Muidugi on seda ainult siis loota, kui Spania walitsuS käratsejaid tallitfeda suudab. Wõtawad wabariitlased wõimust,  siis on teine asi. Wana keiser olla wäga heas terwiseS ja on kõikide sõeawäe harjutamiSte juures, kus teda igal poolel ütlemata waimustusega teretakse. Würst BiSmark on Berliini tulnnd. Weike sõeaolek Berliini üle, on Riigi-nõuukogu poolest jälle ühe aasta peale kinnitatud.  Daammaalt. Selle kuu 4. pääwal sõitis Wene Keiser  Prtnz Waldemariga Gribswaldi jahi peale.  Fredensborgts  on peale Wene Keisri perekonna ka Krekamaa Kuningas ja Kuuluga Praua. Prinz von Wales oma prauaga» Herzog von Chartres oma tütrega, Prinz Waldemart  pruudiga, ja weel teist kõrgeid wõeraid. Prinz Waldsmari pruut ja tema isa on rahwa. poolest ssuure röömu-hõiskamisega wasta wõetud, sest Taanlased hoiawad kõigest südamest Prantslaste poole. Paapst on oma luba selle kaubaga annud, et lapsed, mis sellest abiellust tulewad, Katholiigi uskus ristitud jakaSwatatud saaksiwad. Pruudi isa wöis küll seda tõutada, kas seda aga Taanimaal pärast ka täidedakfe, see on wäga küsitaw. Kõige wähemast  ei saa se küll wist poegade kohta mõjuma, sest selle läbi kautakfiwad nemad oma õigust Taanimaa trooni peale. Selle kuu 7. pääwal on Kopenhagenis Anglikani ehk Jnglis-kiriku pöhjuskiwi pandud, kus kõik Kuninga-koja kõrged wõerad juures oliwad. Selle peale oli Kuninglik perekond oma wöerastega Inglismaa aurulaewa peal homiku-lanal. Õhla-laud jaohta-pidu saiwad shawa" peal peetud. Kuningas ja Kuninga-Praua lähewad omal aeal Prantsusmaale, kus noore paari pulmad  peetud saawad. Prints von Wales on selle kuu 44. pääwal Pesti sõitnud ja läheb sealt Graf Kalnoky mõisadesse jahi peale. Taani Riigipääw on selle kuu 23. pääwaks kokku kutsutud. Austria-Ungrumaalt. Austria Keiser on esimest korda oma jalga Bosnia pinna peale pistnud ja on Leikuse kuu 34. pääwal ühest Bosnia-Herzogowina saatekonnast wasta wõetud. Rahwas, ka türklased on Keisrit rõõmu-hõiSkamisega  teretanud. Keiser on edaspidi kõiki neid maakondast  läbi reifida tõutanud. Kõik tähendab selle peale, et need Türgi maad, mis Berliini lepituses aegnti Austria tallituse alla antud saiwad, nüüd ometigi pea jäädawalt Austria riigiga ühendatud faawad. Prantsusmalt. Airi Piiskop on selle kuu 4. pääwal kholerasse ära surnud, muidu näib see tõbi aga Prantsusmaal  kustumas olema. Taga-Jndias on Prantslaste asjad jälle täitsa hukka minemas. Khiina Kindral Pao oli kohe lepituse wasta ja Keisri ema, kes oma wäheialise  poja asemel walitsea, olla temale luba annud oma käe peal sõda edasi pidada. Kindral Pao on siis ka Must- lippudest ja teistest 30,000 meest kokku korjanud ja on nendega Annami piirele nihkunud Se poisike, keda Prantslased  hiljuti Annami Kuningaks paniwad, kui endine ära tapetud oli, ja kelle asemel Van Thuongwalitses, on seda söeawäge ka oma teenistusesse wõtnud. Kindral Courcy on siis ka Kuningast trooni pealt tõukanud, Khannongi tema asemele ja Van Thuong'i wangi pannud. Sellest wõib aga Khiina walitsus kergest asja wõtta, kõiki lepitust  tühjaks pidada ja sõda uueste algata, ja kardetakse, et see ka nenda tuleb. Peale selle walitseb Kholera Annamis.  TongkingiS on kõik põhjapooline maa Mustlippude  ja ülekorraliste Khiina föeaiväe salkude käeS. Pu> najõe suur-arude wahel, kus Prantslased ennast ikka warjasiwad,  kui jälle kord kitsik käes oli, on rööwli-falgud möllamas, wist mitte ilma Khiina walitsuse' teadmata ja tahtmata. Kõik tähendab selle peale, et Khiina walitsus wabisewa paberi peal küll rahu teinud on, kindla maapinna  peal aga mitmesuguse uäukatte all edasi sõdib. Spaaniast. Kõik kirjad ja telegrammid, mis Spaaniast  wälja lähhewad, seisawad karmi ülewaatamise all. Ametlikult kuulutakse, et rahwa-kärad soikunud olla, kaS fee aga tõeste nenda on, seda ei suudeta wäljalpool täitsa uskuda. Walitsus laseb Safarini saareael, Marokko randas,  kindlufii kohendada ja San Sebastiani sadamas kindlustada. See näib rohkem sõbraliste Prantslaste poole sihtima, kui waenuliste Sakslaste poole, sest Marokko peale on Prantslased ikka hammast ihunud. Madridis on selle kuu 5. pääwal kaks kholera-hospitalit kinni pandud. Sellest wõia arwata, et tõbi kustumas on. Itaaliast. Itaalias on Teikusekuu hakatusest kanni otsani 446 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 89 ara surnud. SiziliaS näib tõbi käredam olema. Balkani poolsaarelt tulewad õige rahutumad sõnumid. San Stefano lepituses oliwad Bulgaaria riigi piired palju laiemalt määratud, kui need nüüd on. Inglismaa kiustlemist mööda, iseäranis sellesama Drummond Wolffi nsuu peale, kes nüüd Konstantinoplis on, sai Bulgaaria riik Berliini kongressi peale Ägaia merest eemale nihutatud  ja see mis üle jäi, sai kahte tükki lõhutud. Tükk põhjapool Balkani mäeselja sai Bulgaaria riigiks oma Würsti, aga Türgi poolwalitsuse all. Tükk lõunepool seda mäeselga sai Ida-Ruineelia maakonnaks, mida Türgi riigi jäuks arwatakse, mis aga üle khristliku Kindral-Kubernöri  walitsuse all jseisab ja oma enese uulitsaid peab. Selle lõhkumisega ei ole Rumeelia Bulgaarlased iialgi rahul olnud ja neid on seal 573.560 hinge peale 4 74,700 Türklase. 42,654 Greeklase, 49,549 Mustlase, 4,477 Juudi ja 4.306 Armeenlase. Ikka ja ikka päristwad Bulgaarlased  Ida-Rnmeelia ühendamist Bulgaaria riigiga. Nõüd, selle kuu 6. pääwal, on Jda-Rumeelia Bulgaarla- sed järSku üleS tõusnud, KindcalKubernöri, Gawril Pasha, keS ka Bulgaarlane oa, omaS palees wahi alla pannud ja ennast Bulgaaria alamateks tunnistanud. Militsad on Bulgaaria WKrstile truulvust wandunud ja kõik on nii korraliselt tallitatud, et kellegil häda ei tehtud. Nüüd on asjad koguni segased. Wõtab Würst Aleksander oma uust alamaid waSta, siis rikub tema Berliini kongressi nõuuwõtmist, seda põhust, mis peal tema walitseb; tõukab tema neid tagasi, Ms pahandab tema kõiki Bulgaarlast. Waatab Türgi walitsus osawõtmata pealt, siis on see maakond Türgi riigist jäädawalt lahutatud; laseb Türgi walitsuS oma söeawäge RumeeliaSse nihkuda, fiiS on köitis  riikis lausa mässamine lahti, sest Bulgaariaste ja Greeklaste keskis, kes weel Türgi walitsuse all seisawad ja Konstantiooplist Salonikist saadik elawad, immitseb tuld, ja ka Albanlased igatsewad oma enese walitsust. KaS see ülestõusmine täitsa ilma suurriikide teadmata ja tahtmata sündinud, see on ka küsttaw, sest seda ei salga enam keegi, et wahe Bulgaaria ja Ida-Rnmeelia wahel jäädaw olla ei wõinud. Würst Aleksander on ka juba käsku annud, et sõeawägi ennast kogub ja walmiStab, ja on ise Philtppopeli,  Jda-Rumeelial pealinna reisinud. katel on jälle keemas ja wõib kergest üle mahutada. Egypwsest. Aealeht ,Bosphore Ggyptien/ mis hiljuti Inglaste ja Prantslaste wahel nii palju paha werd tegi, on Prantsusmaa pärimise peale ära keelatud. Kaõsala linn ei ole mitte mässajate kätte langenud. AbeSsynia sõeawägi läheb linnale appi. Jälle räägitakse, et OSman-Digma  ühes tülis Araablaste peameeste wahel, ära tapetud olla. Kiriku teatused. Jaam kirikus: 15. Mihkli-kuu pääwal, teeb pastor Atzmuth enne lõunat ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat paStsr Grohmann lastele jumalateenistust. Tütarlaste leeriõpetus hakab Pastor Grohmann juures 16. Sept. Mha-wainm-kirikus 15. MiM.kuu Mwal teeb pastor Berg. witz jutlust ja wõtab lauarahwast. Kaarte Kirikus teeb pühapääwal, 15. Mihkli-kuu pääwal, pas. tor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupääwal  enne lõunat kellu ja pihtile wõetakse kellu 1. Jaani kirikus. « i «titud: lohaa» ;Hinrik »,vd. «u»taw Nõu. Johauue» P,ulu«. Ad» Jaansoo. Caoftaottn Wilhelm .Peter lkau«m»u». Caroline Wentsel. «ugok Woloemar Wauart. Larl Sdoacd Joha-nsou. Jshaona Leoame Marie Murr. Helene Charlotte Wilhelmiue Steiabers. Hel-oe  Irene «augro. Adele Jttrgeuso». L aulatnd Sottlieb Johaon Kr»> ma»», neiuga Karaliue Eharlotte Mirto. Jaan Welberg, tZSmeel, ueiuga Wilhelmiue Lechtmeta. Jüri Kaldal, töömees, ueiuga Mari Wach, Johauu Herman» Maddisou ueiuga Unna Ehriftiue Saua. Xlexaoser Srabbt, lukusepp,  neiuga Annette Lisette Õman». Maetud: Sustaw Mel Sk. Jalob Sepp, tSSmees 32 a. Johannes Paulus, Jo. Alexauder R»s'»l»«, Ip. Adele Jürgenson, 14 p. Hans »lle«seld, puosips, 42 ». S k. «mtlie Slwei, 1k.15 p Alide Birtoria Rosea Naissaarelt, 3a. 5 k Püha - waimu - kirikuS. N is t i t u d » Bcetha Wilhelmiue Luik. Olga Marie Hirschmann. Maetud: »gae» Surelik W-smaau, 1 a. 15 p. Aos-o-suo qsssxxov. 12-ro vesisöz»» 1885. TrSkttod Li» dfors' i pSrijate juur»» ja kuluga. Teadaandmised. meie lehe ..Tallinna Sbver" peale saawad köitis kohtades, miS selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajaS Tallinnas wastawõetud: peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ja toimetada. Tellimise hiZnd on 1885 aasta peal: postiga ehk kodu katte saadetud aastas 3 ruSta Kop., poolaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas i „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majaS lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on ° . .c ° a, x „Tallmna Sõbra", lvaliaandia smdforsl varnad Tallinnas/ sala uulitsas R. (KZ.) Teadaandmme. Mru kreisi söeamäe-kommissioni poolest saab sellega teada antud, et järelnimetatnd termiinides lüMmmilmme ja nkkllltide MMMM selle austase liisu alusteZtarwis Hlakwere linnas saab olema: Kanton Waawirumaa 1. Novembril. „ Htannamirumaa ja Wakmere linn 4. „ „ Klutagusemaa 7. „ RakwereS, 2. Septembril 1885. President: Wenndrich. Asjatoimetaja: Mrzesinski. Mriku leiiN hinnlld. 1 leib lk ««ela 32 Kop. 1 „ 8 „ lk „ 1„4 „ 8 Pee«leiw« ««el 4'/> Kop. K^lcScßeKcse Jgapääwane hiilge Mch rNiilllt. kirjutanud A. J. Kasseri, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjalt Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei Peaks tulema, seda warmalt  ..Tallinna Sõbra" talitluses, Lindfors'i  trükimajaS Tallinnas teada anda. Redaktori läbi n iidab see asjata aega, sest tcma peab seda omalt poolelt tallitufele kirjutama. Tallinna Sõbra" tallitus. Talukoha mmmise jaostmse-kmtM on saada trükimajas. MOre - Wi - jahu kotti riet on iga numre peal saada, enne Ed. 3ohannson'i, nüüd aga üksi Th. Stempell juur - Pitka-uulitsas, Elfenbeini >