heaks posthobuStega sõitjate reisijate käest hakkawad maksma: Europa Wenemaal selle aasta Jürikuu 1. pääwal, Asta Wenemaal tiks kuu pärast seda, kui Nr. 22 selle aasta Paastukuu 7. pääwal wäljaantud kus see Kõigekõrgemalt kinnitatud käsk selle aasta Näärikuu  24. pääwast sees seisab, kubermangu- ja kreislinnadesse  jõudnud on. --Tartu suurkoolist on nüüd Wene lehtedes palju juttu olnud. Mõned kirjutafiwad ümberasutamisest Smolenslisse ja sealised lehed kirjutastwad juba suure rõõmuga. Uuemate sõnumite järel ei olla ümberasutamisest juttu, küll aga mõnest muutmisest, jura facultätiga algatud. Suurkool saada nime »Jurjewi Uniwersikät", sest Tartu olla wana Wene linn selle nimega. Pealinnast tulnud sõnumite järel on Rtiksrathiliige,  Kindral-Adjutant Ratsawäe-Kindral Graf Peter Schuwalow selle kuu 10. pääwal ära surnud. Graf Peter Schuwalow oli lühema aea ka Baltimaa Kindral- Kubernör ja seisab siin ikka weel heas mälestuses. Rakwere Kreispolitfei on kõige Mõisaja  Wallapolitfeidele ette kirjutanud, selle üle walwata, et Juudid, kellel mitte õigust ei ole Eestimaa kubermangus elada, kiuniwõetud ja Kreispolitsetsse saadetud saamad, iseäranis aga Juudid, kes mööda majast kauplemas käiwad. Tollide ja aktsiside departementi  aruanne aasta 18S7 kohta on nende pääwade sees wälja antud ja näitab omast kohast, kui suurel mõedul  Baltimaa kubermangudes üleüldine majapidamine riigi seespidiste kubermangude majapidamise ette jõudnud on. Suuremal mõedul nähakse seda nimelt wiinapõlekamise ja wäljawedamise poolest, wiimaste 20 aastate sees. Peale Kuuramaa, kus see põllutöö abiteenistus palju kaswanud et ole, kaswiS see Liiwimaal ja Eestimaal selle aea sees peale wiis kord suuremaks, Wenemaa wiljakates mustmulla kubermangudes ei ole rohkem kaswada jõudnud, kui ühe kaheksandiku endisest arust. Selget sptritust sai graadide järel põletatud: a. 1867 a. 1887. Kuuramaal ..... 44,406,247 47,635,413 Liiwimaal 37,516,453 111,653,265 Eestimaal ...... 33,377,800 261,660,223 Sellest wõiks arwata, ja kes mõnda Eesti lehte lueb, mis omaks pea-ametiks wõtnud on meie kodumaa ja rahwa elu wõimalikult laita, see piaks ka arwama, et wiina joomine meie kodumaal selsamal wiistl kaswanud on. Selle poolest on aga afi täitsa teistki, kuida sellestsamast ametlikust  aruandest selgest näha wõib. Joodud sai Baltimaa kubermangudes graadide järel aastal: Kuuramaal Liiwimaal Eestimaal 1367 . . . 23,349,593 35,225,054 18,141,801 1887 . . 13,369,150 33,742.050 10.993,555 kahanenud 9,980,443 1,483,004 7,148,246 Arwatakse wiiuajoomist Baltimaa kubermangudes hingede  järel, fiis joodi iga hinge kohta aastal: 1867 1887 Kuuramaal ... 40 20 Liiwimaal ... 35 33 Eestimaal ... 52 28, kahanenud on sedawiifi wimajoomine wiimase 20 aasta sees iga hinge pealt Kuuramaal  20 graadi, Liiwimaal 2 graadi, Eestimaal 14 graadi, Teiste asjade kestis näeme meie sellest aruandest selgest, kui wäga need kogemata ehk meelega ekfiwad ja eksitawad, kes pahategude kurwastawat kaswamist meie kodumaal wiiuajoomife kaswamise süüks kirjutawad, nagu tahaksiwad nemad, kes teab mis tarwitufeks, walitsust ja rahwast ,paha nähtuste" põhjuste kohta wägise ekfitada. Juba enne oleme meie selle eksttamise peale tähendanud, mida meie omalt poolelt „paha nähtuste" sekka lueme ja teeme seda siin uueste ustatawate statistika-sõnumite põhjusel. Kes head kosutada ja paha häwitada soowib, fee ei piaks selleks omaks kiidetawaks otstarbeks ometigi mitte maletama  ja süüd senna lükata püüdma, kus seda ei ole, muidu sigitab tema midagi, mis wahest weel pahem on kui see, mida tema ennast häwitada tahtma kiitleb. Mshki Westnik" tahab pealinnast kuulnud olla, et Balti-Saksa aeakirjanduse joon möjuwate ringkondade tähelepanemist oma peale juhtinud. Nsuuks olla wõetud, selle kahjulikule, riigiwaeuulifele tallitusele lõpepärilist otsa teha. Kas ei oleks aeg, et see ,Balti-Saksa" aeakirjcmdus  kord neis .mõjuwates ringkondades" kohalise alandusega seletust paluks, mis see „riigiwastane tallitus" on. Kõik see kära ei ole ehk wahest muud, kui „mitteametlikkude"  ringkondade kuri keelekandmme, kes oma enese tuhinaid riigi tarwitusteks piawad ja keda neuda oma paha seemet mitte ei piaks keelamata külmata lastama. Baltiskist, Paastukuu 13. pääwal. Kerge läänetuulega  ou ilmad ilusad ja keskpääwa aeal tõuseb thermometer°  juba sooja peale. Laewade poolest jääme aga sel talwel lehmaks, kui mitte selle kuu löpn poole paremat õnne ei tule. Suwiliudust et ole ka weel näha. Kunramaalt ja Lithawist kirjutati selle kuu esimeste pääwade seeS palju raskeist lumetuiskudest, mis raudteed ja teised teed kinni pannud. Nenda on Schanleni maakondaõ Paastukuu 2. ja 3. pääwal hirmsad tuisud  põhja-ida tuulega möllanud ja suuri lumemägesi majade ette, hoowideSse, wäljade ja teede peale ülesajannd. Üks Juudi-paar on kõige õö maru käes wäljas olnud, teisel homikul aga ühte talusse peasüüd. Kaks pääwa on sõidud  raudteedel seisnud ja saeanded inimesed lund rookimaS olnud. Niisamati kirjutakse ka Miitawist ja Liida  w i st. Liibawis oli selle kuu 6. pääwal sadamas juba jälle palju tööd. Enne lõunat oliwad 17 aurulaewa fisse tulnud. Sadam ja lahe oliwad küll murdjead täis, mis aga sõitusi palju ei takistanud. Windawi sadama parandamiseks on Wene kaubaajamise selts 540,000 künni 1,700,000 rubla palunud, niisamati ka Turkum-Windawi raudteed uueste meele tuletanud. Tartus on selle kuu 11. pääwal üks liblekas juba oma tiiwu proowida katsunud ja uulitsalt ,Uus Tartu Zeitungi" toimetusesse näha wiidud. Muidu ei olnud kewade-tähtedest weel palju näha. —Tartu lihunik Wilhelm  Ziehr, kes hukka läinud lihast worsti teinud ja kaubale saatnud, ou selle eest üheks kuuks wangi mõistetud. Peterburgis seisab Wene K a l a ka s w a t a m i s e ja Kalapüüdmise Seltsi näitusja Kongress  suure tähelepanemise all ja kaugelt on kuulsaid kala-asutuste peremehi ja teaduse-mehi waatama tulnud, uenda ,Saksamaa Kalakaswatamise Seltsib Präsident, Kammerherra Dr. von Behr-Schm o ldow, .Sachseni Kalakaswatamise Seltsi" Präsident, Professor Nitsche Tharaudift, Kalapüüdmife-Znspektor Dr. Trybom Rootsist ja palju teisi, kes selles tähtjas aSjas juhatust wõtta ja juhatust anda wõiwad ja tahawad. Awatud sai Kongrest Küünlakuu 26. pääwal linnamaja weikes saalis kui „Esimene Kõik-Wenemaa kalaperemeeste Kongress". Esiteks oliwad umbes 60 osawõtjat tulnud, ueude keskis Riigimöisade-Ministri abiline, Geheimerath Wifchnjakow, Bafilewski ja Professor Grimm, kui selle seltsi Bicepräfidentid.  Aruandest, mida Professor Grimm kokku pannud, olgu siin nii palju ülespandud, et lugejad kalakaswatamise ja kalahoidmise tähtsust ära tunnekfiwad. Europa Wenemaal  saab aastas umbes 40 millioni puuda kalu püütud, mis 40 millioni rubla wäärt on. Sellest hulgast arwatakse  Kaspia mere peale 25 millioni puuda, Asowi mere peale 6 millioni puuda, Baltimere ja Põhjamere peale, kummagi kohta, 1 million puuda, Mustamere peale 100,000 puuda, järwede ja jõgede peale 7 millioni puuda, mis wähe on, sest need weed katawad 6 millioni dessätini ja piakfiwad aru järel 30 millioni puuda kalu andma. Kui. ka Wenemaa kalarikkus ikka weel wäga suur on ja kuulsad  Newfoundlandi kalapüüde paigad ainult neljandema osa sellest annawad, siiski on fee endisest arwust palju alamale langenud. Näituseks tähendas Wifchnjakow, et Baltimaal enne keelatud olnud, peret rohkem kui kaks kord nädalis lõhe kalaga toita (Riigas). Peipsi järwes olnud nii palju latikaid, et ainult keelesi söödi, muud ärawisati. Metsade ära laastamine, kalakaitsemise seaduse puudus, keelduse puudus, mõnel aeal mitte kala püüda, seaduse puudus wõrkude silmade laiuse ja teiste kalapüüdmise riistade üle sellest kõigist on see tulnud, et kalarikkus Wenemaal nii kangest kahanenud on. Ainult õige wanu seadusi oli, muist juba Graf Speranski aeal antud, mis aga ühtigi ei mõjunud. Walitsus otsis nõuu selle wasta ja laskis Wenemaa kalapüüdmise asju läbi waadata, mis kuulus looduse-uurija von Baer ja Danilewskt tegiwad. Selle järel tuliwad mõned seadused mõne wesistiku kohta. Nenda ilmus aastal 1865 üks iseäraline seadus Kaspiamere  kohta. Nüüd on, kuida Geheimerath Wifchnjakow seletas, walitsus kohaliste seaduste läbiwaatamise ja ühe üleüldise kalapüüdmise-feaduse wäljaandmise kallal tööl, osalt weel Akademiker von Baeri plaanide järel.  Kalade  häwimise pärast hakati juba wiiekümnemate aastate sees kunstliku kalakaswatamise peale mõtlema, üleüldist osawõtmist leidis kunstlik kalakaswatamine Wenemaal aga wast aaStal 1865, kui herra WraSski kalamarja kuiwalt sugutamist omas Nikolskoje asutuses Demjanski kreisis Nowgorodi  kubermangus ära proowinud oli, mis asutust pärast Riigimõisade-Ministerium oma kätte wõttis. Nüüd õitseb see asutus ja jägab iga aasta kuuni 100,000 kalapoega  ilma hinnata wälja. Pärast on weel mõned kunstliku  kalakaswatamise-asutused juure tulnud. Nende von Baeri ja Danilewski uurimiste tulusate järgede juure on weel lugeda, et mitmed põlastused ära wõidetud saiwad, mis rahwal mõne kalasugu wasta oliwad; nenda on näituseks  Kaspia meres isesugused heeringid, bjeschenka nimetatud,  keda enne toiduks kõlwaliseks ei peetud; nüüd püütakse  100 millioni neid heeringid aaStas ja walmiStatakse toiduks. Ka crapoolelt on kalakaswatamist hoole alla wõetud, nagu suured kalapüüded Astrahani maakondas, kalapüüde seltsi „Rõibak" tegewused kõrgel põhjamaal, niisamati kaks seltsi Murmani randas. Ülepea tähenda? Geheimerath Wifchnjakow omaS kõnes, et Wene Kalakaswatamise  ja Kalapüüdmise Seltsid juba heal teel on ja et sellest Kongressist mõnda head äratust ja juhatust loota wõib. Ka wõerad on mõnda kõnet pidanud ja mõnda lulusat juhatust annud. nimelt kalade hoidmise ja kaswatamise  asjus. Soowida oleks, et need juhatused kaugele kostaksiwad ja rahwaft hoolega tähele pandud saakfiwad, nimelt ka Vallimaa kubermangudes, weikemate jõgede ja järwede ääres, kus nii wähe kalade kaswatamiseks, seda rohkem aga kalade häwitamiseks tehtud saab. Wene walitsuS on K o r e a wa litsu sega kaupa teinud, mis järel Venelased Koreas kaubelda, piirelinnas Keng-Chongis ennast ka asutada wõiwad ja põhjapoolises Koreas üht asjatallnajat pidada. Tollid on odawamad, kui sadama-linnades nende riikide alamatel, kes Koreaga üle mere kauplewad. —> Vuchara saatekond on „Nowoje Wremja" sõnumite järel järgmised kingitused kaasa toonud: Keisri Majestätile ükõ sule-tutt brillantidega, smaragdidega,  rubinidega, safiridega ja teiste kalli-kiwidega; ükS mõek kuld-tupega, kutd-rihmaga ja kuld-wööga, niisamati kalli-kiwidega; kaks türkifidega ja teiste kalliS-kiwidega waasi ziseliritud tööst; üks kunstlikust tööst hõbe-waagen; kümme mõeka türkifidega tuppedes; kulla ja hõbedaga sammet-kuubesi ; kaks kullaga ja hõbedaga stikitud sammetist laua tekki iseäralisest ilust; stikitud fiidist laua-tekkist ; kuldja  hõbe-brokati; kaschmiri shallist; neli kasukast halli karakulnahkadest  brokatifi ja kaschmirist pealtriidega; ffidi-riiet, sammetid, kallid teppichid, 500 karakul-nahka j. n. e.; Majestät Keisri- p r a u a l e üks kaelaehte, diadem ja kõrwarõngad aruldastest perletest ja mitmesugustest  kallis-kiwidest; üks theelaud theekannuga ja tassiga Asia moodi järel, hõbedast kuld-äartega ja wäga kenast tööst; üks tindi-nbu Wene moodis; üks suur hõbedast  lind (pfau) türkisidega, suled brillantidest ja teistest kallis-kiwidest, selgas üks kullast sisalik smaragdidega, safiridega,  rubinidega ja türkifidega; brokati, sammetid, siidiriie!,  kaschmiri, kullaga stikitud laua-tekkist j. n. e; Keiserlik  KõrgusSuurwürfi Anujärje-pärijale  üks möek kuld-tupega; kolm hõbe waasi kaantega,  kus kuldsed kallis-kiwidega ehted külgeS on; kaks kullaga stikitud laua-tekki, brokati, fiidi-riiet, kaschmiri, sammetit  j. n. e. Kõik kingitused on Homikumaa moodi tehtud,  iseäralisest, isewiisi uhkusest ja wäga suurest hinnast. Kuida juba enne kirjutatud, on Vuchara Emiri saatekond  ka üheksa kallist hobust, muidugi kalli sadulatega, waljastega ja tekkidega, kaasa toonud. Saadikud käima!»  senui kõiki waatamaS. mis Peterburgis näha on, on ka Homikumaa kirjakogu waatamas' käinud, selle Koraniga, mida Kindral-Adjutant von Kuusmann Samarkandist kaasa tõi, kui see Bucharlaste püha linn Venemaale wõidetud oli. Kuida pealinna lehtede kirjadest näha, ei taheta walitsuse ringkondades Vuchara Emiri mitte täieste usaldada,  tema hiilgamast saatekonnast ja kingitustest hoolimata.  Hiljuti olla Bakns 2000 künni 3000 Wene sõeawäe  püssi ära wõetud, mis salaja Bucharasse pidiwäd wiidud saama Thibeti-uurtjate rongi pea-osawõtja, Boborowski,  kes Prfhewalski alaline reisu-kaasalane oli, läks selle kuu 10. pääwal Peterburgist juba selle kauge Homikumaa  teele. Rongi juhataja, Oberst Pewzow, ja teised osawõtjad  ptdiwad selle kuu 17. pääwal reisima. Mofkwast. Paastukuu 9. pääwa õhtal on mõisnikkude  seisusest Orlow Moskwa suures theatres koorilaulja Befani. ühe 'veel noore lese, maha lasknud. Õnnetu naesterähwaS  oli Moskwast päritud ja ühe Politsei-pealiku abikaasa,  keS ennast aga poolteist aaSta eest segameeles maha laskis. Oma kurja tegu olla Orlow nõndanimetatud armu-kadeduse tujus teinud. Odessast Paatukuu 6. pääwal tuli Serbia Valitsejate  saadik WaSfiljewitsch Odessasse ja sõitis Kuningapraua  Natalia juure laltaSse, temale Serbiast sõnumit wiima. Wassiljcwitsch armas, et Kuninga-praua Natalia kui ka Metropoltt Michael Serbiasse tagasi lähemad, mis aga enne ühe kuu käiku heaste korda ei minna.  Donan  jõgi oli Paastukuu 7. pääwal juba lahti ja järgmisel pääwal pidiwad laewafõidud Odessa, Rumänia ja Vulgaria  wahel algama. Hiljuti on Kaschara külaS OdeSsa kreifiS talumees J. Sjedko ära surnud, 132 aaStat wana. Viimase õhtani on tema terwe olnud ja öösel uneS ära surnud. Palju lapse-lapst, kellest wanem ka juba 90 aastat  wana, ja nende lapsi, on tema järel jätnud. Simferopolist kirjutatakse Paastukuu 10. pääwal: Meie maakonda? hakati põldu suwiwilja külwiks kündma. Ilmad on selleks tööks head. Kharkowift. Selle kuu hakatusel algasiwad talurahwa harjunud rände-rongid, keS igal kewadel põhjapoolistest kubermangudest lsune ja lõune-ida poole kewaõesteks ja suwiSteks põllutöödeks lähemad. Kuida ka endistel aastatel,  nenda lähemad nüüd jälle esimesed töõliste-hulgad Syr-Darja maakonda, kus põllutöö juba Küünlakuu keskmiste  päämade sees ette mõetud saamad. Töölised lähemad  terweteS artelides ühe wahe-kaupleja juhatusel teele, keS nende palkamiseks põhjapooliStes kubermangudes reifimad.  Oma käe peal nii kaugele reisida ei wöi töölised