Tallinna Sõber 7. WtteS aaStatäl!. Tallinnas, 18. Küünla-knn pääwal IBBZ. Aleiildne aealeht Eestirainnnle «aa! jn linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajaS: ,a«taS 2 rubla, 40 kop. pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rnbla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk sesse aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Mdfors'i päriale trnktmajas.- ?eteröurgis: J. S. Seekandt. o»nuspe«as 54.-Hartns: W. Just. - Uakweres: L. Wattly. - haides: A. Seidekberg. - Kapsasus: H. li. KslllZerg. - Mulas: I-, IZüttner'! poodis. - Kuuresaares:  Hh. Maal: kuida iseäranis kuulutudsaab. WaStaja redaktor! W. F. Eichhoru. Elab Baltiskis, kirjad köitvad Baltiski (Baltischport La-iiNcM.llopr;.) MaiStttt Weel kord talukohtade kulutamisest, hindade määramisest ja miilimise teriuiuist. Omalt maalt t Talliu. «ast i Saadetud kirjad, - Liuuasaadikute kogust- Weackeeli ..Pelerburgi Zeituugi" hoolekandmine. KaebtuS. Kiri „?ioor-EeSti liikumisest — Kõrgemate ametnikud- asjust. . Keiser Aleksander 11. elulugu", uus Weu-kecli raamat, piltidega. Piiha IS, Küünlakuu pääwal. Tartust: .Wirouia" kinnitatud. Eesti theatcr Tartus. Woorimehe mõrtsukas Kepper. Pärnust: ..Õigeusklik tütarlaste kool". Riiast: Senatori tööst. - Pcterburgist: Kroonimise asjust. WaStawõtmine kõrges paikas. Mälestuse lammas, - Mollihanow. - Soomemaalt: Soomckeele wõit ja Soome ..rahwameestc" toores halpus.  Kurman-Kimiltshch  . Tuisud. - Odessast - Hada. - Shushast, Polluhnred. - Tomskist: Mee saak, Valust: Kaspia mere kaldal kerkimas. Woeralt uiaalt: Saksamaalt, Prantsusmaalt, Inglismaalt, Itaaliast. Serbiast  Montmeegrost.  Spaaniast. - Egyptufest. - Syriast. Afghanistanist. - Uuemad sõnumid. - Jutu leht' Weel kord talukohtade killutamisest, hindade määramisest ja müümise terminist. IV. .WalguS" kirjutab selle seaduse kohta, mis talumaa määramata killutamist keelyb: .See põllu seaduS (agrarsüsteem) on nüid hea küll, .miS talnkohtasi keelab pisemaks klllutamast, kui 3 teSsa. , tini põlluni. Aga selle juureS on üksinda möisade kasu .seS aöjaS silmas hoitud. Sest mõis wõib omast maast .ka wakamaa witst müia, ja saab sellepärast mere ja jär.wede  ehk jõgede, ehk linnade juureS selle eest 10-ne .kordse hinna. Aga talu maa pidaja ei tohi omast maast .wähemadki tükki müia, kui 3 tessatint põlluni, üheS peale .selle heina ja karjamaaga. Igaüks saab nüid aru, mikS ..St. Peet. Ztg." seda talukohtade sillutamiseks nimetab, .kui jo tänawu aaSta aluStusel .Sakala" oli soowinud, .et wabadtkud talukoha küljest omale maja asemetest wõik.siwad  Bta, kai talupoeg müia tahaks." Kentsakas logita I See seaduö olla . m otsate" kasuks tehtud, mis talukohtade killutamist keelab?! Meie arwame ikka, et lõhkumine ja sillutamine seda nõdrendab ja aegamööda häwitab, keda lõhutakse ja kiilutakse.  Nödrendamine on aga kahju ja häwitamine on surm. ÜkS seadus, mis mõisade killutamist keelab, see püüab mõisasi alleS ja tugewuseS hoida. Mõisad on mõisnikuseisuse elupind, talukohad on taluseisuse elupind. KeS möisade killutamist keelab, see kaitseb mõisnikuseisuse tugewust;  kes talukohtade killutamist keelab, see kaitseb taluseisuse  lugemust. KeS mõisade killutamist pärib, see pärib mõisnikuseisuse nõrgendamist; keS talukohtade killutamist pärib, see pärib taluseisuse nõrgendamist. Meie arwateS on see nii selge, et sellest iga terasem poisike .aru saada" wõib. Kas aga .Walguse" tartlased ja teised seesugused tartlased sellest .aru" saawad, kaS nemad sellest .aru" saada tahawad, kaS nemad tõtt tõeks tunnistada tahawad, see näitab küsitaw olema. Kui aga .Walguse" tarkust mööda talumaa peale hulga kaupa saunikuid asutatud saaks, kui talukohad aegamööda  ikka rohkem sauuikukohtadeks lagunekfiwad. siis peab looduslikul kombel talumaa ja taluseisuse wõimuS kahanema, ja peab möisade ja mõisnikuseisuse wõimuS kaSwama. Need päiwiliSte asutused, miS nüüd mõisamaa piiretes seisawad,  need asutaksiwad ennast selle kentsaka plaani järel mida .rahwamehed" teemad, talumaa piiretesse. Jüuutu ja nöuutil saunikute kogudus talumaa piiretes, keS maad ja pinda taluseisuse jalgade alt kisub, peaks oma enese häda pärast oma ülespidamist mõisa maa peal, mõisa tööst otsima. Tööd otsides, üksteise ette tõtates ja üksteise peale tungides, saaksiwad saunikud päiwiliSte pääwapalka ikka alamale ja alamale rõhuma. Jälle saaks ennast talumaa mõisamaa töömaaks muutma, nagu see teurendt aeal oli. Nende .maja asemekeSte" .omanikud", kelle eest .rahwamehed" wõitlewad. wõiksiwad ehk peakfiwad raskemini  .mõisa orjuse" alla langeda ja langema, kui peremehed  teurendt aeal oltwad. Seadus ei sunniks neid küll mitte, aga nende eneste häda saaks neid sundima. KeS aga maailma aSju tunneb, see teab, et oma häda kangema rõhuga sunnib, kui seda ükSkt seadnS teha suudab. -- Ja see olekS weel hea, kni nemad päiwiliSte tööd otsikfiwad, leiakstwad ja teekflwad. Meie kardame aga, et suurem jägu nendest wiletsatest .omanikudest" täitsa hulguste kilda langekfiwad ja pärast waeStemajast, kui mitte koguni wangtmajast  täidaksiwad. Selle õnnetuse eest tahab meid ja meie kallist kodumaad see taluseadus kaitseda, mille waSta meie .rahwamehed" oma knnstkõnedega ja oma .silma weega" tormi jooksewad. Ja need, talutööst ja taluseisusest wõerutatud pojukesed, keS oma esiwanemate kohtasi lõhkuda raatflwad, olekfiwad selle rahaga, mida nemad oma. tük haawal turule kantud kohtate eest saiwad, ka talukogudusest, EeSti rahwaja Eesli rahwuse kännust ja tugest lahti lõhutud. Mõned nendest asuksiwad ehk linnades kaupmeheks ehk kaublejakS, ehk ühegi teise kodanliku ameti peale, aga meie kardame, et suurem jägu seda ilma tööta ja waewata saadud raha niisama wähe auustaksiwad, kui oma kohta, mida nemad lõhkuda raatfistwad. See suurem jägu wõiks pärast lühikest rõõmsat  elu, ka hulguste kilda langeda ja waestemajade ja wangtmajade kandidatikS saada. Sellega olgu nüüd kuida tahes, üks aga on selge: Meie kodumaa talumaa et ole jo koguni mitte selleks seatud,  et mõned maaparisnikud tohalahtred ja õnnekütid omale sellest ilma tööta ja waewata rikkust koguksiwad. Meie talumaa on Eesti taluseisuse jäädawakS elupaigaks seatud, ja on selleks mõisaherrade hoolekandmise all talumõisadeks korraldatud. Pölwest põlweni peab meie auuwäärt taluseisus selle maa ja nende kohtade peal elama ja peab kosuma, ja peab oma kosuwa jõuu ja oma kosuwa hariduse waral, omal aeal mõisnikuseisusega ühes, meie kodumaa feespidiseid asju tallitama ja walitsema. See ou meie taluseaduse wiimane filmamärk ja otstarbe. Meie kodumaa elukord peab seisuslikul pinnal kosutatud saama. Maal on mõisnikud esimene seisus, talurahwas  on teine seisuS, korralised wabadikud ja töölised  on kolmas seisus. Üks seesugune seaduslik elukord  on ühe riigi kohaline, mis ühe Jsewalitse j a all seisab, kes seisuslikku seadust mööda, oma sündimise  poolest põlwest põlweni oma esiwanemate auujärje peal istub. See aga, mida meie .rahwamehed" oma lõhkumisega ja killntamisega nsuawad, see on seltsrahwaSltk  elukord. Seisused peawad nende tarkuse järel lõhutud saama, seisuste asemele peab SeltSrahwaslaste  kari asutatud saama. See on nende politika wiimane filmamärk ja otstarbe. See wõiks ehk ühe Rahwariigi kohaline olla, aga ühe Keisririigi kohaline ei ole see mitte. Nüüd seisawad nemad küll weel oma salaliku .silma weega" Riigimalitsuse ees ja .Riigi-Jsa" ees, ja .paluwad" omale wõimust. Kõige selle liikumise salajuhatajad on aga üleüldse  iga seisusliku elukorra waenlased, nenda ka Keisririigi  waenlased, mis jo ka seisusliku pinna peal seisab. Esiteks hakatakse alamaid seisusi üheks nühkima, hakatakse rahwa auuStust ja kartust madalamate ülemate eest häwitama.  Trepp trepilt lähekfiwad need .uuemeelised edendajad"  oma häwitamisega edasi, selle poole, kes .Jumala armust" auujärje peal istub. See on uutmoodi .liigutajate"  salaliku südame wiimane silmamärk, see paistab kõigest  nende tembutamisest wälja, kui nemad ka iga homiku ja iga öhta Issameie asemel Keisrilaulu laulaksiwad. Aga waatame weel. kuida meie uuemeelised .edendajad"  waletawad, rahwale oma kunstksnedega tolmu silma puistama ja iseennast oma kahekeeltste kunstkönede sisse kinni mäSsiwab. .WalguS" kujustab .tO-ne korrist hinda" ette, mida lõhutud talukohtade kildude eest saada wõitö, ja katsub sellega pari Suiku himu talurahwa keskis kötiStada ja äratada. .WalguS" pärib aga ka ühel hingel, et talumaale .kroonu poolest" hind peale .määratud" saaks. See .määratud" hind peaks siis jo ometigi mõneks  aeaks makswaks jääma, peaks ka nende kohta sunnitawakS  jääma, keS oma kohtasi tükkis ehk tükk haawal edasi müia himustawad. Wõi arwab Mälgus" wahest, et .määratud" hind üksi aga nii kauaks kestama peaks, kui kohad .Sakste" käest ostetud saamad? Pärast seda wõiksiwad .Eestlased" oma .suguwendade" käest keetmata .10-ne korrist hinda" wõtta?—< See ei oleks jo seadus, see oleks lausa ülekohus ja wägiwald. Seda ei saa küll Riigiwalitsus iialgi lubama. Wägewa Wenekotka kiimade all on palju rahwasugusi warjupaika leidnud. Eraõiguse kohta, omanduse kaitsuse poolest ei wõi seadus rahmasugude wahel mähet teha. Selle poolest ei ole Keisri ees Wenelasi,  Sakslasi, Eestlasi ega teisi .lasi", maid üksi aga ala. maid. Ja Riigimalitsuse ees ei ole eraõiguse ja omanduse kaitsuse poolest ka muud kedagi, kui üksi aga kodanikust. Ja see ei tohi teistki olla, ja kui see teisiti oleks, stiS mõiks sellest Eesti rahmale ja Eesti rahwusele üksi aga kahju tulla, ja üksi aga kahju, ja wiimaks häwitust oleks sellest oodata. Saaks sugumere järel õigust mõistetud, tohiks ükS suguweri teist lämmatada ja neelata, siis olekS meike Eesti sugukond pea lämmatatud ja neelatud. Seesuguse  politika joone peale ennast tuetada, on Eestlaste kohta wäga kardetam asi. .Kes mõeka wõtawad, need saamad mõega läbi hukka!" Aga meie kunstkõne meeSte päris politika ja wiimane joon ei ole jo koguni mitte rahwuslik, kuida meie juba sagedast tähendanud ja seletanud oleme, maid on seisuslik. Mitte Eesti rahwuse kosutamine ei ole nende silmamärk, maid seisuste lõhkumine. Oleks Eesti rahwuS nende mure ja hoolekandmine, ega nemad siis Eesti rahwuse kõige kindlamat kantsi, Ewang. Luth. usutunnistuse kirikut alt õönistada, kõigutada ja lõhkuda ei püüaks. Ega nemad siis ennast nende Wenekeelt lehtede peale ei tuetaks, keS Baltimaa ja Soomemaa iseolemise werimaenlased on. .Rahwameeste" nime kannawad need .uuemeelised edendajad"  üksi aga oma salanöuu katteks. Seisuslikku elukorda püüawad nemad lõhkuda. Taluseisus  on aga ka üks seisus, on üks wäga tähtjas seisus, on mõisniku seisuse lähem sugulane ja looduslik kaaSwõitleja  seisuslikul wainul. Nüüd päriwad meie, .rahwameeste"  laia kuue alla peidetud seltsrahwaSlased talumaa hinna .määramist", ja päriwad .müümise tärmini", ja päriwad talukohtade lõhkumise õigust, ja meelitawad taluseisust  mõisnikude omanduse wägiwaldseft ära müümisest ja .kroonu takseerimise all" jagamisest osa wötma. Saaks see nöuu täidetud, siis saaksiwad nemad talukohtade sunnitud  killutamist ja kildude .määratud" hinda pärima, ja ettekujustatud .10-ne kordsest hinnast" ei wõiks juttugi olla. Ja mis selle juures kõige kardetawam on, see on see, et taluseisus siis ka enam õigusega selle wägiwalla wasta pauna ei wõiks. MõiSnikude omanduse kohta, maa ja pinna kohta üleüldse, oleks kord peale sunnitud hind ja peale sunnitud müümine seaduseks tehtud, ja seda wõiks jo sits teine kord jälle tehtud saada. Talukohtade omanikud ei ole jo muud ühtigi, kui weikemad mõisnikud, ja miS ühele õigus on, see on teisele paras. Jälle maksab siin Biibli sõna, Õnnistegija enese sõna, kuida see ikka ja igatahes  maksab: .Kes moeka wõtawad, need saawad mõega läbi hukka!" Sunnitud hinnad ja müümise .tärminid" on ükS kaheterane  mõek, mis pärast palju sügawamalt ja walusamalt talumõisade omanikude liha sisse leitaks, kui nüüd ehk rittremõtsade omanikude liha sisse. See on määratud hindade ja sunnitud müümise termini ükS kardetaw külg. Neil on aga weel teine ja on kolmas, mis weel kardetawamad on. Neist kirjutame järgmises numreS. (Jääb pooleli.)