ilma-nvjadc tiiliotsija koosolekult ära läheks. Et kirjasaatja seda tahtmist mitte ei täitnud,  siis tõusis seltskond eesistuja Kuusmanni  nõu paale ja tahtis oma asju ühes teises kammris tallitada. Kui kirjasaatja teistega kaasa minna tahtis, siis löi Kuusmann temale rusikaga nii raskest rinna paale, et tema pea maha kukkunud oleks. Kirjasaatja saab omale selle eest kohalises  paikas tasumist nõudma; kes saadab  aga „Linda" Seltsile tasumist sekle teutnse ja kahju eest, mis seesugustest juhtumistest  tema walitsuse nõukogu keskis tuleb Tursteli jaama päälja Parmeli möisaS on ka juba mõned loomad põrnatöbisse ärasurnud.  Wene maalt. Pccterbnrist. Wene aealeht „llns aeg" kirjutab, et Wenemaal olla juba 11 asutusi, kuhu noori kurjategijaid parandamiseks pannakse:  Mitu neist on maal, kus neid põllutööks  tarmitakse. Niisugust asutusi oleks meie maal ka kibedaste karmis, nutti üksi noore, maid ka mana kurjategijate tarmis, sest need õnnetumad on tõeste kimbatuseks, kus neid wangikojast lahti lastakse; kegi ei taha lahtilastud mangi tööle mõtta, mis neil muud ülejääb, kui: hakka aga uueste ivarastama ja röömima. Andku Jumal, et mõned helde südamega kristlikud mehed seda asja käsile wõtaksiwad. MoDvast kaema takse, et kaubaajamine ja mabrikutöö maga tagasi läheb ja et palju suuri kauplusi pankrotiks jäämad. Jgalpool  on rahapuudus. Wäljamaalt. Taksamaal walmistatakso kangeste walimiscwöitlemise  wastu, mis Wiina-kuus käsile  soetakse. Iga ürakond püüab omamcelclist  rohkcste riigipääma pääle toimetada.  Mis möödaläinud riigipääwast öelda on, sest kirjutab .Jõlmsche Zeitung,, nenda: Mõõda läinud riigipääma istumine ei kanuud  küll mitte palju wilja, aga üht wilja omnicti, ja see on: Õnnetuse kaitsmise säädus. Kas tema igapidi täieline on, kes «öid seda melda? Aeg ja elu saab selleit  le minst andma. Aga selle saadusega astub  üks mme elusse, kelle toimcsäädmise üle praegune põim uhke wöib oha see mme ja säadns, ct üks töötegija, kes oma. töös ibmerwiic poolest õnnetumaks on saanud.  mitte enam ruudust ja häda kätte ei pea jääma. Nenda raaguvad cnamisti kõik mabameclclised Saksamaa lehed selle uue säädu.tt ille. nn.o riigipääw on «astuwstnnd  ja miska Zvaese õnnetumaks saanud tsSllsie cwkorrale tahetakse abi teha. Kui see mädus läicste kinnitatud saab ja maksma tuled, siis wõimc sellest mõnda laiemalt smaldada. Kõik taritud maailm aga arwab  ieda Msmarki koduse politika tegu Abcks rähttamaiest tema elu «eal. KÜMaii juba oli seda üminat kuulda et Londenie.se kokku kurjutud konwcrentsi nõuu xi?-u">'co mitte Inglaic meele pärast ci olla. Miw reemakse kest asjast juba selgemir.e  rääkida. Mis on siis Inglase nuri'.r.-.i-'e  rõdjk Noh, Inglane sooivis Egip- timaa tühja rahakassal selle läbi natuke täita, et ta neist intercssidest, mis Egipti walitfus iga aasta oma wölausknjatele peab inaksma, sugu tahtis ärapigistada. Mehed pidid osa intressidest ilma saama. Egipti walitsuse möla uskujaid leitakse kõige rohkem  Prantsuse maal; ka Saksamaal on Egipti mölapaberid omal aeal miljonite eest saanud ostetud. Ega nüüd mvi imeks panna, et Inglase nöu mitte Prantsuse ja Saksa walitsuse meele pärast ei wõinud olla; sest selle intresside wähendamise läbi saaksid ju suur hulk nende alamaid suure kahju sisse. Prantsuse walitsuse poolt on üks teine nõu konwcrensile saanud ettepandud. Pratslane  küsib: kelle süü läbi on Egiptimaa raha-asjad nenda raisku läinud? ja wastab: Inglase süü läbi. Tehku seepärast Inglane kõige päält oma suuure raha-koti suu lahti ja katsugu Egipti kroonu-kassa auku täita. Prantslane kiidab nõuks, et Inglane Suetsi ka naa li aktsiate interessid, mis tema käes seisawad, wötaks alandad, aga kõige enam jätke ta üks pea osa neist sõakuludest maha, mis ta mullu enesele wüigise Egiptlase käest wäljatingis. Noh, wõime arwatä et see nöu Inglasele on nagu piibu õli ussikesele. Inglane käänab ja wäänab, et ta sest mööda saaks pääseda. Räägitakse, et ta konworentsi nõupidamised sügiseni suutumaks kinni soowib panna. Aga mis see kinni panemine  muud tähendab, kui: et minge koju, armsad sõbrad; sest nõupidamisest ei tule ühtegi wälja, kui teie minu pilli järele ei taha tantsida. Jnfflisemaalt. Kuskil ei kesta lahingid  nii kaua, kui lirimaal. Nende lahingite  räämad, mis ju manal aeal sündinud on, saamad igal aastal meriste tapluste läbi protestantide (Inglaste) ja katoliiklaste  (lirlaste) wahel meele tuletatud. Niisugustes taplustes saamad ikka paljud meriseid paad, ja mõningad jätawad selle juures oma elugi isamaa auaks ja eneste kasuks. Sellel aastal sündis üks niisugune taplus KlirteniS Uest kombcrlendis. Mis teha misgi asi ei ole lirimaal wõimata.  Mõnesugust. Tõtt nalja mundris. Saare Tõnu. t, madcr, Sorwe Onu! Sõrme Onu. Tere isi ko. Saare Tõnu! Kuidas käbarad käimad? Tõnu. Läheb ikka nenda kidu, midu edasi, ei wöi kiikaega tohi laita, üht pääwa saadame teise järele mööda, ei saa kahte korraga iial mööda saata. Onu. Mis ma näen, nagu oleksid sa teist nägu olewat, kas oled baige olnud, wöi oled pärast naimast korda kous olemist kõik püäwad nagu plcekimas olnud? TõNN. Ei kumbagi, kuid käisin kord reisi vääl 00, wöi olen sinu silma waatcs  juba teise näu saanud. OZi u. Oi, oi, oi! Wõi käisid ise ko reisi xääl, kaugel silo? Tõnu. Kangel küll, kogum Ae wee. Onu. Oi, oi, oi! Wöi koguni üle wee olete reisinud, külap siis teate mõndagi  uudist mulle rääkida, eks ole nii? Tõnu. Jah, külap ma ikka uudise pärast reisisingi, aga see uudis, mispärast läksin jäi siiski nägemata, mull oli ka muud asja reisimiseks. Onu. Räägi ometi wälja, mis uudis sull nügemate jäi ja midas sa siis ko reisi päül ole näinud? Tõnu. Ega ma ci keela, kannata, sa ei läbe jo sugugi oota. On u. No, räägi, räägi, siis kannatan ja ootan ko. Tõnu Selle saare pääl kuhu mina oma seltslastega retsisin ööldi metskitsisid olemas olewat, neid loomi minu silm wce! ei ole näinud, neid soowisin kõigest hingest näha saada. Onu. Noh, kuida see ometi tuli, et sa neid ci näinud, kui neid sääl ometi olemas  on? Tõnu. Selle saare pääl on üks mõis ja selle mõisa walitseja oli ülelahke meie mastil kõige pidi ja lootis, et meie wist mets-kitsi näha saame; sest neid pidada õige rohkeste senna siginud olema. Meie panime  esmalt seda saart üleültse maamulla ja taime sugupoolest tähele: Maamuld on Sörwe mulla sarnane ja taime sugust on sääl kõik leida, mis Saaremaalgi olemas on, aga enamist kõik kasmab palju lõbusaolekus,  kui meie Saaremaal, llks pool pääwa läks nii ära. Teisel pääwal olime õige warased mehed jälle jalul, toimetasime natuke teist asja ka, aga mets-kits ei läinud  kellegi meelest. Onu. Kuidas see saar üleültse sinu meelepärast oli? Tõnu. Ta oli wäga mo meelepärast, aga kannata, ma räägin edasi: Teisel pääwal  pääle kcskhomikut, kuulsime metsa seest kaks kord üht wöörast häält, niis nagu eleda hobuse noorskamise moodi kuulda oli. Meie arwasime seda mets-kitsi hääle olewat ja jooksime senna poole, pea jõudsime ühe wäga suure tamme juure, mis meie tähele panemist enese poole tõmbas ja jäime seisma. Sell tammel oli hommiku pool külges ukse sarnane auk, kust sõrwakile. iga mees wäga hölbsaste wöis sisse minna, ja oli seest nenda ära mädanend, et üksnes waewalt 3 tolli paksune peti kord weel alles  oli, ta sisse-kond oli kõik wälja kraabitud  ja meie läksime kõik neli meest selle tamme sisse, puu oli sirge ja ligi kolme sülla kõrguseni õõneks padisenud, näitis wälja nagu wäike kella torn, juurte päält oli tema ümbermõõt 24 jalga. Tema sisse poole külge oli palju niine pookstawid, aasta numrid ja kuu pääwi kiljutud. Mina märkisin oma nime tähed ja selle aasta uumri ja Mai kuu ka senna üles. Aga mets-kits jäi see kord nägemata. Ozn u. Oi, oi, oi, uss! Wöi olite neljakesta  tamme sees, kirjutasid oma nime tamme sisse, aasta numbri ja kuu pääwa ko, uss, uss! See on jo isigi ko uudis kuulda. Tõnu. Kolmandamal püämal olime jällegi oma toimetuse pärast menus. Korraga  kuuleme jälle mcts-kitie autumift: prauch, prauch! Meie jälle ienna poole jooksma, km natuke maad metsa nsie olime jõudnud, sattus esimehe silma üks noor kuuse puu, mis suure laija knvi pääl kasmis,  puu pitkus oli pääle kolme sülla ja wäga löbusc kasuga, minema aastane kasiv oli täiest 18 tolli pitk. kiwi otsaS kaswss meel üks teine luust mis