4) Majade ja krnnlide-maksnde tasumine, niisamati ka nende maksude tasiruriue. mida teede-parandamise asemel aaSta l88t» eest -naksa tuleb, sai Wiinakun 1. pääwa peale määral,rd. 5) Kroonu-maksnde jagamine majade ja kruntide peale aastal 1887, sai ühel healel wasta wõetud ja kinnitatud. 6) Tütarlaste - koolimaja ehitamine, milleks kasarm Laial-uulitsal plab ümber ehitatud saama, mis 14,000 rubla peale arwatud vu, sai pärast mitmesugust läbirääkimist  oisuseks tehtud. 7) Liunasaadik Mickwih'i ettepanek, selle üle Senatis kaebata, el Senati nkas Tallinna Znmala-laeka asjus Kubernört  poolest mitte linnale täielt kuulutatud ei ole, sai waSta wõetud. 8) Politseimeistri kiri, milles nõuutatse, et Rootsikantsil  ja Zilgermaunlaud-kantsil aiad järsku kalda peale ehitatud saaksiwad, sai wasta wõetud ja selleks 277 rubla 40 kopi lal määratud. 9) Znmala-laeka walitsnleks sai üks kommisfion, Linnasaadikud  Koch, von Baggo, Karl Kollmann ja Rosenthal, walitud. 10) Editnsle-toiinetaja Grünberg oli omale Karjawärawa  ees üht platsi palunud. Seda sai lubatud ja 6 rubla hinda runtsülla pealt määratud, kn»a enne 8 rubla päritud oli. Rahwahariduse-Miuisierinmi poolest on seatud, et Gymnasiumide ja Progymnafimnide ette w a l m isl a - m ise klassi des se mitte enam ei pia koolilapsi wasta wõetud saama. Need klassid pidada edaspidi koguni kaduma,  sest nendest saada Gymnasiumide ja Progymnasiumide  alamad klassid nii wäga ka nõdremate õppijategä täidetud, el neile, kes kodu õpetatud ja tugewamad ön, seal euam reuüti üle ei jää. Saksakeeli ..Uue Tartu Zeitungi" sõnumite järel saada esimene Tartu Koolmeistrite Seminar  kui koo! Saksa keelise õoetnse-keelega, weel kaks aastat edasi õpetama, aga uusi õppijaid ei pia enam wasta wõetud  saama ' ' Saksakettt „Ma Zeitungi" sõnumite järel olla Minister-kõmitee poolest Ba U i maa rahwakool id e kohta järglttised aegllsed seadmised tehtud: Kõige kolme kubermangu peale saab üks Nahwatoolide-Dicektvr nimetatud.  kelle all kuus Inspektorid seisawad. Opetusc-keei on Nahwaharidnse - Ministeriumi all sriswates koolides kohalise rahwa keel, kui aga teine klass juure asutatakse, siiS We u e keel, niisamati ka K,h e l konna - koo -- lides ja linnade Ele m e ntar kool ide s. Esimesel  aeal piab aga õpetuse-keele muutmine selle järel tulema,  tuida asjad on. Usuõpetust antakse kohaliste waimulikkude  ülemate ülewaatamtse all, kohalises rahwakeeles. Kõik küsimised, mis kaswatamise külge puuduwad, seisawad Rahwahariduse-Mittifteriumi all, kust ka kooliõpetajad kinnitatud  ja kooliraamatud määratud saamad. - Wen e ri ig i si s s etul emi sed on selle aasta esimese kolme kuu sees 21 millioni rühla ehk peale 14'(, protsenti suuremad olnud, kui kohalisel qeal aastal enne seda. Peterburgt Linua-peameeS on Politfei-ametnikkudele käsku annud, tubakawabrikute peremeestele teada anda et neile keelatud on. papirose-kastidesse trüki ludleyra laulusalmidega ja teiste seesuguste kirjadega panna, sest et Politsei-ametnikkudel ega ka trüki-kodade ülewaatajatel wõtmalik ei ole, nende lehtede üle walwata, mis kinniste kastide sees on ja sagedast leiti, et nende peal midagi seisis, mis zensuri poolest ei wöi lnbatud saada. Teiselt poolelt wviwad aga ka tubaka-wabrikantid, kui nemad seesugust  lehti mitte suure hoolega läbi ei maata, ilma tahtmata  midagi wälja lautada, mis keelatud on. . ..Nowoje Wremja" sõnumite järel on nende pääwade  sees üks kommisfion, Kindral - Major Bobrikow, Kontre-Admiral WerchowSki, Kapten 1. rangift Dubassvw ja Kapten 2. rangist Roshdestwenski aurnlaewa „Olaf" peal Muh n - wäina sõitnud, seda merekaela meremäe asjade pärast läbi waatama. -- „Nowosti" sõnumite järel saada Tartu ja Järwa maakondades mitmed hu ma la ka swa ta mis e ° koo - li d asutatud. Esiteks olla kolm kooli plaanitud, ükS ainult  humalate kaswatamise õppimiseks, kuna kahes teises ka humalate kauplemist taheta tähelc panna. Uhes saada Wiljandi maakondas üks suur humala istandus asutatud ja kahe humala kaswataja juhatuse alla antud, kes Witebski humalakaswatamise-koolis õpetatud on. Nendes asutustes saada 15 künni 18 aastased poisid, kes seda ametit õppida tahawad, ilma koolirahata wasta wõetud, aga oma toidu eest pidada nemad asutustes tööd tegema. Tallinna Wene Technika - k o o li täiskaswanud  tööliste klassidest on hiljuti esimesed 10 õppijad wälja lastud, kes selle juures õigust saiwad oma sõeawäe-kohust kui priitahtlased 4. klassist täita. Eestimaa Kuberuört abikaasa, Würsti - praua Gchachowskot. on Wenekeeli »Peterburgi Zeitungi" sõnumite järel Jõhwis üht seltst asutanud, kes üht hospi- dalit G r e e ka-õigeusku astunud Eesti naesterahwa  heaks ja üht kooli asutama piab, kus Eesti naesterahwaid koolitajateks kaswatatakse. Ühe Wene kiriku ehitamiseks on seal juba raha määratud. »Nusski Kurir" on Riiast sõnumit saanud, et Tartu koolitoana Kurator, Geheimeralh Kapnstin, omate wöi must saanud olla, kõige Batimaa kubermangude kaartide  peal. mida koolides tarwiiaüuse. linnadele ja paikadele Wene niMi.fi panna. Nenda saada Tallinn Tartu „Zurjew" j. n. e. nimetatud. Ka pidada kõik alewlkud  ja külad Baltimaa kuberinangudes, kus Wene kirikud  on, Wene nimed saama. „Meie arwame", tähendab.  Saksakeeli „Tallinna Zeitung" selle sõnumi juure, „et tähendatud lehe sõnumisaatja seda sõnumit rohkem omast peast, kui kusagilt ristatamast paigast wötnud on. See oleks ometigi natuke iseäraline nõu, koolides paikadele teisi nimest panna, kui neil ametlikult juba on." Meie omalt poolelt arwame, et sellest muud ei tuleks, kui otsata segadust. Kaks nime on meie kodumaal mitmes, paigal juba nüüd, siis tuleks weel kolmas juure, sest rahwas ei jätaks wanu nimest ometigi mitte maha ja need piaksiwad kõikides ametlikudes kirjades ka ikka juure lisatud saama, et määramata eksitust ei sigi. Tänised nimed on ka aealugu-raamalutes  ja kanbaajamises tnttawad ja nende järsk wahetamine woiks sedawiisi meie kodumaale ka majapidamises  kahju leha, Mohammed ei oskannd kirjutada ja laskis sellepärast oma jüngreid Kormri-salmisi pähe õppida. Mõned salu-id knStutas tema pärast jälle maha ja käskis neid siis ära unustada. Meie kardame, et nii ..usklikkusi" jüngreid ja nii sõnakuulelikkust sulaseid meie päiwil enam ei ole. Selle kuu 9. pääwa homikul leiti Kala-sadamas ühe tundmata mehe surnukeha, kelle külges wägiwaldse  surma märkisi ei olnud. Kõik Tallinna trükimajad on käsku saanud, et kuulutused, mis wälja kantud, ehk üleslöödud saamad, ikka ka Wene-ceeles piawad ülespandud olema, ja Wene-keeli kiri piab ülemal seisma, kui kohaline maakeeli, Saksa ehk Eesti-keeli kiri. Baltiskist. Ilmad on ikka ilusad ja korralised. Põldudel  ja heinamaadel kosub kõik heaste. Rukis on juba wälja õitsenud. Meie linna-walitjuse poolest on nüüd ka Eesti-keelise Elementar-kooli kinnitamise asjus Kuratorile palwekiri saadetud. Wastus on aga ikka weel tulemata. Rakwerest Kohalise sõnumite järel on Nakwere VagttuiMu wanema walimiseks sealised kodanikud  selle kuu 19. pääwaks jälle kokku kutsutud. Raske wõib see amet meie päiwil küll olla, aga terwes linnas piaks ometigi üht meest leikama, kellel selleks jõudu ja oma lähema kodakonna armastust küll on. Öösel wasta selle kuu 2. pääwa on Abram Tenkeli tallist 30 rubla eest riideid warastatud. Kahtlus on Mihkel L. peale langenud, kes ukse alt augu läbi kaewanud  ja talli ka omaks öömajaks tarwitanud oli.  Pühapääwal,  selle kuu 6. pääwal, wacastas üks talunaene Sttinbergi poest ühe pääwawarju, sai aga oma saagiga kinni wöetud. Tartust. „Eesti Põllumeeste-seltsi" näitus on wäga heasle korda läinud, mis eest Seltsi juhataja, herra J. Tülk, kõige rohkem tänu teen und, knida Saksakeeli „Uus Tartu Zeitnng" tunnistab. Kes auuhindasi saanud, seda ei ole weel kuulutatud. - „Eesli Kirjameeste - seltsib W õ i d n - p i d u l emis Heinakuu 19. pääwa! peetud saab, kutsub ~Eesti Postimees" uu es te, ja seda piame ka meie üheks tähtsaks ja kasulikuks ettevõtmiseks. Kes seda pilkawad, nagu „Olewik", need pilkawad wist ainult kadeduse pärast, et „sõna" mitte nendest enestest „ wälja läinud" ei ole. Riiast. Maapääwal on Kurista herra von Samso  n Lmvimaa Eesti jänskonna Landrathiks walilud. - Lliwimaa Kindral-Supeintendent H. Girgensohn on oma terwise kinnitamiteks kaheks kuuks wõerale maale reisinud. Saaremaalt kirjutakse „Liibawi Zei tungile": uädalil Lehekuu 27. pääwal jooksis Saksamaa shooner pA euch e n" Kapt. H. J. Hoeren, Hamburgist Peterburgi  minemas, paksus udus, Filsaudi peale kinni. Mõne tunni pärast oli /Peter Bergi Abilaewa-seltsi" aurulatew Kap. Zensen, juba seal, aga kange tuul ei lasknud aidata. Kapten Zensen andis laewa juhatajale nõnu laewa pealt ära tulla, sest asi olla kardetaw. Kapten  Hoeren ei tahtnud mitte, waid wiiwis õhtani, aga laened lsiwad siis juba üle laewa. Filsaudi abipaat kuli, wöis aga ainult kolm meest peale wõtta. Suure waewaga  suutis Kapten Zensen teised kolm „Wolga" peale wõtta ja maale wiia. Maru kestis weel kolm pääwa, Neljapääwal murdis suur mast, Reede homiku fok-mast. Pühapääwal tuli hea ilm, siis ei olnud hukka läinud kaemast  aga enam ühtigi näha. See ei ole esimene kord, et Kapt. Jeusen /Wolgaga" mehisel meelel inimesi surmast  peastnud on. Mõne aasta eest, kui „Emma" Liidan?!  juures kinni jooksnud ja öösel kange torm tõusnud oli, tõi tema homikul, oma enese elust hoolimata, kõik 11 laewameest, nende keskis ühe ranna-soldati, maale. Niisamati  on tema aastal 1881 Tallinnas ühe Wene sõeamadruse  peastnud, kes sadamas läbi jea murdnud oli. Rootsis on tema kahe aasta eest kuus kalameest peastnud, kes kahe paadiga jea sisse kinni jäänud oliwad ja wist nälga surnud oleksiwad. Kuuramaalt. Liibawist kirjutakse selle kun 7. pääwal: ..Üks õnnetu nädal oli wiimane, mis kõiki rannasöitu takistas. Alalised tormid, ,nis merd järges kohama paniwad,  keelasi.vad meremeestele ka wähemat liikumist. Liibawi  ja Windawi randas on hulk -puid maas, mis üle mere piawad wiidud saama, aga mitte üht tükki ei ole weel laewa panna wõidud. Aga mitte ainult rannasõidud ei ole takistatud, waid kurja ilma pärast ootawad ka kaks suurt laewa juba kaks nädalit Liibawi sadamas lastimist. Natuke elawam on asi wiimastel pääwadel olnud, kus mõned suuremad aurulaewad tuliwad ja lastiwad, aga paraku ei maksa sellest rääkida, mida kaupmees nüüd teenib,  ja nenda kui wäljawedajatega. nenda on ka kõige kaupmeestega ; kõik poed tahaksiwad müüa, aga igaüks hoiab oma raha kokku. Loodame, et need kurwad aead mitte weel knrwemate eelkäijad ei ole. Igalt poolelt kuuldakse  kaebtusi, mis kohe soikuksiwad, kui asi wähegi paraneks.  Et see parandus aga pea tuleks, seda soowifiwad kõik meie kodanikud." Taiseni maakonnast kuulutab „Kuuramaa Kubermangu Z-itung": Lehekuul 29. pääwal kell 4 pärast lõunat sai Postendeni ülem-metsnik Rakow 'i, peale lastud (hakitud tinaga, knida teiselt poolelt kuuleme. „T. S." t.); tema on raskest haawatud. Kahtluse all seisab Kruming, ühe metsawahi wäimees, kes aga kinnitab,  et temal püssi ei olnud. Asi on kohtu uurimise all. Sellesama lehe sõnumite järel on Erwalenis, Lehekuu 14. pääwal homikul 10 aastane karjapois Alberg. kes loomade juures oli, püssiga haawatud. Tegijat ei ole weel leitud. Peterburgist Selle kuu 11. pääwal käifiwad Keisri Majeftä ti d, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auuj  ärj epärija ja teised Kõigekõrgema perekonna liiked Peterhofi lahel, uut kanonipaati „Mandshur" waatamas. mis Kopenhagenis ehitatud on. Aurulaew „Wladimir Monomach" tuli selle kuu 14. pääwal omalt maailmareisult  Kronstadti sadamasse tagasi. Wernöist. Kuuni selle kuu 14. pääwani on maawänsemised  edasi kestanud. Teed on paiguti kõrgest ligunenud  sauega kaetud, mis mägedest ja maa pragudest wälja jookseb. Linna teise kohta ehitada ei olla wöimalik. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Londonist, Zaanikuu 10. pääwal. lirimaal on rahwuslaste  ja Orangistlaste wahel kanged kiskumised olnud. Corkts on 50 inimest, nende keskis mitmed Politseiametnikud,  haawatud. Belfastis on unlitsa-kärad olnud, kus mitmed haawatud satwad. Kuninga-Praua jubiläum on siiski suure iluga ja rõõmuga korda läinud. Pestist, Jaanikuu 10. pääwal. Ligemate sõnumite järel on Paks'i juures ülepea 353 inimest lodja peal olnud  ja nendest on 143 peastetud. Abt Spiess ei ole mitte ära surnud. Leitud on 146 surnukeha, 64 on weel kadunud. Bukarestist, Jaanikuu 6. pääwal. Jwanow ja Kasakow, kes Rustshuki Pr afekti rewolwrikuulidega raskest haawasiwad, on seitsme aasta peale raskele wangipõlwele  mõistetud. Nemad püüdsiwad oma süüd „politikaga"  wabandada ja Wandemehed on ka kergitust õigeks arwanud, aga kohus on neid ffiski kõige raskema nuhtluse  alla mõistnud, mida seadus neile määrab, kelle mõrtsukatega  mitte korda et ole läinud. Sofiast, Zaanikuu 13. pääwal. Suur Sobranje on kokku kutsutud. Walitseja Shiwkow on juba Tirnowos, Stambnlow ja Mutkurow, niisamati ka Ministrid Radosslawow  ja Stoilow, reisiwad Esmaspääwal senna. Sobranje  saab Würsti walima ja mõnda teist küsimist õiendama.  Sõnum mässamisest oli siis tühi jutt. Pariisist, Jaanikuu 13. pääwal. „Jsamaa-liiga" on heile käratsewat koosolekut pidanud. Deroulöde ja Sansboeuf  pidafiwad ksnesi, milles Saksamaa Riigikohtu otsus käredast hukka mõistetud sai. Saalist wälja minnes hüüti: Magu Boulanger, elagu Deroulöde, elagu Jsamaa-liiga, elagu Wabariik!" Rong käis uulitsalaSte saatusel sõeawäe klube ette ja lahkus siis ühest ära. Jutu leht. Kaks kosttast. (Järg.) »Schönbronn?" küsis praua Habakuk. „See paik, kus üht Rooma Kuningast üteldakse hingama.