pannud, siiski paistab rebase saba kuue Säre alt Välja. Mõtelge ometigi pisutki järele, mis see tähendab! Teie nimetate oma kirja esimeses pooles Eesti rahwast nii nägijaks-, et teda keegi ei jõua õigelt teelt kõrwale pöörda, aga tükk maad taga pool ajate temast hoopis töist juttu ja ütlete, et ta seletamata silmaga olla, kes Sakala ütelusest ei pidada aru saama. KaS mõtlete Teie, et nägemisel ja silmadel ühe töisega tegemist ei ole? Kui see Teie suur uus ülesleitud tarkus on, millega oma auujärge uueste kinnitada tahate, siis ärge awaldage seda mitte kõige rahwale, sest niisugusest ütelusest paistab wälja, et Teil loogikast  suur puudust oleks. Nõnda olen püüdnud lugejatele lühidelt näidata ja meele tuletada, kust Eesti Postimehe sähardune kahjatsemise wäärt järg on tulnud. Sest seda mõistab jo igaüks tähelepaneja ära, kui „EeSti PoSt." mitte wäeti ei oleks olnud, siis oleks ta sarnase küsimise: „mikspärast lasti Golos ühe kuu pärast lahti, kuS teda jo wiieks kuuks oli kinni mõistetud?"  omas mõttes enne ära waStanud, oleks Sakalas seiSwat paar sõna maleks pöörmata jätnud ja pitk laimamise jutlus oleks jäänud tulemata." —ei—  «Sust wee näitusest. Tartu Eesti PõllumttSte  on meile Melseisäw kiri trükkida faaveMd: „ Uüllu aasta, kui meie sellest rääkima  hakkasime, et Mustmees koduloomade ja käsitöö näitust elusse oleks kutsuda, andsiwad meie Seltsile mõned sealtpoolt liikmed seks lootust ja julgust, et meid sealpool lahkeste waSta saaks wõetud. Nüüd wõin ma awalikult tunnistada, et meie toimetus mitte üksi südameliku osawõtmist seal ei ole leidnud, waid ka, et Mustwee kaupmehed ja kodanikud, kes siin rahuga käsi käes käiwad, meid igapidi nõuu ja abiga on püüdnud aidata. Iseäranis on Mustwee  kogukonna walitsus auustamise wäärt kombel meie tööd aidanud korda saata, mille eest neile südamest tänu ütleme. Üksi nende abil on meil Võimalik  olnud, näituse kohta, millest mäda tiigisarnane kraam läbi käis, lühikese ajaga nägusaks platsiks ümber muuta, sest Mustwee walitsus oli oma kuluga selle kraami kiwide ja kruusaga täita lasknud ja sell kombel  pori august ilusa kõma seisukoha teinud. Peale selle oli nimetatud kogukonna walitsus ja nimelt nende kirjatoimetaja herra Reinstein ligi 40 rubla raha meie näituse kulude kandmiseks kokku korjanud, mis eest neid, kui ka auusaid andjaid, südamest täname. Mustwee rahwaS näitas ka seeläbi oma osawõtmist meie näituse kohta üles, et kõik alewik künni näituse lõpetuseni kirju lippudega oli ehitatud. Et Mustwee alewik meile nii tänuwäärt osawõtmisega wasta tuli, sellepärast oli meil- ka wõimalik, näituse kuuride materiali kõlbliku hinna eest kätte saada, ning on need kuurid nõnda ehitatud, et nad jäävamalt kui Seltsi warandus seisma jääwad ja neid ka edeSpidiste näitustele tarwitada  wõimalik on. Näituse aia plats on Kroonu omandus, ning sealne kogukonna walitsus soowib, et teda Seltsile jäädawaks näituse kohaks palutakse, mis palwet Kroonu wistist ka täitma saab. Peale selle nimetan meel, et näituse ajal mitu õpetliku kõnet peeti, kellest ehk mõned ka edespidi trükitud saamad.  Aegamööda  asjad käiwad on wana Eesti rahwasõna. Meie Selts oma weikse jõuuga ei wõi mitte meel nii suurelt wälja astuda, nagu ta soowiks, ja sellepärast ei wõi ka keegi seda pahaks panna, mis ta weel puudulise  seal leidis olewat. Meie tahame aga ka oma weikse jõuuga ikka edasi ja suurema täiuse poole tõtata, ning kui meil ikka nii tublid kaastöölised abiks on, nagu Mustwee kogukond ja nimelt tema osaw wallawanem  ja kirjutaja oliwad, siis ei ole meil mitte kartusega  tulewiku sisse tarwis waadata. M. Mitt." Eesseiswa kirja tunnistused on wäga rõõmuStawad. Mie Eesti põllumeeste seltside tähtjus meie rahwa elu kohta on praegu wäga suur. Aga need seltsid wõiwad  alles siis oma kohust täita ja oma tööd teha, kui osawõtmine igapidi suurem ja jõudsaste elawam on. Soomemaa professor Aspelin oli mitu nädalat Tartus, kuS ta „õpetatud Eesti Seltsi" museeumis  wanu asju ülesse laskis joonitava. Tema kiitis selle museeumi rikkust suureks ja pani wäga imeks, et mitte mingisugust abi linna ehk maawalitsuse poolt seks ei anta, seda wana wara heas korras hoida ja sündsa ruumidesse mahutada. Professor Aspelin käis ka Otepääs ja sõitis Tartust Halliste kihelkonda, kus ta wana-aja haudasi lahti tahtis kaemata lasta. Praegu on ta Riia linnas. dasiwad TaMs2B^wg«S^ SeltS 29. Augustil sealsamas koosolekut. Lähemaid teadusi saame pea andma. Augusti kuus 1113 peale tõusnud. KirikõMchrtekS õpiwad 137, adwokatideks 214, arstideks 435, ap- teekriteks 88, ajaloo ja keelte tundjateks 158, ning looduse ja mathematika tundjateks 81. Tartumaalt. Kõrtside nurjatu elu. Elu meie kõrtsides lüheb iga päewaga koledamaks. Seal ei ole enam mingisugust määra ega keeldust ja sellepärast  kuuleme peaaegu igas nädalas tapmistest, mis joonud inimesed, kes ööd otsa kõrtsides praSsisiwad ja wiimaks nagu hulluks läksiwad, kõrtsides ehk nende lähedal ära teinud. Nii kirjutatakse meile Kodamere kihelkonnast, et seal K. kõrtsis tropp mehi, kellel ka püssid ja wemblad käes olnud, künni kella 3"' ööse lakkunud, kuS wiis toopi wiina ära joonud, ja siis sealt naabri meestega riidlema läinud. Ühe mehe on nad täitsa ära tapnud ja kaks nii wigaseks teinud, et ei tea, kaS elama jääwad. Tapetud mees olnud pealegi nende eneste seltsiline, üks noor leerimata pois, keS tüli ajal kõrwa hoidnud ja rukkisse jooksnud, keda nad aga joonud pääga ära ei ole tunnud. Noore mehe pääluu olnud wemblaga neljaks lõhutud, nagu tohtrid Tartus tunnistanud. Mõrtsukad on küll ka Tartus kinni, aga mis see nüüd enam surma waSta aitab. Ja seda teeb meie nurjatu ja täitsa Valitsuseta  kõrtsielu! Töine kiri Tarwmaalt räägib ka kõrtsi elust ja nimelt Kawastu walla Koosa kõrtsist. See kõrts olla ikka joonud noori mehi täis, keS üsna awalikult teekäijaid kõrtsi ees riisuda, nii et kalamehed  enam muidu mööda ei tohi minna, kui suures seltsis. Nii sõitnud hilja aja eest tagasi sealt Peipsi ranna Wenemees, Tartust tulles, mööda, kus noored mehed, kes ööd läbi kõrtsis oliwad joonud, tema kallale tulnud ja 17 rubla raha tema käest ära riisunud.  Mees jooksnud kisendates kõrtsist abi otsima, aga kõrtsmik ei ole sisse lasknud, waid on ütelnud: „Niisugusele koerale wõib weel anda!" Suur jagu meie maa kõrtsa on praegu päris röõwli hangud.  On küll ka auusaid kõrtsmikust, kes kella kümne ajal õhtu ise kõrtsid kinni panemad. Aga suure jau kõrtsides wältab joodikute elu ikka ööd otsa. Tallinnast. Eestimaa kubernäri härra Poliwanow on tagasi jõudnud ja walitsuse jälle oma kätte wõtnud. Tallinna linna endise politseimeistri, kindralmajori  Wolffi asemele on tema asemik A. von Nottbeck  kinnitatud saanud. Järwemaalt. Mis jälle piip teinud. Mitte üksi sellest ei ole küll, et wanemad inimesed piibuga ettewaatmatalt ümber käiwad, waid nemad annawad omad piibud sagedaste naljatades laSte kätte ja salliwad,  et lapsed piipu mänguasjaks tarwitawad, kuna ommeti iga wanem peaks soowima, et keegi laps seesugust  halba pruuki ei õpiks. Mis seesuguse laSte nalja wili on, näitab suur Roosna tulekahju Järwemaal.  Seal mängifiwad, kuna kõik wanemad inimesed  heinamaal oliwad, kolm poisikest Tammiku kõrtsi ees (kaks kõrtsmiku 5 ja 7 aastast poega ja sauniku 10 aastane poeg). Sauniku poisil olnud lepa piip ligi ja saatnud keest üht pisemat tuld oma piibu peale tooma. See toonud efite weikese söe, kellest aga piibumees  asjaajajat ei ole saanud. Nüüd toonud toapoiS suure tuki õue, mis piibumees peale tarwitamist õle kuhja ääre maha wisanud. Korraga olnud õlekuhi põlemas, sealt läinud kõrts põlema, siis 6 talu peret ja wiimaks weel noore piibumehe isa saun. Enne kui heinalised koju jõudnud, olnud juba neli maja põlemas, ja et ehmatus rammu ära wõttis ja tuli tormates ühe hoone pealt töise peale läks, ei saadud midagi enam tulest wälja. Endised jõuukad inimesed on nüüd korraga selle ainsa wara omanikud, mis neil seljas on, ning seda tegi kõik piip laste käes. Üleüldse jätab meie talurahwas suwel töö ajal omad lapsed liig hooletumalt üksi koju mängima, mis küll ka sellest tuleb, et raske töö ajal, kus oma töö ja mõisa teu-orjus ära on teha, ühelgi inimesel aega ei ole, maja wahtima jääda, aga siiski oleks selle wasta tarwis nõu otsida. Nii põles ka 7. Augustil Kuksema  wallas Kagawere külas 5 peret ära, ning paari nädala eest tagasi põlesiwad Wõhmetus 4 Järsiküla sauna ara. Enamiste on lugu nii, et kõik inimesed põllul tööl on, ja lapsed üksi kodu, ning korraga on tuli wäljaS. ?. X. Lääne maakonnast. Laps hundi pesas. Selle pealkirja all kirjutatakse Rist. p. lehele: „Pühapäewa  lehe 23. numris oli lugeda, et Jndiamaal hundid mõnikord imelikul wiisil neid lapsi, keda nad kätte saamad, mitte ära ei murra, waid neid hoidwad ja kaSwatawad. Ka meie maal on hiljuti see imelik lugu sündinud, et hunt ühe lapse küll ärawiinud, aga temale ühtegi häda ei teinud. Kullamaa kihelkonnas  K... wallas kadus 18. Juunil pärast lõunat õhtu poole üks kahe aastane laps ära. Ta oli tüdruku  ja töise lapse seltsis kaewu juure läinud, mis 100 sammu perest eemal ühe lepiku ääres oli. Tüdruk jättis lapsed sinna; pärast wli neid koju kutsuma, aga siis ei olnud lapsi enam seal. Suurem lapS, keS töise juurest ära läinud, leiti töise naabri perest, aga Vähemat last, keS üksi kaewu juure kiwi peale istuma jäänud, ei leitud kuskilt. Küll lapse Vanemad ja pärast kõik küta rahwaS otsisiwad teda läbi ööd ja tõiselgi hommikul, aga ei kusagi ei olnud temast midagi näha ega kuulda. Sellsamal hommikul aga nägi üks perenaine, kes koguni töises Vallas ja peale 4 wersta maad sealt eemal elas, kogemata ühe weikese lapsukese rabas mätta künka otsaS istuwat; lapS oli üSna sopane ja mudane. Ta wiis teda koju ja pesi teda puhtaks. LapS ise ei osand ütelda, kust ta pärit, seni kui naine Viimaks teada sai, et K... külast laps ärakadunud, ja sellepeale teda sinna tagasi wiis, kuS Vanemate süda muidugi suurt rõõmu ja tänu täis oli. Kui ema lapselt küsis, kuidas ta nn kaugele eksinud, kostis lapS, üks suur hall kütt olla lepikust wälja tulnud, tema riidest kinni hakanud ja temaga kaugele metsa jooksnud. Seal olla mitu kassi olnud, mis teda tahtnud hammustada, aga suur kuts olla käpaga nende nina peale löönud, et nad teda rahule jätnud. Hommiku wara olla hall kuts äraläinud, ja siis olla tema ka ärajooksnud. Kes see „suur hall kuts" muu wõis olla, kui wana kriimsilm, ja kes need „kassid" muud kui hundi pojad? Aga küll on see üks ime asi, et nnsugunekiskuja,elajaS lapse peale armu heitMdsö ka omi poegi keelanud temale häda tegemvst7 Jumal olgu tänatud ja kiidetud,  keS selle Väetima lapse oma suure imearmu läbi hinges hoidnud ja hundi käest peastnud." L. Kuresaarest. Superintendent Konrad EduardvonHesse KuresaareS, keS Wenema ruse usu õpetajatest kõige wanem olla, jätab oma ameti, mis ta 57 aastat truuiSte pidanud, maha, ja olla tema asemele Tallinna õpetaja Frese kutsutud. Riiast. Mõisnikud saamad RiiaS üht iseäralist maapäewa pidama, mis 12. Septembril alustab. Selle maapäewa peal pidada ka uut kindralsuperintendenti  Valitsetama, sest et vr. Christiani ennast sellest ametist lahti on wõtnud. Mõisnikud walitsewad seks kaks kanditaati, kellest ühe Keiserlik Majesteet kinnitab. Krahw Todlebenü, kes hilja aja eest RiiaS oli sealseid sõawägesi ülewaatamaS, käisiwad Riia laulukoorid tulelontide rongikäigul lauluga auuStamaS. Krahw Todleben tänas liigutatud südamega ja tuletas seal juures meele, kuidas ta Riia linnas üles on kasunud  ja ennast uhkusega Riia kodaniku seltsi armata. EeSti-, Liimi- ja Kuuramaa politsei Valitsused pidada uuendatud saama. Neid tahetakse Weneriigi politsei Valitsuste sarnatsekS muuta, ehk küll kohaliku tarmitustest päritud muudatustega. Tulekahjust on Juuli kuus WeneriigiS 3744 olnud, mille läbi 10,683,290 rubla eest kaM on sündinud, ehk küll wöel 254 õnnetuse kahj» meS ei ole antud. Neist tulekahjudest oli Liiwlmaal 27 97,212 rubla suuruse kahjuga, Eestimaal 14 31,080 rbl. ja Kuuramaal ka 14 23,ä57 rbl. suuruse kahjuga. Nigrutide arm saada tänawu aaSta, nagu „Wal. Tead." terweS WenerügiS 235,000 olema. EeStimaalt wSÄatdVu 1069, Lühimaalt  2835 ja Kuuramaalt 1732 meest. Liibauift. Kaubasadam. Saksa ajalehed kihisewad praegu Liibaui sadama suurendamisest, ning üks Berliini päewaleht kõneleb sellest asjast järgmisel wiisil: Weneriigi Valitsusel olla nõuu, Liibaui linna sadamat, mis Wenemaa Läänemere sadamatest kõige lõunapoolsem on ja iial kinni ei külmeta, suuremaks ja paremaks ja Liibaui linna selleläbi põhjapoolse Wenemaa kauba linnaks ja turuks teha, mille ehituse tarwis riigiwalitsuS 7 miljoni rubla kulutada lubanud. Preisi Läänemere kaubalinnad kardawad selle uue Weue kaubasadama läbi oma kaubaajämisele takistust tulejat,  ning ka Riia linn on selles mures. Et aga seda ei sünniks, olla Riia kaupmeestel nõuu, Riiast Windaui linna raudteed ehitada ja Windaui sadamat Riia talwesadamaks teha. Windaui sadam olla peaaegu  talwe otsa jeäst puhas ning pealegi wee sügawuse  poolest Liibaui sadamast parem. Narwast. Narwa linnale on Riigiwalitsuse poolest 50,000 rubla antud, mille eest masinaid muretsetakse, kellega Narwa sadama merepõhja puhastama  hakatakse, nii et kokku uhetud liiw enam suurema  laewadele takistuseks eeS ei ole. Peeterbllrgist. Keiserlik Majesteet Keisri Herra on 17. Augustil Zarskoje-Seloo'st ära Krimmi poolesaare peale Liwaadia lossi elama läinud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Troonipärija  on Oma Kõrge Abikaasa ja Lastega 17. Augustil Zarskoje-Seloo'st Peeterhofi elama läinud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Nikolai Nikolaiewitsh, kindral-wäemarshal ja Peeterburgi