ka Kuninga wend, Prtnz Amadeus, ott ametlikult osawotmisele  tulnud. Tema auusammakS on 100,000 liire määratud. Esiteks on EelSp! tema asemele nimetatud, kellest arwatakse, et tema wähem Saksamaa ja Austria poole hoiab. LecceS on Politsei kolmes kohaS bombist leidnud ja mitmed kahtlased inimesed on kinni wõetud. FerraraS wõeti hulk kirjast wäljalautajate käest ära, milles  Jstrtat, Dalmatiat ja Triesti Jtalia omaks päriti. TroinaS on rahwaS Ühe terwe perekonna ära tapnud, kelle keskis kholera lahti läinud ott, et tõbi mitte laiali ei laguneks. Sõeawäge sai appi kutsutud ja 50 inimest faiwad  kinni wõetud. Mitmelt poolelt kinnitatakse, et PaapSti Riigisekretär Kardinal Rampollo oma käredat  ringkirja ilma PaapSti teadmata wälja saatnud olla. PaapStil olla nõu teda ametist lahti laSta ja olla tema ülepea leppimata Kardinalide tungimise peale ametisse saanud. Retiro dynamiti magasis on kärgatus olnud, mis läbi üks inimene surmatud ja 26 wigaStatud saiwad. PaapSti preestri-jubiläumikS on Saksamaa Ketser ühe wäga uhke ja kalli mitra PiiSkopi-mütfi —>, AuStria Ketser ja kõrged seltskonnad kokku ühe kuld risti kalli ktwidega saatnud, miõ 100,000 gulduat maksab. Paapft on Saksamaa Keisrile oma käega kirjutatud täuu-kirja saatnud. Serbia Kuninga-Praua tuli Arangelawazist tagafi ja läheb wõerale maale. Kuningas läheb wiieks nädaliks Ungrumaale ja on walitsust senni Mmifteriumi kätte annud. Mõned Wene lehed arwawad, et tema enam kauaks trooni peale ei jää. Lepitusest Kuninga ja Kuninga- Praua wahel on ka juttu olnud, aga palju seda ei usuta. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 22. pääwal, kui Majestät KeiSri-Praua nime pääwal, oli lumala-teenistus  igaS kirikus. Kuida ikka, nenda on ka sel korral seda vääwa köikiS riiktS suure iluga peetud, kõige uhkemini aga PeterhofiS, kuS Saksakeeli .Peterburgi Zeitungi" sõnumite  järel kõik puud, põesad ja weed kirjutest tuledest säranud, niisamati ka laewad Peterhofi lahe! ja sõea-sadamas.  Kell t 0 aeal sõitnud KeiSri Majestätid oma kõrge perekonnaga Aleksandrias! wälja ja läbi särawa Peterhofi parki, ja igal poolel tuhandete hõiskamise saatusel tunni pärast Aleksandriasse tagasi. Selle kuu 2t. pääwal sõitis EeStimaa Kubernör, Wirklicher SlaatSrath Würst Schachowskoi MoskwaSse,  Katkowi matusest osa wõtma. Moskowsktja Wedomosti" sõnumite järel saada GeStimaa kubermangus nelja Wene kiriku ehitus algatud, Wirumaal ja Harjumaal. Need kirikud saada tuntud ehitaja,  Eestlase Tamman, plaanide järel ja juhatuse all ehitatud  ja töö wiiwimata ette wõetud. Mõned neist kirikutest,  ülepea kaheksa Baltimaa kubermangudes, pidada juba sell sügisel walmiS saama. Ka olla Tartu koolikonna Kurator, Geheimerath Kapustin, PeterburgiS ette pannud, et kõik need kohad ja paigad Wene nimed faakfiwad, kus Wene kirikud on ehk kuhu neid ehitatakse. Waiwarast on Saksakeeli , Tallinna Zeitung" järgmise kirja saanud: ,Kõrgest auuStatud herra Redaktor! Teie lehe Zi- 166 tõi omas kodumaa jäus ühe kirja ,Peterburgskija  Wedomostist". Waiwara metsa laastamisest, miS randaS olla. Mina tahaksin Teid, kõrgest auuStatud herra Redaktor, alandlikult paluda, seda mis seal tõeste on, äraMkkida, et lugejad nääksiwad, missuguste määratumate  maledega, tulekfiwad need nüüd ühe luulerikka herra Kalinowskt ehk ühe tema-sarnatse ametiwenna sulest, nemad toidetud saamad. Waiwara metS mis mere ääres on, on 73 deSsätini 851 ruutsülda suur. SelleS metsas on . talwel 1886—1887 raiutud: 2 sülda ahjupuid (langenud puudest), 1 kõrrend kohalistele rannawahtidele ja 15 teiwast  kalameestele; ükS töö, mida üks mees kergest kolme pääwaga ära teha mõib. Sellest aruandest wvib igaüks kergest näha, et ,Pet. Wed." herra sõnumisaatja kiri ükS maleni weninud piiramata jutuStuS on. Ka fiiS, kui luulerikaS herra sõnumisaatja mitte ainult Waiwara ranna-äärife metsa peale ei piakS mõtelnud olema, ei ole tema aruanne õige. Waiwara mõisa mets on kokku 6100 dessätini suur. See metS saab ühest Saksa metsnikust  metsa-teadust mööda walitsetud. Laastamisest ei wõi juttu olla, sest et metsa tallitus ja hoidmine tänine ikka weel rohkem on maksnud, kui metS sisse kannab. Talwel 1886 —1887 on pea-metsaS raiutud 2500 sülda ahjupuid, 151 palki, 700 latti ja 700 teiwast. Seda tööd on 50 meest 55 pääwaga ära teinud; kuhu jääwad ka fiin need 200 meest, keS terme aaSta raiumas olnud? Jälle male! PiakS Kalinowski seltskond ometigi meie kaheksat käSku õiete pähe õppima. Niisama wähe tõtt on ka sadama ehitamises laewadele, miS puid pidada wõerale maale wedama. Suurt rõõmu teeks see minule, herra Kalinowskile ehk tema auuwäärt feltfilasele Waiwara rannametsa  ja ehitatama! sadama näidata, kui tema fiiS nii hea olla tahakS, mind neid 200 puuraiujat ja nendest malmis raiutnd puid üles otsida. Mina oleksin wäga tänulik tema waSta, sest tänine ei wõinud mina arwata, et 200 töömeest ennast kõige oma aastase tööga ühes 73 dessätini suures metsas nenda ära peita wõiwad, et mina neid oma mitme ülewaatamise-käigu juures mitte ei ole leida wõinud.  Aga sellepärast mitte waenlust, herra sõnumisaatja, wahest teewad seesugused wale-tiined pardid rahwale õige rohkest nalja, nimelt siis kui waba luule-meelele nii lahket ruumi antakse, et wale tõest nii kerge ära tunda ja tagafi lükata on. Ennast, kõrgest auuStatud herra Redaktor, Teie osawõtmise alla andes, olen Teie alandlik Hehn, Waiwara mõisavalitseja." .Walguse" F- 24 sees seisis üks kirt Waiwara walla .hooletumast korrast", mis Tallitajat ja tema kaht abilist juba Kaelakohtu alla saatnud, kes ka kõiki kolme ametist lahti mõistnud. Osawõtja ohkas lõppeks omast sügamast südamest: .Olgn see juba õige warajas sõrme näitus ja meelde tuletus sell aastal ette tulewa uue walla ametnikkude waiimisele, peetagu igal pool meie armsa Eestirahwa maal hoolt, et truid ja tublid EeStimehed walla ametidele saawad, siis on 'valla warandus ja anu kaitstud ja oma hea jagu walla elanikkude käekäik parandatud."  Sellesama lehe U 29 sees seisab: .Virumaalt.  .Walguse" 24. numbris ilmunud sõnum ou eksi wiifil Waiwara tallitaja ja abimeeste lahti laskmise pärast minu poolt fiSse saadetud. Nimetatud ametimehed on praegu ametis ja wõtan mina awalikult selle ekfi sõnumi tagasi ja palun nimetatud ametnikudelt ja .Walguse" lehe lugejatelt andeks. H. Luha, päris omanik." KeS piakS ometigi neile nende waewa tasuma, kes nii suure agarusega walet ja teutust meie kodumaa möifawalitsuste  ja wallawalitsuste peale teewad ja Wene keeles ja Eesti keeleS meie suure isamaa ette kannawad?! Head nemad meie kodumaa kohta küll wist mitte ei plaani, sest siis ei oleks neil tarwis waletada. .Walitsuse Teadaandja" kuulutab järgmist Kõigekõrgemalt  kinnitatud Riiksrathi heaksarwamist woorimeeste-ameti  maksude kohta: I. Woorimeeste-ameti maksude määramise juures linna fiSsetulemiste heaks, on järgmised seadmised tähele panna: 1) Maks iga woorimeeSte - ametis tarwitatud hobuse pealt et tohi kõrgem olla, kui 10 rubla aastas. 2) Selle maksu kõige suurem kõrguS määratud pitreõ, niisamati ka iseäralised seadmised selles maksus saawad iga üksiku linna kohta Seespidiste asjade Ministri poolest, pärast nõuupidamist Raha-Ministriga, määratud. 3) Woorimehed, kes nende peale arwatud maksu mitte õigel aeal ehk mitte täieste nende hobuste pealt ei tasu, mida nemad tarwitawad, langemad peale selle, et see maks nende käest fisse aetud saab, trahwi-raha alla linna heaks, mis mitte rohkem ei tohi olla, kui 50 protsenti wölga jäänud maksust. 4) Maksu pärimine saab järgmisel põhjusel ette wõetud: ». Maks saab pool-aasta kaupa maksetud ja sel wiistl, et talwised kuud üheks pooleks ja suwised kuud teiseks pooleks arwatud saawad. b. Maksu ja trahwi-raha kõrguS (mis aga rohkem olla ei tohi kui art. 2 ja 3 sees määratud), maksu-poolaaSta hakatus ja lõpetus, niisamati ka maksu sissemaksmise aeg, saawad Linnasaadikute-kogu poolest määratud, kelle nõuuwõtmised  selles aSjas mitte hiljemini ei pia kuulutatud saama/ kui üks kuu eune sissemaksmise-termini. o. Hobuste eest, mis pärast Linnasaadikute-kogu poolt kuulutatud sissemaksmise-termini woorimeeste poolest tarwitusele  wõetud on, saab maks ühe kuu käikus sellest päawast  kuS netd hobuseid tarwitama hakati, maksetud. ä. Linnasaadikute-kogu hooleks saab antud, kui tarwis olema arwatakse, woorimehi jõutustesse jägada ja iga jäuskonna  peale iseäranis maksu määrata, kus juures aga iialgi sellest viirest üle minna ei wõi, mis seespidiste asjade Ministri poolest, pärast nõuupidamist Raha-Ministriga, ette kirjutatud on. 11. Linnakogudustes, kuS woorimeeste-ameti pealt wõetawad  maksud Kõigekõrgemast kinnitatud seadmist mööda määratud on, jääwad need seadmised endist põhjust mööda seisma. Kui aga nende linnade koguduse-walitsused tarwis olema arwawad, neid woorimeeste-ameti peal seiswaid maksust nende seadmiste art. 1 järel muuta, siis tulewad uued seadmised Seespidiste asjade Ministri otsustamise alla, pärast nõuupidamist Raha-Ministriga. Pärast tähendatud  ettepanemiste kinnitamist maksawad nendeS linnades  need iseäralised endised seadmised woori-meeSte ameti kohta kui maha kustutatud, mis üle Seespidiste asjade Minister Juhataja Senatile tarwilisekS kuulutamiseks ettepanekut  sisse anda on. Selle kuu 19. pääwal oli suurem seltskond noori inimest Kose jõe peal paadiga sõitmas, kus noor lukusepp Emil Jermann ühe teisega ujuma läks. Kas ei oSkanud tema ujuda wõi kas oli tema soojalt welte karganud, seda ei teata, aga pea hakkas tema oma seltsimehe õlast kinni, et alla ei wajukõ. Seltsimees ei olnud ka osaw ujuja, raputas ennast lahti ja ujus kaldale. Jermann langes põhja ja sai wast kutsutud abiga wälja toodud, oli aga juba surnud. Jermann oli oma wanemate wanem poeg, 16 aastat wana ja tänine suure hoolega ja lootusega Raudtee-koolis käinud. Selle kuu 21. pääwal sai töömees  Jüri Usel, kes Baroni-praua Üksküla maja ehitamise juures tööl oli, järskut surma. Kaljust lasti ühes kastis  ktwa maha, mis aga wist mitte õiete ladutud ei olnud,  üks kukkus wälja ja kõrgest õnnetuma töömehe pähe, keS all tööl oli. Jüri Usel oli 32 aastat wana ja jätab  lese kahe wäettma lapsega maha. Asi on kohtu ülekuulamise  alla wõetud. Selle kuu 21. pääwal oliwad seitse inimest Liiwalt paadiga Ülemeeste järwele läinud. Kesket järwe läks paat külleli ja kolm inimest uppusiwad ära, kuna teised peasiwad. Kuida räägitakse, olnud kõik kolm endised wangid. Selle kuu 23. pääwa homikul suri Jakob Kentmann ühes kõrtsis Rügementi-uulitsas äkitselt ära. Selle kuu 19. pääwal on Lagedi taluperemehe Nikolai Schwan 7aaskane kõrw ruun, 2 arshinat kõrge, lühikese lakaga, karja maalt, karjatse nähes ära warastatud.  Jultunud waras karganud hobuse selga ja olnud kadunud, enne kui abi senna jõudis. Wiimasel nädalil  on Tallinnas juba jälle õige palju wargusi ette tulnud. Baltiskist, Heinakuu 28. pääwal. Kaks nädalit järjestikku  oliwad ilmad wäga palawad ja kuiwad. Mõni köue-pilwe läks küll üle meie linna, ei annud meile aga peale mõne tiba nihma, ega jahutanud ka ilma. Aiad ja karjamaad kõrwefiwad ja ka suwiwili hakkas kõrgemate paikade peal kahju saama. Heile oli ilm pilwine, tuli wihma ja tuleb ka weel täna. Loodame, et kurwad põuapääwad  nüüd möödas on. Rakwerest. Kohalise ,Teadaandja" sõnumite järel on linna waesema rahwa keskis mustad rõuged liikumas.  Haljala kirikuatdas on Weizenbergi Khristuse-> marmorikuju (Thorwaldfeni järel) von Schuberti kabelis ülespandud. See on üks kunstwerk kergest rangist ja on wiimasel aastal ära surnud WaokÜla herra, Mannrichter von Schuberti, mälestuseks asutatud. Paidest. Selle kuu 12. pääwal peeti Paide »Püha Risti" kiriku 100 aastast püha, mis õiguse pärast juba wiimase aasta peale langes, aga pidamata jäi, sest et kirik lesk oli. Uueske ja kauniste kohendatud kirik ei suutnud  kõiki mahutada, kes ligemalt ja kaugemalt, linnast ja maalt kokku tulnud olimad. Jumala teenistust pidas kohaline  kirikuõpetaja C. Ra l l ja kõneles mõnda kiriku aealugust. Koguduse kiiked oliwad kirikule mõnda kaunist kingitust toonud, nimelt patronat-herra, Vice-Admiral Baron  Stackelberg, Mäomõisast. Linnasaadikuteks on Paides  walttud: Silsky, Dr. Maurach, Dr. Grohmann, Lemberg,  Hoffmann, Koik, Seidelberg, Blumberg. Treufeldt, Rohde, O. Kull, NiggolS, Stamm, Weber, Brasche, Ka-- bermann, Leinberg, Louis, Müller, Ottenberg, Stecher, Grube, Raas, Thiel, Obsom, Rosenbaum, Kirs, Lebedew, A. Weber ja Predel. Linna-ameti liigeteks waliti NiggolS  ja Müller, Linna-sekretäriks Kollegiensekretär Schröder. Linnapeaks waliti E. Silsky tagasi, kes seda hakatusest saadik on olnud. Tartust. Pärast pitka haignst suri Tartus selle kuu 23. pääwal Kursi kirikuõpetaja, Propst Karl Töpffer. Tema oli Jaanikuu 10. pääwal 1831 sündinud, studeriS  1851 künni 1854 Tartus keelede-teadust ja siis künni 1857 Jumalasõna-teadust, mida Candidati-gradiga lõpetas.  AaStal 1860 sai tema Kursi õpetajaks walitud, kui enne abiõpetaja ametis seiSnud oli, on omas koguduses suure hoolega ja osawusega tööd teinud, niisamati ka kui koolide-walitsuse waimulik liige, Eesti koolmeistrite eksamikomitee  juhataja ja aastast 1884 kui Tartu kirikkonna Propst. Oma kodumaale oli tema ikka kõige soojema südamega  truu poeg ja tema mälestus saab auustamise sisse jääma. Selle kuu 23. pääwal möllas Tartus üks tulekahju,  kuida seda wiimase kolmel aastal seal enam nähtud  ei ole. Ühe töömehe hooletuse läbi, läksiwad Umblia puuwirnad ja saeweski homikul põlema ja põlesiwad kõige kõrwaliste hoonetega maha. Kahju arwatakse 39,000 rubla suur olema, mis seda kurwem on, kui hooned koguni ei ole tulekassa kaitse alla antud olnud ja ka puuwirnad ainult osalt. Wõidu-pidu, miS selle kuu 19. pääwal „ Eesti Kirjameeste Seltsis" peetud sai, on ühe kirja järel, mis ,EeSti Postimehes" seisab, wäga heaste korda läinud. Kirjasaatja soowib, et ,Kirjameeste Seltsi" juhatus  seda teatust täieldaks ja et iga aasta üks seesugune pidu peetud saaks. Seda soowime meie ka. Kuresaarest. Selle kuu tl. pääwal ja edaspidi peeti Kurefaares Saarema kolmat põllutöö näitust miS õige rõõmustawat tähte sellest annud on, et põllutöö ja loomakaswatamine ka Saaremaal edenema hakkab. Peterburgift. Keisri Majestäti poolest on Katkowi lesele Köige-armulikumalt kaastundmise-telegramm saadetud. Kõik Wene lehed on Katkowi elust ja surmast  nii wäga täidetud, et politika-sõnumitele wähe ruumi üle jääb. Wedomosti" leiab aga ikka