minema jaükstõisega juttu ajama? öeldakse ikka. Tõsi küll, harwa on seda, et wallamaja kiriku juures on, ja inimesel piab ometi üks koht olema, kus ta töisega omad tormilised asjad ära kõnelda wõib, sest lageda taewa all see alati ju ei lähe, pealegi talwel külmaga. Aga waatame lähemalt, kas siis kõrts seda nõudmist  täidab? Minewal jõuluõhtul astusin oma kihelkonna kirikukõrtsi, et mähe soendada. Niipia, kui ust paotati, woolaS lämmataw paks piibusuits, wiina ja õlle lõhnaga segatud  wasta, et mata suu ja silmad! Läbi inimeste  müra ja kära, pugemise ja tõukamise kuuldus leti juurest klaaside klirin ja punnide paukumine; kõrtsimees oma abilistega ei jõudnud  nii palju jooksta ja jagada, kui waja sellel oli lõikus! Tahad töisega mõne sõna wahetada wõi teretadagi, joodikute müra pärast ei kuule iseenese sõnugi ja surmama õhu pärast ei tahaks miski hinna eest suud awada. Ei aita ikka muud, kui katsu, et wälja saad ja toimeta seal oma asja. Sarnast lugu, nagu sellel jõuluõhtul, on selles kõrtsis igal pühapäewal näha, sest kust muidu aastas 1500 rbl. renti mõetakse! Mis on nüid.seesugusest  surmakoopast kirikulistel kasu? Mõnigi mõistlik mees kuulab kirikus manitsust,  et hullustawate jookide eest tarwis hoida, mis ihu ja maimu poolest langemisele wiiwad; kirikust wälja tulles astub ta kõrtsi, (sest kuhu mujale piakS ta minema?) muidugi mitte joogi pärast. Leti ääres pakub naaber talle rõõmsal  tujul klaasi pihku, mida ta juba hea kombe pärast tagasi lükata ei taha. Enamiste wõtab ta nüid niisamma „hea kombe pärast" „poole naela" wõi „kaks pudelit" ka omalt poolt, ja nii läheb lugu alati, kui ta kirikusse tuleb. Alati on nähä, et kus kirik ja kõrts kõrwu seisawad, kõrtsi külm rohkem mõjub kui kiriku; sest kui palju ei ole niisugusi, kes küll pühapäewal  kiriku juurde lühemad, aga mujale ometi ei saa, kui ainult kõrtsi. Sarnaste „kirikuliSte" järg ei kao kõrtsist enne esmaspäewa  hommikut. Tahab koguduse hingekarjane,  et ta sõna mõjub, siis muretsegu ta kõige pealt, et wähemalt kiriku kõrwaltki kõrts kaob. Linnades kaotatakse kirikute ja koolide ligidalt joogimajad ära, aga maal lastakse nad rahuga seista ja oma tööd teha. Maja kaotamisest meie ei könelegi, waid selle kauba kaotamisest, mis majas müitakse. Hoone jäägu seisma, öömajaks teelistele, asjaajamise,  kõnelemise ja soenduse kohaks kirikurahvale,  Kuidas oleks lugu, kui ühel ilusal  pühapäewal joodikud kõrtsi tulles küsimise peale enam wiina ega õlut ei saa, waid joogijänulistele  kohwi, theed ehk kalja pakutakse? Joodikud müraksiwad esiotsa muidugi küll õige südamest, et maailm üsna kummuli käänetawat,  aga mõistlik rahwas (küll kaugelt suurem  hulk) tänaksiwad taewast, et kurnajast lahti oleks. Õnnelik see kihelkond, kust kuulda, et kõrtsid langevad, nimelt ka kiriku kõrts id. A. T-lk. Poliitika ringwaatus. Kange külma ehk palama järele tulewad ikka keskmised ilmad, nii on ka lugu praeguse poliitikaga. Suured sõakõned waikisiwad ja üksi Bulgaria küsimise arutamine, mis Wene walitsuse nõuete peale, kuS ta tähendas, et ta mitte Bulgaria wabadust ei taha kaotada, maid ennegi sealist walitsust paremale  korrale seada, on praegu käsil. Saksamaa  on selles asjas Wene soowidele igal pool lahtist teed püidnud teha, nii et ka paljudes töistes Europa riikides selle poolest Wenemaa soowisi on tähele pantud ja nad on Berliini lepingu põhjusel, Wenemaale abiks astunud, Bulgaria sassis asju seletama. Loota on kindlaste, et Bulgaria pärast sõda tulemata jääb ja Türklane töiste riikide tahtmise peale Koburgi printsi ära ajab. Wene saadik Nelidow  on neil päiwil Sultanile Wenemaa nõudeid kirja läbi teada annud ja Türgi walitsus on ka sellekohalisi läbirääkimisi käsile wõtnud, aga mis selle järele sünnib, ei ole meel teada; tulewal korral sellest enam. Bulgaria prints Ferdinand olla teatanud,  et kui suured riigid ühel nõuul temale Bulgaria würsti õigusi mitte ei tahta anda, siis saada tema küll ameti maha panema, ometi kuni uue würsti walimiseni Bulgariasse jääma. Bulgaria ülemate koolide kaSwandikkude  seas on rohkeid mässumeelelisi ettewõtteid  ja wägiwalda ilmunud. Nii pannud nad ühe oma koolimaja põlema politseil on nendega ametit. Ameerikas on Illinoisi maakonna Vernoni  linnale hirmus õnnetus juhtunud. Mõne minutiga saanud nimetatud linnakene, kuS 4000 inimest elasiwad, ühest häkilisest tuule keerest maaga tasa tehtud. Natukene aega enne seda sadanud wihma ja löönud wälku, kui korraga müristamise sarnane kohin kuuldavaks  saanud ja paks must pilw, mis maaga nagu kokku olnud kaswanud, linna peale langenud,  nii et pimeduse pärast midagi näha ei olla wõidud. Kui pimedus kadunud, nähtud endise õitsewa linna asemel südant lõhestawat pilti: majad olnud tormist ürawiidud, palju inimesi rusude alla maetud. Linnast, mis kaks penikoormat  maad (Ameerika arw) hommikust õhtu  poole ulatab, jäänud õhtupoolne külg seisma. Töistest ajalehtedest. ..Postimees" kirjutab metsade raiskamisest,  näidates, kuida üksi jõulukuuskedega igal aastal hulk noori kuuskesi ära raiuta- Lawat. Tallinnas olewat 50 000 inimest elamas;  kui kümne hinge kohta üks jõulupuu arwata, siis tegewat see üksi Tallinna kohta 5000 noort puud, mis üle kõige maa aga ju määratu suureks summaks tõuswat. Jõulukuuskesi  wõida ka nõnda Leha, et latile ümberringi augud sisse lastagu, kuhu kuuse oksad sisse pantakse. Nii jääwat hulk puid metsa kaswama. Postimehel on wiisiks, Sakalast sõnumeid ja kirjatükkisi trükkida, ilma juure tähenduseta, kust tükk mõstud. .Saarlane" manitseb pühapäewa täielisemal  pühitsemisele, kui seda praegu tehtawat. ..Wirmaline" loodab praegustest rääkimisel  olewatest uuendustest meie maale kõik head. ..Olewik" on arusaamata wiisil Sakala 5. numbri juhtkirja kohta Sakalale sõnu suhu seadnud, mida see mitte ei ole ütelnud. Näitus: Sakala soowis selles kirjas ilma ühegi nime nimetamata, et mõni ajaleht oma kõnetooni parandaks ja ütles siis üleüldiselt: ..Sakala on selle kohta sõbralisi märkusi teinud (need oliwad selle kirja ees pool) ja suguwendadele nende wigasi meelde tuletanud; hea oleks, kui seda tähele pantaks." Nii oliwad Sakala sõnad. Olewik kirjeldab selle kohta sõnasõnalt  nii: „ Nende (Wirulase ja Walguse) kohta (!!) olla Sakala sõbralisi märkusi teinud  ja nende wigasid meelde tuletanud." Arusaamata, kuda Olewik sõnu kahtlaseks püiab teha, mis lihtsad ja selged küllalt on. Sakala ütles: ..selle kohta sõbralisi märkusi teinud ja suguwendadele" jne., aga Olewik keerab järsku hoolimata üteluse ümber ja kirjutab: ..Nende (Wirulase ja Walguse) kohta olla Sakala sõbralisi märkusi teinud." Nii teeb Olewik. „Oma Maa" toob Kirjameeste Seltsi kassa aruande. ..Kirjanduse kassas" olnud 1. Januaril 115 rbl., „ Parem kirjanduse" kassys 160 rbl. 38 kop. ja Kreutzwaldi kassas  435 rbl. 57 kop. «Wirulane" teatab oma lugejatele, et trükikoda sellepärast kinni on pantud, et kaebtuse  järele trükimaja mitte selle inimese oma ei olewat, kelle nime ta kannab. Nagu teada, kannab trükimaja, kus Wirulast tänini trükiti, J. Herms'i nime. Eestimaalt. Wiljandist. Praegused sõawäe kommandud,  mis linnades siin seisawad ja muude toimetuste  kõrwal ka wangi kodade wahtimisi ja wangide wedamisi toimetawad, saamad esimesest Märtsist ära kaotatud ja saada üksi nii palju soldatist  jääma, kui neid wangihoonete ja wangiweo tarwis Maja on. Wangi-tapi jaoks jääwat Wiljandi 14 meest ühe ohwitseriga, wangimajade  tarwis 13, kelle ülem 240 rbl. palka saawat. Töised esimesed 6 meest saada aastas  180, wiimsed 6 meest 150 rubla palka. Nendest saawad 3 waljaspool ja 4 seespool wangikoda wahti pidama, 2 meest shandarmi ametis seisma, peale selle wee! kaks wiimast haigete wangide järele wangikojas waatama. Et Eesti ja Läti sugust soldatid söawäes  tublid teenijad on, wõib ju järgmine näitus selgeks teha. Wiljandi kreisis on praegu 318 meest, keda seismast wäest pärast teenitud aega tagawara wäe sekka koju on lastud. Nende seas on isegi juba 39 alamohwitseri, 2 noorte nikruutite õpetajat ja 14 mitmesugust muusikanti. Peale selle on weel 20 meest, kes wäes mitmesugust ametit, nagu kingissepa, puusepa, rätsepa ehk mõnda muud ametit on pidanud. Need on kõik oma tubliduse läbi selleks saanud. Arwame siia juure, kui raske meie noortel nikruutidel Wene keele puuduse pärast teenistus esiotsa on, siis wõib ütelda, et siit maakonna noortemeeste teenistus Eesti rahwale anu teeb. Nõgu lugejatele tuttaw, wiibiwad meie maa kubernvrid päälinnas, kus meie maa politsei muutmise plaani juures tööd tehakse. See on tähtjas muudatus meie maa elule. Praegu räägiwad Wene lehed sellest tihti ja rohkeste. Loodame, et pia sellest rohkem wõime kirjutada. Uus metsade-kaitse seadus on riiginõu»- kogus suure healteenamusega wastu wõetud, pärast seda kui sellekohane Kroonumaade ministri põhjuskiri punkt punktilt kahes pikas koosolekus läbi sai räägitud. Missugune see seadus on, ehk missugust muudatusi ta ka meie maa metsade asjus, mille seis praegu ka, nagu rahwale tuttaw, mitte kõige parem ei ole. saab tooma, on weel teadmata, aga kindlaste rvõib loota, et see uuendus meile ainult head saab tooma. Loodame tulcwikus warsti sellest oma lugejatele teatada. Kuda mõned päälinna lehed teatawad, saawad äädika walmistamise wabrikud akstisi walitsuse alla antud. Ka saada wiina ja õllewabrikutele  äädika tegemine ära keeletud. Rahwakovlide inspektor Luig on hoowinõuunikuls  nimetatud. Riigi Teadustajast awaldatud plaani järele olewat 1888 aastal wangide ülespidamise  rahaks päewa peale läbistiku 7 kuni 14 kvpikut määratud. Kõige kallim on Lemsalis, kus 14 kop. iga wangi päewa kuludeks arwatakse,  kõige odawam Pärnus ja Wolmaris, s. o. 7 kop. Riia ja Miitawi piiskop, Arsseni, on kohalise Greeka - Õigeusu konsistoriumile järgmist  ette pannud: „Nendes ajakirjades, mis Balti maades ja päälinnades ilmuwad, leitakse sagedaste sisse saadetud kirjasi ja sõnumeid neist asjust, mis siin usu toimetustes sünniwad, nagu: Kirikute, kooli- ja palwemajade õnnista  mised, siis kiriku pidudest ja ühistest valwetnndidest.  Kuda tähele pantud, on need teatamised  sagedaste wäga puudulikult ülesse wõetud  ja on wäga wõimalik, et need sõnumed peale selle ilmlikkudest (liht) inimestest saawad kirja pantud, kes Õigeusulisest Jumala teenistusest  õigest arugi ei saa ja wäga sagedaste mitmesugused Jumala teenistuse walimised wiind kokku segawad. On juba ette tulnud, et ühes sõnumes kiriku õnnistamisest ühes kohas kirjeldati,  kus seda ei olnudki. Sellepärast käsin ma konststoriumi oma Riia kiriku ülema all -olewatele waimulikkudele teatada, et nemad kõikidest oma all vlewateS ringkondades ettetulewatest  juhtumistest, mis usu elus eite tulewad,  nõnda kui kõikidest tähtsamatest juhtumistest  oma koguduste keskel ehk ümberkaudu, mis Oigeusulistesse pnutuwad, wiibimata mulle teadust anda, nõnda et nad sündinud asju selgeste üles kirjutawad. Need teatused saawad pärast seda, kui ma nad läbi olen waatanud,  Riia kiriku lehesse trükkimiseks saadetud. Nagu päälinna lehed teatawad, on kõhtude  ministeeriumist üks uuenduse plaan eestseisjate  ehk eestkostjate kohta, riigi nõuukogule ette pantud. Nõnda saada siis õigused, kohused  ja wastutamised, mida eestkostjate! oma eeftkostetawate waranduse ja õiguse kohta on, tubliste muudetud. Ülemal pool on nõuuks wõetud, aksiisi ja tolli seaduste ülewaatajate ammetnikkude arwu rohkeste suurendada. Raha ministeriumis proowitakse praegu üht uue seltsi põhjuskirja, nagu »llei. teatab. Seltsi seisukord seisab wastastikus tegewusel  ja kannab nime: „ Esimene Wene eluaegse  abiraha andmise selts." Põhjuskapital olewat 200000 rubla. Seltsi wõetakse sugu ja seisuse peale waatamata, igat ühte wastu, aga kellegile ei anta rohkem, kui 200 jao osa üle õigusi. Kõige weiksem liikme maks on 25 kop. kuus ja kümne aasta pärast saab ta scltn käest igal aastal kümme rubla aastaraha.  Kõige suurem liikme maks on 50 rbl. kuus, nii et kümne aasta pärast ta üht aastaraha,  mis 2000 rubla suur on, hakkab saama, s. o. 200 jao osa, millest enam omanduse õigus suuremaks ei lähe. Kohtu asjust. Pärnu-Wiljandi Maakohtu töisel käesolewa aasta awalikul istumisel  tuli 21 kaebtuse asja otsuse tegemise alla. Kaebtuse all seisiwad 30 inimest, neist mõisteti 11 süidlaseks, 12 wabaks, 3e asi jäi puuduliSte  tunnistuste pärast poolele, üks oli waheajal  ära surnud ja kolme raske kaebtuse aluse asi jäeti mõistuse alla wõtmata. Margused ja warastatud asjade warjamised.  1) Mihkel Nõmme asi Kilingift aida lõhkumise pärast jäi puuduliste tunnistuste pärast poolele. 2) Jaan Thalmann Pärstist mõisteti mitme warguse pärast 12 kuuks wangi. 3) hobuse warguste pärast: Juhan Erm Sangaste  Laatrest üheks aaStakS wangi. 5) Hans Sakk Holstrest 8 kuuks mangi. 5) Hans Supp Pajusest ja Jaak Liiwer Kõost 10 ja 9 kuuks wangi. 7) Mihkel Kukk ja Johan Stepper Wöisikusi aida warguse asjus puuduliste nistuste pärast kohtu alt lahti. 8) Willem Sommer Orajõelt warguse asjus wabaks. 9) Peter Siderow Matrosow Welikolugast ja Mari Leppik Kabalast Marguse asjus wabaks. 10) Käi Mst Uue-Wändrast aidalshkumiie pärast übeks aastaks wangi. 11) Jaan Jüris Wiiratstst warguse pärast kuuks wangi. 12) Peter Kuik Wana-Karistest warguse asjus wabaks mõistetud. k. Jahi asjus. 13) Rits Parts Heimtalist  20 rbl. trabwi maksma ehk 7 päewaks wangi. 14) Aadu Oskar ja Aadu Mutli Wiljandiwallast,  esimene 25 rubla trahwi maksma ehk 10 päewaks kinni, wiimne mõisteti wabaks. 0. Posti eksituses. 15) Aadu Tieman Kuristast ja Jaak Ilus Lustiwerest mõisteti wabaks. L. Wõõra omale ktihju tegemises. 16) Tõnis ja Hans Kurut Patist, esimene ennemalt juba surnud, tö-ne mõisteti wabaks. 0. 17) Märt, Adolf ja Johan Riigult Wana-Karistest, Adolf Niignlt koduse karistuse alla mõistetud, töised mõlemad wabaks. 11. Kogukonna kohtu teotamises. 18) Mihkel Kaljaspoolik Uue-Wändrast mõisteti wabaks. -I. Metsa warguses. Kuldkepp Wastemõisast  mõisteti wabaks. Wiljandimaalt. Tarwastus sai kohtualune  noormees M. oma wastase tahtmise peale 31. Jan. pärast Jumala teenistust kirikus wannutatud. Terwe kogudus waatas põnewusega  pealt, sest sarnast klgu ei olnud enne weel siin nähtud. Wiljandi Sillakohus on järgmise ringkirja  saatnud: Sellega saab kõigile teada antud, et wastutulemise korral posti ja kõige töiste sõidulistele wastutuleia paremale käele pöörates  pool teed piab andma. Töine töisest mööda sõites piab eessõitja paremat kätt kõrwale käändes,  mööda sõitjale poole teed andma. Kirjaposti  wedajale piab aga aegsaste kõrwale keerates  terwe tee antud saama. Töine Pärnumaa kihelkonna kohus kirjutab  oma waldade walitsustele: „Liiwimaa kubernöri härrale on ühe kihelkonna kohtu poolt palwe ette pantud, et wallawalitsustele lubataks,  kogukonna liigete käest järgmistel kordadel  maksu wõtta: 1) trahwi wõtta hilise kogukonna maksude maksmise parast; 2) maksu passi plankettide eest, maksu rehnungi raamatute  eest; 3) lisamaksu nende wäljaspool walla piirist elawate inimeste käest, kes raha ja wanu passist posti kaudu saawad ja selle läbi walla ametnikka sunniwad, rahakirjade ja pakkide posti pealt ära toomise pärast linna sõitma. Selle peale annab kubernöri härra järgmise  seletuse: 1. Trahwi maksu wiiwituste pärast ei wõi mitte wõtta, sest et niisugusest trahwist „Talurahwa Seaduses" midagi nimetatud ei ole; töiseks aga trahwi wõtmine hinge maksude  eest Riigi seaduses 8 523 (V Nii;. 1857 i.) otse keelatud on. 2. Matsu passi planketide ja pääraha rehnungi raamatute eest ei wõi ka mitte wõtta, sest et see seaduslikult määratud ei ole. Kulud paSsi planketide walmistamise eest wõiwad passi rahadest wõetud saada; maksu rehnungi raamatukesed  tulewad aga walla kulu peal walmistada  lasta, sest et need kõikidele walla liigetele piawad antud saama. 3. Passide ja rahakirjade posti pealt ära toomise ja uute passide saatmise poolest, mille tarwis wald wolitatud inimese saatma ja sellele tarwilikku tasumist maksma piab, jääb Maakog. seaduse 8 11 põhjusel wolikogu heaks arwamise hooleks, nendele inimestele Posti pealt äratoomise eest tarwilist tasumist määrata, nii palju, kui kulu tõeste kannab ja wõib seda parast passi saaja käest sisse nõutud saada. Tarwastu Kihelkonnast. Wiljandi  Sillakohus on wallawalitsustele järgmise ringkirja saatnud: Ülema wäewalitsuse kirjade täitmiseks saab wallawalitsustele selleläbi ettekirjutatud, oma walla koolmeistritele, kes tagawara wäesse on arwatud, kuulutada: et Kõige Kõrgemalt kinnitatud  ja Liiwimaa kubermangu walitsuse patendis  aastal 1884 56 kinnitatud reeglite punkt 16. põhjusel tagawara wäesse arwatud wäe alamate üle, nemad sunnitud on, iga aasta kohalise, s. o. Pärnu kreiswäeülema walitsusele tunnistused sisse saatma, et nemad alles koolmeistri ametis seisawad. Igaüks nendest, kes seda tunnistust sisse ei saada, langeb  ülemal nimetatud reeglite punkt 62 põhjusel  seadusliku trahwi alla. Ka on neile kuulutada, et igaüks tagawara wäesse arwatud w 8. Sakala. 1888