sõnadega tunnistab kirjasaatja, et tema nõnda ütelda nagu kotts on elanud. Ma wõin temale, kui ta seda enne weel mitte ei tea, üelda, et Kõo wallas ei ole mitte üks, wcnd seitse (?) laulukoori; nende seas olgu nimetatud weel üks üle neljakümne liikmeline „Kõo walla meestekoor."  Mingu ja kuulaku kirjasaatja ise, kuidas enamiste iga laupäewa ja pühapäewa õhtul koolimajades rõõmus laul heliseb. Oma kirjas, nns ma „Eesti Postimehel" saatsin, ei ole ma Kõo walda mitte paradiisiks tahtnud tõsta, waid ma kirjutasin, et Kõo wald ka kaunis heaste hais asjus edeneb ja piaaegu uinutuse unest on ärkanud; neid Nimetatud asju wõtsin ma aga näituseks juurde. Töiseks näitab kirjasaatja, et ta minu kirja „Eesti Poötimehes" sugugi lugenud ei ole, waid aga wast kuuldud  jutu järele on kirjutanud. Ma ei ole sugugi üelnud,  et raamam-kvgu on, waid et tema asutamiseks luba on alles palutud. Kirjasaatja loob aga minu ütelusest kohe olemise walmis ja lükkab ta siis kohe ümber. Olge naljakas! Mis kirjasaatja mme wõõraötamisest kirjutab, ei tea ma ütelda, kas ta tõde wõi mitte. On paha lugu küll, kui inimene oma nime juba nii wõõraks teeb, et ise enam kokku lugeda ei suuda, waid targemaid piab seda teha laskma. Wiimaks räägib kirjasaatja weel teotuse laiali laotamisest,  Mida ma jällegi tõendada ega wastu ajada ei tea. Jsulu ümber lagunes stm küll üks ringmäng ll.iali, millest keegi ei teadnud, kust ta tuli, ehk kus ta ilmale sündis. Ü s selle ilma kodakondne, wõtb olla ehk mõni kirjasaatja sugulane wõi koguni ta ise, on seda aga arwanud,  et see mäng temast walmistatud olla, ning on sellepärast  nüld „ilma!aste" peale hirmus wihane. Wöib olla. See on aga ainult üks süita ringmäng ja sellepärast  ei arwagi mina tema tegijat nii wäga süidlaseks. Wõi on ehk enese peale arwaja need kimbatused, miS mäng awaldab, läbi elanud? XXX Meie palume oma esimest kirjasaatjat, kui ta ehk wahest oma kirjaga on eksinud, sellega leppida ja mitte enam õienduse õiendust meile saata. Kosugu headus ja edenegu teadus, ning argu keegi oma sulge selle tarwis kätte wõtku, et midagi paberi peale määrida, mis mitte tõsi ei ole. Meie ei jõua jo mitte nägema saada, kas sõnum õige wõi mitte. Wõrumaalt. Kas wõlb Natsaretist midagi head tulla? Ometigi ikka, kui ka just mitte alati; mõni kord juhtub ta halbagi. Üheksandamal Küinla-kuupäewal olin Kirapää kõrdst juures, kus üks Waftselinna mees Peeter Ots päise päewa ajal tõisemehe hobust ära tahtis „käpata". Hobuse omanik oli Tartumaalt Nõo kihelkonnast  Keeri wallast, kelle waranduS, nagu tema tunnistused  näitafiwad, tule ohwriks oli langenud. Nimetatud waras, kes juba mitu korda kiwi kummi all on istunud, tegi hobuse omanikuga sõprust ning andis talle nii palju uimastawat jooma aeega, kuni see juba mõjuma hakkas, ja mehest enam hobuse järele waatajat ei saanud. Nüid armas kelm ennast hobuse peremeheks, ajas ta kõrdsi riha alt wilja koormaga wälja (hobuse omanik käis armuandeid  korjamas), pani weel korraks ukse ette kinni ning läks ise kõrtsi hobuse omanikule, kes isegi juba seina weeres pikali oli, weel wiina andma. Oli see sündinud, siis ruttu koorma otsa ja Wõru poole ajama. Aga kimbatust! Auus kõrtsimees ja kaupmehed oliwad kelmi tegewust tähele pannud, ajasiwad talle järele, saiwad kätte ning wiisiwad sillakohtu peale, kus kelm wabanduseks ütles, et ta hobuse linna walitsuse kätte tahtnud wiia. Kena, ilmastuta  wabandus! Ka hobuse omanik panti sillakohtu poolt kinni. Wiin olla küll waeseme' rõõm, aga hoidku igaüks  selle eest, et ta teda mitte nii palju ei wõta, et rõõmust  uimastuS ja hukatus tuleb. Küinla-kuu töisel nädalil tõiwad Waftselinna Kosaritsa mehed Pihkwast Wõru linna kaupmeestel kraami. Pihkwast 12 werSta murdus Peipsi peal jää katki ja koormad langesiwad sisse. Üks woorimeeS oli aga natuke palju „elurõömustust" saanud, hoidis omast koormast kinni ja ütles: „Löpeb koorm, siis lõpen ka mina; sest seda koormat ma maksta ei jõua." Suure waewaga kiskusiwad  töised kaks ta pika ohjaga koorma otsast, kust ta tugcrvaste kinni hoidis, lahti ja saiwad jää peale. Ilm oli aga külm, ja enne kui nad kõrtsi juurde jõuudsiwad,  oli ta nõnda kaugelt ära külmenud, et piagi hinge heitis. Wette langenud hobuste ja koormate wäärtus olla 700 rubla suur. Küinla-kuu 14. päewal wõeti Wõru linnas wale rahategija Jaagupert kinni, keS tinast 20 kopikulist walmistas ja hõbe raha pähä neid laiali laotas. Ülekohtune  ootab oma palka. Sellsamal ajal oli üks würst Wenemaalt Pihkwa kubermangust Holmi kreisist Wõrus, kus ta mitu perekonda oma mõisate peale walmiS tellis ja ise neid ka sinna aitab wiia. Inimesed, waadake  ette! Järele mõtlemata tegu toob sagedaste kahju. —tt— Wõrumaa wallawalitsuStele on Keiserlikust Wõru sillakohtust järgmine teadaandmine saadetud: I r a il 8 I a t. SisSemine Ministeriumi ja kuberneri herra kässu pääle saap selle Makohto poolt kulutedus, et Aleksandri abi kooli komited üllestõstem ommawa ja omma talitusi seddamaid sissejätma peawa, walla ja mõisa politseidel andase se läbbi kask, selle pääle kaeda, et seniajatse Aleksandri kooli abi komite liige mitte koosollekude sisse ei lähha ja eesseisja liikmede koosollekud mitte ettetulewa ehk kokkutulekid Aleksandri kooli häks ilma Makohtu lubata ei petaksi. (Allkiri.) 3353. -tt- WõNNUst kirjutatakse ~Balt. Webstn.", et seal 4 Luteruje koguduse pastort Wõnnu kreisist Wõnnu sillakohtu  ette on kutsutud. Nagu kuulda, olla seda õige tõsine asi sundinud tegema. Riiast. Hiljuti teatasime, et Riias teenistusest lahti saanud soldat Nikolai Lubanow oma wenna ja ema mõrtsukaks  saanud; nüid kõneleb „Rlg. Zeitg.", et need surnukehad politsei poolt uueste mulla põuest jälle Välja on Võetud. Mõrtsukas on Dünabnris kätte saadud ja, et ta oma kurjalööd salgab, tahetud temale tema ohwrite surnukehast näidates meelt haledaks teha ja teda tunnistusele  sundida. See katse läks aga täieste nurja, sest kurjategija ei näidanud mingit haledust tundwat oma lihaste sugulaste surnukehade peale waadates. Uueste panti nad tagasi mullda. Lati põllutööline nädalaleht „Arajs" on oma ilmumise wähese tellijate pärast (paljalt 170 maksjat tellijat) mõneks ajaks seisma jätnud. Nimetatud lehe wäljaandja ja wastutaja toimetaja E. O. Leppewitsh palub ühes kuulutuses kõiki wallawanemaid, rahwakoolmeiftrid  ja muid rahwa sõpru tema lehe peale tellimisi wastu Võtta ja mõne kuu pärast tellijate hulka teada anda. Kui siis juba niipalju tellijaid on, et leht elada wõib, saab ta jälle ilmuma. Et „Arajs" ainukene Lati keeleline põllutöö-ajaleht, ütleb „N. D. Z.", siis on seda tungiwalt paluda, et selle ilmumine pia Võimalikuks  piaks tehtama. Loota on, et mõisaomanikud ja põllutöölised seltsid sellest asjast osawõtawad. „Kündja!" Eesti Selts „Imanta" on „Ba!t. Westn." üteluse järele natuke igaw oma edenemises. Nimetatud leht arwab seda sellest tulewat, et laulu ja õpetliku kõnede eest Vaga wahe hoolt kantakse. Nõuupidamise õhtuid olla wäga wähe, ainult pidust peetawat rohkeste; „Imantas" olla rohkem tantsi õhtusi olnud, kui kuSkil mujal seltsis. Pihkwast. Siin pidasiwad arstid kongressi, kus kolera ilmumisest kõneldi ja kõiksuguste abinõuude üle aru peeti, mis läbi kolera edasi minekut keelda Võiks. Esiteks on kongress, nagu Pihkwa paewaleht ütleb, pika ria õpetusi, mis järele kolerasse surnuid maetakse, kokku seadnud. Surnud piawad enne 24 tunni lõppemist (suremise silmapilgust arwatud) maha saama maetud, mis tarwis wähemalt 7 jalga sügaw hauud piab olema. Surnu kehadelle piab kustutamata lupja peale raputatama,  ja ei tohi neid mitte kirikus matta. Weel teatab sealt leht, et kubermangu-maa 45 tuhat rubla kolera wastu Võitlemiseks on annud. Ka on töise hirmsa külalise,  see on Siberi katku, wastu nõuu peetud. Elajate tõbe kaotamiseks on suiiks 8 elajaarsti ametisse säetud. Ka MoskwaS kõneldakse palju kardetawast kolerast, mis nagu Vägisi Weuemaale põlastawaks külaliseks tahab tulla. Peeterburist. Sisemise ministri otsuse järele on ajalehe „Echo" erateadaandmiste trükkimine kaheksaks kuuks ära keelatud. Peale selle annab „Echo" teada, et ta oma ilmumise mõneks ajaks seisma jätab. Sisemises ministeeriumis on Vangide ülikonna muutmise pärast küsimus ette Võetud. Linnawalitsns on Slaawi Apostlite-püha tarwiS nõuuks Võtnud endiste 200 asemelle umbes 10,000 eksemplari  mälestatawate apostlite elulugusi, mis umbeS 1000 rubla maksma tulewad, trükkida laSke, nii et kõik koolilapsed linna-koolides ühe sellest raamatust saakfiwad. Peale selle saab iga 100 l ühe Slaawi-apoftli pühapildi, mis ümber rubla tuleb maksma. Kaks linna-kooli saada edespidi ka nende apostlite nimed. Hiljuti awaldasiwad ajalehed, et Kronstadtis liht-kolera (mitte Aasia kolera) ilmsile on tulnud. Sel põhjusel tahetakse PeeterburiS kõiksugu abinõuusi fäsile wõtta, mis läbi koleral, iseäranis nüid kewadel, tõkked ette tahetakse teha. Nagu mõned ajalebed teawad kõnelda, saada, olgu aeg pikk ehk lühike, Wenemaal kaswatatud thee õhtu lauale tulema. Suhhum-Kaleh ligidal olla juba üks thee istandus ja Kaukaasia põllutöö selts olla Hiina maalt juba meistreid tellinud, keS thee lehte Valmistamist  piawad juhatama. Ka olla juba PeeterburiS suured kauba kohad valmis, kes Wenetheed saawad ostma ja müima. Piiskop Hryniewiecki ja tema asemel nimetatud ja jälle lahti tehtud domhärra Gerasfimowitsh'i luost teatab „Czas" järgmise luo: Würst Kantakusen kutsus Gerasstmowitshl Peeterburisse. Oma ametist ära astumisele  kutsutud, wastas tema: Teda wöida üksnes piiskopi  ehk püha auujärje poolt lahti teha. Selle peale wastas würst: Meil ei ole nüid paawsti valitsusega midagi tegemist. Kui Teie mitte priitahtlikult ametist ei taha lahkuda, fiiS saate Teie esiotsa Welskisse saadetud. Kui aga riigiwalitsus teada saab, et Teie, nagu piiskop Hryniewiecki,  ise oma asemniku olete nimetanud, siis saadetakse  Teid Kolasse (Archangelski kuberm.) Ühtlasi teatan mina Teile, et Wilna waimulik kogu, sest et nad riigivalitsuse  käsku mitte ei täitnud, valimist ise ette ei tohi võtta. Riigiwalitsus ise saab ülevaatamist oma peale võtma, aga ainult ajotiks, sest et Wilna waimulik kohtukond  saab ara kaotatud. Keiserliku prii ökonomi seltsi viimsel istumisel on härra Götz ile tema uue lina harimise viisi eest weikene kuld auuraha antud. Suhkru naariste kasvatamine tõuseb Wenemaal iga aastaga. Kuna aastal 1881 223,132 dessätini maad naariste all oli, aastal 1882 oli juba 235,429, aastal 1883 jälle 273,761 ja mineval aastal juba 296,533 dessätini. Kõige suuremal mõõdul kasroatatakse naarid Kiievi kubermangus, seal oli üksipäini naariste all 88,365 dessätini maad, Podolieni kubermangus 63,955 dessätini, Harkow'is 29,752 dess., Warshavis 25,558 dessätini; Kurskis 29,997 dess. ja Wolhynias 15,671 dessätini; töistes 18 kubermangudes oli vähem, mõnes ka mitte sugugi. Helstngforfist kirjutatakse Wene lehtedelle, et Soome- Wene tollimaksu kommisjon oma tegevuse Peeterburis on lõpetanud ja Soome kommisjoni liikmed juba Helsingforsi  linna tagasi läinud. Mõned wäheldasemad küsimised on tulewa sügisi peale jäetud. KommiSjon on järgmised punktid kindlaks teinud: Soomemaal jäeb see õigus, Wenemaa kaupade peale tollimaksu kõrgendada ehk mitte. Soomemaalt Wcnemaale viitavate kaupade peale on järgmised  tollimaksud kuldraha järele puuda peale pandud: Willase kauba eest 75 kop.; nahkade ja naha kauba eest niisamma 75 kop.; waabatud sawi nõuude, paberipudru ja raua peale 29 kop.; seina paberi peale 39 kop.; trükipaberi peale 59 kop.; kirjutuspaberi peale 89 kop. See paberi tollimaks saab Wene paberi wabrikantidelle hinge tagasi tõmmamise aega andma. KatuSsa plekid ja linane kaup jäeb tollimaksuta. Laadoga järve tuletorn „Ssucho" on 23. Weebruaril  kõige kõrvaliste hoonetega ära põlenud. Kiievist. Siinne aastalaat oli tänavu suutumas ilma jõuuta ja eluta, nii et 1871 aastast saadik sarnast veel mitte ette ei ole tulnud. Raha liikus liiga laisalt ja andis aega kaubitsejatele laiselda. Poolamaal on vaimulikkude töö juba nõnda kaugele läinud, et juba naisterahva seas piiskopi Hryniewiecki lahti saamise pärast elav liikumine pidada olema. Nõnda olla WilnaSje terve seltskond kokku heitnud, kes igat hukkamõistetud piiskopi vastalist, ka juba katoliigi preestrite  seast, sõnaga ja teoga pidada ähvardama. Kilcze kubermangus, Austria piiri ligidal, nagu Warssavi lehed teatavad, olla nahwta hallikuid leitud. Üleüldse olla seal juba viis hallikat, aga puhastamise kohteft ja edasi viimise nõuudeft olla puudus. Kõik hallitud olla mõisniku Popeli mõisa ringkonnas. Wõõralt maalt. Njll-Jorkjft. Siin on jutud liikumas, et Wene agendid kolm kiiraurulaewa Ameerika laewade ehituskehalt on tellinud ja muid sõa tarvitusi lepingu järele tahtwat saada. Ehk küll järele kuulamised nimetatud kohtadest neid jutte ei tõendanud, siiski oldakse laeva ehitusringkondadeS  kindlaste ses mõttes, et need jutud vististe õiged on. Siinse Guatemala konsulile teatati wälimise ministeeriumi poolt Guatemala asjus, et Guatemala president  Barrios teatuse wälja on annud, et Kesk-Ameerika ühenduse riigid üheks priiriigiks muudetud on. Selle tõenduseks wõttis BarrioS terwe sõawägede ülema valitsuse  oma katte. Londonist. Pärsia saadik oli lord Granvillega pikemalt jutul, nagu kuulda, Pärsia asjus Afganistani küsimuse kohta. Nagu „Standard" kuuleb, olla kabinet Wene riigi valitsuse poolt sissetulnud telegrammide pärast nõuu pidamisele kokku astunud. „Daily Telegraph" loodab, et Saksa- ja Inglismaa  vahelne praegune tagasi tulnud sõbralik olek 56 11. Sakala. 1885