weel rohkem näha ja arwata tuleb, et wiimane talwe nende kestis palju on häwitannd. Iseäranis sel kewadel oli kärsikute ja rööwikuke hulkadest, kes pea igal poole! lootust puuwilja hea saagi peale häwitasiwad, laulu-lindude kahanemist  kurwastusega näha, kes nende kahjulikkude loomade hoolsamad noppijad on. Sellepärast läheks küll wist põllumeestel ja aia-peremeestel oma enese kasu pärast kibedast tarwis, edaspidi laulu-lindude siginemise eest toidupaikade  ja magamise-kastide asutamise läbi talwe! kohaliste  puude külges, neile, kes talweks seia jääwad ja neile, kes suweks tulewad, kohaliste pesa paikade asutamise läbi hoolt kanda. Et üks weike kulu selleks otstarbeks ennast rohkest ära tasub, selle üle ei ole wist ühegil mõistlikul kahtlust." —Omalt poolelt lisame, et ka meie juba mõnest aastast saadik laulu-lindude kahanemist kurwastusega tähele pannud oleme, mitte ainult aidades, waid ka metsades. Metsades ei suuda küll keegi toidu-paikasi, magamisekastist  ega pesa-paikasi asutada, ja seda ei ole seal ka tarwis. Aga lii.uu pesasi puudutamata, ka nende peale waatamata jätta, et emad mitte munade pealt kohkntatud ei saaks, see on wõimalik ja seda on wäga tarwis, kui meie metsad, nurmed ja aiad mitte laulu-lindudest ja madrikute-häwitajatest tühjendatud saama ei pia. Iseäranis kewadel ärgu unustagu sellepärast wanemad ja kõik mõistlikud  inimesed mitte, oma ja wõeraid lapsi limm-pesade puuduramata ja waatamata mtmisele juhatada. Ühe linnupesa  hawuamisega, ehk ka ainult maatamisega, wõiwad kergest mõned tündred wilja. palju marju ja õunu ühes häwitatud saada, puhtast ja hinge-kõrgendawast rõõmust rääkimata, mida iga wähegi haritud inimene lindudest ja nende laulust tunneb ja saab. Wäga oleks aga ka selle eest hoolt kanda, et kassid ja koerad mitte smvedel metsades ümber ei huigu. Hulgused kassid teewad selles kõige suuremat kahju. ?T. S/ t. Baltiskist, Heinakuu 31. pääwal. Kuna ümbertkaudu sõnumid raskete kõuewihmade, rahe ja pikse läbi tulnud kahjude ja õnnetuste üle kostawad, on wnmasel nädalil kõue-pilwed ka meie linnakese ümber piiranud, tunaheile oleme ka kõue-healt kuulnud, aga seia jõudnud ja wihma annud ei ole need pilwed ligemal meie ümberkaudu mitte. Hiljast heina on siin ümberkaudu rohkest kokku pandud, aga palju sellest oli juba juure peal kuiwanud ja saak selle läbi kahanenud, heina kahanenud toidu-jõuust rääkimata.  Täna sajab wihma. Plaanitud regatta meie lahel on pidamata jäänud, mis takistuse pärast, seda ei ole meie kuulda saanud. Heile sai meie kirikus, Eesti Elementarkovli-öpetaja ja köstre, G. Kasemets'a, juhatusel meie kiriku-lauljateft waimulik kontsert antud, mis heaste korda läks ja mida kuulma palju rahwast kokku tulnud oli. Hapsalust kirjutakse /Tallinna Zeitungile" ühest auus a st „j a mehi s e st teust , mida seal hiljuti kaks lihtlast meest, Nigolas Tisler ja Mihkel Mari» puu, teinud on. Heinakuu 23. pääma õhtal oli üks weike seltskond Hapsalust purju paadiga merele läinud, masta üht liima-rahnt tõukanud ja paat oli ümber kukkunud.  West ulatas õnnetumatele riununi, laened oliwad tugemad ja nende afi oli õige kardetaw. Ka pakutud raha eest ei julgenud maalt keegi appi minna, künni need armsad mehed tulimad, appi läksimad ja ka aidata suutfimad.  Pärast abi kordasaatmist ei mõtnud nemad mingisugust  tasumist masta, maid kimutasiwad, et nemad steda mitte palga eest teinud ei olla, maid oma inimesekohuse  täitmiseks. Anu neile meestele! Nakwerest. Kohalise .Teadaandja" sõnumite järel on mõned sealised ümberkaudsed mõisaherrad nõuuks mõtnud,  oma mõisasi Rakmere kaudu telefoni läbi ühendi.  Sellesama lehe sõnumite järel on üks Rakmere aidnik Heinakuu 25. pääwal omast aiast juba täieste küpseid õunu müünud. Hiiomaalt kirjutatakse Mskirahma Pühapääwalehele/ „Siin Emastus on Jumal jälle oma raSke, karistama käega üht perekonda katsuma tulnud. L. küla elanik Juhan L. oli hobusega keldri-parandamise tarwis saue sõtkumas. Kui sau juba küllalt,, sitke oli, hakkas tema hobuse jalgu puhtaks pesema. Äkitselt lõi see wagane, enne iialgi lööja hobune, mõlema jalaga masta mehe rindu, et tema hingetumalt maha langes. Mitmesuguste katsete järel tuli temale jälle elu-waim tagasi. Hirmsas walus elaS tema siis meel 24 tundi, enne kui Jumal teda oma igamese auujärje ette kutsus. Temal jäimad naeue ja kuus nõdrat last järele leinama. Issand, kes Sina leskuaesle abimeheks ja waestelaste isaks oled lubanud heita, tröösti ka neid nende suure häda ja kurmastuse sees, et see kõik nende hingele kasuks mõiks tMa!" algul, kui põllumees oma milja juba maha teinud oli, oliwad ilmad aruldased kenad; sooja mihmaga ja päämapaistel kosus wili kenaste põllu peal. Seal aga pööraS taewane Isa oma helde palge meie poolt ära ja ei annud meile wihma. Kuiwaga jäi kõik kasmamine seisma; Põllud läkslwad punaseks ja paljaks, nagu põrand. Seefamane lugu oli ka metsas heinaga. Kange kuiwaga tuli meel üks teine waem inimestele ja loomadele: seased tahtstwad üsna eln mõtta. Need tulimad äkiste ühel vhlal wälja ja nii palju ei mäleta ükski mana inimene neid näinud olema. Pärast tuli pitka ootamise ja õhkamise järel ometi paras jagu wihma. Kõik kiuw maa neelas seda ahnelt sisse ja rohi haljendas uue iluga. Et küll suurem jägu mil ja ja rohtu üsna punaseks kõrwenud on, on ometi weel paljugi, mis ennast wihma järel pööranud on. Olgu tanu wägewa Jumalale, kes oma karistama käe enese sõnakuulmata laste pealt ära on wõtnud! Nüüb wõib põllumees jälle lootusega sügisel oodata/ Tartust. Eesti KirjameeSte-seltfi 111. wõidupidu üle, mis Heinakuu 17. pääwal peetud sai, wõtame mehest" järgmise aruande: /Rahwast oli rohkem kokku tulnud, kui seda loota wõis. Kui president pidu oli awanud ja /anu terwituse laulu" pidulistele ette lugenud, aslus hr. Lembit kõnetooli ja pidas lühikese kõne. Nüüd algas üksikute kooride laul. Wahete wahel deklameeris hr. J. Orgusaar mitmed rahwalaulud ette, uus kuuljatele otsata rõõmu tegiwad. Pääle seda kui herrab Grmifeldt, Lattik ja Jakpbson oma luuletusi ette oliwad lugenud, algas auuhindade awaldamiue. Laulukooridest saiwaid auuhindasi: l. g, ja I. k Maarja-Magdaleena meestekoor; 11. A Raadi walla, 11. d Tamse, 111. K Ahja- MetSküla ja 111. k Kärkna segakoor. Kirjatööde eest saiwad auuhiudasid: 1. a ja eluaegseks seltsiliikmeks hr. M. Eisen oma xKõu, Pikse ja Älkse" eest; I. d hr. Kitzberg Pollist, oma jutu „ Maimu" eest; 11. a hr. A. Jürgenstein Wändrasi  luuletuste ja 11. d. jutustuse „Juta" eest; siis saiwad meel auu hinna kooliõp. Ruut „ Kooli laulude kogu", hr. Jakob Liiw luuletuste, neiu Liina Täkker luuletuste, hr. H. Kiwi Tallinnast oma kõne eest ajaloolisest elajate armastusest" ; 111. auuhinna saiwad hr. Saal Tartust oma romaani „Wambola"*), kooliõp. G. E. Luiga Maramaalt  ja kooliõp. Uniwer luuletuste eest. Ilulugemise eest sai I. auuhinna hr. kooliõp. J. Orgusaar Kuikatstst. Km president pidulist oli tänanud ja Eesti rahwast elada lasknud, lauldi lõppeks kolm korda suure waimustusega Keisri-laulu. Õhtu! mängiti näitemängusid UhkuS tuleb enne langemist" kirjutanud G. Daniel, ja tundi kohtumees". Sellega lõppes kaunis pidu/ Liiwimaalt. Liiwimaa raudtee, Riiast Pihkwasse ja tee aru Malgast Tartusse, on Heinakuu 22. pääwast saadik ka posti-wedu alganud.  Sõiduplaan  on esiteks järgmisel wiisil korraldatud: Tartust Malka: Ärasõit kell 11 ja 24 min. enne lõunat, Elwa st kell 12 ja 26 min. lõune aeal, Pokast kell 1 ja 23 min. pärast lõunat, Sanga s t e st kell 2ja 14 min. pärast lõunat; jõudmine Walka kell 2 ja 46 min. pärast lõunat. Malgast Riiga: Ärasõit kell 3 ja 16 min. pärast lõunat, Wotmarist kell 5 ja 22 min. pärast lõunat, Wõnnust kell 6 ja 45 min. vhtal, Segewoldist kell 8 ja 40 min. õhtal; jõudmine Riig.a kell 16 ja 51 min. õhtal. Malgast Pihkwasse: Ärasõit kell 3 ja 36 min. pärast lõunat, Antsmõisast kell 4 ja 51 min. pärast lõunat, Wõrust kell 6 ja 15 min. õhtal, Wasisel tinast kell 7 ja 12 min. õhtal; jõudmine Pihkwasse kell 16 ja 6 min. õhtal. Malgast Tartusse: -Ärasõit kell 2 ja 51 min. pärast lõunat, Sangastest kell 3 ja 29 min. pärast lõunat, Pokast kell 4 ja 27 min. pärast lõunat, Elwast kell 5 ja 28 min. pärast lõunat; jõudmine Tartusse kell 6 ja 26 min. õhtal. Riiast Malka: Ärasõit kell 6 ja 46 min. homikul, Segewoldist kell 9 ja 6 min, homikul, Wõnnust kell 11 ja 5 min. enne lõunat. Wolmarist kell 12 ja 23 min. lõune aeal; jõudmine Walka.kell 2 ja 13 min. pärast lõunat. Pihkwast Malka: Ärasõit kell 7 ja 16 min. homikul, Wasiselii  na st kell 10 ja 14 min. enne lõunat, Wõrust kell 11 ja 18 min. enne lõunat, Antsmõisast kell 12 ja 26 min. '"lõune aeal; jõudmine Wal k a kell 1 ja 46 min. pärast lõunat. Pillistwerest. ,Postimehe" sõnumite järel on Laimetsa mõisas üks wal g e pääsuke lastud ja kui aruldane loom wäljatopitud. Petcrburgist Kuida Kõigekõrgemalt kuulutuselt näha, saiwad Keiserlik Kõrgus Suurwürst Peter Nikolajev?  i t s cb ja Montenegro Printzess Miliza Heinakuu 26. pääwal Peterhofis laulatud, kus Keisri Majestätid, koik kodu olewad Keisrikoja liiked, Kõrged wõerad Herraskonnad  ja kutsutud kõrged riigi-ametnikud ja sõeawäepealikud  juures oliwad. Puudunud on ainult Greekamaa Kuninga-proua, Suurwürsti-prauad Maria Pawlomna, Aleksandra Jofifowna ja JeliSsaweta Mawrikiewna, ja Suurwiirst Nikolai Nikolajewitsch wauem. Pidulaual on wiis termist joodud: Keisri Majestätide termis, kus Weue Keisri-laul mängitud ja Sl suurtüki pauku lastud saiwad, Montenegro Würsti-paari termist, 31 suurtüki pauguga ja Seda palume iseäranis tähele panna ja meeles pidada. Meil on tahtmine seda jutustust pilkemalt arwustada, kui aeg annab ja kui see ülepea wõimalik vn. Montenegro rahmnslanluga, ja Kõrge noorpaari, Keiserliku perekonna, Kõrge wõeraste, maimuliku ülemkonna ja kõige truumide alamate termist, 31 suurtüki pauguga. Selsamal pääwal on Keiserlik Kõrgus Herzog Georg Maksimilianowitsch  vo n Leuchlenberg. Würst Nomanowski, ja Montenegro Prinzess Anastasia  Rikolajewna kihlatud. Herzog Georg on noorem Surrrwürsti-prcma Leuchtenbergi Herzogi-praua Maria Nikolajewna nüüd meel elamatest poegadest ja Küünlakuu 17. pääwal 1852 sündinud. Tema sai Jürikun 36. pääwal 1879 Oldenburgi Prinzess Theresega laulatatud, keS aga juba aastal 1883 ära suri. Sellest abielust on aasta! 1881 sündinud Herzog Aleksander von Leuchlenberg, Würst Romanowski järel, kelle omaks omal aeal suur Leuchtenbergi majorat (sugukonna-wara) ja titel Keiserlik Kõrgus langeb, sest et tema mõlemad onud, Herzogid Nikolai ja Eugen abikaasast mõtnud, kes mitte malilsejate Würstide kodadest ei ole ja peale selle ilma lasteta on. Prinzess Anastasia (Stana) Nikolajewna on Näärikuu 4. pääwal 1863 sündinud ja Peterburgi Smolnakoolis kaswatatud. Kuulutus Keiserlik Kõrgus Suurwiirst Konstantin Nikolajewitsch'! keemisest,  Heinakuu 28. paamast, on järgmine: Kõrgus on Heikist pääma omast kohast hesste ja suuremal elukogemusel üle elanud. Ennast mõne inimese peale tuetates, käis Kõrgus üks kord läbi haige-tua ja tagasi. Toitmine on hea; öö läks heaste mööda. Soojus 37 graadi, puls 44 tuksu minutis/ Selle juure tähendatakse,  et Suurwiirst Konstantini puls ka tema terweil päiwil ainult 56 kord minutis löönud on. Et esiteks Kõrge haige elu pärast suuremat kartust ei ole, sellepärast ei pia ametlikud kuulutused mitte enam wälja antud saama, künni ehk midagi tähtsat muutmist kuulutada on. Me ck lendu rg-Schwerini Suur herzog ja Suurherzo g i - p r a u a (SuurwürmüSti-praua Anastasia  Mihailowna) tulimad Heinakuu 22. pääwal Keiserliku sõidulaewa .Dershawa" peal Peterhowi sadamasse, kuhu Keisri Majestätid, Edmburgi Herzog ja Herzogi-praua ja teised Keisrikoja-liiked neid masta wõtma tulnud oliwad. Greekamaa Prinzid Nikolai ja Andrei Georgiewitsch reisifiwad Heinakuu 25. paamal, w terale maale. Edinburgi Herzog ja Herzogi-praua (Suurwürsti praua Maria Aleksandromna)  reisifiwad Heinakuu 27. pääma homikul Peterhosist wõerale maale. Pidude aeg on sedamiisi sel korral lõpetatud. Herzog Georg von Leuchtenberg'i ja Montenegro  Prinzess Anastasia' pulmad saada sel kuul peetud. Kõik Wene-keelelised pealinna lehed kiidamad Wene Keisrikoja ja Montenegro Würstikoja Zigisugulaseks saamist, kui üht pöörixääwa Balkani poolsaare ja ülepea Slawlaste asjus. Montenegro ja selle maa weike aga tugema rahwa Njegosch-Petrowittschi Würstikoda pidada Balkani poolsaare ja ülepea Lõune-Slawlaste kohla selleks saama, mis Piemont ja Sawoia Kuningakoda Jtalia ja Jtalialaste kohta oliwad kõikide ühendajaks. Soomemaalt. Helsingis oliwad mõned noored mehed Heinakuu 26. pääwal ühe weike aurulaewa üürinud ja sellega kääride wahel sõitma läinud, õhtal tagasi tulles aga kinni jooksnud. Et laew ainult ühe küljega põhjas kinni oli, siis arwasiwad sõitjad, et nemad seda ise kõigatamisega  lahti kiskuda wõiksiwad, ajafiwad sellega aga laewa täitsa küljeli, mis kohe põhja wajus. Kõik sõitjad kakkusiwad muidugi mette, kust teised ennast mitmel wiisil peastsiwad, kuna üks 16 aastane noor mees, kelle! mashinaruumis  tegemist olnud, sealt nii ruttu wälja ei peasüüd ja ära uppus. Moikwqst. Bobrenowoi külas Kolomna ligidal, Moskwa kubermangus, on Heinakuu 17. pääwal kange tuulega tuli lahti läinud. Lühikese aeaga võlesiwad 126 talupoja hoonet maha. Ka inimesi olla tules surma saanud, kelle ü!e ligemat sõnumit tulnud ei olnud. Kharkowist. Kirik, mis Borki õnnetuse-paiga peal, Keiserliku perekonna peastmise mälestuseks, ehitatud saab, on juba nii kaugelt malmis, et ainult seestpidsied korraldamised  teha on. Leikuseekuu 20. pääwal piab uus kirik pühitsetud saama. Rjasanisi. Heinakuu 25. pääwal oli Beloomuti külas tuli lahti läinud. Telegrammi järel, mida sealt ühe Moskwa lehele saadetud, oliwad juba peale 156 talupoja hooned maha põlenud ja tuli möllas ikka weel edasi. Simferopolis on hiljuti üks 140 aastat waua Tatarlane,  Abla-Mahmet-Suleiman-Jbrahim-Ogta, ära surnud. Tema maletas weel seda aega, kus Tatarlaste Khau id Krimmis walitseftwad ja oli juures olnud, kui Keisripraua  Katharina 11. aastal 1783 Perekopi linna sisse sõitis. Tomskist kirjutatakse wäljarändajatesi Siberisse: ,Siit läheb kakskümmendttheö tuhat wäljarändajatest läbi. Riigi» walitsuse poolt määratud abiraha on otsas, komiteedel ei ole enam tihtigi. Ikka rohkem tuleb järel.