Tallinna Sõber M 6. WiieS aaSlatäil. Tallinnas, 11. Knnnla-kuu Mwal MZ. Ultiildne aealeht Eestirahniale «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor«'i päriate trükimajas - GMaS 2 rubla, 4l) kop. pool>aasias ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ,a,tas g rubla pool-aastas l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta: HaMunas: Ai«dfors'i pärtate trükimajas. Neterburgis: A. S. Seclaudt, 54. Harkus: W. Aust. Aakweres: Matlly. H-aides: A. Seideköerg. Kapsalus: H. A. Kollöerg. Lihulas: A. AütlncrN poodis. Kuure» saares: W. Lange.—Maal; kuida iseäranis kuulutudsaab. Wastaja redaktor: W. F. Eich h oru. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport NaiiriÜoi-iS-llopr't>.) t Weel kord talukohtade killutamisest. hindade .uliärauusest ja mllkm.se term.mst. - Omalt maalt Tallu,. " „.a. Kt... rinda" Setist asjust - Ki > Pele.du gist. - Kiri Simb.rslist. - Sakalaste kangelase-tegu. Scsii Postiinche" warnu lrunuu. ValiislislWaimnlik kontsert. Tartust: Assitam.sed Tartu Banki wasta. Walgafl: kedruse walink. rüwtiuaalt: Talukohtade müümisest. Riiast: UuS kogudus. - „Kurat" kohtu all. Peterburgist: Kroonimise pühast. Kohtu otsus. Häda lõunepool Wenemaal. Moskwast > Etlewolmistamised. Wõeralt maalt : Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. -- Prantsusmaalt. Inglismaalt. - Türgilnaalt. Eghptusest. Lõuuc-Aasrikast. Ameerikast. d Ida-Indiast. Jmu leht: Podaolia  kubermangust. Kirja wastused. Kiriku teadused. Weel kord talukohtade killutamisest, hindade määramisest ja müümise terminist. !!l. Mälgus" kiitleb üheS paikaS, kuida tema suwel maa asjade küsimises ,«tle astunud" ja kuida C. N. Jakobson soowiuud olla: M meie päriseks oStetud talukohtadele luba antud ,saakS. omast maast umbeS 30-neS osa wabadikudele ära kuS oSta soowitakse." TetseS paikaS kirjutab MalguS" : Meie oleme minewaS numriS nimetanud, et meie .Läänemaa kubermangus ükS talukoht, mis ainult põllu.tööst  elada tahab, kõige wähem 20-e wakamaa (Liiwimaa) .suurune peab olema, see on peale 8 teSsatiui. Sellega .ei tohi keegi mõtelda, ei «teie talu kohtasi ainult nõnda .snurnkesekS soowikstme. ja nagu .St. Peterburgi Zettung" .kisendab, talukohtast killutada tahaksime." Aga, miS Teie sits sellega .soowite" ja .tahate" ? Kas soowite wahest üksi aga lugejatele üles näidata, et Teil julgust on, seda maaseadust laita, sõimata ja selle waSta wihale kihutada, mida meie maa wanemad. Keisri kaitsusel tegiwad ja mida meie Ksrgestõnuis Keiser Aleksander  11. kinnitamiseks MwuMukS ptdaS? Aga Malguse" tarklased ja .Sakala" tarklased et ole jo hakatuses kusagil kirjutanud, et nemad , umbes 30-mat osa" talumaast wõi talukohtadest maha murrestada .soowistwad".  Nemad päristwad üleüldse, et see seadus häwitatud  saaks, mis talukohtade Allutamist, weikemateks kohtadeks kui seadus lubab, keelab. Seda .30-mat osa" kandflwad nemad silS, tagajärel, oma kirjade sisse, kui meie poolt nende käppade peale koputati, mida nemad kawalusega talukohtade lõhkumiseks wälja strutastwad. Kui nemad aga ka juba hakatuses ,30-mast osast" kirjutanud olekstwad, sits et näitanud nemad sellega fliS, ega näita ka nüüd muud ühtigi, kui oma wiletsat teadust, oma umbteadust kõikiS maa ja talu asjus. MiS see .W-neS osa" sits õiete on, ja kuida peab seda määratama ja talumaast wõi talukohtadest wälja piiratama? Kas kõigist Vallimaa kubermangude talumaast üleüldse, kas igas kubermangus wõi igas maldas iseäranis, wöt koguni igast talukohast, miS nüüd meie kodumaal on? —Ja kui kaua peab see murreStamine keStama? KaS nüüd, ükS kcrd, wöt jäädawalt? PeakS kõigist talumaast, ehk ka iga walla talumaast fee .30-neö osa" woetud saama, fliS oleks ikka hulk talukohtast  lõhkuda ja häwitada, ja peremehed olekstwad wälia saata. Ja kui see ~30-neS osa" rahwaga täidetud oleks, sits läheks peale sündinud rahwale jälle kohtas! tarwiS, ja jälle walakfiwad .rahwamehed" filmawett kuuni talumaast  .30 ueS osa" ära Võetud ja .kroonu takserimise all" wabadikudele jägatud oleks. Neuda läheks lugu edasi, kuuni talukohad otsa lõpeksiwad ja kord wabadikude kohtade  kätte tuleks. Saab aga iga taluperemees luba, omast kohast ,30-neS osa" ära müia, fliS peab jo seesama  luba ka selle kohapidajale autud saa,na, kelle kätte järeljäänud talukoht langeb, ja tema müüks jälle, ja ikka ja ikka edafl, tunni jälle talukohtadest muud järel jäänud el olekS, tui aga paljad ,30-mad osad." Meie ei karda koguni mitte, et meie mõistliku ja kindla taluseisuse paremad kiiked, need mehed, kes täie õigusega talumehe auuuime kanuawad, et need oma kohtade kilkest tüki tükka ära müüa, oma auusa wanemate palehigist  teenitud talumöisast tükhaawal turule kanda raatsttfiwad.  Nuust ja kindel talumees on oma kohaga nagu kihlatud ja laulatud. Aga kes seisab selle eest, et mõnel auusal isal kord ka kergemeelist poega olema ei juhtu, kelle himu rohkem kõlisema raha ja kolama, aga lühikese rõõmu peale käib, kui kindla maakoha peale oma raske tööga ja jäädama kasuga. Seesugused pojukesed wõikstwad ja saakflwad meie talukohtast ehk talumöisast lohkuma, mida maa wanemate hoolekandmine talurahwa tulema põlwede jäävamaks elupaigaks seadis ja korraldas. Esiteks killutamise himulise mõisaomauiknde wasta, ja siis seesuguste  kergemeeliste pojukeSte wasta on see seadus antud, miS talukohtade üleliiast lõhkumist keelab. Tuleks läbiStikku  igal kolmaudemal põlwel iga taluperekonnale üks seesugune  pojuke üks pillaja, kes oma efiwauemate seisust ei auusia ega taluseisuse, Eesli rahwa ega Eesti rahwuse tulust et hoolt, siis wõtkS ikka umbes saea aasta käikuS kõik talumaa killutatud olla. Siis oleks aga ka taluseisuS häwitatud ja selle asemele oleks üks wilels, jõuuta ja nõuuta sugu siginenud, kellest EeSti rahwaS ega Eesti rahwus tuge ei leiaks. Selle õnnetuse eest peab Eesti rahwast ja Eesti rahwust see seadus kaitsema, mida ,rahwamehed"  oma mõistmata kunstkönedega, oma kõlwatumate sõimamistega, oma ärritamistega ja oma kunstitud , silma weega" häwitada püüawad! Meil ei ole ka koguni mitte hirmu, et,rahwameeste" ja teiste meie taluseisuse salawaenlaste hullutamised mõjukfiwad,  et nende pöörane himu täidetud ja üks seadus häwitatud  saaks, mis talumaad ja taluseisust kaitseb. Meie kardame üksi aga seda, et mõni mees talurahwa keskis ja mõni meeõ wabadikude keSkis ennast kölawatest kõnedest eksitada ja seaduse wasta wihale ärritada laseks, mille tulusat joont ja otstarvet tema õiete ei tunne. Sellest wõikS nukret meelt sigida, mis õiget ed end ust takistab ja elurõõmu häwitab. Selle eest tahame meie oma rahwast hoida; sellepärast peame meie seesuguste kirjade wasta üles astuma, mis muud sigitada ei wõi, kui tuska. Mälgus" kirjutab situ suure sõnakolinaga, kuida talurahwas oma kohlafi koguni mitte lõhkuda ja killutada ei tahaks, ja kirjutab nimelt: Meie aga wasiame, see on meie põllutöö loomuse psees, ja selle järele on talukohtadel oma kõikumata, kindel ,aluS, mida keegi , sõber" ega »Zeitung" uõtkutada et ,saa, sest meie maa praegune põllu seadus lubab weel ,wähemakS talukohte jautada, kui seda talupojad iial ,tegema saamad." Aga. kallid tarklased: Mis Teie siis tahate? MikS Teie sits üht seadust sõimate ja häwitada „soowite",  mis tagajärel Teie eneste tunnistust mööda, meie ,põllutöö loomuse" kohaline ou? Miks Teie meie kodumaa talurahwale Weuemaa seespidiste kubermangude taluseadust kiidate ja pakute? Miks Mälgus" oma selle aastase Nr. 4 sees, kui enne igasugust sõimamist, teutamist ja Valetunnistust meie peale kallanud, kirjutab: Meie kodumaa elu ja olu, meie rahwa ihupölwe Miawad need isamaa Vaenlased, see on nende oige nimi, Igapidi paradiisi õnneks märwida. Weuemaa elu ja olu ,aga wäga mustaks määrida. Tost on, et meie kodumaa ,kena paradiis on, aga mitte rahmale, maid nende enestele  ja nende erakondadelle. Wale on see, et meie suure ,Wene isamaa elu ja olu nii must on, kui nemad seda Miawad näidata. Meie saame edaspidi näitama, kui taunis Weuemaa elu on, mida meie kodumaal püitakse vmuStakS määrida." Näidake, kallid tarklased I Aga ärge waletage! Meie ei ole kusagil kirjutanud, et meie kodumaa tena paradiis" oleks. Meie teame üleüldse ja meie oleme seda igatahes tunnistanud, et ükski ilmalik seadus maailma Paradisiks muuta ei wõi. Aga Teie kujustate rahwale Paradisi põime ette, kui aga rahwas Teid aitaks, meie kodumaa seadust lohkuda ja meile Weuemaa ,kaunist elu" saata. See taunis elu" on see, et iga perekond wõib sunnitud  saada, neid köikmvaid hingemaa lapikest oma kätte Võtma, mis läbiStikku kõigist kõiki suuremad ei ole, kui 3'/, dessätini, mille Viljakandmine iga aasta kahaneb, sest et ükski nendest täpikestest ei hoolt, mida koguduse Valitsus tulewal aastal uueste lõhub ja teiste kätte annab. Za köikuwate maalapikestega ühes peawad perekonnad kõikumata  wõlgast oma peale Võtma. Ja mida rohkem maalapikeste  Viljakaswud kahanewad, seda rohkem kaswamad lahtiostmise kapitali maksmata jäänud intressid; kapitali tasumisest et wöt juttugi olla. Et nendest täpikestest perekonnad elada ei wõi, sellepärast rändawad ,peremehed" kõige oma täie talise perega xtööd otsima". Koju jääwad ükfi naesed, lapsed ja wanad raugad. Nende kaela langeb maa töö, ja ühes ainsas kubermangus on rohkem kui 13 tuhat seesugust perekonda ilma hobuseta. Rahwast on seal küll aga talurahwast ei ole seal mitte. Perekonnad on aastate kaupa üksteisest lahutatud. Mehed hulgmvad tööd otsides mööda maad ja mööda linnast, elawad kõrtsides  ja trahterides ja naesed ja lapsed elawad ahastuses külades. Sellest tulewad need elukombete tooruslused ja roojustused, mille wasta meie kõrge Riigtwalttsus igalt poolelt abt otsib. Abi ei ole aga iial mujalt loota, kui kogudusemaa ja hingemaa muutmisest, kindlaikS ja killutamataiks  talukohtadeks, nagu see meie kodumaa wanemate hoolekandmise ja meie Suure Keisri kaitsemise all, meie kodumaal korda saadetud ou. Kes Wenemaal seda ,elu ja olu" kauniks kiidab, see on isamaa Vaenlane,  ja kes seda „elu ja olu" meie kodumaale „soowib",  see on meie kodumaa, kõige pealt aga meie kosuwa taluseisuse waenlane! On ehk wahest ,sõber" ja ,Zeitung" seda kõikumata  alust" õõnistuda ja seda seadust häwitada püüdnud, mis meie ,põllutöö kohaline" on? Kuida Teie könede  otsad kokku käiwad, kallid .rahwamehed" ? Kas hakkate wahest aimama, et meie tubli taluseisus Teie salatembutamtsest aru saab, ja kaS .soowite" nüüd jänese jälgi teha ja süüd teiste peale lükata? Wõib olla! Teie, kes Teie oma tembutamistega Eesti rahwa ja rahwuse  kännu meie taluseisuse, ja Eesti rahwa ja rahwuse  alleshoidja ja kosutaja meie maakiriku kallal näkite.  Teie olete juba eune oma salapolitika mõjuvust teiste süüks käänata püüdnud, kui see rahwale selgeks saama hakkas. Mõtelge Otepäe wabadikude ,palwekirjade" peale! Teie olete sagedast küll üles näitanud, et Teie ühegi wale eest ei pelgu, et Teie walet malega marjata katsute, kui Teie umbteele tõrjutud ollete, kus enam peasmist ei ole! Za, kallid „rahwamehed" meie põlluseaduS on just meie maarahwa elutarwituSte kohaline. Ja meie talukohad  on meie auusa maa wanemate hoolekandmise all talumöisadekS  korraldatud, kuida ka Teie farnatsed omal aeal selle waSta äSsttasiwad. Nende talumõisade peal on meie taluseisuS wägewast kosunud ja saab Jumala abiga edasi kosuma, saab Jumala käsu järel auusast oma ,pale higi seeS oma leiba sööma" ja saab mõisniku seisusega ühel meelel, meie Suure Keisri kaitsusel, oma kalli kodumaa  seespidiseid asju tallitama, kindlal seisuslikul põhjusel.