Tallinna Sõber 14. Teine aastakäik. Tallinnas, 4 Jürikuu pääwal IM. Uleiildllt ktkleht Eestirahlvklt maal ja tiauades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajas: aastas i rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wõetakse wasta: Tallinnas: LiudsorsN pärkate trükimajas. Weteröurgis: J. G. Seelandt, vamuepeaaa 54. Harkus: W. Just. peruus: K. Kudewiita. Wakweres: L. Wattly. H»aides: A. SeidelSerg. Kapsalus: H. A. Kollöerg. Kuresaares: Hh. Lange. Kmbkas: A. Kr. Ztaudkcpp.— Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor! W. F- Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass Register: Oinalt maalt: Tallinnast: Eestimaa Statistika-komnee koosolek. Wargad. Arhhimandrit Nikolai. Meri lahtiminemas. Baltiskist.: Sadam lahti. Peterburgist: Keisri Praua terwis. Neewa jõgi lahtiminemas. Ülema Zensuriwalitsuse Präsideut. Järeltehtud passid. Kimnpandud trükimaja. - Ülem Seadja-kommission Sõealaewav Kiina meredes. Juubeli-pääwa kingitused. Pimedate maja. vr. Weimar. Riiast: Talurahwa wõlg. Laewa hukatus. Düna jõgi lahti. Saaremaalt: Maaloodimine.  Tartust: Tüli „Neue Dörptsche Zeituug" ja ..Sakala" wahel. Lnbaust: Kaubaajamine. Soomemaalt: Tormid. Rahwuslik tüli Moskvast: Wiolimängija Wen. jawski I'. Paraskowja Katschka. Wäljajägatud jutlused. Looduse-näitus. Warshawist: Mõrtsukatöö. Kiewist: Haigused. Lodzist: Tulekahju Kerssouist: Dnieper kahti. - Orenburgist : Kallis aeg Nikolasewist: Maarahwa häda. Astrakauist: Wali talwe. Omskist: Tuisud. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungru-maalt. Inglismaalt. Prantsusmaalt. Türgimaalt. Annamaalt. Ameerikast. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Statistika-komitee pidas 11 Paastukuu pääwal oma korralist koosolekud.  Selle komitee mitmesugustest töödest ja muandmisteft leiame, et möödaläinud aastal Eestimaal, ilma kroouumõisade arwamata üleültse  1,0.55,030 dessätini haritud maad, põllumaad,  heinamaad ja karjamaad ühtekokku oli. Mõisamaa peale langeb sellest 547 mõisas ja maakohtus 443,810 dessätini, talumaa peale 611,2 l 4 dessätini. Metsa oli mõisamaa peal 312.110 deSsätini, talumaa peal 19,054 dessätini.  Metsamaa sekka arwatakse aga mitmes kohtas karjamaad loetud olema, kus puid kaswab,  ja oleks siis selge metsamaa küll wähem; kuida seda ka selle kommisstoui poolest, mis uut adra-aru teeb, umbeS 260,000 dessätini peale arwatud on. Peale 3000 dessätini haritud mõisamaad on Läänemaal kolmel mõisal Wigala, Hiomaa-Suuremõisa ja Kõrgesaare; Harjumaal ühel mõisal Nawila-Pallwere; Wirumaal kahel mõisal Borkholini ja Roela. 2500 kuuni 3000 dessätini haritud mõisamaad on Harjumaal üksi neljal mõisal; 2000 kuuni 2500 dessätini Harjumaal 5 mõisal, Wirumaal  3 mõisal. Järwamaal 2 mõisal, Läänemaal  5 mõisal. Statistika-komiteel on möödaläinud aastal sissetulnud 1989 rubla 41 kopikad, wäljaläinnd 1638 rubla 81 kopikad. Eesaru järel saab sel aastal rohkem raha ülejääma ja tahetakse sellega Statiftika-komitee aruandmised trükkida lasta, kus juures ka Eestimaa üleüldised aealou asjad üleswöetud saaksiwad. nimelt Eestlaste elukord enne Taanlaste ja Sakslaste walitsuft. ja Daam Kuningate walitsuse all. Muidugi saamad  need aruandmised esiteks Saksakeeli trükki - tud, kuida tamne statistika üleswvtmised üksi Sakslaste läbi toimetud saimad; on se töö aga kord trüki läbi awaldud, eks sellest fiis ka ümberpanemise läbi Eestlastele osawötmift saata wõt. Statiftika-komitee nõuupkdamise all oli sel korral ka üleüldine rahwalugemine Eestimaal.  Sekretär andis teada, et tema selle asja pärast Präsidenti nimel mõedmvas paikas järelkuulanud ja sealt wastust saanud on, et üleüldine rahwalugemine köikis riikis waft siis ettewõetud saab, kui nõuupidamised pearaha kaotamise  ehk edafipidamise üle lõpetud, mis enne Näärikuud 1881 kordaminna ei wõi. Siis saaks üleüldine rahwalugemine köikis riikis ettewõetud,  wõiks aga ka weel aasta aega wõtta, enne kui tõeste kätte tuleb. Eestimaa Möisniku-kogu  wolinikude koosolekul on ka ühe-aegse rahwalugemise pärast Eestimaal ja Liiwimaal nõuupidamised olnud ja on otsuswõtmine selle üle tulewa Maapääwa hooleks jäätud, mis ehk Näärikuul 1881 peetud saab. Seda kinnitas ka Ritterschaftshauptmann ja lisas juure, et se sellepärast seatud oleks, et üleüldine rahwalugemine  köikis riikis tulemas on, ja kulud kahekordseks läheksiwad, kui seda tööd kaks kord peaks tehtud saama. Liiwimaaga ja Kuuramaaga  ühel pääwal ka Eestimaal rahwalugemist ettewõtta oleks küll soowilik, seda ei sünniks aga Eestimaal mitte teha, kui Liiwimaal ja Kuuramaa! määratud aega mitte ei muudeta. Paastukuu ei ole Eestimaal selleks mitte paras aeg. Sel aeal on kõik mõisnikud, mõisarentnikud,  n õun kamad taluperemehed ja kauplejad maalt, kui ka weikemaist linnadest Tallinnas oma asju seletamas, ja annaks siis üleüldine rahwalugemine siin koguni teist aru, kui se korralisel  aeal on. Kõige sündsam aeg selleks tööks oleks Eestimaal Talwekuu lõpul, ehk Jõulukuu hakatusel; sel aeal on suurem jagu rahwast ikka kodu. Mõni aeg oli Tallinnas wargate poolest õige rahuline asi; esimeste suwilindudega näitab aga ka neid jälle rohkemal hulgal ilmuma. Nenda oli üks woorimees oma sõidulift Joahimsthali  wiinud ja seal sellega tuppa läinud, sõiduraha wastawõtma. Waheaeal oli aga hobune  kõigi sõiduriistadega wiidud. Hobust ja saani leidis kesk ööl üks ööwaht Kadriuthalis ja laskis ennast targast loomast peremehe juure juhtida, kes oma hobust rõõmuga wastawõttis; üksi hobusemstad oliwad warastud. Üks teine woorimees oli oma sõidulift oodates uinud, sel aeal on ka tema hobuseriistud warastud. Nii paha se nüüd ka on, siis paistab sellest aga ikka se rõõmustan? asi wälja, et margad meie maa pealinnas hobusesalgajaid ei leia, ja sedawiisi  üksi hobuseriistu tarwitada wöiwad, mis kergemad peita on. Ka mõnest sissetungimistest aitadesse ja põningitele on kuulda; enamist ei ole aga töö korda läinud ja mõned -näpumehed on ka lõksu sattund. Wahid on auusaft paiga peal olnud. Pangu margad seda tähele, kui se leht ehk ka kogemata nende silma alla juhtub, ja muretsegu omale aegsast teist tööd, mille juure wähem hirmu rohkem anu ja ikka ka rohkem  leiba on. Kõige weidram warguS on möödaläinud nädalil raamatköitja Moller'i juures,  Hobusepea uulitsal süudinud. Wargad wiifiwad sealt ühe 4 puuda raske kasti. Kastis  oliwad Eestikeeli Piibled. Waja oleks neil meestel Jumalasõna küll, kui seda õiete tarwitada mõistaksiwad. Arhhimandrit Nikolai, Jaapani misfioni  juhataja on Tallinna kubermangu Greekaõigeusulise-koguduse  Piiskopiks seatud. Tema ei tule aga weel mitte Tallinna elama, waid saab Jaapani saadetud, Greeka-õigeusu kirikuid seal walitsema ja sealist missioni tööd juhatama. Laupääwal, 29. Paastukuu pääwal oli jää Tallinna sadamas juba nii abraks läinud, et seal kardetaw käia oli. Läheb kewadel jää mere peal abraks, siis saab iga kord'selle lipuwarda  peale mis Kalasadamas abiyaatide hoone kõrwaS seisab, üks suur kera ülestömmatud. Seda pangu igal aea! need wanemad tähele, kelle lapsed mere peal liugu laskmas käsivad. Esmaspääwal 31. Paastukuu pääwal hakati laewateed mere peal lahlilõhkuma. Baltiskis on juba möödaläinud uadalil laewatee lahtilöhutud ja mitmed laewad sisse ja wälja sõitnud. Abi-aurulaew on nende laewadele abiks läinud, mis Tallinna lahes jää sees on. Pete rburgLst. Keisri Proua terwise eest saiwad möödaläinud nädalis Peterburgi kirikutes awalikud palwed peetud. Wiimiste pääwade sees kuulutawad arstid, et kõrge haige wähe paremaks saanud, jõud kosunud ja alaline uni wähemaks jäänud on. —> Neewa jõgi oli Laupääwal juba 37 wersta/Shlüsselburgist ülespidi lahti. Ülema Zensuriwalitsuse Prasident Geheimrath  Grigorjew olla ennast ametist lahti palunud. Hiljuti on üks alam Ministeriumi ametnik  waugipandud, kes juba aastad mitme kardetawa  mehele ja ilma lubata ümberhulkujale passist teinud oli. Sesugusi olla tema selle aea sees umbes 14.000 walmistand, ja töö on heaste maksetud, sest tema majas leitud 92,000 rubla. Ka selle mehe kena abikaasa olla mässaja  seltsile jõudumööda abi teinud ja sedawiisi  raha ja wara koguda awitanud. Smolenskist tulewad sõnumid, et seal Perepletshuikowi pärijate trükimaja kinni ja üks selle omanikudest wangi pandud on. Ülem Seadja-kommisflon Kindral Graf Loris-Melikowi juhatamise all, on kõik Peterburgi  wangihooned. põhjani läbiwaadand ja palju wangi st leidnud, kes weel korralise ülekuulamise  alla saadetud ei olnud. Nendest saada  mitmed pea lahtilastud, teised, kelle süü nähtaw, ehk ka koguni selge on, korralise kohtu alla saadetud. Graf Loris-Melikow seisab selle põhjuse peal, et ilma täielise tunnistuseta ükski kauemini ei tohi kinnipeetud saada, süüalused aga kõigi seadusliku kärmusega nuhelda on, kuida kirjud ja kardetawad aead seda päriwad. Jumal andku auusa nöuule ja püüdmisele mõnu, et igapidine rahu isamaa õisi kosutada jõuuab. Kiina meredes on juba enne wiis Wenemaa  söealaewa, mis sealist Wenemaa kaubaajamist  ja Wenemaa alamaid kaitsewad. Kuida