kõiki neid, keS mid selles püüdmises rahulikult edasi ei lase kõndida, „EeStirahwa äraandjaks" ja roojaseks  eksitajaks" nimetawad, nagu seda „Tallinna Sõber" meie waSta teeb, meie ütleme, kui Sakala seesuguste peale mõtleb, siis peab ta igal korral ka südame põhjast ohkama ja temaga wistist suurem jaau Eesti rahwast: „OH Issand, puhasta uueste dma püha koda!" „Eesti Postimehe" laimdusi, kus WenelaSte käukmnmardamisest räägitakse, tahab „Tallinna  Sõber" seeläbi tühjaks teha, et ta ütleb, see kiri olewat „ühe pahandatud Samaara-Eestlase mitte kodumaa Eestlase halp kiri", mille paik „Tallinna Sõbra" arwates „paberi korwis" oleks olnud. Aga mikspärast teda siis „EeSti Postimees" trükkis, ilma et ütelust laitnud oleks? Mikspärast on see Soonsein meie maal praegu nii auustatud meeS, et näituseks kirikherra Wegener teda oma kihelkonna  koolilaste pidude peal kõnest „Wenemaast" laseb pidada? Mikspärast on ka Saksakeele ajalehed seda kirja ümber tõlkinud, kui ta halp oli? Isegi on mõista, et Saksakeele ajalehtedel „Sakala" kirjade kohta ise ja „EeSti Postimehe" kirjade kohta jälle ise tõlkimise mis on. „Sakala" sõnu käänawad nad ikka hirmsaks, aga „Eesti Postimehe" sõnu ilusaks. „Kägu kummardawad" on Saksakeele ajalehtedes „püha pilta auustawad" (Heiligenbilder verehren) ümber tõlgitud. See tõlk -ja Soonseini kiri Saksa- keele ajalehtedes, kas need ka „halp" on? Kõige jõledam on see, kuidas „Tallinna Sõber" oma kirja lõpetab, kui ta ütleb: „Kõige selle lõpmata korrutamisega  näitab Sakala ennast kui nuuSkijat sulast Sala-Politsei teenistusele pakkuma" n. n. e. Kui awalikult ajalehtedes awalikuid wigadusi ja üleastmifi laidetakse ja karistatakse, siis ei wõi seda keegi „Sala- Politsei" teenistuseks nimetada. Selle wasta aga saab „Tallinna Sõber" wäga heaste teadma, kus kohal tema sõbrad „Sakala" peals sala kaebdusi on tõstnud, mis nad mitte awalikult teha ei julgenud. Imelik lugu meie wastaliste juures, et nad seda ikka meile süüks annawad, mis nad ise on! Pettus. Tallinna politsei wõttis hiljuti ühe Juudi kinni, kes ühe Lätlasele hea hulga wale paberi raha, nimelt 25 rubla tükka, lubanud muretseda, kui Lätlane talle 400 rubla maksaks. Talumees maksis Juudile raha ära; Juut andis talle selle eest pitseriga kinmpandud kastikese, mis ta wale paberiraha täis ütles olewat, ja katsus ruttu minema saada. Lätlane aga ei uskunud Hebreea meest, hoidis teda kraest kinni ja kutsus abi. Politsei soldat oli ka warSti seal ning kast wõeti lahti, kus seeS muud ei olnud, kui tühja kauba paberit. Mõlemad kelmid, nii heaSte wale raha ostja kui müüja, anti kohtu kätte. Wirumaatt. Mis wiinaga tehakse. Sellest ei näita weel küll olewat, et praegu kõrtsid meie rähmast  rikuwad ja seal miin inimesi terwise ja wara poolest kõige halwema oleku sisse weab, waid tema abiga näikse ka muial weel kasu otsitawat. „RiStirahwa  pühapäewa leht" kirjutab omas 34. numris: „Meil oli siin P. mõisas (Wirumaal) 26. Juulil heina töö lõpetus ja oli sell päewal mõisa ja walla rahwas ühes Mõisa heinamaal. Mõisa walitsuS oli omalt poolt ka „„tõö lõpetust"" muretsenud, mina -ja õlut, rahwale südame kinnituseks. Aga nagu sagedaste,  nõnda oli ka siin näha, et mõni mees seda joomaaega enam armastab, kui oma elu: üks mõisa moonamees leiti töisel hommikul surnud olewat ja sai wist wiina läbi wiimse hoobi, ehk ta küll ennegi pisut haige wõiS olla. Siin oli siis töölõpetuS ja sellest tuli äkiline elu lõpetus ja armuaja lõpetus! Kardame, et Issand seda meest ei leidnud walwamast!" Riiast. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Kindral-sõamarshal  Nikolai Nikolaiewitsh on 26. Augustil sõawägede ülewaatamiseks Düünaburgi raudtee  peal Riiga jõudnud. Tema seltsis oliwad kindraladjutant  krahw Todleben ja muud kõrged kmdralid. Päewal enne seda oli Keiserlik Kõrgus juba Ükskülas sõawägede ülewaatamist pidanud. Ohtu kella 7 ajal sõitis Keiserlik Kõrgus Riiast jälle ära. Kreeka kuningas ja kuningana jõudsiwad raudtee peal 25. Augustil õhta Liibaui, kus juba hommikust saani Daani aurulaew „Danneborg" ees ootaS. Kõrged wõerad sõitfiwad sealt nimetatud aurulaewaga  edasi Taanimaale. Mere kalapüügist. Esimene mere kalapüüdja  laew on juba Riia sadamast wälja sõitnud ning seega esimene samm meie maa kalapüügi edendamiseks  tehtud. Selle tähtsa asja ettewõtjad, Hainaste meremeeste kooli tirektor Dahl, laewaehitaja Weide ja kipper (kapten) Raudsep, on Inglismaalt omale ühe mere kalapüüdja ja kalapüügi riistad lasknud tulla ning tahawad esiteks Riia lahes oma õnne katsuda. Tulewal aastal on neil nõu, weel mitu mere kala- Püügi laewa, mis Inglismaal ehk Inglaste moe järele ehitatud, osta ja oma tööpõldu hästi laiendada. Antku Jumal, et see ettewõte igal pool meie Eesti rannas agarat järeletegemist leiaks. Soomemaalt kirjutab üks WWW WWMMaSjadest  järgmisel wiisil: Meie koolides ja seminarides peawad õppijad käsitööd niisama õppima, kui tõisi kooliasju, üheski töises põhjapoolses maas ei ole käsitöö niisuguse agarusega ja niisugusel miisil kooliasjaks  tehtud, kui Soomemaal. Maapäew on selle kasuliku asja edenemiseks iga aasta 6000 marka hea modelite ja tarwiliku tööriistade ostmiseks lubanud, aga selle tingimisega, et esite üksi need koolid sellest rahast osa saamad, kelle õpetus häid käsitööst on korda saatnud. Pealeselle saamad ühe selle tarbeks kingitud 6000 marga suuruse kapitali intressid neile õpilastele ära jagatud, kes iseäralist usinust ehk andi selles asjas awaldawad. Sest rahast aga saab enamiste  nende õppijate kooliraha ära maksetud, Soomemaal maksab, iga koolilaps kooliraha et neil nõnda kauemini wõimalik oleks, koolis käia ja käsitöös  endid täiendada. Ka põllumeeste seltsid Soomemaal  annawad omalt poolt selle õpetuse edenduseks Lubliste rahaabi, et nimelt osawaid käsitöö õpetajaid, kes ühest koolist töise reisiwad, edasi aidata. Mitmfs kohas, iseäranes Helsingis, on päris magasinisi leida, kus rahwakoolideS walmistatud ja heaks kiidetud käsitööd  näha ja müüa on. PoiSlapsed õpiwad suure agarusega nikerdama ning ka alles weikesed poisikesed  wõiwad puust mõnegi tarwiliku ehk kena asja wälja teha, mis läbi nad pitka talwe ajal mõnegi hea kopiku ära teeniwad. Et niisugune peenikene  töö aga ka nägus ja ilus saaks, on ka seihkendamine  ja modeli-tegemine koolides õpetuseasjaks tehtud. Tütarlapsed näitawad jälle oma osawust kudumises, tikkimises, riiete Väljalõikamises ja õmblemises,  pesemises, triikimises, plehtimises j. m. üles. Wiimse wäljanäituse peal Helsingis oli kõitisugu koolilaste  käsitööst suurel hulgal ja päris imetellemije wäärt nägusal näul näha, et igal ühel waatajal, kes meie rahwa kasust ja edenemisest osa wõtab, palaw soow südamesse tekkis, ka siin warsti niisugust rõomustawat  järje leida. Peetertmrgift. Keiserlik Majesteet Keisri- Herra on 21. Augustil kella 9V- ajal õhtu Simseroopoli  kaudu maateed mööda hea terwisega Liwaadia jõudnud. Wene ülemkommandör Tekke-sõaS, kindral Skobelew, pidada pea Liwaadiasse tulema. Seal saada Keiserliku Majesteedi eesistumisel sõanõu ära peetud, millest peale kindral Skobelewi ka krahw Loris-Melikow  ja sõaminister Miljutin osa pidada wõtma. Selles sõanõuus pidada mahatehtama, kas kindral Skobelew otsekohe Merw'i linna oma sõawäega peab tungima, nagu Skobelew tahab, ehk töisel teel sõda peetama, sest et Merw'i peale tungimisega Inglastele kardetakse paha meelt tehtawat, kellega nüüd Wenelane sõbruseS  elab. Krahw Loris Melikow on 4. Septemril Liwaadiast Peeterburgi tagasi jõudnud. Ministri abi. Kindralmajor Tsherewin, on 31. Augustil Liwaadiasse  sõitnud. Samaarast kirjutab „Wal. Tead." nõnda: Et Samaara kubermangus wili sell suwel ikaldanud on ning häda ja puudus selle läbi suureks läks, tuliwad maapidajad Samaarasse, oma kubermangu linna, kokku ja pidasiwad nõu, kuidas hädale abi leida. Nad leidsiwad,  et rahwa abiks ja seemne ostmiseks 918,000 rubla tarwis oliwad ja wõtsiwad nõuuks, seda summa kõrgemal  kohal laenuks paluda. Palwekiri sai ministeriumi  saadetud ning seal afi ette wõetud. 30. Juulil  andis meie armuline Keisri Herra Kõigekõrgemalt käsku, palutud summa kolme aasta peale laenuks anda. Saraatowift. Ka Saraatowi kubermangule on meie armuline Keisri Herra Kõigekõrgemalt abi saatnud ning peale 7. Juulil antud 50,000 rubla weel 537,000 rubla anda lasknud. Aruldane abi. Üks Saraatowi mõisnik, würst Shtsherbatow, wõttis nõuuks, oma talupoegi, kelle kurb lugu ja wiletsus talle südamesse läks, aidata.  Ta lubas neile nende wõlad, mis 14,000 rubla suuruseks kaswanud oliwad, kinkida, wilja neile osta ja kõige waesematele puid ja põhku anda, aga selle tingimisega, et nad oma küla kõrtsi kinni lasewad  panna. See tingimine tegi neile kaua südame walu ja nad kaalusiwad kaua kahe wahel, kas nad oma mõisaherra pakkumist wõiksiwad waSW wõtta. Wiimaks andis würst nii kaugele järele, et kõrts üksi nikrutide wõtmise ajal lahti pidi olema, tegi aga seaduseks,  et kõrtsi kauplemine mitte mõne rentniku, waid küla talupoegade kätte saab. Akmoliuskift antakse teada, et selle maakonna waldadeS nn suur põhu puudus onud, et nälga surnud:  27,569 hobust, 2827 weist, 21,206 lammast ja 1020 kamelit. Hulla hunta olewat Tambowi Mermangus suwe hakatuses sagedaste nähtud ning saanud meel hiljuti 7 inimest ühest hullust kriimsilmast hammustatud. Plotski kubermangust Poolamaal. Õnnetus. Seal olnud üheS kohas niisugune kange maru, et wul puid hulgani maha Murdnud, ning teekäijatel päris raske oli, wasta tuult edasi saada. Selle tuule qjal marSsinud üks polk soldatid kiwiteed mööda edasi, kui wul järsku ühe puu tee ääres maha murdis  ning mitu soldatit tema alla mattis. Holm sõameest  saiwad surma, raSkeSte haawatud üks sai ja kergeste kaks. Piotrkowist. Hale lugu. Poolamaal elas üks jõuukaS mõisnik, kellel üks poeg, keS juba wälja studeerinud, ja kaks tütart oli. Hiljuti suri poeg ja temale läks warSti wsyem tütar järele. Õnnetumatele  Vanematele jäi weel üks tütar, keS 17 aastat wana oli. WarSti jäi ka see soojatõppe ning kargas kanges palawikus woodist wälja. Et wanem tütar enne oma surma ka nõnda oli teinud, ehmatas see õnnetumat  ema nii wäga, et ta Värisedes õuue jooksis, kutsarit arsti järele saatma, kukkus aga rabawd nagu surnud maha. Kui meeS seda nägi, sai tä pääajust rabawd ja langes surma sülle. Tütar sai küll oma noorel elujõuul jälle terweks, aga ema on arust ruma laks jäämch. Wladiimiri kubermangus on nii kange wihma waleng olnud, et rahwas kindlaSte uskunud, et uuesti Noa aegne weeupuws tuleb, sest Vihmasadu on terme kolm tundi wältanud ja wett nõnda maha kallanud, et igal mehel nagu weest sein ukse ees seifis. Selle suure sau esimesed ohwrid oliwad üks naine oma tütrega,  keS üle silla sõita tahtsiwad. Waewalt oliwad nad aga silla keskpaika jõudnud, seal murdis wihane jõgi silla ja wiis ta ühes hobuse ja Vankriga edasi. Õnnewmad inimesed hüüdsiwad küll abi, aga kõik asjata. Woolaw möllaja wesi purustas ühe käänu kohal sillaparwe ära ja mattis sõitjad surma sängi. Selle hirmsa õnnetuse peale sündis üks weel hirmsam näitemäng. Hiiglase jõuuga Võttis weewoog ühe maja, kelles 8 töömeest elasiwad, oma turja peale ja kandis ta suurel kiirusel jõkke. Neli inimest peaftsiwad suure waewaga ennast weel surma suust, töised aga läkfiwad majaga edasi. Üks nendest, üks poisikene, ronis maja katyksele ning kisendas abi, aga seda ei suutnud keegi talle andma minna, ehk küll inimesi sadade kaupa haledat lugu pealt waatasiwad. Kui kaua wesi maja edasi kandis, ei ole teada; kõigest üks töömees leiti pärast surnud jõest üles, töised kolm on kadunud. Tomskist. Siberimaa uue uniwersiteedi põhjakiwi on 26. Augustil paigale pandud, kust suur hulk rahwast osa oliwad wõtmaS. Tomski piiskopp pidas esite jumalateenistust, siis pandi aluspõhja kiwi paigale, kus miw kõnet peeti, mille järele õnnesoowituse  kirjad ette loeti. Wiimaks peeti pidusõõmaaega, kus esimene termis Keiserliku Majesteedi auuks joodi, mille peale mitu korda waimustamisega Keisri laulu lauldi. Ohtu säras terme linn auuwledes. Wöeralt maalt. Inglismaalt. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Nikolaiewitsh jõudis 6. Septembril Londoni linna. Praususemaalt. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh on SuurwürStina Maria Pawlowna, oma kõrge abikaasa ja oma kolme lapsega Pariisi linna jõudnud. Austriast. Kindral Albedinski reisis 3. Septembril  jälle Krakauist Warsawa linna tagasi. Tema sai Austria keisri käest ühe keiSrikuju ja priljantidega ehitatud toosi kingituseks, tema seltsilised aga saiwad ordo ristid rinda. Raguusast tulewad sõnumed, et Riza Pashas  Albaania lastega nii palju kui wõimalik katsunud lepitust teha, need aga mingisugusel kombel järele ei taha anda. Sellepärast olla Riza Pashaa nõuuks wõtnud, neid sõariiStadega sundida ning olla seks omad sõawäed ette lasknud aSwda. KaS seda silmakirjaks ehk tõe pärast tehakse, on teadmata.