tud, Üks säälne ajaleht seisab rentnikkude eest ja ütleb, et talupojad, kes höä ettenägemisega  olla, mitte wastu panema ci oleks hakanud, kui mitte iga aastane rendikõrgendamine  selleks põhjust ei oleks andnud. Portugali» kuningas Dom Luiz tahta I, augustil Saksa keisrile külaliseks minna, lunasta. abikaasa Ilaliasse lõbureisile, mincwat,  kus ta prints Amadeust laulatamisest  printsessinna Lätitia Bonapartiga tahta osa wõtta. asemele astus laia lihawa näoga manuse poole naesterahwos, wahtis ka alla minu poole ja naeris kah'lmelik, kõigil kolmel puudus loor näo ees ja kõik kolm wahtissiwad  julgesti minu otsa, nagu ei oleksgi mina mcesterahwa sugust wõi mõni tillukene  jõngermann, kes naesterahwa iludusest  meel midagi aru ei saa. Ma pean tunnistama, see nähtawus oli mulle wastu meelt, ehk ma kull rõõmuga siit maa salalisi naesterahwaid, kellede suurest iludusest  ma nii Palju raamatutest lugenud, näha olin igatsenud. Ma pidasin meel aru, mis on mull niiiid kõige paalt Maja teha wõi öelda, kui toas heledat pilkamist kuulda oli, siis nagu neiude nurumist ja palumist; wiimaks hakkas maja eeskojas trepp kangesti  müdisema, koja uks läks prauhti lahti ja kaks inimese kuju jooksiwad uulitsale, nii suure hooga, et mulle peaaegu kaenlasse tormastwad. Oh sa püha Allaa ja tema Mohamed! Sääl nad seisiwad muu ees, need kaks kelmi, kes mulle taldreku pähklckoortega  ülewalt kaela pildunud l . Esimest korda elus nägin ma nii ilusaid naesterahwaid. Nad oliwad kasu poolest lühelased aga sihwakad ja nii õrnade kehawvrmidega, et lust °näha. Pikergused  näod suurte mustade ja koralli punaste huultega ei olnuv küll päris walged, aga nad kumendasiwad nii õrnalt ja päikese paisteselt, et nad nagu walgest läikiwast wahast näitasiwad tehtud olewat. Ja siis weel need sinakas-mustad juuksed I Sornaasid ei ole ma ka kuulsate Hispania ja Jtalia neiude juures mitte näinud. Kirju, siraw ja wõõras oli mõlemate noorte neiude ülikond. Pääs kandsiwad nad wcikest sarwe moodu kübarakest kulla- i riidest, milledes lnõned kirjud kiwid hiilgasiwad.  Kübara tagant langes kitsas loor ! selja Pääle maha, näo ees käimiseks ei i näidanud ta sugugi tehtud olewat. T°r- i wet alumist keha kuni puusadeni kattis ! siidist nahka-mööda pingul olcw - trikoo, mis pitsidega ilustatud tikitud olitvad. Neude pükstel oli teisel weripunane otlassiidist  kamsol wõi bluus, teisel samasugune helesinisest siidist. See kamsol ei ulatanud  aga põlwinigi >a nõnda nägiwad siis mõlemad neiud nagu köietantsijad wõi tsirkuse ratsutajad wälja. Naerdes lähenes üks minule, kuna teine höbetaldreku maast üles wõttis. Lõpmata kergesti kumardasiwad siis mõlemad, muidugi  pool nokkides ja pilgates. „ikoir jour. moirsisrkr!" algas punase bluusiga neiu Prantsuse „tere, herra kas te' palju haiget saite? Minu terwe Prantsuse keel oli küll ainult paarikümnest lausest kokku pandud, aga ma hakkasin neile julgesti °wästu purssima ja tähendasin naljatades, et. mul pää sees suur auk olla, mis taldrek teinud.  „Kas teie olete esimest korda Tunises?" küsis nüüd teine neiu, kes taldrekut käes hoidis. Ma kosisin, et lugu küll nõnda olla. „Kas te' linnas ära ei eksi. On teil juhatajat?" tuli teine lahkesti wahele. Ma ei olnud ka pää pääle kukkunud. „Ei" kostsin ma, „mul ei ole juhatajat sugugi ja kui teie mõlemad mind juhatama ei tule, siis eksin ma tõesti ära." Neiud wahtisiwad teine teise otsa. „Loip rlloirsisrrr, hää küll, herra, meie tahame teile linna näidata." Nüllds jooksis teine taldrckuga üles ja oli silmapilk jälle tagasi; mõlemad oliwad walmis mind juhatama tulema. Öllewalt lahtisest aknast mahus ivana emanda lihaw nägu alla ; ta ähwardas naeratades sõrmega lustilikka plikasid, nagu tahaks ta öelda! „ärgc ka liig wallatumad olge." Ma sammusin neiudega edasi. Elaw kõnelemine algas kohe ja päälegi niisuguses  segakeeles, et ma sagedasti naeratama pidin. Ma märgasin warsti, et minu ilu- sad juhatajad ei Prantsuse ega Inglise keeles hästi kodu ei olnud, mina ammugi  mitte ja nõnda panime eneste jutu siis kõiksugu sõnadest kokku, mis osalt Prantsuse,  osalt Inglise, osalt Jtalia keeli kildudest  ja purust kokku oli korjatud. Ja kus sõna ei awitanud, sääl tuli näpunäitamine  appi; aga meie saime siisgi hästi läbi Neiud oliwad terased ja tulised nagu elaw-hõbe. Jutu jooksul sain rna teada, et minu lõbusad seltsilised mitte Mohaiuedi usulised  ei oluud, ci Mauri Arablaste, Kvbjli ega Beduini suguwõsa liikmed, waid -päris sula Juudi plikad! Nüüd sain ma siis aru, miks neiud näokatteid ei kandnud. Ja edasi minnes tuli neile uulitsatel kaunis  sagedasti nendesuguseid naesterahwaid wastu, kõik lahtiste nägudega, kõik nõnda kergesti ja kirjusti ning uhkesti riides. Juudi naestcrahwad on usulistele  maades ainumad naestcrahwad, keda ! awalikult näha wõib, kes oma lustilise ! clawa loomuga, waba olekuga ja otsekohese ! meelega awalikus elus lõbusasti i silma paistawad. Juudid ja nende naeste- i rahmad on siin wõõrgSte wastu wäga lah- ! ked, nende majadesse peased igauks sisse. ! Rikkust näitab neil wäga palju käe pärast I olewat, neil on suured majad Tunises, > poed ja nende naesterahwakõsärawad siidis, sammetis ja kollides kiwides nagu würsti lapsed. Nende rikkus on Tunises enamasti bei taskust tulnud, kes "Mti suures raha puuduses on. Juut on igal pool Juut ainult Juutide taskuid, waid nad kawalpääd  on ka mõistnud sellest tutwusest ja ühendusest kuningaga oma sugurahwa seltsliku  elu edendamiseks kasu kiskuda. Juut ci ple siin' sugugi põlatud ja ilma suure- mate ees õiguseta inimene, nagu mõnes riigis mujal. Maid rikkus ja suur mõju sunnib temale lugupidamist awaldama.  Juudi naesterahwad on, nagu öeldud, riiete poolest iseäranis uhked, aga ka ilusad on nad enamasti ja oma ilu möistawad nad kunstliste abinõuude waral meel ülendada. Kulmukarwad nägin ma nii mitme juures hästi mustaks pinseldatud  ostmat kuna walge ja punane wärw nii mitmel otsaesise ja põskede Pääl tunda oli. >rks asi tuli mull aga nende Tunise Juutide juures imelik ette. M.ile tuli üks mees kusgil uulitsa nurga pääl wastu, kelle ma juba eemalt kui Europast tulnud Jsraeli mehe ära tundsin. Ta kandis muidugi Europa moodi riideid, muud 'kui nägu andis selgesti tunda, et ta minu neiuga ühest soost pidi olema. „See on teie snguwend," ütlesin ma neiudele pääliskaudselt. Mõlemad kehitasiwad pool põlastawalt õlasid, mis selgesti näitas, et nad sellest Mosese järeltulijast sugugi lugu ei .tahtnud  pidada. „See ei ole »eie.inimene," kostis üks neist, „meie ei wõi nendega koos elada, nad ei oska meie keelt õieti, ja ei ela nagu meie, Ma panm siis tähele, et päris Tuuesia Juutidel Curopast sisse rändanud Jsraeli rahwaga mingit ühendust ei olnud. Esimesed hoiawad riiete ja eluwiiside poolest teisaArablaste  kilda. Europa Juudid tunnistawad endid aga enamiste selle maa elanikkudeks kust nad pärit ja hoiawad igas asjas kas Prantslaste, Jtalialaste, Inglaste ehk Sakslaste seltsi, käiwad nende riides kõnelewad  nende keelt ja elawad nende moodi Tunise Juut on läbi ja läbi Arablaue muud kui usk lahutab teda, kuna aga keel Arabia keel on, mis ju Hebrea keelega ülepää  lahedalt sugulane on. Aru ei saa moõras peaaegu sugugi, kes Juut, kes Arablane. Eesti maalt hiljuti kuberneri käsu pätile pääkohtuwees, abi ja kolmas kohtumees lahti selle pärast, et nad üht wana soldatit viitvad peksa lasknud. Soldatile oli süüks pandud, ci ta üht kahtlast inimest oli lugemist pidada ei lubata, kellel selleks seaduslikku Jõelehtme mõisas saada, teatab, „Eesti maa kubermangu ajaleht", kuberneri herra lubaga igal aastal 11, sanitaril laat ära peetud, Jakobi kihelkonna wargäde päälik on kord Lati maalt. „Risk, Wcstn," kõneleb Wenemaa usupllhast Z 5, juulil, rõõmuga teatades, et ka Baltiinaal sellest clawalt osa wöetud, ometi näib tal paha meel olewat, et teiseusuliste  ringkondade poolt sellest mitte kollalt  soojalt ja elawalt Pole osa wõetud. Ta soowib nüüd Palawalt, et ka see jagu riigiseltskonnast edaspidi walgustatud saaks ja waiinukiipsuscs kaswaks, nii et ta Wene rahwaga ühineks, Missugust vsawõtmist aga „Rish. West." õieti oleks soowinud, pole ta sugugi nimetanud. Wist on talle meel weidi olnud, et sellel päemal töö seisis  ja majad lippudega ehitatu? Liimi rüütelkonna iseäralisel maupäewal  saab „m a a g ll m n a si u m i d e" üle Wiljandis ja . Birkenruhes lõpeotsus tehtud. Kui rüütelkond hääks arwab, koolisid  ennem kinni panna, kui Wene keelelisteks  muuta, siis tuleks tal kroonule 40,000 rubla, mis koolidele abi-rahaks antud,  tagasi maksta. Kas siis nende asemele  Saksa keelelised erakoolid asutatakse, saab ka maapäew otsustama. Liimi maa kameralhowi kohus kuulutab,  et kroonumaldade talupojad omad maa ostu- ja rendi maksud jälle endisel wüsil  23. aprillil ja 23. oktobril maksawad. Minema aasta seati maksu terminideks 1. juuli ja l. januar, aga selle juures tuli nii palju takistusi ja pahandusi ette, et maadeministeriumi mitmelt poolt paluti, endised matsuterminid, mis rahwal ivaga harjunud on, jälle pruugiks wõtta, mis ka nii on sundinud. Kuuramaa kuberner Sipjägin olla, teatab „Zeit. sllr St. u. Land," hääks armanud uuteks Kuuramaa maapolitsei ametnikkudeks neid kohalist mehi, kes Wene keelega wõimaliknlt tuikamad on, sell põhjusel  ametisse panna, et mitmelt poolt sarnaste  ametite tahtjaid endid temale üles olla andnud. Waitawist. Balti kroonumaade malitsus  on tähtsa otsuse teinud; edaspidi ei lubata enam talupoegade raudwarand  u st, mis majapidamises ainult oksjonil ära müüa. Dobleni kreisi püämees  on seda käsku oma all seiswatele wallawalitsustele teatanud, mis järele ju mitmed kuulutatud oksjonid on pidamata jäetud. põllutöö selts on riigimaade ministeriumile teatanud, et Liimi ja Kuuramaal mitmed mõisaomanikud  suhkru naeridon kaswatama hakanud,  mis ka kaunisti korda läinud, paremini  kui mõnes Paigas Löune-Wene maal, nii et nöuuks on wõetud, sinna suhkruwabrikut  asutada. 83. Postimees. 1888