„Ja. E?S Mna mõnda neist ikka jälle ära tunne. Mina loodan, et Sina malet ei tunnista." M, tõeSte mitte! Aga ütelge seisab juba mõne muu pahateu pärast kaebtuse all. Kohtuotsus toma waöta on pea juba mõiSlelud.  Nüüd on salakohtnl weel üht nStatawat meest tarwiS,  keS kaebajaks ette aSlnb." Wähe aega walitseS waikuS. Mõlemil oli oma enese mõtetega tegemist. Et nende mõtted ühte läkstwad, seda tunmstaS wälkuw rõõm wõera silmis, kui Jakob wiimakS ütleS: ,M!kS ei piakS mina mitte tema waSta kaebajaks aStuma, kui selgest teaksin, et tema minu ausa xeremanemate  surma ja minu pruudi õnnetuse süüd kannab?" ,Seda arwan mina ka, sõber. Lase sellepärast linn ja liunawanem jääda, kuS nemad on. Katsu peiteS selle rööwli-pesa ligidale pugeda, kuS eh? üht wõi teist neist rõöwlikest näha ja ära tunda wõid. SiiS tule seia ristteele  ja too minule teatust. Kolme pääwa pärast, kesköõfel,  olen mina siin ja ootan Siud." ,Aga minu hobune?" ,Anna hobune minu hoole alla, ehk müü minule. Siin on raha." WöeraS piStiS käe tasku ja wõttiS pihutäie hiilgawsid kullatükkisi wäljs. Imelik tundmine käis läbi noore mehe südame. lialgi  ei olnud nii palju raha tema käeS olnud, kui temale fiin pakuii. WiiwitateS firutaS tema oma käe wälja. Temal oli, nagu müükZ teum ennast sellega ühe tundmata wäe omaks. WiimakS wdttiS tema raha wavta, piõtis taSknSse, lubaS määratud aeal rist-leele tuka ja lahkuS omast uuest tnttawast. Küla ksrtstS karaStaS tema oma leha söögiga ja joogiga. sa"as! - S siis metsa poole, ühel peidu-teel Plaggenbmgi loSsi poole minema. 111. Ohtal, kolm pääwa pärast jntuStatud juhtumist sammuS  Dietrich von Elmbach üksikul paigal edasi ja tagasi kust wähe sõidetawad teed neljale poole läksiwad. Ohta' oli waikne ja iluS. Kuu hiilga? taema wõlwest. Rohu sees koStiS sirtsu siristamine, tule-kärbsed lendafiwad nagu sädemed pehmeS öhuS. Kaugel! kõlasiwad kiriku tornist kaksteistkümmend tumeda! lööki. Zuba kippus üksiku ootaja kannatus katkema, kui möldri-selli sirge kuju puude wahelt ilmuS. Elmbach aStuS ruttu tema waSta. xNoh, kuida asi läks?" küsis Elmbach, tulijale kätt pakkudes. Minu asi on kordas, herra von Elmbach. Plaggenburg  ja keegi muu on see, kes weSkiS rööw-mörtsuka ja põletaja tegu teinud on. Tema ise oli selle salgu juhataja.  Täieõte olen mina keda ära tunnud." xKaS wSid julge olla, et Sina mitte ei eksi?" ,Wõin olla. Seda rööw-rüütelit olen mina koledal ööl nii selgest näinud, tema keskmine, tugema kontitega kasw ja keha, tema rebase-karwa habe ja tema wälkuwad silmad on uii sügawaste minu mälestuse sisse põletatud, et mina eksitada ei wõl. Lossi ligidale olin mina ennast ühe paksu põesa sisse peitnud; paksu müüride taga oli kõik meel waikne. Zme-kena homiku tõusis waikselt üleS ; päike hakkaS läiki katnSte peale saatma, lindude rõõmus laul HakkaS tõuSma, kas mina temast mitte asjata paha ei oleks rääkinud. Järsku nägin torni-wahti walli peale aSluma ja kuulsin kolm korda sarwe puhuma. Müüride takka koStis liikumine, hobuSte hknumine.  sõearilStade kõlin. Waewalt mõni silmapilk hiljemini langeS fild üle walli-kraawi. Plaggenbmru oma seltfilaStega sõitis mäest alla. Kuhu nemad tõttaflwad'.? Kild raSkeid wankreid sõiiil terd müöda edasi. Nagu huntide kari kargas Plagenburg oma sulustega killa peale; peremehed saiwad maha raiutud, koormad ja hobused losst hoowi aetud. Mina olin küll näinud ja tulin nüüd Teile teatust tooma/ ,Tema kurjategude moel on niind täiS/ urk es Elinbach  oma ette. ,Rüüd kuule, sõber! Sina piud kui kaebaja Ptaggenburgi ja tema seltfilaSte waSta ette astuma/ ,Mina olen selleks walmiS/ waStaS Jakob kindla healega. „Gt Sinu tunniStuS aga kindlamaks ja kohtu otsuS rutemini täidetud saaks, piad Sina ise salakohtu liigete sekka avtuma." „Salakohtu liigete sekka? Selle kohtu liikekS?" „Za. Mine wiiwimata WeftfaliaSfe Dortmundi linna. Kaheksa pääwa pärast on seal salakohtu peakoosolek. Seda kirja wii Kölni TrzpiiSkopi kätte, keS salakohtu ülem on. Mina olen selles palunud Sind kuulda wõlla." Kiriku teatused. Mha-Ivaimu kirikus. Ristitud: Pauline Tamm. Lanlatud: harjasepp Alexandcr Martin Grünberg ja Mai Toming, Maetud? töömehe P Walkenpert surnud jündinnd tütar. Kaarle kirikus on ristitud: Wilhelmine Rosalie Kaljo. Woldemar Saalberg. Mariha Sebbilln Esi mi st lsrda luulutati: Jüri Sommer ja Auna Uder. August Johannes Tnffelmaim ja Sofie Helene Kreekmann. MalS Kutser ja Leeno Lustwerk, Jaan NSmann ja Leeno Silberk. Juhan Puk ja Anna Krüger. Maetud: Jüri Meier, 57 a. 3 k. 15 p. Jüri Järw siind> surn. poeg. Tõno KlecSmann, 61 a. 11 k. 10 p. Julie Helene Uder 1 a. 3 k. 8 p Natalie Wachler, 2 a. 5 k. w. Aos-oõ qeWxpo». - IS-ro 1833. Trkkit-d Li°df°rS 'i » » r i j -l. jvu»- Teadaandmised. Tellimised meie lehe ~Tallinna Söber" peale saawad köikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetuo on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindforssi pärijate trttkimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetata. Tellimise hind on 1888 aasta peale: postiga chk kodu kätte saata aastas 3 ruöta kop. Tallinnas iseäratuna aastas Z ruõla 40 kop. poolaastas 1 „ 70 „ poolaastas 1 40 . Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Mieekmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma Peale on wõtnud, kus neid äratua wöib. ..Tallinna Sõbra" Väljaandja, Kindstrsl Pärijad Tallinnas, saja uni. Ar. 48 j6Z). , XIXIX,! ,^,X. ! E es t i rahwa Koil!! jsKirikll-lllllmatiid g j Vanast seltsist sl on weel 6F kop. tükk saada I I Kndftrsl trjiki«ajas, ?< Tallinnas, Laja-uuliksas. I ! üks weike kollaka? »W^koer-«Z (Siidi puudes) on ärajooksnud, saab palutud h?a maksu eest tagasi <uua Pitka uulitsasse, von der Borg'i majast. Lindforsi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud GeMrM Lestimaa AalZVa-koolidete. Hind: ZF kop. Ncwil»Köl!jl, wana BaltiSki'Tallilma maante ääres üheksa wersta Baltiskist. on selle kun 3. paama dhtal üks hagias must, kollase käppadega, tuknud. Koera peremees saab sellega kutsutud.  teda sealt kuulutuse ja söötmise  kulu tasumise eest ära wiima. TalMa Wiiömise ja ostmise koiNrokli lchli on sa 'da Lmdsors'i pärijate trükimajas. Jgapimwane hinge loiduse raama!. Kirjutanud A. H. HaUer, on saada Liudfors'! pärijate trnkikojaZs  Merjamaa mõisa wa!itsas annab teada, et see s o 55 mis rptcrjama kiriko rvastus on, Märtsikuus  1868 saab uuevte rendi peale antud. Rendi himustajad saamad rshkemin  otsust Merjainaa mõisa walitfusc poolt. XXXXXXXXXXXXXIXIXXXXXXXXXXXXX Lindfors'! trükikojas on ilmunud: Eesti «m-rslW Ksieiider ehk T«ht-raa«at ! 8 8 8 MZ aasta peale Hind: 3 kop. -- 100 tükki Ä rbl. 30 kop. 1000 tükki 13 rbl xxxxxxxxxxxzscxixxxxxxxxxxxxx Pilistwere kiriku mõisa wcSki juures on Üks uus orel wiie rekistrega müüa. Oreli suurus on kaks 8 jalast, kaks 4 jalast, üks 2 jalane. Üks tõmmukaS-must miäkkm ilma märkita, ja üks poSti saan on uulitsa pealt postimaja eest !S. Küülakuu P. õhtal ära warastatud. Kes selgemad teadust  sell- üle anda wõib, saab palka Wagneri majas, Narwa uulitsas. Paranegu on Klnge Lf Strõhmi raamatu» kaupluses TallinuaS ilmunud ja iga» kaupluses saada! Maale ja näite, küsimiste ja kostmist? waral tuluS Wenekeele tppimise raamat Eesti koolidele toimetanud H. Stein. Hind l köidetud Ä S kop WKöigc paremaid Ma kilvi-siisi on^saada ZK. Schmidt is- Go. juures, uue-uulitsas. Hinnad Tallinna turul: 20. Küünlakuu Mwa> 1888. Kartuhwlid, tshetwk ... 30 kop Herned, toop 5 „ Leadsed, toop Tangud, loop 6 „ WLikse liha nael .... il —16 „ sea lihaa neal .... 9—lo „ Röösk piim, toop .... 3 „ Hapu piim, toop .... 3—4 Kore kortel ...... 3'/.„ Lana wvi nael .... 32 Pütti wöi nael .... 26 , Muna paar 4 „