aga keisri wend ei kuulanud sellest waid pärinud  kindlal ette laskmist. Paremat järeldust ci ole ka paawsti jutul graf Bismargiga olnud, kus Saksa maa katoliklaste olekut ja seisukorda parandada Palutud. Paatost olla üsna pahane ja wäga on karta, et vaevalt vaikinud Saksa maa kiriklikud võitlused  -nüüd- -pahandatud paawstlaste Poolt uuesti üles lõõtsutatud saawad. Praegune paatost on i, senini neid soigutada püüdnud,  aga n»ib, nagu muutuks ka tema aega mööda karedamaks, sest viimsel ajal mitmel  pool käredalt ette toodud nöuudmised paawsti ilmliku valitsuse jalale seadmiseks, mis riigi valitsusi wäga pahandavad, ei või mitte üsna paawsti tahtmise vastu ette 'võetud olla. Austrias oodetakse jälle ligemal ajal sarnase koosoleku pidamist. Saksa piiskopid räägivad oma karjatse-kirjades  õige uhkeid sõnu walitsuse vastu. On aga wisad mehed ikka, need paawstlased. Hiina maalt tulevad jälle weeuputuse sõnumid. Kollane jõgi on uued tammid, mida mineval sügisel ülelaenetamise kaitseks  tehti ja umbes 29 milj. rbl. oliwad maksnud, jällegi läbi murdnud ja 19,990 töölist tammide kallal ära uputanud, mis püsile vesi maad laialt oma alla kattis. Leo aga hakkas tema kätte kinni, tõstis teda ülesse ja ütles i „Mis sa räägid. Hija? Ma olen sinu wõimuses, ma olen sinu vri l Kas ma wõin sind surmata? Ennem surman ma iseennast." „Waata I sa hakkad mind juba armastama,"  ütles Hija. „Noh olgu pääle, jutusta  mulle nüüd oma kodumaast. Sest sinu rahwas on suur rahwas; eks ole tõsi? Sinu suguwennad walitsewad ilma üle, nagu  Roomlased enne walitsesiwad? Sa tahad muidugi ruttu oma maale tagasi minna? Kui sa minu sarnatseks oled saanud, siis läheme kohe Inglis maale ja elame sääl suuresti; sest siin koobastes ma ka elada enam ei tal a. Sina saad muidugi Inglis Maa kuningas?" „Meil on juba kuninganna," wastas Leo ruttu. „See ei tähenda midagi," kostis Tema niisama ruttu, „kuningannat wõib ära heita." „Kuda seda wõib!" hüüdsime meie mõlemad  hirmuga. „Aga miks siis ei wõi? küsis Hija rahulisel  häälel. „Rahwas armastab teda wäga," wastas Leo. „Kas tõesti? imestas Tema. „Mulle on see hoopis uudis kuulda: minu ajal ei armastanud rahwas oma walitsejaid ialgi. Aga ka sellest ci ole wiga, meie toimetame kõik takistused kõrwale ja saame tõesti oma ette seatud märgile. Ja kui sa kord kuningaks  saad, saab sinu rahwas sind tõesti rohkem armastama, kui ta praegu oma kuningannat  armastab." „Ära ikka arwa, et sa ka Inglis maal nõnda talitada wõid nagu siin I" tähendasin ma naeratades. „Sääl langed sa korraga kohtu alla: sest meil on seadus..." Sa oled ikka naljakas, Hollil" kostis Tema pahaselt: „kas sa kord aru ei saa, et ma üle seaduse olen?" Ta seletas mulle pikalt ja laialt, et ma wiimaks uskuma jäin, et tema wastu üksgi ei sa. Sest Tema oleks wõinud oma ilu-' ga kõik takistused kvrwale heita... Õhta oli käes ja meie hakkasime elu-tule  juurde minema. Kui meie koopast wälja  jõudsime, leidsime meie ainult tihe ainsama  kanderaami ootamas, mis Tema jaoks oli. Kuus kurt-tumma oliwad kandjateks. Kõik meie teised pidime jala käima, mis mind wäga rõõmustas, sest kauase koobastes  wiibimise järele on wabas õhus liikumine  ütlemata hää. Meie saatjate hulgas oli ka Billali, kellega ma nüüd suureks sõbraks  olin saanud. Rohelist orgu mööda Kõrri waremete poole minnes wõisin ma jälle selle linna elanikkude insheneri töö üle imestada. Missugune jõud pidi sääl tariv  itatud samua, et nii suurt järwe kliimaks lasta I Suetsi kanal ja isegi Mont - Seuissi tunneli wõi õõnestee käcwamine näitasiwad mulle selle töö.kõrwal lapse mäng olewat. Poole tunni pärast olime meie waremete  juures, mis mitte nii suured ei olnud kui Babiloni ja teiste wana linnade waremed,  aga palju ilusamad. Umbes 40. jala kõrgune ja peaaegu niisama paks kiivist wall oli linna ümber, mis mulle nagu asjata olema näitis, sest waenlase eest warjamiseks oliwad sood ja rabad hääd küllalt, mis riiki ümbritsesiwad. Pääle walli oli weel 60. j. laiune kraam linna, wõi õigem ööldud waremete  ümber, Meie jõudsime päikese looja minemise ajaks walli pääle ja wõisime ütleinata  ilusat Pilti näha. Terwe waremete meri, templid, paleid ja suured majad, kõik rohelise sees, Paistis meile silma. Katused oliwad küll kõik ära pudenenud, aga seinad seisiwad weel üsna hääs korras, mis, ehk nad küll ligi 6000 aastat seisnud, siisgi mitte suur ime ei ole, sest klima on sääl maal kuiw ja ühesugune, wihma tuleb arwa ja tuult peaaegu ei ialgi. Ka oli majade ehitus, mis ainult ilusatest kiwidest tehtud, wäga tubli. Meie astusime uulitsale, mis oma laiuse ja sirguse Pärast pää uulits näitis  olewat. Ka oli ta nii hästi kiwidega elasiwad ja neid oma lampideks pidasiwad, siia tulla, kus nad tontisid arwasiwad elut„  seina, Et nad nutid seda teha julgesiwad, sündis selle läbi, et Tema kaasas oli, kelle kaitse all nad midagi ei kartnud. Suure ehituse juures, mis omal ajal tvist tempel oli olnud. Peatasime meie ja Tema astus raamist wälja, on Paik, kus meie ööseks wõime jääda," ütles Hija Leole, „Kaks tuhat aastat on sest ajast möödas, kui ma iviimakS  sinuga sa Egiptlase Amenartassiga siin käisin , Pärast seda pole wist ühegi inimese jalg siia saanud," rinda, meie sammusime plikalikul' auukartusel  Tema järele ja waatasime sambaid, seinu, põrandaid, ! Wiimaks wiis meid'Hija ühe suure Ly, pääl seisis ja käed ette poole sirutas, nagu kutsuks ta kedagi oma kaissu. Näo pääl oli kate, mille läbi siisgi pisut jumalikku „Kas ja tõesti ise aru ei saa, Halli?" ütles Hija, „See on Tõde, mis maakera pääk seisab ja inimesi ligi kutsub, et nad Maüvaatasin kirja ja nägin, et ta niisamasugune  oli nagu koobastesgi. Aja hammas 'polnud temale suurt wiga teinud, Hija wõis seda meel ilma waewata lugeda Aineile ümber panna. Kiri oli järgmine: „Kas keegi ei ' taha minu katet ära wõtta ja minu nägu näha? Ma olen wäga ilusl Selle hingesse, kes minu katte ärawötab,  saadan ma rahu ja annan temale teaduse ja haa tegude magusad wiljadj - Ja üks hääl wastas temale: Ehk küll kõik, kes sind otsavad, sinu nägu näh» soowiwad, siisgi oled sina neitsilik ja jääd selleks kuni aegade lõpuni. Üksgi inimene ! kes naesterahwast sundinud, ci wõi katet j sinu näo eest wõtta ja elama jääda, ja ei j saa ialgi maa pääl inimest elama, kes seda teha wõiks, ainult pärast surma wõib sinu j nägu näha, oh Tõde! - Ja tema sirutas oma käed wälja ja i nuttis selle Pärast, et. uecd, kes teda otsisiwad,  ei wõinud teda leida ja tema nägu näha!" lJärg tuleb.) Soome maalt. Neiu Alma Fohström'i pulmad kapten Rohde'ga saawat tulewal kewadel ära peetud. Neiu Fohström jääda siis Peterburisse elama ja halkamat sääl keiserlikuks  hoowilauljaks. Soome kuulsam näitlejanna, Ida Ahlberg-Kiwekäs on Norra maalt, kus ta oma osawuse läbi jälle suurt anu ja kiitust saanud, Helsingi tagasi tulnud. Raudtee jaamas olnud teda üliõppijad lauluga  wastu wõtmas. Ajalehtede Poolest saab Soome w.ra iga aastaga rikkamaks. Nii hakkab pea jälle Jüwäskülas uus leht ilmuma, nimega:  „Suomalainen uskonnollinen, waltiollinen  ja taloudellinen kansanlehti." jSoome  usu, riigimajapidamise ja põllutöö rahwaleht.)  Järgmine Soome üleüldine laulupidu  saawat jälle Jüwäskülas kolme aasta pärast ära peetud. Põhja-Soome maal, nimelt Tor- ni o ümberkaudu olevat juba kõva talv ja nii palju lund sadanud, et saaniga sõidetavat.  Läti maalt. Wiiall teatatakse, et tänavu vilja nähtud, nii et ju wagonitest puudus olevat Igapäev tulevat umbes 399 vagoni täit vilja Riiga sisse. Läti laulupidu sissetulekust on puhtaks kasuks 11,937 rubla 17 kop. üle jäänud. Läti ajalehed kaebavad, et hoolimata  sügistestest tormidest väljarändamise  himu Lätlaste ja Leedulaste sec.s kasvamas olevat, kes ikka Amerikasse asuda  tahavad. Wiimati läinud üks noor naene väikeste lastega pikale teele, sugulast keelust hoolimata. Läti ajaleht „Deeuas Lapa" teatab järgmist iseäralikku juhtumist! Aastal  1863 oli keegi noor abielumees H. Amerikasse rännanud, et oma õnne uues ilmas katsuda. Sääl elades sai ta kodumaalt  teateid, et tema abikaasa ära surnud olevat. Et ta ka oma kirjade päälc vastust  ega muud teadmist ei saanud, arvasgi ta asja nii olevat ja kosis omale Ilmerikas  jälle naese, kellega ta õige kaua aega ühes elas, aga mõne aasta eest jälle leseks jäi. Pärast ta õppis oma ärisõbra juures selle lastehoidjat tüdrukut tundma ja et ta omale veel perenaest arvas vaja olevat, kosis ta tema peagi omale. Noor abikaasa ütles enese ka Kuura maalt pärit olevat, mis lesele mehele just meeldis. Kui noorikule  esimene laps kodu tuli, avaldas ta soovi, et tema ema, kes Kuura maale jäänud,  tema juurde tuleks, ei majapidamises aitajaks oleks. Mehel ei olnud selle vastu midagi, nooriku emale saadeti kutse, tarviline  reisiraha ka ja peagi ilmus ta tütre juurde. - Waewalt aga oli ta oma väimeest silmanud, kui ta ehmatades karjatas: „Mu Jumal I See on ju mu kadunud mecsl" Hüüdmise pääle kukkus ta maha ja ei tõusnud  enam, südame rabandus oli tema elu äkisti lõpetanud. Taga järele selgus asi. H. esimene naene ei olnud sugugi surnud, vaid aga raskesti lapsevoodis haige  olnud, nii et teda küll surema arvati. Aga ta sai ometi terweks ja kahetses wäga oma meest taga, kellest ta midagi teadust ei saanud. Aegamööda ta hakkas ka arwama,  et mees juba surnud on ja kaswatas oma tütrekest, kuni see neiuks sirgus, ja siis ka Auicrikassc rttndamü kippus, kus tal tutwad ees olewat. Küll hoiatas teda ema, aga see-er-mõjunud- ta läks-Mm ülemere  ja saigi säal tutwate läbi sündsa koha  ühe kaupmehe juures, kes ka Kuura maalt Pärit oli. Ja selle juurest sai ta ka pärast mehele oma isale I  Keeruline  lugul Wiitcrwill, Säälne kredit-selts tahta oma maja ära looslda, sest et sündsat ostjat leida ei olewat. Maja hind olewat 75,000 rubla, loosid maksta 23 rubla tW, Uudis! Wene maalt. Kirjad. St, H'sleröuris, wiiuakuu 9, p, 1888, Ilmad on päälinnas õige pamitte  wihma ei sada. Selle pärast, on ka tänawad nii porised, et jala käiatel waew läbi saada. Ka lundgi sadas esimest kord möödaläinud ueljapäemal, aga nii weidi, et seda paljst nähagi 'polnud. Eile aga sadas õhtu ajal õige palju luud, ja tänawad  oliwad öö otsa selle katte all. Hommiku  aga tuli wihm ja peletas lume minema,  Kui Newskij pääl juba mõni hää nädal pimedus oli walitsenud, siis pääle wiimati armu heitis, sest juba terwe nädal särawad elektri tuled Newskil, Uued elektri walgustuse kojad ei ole joht weel malmis, aga nagu näha, saab selts esiotsa nendetagi läbi, xi. Kirjad Moskwast. (Järg,) ' Wnrblase mägi, mis umbes 4 wersta linnast eemal on, kubiseb pühapäiwil täis inimesi, Wttikene aurumasin weab neid maad mööda sinna wahet pidamata, 15, kopiku eest, on inimene ilusa sõidu ja ette seatud märgile saanud, Sõidu wagonid, mida 7—B tükki rongis kaib, on nii puhtad,  et hiilgawad, Sõit on wäga kena, üsna maa ligidal, aga sellegi Pärast nis kiir, nii et ta raudtee sõidu roa : edasi sõudmises sugugi järele ei auna. Wärolas:  mäel elutsejad Wene. talupojad pakuwad  linnalastele oma theejoogi koht? suure agarusega ja õhinaga. Joogi kohad on kirsi, kreegi, ja ploomi puu aiad, kus ka lauad siu pingid Mudn. Mõnes aias on pääle paari kümne laua ja iga laua jaoks on oma theemasin kõige kõrwalise kraamiga. Kus linnalased aset wõttawad, sinna ilmub silmapilk laudlina, auraw theemasin, tassid M. kes rõõska piima soowib, saab ka sedamaid; umbes poole toobi suurune kruusi täis ka oma ilus 15 kopikat. Nüüd, kus aia wiljad küpsed on, wõetakse neid puude otsast ja pandakse thee sisse, mis sellele magusahapu maitse annab. Mäe pääl on ka üks -vaatamise koht wõi kallerei  ehitatud, kus tundide kaupa maadelda wöib; seda hirmu karta ei ole, et waädetawast  puudust tuleks." Terme Mõskma linn on siit näha: Kirikute tornid, ristid, nupud, kuplid, kõik säteudawad selge ilmaga waatajale silma; nende -vahel suur hulk -vabrikule korstnaid, nagu poolest saadik wärwitud postid (suits on nad päält poolt mustaks wärminud.) M'skwa on esimine wabriku linn ja sellepärast ei wõi sääl mitte mähe ümbrikuid olla, sest see oleks temake häbiks. Müist -vabrikute torusid wõi korstnaid suitsemad lõpmata, aga suurem  jagu nendest teeb pühapäewiti „pras> nikut" see on ära seletatud: nad Puhkawad. Wärblase mäest käib küll kaunis kena trepp alla; siisgi armastawad noored inimesed  (ja ka mõned manad) mööda kitsast jalgtepd, mis kallerei juurest alla läheb, ja kaunis järsk on (mäe kõrgus umbes IVO jalga, tee pikkus 150 jalga) orgu rutata, Akus ilus rohumaa puudega ümber piiratud ja piduliste inimestega kaetud, nagu" kirjn waip neid -vastu -võtab. Jalgteel ei ole muidugi trepi astmeid; ainult mõned põõsad  ja rohu tukad on'peenikese liiwa sees alla tulejale nagu kinnituseks. Mõskma neiud kannawad ka moodi-laudjat wõi" türnüret, mida „wäikeseks" nimetada suur patt ja ebatõde  oleks. Niisuguste kandmine ei ole Mõskma neiudele mitte süüks egä imeks Panna, sest kuda nemadgi -noodist wõiwad maha jääda aga et nimetatud neiud kardetawat jalgteed mäest orgu käia ar- Seda ja teist. Loudnoi linu laieneb ime ruttu suut - maks ja ähwardab wiimati terwet Inglis maad oma alla katta. 1849 aastal oli Londoni elanikkude arw 2,473,758 hinge, aga nüüd Uusi majasid on selle aja sees 508,852 ehitatud, mis 1833 Inglis penikoormat maad oma alla mahukamad.  Selles majade meres ja inimeste hunikus wõiwad siis küll sarnased inetud ja hulljulged  mõrtsuka teod sündida nagu wiimsel ajal kuuldi, ja nende jälgile saamine wäga raske olla, ehk küll Londoni politseis üleüldse  12,460 meest tegewuses on, ja pääle selle uulitsatel wahiks SMkorräpidajaks 3778 meest. Aga seegi arw on, nagu näha, wähene.  Tõe sõnad. Luuletaja ta on mõistuse õhus ujuja. Naesterahwa süda see on üks Pühadus,  kuhu kõnvalistele inimestele sisseminek keelatud on. . M 117. Postimees. 1888.