usku ei püütawatki sääl edendada. Ristitud Tscheremislased pidawat ristimatatega kõiki nende usukombeid ühes koos. Pailugi nendest kombetest olla Eesti rahwa wanade tombetega sarnased. Näituseks olla sääl jumalate hiied, nagu Eestiski oli, ja nendesse käia paganad kui ka kristlased ühes koos jumalatele ohwerdamas. Ka riided olla sääl rohkeste Eesti riiete moodu, iseäranis naisterühmal. Keele sugulus olla ka selgeste tunda; näituseks meil koda, sääl kudo; meil pada, sääl pad ehk pod; nurm —nur, jumal jumo jne. Wõrust. Mõrust kirjutakse meile: Raudtee töö läheb õige kärmeste edasi. Nüüd tarmitati tubliSte töõrahwast; jala meestele maksetakse 70 kop. päewa palka ja hobuse päewa eest maksetakse 1 r. 50 k. Töö on nii kaugele jõudnud, et roopade maha panemine Walga linna poolt on 14. Juulil Wõru waksali platsil jõudnud. Wõru linnast tuli palju rahwast seda uudist waatama. Riiast. Liiwimaa hoowikohtus oliwad 21. skp. järgmised asjad mõistmise all: 1) Dünamünde õpetaja Stolli pääle oli kaebatud, et ta Wene usu järele laulatud abielu-paari Feodor ja Prokowja Andersoni lapsi Luteri usu kombe järele olla ristinud. Ülekuulamise läbi tuli awalikuks, et kaebtus õige, aga ristimine ometi enne 1885 aastat sündinud, mil praegune seadus maksaw ci olnud. Hoowikohus mõistis sel põhjusel kaebtusealufe wabaks. 2) Kokenhuseni õpetaja Pohrt oli üht hädaristmist kinnitanud, ehk küll lapse ema Wene usu liige olnud. Ka selles asjas mõistetati kaebealune wabaks, sest et asi enne praeguse seaduse andmist olla sündinud. 3) Wiljandi praosti Dolli wastu wõeti ülekuulamine käsile, kelle pääle kaebatud oli, et ta üht Wene usku inimest Luteri usu kombe järele Luteri usust naisterühmaga paari laulatanud. Kaebtusealune mõisteti wabaks. 4) Saaremaalt  pärilt olem Zrinja Wapper, sünd. Ast, kes warSti pärast oma sündimist 1861 aastal Wene usu kombe järele ristitud saanud, läinud Oktobri kuu lõpul 1882 Kärla õpetaja Kergi juurde ja palunud õpetajat, teda Luteri usu kombe järele õnnistamisele ja pärast armu lauale wõtta. Ehk küll Marie Ast, pärast Wapperi naine, awaldanud, et ta ainult oma südame sunnil seda paluda, ei wõtnud õpetaja Kerg ta palwet mitte kuulda. Kaheksa päcwa pärast tulnud ta jälle sellesama palwega tagasi. Õpetaja Kerg saatnud ta nüüdgi tagasi; kui Marie Ast aga järeljätmata oma palme täitmist palunud ja õpetajale märku andnud, et ta, kui wiimne tema palwet mitte kuulda ei wõta, umbusu ja wooruseta elu sisse saada langema, ei jõudnud kaebealune  mitte kauem wastu panna, waid lasknud teda 6. Nowembril 1882 üleüldisele õnnistamisele ja armulauale. See tegu on põhjust andnud õpetaja Kergi pääle kaebtust tõsta. Hoowikohus mõistis teda aga süüst lahti. Peeterburgist. Wenemaal loodetakse tänawu head wiljasaaki, iseäranis nisust. Selle wastu on Saksamaal wäga wacne leikus oodata, nimelt need maakonnad, mis kewade weest üsna häwitatud saiwad on «uljast üsna ilma. Siis wõib Wenemaa ka selle pääle loota, et ta oma rohke wiljale ka head kaupa saab. Kuidas sisimiste asjade ministeriumi poolt teatakse, saamad edaspidi posti pääle pakid, mis kastide sisse pandud, naha, linase ja wahariide sisse õmmeldud, wastu wõetud. Pakid peawad aga nööri ehk niidiga kinni õmmeldud olema, mis sedasama  karma on nagu nahk, riie jne., mis ümber on. Pakkisid, mis 5 naela ja wähem kaaluwad, wõib kõma paberi sisse ehk riidesse ristpaela alla panna, kui n-ad kuhugile raudtee jaama saadetakse. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaa keisri reis Rootsimaalt Taanimaale, pole Taanimaa ! pealinnas «Kopenhagenis," mitte nõnda ! rõemus olnud, kui seda kõrgemalt poolt > on soowitud. Enne kui keiser Wilhelm 11. Rootsi pealinnast „Stokholmist" ära reisis, oli tema kätte paar Taani ajalehte lugeda antud, kelledes tema kohta kahtlewad artiklid olnud, see kurwastanud tema meelt nõnda, et ta mitte Taanimaa pinnal, kus teda Daani kuninga poolt suure lahkusega ja auustamisega wastu wõeti, pole magada tahtnud, maid öö puhkamise korteri oma laewa pääle wõtnud. Kui Daani kuningas seda oli teada saanud, et kaks tema Mis ilmuwad lehte seesuguseid artiklid oliwad kirjutanud, saanud ka tema wäga kurwaks ja ütelnud: esimest korda minu riigiwalitsuse ajal, on mind sarnane kõlbmata tegu wäga pahandanud. Õppime sest tundma, kui rumalaid ja kõlbmata artiklid ajalehe toimetajad  oma paberi pääle määriwad. Seepärast  wõib julgeste ütelda, et mitmed kahjulikud laimdused ja wõlsteated saamad halwa ajalehe toimetajatest rahwa sekka lautatud, ning seepärast siis üsna kohaline on, et nende kirjandust peab hoolega tsenseerima. Solingi linnas Rheini jõe ligidal on üle minema nädalal üks Ewangeliumi usuliste koosolek „omast kirikust," kus nende esimees kõnet pidanud, kohtu ja politsei mäe wöimusega koost ära aetud. Asja põhjus on järgmine olnud: Rheini maakondas  Aacheni linnas peawad katoliku usulised pühaaSjade wäljanäitust, nende hulraS on ka wäljapantud Kristuse mähkmed, ja weel mõned teised tema riietest. Nende üle kirjutawad mitmed katoliku kiriklikud lehed, et need riided usklikutele ju mõnda imeliku abi annud, kui nende käest abi palutud. Need Ewangeliumi usu seltskonna liikmed, kes oma kirikus Solingi linnas ! see üle pahast meelt awaldasid, kuda wõida katoliku piiskopid seesugust näitust ära pidada lubada, mis ebausku edendada; awaliku kõnet pidas see üle nimetatud seltsi esimees hra. Thümcl. Solingi linna bürgermeister hra. Meenen, oli oma abilistega  ka tulnud sest koosolekust osa wõtma ja tähendas enne selle koosoleku algamist, et tema paluda, mitte midagi ! kõneleda, mis teiste usuliste wastu oleks. Kiriklasid olid see üle wäga julged, et ! nemad omas pühas kojas „kirikus" olla, ! kus neile keegi midagi ei wõida keelda. Härra Thümel pidas altari ees rohkem kui ühe tunni aega kõnet ja tähendas õige ! terawa sõnadega see pääle, kuda seesuguse püha asjade wäljanäitusega saada rahwast ! eba ususe tagasi jalutatud j. n. e. Bürger!  meister von Meenen astus tema ette ja nõudis, et ta enam see üle ci pidanud kõnelema, üleüldse koosoleku ära lõpetama. Seda ei wötnud esimees ega koosolejad kuulda, bürgermeister saatis kohe soldatide ja shandarmide järele, mis temal ju käe pärast oliwad, need astusiwad kirikusse ja sundisiwad esiti suusõnaga koosolejaid kirikust wälja minna, mis ka mitte ei kuuldud; siis astusid shandarmid lõige esmalt altari ette, wõtsid seltsi esimehe kinni ja wiisid tema kirikust wälja, nõuda sama ka mittu teist mastu pauejad, seni kui kirik oli tühjaks saanud. Prantsusemaalt. Parisist tulewad teatused, et sääl ümberkaudu mõneS tähtsamas  tööpaigas töölised töötegemise seisma jätnud, et nõnda palga kõrgendust  jne. nõuda. Töö seisma jätjate arm olla umbes 6000. Palju nendest käia Parist uulitsaid mööda, teha oma laulude laulmisega kära ja püüda neid peksta, kes tööle lähemad. Politsei wõttis mõned rahutumad  ka mangi. Boulangeri kaclahaaw olla heas paranemise järjes. Tema haawaja Floquet ei olla wõideldeS mitte kumastanud, see wiperus juhtunud Boulangeril enesel esimeses käigus ja teises käigus kui ta hirmsa wihaga waStase pääle tunginud ja selle südame kohta trehwata püüdnud, leidnud selle mõek tema kaela. Türgimaalt. Türgi walitsus kardab keisrite koosolekust Peeterburgis oma riigi kohta paha. SelleS eksiklikuS kartuses on ta siis oma riigi piirisid Balkani poolsaarel kui ka Weike AfiaS uueste hoolega kinnitama  ja sõjawägesi Valmimale korrale seadima  hakkanud. JtaliajaPrantjusemaawahel on tülikas  sekeldus tõusnud. Jtalia walitsus pani oma uues Ahmrika asunduses, Massauahas, enese uute alamate pääle ka maksust. Natukene nipct näpet peaks nendest saama. MaSsauahs aga oli ka Prantsuse alamaid, need ei tahtnud Jtallastele maksusi maksta ja nägeluS oli lahti. Nüüd arutakse ja seletakse seda ja wististe peawad ikka ka Prantslased MaSsauahs ühes Ahwrika poegadega Masfauh uutele isandatele maksusi maksma. Inglismaalt. Inglise kuninganna on Saksa keisri, oma tütrepoja saadiku kindralmajor  Winterfeldi wäga külmalt ja põlgawalt  wastu wötnud. Enne Winterfeldi Inglismaale jõudmist oli juba Londonis jutt laiali lagunenud, et tal pääle kombelise troonile astumise kuulutuse weel usalduse asju kuningannaga kõneleda olla. Kõrge prõua uskus seda ja katsus saadikuga nii lühidelt malmis saada kui iganes wõimalik. Mõned lehed wabandawad seda wastuwõtmist sellega, et kuninganna üleüldse sõnawaene ja külm olla. Serbiamaalt. Serbiakuningapaari  lahutamise asi seisab nüüd asjakohalise  waimuliku lahutuskohtu käes. Kuningas nõuab küll, et lahutus ruttu tuleks,  aga nii ruttu ei olla seda loota, sest asja arutajatel on enne maja kuninga prõuale, kes oma riiki ei tohi tulla, waja teada anda, mis tema mees talle süüks annab, ja on maja ka tema poolseid seletusi kuulda jne. See wõtab aega. Montenegrost. RahwaS waatab umbusaldusega  oma würsti Nikolause pääle, kes suuri lustreisisid tegi ja praegu Parisis wiibib, kuna ta alamatel kodus suur nälja häda käes on. Selle asemel, et rahwale leiba osta, antakse sõjamäe ülespidamiseks ja suurendamiseks määratumaid summasid wälja ning rahwaS kannatagu aga nälga. Praegu oodetakse teda igatsusega Parifist koju.