Tallinna Sõber GMs' üheksas aastakäik. Tallinnas. Heinakuu 11. >M»al 1887. Uteiildae aealeht Eesti rahvale »aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» Ltndfor«'i pärijate trükimajas: ,asta« s rubla, 40 kop.— pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas l rubla 70 kov. Kuulutused maksavad iga rea esik selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetaVse wrsta t Tallinnas: Lwdfors't pärijate trüktmajas. Aetervurgis: S. Seelauds, o»uuopoua» k 54. Hartus: Laakmann. Rakveres: Z. Küsis. haides - K. SeidelSerg. Kapsalus: H. KollSerg. Lisiatas : A. Aättner'i poodis. Wlljaadis : H. J. Karo«'i raamatupood. Narvas: W. Aöder. Wörus: Arana Mielrose. WalKas: W. Rudolfi. Kuresaares: Zsi. Lauge. —Maak: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F- Eichhsrn. Elab Baltiskis, kirjad käivad Baltiski (Baltischport L»õSeuiS-Iloxa"b.) MaiStee: Jälle kord meie talukohtade kaitsemiseks. Ü -üldised sõnumid maailmast.- Omalt maalt: Tallinnast: Rahvakoolide asjust. Kohtute kau cllei-maksud. Soola-akisis. Uus Wene kirik. —.Tasumine Wene kirikule võetud maa eest. Üks lühilc vastus. Wihm, rahe ja metja-poleunne. Õnnetu surm. Pahateud Baltistist: Ilmad. Põllusõnumid. - Järvamaalt: Hale õnnetus. Pahateud. - Rakverest:  Kole toorus. Liiwimaalt: Janne Purklau. Tartilft: Arakargand mõrtsukas. Raudtee sild. Wzlgast: Takistatud ehitus. Wiljandis: Kära vangikojas. Pärnust: Waleraha. Kuuramaalt: Angerni priijärv.  Peterburgist: Keisrikojast. Wene>Asghamgani piirest. Katkowi haigus. Warjhawist: Protsess.  Jekateri,Manust:  Põllusõnmnio. Jaltast. Zinkishiist. Nertsh nslist. Äoistiu. Tiflisist.  Nishni-Nowgorodist:  Pikse löök. Bakust: Tulekahju. Wernöist: Maavärisemine. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: Kaks kosilast. Jälle kord meie talukohtade kaitsemiseks. u. Neid kaht kirja arutada piame meie omaks kohuseks, et nõdremad wennad mitte eksitatud et saaks, Võib olla, et mõned kes arwawad, et segases wees hea on kalu püüda, ennast meie arutamiste üle pahauSamad, aga sellest ei tohi meie hoolida. Segases wees on küll kerge kalu püüda, aga segases wees kalad ei ka 3 wa. Seaduseandjad  ja rahwa juhatajad ei tohi aga mitte ainult kala. püüdmi st korraldada ja juhatada, waid nemad piawad oma tähelepanemist rohkem kala- kaswatamise peale heitma, et tulewatel põlwedel ka midagi p ü üda oleks. Eksitused langemad tagajärel ikka nendele jäävamaks koormaks, kes eksiilwad ehi ennast eksitada laskstwad, kui nemad ehk ka esiteks üleüldiste eksituste mõnul üleüldisest  kahjust omale aeglist kasu saiwad. Pöörame räägitawate kirjade juure tagasi, nimelt Mrmalise" kirja juure, mis pea-ast on, kui see ka kirjast on wälja kaSwauud ja ennast selle peale põhjustab. Hea meelega tahame tunnistada, et ,Wirmaline"  ennast tänine sellest kõrklewast ja ärritamast toonist on eemal hoidnud, mida meie tänine rahwameeste kontsertides  oleme kuulma harjunud. ,Wicm.lline" ei wintsuda  rahwa südant mitte koleduse ja halednse wahel, ei räägi ega „filmapisaratest", waid räägib asjadest asjalikul toonil. Meie soowiknme aga. et ,Wirmaline"  asjadest ka asjalikul maimul räägiks ja üleswõetawaid  kirjast enne üleswötmist ise hoolega läbi katsuks ehk tasaStest asjatundjatest läbi katsuda laseks. SiiS et sattuks mitte kirjast .Wirmalise" fisse, nagu see .Põllumehe kiri" on, milles üks lause ikka teist hukka mõistab, mille põhjnstused katsudagi ei kannata ja mille sünnitaja kes teab mis olla wõib, mitte aga põllumees.  kuida meie järeltulewateft arntamistest nii selgest wälja paistma saab, et pime seda kepiga katsuda wõib. Miks tahab .Wirmalise" toimetus, talnrahwa asjadest osa wõtteS, ennast mõistliku talnrahwa hirwitamise alla saata? .Põllumees" ütleb iüll körkletes ja peletates: .Selle wastu ei suuda, nagu ööldud, keegi waielda ehk ta et tunne fiis meie praeguse weikse põllumehe Jaskust." Suurte ja weikeste põllumeeste elutarwitust oleme läbi terwe mehepõlwe elu halja puu all tundma õppinud, oleme suurte ja weikeSte põllumeeste elutarwitust ühesugused olema leidnud, ja kõlawate kõnekäänud? läbi ei lase meie ennast peletada. See kiri et ole mitte ühe .põllumehe" kiri, waid on ühe erakondliku poltttkuse fihtkiri, kes kõiki oma teadust põllutöö aSjuS ainult omast tindipotist wõtnud on, ehk teiSte meeste kirjadest ja kõnedest, kes põllutööst ja talnrahwa  elutarwituStest just niisama palju teadwad kui tema: ei ühtigi. See on jo õige rõõmustan?, et meie talnrahwa  elukäigust laiemates ringkondades osa wõetakse, aga osawõtjad ptakfiwad ka selle peale mõtlema, kaS nemad seda tööd teha oskawad. Muidu teewad nemad wahest sedasama, mida eremiti karu tegi, kes magaja eremiti otsaeest  kärbest kiwiga peletada tahtis, aga kärbsega ühes ka eremiti pea puruks wtskas. Sellel .põllumehel" ei näi aga ka seda head tahtmistki olema, mida eremiti karul oli, Enne kui peaasja juure jõuame, waatame mõne kõrwaljse  etsitama eksituse peale, mida selles kirjas leiame. .Rikkam põllumees" himustab enesele muidugi suuremat  .waesem wetkemat maakohta", arwab põllumees." Seda ei arwa meie mitte. Põllumees, selle sõna SigeS tähenduses, soowib omale üht maakohta, mis tema ihuliku, Varandusliku ja waimliku jõuu rammu  kohaline  on. Kes wähem himustab, sellel puudub seda julgust,  mis tema igapoolist tööjõuu kohaline on; ärge pange pahaks: see on laisk, kas ihulikult, wõi Vaimlikult.  Kes rohkem himustab, see on ahne ja on seda oma enese kulu peale, kuida jo ahnus ja kadedus Viimases  joones ikka oma enese leiwa ära söömad.  Paremaks  arusaamiseks lisame siin juure, et igaühel õigus ja kohus on, ka oma walitsuse- ja korraldamise-annet oma ihuliku tööjõuu juure lugeda. Keegi ei pia aga oma ahnust oma jõuu ja annete mõeduks wõttna. .Need. kes waesema rahwale head soowiwad, astuwad .weiksema talukohtade jäutamise eest wälja, nagu seda .C. R. Jakobsan omal ajal tegi, kuna jõukamad ehk .Suurepõllumehed ikka Suuremate talukohtade poolt on." Kuida mahub see lause nende kaebtustega kokku, mida .Sakalale" Waiwarast on saadetud ja mida .põllumees" kõige oma arutuste põhjuseks pannud on? Seal käratsemist,  et weiked kohad osta ei sünni, lisatakse aga pea jälle juure, et need weikeste kohtade eest seista, kes .waesema  rahwale head" soowiwad! —Mis .hea asi" fiis üks talukoht on, mida osta ei sünni? -- Asi on küll teisiti. Maad Allutada soowiwad Demokratlased, kes üht seisusteta, jõuta ja nõuta .rahwast" soowiwad, keda kerge on iga tuule järel wintsutada. Parajaid talukohtasi,  mis peremeest toidawad, soowiwad Aristokrat - lased, et jõukad taluperemehed kui paeuutamate ja kõigutamata  tammed riigile, kodumaale ja rahwale tugiks oleksiwad! Nemad ei taha kellegile, .maalapikest" pakuks jalga riputada laSta, mis teda ei toida ja wiimaks naeske, laste ja raukude harida ja tallitada jääwad, kuna seesugused  .peremehed" .tööd otsides" mööda maad hulguwad.  See ei ole mitte üks paljas mõte, waid seda näitawad salgamata nähtused tegemas elus. Kui Liiwimaa  raudteed ehitama hakati, fiis kostsiwad sealt kaebtused, et ehituse-wõtjad omale riigi seespidistest kubermangudest töörahwast toonud ja kodurahwas raudtee ehitamise juures teenistust ei leia. Need, keda kaugelt toodi, oliwad jo enamist kõik seesugused peremehekesed, keda suurelt osalt koguduse Valitsused wõlgade tasumiseks tööle kaubelnud oli. Eks meie isetehtud agrarpolitikused ja .waesema rahwa" kutsumata eestkostjad wõinud nende käest küsida, kui õnnelikuks  neid nende .maalapikesed" ja .pea-mahapanemist asemekesed" teinud on? Nemad on nüüd koguduse orjad ja selle orjuse fisse langemad kõik, kelle maad üle aru Allutatakse. Mitte .Suurepõllumeeste". s. o. mõisnikkude ehk koguni .Baronite" ja .Sakslaste" heaks ei ole talukohtade suurus Eestimaal 3 dessätinist künni 24 dessätint põllumaa ja Liiwimaal 10 thalrist künni 80 thalri peale määratud, waid meie kodumaa talurahwa heaks, et maa ühe wiletsa .rahwaga" täidetud ei saaks, kellel üheksa ametit ja nälg kümnemaks on. Kes oleks ette arwata wõinud, et talurahwa kutsumata eestkostjad ja nõuumehed just selle seaduse wasta tormi jooksma õpetama saaksiwadl Omast .tegema elu tähelepanemisest" koorib .põllumees"  järgmised .otsused" wälja: .1) C. R. Jakobsoni soow on küll wäema (? toim.) .osa kaupa maarentimise ja ostmise asjus meie rahwa .praeguse waranduselife elu seisukohast waadates, õige, aga .hariduse järjega mitte kokku sündiw, nagu Wälja- ja .Soomemaal, kus käsitöökoolis õpikoolide körwal töötawad. .Seda ei luba aeg weel praegu mitte teuks muuta, aga .aastad teewad C. R. Jakobsoni mõtte kübseks. 2) ,Suurepõllumeeste soow on ajakohane; suuremal osal kokku .säetud talukohad on küll rohkem rahwast wäljarändama .sundinud, aga see on otse meie maapinna rohkem Eesti.rahwa  omanduseks teinud, kuhu aeg suured perekonnad .Eestirahwast kindla elu asemele saab." Sellest saagu ..põllumees" ise aru. meie seda ei suuda. C. R. Jakobsoni soow olla meie rahwa ..praeguse olu" kohaline ja ..õige", tema waStaste soow olla ..ajakohane"! ..Väljarändamine" olla „meie" maapinda rohkem Eesti rahwa ..omanduseks" teinud! Meie arwates ei saa aastad enne C. R. Jakobsoni mõtet ..kübseks" tegema, kui meie maapind ja kliima ennast niipalju muutnud on, et maarahwas wiinakobaraid ja teist seesugust hinnakaid asju wõiwad kaswatama hakata. Kes üht käsitööd (Handwerk) õppida tahab, see mingu kohalise meistri juure, õppigu seal, ajagu siis oma ametit ja jätku põllutööd harjunud põllumeeste hooleks, muidu tuleb temale see paha kümnes amet õppimata kätte. ..Käsitöõkoolisi"  selles tähenduses et ole ..Väljamaal" ega..Soomemaal"  ja need ei puudu põllutöö ega talukohtade suuruse külge. ..Hariduse-järg" ei saa iialgi tõusma, kui talukohad  Allutatud ja peremehed pops-aidnikkudeks ja popSmöldriteks  muudetud saawad, kuida ..Sakala", „Walgus" ja mõned teised seda ..soowinud" on. Omas hariduses ei seisa meie maarahwas enam ..Väljamaalast?" ega Soomlaste taga. Mitte ..käsitöö-koolifi" ei ole meie maarahwal tarwis. waid harjutamist kodutöös, selleks aeaks, kus põllutöö seisab. Et meie kodumaa talukohad, just kuida need nüüd on ka meie maarahwa ..waranduselife olu" kohased on. seda on jo sellest näha. et igaühel peremees sees on. kas rentperemees  ehk pärisperemees, muist mõlaga, muist juba koguni ilma wslata. Kui ehk aga ka aastad C. R. Jakobsoni mõtte ..kübseks" teeksiwad, miks siis tema ja teised kärtstkud „muudatajad" seda tulewiku-laimet juba nüüd ..silmameega" kastma ja üleskeerutatud tujudega ..kübsetama" hakkasiwad ja ikka uueste hakkawad? Miks parimad nemad juba nüüd meie Agrar-seaduse muutmist, lõhkumist, mis meie talukohtasi  selles suuruses kaitseb, mida ka ..Wirmalise" ..põllumees"  ise .ajakohaseks" tunnistab? Eks nemad wõi kannatada,  kuuni elutarwitusle pinnalt uued elutarwitused wälja ka.wawad? Jäätagu ometigi tulewate põlwede hooleks seadust tulewate elutarwitusle kohaliseks teha! Ehk on siis ka juba meie kodumaal Maakonna-nöuukogud asutatud,  kus ka taluperemehed ise seaduste aeakohaliseks tegemisest  osa wõtta wõiwad, kuna meil sel silmapilgul seaduste muutmist ainult roheliselt laualt oodata on, kus sagedast mehed istu ivad, kes elu rohelise puu all mitte istunud ei ole. Et .suuremal osal kokku säetud" talukohad kedagi Väljarändamisele .sundinud" olekstwad, see ei ole tõsi. Viimased kokkuseadmisel), talukohtade krunditamised, ei ole talukohtasi hulga poolest mitte wähendanud, waid rehkendanud,  sest sel aeal sai endiste jöude-maade peale ja mõisamaade  peale paliu talukohtasi juure asutatud ja mitmed endised karjamõisad on talukohtadeks jagatud. Väljarändajate  kestis oli hulk peremehi, ka värisperemehi. kes oma liikuma ja liikumata Vara pilla-hindadega pillutasiwad ja senna läkfiwad. kus Michler, tema .praua" ja teised seesugused  mahedad .sõbrad" neile nende raha eest .paradislikkust  paikasi" anda wõima ktitlesiwad. Seesuguste eksitajate  puhlaks-pesemiseks tarwitatakse nüüd küll õige rohkest tinti, aga see ei aita. .Sakala" ja.Wirmalise" kirjasaatjad  kaevamad: .Sunrepõllumehed et taha aga kunagi mitut kohta .ühele müta, et selle juures palju pahandust ja tüli en.diste  perekondade wälja heitmisega tuleb." Kes oleks küll arwata wõinud, et.rahwamehed" kord