ainuS tuulik, uus siis ka ruumikas sa suur peab olema. Kihelkonna maa olust on mul ka tähendada  : Soowida oleks olnud, et rändaja  ka Attla ja Austla küla põldusid oleks waatamas käinud, siis ta oleks näinud, kus suured mitme mersta laiused ja pikkused  põllud on, ja kuidas need meel pisukesteks  sägadeks on katki jaotatud, nii et igal talul nimepidi ligi sada põldu on. Aga mis Ml weel enam imetlemise wäärt, on ses: et need põllud kõik kui suured paekiwi wüljad on, kus sugugi mulda näha ei ole, aga ometigi hnSti lopsakalt wiija kaswatawad. Jah Lösi on see, et sääl milja kaswao, aga sellegi pärast on sääl mõnel mehel magatsims sada wakra wiljaroõlga  ja majadel klaasist käitused näha, nii et ta seda nähes mägise õhkama peab: Oh miin! Oh miini kurda sa sääl mängid  mehiste meestega, kui ilus ja korras siis sääl kõik oleks, kui sa sääl ei pesitaks. Kihelkonna põllumehe mõtted ja kõned: Mööda läinud suid ei wõiks mitte oma ilmade ja aja poolest kõige paremate hulka arwata. Kewade oli kuni pooleni Jaani kuuni külm, wilu ja tuulcne, selle järge läks jälle kuiwcmaks. Ometigi peab wilja saagi poolest tännwust aastat celminijatest paremaks anvama. Rukki nüli on siin igal pool hea olnud, nii et mõned, kelledel magatsiniga tegemist ei ole, paari aastat oma wiljaga wöiwad mastn mõtta. Odra wili öeldakse paikuti hea olewad, kuna aga kartuhwlid enamiste kõrgete ja körcde maade pääl möga keluv on. Rukki orast on nrwa mõnes kohas näha, mida heaks wõiks nimetada, aga suuremast osast on see kuima  ja ussi läbi rikkutud saanud. Nii suurt kahju pöllu-ussi läbi, kui tanawu, ei mäleta siit poolt rahwas mitte; mõned on ome põldusid uuesti Kuvanud. Kala püüdmist ei ole Kihelkonnal mitte, kui Tagamõisa  rannad arwamata jätan; enamiste toomad omale Sõrmest talwcse osa kalu. Ka Vamm hariduse põllul on meil ikkaldsst  olnud, sest mitu küla koolmeistrit on siin kes oma nooruse tuju ihaldust statastiststeest ristid, ist ei jäisanud rusuda keealist Kost. u.st:stn'e noellst lahtilastud. r.,.st. see staõaeiiemlli mge-ninemest mstmelc rstianm. keS mearnõ.stus stus rciõmlc ccSlust.st  reaenuaa eiema. -- —mstieni  nistal -agasi viles K. Suuresn allas lldumcrc iülas taluniku Vueirse stststkti toa elud ära. Et tule lakkamine aaadmata ja pereniecZ eaecõ on. Käepärast o- nüüd rahwa hull aas staar sa aamamine, st ..wedaja-' res im :st - raa..aa', .read.- 0..a to-na peleae.r rannast - on evan.K! millal kaod sta mere raama. Kaigast! ..st ...aa .a..s oncis a.mst.st talieaja.a  mata. las reme käest Ust iop. kirstu -.lasti:, m i.a sarnaste .rststr nõudmise ost all raias onn- ustu-raeemõa; ometigi stststs aa meel talstaia kaest nõu. mis ta reast ee ae ma. Tclitaja oaasud asjaliku kaslast. : ..ella st ale -ustes usu ega llnge css-ad? nllrostt siud oma ette kutsnnd, maid eõstaea saue ameti ilu kollaseid, sii-'li tean ea sarnane mees kusgil midagi ustst.r: ei ste, kelle usk llv. koMudgi enam ci matta." L«da k««ldg, lastmad mõned «Ma sLISNUsd «eic poolt Zoym majawS -ome malla liikmed W-õga rostkesa: oma fuNd PMvN» M «Me smetuiirllde anu almcks?a:  mowida on, ct igal pool amewikud oma ameti auu kaitsmiseks oma ameti mõju näitawad. Oma rahwa kohta pean ma ka kiitust awaldama, ning selle poolest et wiina joomine endisest ajast wühemaks on jäänud weel nimelt kiwiraiujate juures. Endisel ajal joodi.meie kiriku kõrtsis pühapäewal kui rohkesti rahwast oli, keha wiina ära, aga nüüd mõne nädala eest, kui õige rohkesti  rahwast oli, paljast kaks korterit kena! Enne ütlesiwad kõrsi sõbrad: Raha lõhub tasu ja rikub mehe, aga nüüd öeldakse: Raha ei lõhu tasku ega riku meest." --1ü — Pärnust. Septembri kuu esimeste päewade sees sai mitme telegrammi sõnumi järele suurt tormi ette kuulutud, uus mittu päewa pidi möllama,  ka oli loomad keeldud, suure metsade alla ajamast. Aga siia ajani ep ole mingisugust walju tuult puhunud, weel enam kardetawat tormi keegi näinud. See ettekuulutus on küll luhta läinud. See sügise uuendati Pärnu linna kaks kooli: tütarlaste suur kool jäi kreiskooliks ja poislaste  koolimaja sai tüttarlastelc. Nõnda on siis teine kool oma täiusega teise majasse asunud, ilma muutmata. Wist ruumid olla sell wiisil kohalisemad olnud. Kauplemine läheb mana wiisi edasi. Wilja hinnad on õige odawad. Näit. Rukki tsetwert maksab 6 rbl, odrad 4 —50 kop. kaerad 3—4 rbl. tsetwert, kartuhwli mak 40 —50 kop. wõi nael 18 —20 kop. j. n. e. Raha saagid on põllumaapidajal  õige napid, mitmed kratsiwad kõrwa äärest nõuu otsides, kust raha saada, et oma mööda läinud, mõlgu jäänud renti tasuda, kui seda mitte ci jõuua, siis pühi oma nina puhtaks ja käi majast wälja, uus astub asemele. Wili on üleüldse see sügise wäga head lõikust annud, seda tunnistab ka tema hinna langemine. Kui konturitel kauplemine wõeramaaga heas joones oleks, siis mõiks tõeste selle rohke lõikuse üle talupoeg rõõmustada ja ta wõiks oma raha kotti kuhjaga täita, siis oleks raha allikas tõeste jooksmas. Ilmad on sell sügisel kaunis kenad, cnamiste ilma ivihmata, ja seepärast laseb wilja põldude päält ilusaste ära koristada. Augusti kuu kesk päswade sees oli ühel ööl kaunis käre külm. mis kartuhwli warrcd ära näpistas, sääl kohas jäiwad ka kartohwlid wäikscks; aga lageda püäl, kus tuule õhk külma kaste päält ära puhus, kaswas kartuhwel, ja talupojad täidawad oma keldrid ja koopad kuhjaga täis. Tartust. Tortu-Walga uus raudtee on juba nii kaugele malmis, et temaga wõib Telliste jaamani sõita. Pea ulatab wist Walgani, sest see mõni mersi läheb ruttu. Telliste jaama mures Ma Emajõe siid ka malmis. Ts olla raske olnud ehitada. Ka Pihkvast on hakatud juba raudroopaid panema. Terwet raudteed arwatakse alles poolteise aasta pärast walmis saawat. Miiast. Liiwimaal olla, kuida „Zeiwng für SiaSt mid Laad" kirjutab, mõned Aleksandrikooli  a d i k o m i t e c d, oma rahakorjamist seisma  Wtr-vd ja pärida koduni korjatud raha tagasi. Kvberr,Z««gn '.valitsuse arsti jauskonna järele r-õuswad Makohlud wslls za mmss politseidelt  kohalikus kogukonnas asuwate arstide, weltihcrile,  ämmaemandate, ämmamooride, j. n. e. üle teateid. Kohalik politsei peab nimelt üles andma, kas lühendatud inimeste tunnistused, millede põhjusel neil õigus on arsti ametll> pidada, arsti pNSkonna ehk kreisi tohtri pooli läbi on weadatud; kus arsti ameti pidaja inimese elukoht on j. n. e. Edaspidi peab iga SMks üle, kes kui «aba-tcgelir.c c.rü kusA kogukonna  viiris elab, teadust andma ja nimelt ka selle üle, kui ta ara sureb ehk oma elukohta muudab. Lõpeks tehakse walla ja mõisa-pÄilscidele kohuseks selle MÄe maadata, et inimesed, kelledel mingi- sugust õigust arsti ametipidamiseks ei ole, arstimisega  tegemist ei tee. Tuleb see ette, siis peab seda sillakohtule teatama. Imelik arwamine. Riia Wene leht «Nishskij Westnik" tõi selle üle sõnumi, et Balti maal pea neid inimesi ei olegi, kes lugeda ega kirjutada ei mõista, sest nikruti- wõtmifel on Eesti ja Liiwi maal umbes 3 meest iga 100 mehe seast leitud, kes kirjutada ega lugeda ei oska. Rishkij Westnik lisab juurde, et see haridus Wene seaduse ees õieti midagi ei maksa, sest et see lugemine ja kirjutamine mitte Wene keeli ei ole, nõnda siis need inimesed seaduse ees nõnda on nagu ei oskaks nad lugeda ega kirjutada. Siia ütleb aga Peeterburgi Wene leht „NowoSti," et niisugune arwamine imelik on ja sugugi ei kõlba, sest seda wiisi peaks ju terwe Saksamaa Wene järele täitsa rumal olema, sest et ta Wene keele» lugeda ei mõista. „Nowostil" on õigus, sest kes ühes keeles lugeda oskab, see õpib seda hõlpsasti teises keeles, aga kes ühesgi keeles lugeda ja kirjutada ei oska, see ei oska, ei wõi ega saa seda ka teises keeles. Kuberneeri herra on kihelkonnakohtutele ringkirja saatnud, milles käsk antakse, et kui mõni ülem kohus Saksa keeles kirjasid alamale kõhtudele saadab wõi kuberneri käsku, et kirjad üksnes Wene ehk rahwa (Läti ehk Eesti) keeles peawad olema, ei täida, siis on see otse kubernerile enesele teada anda. Kuberneer teatab ka, et Riia-Wol» mari kreiskohtus üks Saksa keelne käsk leitud milles otse üteldi, et kuberneri käsku ei olla maja kuulda, maid ikka Saksa keeli kirjutada. Selle kohtu süüdlased ametnikud saamad nuhtluse alla. Peeterburgist. „Peeterburskija Wedomosti,"  ei ole nüüd enam Eestlastega sugugi rahul. Aleksandri-koolist algates kirjutab see leht Eesti kooliaSjust ülepea ja kallab oma pahanduse-karikast Eesti rahwa rahwuslikkude püüdmiste pääle. Aleksandri-kooli ajalugu, mille asutamist ka Wene anded wägewast kosutanud ja mis nii tungiwal tarwis olla, olla tuttaw küll. Wiimaks olla see kool Wene õpetus-keelega kinnitatud, kuida wahe» ajal tehtud muutmised Baltimaa koolide-asjus seda pärida. Nüüd olnud oodata, et Eestlased sellega wäga rahul ja selle eest tänulikud oleksiwad, aga nüüd ei rääkida enam keegi sellest koolist ja nüüd püüeta seda waitolemisega surnute sekka saata, nagu üht asja, mis selle pääle heidetud lootust mitte ei ole täitnud. „Seda nähtust on kerge seletada" ütleb see leht. „Eestlased peawad ennast juba tugemaks küll, arwawad riikie teistega ühesugust politika õigust saanud olema ja ei soowi mitte enam ainult kodaniku-õigust. Nemad mõtlewad selle pääle, iseäranis Eesti koolist. Saksa koolide eeskuju järel asutada, mis aga riigiwalitsus, kes eranähtustest paremat on õppinud, muidugi ei saa lubama." Küll on see jutt teisiti sellest, mida „Peeterburskija Wedomosti"  ja teised meel hiljuti rääksiwad, kui meie kodumaa rahwakoolid meel mitte uue «alitsuse alla pandud ei olnud. Metsa kaitsmise üle kirjutab Wene keelne ajaleht „Rmvosti" järgmiselt: Kuda kuuleme, saada edcspidi üks käsk talu maade pääl olewa metsa kaitsmise kasuks weel enne antud saama, kui üleüldine uus metsa kaitse seadus saab kinnitub  ja wäljaantud. Selles käsus on riigi sisemise asjade minister, nõndasama ka riigimaade minister ennast omas arwamistes nõnda ühendanud, et ära keeldud peab saama: 1, talumaade pääl seisma okas-metsast ei tohtida ühe aasia woolul mitte enam kui jagu ära raiuda, lehtmetsast aga iga aasta woolul jagu, igasugusest wõsametsast  aasta woolul V>o jagu. 2, Kui talupojad peakstwad nende ette kirjutatud keelduste wastu eksi,na, ehk kui nemad oma elajaid seesugustes metsakaõmandllkudes karjatamsii, kus metsa kasu pära» karjaga käia keeldud, siis saamad nemad kohtu poolest karistatud ja peawad seda kchju