Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'» Drek Mg.) Rüdiger oli naabrit waatama ja temale abi pakkuma tulnud, kui abi ehk wyja oleks, sest tema oli kaunis jõukaS  ja omast karedast loodusest hoolimata, ükS heasüdamega  mees. Naabriga ja omaksetega pidaS Lampreht nüüd nõuu. Sette sõnumi üle oli NÜüdiger ikka weel natuke kahtlane. Kartlikult raputas tema pead. See summa oli tema meelest liig suur; tema ei wõtnud aru saada, kulda keegi nii suure summa ilma testamentita wõiks järel jätnud  olla. ,Ärge lootke weel wäga kindlast", ütleS sepp. ,Kui see ka tõsi on, siis ei ole wist kerge asi, seda raha kätte saada. Kellel juba kaks millioni käeS on, see ei anna neid nii kergest wälja, ja rahaga wõib mõnda suud kinni sulguda ja õigust ülekohtuks käänata." Ka Lamprehti südames oli kahtlus siginenud, aga rõõmus  lootuS oli omad juured juba nii sügawaSse ajanud, et tema sellest lootusest enam taganeda ei wöinud. Tema mõtlemise jõud oli kadunud. Sest tunnist saadik, kui tema seda sõnumit lugenud, ei oluud tema üht minutit rahu saanud, waid alati mõtelnud, kuidas tema omaksete elu kaunistaks, kui tema ka pisutki sellest pärandusest omaks saaks. ElnsaatuS oli teda tänine wäga piigiStanud ja tema mõtlemise jõudu nõrgendanud. Õnneks seifis nüüd Heinrih oma noore aga mehise jõuga tema kõrwas. Heinrih oli Ameerika Konsuli juure läinud, kuulama, kaS sel kuulutusel tõsist Põhjust oleks. Hõisates: ,On tõsi, on kõik tõsi!" tormaS noormees nüüd tuppa. Omaksed tungisiwad tema ümber. Lühidelt teatuStaS tema, mis Konsul rääkinud. Tema oli telegrafi teel ligemat teatust nõudnud, kui mõne pääwa eest seda sõnumit lugeö ja oli waStusekS saanud, et ÄkS Rudolf Gottlieb Lampreht tõeste selle summa järele jätnud, mis nüüd sealise linnawalitsuse hoole all seista. ,Tema soowiS mi,tule õnne, kui mina Lamprehti sugukonnast olla", lisas Heinrih juure, ,ja andis minule nsnu, õige pea tarwilisi tunnistusi muretseda ja nendega Ameerikasse reisida. Seda teen mina. LaSke mind täna L. linna reisida, Sinu isa ja tema wenna ristimise tähtefi tooma." Lampreht wiiwitas waõtusega. ,3sa, Sina wõid seda minu hoole alla usaldada", rääkis Heinrih edasi. Mina tean, kui suur se tallitu? on ja ei jää enne rahule, kui seda korda saatnud olen". ,See ei lähe nii ruttu," waStaS Lampreht rahutumalt. MikS mitte?" WS Heinrih. ,Las' teda minna, Heinrihi kindel Peel saadab aSja korda," ütleS 3ohanna. Lampreht oli wait. Mga mikS ei taha Tele teda minna laSta?" küfis Rüdiger. Mina ei wõi temale nüüd reisuraha muretseda," waStas Lampreht wiimakS. Mina tahan seda küll pea muretseda, aga heilsest pääwast saadik on minu pea nii kirju, et rahulikult mõtelda ei suuda." , Aha! Teil ei ole raha, aga minule ei taha Teie seda ütelda l" hüüdis sepp. ,Heinrih, fiiS annan mina Sinule raha," rääkis tema edasi. Tema nimetas noort meest ikka Sina, sest et teda lapsest saadik tundis. Minu kindel meel on mind ikka rõõmustanud ja mina tahan muret kanda, et Sinul puudust ei tule. Wõib olla, et isa käest oleksid wähem saanud." Gnne kui Lampreht teda tänada jõudis, tehti uks lahti ja Katsentaal aStus fiSse. Tema pahem film käis kähku tuaS ringi, ja see ei näitananud teda mitte wäga rõõmustama, et tema seppa fiin eeS leidis, kelle mehist meelt tema juba enne tunda saanud oli. ,ArmaS meister, mina olen Teie õnnest kuulnud," ütleS 3uut, Lamprehtile kätt pakkudes, ,ja tulin Teile ütlema, kui wäga fee mind rõõmustab. 3umala eest, see on hea summa, kaks millioni! Mina oleksin õnnelik meeS, kui minul tuhandes jägu sellest olekS, wäga õnnelik meeS! Aga mina ütlesin oma naesele: mina soowin seda meister Lamprehtile, mina olen röömuS, et temale see õnn osakõ saab; tema on õiglane meeS, üks auuS meeS, mina soowin  seda temale!" Lampreht wiiwitaS käe andmisega ; tema mäleta? küll weel, missuguse ähwardamisega 3uut heile siit ära läinud  oli. Mas Teie rõõm on tõeSte nii suur olnud?" tüfiS sepp pilgates. Muidugi, meister Rüdiger," kinnitas 3uut. ,3a mikS ei pea minu rösm mitte suur olema?" Et Teie peale iseenese kellegi muule head ei soowi," wastaS sepp tõsiselt. Puu kauvmeeS tegi nii kurwa näu, nagu oleks tema naene ära surnud. Mas mina stiS oleksin meistrele õnne soowima ja oma abi pakkuma tulnud?" ütles tema. ,KaS Teie teate siin kindlaSte, et see sõnum tõsi on? AealehtedeS on wäga palju, mis mitte õige ei ole. Mina tahan järele kuulata Teie eest, meister Lampreht, kindlaid sõnumeid selle üle muretseda." Mee sõnum on kindel, Ameerika Konsul on seda kinnitanud,"  tähendas Lampreht. 3uudi film põles. Mui wäga mina rõõmustan," rääkis tema edasi, Lamprehti  käest kinni hoides. Mina soowin Teile kõik head, aga mina ei wõi Teile oma kartust ka mitte salata. See on raSke wäga raSke, Ameerikast oma õigust saada; kellel juba kaks millioni on, see teeb kõik ära, et seda mitte ei kautakS. 3a Ameerika on ükS kardetaw maa, üks suur maa, kuS õigusel mitte nii suur meelewald ei ole, kui siin. MiS on Ameerikas õiguS? Suur 3umal, kui Teie kaks millioni kantama peaksite! Aga mina wõin Teid aidata. Minul on üks wend Ameerikas, rikaõ, kuuluS meeS. Tema tunneb seal maa aSjad ja kui mina temale kirjutan, wõta Lamprehti asi oma hoole alla, fiiS teeb tema seda rõõmuga. Tema toimetab kõik nagu oma pärast ja Teil ei ole muud waja, kui tunnistuse kirjad muretseda, neid saadan mina fiiS oma wennale." Lampreht oleks pakkumist wasta wõtnud, sest Heinrih ei pruukinud fiiS Ameerikasse reisida. Aga enne kui tema waõtata jõudis, aStuS Rüdiger ette. MiS aeast saadik on Teie wend Ameerikas kuuluS mees?" küfis tema. 3»ut waataS põlgateS tema otsa. ,3uba mõnda aaStat," waStas tema fiiS julgeste. ,3a mina ütlen: üks rikaS ja wäga tähtjas meeS." MiiS ei tunne Teie teda koguni mitte," tähendas Rüdiger. ,MiS see tähendab? Mina ei tunne teda mitte?" hüüdis 3uüt. (3ääb pooleli.) Kirja wastused. O. T. H.: Ei mahtunud sel korral. Ehk jätkub ruum järgmises nummreS. Kiriku teadused. Jaam kirikus: 25. Paastu k. p. teeb pastor Grohmann enn lõunat jutlust ja wõtab kell 9 õpijad waStu. Mõlemad .õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat pastor AsSmuth. Laupääw kettu 12 wõtab pastor AsSmuth pihtile, kellu '/,1 loetab paStor Grohmann leerilapsed, kellu '/»2 pihti. Pühapääw enne lõunat korjamine leerilaste piiblite heaks. 28. PaaSluk. p. teeb pastor AsSmuth kellu 5 paastu jutlust. Kaarte kiriku õpetaja wõtab 25. PaaStuk. p lauarahwast waSta; Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9—12; pihti kellu 1. Vüha-wainm-kirikus teeb paStor Bergwitz 25. PaaStuk. p. jutlust ja wõtab lauarahwast. - Tse-suri p°-l.ü l.ch«t.,ud. Tartu,. SS. Paastu-kuu pSSwal ISB4. - Trükitud Liudfor«'i pkrij.t. juure, ja tulusa. Sette Mi saab teada antud, et need j Eestimaa Ritterkonna poolest Eestimaa Kuberneri herrale pruukimise süüks antud heinamaad, tiks Harko mõisa särwe suures 39 desätmi 80 rnutsitlda, teine Ranna mõisa all 40 desätini 270 ruuts. suur, Ahe aasta peale saawad kõige rohkem pakkujale rendi peale antud sa saawad Zl. Milrtsi-knu p. sel aastal kell üks Mast lõunat Kuberneri herra kantseleis wälja pakkutud kus ka nende heinamaade kaardit ja kõik teised pabberid iga pääw hommikust lell 11. kuni kellu 3 Pärast lõunat, tiksi mitte piihha ja kroonu pUhhapääwadeS wõib näha saada. Härjapea senmeid, Timolhi semneid, Ztpst koma, tünea ja tahmatud, Boola, Rauda iga setlsi ja muid kaupa mttib odawa hinnaga Consumi koggo p»od, Wiru ulitsal Nr. 44. Aarilus. Jahi pidamine ja linnupaclade panemine  on Saare Moisa (Liickholm) mõisa rajas kõwaste keelatud ta kes selle wasta teeb, maksab IV rubla trahwi sa ta puss, koerad sa muud jahinõud saawad  Lrawõetud. Möisawalitsus. Teadaandmised. Wene keedusoola mitüwad alwalt Gerhard K Hey. Ligemad teatust KunturiS, Broksmätl, Baron Girardi udeS majas. üks I Muud, ilma wõi ka porsissesradmisega on ära üürida. Li. gemat teaduft saab MakreuulttsaS, Nr.l V s, «ergi majas Ail tack i juures. Äks wäike Maja ehk ka aeaplatsiga saab osta Adressid palutakse kaubahinnaga,  selle lehe kuularisse pok»- tawi K« all stsse saata. Alguspmlised Angtr-ömblilsmshimd saiwad suures maailma-wäljanäituses Amsterdami linnas Kõige esimest ja kõrgemat hinda, auu-tunnistus. Nagu igal suurel wsiljauäi,uStel Pariisi, Wiint ja Philadelphia liuna» kuS alguSpSralised Siuger-dmbluSmashinatelele  ikka kõige kõrgemat kiitust jagati, nõnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna jägamisega awaldatud. G. Reidlinger, Tallinnas, Pitka-uulitsas Rr..57!188. Rarwas, Bura uulitsas, NernSt t ma,as. Rakweres. Pitka-uulitfas Nr. M. LindforS i pärijate juure» on wiilja tulnud ja saada: õpetlikud KeskirjNÄ Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. -Kllitiss Jahi pidawive ja ltimopaela pouemioe ao Stikoldi, Suilepa ja Nõmküla mSisabe rajade» köwalte keelatud ja kes selle »»««» teeb, maksab I« rubla trahwi ja ta vllf». koerad ja mua jatztn?«d saawab llrawõetud. MsisawaMsus. Viljandist ja ümberkaudu wötab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra * peale herra .K. J. Karow'i raamatupoed waSta. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: Kerdla»: K. Husen, Suure Hiioma-mõisas - koolmeister Liit, Saadgo mõisa»: M. GuStaosohn,  Koero: W. Dugla», Simuna»: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel : Jakob Külmander,  KrikiS : M. Meier, Wendra mõisa» : J. Eglon, Wõrru»: sßielrose proua, Walka» : M. Rudolfs'i raamatu-poes, NarwaS: M. Põder. Viljandi»: raamatu-kaupleja E. J. Sarow. Kaubahinnad. 22. PaaStu kun p. 1884: Soola tünder 6 rbl. kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 4 rbl. 50 kop Heriugi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder IL rbl. Kopli heina puud 70 kop. Õle puud Sv kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. , Alwem raud <9 rbl. Kase puude süld 6 rbl. 50 kop. ! Männi puude süld 5 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 18 kop. Kiwitõrwa tünder 10 ril. Pnutõrwa tünder 15 rbl. TeliSliwi, tuhant, 22 rbl. Lubbi, tünder, 1 rbl. Bresslingi tünder 12 rbl. Hinnad Tallinna tnrul. 22. PaoStu-kun pSSwal. Kardnhwlid, tsetwk. 53 kop. Herned, toop. ... 65-70 » Leatfed, t00p.... 7 „ Tangud, toop .. . 8 „ Weikse liha nael. . 13 , Sea liha nael ... 14 » ' Rõõsk piim, toop . 4 » Hapu Piim, toop. . 5 » Koore, kortel.... 4 » Laua wõi, nael . . 40 . Pütti wõi, nael . . 35 „ Mnna vaar .... 4 „