Saarlane tis 34. Esmaspäew L 5. Augustil 1886. 111. aastakäik. maksab: Saareuiool pooles aastas I „ PoSitga saadetud anStaS . Ä „ „ pooks aastas . . . . 1 „ AS „ Tuleb igal esmaspäewal wälja. Knresaares. kanbauulits. Nr. 10. Jaani kihelkonda. Saaremaal. Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab Ä kop. —H.- UM Ulknldine vilitika njnlchi inan ja linna rahwnle. Rahwas ja ajalehed. 111. (Järg.) Meie näitasime minema kord, et see kasulik on, kui meil iga tööpõllu pilal oma leht oleks, aga kuidas seda saame, sellest tahame täna edasi kõnelda. Meie rahwas on praegus üleüldise ajalehe sisuga nii õppinud, et kui seda korraga peaks muudetud  saama, see mitte soowitamat kasu ei tooks. Olewik seletas minema aasta oma ajakirjanduse paremale korrale seadimise plaanis, et Eesti rahwa hullas seitse ajalehte wõiksiwad aset leida. Et meil aga üksteistkümmend nädalehte ja kaks kuukirja juba on, ja ükski heameelega ei taha puhkama jääda, siis peaks igaüks omale lõopõllu otsima ja leidma, kust ta rahwa poolt lahket wasta-wõtmist leiaks ja selle läbi omale elamise jõudu saaks. Aga selle korda saatmiseks pcamad kodumaalisel, üksinõua olema, nagu Olewik selle kohta kõneleb: „Hea oleks, kui meie kodumaalased ühes koosolekus selle asja niisugusele teele wõiksiwad saata. Siis tuleks uus ja parem kord rutcminc. Et seda aga niipea loota ei ole, siis peame sellega leppima, kui asi aegamööda selle sibi poole edeneb. Seks wõib igamees omalr kohalt ligi aidata. Kui terwel rahwal üks siht on, siis on temal sunrem mõimus kaes tm seda päälis kaudu wõib arwata. Õpi, armas Eesti rhwas, oma poegi tundma! Waata missugust asja sa kellegi kätte wmd usaldada ja mis keegi sulle pakub. Siis toeta neid nende töödes elama osawõtmisega ja sa saad oma poegadest palju rõõmu nägema! Ära loe mitte üksi oma ajalehti, maid katsu neid lugedes ka hea eesmärgi poole wiia. Tarwita seks oma suurt moimu ja sa teed enesele ja neile hääd." Olewiku soowid ajakirjanduse paremale korrale seadmise juures on igapidi aja ja asja kohaliscd ; meie tahame tema juhtmõtteid  mööda edasi kõneleda. Kui ka tema plaani tükati muudame, eesmärk jääb ikka sekssammaks. Rahwas pangu praeguste Eesti ajalehtede wälja andmise kohti, nende toimetajate maimu andeid ja hariduse järge tähele, toetagu neid rohke kaastöö ja tellimisega  selle eesmärgilise mötttegn, et Eesti ajalehed, siin all nimetud plaani järel wõiksiwad tööd teha ; aga enne ütleme meel paar sõna Olewiku järele: „Ega need, kes maba sõna armastawad, seda pahaks ei pane, km meie siin oma arwamist awaldame. Tulewad teised ja j näitwad paremal nr 3, siis oleure neile ! tänulikud. Ei ole aga paremat teed leida, j siis aidaku igamees omalt poolt, et seesamina ettepanek teoks saaks tehtud, nii palju kui see wõimalik." „1- Politika päewaleht saagu Olewikust nii pea kui oodetaw Liimi raudtee malmis saab." j. n. e. Meil ei oleks selle Olewiku esimise punkti soowi kohta midagi ütelda, meel mähem siis, kui Olewiku esimese aasta käikis nr. 2 sees piltlikult näidetud raud-tõld Saaremaal mürama hakkab, ehk nii kui Saarlased ise plaani teemad: Kui Suures wäinas aurulaew, wäikses wäinas süld ning Saare ja Muhumaal  õhu rammuga raud-tõld olemas on, millede läbi iga päew Tartuga ühendatud wõiksime olla. Aga niikaua kui üks ehk teine puudub, ei ole meil päewaleht mitte soowitaw. Kui Olewiku toimetaja arwab, et mõni teine leht politika nädalalehe üles annet ei jäksa ära täita, siis on soowida, et ta ise seda üles annet oma pääle wõtab. Olewiku toimetajal on sügawawama politika  tundmise tarwis kohalist haridust, maimu annet ja wist ka loomuliku sisimist kutset; ka Olewiku wälja tulemist koht on selleks sünnis. Meie plaan on siis järgmine: 1) Olewikust saagu üleüldne politika nädalaleht. Et ta oma seisu koha pääl tubli ja tuumakas oleks, sellepärast kogugu kõik enam küpsenud politika mehed temale kaastöölisteks ja Jututuba. G. Uaimund'i Arrlc. (Mrg.) SäA kölasiwad korraga kindlad rutulised sammud tema selja taga : ..Paulahüüdis  hääl ja ehk see hääl küll wäfmult ja mürisedes köloS, fiisgi tundis ta teda. Paula pöõris ennast ümber, ta kohkus, ta wankus, aga ci nutnud mitte, Aleksander oli tulnud ja järgmisel silma pilgul puhkas  ta te»W Kdamc kulges. Paula küsis, ta ei rääkinud mitte, ta pidas teda jälle smas kaenlas, sest oli All. Wnmaks leidis ta oma tundmustele sõnn: „mitte nii, mitte nii," hüüdis ta, „siin pean ma enne sinu jalgade ees paluma, siin ütle mulle, kas sa wmd mulle audeks anda ja mind jälle üles tõsta selle koha päälc, «ida ma mitte ei olnud ära teeninud." Paula naeratas tema poole sest armastuse rikusest, mida a«»Ii ühe naese rind eneses marjata  wöib ja tõmbas teda oma südame wasr»; fis tõsüs ta lapse üles, kuumawalt  ja zMrisedcs täis püha rõõmu. ,Mõtta teda," MM ts ja pisarad woolasiwad ta st»P, ma annan teda sulle teist korda; ära Sksmts snvre südame waluga olen ma seda päewa ootanud, nagu see kord. Ms M TSS»« WÄamine teda tcrrdaS. MM aW hale meel mu pärast, Pauls," sõnas Aleksander armastuse suurusest ära wüidctud, ja sina, kes sa uskuda wöid, usalda nüüd minu kahetsust ja parandust." Paula tõmbas teda uuesti oma südame wastu „ja nüüd ütle mulle," küsis ta, ~n'.st oled sa seletust selle mässas asja kohta saanud?" „Sa peod kõik teadma, kui meie üksi oleme," ütles Aleksander, „aga meie ei mõi praegu sija jääda, sest mul on meel keegi seltsis." Paula maatas igatsusega tema otsa. Minult nii palju siin, see auu ja «eed kirjad Eisiwad sinu ema kohta ta laps seisab eestoas ja ootab, et sa talle üheks emalikuks sõbrannaks saaksid, kuidas tema ema seda sulle oli." Esiteks oli Paula üsna kohmetanud selle ära ootmata sõnumi üle, aga rutu wöitis armastus ja kaastundmus,  ja ta hakas poisi kaela ümber, keda abikaasa oli ta juurde toonud ja tõmbas teda rõõmuga oma rinna wastu. Aleksandril ci olnud ühegi muu asja kohta ei silma ega kõrma, kui ainult Paula ja oma wäiksc Kustmvi kohta sest kaua aegne tagasi hoitud armastus woolas nüüd ühe korraga wälja. Keegi ei pannud seda asja enam imeks kui Mart. „Mu Jumal, armuline härra!" hüüdis ta. .Meie juures läheb koik Ahe korraga, ara reisimine ja tagasi reisimine, ikka kui Ktz kõueilm. Aga see on hea, et teis tulnud oktc, tohter Wagner saab imeks panema, tüdruk ja mina, meie ei tunne mitte, et armuline proua siin kosunud  oleks. Nüüd peame küll niisamma rutu jälle sisse pakkima, nagu Schlettendorfis?"  „Ei," naeratas paron, mitte nii ruttu, meie tahame meel natuke aega anda. Aga kaua ei wiida meie siin ka mitte aega; sest kodumaal hakab juba lumi ära sulama, ja kas pole tõsi," sosistas ta Paula poole, „kewadct tahame meie Schlettendorfis  masin wõtta!" Paula naeratas ja kumardas waiksesti ja õnnelikult oma pead. „Siin on küll ilus," ütles Paula, „seda näen ma esiteks nüüd, kus sina siin oled; aga palju ilusam  on meel põhja poolne kewade Schletten-- dorsi paksus rohiliseä metsas, kus meie õnn õitses." Kord korralt jäi siin Paula elu kohas wäliminc elu ikka maitsemaks ja uni oli ühele ja teisele juba silmad kinni majutanud  ; aga Paula ja Aleksander istusiwad ikka meel wäikse Knstawi woodikese ääres, rõõmsad oma jälle tagasi wõidetud õnne üle. Mis oli Mk mööda läinud elu hiilgus,  mis Mk läbi elatud mure selle silma pilgu mastu? Mõne nädala pärast alustasiwad nad reisi kodu poole ja pärast seda kui nad Oskari uuesti auuwäärt õpetaja Lahmanni marju aM oliwad annud, laksuvad nad Schlettendorfi. Rõõmuhõiskamine, millega