kõik kraam ja suuremad riided. Kahju waesemate inimeste  kohta suur küll! —k— Peeterbuigist. Sõaministerium on hiljuti mõned statistikälikud aruanded Wene wäe kohta aastal 1.883 awaldanud, mille järele juba siis wäetecnistuses õpetatud tagawara wäe mehi 3V? miljoni oli. Auutähti ja auupalkasi ei jagata nüid enam ohwitseridele  nii rohkelt kui enne, mis jällegi riigiwalitsuse kokkuhoidliku majapidamisest tunnistust annab. „Wene St. Pet. Ztg." teadustab, et Kroonlinna laewastik, niipea kui laewa teed jääst puhtaks saanud Taanimaale tossutawad ja wäini kinni piirawad. „Uue Aja" järele pidi minewal nädalal 6 sõamoona ja sõariistadega  täidetud soomuslaewa ja pia peale seda 55 wäbemast  sõiduriistadest kokku säetud skäride laewastik wälja minema, kuna wiimane mitmesse jakku jaguneb ja tähtsamate  kohtade peal Björke-wäinist kuni Alandi saardeni ankrusse saawad heitma; siis saada weel 50 laewa lõunapoolist  Soome mere randa ja möudi saari sisse piirama. Tähtsamate weessidu teede kinni panemine saada juba seks walmis seiswate laewadega, lühikese aja sees ette wõetama. Niigi nõuukogus on „Mosk. Wed." järele otsuseks  tehtud, tollimaksu mase pealt pooltõist kuni kaks xubla kõrgendada. Sõaministrist kokku saetud pkaan, mis peatselt seaduse andjate ette läbimaatamisele jõudmat. toowat iseäralist  muudatust wäeteenistuse seaduses nende noorte meeste kohta, kellel wäeteenistuse kohuse täitmises, seda mööda kuida keegi enam ehk wähem haritud, eesõigused oliwad. Nende teenimise aeg seismas wäeteenistuses, pidada selle uue plaani järele mõne luu wõrt pikendatama. Priitahtlikutel,  kelledel senini I. kategorist 2 kuud ja töisest kategorift 6 kuud seismas, mäes teenida oli, on seega kumbagil kategoril ilma wahe tegemata see aeg kuni ühe aasta peale,pikendatud, ja on neil pärast aga 9 aastat tagawara teenida, kuna loositõmbajad noored mehed mõlematest üMnal nimetatud kategorideft pooltõist aastat seismas mäes ja 13^/^aastat tagamara mäes teenima pidada. auMe mõida nii heaste esimesed, kui töised, ainult pärast kindlaks saetud aja ära teenimist tõstetud  saada. „Nowost'ile" teadustatakse, et rahma - hariduse ministeriumis otsuseks okemat wõetud, lähemal kooliaastal kõrgema naesterahwa koolidele inspektrinasi ametisse seada, kelle palk aastas 699 rubla peale ära määratud on. Selle une ametisse mõida aga üksnes kõrgeste haritud naesterahmad saada. Kuida „St. Pet. Wed." teadustab, minemat sisemise asjade minister krahm Tolstoi nende päewade sees Liwaadiast ära Wiini. Ta saada wist terweks eestulewaks  suweks, sealiste arStide toherdamise alla, finna jääma. Eesolewa käsitöö wäljanäituse tarwis on tsunftide  saadikud ühe hsbewaagna ja hõbedase svolatoosi 590 rubla eest tellinud, kelle peal, nagu meie „Minutast" loeme, Keisri Majesteedile, kui ta näitust waatama tuleb, soola ja leiba peab wiidama. Ajalehtede sõnumete järele pidada Inglise laewad Wene laewn, mis wäljamaa wetes purjutawad, tagaajama  ja wastü hakkawal wiisil nendega ümber käima. Üleültse seiswat Wene ja Inglise laewad wastastiku õige pinewas olekus, nõnda et iga silmapilk tõsist tüli karta olla. Riigi nõuukogu on uueste asutatawa Korea riigi saatekonna ülespidamiseks aastas 27,500 rubla määranud. Peeterburgi laenu-pank on möödaläinud aastal 2,400,000 rubla puhast kasu saanud. Tulewikul saada salanõuniku ehk Wladimiri ordu 11. klassi auuseisus ka järeltulejate kätte pärandatav?  olema. Baltia ranna kaitseja laewastik on, nagu „Uuest Ajast" loeme, kontre-admirali Nowikowi käsu alla antud. Neid olla 50 kõige paremat purustamise materjaliga  täidetud kiirjooksu laewa ja saada nad nimelt ka Muhu, Hiiu, Saaremaad ja Wormfi saart kaitsema. Kuida Soome lehed teadustawad, on sõalaewa „Skvbelew'il", kes hiljuti Wahemerest Sweaburisse jõudis, kõige ta reist peal kaks Inglise sõalaewa saatjaks. Ta jäädagi nüid ka Läänemere linnade ja kindluste kaitsmise teenistusse. Wene kaardi-küttide wäejagu on Baltimere kubermangude  kaitsjaks nimetatud ja pidada Soome kaardiwäge  ka sinna juure lisatama, kuna Soomemaa kaitsmine  Wene wäejagude kätte saada antud. 200 Wene kindluse töölist on hiljuti Helsingist läbi Sweaburisse jSuudnud. Kuida lehed teadustawad, pidi rahaministrist walmistatud plaan riigi põllu-panga asutamiseks, möödaläinud nädalatel riigi nõuukogu ette tulema. Pet. Ztg." ütleb usaldawalt poolt kuul- nud olewat, et rahu saada kindlaste jalale tulema. Kõik Inglaste diplomatika tegewuS ei tähendada muud ühtegi kui taganemist, mis juures aga wõimalikult mehist nägu püitakse näidata. Kauba ja wabrikute jauskonna aruannetest on rahaministeeriumis näha, et möödaläinud aastal terwes riigis 20.498.593 rubla 85 kopiku eest kauba-kirju ja piletist wälja on antud. Sõa korral pidada kindral-adjudant krahw Loris- Melikow, kulda kuulub, tegewa sõawäe ülemjuhatuse oma kätte saama. Töiselt poolt arwatakse kindral Kurapatkin selle ammetise saawat. Woodi matratstd tule-õliga luttikadest puhastades, läks SuureS Moskwa uulitsas 6 proua Nastassja Jakowlewi elutuba hooletuse pärast põlema, kus juures proua Jakowlew oma näu, käed ja keha ärapõletas, kahju on tule läbi 300 rubla saadud. Seepärast waadake  ikka tulega niisuguste asjadega ümberkäies heaste ette, sest niisugust tuleõliga luttikide hääwitamtft tuleb ka meie juures sagedaste ette, kus juures ka kergeste mõni weel suurem õnnetus wõib juhtuda. Kolnuipäewal 10. Aprillil, Keiserliku Kõrguse suurwürsti Wladimiri Aleksandrowitshi sündimise paewakS sõitsiwad Keiserlikud Kõrgused Gatshinaft Peeterburgisse suurwürsti juurde wõersiks ja sõitstwad sellsammal päewal jälle G.ttshinaSse tagast. Endine Serbia minister Riftitsh on 12. Aprillil Keiserliku Kõrguse suurwürsti Wladimiri Aleksandrowitshi juttul käinud. Inglise saatekvnna sekretäri Jrovenori proua, on 13. Aprillil Anitshkowi palees Keisri Proua jutul käinud. Riigi nõuukvgu ette on ühe iseäralise kommisjoni  poolest, kelle liikmed mitmed kõrged riigiammetnikud ja muud usaldawad asjatundjad wilja kauplejad, uus wilja kaupluse seadlus läbiwaatamiseks ette pandud. Ahwganistani puril wiibiwa wäe-osa juhataja hra Kvmarvw on „Swetis" näitanud, mäherdune „kuldnahk" Inglastele nende India omadused on. Täitsa Inglaste walitsuse all on seal 202 miljoni inimest, kuna neist 52 miljonil,  weikestesse waldadesse jautatud, oma enese walitsejad on. Inglise walitsusele tuleb Indiast aastas 700.000,000 rubla sisse. Kauba toimetuse piir on ka määratu suur. Wäljamaalt weetakse iga aasta umbes 650,000,000 rubla eest kaupa sisse ja 850,000,000 rubla eest wälja. Puudade wiisil arwatud on sissewrdu 200,000,000 puuda ja wäljawedu 240,000,000 puuda suur. Post weab Indias aastal 168 miljoni kirrja ja .14 miljoni ajalehte. Raudteede wõrk on seal 16,000 werSta suur, 65,000,000 reisijatega ja 1,020,000,000 puuda kauba koormatega. Telegrahwi traat on 90,000 wersta pikuti. Simbirskist. Hiljuti teatasin, et Eestlased siin weikse mõisa omanikuks on saanud, mida mõnes aöjaö kahjulikuks  arwafin; täna wõin aga jälle sarnasest luost kõnelda. Ühe töise mõisaga kanplewad Eestlased siin jälle; käsiraha ei ole küll weel mitte" sisse maksetud, aga kaup on juba päris kindel ja ostjad korjawad juba raha ja mehi. See mõis on 50 wersta Simbirskist ja 60 wersta Smorodinast,  Eesti külast eemal. Tema suurus on 934 tessätini, millest 300 tess. põldu, 300 tess. head heinamaad ja 334 tess. jämet palgi metsa on. Põllumaa on keskmine, liiwa sawi segane, siiski mitte halb maa, kuid rammu tahab ta aga tubliste, sest et ta sõnikut weel näinudki ei ole. Wenelased ju sõnikut põllule ei pane. Mõisa hind on 47,634 rubla, s. o. 51 rubla iessätini eest. Käsirahaks wõetakse wõi kas 100 rubla wastu ja hinda wõib tasuda, kui jõuudu on, kuid piab aga wõla eest 7"/» maksma. Selle kauba tõeks minemist wõib soowida. 26. Märtsil oliwad Eestlased koos selle üle nöuu pidamas, kuidas ja kust omale kooliõpetajat saada. Mõistlikumad  tahtsiwad muidugi meest, kes selle ameti peale ka taieste kõlbab, ja lubasiwad temale ka siis sarnase palga, millega elada wõib. Tõiue jagu tahtis aga niisugust,  mis sugugi kirjutada ei mõista, waid üksina lugeda, sest muidu kirjutada koolmeister nende elust jälle „seitungisse".  Asi jäi seekord küll katki, aga küllap ikka mõistlikkudele wõit jääb. Terwe isamaa on warastega kimbus, aga siin nende pärast sugugi hirmu ei ole. Meie wõime selle poolest endid õnnelisteks kiita, sest kaheksa aasta sees ei ole Eestlastel wähematki warguse kahju kanda olnud. Usu hullustus, mis mõne aasta eest täies jõuus oli, on juba soiku jäänud, ja igaüks, olgu ta Beitslane, Tseederbaumlane ehk Luternse usuline, on oma usuga täieste rahul. Ainult üks noor mees T. Sch—r, kes mullu Narwast siia tuli, on oma rumalate tempudega ja usu wastaliöte juttudega palju segadust sünnitanud. Nüid on ta aga juba kõikide poolt ära põlatud. Sell talwel ei olnud meil huntidega palju tegemist. Simbirskis, 29. Märtsil 1885. I. k. Odessa linna on „Odes. sõnumetooja" sõnume järele mitmetele sealsete Inglise kaupluste kontoritele Londonist kask tulnud, oma kauba tallitust Odessas ära lõpetada. Besarabiast. Seal on üks Juudi miljonär Serbia  kuninga päralt olewad suured maatükid Ostja, nimega Moshka Waldberg tahta sinna waeste Wene Juutidele põlluharimise-koloniid asutada. Soome maapäewa töö läheb wahet pidamata edasi. Kuulab, kui oleks Wene sõaministcerium Soome finatilt järele pärinud, kui kaua aja sees Soome sõawägi stale walmis wõib saada. Sõa kartusel on ülikooli wülitsuS kallimaid asju oma korjandustest ja muud warandust osalt Tavastkulla mõisa tulekahju wasta julgesse kiwiaita,  osast Träskända mõisa graniti keldrisse warjule wedada mõtelnud. Soome panga ja seltsi panga walitsus on oma abipangast Tammersforsist järele pärinud, kui kõlbulik ta kassa wõlwid peakontori wäärtpaberite hoidmiseks  sõa korral on. Ka sinat on nõuuks wõtnud, kuida oma kirja warandust julgeks teha. Sõa kahjude wasta kinnitamist on F. Lindbergi kinnituse seltsi juures mitme miljoni wiisil ülesantud, aga seks on wähe lootust, et pea - tallitus „Loyd" Londonis neid wastu wõtab. Kuni seiemaani on aga mõned üksikud waötu wõetnd. Wõõralt maalt. Kopenhagenis!, 29. (17.) Aprillil. Kuulu järele olewat Katekatis 15 Inglise sõalaewa nähtud. ÜkS rügement  raLsiwäge, niisamuti natuke suurtükiwäge ja mõni sada madrust on minema saadetud. Üks ujuw soomuspaterie, üks torpeedo laew ja kaks shonerit saetakse walmis peatse wälja sõitmise tarwiS. Stokholmist, 29. (17.) Aprillil. On kuulda, et ühest Nootst suurtüki-kuulide wabrikust Inglane nii lühikese  aja peale tütide übe tellinud, et üks töine wabrik temale abiks peab heitma, kui tööga õigeks ajaks walmis tahab saada. Berliinist, 39. (18.) Aprillil. ..Päewaleht" teadustab:  Nugi-walitsus leppis 899,999 Lire aaöta-maksu wasta Itaalia laewanduse seltsiga kokku, et wiimane ühtegi aurulaewa kellegi wälja maa walitsusele müia ei tohi, waid kõik omad 58 aurulaewa riigiwalitsuse tarwituseks piab pidama. Konstantinopolist, 29. (17.) Aprillil. „Agence Havas" kuulutab, et riigiwalirsus olla otsuseks wõtnud, söakorra! koguni erapooletumaks jääda ja merekitsnse kinni panemist sündida lasta. Arwatakse seda walitsuse otsust suurriikidele teada antawat. Londonist, 39. (18.) Aprillil. „Times" kuuleb, et Inglise walitsuse ettepanekud mitte ükönes Pendshdeh wahe juhtumisesse ci puutu, ehk see küll tingimiSte peapunkt  olla. Inglane saada kütt Afganistani piiri sell fihil õiendama, kuida Wene walitsus nõudnud, oga ükSnes selle tingimisega, et Wenemaa kokku leplikult sekgeSte ja tingimata ära tõutaks, et ta kuidagi ega millasti katsuda ei taha Herati linna oma alla wõita. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Kuule Pärt, lõukcsed lõõritawad juba nii kauniste, kas laseme meie omalt poolt ka midagi lustilikku nende laulu sekka? Kalja Pärt: Sa tead ammugi, et suuremat luule jumalat ei ole, kui mina; laseme laul lahti, et maailm käes säriseb! Mina ise alustan: Ju nurm ja niit on kahl Nalja Mart: Ja kasest tilgub mahl, Kalja Pärt: Ju päike kaunilt kiiskab, Nalja Mart: Wihm pilwist maha piiskab. Kalja Pärt: Kuld põrnik ümber uljub Nalja Mart: Ja rohu kõrsi muljub. Kalja Pärt: Ma waene oleks õutu, Nalja Mart: Kui laul ei oleks nõutu! Kalja Pärt: Hea küll! Wõtame wahel pikem mõõt! Ma tahan üht kaunist laulu tõmmelda Nalja Mart: Ja kewadel kirjud püksid õmmelda. Kalja Pärt: Uks töine mul teel siiski ette hilpsab. Nalja Mart: Mu laulu järel keelt nälbates nilpsab; Kalja Pärt: Ta minu laulude kallal kossutab, Nalja Mart: Ta tõukab eest töised ja üksi tossutab. Kalja Pärt: Märt,aasad ja nurmed, kus maha komad Nalja Mart: Olgu mu omad. Kalja Pärt: Nüid lõpetan laul! Nalja Mart: Ja pia Sa Maul! Kirja wastused. 189) J P Tänuga tarwitatud. 190) J. A. K Stawropolis. Ilmub, kui ka '.ühendatult. Tuhat terwisi kõigile suguwendile kodumaalt. 191) Th. K. S—r. Tarwitamc tänuga. Teie saatus 7. Aprillist ei ole meie kätte weel mitte saanud. Oodame Teie lahkest käest rohkem sarnast kasu tõutawat materjali. 192) J. L. W—s. Käes, aga ci ole weel aega saanud läbi lugeda. 193) J. K. R—e Saame awaldama. 194) H. L. tz—s. Tarwitatud, nagu näete. 195) J. L'. T-s. Teie „rcisi seltsimehed" pole meie kätte saanud. Pidage meid ka sõnumete poolest meeles. Terwisi. 196) J. R. (?) Oleme tarwitanud, kuida ise lehest leiate. 197) r—W— s. Teie unenäud ei kõlba emaliku ajalehesse. Laulul koorgi korbane, suu ei ole olemaski. 198) K. H- s. Ilmub. ? ' 5K 18. S a k a la. 1885