Sakala N 4. Wiljandiö, 26. Januarikuu päeval 1885. VIII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpuSrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Võimenduse adress: ..Sakala" toimendusele Wiliandis. Wene keeli: Kk. peMuivm iii. 'l>6.-i.i!U!l>. ,»Sakala" aaStahiud pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaSta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad. Delkrrrrift zcr r^crst^r: Tartus : J. Tiilk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermnsse majas; Tallinnas : ThomaS Jakobson'i, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner Pärnus: „Endla" Seltsis ökonont Must ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pikauulitkal M 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WõruS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelberg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Leopas, Lsuemö upoeu. M6oja N. Mattis sen Leoeuiö opveu., z' Itasauou. uoe?s., 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Tea et sa töötegija oled! ÄuS aasta on kätte jõuudnud, wana mööda läinud. Mitmed tuuled ja juhtumised on mööda läinud aastal üle Eestimaa pinna ja maimu wälja puhunud; mitmes aSjaS on Eesti rahwas kauni sammu edasi jõuudnud,  aga siiski on meel palju, mis meil mööda läinud aaStal täitmata on jäenud ja mida meie käesolewal  uuel aastal täitma, kõige wähemalt täita püidma piame. Käesolewal aastal piab iga üks Eestipoeg ehk tütat, elagu ta Wiru rannas, Peipsi piiril ehk Pärnu lahe ääreS, näitama, et ta töötegija on. Kuida miisi piab ta aga seda korda saatma? Wastus selle peale on see: et ta oma isamaa püidmisi kõige suurema jõuu ning teuga edendama piab; iga üks tõutagu omas südames käeSolewa aasta hakatusel, nii palju, kui ta jõuud seda lubab, isamaa püidmisi edendada. EeSti seltsidest ei pia ükski Eestlane tähelepanemata ehk tegewuseta mööda astuma. Jumalale ja kõrge riigiwalitsusele  tänu, on meil mitu seltsi, kes Eesti asja edendawad, nii näituseks on meil „kirjameeste selts", keS meie keelt, meie rahwa kõige kallimat warandust, mida iga Eesti lapS oma ema suust pärandab, kõrgemale  järjele tõstab. Üleültse püiab selts kõigis õpetlikus  asjus tegew olla ja ülendab seega meie waimuelu. Ükski isamaa poeg ei piaks osawõtmata temast mööda minema; kõik piaksiwad temast osawõtma, piaksiwad hoolega tema jaukS õpetlikku materjali korjama, nii kui: rahwa laulust, wanusõnu, ennemuistefi juttusi ja töist wanaaja mälestusi, kelle järele siis wõimalik oleks manast endisest efiwanemate elust pilti kujutada ja nende elust teadusi saada. Kellel mitte wõimalik ei piaks olema tegew liige olla, see wõiks siiski ikka liikmeks heita; sest selle läbi saaks selts raha asjus aidatud. Peale kirjameeste  seltsi on meil weel mitmed seltsid, kellest põllumeeste  seltsid, mis pia igas maakonnas on, meie põllupidajatee  kõige tähtsamad on. Eesti rahwas elab kõik (mõni saare rahwaS wälja arwatud) põllutööst, sellepärast on ka põllumeeste selts nii ülitähtsas meile, et keegi temast tähelepanemata mööda ei tohi astuda, iseäranis aga põllumees. Siit leiab põllupidaja kõige paremat õpetust, siit leiab ta alati kõige paremat nõuu, mis põllutöösse puudub, siin on tema kool, kus ta wanemate põllupidajate käest õpetusi kuuleb, mida ta oma töö juures järele proowida wõib. Põllumehed, wõtke osa oma seltsidest, tuetage neid teu ja sõnaga, sest põllumeeste selts wiib meie elu kõrgemale ning paremale järjele, ta õpetab, kuida inimese töö ja waew paremine tasutud saab ja peletab seega häda ning wiletsust meie rahwast ikka kaugemale ja kaugemale ja ülendab nõnda meie tulewikku paremale põimele. Eestlane! pane käsi töösse, tueta oma isamaa paremaid  püidmisi, meie sülelast Eesti Aleksandri-kooli. See on ast, kelle edenemiseks Eestipoeg ega tütar tegewuseta ei piaks olema; see on ju koht, kus Eesti elu paremale, kõrgemale ja auusamale järjele saab tõstetud; see on koht, kust Eesti noorem sugu waimuwara leidma saab. Mida rohkem meie tema edenemiseks töötame, seda rutemine  saab ka tema meie noorema sugule oma uksi awama ja teda auusamale, kõrgemale, inimeselikumale elujärjele ülendama. See on asi, keda ükski Eesti süda unustama  ei piaks, kelle edenemiseks kellegi käsi peitus ei piaks seisma. Alles siis, kui meie priiuse mälestussammas,  Aleksagdri-kool, elule on tõuuSnud, oleme suure ja tähtsa sammu haridusele ligemale sammunud. Tööle Eestlane! pane käsi adra külge ja tööta kõigest jõuust, tööta nõnda, Meie kallim priiuse mälestuse  ehe, meie Aleksandri-koõl, weel sellsamal käesolewal aastal oma uksi awada wõiks. Seks korja andid, ohwerda ise. Ära unusta ilmaski, olgu koduS ehk wäljas, pidul ehk seltslikul koosolekul, oma süle last meeletuletamata ja tema heaks midagi ohwerdamata! Oled sa seda teinud, siis wõid sa puhtast südamest ütelda, et sa oma rahwa armastaja ja Eestlane oled. Tueta Eesti seltsist, ole tegew ja osawõtja kõigist isamaa auusamatest püidmistest;  edenda ja auusta oma ema keelt, oma wanemate wanematest saadud parandust; ära põlga teda iialgi rääkimast, maid edenda ja kõrgenda teda; tea, et seda ükski wõeras ainult riisuda ei wõi, mis sa oma ema suust oled pärinud ja mida sa tulewale põlwele jälle, kui kõige kallimat warandust, tagasi piad andma. Lõpeks ütlen weel: Eesti pojad ja tütred! ühendage ennast käesolewal aasta hakatusel meie rahwa waimuelu tööpõllul  ja andkem ükstõisele maimus kätt, selle tunnistuseks,  et meie ühel meelel ja jõuul, sell aastal oma kalli ja armsa isamaa kasuks saame töötama, tema paremaid  püidmisi edendama ja tema waimuelu kõrgemale järjele tõstma. Oleme seda jõuudnud teha, siis wõime puhtast südamest ütelda, et meie truud Wene riigi alamad ja kindlad isamaa armastajad oleme! Tööle isamaa armastajad pojad! N. K. Poliitika ringwaatus. Wene riigiwalitsusel olla kuulu järele nõuu, Balti kubermangude rahwakoolisid ministeeriumi ülewaatamise  alla wõtta. Saksa keiser Willem oli hiljuti külmetamise pärast haige ja on nüid paranemas. Riigi kantsleri würst Bismark'i 70-aastasekS sündimisepäewaks tahetakse iseäralist kingitust muretseda ja on selleks otstarbeks Berliinis komitee kokku astunud, keS priitahtlikka andeid tahab korjata. Mõeldud komitee prefitenhiks on maapäewa esimees v. Ratibor ja liikmeteks  on ka mõned priimeelelised saadikud endid sissekirjutanud.  Priimeeleline Berliini linna päewaleht pahandab  wiimaste üle wäga ja ei ütle sellest aru wõiwat saada, kuida ka priimeelelised tähtsad parteimehed üht surnut meest auustava tahta. Ultramontaanlaste eestwedaja vr. Windthorst, keda rahwa suus weikeseks ektsilenziks kutsutakse, pühitses hilja aja eest oma 74-aastast sündimisepäewa. Ka tema sõbrad on teda rohke õnnesoowimistega rõõmustanud, mille eest ka ta awalikult zeitungide läbi tänab. Iga partei püiab kära läbi tähelepanemist oma peal hoida, mis hulgad oma eestwedajatele awaldawad. Aga seesugused  asjad on salkade sünnitus, ühed ühele ja töised töisele poole. Prantsuse Hiinas olewad sõawäed, kes admiral Kourbeti ülemkäsuandmisel sügise wõiduritkalt edasi tungisiwad,  on nüid korraga lüia saanud. Kohalised pealinna  lehed wabandäwad seda lugu nii, et admiral enneaegu Hiinlaste peale tunginud, kui temal weel mitte tarwilist sõawäge ei olnud ja seepärast on teda siis ka waenlased tagasi wõinud ajada. Prantsuse kahju ega surnute arw ei olla aga sugugi nõnda suur, kui waenlased  Inglise lehed seda tegewad. Egipti asjade pärast on Prantsuse pea- ja wälimiste asjade minister Ferry Inglise walitsusele tingimised  ette pannud, kuda wiisi waest Egiptimaad wõimalik peasta on. Selle järele wastata suured-riigid hulgani weel 9 miljoni eest, mis Aafrika Niili riigile laenuks pidada muretsetatama ja walwada ka sellepärast edespidi  Egipti rahatoimetuse üle. Seda wiimast punkti ei luba aga Inglismaa mitte, waid tahab ise seda 9 miljoni  laenuks anda, ega ei arwa Egipti ülewalitsust kellegi töise kätte ära anda wõiwat, sest temal olla sealt palju wõlga saada ja keegi töine suur-riik ei ole temaga häda ajal Egiptlaselle appi tõttanud. Inglise maailma suuremas pealinnas on selle aasta algusega kurwad juhtumised elanikka kohutanud. Parlamendi palees on järestiku kolm dinamidi plahwatust  olnud, kus juures mitmed inimesed raskeSte haawatud  saanud. Kaks politsei ammetnikku, kes wist neid pomme kõige pealt näinud ja üleSwõtta tahtnud, saanud nõnda raskeid haawu, et küll enam nende elu peale loota ei wõida! Kõike seda kuuldes piab küll Inglastele waStu rindu lööma ja küsima, miks seesugust nähtawusi piab sündima? Kui sarnasel maal seesugusel wastu oksa wiifil möllatakse, kuida wõib fiis mõistliselt sammumist  edendada ja awitada. Iga õigemeeleline maailma kodanik piab walitsuStele abiks olema ja kõigest hingest selle üle walwama, et sarnased kihwtiste näituste sünnitajad  kautatud ja rahwa seast wälja kistud saaksiwad. Siis edeneb inimeste õnn eksitamata, kui walewennad oma põrgu masinatega kinni tabatud ja igal seesugusel õnnetumal sammul takistatud saamad. Itaalia kuningriigi ja Türgi sultani walitsuse wahel ähwardab tüli tõusta. Esimene tahab nimelt neid Egipti sadameid, mis see enam ei jõuua ise korras pidada, oma walitsuse alla wötta, aga Türk ei taha seda jälle lubada, waid nõuab oma peremehelikku  esimest õigust. Töised suur-riigid lööwad endid esimese nõuusse ega ei arwa Türgil nõnda palju raha jõuudu olema, et seega toime saaks. Sellest julgustatud  on Itaalia saadikule käsku antud, et tema Türgi