Ta hakkas warsti paari teendriga Kõrri  poole minema. Teised jättis, ta meie juurde ja käskis neid meie eest hästi hoolitseda.  Seda kõik tegi ta ikka Hija nimel. Kui ta meie silmist kadunud oli, hakkasime  meie Leoga Hija üle juttu puhuma ja aru pidama. Mina armasta ja arwan praegugi,  et ta suur petis oli. Leo äga arutas  heldemalt. „Minu mõte on," ütles ta, „et Hija küll mitte 2000 aastat wana ei olnud, aga et tema jelle nõid-kuninganna järeltulija on, kes minu esiwanenka Kallikrati ära tappis. See wöis tark naesterahwas olla ja jutustas  selle 100 peenelt oma tütrele ära. Pärast  tema surma sai tütar tema. asemele kuningannaks ja tunnistas Amagaggeritele et ta ikka suremata ja ikka seesama olla. tema kõrvalusest aru ei .saaks. Muud moodi  olek- ka ebausklikkude Amagaggerite üle walitscminc täiesti wõimata olnud. Tütar päris lütre käest auujärje ja ennemuistse et Hija tagasi tulnud. Kas küll enam nii sugust walitsust tuleb, nagu need 2000 aas tat oli ei tea ma, ega looda ka suuremat sest lugu on lõpenud. Hija aga oli taunis tark naesterahwas, kes oma emast rohkesti õpetust ja Amenartassi hg,o teada saanud. Ta hakkas seda kõike wümaks ise uskuma ja ei teadnudgi, et ta pettis, sest ta oli wäga luulelik, ta astus ju tulessegi, nii kindel oli tema usk. Tuli, mis maa seest wälja käis, on sedasama loomu, mis tulepurtskawate  mägede laawa ja tulised hallikad, sest niaakera keskpaik on kõik sula ollusid ja tuld täis. Billali jutt, et Tema wahsst 10 ja 100 aastat ära olnud, on minu arwamistele  tõenduseks, sest kui tütar wecl mitte nii mana ei olnud, ehk meesterahwa sugu walitses,  siis Peeti neid marjul. Äa.Usmne ütles, et rahwa seas jutt olla, Tema wõtla omale kõige ilusama mehe ja kui neil tütar olla, jääda see walitsema, wanemad surmatakse  ära. Suure waljuscga ja hirmsa nuhtlusega peeti rahwast sõnakuulmises." Nõnda seletas Leo kaua aega. Wõib olla, et tal õigus oli . . . Meil oli Billali järele ootamine wäga igaw. Wümaks tuli ta hulga meestega ja mitme kanderaamiga, mis mulle hirmu tegi Kui nad mese lähedale jöudsiwad ja raamid  maha paniwad, jooksis ühe raami seest üks naesterahwas meie poole. „Jssand Jumal! see on ju U-tane," hüüdsin ma. „Ei aita, meie oleme ikka nõiutud maale juhtunud." „Minu Leo, minu armas mees!" sosistas  õnnelik naestervhwas Leo kaenlasse langedes.  Ei pannud ta Leo hallisid juukseid ühe arwata, sest see naesterahmae- 01l tõesti  Ustane, kes nagu Billali mulle jumetas mitte surnud e> olnud, maid warju surma langenud, kui Hija teda löönud. Tema kannatused, piinad ja häbi oiiwad teda nii õrnaks teinud, et ta ära nõrkes, mis olekust  ta teisel päewal ärganud. kaljumäe ja läbi rabade jõudsime, ei taha ma meele tuletadagi, sest see ajab mu ihukarwad  püsti. Küll oli wilets teekond! Kui meie hädaohust wäljas olime, jättis mana Billali meid jumalaga ja sammus oma meestega waewalist teed mööda tagasi. Wanamehe silmis hiilgasiwad pisarad. „Mu pawian," ütles ta, „kui sa koju jõuad, siis kus su küsi meel hatwemini wõib käia, kui meie juures." Mul oli ka wäga hale meel truuwist wanakesesi lahkuda, aga xi wöinud parata. Nstane jäi muidugi meie juuras ja kannatas  kõik teekäigu raskused ilma nurisemata  ja weel Leod trööslides, kes sagedasti wäsimuse pärast õhkas. Meie jõudsime wiimaks ühe jõe äärde ja tulime selle kallast mööda mere poole. Pärast sain ma teada, et see Shire jõgi oli, mis Zamöesi jõkke jookseb. Nende jõgede  kokkujopkju juures Senna linna kohal  wöttis uks Paat Mid Pääse ja wiis Inglis laewale. Meie tulime Inglis maale tagasi ja elasime kolmekrsn kõige õnnelikumat elu.- Leo oli Ustanelt andeks palunud, et ta kord Hijat armastanud' ja haa südamega Ustane oli temale kaela langenud ja seda unusrada palunud. Mina elasin, nagu perslonua  liige kunagi, nendega ühes majas. Oma inetuse pärast ei tahlnud ma kellegi, ga sõbrust pidada, kes minuga wäljas uumeie  siia paigale jääda, wäid läheme' endid jälle tahutama ja imelikkusid juhtumisi otsima,  ehk küll Billali meid koju jäädu käskis. Meie lädemc Resk-Asiasse. Eesti maalt. Kolmapäcwal 5. okt. kesk päewa ajal PõleS Tori Taalis, rentherra Joh. Jantson'il hobuste tall ühes hobuste riistadega  ära. Päälc hobuste riistade olla Iveel kolm siga, neli wasikast ja üks hobune ka sisse jäänud. Seda haledam on lugu, et alles paari nädala eest ülemal nimetatud rentherra wilja-peksu rehi ühes riistadega ära põles jmitte aga Juntsonil, kuda Postimehe 111. numbris teatatud, mis trükiwign oli.) Kust tuli hakanud pole mitte teada. Hale lugu! Nõo kihelkonnast. Tähkwere parisherra v. Wulf audis walla kuuele koolile  maod kreditkassa wõla eest. Mis sa arwad lugija, kui talle aitäh ütleme?- Tänulik  Tähkwere wolikogu on aga nüüd kõik koolmeistrid renti pannud maksma, kellel üle seitsme taaldri maa on, ilma selle pääle waatamatä, mis Talur. sead..lB6o H 54. ö. ja patent 31. Mail 1871. ikö 52 üileb. Siin wõiksime küll küsida: Kes edendab meie koolisid? 01. Läti maalt. Miiast. Luwi maa arukorraline niaapäew  awati kolmapäewal harilik»! wiisjl jumalateenistusega Jakobi kirikus. Osawõtjad.  kogusiwad rüütlisaali kokku, kust nad siis, maamar ihol Meyendorsf eesotsas, kirikusse  läkfiwad. Sääl pidas ülemõpetaja Holst jutlust Joh, ew. 4 p. 34. salmi põhjusel  ja pärast palwet, mida maapäewalised  liigutatult kuulsiwod. Pääle mitmete teiste tähtsate asjade, niis maapäemal seletada  ja otsustada tulewad, on -viimsel ajal weel üks kurwastaw juhtumine juurde tulnud, mis selle maapäewa tähtsust tõstab! Liiwi maa Luteruse usu piiskopp Girgensohn  on raske haiguse läbi sunnitud oma ametist lahkuma, mis küll wäga kahetseda on, kuna ta oma ametit aruldase hoolega talitas. Maapäewal tuleb siis ka nüüd tema järgmise waliminc käsile. Ka saab üks uus maanõuunik jlandrath) walitud. Riia linnawalitsus on ju ammust ajast politseiwalitsusega waieluses, kuna palju üht wolikogu koosolekut mööda ei lähe, kus jälle mõne asja üle senatisse kaebada otsuseks ei wõeta. Jõepolitsei amet- nikkude palka ei taha linnawalitsus enam maksa, sestsaadik kui need tema wolikonnast ära sajwad; see tahetakse sunniteel sisse nõuda. Wiimati oli jälle politseimeister iseäralikkudeks «väljaanneteks linna poolt raha nõudnud, aga wolikogu lükkas selle nõndmise tagasi. Kunra maa põllutöö selts on riigimaade ministeriumile aruannet sukrunaeriste  kaswatamise katsete üle saatnud, millest  näha on, et need katsed wäga hästi Wene maalt. „Now. Wr." pahandab kada ta "Serbia maa hiiust käekäigust midagi  ci hooliwat ja Serbia rahwäst üsna Austria  wõimu jä mõju alla ära anda tohtivat.  Nüüd ei teadnud ta enam muud paremat teha, knd keelanud.„Noiv. Wr." Serbia maal ära, kuna ometi see lehi oinal ajal Serbia wabastamiscks -palju kaasa olcwat aidanud. Ka edespidi ei unustada ta Scrbiat ära, aga kuningast Milnnist.ei  olcwat enam midagi loota. Wenc maa suuremaks kas iv a- Aastal 1505: 40,000 ruutpeuikoormat „ 1584: 75,000 „ 1613: 156,000 „ 1645: 225,000 „ 1676: 264,000 „ 1723: 282,000 „ 1761: 320,000 /, 1795: 351,000 „ „ 1825: 367,000 „ „ 1888: 400,000 Selle järele on Wene maa ligi 400 aasta jooksul 360,000 ruutpeuikoormat suuremaks kaswanud, see on igapäewa Pääle läbistiku arwatud 115 wersta ehk 11,978 dessätini. See olla tunnistuseks kuda Wene maa, nagu hoolikas majaisa oma järeltulijate eest,nii piirid ju laiad küll, nüüd pidada aga Wene maa ka ennast scestpidi hästi kindlaks tegema, „Now. Wr." räägib ühest arulda- tamise eest kaitsetud saama. Kasu oleks.sellest sitaw. Läheks aga see nõuu täide, siis tõuseks sellest oodataw kasu weel palju suuremaks, kui Asowi meri Kaspia merega kanali !äbi ühendatud ja sellega Wene maa kauplusele  K ejk-Asiasse, isegi Indiasse, hõlbus tee awatud saaks. Küll on need plaanid woga suurewiisilised, aga midagi pidada tehtania, et Wene maa looduse warandus, mis tihti surnud kapitalina seisab, kord liii  kuma saaks ja inimestele tööd ja leiba tooks. — Keiserlikkude Majesteetide reisi paal ! deri jaamas Grusia mõisnikkude kogu i poolt pruukost walmisiotud, kus Majesteet i jälle Grusia aadelilogu termist jõi, oma ! tänu luhk> ja auiisiulva wastuwõtmise eest ! awaldas ja kinnitas, et ta köste saada tege!  nm, mis mõisnikkude elukorra kergituseks ja l paranduseks maja, sest Grusia rulltlstogu ! torwiiused olla 'unsaiua tähtsad, kui kõige ' kuu sees teisteleanda ja ise kohe wälja maale tagasi pööcda. Gifkistll teatab üks telegramm, et sääl. sed Muhamedi usu waimulikud ülemad Ar. menia pääpiiskopi Makari ees käinud, ja sääl tunnistanud, et Muhamedi ja Arme- usulised edespidi rahus ja kokkuleppimises  elama saada ja kõik wööriti arwamised  nende wahelt kaduma peawad. Hdessast. Üks isand J, oli mitu korda ) palunud ülikooli sisse astuda, aga tema palwet lükati ikka tagasi, sest et ta Juut oli. Siis tuli mees selle õnneliku mõtte pääle, Keisri Majesteedile palwetelegrammi  saata, mida ka armulikult kuulda wõeti ja Kiewi ülikooli rektorile teatati, et J. Kõigekõrgema käsu pääle ülikooli wastu peab wöetama. Muidugi on J. rõõm ja tänu otsata. Wakahanis tekib üks nafta purts'kaew  teise järeke. Nädala aja eest awas „Kaspia selts" ühe kiwiõli hallika, mis päewa ja öö kohta 500,L00 puuda õli ja liitva wälja purtSkab. See oleks aga liig suur raiskamine olnud, sest nii suurel mõõdul ci oleks keegi teda ära jõudnud tarwitada. Hakati talle siis ruttu tõket tegema  ja saadi ta ka õnneks sel wiisil kinni panna, et nüüd tahtmise järele nii palju õli wälja woolata wöib lasta, kui süda lustib. Balahanist saab nafta hulka torusid  niööda Bakusse Musta linna pumbattld, kus 157 lambiõli wabrikud on. Naftaõli pära saab suuremalt jaolt kõik merde lastud,  nõnda et temast meri päris laenetab ja ometi on ta kõige parem kütmise materjal  auru masinatele. Kõige selle mõtlemata raiskamise juures wöid sa, armas Eesti wend, ikka Meel mureta olla, sest siinne walguse warandus on nii lõpmata suur, et Baku iuuwalgus ka weel sinu lastelaste majades pikki talweöösid wõib walgustada. Üht on küll karta, nimelt seda, et ta kallimaks  läheb, mitte kasinaks jäämise pärast, waid kasupüüdjate rahameeste ahnuse läbi. Rikas Juut Rotshschild, kes hiljuti oma suguwendäde keskel Odessas kimbus oli, sobitab praegu kõige wabrikute peremeestega kaupa (kõige suuremad wälja arwatud), et need oma õli ainult temale müüksiwad. Kui tal korda läheb kõik kiwiõli oma kätte saada ja ka teised suuremad wabrikuomanikud  temaga kokku leppiwad, siis wöimad nad. küll lamhiöli kallimaks ajada, ilma Seda ja teist. Hõbedane õmbluse masin kingiti kuulsa õmbluse masinale wnbrikandi Singeri tütrele  pu.makmgik?, teo tänawu aasta Prantsuse  maal herzogi Dekazessc abikaasals sai. Kaaskirja-? oli ööldud, et see masin meeld.'tuletuseks  pidada olema, kuda nooriku isa südi ja hoolika tcgewusc läbi omale määratu  waranduse on iogunad, nii et nüüd tütar herzoginnaks wõis saada. Punkti päiilt. Kuulus lauljanna Pätti oli oma peremehega kindla kauba teinud, et talle iga kord enne näitelawale minekut 1000 naela sterlingit (10,000 rubla) ette maksetakse. Kord aga puudus peremehel 200 naela. Lauljanna ei wötnud aga poolikut  summa wastu; ometi lubas ta palwete  waral ennast näiteriidesse panna, kui talle peremees kassa awamise järele kohe sisse tulnud raha kätte saadab, kuni arp täis saab. Kingi ci tahta ta enne jalga panna, kui tall lubatud summa kii?s, Nii sündisgi, Vli ju kaunis summale kassas koos, wiidi see talle kätte, siis poni ta ühe kinga jalga, teist aga mitte enne, kui wiimne kopik käes oli, siis ta alles oli malmis näitelawale ilmuma, kus waheajal näitlemine  ju alganud ols. Allikal. Lata teel sest lõpmata vutt minci lima tõi, vilu raäasi 5 ' «viu nuttis metsa all Xaua - kaua allikal. LanuMs. M 119. Postmiees. 1888.