0. Kalli loomade segaw ere 100 ma d oma keskls Sõnnid. I. auuhind, Ministeriumi weike hõbe-medalje: Juhan Napsei sõnn Raadilt. 11. auuhind, Ministeriumi brongs medalje: Äksi kirikuõpetaja  Wegeueri sõnn. Lehmad. I. auuhind, Ministeriumi weike hõbe-medalje: herra A. v. Stryk-Palla kolm lüpsi-lehma. 11. auuhind, Miuisteriumi brongs-medalie i Baron Ungern- Sternberg-Karstemõjsa lehm. Seltsi örongs-medalje: Juhan Saar'e lehm Wana - Kuustelt; herra Riik- Ülenurme lehm; Juhan Saar'e lehm Wana-Knustelt. v. Mitmed segawerc maa-lo omad Sõnnid. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe-medalje : Jaak Llllep i sõnn Kawildast; Jaaa Kapp'i sõnn Maramalt. Lehmad. I. auuhind, Seltsi weike hõbe - medalje: N. v. Essen- Kastra maa-lehm. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe-medalje sa 10 rubla herra N. v. Esseni poolt: Jüri Kordtl lehm. Ministeriumi  kiitusekirja ja 10 rubla herra v. Essen'i poolt saiwad peale selle Jakob Mooses'e sõnn Maksalt, ja Jaan Tanni sõnn Kastrelt. Kaswandused. I. auuhind, Seltsi suur hõbe-medalje: herra O. v. Samson-Kurista  mullikad. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje: herra v. Anrep- Löwe wafikad. 111. auuhind, Ministeriumi brongs-medalje: herra v. Mensenkampff-Puderküla  wasikad. Mitus: herra Stokeby- Weike-Kongota kas-vandus; herra von Stryk-Palla wasikad. S i a d. I. auuhind, hõbe -medalie: praua v. HelmKsen - Wana- Woidomä Bertshiri kaswandus. Brongs-medalje: praua v. Helmersen - Wana - Woidoma emised; herra Landrath v. Liphardt-Raadi Lincolnshire emis. 11. auuhind, brongs-medalje: herra v. Essen-Kastre kaswandus.  Kiitus: herra Landrath v. Liphardt-Raadi Lincolnshire kult; herra maaler Sachs Berkshire kaswandus  Tartust. Põllu töö a n ded ia pSllutöö abi töö d. 1. anuhind,! Ministeriuml krttuse-kiri: herra A. v. Sivers- Wana - Kuuste, ialwe nisu ja rukki proowide eest; mölder F. Tannbaum Sangastelt, tangu proowige eest. 11. auuhind, Seltsi kiitus: herra v. Numers-Jdwen, pressturbate  eest; herra Rosenpflanzer-Loost, kondi-jahu eest; Herra v. La Trobe Wiru-Triigilt, kistud katuse-peergude  eest; herra H. Blumberg wilja-kuiwatuse riista modelli eest; herra M. Böckler Tallinnast, wankeeja  kabja-määre eest. Kiitlikkn tähendust: Graf Berg-Sangaste, leigatud turbate eest. Kodutöö. Kangad. Brongs - medalje: Marie Setting Helmelt, willase  rätiku eest; Sosie Sonn Tartust ja kirikupraua Bchse Helmelt, willase riide eest; preili Saar Kärnalt, põrandariide  eest; Maria NiweS Pangotalt, püüri-riide cesi. Kiitus: willase waepade eest: Anna Bicks, Khristine  Kondt Alatskiwilt, Ann Kallas Holstrelt, Muna Kilki Tartust ja AM Padnik Ulilalt. Kalewi e e st: M. Bokka Tartust, Adele Kabel Laiwalt ja praua Oebius Äwinurmelt.  Willase riide eest: Anna Reinwaldt, Marie Goldmann Tartust, L. Willmann Terrakwerelt ja Liisa Mihhelson Kärnalt. Poolwillase riide eest: Piina Sujts Tartust, Muna Stahlberg Tartust, Anna Kaügur Tartust, Leena Karu Tartust. Peale selle: Anna Weikmann Rääbiselt laud-linade eest, M. Gerw Tartust linase tuue-riide eest ja kiriku-praua Behse Helmelt, käterätikute  eest. L. Käsitööd: Brongs-medalje: Baroni praua Pilar Mardilt,  ühe mängu-wacba eest; praua J. Koch Tartust korsettide  eest; praua Suslow Tapalt spitside eest. Kii tust: Liisa Brett Tartust lappidest waeba eest, Anna Seil Tartust ühe käte-rätiku eest, preili Schmidt Tartust ühe stikki-töö eest, Anna Jürgenson Wesnerist ühe wöö eest, Charlotte Jannsen Tartust ühe brodeeritud taskurätiku  Anna Ernitz ja Rosalie Kallas Kärnalt ohjade eest, Liina Wendler Laiwalt ühe särgi eest, Marie Masing willase lõnga eest. Wõtdukünnil on auuhtnda saanud: 5 rubla K. Aro ja P. Wohla Wang-KuuStelt; 3 rubla üksteiükümmend  mõisa-sulast; kiitust peremees J. Albre Kastrelt. Wiljandist kirjutakse meile: ,Kuida juba teistest lehtedest  kuulda, on meie kõrge riigi-ametnik, Kubernöri herra Kindral-Major Sinowjew, oma ametnikkudega tuber- mangus Annade ja paikade labiwaatamist alganud, ja jõudsiwad nemad sel reisul Leikusekuu 28. pääwal ka meie Wiljandi linna, ja waatafiwad kohtud, koolid, kirikud ja muud asutused läbi, kõigiga wäga rahul olles. Teisel pääwal jahvad ka Uue - Woidoma ja Wana-Tennasilma wallaavalitsused ja kogukonua-kohtud läbi waadatud, kus juures esimene walla Wallawanem, Tõnis Reier, tema hoolsa ja auusa knue-aastase teenistuse eest tänatud sni, kuna Wana-Tennüsilmas asi teisiti oli. Kui tema ka muidu küll .wäga armuline ja lahke iga ametniku ja teiste inimeste wasta olnud, siis pidanud tema sealKaitust mõnesuguse  amett-tallituse wasta, tunnistama. Peale selle reisis Kubernör Sillakohtu-wanema, herra von Helmerseni saatusel  Tartu poole edasi." Tori kihelkonnast kixjutakse meile: »Pühapaäwal, Mihklikuu 1. pääwal oli Toriõ kiriku- kontsert, ühe kurtkeeletuma  lapse koolitamise heaks. Kontserti andjad oliwad meie oma kihelkhuna Saksa laulukoori liited, Pärnu lauluja  muusika-õpetaja, herra M. Peters'i juhatusel. .Wntserti programm oli: Toccato et suga, orelimäng .... Sebastian Vach. Ave verum, segakoor ...... Mozart. Mu karjane, Issand, segakoor . . . Klein. Palwe laul, Soprau-folo oreliga . . Beethoven. Ma ootan Jesus sind, duett. . . . Mendelsohn. Zesus rõõmustaja, segakoor . ... Sebastian Bach. 11. Fantasia, orelimäng Tõpfer. Ohtu-Zaul, wioli ja orelimäng . . . R. Schumann. Kiida nüüd Issandat, segakoor . . . Kuntze. Arioso, violi, cello ja orelimäng . . . Händel. Tõsta omad silmad, terzett . ... Mendelsohn. Betlehem ephrata, segakoor .... Hörschelmaun. Lõpe-mäng, oreliga. Nenda saime meie siis kuulda solo-laulu, duetti, terzetti,  segakori, wioli ist oreli mängu. Iseäranis kauniste kõlasiwad segakoori laulud „Mu karjane Issand" ja, Ave verum", ja duett praua ja preili Habicht'i poolest. Mk küll ilmad nädal otsa selle ees Vihmased ja teed selle läbi porised oliwad, siiski oli meie ruumika Jumala-koda inimestega  täidetud. Ka wõeraist kihelkondadest oli meile selleks tähtsaks pääwaks ja selle helde ettewõtmise Ületamiseks  rohkest külalisi tulnud. Sissetulek on minul teadmata,  aga see näitab üle lootuse õnnistatud olnud olema, sest trükitud piljetid oliwad juba ammu enne kontserti hakatust  otsas. Tänu kõige waewa-nägiiatele!" ,Üks pealtkuulaja." Riiast. Wiimasel uädalil on Riigas ühe wargasalgu  jäljile saadud, kes wiimasel aeal palju paha teinud. Salgu peamehed on juba luku taga. Kuuramaalt- Tukkumi linnas on laadaliste wahel hirmus kiskumine olnud. Seal on muidu laada aeal Politseile ikka soldatid abiks antud, aga sel aastal ei ole luba mitte õigel aeal senna jõudnud ja Politsei oma wähese  ametnikkudega ei ole joobnud pööraseid tallitseda suutnud.  Üks noor mees on paigal surnuks peksetud, palju teist on wigastatud ja nendest olla juba üks ära surnud. Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir  Aleksandr owitsch on Warshawisse reisinud. Wõib olla. et Suurwürst nende Poolakate pärast reisis, keda Preusfiimaalt koju tagasi saadedakse ja keda tunni 40.000 hinge olema arwatakse. Kuiba räägitakse, ei tahta Wene walitsus neid enam wasta wõtta, kes 16 aastat ja peale seda ära oliwad ja selle läbi oma kodumaa õigust kautastwad. Selle kuu 4. pääwal on neist juba 84 hinge Warshawisse tulnud, enam ist käsitöö-mehed ja lihtlased töömehed. See asi saab wist Niigiwalitsuste wahel kirjawahetamist  tarwitama, sest kui ka iga riik oma auusaid alamaid muidugi rõõmuga wasta wõtab, kui nemad wöeralt  maalt tagasi tulewad, siis kardetakse nende inimeste kestis palju kahtlasi waimusi olema, keda ükski riik õiete tarwitada ei wõi. Ka on raske nii järsku nii palju inimestele  kohalist paika, tööd ja leiba leida. Hiljuti kõlas jutt läbi lehtede, et Wenemaa Korea Kuningriiki oma .kaitsuse ehk õigem : oma wõimuskonna alla wõtnud. Ametlikult saab seda nüüd tühjaks jutuks tunnistatud. Wene, ma ja Korea wahel olla küll ühendus kaubaajamise parast tehtud, mis seal Wene alamatele niisama palju u annab, kui Saksamaa ja Inglismaa alamatel on, aga muud kaupa ei ole seal tehtud.  Teiselt  poolelt kinnitakse aga, et Wenemaa ja Korea wahel wiimasel Jõulukuul üks iseäraline kaup on tehtud olnud, mida Kuningas aga mitte ei kinnitanud. Korea ülem Minister oli endine Preussi wäepealik von Möllendorff.  Kui wiimasel Jõulukuul seal mässamine oli, midq Khiinlased sigitanud oliwad, et Japaiilaste wõimus seal mahendatud saaks ja kui seal mässajatest hulk Japanlafi  ära tapetud sai, Kuningas ise ka põgenema pidi, siis on Möllendorff kartnud, et Khiina ja Japani wahel sõda tõuseks ja et see ' sõda Korea pinna peal peetud saaks. Möllendorff on oma uut isamaad selle häda eest hoida ja ülepea Khiina ja Japani segase poolwalitsuse alt peasta tahtnud, on sellepärast saadikuid Amuri maa Äubernöri juure Wladiwostokki saatnud ja Wene kaltsust paluda lasknud.  Seal olla ka kaup tehtud, mis järel Korea sõeawägi ja Politsei Wene pealikute all seisma pidi, Korea walitsus ilma Wenemaa lubata teiste riikidega ühendust tegema ei pidanud, Lasarewi sadam Korea randas Wenemaa merewäe  jaamaks antud sai, telegrasid Wenemaa walitsuse alla langefiwad ja Wenemaale õigust anti Korea põhjapoolistel  maadel sõeawäe liikumiseks teesi ehitada. Selle wasta tõutauud Wene walilsus Koreat kõige waliste Vaenlaste wasta kaitseda. Kui need saadikud aga Wladiwostokist  tagasi jöudfiwad, fiis oli tüli Khiina ja Japani wahel juba lepitatud ja Koreast sai üks saatekoud Japanisse  saadetud, seda wägiwalda andeks paluma, mis Seoulis. Korea pealinnas, Japanlastele mässajatest tehtud oli. Selle saatekonna keskis oli ka Möllendorff, kes Japanis  Wene Saadikuga kokku sai ja temaga tehtud kaupa uueste läbi rääkinud olla. Selle peale on Wene saatekonna  Sekretär, Speyer, Koreasse tulnud, tehtud kaupa kinnitada laskma. Seal on Kuningas aga jälle Khiinlaste wöimuse all seisnud ja ei ole seda kaupa mitte kinnitanud.  Wene walitsus ei foowi aga sel korral Khlinaga mitte sõda ja ei ole sellepärast ka Koreaga tehtud kauba kinnitamist waljumini pärinud. Nenda on Inglismaalt tulnud sõnumid, aga kas need ka õiged on, see ou weel teadmata. Nüüd on aga Möllendorff KoreaS omast ametist  lahti lastud, wöimus näib täitsa Khiinlaste käes olema ja suuremat õigust, kui kaubaajamise ühendust, ei ole siis Weuemaal ilma fõeata seal esiteks wist mitte loota. Arwata wõib aga, et Wenemaa poolt üht sadamat Korea randas wäga soowitakse ja iga nöuuga toimetada Püütakse, sest Amuri maakondade pärast on seda wäga tarw is. Wene sadamad Waikse-mere randaS on talwel kalla külmetanud, Korea sadamad selles randas on ikka lahti. Wenemaa ja Saksamaa wahel on üks kaup tehtud, mis järel need riigid Vastastikku oma Aktsia-Seltside õigusi kaitsewad. Wenemaa Afghanistani piire kommisfär Lesser, on selle kuu 3. pääwal Peterburgisse jõudnud ja on selle protokolli kaasa toonud, mis tähendatud piire üle Londonis alla kirjutatud said. Piire-kommissionid saada pea koha ja paiga peal piiret määrama. See asi on siis nüüd lepituse teel tasutatnd, kui kauaks aga, see on kMaw. Inglismaa poolt maksetakse Afghanisiani Emirile suurt abiraha, millega tema oma sõeawäge üles peab ja sellega omast kohast Jnglis-Jndia piiret Wenemaa wasta kaitseb. Kui kaua see aga kestab, kui kaua temale seda raha maksa tahetakse ja kui ustaw piir-waht tema on, see kõik on küsttaw. Mõlemilt poolelt saadakse. ka aru, et Wenemaa oma piireid nii kaua edasi nihutama peab ja edasi nihutama saab, kuuni ühe korraldatud riigi wasta tõukab. Mõlemilt poolelt kostawad siis ka juba hääled, mis parimad, jet Afghanisiani maa Wenemaa ja Inglismaa  wahel jagatud saaks, siis wast oleks Wene-Jndia piir jaädawalt õiendatud. Targa riigi-meeste asi on nüüd toimetada,  et see Võimalikult pea ja ilma sõrata sünniks. Seespidiste asjade Minister, Graf T o l st o i, kes omas mõisas Njasani kubermangus ennast üles peab, olla omas terwises m palju paranenud, et tema igal pääwal mitu tundi tööd teha wõib. Tema olla seal Makonna-nöuukogusi  iseäralise tähelpanemise alla wõtnud, sest neid peetakse  mitmest tükist puudumiseks, tahetakse sügawalt muuta ja see asi saada juba sel sügisel Riiksrathi nõuupidamise alla wõetud. Raha-minister, Riigisekretär von Buug e, on Mustamere sadamaid läbi waatamas. Batumist. Selle kuu lõpul hakatakse Baku ja Batumi wahel torust ehitama, mis läbi esimesest paigast kiwi-öli teise jooksta lastakse. Kulu on 16,040,000 rubla peale arwatud, kasu loodetakse aastas 2.371,220 rubla saama. Tomskist' Rijski maakondas, 25 wersta Altaiskoje külast eemal, olla üks talumees kullasegast ja wäga knllarikkast  maad leidnud. Igalt poolelt tormata juba rahwast senna kokku ja igaüks teenida 5 künni 6 rubla pääwas. Kui kaua?! Wladiwostokist. Nangasakis on Leikusekuu 25. pääwast  29. pääwani 300 inimest kholerasse haigeks jäänud ja 175 ära surnud, ümberkaudsel maal 463 haigeks jäänud  ja 256 ära surnud. Wladiwostokis ei ole tänine weel seda tõbe olnud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Tüli Saksamaa ja Spaania wahel arwatakse  sedawiisi lepitatud saama, et Saksamaa Karoliinide  saarestikku Spauia ülewalitsuse alla jätab, selle waSta aga piiramata kaubaajamise ja laewasõidu õigust saab.