paiste" salgud jälle ilmunud ja Vallybawn'! ligidal üht mõisawalttfejat nii kangest oma halastamata käte alla wõtnud, et tema elu eest kardetakse. Selle aasta esimesel kolmel kuul on lirimaal 763 perekonda 4575 hingega, kohtu poolest rentkohtadest wälja heidetud. See on see suur »kasu", mida Parnell ja tema kaaS-rahwamehed rahwale  saadawad l Jda-Rumeeliast. Nõndanimetatud ,wabameelised" ringkonnad katsuwad rahwast uue Kindral-Kubernöri waSta wihale kihutada. Nemad kujuStawad rahwale ette, et Krestowitsh üksi Wene Konsuli, mitte Wene Keisri tahtmist  mööda ametisse pandud olla ja päriwad, et Bulgaaria Würst Jda-Rumeelia Kindral-Kubernöriks nimetatud saaks. Et see Bulgaaria ja Jda-Rumeelia ühendamist tähendab, Berliini kongressi otsuse järel täidetud saada et wõi ja ükfi aga nendanimetatud Momikuumaa küsimist" enne aegu uueSte kihisema paneb, tüli ja mässamist sigitab, seda teadwad nende pwabameelised" ringkonnad wäga heaste, aga just tüli ja mässamist nemad soowiwad. - Egyptusest. Sõnumid mis Sudanist tulewad, on wäga pahad. Slalen Bey on Fasheri linna Darfuri riikiS, Mahdi salkude kätte annud. Sealt on Mahdt 9000 harjutatud  sõeameest ja 20.000 Remingtoni püssi saanud. Temal' olla nüüd 50,000 künni 60,000 takkalaetawat püSst ja lugemata hulk wanu tuleluku püssa. Ratsawäge olla temal umbes 100,000 meest hea hobustega, kes igal silmapilgul tema käsu peale wainule astuwad. Dongula Mudir wõi Kubernör lingeb ikka rohkem kahtluse alla. Tema käsu peale on üks Bashibozukide pealik Wady-HalfaS Ggyptuse magasid lahti murda lasknud, 1000 Remingtoni püSst ja 400,000 padronit wälja wõtnud ja Dongolasse wedannd. Abu - Hamed'is on Mahdi salgud Ggyptuse moona magasid ära wõtnud. Tema sseawägt Arzir Mohammed  Abdallas't käsu all, kes üks kõige kardetawam Mahdi pealik on, tungib ikka Khartumi poole edasi ja saab rahwast ja Shetkidest lahkest ja rõõmsast waSta wöetud.  ÜkS kompanii Ggyptuse wäge, Kapten Gageri käsu all, on tema waSta saadetud. Kõik Niiluse kaldad olla juba Kordujani söeawäega täidetud. AbessyniaS on Admiral Hewett rahwa poolest wäga külmalt, ehk koguni wthaga waSta wõetud. Temale ega tema seltfilaStele ei ole ühegi hinna eest moona antud; rahwas oli jäme ja häbemata nende wasta. Inglismaa poolt pakutakse Abessynia  Kuningale järgmist kaupa: ,1) Massua saab priisadamakS  tunnistatud; 2) Bogas-Seuheiti maakond lanaeb  Ethyopia (Abessynia) külge; 3) Ggyptuse walitseja muretseb selle eest. et üks Abuna (Kubernör) nimetatud saab; 4) Kuningas Johann annab sõeawäe salkudele Kalabat  iS, Kassala'S ja Amadtb'ts iga wõimaltkku abi ja lubab neile omast maast läbi minna; 5) kõik tülid Abessynia  ja Egyptuse wahel saawad Inglismaa läbi seletatud." Kuningas ei ole selle peale weel wastust annud. Löuue-Aafrikast tulewad kardetawad sõnumid. Boerlased  (Hollandi rahwa sugust asutajad Transwaalis) tahawad  ennast Kesk-Zuulumaal asutada ja Dinazulutt, Cetewayo  wanemat poega, Kuningaks tõsta. Selle wasta paneb Umdabuka, kelle erakond ka juba Inglismaa Resideuti, Mr. Osborni erakonna peale tunginud on. Nemad satwad  küll tagasi löödud, on aga palju põletanud ja tapnud. Usutlased tahawad kõiki Missionärist ära ajada. Norramaa  Misjoni asutuses tungisiwad nemad Jürikuu 22. pääwal rahwa peale, kes kirikust wälja tuli, tapsiwad kolm inimest ja ajafiwad karjad ära. Öösel tuliwad nemad tagasi ja tapfiwad kõik Kristlased ära, keda kätte saiwad. ÜkS Misfionär põgenes oma abikaasaga; teine on wana ja ei suutnud põgeneda, mis temast saanud, see on teadmata.  Misfionär Robertsoni asutus olla maha põletatud. Jda-Jndiast. Juba mõni aeg oodatud sõda Nepali ja Tibeti wahel näib lahti läinud olema. Tibetanlased, Kindral Puddum Dshungi all, umbes 2000 meest, on selle kuu 1. pääwal Nepali piire poole saadetud ja on kõik moona ärawõtnud, mis piirel kogutud oli. Sõea osawuses olla küll Nepallased Tibetanlaõtest ees, aga Tibeti kliima ja loodus saada neil takistuseks olema. Jutu leht. Pärijad. Gakss keelest, Friedrich Friedrich i Ml. (Järg.) sKui mina homme juba ära reisin", ütles kawalpea, ,fiis wõin mõne nädali pärak jälle tagasi olla. Iga tundi tahan tuluga tarwitada. Juliana, mitte ühendus altar! ees ei seu meie südameid, waid armaõtuS, ja minu peale wõid kindel olla, sest juba mitu aastat olen Sind südames  kannud. Kindlast sõuame lühikese lahkumise laenetest läbi, aga sel korral peame weel lahkuma." Juliana mõtles järele ja jättis wiimakS oma tahtmise täitmist öhkateS pärimata. Seda silmapilku tarwitaS Saadek kasuga. Müüd peame notari juure minema", ütleS tema. ,Seal lased minule wolikirja walmtstada, millega Sinu pärandust wälja wõtta wõin." MaS seda on tarwis?" küsis Juliana. xJlma rääkimata", kinnitas Saadek. Muidu peaksin ehk nädalite kaupa Chicagos wolikirja  peale ootama ja sel aeal wõiks kõik see asi rikki minna." Juliana oli walmis seda tahtmist täitma. Reisu kuludest ei lausunud adwokat esiteks weel sõna; enne pidi temal wolikiri taskus olema. Et raha pärimine  ka weel Võitlemist tarwitaks, seda ei suutnud tema salata, lootis aga ka selles wõttn saama. ,Ja millal tahad Sina juba reisule minna?" küflS Juliana. Mana õhtu ehk homme homiku." Mii pea juba peab minu õnn lõppemal" kurtis wana piiga pisaratega. .. . Mannata kullake!" WaigistaS teine. Wiimase silmapilguni  jään Sinu juure. Aga nüüd peame minema." Juliana kuulas sõna. Notari juureS kandis Saadek hoolt, et wolikiri kindlamal sõnal ülespandud sai. Nüüd kargas tema süda salajas rindus, nagu oleks kõik pärandus  juba tema taskus. Nüüd oli temal kerge Julianaga õrnast ümber käia, sest pall ei olnud weike. Ette walmistamiseks  pidi tema küll weel paariks tunniks lahkuma, oli aga õhtal õige! aeal jälle tagasi, sest weel selsamal õhtal tahtis tema Hamburgi sõita ja sealt esimese laewa peale minna. . . . Õhtaks oli Juliana lauda katnud ja ka natuke haput wiina lauale pannud. Ligijõudaw lahkumine oli tema südant nii palju pehmestanud, et tema reisuks kergema waewaga poolteisttuhat thalrit andis, kui Saadek arvanud, kes küll kakStuhat küsinud, aga wiimakS ka sellega esiteks läbi saada lootis. Mlma asjata ei taha mina ühtigi kulutada", kinnitas tema, wana piiga käele suud andes, kes seda summat õhkateõ  suure pärandusele ohwriks andis. Selsamal aeal jõudis ka puusepp Lamprehti majas lahkumise tund ligemale. Heinrih oli tarwiliSte kirjadega L. linnast tagasi tulnud. Seal oli tema kuulnud, et kaks pääwa enne seda üks mees seal olnud ja omale neidsama tunnistusi walmistada lasknud ja temale oli ka üteldud, et üks Gottlieb Lamprehti õetütar oma Varandust selle linnale kinkida tahta ja selleks neid paberid tarwitada. Heinrih oli seda uskunud, künni sellest kodu sepa kuuldes rääkis. Muida oli selle naesterahwa nimi", küsis Rüdiger. Seda ei olnud Heinrih teada saanud. »Ja ka Teie usute seda juttu?" küfiS sepp, Lamprehti poole pöörates. See ei arwannd teisiti. ,Aha! Lampreht, mina pidasin Teid natuke kawalamakS",  ütles sepp naerdes. ,Minul ei ole see lugu küll ka paremini tuttaw, aga siiski arwan teisiti. See naeSterahwaS, Teie sugulane, on sellest pärandusest ka kuulnud ja on ühe kawala mehe tunnistuste järel saatnud. Reisib seesama meeS ka Ameerikasse, siis peab Heinrih ette waatama, et teine ette ei jõua " Homikul oli Katsentaal weel kord seal käinud ja puusepa  pärandust omale oSta tahtnud, aga õnneks ol! sepp ka sel korral seal olnud, oli tema rehnungi wälja maksnud  ja tähendanud, et teda fiin majaS enam näha et soowita. Johanna oli raSke südamega oma poja reisu aSju juba pääwal enne seda kokku pannud. Lahkumise mõte oli raSkem, kui oodataw õnn seda üles kaaluda suutis.  Õhta oli käeS ja kõik iõtustwad wiimast kord koos; ka Rüdiger ei puudunud; ilma kadeduseta rõõmustas  tema ennast õiglase perekonna õnne üle. Johanna oli oma kõige paremat lauale pannud, Rüdiger oli paar pudelit omalt poolelt juure lisanud, aga üksi temal mekkiS söök ja jook. Teised oliwad kurwad, kui Heinrih seda ka wõimalikult peita katsus. Johanna nuttis tasa. Mina ei saa sugugi aru, mis Teil on", ütles sepp. Meie peaksite kõik rõõmsad olema, olete aga kurwad, nagu kardaksite midagi." Mina oleksin rahul, kui teekond nii kuugele ei läheks" kaebas Johanna. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 20. Behe-k. p. teeb fpaStor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab õpijaid waStu. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat pastor AsSmuth. Laupääw kellu 12 wõtab pastor AsSmuth pihtile, kellu pool 1 loetab pastor Grohmann leerilapsed, ja wõtab neid siis muu lanarahwaga  seltsis pihtile. Kaarte kiriku õpetaja wõtab piihapääw, 20. Lehe-k. p. lauarahwast  waStu. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9 —12, Pihti laupääw kellu 1. Mija-wainm-kiriklls teeb pastor Bergwitz 13. Lehe-k. p. jutlust. A!,„, T.-W-. 17. --«-.w, ,«».! ISSt. - !-»-!»» »>->, >" t-»--' «- Kurna ja Mõtgo mõisate walüfnStega  ühes nõuus awaldab Tallinna Linna-ammet seeläbi üleüldiseks teaduseks, et ?alap»i,idmi„e Ülemiste järwe ueal kõiaeS tema ruumis kõige kangemalt ärakeelatud on. » i ' e Tallinnas, Linna-ammet, 14. Mar-kuu pääwal 1334. a. . Linna-pea W. Greeffeuhageu. Linna.sekretär O. Beuecke. H 956. Seeläbi saab teada antud, et nende läbikatsumine  kes koolmeistri ammeti peale tahawad saada, nüüd Luuda seminaaris SS. ja »6. Juunil s. a. ette wõetakse.  Tunnistus kirjadest on tarms: 1) Kiriku täht, mille sees wanadus ja wiimne laualkäimine on ülespandud. 2) Rõuge panemise täht. 3) Elu kombete tunnistus kiriku õpetaja 4) Kooli tunnistus kus katsutaw koolis käinud, kiriku õpetaja ehk kooli eestseisuse  poolt. Nimetud tunnistused peawad kõige hiljemalt  »». Juuni-knu Mwaks üle Merjamaa postijaama seemmaari walitsuse kätte saadetud olema. ' A. Loffrenz, Seminaari-Direktor. Teadaandmijed. AlgusMalised SiWr iiulblusmshimd saiwad suures maailma-wäljanäituseS Amsterdami linnas Kõige esimest ja kõrgemat hinda. auu-tilnnistus. istel Pariisi Wiini ja Philadelphia linnas, kus alguSparalised Singer-õmbluS- Mg7.°!g°ma. Nn». näl.a,-. n-°d° h..d.st .°.g° kõrgema auu-hinna jägamisega awaldalud. G. Reidlinger. Tallinnas. Pitka unlitsas Nr. 57!188. Narwas, Bnrg uulitsas. Rernst'i majas. Rakweres, Pitka-uulitfas Nr. lk. Mlafyinaga Kudujad wõiwad hea Palga eest tööd saada, Sukakudumise wabrikus A. Nielitzi juures, suure Tartu maande peal Nr. 33. omas majas. Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist meie lehe ,Tallinna Sõbra peale herra G. J. Karom'L raamatupoed wasta. Talukoha mimsc iaostmse-koutrakt on saada trükimajas. Lindforsi pärijate juure» on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GeskirjNÄ Lesti maarahwa kootidele. Hind ZdS kop.