mitte ytthwa" kärad ei ole,'.«atd Keie eneSte kärad, ja et Teie «litte Mhwav" eh? toguni »ksit rahmav" el ole, ka mitte Eestlased, waid Sakalased. MNe kovmuaa ringkondadest  ei ole teda keegi palkanud. Aga kui teda ka palgatud oleks, mis tõest mitte ei ole, kaS tema fiiv mitte Nthilistlane, iikS mees olla ei wotkS, keS ühtigi ei usu, ühtigi ei annSta, see on ÜkS meeS kõige.wabameelisemast" joonest? Meie arwame, et üks ,wanameeline" maim, keS Jumalat usnb, Jumalat, seadust ja efiwanemate elukorda  auuötab, ennast seesuguseks teukS mitte palgata ei lase. olgu palkaja keS taheS. Aav näete. targad ,toimetajad",  Teie tuuletallamisel) on niisama rumalad, kui need õelad on! Aga, nii möiStaw Balttmaa auusamate ja kõrgemate ringkondade ja ametliku eestseisjate foowimine ka on. et see noor meeS kõige karmima seadusliku nuhtluse alla mõistetud  saaks, nii hoolega peawad ametlikud aSja tundjad ja kohtumõistjad walwama, et nemad ennast sellest soowimisest mitte eksitada ei lase. Nemad et tohi oma silma mitte sellest kartusest segada laSta. et ehk wahest pahatahtlikud lehed ja mehed seda meie kodumaa ja meie suurkooli wasta kurjaõte pruukima saakstwad, kui nemad leiawad. et kurjategija  asemel ÜkS õnnetu segameeline nende ees seisab. Kui David Schwarz mitte nendest ringkondadest meie kodumaa suurkooli õnnetuseks saadetud et ole, keS meie suurt isamaad leinamisega tättstwad. stiS on meil siin ühe hlugliku mõistatusega  tegemist, mille ÜlesarwamisekS palju pilka meelt ja tõsist, segamata meelt kulub. UkS õpetatud noor mees, kelle eeS sitsew elutee lahti on. ei saa nii kergest halwakS kurjategijaks, kui tema mõiStuS tõeSte segamata on. Ikka wõlb olla, et te,na aegttti segatud meeles oma koledat tööd ära tegi; ikka wõib ka olla, et tema aeguti segatud meeles üht süüd oma peale wvttiS, mida tema koguni teinud ei ole. Jätakflwad ametlikud asjatundjad ja kohtumõistjad fiin mõnda asja. kartuse pärast pahatahtliku sõimamise eest, sügawamalt tähele panemata, sits olekflwad nemad politikat oma kohtulauale Muda lasknud, ja selle eest hoidku meid Jumal I Sakalased näiwad üht weiket pettust, heateu  katte all, ette walmiStama. Juba mõnest aeost saadik korjatakse Karl Robert Jakobsoni pärijatele raha ja otsitakse Aurgja talu peale raha laenata. Meil ei wsi selle korjamise  wasta midagi rääkida olla, ja seda ei taha meie ka teha On Jakobsoni lesk ja waesedlaps-d wiletsuse ja waesuse stsse langenud, stiS andku igaüks omast lahkest käest, nii palju kui süda sunnib ja kukkur kannab, selle järel pärimata. kaS Jakobsoni tegewuS meie kodumaale ja meie rahwale kasu wsi kahju saatnud on. Politika meeSte õnnetumad  järeliääjad ei tohi politika pulgaga msedetnd saada, nemad et ole enam muud kui abitarwiltsed kaasinimesed. Aga Sakalased näiwad seda rahalaenu asja häbemata  pettusega tallitama, ja see pärib seletust ja pärib awalikku karistamist. Oma Nr. 76 fees toob .WalguS" selle asja tallituseks üht õige liigutawat kirja ja selle seeS lueme Kurgja asjaoe .asjalikuks" seletamisekS:  .Wölgast Kurgja koha peal on ülepea t 4.000 rubla, aga koht on nüid Wiljandi kohtu poolt 30,000 rubla alla määratud. " Kui see tost oleks. stiS ei oleks jo koguni mitte maja, EeSti rahwaft selle la nuga tülitada. Iga koha peale, mis 30.000 rubla wäärt on, annab iga maa laenukassa keelmata l 5,000 rubla ja seda wõlga et pärita koguni mitte tagasi, waid seda kustutakse weikede aasta-maksudega. MtS häda ajab siis küll Jakobsoni leSke, keS selle aruandmise  järel ikka oma l 6.000 rubla raske on, ja tema kuulust eestseisjat, P, Ainsani, eralaeuu otsima ? Aga see ei ole küll wist mitte tõsi. Ghk on wahest jälle .Walguse" sõnumisaatja Ainsoni sõnades ,eksinud", nagu fliS, kui see mmwäärt Seltsi juhataja ja saadik nende sõnade  üle aru andis, miS Liiwimaa Kubernör temale ütelnud  oli? Peale selle on meil aga arusaamata, miks .Wiljandi kohuS" ühe maakoha hinda .määrama" läks, kuna selleks muidu ikka iseäralisi ametnikust tarwitakse. Koguni arusaamata  on meil aga, kuida Kurgja koht nii kallis olla wõib. Endiste aruannete järel on see koht, niipalju kui meie mäletame, 60—70 deSfätini suur. See teeks jo 400—500 rubla iga dessättni pealt wälja! MS hullamisel? ja kaksiti jutud need on. millega Teie rahwaft edasi ja tagasi eksitate, kallid Sakalased? Eestimaa talukohtade eest on tänine läbiStikku umbeS 60 rubla deSfätini pealt maksetud. Seal tõstab »WalguS" omad käed püsti ja palub ,silmameega" üht hinda .kroonu taksi" järel .määrata", sest see olla liiga kõrge. Sellega eksitab ,WalguS" mõnda peremeest, oma kohta ostmata jätma, kanni ,määratud" hind lilleks, künni aga tõe poolest muud ühtigi ei tule. knt .suguwend" Sakalamaalt, kes koha ära oStab ja endise peremehe laia maailma saadab. Nüüd lahawad Sakalased oma pesapaiga peale rahwa käest raha laenata, ja nüüd maksab nende ««aa deSsätin järöku 400-500 rubla! Peale selle oli, kui meie Siete mäle- tame, Kurgja wõlgade tasumiseks tänine paljalt SSOO rubla tarwiS, nüüd näib enam kui pool rohkem kuluma. Mis see on? KaS on ehk wahest Eestseisjatel" ja teistel auumeeStel  ka natuke rahwa raha waja, ja kas peab ehk wahest  nende ,kurg" seda oma pilka nokaga rahwa taskust noppima? Miö tembutamine see on, „ rahwa mehed" ? Tahate Tete oma omakfetele raha kerjata ja korjata, fitS tehke seda. Meie saame wait olema, kui Teie Üle seadusliku piire et karga ja rahwast just ülearu wälja ei kurna. Aga peliseid laennfi laske olla. see on üleliiga häbematta! Meie kiri , Virulase" Lutheruse teutamise wasta, näib selle lehe toimetajat ometigi natuke oma nime eest kartma pannud olema. Oma Nr. 40 sees wiugerdab  tema suures hädas, ja teeb mõne meeletuma küsimisega  oma lugejatele jänekse jälgi ette. Tema ei olla Lihula poolist rahwast Mene usku" heitma ,awatelennd", ,Wene ust" et teha Eestlast weel Venelaseks ja mis ,Virulane" omaS hädas weel muud ette kannab, mis aga muist nii lapselik on, et selle peale wasta ta ei maksa, muist nii kahewäärtline nagu Wariseeri kohturaha, et selle peale otsekohe wastaka et wõi. Miks ,Virulane" siis üleüldse  seda ekfitawat ja teutlikku wale juttu Lutheruse wasta kirjutama hakkas, miks tema walejuttudega rahwast meie kiriku wara kallale ärritab sellega ei taha meie nüüd rohkem  aega ja paberit raisata, waid paneme selle asemele siin ühe waStuse, mõne ,rahwamehe" järelmötlemisekS üleS, mida Mlshki Westnik", Sakalaste suur sõber, , Eesti Postimehele" annab. ,Eesti Postimees" oli ka kord natuke  selle Wenekeeli ,Peterburgt Zeitungi" sõbralise nõuu waSta kirjutada usaldanud, mille peale meie teda oma Nr. 37 seeS juhatafime. Selle peale waStab nüüd Mishki Westnik": .Nüüd on kord aeg tulnud, neid kentsakaid mõtete segadusi ja kergemeelseid arwamifi selgitada. Meiearwame, et ülemal tähendatud mõtete kandjad üleliiga suured mõttemehed,  unenägijad ja tegemas politika maldas maga lapselikud  mehed on. Kas arwawad nemad tõeste, et Wene riik üksi Lätlaste ja Eestlaste heaks on ja et temal oma enese tarwitusi, otstarbeid ja kohusid ei ole? See, mida meie sagedast, näituseks riigikeele õigusest Saksakeele kohta meie maal ütelnud oleme, see maksab meel suuremal mõedul siinsete rahwakeelede kohta. Mitte sellepärast ei wõitle meie näituseks Saksa õpetusekeele wasta koolides, et meie Läti ja EeSti keelt selle asemele panna tahaksime, mis nende keelede puudusliku ettewalmtstamise ja wähelise hariduse pärast nüüd ka täitsa wöimata oleks. Kui natuke järelandmisi  selleS tükkis ka arusaadaw oleks, siis wõikS see ometigi üksi maa rahwakoolide ja elementarkoolide kohta maksa, kuS rahwakeelt meel maewalt lubada mõikõ. Meie oleme küll ikka seeSsündinud rahwa osamõtmise eest, kohalises  isewalitsuses seisnud; aga nemad petawad iseendast hirmsast, kui nemad armawad, et Wene riik oma mõjudust maa asjades, nende heaks käest ära anda wõiks, nenda et walitsuS täitsa meeste kätte langeks, kes kohaliste rahwaste sugust on, nagu .Eesti Postimees" seda soowib. Maa isewalitsuS nende piirete seeS, kuida need tetsteS riigi kubermangudes pandud on peab Wene riigtwõimuse ja kohaliste Wene ametnikkude korralise järelwaatamise alla antud saama. Seda päriwad Wene riigi tähtsad tarwitused.  See ei teeks Läti ja Eesti lehtedele, mis selle meist tähendatud politika karwalised on, kahju, kui nemad seda meist tähendatud mõtet tähele panekfiwad. " Sedawiisi ja weel edasi kirjutab .Rishki West»iik",ja wastab .Eesti Postimehele" ja teiste .rahwameestele". See on stiS see nõuu, mis ueil Wenekeeli lehtedel EeSti rahwuse ja Eesti keele kohta on, kes Sakalast meie maale saatfiwad : .Waewalt" lubaksiwad nemad EeStikeelt külakoolides  ja elementarkoolideS; teistes, muidugi ka AleksandrikooliS,  peaks Wenekeel walitsema Tallitajad, külakuhjad  ja seesugused ametnikud wõikstwad wist ka ,waewalt"  Eestlased ja teised seeSsündinud inimesed olla, muidugi  kohaliste, Wene sugust ametnikkude (tshinownikude) ülewaatamise all. Kõik kohtukirjad, muidugi ka wallakohtuS,  peakflwad Wenekeeli kirjutatud olema, sest need tshtnownikud,  keda .Rishki Westniku" heldus meile saadab, need et oSka meie maakeelest ega taha neid õppida. Sellepärast  wõitlewad .Rishki Westnik" ja teised seesugused lehed Saksakeele wasta, selleks on nemad meile Sakslasi saatnud, .Walgust". .Wtrulast" ja teisi .paremaid rahwuSlikkusi  lehta" asutanud ja kõiki neid EeSti rahwa ja EeSti keele waenlasekS sõimata lasknud, keS nendega üht pasunat ei puhu. Sellepärast sõimawad need Wenekeeli lehed ja nende Eestikeelisel» palgalised Tartu suurkooli, meie maakirikut, meie õpetajaid, meie mõiSnikkufi, meie taluperemehi ja kõiki mis teistwiifi on. kui Pihkwa tubermangus.  Eestlased peawad .WopSkowlastekS", meie talukohad  peawad hingemaaks ja meie taluseisuS paljaks.rahwäkS"  saama, Wene sugust tshlnownikute ülewaatamise all; stiS on nende Wenekeeli lehtede toimetajate ja meie külli Sakalaste tahtmine täidetud. Kui stiS tõik mehed suwel .tööd otsima" lähewad, naesed, lapsed ja wanad raugad mid Mulapikefi harima jääwad, mis igal kewaMmueSte jägatud saawad, siis on „Eesti rahwaS" nii suureks ja wäMvaks §aan«d, nagu Lihula kutsektrW tõutati, nagu ,Valgus" oma ,silmameega" palub! Kas saate aru, kas pau ete tähele. , Eesti Postimehe" toimetaja? KaS on Teil julgust, MM Weflnikkule" waStata, nagu Teil julgust on meid sõimcka. meie ja Saksakeeli lehtede kirjast solkida? Kui Teil mustamiseks  julgust ehk aega ja ruumi ei ole, stis wastame meie Teie asemel: Pange tähele ja pidage meeles. Mishki Westnik" ja teised selle politika karwalised lehed: Vene rukis ei ela mitte üksi Venelast ja Teie ei ole Vene riigi walitsejad! Vene ritkis elab rahwaid mitmest sugust, mitmest keelest ja mitmest usutunnistusest, ja kõige nende üle walitseb meie Suur Keiser ja Herra aina üksi. Ja see meie Suur Keiser ja Herra ütleb: , Iga ühe omandus peab puudutamata jääma!" See tähendab erainimeste  ja seltskondade ja seadusliku asutuste kohta: Mõisnikkude, taluperemeeste, koolide ja kirikute jn. e., nenda ka Ewang. - Lu th. kiriku omandus peab puudutamata jääma. Ja see tähendab rahwaSte kohta: Iga rahwa keel, usutunnistus  ja auusad harjunud eluwiisid peawad puudutama! ajääma. Selle meie Keisri ja Herra ja Tema sõna peale ennast tuetates loodame meie kindlast, et Mishki Vesiniku" ja Sakalaste soowimistest  ja wihawaenu kthutamiStest hoolimata, ka Vallimaa kubermangudes kõik maakeeled nendes piiretes walitsema jääwad, mis nende kohatised on ja mille kohaliseks nemad ennast kosutada suudawad. Ja meie loodame, et meie seessündinud rahwaste pojad, kellel meie iseäralised elutarwitused  ja meie kohatised maakeeled tuttawad ja armsad on, ka edaspidi meie kodumaa seespidiseid asju rahuga ja rõõmuga tallitama saawad, meie Suure Rahu-KeiSri rõõmuks,  meie kitsama kodumaa ja meie suure isamaa kasuks ja õnneks! kirjutakse Tallinnast: pääw, 49. skp. oli pLinda" seltff koosolek. Uudist ei olnud midagi suurt sääl kuulda, sest auns herra Kõrw juhatas koosolekut. Minema kordne koosolek ei olla koosolija liikmete  wähise armu pärast mitte täieline 01. ud, stis wõeti minewase koosoleku pääwakord ka selleks pääwakorraks. Arupidamine näitas, et seltsis mitte üksmeel ei walitse, mis küll iga Eesti seltsile wäga soomida oleks. Linda selts teeks hästi, kui ta see sõna peale mõtleks: plga riik, mis isekeskis riius on, see läheb hukka/ Pääwakorra  peal oli ka küsimine: Mis peab nende laimduste wasla tehtama, mis ajalehtedes Seltsi üle ilmuwad? Nöuuks wõeti üks kommission seada, kes neid laimdusi wastab ja, kui tarwis, laimajad kohtu alla annab. 41. Kõrge Riigiwalitsuss käest (laimude wasta) kaitsmist paluda. Loodan, et auustatud Linda selts minu sõbraliku ja lühikese sõna selle pääle saab wististe hääks wõtma ja see on: Toimetagu or a asju auusaste ja mõistlikult, fiis saamad laimdused iseenesest kaduma. Mis pääle seda sündis, ei ole wäärt, et teda ette tuua, sest need ei olnud muud, kui otsata waidlused/ Meil omalt poolelt on ka paar sõna lisada: „Linda" Selts wisaku ,rahwamehed" mälja ja lasku ennast meremeestest ja kaupmeestest juhatada, sest see ei ole mitte politika klubek4, maid on meresõidu seltsiks asutatud ja lubatud Rahwuslik wihawaen paneb „suguwerk/  kihisema ja paneb enne ehk pärast iga seltsi lõhkema, kes seda wihawaenu enesest ära ei heida, nagu pigi, karma ja raSwa koogid Baabeli lendawat madu! Selts ärgu nimetagu mitte kõiki ,laimduseks", mis muud ei ole, kui hea nõuu rahaandjate ja Seltsi enese kasuks. pLindc/ Seltsi ei ole keegi maid Seltsi malitsuse  tallitust on awaliku läbirääkimise alla wõetud. See on awaliku hääle kohuS ja seda peab Linda walitsus tähele panema, muidu teeb tema oma osanikkude kasu wasta ja raiskab nende raha. Tallinna Linnasaadikute kogus, selle kuu k. päämal, andis Linnapea. NaA. W. Greiffenhagen teada, 4) et Linnabanki asjus üks saadik Peterburgis käinud ja Raha-Ministrile selle aSja üle üht märgukirja sisse annud on. waStuS aga mitte meel tulnud ei ole. 2) Et asjaliku aruandmiste pärast minewal nädalil Tallinna weewärgi mafhinad, asjatundjate poolest, läbi waadaiud saiwad. Nende tunnistuse järel on mashinad kõlblikud, ometigi läheksiwad mõned weikemad uuendused tarwis. 3) Et selle kuu 1. päämal Liunabank ametlikult läbi waadatud ja heas kordaS leitud on. 4) Et Ülemeeste järwe mesi küll meel kaks tolli tõuSnud, et aga tarwilised tööd tehtud on ja uputust karta ei ole. Pääwakorra peal seifis. 4) Trahtevite läbistikused linna maksud. "Linnamaad! Heubel andis nõuu, neid 225 rubla peale mahendada, sest et kroonu maksude ksrgendamine neid muidugi palju koormama  saab ja sellest karta oleks, et uStawad mehed trahterid  omast käest ära anda ja kahewäärilised mehed nende asemele tulla mõiwad. Nsuuks wõeti, mana läbiStikufi maksu, 30V rubla, maksmaks jätta.