kogud Berliinis, WiiniS ja Pestis allakirjutaksiwad ja tinnitaksiwad. Aga krahw Andrassy, keS parlamendi uue Slaawilise healte enamuse külmust Sakste waSLa ära nägi, ei julgenud seda asja parlamendile ettepanna, nõnda et fee siis ka tegemata jäi. Meie nimetame seda aga nüid siin uueste jälle sellepärast, et selle mõeldud krahw Andrassy kartuse üle praegu tema oma sõbrad nurisewad ja temal wähe ette aimu ütlewad olnud olema. Nad arwawad nüid, et kui Taaffe sõbrad seda lepingut tagasi lükkanud oleksiwad, siis ka juba see üheks takistuse  hoobiks nende healte enamusele oleks olnud. Seega on Taaffe seda lepingut ka oma Slaawi meelelistele enam meelepäralisemaks ja teinud, et sellel sügisel samasugune rahu ehk sõpruse leping ka Wene riigiwalitsusega tehti ja ühenduse side seda jagu kõwemaks sai, pealegi wiimase lepinguga Slaawi sugu rahwaste wahel. Belgia parlamendi istumised on alganud ja kohe esimesel päewal, kui parlamendi liikmed kodu läksiwad, kogus suur rahwa hulk nende ümber, keS endise ministrite Jakobsi, Woeste ja nende Pereboomi lahti laskmiste üle oma rahulolemist ja rõõmu tunnistasiwad. Politsei katsus seda küll keelata, aga ei saanud ommetegi. Arwata on, et praegune ministeerium kuigi kaua ammetisse ei wõi jäeda, sest et ta oma kiriklik wanameeleliste tahtmiste ja nõuudmiste juures ei wõi seisma jäeda ja töiseks ka mitte wabadlaste tahtmist täita ei tohi. Praeguste ministri ettearwamised lähemad piagi tõeks, et nad oma parajuse pidamisega piagi kahe partei wahele ärakäkiStatud  saamad. Wabadlased ei tueta neid ja wanameelelised  taganewad nende erapooletusest ka ära, nii et siis muud nõuu üle ei jae, kuid praegust parlamenti kodu saata. Kaugel ei saa see wiimane samm ka enam olema. Prantsuse peaministri Jules Ferry lahtisaamise jutu täiendamiseks, midas minewal korral tõime, on nüid järelseisaw tükikene pärast weel ilmunud, millest esimene sõnum wälja oli tekkinud. Parlamendist oli üks kommisjon  walitud, keS Tongkingi asju ministeeriumiga seletama  pidi. Selle kommisjoni kõnelejaks sai omal ajal Frank Chauweau walitud ja pidas seda ammetit, kui ministeeriumi sõber senni ajani. Frank Chauweau (Frank Schovo) tegi kommisjoni tööde aruande, millega aga peaminister rahul ei olnud ja seepärast tema (Schovo) oma ammetit maha pandis. Asemele sai küll ka ministeeriumi  sõber ja selle kommisjoni president Leroy (Leroa) walitud, aga seda ei teata mitte ette ära, kas tema aruandega  peaminister rahul saab olema. Nimelt seda ei taha rahwasaadikud nimetada, et Prantsusemaa ka Hiinaga ilma rahakahjutasumise nõuudmiseta rahu soowib teha, midas Ferry soowis. Ministeeriumi waSLalised tulipead tegewat juba sellest juhtumisest palju kära, nagu oleks Ferry selle soowiga Prantslasi alandanaud ja Prantsuse  riik Hiina alla heitnud jne. ning nõuawad karedail sõnadel ministrite lahi laskmist. Sellepärast saab Ferryl küll palju waewa ära kuluma, enne kui ta wöiks kõiki oma sõpru jälle Hiina sõa aSjuS oma poole koguda, et walitsust edasi pidada. Ameerika Peru riigil oli hiljuti sõda Shiile riigiga,  kuna wiimasele wõit jäi ja seepärast ka Peru riigi presitendiks Miguel JglesiaS Shiilidest seatud sai. Kodused  parteimehed ei ole aga selle presitendiga rahul, mis neile nende waenlaStest peale sunnitud ja panewad temale wägiwallaga waSta. Nimelt on wastupanijatest Karzer kõige tublim, kellel hulk sõamehi sõnakuulmaS on ja oma maa pealinna Liima wasta sõdiwad Sügise pidi uus president walitud saama, aga sellest ei ole seal enam juttugi, waid parteimehed ajawad oma poolehoidjaid isamaa  poegi ükstõise kallale, nõnda et mässulisel wiisil oma werega isamaa pinda niisutawad, kuna kainelt oma asja healte enamuse otsuse alla anda ei läbeta, mille läbi selle riigi pind oma poegade wereta jälle endise maailma rikkuse kuulsuse poole wõiks sammuda. See riik on rikka mineral-mägede poolest ammust aega juba kuulus olnud. Omalt maalt. WiljlMdist. Keisri Proua sündimise päewal 14. Nowembril oli ka meie linnas enne lõunat kirikutes Jumala teenistus ja parast õhtul majade aknad ilutuledega  kaunistatud. Iseäranis tähtsamalt särastroad aga meie Eesti Põllumeeste Seltst maja aknad, kus seda suurt kroonu püha pidulikult pühitseti. Pidule oliwad IS' seltst liikmete läbi tuhat wõerast külaliseks soowitatud ja wõtstwad rohkeste osa. Kõige pealt laulsiwad koosolejad  waimustusega Keisri laulu, mis nagu südamelik ja püha palwetamine meie kõrge Keisri-koja ja perekonna eest oli. Siis Pidas seltst abiprestdent J. Lipp päewa tähtsusest ja kroonu pühade pühitsemisest Eesti rahwa keSkel kõnet ja soowitas, et iga Eesti maja nendel pühadel puhast rõõmu tunneks. Sellel päewal teeme eestpalweid oma riigiwalitscja eest, oleme rõõmsat, et meil auu on wägewa Wene riigi õiglased alamad olla, et meie rõõmustada wõime, neid tähtsaid kroonu pühi ja täna seda Riigi ema sündimise päewa pühitseda, nõnda kuidas lapsed oma ema üle rõõmustawad. Kõneleja lõpetas: Edenegu Eesti rahwa wabatahtlik rõõmustamine, elagu Wene riigi Ema, Wene Keisri Proua, ka oma õiglaste Eesti laste rõõmuks ja heaks! Mitmekordset huraa hüidmised kõlasiwad läbi pidu saali. Selle peale lõbustastwad koosolejad seda pidu mitmesuguse  noore rahwa mängudega ja sai ka tantsitud! Kõige selle piduöü mängis muusika. Nimelt oliwad Tarwastu, Oisu, Tennasilma ja Suure-Jaani mängukoorid ilma hinnata pidulist oma mänguga lõbustama tulnud, mis tänu wäärt waewa nägemine oli. Weikesest maksust, mis pidulistel maksa oli, tuli 102 rubla 40 kop. sisse, mis Seltsi maja wõlgade tasumiseks kassasse pandi. „Kes kopikat ei korja, see rublat ei saa," ütleb wana sõna ja nõnda püiab ka W. E. P. Selts oma maja wõlgasid kõigest jõuust wähendada. Mingu see igas meie ettewõtteS heaste korda ja awitagu ikka meid seda iga õiglane Eesti rahwa liige! Sellepärast tänu iga sarnase asja edendajale, mille läbi rahwas omas elus ikka samm sammult edendatud saab. Ka mängiti waheajal härra A. Treffneri, J. Peeti ja töistest auusaist noorte meestest  ja neidudest kokku heitnud näitlejatest kõige uuemat luulelist näitemängu „Koit ja Hämarik", mis pidulist wäga rõõmustas. -- Kurgja, õndsa C. R. Jakobsoni päriskoht tuleb, nagu lugejad kreiskohtu kuulutusest nägiwad, 17. ja 18. Detsembril enam pakkumise alla. Meie ei wõi muud abi loota, kuid mõni Eesti-rahameeö piaks küll selleks päewaks oma kotti lahti tegema ja pärijaid seda kohta tagasi osta awitama. Onnis C. R. Jakobson on selle koha parandamise ja ehitamise kallal palju waewa näinud, ning oleks see küll raske, km ta altealised lapsukesed  seal omale kaswatamise paika ei piaks leidma ja wälja minema piawad. Usume küll, et rahwas oma kangelase wäetimaid kunagi unustama ei saa, nende eest hoolitsema saab, aga mis parem on parem ja parem nimelt on siin see, et õndsa päriskohta kuidagi pärijatele tagasi osta awitatud saaks. Oma tuba, oma luba ja lastele on seda waja, et nende kallima haua küngas mitte wõeraste walitsemise kätte ei saaks. Kahel kolmel rahamehel  on weel künni wäljapakkumiseni kerge awitada. ning rahwa hea meel nende awitajate üle saaks tõeste suur olema. Sellepärast loodame küll, et meie ega töiste Eesti lehtede sõnad asjata ei ole üeltud ja abi weel õigel ajal muretsetud saab. Siis on mõjuwalt Eestirahwas teuga tunnistanud, et tema oma rahwa õiguste eest wõitlejat ja suuremat rahwameest kalliks oskab pidada ja tema mälestust põlwest põlweni alal hoida suudab. Meie kirjasaatja Riiast teab teadustada, et Wiljandi-Pärnu  kreiskohtunik baron O. Ungern - Sternberg  ja sellesama kohtu aSsessor E. von Stryk Polli mõisast lahkuwat omast mitme aasialisest tegewusest. Mõeldud krciskohtu peameheks on Kaubi mõisa pärisnik von Bock ja aSsessoriks kanditat baron Engelhardt Tartust uueste walitud. Kui tasulised kassad on, ei wõi see arwatagi,  kes nende iga aasialise wõitusi terasemalt tähele ei ole pannud. Weitese Wiljandi tagawara ja laenukassa  aruandest paneme „Felliner Anzeiger" järele järgmised  arwud ka oma lugejate ette, et mõnigi mees seda kindlamine kassade käsulisest seisudest selgust saaks. Wiljandi  Eesti Põllumeeste Seltsil oli mõne aasta eest kindel nõuu, üht põllumeeste laenu- ja tagawara-kassat asutama hakata, aga see mõte ei ole weel sellepärast sennini teuks saanud, et seltsil isi maja ehitamisega palju tegemist oli. Nimetatud Wiljandi laenu-kassa aruandest on näha, et minewal aastal 8627 rbl. 21 kop. puhast kasu on saadud. Walitsuse ammetnikute palgaks kulus ära 2395 rbl. 12 kop. Siis weel järele jäenud puhtast kasust sai 1898 rbl. 2 kop. põhjus kapitali juure arwatud  ja tagawara kapitaliks 894 rbl. 69 kop. kirjutatud. Ülejäenud summa 3619 rbl. 47 kop. sai liikmetele kui seesolewa raha (12'/2<>/<z) protsent ära jautatud. Laenu-kassa oma kapitali seis on 1. Juulist 1884 arwata: Põhjuskapital, mida ei puuduta 20,205 rubla 22 kop. Tagawarakapital laenamiseks 6,973 „ 20 „ Liikmete sees olewad rahad 33,022 „ 26 „ Selle järele on kassa suur: 60,122 rubla 90 kop. 15 aasta eest sai see laenukassa-selts 259 rubla Põhjuskapitaliga  asutatud. Kui nüid weel pealnimetatud praegusest  summast 243 seltsi liikme ühekorraline 25 rubla suur sissemaks umbes 5999 rbl. arwata, maha lähab, siis on ommetigi ligi 55,999 rbl. wiietõistkümne aastaga wõidetud. Sellest wõiwad meie maakonna põllumehed wäga heaste näha, et meie Põllumeeste Selts küll laenukassa  asutamise peale mõtelda wõib, mis põllu asjandusele  suureks abiks ja tueks saaks. Nimelt palju on see meie põllumehi takistanud, et kohegilt ega igal ajal paraja protsentidega laenata ei saa. See mõtte ei ole uus, aga on tarwis tubliSte tähele panna, asutame ise omale kassa. Pärnust. Sealne Eesti Põllumeeste Seltsi eestseisus  on meid järelseiswat kirrja äratrükkida soowinud: „Pärnu Põllumeeste Seltsi wiimasel näitusel (1884) sai Wenemaa sool, mida siit linna kaupmees Höltzer näitusele tõi, heaks ja odawaks kiidetud, sest nimetatud kaupmees lubas seda soola 45 kop. eest puut müia. Selle peale wõttis eelnimetatud Seltsi eestseisus nõuuks Wene soola Riiast, kuhu teda suuremal mõõdul olla sisse weetud,  tuua laske, ja kui wõimalik weel odawamalt, kui 45 kop. puud rahwale müia. Et Seltsil oma! praegu ei ole wõimalik kaupa ajada, siis andis ta sette kauba toimetuse kokkuleppimise teel siitse kaupmehe härra Norrmann'i  hooleks, kes ka Seltsi nimel 20,000 puuda soola Riiast Pärnu muretses ja nüid kõigile, kes selle tarwis Seltsi pitseriga märgitud tähe ette näitab, seda soola 40 kop. eest puut ehk 4 rubla eest pütt müib. Et seda soola üleüldse soola tarwitajate poolt wäga heaks kiidetakse  ja teda härra Norrmannl juures weel kaunis osa alles on, siis palub Pärnu Põllumeeste Seltsi eestseisus kõiki soola tarwitajaid, seda soola nimetatud kaupmehe juurest ostma tulla. Töised kaupmehed müiwad sedasama soola siin 4 rubla 20 künni 4 rubla 50 kop. ja weel rohkem puut ja nad oleksiwad teda weel kallimalt müinud,  kui mitte Põllumeeste Selts poleks nõuuks wõtnud ka soola tuua ja 4 rubla eeft pütt müia. Wõib olla, et mõningad kaupmehed sedasama soola ka 4 rubla eest pütt müima hakkawad, nagu üks ju seda tegi, siis palutakse  põllumehi ikka Seltsi soola silmas pidada, sest ta on oma soola kaubaga seda teinud, et töised teda ka nii odawalt piawad müima. Seltsi märgiga tähtesi annawad  soola soowijatele: TõStamaal mõisa walitseja J. Toots, Jööpres mõisa pidaja J. Juntson, Saugas kogukonna  kirjutaja J. Weske, Pärnus Põllumeeste Seltsi majas puhweti pidaja M. Must, Toris wallawanem M. Tilk, W.-Wändras kohaomanikud M. Tammpuu ja J. Pool, Laiksaares kooliõpetaja J. Tuul, Kaelastes tiisler ja mõisa kõrtsi pidaja J. Ottensohn ja Watlas mõisa walitseja G. TootS. Laimdused, ünS Seltsi soola kohta rahwa sekka lautakse on kõik tühised, ega ei ole seda muud, kui aina kadedad sünnitanud; seda palutakse kõiki Põllumeeste Seltsi sõpru tähele panna. Pärnu Eesti Põllum. Seltsi eestseisus." Saaremaalt. Mustjala õpetaja E. Pielberg on kaunis noores eas nende päewade sees ära surnud. Kaarma õpetajaks on M. Lipp'u asemelle konwendist Kihelkonna õpetaja L. Masing walitud, keS ka seda kutsumist kuulda wõtwat. Kuressaare linna saab ühe auusa kodaniku Grosswald':  testamendi järele üks laewameeste kool asutatud. Onnis Grosswald on omast pärandusest 2999 rbl. ühe sarnase kooli asutamiseks määranud. Iga mees, kes wähegi mõttelda mõistab, näeb kaugelt juba ära, kui kasulik sarnase kooli asutamine Saaremaal on. Saarlased on tublid töötegijad ja julged weemehed, aga sennini puudus neil laewameeste kool, mis kõige tähtsamalt nende elu edendada wõib. Saawad nad nüid koolis juba oma igapäewase  töö peale harjutust ja õpetust, siis on ette kerge ära arwata, kui ruttu selle inimese tegewuse jõuud selle asja kohta mõjub, mis peale ta õppinud. Teadupärast annab ka riigiwalitsns laewameeste koolide asutamiseks abi, aga paljalt siis, kui kohased elanikud ise ka midagi omast käest maksawad. Sennini ei jõuudnud Saarlased kopikat selle õnnistawa otstarbeks kulutada, ega ei saanud  ka sellepärast kooli asutamiseks luba. Nüid on õnnis Grosswald seda takistust oma auusa meelelise kingituse läbi kõrwale heita awitanud ja saab tema mälestus rahwa meeles kaua kestma. Tartust. Nõnda kuidas Tartu lehed teatawad, on lärwamaal tänawu iseäralist sigade tõbe nähtud. Siad saanud nimelt tagumisest jalgadest ja tagumisest poolest ära rabatud. Kõige enam tulnud seda tõbe nooremate sigade juures ette, kes nuumamiseks kinni peeti ja tublit sööki anti. Tartu Greeka-õigeusuliSte professor ja Taewaminemise  kiriku prauft M3K. Paul Aleksejev? on 29. Okt. raske haiguse peale ära surnud. Linn leinab seda kõrgeauulift waimulikku osawõtmisega, sest et tema ka tegewalt rahwa elust osawõttis ja juba töist liiki linnawoliniku  ammetis oli. Walga linna leht teatab Karula mõisa pärisniku, endise landraati ja sõawäe ülema von Grote surnukeha kodu kabelisse wiimiseft. Karula piirilt wõtsiwad Kaagwere  ja Karula mõisa ja walla ammetnikud puusärgi oma õladele ja kõndsiwad teda kabelini, kuhu ta pandi. 56 46. Sakala. 1884