.Eestlased, o' Eestlased Kui teil pähe tulnud märku, AuuStage Loojatest! See on uuenduse järku, Uue Eesti alustest." Tulge kokku sõnatargad, könetargad ja mõistatuste osawad mõistajad! Selgitage meile seda meeletumad keele ja meele segadust! Olgu sellest küll! Omalt maalt. Tal linnast. .Walitsuse Teadaandja" kuulutab, et Eestimaa Kubermangu trükimaja-tallitaja Johann Bergmann luba saanud on, oma enese ja Dr. Karl Hermann'i juhatamise ja waStamise all, üht nädalist  piltitega aeakirja Eesti keeles wälja anda. Kiri saab nime all .Eesti Jutustaja" wäljatrrlema ja saab kinnitub programmi järel tooma: 1) Igasugu jutlust; 2) kuulsa meeste elukäikufi; 3) rahwa-, söea-, jahi- ja reisujuttufi; 4) lauletusi, ja laulust nootitega; 4) käsulist kirjast, naljajutukest, kostmisi fissesaadetud kirjade ja küsimiste  peale; 6) piltisi ja nende selgitusi. Tellimisehind  on trükimajas 2 rubla aastas, kojusaatmisega 2 rubla 70 kopikad. Kõigist südamest soowime meie selle auusa ja kasuliku ettewötmisele head õnne ja kosumist. Üks sesugune aeakiri puudus weel Eestikeeles. Redaktori herra Dr. Hermann'i kõrgest õpetuse järjest loodame meie kindlast, et uus aeakiri meile ikka midagi pakub, mis wähemiui õpetud rahwale mõiStaw ja tulus ja mis kõrgemast õpetud inimestele oige ja küll on. ,Eesti Postimehe" teiseks wäljaandjaks on Harry Jannsen't kõrwas, J W. lannsen'i asemel tema noorem poeg Eugen Zannsen kinnitatud. Peterburgist on .Riia Leitungile" kirjutud: da rääkitakse on Kohtute-Minister nõuu annud, Rahukohtule  seadmist Baltimaadel tulemaks aastaks jätta. Wiimiue  wastuõ selle peale on weel oodata. Eestimaa Landstna-kohtu Präsident Geheimerath von Fo ck on kuueks nädali s wõerale maale lubatud. Kuuldakse, et Tartu Maarjakiriku abi-õpetaja PaStor Ernst von Mickwitz Ristikiriku õpetajaks Valitud  on, Pastor A. Assmuthi asemele, keda Tallinna laanikiriku peale kutsuti. Ministeriumi aruandmist mööda seifiwad aastal 1880 sõeawäe teenistusesse kutsumise wanuduses 793,997 meest, se on 35,000 meest rohkem kirt kahel aastal enne seda. Nendest saiwad 235,000 meest fissekutsutud, se on 17,000 meest rohkem, kui kolmel aastal enne seda. Tulemata  jäiwad 3309 meest, ründa et tõeste teenistusesse 231,691 meest läinud on. Nende 3309 mehe seas, kes tulemata jäiwad, oliwad 3054 Juuti, se on 100 meest rohkem, kui möödaläinud aastal, kuna tulemata jäänud Ristiusuliste hulk umbes kolmat jägu möödaläinud aasta wasta kahanend oli. Tallinnamaal oliwad seaduslikkus wanuduses 3550 meest, nendest saiwad 1069 meest fissekutsutud. Tulemata jäiwad 10 meest, nende seas 9 Juuti. Sissekutsutud meeste seas oliwad 40 naesemeest. Riismaal oliwad seaduslikkus wanuduses 9508 meest. Sissekutsutud saiwad 2835 meest, nende seas 36 Juuti ja 39 naesemeest. Tulemata jäiwad 7 meest, kes kõik Juudid oliwad. Eesti Meresõidu-selts .Linda" on oma teenistuse  eest meresõidu kosutuseks Keiserliku Moskwa Merre kaubalaewade-kosutuseseltst poolest Keiser Aleksander 11. wetke kuldse medalji saanud, mida Keisri 25 aastase walrtsuse-püha mälestuseks löödi. Naisaare taga oli nende pääwade sees juba lahtist wett nähtud; pärast on se aga jälle kinni külmetand.  Baltiskis oli meri 2. Küünlakuu pääwal lahti. Tallinna Linnasaadikute kogu sai 4 Küünlakuu pääwal peetud. NõuupidamiStest ja nõuwõtmistest on nimetada  : Weewärki üle on Baurath Salbach waötust annud, et Linna-Jnsheniöri Jakoby plaani järel kallis weepuhastamise-riist  (Filter) mahajääda ja mitmed wanad Veetorud  uue weewärki juures tarwitnd saada wöiwad. Kulud langewad selle läbi umbeS 365,000 rubla peale. Aastased ülespidamise- ja tallituse-kulud on 33,000 rubla peale arwatud. Linna wangikodä on puuduline olema leitud. Nimelt on seal ükS kooridor ja kaks üksikwangi-kamred juure ehitada, ka rohkem wahtist palgata. Selleks saiwad 2109 rubla 48 kop. lubatud. Kassa-kommissioni poolest sai teada antud, et 31 Jõulukuu pääwal 1880 kassas 44,855 rubla 31 kopikad ülejäänud oliwad; selle aastane ettearwatud puudus, 37,000 rubla on siis rohkeste kaetud. Eestimaa Rittrekogu poolest oli kiri tulnud, et tulewal  Jõulukuul maal ja weikemateS linnades rahwas üleluetud  saab ja et selleks maakonna poolt 4000 rubla lubatud on, ja sai Linnawalitsus kutsutud, selsamal aeal ka Tallinnas ülelugemist ette wõtta. Kulud selle tarwis oliwad 1500 rubla peale arwatud, ja sai nõuks wõetud, Tallinnas maaga ja weikema linnadega ühel pääwal rahwahulga ülelugemist ette wõtta, ja sai tarwiline raha selleks lubatud. Ollepruali Daugnllsi palwe, Mustwee kõrtsi suuremaks  tegemist lubada, ei saanud , wastawõetnd. Üks trahter snwimõisade wahel ei oleks kasulik, kuida se kõrts ka juba nüüd üksi aga kahju teeks. Tartust. Riiamaa Vastastikune Tulekaitse-selts pakub sellele 1000 rubla, kes Rõngu mõisas möödaläinud sügisel tehtud tulekahjude sünnitajaid üles annab, ehk nende üle mõeduwad tunnistust toob. .Eesti Postimees" kuulutab, et .Tartu Eesti Seitung" enam wälja ei tule, se on oma tööd, kuida .E. P." kirjutab, .rahwa kasuks" seisma jätnud. Kuida räägitakse, saada Tartus, Keisri kroonimisep  ääwa 25 aastaseks pühitsuseks Eesti laulupidu plaanitud. Pidu saada 25. ja 26. Leikusekuu pääwadel peetud ja sellest saada Tartu ja Mõru laulu-ja muufika-koorid osa wõtma. Se nõu on .Wanemuine" seltsi poolest wõetud ja ka mitmed teised Eestisõbrad on seda oma nõuga ja jõuga tuetada lubanud, nenda ka tuutud rahwasõber Konfistorialrath A. H. Willigerode. Peterburgist. Hhiina Saadik Markii Tseng on oma walitsuse poolest käsku saanud, meie wäljaspidiseaõjade  Ministeriumiga wiiwimata nõupidamisi Hhiina- Wene kaubaajamise-ühenduste läbiwaatamiseks ja kus tarwis, uuenduseks ette wõtta. Hiljuti sai üks endine Sala-Politsei ametnik kinniwõetud,  kes Nihilistidega ühes nõus seisnud. Selsamal aeal wõeti ka üks teine mees kinni, kelle juures palju Nihilistide kirjast leili ja kellest arwatakse, et tema üks Kindral Mesenzewi mõrtsukatest on. Soomemaa Senat oli luba palunud, et seatine sõeawägi Soomekeelel wõiks kommanderitud saada, seda palwet ei ole aga mitte täidetud. Turkestanist tulewad need ametlikud sõnumid: Oberst Kuropatkin on oma sõeawäe jäuutusega Näärikuu 21. pääwast saadik hulga maad edasi läinud; ratsawägi 380 wersta, jalawägi 250 wersta, ja seda enamist läbi tuiskama liiwa ja liiwaküngastikkude. Rahwas, mis jõgede kallastel elab, on igal poolel oma allaheitmist tunnistand, on omad sõeariistad Wenelaste kätte annud ja pogenend rahwas on meie söeawäega ühes oma endistele elupaikadele  lagast läinud. Neid oli umbes 15,000 hinge. Teed saiwad mõedetnd ja kaardid tehtud. Näärikuu 31 pääwal  kirjutab Kindral Skobelew Geok-Tepest: .Rahutegemine  sigib heaste. Tänine on umbes 16,000 perekonda körwest koju tulnud. Tekinzlased toowad ikka weel oma sõeariistu meie kätte. Keisri nimel on rahwale armu ja andeksandmist kuulutud. Waesem rahwas saab wõidetud saagist toidetud. Mitmes paikas saab wett põldude peale  lastud, et täisrülwatud põllud õigel aeal kosuma saaksiwad.  Tekiuzlaste peamehed ütlesiwad Kindral Skobelewi wasta: Tekinzlased oskawad wsidelda ja on seda näitanud;  waletanud ei ole meie aga iialgi ja tahame seda omas truuses walge Zaari wasta ülesnäidata.  Londonist  tulewad sõnumid, kui tahaksiwad Merwi Tekinzlased wiimisest mehest saadik wastapanna. Seal olla umbes 6000 meest kogutud. Mars haw ist. Suure warguse üle Laud au kontoris^ — millest wiimati kirjutasime hakkab selgitus tulema. Üks mees on näinud, kuida kasfameeS Shmerek ise oma särki werega wsidis. Landau on tunnistajatele ja wargate leidjatele 10,000 rubla pakund. Näärikuu 31. pääwal luugis üks tundmata inimene Kindral-Kubernöri, Kindral-Adjutant Albedinski elukorteri. Ukse ees seiswad Unterohwitferi haawas tema sulenuaga ja ruttas teise kamri, kus teenistuses Adjutant Graf Kohebue-Pilar seifis, keda tema ka oma sulenuaga haawata  püüdis. Tema sai seutud ja Raekotta wiidud, kus leiti, et tema nimi Lagodzinski ja et tema arwates nödrameeleline  on. Tema sai nõdrameeleliste hospidali wiidud.  Juba enne oli se mees, kes Kalishi kubermangus, Shinkleri Vabrikus tööl olnud, sagedast arusaamata sõnu rääkind ja oma nuaga teiste peale kippund. Moskwa st. Statistika sõnumite järel kirjutab .Herold", et aaStal 1880 Näärikuust künni Wiinakuu lõpuni Moskwas  12.832 abtelu-last ja 9785 wälist last sündinud on. Kust se auusa elukorralagunemine sigines, selle üle ei teata, ehk ei taheta ligemad sõnumid anda, niipalju näitab aga selge olema, et Moskwa selles tükkis kõigi maailma linnade ette jõudnud on. Wolga maakondadest kölawad jälle hädahääled ja paluwad wiiwimata abi, kui mitte inimest sadade kaupa nälga surema ei pea. Nimelt kirjutawad Propft Kossmann  Saratowist ja Pastor Blum Freserthali koloniist hirmsa häda üle sealistes Sakslaste koloniides, kus mitmes  paikas kolm aastad järestikku Viljaikaldus oli. Jõu- dnmõöda on ümberkaudu abi korjatud ja kaugemalt saadetud,  aga se ei taha enam ettelüia. Saratowl Lutheruse usutunnistuse kiriku juures on 24 Näärikuu pääwal 554 naljalisi söödetud, umbes 30 inimest ei wsinud aga muud, kui tükikese kuiwa leiba saada, sest et tulnud oliwad,  kui keedetud toit juba lõppend oli. Eespalujad kirikuõpetajad palmvad usnwendade poolt wiiwimata abi. Ka Saksakeeli .Tallinna Zeiwngi" tallitus, Lindfors'i  pärijate trükimajas wõtab andeid wasta. Selle kuu 7 paamani oliwad seal 552 rubla 45 kopikad sissetulnud.  Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa Riigipääw ou selle kuu 3. pääwal Berliinis algaud. Troomkõet luges Keisri nime! Kanzleci abiline Graf Stolberg. Selles ksaawad mitmesugused seespidises seadused nimetud, mida Riigipääwa  nõupidamise alla saadetakse. Waljaspidisest politikast ütleb troonikõne: .Kõigi wälise riikidega seisab Saksamaa rahulises ja heameelelises olekus, iseäranis nende suurte naabrmilide wasta selles sõbruses, milles Keiser nende walitsejatega seisab. Euroopa riikide wahel on üks tahtmine rahu ülespidamiseks ja üks mee!nende nõude üle, mis rahupidamiseks kulmvad. Minul on sellepärast wõimuS tuulutada, et Keisri Majestäti lootust mööda riikide ühendusel wõimalik olema saab, ka üksikuid rahurikkumifi Euroopas keelata ehk omiligi niipalju piirata, et need Saksamaa ega selle naabririikide poole eimõedu." Troonikõnesi peetakse ikka politikaasjade mõedupulgaks, sellepärast on ka se kõne rahuarmastajaid koitis maailmas rõõmustand. Küünlakuu 3 paamal sai läbi Saksamaa ja ka teistel maakel se pääw suure iluga ja kõlaga peetud, kus 100 aasta eest kuulus luuletaja ja sügaw möttemees Gotthold Efraim Lessiug suri. Omais luuletustes ja näitemäugides  wõitles Lessing kõige pealt kannatuse ja aunstuse  eest teiste-usuliste wasta, puhastas keelt üleliiast sõnakraamist  ja segadusest wõerakeelelistest sõnadest, ja sai selle läbi Saksa kirjanduse wägewaks kosutajaks ja mõttele selgitajaks, mis siis sealt ka teiste rahwastele ja keeltele kasuks tuli ja sedawiisi muidugi ka Eesti kirjandusele, mis enamist Saksa maimu nõeal kosus. Eestikeele peale ei ole aga meie teades tamne Lessingi kirjadest midagi ümberpandud. Wäga imeks pannakse, et Lessingi pidu Miinis, Politsei poolest ärakeelatud sai. Rahmuste ja keelede waStastikku kaetsemine ja tüli näitab seal ikka meel nii suur olema, et walitsus seda pidu parteide pärast lubada ei usuldand. Prantsusmaalt. Parlamentis peetakse nõuu ühe uue seaduse üle, mis surmanuhtlust Prantsusmaal ärakeelaks.  Need koolid, kus meel Jesuiitid ehk teiste kinnitamata  maimulikude seltskondade liited õpetawad, on käsku saanud, neid ametist lahti lasta, muidu saakstmad koolid kiuni pandud. Kiriklikud tülid hakkawad uueste tõusma. Parlamentis peetakse nõuu ühe seaduse üle, mis abielu lahutamist lubaks, se on aga Katholiigi kiriku seaduse järel koguni keelatud ja nüüd räägitakse kantSlete pealt seadusetegijate wasta. Inglismaalt. Parlamentis on nüüd Präsidentile selles suuri õigusi antud, et edaspidi enam nõupidamised tühja wahelerääkimiStega takistatud ei saa, kuida lirilased seda tegiwad. Kui kõnelejast sesugust tülitamist karta oleks, siis wõib Präsident tema kõnet keelata. Nõupidamised lirimaa sündmuse üle kestawad edasi. Jirilaste peamees  Paruell on Pariisi reisind ja tahab üleültse lirimaa  Maa liiga peakorterid Pariisis asutada. Kodumaal saaksi -ad nende kirjad walitsuse poolest lahtitehtud ja läbiluetud. Läbi maa kölafiwad jutud, kui tahaksiwad lirimaa mässajad kuninglikku Widsori shlosst dynamitiga lõhkuda; kohtute poolest saab shloss ülewahitud. Lõune- Aafrikas on lahing Inglaste ja Transwaali talupoege wahel olnud, kus 150 Inglast laugestwad. Lepituse-kauplemised  on aga ka juba ettewõetud; niisamati ka Basuuto rahwasuguga. Afghanistanist tulewad sõnumid, et Eyub-Khan Afghanistani Emirile Abdurahman-Khanile sõda kuulutanud ja juba teele läinud on. Ühes teises weikes. koloniis, Aafriika .Kuldrandas" ähwardab ka sõda tulema. Ashanti Kuningas päris üht pogenend Ashantlaste  Würsti kes ennast Inglismaa kaitse alla annud oli, ja kui teda mitte kätte ei antud, saadeti sealise kombe järel kuldne kirmes Jngliskolonie Kubernöri juure, mis sõda tähendab. Kauplemisel» kestawad weel edasi; kas need rahule wõi sõeale wiiwad se on weel teadmata. Kubernöril on 1400 meest sõeawäge. Balkani poolsaarest. Albaanlased hakkawad Türgi walitsusele tüli tegema. Se rahwaS seisab pea aga weel nime poolest Sultani walitsuse all ja tallitab omad asjad oma tahtmise järel. Nüüd kuS Türgi walitsus Albaanlasi omas tülides Monteneegroga ja (Kreekamaaga tarwitas, sai neile ikka rohkem ja rohkem tsutusi tehtud ja se kaswatas nende julgust. Juba enne on sel rahwal himu olnud iseriigiks kokkuheita ja nüüd