«iigiwaliisuse pookst UstkubeS kubermangudes >ja > maakM» dadeS. päranduse, maksu pärast, määratud on. Et neil «viletsatel aga maast ja «naa hinnast aimu ei ole, siis on nemad armunud, et määratud kapital-htnnad juba päranduse  «naksud ise ol ek siw ad. Selle järel kuulutab  siiS meie kallis .parem rahwuSltk leht", et igaüks keS Järwamaal maad päranduseks saab, iga deSsälim eest SS rubla makSma peaks I Urge kohkuge, kallid Järwakad! RiigiwalitsuS ei päri mitte nii kõrget maksu, mis mõneS paikav rohkem olekS, kui maa «väärt on. Selle kapitalhinna  pealt «naksetakse Üksi aga protsentid , kõige rohkem on Järwamaal 44 kopikat deSsätini pealt. Sedawitsi läheb ast, kui mõned mehikesed oma lindipotti targemaks peawad, kui nemad ise on l Mirnlane" on ka Lu t her us e asut««se kutset tükati üleS wõtnud, näib sellele aga nii .rahwusliku" saba taha sepistauud olema, et sellega , kitsas wärawas" kinni jäi ja paljalt poole saabaga läbi peasis. Kahju! Mõnigi olekS in»eks näha tahtnud, kui karnsed sabad ütnberrahwuStajate Siete taga on! Meile kirjutakse Tallinnast: ÜkS wana sõna ütleb: Rahwa hääl on Jumala hääl. Sel wõib oma jägu kõtt sees olla. kui häält looduslikul «viisil antakse. Wanemal aeal, kui hallid juuksed weel «mustatud  saiwad ja fiis üks tähtjas küsimine ette tuli, siis kogusiwad ennast «vanemad mehed nõuu pidama. NõistlikkuS  läbirääkimises sai otsuS tehtud ja teada antud, ja nooremad wõlsiwad seda auuStateS waSta. Reed kogud saiwad Jumala käsku mööda peetud ja Jumala watm oli neid juhatamas. SiiS «võis see hääl ka Jumala hääl olla, mis sealt wälja kolas. Aga meie aeal tehakse seda teisiti. Mõistust, see on teise sõnaga manasid ei küsita palju ; need on pitkalised mõtlema; mis nendega aega «viita ! Noored, poolküpsed maimud lõusewad üleS. teemad otsused, kuida see nende mõtte järel ja üksi nende kasukS hea on. kui see ka loodusliku.  üleüldise rahwa elule otse kahjuks on. El see tee ühtigi! Nemad on jo koolis rohkem õppinud kui isad, sellepärast ei julge «viimased ka palju oma suul lahti teha, waaiawad. pool kohmetanud pealt, miS need targad pojukesed  teemad. Mõni asi tuleb neil küll natuke wõõriti ette, aga noored on jo targemad, meie penne mait olema! Otse selle manade «vaitolemise läbi tnlewad mitmed kahtlased  aSjad: riiu pärleid, erakondlaste seltsid, keS «vägiwaldse  kära ja ässitamisega kõiki mõtStust kiuui katawad ja kõrwale lükkawad. Selle kinnituseks «vaatame üht proowikest, miS hiljuti ilmus. Paar nädalit enne Jaauipääwa oli Tallinna meesterahwa abiko«nitee nõuu pidamas, õpetaja Hurti lahti wõi paigale mõistmiseks, kui ka saadikute Valimiseks, Tartu. Asi oli tähtjas küll, kuS mehed olekstwad pidanud asja tublist läbi rääkima. Aga miS sündis? Enamist oliwad «vanemad liited eemale jäänud; kuida see tulnud, on meil teadmata. Imelikul «viisil juhtunud fee weike, kokku tulnud seltsiks kõik /Virulase" ja .Valguse" läbi ette «valmistatud, õpetaja Hurti waStalistest olema, kus weel koosoleku ilukS ÜkS praua J.-P. oma pool tosinat kanakeStega  kolmat jägu häälest wõi pätd suurendas. Häälte lugemist ei olegi küll ette tulnud; asi oli jo iseenesest küps. Läbirääkimist ja nõuupidamtft armas see. osalt plikade seltsiks,  tühjaks aeawiitekS. Seepärast et olnud stiS komitee juhataja! «unud teha kui kinnitada, et kõik aealehed (muidugi  teada /Virulane" ja MalguS") kirjutada, et õp. Hurt peab lahti mõistetud saama. Ja ka saadikud, kes Tartu sõitma pidiwad, saiwad juhataja poolt selgest nimetatud.  Sellega oli fee tähtjas asi, kõige Eestirahwa nimel nii mõnusast ja «vaiksest toimetatud ja korda saadetud! EeStirahwaS, eks sa wõt uhke olla, et sinu pojad ja plikad nii osawast ja nii kenast finn asju totmetawad! Siin peab iga mõistlik inimene tunnistama, et sel wiistl mitte rahwa hääl Jumala hääl ei ole. KuS «vanade mõistust ei küsita ega «mustata, seal ei wõi ka ükSki ettewõtmine  korda minna. Et seesugust otsuseid sel aeal palju sepistatud on, see on kõigil teatud ja tuntud, aga EeSti rahwaS on selle juures ilma süüta. Uksi .WalguS" ja Mlrulane" on seda otsust oma lugejatega sepiStanud. Need iseennast kiitjad /ahwuSlikud" lehed laulawad igal poolel KeiSrtlaulu, aga et märka ega taha märgata, et i«ad Keisrist seatud kohtuid ja «vanemaid igapidi rahwa eeS halwakS, kõige «vähemast kahtlaseks teha püüawad. Nemad ässitawad ja tahawad kõiki asju hääleenamuStega korda saata. Topiwad kõiki ühte kotti, wallatallitajaid, kohtumehi, kirikuõpetajaid, külakoolmeistreid ja külakarjatseid. Kõik peawad hääleenamusega toimetatud saama. Siin pea«,«e ütlema - Armsad targad rahwawedajad ja eeSmõtlejad.  «vaadake ometi natuke ette, tehke iga asjale oma «vahe. Kohtumehed, tallitajad, p alegi aga karjatfed, nende «valimist «võib lihtlase mõistusega korda saata, aga õpetajad ja koolmeistred on rohkem watmulikud aSjad, tarwitawad kõrgemat ja sügawamat «vaimuharidust ja tnnd- mist, sellepärast on nende «valimine kooliwalitsuse alla antud,  keS neid teaduslikult läbi katsub. Erakondlikud ,rahwamehed" tahawad, et õpetajad ja koolmeisired peawad politika-mehed, ja pealegi weel ühepoolifed  parteimehed olema. See on jo täitsa «viltu mõte. Poti tika ei puudu koguni mitte nende anu tisse; nemad on «nölemad rohkem ehk «vähem Jumalasõna ja õpetuse mehed. Halkamad nemad politikat ja erakondlikku toimetust taga ajama, siis tuleks neid meie mõtte järel ametist lahti lasta. Kirikus ja koolis ei maksa muud, kui Jumalasõna ja õpetus.  Õpetaja ja koolmeister peawad õpetama, kogudus ja lapsed peawad tähele panema ja õppima. See on nenda olnud ja et lase ennast kuidagi wiist ümber muuta. KeS on meie Tartu suurkoolis täuine ,rahwuslikku" wõt mõnda muud politikat ajanud? Ei keegi! Kuid uuemal aeal peame kurwastusega nägema, et meie EeSti üliõppijatel ei ole kannatust, oma õppimise aega waikselt tarwitada, nagu kardakflwad nemad, et nende tegewuse aeg enne ära jookseb, kui nad malmis ja ametmeheks saamad. Seepärast topiwad nad endit pool küpselt igawiisi rahwa toimetuste wahele, kus täielised mehed Peawad asju ajama. Siin peame tõega kinnitama, et endised üliöppijad selleS mõistlikumad oliwad. Nemad öppisiwad oma tormilist  asju, üks suurema, teine «vähema hoolega; kahandasiwad  papa rehnungi peale nii palju õlut kui jõudsiwad, ja ütlesiwad.- kui meie ükskord «valmis ja ametisse seatud saame, küll meie siis oma kohust täidame. Seda nemad ka tegiwad, ja seda nemad teha woifiwad, sest nende õppimine  oli täielisem olnud ja nende «vaim oli terweks jäänud. Meie oleme pea asjast natuke ksrwale läinud; köidame jälle otsad kokku. Häälteenamus, kõige wähemalt koolmeistrite  «valimise juures, ei wõi ega tohi pea ast olla, ehk kõik «valijad peakstwad kõrgel teaduse järjel seisma. Muidu astub umbteadus trooni peale, haridus ja õpetus saamad kahewärilise, kaunukallajale politika sopa stSse «veetud.  Jäägu häälteenamus oma piire, «vaimulik ja waimlik teadus oma paiga peale, fiis lähemad kõik asjad Jumala abiga korda. Waatame lõppeks weel, kui kõikuw ja kardetaw häälteenamus  sagedast on. Missugust aealehta see lueb, «ende järel ta kM kinnitab. On see leht ÜkS tõsine juhataja, siis wõib sellest kasu olla; on see aga üks yarteileht,  siiS wõib ta kogudusele ja rahwale üleüldse, palju kahju teha. Siis ei tähenda see ,enamuS" mitte kõige rahwa, waid ainult ühe ehk kahe mehe häält, kes enamust paremale ehk pahemale käele juhtisiwad, Nenda nägime ka Aleksandrikooli asjas, et mitte waba rahwahääl otsust ei teinud, waid et paljalt Mirulase" ja Malguse" hääl wägiwaldselt läbi tungis. Juba hakatusel jättis „ Virulane"  Hurti kirja pooleli. Sellega ütles tema rahwale silma flSse: Teie ei pruugi kõiki teada ja kõige üle järel mõtelda. Nüüd hakkan mina siunama ja kohut mõistma, ja teie peate sedasama tegema. Mis mina ütlen, see on ilmeksimatu, seda peate uskuma. Kord sõimas ,Virulane"  Hurti „Dictatoriks". Meie arwame, et Mirulane" ise natuke ,Dictatorit" mänginud ja sellega rahwast wägiwaldselt  oma roopale sisse sundinud on." .Tallinna Eestlased." Tartust Selle kuu 9. pääwa öhtal tõusis Tartu theatreS  suur kahin. Seal sai kuulsa Wagnert .Lohengrin" mängitud. Järsku astuS üks ülewaataja ette ja kuulutas tulekahju. Mõned tuttawad tuletõrjujad läksiwad wäljaja rahwaS arwas tule theatreS lahti olema. Mõnda soigutavat  häält ei kuuldud, kuuni Direktor trummi põrutada laskis ja siis kuulutas, et küll tulekahju on, aga mitte theatreS, waid kusagil kaugemal linnajäus. Siis tuli rahu ja ooper sai edasi mängitud. Olewik" kutsub rahwapidule, mis selle kuu 21. pääwal Wanamuise aidas peetud saab. Kellel himu, aega ja raha on, see wsib minna: Meie ei taha kellegi rõõmu rikkuda, ja lahke koosolemine on kaunis asi. Nüüd hakatakse aga meie kodumaal juba nii sagedast awalikkufl  rahwapidufi pidama ja nendele kõigelt maalt rahwast kokku kihutama, et asi ikka juba natuke liiale minema kipub, et rahwaS nende läbi omast koduelust ja ligema koguduse elust kergest wõib wõerutada saada. Awalikud pidud, tähtsa ja waimuStawate asjade mälestuseks ja pühitsemiseks, nagu kroonimise püha oli, ja nagu ka laulu ja muusika pidud on, on ühest puhastamast õhust läbi lehwitud  pühitsetud, ja see õhk puhub kõiki toorust wälja. Kui aga rahwas laiematest maakondadest üksi seesuguseks naljaks kokku woolab, kuida ,Olewik" seda kuulutab, fliS peawad osawõtjad juba ettewaatlikud olema. Tartu Eestilehed, Msti PoStimeeS"  ja ,Olemit", kuulutawad mitme Aleksandrikooli abikomitee tunnistust, mis järel mitmed komitee saadikud oma häält, saatjate käsust hoolimata, Hurti waSta annud on. Wäga oleks soowida, et EeSti rahwas selle asja kohta elawamalt ärkaks ja oma raha Sakalaste küüsist peastakS. Kui aga EeSti rahwal ja Hurtil osawamaid ja kindlamaid eesmõitlejaid ei ole, kui nimelt ? EeSti Postimees" omsS arusaamata. kõikuwaS maimus, siis on wähe loota. See leht ei tea omas ,rahwamehe" nime otsimise tujus, enam isegi, kelle eest ja kelle waSta tema wõitleb. Esiteks teeb tema meie maakiriku kõige tähtsamat eeswõitlejat, Saksakeeli , Peterburgi Zeitungi", malega ja halwa kawalusega kahtlaseks, tähendab selle lehe kirjast Sakalaste rõõmuks ja wihawaenu lõõtsutamiseks woõriti, ja wõitleb siis nende oma enese «võõriti tähenduste wasta, just nagu Jakobson seda enne tegija tema õnnetumad  kaswandikud, Maigus" ja Mirulane" seda nüüd teemad. Siis kardab tema, et üks jagu Hurti lahtitegijatest,  nimelt Dr. WeSke, Järw, Kõrw ja Sörd ennemalt ,Saksa õpetajaid" iseäranis aga Mene preestreid" sallida, „Eesti õpetajaid" aga mitte Mma otsaS"; kinnitab siis, et juba Jakobsonil nõuu olnud Hurti lahti teha, ja kutsub kohe peale selle Eesti rahwast, Jakobsonile tänu ohwrit ohwerdama. —Meil näitab, nagu ei tahaks, EeSti Postimees" selle, tõest ja malest, meest ja sapist kokku keerutatud,  kirjaga muud teha, kui aga omale sooja paika «võitjate pesas «valmistada; wõitku kes tahes ja kelle eest tahes. Et seesugune ,eestkostja" Eesti rahwale jaHurtile suuremat kahju teeb, kui lausa wastased ja «vaenlased, see näitab küll «vaidlemata tõst olema. ,Olewik" käib küll sel korral kindlamas joones, kes aga teab, kuida see leht mullu , saagu ta «venestatud" oma lipu peale kirjutas, kuida tema iga tüli ja wihawaenu eest kostis, nimelt Kanepi kurjateu juures jänese jälgi tegi, Märt Mitti ja Marest ehk ,Varest" kaitses j. n. e. see peab kartma, et ka ,Olewik" jälle nõrkeb nagu kõrkjaS, kui teine tuul puhub; aga loodame ikka, ehk parandab ,Olemil" meelt. Hurtil on Aleksandrikooli asjus hea tahtmine Eesti rahwa kohta, seda ei salga keegi, ja tema enese osawuse  üle ei ole ka keegi kahtlane. Aga tema tööriistad ja tugid on wiletsad ja kahewäärilised. Sortfipoifi luuawarre  tükid! Viljandist. .Sakala" sõnumite järel saab selle kuu 20., 21. ja 22. pääwal Wiljandis kodulooma näitus peetud,  mis Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi poolest Valmistatud  on. Auurahad ja kiitusekirjad olla juba Heinakuu  30. pääwal Ministerjumist Viljandisse jõudnud. Pärnust. Selle kuu 7. pääwal sai õpetaja ameti Candidat Robert v. Holst, Andra kiriku abiõpetajaks seatud ja õnnistatud. Riiast. Selle kuu 10. pääwal jooksis Inglismaa aurulaew sadamast wälja ja tõukas odralaewa /Aleksander" ja Belgia aurulaewa Bürgermeister von Wael" waSta. Odralaew wajus kohe põhja, Belgia aurulaew  sai weikemat wiga; „Gordonia" jäi ilma kahjuta. Senator Manas sein olla oma tööga malmis  saanud ja sõita oma ametnikudega selle kuu 20. pääwal  Peterburgi tagasi. Peterburgist. Selle kuu 12. pääwal tuliwad Keiser ja Kelsri-Praua Krasnoje-Selost Peterburgi ja käifiwad Kasani ja Peter-Pauli kirikus. Pärast seda käis Keiser haiget Sõea-Ministrit, Kindral-Adjutant Wannowskit waatamaS.  Krasnoje-Selos sai selle kuu 11. ja 12. pääwal  manöwer peetud, kus Keiser, Keisri-Praua, Suurwürst  Auujärjepärija ja teised kõrge Keisrikoja liiteid juures oliwad. Pärast manöwrit oliwad ülemad pealikud Keisri lauale kutsutud. Üks weike kogu neist pealikutest, kes Shipka Võitlemisest  osa wõtnud on, pidasiwad selle kuu 9. pääwal selle raske ja hiilgama Võitlemise kuuet mälestuse pääwa. Sõea-Minifler on luba saanud, oma terwise kinnitamiseks  reisule minna. Tema ametit tallitab nii kaua Kindral-Adjutant Obrutshew. Mtnistrikogu juhataja, Riigisekretär Reutern ja Keisri-Majestäti kanzellei juhataja,  Tanejew on teenistuse wahe aega saanud. Ministri kogu juhatab nii kaua Riigisekretär Deljanow. Khiina piirelt tulewad sõnumid, et need kardetawad naabrid wäga rahutumad on, Ammi maid taga kahjetsema näiwad ja hoolsat tähelepanemist tarwitawad. Moskwast. Rufa maakondas on Siberi katk liikumas, mida üks koju tulnud talumees sisse kannud olla. Kolm inimest on sellesse haigeks jäänud ja nendest on üks ära surnud. Ka Saraiski maakonda? on mõned hobused selle tõbeSse langenud. Rotvnost, Leikusekuu 10. pääwal. Kõue «vihmad keStawad  edasi. Nii märga suwet ei mäletata fiin nähtud olema. Rukis ja kaer on weel korjamata. Tiflisist. Signahh'i maakondas on wiinapuud ära kuimamas. Ühed arwawad seda kuiwast suwest tulema, teised «viinapuu koist (Phyllorera). Wiina istanduste peremehed  on suureS mures. Wõeralt maalt. Wiimane nädal oli Kuningate ja Würstide reisude  pärast tähtjas. Rumeenia ja Serbia Kuningad oliwad  Berliinis ja Miinis, ja ka Spaania Kuningast oodatakse  Berliini. Greeka KuningaS ja Kuninga-Praua on Kopenhageni tulnud. Monteneegro Würst oli KonstantinopeliS  ja tahab tagasi tulleS ka Bulgaaria WürSti juure