kohta segafiwad ja sellega hariduse kindlat pwda kõigutafiwad,  sellega on neMad üles näitanud, kmkstsäS nende silmaring oli, kui vähe nemad oma kõnede ja kirjade kaugemat  mõnu ette arvata oskafiwad. Nemad on tunnistanud,  el nemad rahva üksikute liigete eraomandust kaitseda  ja kosutada ei oSka. Seesama silmaringi kitsus paistab neist .rahvameeste" kõnedest ja kirjadest välja, milles koguduse varast jutt on. Ka nendes tuetawad ennast .rahvamehed" rohkem toore rahva himude peale, kui mõistliku politika meeste ette arvamiste peale. Ühepääwa  peremeeste kombel kujuStawad nemad seda rahvale soovitavaks, millest üksikud mehed filmapilgulist kasu saada woikfiwad, mis aga pärast kui raski kooru; ja suur kahju koguduste peale, nenda fiis ka koguduste üksikute  liikete peale maal taluperemeeste peale tagasi langeks. Juba viimases numreS olime meie selle peale tähentawad,  kuida .Sakala" oma uue juhatuse all sellega algab, et neid maksust vähendada või häwitaM kähab, miSDrhelkonna  talukohtade pealt ja maakohtade pealt kirikuõpetajatele  maksetakse. Meie olime lugejatele seletada püüdnud, kuida need maksud koguni mitte kohapidajate poolest kantud ei saa, vaid kui vanal aeal seatud real - koor - mad kohtade eneste poolest. Nende maksude hävitamisest ei saaks meie arutamiste järel mitte .rahwaS " kasu, vaid üksi aga need taluperemehed, kes omad kohad juba päriseks ostnud on, ja kus weel mitte talukohad päriseks ostetud ei ole seal saatfiwad real-koormate vähendamisest ehk hävitamisest talu- ja maakohtade nüüdsed omanikud, see on mõisnikud kasu. Aga nemad saaksiwad seda kasu koguni koguduse, see on rahva kulu peale. Et lugejad sellest selgemat aru saaksiwad, selleks palume meie natuke meiega selle peale vaadata, miks ja kelle kasuks need maksud ja koormad maksetud ja kantud saavad. Selle üle on seaduse tundjad palju arutanud ja kirjutanud,  keda kiriku maa ja korraliste sissetulemist? seaduslikuks  omanikuks pidada tuleb, kaS kirikut ennast või kihelkonda,  see on kogudust. Meil ei ole himu, ennast kõrgest õpetatud teadusmeeste arutamiste sisse segada. Tehku nemad seda asja oma kestis teaduslikul pinnal selgeks, meie tahame lihtlabase, igapääwase pinna peale jääda ja seda iga asja omanikuks pidada, kes seda asja seaduslikku õigusega tarvitab, keS sellest asjast kasu saab. Kirikut tarvitab aga kogudus ja kirik on fiis ka igapääwase  seisupaiga pealt vaadates, koguduse omandus. Kirikuõpetaja tallitab kiriku ametit koguduse heaks ja on sedaviisi kiriku ametnik ja koguduse ametnik, ja saab koguduse  käest oma ülespidamist. Seda ülespidamist ei maksa aga koguduse liiked mitte omast käest ühevõrra, ega oma perekonna suuruse, ega selle järel kuida nemad rohkem ehk vähem kiriklikku ametitallitust tarvitavad, vaid see ülespidamine tuleb nendest maadest, mida juba vanal aeal kirikule anti, ja tuleb nendest maksudest, mida vanal aeal kiriku heaks maa ja pinna peale pandi ja maakohtadest nende suuruse järel kirikule maksetakse. Kui neid maid ja neid maksust mitte ei oleks, siis peakfiwad koguduse liiked kiriku ja kiriku ametmkude kulu kandma, kaS hingede järel ehk ühegil teisel viisil. Need maad ja need maksud on koguduse ehk rahva avalik varandus, millest need kulud kantud saavad, mida kiriku ja kiriku ametnikude, koguduse ehk rahva vaimuliku asutuse ja aõjatallitajate ülespidamiseks tarvis läheb. KeS koguduse avaliku vara kasutamise eest hoolt kannab,  see kergitab koguduse üksikule liigete koormat see kergitab  rahva koormat. Kes koguduse avalikku vara vähendab ehk hävitab, see kogub koormat koguduse üksikute liikete peale, see on: rahva peale. Meie arvame, et need kellegi rahvamehed ei ole, keS rahva avaliku  varandust vähendada ja sellega koguduse üksikute liigete,  pealegi weel jõukama liigete, nagu talukoha omanikud  e ja mõisnikude taskuid täita .soovivad". (Lõpetus jääb tulema.) Egyptuse küsimus. Kõige maailma silmad on nüüd vana Egyptuse maa poole pööratud, kust sõea kära kostab ja kõige maailma rahu rikkuda ähvardab. Kui lugejad sellest tulest aru saama peavad, mis juba mitu aastat Egyptuse uiva all immitseb, fiis peame natuke selle kuulsa ja tähtsa maa aealou peale tagasi vaatama. Kuulus Waraode maa Niiluse jõe kallastel on meie hariduse kätki. Juba palju enne üleskirjutatud aealou algust oli Egpptuse rahvas kõrge järje peale jõudnud ja nende määratumad ehitused, muist maa vinnal, muist tuiskavast liivast vähem ehk rohkem kaetud, annavad sellest tunnistust. Kas siin kõrge hariduse algus oli, või kas vanad EgYPtlased oma haridust  Ida-Jndiast saiwad, see on teadmata. Aga kuulsad vanad rahvad, nagu Gredklased ja teised, on oma haridnk  Eavvtusest saanud ja ka Israeli rahvas tulr Egyptusest  ja s--tt «hl °»-ft h-ridu,-»,. Aegade M«g oli Wana-Egyptlaste usk, mis vist elavat Jumalat tundis, Preestrite salawarakS jäänud ja rahvale ei antud muud, kui paljast waljaSpidist koort ja kombet. nagu seda pärast omal aeal Ristini,iga ka teha katsuti, kumu Dr. Martin Luther sala ahelad vägeva vaimuga katki lõhkuS. Egyptuse Preestrite kasvandik oli ka MojcS ja tundis nende saladust. Wihma ei saea EgyptuseS iialgi, aga igal aasta! tõuseb  Niiluse jõe vest üle kallaste ja kastab ja rammutab maad. Seda vett oliwad Wana-Egypllased kanalitega üle kõige maa jäuutanud ja omal aeal sai vea kõik tuntud maailm Egyptuse viljaga toidetud. Egnplusemaa peale käiflwad stiS ka kõige kuulsate kangelaste himud ja seal on palju verd valatud. AaStal 30 enne Kristust langeS EgyptuS Aktfiumt mere lahingiS Rooma riigi külge ja käis sellega üheS läbi kõige selle aegse muutuSte. Juba esimesel aaötasaeal pärast Kristust leidis Ristiusk EgyptuseS aset, siin asustvad  esimesed munga ühendused ja Rtötinsu erakonnad on siin palju waidlenud ja võidelnud. AaStal SW võitis Sultan Omari väepealik Amru Egyplust MohammedanlaSte  alla ja senna on maa ja rahvas sellest aeaft saadik jäänud. Ristirahvast jäivad aga mõned salgukesed  üle, kõik teised kadusiwad Nohammedanlatte sekka, TalvrchwaS Fellaad -- langeS raSke orjuse alla, kanalid kaSwOwad umbseks ja õitsevast maast sai suuremalt  jäult liiva kõrv. Üksi Niiluse kaldad kannavad weel vilja, aga ka selle suure jõe suu amd on nii kangest liivaga kinni tuiSkand, et kui soonekesed merde nirisevad, ja suured järved on liivaga nii täitsa ummistatud, et ka nende aset enam ei tunta. MohammedanlaSte valju ja hooletuma käe all tarretab kõik rõõmuS elu. Aastal 17S8 võitis Prantsusmaa Kindral Bonaparie, kes Napoleon I. nime all pärast Keisriks sai. Egyplust Prantsusmaale, aga kui Inglased Prantsusmaa mereväge ära hävitanud oliwad, siis ei võinud EguptuS enam kaitsetud saada ja langeS aastal 180! MohammedanlaSle alla tagasi. AaStal 1806 sai Mehemed-Ali Ggyytuse valitsejaks, kui Sultani asemik ja hakkas suuri tööst peale. Tema asutas Egyptusele maa ja mere väge, puhaSta» kanalid ja katsus maad endise järje peale tõSta. Selle kõrvas rusuS tema aga valjust kõiki alamat rahvast ja kiskuS kõiki vara oma taSku. Tema poeg Jbrahim-Pasha saatis aastal 1816 ühe tüki Araabiast, Nuubia, Sennaari ja Kordofani Egyptuse käsu alla. Pea selle järel võtt,; Mehemed-Ali osa Türgi sõeast GrecklaSle waSta, kanta» selle juureS aga kõik oma laevastiku Mehemed Ali Võitis W sõeas Sultani waSta kõik Araabia ja sai ka seal Sultani asemikuks kinnitatud. Nüüd aStusiwad aga Euroopa suurriigid Mehemed-Ali ahnuse waSta ja tema sai uueSte Sultani alla sunnitud; siiski aga kvi asemik valitsusele jäätnd ja aastal 1841 sai tema ja Sultani vahel kindel seadus tehtud. Mehemed-Ali jäi pärast nõdrameelelisekS ja tema kasvandik Jbrahim-Pasha sai tema asemele. See suri aga selsamal aaStal ja Mehe. med-Alt poja-poeg AbbaS-Pasha sai tema iSrellnlijakS kinnitatud, kelle poeg ISmail-Pasha tema järel valitses. Aega mööda oli palju Eurooplast EgypiuseS eluaset võtnud ja nemad oliwad kõiki kaubaajamist oma kätte kiSkund. Kui viimaks kuulub LesiepS GueSst kanali kaevas, mis Wahemerd Punase merega ühendab ja Ida- Zddia teed poole lühemaks teeb, stiS kaõwiS Egyptuse tähtsus Euroopa kohta, iseäranis aga Inglismaa kohta. Peale selle oli ISmail Pasha kiskuja ja pillaja ühe korraga.  Tema oli sadade millionite kaupa võlga Egyptuse peale kadunud ja võlapaberid oliwad ja on ka nüüd rohkemalt  jäuult JnglaSte ja PraniSlaSte käeS. Wõlad oliwad kerged teha olnud, aga laenatud raha ja maa fiSsetulemised kadusiwad Khediive, ISmail Pasha põhjatu taSku ja langefiwad kui särav kallikiwi rabe tema haaremi-kaunikeste  määratuma karja peale. Intressid ja wõlatasumised  jätvad maksmata. Selleks ei võinud võlgnikud  pärast enam leppida ja Inglased ja Prantslased saatfiwad omad ülevaatajad ja Egyptuse raha aSja korraldajad senna. kuS istet ja häält Egyptuse MinistrikoguS  saiwad. Natuke aega läkS asi edasi, aga Ülevaatajad  laskfivad ka omad ametnikud Euroopast kulla, makfiwad  neile Egyptuse kulu peal määratumat palka ja saatfiwad  kõtti oma alla. RohwaS nurises .võrraSte üle ja Kheditwel enesel oliwad kutsumata abimehed walnS okas silmas. WtimakS võttis tema südant, tänas lahke abt eest, kinnitas, et seda enam vaja ei oleks ja saatis wõeraid nõuukogufi välja. Kära oli küll suur, aga Inglased ja Prantslased olekfiwad ehk weel leppinud kui mitte Saksamaa oma häält tõstnud ei oleks, kelle rahameeste  taSkuteS ka hulk Egyptuse paberid on. Asi lõppeS sellega, et ISmail Pasha auujarje pealt maha ja tema poeg Tewfik Pasha tema asemele aStuS. Tevfik Pasha võttis Euroopa ülevaatajad jälle nsuukoguSse, aga rahva viha ja vaenu ««de waSta ei suutnud tema mitte soigutava. Wahe aeal oli ükS endine Mm väepealik. U«U Bey ennast tähtssks teiwO ja rahwuSlist erakonda asutanud. Arabi Btt, lõStis sõeawäe keStts tära ja päris, et Khediive võrrad välja saadaks, sest Egnptns peakS Egnp! ! as! e omaks jääma. Mitmed tähed näitavad, el Arabi Bev mitte omast peast tüli ei tõstnud, vaid et Kdrdiiwe ja Sultan temu selja taga seisivad. Hirmu pärast suurriikide eest sai küll Aradi Bev silmakirjaks kangele ära saadetud, pea aga jälle Kairo linna tagasi kutsutud, kuS .õhk parem oleks." Sõeamceste rbl rahvusliku erakonna tülid ilmusiwad aga pea uueSte. Aradi oli «ahe aeal Pashaks tõstetud, lüüsis avaliku li Khediive ja tema Mlnisteriumi waSta ülkb ja päriS :tla valrumini, et wderad valitsusest välja lUatud saaksiwad. WkisteriuN astus tagaft, Arabi Pasha sai Ministriks tõstetud ja päriS nüüd, et Khediive .rahva" tahtmist täidaks ehk valitsust oma käest ära annaks. Weel kord näitas rahu tulema, Arabi Pasha ja teised vaStased Ministnd palusiivad andeks, tsutasiwad rahu pidada ja jätvad .esitekS" ametisse. Suurriigid ei wõtntid seda tüli ,»am sõua lausumata pealt vaadata, nimelt päriflwad ueudauimetalud Lääne riigid, see on Inglismaa ja PraulsuSmaa, el tülid lämmatatud saaksivad,  miS nagu ähvardavad kõuepilved nende Eurooplaste elu üle rippufiwad, ke« kü«« kaupa EgyptuseS elasivad, ja mis ähwardaleS nende kaubamajade ja seltside ees seisivad, kellel Egypluseft sadade miliiouide kaupa raha saada oli, sest seda võis kergelt ette arvata, et ä»MUH'Mcha«»Oau!ssed Ristirahva peale largakst»M kui lausa mÄsamim lahti lähckS, ja cl mässajad vanu «Slgast oma peale ei võtaks tui võitu saaksiwad. Just sellega ärritab Arabi Pasha ka rahvast. Tema ütleb, et EgvPllaStel tarvis ,i oleks võlgade eest waStada, mida Ismail Pasha teinud. Eurooplased peaksiwad oma laenatud  raha leina käest pärima. Peale selle oli karta et mässajad Suessi kanali hiwitaksivad, miS kerge teha on sest see kanal saad muist vett kanalite läbi Niiluse jõe suu arudest. Inglismaa ja Prantsusmaa ähvardasiwad laevu Aleksandria lahele saata ja oma sseawäe läbi vasta panijaid rahule sundida. Arabi Pasha oli aga juba kõiki võimust oma kätte kiSkund ja ähvardas vägivallaga vägivalla waSta panna. Sultan, kui Egyptuse ülem valitseja saatis tüll ühe Kindrali teise järel, keS mässajaid  rahule sundima pidiwad, saalis aga ka Arabi Pashale suure Medshidie auutähe ja sellest oli näha, et teina mässajaid salaja kimnlaS ja Ggyptust endisel viisil täitsa DWa valitsuse alla lagast saata himuStaS. Nüüd saati» lsugliSmaa 14 laeva, Prantsusmaa S laeva. Ameerika 3 laeva. Memmaa ? laeva, Greekavaa  ? laeva, Itaalia, AuStria, Saksamaa, Hollandimaa ja Spaania. igaüks ühe laeva Aleksandria lahe veale, Eurooplast kaitsema. Selsamal aeal oliwad ka suurriikide saadikud AonstaulinopeliS kokku aStunud, nöuu pidama, kulda Egyptuse aSzad jälle endise korra peale wõtkfivad nihutatud saada. Suurriigid oliwad selle üle ühel meelel, et ilma sõea väe abita akt korda ei läheks. KeS pidi aga seda oma peale võtma f SfitekS näitav, nagu tahaksiwad  Inglismaa ja Prantsusmaa seda üheskoos teha. Aga luba talvel, kui Gambetta Pranisuõmaal valitses, oli palju kirju selle üle ilma asjata vahetatud ja pärast tõusis itta ilmsimakS. et ükS üht ja teine teist ei usaldanud.  Suurriigid tahtfiwad tüli lämmatamist Türgiriigi hooleks anda. oga Sultan oli EgyptuseS kahtlast mängu mängind ja ei tahtnud ka nüüd oma salamõtet avaldada, miS tema aga tegema pidanud oleks, tui oma söeawäge Egvptuskmaale saalis. MiS pidi tema seal ta tegema? AStuS tema Arad, Pasha waSta, sttS oletfivad kõik Mohammedanlased  kära tõstnud, et nende Khalif, nende Prohveti asemik ennast uskmata Kristlastega usklikude ehk ISlamiMaSie hävitamiseks ühendanud, ja mässamine, mis AraabiaS. nimelt pnbaS Mekka ItnnaS juba ammu immitseb, oleks välja icekand. TunniStaS tema ennast Arabi Pasha poole >a katsuS mässamist ilmsi tuetada, siis kaedasivad suurriigid sõna murdmise üle ja Türgirtik GuroopaS oleks laguneda, ehk kõige vähemast Tnllan ise oma auujärge lamada võinud. Türgi valitsus hoidis ennast sellepärast konfermzist eemal, kinnita? et aSjad EgyptuseS kõik head olelsivod >a katsus aega saada. Ehk oleks asi ka rahulik korrale nihkund, aga 31 Lehekuu päSvs! tõusik AleksandnaS kära ja verine tüli. Inglismaa Konsul sai raskest haavatud, üks Inglismaa mereväe pealik ja hulk Eurooplast surmatud ja Politsei waataS pealt ehk ühendas ennast kogum Araablastega Eurooplaste kiusamiseks ja surmamiseks. Üleüldse on selles tüliS IWB inimest surmatud, kellest suurem hulk küll Araablased vliwad. Selle peale päristwad  Inglismaa mõeduvab lehed kätte tasumist. Aradi Pasha laSkiS aga wõera laevade filma eeS kantsist ehitada,  suurtükka peale wedadada ja sadama poole juhtida. Inglismaa mereväe ülem, Admiral Seymour päris, et