Tallinna Sõber M 42 Uksteistkümnes aastakäik Tallinüllk, M. NimMm Mäw! 1889. Uleüldne stsleht Eesti rshsaik Ksal js iissabes. Tuleb ükskord nädalis wälja Maksab Tallinnas LindforsN pärijate trükimajas: 2 rubla, 40 kop.— pool-aastas 1 rubla 40 kop Kojn ehk postiga saadetud: aMass 3 ravla pool-aastas ! rubla 70 kop Kuulutused maksamad iga rea chk selle aseme psstt S kop. Tellimised woctakse w.iSta: LaMnnas: pärijale - KelorS«r.,ts: S. Seelaadt, Mrws! Laakmamr. - Aakweres: Knhs. - : A. SeioeVera Kapsalus: K. KoMierg. Liyttl»» -A. NAlner'i poodis. Wittandis: <z. J KarowU raamatupood. Karmas: W. Uööer. Wõons - Vraua Biettsle.-- Matkas: W. Fiudslst. Knresaarts: Ah. Lange. —Maak: laida sirstrauis kuulmatse. Wasiaja redaktor W. F. Tichhor ri. Elab Äalüsüs, - kirjad käiwad Baltiski (BaMschpart UÄ-iiiicnist-11-ixr?. ReaiKev Uus Jabi-scadus. Üleüldised sõuumid maailmast. Omalt maalr. Talliuuast : Linnade maksud. I WeueUel Maamalsud. - Baltiskist: Ilmud. Kilu saa k. Rakwerest: Laat. E Schnakmburg -j- - Viljandist: Uus kieikuõpetaja. Laat. - Pctcrbmgist - Keisrikojast.- MäleStuse-sammaS. Peastmise-püha. KuSa-kild. Astrathanist: Kõrged wanudused. Usun- ' NdiH - Kcs?-?Ma punwUla ja kai?ba wägawebamUic Äeuemaakc. J j, uuemad sõuumid. PSllulSS ia majapidannne: Tosrefi p iud lõhkemise eest HUda. PargUud uaha prvoivimlue. PruugUud koiaid. AlUu teatused. Kuulutused. Uus Jahi-seadus. Uuest Zahi-seadusest, mis Riigwaabe-MiuMerimms arutamise all seisab, toob Saksa-keelme Petersburgi järgmist ligemat sõnumit: See Jahi-seadus saab maksmaks tehtud kolkis Europa-Wene riikis, ka Kaukasias ja Poolamaal, wälja. arwatnd ou ainult Soomemaa, kus omad seadused selle kohta maksawad. Selle seaduse põhjusmõtted on järgmised : Et jahti pidada tohiks, selleks piab esiteks jahi-õigus olema ja siis piab see, kellel see õigus on, omale kohalise Politsei (KreiZisprawuiku, Kreisülema)  käest jahi-tuunistust lunama. Jahi õigus ou igal mõisnikul oma mõisa piiretes, jahiks wõera piuna peal piab kohalise pinna peremehe poolt lubakiri olema. Talumaade  peal ja talukoguduZte käest ostetud kruntide peal, mis alla 150 dessätmi ühes tükkis suured on, ou jahiõigus  talukoguduse oma. Jahi-tunnistust ei anta mitte wähe-ialistele (olgu siis, et nende wcmemad eh? wöörmündrid  seda paluwad), inimestele, kes Politsei ülewaatamise all seisawad, ega ka tuutud metsa-wargatele.  Kahesuguseid  jahi-lumustusi saab wälja antud, terme asZta ja kõige selle ringkonna kohta, kus uus Jahi-seadus maksma saab; nende hind on 25 rubla, ja tunnistusi Heinakuu 15. pääwast Paastukuu 1. paamani selle kreisi kohta, kus kohaline jääger elab; need maksawad 80 kop. (stempelmarkt).  Jahi-tunnistustest on wabastatud: jahi-oiguslised maaperemehed oma maa piiretes, jäägrid ameti poolest (kes sellest elawad) mõnes põhjapoolises ja põhja-idapoolises kubermangus, osawõtjad Keiserlikkudest jahtidest, need kes teaduslikkudeks tarwituSteks linduft lasewad (KuSeruörids iseäraliste lubakirjade peale), ja weel mõned teised. Uus Jahi-seadus määrab kaitse-aegasi mitmesuguste lindude kohta (igatahes kohalise maakonna kohta iseäranis, kõrgemate Walitsuse-kohtute ülemate heakSarwamist mööda, kubermangudes  ja maakondades) ja tingimata keelatud on jaht kasulikkude loomade, igatahes lubatud kahjulikkude loomade peale. Tingimata kasulikkude (kaitsetatawate) loomade sekka on arwatud: Auerloomade (metshärgade) härjad ja lehmad, hirwe-lehmad, põdra-lehmad ja emased metskitsed; kahjulikkude sekka hundid ja karnd. Selle üle, missugused loomad, iseäranis missugused linnud, iga kohalise maakonna kohta kasulikkude eh? kahjulikkude sekka lugeda on, teeb Riigimaade-Minister otsust (asjatundjate ja teaduse-meeste nõuu wõib selle jumes abiks wõetud saada). Jaht wõrkudega, paeladega, lõksudega, aukudega, kihwtiga ja teiste häwituS-uõuudega, ja pesade lõhkumine ja wäljawõtmine ou keelatud, ainult lubatud kahjulikkude loomade hawitamiseks, teaduslikkudeks tarwituSteks ja lmnuparkides  ja looma aidades aidade wahel, kus nende asutuste peremeestele jaht igal aeal ja igal wiisil lubatud on. Paastukuu 1. pääwast Heinakuu 15. pääwani on jaht ainult isa-tedrede ja ifa-metstste peale mängust lubatud. Iga linnusugu kaitse-aeal on nende lindude müütamine ja ostmine ära keelatud. Selle seaduse üleastumised langemad rahatrahwide alla. Nenda saab lubata jaht wõera pinna peal 5 künni 50 ruhlaga trahwitud, kahewõrra, kui seda aiaga piiratud wõcra pinna peal tehti. Kes ilma jahi-tunnistuseta jahi peal leitud saab, ehk ka wõera jahi-lvnnistusega, see maksab 10 kuuni 100 rubla trahwi. Mitte-kahjulikkude lindude pesade wäljawotmiue saab 1 kuuni 25 rublaga trahwitud. Ühe metshärja ehk lehma surmamine ehk jaht nende peale, maksab 500 rubla, ühe hirweüehma, põdra-lehma ehk emase metskitse surmamist ehk jahti trahwitakfe 50 rublaga, kaitse-aeal kahewõrra. Needsamad, ka weel raskemad trahwid seisawad kauplemise peal metsakiududega kaitse-aeal. Kauvleuttue enne Paastukuu 1. pääwa surmatud laanepüüdega ja rabakauadega on Jaanikuu 1. PZäwani lubatud. Trahwirahast sae.b pool nendele, kelle hooleks walwamiue selle uue seaduse täituiise üle antud on, kui nemad süütegijat kiuni piawad ja kohku ette saadawad. Kui üks kinniwrtja oma osa irahwirahast ei taha, siis saamad seda kohatised heategewad asutused. Walwamiue Jahi-seaduse pidamise üle on autud: linnades ja alewikkudes kohalise Politsei ja Kaubaajamise- Politsei hooleks; maal Kreispolitsei, Meksa-departcmenti, Kroonumaade-departementi mitmesuguste ametnikkude, erametsade  tallitajate, wälja- ja metsawahtide, 'ogukouua wanemate, küla wanewate ja kubjade, jahi peremeestest ja jahirentijatest seatud Vahtide, jahi-, loomakaitse- ja võllutööseliside  jahitunnistustega liigew, Maakonna nõuukogude (Semstwo) liigete j. n. e. hooleks. Kuida näha, muretseb see plaan rohkest waiwajate erst, kellel õigus ja kohus on iga leitud linumvargufe üle protokolli üle Z u>is u>is kohtu ees niisama palju maksab, kui kroonu- ja cramelslukkudest  üles wõetud protokoll metfawarguse kohta. See plaan määrab weel mõnda jahi wäljareuiimise, s. o. jahiõiguse andmise üle kroonumaade peal ja korraldab sunnikud jahti huntide ja karude peale, kus need ülekäte lähemad ja tuntawak kahju teemad. Rngimaade-Mimsirl hooleks on antud, pärast igakorrasi nõuupidamist Seespidiste asjade Ministriga, kõikis riikis jahi-scllsisi ja ueude põhinskirjasi kinnitada, ilma Poolamaata, üheksa läanepooliste  kubermangudeta ja Kaukasiala, kus selleks Kõigekõrgemat  kinnitust tarwis läheb. Sedawiisi ou Jahiseaduse  plaan põhjnsjoones. Arm ata ou aga, et mi st ka metsa nappi de (Zorbitsakate) ja lsbileudawate parkide, hanede ja luikide laskmine kewadel lubatud saab. Üleüldised summid maailmast. Baltiskis. WiinaktM 6. pääwsl. Tagasiwaatus Mihklikuu peale. Mihklikuu wiimasle pääwade ja meel Wiinaknu esimeste päa.rade sees oliwad kskge maailma silmad Berliui poole pööratud, kus Majestat meie Keiser Saksamaa Keiser Wilhelm 11. juures w,.ötawõerusel  oli. Keiser Wilhelm 11. ütles omas terwise-kõnes Majesiät meie Keisrile, et tema sõbrust mõlemile Keiscikodade wahel oma"s esi ma ae ma te st saadud paranduseks piab ja hoida tahab. Kas kostab see, kui paljas sönakõlm? Meie ei wõi ega taha seda uskuda. Üht nende mõlemite wägewamate Europa Walltttjate nii kõrget tahtmist ei saa küll keegi kergest tülitada katsu.na. Enne Majestät meie Keisri wõeruskmw Saksamaal, oli Keiserlik Kõrgus Suurwürst Anujäejepärija Saksa.naa manõivritel oluud, millega meie Kõrge Talitseja oli näidata tahtnud, et tema wäge,va naabrtriigiga rahus ja ssbruses elada tahab. Selle juure tuleb meel, et Saksamaa Keisri õe laulatamine Greekamaa Kronprmziga, nüüd pea Keisrikodade suguluse-paeln weel ligemaks punub. Ka oli Keisri Majestäti teine poeg, Weuemaa meremäe edaspidine Kindral-Admiral. Suurwürst Georg Alekfandrowitlch, Berlinis kaasas. Selle läbi saab Keisri Majestäti woeruskäik Berlinis meel rohkeul perekoudllkka nägu. Wiimase kuu kaikus Weuemaal ettetulnud sündmustest nimetame estteks Kõigekõrgemat korjanduse-luba Kõrgestõnusa Keisripraua Maria Feodorowna knälestuse-samma ehitamiseks,  siis Kõigekõrgemat armukäSku kõrgemate koolide kaswandittude Vabastamiseks söeawäe-harjutustest. üleüldise  osawõtmisega sai tõikis Wene riikis selle wana kindluse ittttavstane wõilmise-jubiläum peetud, mille asemel nüüd ülesoitsew Odessa linu seisab. Suurt tähelepanemist leidis ka Keiserlik Kõrgus Snurwürst Michael Nikolajewitschi ofawõtmine Kaukasia näitusest wiimase luu 15. paamal. Wiwastl kuul antud seaduste keSkis seisawad eesotsas raudteede weduhiudade korraldamine ja nende bankide tegewuse kitsendamine, millel Valitsuse poolt kinnitatud põhjuskirja ei ole. Ligendamine Prantslaste ja WenelMe wahel tõusis ka wiimasel kuul mitmet wiifi nähtusele, nenda näituseks Wene iusheniöridc pidulikkus üleswötmises Partsis ja seegate»AdmiralKornilow" pealikuteZleZwötmises Algieris. Senni on neli uhket laewa A-heni lahele jõudnud, Wene zuerewäe auustawakS osawõ! miseks E ree ta Kronprinzi ja Saksamaa Keisri õe puliuast. Tallinna liuna nimi ou wiin.sete uädaltte sees kõige maailma aealehüdes nimetatud, paraku oli aga üks wäga kurb juhtumine selleks aSja aunnd. Jnlge õhusõitja Leronr ou oma elu Tallinna lahes järSkn lõpetama pidanud. Pea kõik linn oli seda õnnetust nägemas, ja ainult pitkamesi muudab ennast ehmatnS selle üle Tallinna cahiva südames kurwals mälestuseks. Saksa m a a l on seespidise politika kaik wiimasel kuul tasane olnud. Natuke kahinat tegi üks teenitud tähendus, mida .Kreuzzeitung" Migiteadüüudja" poolest sai. Mitmelt poolt oli nurinat kuulda, et Keiser ise ühel mW, kuida seda täuiue weel nähtud ei ole, erakondade waidiemistesi osa on wõtuud. Isewiisi oli see ofawõtmine küll, oli aga tarwiline. teeb ikka, uagu oleksi.oad tema mõtted just nende mõtetega ühised, mis kõige korgemaS palkas waMsewad. Sellele pidi ots tehtud saama, ja ainult kõige kõrgemas paikas oli Võimalik üht seesugust omast wäest wõekud tähtsust, mis edaspidi Parlamenti arutamisiele kahjulik olla mõis, mõjuwalt tagasi tõrjuda. Noor Keiser on oma harjumist Vasta wiimasel kuul palju kodu olnud, ainult Schweriuis ja Kielis, Inglismaa laewustMu -vaatamas, käinud. Üleüldist  tähelepanemist leidis Keisripraua-ema woeruskäik FredensborgiS, kus tema tütar, Pmnsst Prmzess Sofie, Kreekamaa Kronprmzi pruut, oma edaspidiste uute sugulastega  rutta,vaks tehtud sai. Selle reisu kulge töiisiwad ennast uued kosjajulud. Esiteks kostis jutt, Saksamaa Keisri ucorem õde, PreuG Priozess Margarethe, olla Daani Pnuz Khristiauiga, Daani Kronprinzi pojaga, kihlatud, Selle jutu waSla rääkis üks teine, mille järel noor PrinzesS Nassau Herzogl pojaga, AMwburgi edaspidise  throuiparijaga, pidi kihlatud saama. Üht ega teist juttu ei ole ametlikult toeks iunmAatud. Prantsusmaa! oa imS Parkasurnl walikub. See ou pea uiisaNa-fuguue, nagu endine oli, s. o. üksli MlmSterium  ei wõi sea! mõjmoa healede-enamuse peale kindel olla. Boulanger on küll taltsa tagasi tõrjutud ja on nüüd polttiku asjus üks rahata ja selleparast elusalt surnus mees, M: uiskcriu.mil saab aga siiski niisamasugune häda olema, uagu enne. Nepublika-wastaslel törelejaiel on küll roaga mahe healesi Patta.ue.tt?, aga Repubtifa-sõbralised hcaled on oma keõkis nii mitulelesifed, nii kangest üliwabalastega  segatud, et nemad, kui ennast uegut! törelejatega nheudawad, iga! Miuiskeriumit taganema sundida wõiwad. Suur maailma näitus ParisiS jõuab lõpule. Teistest Curopa riikidest ou ainult tähendada,