igaüks, keS kodu kui matjamaa politikat sügaivamalt tahab tundma õppida telligu omale Olewiku. Ka wõiks Olewikust, tema toimetaja loomuse annete pärast, üks kooli leht ehk lõbu wöi nalja leht saada, aga meie esimene ülesanne on temale tähtsam. 2) Wirulanc wötku lühidelt politikalisi  päewa küsimusi ette ja selle tannis olgu tal rohkesti sõnumite saatjaid. Igaüks, kes kodumaa igapäewa sündimustest tahab teadust saada, telligu omale Wirulase. Kui EcSti rahwas edespidi nii kaugele, on jõudnud et talle päewalchte tannis on, siis wõib seda Wirulascst saada, nimelt ka sellepärast, et Wirulase wäljaandmise koht, Tallinna, selleks kõige sündsam on. Ka on kuulda, et rahwas Wirulase praeguste algupäraliste  juttudega üsna rahul on, nii wõiks ka lõbu ehk nalja leht saada, aga kuida tähendasime, tema wälja andmise seisu koha pärast oleks talle esimese üsesande täitmist enam soowida. Oleivik annas, et koolilehele raske toimetajat  on leida, ometigi soowis ta, Walguse toimetaja hra. J. Kõrw selleks wõib jääda. Meie aga ei usaldaks üleüldist Eesti nooresoo kaSwatamist, mis aja kirjanduses koolilehe toimetus on, mitte hra Kõrini hooleks. Walgusel on oma tvö-põld käes; tööd ja leiba ei saa tal selle põllu pääl mitte puuduma. 4) W alg usonßaltimaal Eestlaste huikas Oige usu edendajaks leheks, niipalju kui ühe politika lehe piirid seda lubawad Mälgus on ka selleks kohane, sest ta on Oige usulise asutatud. (Ots tuled.) noor õnnes ja iluduses öitsew proua AAleNcndorns kõige rahwa poolt, kes teda korraga ilma ootmata ja oma abikaasaga Mesü ara lepitud nägstvad, teretatud sai, oli üle wöga suur. XI. Aastad oliwad mõõda läinud ilma noore paari rõõmu ja onne rikkumata. Aleksander  oli oma tõutust täiesti pidanud, ci ilmabgi umbusaldusele ega paha armumisele omas südames oma abikaasa kohta maad annno. rio.u.üa rarmaun oli juba ammu omad ütma? igamefe unele kiuni pannud ja Pskar Aleksandrist enesel üht isaliku kaitsjas: ja Paulast üht truui, hoolsat emaliku stbranua: leidnud. Askari Tahtmisele wseteemstuZsz astuda, cli Aleksander omalr poolt abiks ja seadis nõnda, ci ta Austria mäes teenistust leidis.  A adunud krahwi abiraha ja Alck'audr:  öeldus aitstwad, et ta ilma mureta elada mõis. Kabe kümne aastaselt kui mnriner sai ta pitkcma aja pääle luba uuringeiil ja Badcni omaksid kuulama nunna. Pärast seda kui ts oma wanar beat Mii Nargaretat, kelle uhkus ja silmatera  ta ikka meel oli, kuulamas oli käinud. Ms ta Aleksandri kutset mööda P Nendesse, kus Paula terwise mett pruukis. ZÄskiuuder oli nüüd noon meest oma iva- nemate elu looga tuimaks teinud ja ta ema eksitus ei wöinud siisgi mitte seda otsata armastus tema rinduS mahendada, mis ta selle tundmata kannataja maStu tundis, kelle pilti Paula ja Aleksandri jutustused kõige suguse wooruse ja naesteralnva  alandusega ehitasiwad. Teisiti oli lugu tema isaga; säül ci olnud kedagi, kes tema poolt oleks seisnud, ka kõige leplikum  ja pehmem süda ei leidnud wabandust  tema kohta. Kui Paula tennise otsimise aeg möödas oli, siis maadeti Belgia kunstlikumaid ja tähtsamaid paiku ja asju läbi. Juba oliwad nad Saksa piiri ligidal, kui Oskaril himmu tuli Spaa linna minna. „Ma ei ole ilmasgi üht mängi-panka näinud,"  palus ta, „ lähme ometi üheks ehk kaheks päewakü senna. See kohakene veab maga ilus olema, ja Paulale läheks see maike puhkamise aeg ka hädasti tarwiS." Aleksander ei olnud mitte üsna ses nõuuks. „Ma ei tunne seda mitte mäga tarwilise  olcwat, mängi-panka näha, mu poeg," ütles ta; „mina wihkan koguni seda paika, ja tahaksin sinu soes sedasamma ta wastu äratada." „Seda wõite aga ainult siis, korda saata kui teie mind teda näha lasete/ wastas Lskar, „ kirjutused wöi seletused tema Ae ci ole mitte hirmsad, maid meelitawad- Pau la, mu maike emake olge teie ometi mu nöuus ja ütelge: Jäägu ta tahtmine l" „Laps!" naeris Paula; „aga et ta minu juurest abi otsib Aleksander, siis ei mõi ma ometi mitte teisiti ütelda: Lähme siis ainult kaheks päewaks, mitte kauemaks.  Ma arwan, Oskaril ei ole mitte enam palju raha kautada, laenatud ei saa talle seks otstarbeks ka mitte, seepärast ei ole see asi mitte wäga kardetum. Ja kui ta peaks seega seda mängi wihkama hakama, siis ei ole neist mõnest wälja antud kulla tükist ka mitte kahju." Aleksander andis püälekäimise pärast järele ja nüüd algas reis Spaa linna poole Spaa linna oli see kord üks suur termise otsijate seltskond kogunud, nii et rohilise laua äär ühte puhku inimestega täidetud oli. Kui nad kõik ühes koos marjurikad alleed olimad läbi käinud ja ennast selle koha ilu üle rõõmustanud, siis läks Paula wäikse Kustawiga oma korteri; sest ta ei soominud mitte, et ta nii wara maailma meelitamatc ja eksitajate kiusatusele silmi mähiks. (Ots tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 8. selle kuu päewal, räägib Kuresaare nädal! leht, sõitis Ado Wallik, üks 12. aastane poiss, ühe reisijaga  Mõhksast linna. Pärast lõunat kellu 3. ja K. aegu sõitis ta jälle tagasi maale. Tahuka kõrtsi (ka Pae kõrts nimetud) juurde jõudes, oli kõrtsmik poisi wankrile istund ja edasi sõitnud, et, nagu ta ütles, oina piipu, mida ta Massa kõrtsi oli ära unustanud, ära tuua. Selle samma päewa õhtul oli Tahnla kõrtsmik jälle tagasi tulnud  ; poisist aga ci olnud midagi jälgi järele jäänud. Järel tulewal csmaspäewal leiti poisi hobu ja wankcr suure otsimise järele ligi kolm merSta Tahuka kõrtsist eemal metsas kinni seotud. Siit saadikne iga päine silla kohtu otsimine ei ole wecl mitte jõudnud poissi üles leida. Nimetud kõrtsmik on mangi mõetud. Nii Knresaare nädali lehe sõnumid,meie aga moime omalt poolt nüüd seda juurde lisada, et poiss, kuna silla kohus teda mitu päewa waldadc kaupa inimestega otsinud oli. Kesknädal, 20. Augustil Reo Wene kiriku ligidalt metsast leitud on- Neljapäewa  homiku sõitis silla kohtu härra kohalise  arstiga wälja ja wötis nimetatud mängis  olewat kõrtsmiku, kelle päälc see hirmus kole mõrtsuka töö sai aetud, seltsi. Süäl õnnetuse kohal esiteks, kus teda igapidi macnitseti, noomiti ja ta südametunnistuse  pihta koputati, on ta oma jõledat tegu, mida ta küll kaua aega oli köwasti maleks ajanud ja ära salganud, üles tunnistanud  ja ütlenud, et tema ei ole muud tahtnud, kui seda ilust wankrit, ja seepärast on ta poisi maha löönud, ehk meel õigemine  ööldud, ära poonud, sest poisil olnud kase wäät kaela ümber. Hirmus tegu!! Esmaspäewal, 25 Augustil pidas Saaremaa hingekohus (Landgericht) esimise awaliku koosoleku. Püha kihelkonnas, Pihtla wallas, Lasnamäe külas, Tuura talu rentnik Mihkel Mägi on sel aastal 80 sülda kiwi-aida teinud ja need kiwid kõik oina põldude seest lõhkunud ja wcdanud. üks teine talunik  Ml külas teinud sel aastal 30 sülda kiiviaeda. Soowime/ neile meestele, (iseäranis  csimiscle) nende tubli töö ja auusa eesmärgi eest auu-raha. Aga pääle auuraha,  mis meie päriswallä talunikudele ja meie kalli kodumaale kasulik saaks olema, sooivime et sarnatsed töökad talunikud mõisa malitsuste ees selle anu sees oleksiwad, et kui nad kõige püült omad põllud puhastawad,  piiride ajad kohendawad ja seda mööda omad talu hooned korras pidawad, siis mitte keegi wõeras raha-mees ei tuleks ja nende higiga rammutatud ja korraldatud kohta ära ei ostaks; aga, et mõisawalitsus uue kontrahi tegemise ajal heaskorras koha püüle waadates, talunikude seisust ülekorra ei raskendaks. Suurema osa päriswalla talu kohtadest mööda käies, nende korratuma tlohakile ja wiletsat olekut nähes, tungib meile kaks küsimust mõttesse ja need on: k) Mikspärast on need kohad nii wiletsas  korras? ja 2) Kuidas wõiks neid paremale korrale seadida? Nende siin nimetatud küsimuste kohta on Saarlase toimetusel juba mõni aasta mitme küünra pitkused juhtkirjad kirjutatud. „Aga mikspärast neid siis ei awaldata?" nii saamad palju imekspannes mõtlema ja küsima. Selle wastuse andmisega ei häbene toimetus mitte. Maade asjadest mõtteid awaldada ci ole mitte nii kerge, kud seda päälis kaudu arwata on; sest sääl ulatumad  seaduste ja seisuste piirid wäga üksteise  ligi. Kui maade asjadest ajalehes nii kirjutama peab, et sellest isamaale täieliku  kasu loota wõib, siis peab asja enne hästi tundma, tuntud asja meel mitme külje pärast läbi katsuma, et see mis awaldatud  saab, aja ja asja kohane ja tõsi oleks. Ettemõtlemata ja ühepidiselt kirjutada,  ei too ühesgi asjas kasu, maid sünnitab  waidlemisi ja sigitab seisuste wahele nukrat, kokkulepimata meelt. Põllutöö on meie Saarlaste pea töö, põld on meie elu alus ja nurga kiwi; tulewiku lootus seisab meil põllu pääl. Et põllu asjadest Saarlases  mähe on kirjutatud, on küll ime, aga kõikuma! põhjusel neist kirjutada, oleks meel weidram. Lugejad saab palutud sellega  leppida, kui käesolewal aastal Saaremaa  põllu asjadest meel pitkemalt ei saa köneldatud. Kui keegi midagi teab, mis põllu töös ja majaelamises Saarlaste