seda soawib kõigile Saarlastele teiste Saare neidude nimel, üks lihtlabane taln tüdruk, lõpeks soomin weel kõigile Saarlastele õnneliku elu ebrspidiseks ajaks, et rabu inglid mõirsiwad Saare ivendi ja õdesid kätte pääl kanda ja rõõmu inglid lillesid neile elu raja paale külwada. Käbe sõbra kõne mana aasta lõpul, suitsu taas, aga lambi malguscl. Isamaalt. Oiendused. „WaStuS Kärla mängu koorile «Saarlase" 39 nbr. m. a. ilmnwa koStuSte pääle." Selle päälkirja all on „Saarlasele" kolm poognat üsna peenikest kirja saadetud. Kärla mängu koor wõib arivata, cl selle pitka kirja sccS ka midagi on, mille üle ta tublisti haewastada saaks. «Saarlase" kitsas ruum ei ivöi aga mi pitka õiendusele mitte kohta lubada, päälegi weel sellepära?'t et asi juba wanunenud ja «Saarlase" suurema osa lugejatele üsna tundmata on. Liitudelt  ütelda, on ses kirjas põhjalikult äraseletatud, kui keerulikult Kärla mängu koor ome asju toimetab  : knidas ta omal ajal mägesid on haudunud ja sääski sääit wälja nokkinud, see on selgematel sõnadel: kuidas ta mõnes rahwnslikus eltewõlteS palju on lubanud, aga wähe korda saatnud täitnud. Edasi korrutab „päält kuulja", kui wankuwal ja cbapöbjusel Kärla mängu koor oma ecsi kostab: kuida ta aimstatud H. Schnndtä nimega oinale kontserdi ajaks päülrkuuljaid olla ahwatlenud; kuidas sääl kontsertis muusika seaduse n-astaiin laulusid on awaldatud ja weel: kuidas pääle kontserti «kiriku parkis seadust wastaliscS näitemiiükis mõned piibud ja tikutoosid põllu Tõnu nime all" olla ära müüdud. Soowida jääb. et nii häästi..päält kuulja" kui Mrla mängu  koor, nende mööda läinud jubtumistc pärast ivaikimad. Teine õiendus saadetakse jälle «Saarlastele haigete haawade parandajale" kes minema aasta «Saarlase" ,V- 48, 49 steS kidcwatele kibedat rohtu wonsis. Liendaja Md selle juurde ct Söluve laada lugu päewa ajal kenasti ja rahulikult  olla ära toimetatud ja et rahutumaid olekuid  õdtul ja öökel olla ette tulnud. See on rõõmustan) ja kiidu wäärt kuulda ja näha, kui meie rahwas suured koosolekud, nagu laadadgi su. rabuliwlt ära pidawad; siiSgi oleks soowida, et maa-laatade paa! wgewam walitsuS oleks, kub ..mõned mõva ?ui!i'?d." sest õhtul ja öökel löödud haairad walmawad niisamma malusasii ja on terwiiele kahjulikud, knd needgi, zuis ivadest päema ajal lüüakse. Karja kihelkonnast. Õnneni ö. Aru . !as cn 7. jõuluk. röeroa Zbtul üks nelja aastane laps mauemalega sauna läinud ja saal pimedas keema mee manni kukkunud: põlenud haaivad olla hirmsad.  Vanemad I olge ikka cttcwaailikud ! Magatsini lõhkumine. Iõulu kuu le> IV. cõsel lõhutud Aru walla magatsini aida kats usi kõige lingidega, ühes ka tükk müün. Maha. Jälgede järele arwalakse kaks warasi, boduie ja mankriga olnud olewat. Tükk maad maaniecmäres hobu waukriga olnud. Paar Ms sammu eemal. Aru mõim koplis, lõhutud  raba kast ära. rupla mis söäl sees olnud on margas oma Waewa palgaks saanud. Jälgede järele käidud kuum Pärmina mmia võllale, need läinud Wl teiste jälgedega ka segamine. Tel öõÄ näinud lepiku kõrtsi mees kaks mõrra näoli':  meesi oWo kõrtsi hvowis, kes hodusi waukriga Aru Miia voole läinud, arwataksi ei nende kabede Nlles need rojosid pilkad kõpud on oinrv; pole mine siss Wwis. Mnhn maalt Tule kahju, Iõnlu kuu ss 1.'4 Mcl nähti Muhus Koguwa külas suur wle ksdjv olewat. RahtvaS räägib, ei üks talu maja ja kahcd aidad ära põlenud: mõned kõne- leivad et õnnetus '.veel svvrein olnud: ootaine ! selle üle selgemaid teadusi. ! Riiast. Kuida nüüd pealinnast kirjutakse, saada Liiwimaa raudtee õrna aruga Wõruft Tartusse, nüüd ikka pea esimese plaani järel kinnitatud ja ehitamine leivadel algatad. Tuntud Saksakeele ajaleht „D i e .v eima t h" jääda jälle määramata aja pääle ilmumata. Härra Harri? lannsen on selle lehe toimetamist oma käest ära annud ja uut toimetajat ci ole meel kohalises  paikas ette panna jõutud. tutti ajaleht „Latw. Amises" kirjutab  kaugel Siberimaal elawate Lätlaste kohta ime kirja, kus sees ta nende waimuelu  puuduste üle kaebab. Säälsed Lätisuguwennad  mütlewad igatsusega oina isamaa  pääle ja röömustawad iseäranis selle üle, kui õpetaja mõni kord aastas nende üksikusse maa nurka tuleb ja Ml Lätikeeli  jumalateenistusi peab ning neid armulauale  mastil mölab. Nad on, kirjutab Läti ajaleht edasi, maga macsed omale ise õpetajat pidada, Läti ja Saksa kogudused maksawad oma õpetajale tema maema eest ühte kokku ligi 2000 rubla, aga mis see on nende Astepuhkustc pitka reiside kohta, kus üks reis sagedaste enam kui kuu aega tnnrib, Peeterbnrgi Emangelinmi Liitcrnse kindlal konsistorinmil pole mitte küllalt jõudu ja ta mõib mäga mähe seks otstarbeks anda. Sääl oli siis Liimi ritteri kogu Lätlaste maimu elu puudustele appi tulnud ja igal aastal All» rubla nende õpetaja! lubanud.  Nüüd aga ei auna ritlerikogu aastast  saadik mitte enam endist abi. Muidugi  ütleb nimetud ajaleht, ei wöi seda Liiwimaa ritterikogule mitte palmis panna, sest et neil Siberi Lätlastega ühtegi tegemist  pole. Siiski on see neile maestelc üks raske hoop. Wümaks palub LA: ajaleht  koduseid sugumendi neile appi tulla ja need puudumad -'><> o rubla kokku vauna. Kuberneeri paolt on üks ringkiri kibelkonna-kohintele saadetud. Sest ringkirjast  tähendame siin järgmised tähtsad punktid: 1 > igal kogukonna-lürmel olgu oma nmksiiraaznat. L? niaksude äramääramise  järele veab mallamanem nimetarud raamatusse üles lähendama, kui palju selle liikme oääle kroonu-, maa- ja kogukonnamaksu  langeb: need maksud saagu jäetud üleüldisesse, niida kõik liikmed pearoad maksma, ja niisugustesse, mida liikmed u'uiunnistuse järele maksmad, nagu kirikuja  koolimaksud. .-N Niisama veab ka magaiiraamaeutes  milja jagu ära märgitud olema, -i > peab mallamanem igaühte kogukonna liikme soomi pääle maksude jagamise raamatu  juurde laskma, et igamees raamatust järele wõiks waadara, missugused ja niis moodi kogukonna poolt nöutmvad maksud on. Peeterburist. Kuidas kuulda, taotakse  Liiterust konsistoriumid scgaksbtnie bulia lugeda. Pääle selle on nõuu veerud, ei Liiterust usu kirikuraamautS edespidi Wene keeli paamad kirjutatud saama, niisama  ka õpetaja poolt antamad tnnnisLuskirjad.  Niigi tulud sa kulud I »«» aasta kohta on ..Walilsuse Teadaaudza" särele zärgmiscl miisil ette ära arwarud: Tulud 7k>7.4U3.!tt;i riibla, kulud aga rubla, iceaa puudub ü',,ül>7äuw rbl. >iuludc hulgas on rubla raudteede  ehituse pääle ära määratud. Kijewift swerinezis, kolm mersla sisemist eemal mägedes, ozr suurtüki-kuuli- de magasilt ja knnli-mabrikud. Jõulukuu 28. päema homikul läksiwad seitse soldati senua tööle, olimad aga maemalt algannd, tui j arutu kale, liiriusat kärgatust kostsiwad, mida rohkem kui tl) merstä vääle selgeste kuuldud on. It> sülda plikast ja ü sülda löötoast ei jäänud mitte üht kimi teise peale. Seal olla 12 kuuni l-ä milliolti kuuli laiali pillutatud, mis niudes 2t>,<)!><> puuda kanlusiwad. ümberringi  oli .-UU> sülla peal kõik kuulidega ja puruga kaetud ja nende ivahel nähti meriseid  lihatükini ja inimeste liiteid' Neli soldati on täitsa lõhki kistud, kolm on raskest wigastatud ja lähemad wist pea oma seltmeeste järele. Kuida see õnnetus tulnud, sellest ei ole kellegil aimu. Püssi rohtu ega teist seesugust kärgatawat rohtu ei ole wabrikus olnud, kõige wähemast mitte olla tohtinud ja nädalil enne seda ei ole keegi töötoas käinud. Pääle soldatite  on ka mitmed mähid wigastatud. Asja läbikuulamine on Kindral-Major Korlowitshi  hoooleks antud Wäljamaalt. Balkani poolsaare asjas on suurriigid.üheskoos  Serbiale, Bulgariale ja Kreekamaale  nöuu annud söjawäge ühest ära minna lasta. Türgi saadik ci ole seda alla kirjutada tahtnud. Selles kirjas ähmardakse  seda riiki üksi jätta, kes nöuu masta ci wötta. Tänine on Europa suurriigid  ikka selle eest seisnud, et Türklased iibe wäikse Balkani riigile mitte liiga ei tee, km aga nüüd üks nendest sõda peale hakata tahab, siis peab tema seda oma enese wastutamise, kahju ja kasu peale tegema, kus juures muidugi ette armata wöib, et Türgi riik wöidab. Bulgarias on ka kohe pool tagawara-mäge künni küünlakuu 7. päcwani koju lastud. Serbia ja Kreekamaa  ei olnud meel wastust annud. Nende mahel olla kauplemine ühendamise üle, et nende kahjuks rahu tehtud, s. o. et Bnlgaria  ja Ida-Rlunelia mitte ühendatud ei saa. Serbia poolt tahetakse rahutegemise kauplemist miiwitada ja sedawim suuriikisi sundida Serbia heaks midagi tegema: arwatakse  aga, et see ühtegi ei aita. Prantsusmaa  saadik, Marquis de Nevilles, olla sultani palunud, Kreekamaale midagi anda, sultan olla seda pahaks pannud. Natuke õigust on Kreekamaal, sest Berliini kongressi poolest sai selle riigile rohkem määratud, kui pärast antud. Kreekamaa tahtis omal ajal leppida, kui selle asemel, mida Berliini kongress Thcssalias ja Epiruses määras, Kreeta saare saaks. Selle masta oliwad Inglased, sest neil on himu Kretat omale saada. .Kreekamaal anti tiik Tbessaliast ja üks serwake Epiruiest, mine aga tõik ja sellepärast parimad Kreeklased nüüd kõik ehk Kretat. Baieri maal olla töil ministerium , kuningale ette pannud, et riigi kassad '.vüetsas korras on. Baieri ökuningas, II., on -väga iseäraline. Tema ci näita ennast kelleaile, laseb reid mägedes za faarre peal uhkeid palmi elurada, mis ivaga palzu maklawad, neid ime-ul-ke maiariistadega  za kunst-asjadega raua, mida tema ükn rarmüab ja waatab, übkcid näitemängult  za oper-n pidada, kus tema üksi roaat.a za kunlza on j. n. e. Juba mõnest azaft mad:t' deliMb. et tema erawarandus otsas on m korralised k'.iu:nglikud sissctulemued.  'eda määratumat turistest enam . täita ci suuda.