kinni külmetanud, et Pakri-otsa tuletornist enam lahtist mett ei nähtud ja Osmussaare tuletorn ilma tuleta seisis. Norramaa aurulaew mis 2lvl) tünder heeringitega  Baltiskisse tulemas oli, pidi Windawi sadamasse sõitma. Reedel oli meri 6 wersta Valtiskist eemal juba jälle lahti, Inglismaa aurulaew ,Sandringham" oli ka juba nii kaugele tulnud, ei peasnud aga ligemale. Täna näitab lahtine wesi palju ligemale jõudnud olema, nii palju kui läbi tuisu aru saab. Pöörab tuul lõune poole, sttS loodame meie lähet lahti minema ja laewasõitusi uueSte algama. Abiks on sadamas walmis. Rakwerest ja ümberkaudu. ,Rakwere Teadaandja" kirjutab: meie kuuleme, olla diphtheritis (tuntud kaelahaigus) maal õige käredast lahti läinud ja pärida iseäranis laste keskist palju ohwreid. Talurahma tuimuS, kes äranägemistest hoolimata külgehakkamist uskuda ei taha, aitab selle kardetawa tõbe laialilaguneinist. Kuida kuuleme, on naabri-kihelkondades ka rõuged liikumas. Nõuuwõtmist selle wasta oleks kibedast tarwis. - kuu lv. pääwa õhtal on Kadrina raudtee-waht Zakob Na«« t e sõidurougi alla jäänud ja paigal surnud olnud. Armutakse, et õnnetu, kes raudteed lumest puhastamas oli, tuiskus rongi tulemist mitte ei kuulnud." „Rakwere Rentei wannutatud teener Anton Rosenberg ou hõbemedalje pealkirjaga eest", St. Stanislausepaelaga  saanud." Liiwimaalt. Karola kihelkonnast kirjutatakse meile: 2. pääwa õhtal kell 7 suri Walga linnas  omas 60 elu-aastas rabandusesse Eduard Emll Zen - Karola mõisa rentnik ja «valitseja. Nääripääwa homikul jäi tema haigeks, kautaS pärast lõunat arusaamist ja magas sedawiisi lahkumiseni. Tema oli üks mees tähtsate  tegewa töö aadetega ja aru.dase töö-jõuuga, kes oma tallitust kaugele üle selle mõisa piirete «venitas, mida tema «valitses, ja sellepärast Meie kodumaa laiemates ringkondades  tuntud ja auustatud oli. Kõiki tema suurt tegewuft siin arutada, ei ole minul mitte nõuu. Anastagu iga talliluskoud, milles tema tegew oli, tema kasusaatwat tööd kohalisel ,viisil. Mina tähakfiu ainult tema tegewusest, kui Karola mõisa walitseja, Karola kiriku- ja kihelkonnaeestseisja,  kirjutada. Umbes 30 aasta -est wõttis tema Karola mõisa «valitsust oma veale ja o«i seda «vahet pidamata  surmani tallitanud. Mis tema Karolas teinud ja korda saatnud, need aSjad oliwad selle mõisa herrade nõude täitinised, kellest esimene Landrakh, endine Gardi-Oberst, Fr. von Grote, selle järel te«na pojad, Keisri Majestäti Mundschenk, Senator A von Grdte, ja e«ldine Gardi- Oberst N, von Grote Kaagwerelt oliwad, kelle poole tema kõikumata trunwusega hoidis ja kelle poolest tema oma trumvuse ja tubliduse pärast ikka on auustatud saanud. Karolas  leidis tema üht hooletusesse jäänud rahwast ees, kes majapidamise  ja «vaimliku elu poolest alanenud oli. Seesuguses asjakordas algas Zenker oma tööd Karola rahwa kallal. Et nende anutundmift kosutada, selleks lubas tema igaühele teretamisel  ja Jumalaga-jätmisel omale kätt anda, kes ennast oina aunsa ettl läbi ihunuhtlust eest hoidnud oliwad, nagu sõber sõbrale, kuna semu pruuk oli olnud, et rahwas teretamises ja Jumalaga-jätmises alandlikumalt möisawalitseja käele suud andis. Tema õpetas rahwast tundma, kui alMdaw ihunuhtlus inimesele on, ja tegi omaS olemises «vahet nende peremeeste «vahel, kes seadust mööda ihunuhtlM teeninud ja nende, kes õigust ja kohust täita püüdnud oliwad.  Sulaseid õpetas tema peremehi aunstama, nagu need teda aunstastwad, ja õpetaS peremehi oma pere anusa elu üle «valivama, Lapsi, keda'tema tee ääres, taludes ja koolides leidis, õpetas tema teda ennast ja igat ivöerast teretama, ülematele ja waiiematele auustust üles näitama ja wõeraste wasta auustawad gja lahked olemq. Kus temal karistada oli, seal oskas tema ka, karistust elukombete  paranda-nifeks mõjvwäks teha, ja inõaigi tänab teda «veel nüüd selle eest, «uis läbi tema mõtlemisele ja parandamisele  saadetud on. Kui raharent asutatud sai, kandis Zenker selle eest hoolt, et talukohad mõisaherra tahtmist mööda, tnlewa inüümise peale mõteldes, «Võimalikult wälja rajatud sasivad, e( Zeremehed ja nende pered edaspidi  mitte wabadikkude (popside) sarnased ei pidanud olema, '«vaid «veiked mõisa-peremebed, ja et peremehed rohkeste ehituse-materiali sai«vad, o«na koha hooneid kohaliselt üles ehitada. Ei ühte talumaja lasknud tema ehitada, milleks tema peremehele plaani ei annud ja ehituse-paika kätte ei juhatanud. Tema õpetas peremehi wabadusxS oma põllutööd  tegema, neile selles juhatust andes. Selle läbi on tema talukohtade sissekandmist peremeeste heaks kõrgemale tõstnud, mõisa mõisaherra kasuks parandanud ja mölemitele kasu saatnud. Pühapäiwil sõitis tema sagedast wälja, waatama, kas talupojad Pühapääwa mitte igapäiwiste töödega ei roojasta, ja kaS kõrtside juures asjad kordas ja rahulikud oliwad. Nenda on tema talu,majapidamisi talukohtade müümiseks ette «valmistanud, ja kui mõisaherra nende müümist soowis, fiiS oli Zenker taluperemeestele ostmise juures oma nõuuga abiks, kuida ka iialgi keegi tema juurest ilma hea nsuuta ära e« ole läinud, kes seda otsima tuli. Tänine ei ole ka ükski Karola taluperemees konkursi alla langenud, kes Zenkeri nõüu järel käinud on. Iga kord, kui mõisaherra wallarahwale midagi head teha tahtis, on Zenker talurahwast juhatanud seda ära tundma ja wasta wõtma,. Korda läinud ei ole see temal küll igakord  mitte, kuida ka muidu sagedasi tema nõuu wasta tehtud on. Sellepärast ülles ka Karola wallawanem omas kõnes Zenkeri surnukirstu juures, et Karola wald kõige Liiwimaa wakdade keskiS esimese paiga veal seista wõiks, kui ikka selle mehe juhatuse järel raidud oleks, kes nüüd siit ilmast lahkunud on, Ka on Zenker pea niisama kaua kordamööda Karola kiriku ja kihelkonna eestseisja olnud, kui Karola mõisa walitseja, ja on selle pitka aea seeS Karola kiriku kogudusele palju kasu saatnud. Omas .nii mitme-aastases elus kogudusega ühes, oli tema koguduse  tarwitusi selgeste tundma õppinud ja selle usalduse läbi, mis temal mõisaherrade ja talurahwa saadikute ja wallawauemate juures oli. on tema nõu konwentide peal pea ikka wastawõtmist leidnud, ja agara meelega on tema konwenti nõuuwõtmifi järges täitnud. Tema 25aastasel jubiläumil, kui kiriku wöörmünder, on kohatised ringkonnad oma temale tänulikuks mälestuseks kingitud rogn-pääwapildi  alla kirjutanud: „Km tänuliku auusluse tähte tema targa ja tegewa kakskümmendwiis aastase tallituse eest, oma kõrgest unustatud herra Kiriku- ja Äihelkoima-eestseisjale,  Eduard Zen?er'ile. Karola reulherrale ja Kihelkonnakohtu  herrale VII. Tartu Kihelkonna-kohtu ringkondas, antud kosli-konwentik Lehekuu 17. paäwal 1885 koolmeistrite,  kooliwanemate, kirikn-wõõrmündrite, konwenti-saadikute, wallawauemate, köstre, kirikuõpetaja ja Karola St. Mariakiriku  eestseisja asemiku poolest." Omas testamentis on tema ühe pärandusega Karola kiriku peale mõtelnud. Auu tema mälestusele!" * » * Kalade armetuma häwitamise üle kirjutatakse Zeitungile": ,Hiljuti sõitis nende ridade kirjutaja üle ühe suurema Liiwimaa .ärwe. Natuke eemal nägi tema üht musta liikuwat kogu oma ees lume peal. Ligemale tulles lahkus see kogu ja kerwe pilw wareseid tõusis üles. Nööwli-salk oli sööma-lanalt, sel korral kalaroalt,  ära peletatud. Zea-auk, kust noot wälja oli tõmmatud,  oli wast õhukese jeaga kaetud, ja augu ääres oli lugemata  hulk pisukest, kasivamata kalu lume peal maas, keda waresete wägi häwilamas oli olnud. Wist ei olnud kalamehed maksmaks pidanud, neid weikeid loomakest üles Noppida, sest tõest, üheks inimeste sööma-aeaks oliwad need ka wäga tillukesed. Edast sõites jõudstn mina ühe inimestekogu  ligemale, kes, kuida pea nägin, ühe praegu püütud, mitte wäga suure, kala-hunniku ümber seists. Kalad oliwad  ühe natu-saruase riistaga oma suurust mööda lahutatud  ja rohkem-pakkujale müüdud. Lume peale jäi aga jälle lugemata hulk weikematest kalakestest maha, kes omast märjast, kallist elu-õhust wälja toodud oliwad, et siin halastamata  ja kasuta külma käes tarretaksiwad. Kui nüüd selle peale mõtleme, et mitmel Liiwimaa järmel kaks kord talwel kalu püütakse ja et igal korral määramata hulgad weikeid kalu täitsa asjata hukatud saamad, siis wõib igaüks  arwata. missugused kala-hulgad aasta aasta kõrwas järwedest rööwitud saamad, mis ometigi kaswamiseks määratud  oliwad ja hoolega pidiwad hoitud ja kaitsetud saama. Minn waatasin seda noota, millega kalu püütud oli. ja see oli nii kjtsa-stlmine, nagu oleks wee-wõtmiseks tehtud  olnud. Lisada on, et seesugust nootast selles järwerikkaS  maakonda? igal pool pruugitakse. Seal ei wöi siis imeks panna, kui meie järwed aast-aastalt kaladest waesemaks jääwad. Kui lapsed wallatuses üht linnupoega surmawad, siis karistame meie neid nende halastamata meele pärast. Kui palju rohkem ei pials meie tegusi sõitlema,  mis läbi millionite kaupa kalapoegi halastamata Meelega häwitatakse ja meile raSket kahju tehakse. Meie piakfime sellepärast karmi hoolega walwama, et kalapüüdmise juures ainult asjakohalised laia-stlmilised noodad  pruugitud saakfiivad, mitte ainult immese-kohalisc halastuse pärast, waid ka üleüldise majapidamise pärast, et kala-sugu häwitamine lõpeks." Tartust. Näärikuu 25. pääwa õhtal on Tartus selle aasta esimesel kuul juba wiies tulekahju olnud. Wöhrmanni tubaka-wabrikn ait Tiigi-uulitsas, kus suured hulgad tubakast seistwad, mis meel Aktstst-ametiga seletatud  ei olnud, põles maha, kuna tuletõrjujad Maki majast, mis aida kõrwas on, kaitseda suutflwad. Pärnu sadamast on wiimasel aastal 5,049, !41 rubla 45 kopika eest kaupa wõerale maale weetud. Sellest laks, kopikaid arwamata: Inglismaale 2,975,377 rubla eest; Prantsusmaal 917,075 rubla eest; Hollandimaale 448,453 rubla eest; Saksamaale 297,210 rubla eest; Portngalisse 212,405 rubla eest; Belgiasse 116,515 rubla eest; Taanimaale  2360 rubla eest; Inglismaale Riia kaudu 7293 rubla eest; Prantsusmaale Riia kaudu 7293 rubla eest; Saksamaale Tallinna kaudu 4750 rubla eest. Laewu jookfis ülepea wälja 107; nendest Inglismaale 38 ; Prantsusmaale 6 ; Hollandimaale 29 ; Saksamaale 16 ; Portugalisse 7, Belgiasse 7; Taanimaale 1 ; bal- lastiga wõerale maale 1. Wenemaa sadamatesse 1 laew. Wäljaweetud sai: linu 871,219 puuda; linalakk» 84,470 vuuda; odre 77,521 puuda; rukkid 1620 puuda; linakülwi  seemet 15,790 tündret; liuaseemet ölipressimiseks 21,451 tündret; tarwispuid 158,446 tükki; laudu 39,497 tükki; ahjupuid 7 kubiksülda; tutraseemet 175 tschetwertit; wärskeid kalu 90 puuda; mattist 30,226 tükki; kaugeid jookist 2514 pudelit. Riia sadamast on wiimasel aastal 54,024,665 rubla eest kaupa wälja weetud. 1887 52,4.11,197, aastal 1886 39,964,934 rubla eest. Siõse weetud sai 24,670,335 rubla eest. aastal 1886 25,059,704 rubla eest. Kuuramaalt. Kuida »Zeitung fnr Stadt und Laud" kirjutab, kadudjr Ku ura maa Maakool Griwa- Semgallias Heinakuu I. pääwaga ara, Peterburgist. Keisrikoja teine õhtapiduon Näärikuu 26. pääwa õhtal Anitschkowi-palees peetud. Peale Keisri Majestätide ja Kõigekõrgema perekonna liigete  on 320 kutsutud wõerast pidust osa wötnud. Kell 4 teisel homikul suitsuvad Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksaudrowitsch, Hesseni Suurherzog ja Hesseni  thronipärija pidult kohe Wolossowi raudtee-jaama, jahile, mis seal üuberkaudu peetud saab. ,Nowoje Wremja" sõnnn.ite järel saada Inglismaa  Saadik Peterburgis, Sir Morier, sellest ametist taganema. Sedasama kirjutawad ka ,Nowofti" ja lisamad  juure, et Sir Morier kõiki oma kirjawahetust Dr. Geffcken'iga ja Barou Roggenbach'tga Lord Salisbury' kätte saatnud olla ja nüüd mast õiete oma waidlemist Würst Vismark'i ja Graf Herbert Bismark'i wasta algata tahta. Hiljemini on ,Row. oma sõnumit tagasi wõtnud. Odessast. Ärasaatmata wilja on Odessas 40.000,000 puuda. Et >ee wili aitadesse ei mahu, sellepärast on wiljaperemehed  nõuuks wõtnud, häda-aitasi ehitada. Nikolajewis  on 9,000,000 puda wilja. Kõik see hulk ootab kohaliste lahede lahliminemist. Sewastohvlist. Näärikuu 24. pääwal häwitas tuli umbes 3000 kimpu puuwillu, 120,000 puuda wilja, wiis wagonit sütega ja ühe lvagoui wiljaga. Kahju on umbes 500,000 rubla suur. Sewastopoli raudtee on 10,000 rubla eest kahju saanud. Krasnojarskist. Talwe on Krasnojarski ümberkaudu juba Mihklikuu 23. pääwal algauud; Jõulukuul on 37 graadi külma olnud. Linnud surewad hulga kaupa külma ja nälga. Kcasnojarskis on hoowides warblast uagu kartuhwleid  ütes nopitud. Taga-Kaspiast. Pealinna lehtede sõnumite järel on Afghamstani Emir, Abdurah,nan Khan, Zshak Khani taga aiades 20,000 mehega Wene piirele tunginud ja on Buchara  Emirilt pärinud, temaga üheS Wenemaa wasta üles astuda. Buchara Emir ei ole seda nõuu waSta wõtnud, aga Afghamstani söeawäge tulla ikka weel järele. Wene walitsuse poolest on seda Inglismaa walitsusele teada antud  ja päritud, et Inglased oma sõbra wasta nõuu olsikstwad,  sest muidu piaks Wenemaa seda ise tegema. Buchara Emiri saatekond Peterburgisfe ei olnud weel teele läinud. Samarkand'ti linna tagasi paluda ei olla mitte »öuu. Lumi hakkab Kärki ümberkaudu järsku sulama; kardetakse uputust tulema. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Wimist. Räägitakse, et Kronprinz Rudolf mõni aeg enne oma surma Paapstile kirjutanud ja oma abielu lahutamist  palunud. Paapst on Keiser lFranz Josefi poolt teada nõudnud, kaS tema seda lubaks, mis aga Keisri poolt otsuspäriselt tagasi tõugatud olla. Selle peale teinud  Kronprinz oma elule otsa. Zkka rohkem sirutab ennast rahwa juttudes Baroness Vetsera kuju wälja ja see teeb seda segast ja kurba lugu ikka segasemaks ja kurivemakS.  Uugrumaa ftudentid walmistasiwad ennast, Keisripaari  Budapestis leinariides wasta wõtma. Ungrumaa Minister Präsident Graf Tisza on ennast ametist lahti palunud; Keiser ei olnud seda weel wasta wõtnud. Baroneis Betsera pildid on Politsei poolest kunsti-poodide aknate pealt ära korristatud. Roomas on tööta töölised Näärikuu 27. pääwal uulitsakära  teinud, Sõeawägi on kära lämmatanud ja t6O käratsejat kinni wõtnud, keS koit üleilmlise Sozialisilaste seltsi liiked on. Floreuzis on studentid ühte trahterisse tormanud, lauad ja aknad ära lõhkunud ja „Viva LaulonKsr!"  karjunud, nagu piaks selle mehe nimi kõige maailma  käratsejate juhtsõnaks saama. Kardinal Pietra on ära surnud, mitte Ladochmvski. Amerikast. Präsideut ja Senat on Würsi Bismarki soowimist mööda sellega ühes ,lõuas, et Samoa asjade korraldamiseks kongress Berliin kokku kutsutud saab.