Tallinna Sõber Teine aastakäik. 5. Tallinnas, M Kiiunlakuu pääwal 1880. Nltiildnt llksleht Etsttrgijlvale «aal ja linaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab XaMnnaS Lmdfors'i päriate trükimajas: 1 rubla, pool-aastaS 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: ggStzS 1 rubla 40 kop., pool-aastaS 60 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk sesse aseme pealt 5 kop. Telliniised wöetakse wasta: Hassinnas: Lwdforstt päriate trükimajas. Aeteröurgis: J. G. Scclandt, o»uu.s?c«a« 54. Harkus! W. Just. Sernus: K. Kudewiita. Makweres: L. Wattly. haides: A. Seidewerg. Kapsalus: H. A. KossLerg. Kuresaares: M. Lange. Kmvlas: A. Kr. Raudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichh orn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass ) «? — Armuvalaad. ühendus. Wõidu-laenu paberite uned intressi-lehed. Liuna koolide asjust. Peterburgist: Keisri Praua koju tulnud. Registeii. . maalt. Tallmnast. 1 - . « Dmitrowist Kentsakas kohus. Twerist: Maa puudus. Tambowist Lumesajud. Porhhowlst: Suu? ttngrtus. " NchUsSUd k nnnuoetud - warguse üle. - Susdalist: Rahwa kaebtus. - Aleksaudropolist - Häda. - S-nn°raS: Tia7du - Wv?r"lt maal!- Saksamaalt. - Anstria-Uugru maalt. - Prantsusmaalt. - Inglismaalt. - H.spania maalt. - Itaalia maalt. - Törgr maalt. - Bulzarmst. Rumeeniast. Kiriku teadused. >. Omalt maalt. Tallinnast. ,Walitsuse Teadaandja" kuulutab  jälle auutähtede Väljajagamist Baltimaa ülemate ja alamate Soolide õpetajatele. Püha Anna auutähte 2 kl on saanud. Tartu Uniwersttäti  Professorid M. vo >l Engelhardt, Võhm ja Mithofs, Tartu Wetrinär-kooli Professor S emmer ja Tartu Gümnafimm Ülemõpetaja N. F rese; püha Anna auutähte 3 kl. Tallinna Kreiskooli Õpetaja Kellner; püha StaniSlaus e auutähte  3 kl. Tallinna Gümnastumi Ülemõpetaja Dr. Tb. K ir ch hofer ja Tartu Gümnastumi  Ülemõpetaja Grünwald. Peale seda on püha Anna auutähte 2 kl. saanud: Eestimaa LaudStoakohtn Ulemsekretär C. E. K o ch, keõ ennast waheaeal teenistusest lahtipalunud  oli; püha StaniSlause auutähte  2 kl. Tallinna Naekohtu Aktuar vo u Gleh n. , Eeõtimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab,  et need Väljateeninud soldatid, kellel aastal  1842 saadud püha Anna auutäht (punane  rist hõberaha sees). 20 aastase laitmata teenistuse eest on, selle aasta l. Näärikuu päämast  saadik täie armupalga osaliseks armutud saawad. Need p. Anna auutähed. miö selle armupalga osaliseks tegewad, seisawad nummrete all. 355 877 kuuni 363.488. Armupalk on niisama kõrge, kui täis palk teeniStuse-aeal oli. Ülema käsu peale saab se seadus kohaliste kohkute  läbi igal poolel kuulutud ja ühtlast ka seletud,  mil wiisil seda armupalka nõuutakse. Nummrete järel oli neid auutahe-kaudjaid omal aeal 7612; mähe wõib nendest küll meel hinges  olla. Ikka aga on arwata. et siin ehk seal wee! mõni hallpea elab, kelle eluõhtud riigi - Valitsus selle kuulutusega rõõmustab .. Eesti Kaetöõmeeste. seltsi , Ühendus" põhjakirjad on selle kuu 12. paamal Ministri poolest kinnitub. Riigi-Banki jäotuS Tallinnas kuulutab, et selle aaSta 1. Küünlakuu paamast hakates, seal nende WVidu-laenu-paberite juure uued intreSfi-lehed  antakse, mis aastal 1864 Väljaantud  saimad ja mille intressi-lehed nüüd ära. tarwitud on. Need intressi-lehed saawad seal Vankis igal tööpääwal antud. Kaasatuna on tarwiS, nende Wvidu-laenu-loofide intresfi-leh- Lede Viimised leigud. .talongid" mis fiis ühe iseäranis palmekirjaga seal sisseantud saawad. Palwekirjade karmis on sealsamas Bankis trükitud lehed saada, kuhu seatud asemele  peale looside ja seeriade nummred selgest ja õigeS järges fissekirjutada on. Uued intressilehed  saamad palujatele kätteantud, niipea kui need Riigi-Bankist seia jõuawad. Kes soowib, wõib ka loosisi ennast uute paberite wasta ümbermahetada,  mis ette iga loosi pealt 25 kopikad ja postiraha maksa on. Nende looside intressilehed,  mida Bankis pandiks antud on, saawad seal ilma küsimata uuendud. Hiljuti saatis meile üks hea rahwasõbcr kirja Tallinna rahwakoolide üle, mida meie kui üht tähtsad häält rõõmuga wastawõtsime ja selle lehe Nr. 2 sees ülespanime. Nüüd loeme meie ühtes Saksakeeli aealehteõ, et se asi ka juba Tallinna Kirikuõpetajate Sünoodis,  mida möödaläinud aasta Talwekuul peeti, nõuupidamise all seisnud on. Nimetud  SünoodiS saanud labnäägitud. et üksi nendes kolanS EeSLikoguduses, mis Linna-Konfistoriumi  all seisawad, peale 20,000 hinge elawad.  Koolisi oleks küll hulk. kui kameel mitte küll, aga ei mitte ühte, mis kirikuga ligemas ühenduses seisaks, ei ka mitte ühte, kus Eestikeel  õpetuse-keclekS oleks. Kiriku poolest ei wöiks siis ka midagi koolide kasuks tehtud saada ja üleüllse puuduks kõik ülewaatamine selle üle, kas ka lapsed koolis käikfiwad, sest neid senna saata ehk mitte, se oleks üksi mammale hooleks  jäätud. Et Testiteel ühegis koolis öpe- Luse-keel ei ole, seda tunnistas Sünood Skoguni isewiisi näituseks. Linna l Soolitohtu poolest ega ühegi teise kohtu poolest ei oleks rahwakeele  kõrwsleheitmin? nõuutud, ega ühegilt poolelt  EeSlssi SakslastekS muula püütud. Eestlased  ise aga pärikfiwad üksi Saksakeeli ehk Wenekeeli kooliõpetust. Nii wäga se näitus ka nüüdse, ennast ikka rohkem laiendama, oma rahwuse  peale kõrktewa wasta seisaks, niisama selgest paistaks se wälja. Kahju, mis sellest üleliiast tungimisest wõera keelede poole alamates koolides tuleb, seda tundis Sünood,  kuida ka üks Tallinna EeslikognduZte Kirikuõpetajatest juba mitu aastad nõuukS, et kõigewahemaft üks Kirikukool asntud saaks, kus EeStikeel õpetuse-keelekS clekS. Selle peale sai teiselt poolelt küll tähendud, et sesugune kool Eestlaste oma üleliiast Saksakeele ja Wenekeele poele hoidmise läbi raske ülespidada ja elawa olemisele tõsta oleks, kuida ka ettearwata ei wöiks, kust selle tarmiõ raha saaks. Ikka aga on selleaastase Sünoodi poolest nõuuks wõetud seda asja Linna-Konfistoriumi ette panna ja paluda, et selle eest Linna KoolikohtuS tõstetud saaks. Esiteks lubafiwad need kolm Eestikoguduste  Kirikuõpetajad oma poolest Piihapääwa-pärastlõune  koolisi asutada, kus noored koolitamata Eestlased leeritamise wasta Valmistud  saaksiwad. Meie arwates peakfiwad küll nüüd Tallinnas juba need aead möödas, ehk möödaminemaS olema, kuS rahwas ennast omast sugmvõsast ja emakeelest häbeneS. Meie tun- neme mitmed auusad ja nõnukad meest, kes sellesama kindlusega oma sugmvõsa tnunistamad. millega iga teist c .mstawad. lahke ja usaldama silmaga alamale poole ja ülemale poole watawad  ja rõõmuga sedasama auuSiust, lahkust ja usaldust igalt poolelt ootamad. Imeks möiks aga ikka panna, et meie paiwil, kus niipalju awalikude asutuste heaks tehakse ja nende Lärmis  raha leitakse, et selsamal aeal rahwa oma poolt nii mähe alamate koolide heaks tehtud on. Kas on ehk suured, kõlawad ja sarawad ettemõtmised  nii wäga kõikide mõtteid omale poole kiskunud, et nende Lgapääwaste tarwituötele midagi  üle ei jaa, mis üleültsiseks rahmakosutuseks  ja mõistlikuks edenduseks omitigi pea-afi on ? Tahab EestirahwaS ehk mõistmatul kombel  torniehituft ülemalt otsalt pealehakata? Meie ei usu seda mitte. Meie arwame, et täuine selle asja üle aga meel kusagil awalikus paikas üht sõna langenud ei ole, mis kui hea seeme Tallinna Eestlaste südames wiStist head maad leidnud oleks. Tallinna EeStikogndused seisawad meel liig mähe aega oma enese jalgade  peal, kus sellest arusaava wõisiwad, et nendel iseoma tarm ilased, iseoma õigused ja iseoma  kohused, ühe sõnaga, et nendel iseoma elu on. Nende awalik elu on mast sellest seast alganud,  kui kõik maarahwas seadusUkkn õigust sai, oma elupaika oma enese tahtmise jä?<! wõtta, kui pea pärast seda Balti raudtee üleüldist liikumist  linnas laiendas ja rohkest Eestlasi linna kutsus, ja kui Mõned sõbrad neile seltsikufi ühendusi  asutasiwad. Mõned kasulikud mõtted wõisiwad  ikka esiteks meel mõtlemata jääda, ehk ei leidnud ka parajad paika, kus wäljaräägitud saada ja osamõtjaid koguda wõisiwad. Eestikogudnsed  maal ja Eestikogudused linnas kaSwasiwad  koguni isewiisi pinna pea! ja saiwad isewiisi mägedest kihatud aga sellest räägime ehk teisel korral, iseäranis. Olgu aga sellega siin meel anujatele EeStiperemanematele ja tõsistele  rahwasöbradele linnas meeletnletud, et kõlawad  ja sarawad ühendused ja osutused ükfi rahwa kosutust, pealegi aga üleüldist edendust ei kinnita. Üht Leha, teist mllte jätta. Peterburgist, 23. Näärikuu paamal.  Lipuehtes ja kõlawal rõömuhäälel Võttis pealinn täna haiged Keisri-Prauad wasta, kes kell 4 Gatshina wakshaüi jõudis ja sealt Keisrikotta  sõitis. Uulitsad, mille läbi sõit käis, oliwad  paksu liimakorraga kaetud, et tõlla põrutamist  tunda ei oleks. Jumal kinnitagu Kõrge Haige terwist, et kõigi riigirahwaga, oma truuwi alamatega ühes ligi olewad üleüldist rõõmupääwa pidada wöikS! Hiljuti leidis Politsei PeterburgiS ühe Nihilistide pesapaiga. Pesas oliwad kolm