ette tulnud jn kässib walla politseisid selle eest hoolt kanda, et ta mitte laiali ei laguneks. See walla politsei, kelle piirikvnnas  nimetatud haigust ette tuleb, peab selle üle sillakohtulc kohe teatama. Tallinnast. Tallinna Sõber ütleb ennast taieste ustawalt poolt tulnud olema, et Eestimaa rüütlikogu palutud luba olla saanud, Kuda seminar i Eesti õpetus keeleg a eda si üle w e I pidad a. Saksa keel saada õpetuseplaaNist wälja jäetud ja Wene keele õpetamiseks rohkem tuudisi määratud. Seminari juhatajaks  tahetawat üht kirikuõpetajat panna. On see sõnum tõsi,' siis saab nimetatud kooliõpetajate seminar Eesti keele kinnitamise ja selle edasiharimise töös omalt kohalt kauniks kaasaitajaks olema: see sõnum saab kõigile neile armas kuulda olema, kes seda soowiwad, et EeSti elus riigi keel ning ka rahwa keel hariduse abinõuks- ja hallikaks oleksiwad. (Wirulans.) Riiast. Zmelikelu. Riia des lemme järgmise teatuse: Aastal. 187 7 sündis mitmekordne mõrtsukatöö Riias. Üks noormees, pea alles poisike, oli oma wana-ems sa kõik iweunad ära tapnud. Teda saadi kätte ja saadeti eluajaks mäetööSse  Sachalini saarde taha Siberi. Noor mees oli juba 10 aastat rasket .mäetööd teinud. Korraga leidnud ta üsna madalas maa sees suure kulla soone. Ta andis seda õiglaselt kroonule teada. Et leidja ka muidu wagane ja sõnakuulelik oli, siis kinkis riigi walitsus talle auusa õiglase meele pärast priiuse. Kulla soones leiti põhjatu hulk kulda. Kroonu kinkis sellest muidugi ühe suure osa leidjale. Hiljuti on nüüd endine kurjategija Riiga tulnud, kannab toredaid riideid ja kallid sõrmuseid, on ka muidu peenike mees. Riias läinud ' ta selle maja ette, kus ta 11 aasta eest nii hirmsa teo ära teinud, heitnud otse uulitsal Muuli ja teinud palwet. Ta tahta aga Londoni ära minna, sest Riias olla mälestus liig hirmus. Muidu käib ta käsi hästi. Lati laulupidu komitee saadab pidust ülejäänud rrhag i muusiku õpetaja C. Wiegueri  rahiva sekka wälja, rohiva laulusid ja wiisisid koguma. Esiotsa on ta Tukkumi ja Dondangi ligikonda läinud WiimaseS kohas on, nagu-teada, weel endiste Liiwlaste  riismeid leida. Ühel Wõru maakonna mehel, kes Juunikuu lõpul Riia turul kaeru müüs, wõeti hobune käest ära, sest et üks woorimees  seda tõetunnistuste ja tõsiste märkide najal omaks tunnistas, mis kahe aasta eest tema käest ära warastatud saanud. Mees pandi wahi alla. Hobuse ostjad: olge cttewaatlikud! Peeterbnrgist. Saksa keisri külaskäik on niihästi ajalehtede kui rahwa seas suurt rahul olemist ja elawat rõõmu sünnitanud. Tema sõbralik ja lahke olek, mida ta igal pool awaldanud, on inimeste südameid wägewalt tema poole tõmbanud, nii et igal pool, kus teda iganes nähti, röömuhõiskamine lõppeda ei tahtnud. Et Saksa keiser sõjamäega igal pool puhtas Wene keeles kõneles, on ülimaga  meeldinud, sest sarnast tähelepanemist tema keele kohta ei unusta Wenelane naljalt. Pühapäewal oliwad keiser Wilhelm oma wmna ja kaaskonnaga Luteri usu kirikus jumalateenistusel, säält läksiwad nad lossi õigeusu kabelisse, kuhu ka Wene keiserlikud Majesteedid ilmusiwad. Sisse astusiwad Wene keisrinna Saksa keisri käe kõrwas. Pärast liturgiat peeti kirikulauljate  poolt waimulist kontserti, mille pääle keiserlikud walitsejad lossi sisemiste rnuniidesse pruukostile läksiwad. Lossi ees mängis iue muusika koor. Keiser Wilhelm olewat ka wastnwStmise üle wäga rahul ja rõõmus, mis ka sellest näha, et ta oma wöörsil olekut üks päew pikendanud on. Wene sõjamäe kohta on tähtjas, et sel aastal 15,000 meest enam nekrutist wöetakse kui minewal aastal, nagu . seda keiserlik- käsk määrab. Minewal aastal wõeti üle riigi 235,000 meest uut sõja wäge juurde, sel aastal saab 250,000 meest wõetama. Ka teenistuse aega on natukene pikendatud. Nüüdsel ajal, kus aiya rahust räägitakse, lubab uute wõetawäte  nekrutide arwu rohkendamine siiski mõteldes aega tähele panna. Riigi nõukogu ukaasi järele, mis Junikuuu 14. p. kõigekõrgemalt kinnitatud, on loosiga antud soldati teenistuse aeg 15 a. päält 18 a. pääle pikendatud, nii et nad nüüd 5 aastat tegemas ja 13 aastat tagamara mäes peawad olema. l Palu ja tee tööd. I. WFhe wäikese linna olemis oli üks ilus, kasitud >» N majakene rohu ajaga. Uulitsa poolse akna kohal seisis suurte tähtedega sildi päSl kirjutatud: „Kingissepp Hindrik Sumann." HäSti haritud aidas õitsesiwad mitmed karma roosid; kordus ja rikkus paistis igalt poolt waataja silma. Walged eesriided iluStasiwad elu toa selgeid aknaid, mis ka ühtlase töö tuba oli. Ühel Wirnakuu päewal oli see. Sell ja Zpipois oliwad just päewa tööd lõpetanud, jatutasiwad aidaS, sellil oli kahe aastane, punaste põskedega Prits käsivarre pääl ja rõõmustas ennast tema luslWe kiirgumise üle. Toas oli meistri abikaas töös õhtu sööki lauale kandes. Kuna ta ma ja senna läks, jäi ta sagedasti kätki kõrwale seisma, kus wäikc 12 nädalane tüdruk sceS puhkas. „Hindrik," hüüdis ta oma mehe wastu, kcS weel töö laua ääres seisis, „waata ometi kord siia, Marieköne on tõesti ilus laps! Põsed on tal kui saksa õunad! ja kuidas ta nmmasiel nädalatel kosunud on!" Meister oli juure astunud ja waatas rõõmsal näol kord oma naise, kord oma wäikse tütre otsa. „Ja kuidas poiss Prits kaswab! sa kuidas ta iga päewaga luStilisemaks läheb !" Sääl suures näitas ta käega akna poole. «Mõlemad, sell ja poiss on kui narrid tema järele, kui ta ühe käeS on, siis teine waatab kiima. Oh, et Jumal meile meie lapsed hoiaks !" «Meie juures läheb lugu iga päewaga paremaks, Liina," ütles Sumann rõõmsalt käfi puserdades. „Jkka enam töö andjaid tuleb mulle suure; ma olen juba mõtlsnud omale teist selli juure wõtta, et meie tööga watmis saaksime." «Oota weel natuke," ütles naine, „siit saadik on ju ikka walmis jõudnud. Kutsu nad mõlemad õhtu söögile ja Prits peab magama minema, laste magama minemise aeg on juba käes." Pärast õhtu söögi, km Prits juba magas, istus meister oma abikaasaga õues ukse ees pingi pääl. Üks ja teine kksttõõnik, kes mööda läks, jäi seisma ja kõneles mõne sõna ja mõni istus ka pingi pääle, puhkas jalga ja läks siis jälle edasi. «Liina," ütles meister korraga, „sääl tuleb jälle Jisak, kes teab, mis ta jälle toob ja tahab! Ta on Salomon Lõwi parem käsi, ja tema heaks katsub ta ikka midagi toimetada." (ZSrMtuleb) Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisri reis Rootsi ja Daani maale on nüüd kindel. Stokholmis on praegu Sakseni kuninga paar wõerusel, need on ka nüüd oma ärareisi  pikendanud, et keisrit Wilhelmi Ml wastu wõtta wöiksiwad. Külaskäik saada küll kõigest ühe päewa kestma, ometi loodetakse  sellest suuri järeldusi. Ka muidu saada Rootsi politik edespidi kõigiti Saksamaa  mõttes juhitud. Säält läheb reis Daanimaale, kust suur laewastik merele teretuseks saada wastu saadetud. Daanimaal käigust loodetakse ka mõlematele maadele tulu tõuSwat. Daanimaa on küll wäike, aga oma seisukoha poolest oleks tema sõjakorral Saksamaale kaunis kardctaw wastane, mispärast ka Sakslased ikka kahtlusega  Taanimaad silmas pidasiwad, kus ka tõeSti aSja oli Saksamaaga pahane olla, sest et Saksamaa poolt Põhja-Shleswigi maad, lepingutest hoolimata ja säälse Daani keelt rääkija rahwa pääle waatamata, mitte Daanimaale tagasi ei antud. Nüüd aga arwatakse nendegi wahcl lepitus sündiwat, mis läbi ka Daanlased rahulikumaks jääda wõiwad ja enam maja ei ole suures sõjahirmus  oma pealinna ühtelugu suurte kuludega kindlustada. Hoolimata Saksa keisri reisist pahandawad suuremad Saksamaa  lehed ikka Wenemaa üle, iseäranis kurjustab Bismargi leht „Norddeutsche Allg. Ztg." kangesti, et Wenemaal arwawat, nagu oleks Saksamaal Wene sõprust wäga waja ja oleks keiser seda otsima läinud. See ei olewat mi. Saksamaa saada oma teed nagu ennegi edasi käima, ühtigi muutmist tema politikas Wenemaa kohta ei makZwat oodata. Weel käredamalt saamad Prantsuse  lehed tema käest tõrelda. Prantsusemaalt. Kõige suuremat tähele panemist sünnitab Prantsusemaal nimelt Pariisis see, et minister president Floquct ja Boulanger kahewõitlust on pidanud.  Riigi saaditute kogus tõusis nende wahcl äge waidlcmine, kus minister president Floquet Boulangeri aun kallale kippus ja waidlemise asja peaaegu kõrwale jättis. Selle juures oli palju saadikuid Floqueti poolt, nii et Boulanger oma saadiku ameti maha pani ja riigi nõukogu saalist lahkus. Ta pani saadikute kogu poolt sensori alla. Pääle selle tuli siis 1. Juulil Boulanger'i ja Floqueti wahel mõõkadega kahewõitlus. Esite saißoulangerjalastkergeste haawatudja Floquetparemastkäest; teises wehklemise käigis Floquet pahemalt poolt rinna päält kergeste,  aga Boulanger kaelast rängaste haawatud. Tohtri aru ande järele olla waStase möök 5 kuni 0 tsentrimeetrit sügawasse Boulangeri kaela sisse tunginud, mis rohket  werejooksmist sünnitanud. Haaw oli esiotsa kardetaw ja hingamine waewasine, aga on nüüd ju paranemas. Boulangeri haawamise põhjus on tõsiste sõnumite järele järgmine: Floquet pidanud tagasi taga-, nedcs selili maha kukkuma, püsti ajades tõstnud ta parema käe ühes mõõgaga ülesse. Sellel silmapilgul rabanud Boulanger temale ühte lööki pahemale poole rinna pääle ja jooksnud ise ettcwaatmata kombel Floqueti mööga otsa. See on ka sellest selgeste näha, et Boulangeri haaw alt poolt ülesse poole on pisielud. Nüüd on aga selle