von H ohenzollern'!, omale kasiöandikuks ja thronipärijakS, kes'pea Belgia PrinzesS Henri ette'ga, Flauderni Grafi tütrega, piab tütewad sõnumid, et Kuninga-paaril enesel MtieMib-rstMü' öödatä olla. Afrikast. Üle telegraftriti  Adcnist selle kuu 13 pMval : »Aschinow ilmus wiimasel ööl ootamata > Tädjiiräh/lahek. See koht. kus tema maale tuli, on Ähe''MMbi'Meegrite-peamehe oma, kes Prantsusmaaga kaupä teimld on. Nime järel seisab tema Prantsusmaa kaitsüse all. Umbes 150 inimest, nende keSkiö ka preestreid, naest jä kapsi, ost Aschinowi kaasas, teMa seltsilased kannannid söeäriistu. Prantsusmaa laew ,Meteor", mis seda rannajägu wahtiznas oli, sõitis õhtal enne seda "sealt mööda,° tt-M' midasii kahtlust nägi; sedawiifi  oli lugu' ka Jtakia kes Aschinow'it  taga ajas. Wiimäse! läewäl õli selge käsk, Aschinow'it  mitte maale lasta D iseba käsku on tema ka nii kaugelt 'täitnud, et AschMib ckitte Massauahs maale ei peasnud, Abessyma piire ligldak, kns Kasaka nõu oli maale minna." Saksa asumaadel Sansibar! juures, on asjad ikka weel wäga pahad. Saavani juures ou selle kuu 12i lnglismaa missionär ja tema 16 kaasäläst kodurahwast ja Sansibari Arablastest ara tapetud. j3. pääwal oliwad wõitlemised Dar-eS-Satamj/'^uur^,..palju Arablast langenud, Sakslased aga kahjuta jäänud on. Ainult üks Leitnant on pääwa-pistesse ära surnud. Wangide eest ei taha Arablased luna-räM Mtkcr, ivaib päriwad, et kõik rand wõeraõlest puhastatud wangid Mohammedi usku heidawäd. Üks erakD Saksazuaa laewuStiku pealt Sansibar! lahelt toob järgmist sõnumit: juba mitu daut (Arabia orjalaewa) kinni peetlid oliwad, leidsime meie ühe dau orjadega. UheS'''s ..pitkaS, 2'/ z mekrit laias ja I'/, metrit B7 orja nagu heeringtd sisse pakitud. Nemgd'oliwad mattidega kaetud ja 16 orjakauplejat istnfiwad nende peal. Arablased ja orjad pidiwad kohe laewä laele tulema; orjad saiwad süia, juua ja saiwad'' p4Stud.'' oliwad juba pool surnud ja pidiwad latl.e Msihid Jiaama. Täna saiwad wanad mehed ja uqesed-misfionisse wiidud.  Noored ja tugewad Mehed ou Saksa Jda-Afrika-seltsi soldatiteks saanud. Arablased õn ikla weel laewa zig" peal. Meie ootame Berlinisi. käsku, mis nendega piab tehtud saama. keskis on ka üks Sultani pealik. Hiljuti on Leipzig" Kogamoyo maha põletanud. Laewa peal on weel 15 meest ühe pealikuga, sest tund maad eemal seisab waeulaske Peamees Pitsokuri nelja nahast suurtükiga ja 4000 mehega laagris. Kui nemad ometigi kord tuleksiwad, sest juba mitu korda olime meie walmis maale minema. Igaüks saab siis 100 padronit;  aga waenlane läheb ikka mägedesse tagasi." Omalt maalt. Tallinnast. Kõik kolm Baltimaa Kubernõri on nüüd Peterburgis ja ka Riia-Miitawi Piiskop Arsseni on senna reisinud, mitme muutmise asjus Baltimaa kubermangudes.  kuida arwatakse. Kuida ..Grashdaniu" tahab kuulnud olla, peetada Naha-Ministeriumis ühe plaani kallal nõuu, mis järel sadamalinnad edaspidi osalt ise sadamate ülespidamise eest hoolt kandina piawad, nenda et üks iägu sellest maksust, mida laen ad sadamas maksawadja mis senni linna üleüldisesse  kassasse jooksis, sajdam,a.Ülespidamiseks piab tarwitatud  saama. See 'llnendus'pidada nimelt Odessa, Tallinna ja Liibawi sadamate kohta tulema. Nende sadamate kestis, mille parandMisW ja edafi-ehitamiseks aasta 1889 peale Riiksrathi mööda raha lubatud on, on ka Riia, ja Windawi sadamad. Weftuik"' kirjutab/ inimeste tallitus lastekaswatamises on kahjulikuks ära tuntud. Aga eks see ole niisama. jkuhjuU, M.HõerW.aa inimesed seltskonda  aeakirjandilses siWtgW' "yakkawad? Siiski on meie juures igal poolel wõeramgalased kui aealehtede toimetajad  ja wäljaandjäd tMWM Eks s)leks õige aea kohaline  „Wene aeakirjaudust sarnaste wWiude sissetungimise (uivMenis) eest kailseb.gi?^..r'.o--..:^^ Riia Zeitttttgi"> sõWiui.te j järel on Baltimaä Kroonu-nwisade walitsuse. juhataja/ .Äollegienrath Narõischkin  , pea Tallinnqsse.ovdatq. Tema tulla Metsakaitse  komitee ta.llituK korraldama, mis Eestimaal Baron Korsfi juhatusel, juha Mihklikuust saadik ametis on. Juba on poognad mitmesuguste küsimistega metsa asjus -smdejud, Hui mastused tulnud on, siis saada kohe üks plaan ülMtzisekS metsakaitsemiseks tehtud ja tähendatud koiMe.HMHsS. rörraldatud. Saksakeeli »Tallinna.. Ze.itungile" on järgmine õiendus sisse saadetud, i Hesittikus" on üks wäga täieline aruanne , Eestimaa Kubermangu Zeitungi" mitte ametlikust jäutusest, Jõulukuul peetud Tallinna Linnasaadikute-kogu  koosoleku üle ära trükitud. Selles olen mina teiste keskis üht eksitust leidnud, mida mina õiendada tarwis olema arwan. Minu tähendus arutamistes selle otsuse üle, mida Seespidiste asjade Minister LanSkoi omal aeal Jumalalaeka majapidauuse arwu üle teinud oli, kinnitas,  et see Minister aastal 1856 seletanud olla, et selle majapidamise-acmu ettepauemift, kuida see senni ühes linna majapidamise-arwuga Seespidiste asjade Ministeriumisse saadetud oli, mitte tarwis ei olla, sest et esimesel arwul linna majapidamisega ühtigi tegemist ei ole, ja ainult wiimane  arw Ministeriumi kinnitamise all seista. Selle asemel on ülema! tähendatud aruandes ekslifel wiisil üles pandud, mina olla ütelnud, Muttster LanSkoi olla omal aeal otsuseks teinud, et Jumala-iaeka majapidamise-arwud iseäranis linna majapidamise armudest pidada Ministeriumi ette pandud saama. Linnasaadik Chr. Mickwitz." Selle kuu 14 pääwa õhtal kell 6 läks, wist raudtee-mashina  sädemetest, raudtee ääres Wiegandi wabriku ligidal, üks puuwilla ladu põlema. Priitahtlikud tuletõrjujad  oliwad pea seal, aga tuul oli tuld juba laiali ajanud  ja wett oli wähe, nenda et Pühapääwa homikuui tööd pidi tehtud saama, kuna mõned kimbud siiski ikka weel edasi immitsesiwad. Ülepea on 1024 kimpu puuwillu ära põlenud, mis ühe Moskwa kaubamaja omad ja umbes 150,000 rubla wäärt oliwad. Kuida juba wnmases numres kirjutasime, läkS Tallinna lahe öösel wasta selle kuu 13. pääwa kmui. SadamaS oliwad weel 13 laewa, malmis lastitud. Inglismaa  aurulaewad „Opal" ja ,Esser" katsusiwad ennast läbi lõhkuda, jäiwad aga, esimene kaugemal, teine ligedamal,  jea sisse kinni. Kõik kokku kutsusiwad selle peale BaltiSki sadamast abilaewa appi, kes neile 4000 rubla eest kanali läbi jea lõhkus, neuda et kõik wälja, lahtisesse wette, peasiwad. tuli selle peale Baltiski sadamasse tagasi, uut tööd ootama. Selle kuu 19. pääwa homikul kell 4 on Oberst K., kes juba mõnda aastat südame- ja maksa-põdemises haige ja raske-meeliue oli, oma elule püstoli-kuuliga järskut  otsa teinud. Selle kuu 17. pääwal leiti Magasiuulitsas  maja Nr. 276 kuuris, ühe lukkus kasti sees, ühe sündinud poeglapse surnukeha. Emaks saab meheta Luise R. peetud, kelle oma see kuur ja kes ise raskest haige on. Selle kuu 14. pääwal oliwad jultunud margad Weike Tartu maantee ääreS maja Nr. 9 teise korra peal J. perekonna käsikamrist 230 rubla eest siidi-riideid ja willaseid riideid ära warastauud. Juba järgmisel pääwal leidis Politsei muist neist riietest 1. alewijäus majaperemees  Aleksei K. juures. Wargad, Jõelähtmest päritud Ernst P. ja Toompea hingekirjalcme Nikolai G., endised wangid ja hiljuti wast lahti lastud puuwilla-wargad, saiwad  öösel wasta selle kuu 18. pääwa kinni wõetud. Neid otsides wõeti ka endised wangid Aleksander T. ja Adam K. kinni, kellel õigust ei ole linnas elada ja kes wahi all piawad wälja wiidud saama. Wargate juures oli ka üks mahagoni-puust kastike leitud, mis mitte wiimasest kohast warastatud ei olnud. Seda kuulutati ,Tallinna Zeiluugis"  ja selle järel oli praua M. seda omaks tunnistada wõinud, kelle juurest see warastatud oli. Selle kuu 19. pääwa õhtal on Sauna-uulitsas kaupmees G. korterist 50 rubla eest riideid warastatud. Baltiskist, Näärikuu 23. pääwal, Wiimasel nädalil tuli rohkest lund, osalt kange tuisuga, nagu nimelt Kesknädalil.  Täna on kerge lääue-põhja tuul, selgem taewas ja I I graadi külma. Sadamasse tnliwad wiimasel nädalil  aurulaewad ,Dunedin" puuwilladega, lõnnewiljaga,  peenkaubaga ja puuwilladega, ,Nautilus" peenkaubaga ja tühja waatidega, ja .Dewdrop" kiwisülega. sõitis ballastiga jälle wälja, Nüüd on lahe kerge jeaga kinni, nii kaugele, kui silm ulatab. Kaugem lõunetuul wõiks lähet kergest lahti puhuda Meie töölised  kaebawad, et Tallinna töölised nüüd seia tungida ja nende tööd eest ära wõtta ja odawamaks rusuda. Ümberkaudsel  talurahwal on sadamas hinnalist hobuse-tõöd. Rakwerest kirjutab sealiue .Teadaandja": kuu 17. pääwal nägi kohaline Shandarmi-Uuterohwitser pea pärast seda, kui rong wakshalli eest ära sõitnud oli, jeakeldre  taga üht sündinud last põesas maas olema, kes külmast  pea juba kangestatud oli. Warmnse abi läbi sai laps elus hoitud ja kohe Greeka-Katholiigi usutunnistusesse ristitud, kus KreiSpolitsei-ülem waderiks oli. Pea sai ka ema leitud, kes hiljuti Tartu klinikast wälja laskud ja Rakweresse oma sugulaste juure tulnud oli. Kurjategija on haige ja sai sellepärast esiteks hospidalisse wiidud." —> kuu 12. pääwal anti Politseile teada, et majaperemees  Jakob K. ennast omas aidas üles poonud. Kohaline  ametnik leidis teda syrengi puu külges rippumas. Mis temale selleks teukS asja anund, seda ei ole tänine teada saadud, selleks peetakse aga rasket meelt ja liialist kaugete jookide pruukimist." »Kuida kuuleme, näidata ennast Weike-Maarja kihelkondas hullud koerad. Need olla juba mõnda inimest kiskunud, kes haigeks jäänud ja ära surnud. Ka mitmed loomad on kistud ja on langenud." ,Öösel wasta Näärikuu 14. pääwa waraStati Nakwere  waldas Torma külas Jakob Tomiuga 7 aaStane kõrw mära riistadega ja saaniga ära. Kahju arwatakse, 120 rubla peale. Waraft otsitakse." Ulgase mõisas Jõelähtme kihelkondas, ou selle kuu 8. pääwal ü-s aruldane hirw (Dam Hirsch) elusalt ja terwelt kinni püütud. Kuida eune juba kirjutati, on sel sügisel kaks seesugust ümberkaudu lastud. Raplast. Näärikuu 12. pääwal oli rõõmupääw Rapla kogudusel ja kirikuõpetajal. Iseäralise rõõmuga wõisiwad mõlemad Jumalat tänada, kes neid 25 aastat armuga ühes hoidnud ja kaitsenud. Näärikuu 12. pääwal 1864 oli nüüdne Rapla kirikuõpetaja, Löune-Harjumaa kirikkonna Propst ja Eestimaa Ewang.-Luth. usutunnistuse Konsistoriumi  nõuumees, Karl Malm, Tallinna Tsompeakirikus  kirikuõpetaja ammetisse õnnistatud, ja sai pea pärast  seda Rapla kogudusele hingekarjaseks laulatatud. Nende aastate seeS on kari ja karjane usalduses ja armastuses  ikka rohkem kokku kaswauud. Seda näitas elaw osawõlmine jubeU-pühast, nättasiwad pidukõned ja piduanded,  mis mõisaherradest, waldkondade ja seltskondade eestseisjatest, röõmustawal ühel meelel ja lahkusel peetud saiwad ja toodud oliwad,. kaua osawõtmised ja auuStused meie kodumaa, meie kalli maakiriku ja õpetatud seltside eestseisuste poolt jubilari õnnistatud tegewusest laiemates ringkondades tunnistust andsiwad. Juba õhtal enne seda oliwad seitseteistkümmend kirikuõpetajat kokku tulnud, nende keskiS ka Eestimaa Kindral-Superiutendent Leopold Hör - schelma nn. Rõömu-pääwa homikul sai jubilar mitmehealise  lauluga äratatud ja koguduse poolt teretatud, nimelt palwemaja-ettelugejate, kiriku-wöörmündrite ja koolmeistrite läbi. Jmnala-teenistus sai ainult Eesti keeles peetud, millest ka Saksa sugust koguduseliiked ühes osa wõtsiwad. Jutlust pidas Nissi kirikuõpetaja Bruhns Luka Ewag. 1, 46—55 põhjusel ja tanu ja kiituse ohwrid  tõusiwad küll igaühe südamest taewa poole. Pärast. Jumala-teeuistust sai jubilar Saksa kogudusest teretatud ja kihelkonna wõörmünder, herra von Lilieufeld, tähendas  lühikeses kõnes jubilari 25aastase ametipidamise peale Rapla koguduses. Lõuue-Harmmaa kirikuõpetajate nimel teretas oma Propsti Keila kirikuõpetaja F i ck. K i u d r a l - S upe r i n te u d en t luges Konfistoriumi kirja ette, milles jubilari teenistuste peale omas kihelkondas  ja kõikis meie kirikkoudas tähendatud oli, teiste keskis ka EeSti keele kasutamises. Sellel põhjusel oli ka Tartu Eesti Õpetatud Selts õnnesoowimiseks adreSsi saatnud ja Biibli - selts adressi läbi rõõmu ja auupääwasi  osa wõtnud. Pidulaud oli kihelkonna mõisa, herrade poolest Saksa ja Eesti kogudusele walmistatud, kuS kõige pealt Keisri Majestäli terwis wälja hüütud sai, järges jubilari, Kiudral-Supermtendenti, kirikuõpetajate ja koguduste terwis, ja kus kestama ja kosuwa osawõtmise peale Ritterkonua ja Kirikkonna, kirikuõpetajate ja rahwa keskis mõteldud sai Kingituste keskist tähendame iseäralise  rõõmuga ühe uhke ja kalli laelambi peale, pealkirjaga  ,Järwakandi wallast armastuse täheks õpetajale", mis Järwakaudi w a l l a ko g u dus e poolest toodud oli ja üle söömalaua säras. Kindlas kodumaa maimus peetud Eesti aeakirjanduse nimel pakume ka meie sellega tagajärel oma südamelikku õnnesoowimist. Tartust. Tartu suurkoolis oliwad wiimasel pool-aastal 1668 stndenti, wiimasel pool aastal 1887 oli neid 1619 ja fedawiisi nende hulk 49 kaswauud. Selle aasta hakatusel astusiwad 111 stndenti sisse ja oli neid ülepea selleks esimeseks pool-aastaks 1727, 88 rohkem kui wiimasel esimesel pool-aastal.  Loomaarstiakademias  oli 227 stndenti, nende kestis 127 Greeka- KatholiMasi, 48 Rooma-Katholiiklast, 30 Lutheranlast, 20 Mosese-usulist ja 2 Mohammedanlast. Selle asutuse kliinikates  on 5911 looma arstimise all olnud, 2648 hobust, 1210 sarwlooma, 847 koera, 335 siga ja 443 lammast. Nendest saiwad 4365 terweks, langesiwad 101, 9 saiwad peremeeste soowimist mööda surmatud ja 116 kui lootuseta, tagasi wiidud. Tõbede wäljalaguuemise wasta on 96 korda wälja saadetud, mitmesse malda, linna ja ka Pihkwa kubermangusse.  Kirikuõpetajate konserenz algas selle kuu 9. pääwal. Kokku oliwad 55 kirikuõpetajat  tulnud, 49 Lmvimaalt, 5 Eesiima li ja Peterburgist Kindral-Superintensteut Laaland. Wõru kirkkkouua Propst, Kambi kirikuõpetaja Karl Eduard Hasselblatt, on ennast sellest ametist lahti palunud, ulida tema 21 aastat tallitanud on. Kandidatideks  tema asemele saiwad essnieses paik s Räpina kirikuõpetaja  F. Masing, teises paikas Wõnnu kirikuõpetaja G. Oehru ette pandud. - Rõngu kirikuõpetajaks ou Kolga-Jaant abiõpetaja Winfried H a use ll kutsutud, endise Paistu kirikuõpetaja Woldemar Hansen'! poeg, kes kui tähtja? rahwakoolide hoolekandja rahwa jäädawas mälestuses seisab. Noor kirikuõpetaja on Näärikuu 15. pääwal Rõngu kirikus oma esimest jutlust pidanud. Wiljaudkst. Wiljandi Linnasaadikute-kogu oli linna sissetulemisest linna kirikuõpetajale korteri-raha määranud, Liunade-feaduse Z 140 järel, mis luba annab linun sissetulemiStest  kõiki tarwitusi täita, mis seadusest lubatud üle-