Sakala 8. WiliandiS, 21. Webruarikm pSewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. WaStutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Esimene põllutöö kongress Riias. I.  Sõnumed  sõaplatsilt. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Pärnumaalt:  Petja. Tartust: Kiri: Tartu Eesti Põllumeeste Selch koosolek;  wastastiku wõitlus. Tallinnast: Linda. Lätimaalt: Lätlaste saksastamisest. Peeterburgist: Seltsi-elu; Feodor Dostojewski si; rahukohtudest; pantkirjade ja wõiduloosi piletite wõitudest. Wõeralt maalt. Aafrikamaalt: Tuunisest: Riiud. Kuulutused. Lisaleht. Muhamcdlaste elu-õpetused. 11. Aja tulu. 11. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Esimene põllutöö kongress Riias. Riias, 13. Webruaril 1831. I. praegu, kus neid ridasi kirjutame, on esimene põllutöö kongress Riias oma suurema töö ära teinud. Päris kongressi kaks suurt istumist on 9. ja 11. Webruaril  kubermangu palleis kubernäri herra paron Uexküll von Güldenbandti eesistumise all ära peetud. Waheajal on üksikud komisjonid nimelt rüütlite majas rohkeste istumisi ärapidanud ja üksikuid kongressi küsimisi  ette walmistanud. Seda on meie Eesti saadikud aga kohe esimesel istumisel ära tunnud, et nad õige weikene hulk suure healtepaljuse seas on. Sellepärast on nad kohe oma wahel otsuseks teinud, üksi seesugust asju kongressile ette panna, millega meie maa suuri puudusi ja wasta-oksa olekut awaldada wõimalik on, kui ka mitte ettepanemist ennast wasta ei wõeta. Eesti saadikuid oli üleüldse wiis kongressile tulnud: Tartu Eesti põllumeeste seltsi poolt seltsi president M. Mitt ja saadik Dido, Wiliandi Eesti põllumeeste seltsi poolt president C. R. Jakobson ja saadik J. Raudsepp ja Pärnu Eesti põllumeeste seltsi poolt saadik  J. Toots (presitendi asemik J. Mettus ei olnud oma peremehe poolest luba saanud ja pidanud sellepärast  koju jääma). Lätlaste poolt oli paljalt üks saadik, Gail, kongressil, aga Eesti saadikute wasta üles astudes nimetas ennast ka paron Hahn Kuuramaalt  Läti weikeste põllumeeste saadikuks. Sellepärast oli siis lugu nii, et kohe esimese kongressi istumisel, kus uue teede jautamise pärast otsust tehti, kas seda küsimist waidlemise alla wõtta, paljalt 9 healt selle küsimise poolt, aga ligi 50 tema wasta oliwad. Töised  kongressi liikmed oliwad: Kroonumaade ministeeriumi  poolt salanõuunikud paron Lode ja von Peterson,  Balti kroonumaade ülem, tõsine riiginõuunik Stange, landraat paron Nolken, Kuuramaa kreisimarshall  paron Behr, Balti ülem metsaherra Jürgenson,  riiginõuunik Tshernäwsky, von Hagemeister, paron Buxhöwdcn, von Helmersen, A. H. Hollander, konsul von Heimann, Becker, von Pander, E. von Oettingen, N. von Essen-Kastrist, E. von Mensenkampff, von Sivers - Wana - Kuustest, Rosenpflanzer, riiginõuunik Blumenbach, owerst von Pistohlkors, von Stryk, V. von Bock-Pornusest, paron Wolff, professor Dr. Wolff, paron Sasi, Balsaur, paron von der Recke, "von Bötticher,  K. Freymann, Grünberg, G. von Oettingen, paron Fölkersahm, B. Schacher, von Szytt, würst Gedroycz, Jelenski, H. von Samson-Urmastest, G. von Sivers, konsul Bremer, krahw Platen, linna wanem Taube ja weel mõned mõisnikud Konina kubermangust.  Kongressi esimene istumine alustas 9. Webruaril kella V-2 ajal lõuna. Kubernäri herra teretas esite kongressi liikmeid ja pani siis ette, et iga liige selles keeles rääkida wõida, mis temale kõige selgem on. Selle peale näitas kubernäri herra, kui tähtjas see on, kui põllutöö tõsiseid tarwitüsi tundma õpitakse ja abi ülesse otsitakse, kuidas neid tarwitüsi täita. Ka meie kongress saada selle poolest ligi aitama, kui ka mitte igas küsimises, mis Vastamiseks ette on Pandud, siis ommeti üksikutes asjades. Peale selle on kongressil  weel töine ülesanne. Riigi-seltslikul elul on mitu olemust. Neid seadab ühelt poolt riigiwalitsus ametisse, töiselt poolt walitsewad neid kogud ja kolmandad  on erapoolikult töösse astunud. Igal ühel on oma tallituse piir. Seal juures on aga kõikidel, igalühel omas piirikonnas, üks ja seesama asi eesmärgiks.  Nemad peawad ühenduses tööd tegema. Nende töö peab nõnda kokku minema, nagu masina rattad. Meie kongressis olla nüüd kõikidest neist olemustest  saadikud koos. Seeläbi, et meie siin otsekaudu  ükstõisega läbi käime ja ligistame, omi mõtteid  suusõnal wastastiku awaldades, on meil wõimalik,  seda wahet kautada, mis ühendatud tööd segab. Kubernäri herra soowis wiimaks, et ka selle poolest meie kongress kasu saadaks. Selle peale tegi kongress kubernäri herra ettepanemlse  peale otsuseks, kolm komisjoni asutada, kelle wahel kõik küsimised ära jautati. Need komisjonid pidiwad igaüks omal ajal ja kohal nõuu pidama, nii et need kongressi liikmed, kes kõikidest komisjoni istumistest osa wõtta tahaksiwad, seda teha wõiksiwad. Peale selle, kui kongress nüüd ka tunnid ära oli määranud, kunas üksikud komisjonid igaüks kokku saaksiwad tulema, tehti otsuseks, et pääkongressi järgmine  pääistumine 11. Webruaril kella 1 ajal lõuna saaks olema. Sellega oli esimene istumine lõpetatud. Komisjoni istumistes räägiti siis kõik rääkimise alla antud asjad sügawalt läbi ja tehti nende kohta otsusi. Need otsused wõeti wiimaks kokku, et neid pääkongressile kinnitamiseks ette panna. Kuidas need otsused oliwad, sellest saame tulewal korral pitkemalt jutustama, kust ka wälja saab paistma, et meie Eesti saadikud oma kohust nii palju on täitnud, kui seda neil wõimalik teha oli. Sõnumed sõaplatsilt. Kindral Skobelew on Ashabaad'ist 26. lanuaril järgmise tellegrammi Peetcrburgi saatnud: «Meie kuulutuse  awaldamise peale, milles Tekintsisi oma endiste elukohtade peale tagasi kutsuti, tuleb ka rahwas aegamööda  liiwakõrbest tagasi ja annab omad söariistad meie kätte. Seiemaale on 7006 perekonda ette ilmunud. Sasi-Khan, Khudai-Werdi Khan ja tSised tähtjad päämehed  on meie laagris. Need koguwad ka muud rahwast kokku. Ajalik walitsus on ära seatud. Mina toimetan seda, et Geok-Tepe juures kokku kogutud perekonnad  oma endiste elukohtadesse tagasi saawad saadetud. Neile on asjadest ja tagawarast, mis waenlase käest ära wõitstme, .kibitkaid, moona ja keedu nõuust katte jagatud. Ka saawad nad arstide abi. Tehakse tööd, et Geok-Tepe't ja ümberkaudseid kohte puhastada, sest et muidu tulewal kewadil pahast haisust kahjulikuid haigusi wälja wõiks sigineda. Ka on nüüd awalikuks saanud, et Dengil-Tepes üksi 6400 surnukeha maha on maetud. Sissepiiramise ajal on waenlase sõawäest 8000 meest langenud, taga-ajamise juures on minu silmade eeS täitsa 2000 meest maha löödud. Meie sõawäe terwis on heas korras." Peeterburgis on pool-salajaid sõnumeid kuulda, nagu oleks kindral Skobelew Aasia sõaplatsil haigeks jäänud. Töiselt poolt aga pannakse niisugust juttu täitsa tühjaks ja arwatakse kawalaks diplomaatika ehk poliitika waleks. Muidugi mõista on Jnglisemaal ja ka muial Eüroopas inimesi, kellele Skobelewi wõidud okkaks silmas on. Minewal korral lubasime sellest kirjast, mis langenud  pealik Relepow enne surma oma sugulastele oli kirjutanud, mõned tükid oma lugejate ette panna. Need kirjakohad on nõnda: Müüd ommeti on minu kaua igatsetud soow täide läinud) mina olin tules ja olen omad närwid ja loomu jõuu ära proowinud. Juba ä-. Detsembril, kella 3 ajal hommiku, seadis ennast meie sõawäe jauskond tasa illukesi kindluse Jegli Batõir-Kalaa kõrwal oma koha peal walmis, mis 8 wersta Geok-Tepeft eemal seisab. Suures waikuses, pimedal ööl, kui ka punasel kuuwalgusel, sõitis kindral Skobelew ratsa ringi ümber meie sõawäe, soowis meile eesolewa lahingu kohta õnne ja rääkis siis pealikute ja soldatitele äratamise sõnu. Meie lõime risti, ette ja astusime siis salkude kaupa ette. Kui nõnda umdev 4 wersta edasi olime astunud, andsiwad eeskäijad teada, et töisel pool mäge umbes 1000 ratsameest waenlasi ette olla ilmunud. Meie seadsime ennast sõakorda. Kui nii weel werst maad edasi olime jõudnud, jäime seisma. Meie suuredtükid hakkasiwad kõik korraga müristama. Teked wastutafiwad seeläbi, et walli pealt ütlemata suurest suuretükist tulepommisi meie peale hakkasiwad wirutama, kes küll meie lähedale maha kukkusiwad, aga mitte lõhki ei läinud ja meile sellepärast  ka kahju ei teinud. Waenlase ratsa- ja jalawägi  laskis meie peale kuulisi nagu wihma. Meie mehi langesiwad ja meie read hakkasiwad arwaks minema. Kuulid lendasiwad wingudes minu lähedalt mööda ja üks läks nii lähedalt minu silmast mööda, et ma lühikene aeg otsa ühtegi näha ei wõinud. Kellu 10 ajal enne lõunat tungisime kõlawa muusika saatmisel,  kes kõik selle aja otsa mängis, trummide põrinal  ja lauldes Geok-Tepe wallide poole. Teked heitsiwad  nüüd natukene tagasi kantsi sisse, jätsiwad aga wärawad lahti, nagu tahaksiwad nad meid kantsi sisse kutsuda. Kui 200 saashi wallidest eemal olime, hakkasime  suuretükkidest ja püssidest laskma. Teked wastasiwad  niisama osawaste. Nii kestis lugu edasi künni kella 4-ni peale lõunat, kus oma laskmist lõpetasime. Kindral Skobelew oli terwe lahingu ajal sõawäe eeS ja aitas ise suuritükka seada. Peale lahingut tänas ta sõawäge wahwa olemise eest ja soowis esimese lahinguks  õnne, kus juures ta minu kompanii laskmise osawust  nimelt kiites tunnistas. Selle peale hakkasime roodudes muusika mängu ja rõõmsa lauluga tagasi