kas näitas olema. Tema tegi sõbrust oma sugu wendadega ja alustas nendega mitmesugust kaubaajamist.  Ühe! paamal rääkis wõeraS, tema. kaubasell oleks MinSkist tulnud ja rääkinud, mis käsulist kaupa sea! teha mõiks, Üks fealine Juut oleks oma warandusega konkursi alla langend, aga just nüüd oleks tema wõidupaber  200,000 rubla wõitnud, Ise ei wõiks tema seda raha wälja pärida, seest saakfiwad wõlauskujad seda teada, fiis pärikfiwad nemad ka wõidetud raha wõlatasu iniseks. Konkurssi alune wõitja tahaks sellepärast wöidupaberit odawalt ära müia. Tema, wõeras Juut teeks°seda kaupa kiill ükfi, aga temal ei oleks praegu rohkem lahtist raha, kui 10,000 rubla; sellepärast kutsuks tema oma sõbru kaaskaubale. Sõbrad teadsiwad küll, et seesugune kaup keeltud ja sopane on, aga mis sellest wiga, ega raha! lauku otsas oleks. Nemad kuulafiwad Riigibankis wõidupaberi  numrete järel, leidsiwad kõik õige olema, paniwad 100,000 rubla kokku, andfiwad 50,000 rubla peale weksled  ja saiwad wõidupaberi omale. Wõeras Juut sõitis ära ja Riia Juudid saatfiwad ühe mehe oma keskist Peterburgi,  raha. wasta wõtma. Seal leiti peberit ja paberi numred küll õiget olema, aga wõtdu raha oli juba ammu wäljamaksetud. Suure waewaga leiti wiimaks, et kõik uumrid muidu õiged oliwad, üht oli aga wäga kunstlikult muudetud. 100,000 rubla oli maha wifatud ja omal aeal tuleb wekslete eest 50,000 rubla wälja maksa, sest muidugi ei pea petja neid omas käes waid müüb edafi, kuuni kolmandema ehk neljandema käe läbi Väljamaksmiseks  ilmuwad. Pete rburgist. Peter-Pauli kirik, kus Wene Keisrite  hauad seisawad, on seespidi taieste ümber ehitatud ja nüüd malmis saanud. Keiser Aleksander 11. haua kohal on aknake all klaaskastid kõige nende leinapärgade ja teiste ehtetega, mida leinajad alamad oma tänutnnniStusekS maha  paniwad. Hõbe leinapärgasi on 84. Haua juureS seisab üks hõbelnhter, kuld kujudega kaunistatud, Lühkrel on 63 aru, nenda et iga Kõrgestõnsa Keisri eluaasta kohta üks küünal wõib põlema pandud saada. Lühter kaalub  neli puuda ja kannab seda pealkirja: , Jumalas hingama  Keiser Alekssander 11. igawefeks mälestuseks". Esimene  Jumalateenistus saab selle kuu 22. pääwal peetud. Wene aurulaew ,St. Petersburg" on Shanghaist tulles Dardanelli merelahes hukka läinud. Keisrikoja Minister Gras Woronzom-Dashkow on Mõskma saadetud, Kremlit läbiwaatama ja teisi etlemalmistamisi  Keisri-Paari kroonimiseks tegema. Dr. Pirogowi mälestuseks tahawad tema sõbrad üht raha lüia lasta ja on selleks luba palunud. Mälestuse-raha  müümisest kogutud summat tahetakse waesemate  õppijate abirahaks tarwitada. Juba mitme aea eest tagasi otsiti Ameerika laewa .Jeauuette" järel, mis vöhjapooliseid merefi ja maid läbi uurima saadetud oli. Nüüd on Leena jõe suhu kaks paati, poolnälgmd inimestega tulnud, kes räägtwad , et „Jeanette"  juba Heinakuul 157. pitkuse-graadi all jeast puruks ptigistatud oleks. Kolmes paatis peaftsiwad ennast laewamehed  allawajuwast laewakehast mere peale. Läbi mitme wälja kannatud häda ja pärast akoledat ümberhulkumist ja ja eksimist jeapankade wahel peflwad kaks paati wiimaks Leena jõe suhu ja saiwad sealisest rahwast maale weetud. Kesmas paat on weel adund ja kardetakse, et fee hukka läinud oleks. Jakutski Knbernöri poolest on õnnetumatele  abi saadetud; ja kui telegrafi sõnum nende kodumaale jõudis, tuli sealt ühe kaubamajale kask, neile 6000 dollari  wälja maksa. Peastetud meremehed tahawad maad kaudu Peterburgi ja siit kodumaale tagasi reisida. Warshawifi. Selle kuu 14. pääwal see on Jõulu esimesel pühal uue Kalendre järel, mis Poolamaal maksab, sündis Warshawi Ristikirikus hirmus õnnetus. Kirik oli inimesi täis ja teisi tungis ikka weel sisse, kui rahwa kestis järsku kära tõusis, kirik olla põlemas. Kuida see kära tõusnud, seda ei ole weel õieti selgeks tehtud. Ühed ütlewad, üks taskuwaras oleks Mi, kirik põleb!" hüüdnud, et tõusmas kahinas oma näpuametid kergemalt tallitada wõiks. Teised räägiwad, üks naesterahwas oleks ära minestanud ja tema kõrwaS oleks xwett" hüütud. Rahwa silma ette tõusis aga Ringtheatre põlemise kuju ja kõik tungis ukse poole. Naesterahwa pilkad  riided mäsfisiwad ennast nende jalge ümber, et komistasimad  ja kukkusiwad, tagatulijad tallafiwad nende üle. sissetungijad rõbusiwad kõiki tagasi ja pea oli kiriku eeskoda, kust 10—15 astmega trepp uulitsa peale läheb, surnuks ja wigaseks viigistatud, eest ja takka tõugatud inimestega täidetud. Üks mõistlik mees prstis wnma S kartsa läbi akna sisse. Sukrupagar Tour astus kartsa peale, kiskus iuimest koledast sasist wälja za aitas labr akna wälja, kus wäljasseiswad käed neid wastawötstwad; teised tulid järel. Umbes weerand tunni pärast zoudsiwad tuletõrjujad appi ja hakkasiwad safi lahutama. Tuld ei olnud kusagil, kui aga eeskoda tühendatud oli, siis leM 28 surnut ja 26 raskest hawalud inimest põrandalt. Need näitasiivad, lõhkikistud riietega, puruks tallatud nägudega ja liikmetega hirmsad wälja. Kergest haawatud inimeSte hulk on teadmata. Surnute seas on ka Grafi-praua Stanlslawa Aleksandrowitsh. Tema oli tütrega ja teenrega  trepist üles minemas, kui tungiw pariv waSta tuli. Grafi-praua ja teener saiwad kohe surnuks tallatud, tütar peafis wälja. Sellest ei olnud aga sel õnnetumal pääwal weel küll. Rahutumad maimud oliwad rahwa keskis juttu jooksma pannud, et Juudid seda õnnetumat segadust kirikus sünnitanud  olekflwad. õpetamata rahwahulgad, keS ehk juba ammu ühe asja peale waritsesiwad, millest kära algata wõikffwad, joobnud hulkujad, meistrite poolkaswaud, kihipäised  õpipoisid ja teised seesugused toored maimud kogustwad  ennast uulitsatel ja kangestwad käratsewaS parwes Juutide poodide ja kõrtside peale. Ikka laiemaks ja pitkemakS  wenis säratsejate parm ja lõhkus kõiki, mis Juutide  omandusest nende käte alla sattus. Kõrtside ja poodide  uksed ja aknad saiwad lõhutud, joogid ja kaubad puruks  löödud ja uulitsa peale mi satud; joodud on esiteks mähe, waraskatud weel wähem ; selle peale mõtelda ei olnud  möllajatel aegagi, nemad täitsiwad üksi aga oma wihatuju. Politsei saatis kõik omad soldatid kära lämmatama  ja söeawäe ülemad Mtaflwad ise oma soldatitega lämmatajatele appi. Kui hulk rahwast kinni wõetud oli. siis lahkusiwad mii maks käratsejate hulgad. Teisel pühal läks aga kuri möllamine uueste lahti ja sel pääwal on ka palju peenemaid poodifi, nimelt kaks uuri magasit, mis Jutide  omad oliwad lõhutud, kaubad ja raha uulitsa peale wisatud, muist kütt ka «varastatud. Ka elumajadesse on tormajad tungind, majariistn löhkund ja uulitsatele wiSkand.  Lõhutud kõrtside ja teiste Juutidest peetud kergemeele  ja roppuse majade hulk on lugemata. Haawatud Juntist ja nende jahilasi on hulga kaupa hospitaliteSse «viidud ja nendest on üks ka juba srrrnud. Umbes 10W käratsejat on kinni wõetud ja luku taha pandud. Kolmaudemal  pühal oliwad jahid linnas lämmatatud ; ümberkaudu on aga rahwas ka külades Juntide kõrtside peale tormand. See kole juhtumine näitab, et ka Warshawis ja üleüldse Poolamaal seesama wiha Juutide wasta rahwa südames waritseb, mis suwel Weneriigi lõunepoolistes kubermangudes  nii hirmsal wiisil tuleks tõusis, nii palju kurjust ja halledust sigitas ja Rtstirahwa-nime teulaS; mida sel aeal Poolakad Wenelastele hoopleteS nii pahaks pauiwad. Elawama hoolega saab meie Riigimalitsus oma nõuupidamist  ühe seaduse poole pöörama, mis Juutide asja nenda seaks ja selletaks, et kardetawalt suuremaks tõusew wihawaen  lämmatatud ja need kõlwalumad tülid keelatud saakflwad,  mis meie päiwil läbi Euroopa rahwa südames immitsewad  ja pea siin, pea seal hirmsa koledusega wälja leekawad. Jumal andku tarkust ja mõnu! Tuulast. Üks üheksa-aastane tütarlaps mängis kinnikülmetand tiigi nõdra jea peal, mis tema all katki murdis, «enda et laps alla langes. Weike, seitsme-aaStane  poisike, keö tema mänguseltfllane oli, näitas nii palju wahwust, et appi tõttas ja teda ka tõeste peasliS. Woroneshist. Hiljuti suri ükS lesk OberSti-proua, kes omast wähesest pensionist waewaliselt elas. Oma üüriraha,  3—4 rubla kuus, oli tema enamift ikka maksmata jätnud ja ka need kauplejad, kelle käest oma wiletsat toidukaupa  ostis, jäiwad sagedast oma rahast ilma. Kui suur oli aga pärijate rõõm, kui nemad pärast waese lese surma selle kasti läbi otflstwad, mille peal tema ikka maganud oli, ja 96,000 rubla kasti seest leidstwad. Taga nrogist. Ühe erakommissiont läbi sai Taganrogi  Tollimaja ja selle kirjad ilma ette teadustamata läbi waadatud. Sea! on kentsakaid tükkifi leitud. Tolli ametnikud olnvad nii palju kaupa hea jooduraha eest ilma tollita läbi lasknud, et üheS ainsaS kaubamajas kaupa leiti mille eest 460,000 rubla tolli maksmata jäänud. Ka Linnawalitsuses olla palju pettust leitud. Tolli ametnikud  on kõik kohtu alla antud. Kertshist. Kaks Maasaadikud saanud pidul riidu ja hakkand kiskuma. Pealtwaatajad tahtfiwad kiskujaid lahutada ja sidusiwad nende käed kinni; seal kargas aga üks püsti ja hammustas teise nina peast ära. Ehmatand  pealkwartajad hakkafiwad nina otsima, aga juba oli trahteri peremehe kass selle oma nahka pannud. Kiskja seltsimees pakus küll andeks ja pakkus ninata sõbrale mõni tuhat rubla, mille eest omale Saksamaal une ja ilusama nina wõiks teha lasta. See ei leppind aga, waid andis asja kohtu alla. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Jõuluks on Saksamaa Keiser ülesnäitanud, kui wähe need erakonnad teula meele järel on, kes ennast körkletes ja ,wabameelel,fed' nimetawad, Parlamentis aga muud teha ei oska, kui kara, ja Riigiwalitsuse wasta watelda. Seespidiste asjade Ml- nister von Puttkammer ja Riigiwalit use liige vr. seisiwad ParlamentiS kõige rohkem eba-edendajate ja ebawabalasle  tagakiusamise all. Jõuluks sai Minister von Puttkammer kõrgema Keisriperekonna aun tähe ja Vr. Hahn sai kõige kõrgema auunime alla tõstetud, mida temale selleS  tallituskondaS anda oli. Küll need Keisri armutähed kõrgete ametnikude südant „ edendajate" ja „wabalaste" kära wasta ikka ka kinnitawad. Pärast Jõukut astub PreuSfi Maapääw kokku. Seal ei loodeta ka paljn rahulist nõuupidamist, seda rohkem tühja kära. AuStria - Ungru maa li. WiiniS oa koguni kurwad Jõulud olnud. Kole õnnetus RingtheatreS rusub kui raske udu südainete peal ja et lase rõõmuläiki filmi tõuSta. Ka pärast õnnetumat Kõnigsgräpi lahingit ei ole rohkem kurwi «rägust WiiniS nähtud, selles linnas, miS oma rõõmsa meele pärast kuulus on. Ärapõlend Ringthealre  paiga peale laseb Keiser oma kulu peale ühe maja ja ühe kabeli ehitada. Maja üüriraha peab edaspidi iga aaSla waeSte majadele ja teiste helduse asutustele wälja-- jägatud saama. Kabelis saab iga aaSla ükskord õnnetumate mälestuseks leinajutluS ja leinapalive peetud. Ka AuStria .edendajatel" ja »wabalaSlel" on pahad pühad. Wiiinaselßiigipääwa koosolekul oliwad nemad Riigiwalitsusele  niipaljir ,sönu" annud et juba Ministeriumi tagasiastuznise  peale lootsiwad. Rüüd on Keiser ise neid aga »faktiöse ypposition" mässajad waStawatdlejad"  nimetanud. See sõna on kui pang külma wett nende rohelise lootuse-orase peale mõedund. Mehed ei taha aga leppida, peawad oina keskis kouSolekufi ja tahawad  Keisri sõna parast Miuistertumi käest waStust pärida. Tüli AuStria ja Rumeenia wahel näitab lämmatatud  olema. Weike naaber olla neid sõnu andeks palunud,  mis troonikõneS AuStria waSta ärritawad oliwad. Itaaliast. Itaalia aealehed ei taha koguni nende juttudega rahul olla, mida kaubategemisest Saksamaa Riigiwalitsuse  ja Paapsti wahel räägitakse. ,Diritto" ütleb üheS kirjas Itaalia ja Saksamaa aSjade üle: 1) Paapsti  ilmalik «valitsus ei maksa, et sellest räägitud saaks, ükS kõik, missugusel wiisil seda teha tahetakse. 2) Meiepäiwine  riik ei «või kiriklikku ülewalitsust seaduslikuks pidada. 3) Iga kaubategemine, mis meie seespidiste asjade külge puudub, põrutab meie riigi iseolemist ja õigust. Meie ei kaitse sellega üksi mitte Itaaliat, waid üleüldist haridust. Meie seisame oma õiguse poolt ja saame selle eest otsani «võitlema. Maailmal on üht waStatawat Paapsti tarwiS ja meie «võitleme Itaalias niisamati riigi seaduse õiguse eest, ««agu Wtirst Bismark Saksamaal selle eest wõitleb.— Teiselt poolelt kaebab aga Paapst ja kaebawad ülemad ja alamad kiriklikud ametnikud, et sel kombel Paapst Itaalias enam elada ei «võiks. Schweizi st. Gotthard-tunuelist taheti Jõulu teisel pühal, Z 4. Jõulukuu pääwal meie Kalendre järel, esimest korda läbi sõita. Ligemad sõnumid on «vee! tulemata. Inglismaalt. Hiljuti tahtsiwad kaks õhusõitjad Inglismaalt üle Kanali Prantsusmaale sõita ja nendega laks ka Parlamenti-saadik Pawell. Kalamehed Jersri saare peal räägiivad, et nemad üht öhukera riiet kaugelt mere peal näinud olekflwad, kõik teised sõnumid puuduwad. Ar«vatakse,  et õnnetumad õhusõitjad koledast kõrgusest merde kukkunud on. Jutuleht. Wiimase mere otsast. HanS Kristjan Anderseni ennemuiste juttudest. Suured laewad oliwad kõrgele Põhjamaale saadetud, wiimase mere kaugemat kallast otstma ja katsuma, kui kaugele  inimesed seal edasi tungida wsiksiwad. Peale aaSta tüüriflwad nemad edasi, läbi udu ja jea ja nägiwad palju waewa. WiimakS oli talwe kätte jõudnud, nüsid pidi mitu nädalit öö olema. Nii kaugel kui film ulataS, oli kõtt üks jeapauk, jea külge oliwad laewad kiuni külm et and. Lumi tuiskas ja kaswiS suureiks hangedeks. Lumest saiwad  tera ivad urtsikud ehitatud, nagu heinakuhjad. Mõned oliwad suured, teised weikemad, et aga kaks meest fiSse mahtufiwad. Aga pime ei olnud see pitk öö mitte. PöhjawalguS  leekiS nagu igawene suur tuli, lumi säraS ja hiilga?; öö oli nkS pilt. leekaw eha. Kui pitk eha kõige selgemast paistis, flis tuli see maa rahwaS hulga kaupa nende juure. Reed inimesed nättafiwad  kentsakad wälja, oma karuse kasukatega, ja nemad söilfiwad saanide peal, mis jeatükkidest tehtud oliwad. Nemad kõiwad nähku suures kimpudes, ja lume-majadele tehti karwanahast põranda-katted, ja nähku larwitati ka woedi riiedekS, ja madrused puhlasiwad lume all, kuna õueS ksilmedas. et lumi naksus. Seal oli teine talwe, kui meie maal. Meil oli weel sügise, ja laewamehed mõtlefiwad kullakarwa  lehtede peale, kodumaa punde kulges.