Sakala »« Wilja«M 27. Jmlikm piewal VIII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida' makjab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimeuduse adrefs: ..Sakala" toimendusele Wiliandis. Wene keeli: pkAai:aiio LdM>r. Sb chsŽI^NNK. „Sakala" aastahind poottõift poognat : Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wöeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Eesti Aleksandri-kooli asjus on meile järelseisaw kiri avaldamiseks kätte faaGewd, mls meie waikese aja äratuseks jä asja selgituseks üsna kohane ja tähelepanemise wäärt on: Et mitmesugused arutamised Aleksandri-kooli kohta ei lase endise usaldusega rahakorjamift edasi ajada, sellepärast  pian oma kohuseks, meelte tuletada, et segadused igas asjaS tõusta wõiwad, nõnda ka ära seletatud saamad.  Et nüid Eestimaa kubernör Eesti Aleksandrikooli  abikomiteedele luba on annud, oma tööd uueste hakata, see ei wõinudgi tõisiti tulla, sest abikomiteede peale tõstetud süid oliwad ilmasjata. Loodame et uus Liiwimaa kubernör oma maa Aleksandri kooli abikomiteesid  niisama usalduse wäärt riigi alamad arwab olewat.  Niisama on kartus tühine Eesti keele kohta. Onnis Keiser Aleksander 11. lubas, et Aleksandrikool  piab Eesti keeles olema. Kõrge riigiammetnik, kelle ülewaatamise all Aleksandri-kool piab olema, walwab selle eest, et Keisri luba täidetud saäb. KeS wõib siis EeSti keelt sest koolist wälja lükata? Et korda on läinud Aleksändri-kooli abikomiteesid kautada ja sellega rahakorjamist kinni panna, selleläbi ei wõi meie ainult heaste rahakorjamise najale tuetades paari klassiga kooli hakata ja raha realkooli tarwiS edasi korjata, waid piame, et igatsus kooli järele suur ia et segadused kui ka arutamised lõpeksiwad, kuraatori yärra nõuu wastu wõtma s. o. ülema linnakooliga peale hakkama, kellest kerge realkool teha, ehk põlluharimise klassid juure panna, kunas aga korjatud kapital selleks ulatab. Prosessor J Köler. Tallinnas, 5. Juulil 1885. Nagu eespool juba nimetasime, on pealauustatud professori härra Köleri riad wäga parajad meie rahwa kooli asutamisele, mis abikomiteede ärakautamisega ka täieSte meie tegewuse päewakorralt kadus, uut elu ja jõuudu andma. Kõik, kellel Aleksandri-kooli asutamisest  rõem ja heameel on, paluwad ja ootawad oma kubernöri härralt ka samasugust töötamise luba, nagu Eestimaa kõrgem walitsuse ammetnik omas kubermangus annud ja meie arwame, et meiegi siin asjata ei palu ega oota. Ka on mitmed Aleksandri-kooli sõbrad, asutajad  ja endiste abikomiteede liikmed palwekirju kubernöri  härrale saatnud, et see rahakorjamist endisel wiisil uueSte lubaks. Rahwa seaS on palju hea meelega ja priitahtlikult töötajate tahtjaid, sest kõigile Eestlastele on oma Keisrite Aleksandrite mälestus püha ja selle mäleStuse-samba ehitamine üks wäfimata pindmine. Jumal Keisrit kaitsegu! Põlluharimisest lõuna Wenemaal ühtlasil wiinapuu kaswatusega. 11. Et Maaharijate sissetulek Lõune-Wenemaal suurel mõedul kaSwakS ja enam raha oma riiki jäeks, ei ole muud tarwiS, kui weikest kapitaali ja agarat, tublit töömeest,  kes uut asja julgeste ette wõtab ja hoolsaste korda saadab. Eesti põllumees wõib oma tuttawa -mau hariduse, hoolsuse ja agarusega wäga heaste wlinapuu kaswatajaks heita. Temale aga ei ole mitte sünnis, lõuna pool Krimm: poolsaare mägestikus wiinapuu aedade kaswatamist peale hakata, maid põhja pool neid mägesid, kus põlluline maa on. Lõuna pool mägesid on maa järskude mägedega, äkiliste kallastega ja kaljuline. Seal ei wõi mitte künda, waid kõik wiinapuu  kaswatuse tööd piawad käega tehtud saama, mis peale Eestlased koguni harjumata on. Aga töine on asi põhja pool neid mägesid, seal pool, kuS Kuntugani ja töised Eestlased asuwad, seal on maa tasane, seal wõiwad Eestlased wiinapuu kaswatusi selle uue wiisi järele, kellest meie riigiwalitsus Wene keeles teadust annab ja mille wiisi järele maa enam põllulikult küntud kui aiatöölikult kaewatud ehk käe-riistoga segatud saab, wäga heaste peale hakata ja edasi toimetada. Siin ei ole Eestlastel kuigi palju waja juure õppida, kuna Krimmi poolsaare lõuna pool kaljulise  maa peal peenikeste weinide tegemiseks palju teadusi  piab olema ja töö hoopis tõisite tehtama, kui Eesti rahwa töö omal põllul Maa hinna ja ostetawa maa-tüki suuruse kohta nimetan mina, et Krimmi lõuna rannas maa hinnad kallid on. Kolmest mõisadest, mis seal teadu pärast müia on, ei wõi Eestlaste poolest esimese kahe mõisa ostmisest juttugi olla, sest seal on suured ja uhked majad, mis põllumehele liig kallid. Ühel, MelaS mõisal, on ka umbes 80 dessätini kaljulist metsa maad, mis mingiks harimiseks ei kõlba, ja ligi 20 dessätini on ju Viinapuude  all. Sellest mõisast päritakse siiski 50 tuhat rubla Töisel mõisal, Gastropolil, on ka suured majad, 90 dessätini kalju maad metsaga. Seal on wähe ka wiinapuidki, aga mõis maksab ommeti 200 tuhat rbl. Kolmandal mõisal, Forosfil, on majad lagunenud, Viinapuu  aeda ega Viljapuid ei olegi. Seal kaswatatakse ainult tubakat, mõis on 400 dessätini suur, kaljuliSte mägede peal, maa puudega ja põõsastega kaetud. Harimiseks  wõib ainult umbes 50 dessätini kõlblik olla. Maksab 60 tuhat rubla. Tuleb umbes tuhat rubla kõlbliku maa dessätini eest, ehk enam; kasu siit palju ei saa, hea kui kaljuline mets 10 tuhande rubla eest intressi  wälja annab. Küsimise peale, kui palju üks dessätin head wiinapuu  aeda lõuna randas maksab, wastati, et „ head wiinapuu  aeda keegi ei müi." Ühe deSsätini kõlblikuks tegemine  ja istutamine aedniku wiisil käega, maksab seal palju üle tuhat rubla. Sest on näha ja küllalt aru saada, et waestel Eestlastel seal tegemist ei ole, waid põllulise Krimmi saare põhjapoolde piawad asuma, kuS weini ja wilja ühes koos wõiwad Põhja pool mägesid on ka maa hinnad palju odawamäd. Et aga weikeste tükkide kaupa müijaid raske leida on, annan teada, et Kuntuganis üksiku tükkide wiisi osta saab ja deSsätini hind nüid umbes 50 rubla maksab (pärast, nagu üleüldse Krimmis, saab maa hind tõusma) ja et 100 deSsätini kaupa ostmine kõige sündsam on. See suurus on sellepärast sünnis, et sitke ja söödi maa pärast umbes 4 paari härgi atra piawad wedama, kelle ostmine ja toitmine pisukese maatüki tarwiS kallis oleks, sest et neil siis küllalt tööd ei oleks ja peale seda sellepärast, et wähema kui 100 deSsätini maatüki eest piakS panga wõlg äramaksetud saama, enne kauba kinnitust. 100 deSsätini maksab Kuntuganis nüid umbes 5000 rubla. Maja ehitamise, töö-loomade ja muu loomade, kui tööriistade  ostmiseks on weel umbes 1500 rubla arwata. Aga, et nii suurt tükki kallis ühel osta, siis on ju kerge töist teed leida, kuida seda asujad korda wõiwad saata. 100 deSsätini ostmiseks ja harimiseks wõiwad ka mitu meest hakatuseks kokku heita, kaS wiis künni kümme ehk weel enam, ja pärast poole, kui ühe nõuu ja jõuuga hakatuse töö tehtud ja asi joonde aetud, maad oma wahel sisscmaksetud raha suuruse järele ärajagada. Siis ei ole igal ühel tarwis tööloomi, tööriistu ja hooneid muretseda, waid neid on neil esiotsa  kergem kokku ehitada, nagu sellel üksi, keS üksinda 100 ehk 50 deSsätini oleks ostnud. Niisugune maa kokku pidamine ja ühes koos harimine on seal pool hea ilmade pärast iseäranis pruugiks. Pärast, kui wiinapuu aiad on õitsema ja marju kandma hakkanud, wõib paari deSsätini läbi perekond ilusti elada ja üksikult asuda. Kes kohe wähema kui 100 deSsätini kaupa maad oSta tahab, sellel on tarwis kõik ostmise raha kohe wäljamakSta.  Igaüks, keS maad Krimmis osta ja Viinapuude  kaswatamist ettewõtta tahab, ei pruugi ise Krimmi elama minnagi, ta wõib oma poega, wenda wõi muud sugulast, wõi uStawat meest sinna saata ja seal wiinapuu  aia istutamist ja kaswatamist peale hakata ja edasi ajada lasta, misläbi tema warandus ruttu kaswab. Nii kaua aja peale, kui Eestlastel weinipuude kaswatamist  ja weini tegemist maja õppida ja kätte harjutada  on, wõiwad mitu weinipuu aia wõi põllu omanikku üht weinipuu kärneri ja weini tegijat palgata. Niisuguse mehe muretsemist wõtan mina esiteks ka oma peale ja tahan uut moodi weini kaswatamist ise peale hakata. Ühel Väljaõppinud põlluharijal aga ei wõi iialgi raSke olla, seda jagu põlluharimist juure õppida, mis wilja ja weini kaSwatamine nõuab. Peale weinipuude kaswatuse  nisudega kaswatakse Krimmis ka ühes head tubakat. Ka karjapidamine oli sess kohas suurel mõedul käimas, nõnda kui hobuse, nii ka elaja ja lamba kaSwatamine, kõik see ei ole raske EeSti asutajatel, kes täitsa põllulised  on, ettewõtta. Kõige kindlam ja suurem sissetulek on aga ikka, nõnda kui ülemal näidatud, nisu ja weiniga. Kõik suwed ei ole Krimmis mitte ühesugused, mõned on liig kuiwad; aga wihmased, wiljarikkad suwed ei jäe ka Kettimist jcr HVõtcdHVcrõ sV<»Sti4: Tartus: J. Tü l k Kirjameeste Seltsi majas, S a chker' i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermufse majas; Tallinnas : Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge <k Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg: LihulaS: kaupinees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pitauulitial 51. Põltsamaas kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WöruS: Vielrosei WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C.Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, IlevcmS nxoen. ZiiiSHja N. Mattissen LeveuiS axoen., x LasauLn. uoera, Ai« 28/21. Wiljandis : F. Feldt. Et nüid tellimise aeg lõpnud, siis palume ka enamtellijaid nuid meile raha sisse saata. Sakala toimendus.