Kolmekuningapäewa laupa õhtul Tinmetsa wene kirikule Jumalateenistusele. Õhtu kell S. ajal on ta sääl oma sõpradega jutustanud ja siit kodusse tulema hakkanud, aga mees ei ole täna Januariknu  23. päewani mitte meel kodusse tulnud. Et nüüd talitee Leo külast otse üle mere lahe Tirimella kiriku pääle käib, sellepärast arwctakse et see noor mees öösel läheteel on ära eksinud üles mere poole läinud, kuS jää nõrk ja auklik on ja on senna ära uppunud. Selgemat teadust ei ole meel praegus. Karjast. Pühapäewal 22. Januaril jagas õpetaja lehti ilma rahata wälja, milledes üks wäga ilus macnitsus kutsumiseks ja äratamiseks missioni tööle oli. Wäga soowida oleks, et Eesti ajalehed ka missioni tööst rohkem kõneleksiwad ja rahwast selle tööle ärataksiivad. Teiseks oleks wäga soowida et laupa ja pühapäewa õhtuti olgu kirikutes ehk kooli majades missioni tundifid saaks peetud. L.. Toim. täh. See on wäga auuS tegu, et Jumala riigi wäljalaotamiseks saaks truuiste tööd tehtud, aga selle töö juures on ka midagi meie rahwa elu olu kohta tähele panna. Kuida meie kiriklikudest raha korjandustest seda märgata wõib —: ohwerdab meie rahwas sajad rublad wõeraste heaks, aga mitte sadant kopikatgi mõne oma iga päewase hädalise tarwituse pääle. Mõne nädala eest teatasite  Teie, et rahwas teie koguduses jumalasõna lugemisega wäga leigel kombel ümber käib et julgesti mitte ühte perekonda ei wõida ütelda, kus Jumalat maimus ja tões kummardakse. Need teadused annawad tunnistust, kui palju weel „Ecsti ajalehtedel" ja „laupa ja pühapäewa õhtutel" meie oma rahwa kallal oleks tööd teha. Pärnumaalt. Mihkli kihelkonnast. Siin sündis laupäew 14. Januaril midagi, mis tähelepanemise wäärt on. Weneusu surnuaialt kaeweti surnu, keS juba ligi kaks kuud mulla põues puhkas, Pärnu kreifiwalitsuse käsu pääle hauast ülesse, ja leigati lõhki. Mees, keda ülesse kaewati, oli 26 aastat mana ja ameti poolest rätsep, ta läinud möödaläinud aastal 10. Nowembril P. kõrtsi Mardipäewa pidama ja saanud õhtul joobnud olekus oma endistest wihameeStest  õue meelitud ja sääl neist nii hirmsal kombel peksetud, et kolme päewa pärast Lihula hospidalisse ära suri. Lihula tohtri tunnistuse järele olla mees maha kukkudes surma hoopi saanud, kuna aga Pärnu kreisi tohter nüüd tunnistanud, et pealuu täieste lõhki olla löödud Rakwerest. Rakwere ligikonnas olla kurguhaigus kurjasti möllamas ja suretada nimelt lapsi hulgani. Et inimesed haigetega ümberkäimises küllalt ettewaatlikud ei ole ja külgehakkamift ei usu, wõib tõbi ruttu laiali laguneda. Ka leetrihaigus olla kohati raskesti lapsi kurnamas. Peeterburgist. 28. Januaril  Afghanistani  emir olla oma wastast Jshak-khani taga ajades, 20,000 mehega Wene piirile tulnud ja olla Buhara emiri kutsunud, temaga ühes Wenemaa wastu tegewusesse astuda. See olla kutset tagasi tõukanud, aga Afghanlased koguda endid ikka rohkem piirile. Wene walitsuse poolest olla Inglis maale teatatud, et waja olla emiri mõtlemata tegude eest hoiatada, mis wäga halbu järeldusi tooksiwad. Keiserlikkude majesteetide õnnelik surmast pääsemine Borki raudtee õnnetuses on terwet riiki ja selle rahwaid sügawasti liigutanud ja wäga mitmel moel tulewad selle kohta rõõmu- ja tänu-awaldused ilmsiks. Pensa weneusu piiskop on püha sinodi ülemprokurõrile teatanud, et Nikolskoje küla preester ja külawanem teda palunud on, oma truualama tundmusi majesteedile ette panna. Ühtlasi on nad oma kogukonna otsust teatanud, mis selle rõõmu sõnumi puhul on wõetud, kui teatus majesteetide õnnelisest pääsemisest sinna jõudis. Et seda Jumala imetegu wääriliselt mälestada, on kogukond preestri ettepanekul otsuseks teinud, nende seas asumaid wanausulisi (raskolnikkusid) kõigest jõust weneususse tagasi pöörda, 8 inimest on ka kohe selle tähtsa asja auustuseks weneususse astunud. Õnnetuse päcwa, 17. Oktobrit, on otsuseks wõetud, pühalikult pidustada. Keiserlik majesteet on nimetatud  kogukonda tänada käskinud. Wanausuliste  ümberpöörmise kohta küiwa otsuse pääle on majesteet tähendanud: „Wäga rõömustaw. Jumal andku, et see eeskuju järeltegijaid leiaks." 17. Oktobri pühitsemise kohta nimetab majesteet: „Ma loodan, et sääl liigjoomist ette tulema ei saa." Suurwürst Sergei Aleksandrowitsh  on oma Kanaani reisul tüki pühahauakiwist Jerusalemmast kaasa toonud, mida Kajani kirikusse ühe risti sisse pandakse. Tubli kullawoor on hiljuti Orenburgi kubermangust pealinna tulnud ja rahawabrikuSse wiidud. Pääle selle on suur osa platinat Jekaterinenburgi kullakaewandustest  kroonumaksuks siia toodud. - Wene ajaleht „Minuta" on tsensuri-seaduse  156. paragrahwi põhjusel kolmeks kuuks kinni pandud, kuna ajaleht „Sibirskaja Gaseta" ilmumine täitsa ära on keelatud. Peeterburgist tahetakse korralist laeni  a käiku jäämeresse Petshora jõe suhu awada. Sõit saab küll wäga pitkaline olema: Lääne merest Põhja meresse ja siis ümber Rootsi ja Norramaa, aga loodetakse korda minewat. Iseäralik aurulaew on selleks muretsetud. Tuttaw Bulgaria politika põgeneja Zankow oli 23. Januaril keisri majesteedi  eeS. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal on kohati wäga rohkesti lund sadanud ja tuisud on läbikäimist üsna wõimatukS teinud. Ka Inglismaalt kuuldub sedasama. Saksa ja Prantsusemaa wahel on jälle nurin ja waiclus, nagu enamiSti ikka, tühise asja pärast. Üks Prantsuse sõjaarst oli Strasburgi linna oma haiget ema tahtnud waatama minna. Saksa konsuli poolt aga ei antud talle selleks passi. See äritaS Prantslasi wihale; ajalehed kurjustasiwad  Saksa „tooruse" üle ja üks kindral awaldas omas päewakäsus sõjamäele suurt pahameelt Saksamaa wastu. Prantsuse walitsus aga ei soowi sellest pahandust teha; nimetatud kindral on tõrelda saanud ja sõjaülematele suutumaks ära keeldud, edespidi  oma käskudes politikasse puutuda. Austriamaalt. Kroonprints Rudolfi surm on ikka meel see sündmus, millest kõik ajalehed räägiwad. Wäga mitmesugused on sõnumid. Asi jääb ise wist igawesti saladuseks. Kõik kahetsewad Austria elatanud keisri-paari niisuguse raske ja suure õnnetuse pärast. Enne surma olla kroonprints seitse kirja wanematele, abikaasale ja sõpradele kirjutanud. Neis teatab ts, mis teda surma ajanud, aga mis just kirjades seisab, seda ei teata. Raske leinamine on kroonprintsi abikaasal, keS oma meest tõesti olla armas- tanud. Professor Angeli olla surnukeha maalinud. Kroonprintsess tulnud sisse, aga ei ole hulgal ajal pisaraid walades sõna suust wälja saanud. Alles aega mööda saanud ta ütelda, kuda tarwis meest maalida. Nüüd magab surnukeha juba Kapuzini munkade  kiriku all keiserlikus hauas. Wäga kurblik lugu. Austria keiser on oma riigi rahwaStele kuulutuse awaldanud, milles ta neid rohke ja südamlise osawõtmise eest tänab, mida talle ja tema perekonnale haleda sündmuse puhul üles näidatud on. Oma walitsuse kohusid tõotab keiser ikka edeSpidi kindlalt ja kõikumata täita ja rahu eest hoolitseda. Ungria ministeriumist arwatakse mõned ministrid lahkuwat, aga TiSza seisukoht  peaministrina weel kindlamaks saawat. Keisri käsu pääle saab Meierlingi loSsiS see tuba, kus kroonprints suri kabeliks muudetud. Serbiast teatakse, et ajalehed käredasti  praeguse ministeriumiwaStukirjutawad ja ka kuninga pääle kipuwad. Et kuningas Ristitshiga ligemalt ümber käib, äratab tähelepanemist. Kui pea uut ministeriumi ei saa, siis kardetakse rahutust. Prantsusemaalt. Prantsuse uuem kangelane Boulanger on jälle peitu pugenud. Keegi ei tea, kus ta silmapilgul wiibib. Wist arwab ta oma otstarbele käsuliseks, aeguti ikka teiste silmist ära kaduda, et siis seda hõlpsamini uusi plaanisid anduda. Pärast kibedat walimise wõitlust Parisis on erakonnad nagu weidi wäsinud ja näiwad puhkama; see on aga ainult tuule waheaeg, sest ju kuulub Boulangeri erakonna poolt uut kõminat, et ligemal ajal nad jälle kibedasti parlamendi koost lahutamist ja uue walimist saada nõudma, kuna aga praegune walitsus seda kõigest hingest sügiseni wiiwitada püüab.  Rahwasaadikute  walimise muutmine wõeti ka senatis suure enamusega wastu. Jtaliamaalt. Roomas on tööta töölised  27. Januaril uulitsal kära teinud. Sõjawägi on kära lämmatanud ja IKO käratsejat kinni wõtnud, kes kõik üleilmlise Sozialistlaste seltsi liikmed on. Florenzis on studentid ühte trahterisse tormanud, lauad ja aknad ära lõhkunud ja „Elagu Boulanger" karjunud, nagu peaks selle mehe nimi kõige maailma käratsejate juhtsõnaks  saama. Belgiamaalt. Belgias on 22. Januaril  Luxemburgi raudteel üks sild rongi all sisse kukkunud. Paigal surmatud on 15 inimest, wigastatud pääle 50 inimest, mõned nii raskest, et nende elu pääle lootust ei ole. Talwe. Malme külm ja wali mees, Seisad jälle ukse seS- Ei sull pole halastust Näitad kõigil kõmadust! Kesse kerge riidega Juhtub wälja tulema; Seda sina hirmutab Nii et walu kannatab. Mõni waene wanake. Ehk ka wiike poisike, Peawad su eest katsuma. Et saaks sooja ahju ta'a. Sellepärast kewade. Jõua nobest kallike! Siis peab talwe hirmuga Meitest ära lahkuma. v. -Vililc