s le m Kaukaasias on Graf Loris-Melikow  oma teenistust algand, ja oli oma wahwuse pärast ka waenlaste juures, juba kui »oor Ohwitser nii suure auu sees, et nemad tema peale auu-laulust tegiwad. Ägas lahingis on tema oma alamate eesotsas olnud; haawatud ei ole tema aga weel üht korda. Räägitakse, et tema ka nüüd mõrtsuka wasta ütelnud oleks: Mna kolwatu. armafid Sina, et sesuguue kuul mind surmaks Odesast. Küünlakuu 10 pääwast saadik on kange külm Mustamere randaS tagaflandmas.  Pääw enne seda oli külm weel 20 graadi kange 2 last keda nende Äsa, üks töömees sugulaste juure saatis, on ühe uulitsa nurga peal külmetand ja surnud leitud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Ulemaa nõuupidamised  Riigipääwal on sõeawäe suurendamise üle, mida riigiwalitsus pärib. Selle eest kostab Fcldmarshall Graf, Moltke ja tähendab nimelt, kulda pärast aasiad 1874 igas uaabciikis rohkem sõeawäge seatud oleks, Saksamaal aga mitte. Silmapilgul ei oleks küll häda, sest lootus üleüldise rahu peale oleks kindel, aga sõeawäe üle seadusi teha ja kes rahu pidada ja rahu kaitseda himustaks, se peaks tugew ja peaks söea wasta walmistud olema. Riiguvalitsuse nõuutuje wasta räägib teiste seas ta Bebel (Sozialist) ja püüab näidata, kuida riigi-kodanikudel uüud juba nii palju maksust peal oleks, et pea kanda ei suudaks, ja kui need weel kõrgendus ja noored rammud töölt püssi alla sunnitud saakfiwad, siis üõrkeksiwad maksukaudjad  Et riigiwalitsuse pärimine wastawõelud ja seaduseks tõstetud saab. selle üle ei ole ükski kahe wahel. Et Würst Bismark haige on ja kõiki tööd ise tallitada ei jõua, on Würst Hohenlohe, Saksamaa Saadik Pariisis koju kutsutud ja riigi wäljasoidised asjad esiteks kuueks kuuks tema juhatamise alla antud. Kas sellel kutsumisel ehk ka weel midagi suuremad tähendust oleks, selle üle waidlewad aealehed, nimelt aga Prantsusmaa aealehed, millest mõned selle wahetnsega kogum rahul ei ole ja seda ähwarduseks Prantsusmaa wasta pidawad. —« Wene Keisri walitsuse-püha sai Keisrikojas uhke sõöma-aeaga peetud. Keiser ja Prinzid oliwad Wene mundres. Prantsusmaal t. Aealehedwaidlewadikka meel kange karedusega selle üle, kas Hartmann Wene walitsusele wäljaands on, wöi mitte. Tulipunased on muidugi kõigist mäest selle wasta; nende arwates ei ole Hartmann muud süüd teinud,  kui aga ükst riigi seadust uuendada püüdnud,  ja peaks tema fiis Prantsusmaal, kui .poliitika - eksija" warjupaika leidma. Teised, kelle pead poliitika tuhin mitte kirjuks teinud ei ole. need ütlewad: Olgu selle mehe poliitika mõtted, kuida need on. Tema on salaja mõrtsuka tegu teha tahtnud ja ei ole meie seaduse ees muud midagi, kui aga paljas mõrtsukas, keda iga haritud rahwas seadusliku kohtu kätte wäljaauuab, kui ennast mõrtsukatöö kaassüüaluseks teha ei taha. Wabariigile oleks se kustumata teotuseks, kui ennast teiste riikide kurjategijatele urkaks annaks. Ka mana luuletaja  Wiktor Hugo ou oma käredad healt tõstnud  ja on Hartmann'lle kaitsemist pärinud. Se mees on omal isamaal ja ka üle selle piirete kui kirjamees kuulus, aga tema maim on poliitika  asjades koguni okkaline ja tema suurustus on nii kange, et kõik maailm seda naerab. Tema aru järel on Prantslased ükst seaduse-andjad kõiki 3 maailmas. Sesama mees päris ka Saksa- Prantsuse sõea aeal, et kõik inimesed, manad ja lapsed, puud ja pöesad Sakslast pidiwad tapma minema ja nii koledaid asju, et Mk maailm kohkus. Loodame ikka, et sea liu e riigiwalitsuS ennast sellest tulipunase maimuga hallpeast hirmutada  ei lase. Inglismaalt. Londonist kirjutakse selle kuu 20. pääwal: Heile sai Wene kiri uS Zaari Jubelipüha pärast Jumalateenistus peetud.  Würst Lobauam, kõik Saadetuse ametnikud  ja palju Wenelast oliwad seal, Enamist kõik aealehed tunnistawad oma rõõmu selle pidu korralise käigu üle. , Times" kirjutab:  Jubeli püha korralist käiku wöib kui tulewad  aea õnnetähte teretada. Lootused, mida Wenemaa tulema aea peale heidab, saamad täidetud,  kui ka palju rasked tööd ees seisab; poliitika  kurjatõö must pilwe saab möõdaminema. Looduse wastalised mõrtsukatööd ja mässamised ei kesta kaua; iga rahwa seas saamad need rahma oma sügama wiha ja põlgtuse läbi lämmatud,  ja tähed paistawad juba, et se wiha ja pölgtuS Wenerahwa seas tõusmas on. Teheranift kirjutakse 19. Küünlakuu pääwal: Perüamaa malitsus on seda nöuu mahajätnud, miS järel Seista ni jaHerati linnad pidiwad wõetud saama. Wene telegrafi joont Tjhikistljarist Katte on ehitama hakkatud. Gaksama söeawäe sunrendamised ei näita mõeduwal  aealehtedel mitte kardetumad wäljaspools olema. Afghanistani jaotamist peetakse tühjaks  jutuks. Kiriku teadused: Jaani-kiriklts: 2. Paastu-k. p teed pastor - mann pärast lõunat jutlust ja teeb 5. Paastu-k. p. kellu 5 paastu jutlust. Eesti keele leeri õpetus nii poeglastega kui tütarlastega halab 10. Märtsil. Wüha-MmNM-kiriiws: 2. Paasta-kuu p. teeb pastor Berglvitz jutlust. T!°,ch.-i »»->-» -s- Ki!«,».!.» ». ISM. - T--I»ud Liuds°'i » i - i j ° - - i-u« i- Tallinna Linnakohus kuulutab seeläbi üleüldiseks teaduseks, et lmnawoliniknde  kogudus allarmi kombe õiendamiseks tulekahjude juures allseiswaid seadmist on teinud: 1) linn saab 4 tulekahju-jüuskonda jäutud,  nimelt nõnda, et 1. jäuslouda linn ja toompää, 2 jäuSlonda need alewid, mis suure Tartu uulitsa ja mere wahel, 3. jäustonda need, mis suure Tartu uulitsa ja Hapsalu uulitsa ja 4. jäustonda need, mis Hapsalu uulitsa ja mere wahel seisawad,  arwatnd saawad; 2) kunldaw allarmi kombe saab nõnda õiendatud, et nii hästi ööwahid, kui ka politsei-soldatid käsku saawad, endi sarwedega sedawiisi teadust anda, et sellest warsi seda jäustonda wõib äratnnda, kus tulekahi on, ning et sellesama põhjuse peal ka tulekahju kellade löömine peab sündima  ; .3) nähtaw allarmi kombe saab nõnda ettewõetud, et nii hästi raatuse torni,  kui ka Pritsimaja torni otsas pääwajal punase kuulidest, öösel punase  latornidest nii mittu tükki raudwarraSte  külge, mis sinna seada tulewad, üleetõmmatud saawad, et sellest nii sama wõib üranäha, mitmendcmas  jäuökonnas tulekahi ou« Nende seadmiste täitmiseks on liuna ööwahtidelle ja politsei-soldatidelle tarwilikult  poolt käsku saanud anda, edespidi rahwast tulekahjude juures sedawiisi allarmida,  et nad endi sarwedega hakkatuses 6 Zunni 10 lühikese tooni läbi üleüldse allarmi peawad puhuma ja siis wühese aja pärast wast kaS ühe, kahe. kolme wvi nelja tsoni läbi seda jänSkonda teada andma, kus tulekahi on. Sellesama Põhjuse järel saab tulewikuS ka allarmi kellade löömine ettewõetud. Tallinnas, Linnakohus, sel 15. Webruaril 1330. Linnapea A Baron Uexlull. Linnasekretär S. Be neete. Tallinna Linnakohus kuulutab seläbi üleüldiseks teaduseks, et need kommissionid,  kelle kätte liunawolinikudelogudus  kõigi immobilide (majade, kruntide ja muu liikumata wara) takse - rimist linna ringkonnas on usaldanud, ligema aja sees nende Peale pandud am meti täitnnst ettewõtma saamad ja palub sellepärast immobitide omanikust, kui nemad takserimise ajal peaksiwad kodunt ära olema, endi asemele kirja läbi wolistud asemikust seada, kes nende kasu üle walwawad ja takserimise tallitamise juures tarwilikuid otsusid wõiwad anda, nii kui selle eest hoolt kanda, et kõik dokumendid ja tunnistuse-kirjad,  mis talseritawa immobilisi ja tema sissetulcmistese puuduwad ja kohalise takserimise- kvmmissionile ettenäidata on, sissewaatuseks malmis peetud saamad. Tallinnas, Linnakohus, 6. Nomembril  1879. Linnapea K. Aaron AeLimff. Nr. 2313. Linnasekretär H. Wenecke. M.tsa nmiul Tallinnas, Liiwa peal, Jsraeli uulitsas Nr. 75. Paremat teadust saab seal samas masa omaniku  käest. Teadaandmised. Eestimaa wastastiku tulekahju kinnitamise  walitsuse poolest saab seeläbi teada antud, et iga Paas tn ja Mihkli Z. künni 15. kuu paamani «M- tulekahju luuuilnuule maks talttkohaoman kude käest kellu V—ZT, ja ST—B üksi mõisavManikude käest TaUi na krcdit-kassa majas, wastu wöetatse. ..... ~ Kui ühes maldas mitmed peremehed oma talukohtade eest tulekahju nnmtamsie maksu sissemaksawad. siis peab üks nendest iseenese, nii kui ka teiste maksud ära oimetama,  sest. et ruum muidu kasinaks jääb, kui kõik korraga ette tahtwad astuda, ja ühe läbi maks wirksamalt üratoimecatnd saab. . Ühtlasi sellega saab mee! teada antud, et iga koha omanik, km ta oma hooneid arulehtede läbi termini ajal, see on 1. künni 15. PaaStu- ja Mihkli-kuu P. tahab muuta, netd siis üks pääw ennem läbiwaatusekS ja ettewalmistamiseks peab araandma,  et siis teisel pääwal sissemaksta wõiks. Tallinnas, 25. Küünla-k. p. 1880. Walitsuse nunel: m.. iZg J v Gernet, Sekretär^ Selle läbi saab teada antud, et need Eestimaa rittersawti poolest, Eestimaa  Guberueri herrale pruukimise süüks antud heinamaad, üks Harko mõisa jürwe juures 39 dessätini 88 ruutsülda, tcine Ranna mõisa all 40 dessätini L7O ruutsülda suur, ühe aasta peale saamad kõige rohkem pakkujale rendi peale antud, ja saamad TT. Märtsi kuu päewal sell aastal kell üks pärast lõunat Guberneri  herra kantseleis wälja pakutud, kus ka nende heinamaade kaardid ja kõik teised paberid iga Pääw homikust kell » I seuni kui kellu S pärast lõunat, üksi mitte püha- ja kroonu püha-pääwades, wõib näha saada. Ld. Utehni ' nniliwabrik on nüüd suure Aremjewi uulitsas Nr. 358 ja wõtab üleüraiuda iga sugu wanu miilist. . Üks lamba-kUMt hea tumnstusnga, saab otsitud Toompääl Nr. 34. Tallinna kauttll blUlga Wslliisns annab seeläbi teada, et nende raha, kellel weel sees on, pärast banga kinnipanemisest finfid enam makstüd  ei sa. Gsmsjiji ja sllüpM meeste, naeöte ja lastele, oma tehtud tugew töö, on odawa hindadega saada P. Schirini juures, wene turul, uue rea pood Nr. 84. eune Wiruuulitsal,  Fahrenholtzi poe kõrwas. Hiomaa Suuremõisa potlistpa koht „Hellsma", täie olemise sees, kelle juures week 4 tiino 1260 ruutsülda heinamaad  ja 1805 ruutsülda põllumaad  on, saab Jüripääwaft s. a. rendi peale antud. Ligemat wastust annab Aiamaa Suuremõisa Watitsus. Uue Pöltsama mõisas on kolme kiwtga wesi-weski rendi peale anda. Ms päris lmmt. 3666 sülda suur, on Tallinnas, toomrea alewiS, raudtee kõrwas ära reisimise pärast .odawalt mina. Selgemad otsust saab Rittre uulitsal Nr. 4l (l 2). Nigola kiriku juures, kellu i 0 lunnr ellu I-ni. Unklninn Min,id üks sügisene põrsas (kult) L«wa pealt. Palutakse  katte tua Liitva peale Nr. 96, Saksa majasse.