Tallinna Sõber w 32. Teine aastakäik. Tallinnas, 8-- Leikusckun Mwal IM. Altiildue aealeht Eestirshwalt »>tl ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TsKiunaS LindforS'i päriate trükimajas: »««as 1 rubla, pool-aaStas M kop. Äoju ehk postiga saadetud: 1 rubla 4l> kop., pool-aaStas 8V kop Kuulutused «ak samad iga rea cstk seke aseme pealt » kop. TeSimised wSetakfe waSts: HaKuuas: /i»dfsrs't päriate tritkimajas. NeterSurgis: A. H. Ssekaudk, S 4. Hartas: W. Just. Hirnus: K. Kudewiits. Rakveres: L. Watlly. 'Zkaides: K. SeidekSerg. Kapsasus: H. J. KsCõerz. Kuresaares: Hh. — AmSkas: A. Kr. Raudkepp. Maak: kuid» iseäranis kuulutud saab. WaAtaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, — kirjad käiwad Silfi jaam» kaudu. (Ass .<ces.) Register: Keiserlik tänu. Omalt maalt: Tallinnast: Kubermangu kohtuherra E. v. Nottbcck -h. -- Kindral v. Knrsell -j- Zensuuri asjust. Wiljakaswud Eestimaal. Hapsalust: Kõrge wõeraSte elust. Narmast: Abi surma hädas. Kusemkino küla mahapõlend. Tartust: Pastor Hurt. Peterburgist: Hhiina Saadik. Jaapani Saadik. Nihilistidest. Kurjategijad. Nihilisti-prozess. Tõbedest. GoloS" Asghanistani asjade üle. Kadund mees. Moskwast: Rööwlid Kaukaasias. -- Ljnbliinist: Rahe. Saratowist: Maarahwa häda. Rjasanist: Tulekahjud Nishui-Nowgorodist: Tulekahjud. Petrokowist: Kargand wang. Nuhhist: Noor mõrtsukas. Samarkandist: Mõrtsnka-tegu. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Türgimaalt. Kohatised sõnumid. Kiriku teadused. Keiserlik tanu. Kirja läbi 12 Heinakuu pääwal Nr. 1205 gll, annab mulle Eestimaa Kubernööri herra asemik teada, et meie armuline Keisri Herra Majestät käskinud on, nende tanu ja truuwuse tunnistuste peale, mida 12. Jaanikuu  pääwal Tallinnas koos olnud Eesti laulukoorid  Tema jalge ette maha pauna palunud, kõiki neid laulukoorist tänada. Minul on õnn, seda Kõige armulifemad Keiserliku Majeftäti tahtmist kõigile Tallinnas koos olnud piduosalistele seläbi kuulutada, ja palun ma kõige Eesti aealehtede toimetusi, seda Leaduskirja eneste lehtedes äratrükkida wõtta. Tallinna üleüldise tänu-laulupidu präsident C. v. Wis ting Hansen. Aolga-Sitteri mõisas Eestimaal, 15 Heina k. p. 1880. Seda kuulutust oleme „Eesti Nr. 30 seest üleswölnud, sest otsekohe seda meite katte saata, naitawad aSjatallitajad unustanud  olema. Omalt maalt. Tallinnast. KakS Tallinnas ja kaugemal  tuntud ja auuõtud meest on wiimiSte pääwade  sees fiit ilmast arakutsutud. Heinakuu 28. pääwal suri wanem Kubermangu-kohtuherra Wirkl. Ttaatsrath Eduard von Nottbeck, kes kaua ja auusast oma ametid tallitanud on ja küll ka mitmel meie lugejate seast Snnistud mälestuses seisab. Eduard von Nottbeck oli 21. Lehekuu pääwal 1803 sündind, sai oma kooliõpetust  Tallinnas, Uniwersttäti õpetust Tartus ja oli selle järel 7 aastad LandStoakohtu Adwokat.  Pärast seda on Nottbeck ikka kõrgemale ja kõrgemale tõustes teenistuses seisnud ja seal körwaS ka kui osaw ja ustaw Adwokat oma ametid tallitand. Kui sügaw seadusetundja on Ed. von Nottbeck seaduse-andmiseft meie maal mõeduwal wiifil osawõtnud, kuida tema ka Talukommissioni  ja Kooli-kommisfioni liige oli. Et ustaw ametnik Keisri Majestäti poolest omas pitkas teenistuse-aegaS mitmed auutähte ja teisi auu-teenistust saanud on, seda wöib iseenesest arwata. Uskliku meelega pidaS Ed. v. Nottbeck  oma ametid selleks mis se oli, se on oma kutsumiseks Jumala poolest ja tallitaS seda siis ka tüdimata elu otsani, kui ka wauad jalad teda aga köikuwal sammul ameti-tallituse paika kanda jõudfiwad, ja sellel kujul saab tema nende mälestusele  jääma, kes tema juures nõuu ja abi otstmaS käifiwad, mida tema alamatele ja ülematele  ühe lahkusega andis. Tema ligemad omaksed ja EeStimaa leinawad selle auusa mehe järel, kelle mäleõtuS õnnistuse sisse jääb. -- Teine koduläinud mees oli Kindral-Lieutenant Konstantin von Kursell, kelle pitk ja anus teenistus teda küll nii palju selle lehe lugejatega  tuttawakS teinud ei ole, kes aga oma teenistust sellesama ustama meelega kolme Keisri all tallitanud ja igal aeal kõikumata auuStuse sees seisnud on. Konstantin von Kursell oli aastal 1809 sündind ja suri selle kuu 1. paamal. Peterburgill tulewad sõnumid, et Zensuuri-seadustes  uuendamist oodata oleks. Kõige kõrgema käsu peale on selleks üks kommisston seatud. Kommisfioni juhataja on Ministrite ülem Wirkl. Geheimerath Walujem ja liiketeks on Graf Loris-Melikom, Makow, Saburow ja Abasa nimetud. Kuida räägitakse, saada ka tähtsamate aealehtede eestseisjad kui nõuumehed selle kommisstoni sekka kutsutud. Tänawuse wiljakasmu üle kuulutab litsuse Teadaandja" Tallinnast: Talwwilja saak saab läbisegamini keskmiseks peetud; suwimilja ja kartuhmlite peale on hea lootus, kui öökülma ei tule. Heinategu on enamist hea ilmadega kordaläinud; kogu on keskmine, heinad ise on head. Kahjutegijaid loomast ei ole olnud. Rahe on aga mähe kahju teinud. Haps a l u st. Heinakuu 22. pääwal peeti Hapsalus Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija-Praua  sündimise- pääma ühe iluga, mida se weike linn enne küll meel näinud ei ole. Juba mõned päämad enne seda saiwad metsades  ja nurmedes lehe- ja lillepärjad punutud millega pidupäawal kõik majad, nimelt aga kirik ja kiriku rohu-aea wäcamad mäljaehitud oliwad, kuida ka lipud igal poolel lehwisiwad. Et küll homikul taewas pilwitas. siiski woolas linnarahwas,  sumiwõerad ja selleks paäjvakS tulnud möerad ühel meelel kiriku poole, kus kõrged möerad igal pühapääival Jumalateenistusel käiwad.  Kell 10 aeal tuliwad Suurwürst Auujärjepärija,  Tema Praua ja lapsed tõldaS kiriku ette, aõtufiwad mälja ja saiwad efitekS weikeist neiukestest walges riides waStawõetud, kes lillest tee peale puistasiwad ja keda kõrge Praua lahke teretamisega rõõmustas. Merewäe-koolide õppijad  oliwad selleks paamaks söealaewa peal Hapsalu tulnud ja seifiwad ridas mõlemil pool teed. Pärast Jumalateenistust, kus juures ka kõik selleks pääwaks Peterburgist ja Tallinnast  Hapsalu tulnud kõrgemad sõeawäe ja kohtute  ametnikud ja Eestimaa kubermangu Valitsuse  ecsseisjad oliwad. saiwad Keiserlikud Kõrgused  kirikust wälja-aStudes rahwahulgast rõõmuhõiskamisega  teretud. Lahkest teretas kõrge Praua nimelt neid lapfi, keS lillekimpufi teele puistasiwad ja andis esimese neiukesele ühe kirikus  pühitsetud saia. Weike linn oli ennast selleks pääwaks pidu-ehte pannud ja kõik läks heaste korda, nimelt ka tulekunStid „Promena- peal ja mere peal, mis kui peegel hiilgas, kui ilm selgeks ja wagaseks läinud oli. Hapsalu  linn saab selle aun- ja ilupääwa mälestust soojas südames kandma. 26. Heinakuu paamal  sõitis Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärje-pärija  oma kõrge perekonnaga sadamasse, Suurwürst Alekseid teretama, kes oma kõrge sugulaste juure wöersikZ tuli. Pea jõudis ka kõrge wöeras senna. Peale Keiserliku Kõrguste oli ka Peterburgift selleks suwiks Hapsalu saadetud  Polizeimeister ja Hapsalu linna poolest Linnapea ja Gerichtsvogt sadamas. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepäriia läheb oma kõrge wennaga mõnneks pääwaks Uula mõisa Pernu maakonda, kus jahid ja teised pidud peetud  saawad. Kuida Peruust kirjutakse, on Suurwürst Auujärjepärija oma kõrge Prauaga ja wennaga 29. Heinakuu pääwal Uula mõisa jõudnud ja Peruu-Eesti Endla laulu koorist lauluga wastawõetud. Õhtul laulsiwad Riia laulukoorid, kes selleks tulnud oliwad. Nar w a st. on ühe wahwa teu üle sõnumid saanud, mida kaks Krähnholmi vuuwilla-wabrikn töömeest ühe lapse peastmiseks teinud. Kolm poisikest mäugisiwad ühes paatis, mis köiega kaldas kinnistutud oli. Ühe õnnetuma  juhtumise läbi pensis köis lahti ja paat hakkas allapidi ajama. Kaks poisikest peafiwad kaldale, aga kolmas, Tallinna kodaniku Trafalt'i  Saastane kurt-keeletu poeg jäi paati ja ajaS sellega joa poole, kus ühe kaljurünka wastas  pidama jäi, muidugi aga igal silmapilgul kangest neelust allawiidud saada wõiS. Üks wahwa töömees, Narwa kodanik Fedor Saweljew  wõttis nõuuks lapsukest peaSta. Bootshaakiga  astus tema läbi woolawa wee ja oli juba lapse ligidal, kui kange neelus teda joast alla kiskus. Kõik nägijad arwafiwad teda kadunud  olema, joa all tõusis tema aga wee peale ja peasiS, üle ja üle merine, kaldale. UkS teine töömees, Aleksei Kononow Gdowist, fiduS omale nüüd ühe köie ümber keha, mida umbes 150 inimest teisest otsast pidafiwad ja katsuS poisikest peasta; sai ka tema juure ja fiduS teda oma keha külge kinni. Nüüd hakkaS julge mees mööda kaljud allapidi ronima. Juba oli esimese järgu peale jõudnud, kui köis katki rebis ja mees ja poisike kangest neelust allawiidud saiwad. Kuida se temal wöimalik oli, seda ei mõiSta inimese mõistus wäljaarwata, aga wahwa meeS peafiS poisikesega koledast weeneelust ja weekeerust kaldale. Wabriku Direktor Andre on wahwa mehi rahakingiga auuõtannd ja rõömustand.  Wäga soowida oleks, et suusad mehed