Söeaminister Kindral Wannowski on sõeawäe saapa magasid ükewaatand jq iga 50 paari saabaste seas paljast  13 kõlwulist paari leidnud. Nüüd on üks era-kommisfion  seatud, kes kõiki seda tagawara hoolega läbiwaatama  peab. Mitmed saapa-wabrikud saamad kinni pandud. Soomemaalt. UleaborgiS sai Heinakuu 27. pääwal soldat Hiltunen mahamaetud wiimne nendest kes aastal 1808 Wene wäe wasta sõdifiwad, kui Soomemaa Võidetud sai. Hiltunen oli jnba 100 aastad wana Teda oliwad kõik seisused saatmaS ja surnukirstu kandstwad Ohwitserid. Hiljuti seifis Anders Manu kohtu ees, kes oma nõia tempudega rahwast petnud, nimelt koleda nõudega, kui surnuluutega haigust arstind oli. Oma tühja tempude eest pandi teda 96 marka maksma. Samaarast. Wiljasaak on rohke, et mitmes paikas 300 puuda (33 tshetwerti) nisu dessätini pealt saadud on. Selle juures kaebatakse aga, et talupojad sellest suuremad kasu ei saa. Häda-aaStatel on palju wõlga tehtud ja troonumaksud on wõlga jäänud, mis nüüd tasuda tulewad. Kaupmehed, kelle käest talupojad seemet laenasiwad, wõtawad  tasumiseks poole wilja omale ehk rusuwad isekeskis peetud uõuu järel wiljahinnad maha. Kaks nädalid enne leitust maksis puud nisu 2 rubla 40 kopikad, nüüd ei makseta rohkem kui 1 rubla 40 kopikad ehk 1 rubla 50 kopikad. Rukkid makfiwad 1 rubla 10 kopikad ja 1 rubla 15 kopikad, nüüd maksetakse 80 ehk koguni 60 kopikad puuda eest. Kui wäljaspoolt ostjaid ei tule, siis kardetakse, et omad kaupmehed sügisel rukki puuda eest rohkem ei maksa kui 40 kopikad. Wenj ewist, Tuula kubermangust. Heinakuu 18 pääwal algas rukki leikus, selsamal pääwa! hakkas aga ka wihma sadama ja sadu kestab edafi. Kui wähe kuiwa on, siis leigatakse ja loodetakse sadu lõppema, aga juba hakkab leigatud wili mädanema. Tallupojad küsivata wad wihkusi ahjus, et aga ruttu wilja saaks. Juba puuda hind oli juba 1 rubla 50 kop. peale langend, on aga nüüd jälle 2 rubla 10 kopika peale tõusnud. Wäga palju kahju teewad pühad, mis leikuse-aea peale langemad  ; nenda ei ole 19 Heinakuu pääwast 26 Heinakuu pääwani rohkem kui aga kaks tõöpääwa, pühast kuus pääwa! Bjelgorodist. Üheksas maakondas on putukad 700 deSsätini põldude peal nii palju kahju teinud, et rohkem kui pool saaki häwitatud on. Tshernigowist. Gorodnja maakondas on torm ja rahe nmbeS 1000 dessätini peal wilja häwitand. Krolewezi maakondas, Trinanowka külas on rohutirtsud 100 dessätini peal wiljale palju kahju teinud. Tiflis' ist. Kurdlaste salgud on üle Weneriigi piire rõöwima tulnud ja Heinakuu 5. pääwa! ühe suure kaubawoori peale langend. Küladest jõudfiwad 150 meest appi ja ajafiwad rööwled põgenema, kellest mõned surnud ja raskest haawatud mehed maha jäiwad. Ka rööwitud kaup langes Võitjate kätte. Turkestanist. Heinakuu 17 pääwal lendasiwad homikust kell 7 künni lõimeni nii paksud rohutirtsu parwed üle linna, et pääwawalgust kinni katsiwad. Rahwas jooksis majadest wälja ja igast paigast sai parwede sekka lastud. Öösel on aga siiski ümberkaudsed nisupõllud paljaks  söödud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa ja Austria Keisrite koosolemisest kirjutakse mõnda, nenda ka seda, et uõuu peetud oleks Baadeni Suur-Herzogid Kuninga nime alla tõsta. Ähwarduse-kirjade sepistamine on kui kuritõbi kihupeade külge hakand. Würst Bismark on mitu sesugust saanud, ja ka Hawaii Kuningas Kalakaua ühe.  Riigipääwa  saadikute walimised seisawad ukse ees ja kõik erakonnad kirjutawad agarast, et oma-mehi saadikuteks saaks. Ülewabalised erakonnad kihutawad Würst BiSmarki wasta ja kuulukawad Saksariigi otsa, kui nende seltslased wõimust ei saaks. Juba liigub aga ka rahuline waim ülewabaliste wägiwalla wasta; nimelt seisab noor sugu, Studentid nende eesotsas Würst Bismarki poolt. Rahuliste  töömeeste seltskonnad ähwardawad omalt poolelt wasta, et kui ähwardajad oma kurja nõuu täita katsukfiwad,  siis peaksiwad ikka kolm ülewabaliste peameest Juuti ja Juutide seltslast nende käe all langema. Austria-Ungrumaalt. Juba kõlawad suuremates aealehtedeS hääled mis päriwad, et Bosnia ja Herzegowiina maad, mida Austria riik kui Türgiriigi jägusi esiteks aga oma xtallituse" alla wõttts, nüüd Austria riigiga jäädawalt ühendatud saaksiwad. Et se selle tallituse-tembu ots oleks, seda teati muidugi juba hakatuses. Prantsusmaalt. Gambetta wõimuS näitab se kord kadumas olema; igal poolel tõusewad hääled tema wasta ja päriwad, et rahMs teda koguni mitte enam Parlamenti saadikuks ei waliks kus tema nüüd Präfident oli. Kas aga wastafed teda kõrge iste pealt mahatõuga- ta jäksawad, seda on raske uskuda. —Alshiiriast ja Tuneesiast tulewad mitmesugused sõnumid; ühed ütlewad mässamise waikimaS olema, teised kuulutawad uusi rööwimifi.  Räägitakse, et sügise poole endise kuulsa Araablaste  peamehe Abd-el Kader't poeg Konstanti nopelist Alshiiriamaale tuleks ja kõiki mässajaid oma lipu alla koguks. Inglismaalt. Parlamenti ülemas tuaS on lirimaa taluseadus mitu lisa saanud ja on sealt jälle alama tuppa tagasi saadetud, kus lisad maha kustutati. Et ülem tuba kana wasta ei paneks, waid seadust ilma lisadeta wiimaks wasta Võtaks seda loodetakse kindlast. Wahe aeal on aga lirimaal asjad ikka õige pahad. Tagakihutajad keelawad rendimaksmist ja mõisnikud wiskawad  Võlglasi tuhandete kaupa tuludest wälja. Jaanikuu 30. pääwani oliwad 1415 perekonda 6958 hingega kohtadest  wälja wisatud. Taluseadused oliwad Ämmala wiletsad, seda ei salga ükski; wäga kahju on aga, et just sel aeal, kus uue seaduse kallal hoolega tööd tehakse, tagakihutajad rahwast läbemata meelele ärritamas, nenda et nii mitmed tuhanded pärast uuest seadusest enam kasu ei saa. Et ka mõisnikud sel aeal wõla pärimisega oodata  wõikfiwad, se on niisama tõsi; kangekaeluS näitab aga mõlemil poolel suur olema. Nii kaugele wõiwad asjad ühel maal sigida, kus paremad põlwe seadusest ei oodata, waid rusikast. Selgemaks tõuseb selle sõrwaS ka ikka, et kihutajad mitte talurahwa clupõlwe kergitust ei nõua, waid lirimaa lahutust Inglismaast. Selle oma unenäu heaks tarwitawad nemad talurahwast oma sõeariistaks, püüawad seaduse andmist Parlamentis ja Vastastikust lepitust lirimaal  igapidi takistada. Jumalasalgaja Bradlaugh, keda hiljuti Parlamentist wälja wisati, on Võitlemise juures nii palju häda saanud, et haige on. Tema tõutab aga jälle wägise Parlamenti tungida, nii pea kui terweks saab. Rahulepitus Transwaali talupoegadega on nüüd mõlemilt poolelt kindlaks tehtud ja allakirjutatud. Transwaallased  saamad oma wabaduse tagasi, jääwad aga niipalju  Jnglismra ülewalitsuse alla, et ilma sealise lubata sõda algata ega pidada ei tohi. Türgi maalt. Se laew, mis Sultani-mõrtsukaid Araabiasse wiimas oli, on käsku saanud, neid Konstantinopeli  tagasi tuua. Mis nendega seal pealehakata tahetakse  se on teadmata. Ameerikast. Präfident Garfieldi termis oli jälle pahemaks läinud; mäda wäljajooksmine oli kinni jäänud. Nüüd on jätte uus auk leigatud ja haige on paranemas. Kuul on ikka meel haige kehas ja arstid kinnitawad, et se ka senna jääda wõiks ja terwisele edaspidi suuremad wiga ei teeks; kuulile kaswaks aegamööda koor peale. Wõeraste mässajate hullamised, awalikud nõuupidamised, tulekihutawad kõned ja põrgumashinate sepistamised on sellest aeast saadik rahwa meeltwasta, kui mõrtsukas Präfidenti  elu peale kippus. Ka siin saab rahwas aru, et kurjategijate wabaduS wiimaks auusa rahwa wabadust lämmatab. Põrgumashinate sepistajaid otsitakse suure hoolega. Ka meie Hartmann, kes Uus-Jorki tulnud oli, oma seltSlastele raha korjama, on maapinna tuliseks ja paremaks pidand, Kanaadamaale minna. Tema Adwokat on Wäljaspidiste-asjade Ministri poolt sõnaandmist pärind, et Hartmann kartuseta tagasi tulla wõiks. Minister Vlaine on seda pärimist lühikese sõnaga „häbemataks" ntmetand. Tuleks kuulus ,wabalane" Hartmann tagasi, siis wõiks juhtuda, et Wabariik teda oma tangide wahele wõtaks ja tasakeSti Wenemaale tagasi toimetaks. -- Meie arwates oleks se mõnusam edendus kui mõni teine. Jutuleht. Weski pa esul Maria läks ukse poole, jäi seisma, pööras ümber ja tuli ema juure tagasi. kuida tema mind tahta wõis, kui tema Sind armastan d oli?" , Tema ütleb, et Sina sedasama nägu oleksid, kui mina enne olin/ ,KaS tema teab, et Hints minu südames seisab?" xJa, laps! Tema ütles minule, , Kristiina, temast saab sellegi pärast sesamasugune naene, kui Sina oled. Jumal kinkigu minule seda õnne, mis Sinu mehel on. Kui mina Sind saada ei wöind, siis katsun Sinu noorema  merega." ,Head ööd ema." Maria läks oma tuppa; seal oli pala; tema tegi akna lahti. Õues oliwad paksud pilwerüngad kuud juba katnud, raskest rusuS pimedus Väljade ja aidade peal. Maria tahtis oma kurwastuse peale mõtelda, aga mõtete sekka tikkufiwad ema kurwastused; tema tahtis palwet teha, ei suutnud aga nenda kui muidu, Jumala palwekuulwad  nägu oma waimu ette kujustada. Uneta oli tema omas sängis. Weskiratta kohin oli teda enne uinule laulnud, aga isa haiguse pärast seifis meski kinni. Tema silmade ees wehklefiwad ja surufiwad luge- mata kujutused, pooled unenäud, mis ennast mõtetest kokkukedrasiwad.  »Kui isa homme sureb, siis olen lahti." Kust tuli fe kole mõte? Oli se tõeste tema südames tõusnud? Oli tema seda wäljarääkind? Eks kostnud se kui ükS wõeras hääl palawas tuas? Maria kuulatas. Õues kostis öökulli hääl; kohkudes peitis tema kõrwad, waeba alla, ja kui wiimaks palwe lunastajaid sõnu leinud siis oli fe aga weel wastase südame kahetsemine ja waga allaheitmine: „Sinu tahtmine sündku!" Waewalist tööd pidas tütar omaS kambris ja ema walwaS raskest haige mehe juures, kelle häda wiimaSte aegade mured, südamewalu ja leetfilised ilmad suureks kaswatanud oliwad. Segased jutud tuliwad Ispmata waese haige kuiwa mokkade wahelt, rääkiflwad tema raskest  süüst ja tema lapse Viletsusest, mis sellest figind oli, ja rääkisiwad läbipõrutud uaesele sellest lõpmata kaetsusest, mida tema ikka Priid» wasta pidanud, kelle omaks oma naese südant armas, ja sellest rahust mida tema nüüd oma lapse ühendusest sellesama mehega leiaks- Ka Hints ei leidnud öörahu oma wanemate majas; wanemad ei saanud ka tema hingewalust õiete aru. Mammad  arwasiwad, et Körgetalu peremees ometigi kaua elada ei wõiks ja et sedawiisi nende poeg pärast weel oma armukese ja Körgetalu koha pealekauba saada wõiks. Hints ei leidnud selles lootuses aga suuremad kinnitust ja wõttiS nõuuks, wiimimata oma rügementi tagasi minna. Mis tema nüüd enam pidust hoolis, mida nii mitu nädalid, kui oma suuremad rõõmu ootanud oli, mis temale aga nüüd tema elu kõige raskemad koormad tõi. Rahuta luusis tema enne lõunad küla ümberkaudu, läks mäele ja waatas kuiwa, palawa silmaga weski poole, kus oma kadund eluõnne olema teadis. Siis waatas Körgetalu poole, se oli raske, kibe ja raSke, ja Hints arwas oma waest südant lõhkema. Kõigiks eluks lahutud, mis kui üksteisele loodud oli. Üle selle mõtte ei jõudnud tema esiteks koguni mitte. Siis aga langes kange wiha tema südamesse ja pani were keema, mis leetfilisel pääwal muidugi kange palamusega soonte sees keerutas. Kurja rõõmuga waatas tema omast kõrgest paigast tõusma pilwete peale, mis ' ähwardawa koledusega metsa poolt ligemale wenifiwad, ja waataS alla küla poole. ,Ja, keerutage ennast kokku, kõned/ hüüdis Hints, „ saatke tuld ja leeki maha ja neelake kõiki Kõrgetalud; tule tuul ja torm, murra puud ja oksad, löö kõik maa sisse, ja kui kõik otsas on ja se wana patukott oma waraga ühes, fiiS tahan ka mina naeruga lõppeda. Tund kadus tunni järel; noor mees ei pannud tähele, kuida pala õhk rinda rusuS, kuida paksud pilwerüngad wääwlekarwa taewast mööda ligemale ja madalamale libifesiwad.  Järsku läikis esimene malk, kange kõuemürin kostis järel, murdis ennast mägedes ja kõlas kaljudest ja metsadest wasta. Mässamas oli kõik loodus, wälk läikis wälgu peale, mürin kärkaS mürina peale ja järgmine oli ikka raskem ja koledam kui endine. Torm lautaS omad wägewad tiiwad wälja, rasked pilwed lendasiwad ja saatsiwad määramata rahet ja wihma maha. Ümberringi lõi pikne kõrge tammede sisse ja noore mehe meel läks pööraseks, selles looduse-wägede Võitlemises. ,Se on õige aeg", kiristas tema hammaste wahelt, ,kui kõik lõpeb, siis wõib ka kõige pöörasem sigida. Mina lähen ja kustutan wana patukoti elulambi. Kuida tema mäelt maha saanud, seda ei teadnud Hints pärast rääkida; laugematest puudest mööda, läbi kohifewate ja keewade jõgede oli tema mahatormand ja astus wiimaks üle silla, mis rusuwate weewoolude all Vabises. Tema ei teadnud, mis pääwa-aeg oli, tema ei tunnud nälga ega jänu, üksi kättemaksmise tuline ihaldus põles tema südames ja lämmatas tema meele ja mõistuse. Wihmawesi jooksis tema juuksele seest ja riietest ; - - tallitsemata wihatujuga nägi tema, kuida jõgi mahamurtud puid, õlgi, heinu ja majariistu allapidi wedaS; temale oli fe just meeltmööda, kui kõik lõhkes ja häwis. Körgetalu hetnamaatel nõrkefiwad kuhjad, mis muldsest rohkest saagist üle jäänud; pere oli agaras töös, seda peastmaS, mida weel peaSta suutis, peremeest ennast ei olnud näha. Hints astus Körgetalu õue, ka siin oliwad sulane ja tüdruk tööl, törkuwaid loomi kõrgema paiga peale wiies sest kuuride ja lautade põrandate üle lakkustwad juba wee niisked keeled; peremees ei olnud ka siin. ,Kus peremees on?" karjus Hints läbi möirawa tormi. MeSkil" hüüti temale wasta. ,PaeS on üle kallaste ajand, kes teab, kas weSki weel paigal seisab ja kas Körgetalu uus perenaene weel elus on. Kui meie siin walmis saame, siis läheme ka appi." Hints waatas segase meelega ümber. Kus oliwad tema mõtted olnud? Eks olnud jõe woolawad laened waljust küll rääkind, mis häda nüüd weSkil olema pidi? Ja tema ei olnud abiks seal; se siunatud wana oli nüüd seal ja peaStiS tema neidu. Se ei tohtind olla! Ei, ühelgi! teisel ei olnud SiguS, sefugusel aeal, sellel koledal tunnil Maria liig olla, kui aga temal üksi. Järsku