Sakala 3«. Wiljandis, 13. Augustikuu püevml 1883. VI. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Hiskhia saare maawärisemine. Hirmsast maamärisemisest ehk maamajumiseft, mis surma ja ärahämituft ühe Itaaliamaa kõige ilusama saare üle on toonud, anname täna oma lugejatele, meie endist täiendates, laiemalt teadust, kmda neid uuemad pealinna ajalehtede sõnumed on toonud. Maawärisemine ehk wajumiue hakkas Casamicciola  linnas kõige estte, laupäewa õhtul kella 10 ajal. Ka Nea pelis oli maa kõikumist tunda. Terme Hiskhia saar on nagu surnumäli, surnukehad on rusu- ja waremete  hunnikute all maetud. Telegrahmid, postid ja postimajad j. n. e. kõik on hämitnd. Imelikul wiistl aga jäi teater rikkumata ja waatajad wigata, ehk küll lambid ümber kukkustwad ja teatri põlema paniwad. Inimest ei olnud Palju, uksed oliwad igalt poolt lahti, kõik peasestwad. Neapeli rikkarahwa perekondadest, kes Iskhias mere-suplemiseks suwe ajal wäljas oliwad, on suurent osa hirmsaste hukka saanud. Suur häda ja wiletsus walitseb esiotsa ka peastetute ja haawatute seas, sest kõige saare peal on majad sisse langenud leib, stlmawalgus, West, arstirohud, jäe j. n. e. haawade ja haigete tarwis kõik puudub! Neapelisse toomad mälja saadetud aurulaewad sadande ja jälle sadande kaupa haamatuid ja surnuid. Neapelis  on kirikud ja haigemajad haamatuid ja surmaga waakuwaid inimesi täis, nagu hirmsa sõjalahingi järele. Sadamas seisawad sõjamäe riad nagu raud müür wahi peal ees, sest et rahma hulgad, kellel Iskhia saarel sugulasi oli, tormi jookstes aurulaewade peale tungisimad.  Üks ärarääkimata tümisew, kõmisew põrkamine  käis maamärisemise hakatuse ees. Casamiceiolas katsimad silmapilgul hirmsad mnStad pilwed taewaft. Seal madises ja liikus ja tantsis maa! korraga kostis igalt poolt hoigamist, ägamist ja hirmu- ja häda kisa! Kõik, kes meel peasis, ruttas mere poole. Lootsikud ja laemukesed, mis käe pärast olimad, saimad põgenejatest  tormi - wõimusel wõetud. Iskhia saare maumärisemine  on praeguses aastasajas üks kõige hirmsamatest  loomuse sündmustest. Juha 1881 a. Märtsi kuul tuli selle ilusa saare peale hirmus maamärisemise õnnetus. Siis kestis maa kõikumine ainult seitse sekundi,  aga selle silmapilkmise ajaga langefimad kaks sada maja maha ja matsimad ligi miis sada inimest oma alla. Sellkorral oli Casamicclola linna kõrgemal pool seisaw osa, nimelt kus suured hotelli ja suplemise majad scisimad, hämitust tunnud. Ka wäljad ümber kaudu olimad hämitud ja rikutud, kergemad urtstkud ja majakesed  nagu pilpad laiale lagunenud ja maaga tasa saanud.  Madalamal seisam linna osa aga jäi 1881 enamiste  rikkumata. Nüüd aga on kõik linn ja ümber kaudnsed kohad taieste ära rikutud ja ära hämitatud. Iskhia saarele ei läinud enne mõne kümne aasta jooksul mitte Halju lustireistjaid ega suplemise Mõeraid, ehk seal küll head sooja Mee hallikad on ja saare loodus  ime ilus. Ta oli ennegi natuke kardetum, sest et seal mitu kord maamärisemist arwata oli ja riigimalitsuse  poolest sinna pahad inimesed saadeti, nagu nimelt Kamorra rööwliseltsi liikmed j. m. kes riigi seaduse wastu ekstsimad. Wiimsete aastate sees aga hakkas Iskhia saarele maga palju retsijaid ja suplejaid käima, niiheasti Neapoli linna rikas seltskond kui ka wõerad, ja Roomast ja mujalt suuri tählpud ülemaid. Jskhia saarel on parem kliima, kui kuski mujal seal ümber. Ka talwekuudel õilitsewad seal walged, armsa lõhnaga Siled kuldse wiljadega ehitatud orangi puude wahel. Nõnda sai Vasamicciola 188 l vlewast õnnetusest hoolimata  wäga armastud ja otsitud kohaks. Tema ligidal,  otse linna kõrwal, woolawad sügawatest maa-lõhedeft  kõige rikkalikumad terwise hallikad, mille weed künni 50 kraadi soojad on, wälja ja palawad auru pilwed keerlewad sealt üles. Otse need ülemised linna kohad, mis nüüd täieste warre on, oliwad oma wärske, jahutawa õhu pärast terwise otsijatele ja suwe lusti elajajatele ning reisijatele kõige armsamaks elukohaks.  Wõeraid köitis ja kutsus wärske, armsa õhu ka weel nimelt see seie, et siin kõige ilusamad lõunamaa maakohad uhke ja ilusa saare pealt waadates  silma paistsiwad: nimelt Neapoli laht, Procido  saar, Misenumi Kapp (maanina) ja kõik imeilusad  Neapoli rannastikud ja uhked mägestikud wägewa tulepurskawa ja suitsema mäe Weesuwiga. Jskhia saar on täitsa wulkanide s. o. tulepurskawa maapõhja sünnitus. Ta on muistseil aegadel merest tõuusnud. Tema peal olewad wulkamd ehk tulepurskawad mäekühmad  on Neapeli linnast põhaja - õhtu pool seisma Phlegräi maakõrgustikuga ühesugused. ja ühendatud. Neil on wulkaniline olu. Koguni töine sugune on aga nende ligidal endine Karibaldi elukoht Kapri saar; selle maa ja maapõhi on Apulia lubjamägedega ühesugune  ja on kindel. Kapri on hakiste kallasteline, otsekohe merest üles tõuusew kõma kindel kalju kogu ja ei ole iial maawärisemisest teadnud. Jskhia peal on kõrge Tuff-kiwi mägi Epomeo tähele panemise wäärt, mille teraw, saagihambuline latw 783 meetert kõrgele tõuseb. Epomeo on saare põhja-õhtu poolse nurga peal, ja tema kallastiku peal seisawad need nüüd ära häwitatud kohad, ime ilusa küngas-magestikkudes olem linn Casamicciola, kõrgel kaldal seisaw Forio, Lacco kes kõik nüüd nimelt aga Casamicciola üks määratu warre on. Juba mitu aasta sada ei olnud enam Jskhia peal tulepurskamist olnud. Epomeo purskas 1302 aaStal oma wiimast laama, mis hirmsa keemisega põhja poole randa Arso lahesse jooksis ja maad juure sünnitas, kus peal nüüd kõrged piniad kaswawad. Ka töised ükstõistkümme tulekurgu hauku ei ole ammust ajast ennast enam hirmutates näitnud. Praegune õnnetus, niipalju kui asjast ära näha wõib, ei ole mitte ühe niisuguse tulepurskamist ehk maawärisemise läbi sündinud, mis tuttawal musil ilmub. Palju enam on wõimalik, et 1881 aastal sündinud õnnetus tõistkord ilmus ja Jskhia maa wajus. Epemeo wälja woolawad soojad weed oliwad wistift jo 1881 aastal maa aluseis waldades mägede alused tuff-kiwi lademeid, mis wäga pehmed on, ära söönud ja Sõnistanud. Häkitselt langes maapind alla, ja mattis inimesed majade alla. 1881 saiwad ainult need majad hukka, mis oru - lohustikudes seisiwad. Kõrgustikkude peal olewad majad jäiwad seisma. Nüüd aga murdustwad ka need majad, mis fiis peasesiwad. Siiski aga ei näita see hirmus õnnetus mitte puhas ilma maa wärisemise ja wulkanide tegewuseta sündinud olewat. Esimene maa liikumine ja hirmus tümin maa all tuli kella ajal, töine tuli 10 V- ajal. Liikumine  ja kõikumine läks lõunast põhja poole. Ka töisel päewal liikus maa. Neapelift teatati sellsamal ajal ka häkift Weesuwi liikumist ja tulepurskamist, kelle Laawa nagu määratu sula tina jõgi üle kallaste Torre del Greco poole oowab. Üks iseäraline ühendus Jskhia maawärisemise ja Weesuwi wahel ei ole mitte wõimata, olgu kui ka Jskhia õnnetus maa põhja wajumise ja wete õõnistamise läbi peaks sündinud olema. Pilkamist  on ennast looduse sünnitus ette walmistanud, künni maapõhja õõnistus nii suureks oli saanud, fiiS tuli ehk temale Weesuwi poolt üks wulkani liigutus ja Hiskhia mägestikud ja orud wabisesiwad, wajufiwad  ja selle jälgil on surnuhauad ja linnade warremed!  Mis seda aga maa põhjas on sünnitanud, see on siiski aga poolikaudu arwamise asi. Niisama wõimalik wõib olla, et Jskhia maapõhja sisselangemine  Weesuwit liikumisele ja laawa purskamisele ajab. Oma-walitsusest ja Wenemaa „3emctbo"st. XIV. Neljas peatükk. Kubermangu maakondliku koosoleku ja kubermangu  maaameti koha algamisest. Z 72. Kui kuberner kõikidest kreisi maakondlikutest  koosolekutest walimiste protokollid saadikud äralõpetud walimiste üle kubermangu maakondliku koosolekusse kätte on saanud, teeb tema täie kubermangu  saadikute nimearwu malmis. Kubermangu saadikute nimed saamad ajalehes kuulutud selle kutsega,  et mahatehtud tärminil kubermangu koosolekusse kokku tulewad. Z 76. Koosolek määrab rahasumma, mis tema kubermangu maaameti koha ülespidamiseks tarwiliku arwab olewat; see summa saab kreiside peale ärajagatud  ja maakondlikule ameti kohtade temporär*) reeglides ära määratud korras sissewõtmiseks mahatehtud.  Z 77. Siis walib koosolek kubermangu maaameti  koha presidendi ja liikmed. § 78. Koosolek annab, kui ta seda tarwis leiab olewat, kubermangu maaameti kohale teada oma arwamisi asjatallituste korra üle, ja selle üle, mis tarwis on, et nii heasti maaameti kohtade tegewusele  kohast käiku anda wõib, kui ka et nõuetawad teatused ja ettepanemised tulema koosoleku istumiseks walmistud saamad. J 81. Presidendi äralõpetud walimise protokoll ja kubermangu maaameti koha liikmete nimearw saab koosoleku presidendi läbi kuberneerile seestpidiSte asjade ministri kätte toimetamiseks äraantud. H 82. Kubermangu maaameti koht saab sedamaid  pärast walitud presidendi kinnitamist seestpidiSte asjade ministri läbi awatud. Maaameti koha awamise  üle saab ajalehes teatud ja presidendi ja liikmete  nimed kuulutud. *) ühe aja jau peale mõjuw.