on 11. Mail 1882 sisemise asjade Ininistri abilise ' läbi kmnitud j° Saksa- ja EestikM trukitud Seltsi asutazad on: i) Landraat R. varon Staöl-Holstein, Uulus, kammerherra. 2) H. baron Stael-Holstein, Taalis. 3) C. v. Ditmar,  Kerrus. 4) Fr. v. Ditmar, Wanas-WändraS  5) M. Graubner, wabriku ametnik Wändras. 6) vr. B. JürgenS WändraS. 7) E. Sokolowsk:,  Wändra õpetaja. PeaseltS on Pärnu linnas  Ma alustatud ja kihelkondadesse tahetakse abiseltsa  asutada. Wändras oli ka abiselts juba 23. Januaril  koos. Seltsi eesmärk on Wändra tummade kool: ülespidamine. Inimeste seas ei näita see kasulik  asutus mitte liig palju sõpru leidwat, mis wist osalt asutaja eneste süü on. Mikspärast 'pole ühe niisuguse üleüldise asutuse juure, kust põhjuskirjade järele kõik seisused osa wõiwad wõtta, ka mitte mõni Eesti mees sekka wõetud? Siis oleks rahwaS tõeste enam osa wõtnud, kui ka oma suguwendi seas oleks näinud. Mikspärast ei wõeta kihelkonna abiseltside eestseisusesse ka mitte rohkem Eesti mehi? Wändra abiseltsi eestseisuses on küll üks Eestisugust mõisaomanik,  aga töised kõik kolm kaaluwad selle ülesse. Pealegi ei olnud seltsis mitte üksaawal heale andmist  walimise juures. Õpetaja pani eestseisuse korraga  ette ja selts pidi siis üle hulga wastama, mis ta sest arwab. Enam wennalist ühendust ja läbirääkimist  iga seisusegä edendaks asja wist rohkem. Tartust. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekule  29. Januaril oliwad seltsi liikmed „ Linda" seltsi uhke majasse kokku tulnud. Koosolijate arw oli wäga suur. Seltsi liikmeid ja wõeraid rõõmustasiwad  mitmed noored suguwennad oma lahke ja lõbusa lauluga. Seltsi juhataja kõneles omas teretuskõnes Eesti seltside tähtsusest meie rahwa elu kohta; kuidas nad Vaimuharimist suurel mõedul edendawad, ja kuidas iseäranis Põllumeeste Seltsid põllutööd ja põlluharimist  parema korrale ja järjele aitawad. Ka tuletas kõneleja meelde, kui suurt tänu meie seltsid ilmäraunustamata  ärapeastja, Jumala rahus hingama Keisri Aleksandri 11. mõlgu on, sest tema on meie rahwa seltsliku ja seltside elu põhjendanud, üksi tema helduse  ja armu läbi on meie seltsid elusse ärkynud, kosuda ja tööd teha wõinud. Nüüd rääkis juhataja mana Eestlaste töötamisest ja nimelt nende kauplemisest mere peal. Neil olla omad laewad olnud, nad ostnud ja müünud kaupa. Seda Eestlaste kauplemist olla aga orjapõlw ära häwitanud, see Legewus olla ligi 800 aastad unustus»  rüppes hinganud. Nüüd aga wiimasel ajal ja jälle nimelt Lntsa Keisri Aleksandri 11. ajal on see mana Eestlaste tegewus, kauplemine, jälle käsile mõstud,  Eestlased ehitada jälle ise omale laewu ja kaubelda  suurde merede peal. Iseäranis tähtjas Eestlaste kauplemise kohta mere peal olla Eesti Laewameeste Selts „Linda" Tallinnas, kes omale sell aastal ka ühe abikontori ehk abikaupluse  asutanud ja seks suure ja uhke maja ostnud. Sellepeale rääkis kõneleja iseäranis Linda seltsi tegewusest ja püüdmisest; see selts püüda üleüldse terwe Weneriigi ja Eestirahwa kasu. Ta tahta laewadega mere peal sõita, wäljamaalt kaupa siia tuua ja jälle wälja wiia, abikauplusi asu- tada,' kõiges tema tegewuses ja kauplemises olla aga tall rahwa kasu ülemaks eesmärgiks seatud, tema laewade peal lehwitada üksi rahwa tulu nõuudjad lippud. Seda Linda seltsi tähtjat asutust Tartus olla ka Tarw Eesti Põllumeeste Selts rõõmuga teretanud, ja seepärast olla ka eestseisus heaks arwanud  s. a. esimest koosolekut „Linda" seltsi majas uue aasta teretuseks pidada. Seda Eestirahwa tähtsat asutust olla aga jälle Keisri arm elule kutsunud. Meie nüüd armuline Majesteet Aleksander 111. olla Linda seltsi põhjuskirjad  armulikult kinnitanud. Sellepeale laulsiwad kooSolejad  „Jumal Keisrit kaitse Sa." President tuletas nüüd weel meele, et täna kuulsa Wene kirjaniku ShukowSki 100 aastane pühitsemise  päew olla. Ehk küll nimetatud kirjanikul juba küll tähtsust Wene maimu põllul on, kust ka meie Eestirahwas Shukowski Vaimuharimist ja waimutoitu saab, siiski olla ShukowskN meel iseäraline tähendus seepärast, et Shukowski meie Ontsa Riigi-Jsa Aleksandri  !I. kaSwataja olnud. Nüüd rääkis kooliõpetaja Pellberg ShukowSki elust, tööst ja tähtsusest. Et see kõne pea Sakalas ilmuma saab, siis ei ole meil maja, temast siin pitkemalt  rääkida. Sellepeale pidas kohaomanik W. Johannson Järwamaalt kõnet „Külwamisest ja põllutöö edenemisest."  Ka see tähtjas kõne saab seltsi soowimise peale trükitud, ja nimelt seltsi ametlikus lehes „ Sakalas." Peale Vaheaja kõneles swä. A. Sõrd „ Sipelgatest".  Ka see kõne ei jäe „Sakalas" ilmumata. (Järg jäeb tulema.) Riiast. Riia Eestlased, kes tänini St. Jakobi kirikus Jumala teenistusel käisiwad, oliwad mõne aja eest tagasi nõuuks mõtnud, RiiaS ühte Eesti kogudust asutada ja uut kirikut ehitada. Nad palufiwad  selleks andete korjamise luba, mis Liiwi-, kui ka kindral-konsistoorium sisemise asjade ministrile ette pani. Nagu meile teatatakse, on ministri herra poolt neil päiwil luba tulnud, mille järele uue kiriku ehitamiseks Liiwi- ja Eestimaal andeid wõib korjata. Tallinnas. „Rev. Beob." teatab, et M. Lindenberg  juba kolmat korda ühe Eesti keeli ajalehe Väljaandmise luba olla palunud, aga seda ülema trükiwalitsuse poolt mitte ei ole saanud. KaS see sõnum õige on, ei tea meie ütelda. Hiio saarelt kirjutatakse meile: „Siit Hiio saarelt ulatab wäga arwa mõni sõnakene Eesti ajalehtedesse,  ehk küll siin ka mõni tuhat inimesi elab, mille seas ühte ja töist juhtub, mis ajalehte kõlbaks. Aga meil on niisugusid mehi wäga wähe, kes asja paberisse pistaks ja minema saadaks. Teatan siis seekord omalt poolt ühte ja Lõist. Nagu igal pool isamaa pinnal on ka siin rahwas  omas elus ehk küll wäga pitkalt, siiski ikka edasi nihkuma hakkanud. Juba on meil mõned laulukoorid elusse tõusnud, nagu näituseks Emastes, kus noor koor jõuluõ kaunis kenaste kirikus laulis. Kui Jumal aitab, ehk lähab meil siis ka wiimaks korda, siin üksikus paigas üht Eesti seltsi oma waimu elu edenduseks asutada. Peaasi, mis niisugust asutust takistab, on see, et meie noored ja wanad mehed kõige suwe kodust ära mere peal on. Meie oleme omast kohast agarad meremehed. Kuue aasta eest tagasi tehti siin esimene meresõidu riist wõi laew, aga nüüd on neid meie saarlastel juba 20 tükki; mõned õiete kenad sõidu riistad: kõige weiksem wõtab 15, kõige suurem 200 sälitset wasta. Kõik laewad on siinsamas ja siinsetest meistritest tehtud. Meie loodame, et meie selles asjas mitte seisma ei jäe, waid oma mere asjanduses meel märksa järgu kaugemale saame jõudma. Koolid lähemad meil ka juba tükati korda, sest mitmed koolimajad on juba kaunis suured ja ruumikad ülesse ehitatud, aga kõige suurem puudus seal juures on see, et meie koolides sugugi Wene keelt ei õpetata, mis rahwas hädaste Larwitab. Lõpeks teatan meel siin hiljuti juhtunud õnnetusest.  Üks E. walla K. küla perenaene jättis hommiku  ülesse tõustes oma ligi aastase lapse üksi sängi, kuna ta ise tuppa talitama läks. Sängi serwa all hoidis kitse perenaene piima kirnu. Kui ta mõne aja pärast kambri tagasi lapse järele waatama läks, ei leidnud ta teda enam sängist. Wäetikene oli üle sängi serwa wälja rooninud ning seal allseiswa piima riista sisse kukkunud, kust õnnetu ema ta surnult wälja tõmbas. Laps oli piima sisse ära upnnud. Teatasin seda lugu, et kõik laste emad oma wäetimatega  õiete ette waatlikud oleksiwad." U. Pihkwa kubermangust teatatakse meile: „Minewane  sume oli siin iseäranes kuiw, aga mitte just kõrwetaw palaw, nagu ta seda mitmel pool mujal on olnud. Wilja saak oli meil siin ümberkaudu keskmine. Nisud maksawad praegu 7 rubla ja rukkid 5 rubla, odrad 4 rubla ja kaerad 3 rubla tsetwert. Heina saak oli ka nõndasama keskmine." I. I. Peeterburgist. Wene ajalehe „Russk. Wjed." sõnume järele saada kroonimise pühaks Keisri maja ministeeriumi poolt 2000 iseäralist teenrit palgatud. Esimese jau teenritelt nõuutakse ka Saksa ja Prantsuse  keele tundmist, sest neid pannakse wõera würstide  teenistusesse ning antakse 10 rubla päewas palka. Töise jau teenritelt päritakse üksnes Wenekeelt,  ning saamad nad 5 rubla päewas. Kõiki neid teenrid wõetakse majaministeeriumilt üksnes tuttawate inimeste soowituste peale wasta. „St. Pet. Ztg." teatab, et kloostrite uuendamise  ja muutmise küsimus riigi nõuukogus peagi saada ära õiendatud. Püha Sinodil on nõuu 10 protsenti wähemaid kloostrid ära kautada ja nendes olemaid munkasi töistesse suurematesse kloostritesse saata. Peale selle peawad kõigist kloostritest 17 protsenti  kiriku-waeste majadeks, millel kabel ja kool asutatakse,  ümber muudetud saama. Moskwast. „Jsow. Jswestija" teatab, et Mõskma linna walitsus omalt poolt kroonimise püha pidude tarwis 200,000 rubla olla ära määranud. Chodinski-wäljal  saab t 6 nõuu ülesse seatud, kuhu 40,000 Wedroo õlut sisse mahub, nõnda et kõigist kokku 800,000 krushkat õlut wälja saab jagatud. Igaüks kes rahwa pidust osa wõtab, saab kaks pilletid;  esimese pilleti wasta antakse talle üks kotikene maijuse asju ning töise pilleti wasta saab ta buhweti  juurest jookisi. Peale selle saada 1 miljon puuwillaksid rätikuid rahwale kingituseks ära jagatud. Wiljandi Eesti Pgilomeeste Zeltji S. Märtsil saab enne pidusööki seltsi liikmetele ilma hinnata mängitud: öäärane Mulk. Eesti Kirjawara W 28 ja Kesti Kirjameeste Settst toimetused. Tallinnas Th. Jakobsoni kuluga on ilmunud ja igast Eesti raamatukauplusest  saada: B-rthold Au»bach'i jutuswl-ft E-Stikeele pannud J. KSrw." Põltsamaa Eesti Pjümttslt Mj! saalis saab Eesti Aleksandri kooli heaks Mängitud saamad järgmised tükid: 1. Linnas ja maal. 2. Mulgi mõistus ja Tartlase tarkus. 3. Wana pärgel. 4. Wirr-warr. Hakatus kellu 2 peale lõunat ja kellu 7 õhtu. Näitemängude waheajal saamad  kohaliku Põllumeeste Seltsi mängijad  muusikaga kuuljaid rõõmustama. Sajuse Aleksandri kooli abikom. eestseisus. kuulutused. Uks klawer on müüa. Järel küsida kattelsepp Leppiku juurest. Ms maja on Wiljandis ärareisimise pärast odawalt müüa. Lähemat teadust saab lukusepp Lauersoni  majas olemas söögimajas. (79) s Hea tingimiste all on sedamaid rendi peale saada, minu lubja ahi kõrwaliste hoonetega paremal pool Pärnu jõe kaldal Pärnu linna lähedal. A. Pahl. (84) s ue Suislepa kogukonna kohtu poolt saab seeläbi teada antud, et siit walla Jüri talu omanik Haan - Nuusmann  wõlgade pärast konkursi alla on langenud, siis kutsutakse kõiki, kellel nimetatud Jaan Ruusmanni käest midagi pärimist, ehk temale maksmist peaks olema, seda siin kohtu juures kuuni 27. Maini 1883 üles andma ja tõeks tegema. Pärast seda termini ei saa ükski wõlanõudja enam kuulda wõetud ja wõlglased langemad, kui wõera oma salgajad seadusliku malju. trabwi alla. Uue Suislepas, kog. kohtus, 31. Jan. 1883. (7U) 2 Pääkohtumees: H. La oss on. 55. Kirjutaja: J. Treufeldt. Loodi wallas on Viira ehk Uue-Kondi talu Jüripäewast 1883 saadik rendi peale anda. Lähemat teadust annab selle talu wõörmünder Holstre Külli talu peremees s Jaak Kuss. Küünla laada ajal on üks M) r kohtumehe ameti raha ühes paelaga Viljandisse ära kadunud. Auusat leidjat palutakse seda waewa palga eest Sakala toimetusesse ära anda.