.geSte surma ; aga aiatöös ei wsta seda mitte nSnda ker.geSte  ette^ Just fedawiifi ei arutata seda asja meie lehe seeS mitte, maid tähendatakse nende wigaduste ja tõbede peale, mida inimesed wabrikus ihu ja hinge poolest saamad, kuida seda paraku «vabrikute - maadel igal poolel nähakse. Rikoldist kirjutatakse meile: .Wmaspäawal, Jürikuu 21. paamal, homikul kell 5, põlesßikoldi maldas Oelback Matsas'! talumaja kõige körwaliSte hoonetega maani maha. Sisse jäiwad 2 hobust, 4? lammast, witi, Heinad,, riided, tööriistad j. n. e< Taluperemehe kahju armutakse 500 rubla suur olema. Kuna peremees kottu ära oli, on segameeline  perenaene maja põlema pistnud. Peremehele ja tema perekonnale on mõisaherra, Baron Taube, mõisas korterid annud; segameMm MWanija sai Hapsalu hospidalisse  wiidud. Ehk on Teile see sõnum tähtjas, et mehe inõisaherra Metsaülem, herva E. Gnadeberg, miimasel talmel 2 hunti ja 35 rebast strichniniga ära surmanud sü. H. L. Harjumaalt kirjutatakse meile: .Reedel, Lehekuu 2. pääwal,  jnhlustn linnas De KW kihelkonna koolmeistriga kokku ja küsisin, kas fee kõik nii on, nagu minewal nädalil  sealiSte koolide kohta .MrulaseS" seisis. Tema ütles, et koolides nii ja nii palju Biibli-lugust õpetata, aga see ei olla jo mitte kirikuõpetaja poolest ükfi määratud, maid ületna kooli-walitsuse poolest, kus tuUdide-plaan arutatud ja kinnitatud saab. Liiaks ei wöida seda ühegilt poolelt hurjutatud  saada, kuS õigel wiifil meie rahmakoolidest osa wõetakse. RiStirahwal pidada ometigi Biibli loud tuttawad  olema ja sellepärast pidada nende õppimist kooliiaste käest nõutud saama. Li. St. Wirumaalt. »Rcckmere Teadaandja" kiriutab: , Lau pääwa, Jürikuu 26. pääwa, õhtal pärast kell li, on kolm kaabakast lausa maanteel Jaagupi kihelkonna postimehe peale kargannd. Nemad teinud, nagu tahakstwad sõitjast mööda minna, löömch tenrale aW selle jumes nii waljust kaikaga pea ja kukla peale, et tema uimaselt maha langenud.  Kurjategijas jätnud teda senna, istunud ise wankrele ja sõitnud ära. Õnneks tulnud msisaherra v. L. ja leidnud  õnnetumat, keS senni natuke toibunud olnud ja temale seda lugu rääkinud. Herra v. L. wötnud postimehe oma tõlda ja sõitnud kurjategijate järel, keda ka Wilbu kõrtst juures kätte saanud. Kaabakad kargastwad ära, wankres oliwad asjad puudutamatuma ja üks püstol oli weel juure tulnud." ,Öösel, Jürikuu 23 ja 24. pääwa wahel, on Rohtu mõisa laudast üheksa wafikast korraga ära warastatud." ,Jürikuu 25- pääwal on Ragawere mehe Jaan J) käest RakwereS üks 25rublane wale-paberraha ära wõetud." 3O. pääwal on Rakweres esimesed pääsukesed  nähtud." Wõru maakonnast kirjutatakse meile: ,Wastscliinas läkS Jürikuu 13. pääwal mõisa karjalaudad, õlle-kelder, moonakate-maja, koolimaja ja kõrtõ korraga põlema. Kuulu järel on 130 looma ja palju kraami sisse jäänud." ?. 8. Peterburgist. Jalt a st telegrafiritakse selle kuu 2. pääwal: ,Täna löune aeal sai Jalta Punaristi - õdede maja põhjuSkiwi pandud, mis Majestät Keisri-Praua kM- seisab ja kena mäe peale ehitatud saab, kuhu meri wäga ilusaste paistab. Maja aluspaiga kõrwaS oli Keisri Majestätidele uhke telk üleslöödud ja lippudega ja Majestätkde  nimetähtedega ehtetatud. Majestät Keisri-Praua ja Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-Praua Zelissaweta Feodorowna tuliwad kell 11 aeal lahtises tõldas senna. Pärast Zumala-teenistust ja sisseõnnistamist, kus pai ju kõrgeid riigi- ja sseawäe-ametnikkufi ja üleMaid juures  oli, Pani Keisri-Praua esimese kiwi,;Guurwürsti'Praua teise, Puuaristi-õdede ülem, Grasi-preili Kleinmichel kolmandema  ja teised koosolijad järge mööda. Keisrikoja maaler, Zichy, tegi sellest tallitusest pildi. Pärast seda söitsiwad Keisri-Praua ja Suurwürsti-Praua Liwadiaõfe tagasi. Homme, Lehekuu 3. Pääwal, sõidawad Majestätid  oMa kaasaliõtega Sewastopolisse. Täna tuliwad kaks meremäe aurulaewa Jalta lahele, kuhu Keiserlikud asjad peale wiidud saamad. Ilm on pälaw ja meri on watkne ja sile kui Keisetlik KörguS Kindral-' WMiral Suurwürst Al e ksei Aleksand r o w i t s h tuli Zürjkuu 30. pääwal aurulaewa ,PäMjät peal Zälta lahele, sadamas maale ja sõitis Liwadiasse. Keisri Majestätid käiwad igal pääwal ümberkaudu jalutamas.  B u hha ra saa tekond ott Zürikuu wiimasel pääwal  Peterburgis Jumalaga jätmaS käinud ja ennast kojureifimisele  walmistanud. Soomemaalt. Selle kuu esimesel pääwal ei olnud Soome lahedel weel igal poolel l a ewasõidnd algatud  ja merel oti paiguti weel paljn jea-pankasi ja nende kogust. - Sordaw a l l a S on wiimasel nädalil üks terwe .mM ,pdlenM. Majad olnud enamist kaitse alla antud, majariistad aga mitte. Seitseteistkümmend  perekonda on palja eluga peasnud. Waesema rahwa  keökiS on häda wäga suur. PieliSjärwil on soetobi maga kangest liikumas. Pühapääwal pärast Ülestõusmise püha pidi Jumala-teenistus pidamata jääma,  sest mõlemad õpetajad oliwad haiged. Minskist õ 'el, Jürikuu 19. ja 20. pääwa wahel, on Minskis 150 elumaja kõige körwaliste hoonetega maha  põlenud. Majad oliwad kõik puudst, tuli lendas hirmsa kiirusega edafi; mõned perekonnad jõuduvad wäewalt  läbi aknake peasta; kraamist on wäga wähe wälja saadud. Kahju arwatakse 600,000 rubla suur olema. Umbes 200 Juudi-perekonda on ilma peawarjuta ja on estteks synagogis aset saanud. Häda on waga suur. SalomonSki Zirkus andis selsamal õhtal kõik oma sissetuleku  peale 600 xubla hädalistele. Krimmist Wiimane talwe algaS Krimmis wast Küünlakuul, kuõ palju lund ja Paastukuu hakatusel palju  lund ja wihma tuli, mis wiimasel suwe! tühjaks kuiwanud  jõgest Zaila mägestikkus jälle täitis. Zmlwe kestis  kaua ja suwiwilja mahategemine wõis wast Jürikuu wiimasel poolel algatud saada, terwe kuu hiljemini, kui muidu. Jaila mägestikkus oliwad ka fiis vee! wtlud ilmad.  Nisust loodetakse keskmist saaki, kui Lehekuul head wihma tuleb ja äpardused tulemata jääwad. Wilja hinnad  on tõusnud, nisu tshetwerti eest maksetakse juba 13 rubla. Sellest saawad aga ainult rikkamad põllumehed kasu; waesemad on oma nisu juba 7 rublaga ehk weel alama hinaaga ära müünud. Kurskist, Lehekuu 2. pääwal. Zel nädalil sadanud wihm on põldust ja heinamaid karastanud. Kharkowist, Lehekuu ?. paamal. Rohked wkhmad on talwcwilja põldust jälle mis külmast häda saanud  oliwad. Suwiwilja seeme on heast idanenud. Heinamaad  kosuwad igal poolel heaöie. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist, Lehekuu 2. pääwal. KroSseniS, Oderi jõe ääreS, on hirmus weflpüks helle wäga palju kahju teinud. Majad langefitvad sisse, pea kõik katused saiwad wiga, kiriku torn kukus ümber; palju inimest on wigaStatud ja mitmed surmatud. Oderi jõe! langefiwad kaks laewa põhja,  kus juureS 5 inimest surma saiwad. Romäft, Lehekuu 1. pääwal. Heike lõunest täna löu« neni jäimad Ostuni 4 inimest kholeraSte haigeks ja suriwad  2; Orias jäi 1 haigeks; VenedigiS jäimad 3 haigeks,  suriwad 6; Banis jäimad 2N haigeks, surimad 4. Laewbp mis, mis Ztalia sadametest Sizilih Sardinia ja teistele saarttle jõuaMad, peäkväd 7 pääwa kakanteiieS seisma, 21 pääwä, kui laeM peal kahtlust haigust nä- Ms., Jutu leht. Laste eestpalwe. (Üks jutultuS Schweizi maalt.) Jakob Frey järel jutustanud K. Puusepp. Su wcl 1799 oli» Austria sõeawägi Bodeni järwelt kuuni Zürichi linnani tunginud ja Prantslast tormiga linnast  wälja ajanud. Et sellel hirmsal segaduse-aeal mõnigi paha ja kole tegu tehtud sai, seda Võib kergeste arwata. Nenda sündis ka rikka ja aun sa kaupmehe Adam Zollingeri  majas. Teda oli ühe salga soldatitele kui , Prantslaste  sõbrad üles antud, kui see ka tõsi ei olnud, ja nenda tungisiwad soldatid tema majasse, riisustwad tema magasi wälja ja pillasiwad laiali, mida nemad kaasa wõtta ei tahtnud ehk ka ei suutnud. Herra Zollinger nägi küll ära, et siin wõimus õiguse eeS käis, aga üks warandus oki temal tuas, mida tenia toore sõeameeste eest hoida tahtis. Läikima mõegaga aStus teUla oma maja ukse ette, kus sees tema abikaasa ja lapsed hirmuga ja pisaratega Jumalat palustwad. , Rööwige minu Varandust" hüüdis kaupmees wägiwallaliske Teie südametunnistus seda lubab ja kui Teie wiimast kohtumõistjat  ei karda, aga seia sisse ärgu tulgu keegi senna peaseb ainult üle minu surnukeha!" Soldatitel ei näinud pälzn himu olema selle tugema mehe lõökifl tundma õppida; Nemad kolisiwad riisutud kraami kokku ja läksiwad minema. Herra Zollinger aga, kui tema tehtud suurt kahin oli üle waatanud, wõltiS nöuuks tasumist pärida. Tema teadis, et Austria wäe ülem kommandör, Erzherzog Karl, üks auuS ja hea meeS oli. Selle palwele tahtis kaupmees minna. Peakorter oli Khloti külas, mõne tunni käik Zürichist  eemal. Sensta jõudis Zollinger pea, aga waew oli asjata. Ülema kommandöri ukse eeS suruflwad fiSseminijad  ja wäliatulijad, nagu mesilased linnupuu ees, vereheitmise  aeal. Adjutautid ja teised pealikud sõtlsiwad aurawate  hobuste selgaS senna ja tänna. Kindralid hiilgamas mundres ookasiwad ettelaskmise korda; tundmata abiotsijat ei pannud keegi tähele. Kurwa südamega pööras Zollinger  koju poole tagasi, kui päike juba alla Veerenud oli. Teel jõudis öö kätte. Teine poolt Limmati jõge paistfiwad  Prantslaste wahituled, otse kui lugemata tähtede hulk, mis kaugel kaewapiirel kaub Siin pool jõge kõlast, wad aeg-aealt keiserliku söeäwÜe wahtlde hüÄstüsed. mehel ei olnud aega kõiki seda tähele panna; kemaruttas oma teed edasi, sest tema teadis, et linnas keegi öö aeal ilma tuleta liikuda ei tohtinud, kartuse pärast Prantslaste salakuulajate eest, kes muidu ka kergest Me peasesa wõistwad.  ÜhekS seesuguseks olekfiwad wahid ka meie hilist rändajat kergest pidada wöuM, fellcharäst ruttas tema wiiwimata edasi. Tema oli ühe weikese wärawä ette jõudnud, kust jalgtee linna läks. Seal seisis Üks wähimaja,  aga asjata ootas tema wahi hüüdmist: .Kes .Ehk oli waht wahest magama uinunudmõtles rändaja ja läks edast. Pea koststwad temale waljud sammud wasta, mis taktis ligemale tuliwad. Hea meelega oleks Zollinger ring-wahtide eest körwale läinud, et sea! aga luttawat maja ei olnud, kuhu oleks ffsse astuda wõinud, siis läks tema otsekohe nende wasta ja tahti? tunnistada, mis teda hilisele  kaigule oli sundinud. Soldatite salk tuli ligemale. .Kust Tina tuled ja kuhu lähedküsts pealik. Zollinger  andis wastust. .Hea küll/ ütles pealik, .asta Mina ei wõi teada, kas Teie töeSte see olete, kelleks ennast tunnistate.  Sellepärast annan Teile kaks meest saatjaks. Olete Teke tõtt rääkinud, fiis wöite see kord läbi saada/ Sellega pidi Zollinger leppima. Kaks meest läkfiwad temaga künni tema maja ukseni, waatafiwad maja ja selle shiltt ja pöörast ivad siis sõnalausumata tagasi. .Wäga hea/ mõtles majaperemees, .et nemad sisse ei tulnud. Minu waene abikaasa oleks kohkunud, mind seesuguste saatjate wahel nähes/ Nenda oleks see ka olnud. Kaupmehe noor ja kena abikaasa oli kõige selle aea raskes mureS ja rahutu olnud, kuS meeS kottu ara oli, nagu piakS üks õnnetuS teise kannul tulema. ,Õten wlst aMia kärM?/ katsus tema ennast kinnitada. ?Häda on >uba möödas, ja kui ka ülem kommandör  meile õigust ei tee ja meie kahju ci tasu, ega meie siiski Wel waesed ei ole" Oma muret sedawiisi waigistates  läks noor ema senna kamn, kus tema lapsed oliwad. Kaks armast inglikest tuliwad seal temale waõta, wiie-aastane walge näWW Agnes ftni-filmadega, ja aaSta noorem Hansu  ke, tõmmukas ja elaw. Agnes jooksis pildiraamatuga tema waSta: , Emake," hüüdis tema, ,meie oleme piltisi waatanud,  aga Sina piad neid meile seletama, meie ei mõista lteist ühtigi. Zstu natuke maha .. . nii .. . nüüd ütle meili, mis inimesed need ott, siin pikdi peal." .Waädäke," tttleS emä, ,see mees uhkes mantlis on üks Dürst, üks rikas ja wägew herra. See seal on üks MM wang, kas näete, kuida tema käed ja jalad raudus on?" .Aga miks on tema kinni seutnd, see waene mees/ küsis Agnes halastama healcga. .Ehk on tema wahest midagi kurja teinud/ koõtiS ema, .ehk on ka kurjad inimesed asjata kaebtust tema peale tõstnud. Waadake seda weiket poisikest, kes oma käsi paludes  wägewa WürSti poole tõstab. See on waese wangi laps; tema palub, et isa jälle koju saaks laStud, muidu wõiks ema kurwastuseSse surra ja siis et oleks temal enam isa ega ema." Mina seda wägewat uhket meest ei salli!" hüüdis Hansuke pahase healega. .Aga/ küsis Agnes kartlikult, .kaõ wõib fee waene meeS nüüd jälle poisikesega koju minna?" Mina usun seda/ kostis ema, ja temal oli, nagu oleks' tema selle lootusega iseennast kinnitanud, .tema wõib nüüd wist minna, kui fee laps üks hea laps on ja seda herrat õiete palub." Nende sõnadega waatas noor praua kartlikult aknast wälja, kas tenta mees weel koju ei tuleks. Südame kergituseks oli temale, et teda ühe weike tallituse pärast ära kutsuti, mis tema mõtteid teiste asjade peale juhtis. Weike Agnes rääkis oma käe peal pilti seletates edasi: .Nüüd tean mina juba, kes see mees uhkes maukleS on, see on nagu see mees, kelle juure meie armas isake läks, et meie ilusaid asju jälle kätte saaks, mida kurjad soldatid  ära wõtsiwad. Tule Hansuke, waatame, kas isa weel koju ei tule." Lapsed läkfiwad alla ja waatastwad tuki aega asjata ukse wahelt silla poole, kuuni ema neid jälle sisse kutsus. Igaüks wõib arwata, kuida kartlik ema ennast rõõmustas.  kui oma meest nagi koju tulema' Lapsed oliwad walwamas ja oodanud, künni wasinud silmad kiuni wajusiwad.  Zollinger juttuStas, kuida tema esimene käik ülema kommandöri juure asjata olnud, aga teisest käigust ei tahtnud tema kartlik abikaasa midagi kuulda. Kõige maailma wara eest ei lase mina Sind seesugusel aeal kottu ära minna/ ülleS tema. Mis aitaksiwad meile kõik rikkused, kui Sinule midagi õnnetust juhjuks! Ei, ei teist korda ei lase mina Sind mitte minna!" ?Sinu pehme südamele ei taha mina seda muret enam teha/ wastas Zollinger ja astus tasakesti oma uinunud laste juure, neile weikselt head ööd soowides, enne kui ise öõsest rahu otsis, aimamata, et weel suuremat häda karta oleks.