Tallinna Sõber ä!6. KnmneS aastakäik Tallinnas, 5. Kmlnlakuu Mwa! 1888. Uteiildae aealeht Eesti rahNale «aa! ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trllkimajaS: ,aStaS 2 rubla, 40 kop.— yool-aaStaS 1 rnblo 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ZaaStaS 3 rnbla pool-aaStaS l rubla 70 ko? Auukulused maksawad kga rea ehk selle aseme pealt !i kop. Tellimised wöeta?ss waSta: Halttuuas: Kkndfsrs'! pärizate trükinrasas. : S. Seelandt, o»uuspeua-i 54. Tartus: Laakmann. Zlakweres: K. Kuys. haides: A. SeiSeköerg. Kapsasus: ch. Koltöerg. Kihutas : Kt. Aütt»er'l voodis. MitsanSts ! H. Z. Karow'i raamatupood. Hlarwas: W. Mõrus: ?raua Aietrose. Matkas: W. Iludotsi- Kuresaares: T? -Kaage. Maat: kuida iseäranis kuulutakse. WaHtaja redaktor Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport La^viiicalk-llopr^.^ Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maa t- Tallinnast - TiM-tiMide altsis. Recilkoolide muutmisest,  Weiie asutused Batumi maakondas. Zaenu-lossadest. „Ee ti" Selt? Narulas.  .Mälgule"  naljahammas. Üks küstlaw sõnum „Olewikust. ' Ln»dsb?rgi rööai-mõrtsukate asjust.  Järstud  surmad. Pahateud.ja kinniwõetud pahategijad.— BaltiSkist! Ilmad ja laewasõidu». Ralmerest: Laat. Pahatcnb Tulekahju. Rõuged. Tartust: Suuckoo ist Lnwimaa Põllutöö Selistst. Tartu- Malga raudtee. Saaremaalt: Plaan Suvrs wääna lohts, Riiast: Roudtee-jaama ase. Koolipoiste töötuba. Soomemaalt: MaapöäwaU. Tulclahju. Üks ..wabameeliiic uõuu. Peterburgist: KciSrilojast. Würst Bismarki kõne. Suurkoolide asiust. Metsakaiese-seadus. Waeschawist: Õnnetus. Lumesadu. Moikwast: Möldrite kongress. Kijcnnst: Telegrafi ja telefoni ehitus. Odessast: Lume-tuisnd. Zarizõinist: Petroleum! hinnad. JseSralifed sõnumid. Jutu leht: Male-Waldemar. Kiriaku teadused. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Näärikuu 28. pääwal Järsku ja ootamata 0!l Europa tähelepanemine Balkani  poolsaare näglemistest ja segadustest Europa suure wainu peale juhitud, selle seisu-korra peale, mis kolme Keisririigi eneste wahel walitseb. Näärikuu 22. pääwa õhtal ilmus Berlinis , Riigi läbi ja Miinis ,Miini läbi selle kauba täieline  sõna kaik, mida Saksamaa ja Austria Keisririigid Wiinakuu 7. (Mihklikuu 25.) pääwa! 1879 oma keskis teinud ja senni saladuses pidanud oliwad. Selle kauba sõuakäik on järgmine: ,Selle peale mõteldes, et Majestätid Saksamaa Keiser, PreuSfi KuniugaS, ja Austria Keiser, Uugrumaa Kuningas,  omaks ilihutanlata kohuseks piawad pidama, oma riikide kindluseks ja oma rahwaste rahuks iga juhtumise kohta hoolt kanda; selle peale järges mõteldes, et mõlemad  Monarchid, nagu nende endistes ühendustes, mõlemi riigi kindla üheshoidmise läbi seda kohust kergemini ja mõjuwamalt täita wõiwad; selle peale wiimaks mõteldes, el täieline üheSkäimine Saksamaa ja Austria-Una.rumaa wahel kedagi ei wõi ähwardada, küll aga Berliin kongressis tehtud Europa rahu kinnitada, on Saksamaa Keiser ja Austria Keiser, Uugrumaa Kuningas, pühaiikult tõutates, et nemad oma puhta kaitsemise-kaubale iialgi üht pealetungimise  joont ühegile poole ei taha anda. üht rahnühendust  rahuks ja wastastikuseks kaitsemiseks köita nõuaks wõtnud. Selleks otstarbeks on Kõigekõrgemalt needsamad omaiks wolimeeSteks nimetanud: Majestät Saksamaa Keiser, Kõigekõrgemalt-oma Saadikut,  Kindral-Leitnant Priuz Heinrich Reuss; Majestät Austria Keiser, Ungrumaa Kuningas, Kõigeksrgnnalt-oma Wäljaspidiste asjade Ministrit, lulius Graf Andrassy, keS ennast tänasel paäwal Wiinis on ühendanud ja oma wolikirjafi ette näidates ja õigeks leides, otsuseks on teinud,  kuida järgib: Art. 1. Piaks wasta lootust ja mõlema Kõrge Kaubategija otsekohest soowimist, Wenemaa poolest ühe peale neist kummagist riigist tungitama, stis on Kõrgete Kaubategijale kohus kõige ouia riikide sõeamäega üksteisele  abiks olla ja parast ainult üheskoos ja ühe! miistl rahu teha. Art. 2. Tungiks ükski teine mägi ühe nende Kõrge Kaubategijate peale, stis mõtab teine omaks kohuseks, oma Kõrge KaaSkaupleja pealetungiale mitte ainult mitte abikS olla, waid kõige wähemalt sõbralikul wiistl oma Kõrge KaaSkaupleja kohta, osamõtmataks jääda. Kui aga üheS seesuguses juhtumises pealetuugiw wägi Wenemaa poolt, olgu tegemas osawõtmiseS, olgu sõeawäe tallitusteS, miS seda ähwardawad. kelle peale tungitakse, tuetust piaks saama, stis saab see kohus kohe maksmaks, mis selle kauba art. l sees maStastiknseks abiks kõige sõeawäega määratud on ja mõlemi Kõrge Kaubategija sõda saab ühine olema, künni ühiseni rahutegemiseni. Art. 3. See kaup piab oma rahulise kharakteri pärast ja et kõik wõõrili tähendamised eemal hoitud saaksichad, mõlemi Kõrge Kaubategija poolest saladuses peetud ja ainult mõlemi lubaga ja mõlemi .Kõrge Kaubategija ühendusega  ühe kolmandema mäele teada antud saama. Mõlemad Kõrged Kaubategijad loovamad pärast Keiser Aleksandri 11. poolt wälja räägitud tahtmist Aleksandrowo kokkutulemisel, et Wenemaa ettewalmistamised ennast tõe poolest mitte ähwardawatekS ei saa mälja näitama, ja neil ei ole selle kauba kuulutamiseks nüüd mitte asja; kui see lootus aga kõige arwamise '.vasta ennast ekslikuks plaks wälja näitama, sits saaksiwad mõlemad Kõrged Kaubategijad  oma auusa meele kohuseks pidama, kõige '.vähemalt waiksel wiisil Keiser Aleksandrile teada anda, et nemad tungimist ühe peale, tungimiseks mõlemate peale piawad. Kõige selle tunnistuseks on wolnuehed seda kaupa oma käega alla kirjutanud ja omad pitsarid alla majutanud. Sündinud Wimis, Wiinakun 7. pääwa! aastal 1879. Prinz Reuss. Andrassy." See on see ühenduse-kaup Saksamaa ja Austria- Ungrmnaa wahel, mis aaStal 1879 tehtud sai ja millest sel aeal räägiti, et Keiser Wilhelm teda wasta meelt kinnitanud olla. Knida mitmelt poolelt kinnitatakse, on seda Wene Keisrile juba poolteist aasta eest sõna-sõnalt teada antnd. Et seda nüüd järsku ja ootamata kõige maailma ees awaliknlt kuulutati, see ou ühel poolel kahkutanud  teisel poolel rõõmustanud, kuida seda ühe! ehk teisel Noolel tähendatakse ja kuida rahu ehk sõda soowitakse. Ilma seletamiseta näewad lugejad, et see kaup annilt rahu kaitsemiseks tehtud ou; niisamati aga fa. et see ikka oma terawat otsa Weuemaa poole wätja sirutab, arwates ja kartes, et rahu rikkumist Weuemaa noolt oodata olla. Et seda kaupa aga ühel aeal tehti, kus kolm Keisririiki,  ksige wähemast ametlikult, kõikumata sõlmises üksteisega  elastwad, see oa mitmesuguseid mõtteid, ou kahtlust  ja pahandust mitmel poolel äratanud. Saksamaa poolt tunnistati siis ja tunnistati kana pärast seda usaldust  Wene Keisri rahuarmastuse wasta, ja seda usaldust kinnitatu pärast seda weel kolmes Keisrite kokkutnlemises. Siiski oli aga see kaup saladuses juba tehtud, jäi kindlaks  ja sai kui peidetud tera-riist Weuemaa wasta saladuses  hoitud? Seda salatallitust wöib wist ainult neuda ära seletada: Aealugu õpetab, et uendanimetatud „awalik  arwamiue/ tahtmine wõi soowimme, üheks wäeks wõib kaswada, mis wiimaks looduse-wäega mõjub ja mida wnmaks ka kõige wägewamad walitsused enam taltsttada ei suuda. Lääne pool Weuemaa piiret teati aga, et üks suur ja mõjuw jagu Wene aeakirjandusest Wenelaste ..awalikku arwamift." tahtmist wõi soowimist lääuepool ste naabrite wasta oli wihale ärritama halkanud. Seda „ awalikku arwamist'' tahtmist wõi soowimist kartstwad naabrite juhatazod aega mööda üliwägewaks kasivama ja ühendastwad ennast sellepärast wõimalikult maitselt ja saladuses  selle kardetawa üliwõimuse wasta. Muidugi äratas selle ühenduse ootamata kuulutamine nüüd kõige politikuste arutamist. Paneme mõned neist kergemaks arusaamiseks oma lugejate ette. Nagu kord ja kohus, saagu esimest aset Wene divlomatita ametlik leht. de St. Petersbourg." See leht kirjutab, et ühendatud Äeisri-riikide walilsused selle kuulutamisega muud ei ole teha tahtnud, kui näidata, et nemad ennast ainult waeu laSte tagasitõrjumiseks ühendanud  on Mitte kellegi peale tungimiseks, ja et nemad ka nüüd muud ei taha. kui rahu kinnitada, ja lisab omalt poolelt juure: „Soowida oleks, et see otstarbe kätte saadud saaks." Teised tähtsamad Wene lehed kirjutastwad enteks niisama  ajalikult ja tasaselt, ou aga pärast jälle käredamat pasunat puhuma hakkauud. Teiste Europa riikide lehed loovamad sellest kuulutusest ka rahu kinnitust, kui ka mitmed natuke kartlikul ja kahllaset toonil ja kui ka Ztalia leht ,Faufulla" seda kuulutust üheks .wõimalikult tasaseks  wiimaseks sõnaks" nimetab. Prantsusmaa lehed hõiskawad, et fee kuulutus üks pauk" olnud, mida Wenelafed ja Prantslased wäga heaste kuulnud  ja ara mõistnud olla, mis lõhket Venemaa ja Saksamaa  wahel weel laiemaks lõhkuda ja stlda Prantsusmaa ja Wenemaa wahel weel kindlamaks ehitada. Meie omalt poolelt arwame, et see kuulutus mitte üks suurtüki pauk" ei ole, ei ka üks .wiimane sõna," küll aga üks wiimane nõuu rahu kaitsemiseks sellel joonel, kuida rahupidaunst Saksamaa ja Austria poolelt soowitakse. Kas see joon õige ehk kõwer on, seda jätame arutamata Ikka on aga see kuulutus ka wägewast kohkutanud, kõige rohkem Berliin börsil, kus Wene paberraha hind 172'/, marka peale IVO rnbla eest lauges, mis 53'/» kopikat rubla eest wälja teeb. Pönewnsega ootas maailm seletust sellest kõnest, mida Würst Bismark Saksamaa Riigipääwal  pidama saaks, kui nõuupidamised selle ettepaneku üle algaksiwad, milles walitsus peale 281'/, millioni marka sõeawäe korraldamise ühekordseks tarwitusekS pärib. Seda kõnet on Würst Bismark Näärikuu 25. pääwal pidanud ja selle üleilmlise tähtsuse pärast paneme seda oma lugejate  ette. Würst Bismark ütles „Mina ei arwa mitte, et oma healede-enamust selle ettepaneku kohta suurendada wõikfin. Mitte selleks ei mõla mina sõna, waid et Europa üleüldise seisukorra üle räägiksin. Minu! ei ole muud tarwis, kui selle peale tähendada, mis mina ui - juba aasta ja pääwa eest ütlesin.  Sellest aeast saadik ei ole aszad ennast palju muutnud.  Meie kartsime sel aeal sõda Prantsusmaaga. Senni on Prantsusmaal üks rahu-armastaja Präsidmt walitud. Üks rahulisem healiskond hakkab seal mõjuma. Mina wõin siis ka awalikku arivamist niipalju soigutava, kui tähed Prantsusmaa poole rahulisemaks on saanud. Ka Wenemaa kohta ei ole minu! teisi mõtteid, kui sel aeal, kui ütlesin, meil ei olla pealetungimist Wenemaa poolt karta. Seisukorda ei wõi aeakirjanduse iärel arutada. Wene aeakirjandnst mina ei usalda, Keiser Aleksandri sõnu taieste. Seisukord ei ole omas põhjuses teisiti, kui aaStal  1879. Olgu küll. et Wene sõsawäe kogumised wasta piiret ähwardawad wälja näidata wõiwad, siiski ei näe mina põhjust ega aSja üheks Wene ehk Europa sõraks. Wenemaal ei ole tarmitust Prensst ega Austria maakoudasi  omale wöita. Oinas usalduses lähen mina koguni nii kaugele, et ütlen, isegi üks sõda Prantsusmaaga ei sigitaks sõda Wenemaaga, küll aga teisiti. (Sõda Wenemaaga  sõda Prantsusmaaga. „T. S." t tähenduS.) Muidngi ei wõi mina Wenemaa Wäliste asjade Ministermm!  voolt ühtigi seletust sõeawäe kogumiste üle pärida. Aga wälise polilikaga ühest inimese-igast saadik tuttaw, mõiwad minul unun mõtled olla. Mina arman, Wene Ministerinm tahab Europa järgmise segaduse juureS Wene healcle mõnu anda ja tahaks sellepärast oma sõeawäge  wsimalikult kaugele läänepoole saata. Ehk ootab Wenemaa wahesi pea üht pööramist Homikumaa-küsimifes, et siis suureina mõnuga üles astuda wõiks. Ehk tahetakse  diplomatika pärimisi selle läbi mõjumamaks teha. et nende taga ükS walmistatud sõeawägi seisab. Meie külge puudub aga Homikmnaa-küsimine wast leiseS — Würst Bismark waatab stis aastast 1848 saadik Preusfi- Weue wastastikufe seisukorra peale tagasi, kui sagedast see seisukord kardetaw olema näitas. Zkka olla Preussi Ministrite  rahuline ja õiglane meel seda kardetawat seisukorda, millest wäljavool ühtigi ei teatud, soiguta-rud ja õnnetust ära pööranud. Juba aastal 1863 seistwad asjad nenda" kõneleb  Würst Bismark edafi, „et koik maailm päris, mina