panna. Wenemaa piiretel on wiimafel aaStat 28,205 kord salakaupa (konterbandi) ja 11,939 salakauba wedajat kinni wõetud; ära wõetud salakauba hind on 369,232 rubla peale anvatud. Samara Eesti'asutustest kirjutakse meile: .Tartust kirjutakse,  et Peter Koljo .Eesti Postimehe" Nr. 45 seeS Samara EeSti neidusi laitnud, kes mehe ja mehe wahel wahet teha ei osata. Missugune süü on see ülepea tütarlaste  kohta? Kui ük S tütarlaps mõne rumaluse on teinud,  mis awaliku laitmise wäärt oleks, kas peawad siis kõik neiud laidetud saama? Kas herra Vr. Hermann mitte ei tunnud, et tema selle kirja üleSwötmisega kõikidele  Samara Eestlastele on meelehaigust teinud, kes ka oma tütreid armsaks peawad, nende õrnuse, wiisaka ja mõistliku kaSwatamise eest hoolt kannawad? Et ükSnes Peter Koljo sarnatsed temale tema leheS wastama faakfiwad  ja et neid sarnatseid siin wähe on, fiiS wõib küll hõlpsaSte  juhtuda, et tema sellest õienduse ja wastuse auust ilma jääb, sest et meie neiud tasasetest elukombetest weel nii kaugele ärawõerutatud ei ole, et nemad iga pori-pillajale wasta astukfiwad. Samara Eestlased tunnewad üksteist, ja et ükSki auuS inimene oma sugu neidude mõistliku meele ja auusa neiuliku elukombe üle ei kahtle, sellepärast wõiwad meie auusad neiud ka rahul olla. Niisamati tunnewad aga ka kõik Samara Eestlased Peter Koljot ja teadwat, et ühe halwa ja anuta inimese laitus auusale inimesele mitte kahju ei tee seal, kus laitjat ja laituse kandjaid aasta-kümnete kaupa tuntakse, nagu see Samara Eestlaste juureõ on. Kodumaa möistlikumaile inimestele olgu aga selleläbi niipalju teada, et Peter Koljo sellepärast  Samara Eesti neidusi laidab, et keegi temale nende keskist tänine krooniks pähe ei ole saada tahtnud. ÜkS meeS teadis ütelda, et tema kakskümmendseitsme  neiu juureS küsimas käinud, aga keegi ei ole soowitud wastust annud. See asi aga tunnistab, e t Samara neiud küllalt mõiStawad mehe jamehewahelwahetteha. 8. Omalt poolelt ei tea meie selle tüli üle ühtigi ütelda, sest .Eesti Postimehe" wiimase aasta-käigu Nr. 45 on meile tulemata jäänud. .T. S. t." Orelist. Oreli Liuna-kassa on sealise Vice-Kubernöri walitsuse alla pandud. See kaõsa wõttiS ka maakonna kroonu-maksusi waSta, hoolsad linnaisad on aga sellest nii palju teisiti ära pillanud, et linnal nüüd kroonule 120,000 rubla ja maakonnale 15,000 rubla wõlga on. Rjasani kubermangus läks selle kuu 9. pääwal Khludowi  puuwilla wabrik Jegorjewskis põlema, kuS 6000 puuda puuwillu sees oli. Wäljaspidi waigiStati tuld ära ja saadeti siis 20 —3O töömeest puuwilla kamrisse, seda kustutama. Waewalt oliwad nemad seal, kai põrand fiSse kukkus ja neid tulise puru alla mattis. KuuS surnukeha ja kuuSteistkümmend raskest haawatud inimest saadi pea wälja, kõik ei olnud aga fõnumisaatmise aeal weel leitud. Merwist kirjutakse, et see linn rutuga kaswamaS olla Juba on seal kuus prügitud uulitsad ja arwatakse, et mõne aasta pärast Merw niisama tähtjas on, kui Tashkent. ASkhabadi ligidal on Kindral Annenkow ühe kiwi-öli hallika leidnud, mis nii palju öli annab, et sellest Taga- KaSpia raudtee tarwituseks küll saab. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Parisist. Parlament on üleüldist andeksandmise pärimist  tagasi tõukanud. Freycinet lubab rohkem andeksandmist  politika süüdlastele. Ministerium on sellest kinnitust saanud. Montenegro Würst reisib PeterburgiSse. Londonist. Lord SaliSbury oli Kuninga Praua juure kutsutud ja oli temaga pitkemal jutul, mis näitab, et Kuninga-Praua  teda lahti laSta ei tahtnud. Uue Ministeriumi  seadmist on Kuninga - Praua Gladstone hooleks annud, kes selle üle oma erakondlastega nõuu peab. Athenist. Ministeriumi ametlik leht kuulutab, et need kõik tühjad jutud on, mis järel Ministerium nõuukS wõtnud  olla suurriikide tahtmist täita ehk ametit maha panna. Ministerium ei olla midagi teinud, mis seesuguseks jutuks aSja annaks. Põllutöö ja majapidamine. Rihmade ja nahk-riistade hoidmisest. Ammoniaki õhk, mis tallides sõnnikust tõuseb, hakkab kangest rihmade ja nahk-riiStade peale, mida jo ikka ehk enamist ka tallides peetakse. Selle wasta aitab, kui määre sisse natuke glycerini  segatakse, mis igas apthekiS saada on ja palju ei maksa. Naha ja rihmade hinnad on wäga palju tõusnud, kuida kõik wanemad inimesed teadwad, ja kui selle nõuu läbi nahk paar aaStat rohkem wasta paneb, siis on glycerini  hind mitme-kümne wõrra tasutud. Walgest plekist riistad lähewad pea mustaks. Neude puhastamiseks segatakse puu-tuhka õliga, pudru paksuselt. Sellega wõitakse plek-riistu ja õemtakse pärast willase lapika puhtaks. Kui esimene kord mitte täieste ei aita, fiiS tehakse seda weel üks kord. Kõrwitsatest keedetud mesi. Kõrwitsad saamad kooritud,  seeftpidi seemnetest ja naramatest puhastatud ja umbes tolli-suurusteks tükkideks leigatud. Neid pannakse pesemata ja ilma weeta suurte keedu-pottide fiSse, mitte aga ääreni, ja lastakse siis tule ääreS keeda, kuuni wedelaks keenud on. Seda wedelikku kallatakse läbi rätiku paja sisse ja piigistakse põhja jäänud paksust kõiki wedelikku läbi rätiku endise juure. Seda keedetakse, künni mee paksuseks saab, keemise pealt ikka wahtu pealt ära wõtteS. WalmiS keedetud  körwise-mett hoitakse kiwi-nõude seeS ja wõib seda kõige roogade keetmiseks tarwitada, kus muidu mett, syrupit  ehk alamat liiw-sukrut tarwitalakse. Lehmade raske poegimise wasta. ÜkS karja-peremeeS, kelle lehmad aasta otsa lautaS söödetud saiwad, on tähele pannud, et nende lehmade poegimine ikka raskemaks jäi ja wiimaks koguni mitte ei tahtnud korda minna. Temale anti nõuu aawapuu oksafi koorida, seda koort keeta ja keedetud  weest mõni pääw enne poegimist mitu kord pääwaS nii palju juua anda, et iga lehm umbeS kolmest pihutäiest  keedetud wett, kõige koorega, fiSse saab. Et lehmad seda wett ennemini wõtakfiwad, selleks segatakse natuke kliisi ehk kroow-jahu sisse ja pannakse natuke soola peale. Selle järel on kõik lehmad kergest poeginud ja waflkad ka tugewamad olnud kui muidu. Meie kodumaal ei ole küll weel pruuk lehmi läbi aasta lautaS sööta, aga raskest poegimisest on ka siin kuulda olnud, ja et fee rohi kuidagi loomade terwisele kahju ei tee, fiiS wõikS seda ikka katsuda ja tarwitada. Kirja wastused. J. M. K.-N.: Täname waewa eest, aga ega Teie isegi seda ei soowi, et seesuguseid a»ju suure kella külge köidame. Need tülid ja kiustlemifed oliwad meil juba enne tuttawad, ka enne kui need algafiwad. Asi ei saa enne paranema, kui kiusud ja ärritamised, teiste wasta, lõpewad. L. S. M. K.: Saate 24 rubla 31 kopikat. Palume, et seda ise ära tallitate; meie elame Baltisks, tallitus Tallinnas. Postiga saata on seal majakorra wasta. G. S. B.: Oleme teha katsunud, mis wõimalik, nagu ennegi. Ehk läheb nüüd korda. Kiriku teatused. Jaani kirikus: 26. Näärikuu pääwal teeb Pastor Atzmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. 29. Näärikuu pääwal kellu 5 peab pastor Grohmann piibeltundi. Kaarte kirikus teeb piihapääwal, 26. Näärikuu pääwal pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupääwal  enne lõunat kellu 9 —12 ja pihtile wõetakfe kellu 1. Poeglaste leeriõpetus Eesti ja Saksakeeles algab 10. Küünlakuu  pääwal. MHa-maimu-kirikus teeb 26. Näärikuu pääwal pastor Bergwitz jutlust. Jaani kirikus. Kidtitud: Alide P,alioe vre>»tl. Le,i lidmao» Llseite Marti Treuterg Sk»r> Petrow Nõu. Maldemar Heinrich Rnchna. P»li»t Amalie Arthvr Leonhard viedck. Paulio« Pichel. lalitl Ferdi-aud Rluoik. Karl Mildemar S«»r. Halda Marie Fr«imuth. Laula  tu d: Ferdmaud »u,ust Liedmana, neiuza Lena UleaS». Mart Uim, tõS- Mle«, j, Leu, Lepist, Juhiai lesk. loaa W-ided-am. wiljat madrua. ulia>« Miia» Pudsal. Maetud: Retti Tolad. 8 p. tlaua »«da«, SS a Sl. Mima Neit-u Sarcli naene, K 7 ». Swa Eraw', KS a. 6 l Hai» Caustaatia s«rv»»sa»di»d poe,. Hald, Morie Fretmuth, 4t. Jstrt Mteleu, tSlmerd.  b a. Il l. lk y. Klara lohauua Buitmau», 3 k. 14 p. Karl luzllst Tiit», potisepssell. 37 a. L k IS ». A<w,o.°uo u°u-xp«.«. - 23-iv ««-mx- 1886. Trükitud Liudf°rS'i pürijat. juur.» j. kuluga. Teadaandmised. Tellimijed meie lehe ..Tallinua Sbber" ueale saamad tSikiS kohtades, mis selle uumbri efimeseS hakatuses nimetud on j- mis iseSrams teadaaudmiStes kuulutud saavad, ausamat, ka LlndforS, Partlate trSkimasa» Tallinnas wastawöetud: peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist wastawõtta ja toimetada. Tellimisehindon 1886 aaSta peal: vostiaa öök kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta kop», poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ Rwd, !.»!!.!<>-. «k. lchi, lj. -UIM- m,s, ,-ll- lÄi « eL !<-.»»." «ltta. - »'"»» -w.» -« .-ai.» Z.1i...,, i.i. „«., », »> Hugo Treffner L neljaklassiline kool hakkab 8. Januaril 1886. Tartus, Hobuse uulitsas Nr. 2. HuAQ VroKiior. Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta VMS» 7 jalga pilkad ja 9 kuuni 20 tolli pöikmöetu, ladwa otsast jämedad, h-a hi...a..st Makarmv ja A.M. Luther Tallinnas. Kalendcr » Wht-raamat I 8»« aasta peale on wälja tulnud ja saada Lindfors i trükimajas. Tellimisi meie lehe peale wõtawad maal waSta Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister  Liit; Sagadi mõisas : M. Gustavsohn;  Koerus: W. DnglaS; SimunaS: W. Normann. Liiwiwaal: WiindraS: J. Eglonz HarglaS: kirikuõpetaja W. Christiani. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpctad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. ~Tallinna Sõbra" tallitus üks wesnweS? hea koha peal, suure maantee ääres on ' ara rcntlda. Ligemat teadust annab Strrcwerre moisäwaliisuS, Järwa maakondas Mamiiimine ehk rendi peale andmine. Kakssada seitsekümmend wiis (S7S) deSsätimi maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoo- kraamiga saamad kaksteisttümmendtohat (12,VV9) rbl. eest ära müüdud eh? ?a rendi peale antud. Külwatud on 25 desf. härjapea seemneid, lv deos. rukkid ja 3 de»s. kartnhwlimaa, mis peale selle, ou hea karjamaa. Balti raudtee, pooljaama Wruda ligidal <32 w. Peterburgist ja 59 werSta Narmast eemal). Maa peal wõib wõlg S4VV rbl. seisma jääma. Ligemat teatnst saab mõisa Sjäglitz'» omaniku  juures, Wruda jaamal Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjas Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war. malt „Tallmna Sõbra" tallituseS, LindforS'i  trülimajaS Tallinnas teada anda. Redaktori läbi n iidab see asjata aega, sest tcma peab seda omalt poolelt tallitnsele kirjutama. ..Tallinna Sõbra" tallitus. Kloga mõisas, Keila kihelkon das wõ'b llks yiima-rentnik kohta Laada.