naljast ei ole selle aSja juures pmd«. Muda leiame meie Saksakeeli ,Uue Tartu Seitungi" see» järgmise, SeStiteeli kuulutuse: »Nimede allakirjutamist A. K. P -K präsi,deu!i,  J. Hurti lahtilaskmiseks, wõetakse ikka weel waStu uis ulav te nSukojaS. TartuS, Raatuse uu.litsaS  Nr. 1, pm«ata poolt esimene uks." .Lõhkujad". .Tlewlku" waSta on meile Hargla kihelkonnast üks kiri saadetud. Et aga ,Olewlk" nüüd tulemata jääda, siis ei taha meie seda kirja euue awaldada, kunui .Olewik" jälle toibub kui tema toibub. BalttSkist. Aurulaewad .Dvutschland", ,Helir" ja ,Louise" on jea fiSse kinni külmetanud. Abilaew ,Newa" lakkis ennast läbi raiuda ja sõitis lahtistes wee soouedeS edasi, tunni OSmusaare ligi, külmetas aga seal ise ka kinni. Abllaewad ,Dwtna" ja »Hero" lohkusiwad ennast sadamast wälja, tahtfiwad kolme aurulaewale appi minna. ,Hero" pöõraS pärast ümber ja tuli tagasi; ,Dwina" läks edasi ja on täna, PaaStukuu 28. pääwal, kinnikülmetanud aurulaevade  jnureõ, näib aga jeast maa poole rõhutud saama. ,Hero" on ka uneSte wälja sõitnud. Pakkerorti taga on lahtist wett näha ja ,Newa" seisab jea piirel, on siis ka wangist peaSnnd ja tagasi tulnud. Rahwal, keS jea sisse aukusi raiuwad, et abilaewad murda wõiksiwad, on hea teenlStuS. Meestele maksetakse 1 kunui j 2 rubla pääwaS. Jumal andku tööle mõnu, siis ou ka edaspidi laewadel BalttSki sadama i kasu ja Baltiski rahwal teenistust loota. Esimesed lõukesed ja musträäStad oliwad Paastukiu 21. pääwal BoltiSkiS näha, täna on ka wäsirikud wäljaS. Ilm on soe, aga milla pakS lumi sulab, see on ikka weel wäga küsttaw. IgaükS katsub omal wiisil oma igapääwast  leiba teenida, mõned koguni kentsakal wiisil. Üks ilmatark kõrtsmik meie linnas, on omale une sildi maalida lasknud. Sildi peal seisab suur aurulaew Wene lipuga, kõikuma laeuete peal, ja all lueme: Schenke helm TellKulda see .unemeeltnc" aealou uurija kuulsat kütti, kelle kuju aealou ja euuemuistse jutu wahel ksignb, aurulaewaga ja oma kõrtsiga kokku köita wsima anvab, sellest ei suuda meie mõistu? arst saada. Meremeeste koolt õppijad oliwad Paastukuu 24. ja 2S. pääwal Tallinnas, eksami tegemas. Nanuasöidu TüürmannikS saiwad hea tunnistusega: 1) Heinrich Lindstrõm Wihterpalust. Eestimaalt; 2) Andreõ West ma nn Kastnast, Liiwlmaalt; 3) TöniSßütelmaun  Waemlast, Hiomaalt; 4) Juhan LooSberg Wlhulast. Eestimaalt; S) Jaan Welström Kolgast, Eestimaalt; 6) Mtk Miktwer Kolgast, Eestimaalt; 7) Jaan JÜrgeutS Pöörawerest, Liiwimaalt.  Kaugesõidu  TüürmannikS wäga hea tunnistusega: 1) Dementißa  rh Ho w Tartust; hea tunnistusega: 2) Hans Si m m Pärnust; 3) Kristian Kristiansen Pärnust ; 4) Leopold Rosen Naissaarelt; 5) Nikolai W iekmann  Tallinnast; S) Jüri Jakke Töstamalt, Liiwimaalt.  -- Kaugesotdn Kapteniks, hea tunnistusega: Friedrich  Ho ye r Rootflmaalt. Peale selle sai Dementi Barhhow weike hõbe medalje, wäga hea teaduse eest. Jälle on hulk nori mehi, suuremalt osalt Eesti rahwa lapsi, keda BaltiSkt Meremeeste kool auusa seisuse fl se ja kindlale leiwale ailanud ou. Tänuga Riigiwalitsuse, Baltiöki linna walitsuse ja auustatud, osawa koolitaja w,»sta, peakfiwad meie rannalased seda tähtsat kooli ikka rohkem tähele panema! Kose kihelkonnast. Knida Mev. Veobachter" kirjutab, on Kose kihelkonda», PaaStukuu 12. pääwal kaheksa  noort tütarlast tuiskus surma saanud, keS leerist koju minemas oliwad. Jumal kinnitagu nende omakseid! Tartust. PaaStukuu lv. pääwal oli Tartu linnal jälle see aun ja õnn, üht meie Valgustatud Keisrikoja wõsu teretada. Ennelöunist sõidurongiga tuli MeÄlenburg- Strellhi Herzog Georg Aleksander, temaga ühes endine  Kurator, Riigisekretär Senator Saburow. Tartu koolikonna Kurator, suurkooli Rektor, Linnapea ja Politseimeister  oliwad watShallis, kõrget wõerast wasta wõtmaS, keö Riigisekretär Saburowt juure korteri läks, ennast suure lahkusega limaga, iseäranis aga suurkooli ringkondadega tutwaStaS ja õhtut Professor Dr. Vogel't juureS weikel pidul oli. Teisel pääwal oli kõrge wöeraS Untwersttätl ktrikuS Jumalateenistusel ja õhtul Dawöidow-Sofouowi kontsertis. Paastukuu 21. pääwa õhtul sõitis kõrge wveras oma auuStatud saatjaga jälle ära ja mitmed herrad oliwad teda saatma läinud. Tartu linn ja suurkool saawad. tõrget ja lahked wõeruSkäikn rõõmsas mälestuses pidama TartuS ja ümberkaudu näib hobusewarguõ wäga uhkest õitsema. »UuS Tartu Seitung" kuulutab enamist igaS uumreS seesugustest kangelase tegudest. Paastukuu 17. pääwal koguni kolmest, ühel za selsamal pääwal. sõnumite järel ou Kawilda waldaS, Puhja kihelkoudaS kuue kuu käikus terme tosin hobuseid waraStatud, ja peale selle 14. Küünlakuu pääwal Puhja kiriku juures kaks. MtSsuguseS eluporis need kurjad loomad wälja hautud saawad ja suureks kaSwawad, seda tuleks hoolega uurida. Meie ,rahwuSlikud" lehed peawad nii haledaid kunstkõnefi ih«mchtl«fe waSta, et mägise mest filma tuleb. Ehk aitaks aga üks ,hea naha täis peksa" seesuguseid kunstnikku  st paremini õigele teele, kui paar kuud hellitamist wangimajaS.  .Wanameelised" karedused wviwad küll pahategijaid  kurwaStada, aga heldused panemad mii maks õigeid mehi nutma ja pahategijaid naerma! Riiast. Riia kaupmehed ou Kubernörile PaaStukuu  23. pääwal uhke pidulõune walmistanud. Mishki Westnik" kirjutab, et hiljuti S üliõppijat Ühe wäepealiknga uulitsal ilma asjata tüli otsinud ja teda teritanud. Kas üliõppijad Riia Polytechnicumist wõt Tartu Uniwerfitätist oliwad, seda ei tea ehk ei taha, nimetatud leht ligemalt seletada. Litwimaa Prokurörile on kaks abilist antud, need on Kollegiensekretär Gubski ja Titulärrath Jordau. Whapääwal, PaaStukuu 20. pääwal ou Riia täiskaSwanud  uulitsapoisid ka seda suurt kangelase tegu ära teinud, mis Nakweres algas ja fiiS Tallinnas järel tehtud sai. Umbes üks tosin kangelast oli ühe lahtilastud soldati, wiinast ja õllest kokku segatud solgiga täis jootnud ja temale  siis ühe koti selga sidunud, kus Saksakeeli ,Riia Seitung". ,Arajs", Mweeschu AwiseS" ja ,Kündja" seeS oliwad. Koti peale oli kirjutud: »Seda paberit müüakse kaltsudega üheSkooS." Kotikandja kõrwa asutati ükS teine hulgus kaikaga, ja .Uuemeeline Hariduse Selts" hakkas Liiwaurägede poole rändama, kuS nende kurjategijate  üle kohut mõista taheti, kes ,rahwameeste" trummi järel karata ja ennast rvanameelisest seltskonnast ja kirikust wälja juhtida lasta ei taha. Tee ääres woolas igast kõrtsist waimustatrrd kaltsakaid juure ja juba oli kaunis rongile, umbes 200 ,mete rahwast" koos. kui üks wanameeltne  Politsei pealik kahe alama ametnikuga .takistuseks"  ette tuli. Politsei ametnikud wõtsiwad kurjategijate koti .Hariduse Seltsi" lipukandja käest ära, aga wahwad rongilased paniwad wasta ja saiwad koti kord jälle oma kätte, mis küll kaua ei kestanud, sest rvanameeline wägiwald  wõitis rviimaks ikka. Kott oma sisuga ja mõned pMeie mehed" wiidi Politseisse, ja seal tahetakse nüüd nende palawat waimustust ühegi rohuga natuke jahutada. Mis teha! Kaltsakate keskis on „rahwuslikud" lehed ja »walgust" juba nii suureks kaswatanud, et kõik kõrtsid sellest krrbisewad. Aga kirikud ja kohtud on ,wana pimedusega" nii kaugest „täis tuubitud", et ,rahwameeStel"  weel palju olema saab! Nagu enne juba Kuuramaal. on nüüd ka Liiwimaa rahwakoolide walitsuse poolch rrõuuks wõetud, rahrvakoolide üle üht täielikku arrraunet üleS rvõtta. Kohaline kommisston  saab järgmise nelja asja üle aruannet tegema: 1) Missuguses ülemas ehk alamas järrtuseS kool seisab,  kas koolil oma maja on ehk kas üüritud majas elab, milla kool asutatud ja algatud sai. 2) Kuida ja kelle kulu peale kool ja koolmeister ülespeetud  saawad. Kelle maa peal kool oma maadega seisab, kas mõisniku, kiriku rvõi koguduse maa peal, kas kogudus maa eest renti maksab wöi kas maa ilma rendita antud ou. Kas koolil kapitali on. kas ja kui palju koolilapsed raha ehk muud midagi maksawad, kui palju mõisnikud ia kui palju kogudused koolile ja koolmeistrile maksawad. Iseäranis ou üles wõtta. kui palju Greeka-Õigeusulised koguduse liited kooli maksudest osa wõtawad, ja kui palju koolil ja koolmeistril üleüldse aastast sissetulemist on. 3) Kui palju õpetajaid ja õppijaid koolis, koguduse hingede kohta on. Koolmeistrite nimed ja muud teatused nende õpetnsejärje, elukorra, rahwuse ja seisuse üle; koolitohusliSte  laste aru, kui palju nendest koolis käiwad ja kui palju mitte. kuS jnureõ ka koolis käijate sugu, seisus ja usutunnistus ülespandud saab, kas nemad omast wõi wõerast kogudusest ou j. u. e. 4) Missugust raamatuid koolis tarwitakse, mitu tundi emakeeles, mitu Wene ja Saksa keeles õpetakse, mil aastal Wene keelega algati kui palju maksu wanemale käest uõuutakse,  kes oma lapsi ilma asjata kooli ei saada. Ku ura ma alt. KuuraMtawi piirel ou kauge tuisk. PaaStukuu 11. pääwa öhtast, kuuni 13. pääwani lönneni möllanud. Kange tuul ajaS lund, mis wagasel ilmal mitme jala kõrgusel maad katnud oleks, metsade, põesaste ja hoonete wasta, mitu sülda kõrgeiks hangedeks kokku, kuna keed mitmes paikas paljaks puhutud saiwad. Weikemad  majad oliwad katuse harjast saadik lume seeS, õõnes - tuStest ja tanawatest ei wüinud keegi läbi saada. Aiswikeni  ja Gramsdeni kirikutes jäi 13. Paastukuu pääwal Jumala teenistus pidamata; keegi ei peasüüd kiriku Jakobstadti ligidal on üks talumees oma hobusega lnme alla maetud ja surma saanud. Peterburgist. KeiSri Majestätide kroonid ja teised kallid ehted pidiwad juba Paastukuu 30. pääwal, korralise suuandmisega Peterburgist Moskwa saadetud saama. MoskwaS saab kroonimine kolmel pääwal enne püha tallitust, pidulikul kombel kuulutatud. Daant Kuninga kõrge perekond saab juba Jürikuu lõpul, natuke enne kroonimist  Peterburgi oodatud, kust nemad Keiserlikkus sõtdurongiS  Moskwa reifiwad. Ka teistest riikidest üteldakse wakitseja WürStide enese omakseid kroonimisele tulema. — Inglismaa Saadik maksab Mofkwas oma ja oma ligema ametnikude korteri eeiN2o,ooo rubla üüri; Türgi Saadik 17.000 rubla, Austria' Saadik 12.000 rubla. Ametlikud ja arstlikud uurimised on selgeks teinud, et jutud Würst Gortshakowi kihwtt surinast, tühised oliwad. Tagajärel lisatakse kuulsa riigimehe elukäigu kõrwa, et Würst Gortshakow Eestimaal, Türi kihelkondas Kirna mstsaS sündinud on. Tema ema oli Kirna herra, Baron Ferseui ainus tütar. Würst Gortshakow on ka ikka Vallimaa  kubermangude sõber ja tugi olnud ja on seda iseäranis  üles näitanud, kui mõned erakondlased meie maakirikut taga kiusasiwad. Soomemaalt. Saksakeeli,Peterburgi Seitungile" kirjutakse Soomemaalt kahe imeasja üle. Üks imeafi oli kange kõue raske wälgulöömisega. Norrskäri ligidal, 10. Paastukuu pääwal. Raskeist kõue hoopidest kõikus jea mere peal. Teine ime oli see, et üks Soome koolmeister Wiborgis, kõiki oma kaunis suurt warandust Parikala koguduse  koolile paranduseks jättis, selle kaubaga, et üks ilma usuõpetuseta kool ehitatud ja peetud saaks. Aga Parikala kogudus oli kindlam, kui kefetalwine jea põhjapoolise  mere peal. Parikala kogudus ei kõikunud mitte, ja ei wõtnud seda kardetawat pärandust mitte wasta. Aun selle kogudusele! Poolamaalt. Uue-Aleksandri Põllutöö.suurkoolis, Lubliini kubermangus, kus rohkemalt jäult kõrgemast sugust Poolakate pojad õppimas on, on üliõppijad täielist mässamist  suurkooli walitsuse wasta teinud. Mässamised kestafiwad  kolm pääwa, 4., 5. ja 6 PaaStukuu pääwal. 143 üliõppijat saiwad muist jäädawalt ja igast suurkoolist, muist jäädawalt Uue-Aleksandria suurkoolist, muist sealtsamast määratud aea peale wälja heitetud. Suurkool on esiteks kinni pandud. Moskwast. Wiimased külmad ja tuisud on ka Moskwa ümberkaudu oma ohwrit pärinud. Kaheksa külmawõ.tud  inimese surnukeha on leitud. PaaStukuu 27. pääwal põles Salamonski Zirkus maha. Inimesed ei ole häda saanud ja ka hobused saiwad peaStetud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Riigipääw on Paastukuu 22. paamal jälle kokku tulnud. Niigipääwa saadikud, Sozialdemokratlafed  v. Volmar, Frohme, Bebel, Dieh ja Auer oliwad Kopenhagenis, Sozialdemokratlaste koosolekul, saiwad  tagasi tulles Kielis kinni wõetud, aga pea jälle lahti lastud, kui Politsei nende juures seda ei ei leidnud, mida otsis. See asi teeb nüüd suurt kära, sest seaduse järel ei tohi Niigipääwa saadikud, ilma selle kehakonna enese lubata  mitte kinni pandud saada, niikaua kui koosolek kestab. Sozialdemokratlased tahawad selle üle kaebtust tõsta. Berliinis põles Paastukuu 23. paamal suur Nationaltheater maani maha. Inimesi ei olnud seeS ja keegi ei ole häda ega wiga saanud. DanzigiS on Weikseli jõgi üle kallaste kihutanud, kalda tammid lõhkunud ja hirmust uputust  teinud. Bohnsacki ja Neufähri külad langesiwad esiteks  woolude alla. Rahmas põgenes linna, hulk loomi uppus ära. Tammide parandamiseks saadeti soldatid ja aurulaewad löhkustmad jea eest lahti. Paastukuu 26. pääwal lohkus wesi Plehenendorfi küla juSres uueSte kaldatammi,  umbes poole wersta pikkuselt katki. Rahwas põgenes  kõrgemate ühete peale. Soldatid on jälle appi saadetud.  Inimestel ja loomadel armutakse wiiekS pääwakS toitu olema. Austri a - U n g ruma al t. Graf Majlathi mõrtsukatest  on kolm kohtute käes. Need on tema teener Berecz.  Pitely ja Zavor; üht neljal, nimega Spanga, otsitakse  meel. Kas neil peale rööwimife himu, ka midagi erawiha Majlathi wasta oli, see on meel teadmata. S chweizimaalt. Fallorbe küla, Orbe jõe ääres, on suuremalt jäult maha põlenud. Teiste majade keskis põles ka Postimaja, hulga rahaga ja hindpakkidega. j2OO inimest on ilma peawarjuta; kahju arwatakse 2 millioni franki suur olema. Belgiast. Brüsselis sai ühe Prantslase maja läbi otsitud, keda Ganshoveni kärgatuse süüdlaseks peetakse. Tema juures leiti hulk salatähtedega ülespandud kirjast. Inglismaalt. lirimaa mässajad stgitawad hirmu ja wärinat läbi kõige Inglismaa. Igal pääwal leiab Politsei uusi mässajate pesapaikafi ja wötab ka mässajaid endid kinni. Birminghamis on hulk nylroglycerini lutud, mida sealt Londoui saata taheti. Parlamentis peetakse nõuu ühe karmi seaduse üle kõige nende wasta, kelle juures lõhkumise rohtu leitakse. Shot timaa asjad hakkawad  ka walitsusele suurt muret tegema. Taluasjad on ka seal korraldamata ja weikemate rentijate keskis hakkab nukker meel ennast lausa tüliks muutma. Hädaliste abiks on ennast Üks komitee kokku seadnud ja korjab raha. Gladstone  ise on korjamist, suurema kingitusega alganud.