Sakala . s«. Wiljandis, 30. Juunikuu päetval 1884. VII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Goimendufe adress: toiinendusele Wiljandis. Wene keeli: Lk. kdWu. l.- a.? it ' vi. «I's^iikii,. „Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop. Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adrcssib palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Põllu mullast ja tema parandamisest. 111. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Maakonna kontserdist; rahwa ülelugemisest; teated. Wiljandi maakonnast: Näitemüik, Pärnust: Põrnatõbi; rahe; näitcmüik. Tartust: Eesti Kirjam. Seltsi koosolek; näitemüik; käsitööst; palwekirjad piiskopile: koolieksam; Peipsi kalapüidjad; tulekahju. Wõrust: Juubeli püha. Riiast: Wene seminarist. Tallinnast: Hcckenist; Harjü- Jaani seakarjus. Peeterburgist: Mitmesugused teated. Soomemaalt- Surmatrahwi kautus; kindral-kubernerist. Moskwast: Loomade arstidest; pikse tulekahju. Ssaratowist: Tubaka kaswatamisest. Skopinist: Tuules pöörus. Kaasanist ja Krementschugist: Teated. Kirja wastused.  Kuulutused.  Bob Ellerhein. XIX. Kingitud worst. 11. Uued raamatud. Põllu mullast ja tema parandamisest (melioratsion). 111. 6. Must muld, (huumus). Kui põllu mullas Vähemalt 15"/" musta mulda on, siis kutsutakse teda mustaks mullaks. On temas juba 10 -I5"/o, siis on ta hea huumus muld; on tas 5 —10"/<>, siis on ta musta mulla päraline ehk waresmuld, on temas 3 5"/», siis kutsutakse teda. musta mullalifeks, kui aga wähem kui 3"/", siis on ta nälgmuld. Põllumees teeb wahet pehme ja hapu huumus mulla wahel Mis on siis aga huumus, kuids ta saab? Huumus sünnib aega mööda mädanewatest, kolletawatest, taime ja elajate riismetest: Kus see mädanemine  õhu käes ehk õhu juure saamise all sünnib, sealt saab pehme huumus, keS wiimaks põllu wiljale toiduks on. KuS aga niisugune mädanemine üle liiga wee läbi takistatud on, seal sünnib hapu huumus, milles enam jagu põllu taimi mitte ehk koguni kiduralt kaswab. Meie soo turbla sees on hapu huumus; siin on hulk poolmädand taime jagust mullaga ühes segis. Turbla ja soopind on kas üleliiga märg, üleliiga kobew ja hapu ning mähe taime toidu jagudega. Tahetakse teda wiljakandjaks teha, siis piab temast esite üle liigne wefi ära aetud saama. On see maa aga heinamaa, siis tuleb selle peale waadatä, et ta mitte ülearu kuiwakS ei saa. Peale selle wee ära laskmise piab aga soo wõi turbla maale meel tõisi mulla jagust peale toodama, kes temalt ta üle liiga kobewuse wõi wammi sarnase olu ära kautaks. On merglimulda  saada, siis weetagu seda peale, sest et see sealt huumuSsa haput wähendab. Et nüid seda haput, mis siin huumus mullas on, temast kautada ehk mõne töise olusega ühendada, siis on weel tarwis, et seie juure tuakse ammuniaku sõnnikuga, kaali ja lupja tuhaga ja põletatud lupja. Kunst sõnnik stassfurti sool, kus heaste kaali jagust seeS, on sellele mullale päris hea. Tarwilist tuhka saame seeläbi mõnikord kõige kergemine kätte, et meie soosid põletame. Et soo aga üle liiga sügamaks ei põleks, siis on tarwis temas kraamide läbi wett ühes määratud wõi tarwilises kõrguses hoida. Kõikides neis taimedes, kellest turblas sünnib on wähe kaali olust, seeläbi saab aga see puudus kautatud, et meie tuhka ehk stassfurti soolafi selle mulla pinna sisse paneme Kõige paremine saab aga lauda wõi talli sõnmku läbi sellest maapinnast toidu oluste kehwus kautatud. Seda teab ju iga põllumees, et turbla pinnaga heina maad sõnmku läbi wäga heaste heina kandjaks wõib teha. Pehme ja hapu huumutzse kõrwas tuleb üht kolmandat  huumus pinda fee on nõmme huumus. Nõmine huumus on niisugusest taimedest sündinud, kelles palju parkhaput (louiu, Gefbsäure) on. Et parkhapul kokkutõmbaw (adstriegirend) jnagu on, sellepärast nimetab teaduselik põllumees seda pstida kokkutõmbaw - huumusmullaks.  Parkhaput on tanftne puus, lehtedes, kanarpikk kaswudeS :c. Ka siin piab sõnnik, tuhk ja lubi appi wõetama.  Et parkhapu taime kaDvu takistab, sellepärast paneb ka kärner sagedaste parkalist pruugitud puu koort niine pindu M. aia teede peale, mis umbrohtu sigineda ei lase. Seda „parkhoone pära" wõib alles siis põllu wäeks pruukida, kui ta õis meega, tuha ja lubjaga kauem aega õhu käeS seisnud on, kus teda sagedaste ümber segati. Huumust peetakse küll enama jau põllu muldade headuse  mõeduks, aga sellegi pärast ei ole päris huumus muld (kus enam kui 15°/») põllu mehele just kõige parem. Aia wili ja naerid ze. armastawad küll iseäranis huumus mulda, aga kõrswiljad ja härjapea ei taha teda mitte. Ta on kobew, wäga mähe kindel, kaswatab enam õlge kui tera. Peale selle ei saa temas tali külm mitte heaste läbi. Huumus pinda, iseäranis majade ja linnade ümber wõib sügawal läbikündmise läbi parandada. Nii palju meie põllu muldadest. Kes selle üle pikemalt ja laiemalt teadust tahab, piab muidugi põllu harimise raamatud ehk õpetatud põllu mehed nõuuks wõtma. Meie arwame aga sellest sammastki üleüldiseks arusaamiseks ja seletuseks küllalt saama. Hea ja tarwiline  on see muidugi igale põllu mehele, kui ta oma põllu mulla igakord nime pidi ja tema oluste järele tundma õpib, siis ei saa see talle mitte raske olema oma põllu tarwis niisugust wäetamise wiisi ja wäge ära walida, mis talle kõige enam kasu toob ja Võimalikult kerge ehk odaw saada ehk walmistada oleks. 11. Uue maa tegemisest. Uue maa tegemiseks nimetame meie seda põllumehe tööd, misläbi adra eest kõik takistused ära koristatakse ja kõik see ära kautatakse mis kultuur taimede kaswu tülitab ehk keelab. Uue maa tegemise juures tuleb kahte asja tähele panna; esiteks: kas tehakse terme talu täis uut maad wõi tehakse teiseks paljalt uusi jagusi haritud põllule juure. Esimene töö on palju tähtjam kui töine ning nõuab enne head rehkendamist ja arupidamist, sest peremees piab siin wäljaarwama, kas ja kui palju puhast kasu ta pärast omast põllust wõib saada. Siis piab ta tegemise kulud ülesse arwama ja need summad weel sinna juure panema, mis seni mitte maast kätte ei saada, künni põld weel puhast kasu ei anna. Siis peawad  weel kulude indressid ja indresside indreSsid ka weel wäljaminekuks arwatama kuni. põld puhast kasu toob. Sellest on nüid isegi näha kui ettewaatlikult niisugust suuremat uue maa tegemist piab ettewõetama. Siin tõuusewad kulud weel iseäranis ka seeläbi, et hooned, kaewud, teed zc. uue koha rawitsemise rehknungi peale tulewad. Seda on mitu korda ja mitmel pool juba nähtud, et meeS maategemisega küll tooni sai, aga hoo- nete ehitamisega pankrotti jäi. Tahetakse aga paljalt mõnda tükki uut maad talu maa kõrwa teha, siis on asi koguni liht, tuleb aga selle eest hoolt kanda, et maale tarwiline mägi (sõnnik) sisse saab. Mõnel pool katsutakse  mitu külwi järestiku uue maa peale teha, ilma et maad selle juures wäetatakse. See on halb ja rumal wiis ning kurnab maa täitsa ära. „ Narri sina põldu ükskord, põld narrib sind üheksa korda." Toidu jaud piawad ikka põllupinnaS hoitud ja Väetamise läbi rehkendatud  saama, nagu ka hoolsa pinna harimise läbi mineraalisid tsidujaud sulaks tehtama, et nad sel miisil teed taime sisse leiaksiwad. Metsast uue maa tegemine ei ole raske. On puu hind natukenegi nimetamise wäärt, siis teibad, põletispuu  ze. ruttu müitud, kui nende hulk oma tarwidusest üle käib. Niisuguse uue maa juures tuleb wäga selle peale waadata, et temas olewad taime risud, puu- ja rohu juured Võimalikult ruttu mädanewad ja pind pea lihti jäeb. Seda wõib seeläbi edendada, et uut maad lauda- wõi talli sõnnikuga sagedaste wäetatakse, küntakse ja äestatakse, iseäranis enne talwe; ülepea see uus pind piab õhuga heaste kokku puutuma. Kui uues maas palju juuri, rohukamarat ze. on, siis wöib teda kütistada  s. o. põletada. Seeläbi kautatakse küll mulla pinnas olewad kahjulikule putukate tuped ja munad, aga rikutakse ka jälle kasulikka ja tarwilisi ära, mida mullal hädalt tarwis on. On uues maas pehme huumus, siis wõib tema peale esimesel aastal kaera teha, mis aga tugewaste tuleb kinni trullida. On aga uues maas hapu wõi kange huumus, nagu näit. nõmme maas, laastatud tammikute  pinnas, siis on soowida, et uusmaa esimene sui kesaks jäeb, et tale ammoniaksõnnikut, tuhka ehk lupja peale kantakse. Tulewatel aastatel tehakse siis kartohwlid,  naerid, kaera ehk rukist. Ka on hea, kui niisugune uuS maa mõneks suweks lamba karjamaaks jäetakse, sest et lamba kusi taimede juured rutemine mädanema ajab. Sagedaste tuleb niisuguse pinna juures 5—6 aastat rawitseda ja oodata enne kui nisu, härjapea ehk põllu heinamaaks kõlblikuks saab. Kanarpikku leitakse kõige enam kuiwal kohal, liiwa ja lubja peal; weetamise läbi kautatakse see taim kõige kergemine ära. Kui liiwa pinnal kanarpikk wäga tugew on, siis wõib kamara kord, turwastega ehk hagadega segatud, ärapõletatud saada. Ka wõib põletatud lupja selle pinna peale tuua, mis nõmme park-hapu kinnipeab ja hapu wõi kange huumusse pehmeks teeb. Turbla- ja soo-maa põlluks tegemise juures tuleb wett ära saata ja siis seda metsmaad harida. On maaõ head turwast, siis tuleb see wäljalõigata ja oma ehk müima tarwis ärapruukida, kuna järele jäenud pind heina- ehk põllumaaks tuleb rawitseda. Hollandi maal käiwad suurematest turbla soodest just laewasõidu kaanalid  läbi. Mädant samblast sündinud kobew ja wanuSte walkjaS pruun samblaturblas saab kuiwatatud ja uuemal ajal sagedaste lauta sõnniku sekka riputatud. Kõige kergem  on aga seda maad põletamise läbi teha. Tuli kautab  huumus-hapu ära, mis taime siginemisele wäga t"kis- Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; TallwnaS: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PärnuS: „Endla" Seltsis herra Kuud ewii ta ja'E. raamatupood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; WoruS: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paftes: Seidelberg; Peeterburgis: K. Leopas, keveuis npoon. Wui. 80 ja N. Mattis sen, Ksnenill npoon., x Raoalleu. uoera, 28/21. Wiljandis: F. Feldt.