ja ise Ottole ka kaunis terawaste wastu rääkis, sest marjawiina märjuke oli meeste keele paelad juba Vallalisemaks ja were palawamakS  teinud. Nii Vastumeelt, kui majorile tema eemale minek oli, nii rõõmus oli ta ise selle üle, et oma kallikese soowi Võinud taita ja oma paha meelt jõudnud talitseda. (Järg tuleb.) parunid von Medem ja Manteussel. Ka selle seltsi liikmed olla Hasenpoti maakonna mõisnikud  ja ta olla esimene niisugune ühine piimatalituse  seltS terwel Kuuramaal. Piima ostetawat niihästi suurte- kui weiksepõllumeeste käest. Seste juurde tähendab „Bilt. Westn." kaastööline, et weiksepõllumehed küll piimatalituse  parandamisest ja laiendamisest seltside abil rääkida, aga tegemisega ikka tagasi jääda, kuna suurepõllumehed endid wäheldaste kapitalidega  selleks ühendada ja nõnda jääda weiksepõllumehed  esimestele ainult piima kätte wedajateks  ja wiijateks „ja nõnda kõigile töistele,  aga mitte endile kasu saates." WeiksepõllumeeStel  olla tulus ise oma keskis niisuguseid  piimatalituse seltsisid asutada, mida kirjasaatja  ühe Riiast wõetud näitusega tõendab. Siguldast (Segewold) kirjutatakse „Ba!ss"ile: teatasiwad hiljuti, et uue raudtee awamine mitte 1. Nowembril ei saada sündima,  nagu waremalt arwati, waid alles tulewa aasta aluötusel. Aga selle peale vaadates, et tööd aegamööda edenewad, piab juba kartma  hakkama, kas raudtee siiski arvatud saab ja kas mitte termin weel pikendatud ei saa? Tee ise on küll täieste valmis, et käimisel tema peal takistust ei ole, aga kui kõrwalisi töösid, jaama hoonete ehitamist waatame, siis piab tõisiti mõtlema: need ei ole weel sugugi walmissaamisel, et neid. pia pruukida wõiks. Riia ja Wõnnu wahel saada Sigulda jaam kõige suurem olema, aga siiski näitab ta töiSte wanemate raudtee jaamade kõrwas wäheldane olewat: see waksal saada ainult 8 sülda pikk ja 5 sülda lai, hööweldatud ümargustest palkidest  ühekordne puu maja olema. Jaama taha, wariku ja maantee äärde saada lõhutud põllukividest uhke kahekordne wõõraste maja ehitatud. Nagu teada, on Sigulda ime-ilus maakoht ja saab nimetatud wõõrastemaja muidugi  nimelt nende tarwis ehitatud, keS raudtee  walmissaamisel sealset looduse ilu imestama ja waatama saawad minema. Kirjasaatja ütleb, et sündlikumat kohta nimetatud jaamale ei oleks wõinud saada ja et ta looduse ilu imestajate  keskkoht saada olema. Noh, ehk sõidab mõni „ Sakala" lugeja edespidi ka seda „Liiwimaa  Schweitsi" waatama ja uut raudteed „proowima". Soomemaalt. Wene lehele 'llsLOeiiltle kirjutatakse sealt, et tänawuse kooliaasta algus seal selle poolest koguni tähtjas olnud, et sealses Wene Aleksandri gimnasiumiS estmest korda koduste keelte, Soome ja Rootsi keele õpetamine sisse on saetud. Nende keelte õpetamiseks on nädaliS 43 tundi määratud, mis nõnda õpeplaani peale ära on jaotatud, et Soome keelt sellel mõõdul, kui kohastes Rootsi- ja Rootsi keelt jälle kui kohastes  Soome koolides õpetatakse. Nende keelte õppimine ei ole Aleksandri gimnafiumi Spilastele  kull just mitte kohuseks tehtud, waid neid keeli õpitbad ainult niisuguste wanemate lapsed, kes oma lapsi sealses ülikoolis tahawad lasta õppida ning soowiwad, et nad ka pärast seal maal ametit saakfiwad. Ühtlasi on ka seal kahes erakoolis Wene keel õpeasjade sekka üles wõetud, nimelt hra Gödengrani kauba koolis, kus Wene keelt igas klassis kaks korda nädaliS õpetatakse, ja hra Persch'i Saksa tütarlaste koolis, kus alamas klassis üheksa tundi nädalis Wene keelt õpetatakse.  AaSm üheksa wõi kümne eest õpiti siin suure hoolega Greeka keelt, nüid astub aga selle asemele Wene keel. Greeka keelt õpiwad ainult need, keS ülikooli astudeS niisugust teadust  tahawad õppida, kus ilma Greeka keeleta võimalik läbi ei ole saada. „Uusi Suometar" ütleb, et wa na viisi järele muidugi uueks m. r. sekretäriks sille endine abiline (Juhan Kasimir Ehrenrooth) saab ja sellepärast enam tarwis tähelepanemist selle peale käända, keda uueks abiliseks walida. Nagu kuulda, saada selleks Wiiburi lääni kubernöör  Kaarle Tudeer. Hiljuti wõeti Raahe linnas Pietari Brahe auusammas katte alt lahti. Sellel mõõdul, kuidas Soome keeleliste  koolide õpilaste arw kaswab, kahaneb see Rootsi keelelistes koolides. Kuopio Rootsi keelelist tütarlaste kooli arwatakse sellel põhjuse!  surewat, sest selles koolis olla nüid algawal  kooli-aastal 7 õpilast ja 9 õpetajat. Uus ader. Sepp Holmström Janakkalas  on uue kaänd-adra wälja arwanud. Sellega wõida kas kahe ehk ühe hobusega tünda ja juhtijaks wõida pikem wõi lühem mees olla. Ader kaaluda 2 leisikat. „KaduaastakS" kutsuwad Soomlased õigusega sarnast kaest aastat, kui tänawu, kus kuri hall paljudes paikades põllumehe lootused oma aastase waewa ja palehigi kohta kõige kurwemal wiistl tühjaks tegi. Kakskümmevd aastat tagasi (1868) oli õige raske nälja-aasta. Soomes andwat mõned kaupmehed oma ostjatele weikesi käsulist raamatuid kaubapealiseks.  Eesmärk, mida meiegi kaupmeestele wäga soowitada oleks sigarite, tubaku ja  lõhnasjaagu  asemele. Soome aadeli mees E. v. Willebrandt on oma „Chatarton" nimelise ratsahobusega igaS wõidu ajamises esimese auuhinna saanud, nii hiljuti ka Moskwaski. Sõidu maa oli seal 6 Versta, kus 22 takistust ette oli pantud. Chatarton)sõitis selle 8 m. 41 sek. ära. Soomlaste jõuust kõneleb „Tüpiv", et ühes jõuukatsumise Võitluses töömees Pekka Tolwanen 47 leifikat tõstnud. Talumehe poeg Pekka Newalainen wiSkas ilma hoo wõtmata 16 naela raskuse kuuli 36 jalga kaugele. Põllumees Olli Mustonen tõstis 34 naela kaaluma  raskuse 456 korda ühte joont ja tõstmine  kestis ainult 56 minutit. Siin tuleb seda tähele panna, et need mehed sarnast tõstmist  mitte harjutanud ei olnud, nagu kunstjõuumehed,  kes oma tõstmisi raha eest näitawad.  Ainult seal, kus rahwas tingimata karsk, ilmub sarnane jõuud. Alkoholi ja nikotini kchwtiga nõrgendatud musklitel on see wõimata. Hra U. Koistinen on oma harjatööde eest jriide-, juukse-, laua- j. m. harjad) Turu, Samonlinna ja ka Mõskma näitustel aunpalka saanud. Nii edeneb Soome käsitöö. Hra Juho Hakala olla peale saja õige head wilja tuulamise masinat teinud ja müiwat  neid üsna odawalt, 35 marka tükk. S. Kirj. Seura poolt on Kalewala tõisendite 1. Vihk ilmunud. Mainowi „Mordwalaste  seaduse kombedest" on walmjssaamal. Selts on jällegi hulga rahapallast ja raamatuid  rahwalaulude ja muu wanawara korjajatele  wälja jaganud. - Joodikute paranduSpaik, mida õnnis J. Krohn ja kirikuõpetaja Elis Bergroth asutasiwad,  awatavoat tänawu sügise ja saawat juhatajaks kooliõpetaja K. Werko, teatab „Aamunairut." Wõi eest sai Soomemaa minewal aastal  11 miljoni marka ja puukauba eest 33'/? miljoni marka. Dr. E. Setalä on praegu Kuuramaal meie sugulaste Liiwlaste seas Liiwi keelt uurimas.  Temaga seltsis on üliõpilane W. Wallin, kes Liimlaste asutusi ja majariistu ülesjoonistab,  kui ka mõistatusi, wanusõnu, juttufi jne. kogub, milleks ta ka ülikoolilt 456 marka abiraha  saanud. Karsk linn on Kajaani Soomes. Seal ei ole kellegi! kangete jookide müimise õigust ja ei saada Võõrastemajades ka „roarüibet" wõi sööginapsugi, nagu mõni joomamees kaebanud. Õis. Kui kewadise iluga Kord läksin metsa kõndima: Siis haljal, lehk'wal niiduraal Seal leidsin õie murumaal. Õis õrnas õhus heljumas Mul nuppu wastu painutas, Kui tahaks ta just meelega Mind wiisakaste tereta. Ma seisatasin õie ees, Mul sala rõõmust süda kees: Oh Looja, kuis nii iluga Siin ehid õie õrnema! Kui sügise, meel õhtu eel, Kord rändasin selsammal teel Ja kewadise rõõmuga Õit läksin üles otsima: Siis pisar paisus silmasse. Kus enne õitses õieke, Kus kaswas kaunis kannike, Sealt leidsin tühja aseme. Oh õis, miks nõnda wara sa Ju pidid surmal' närtsima? Nii kurtsin kurwalt mõttessa Ma, nagu üsna troostita. „Miks seisad kurwalt imme?" Nii oksal laulis linnuke, „Kui jälle jõuab kewade, Siis unest õitseb õieke." ..Kui aga sina, imme Kord kaod, närtsid surmale, Siis selle mulla pinna pealt Sind igawest ei leita sealt." Wenemaalt. Peterburist. Päälinna lehed otfiwad igalt poolt wigasi, kust 17. Oktobri raudtee õnnetus tulla wõis. Nii nurab ka »ooLob kp6N»« lelle üle, et raudteede ametis palju Poolakaid on. Raha ministeriumi olla seaduse plaan sisse antud, et nimelt edespidi Wene alamatele  wäljamaal reisimine ära piaks keeletama, sest stiS jääda iga aaSta 200 miljoni rubla Wene raha Wenemaale, mis nüid reisijad wäljamaal. wälja annawad. Keiserliku söögiwaguni riismed, nagu nad õnnetusest 17. Oktobril üle jäiwad, mõeldakse  jäädawalt selle kabeli juures ülewel hoida, mis finna ehitatakse. Kuulu järele teatab «, et Teedeminister, kindral-adjutant Possjet oma tähtsast ametist ära tahtwat astuda. Arwamise  järele saada, kas kindral Swerewwõi Paucker tema järeletulejakS. Kuningaemanda Natalie tarwis olla Kutno maakonnas 1800 000 rubla eest üks mõiS ostetud. Lehtede sõnumite järele mõeldawat piiri-tolliwahtide arwu tubliste suurendada. Mõndasugust. Tulewa aasta kardetawad päewad. Tuttaw Rudolf Falb, kes juba mõnda korda maawärisemisi ja muid kardetawaid looduse awaldufi ette on kuulutanud, on tulewa 1889 aasta kardetavate päevade nimekirja juba avaldanud.  Kardetavateks päevadeks nimetab ta sarnaseid päiwi, kus kas maavärisemist, kanget  tormi, müristamist, ränka vihma ehk muud iseäralist looduse avaldust tulemas on. Ta jaotab neid kardetavaid päiwi kolme jakku. Esimese klassi päewad, kus ilma välja jää mata midagi suurt juhtumist looduses tulemas on, langevad 1889. aastal meie kalendri järele järgmiste kuupäevade peale: 5. Märts, 3. Aprill, 3. Mai, 39. Juuli, 28. August, 12. Oktober ja 11. November. Töise klassi kardetawad päevad: 19. Januar, 3. ja 17. Weebruar, 19. Märts, 1. ja 39. Juuni, 13. ja 27. September ja 19. Detsember. Kolmanda klassi päewad: 5. Januar, 18. Aprill, 14. Mai, 16. Juuni, 16. Juuli, 14. August, 26. Oktober ja 25. November. Nii on siis 7 esimese, 19 töise ja 8 kolmanda klassi, kokku 25 kardetavat päeva. Pidagu siis tuleval aastal igaüks neid päiwi meeles ning pangu tähele, kas Falbi ettekuulutust uskuda maksab või mitte. Ilma ettekuulutaja. Oige lihtsat ilma ettekuulutajat võivat igaüks omale järgmise!  viisi! valmistada : Wöta tolli jäme ja 19 tolli pikk klaastoru ning pane sinna järgmine segadus sisse: 2 drahma puhast salpetert, V? drahma salmiaki, mõlemad peenikeseks  õõrutud ja 2 untsi viinavaimu ning pane siis toru või pudeli ots pealt ühukese peenikeste aukudega põiega kinni. Kui ilm ilusaks läheb, siis vajub paks põhja ja viinavaim  on peal selge, tuleb aga värsi vihma, siis tõuseb paks osalt põhjast ülesse ja vedelik läheb klaasis segaseks; on pikse vihm või maru tulemas, fiiS tuleb paks kõik põhjast ülesse vedeliku pinnale, läheb seal nagu koorikeseks ja viinavaim näitab nagu käärimas olevat. Niisugused ettekuulutused näitavad enam kui 24 tundi ette ning näitavad ka seda kust poolt maru tulemas on, sest paks kogub siis alla tuule klaasi veerde kokku. Surm Starnbergeri järves. 24. Oktobril võeti meie lugejatele tuttavast Starnbergeri järvest kaks naisterahva surnukeha välja, nad hoidsiwad kõwaste tõinetõise ümbert kinni. Kalamees Liedl leidis nad sealtsammast kohast, kus kuningas Ludvig'kl uppunud oli. Nähtuse järele olivad nad ema ja tütar; esimene  võis 49 kuni 45 ja töine 16 kuni 18 aastane olla. Nende riided olivad kaunid ja kallid; nimetamise väärt on iseäranis üks briljantidega kuld uur. Raha leiti nende juurest  umbes kaheksa marki, nimekaarta, kirju ja sellesarnast ei olnud leida, nii et teadmata jäi, kes need enesetapjad olivad. Wihmawari, ülikuued, käekorw, kus kallid glaee-kindad sees olivad, seisivad rannas unikus, ja nimelt hiljuti  ehitatud Ludwig 9. mäleStusesamba ääres. 25. Ottobril saadetud telegramm teatab: Enesetapjate  nimi ja teo põhjus alles teadmata. Nemad tuliwad tõisipäewa õhtul Münchenist siia, üirisiwad Sigeli võõrastemajast kambri ja laslsivad omale õlut tuua. Warsi peale selle laskstwad nad kalamehe naise endid Berg'i viia, kuhu nad kella poole viie ajal jõudsivad.  Puiestikus küsisiwad nad kalamehe Liedli käest, kus kohal kuningas Ludwig 9. surnud ja pärisiwad veel muid lähemaid teadusi tema suremise üle: kaS järw oma ohwrid eneseS piab wõi weerde wälja ajab. Kell kolm weerand  seitse saatstwad nad oma nõuu korda, kus nad enne wististe Ludwig 11. mäleStusesamba  ees palwet tegiwad. Eile kell 12 leidsiwad  sepapoisid nad järwest üleSse ning kalamees  noorem Liedl, kes ka kuninga Ludwig'ki üle tõi, tõi nad lootsikuga Berg'i. Surnute näod on sinised ja näitawad raSke surmaga wõitlemise jalgest. Surmas hvidstwad nad nii kõwaste tõinetõisest kinni, et neid koguni raske lahutada oli. Wa tikani lossil, püha isa kuulsal elukohal on 11500 tuba. Peak paawSti ja „püha kollegiumi" on pühal isal weel seal alamaid: 20 majawalitsejat (major domoS), 120 maja prälaati, 170 salateenijate ülemat, 6 tuapoiöte ülemat, 36 kindralstabi ohwitseri, 60 gardewäe meest, 130 ülearu tuapoiSst, 200 iseäralist auntuapoiSfi, 14 Schweitst ja palee gardewäe ohwitseri, 7 auu-abipiiSkoppi, 7 wälimist auu-abipiiskoppi, 20 salakirjutajat, 10 tallmeistert, 50 uksehoidjat jne. Kõik kokku 1160 inimest. Jälle uus leidus. Amerika on tuttaw imede maa ja sellepärast sünnib seal sagedaste mõndagi, millest muu ilma elanikud undki ei oska näha. Nõnda on seal Alegani linnas üks isand W. Hegg selle targa mõtte peale tulnud, kõiki linna majasid torude läbi mitte weewärgiga ühendada, miS ju wauksgi ilmaS ammu tuttaw asi on, waid  õlleköögiga,  et igaüks kodus tahtmise järele selle kosutawat  ja karastawat märjukest wõiks maitseda. Kuu lõpul pruugiks õlleköögi ametnik ainult iga majasse minna ja koutrol-aparadist järele waadata, kui palju õlut tarwitatud ja wõtakS selle järele maksu wastu. Selle järele ei pruugiks Ameriklane edespidi „joogi" pärast mitte enam kodust wälja minna ja wõiks siis kõrtsid rahuga .hengusele" minna. Kunas wana maailm nii kaugele saab, kus weetorudki sagedaste sõna ei taha kuulda? Kirja wastused. 642) S. R. R. Lugege lehte hoolega, siis ei jää Teil mõni asi mitte nägemata, nagu nüid on jrchtunud. Kus uus politsei korrani?, urädnik, teil korteris on, ei tea meie mitte. 643) J. L. H Käes, kuid ei ole «maldamiseks tarvilist  tähtsust. 644) G. J. R. Esimene sõnum ei ilmu, töised leia» wad tänuga ruumi. 645) Siirius. Lehes. 646) O. R. J. Saatke meile näha, muidu ei ole wLimalik  mingit otsust anda. 647) J R H, Sarnased kirjad teemad üsna head meelt. Mitmekordseid terviseid tagasi! 643) J. S. H. Küsitawate lehtede adressid on koguni lihtsad: Pole muud Lärmis kui lehe ja Peterburi nimi. 649) J. R. K. Teie kirjast tarwitame ainult ühe lülikese.  650) L. A. „Kergem süidi anda, kui süidi kanda" on täieste õige; sellepärast tuligi mäest midagi ette, mis õiguse pärast wälja oleks pidanud jääma. Halb saagu unustatud, hea jäägu meelde. Teatama asja kohta ei tea praegu meel kindlaste midagi ütelda; aga tarwis ikka on. 651) J. P. S. Ei olnud kadunud, maid unustuses. Pidite asjata uucste kirjutama; andke andeks. Tõotatud tööd ootame. 652) Rohusirts. Laul ei lähe mitte sugugi. Kiri alleS saatmata. 653) J. K. R Olge terme saatmast; saame tarwitama. 654) J. S. J. Tarwitame otsast. Puuduma numbri saatsime. Uuemad sõnumed. Eesti Kubermangu ajaleht annab ametlikult  teada, et ajaleht „Wiru!ane" on taieste kinni pantud ja selle ajalehe toimetajale  J. Järwele on kaheks aastaks Balti kubermangudes (EeSti-, Liiwi- ja Kuuramaal) ja Peterburi kubermangus elamine ära keeletud.  10. Nowembriks pidi ta juba Tallinnast  ära läinud olema. Selle järele wõib ta siis igal pool Wenemaal elada, üksneS nimetatud  kubermangudes mitte. (Post. ja N. D. Z.) Põhja telegrahwi seltsi telegrammid. Peterburis, 4. Now. Kindral Ernrooti Soomemaa minister-riigisekretärikS nimetamine anti täna ametlikult teada. Peterburi Kommerz-kohus  tunnistas eile suure wiljakaupleja Feodor Owssjanmkowi pankrotiks. Wölad on miljoni rubla luured. TMrdshuis, 2. Now. ustawate sõnumite  järele on Isaak khan, kes Kärki maakonnas  elab, Afganistani TurkestaniS jälle ülesse tõusnud. Tema poolehoidjate hulk piab iga päewaga kaswama. Kopenhagenis, 14. (2.) Now. Wene suurwürst Auujärjepärija jõudis õhtu siia, kus teda terwe kuninga-perekond waksalis waStn wõtmas oli. Peterburis, 6. Now. Keiserliku kõrguse suurwürSn Paul Aleksandrowitshi kihlused kuningliku kõrguse (Kreekamaa printsessi Aleksandragl  kuulutati täna ametlikult wcklja. Teede minster kindral-adjutant Possjet on oma enese palwe peale ministri ametist lahti lastud ja riigi nõuukogu liikmeks nimetatud. öö 45. Sakala. 1888 Wäljaandja ja wastutaja toimetaja J. Peet.