kide omad käed adra külleS olema piawad ja olgu lõpeks need pühamad tänusõnad: „Jumal Keisrit kaitse Sa!" . Keiseriina nimepäewal 22. Juulil pidas Aleksandri-kooli  Wiljandi abikomitee Wiljandi Eesti Põllumeeste  Seltsi majas Aleksandri-kooli heaks näiteamiki. Pidu ilustajaks olid Wana-Wõidu ja Sürgawere mängukoorid  ja Koidu seltsi laulukoor ja klawerimängija neiu Anna Wacker. Näitemüigi lõpul oli ka tants. Sissetulek oli 153 rbl. 71 kop., kulud 53 rbl. 46 kop., ning jäi 166 rbl. 25 kop. Aleksandri-kooli heaks üle. Abikomitee nimel: kassahoidja J. Johanson. Pealseisaw aruanne on meile äratrükkimiseks läkitatud, mis ka sedamaid teeme. Saakstwad sarnased aruanded natukenegi ennemine awaldatud, siis ei tuleks kunagi ekslifi  arwamisi sissetulekute üle ette. Wiljandi fillakohtunikükö on V. von Helmersen, tema abideks U. von La-Trobe ja Harald von Stryk; stllakohtuniku asemikuks A. von Stryk Kõpust ja abide asemikuks B. von Bock Mardist Liiwimaa kuberneri poolest kinnitatud saanud. „Tallinna Sõbra" toimendaja nuriseb meiega, et temal meie lehest mõned numbrid saatmata olla jäenud ja kahtlustab meid, nagu oleks meie „tallituses laua all" lehe ära näppajad. Suu igal mehel omast käest! Kord saime meie küll hr. Eichhorn'i käest kirja, milles tema mõnda kaduma läinud nummert uueste saata soowis, midas meie ka sedamaid täitsime. Meie saame „T. Sõbra" Tallinnast tema wälja-cmdmise kohast ja saadame ka omad lehed Tallinna, sest meile ei ole töist adressi üleö antud. Lähewad nüid Sakalaid ja ka Lõisi lehti, nagu „T. Sõber" ütleb, kautsi, siis piaks see hr. Eichhorn'il kütt „arusaadaw"  olema, et lehed tema oma tallitusse kautsi lähewad ja nad sealt ka järel pärida on. Tehtagu seda ja jätku meid ja muid lehtede tallitust kahtlustamata, kui puudus ja wiga omas majas on. Pärnu maakonnast. Liiwi kuberneri härra on Wandra Uennaste taluomanikule Hans Kitfing'ile luba annud, oma koha peale tuletikkude wabrikut ehitada. Asi ja katse on uus, aga õnne piab ettewõtjale igamees soowima, milleläbi meie weikeste metsade omanikud ka oma wõsakesteft mõnda kopikat teenida wõiwad. Tartu lehtede teate järele on Liiwimaa kuberneri härra Schewitsh minewal nädalil Wõru ja Tartu kohtuid läbi waatamas käinud. Ka on tema üht wallawalitsust rewidecrinud ja kõik korras leidnud. Tartu kuratori abiliste asemel on kaks koolide inspektori ammetisse pandud ja nimelt saab neist riiginõuunik  Lcbedow Tallinnas ja töine inspektor Speshkow Riias elama. Wõru linn pidas oma sa'a-aastalist jubileumi õige toredaste 20. Augustil ara. Esimesel päewal oli Liimi kuberneri härra Schcwitsch ise ka pidust osawõtmas ja linn oli läbi ja läbi pidu ehtes. Naabri linnadest saadeti  igalt poolt õnnesoowitusi ja nõndasama ka kaugel elawateft linna oma kodanikudest. Wülstk priitahtlik tulekustutajate selts pidas 17. ja 18. Augustil oma 17. aastapäewa, millest rahmas suurel mõedul osawõttis. Raekoja ees, kuhu nad endid kogusiwad,  laskis linnapea Silsky Keiserlikku Majesteeti elada ja lauleti Keisri-laulu. Tartu ja Adseli tulekustutajate  seltsid olid Snnesoowituseks saadikud saatnud, keda lahkeste wastu wõeti. 19. Augustil pidas seal kohaline Aleksandrikooli  abikomitee Lamberti suures saalis näitemüiki, mis 160 rbl. kooli heaks sisse olewat toonud. Kuuramaal on ka Augusti-kuu keskajal öö külm kartohwlitele palju wiga teinud. Esimene kahju on juba sellest, et külma läbi kartohwlite kaswamine äralõpeb, mis omalt kohalt alatine kuiw juba küllalt takistas ja töiseks hakkawad külmast rikutud juba maa sees mädanema. Miitawis on mõned noored tüdrukud kokku löönud ja isekeskis 200 rubla kokkupannud, midas nad siis kiriku korjamise kotti selle tingimisega pandsiwad, et seda summakeft  ilmateenistuseta ja abitarwitawate teenija tüdrukutele  antud saaks. Minewal aastal olid needsamad tütarlapsed  wõi neiud kaunid summad miösioni tööde heaks kokku pannud ja tahawad tänawn koduse elu tarwitustele mõned kopikud korjata, mis esimesest hulga tähtsam on. Tallinnast. Raha - minister Bunge sõitis wõeralt maalt tulles Tallinnast läbi, kus teda sadamas Eestimaa kuberner, politsei-meister, Tallinna linnapea ja töised raha-ministeeriumi all vlewad ammetnikud teretamas oliwad.  Minister waatas sadamat ja sadama aitasid üle ja sõitis õhtu jälle tagasi pealinna. Rakwerest. Koolmeister M. Lindenberg, endine ~Walguse" lehe toimendaja. on päris nõdrameeleliseks läinud. 18. Augustil awaldas ta korraga enesest meelehullustust.  Ta sõimas esite oma naist roppusti, tahtis koolilapsi peksta ja tegi muid meeletumaid tegusi. Teda tahetakse Tartusse hullude majasse saata. —1 —. Peeterburgift. Mitmed Wene lehed rõõmustawad selle üle, et tänawu Kiewis Greeka õige-usu piiskopide koosolek ära peetud saab. 200 aastat ei ole mingit tähtsat waimulikude koosolekut olnud ja saab wissiste nii kaua aja taga mõndagi kiriku asjades parandada olema. Kachanow'i komisjon ei tahtwat enam meie maawalitsnse kohtasid muuta, waid aga ainult ettetulewaid  wigasi parandada. Wene sõalaewadest on üks jagu suurte maailma merde saadetud, et sõa ajal oma riigi kauba-laewasid kaitseda wõiksiwad. Soomest kirjutatakse meile: „Auustatud „ Sakala" toimeudus! Siin pian oma lubamist, ühest Soomemaa peetud pidust kirjutada, täitma ja palun siis neid ridasid awaldada. 22. Juulil juhtus mull see ilus õnn osaks, ühest Soome rahwuslikust pidust osa wõtta, mis ma juba ammugi igatsusega ootasin. Pidu, õigeste ütelda asjade wäljaloosimine (loterii) peeti Häämenlinna ligidal maal, Hattula kihelkonnas, Meerula külas, selle küla kooli heaks ja on seepärast seda tähtsam. Palun siis auustatud „Sakala" toimetust mõned read sest awaldada, et Wiruwelled  ka näeks, kuidas meie suguwennad Soomlased oma pidust piawad! Ruumikas koolimaja oli se-est kui ka wäljast poolt kaskede, wannikude ja pärgadega nii ära ehitatud, et ta waatajale kui roheline roosi aed wastu paistis. Kattukse harjal keerles kerge tuule käes Soome rahwuse tore, kolme wärwiline lipp, kelle ümber neli töist wähemat lippu maja kaunistuseks lehwisiwad; nende hulgas üks Wene wägewa kotka, ehk riigi wärwi kandja. Pidu algas kellu 6 p. l. nimetatud küla muusika koori mänguga. Roosi ja wannikudega ehitatud pidu laudade taga liikusiwad Soome nägusad neiud ja noorikud nagu liblikad kiireste ühest kohast töise, seadstwad laual olewaid asju korda, müisiwad loosi numrid, jagasiwad wõitjatele wõidetud asju kätte j. n. e., ühe sõnaga ütelda, kõik töö ja toimetus, kõik elustus ja ilustus oli siin sini silmade hooleks antud, kes oma toimetustes ka imestuse wäärt osawust awaldastwad. LuStiliselt naljatades ja magusaste meelitades oskastwad nad nii iga ühe meele järele olla, et kesgi külmalt, ilma hea asja heaks ohwerdamata  neist mööda ei wõinud minna. Üht aga pidin siin juures natuke imestama, sest kõik pidutallitajad neiud ja noorikud, kui ka pidust osawõtjad oliwad üleüldises Euroopa haritud rahwa riides, mitte aga Soome rahwuslises  riides, nagu ma enne Eestis Soomlastest kuulma olin harjunud, olgu küll, et pidu päris maal, külas peeti. Kui saalis neiude tegewust küllalt olin imestanud, siis pöörsin sammud ka kord puhweti poole, et ommeti klaas Svome-õlut keha karastuseks ära juua, aga enne meelitas üks kirjutud paberi leht ukse peal minu tähelepanemist  oma poole. Ma lugesin ja imestasin sest nimetatud leht oli Rootst-keeles kirjutatud! Klaas teed, tass kohwi, pudel limunadi, marmelad, wõi-leib, sigar, pabeross j. n. e. selle ja selle hinna all, aga õlut, wiina ega muud napsi, ei näe kuule kuskil paberi peal olewat. Imestus täitis minu rinda; kas pidin ma oma silmi uskuma? Ma läksin aga siiski weel õigemaks arusaamiseks puhweti, et sealt ligemalt järele pärida; sest see nähtus oli mulle endiste Eesti pidude peale mõteldes üsna uskumata  uudis. Aga kui punapalgelised puhwetis minu küsimise peale ka „ei" wastasiwad, siis alles uskusin oma silmi. Ma jäin mõtlema ja tahtmata tõusis ohke heal huultele: Millal saab ka EeStimaa! see kullane koit kumama, millal Eestlased selle armu osaliseks, et pidud kui ka pikad kattused oma kibeda wee kauplemist kautawed! Siia juure pian lisama, et Soomemaal mitte ühte kõrtsi olemas ei ole, ja ka povditestgi maalt peale limonadi midagi joomist ei müita. Kell 9 oliwad loosi numrid kõik müitud, ja seega neiud ka oma toimetustest wabastatud. Selle peale mängis siis muusika koor waimustatult: Jumal Keisrit kaitse Sa! Nüid algaS tants, kus nooremad mehed õrnemat sugu stnisilmilistega tuuletiiwul tuba mööda ümber tiirlesiwad,  kuna wanemad noorte nalja üle rõõmustates ja lõbusaste juttu westes oma aega wiitsid. Ka mina sain ühe pidu toimekonna liikmest mõne neiuga tutwustatud ja keerutasin kaasa. Rahmast oli nii ütlemata palju kokku tulnud, et koolimaja ruumikad tuad waewalt poole osa sest hulgast mahutada jõudsid, pooled neist olid kaskedega kaunistatud ja männikutega ehitatud õuue peal. Tantsu waheaegus kuulsin korraga töises tnas kena laulukõla, mis mind sinna meelitas. Seal nägin kuidas need, keda tantsusaali  ruum enam enesesse wastu ei wõtnud, kena ringmängudega  oma aega lõbustasiwad. Sügawasse südamesse tungis mulle Soome neiude ilus heal, nende rahmuslikus kauniste kõlamas keeles. Üleüldse oli kõik see pidu kui üks suur õe ja wendade kogu, ühtegi pahandust, ühtegi riidu, waidlemist ega wõerastust ei olnud nende wahel. Kahetsema pian üks?, et siin keegi kõnet ei pidanud, ja ka laulu ega näitemängu ette ei tulnud, mis rahwa meelt nii wäga oleks lõbustanud. Imestama pidin ka selle üle, et pooled rahwas siin Soome, pooled Rootsi keelt rääkisid, kuna ommeti Soome keel nüid Rootsi keelega ühe wäärilise õiguse ja auu sees seisab. Sissetulek oli puhast kasu 670 marka- Wene raha järele, üleüldise kursi järele rehkentades 264 rubla. (Il kk I!) Uralist. Bashmakow ostis mõne aasta eest üht Urali magestiku rikkamat Bogoslawi maakonda 2 miljoni rubla eest ära. Ostmise ajal saadi seal 3000 puuta Maske ja ajas tema seda mäewärki nõnda suureks, et miimasel ajal sealt 90,000 puuta maske wälja wõeti. Bashmakom'i pärijad on nüid seda maad senator Polowzem'ile  miljoni rubla eest ära müinud. Samarkand. 21. Augustil jõudis kindral-adjutant Rosenbach oma uute kindral-kubermangu ja oli temale wastumineja ratsa-sõawäe hulgas ka Buhaara prints teda teretama läinud. Wõeralt maalt. Pariisist. Prantslastel on nõuu admirali Kourbet'ile käsku anda, et tema wõimalikult kõiki Hiina sõalaewn üles otsiks ja ara hääwitaks. Siis alles tahawad nad Formosa saart ära wõtta. Hongkongist teatatakse, et Hiinlased seal Prantslasi wäga wihkawat ja ka Kanton is nende hauad ära lõhkunud  ja kirikaiast tee läbi teinud. Mõtteterakesed. Kokkukorjanud J. Õnne leid. Inimene. Inimesesugu on pitk mõtlemisemärk suures loeduse raamatus. J. Paul. Oh, inimene on Jumal, kui ta undnäeb, sant kui ta järele mõtleb, ja kui waimustus möödas on, seisab ta seal nagu eksinud poeg, keda isa majasi nälja ajas, ja silmitseb wiletsaid peningaid, keda temale heldus teele kaasa andis. Hölderlm. Lähem tee kombeliku rikkumisele on inimese loomu halwaks pidamine. M. Mcndelsson. Tunne inimest, tunne istennaft õigcmine oh stna, kes sa ehk ainult tema ja oma nõtrust ja eksimist näed, ja kõige ilusamad ja paremad tema ja oma juures tähelepanemata  jätad! Auusta teda! auusta isienuast nagu õigus on. Ara alanda inimest mitte arwamisega, seega Jumalat, tema Issandat ja Jsat ülendada, ja kui sa tema rikkumisest ja tema wiletsnsest räägid, siis ära unusta ilmaski, et looma laitus mitte Loojale auuks ei ole; ara unusta ilmaski, et widewik mitte täieline pimedus ei ole, et wari walgust ja jõuudude wõeriti tarwitamine sunrt jõuudu awaldab; et esimene samm elusse mitte terme elu ei ole, et komistaja, ekstw laps ometi meheks saada ja kui mees palju toimetada wõib, ja et Jumal, kes kõik. mis ta loonud oli, heaks tunnistas ja heameelega maataS, ka tõeste kõike oma kohusele ja täiusele saatma saab. G. J. Zollikofcr. Aja heal hüiab inimesele: Edasi! Aeg tahab tema edasitõttamist, tema paranemist, tema suuremat wäartust, tema suuremat õnne, tema paremat elu, tema edasitõttamist  oma eesmärgile takistada, kes seespool tema teaduse ja wõimise piirisid ülesseatud sai, inimese ja ilma hakatusel.  Aastasajad oma pimeduste, halbduste ja wagiwaldse  töödega on tulnud ja läinud; lugemata miljonid on kannatanud, elanud ja on surnud, et teda, inimest, edasi juhatada. Kes teda tagasi tõugata ehk omas jooksus kinnipidada katsub, takistab wägewat masinat kes rahu ja ühenduse lõhkujad surnuks lööma saab ja kes nüid, kui teda tükk aega kinni peeti, seda kärmemine ja wägewamine edasi tveereb. Charles Tickens. Inimesesugu haridusega on wift lugu nagu maakeraga?  Lugematta tulepurtskajad mäed on tema peal mässanud, leegid ja maawärisemised teda laastanud, ja laawa peal õitseb wiinapuu. Kus koledad weewoolused mötlasiwad, seal särab sõbralik org, armsa puuwiijaga. Nõnda ka inimesesugu ajaln'us. Missugused söad, missugused  koledused ja laostamised! Kõige wanem ajalugu ei näita meile muud, kui suurt sõawättja, kelle peal 36. Sakala. 1884