Nittrete abil, Sarmallatzte UoolcGlej pealetungimise, uue ktllutamife ja ära sulatamise eest. kaitsetud. Pärast kallas Ewaug.-Luth kirik uut eluwötmu selle l,Hu sisse ja nüüd on tema uucSte kosumas ja wõsnmaS. ja ou nimelt Viimasel  mehepõlwel nii kiirel sauunul kosunud, kui seda Euroopa  teistel maadel ja Wene riigi teiste rahwaSte juureS koguni mitte nähtud ei ole. Ja kui EeSti rahwaS ennast wtulsutada, sellest pinnast wägiwallaga ega kavalusega wälja kiskuda ei lase, kust tema seda oma uut eluwaimu ja eluwötmu  imenud on. siis peab tema tasasel, tuntud teel, ilma kärata ikka tähtsamaks saama, Wene KMrt mAWtzte keSkiS. Aga suurustamiseks ei ole meil ka nüüd weel asja, ikka on Eestlaste hulk teiSte rahwaSte kohta weel õige weike. Kõigi Weneriigi kohta langeb wast üks Eestlane iga saea riigikodaniku peale, ja kõige maailma kohta langeb wast ükS Eestlane saea tosina.tMMte Me. M .asja meil seal on sWmStada, käratseda, suurel maailma watnul suurt sõeatrummi põrutada ja perekamaid rahwatd .Võitlemisele"  kutsuda ja ärritada? Seal wõtb suurustamine ainult surma tuua, ja need teeniwad mõistliku rahwa tänu keS seda suurustamist soigutava püüawad, nttda »rahwamehed"  omaS ülemeeles ja Sakalased omaS sälalikkus püüdmises suureks kaSwatada tahawad. Seesuguse meeletuletamise  üle wöiwad eflnqst üksi ülemeelised .rahvamehed"  ja salalikud. Sakalased pahandada. Kui Dr. Hermann Saksakeele .Peterburgi Zeitungi" tõeste seesuguseks EeSti rahwuse ja Eesti keele Vaenlaseks wõi .surmavaenlaseks" peab, nagu tema rahwale ette kujustada püüab, miks tema fltS sellest selle.surmawaenluse"  tunntSlesekõ küll olema e! arwa, mis selle lehe seeS tõeõte seisab? MtkS tema omalt poolelt midagi lisab, mikS tema waletab? Miks Dr. Hermann seda teeb, mlkS tema waletunniSluStega wiha waenu leeki meie ühise kodumaa kodanikkude, meie ühise kiriku usuwendade wahel lõõtsutav, selle üle andku tema Jumala, oma südametunnistuse  ja oma suguvendade eeS waStust, sest ärge eksige : kõige suurem kahju seesugusest  vihavaenust tuleb EeSti rahwale! MMikku ou meie Saksa sugust kaaskodanikud ikka weel jõukamad, setsawad oma teaduse poolest kõrgemal järjel, ja seisawad kõrgemate paikade peal. Kõrgemast paigast alamale ou aga kergem rõhuda, kui alamast paigast Ülemale.  Meie peame siis rahwale tuugiwalt uõuu andma, ennast mitte seesuguste lõõtsutajate ja ärritajate nõuuSse tunnistada. Selle paha seemne kibedat wilja söögu nemad ise. mida nemad külwawad. SigikS kord nende tuulekülwift  tõeSte tormi, mis eest meid Jumal hoidku! sits jätatakfiwad nemad ometigi rahwast üksi, katsukfiwad oma kallist nahka rahwa selja taha peita, kuida seda juba nähtud on. Kellel julgust ei ole toele tunnistust anda, missugust julgust wõime meie nendest tetseS paikas oodata?! (Lühemat lõpetust peame järgmiseks numrekS jätma.) Omalt maalt. Tallinnast. See waimulik liikumine, mis kuue aaSta eest Rootsist Läänemaale weniS ja ikka meel edasi keStab, seisis Eestimaa Synodi nõuupidamise all, mis selle aaSta Jaanikuul Tallinnas peetud sai. MõneS paikas, nimelt Hapsalu ja Ridala kihelkondades, on see liikumine mõnda hinge õigelt teelt juba nii kaugele eksitanud,  et nemad Jesnse Jumalust salgawad ja et nemad ennast korralisest kirikust mitmes tükkis lahti löönud on. Synodi poolest sai nõuukS wõetud, eksijate ja eksituse waSta ainult watmuliku nõuga Võidelda. Kes aga ennast täitsa kirikust lahutanud on, nende kohta sai nõuuks Võetud, neid ka mitte kirikliku ametitallitusega teenida, nimelt neid mitte laulutada j. n. e. Ki i ka seda nõuu mõne Synodi liike poolest liiga karmiks peeti. fltS sai teiselt poolest täie õigusega  selle peale tähendatud, et neid nende kangekaelses eksituses mitte ülearu hellitada ei wõi, kuida ka juba nähti, et kindel meel selles tükkis, ühe eksija tuhinat jahukanud  on. Eestimaa rahwakoolide kohta wöidi seda rõömuStawat sõnumit anda. et see asi ka sel aaStal edenenud  on. Kunda Seminari tähtsuse kõrgendamiseks oli juba mullu selle kooli Dtrectort poolt nöuutud, et edaspidi kõik koolmeistred oma eksami Kuudas tegema peakfiwad. Selle wasta oli küll palju räägitud, sest et sellest koolmeistretc  puudust karta oleks. Ülema kooltkommiSfioni poolest oli seda aga juba otsuseks tehtud. Synodi poolest sooviti nüüd, et koolmeiftrete eksami plaan uueste läbi Vaadatud ja kuS tarwiS, muudetud saaks, nenda ka, et need, ke« ennast teiSteS koolides ehk ka kodu koolmeistri ameti peale ette Valmistanud on, ka edaspidi Tallinnas oma eksami teha wviksimad. Tallinna Raekohtu ja kahe Juudi wahel on praegu ükS protsess, mille otsuS mitmet pidi õpetlik olema saab, kui see kord makswalt mõistetud on. Reed Juudid, Mihhael Braun, rätsep, ja Salomon Weinberg, wiinapoletaja. oliwad  omale Tallinnas majad ostnud ja palusiwad, et Rae. kohuS seda kaupa kinnitaks. RaekohuS ei arwanud ennast sedä palwet täita wõlma, sest et Välistel Juutidel seadust mööda luba ei ole, Tallinnas liikumata wara oSta, Braun ja Weinberg aga mitte Tallinna hingekirjas ei seisa. Nemad oliwad selle üle Senatis kaevanud ja Senati kohalises  jäutuseS oli otsuseks tehtud, et seadust mõõda Juudi sugust mehhanikustel, wiinapõletajatel, pruualttel ja meistritel  üleüldse, ühe eraseaduse järel õigus olla, igal poolel liitumata wara osta, ja et sits siin ka Brauni ja Weinberg!  ostetud majad nende nime peale plaksivad kirjutatud saama. Selle otsuse wasta oliwad aga mitmed Senatorid ja asi pidi Senati IV. ja V. jäutuseS ja Maamõedudepartementis  uueste läbi zkMttud saama. Heal oli niisamati  Senatortde suurem jagu Juutide poolt, wähem jagu Juutide wasta, ja asi pidi Kohtute-Ministri ette pandud saama, kellal selle W ,teM mõtted oljwad. Ministri tähendusega  on see küsimine nüüd Rtiksratyl ette pandud ja ootab seal oma wiimast otsust. Kõikslawlaste ja Wene rahvuslaste lehed, nagu .Nowoje Wremja", käratsevad ikka weel selle üle, et sturator,  Geheimerath Kapustin, Tartu suurkooli õpetajaid ja õppijaid Saksakeeli kõnega teretas. Nende lehtede tahtmist  mööda peaks Wenekeel ka Tartu suurkoolis õpetusekeeleks  tõstetud saama. Mis nende tahmine on, sellest saab igaüks aru, keS üleüldse meie päiwisest politikast aru saab. Tartu suurkoolis saavad Avang.-Luth. usutunnistuse  õpetajad kasvatatud ja seda wõib üksi ühes suurkoolis, kus Saksakeel õpetuse keel on. Nende eluojale meie .rahvameeste" ja Sakalaste sõbrad tammi ette ehitada.  Sedasama tahawad ka Sakalaste lehed.Wirulane", .Walgus" ja .Sakala", mis aga .Eesti Postimees" tahab, kes ka Saksakeelt nii .tublist" taga kiusab, seda teadku selle lehe juhataja ise. Üleüldse näib wihawaenu kange ja palaw tuul herra Dr Hermanni pea täitsa tühjaks  puhunud ja tema südame täitsa wälja kõrvetanud olema. Oma Nr. 38 sees kirjutab see leht esiteks üht .hale-nalj ikat lugu" sellest, kuida Eestlased Saksakeeli lehtedes  Eestlaste wasta wõitlewad ja sedawiisi kõiki suure maailma ette kannavad, mis nende keskis halba sünnib. Muidugi et ole seda mitte kiita, aga pea-ast ei ole see mitte. Pea-ast on ikka see, et midagi sünnib, mis kõige maailma silma ei kannata. Mis halb, see jääb selleks, kui sellest ka keegi midagi ei teaks. Aga oleme rahul, need kes neid tempusi teewad ja oma tembutamiSte üle pärast maailma eeS käratsevad, need ou küll Eesti vanemate  lapsed, aga Eestlased ei ole nemad mitte waid on üksi ja ainu .seltstlased". Kui .Eesti Postimees" nimelt kirjutab: .Kes oleks seda Võinud ette arwata, et üht Eestlast pärast teise poolt süüdlaseks tehakse, et ta ühe Saksa .lehe wasta julgenud panna?!" siis ei ole see mitte ühe Eestlase, ega üleüldse ühe auusa mehe jutt. Meie arvates peab igaüks selle eest kostma, rts õige ja auus on, seisaks see nüüd ühes .Saksa" leheS, wõi üheS Khiina lehes, ja peab selle wasta panema, mis ülekohtune ja rumal on. kui see ka .Eesti Postimehes" seisab. Herra Doctor Hermann näib aga arwama, et ühe .Saksa" lehe wasta ikka .panema" peab ja et kõik Eestlased seda .waSta panemist" kiitma peakfiwad, seisaks selle .Saksa" lehe sees miS tahes! Edaspidi kirjutab .Eesti Postimees",  ühes kentsakas ja häbematas tõrelemises meie lehe wasta: .Naljakas on see, et .Tall. Sõber-" siin juba hakab .üheS tükkis .Wirulase" toimetaja eest seisma. Tema .ütleb nimelt, et üksnes .Eesti PoStimeeS" Al. kooli .asjus olla kõikuv olnud, aga .Wirulane" mitte. Siin .waletab .Tall. Sõber" jälle meelega. Kui tema ,Wi.rulast"  ou lugenud ja seda on ta wististe teinud, siis .teab tema ka, et .Wirulase" toimetaja oma lugejate .käest andeks paluS, et tema kohe esiotsa mõnda ei ole .kirjutanud, nagu ta pärast poote õpetaja Hurti wasta .Al.-kooli asjas kirjutas." Pange tähele, herra Valetunnistuse Doctor:  .Maletamist"  jätame meie Teie ja Teie sarnatsete hooleks. Selle! wainul ei oleks meil wöitu loota, kui meie ka muidu valet et põlgaks; seda oskate Teie paremini! Aga Teie solgite jälle meie kirja, see on see asi. Meie kirjutasime oma Nr. 36 sees: .Meie arwame, et siin .EeSti Postimees" üksi kõtkuS, kuna .Wirulane" hakatusest saadik tulipunane Sakalane oli." Sellega ei ole meie jo koguni mitte ütelnud, et .Wirulane" ikka üht juttu rääkis, waid üksi aga seda. et tema Sakalaste otstarvet  Aleksandrikoolts makSwakS teha tahtis. Et Sakalased  omaS tees kindlad ei ole seda teame meie ilma .Wirulase" andeks palumiseta. Aga .EeSti Postimehe" toimetaja mõtleb: .Eks ma aga ütle!" nagu tema seda oma karjapoisi põlweS õppis ja paraku ! oma suurkooli eluS mitte ei unustanud. Seesugustest maledest ja auutumatest käänutuStest nõretab ka .EeSti Post." Nr. 38. Uhe seesuguse  .toimetaja" pärast ei maksa küll edaspidi tjpti raisata. Et aga seesugused wöõriti käänamised rahwa meelt segawad ja sedawiisi üleüldiste asjade külge puuduvad,  fiiS peame meie neid ka edaspidi tähele panema, nii igaw ja pahandaw see ka on. Selle knu 22. pääwal oli Tallinna voorimehe sulane Mihkel Kellmann Simonski kiriku juures üle raudtee sõitmas, kuS wärawat kiuni pandud ei olnud. Sel silmapilgul  tuli aga mashin, hobune kohkus, kargas järskn tagasi  ja M. Kellmann kukkus nii õnnetumast raudtee peale, et mashina rattad tema jala maha leikafiwad. Wahi hooletus on seda meest Vigaseks teinud! Baltiskist. Öösel, selle kuu 23. ja 24. pääw.i wahel, äratas tulekell Baltiski elurahwast unest. Suur, 66 sülda pitk raudtee ait oli põlemas. Kui ka tuli tuule aluseS otsas lahti läinud, kui ka linna ja tuletõrjujate Valitsus kohe õnnetuse paigal oliwad ja ka tuletõrjujad oma wäheliste  riistadega appi tuliwad, siiski oli tuli juba läbi kõige pitka hoone leekamas, enne kui kustuda wõis, mis osalt sellest tuli, et raudtee weeweu kraan wett ei annud. Kõik, mis peale selles suures hoones tule hammaS hakkas, põles maha. Õnneks oli ait tühi, üksi selles otsas, kus tuli peale hakkas, oljwgd raudtee ülewaataja heinad ja kartuhwlid,  ja teises otsas woorimees Heek'i sõiduriistad, kes mõne saea rubla eest kahju saanud on. Tuule all ja wuhisewa sädemede wahel seifis linna meremäe saun, uuda kaitseda suudeti. Et kõik see ait oma kalli katusega tule söögiks langes, seda peame ka selle süüks mõistma, et see määratu hoone täitsa ilma wahemüürita ehitatud on, mis tule edafilendamist wähegi takistanud oleks. MeiearwateS peaks linnawalitsus selle wasta panema, kui seda aita jälle ilma wahe- ehk tulemüürita katuse alla panna tahetakse,  sest sellest sigib alaline kartus ümberkaudsete hoolete kohta. Kõige wähemast peakfiwad seesuguses -hoones kolm wahemüüri olema. Kahju, ilma nimetatud erawara arwamata, on ligi 12,000 rubla peale arwatud, mis muidugi  tulekaitse seltsi kanda jääb. Kuida tuli hakkanud, see on kahtlane asi, mis üle ehk algatud ülekuulamised otsust teewad. Kolmandemal pääwal kutsus linnawalitsus  tuletõrjujad ja teised kodanikud ja osavõtjad nõuupidamiseks  kokku, sest Baltiski tuletõrjujate asutus on mõnda puudust näitanud, mis parandamist päriwad, kui sellest igapidi abi ja kaitsust loota tahetakse. Kõige pealt on sel asutusel rohkem korralist sissetulemist waja, et riistad ja nõud parema korra peale wötksiwad toimetud saada. Ka arwame meie heaks, mõnda liiget sellest asutusest kordkorralt  Tallinna tuletõrjujate proovidele saata, kus kõrgemad  ja laiemad asjad kõrgemat osawust saatnud on. Meie loodame, et meie Baltiski kodanikud seda kasulikku asutust uueSte ja elavamalt oma tähelepanemise ja osavõtmise alla wõtawad ja omast wähesest jõust nii palju tuetawad, kui igaühel Võimalik on, et ka kõik tegewad liiked ikka oma kohust rõõmuga ja keetmata sõnakuulmisega täidavad. Jumal andku õnnistust! Pärast mõnda wihmafi pääwa tuli öösel, selle kuu 24. ja 25. pääwa wahel, esimene raskem öökülm, mis wee lõikusi koorukesega kattis. Teisel pääwal oli wilu ilm, öösel tuli torm ja raske wihm, Pöhja-Lääue poolt, selle peale aga jälle sooja. Kartuhwled on siin ümberkaudu kõik juba koristatud ja on head saaki annud, kui ka siin ja seal kaebatakse, et mõned pangad mädanema kipuwad, mis aga ka wäga palju olema ei näita. Talwwilja oraS on igas paigas heast üles tõuSnud ja heaste kosunud. Selle kuu 26. pääwa õhtal jooksis Saksamaa aurulaew .Germania", kapten Boye, Leelse mõisa all randa Anni. Laew oli kaera lastiga Tallinnast Lübeki sõitmas. Reisijad ja laewamehed on peaStetud. Abi-aurulaewad on tööl, laewa lahti kiskumas. Tartust. Petri kiriku ehitamine on wiimastel nädalitel nii jõudsast edenenud, et weel sel sügisel kõik ehitus katuse alla saab. Uus Jumalakoda on kõige suurem ja uhkem Tartu kirikutest. Kroonu poolt laenatud raha, 15,660 rubla, on Keisri Majestäti armnkäsu järel kingitud. Pärnust kirjutakse meile Mihklikuu 13. paamal: .Üleheile  pärast lõunat jõudis Erzellenz Liimi maa Kubernör, Geheimerath Kammerherra vonShewit s h , Saaremaalt tulles seia, ja sõitis Uula mõisa Landrath Kammerherra Baron Stael on Holsteini juure kuS meie Saksa solo-lauljatel see auu oli, kõrge herra ees oma laulust kuulda laSta. Teisel pääwal tuli herra Kubernör Pärnu tagasi ja wõttiS Linnapea, herra Brackmanni juureS korterit. Peale selle, kui wangihooned, waestemajad ja kasarmid läbi waadatud ja heas kordaS leitud oliwad, oli Erzellenz Linnanõuuniku, Saksamaa Konsuli, herra Bremeri juures lõune laual. Õhtul teretafiwad meie Priitahtlikud Tuletõrjujad  kõrget wöerast tuleloudi rongiga, ja laskflwad teda .elada". Meie koduloomade ja käsitöö näituS oli sel aastal loomade poolest kaunis waene, wist looma tõbe pärast. SiiSki oliwad talli ruumid kaupmeeste hobustega ja linnarahva sarvloomadega kauniste täidetud, ja kaSfa on head .geschäfti" teinud, kuida seda siin nimetakse. Auupalga mõistjate keskiS oli esimese auuhinna, suure hõbe medalje pärast Vaidlemist. Ühed arwafimad seda rauawalaja  ja mashinaehitaja, Sebulke omaks, kes husga tööga näitusel oli, teised tahtfiwad seda Torilt 3- Ta urul  a nn'i l e anda, Rootsi wiifil tehtud wõi eest. Wõit jäi wiimaks esimestele. Ehk olete juba kuulnud, et