Riiast. Senator ManaSseln'il olla 14.000 palweküja  läbi waadata. Nüüd olla palwekirja sadu mähenemaS,  selle asemel tulewad nüüd need aruande lehed, mida wallawalitsuAele maStuse andmiseks kätte saadeti. Juba kaevatakse palju selle üle, et autud waStused üksteisega kuidagi kokku mahtuda ei taha. Wäga kahju oleks, tui moued salapolitika mehed mõnda mallawalitsust wastuStele ässtlasiwad, miS rohkem nende keerulise politika joone, kui tõe kohatised on. Siis ci wõi waStused muidugi kokku mahtuda, sest nende meeste mõted et mahu ka üksteisega kokku. Ühes tükkis on nemad aga kõik Ühel meelel: Tüli ja kära peab sigitatud ja lõõtsutatud saama. Peterburgift. KeiSri Majestätide kroonimiseks saada järgmised kõrged wõerad oodatud: 1) Saksamaa Kronprinz, 2) HeSseni Prinz Aleksander, 3) Taanimaa Kwupriuz ja Prinz Woldemar, 4) Prinz von WaleS (Inglismaa Anujärjepärija), S) Paksen -Weimari Suur- Herzog, 6) Saksen-Weimari Herzog Hermann, 7) Rootsi ja Norramaa Kronprinz, 8) A«Stria-Ungrnn,aa Kronprinz, 9) Genna Herzog ThomaS, 10) Meklcnbnrg.Schwerini Herzog Paul Friedrich, 11) Meklenburg-Strelitzi Snur- Herzog. 12) Sakseni Prinz Georg, 13) Oldenburgi Erbprtnz  Friedrich August, 14) Bulgaaria Würst Aleksander. Weel räägitakse Portugali Prinz Augusti ja mõne teise Saksamaa Priuzi tulemisest. Teiselt pooleli kirjutakse, aga jälle, et Austriast mitte Krouprinz et tuleks, waid ükS kõrge riigiametnik, kuida see ka Ksrgestönsa Keiser Aleksander 11. kroonimise juures oli. Wõiks ka olla, et teised WürStikojad niisamati teeksiwad. Armatakse, et Keisri Majestätid juba LihawõtekS Mõskma läheksiwad. Kroonimise kuludeks on 11 millioni rubla määratud. —. Aiwlmaa Laudmarshall. Kammerherra von Bock, ja Eestimaa Wize-Kuberuör, Kammerherra Manjos on Majestäti KeiSri-Praua jutule mõetud. Selle kuu 5 päämal sai nende sõea meeste mälestuse  sammas, suure auuga sisse õnnistatud, kes Talwpalee kärgatuse juures. 5. Küüulakuu pääwa 1880, surma satwad.  Ka mitmed Keisrikoja kõrged liiked oliwad pühitsuse  juures. —„N omaja Wremja" kuulub kirjasaatja, Mo ltsh a« no w. ?eS minewal suwel ka läbi Vallimaa reisis ja siitpoolt  oina leiwauemnle kõiksugust pöörast juttu magusaks  toiduks saatis, oli wiimasel aeal Bulgaarias ,tööl". Nüüd ou sealine Rttgiwaliisus temale, lausa wale ja kurja laimamise pärast käsku auuud, piiretest wälja minna. Seal olla ka omast käest oma jägu maletajaid, tülitegijaid ja ,rahwamehi". Soo m e maal t. Soome ,rahmuslikud" aealehed kuulutawad suure kisaga, et Toomekeel Nootsikeele üle wõitu saauud ou. Kui keel ja kirjandus juba nii kaugele jõudsiwad. et nendega ksiki kõrgemaid koolt ja kohtu aSju takistamata tallitada wõib, stiS on see wöit üsna looduslik  ja on maga hea. Teiselt poolelt näitamad aga Soomemaa ,rnh«uSlikud edendajad" nii palju meeletumat halpust ja otsekohe toorest tuhinat, et nende termiline mõistus  ikka natuke kahtlust äratab. Nenda wõideldakse seal nüüd suure naesterahma .õiguste" eest. Juba tahetakse Helsingis üht .Seltsi" asutada, mis selle eest hoolt kannab, et Soomemaa neiud esiteks oma keskiS ühekS .priitahtlikuks rügemeutikS" kokku aStuksiwad. Edas» pidi saaksimad siiõ ka .neiud" sunnitama! kombel oma sõeawäe kohust täitma, nagu .peiud" ka. Asutatam .SeltS", saab seda õuueaega ette malmistama, raha korjama, riideid ja s'eariistu ostma! Jumal hoidku meid ühe aea eest, kus toore aeawaimu muljud käed kõiki looduslikku ehtet meie kalli kenama sugu kiimade pealt pühimad. Siis on ' hariduse aeg olsaS ja toores metsalise aeg algab.  Kohkumisega  näeme meie. kulda ka juba Eesti SeltfldeS" esimest sammust selle toore .edeuduse" poole astutakse. Kallid EeStiueiud: hoidke hoolega seda pehmet  kenaduse mäge, mis Teid Looja seadust ja tahtmist mööda kenama maimu ja hinge hariduse hoidjaks ja kaitsejaks,  magase koduelu kaunistajaks ja kaunistuseks teeb l K u r m a u . Kimiltshi st. Raudtee rong Moskwa- Hharkomt raudteel, ou selle kuu 6. päämal lume fisse kiuni jäänud. Kahes kohas oli see rong juba teiste kinnijäänud  rongide pealt reisijaid peale wõtnud, kuuni õnnetus  ka oma kätte jõudis. Tuisk on hirmus ja külm kange, ja mtlla retsijad peasemad, see on teadmata, sest lahtikaemamine  et taha edasi jõuda. Ka teistest paikadest, lõuuepoolt Venemaalt kirjutakse kauge tuiskude üle, miS raudteest kinni matawad. Lume roolijatele antakse pääwa töö eest 1 rubla ja öö töö eest I'/, rubla, peale prii söömise. Odessast. Saksa maameeste asutused Hherssoni kubermangus ja BeSsaraabiaS, on suureS hädas. Minewal suwel on raöke wiljaikalduS olnud. Loomadel ega inimestel  et ole enam toitu. Ühe sülla õlgede eest maksekatse 25 rubla, mõnes paikaS koguni 75 rubla. Mis iialgi enne nähtud ei ole, seda nähakse nüüd: Saksa asutajad käimad sagedast kerjamas. OdeSsa kirikuõpetaja, Propst Bten e m a n n palub abi. Shushast. Kaukaasia maakoudas au nii palju pslluhilri siginenud, et oraspõldude laastamist kardetakse. TomSki st. Tomski kubermangus on aastal 1881 mesipuutest 49.074 puuda mett ja 6503 puuda maha saadud, mis ühtekokku 279,598 rubla sisse kannud on. Aastal 1882 oli saak sandi ilmade pärast mähem. Mee hind tõusis 5 rublast 8 rubla peale, puuda eest. Bakn st. Kaspia mere kallas on wiimasel aeal nii kangest kerkima hakanud, et mesi mitu sülda endisest kaldast taganeb. Töömehed kaldal ütlewad, et nemad selgest ära tuunud, kuida maa nende jalge all kerkis. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Prrusst Maapääwal ja aealehtedes  on kõige suurem arutamine Keiser Wilhelmi ja Paapstt kirjawahetamtse üle. Ühelt poolelt kinuitakfe, et kaua oodatud kiriklik rahu nüüd tõeste tulemas oleks, teiselt poolelt, et Paapstt witmaue kiri täis kamalust oleks ja ühtigi ei ütleks. Mõnelt poolelt teadustakse koguni, Paapsti ligemad ametnikud olla kusagil ütelnud: Meie teame, et Wenemaa, Saksamaa ja Inglismaa Katholiigi kirikut wthkawad; aga meil ou aega oodata. Nende riikide sisikonda söömad Nihilistlased, Sozialdemokratlafed ja Kommuuistlased. Katholiigi kirikul on moimus neid maenlast maha rõhuda, aga meie seda enne ei tee, kui sealised Riigimalitsused Paapsti tahtmist täivamad." Kui see tõsi on, siis wõib see ilmatark küll olla, aga kristlik ei ole see mitte, ja rahu ei ole sellest ka loota. Preusfl Maapäämal on siS ka maga suur tüli Keskmise ehk Katholiiki erakonna ja Riigivalitsuse mahel. Üks katsub keStawa tüli süüd teise peale tõugata. Siiski oodatakse kiriklikku rahu tulema, ja kui see nüüd mitte ei tuleks, siis möiks sõda karedamini lahti minna, kui enne. Et Paapstil ikka ka lepituse mõtet südames on, seda on sellest näha. et nende pääwade sees Würst Radziwill, Saksamaa Keisri Kindral-Adjutant oma abikaasaga, tema jutule mõetud satwad, ja et üks kiriklik leht Roomas, Hoheuzollerui, see on Preusfl Kuninga ja Saksamaa KeiSri sugukonda kõige kindlamaks walitsejate sugukonnaks  kiidab. Prantsusmaalt. Suure maemaga on nüüd ometigi üks Ministertum jäävamalt kes teab, kui kauaks paigale seatud. Ferry, endine koolide Minister on Minister-Präsident, teised on muist omal aeal lühikese Gambetta Ministeriumi liiked olnud. Sõea-Minister on Kindral Thibaudin. üks mees, kes wiimafes sõeas Sakslaste kätte mangi sattus, oma auu-söna kirjalikult audis, et tema enne oma korralist mälja wahetamist ära ei põgeneks ega käeSolemast sõeast osa ei wõtakS, selle peale ilma mahita jäätud sai, aga fiiski salaja kodumaale tagasi läks ja sõeast osa mõttis. Selle teo pärast oleks iga haritud riigi walitsus teda mäe teenistusest wälja tõukauud; Prantsusma rahwa riiklafed on teda kõige sõeawäe  juhatajaks pannud. Paha täht! Ferry on kuulus oma kooliseaduse pära!-, mis usu õpetust koolidest mälja mis kas. Prantslased, kes meel kirikust ja ristiusu lugu peamad, ütlewad, et Paul Bert, kes ka kord koolide Minister oli, esimene kurja maimu järgmine oleks, tema järel tulekS aga kohe Ferry. Kentsakas Riigimalitsus! Uus Sõea-Minister ou, Senati otsusest hoolimata, üht mana seadust miB ammugi enam et maksa, tolmusest nurgast  üles otsinud ja selle põhjusel endise Kuningate sugumösa  liiked mäeteeuistnsest lahti lasknud. Alalised Ministeriumi wahetamised ja miutsutamised ou rahulisema rahwa keSkis juba palju pahandust ja tuska teinud. Igalt poolelt koStamad kaebtused, et riigi ja rahwa majapidamine tagurpidi käib. Pariisis on häda töörahwa keskis nii suur, et sadat sammu käia et mõi, ilma et üks kerjaja kallale kipub. ÜkS ainuke suur mabrik ou ühe kuu sees 2 mtllioni franki wähem teeninud, kui aastal enne seda, sel kuul. Kölawad kõned et toida nüüd kord kedagi. Inglismaalt. Peatunnistaja lirimaa mõrtsuka  seltstlaste masta, endine kaasseltslane Carey, on meel hulga inimesi üles annud, kes mõrtsuka tegudest tegewusega,  nõuuga, rahaga ehk kaitsemisega ja salgamisega osa wõtnud on. Nendest on jälle 10 kinni mõetud ja RiigiwalitsuS  arwab, et kurjategijale pesa nüüd täitsa leitud oleks. Kõikide peamees ou ÜkS meeS olnud, kelle nime seltSlased isegi ei tnuuud, keda tiksi aga „N tl mm e r ÜkS" nimetati. Tema on mitmel korral Dublinis olnud ja palju raha mälja jägauud, mida tema, kuida armatakse Ameerikast, määramata summades saanud. Kaks meest, keda Carey mõrtsukate juhatajaks tunnistab, on Ameerikas ja Inglismaa walitsus pärib neid sealt wälja, miS küll wist aSiata on. Üht nendest, nimega Sheridau, kiitis Parnel sel aeal, kui tema ennast wanglst lahti kauples, seAekS meheks, keS lirimaa tüli lämmatada möiks ja ka lämmatada tahaks. Parnell sai selle peale wangist lahti lastud, aga nüüd näitab, nagu oleks tema Riigiwalitsusele just kitse kärnaliks pakkunud. Rüüd päritakse siis ka, et Parnell. O'Kelly ja Dillon uueste kohtu alla pandud saaksimad. Parnell salgab köisi, ja Sheridau laseb Ameerika  aealehtedes kuulutada, et Carey tunnistused mäletatud olla. Carey on aga Lord Cavendish'i ja Mstr. Burke äratapmise üle nii selget tunnistust annud, mis muidu igas tükkis kokku läheb, et ka seda ustakse. Kohtu alla on nüüd, pärast eeskuulamiste lõpetust, 22 mörtsukaseltfilast  antud, 10 on hiljemini mangi mõetud. kuida ülemal tähendamise, ja armatakse et neid meel rohkem kinni mõetud  saab. Itaaliast. Kuida näitab, on Itaalia walitsusel suur himu, Trtpoolia maad, Tuneesia ja Egyptuse mahel, omale mõtta, nagu Prantsusmaa walitsus kahe aasta eest Tuneesia mõttis. Selleks otsitakse üht tüli asja ja seda leitakse ka kord korralt. Ka nüüd oli üks tüli Itaalia Konsuli- Dragomani ja kahe Türgi maepealiku mahel nii suureks puhutud, et Itaalia Konsul oma lippu Tripolis maha wstta ja koju minna ähmardaS, kui Türklased mitte awalikult  andeks ei paluks. Teiselt poolelt kirjutati, et halma rahwa hulgad Itaalia Konsuli kallale kippunud ja teda teatanud. Juba oli ka üks sõealaew teele saadetud ja räägitakse, et Itaalias rügementisi sõea masta walmistati.  Sultani käsu peale on aga Tripoolia Kindral-Kubernör  Itaalia Konsuli juures, andeks palumas käinud ja süüalused mäepealikud on mangi pandud. Itaalia sõealaew on siis ka käsku saanud, tagasi tulla. Kui kaua aga rahu kestab, see on teadmata. Serbiast. Juba mõnest aeast saadik on Serbia Riigimalitsuse ja sealise Greeka-Oigeusu kiriku ülemate mahel tüli. Räägitakse, et Riigi walitsus rohkem Austria poole hoiab, kui kirik tahab, ja et Piiskopid rohkem Wenemaa  poole hoiawad, kui Riigimalitsus tahab. Umbes ühe aasta eest tehti Metropolit ametist lahti ja selles tõusis suur kära, millest ka mõned ringkonnad Austrias ja mõned ringkonnad Wenemaal elawat osa mõtsiwad. Nüüd on Serbia Piiskopid omad ametid maha pannud ja Riigimalitsus  on sellega tõrkumata rahul olnud. Karta on ikka, et sellest palju tuska ja tüli tõuseb. Monteneegrost. Monteueegro walitsus on nõuuks wõtnud, kui Zeta maakond, mis Berliini kongressi otsust mööda Monteueegro külge langema pidi, Türgi poolt mitte heaga kätte antud ei saa, seda kemadel mägise mõtta. Türgi poolt kinuitakfe, et kõige wähemast 20,000 meest tarwis läheks, seda maakonda Monteueegro kätte anda. Kõik Albaanlased, ükskõik mis usku nemad on, ei taha waiitsuse wahetusega rahul olla. Konaajas on ka juba wõitlemine rahwa ja Monteueegro sõeawäe mahel olnud, kui rahwa käest sõeariistu ära wõeta taheti. Spaaniast. Mõne aea eest kirjutasime, et Spaania  walitsus Santa Cruz de la Mar Pequena saart, ühe, Marokko walitsufega tehtud kauba järel, omale pärib. Marokko randas on ennast aga Inglased pesitanud ja parimad  seda saart omale. Spaania riik tahaks ka suurriikide  sekka asuda ja walmistab söealaemu, mis nimetud saart mälja pärima peamad. Wiha Inglaste masta on suur. Ühe aurulaewa peal, mis Filippnni saarede mahel sõidab, on aurukattel lõhki kargannd. Umbes 100 inimest on surma saanud. Egytusest. Sõeakohus Aleksandrias on Professor Palmeri ja tema seltsimeeste mõrtsukatest miis surmale, ühe miisteistkümneks, ühe kümneks, neli miieks ja ühe kolmeks aastaks mangi mõistnud. Waleprohmet on Näärikuu 5. päämal ka El-Obeid'i linna sisse wõtnud. Tema sõeawäe keskis olla aga palju tüli tõusnud ja armatakse,  et suur hulk ennast edaspidi Egyptuse poole tunnistaks,  kui Egyptuse söeawägi senna jõuab. Syriast. Nistirahwas Syrias seisab ühe, aastal 1861 tehtud kauba järel, Euroopa suurriikide kaitsuse all. Maamalitseja ehk Kindral-Kubernör saab ühe määratud aea peale, Euroopa suurriikide ja Türgi -valitsuse ühendust mööda ametisse pandud. Nüüd on Syria ehk Liibanoni  Kindral-Kubernör Nuftem Pasha, kelle aeg Jürikuu  11. päämal lõpeb. Nüüd peamad riikide Saadikud, uue Kindral-Kubernöri walimiseks Wkku astuma, aga seal kardetakse jälle tüli tulema. Prantsusmaal on himu, oma wõimuskonda Syrias laiendada ja selleks tuetawad Prant? susmaa politika mehed ennast Maroniitlaste peale, kes Katholiigi usulised on, ja kihutawad neid DruuslaSte masta midale. Prantsusmaa mõimusmehed, kes kodumaal, köikt Ristiusku hämitada püüamad, teemad ennast nüüd järsku Libanoni Katholnklaste kaitsejateks ja kaevamad, et Türgi walitsus sealist Ristirahwast kuidagi ei kaitseda, waid igal päämal riisumist ja tagakiusamist olla, millest ka Türgi ametnikud ise osa mõtta. Wäga head ei wõi need asjad, seal küll ka olla, kuida ka teiAt poolelt kimntakse. Afghanistanist. Kuida Heraatist kirjutakse, olla põhjapool Afghanistanis suur mässamine. Abdurrhaman Khani, Inglaste kaitsealuse masta tõusnud. Mässajate peamees on Shugul Jbrahim Khan, Maimene maa walitseja,  kes seal üht erariiki, Amu Darja jõest Beludshi-