olgu need kas eraseltsid ehk koosolekud, wõi kokkukäimised.  Preisimaa ametlik elu on hoopis tõistsugusem,  kui Prantsus- ehk ka Wenemaal, sest wahetpidamata  peawad kõik, kes üht walitsuse ametit enese peale wõtta himustawad, oma hariduse järjest tunnistust andma, nõnda nimetud riigi -eksaami ehk läbikatse (Staatsvrüfung) läbi. Iga ühes walitsuse jauskonnas on Preisimaal nende teaduse asjade tarwis,  mis nimelt tema kohta käiwad, üks isesugune eeskawa ülesseadetud ja kandidaatid ehk selles jauskonnas  ametit soowijad peawad selle ettemääratud ja nende käest nõuetud teaduse järjeni oma teadusliku ettewalmistamisega jõudnud olema. Kui lugu nõnda on, et rahwas juba niisuguse kõrge hariduse järjeni on edenenud, et enesele ametnikust oma keskelt walida wõib, ilma et nende seisuse, soo ehk waranduse korra, waid üksi selle peale waatama peab, kudas lugu teaduse  rikkuse ja iga ühe riigialama käest nõuetawa woorusega on, kui haritud ja nimelt iga ühe asjatalituse  tarwis iseäranis koolitatud ja ettewalmistud meeste arw nõnda suureks on tõusnud, et iga ühe saadama koha tarwis mitu kõlbliku ja auusa soowijat on, siis, jah siis on walitsuse wälimised wormid ja kombed suuremalt jault oma mõju kautanud ja sisseseadluste  ja ametikohtade eneste puudused saamad siis ju nende läbi, kes nendes tegewad ametnikud on, õiendatud ja kõlblikumalt täiendatud. Meie wõime öelda, et Saksamaa sisemine walitsus wägew on oma sisemise waimu läbi, ei mitte käsuandjate ja walitsusekorra  ülesseadjate seadluste, waid ükspäinis nende mõistuse läbi, kes seadust tarwitawad ja temale õiget elu annawad. Rahwa püüdmised on enesele aga ka selle kõrwas räägitawas asjas üht töist wormi mõistnud walida, mis seenimani wähä tarwitatud on saanud, aga kudas loota on, tulewikus oma täit wõimu ja wäärtust ühe riigi sisemises walitsuses ilmutama ja rahwuslikku oma-Valitsust kõige kaunimalt awaldama  saab. Poliitika ringwaatus. Wenemaal waikiwad marsi kättejõudwat kroonimise  püha oodateS ja selle wasta walmistates kõik poliitika  healed ja keeled. Zaari kroonimine on kõik tähelepanemist  oma poole tõmmanud, niiheaste kodu-, kui ka matjamaal. Peagi saab see suur päew kätte jõuudnud  olema, mill terwe Wenemaa üks ainus suur palmekoda  on, kust meie kalli Riigi-Isa eest igast suust ja keelest palwed Kõigewägema ette ülesse tõusewad ja miljonid ühest suust palwetawad: „Jumal Keisrit kaitse sa!" Saksamaalt. Saksamaa riigiwalitsus ja riigipäew  lähemad ikka enam ükstõiseft lahku; ei aita sinna Bismarki püüdmine ega Keisri Willemi hüüdmine. Rahwas ei ole mõneski asjaS riigiwalitsuse sisemise talituste poliitikaga rahul, maid mõistab seda hukka. Seda tnnnistawad kaks järgmist asja õiete selgeste. Juba minema aasta oli riigimalitsusel nõuu, Wenemaalt  sissetoodawa puude peale kaunis kõrget tolli maksu panna, et selleläbi oma metsadest rohkem kasu saada, mille ülewaatamise ja korraspidamise kulud mullu suuremad  olimad, kui sissetulek. Selle oma soowi pani riigimalitsus riigi - päewale ette, et ta seaduseks saaks tõstetud. Töiseks soomis walitsus, et tänawune riigipäew  1884/85-ma aasta sissetuleku ja wäljamineku rehknungi üle nõuu peaks ja selle malmis teeks. Nüüd on mõlemad riigiwalitsuse ettepanekud ja nõuudmised riigi-päewal käsil olnud. Ehk küll mitmed ministrid walitsuse ettepanekute heaks ja nende mastawõtmise poolt läikiwad kõned pidasiwad, lükkas riigipäem siiski puutolli asja healte enamusega tagasi ja ei mõtnud 1884/85 aasta sissetuleku ja wäljamineku rehknungi mitte läbirääkimise ega walmistegemise alla, maid andis asja esmalt ühe kommissionile.läbi waadata, nõnda et asi alles sügisel riigipäewa ette wõib toodud saada. Seega kukkus würst Bismark oma riigiwalitsuse ettepanekutega  täitsa läbi ja sai löögi, nagu arwa enne seda. Mitmed arwawad, et asi tõisite oleks läinud, kui Bismark ise riigipäewal oleks wõinud olla ja oma nõuudmiste eest kõnelda. Aga et ta oma haiguse pärast koju pidi jäema, ei olnud see mitte wõimalik, ning nõnda on temale siis see pahandus juhtunud. Jnglisemaalt ei kuulda ikka Meel muud, kui liri mässajatest, nende kinniwõtmisteft ja protsessidest. Mitmed, kes mõrtsuka tööde pärast kohtu all seisiwad on surma mõistetud ja mõned ka juba surmatud. Dublini mõrtsukate protsess on nüüd sammu edasi astunud.  Kohus on ennast riigiwalitsuse poolest ülesse antud tunnistuse materjali peale tuetates, kolme lirlase  peale mõrtsuka töö pärast kaebtust tõstnud. Need kolm meest: Joh Walsh, P. Sheridan ja Patrick Tynan (M 1), on kõik Ameerikasse põgenenud. Tänini  ei wõinud Ameerika ühendatud riigilt nende kinni wõtmift ja wäljaandmist nõuuda, sest et neid poliitika kurjategijateks peeti. Aga nüüd, kus neid kohus, mis sugugi Inglise walitsusesse ei puutu, omalt poolt päris liht mõrtsukateks on tunnistanud, on ast ennast muutnud.  Nüüd saab Inglise walitsus Põhja - Ameerika ühendatud riikide presidendilt tähendatud meeste wälja andmist nõuudma, ja seÜe wasta ei wõi Ameeriklased muidu mitte panna, kui nende kohtud mitte põgenejatele  süüks antud asju tühjaks ei jõuua tunnistada. See aga saab waewalt wõimalik olema, sest et Dublini  kohus neid hulga tunnistuste peale mõrtsukateks nimetab. Peaks Ameerika ühendatud riigi walitsus kurjategijaid siiski mitte wälja andma, siis tahab Inglise  walitsus sellest hoolimata oma seaduse järele käija ja tähendatud kolme meest „linnu vabadusesse" tunnistada,  see on niisugusteks, keda keegi seadus ei kaitse, keda igaüks kinni wõib wõtta ja maha lüüa. Kuda räägitakse, olla Inglise Ameerika saadik oma walitsusele  seda nõuu annud, et asjal rohkem tõtt taga oleks. Prantsusemaalt. Tonkini tüliasjus on Hiina walitsus Prantslastele ühte lepingut pakkunud, mis aga mitte wasta ei wõetud. Prantslastel on kindel nõuu oma kauba edenduse asjus Tonkinis kõigest hoolimata  kord ettewõetud teed kindlaste edasi käija. Oma kiusaka kiriklastega ja tõrksete piiskopidega ei mõista priiriigi walitsus sugugi nalja, nagu seda jo mitu korda oleme tähendanud. Riigi nõuukogu on otsuseks teinud, et riigiwalitsusel õigus on, wastaseid pappisi ja piiskopist palga «ahendamisega karistada, kui nad oma riigiteenri kohuste wasta eksiwad. See otsus on Roomas wäga pahameelt sünnitanud, ja pühaisal olla nõuu, selle wasta ülesse astuda. On juba tuttaw asi, et kiriklased kusagil ei taha järele anda, waid kõik oma wõimuse alla püüawad kiskuda kõigi üle walitseda, ning nõnda firguwad priiriigi walitsuse  ja kiriklaste wahel kõik sided ja pided ikka enam pingule. Kiriklased ei warja oma paha meelt ja walitsuse  trotsimist sugugi, waid astuwad sellega igal pool wälja, kus mahti saawad. Paapsti Pariisi nuntius (saadik) Rende, kes Pariisis igal pool ja paigal esimest pilli puhub, on seda hiljuti ministerpresidendi  Ferry wasta õiete häbematal wiisil ülesse näitanud. Ühe awaliku wälimise ministeeriumi pidu peal pidi nuntius Rende, kui kõige tähtjam wõeraS, miniöter-prefidendi Ferry proua, kui kõige ülema naesterahwa,  käekõrwal pidulauale wiima, nagu wiiS ja kombe seda nõuuab. Aga Rende tõrkus kindlaste wasta, proua Ferryle kätt anda, nõnda et wiimaks muud üle ei jäenud, kui teda ühte töist suurtsugu naesterahwast lauale wiia lasta. Siin istus nuntius selle naesterahwa  ja proua Ferry wahel, oli aga nõnda kiuslik, et wiimasega mitte surnud sõna ei rääkinud. Hiljem põhjendas ta oma tegu sellega, et proua Ferry Ewangeli  usku ja sellepärast oma Katoligi usulise abikaasaga  mitte kiriklikult laulatatud ei wõida olla. Ferry wihastas ennast selle toore teu üle mis hirmus ja ka kõik töised ministrid on paapstlase tempu wäga pahaks pannud. Kas kiriklased sarnaste tegudega wabatriigi walitsust järele andmisele jõuuawad sundida ehk enestega  ära lepitada, on enam kui kahtlane. Itaalia ja Saksariigi wahel on möödaläinud päewil üks wastastiku kauplemise leping maha tehtud, mis Itaalias suure rõõmuga teretatakse, sest see olla uus tunnistus, et nende mõlemate riikide wahel sõbrus  valitseb; pealegi loodawad Jtaalialased sellest lepingust oma kaubatalitusele suurt kasu tulewat. Itaalias pannakse paberi raha asemele kuld ja hõbe raha liikuma, mille wasta paber ümber tuleb wahetada.  Esmalt kardeti, et see ümberwahetamine nõnda suure tuhinaga pidi rahwa poolt tulema, et riigivalitsusele  kitsas kätte wõiks tulla, aga nagu pärast ilmus, lähäb ümberwahetamine pitkalt ja wagusi ilma mingi tungimiseta ja tuhinata edasi. Omalt maalt. Wiljandist. Kiriksand J. Hurt on Eesti Alek-. Sandri kooli asjus ühe kuulutuse kõigile tähelepanemiseks  kirjutanud, mis lugejad kuulutuste seast lemmad.  Sellega annab kiriksand Hurt siis teada: „1) Keegi ei tohi Aleksandri kooli asjus ei komiteedele ega üksikuile inimestele „ärritamaid" kirju kirjutada.  Kes seda teeb, satub kange seadusliku wastamise  alla." Meie küsime, mis see tähendab: „ärritawaid kirju"? Kes on „ärritawaid kirju" kirjutanud? Wõi arwab kiriksand Hurt ehk seda kirja, mis Tartu linna 11. abikomitee töistele komiteedele on saatnud? Wõib olla, aga see kiri, millest rääkides „Olewik" oma 15. numbris ühe „ärritama" kirja kirjutab, ei ole milgi wiisil „ärritaw". Selle Tartu linna 11. abik. kirjast ei leia meie muud, kui et see abik. töistele teatab, mis tema omalt poolt otsuseks on teinud ja mis põhjustel ta Juuni kuus koosolekut tarwis arwab minewat. On see „ärritaw"? Mis arwab herra Hurt „ärritamaks"? Wist küll kõik seda, mis tema wasta käib, tema mõtete ja arwamistega ühte ei lähe. Ei, pai kiriksand, seda wõimust Teil ei ole, et kõike maailma oma mõtte-wormi sisse wõite rusuda, ja seadust, mis neid kange wastamise alla „satutaks", kellel Teie omadest töised mõtted julgemad olla, ei ole olemaski. Hurt kuulutab edasi: 2) „ Sellesama wastamise (wist wastutamise) alla satuwad(?) kõik, kes kokkutulemist  Aleksandri kooli asjus seadusewastulisel kombel peawad." Mis sellega õiete tahetakse ütelda, on kahtlane. Kokku tulemine Aleksandri kooli asjuS (abikomiteede poolt) on ikka seadusline, sest selleks on neil riigivalitsuse luba. Wist on siin ütelda tahetud: „Kes koosolekutel Aleks, kooli asjus põhjuskirja (seaduse) wastulisi otsusid teemad." Selles tükkis on Hurtil õigus, sest seadusewastulisi otsusetegemist  on ette tulnud, näit. Wändras, kus abikomitee  põhjuskirja wasta otsuseks tegi, oma korjatud summa mitte peakomitee kassameistri kätte saata, waid mõnele Wändra pärisperemehele wäljalainata. Niisuguse  otsuse ärakeelmiseks on peakomitee presidendil seadus käepärast ja meie soowiksime, et seda igal ajal tingimata tarwitatud saaks. Kuulutuses seisab weel: 3) „Jga uus abikomitee, ehk mana abikomitee muutmine, tuleb sest kuulutuse päewast saadik otsekohe mulle ülesanda." Aleksandri kooli peakomitee ja abikomiteede koosolekul 5. Oktobril  1882 walitati üks asjatalitaja komitee, sest et peakomitee liikmed mitmes kohas laiali elawad ja kõiki asju üheskoos talitada ei wõi. Selle asjatalitaja  komitee juhataja on H. Treffner ja ta toimetas  siiamaani kõiki neid asju, millest Hurti kuulutuse kolmas punkt räägib. J. Hurt, kui peakomitee president,  ei ole aga tänini selle asjatalitaja komitee kohta mingit kaebtust ette toonud ega temast mingit süüdi leidnud, ning nüüd ta tahab oma kuulutuses seda suurest koosolekust walitatud asjatalitajat komiteed  kõrwale heita. Hurti kuuluwse lõpp on: 4) „ Järgmine peakomitee  ja abikomiteede kokkutulemine saab Jaani päewa ümber olema. Päewa ja koha saan pea aegsaste awalikult teada andma " Sellega oleme rahul, sest ka just need abikomiteed, kes Hurti lahti on tunnistanud,  soowiwad Juuni kuu keskmise päewade sees üleüldist koosolekut, et segased asjad kord õiendatud saaksiwad. Ewangeli kindral-konsistooriumi poolest on kõigile ewangeli kirikutele kroonimise püha jutluse põhjaks  Taaweti l. 21 salm I—B ära määratud ja ette kirjutatud. Ministeeriumi käsu peale saamad kõik koolid kroonimise püha ajal kolm päewa kinni olema ja nimelt kroonimise ja kahel järgmisel päewal. „Balt. Wehstn." sõnume järele olla loota, et need taluseisusest liikumata waranduse omanikud, kes oma keskes ministeeriumi poolt kinnitatud tulekahju-kaitsmise  ühendusi on asutanud, edespidi mitte enam sunnitud ei saa, kubermangu tulekassasse seaduslikku  maksu maksma. Nädala eest tagasi on üks Wiljandi walla kohtumees ise oma elule nuaga otsa peale teinud. Õnnetu oli omale mitu surmawat haawa sisse torkanud.  Mis teda seda haledat lugu tegema on sundinud,  on teadmata. Weel töine kole sõnum on meil Wiljandist teatata. 3. ja 4. Mai wahel öösel poos ennast üks mees, nimega Jaan Kilk, Wiljandi wangikojas ülesse. Nagu meile teatatakse, olnud Jaan Kilk ühe mõrtsuka töö pärast juba kauem aega kohtu ülekuulamise all. Pärnumaalt saime järgmise kirja: „ Kõigest südamest kahjatfeme meie siin, et meie Aleksandri kooli asjusse just sell silmapilgul uut tüli ja lahutust on kantud, mill meie kõik lootsime, et nüüd pahandused abikomiteede ja peakomitee liikmete wahel sootumaks saamad lõpenud olema. Targad mehed on selle peale suurelised, et nende silm kaugemale tulewikku ulatab nägema, kui.töistel, kes mitte ülikoolist pole läbikäinud.  Sellepärast arwawad niisugused õpetatud mehed, et nemad kõik asju paramine ja õigemine mõistawad talitada, kui wähema haridusega mehed. See on nüüd küll osalt õige, aga iga kord mitte. On mõnigi asi, kus liht mehe elutarwitustega äraharjunud  silm keerulises asjas hõlbsam õiget teed ja talitamise wiisi leiab, kui mõni töine suurekooli kas-