Sakala 37. WilimidiS, >3. Scptembribm Pärwal 188 V. m. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Kardetawad ässitamised. Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Wiliandi maakonnast: Wihm ja õnnetus. Tartust: Mis wastust Harry Jannsen omas palawiku haiguses  annab; uus koolimaja. Tallinnast: „Tallinna Sõber"; pettus. Wirumaalk Mis wiinaga tehakse. Riiast: Kõrged külalised; mere kalapüük. Soomemaalt: Käsitöö koolides. Peeterburgist: Keiserlik  Majesteed Liwaadias; kindral Skobelew; krahw Loris-Melikow. Samaarast: Abi näljahädas. Saraatowist: Abid mitmelt poolt. Akmottnskist: Põhu puudus. Tambowist: Hullud hundid. Plotskist:  Õnnetus. Piotrkowist: Hale lugu. Wladiimirist: Kange wihm. Tomskist: Uue uniwersiteedi põhjuskiwi panemine.  Wöeralt  maalt. Inglismaalt: K. K. Suurwürst Konstantin Nikolaiewitsh  Londonis. Prantsusemaalt: K. K. Suurwürst Wladiimir Aleksandrowitsh  Pariisis. Austriast: Kindralkubernär Albedinjki; Albaanialased.  Kuulutused. Lisaleht. Isamaa ja armukese eest. 111. Laulmisest. 111. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kardetawad ässitamised. maal on uuemal ajaIMKM walitsemise juures segadusi olnud, nagn sttm" präEugt näituseks Tarwastus ja Rõngus näeme. Need segadused tUliwad sellest, et üksikud mõisnikud omal patronati õiguse arwasiwad kiriku üle olewat ja sellepärast  ka üksi ilma koguduseta uut kirikspetajat walitseda  tahtstwad. Et meie talurahwas aga üks jumalakartlik  ja waga rahwas on, sellepärast soowis ta ise omale seesugust õpetajat walitseda, keda ta kui osawamat  jutlusetegijat ja waga hingekarjast oli tundma õppinud.  Sellepärast, kui patronati õiguse pärijatel mitte wõimalik ei olnud, seda õigust selge tokumentide teel ülestunnistada, siis ei tahtnud kogudus kirikspetajat seesuguse mõisniku käest mitte wasta wõtta, waid soowis  ise walitseda. On ka juba seesugused tülid ülemate  kõhtude kätte läinud, kus kogudus õigust sai ning mõisnikust antud õpetaja jälle koha pealt ära pidi minema ja kogudusest walitsetud õpetajale maad andma. Nii kahetsemise wäärt, kui need tulid on, siis ei wõi ommeti keegi tunnistada, et koguduste pool mingisugust poliitikat seal juures oleks, waid neid ajab üksi nende sügaw wagadus taga, oma õigust pärima. Neile ei anna seks keegi nõu, neid ci ässita keegi üles, waid nende eneste südame teadmine, mis ennast jumalakartuse peale põhjendab, annab neile seda nõuu, mitte seda õigust käest ära andma, mis seiemaale nende käes ja nende omandus on olnud. Ehk küll nende wastalised seda soowilsiwad, nemad ei wõi kudagi wiift ülestunnistada,  et kogudustel, kuS tüli oli, poliitika ehk rabwaM.MMMj.ed eesmärgiks ehk. põhjuseks oleknwad olnyd. „Eesti Postimehe" seest jälle tema 34. numris ühe kirja, millega meie koguduste  wabaduste wastalistele hea tükk materiali kätte antakse. Tallinna Jaanikiriku õpetaja Frese läheb Tallinnast ära Saaremaale ja tema asemele peab uus õpetaja Jaanikiriku peale tulema. Kui nüüd keegi ajaleht selle kogudusele head nõuu tahab anda, siis wöiks ta ainult ütelda: Teile tuleb uue õpetaja walitsemine  kätte, waadake siis selle peale, et teie ühe karjatse enesele saate, kellest teie kirikliku elu ja tõsise wagadusele kasu ja õnnistust till eks. Uksi selle Põhja peal wsib Tallinna Jaani ja iga koguduS omale seda õigust kätte pärida, mis tema liigete hinge õnnistuseks tarwis läheb. Seesugust pärimist peab iga auus inimene  auustama ja seesuguse pärimisele ei wõi ka keegi pitka aja peale wasta panna. Ka Võime julgeste ütelda, et kui Jaani kogudus oma uue õpetaja Valitsemise  kohta midagi pärib, siis ta seda üksi selle ainult õige tee ja Põhjuse peal saab tegema. Aga seesugune pärimine ei oleks mitte pärijate wastalMe meele pärast. Sellepärast kirjutab PVZklmeel? omas 34. numris nõnda: „Ustawalt pooll kuuleme meie, et Tallinna Eesti Jaani kiriku wanem õpetaja Frese omast ametist tahta lahkuda ja Saaremaale  suurema koha peale minna. Kui palju uue õpetaja Valitsemise juures kogudusel seadusliku õigust ja Voli on, ei tea meie mitte selgeste, kuna Tallinnas weel mitlsted katoliku ajast ülejäänud pruugid Valitsemas  on. Meie anname aga kogudusele nõuu, niipalju kui neil Võimalik on, seda silmapilku tähele panna ja enestele üht tõsist rahwaliku (!) meest uueks hingekarjaseks  muretseda, kes nende Vaimuelu parem edendaja saab olema. RahValikust (!) õpetajatest nagu üleüldse rahmalikust meestest on Tallinnas siitsaadik suur puudus olnud ja kui siiski Eesti elu Tallinnas uuemal ajal jõudsamalt edeneb, siis tänagem sealseid Eestlasi seda rohkem ja soowigem neile seda enam abi ja uusi toetusi.  Tallinna Saksa partei ei Vaata mitte sõbralikult meie Eesti tärkawa elu peale, waid arwab sellest omale ehk maale kahju kaswawat. See on meie arwates ebapoliitika, mille Vasta kõigest Väest peab pandama. Ärgu siis ka Jaani-kiriku kogudus oma kohust unustagu,  waid pidagu üht meelt ja ärgu Võtku mehi wasta (!), kes külma südamega Eestirahwa uue elu peale waatawad. See ei saaks neile ega nende suguwendade ' auuks ega kasuks olema." Nõnda kirjutab „Eesti Postimees." Kui nüüd tõeste ka Tallinna Jaani koguduses edespidi õpetaja Valitsemise pärast tüli peaks tulema, 1 siis saaksiwad Vastalised ütlema: Waadake, nemad ei seisa mitte sellepärast wasta, et nende usu-elu ja kiriklik - südame tundmine seda pärib, waid neid ajab üksi rahwuse ja poliitika püüdmine taga. Kui Vastalised siis ka seda ütelust tõendada wõiksiVad, siis oleks Jaani kogu- duse asi kadunud. Sellepärast ei kirjuta Eesti Postimees  omas kirjas kiriklikust elust ühtegi, ehk ta ennast muidu küll ikka ütleb usu põhja peal seiswat, waid ta soowitab Jaani kogudusele paljalt üht „rahwaliku meest" hingekarjatseks, ütleb,et Tallinna Saksa partei mitte sõbralikult Eestlaste peale ei waata (Jaani koguduse  õpetajat walitseb Magistraat, kui meie ei eksi) ja annab nõuu, et nad mitte seesugust meest wasta ei pea Võtma, kes „külma silmaga Eestirahwa uue elu peale Vaatab." Kas Veel paremat duse wasta Võiks On tõeste Tallinnas lugu nii, et mitte kogudus ise õpetajat ei Valitse, ja kogudus arwab, et see tema kirikliku elule kahjuks on, siis ei saa ta mitte seeläbi abi, et antud „meeft" mitte wasta ei wõta, mis mässamine  oleks ja kogudusele paljalt kahju teeks, waid ta peaks õiguse ja seadusest lubatud teel omale seda õigust pärima, mis temal seiemaale mitte ei ole. Kes siin » töist nõuu annab, see ei soowi mitte koguduse kasu, waid kutsub teda paljalt õige tee pealt ära eksitada, seesuguste teede peale, ole., saada. Sellepärast kahetseme wäga, et Mesti Postimees" oma kawala kirjadega, mis pealtwaataja silmale nagu rahwa kasuks näitawad kirjutatud olewat, rahwast õiguse ja seadusliku radade pealt kõrwale eksitab. Aga teadgu rahwas, et need kirjad kõik muud ei ole, kui kardetawad ässitamisel), kellest meie wastalised rõõmu tunnewad, aga millest meie rahwale edasi-jõudmise asemel  tema õiguste püüdmistes rasket takistust tuleb. Selle seisukoha pealt, kus „Eesti Postimees" praegu seisab, on see Eesti nime tarwitamine ja Eesti rahwause  mantli all töö kull üks „ussi kamalus", nagu ta ise sellessamas numris ütleb, aga üks „tui wagadus" ei ole ta mitte. Sellepärast lükkame „Eesti Postimehe"  nõuu jällegi tagasi, seda meele tuletades, et „Eesti Postimees" küll Eestikeeles wälja tuleb, aga mitte üks Eestlaste ajaleht ei ole. Poliitika ringwaatus. i A . juures on praegu ikka kõige tähtjam küsimine  se?S'WUZM?LMWMW heal meelel kokku leppima ehk saab mkVMe sõda alustama? Hiinlaste saadik, markii Tseng, on küll Peeterburgis, kes Wene ja Hiina tüli peab õiendada aitama, aga et asi ise juba palju edasi oleks jõudnud, sellest ei ole meie seiemaale weel ühtegi palju kuulnud. Ühed arwawad, et Hiinlane paljalt asja pitkale tahab wenitada, et eltewalmistamiseks enam aega saaks ; töised arwawad, et tüli heaga otsa saada lõppema. Nii palju teadwad Wene ajalehed seiemaale kuulutada, et Hiina saadikuga weel midagi lepituse kohta ära ei ole tehtud ehk kokku räägitud, waid üksi see üle olla kokkurääkimist, kus ja kuidas lepituse läbirääkimist käsile peab wõetama, Peeterburgis ehk Peekingis ja missuguste põhjuste peal teda siis peab alustatama. Ühtlasi kirjutatakse Hiinamaalt, et Hiinlane wäga sõahimuline olla, omale soomuslaewu osta ja kõiki wangi heita, keda ta Wene sõbraks peab. Nii on hilja aja eest meest Wene spioniks peetud, kellele kiri Wene stempliga kätte tuli ja on teda wangi heidetud. Wenelaste kauplemine Hiinamaal  on wõimatumaks tehtud, sest mitmel kohal on Wene kaupmeestel ära keelatud, üle Hiina piiri tulla, kus nad enne kauplesiwad. Üksi neil kaupmeestel on luba Hiinamakle minna, kes tapa-loomi ja hobuseid sinna wiiwad. Kui Kuldsh'ast weel mõni kaubawoor Hiinamaale läheb, siis peab ikka hulk sõamehi ligi minema, muidu riisutakse nad paljaks, sest piiri äärsed  maad on praegu hulga rööwli seltsidele elukohaks. Wenelane aga walmistab ennast ka, seda kõik nähes, tugewaste ette, ning kui Hiina tutimehed tõeste meie kallale peaksiwad tungida tahtma, siis ei saa nad meie sõameeste paitamisest mitte palju rõõmu tundma. Saksa m a uus poliitika partei elusse (see on: wäljaastujateks  ehk lahkulööjateks nimetatakse. Nemad soowiwad  üht üleüldist wabameelelist parteid asutada, kes Bismarki tema wälises poliitikas toetada tahawad, aga koduses elus wanameelse püüdmiste wasta wõidelda. Esiotsa ei ole see partei suurem, kui umbes 30 liiget, kellest pooled Saksariigi-, pooled Preisi parlamendi liikmed on. Edespidine aeg saab näitama, kaS nad tõeste seesugust üleüldist wabameelelist parteid korda