laSte wõimuS nende kohta liiaks läheb, kui Bulgaaria ja - Ida-Rumelia ühegi nime all ühendatud saawad. Seda ! aga kardawad Montenegrinlased tulema, sest neil püüdmistel > miS Sofiast tulewad, ei olla KonstantinopeliS koguni mitte . palju waStaseid. Kõik mehed Montenegros, 16. elu-aaSi  tast künni 60. elu-aaStani, on juba mõne aea eest käsku i saanud, ennak walmiS pidada, kui neid ehk lippude alla kutsutakse, ja neile on püssid ja teised sõea-tarwitused kätte antud ehk magafiteSse walmis kogutud. Et Serbia Ku- ningakoja ja Montenegro WürStikoja wahel suuremat sõbrust  ei,ole, seda on teada, sest Karageorgewitsh! sugukond pärib Serbia trooni omale ja Würst Peter Karageorge t witsh on.Montenegro Würsti wäimeeS ja himustab Obranowitshi  sugukonda körwale tungitada. Nüüd koStawad mõlemtlt poolelt hääled mis päriwad, et see tüli unusta'  tud saaks ja Montenegro Serbiale Bulgaaria wasta appi läheks, kui selleks paraS aeg on. Kuningas Milan on Jõulukuu 23. pääwal Belgradi linna tagasi tulnud ja ! lahkemalt waSta wõetud, kui mitmelt poolelt enne arwati. . Kuningas on kõige selle eest tänanud, mida Serblased j raskel kandfiwad, ja on kannatusele ja ühemeelele - manitsenud, et Serbia riigitarwitufed kahju ei saaks. Rahj  waS on hõiSkanud. Linn oli lipude-ehtes. Serblaste sõ!  numite järel on ISO Bulgaarlast 10. Jõulukuu pääwal .s Wlafina juureS üle Serbia piire tunginud ja mitmeõ külaS j rööwinud, on aga mangi wõetud. Seadust mööda oliwad ! nemad surma teeninud, Kuningas on neid aga wahi all j üle piire saatnud, et need omaksetega Jõulut pidada wõik!  fiwad. Sealtsamast tulnud sõnumite järel on Bulgaarlased,  sõeariistade-rahust hoolimata, Jõulukuu 20. pääwal Bregowo alewiku ära wõtnud, patruljifl Timoki poole saatnud. Rzana klooster, Piroti maakondaS, olla BulgaarlaStest  wälja rööwitud. AlbantaS on Miriditlased I' Türgi sõeawäe peale tunginud, kellest kaks kompaniid Daizi küla juureS seifiwad, ja on wahid maha lasknud. Nemad saiwad põgenema aetud, Türklased on aga ikka ka 20 meest kautanud. Greekamaa walitsuS on oma i Saadikutele suurriikides ringkirja saatnud, et nemad walitsuõte  tähelepanemist selle peale juhiksiwad, kui kindlast ! Greekamaa tänine Berliini kongressi otsusest kinni pidanud  on, aga ka tähendaksiwad, kui kardetawad need aSjad °on, miS Greekamaa põhjapoolisel piirel sünniwad, ja pali  lukfiwad, et suurriigid rahutegemise juureS Greekamaa elu?  tarwitufi mitte ära ei unuStakS. Berliinis on Keiser Wilhelmi 25aaStane walitsuse-püha Jõulukuu 22. pääwal hiilgawalt peetud. Enne lõunat oli igaõ kirikus Jumalateenistus.  Peale Kuningakoja omaksete ja sugulaõte oli ka Saksi Kuningas ootamata pidule tulnud. Pidu-lu>  mala-teeniStuS sai lvune aeal Keisrikoja kabelis peetud. Würst BiSmarkile ja Graf Moltkele on Keiser mõned i sammud waSta läiuud, kui nemad õnnesoowimisele tuliwad, j ja on neid iseäralise soojusega teretanud. Wana Keiser k ja KeiSri-Praua on nii heaS terwiseS ja jsuduS, et nemad waStawõtmifi UuS-aaStal pidupääwal, uue aru järel Näärikuu  3. pääwal, ilma suurema waewata wälja pidada suutfiwad. Wäga hiilgaw on Keisrikoja liigete, wõeraSte Würõttde ja Saadikute ettesõitmine olnud. Ütlemata hõisk  kamtsega on rahwaS KeiSrit ja Keisri Prauat teretanud. I Juba ammu on tähele pandud, et Keiser Wilhelmi pidul  päiwil ilm ikka wäga iluS on. Nenda on see ka nüüd ! olnud. Pärast wlhmaseid ilmu oli pidupääwal selge taewaS  ja 3 graadi sooja. Läbi hiilgawalt ehtetatud uulitl  sate on rõõmsad rahwahulgad piduriides liikinud, nagu ! suwisel aeal. Prinz Wilhelm on oma leetre-haigu!  sest juba terwe; tema abikaasa sai sedasama haigust weel raskemini, on aga juba paranemas. Preusst riigi ja Paapsti > wahel näib sõbrus sigima, Windhorsti ja tema erakonna ! kiustlemiStest hoolimata, keS Katholiigi kiriku lipu all Saksamaa  riiki jälle ühest ära lõhkuda igatsewad. Selle lepil  tuse mälestuseks, mida Paapst Würst BiSmarki soowimist I mööda Saksamaa ja Spaania wahel korda saatis, on Kei!  ser Paapsti Riigisekretär Kardinal lakobini'le Mustkotka rittretähe, Kardinal Galimbertile ja Kardinal MoncenNe Punakotka rittretähe saatnud; selle wasta saatis Paapst s. Würst BiSniark'ile Khristuse rittretähe oma käekirjaga, ja herra von Schlözer'ile Gregoriuse rittretähe. Seda sõbrust ja waStaStikust auuStamist ei oleks hiljuti weel keegi ette arwata wõinud. Kiriklik lepitus näib tulemas olema. PreuSsi Maapääw on Näärikuu 2. pääwakS sisse kutsutud. Kohe selle Mäapääwa Hakatusel saada wöera alamate Väljasaatmine pääwakorrale tulema, miS KeiSri enese kirja peale Riigipääwa pääwakorralt maha kustutatud  sai. Kuulsad seadusetundjad kinuitawad, et Maapääwal  õigus olla seda asja oma arutamise alla wõtta. Riigiwalitsuse  eest tahta Würst BiSmark ise kosta.  Prantsusmaal  on Präsidenti walimine Senatoride ja Parlamenti-saadikute  keSkis koledat kära ja lausa kiskumist sigitanud,  mis rohkem uulitsa-poiste kui rahwasaadiknte ja wanemate kohaline on. Senatorisi ja Parlamenti-saadikuid on kokku 867, et aga hulga Parlamenti-saadikute walimised tagajärel tühjaks mõistetud saiwad, sellepärast ei olnud rohkem kui 592 valijat kokku tulnud. Monarchistlased ja teised walitsuse-wastased pärifiwad sellepärast, et walimine teiseks korraks jäätud saaks, kuni walikogu täieline oleks. Mitmed tahtstwad kõnet pidada, aga juhataja kinnitas, et see üks walikogu olla, mitte nõuukogu, kus kõnest peetakse ja ei lubanud seda mitte. Sellest tõuffS suur kära, milles Duchesne ja Papinet rusikatega üksteise peale kargastwad ja auuks purelesiwad, kuuni üksteisest pidiwad lahti kistud saama, nagu tigedad koerad. Walitud on Grevy aga ikka 475 häälega ja kõik wastawaidlemised ei aita enam ühtigi, sest kui ka walikogu täieste kooS oleks, fiiS ei oleks temal ka seal rohkem waja, kui 434 häält ja temal on nüüd juba 23 häält rohkem. Grevy on nüüd ikka seaduslikult uueSte järgmise 7 aasta peale Präfidentiks  walitud ja tasased ringkonnad rõõmuStawad ennast selle üle, sest tema on tasane mees, keS kärtsakaid nii pea naabri peale karata et lase. Wiimase kuuekümne aasta kaikus on Grevy esimene ja wiimase saea aasta seeS teine walitseja Prantsusmaal, keS määratud aea lõpuni ehk surmani  oma paiga peale jäänud on. KaS tema aga seda aega weel ära igab, see on kiisitaw, sest Grevy on juba 76 aastat wana. Bisfoni Ministerium on nüüd täitsa ametist lahkunud ja Freycinet on uue Ministeriumi korraldamist  oma peale wötnud. Tongkingi kinnipidamiseks on 76 millioni franki lubatud, kui aga senna jälle peab wärsket wäge saadetud saama ja kui ehk koguni midagi äpardust juhtub, siis on uuel Ministeriumil rasket aega oodata. Juba siis, kui Freycinet esimest kord Minister oli, pärifiwad käredad mehed, et tema Tongkingi asjade pärast kohtu alla antud saaks. Prantsusmaa on ikka weel nagu keew pott kaane all; keegi ei tea, milla ehk järsku kaane pealt ära wiskab ja keewa wett wälja purskab.  Hoidlaste erakond pärib, et Parlament üht 22 liitelist  kommisfioni waliks, kes Prantsusmaa majapidamist järel vaataks ja selgeks teeks, kui palju seal õiete wõlga on. Raha-Ministeriumi poolest on wõlga 27,900 million fcanki peal üleS antud, aga teiselt poolelt kinnitakse, et seda peale 30,000 millioni olla. Wabariiklased ei tahaks teistele  näidata, kui hukka majapidamine nende walitsuse all läinud on, aga wift peawad nemad järel andma.  Inglismaa  uus Parlament saab Näärikuu 9. pääwaks kokku kutsutud ja siis ka kohe kuninglik troonikõne ette luetud. Kõik maailm ootob seda aega, et kord selgiks, kaS walitsus hoidlaste kätte jääb wõi jälle Gladstone ja tema wabalaste kätte langeb, kes ikka rahust, lepitusest ja fõbrustufest  kõige maailmaga rääkisiwad, aga lirimaad mässamisega  ja ahastusega, Egyptustust ja Suudanit werega ja viletsusega täitfiwad, ja karwa pealt üht hirmust sõda Inglismaa ja Wenemaa wahel sütitanud oleifiwad, kõrbede pärast Taga-Aasias, millega Inglastel õignse poolest ühtigi tegemist ei ole. Kõige pingumalt ootawad seda aga wist mõistlikumad ringkonnad lirimaal, kus kellegi wara ega weri enam kaitsust ei leia. Õõd ja pääwad peawad mõisad ja rentnikude-majad, inimesed ja loomad, waht all seisma, et dynamiitlased kallale ei tule. Muist rentnikkust ei taha oma renti maksa, teised ei tohi maksa, hirmu pärast  p Kuupaistlaste" eest, kes neid endid tapawad ehk pii - nawad, pwabaduse" nimel ja auukS nende loomade kõhud lahti, kõrwad, jalad ja sabad maha leikawad. Mõisade omanikud, kellel muud warandust ei ole, kellel koguni weel wõlgade eest intressi maksa on, langemad häda fisse ja nendega ühes nende wöla-uskujad. Rentnikud ei tea aga, kelle sõna kuulma, keda rohkem kartma peawad, kaS wõimatumat  walitsust, kes ikka kord südant wõtab, neid wõlatasumiseks  wälja riisub ja kohast wälja saadab, wõi ,Kuu- kes nende majad põlema pistawad, neid ja nende loomi piinavad ja tapawad, kui renti maksa julgemad. Muidugi jääb sedawiifi ka töö tegemata ja waesus ja viletsus  kaswawad ikka suuremaks. ,WabaduS" wõib hea asi olla, on aga selle hinna eest liiga kallis. Parnelli juhatusel  on lirimaal teiste keskis ka ühe kahewäärilise tantsumaja  peremees, üks tallipoiS ja mõned teised seesugused rahvamehed" Parlamentt-saadikuteks walitud. Kui ,tublisti  need mehed oma rahwa kasu ja auu eest koSta oskawad ja kosta tahawad, seda wõib igaüks arwata. Indias on Vice-Kuningas, Lord Dusferin, lühidelt kuulutanud,  et Kuningas Thiho walitsuS lõpetatud on ja Birma riik Inglismaa walitsuse alla jääb, künni Keisri- Praua selle üle ehk teist nõuu wõtab. Sellega on siis see, 150,000 ruutpenikoormat suur maa umbes 4,000.000 elurahwaga, Ingli-India Keisririigi osaks wõetud, sest et Keisri-Praua edaspidi üht teist nõuu wötaks, seda ei ole naljalt oodata. Birma maa on ütlemata wiljakas, nimelt kõige parem nisumaa maailmas. Peale selle on Irawaddy jõgi, mis läbi kõige selle maa woolab, kõige mõnusam kaubatee Khiinasse. Osawa juhatuse ja hea walitsuse all wõiks sellest maast palju saada, aga tänine on Inglased igal võidetud maal kodurahvast rohkem wälja kurnanud, kui nende kosumise eest hoolt kannud. Kuida Indiast kir- jutakse, olla seatine walitsuS walmiS Khiinale üht tükki Birmast andma, km seda päritakse. Selle eest loodetakse Khiina head sõbrust wasta saada, mis Inglastel piir-rahwaSte  taltsitamisekS, lahkeks kaubaajamiseks ja wiimases joones abiks Wenelaste edasitungimise wasta, wäga tarwiline  olla. Inglased näiwad aga unustama, et Khiinlased wõeraSte wasta weel iialgi sõna pidanud ei ole.  Spaanias  olla üks salaseltS leitud, kes wähemat ei taha, kui Kuningas Alfonso pärijaid trooni pealt tõugata, maad Portugali Kuninga, Don Luts de Braganza, walitsuse alla anda ja fedawiifl neid maid üheks 3 beria riigiks ühendada. Selle salaseltsi peamees olla Kindral Salamanka,  kes Karoliinide-tüli aeal Saksamaa Keisrile tema Punakotka rittretähe tagasi saatis ja omale selle asemele  teisi teenida töutas, kui plaanitud sõda Spaania ja Saksamaa wahel lahti läheks. Salaseltsi liiked olla enamist  wäepealikud ja olla walitsusel juba tuttawad, aga nende külge hakata ei taheta enne, kui selgemaid tähtesi käcS on. Ka kuninglikkus sugukondas olla vsawõtjaid, nimelt ei olla see asi sel Prinz Heinrich Bourbon'il mitte täitsa wõeraS, kes hiljuti Kuningakojas kära tegi. Mõned arwawad koguni, et wana Zsabella, Kuningas Alfonso ema, nende keSkiS on, kes Kuninga-lese Donna Khristina wastased on. Ülepea olla Alfonso perekondas mitmesugused  kahtlased woolused. Itaalias on Professor Sbarbaro,  kes Ministrite ja teiste auukandjate teatamise pärast  7'/, aasta peale wangi mõistetud sai, Pavia linna poolest Parlamenti-saadikuks walitud. Wabameelised seadused  päriwad, et tema nüüd peaks wangist lahti lastud saama, aga need keda tema teutas, ähwardawad oma ametit  maha panna, kui teda lahti lastakse. Roomas on selle aSja pärast suur kahin; wabalased tahmad suures rongis Kuningakoja ette minna ja Sbarbaro'le andeksandmist pärida.  Kuida see kiustlemine lõpeb, fee on weel teadmata, näib aga, et mässamise-waim Itaalias õige kardetumalt liikumas on. Egyptnses on Inglis - Egyptuse mägi Kosheh küla juures SudaneSlaSte üle natuke wöitu saanud,  knida juba enne kirjutatud, ja sel korral olla Egyptlased  ennast õige auusast üles pidanud, siiski tunnistatakse nüüd juba awalikult, et Sudani solgutamine ilma Türklaste abita korda ei lähe. Inglastel kipub Põhja-Aafrikas uus waenlane tõuSma: AbeSsynia Kuningas Johann ehk NeguS, kuida teda seal nimetakse. Inglased oliwad temale üht ja teist töutanud, nimelt üht sadamat Punamere  randas, kui tema neile Mahdi waSta abikS oleks. Seda on Negus teinud, aga nüüd wõtawad Inglismaa, Prantsusmaa ja Itaalia Punamere randas ühe linna teise järel omale ja AbeSsynia ei ole meel üht küla saanud. Kõige rohkem pahandab ennast NeguS selle üle, et Itaalialased MaSsauah linna omale wõtsiwad, mis omal aeal Abessy- ehk kõige wähemast priifadamaks määratud oli Omalt maalt. Tallinnast. Tshcrnigowi Vice-Kubernör, Wassil- j ewSki, on Eestimaa Vice-KubernörtkS nimetatud. Liiwtmaa Kubernör on kõige kohtutele järgmist ringkirja saatnud: , Kõigekõrgema käsu järel selle aaSta 14. Mihklikuu pääwast, wõiwad need kohtud ja ametnikud, keõ selle käsu juure lisatud 3. punktis nimetatud  on, kirjawahetuseS p. p. 1 ja 2 seeö nimetatud kohtutega  ja ametnikkudega, nende alguSkirjade juure, mis Wenekeeli  kirjutatud on, üht tülkkirja Saksakeeles, ehk Läti ja Eesti keelemurdes juure panna, kuS juureõ need tülkkirjad korralisel wiisil peawad õigeks tunnistatud olema. Mina olen nüüd näinud, et mitmed kohtud ülemal nimetatud  jäuSkonnast mitte selle seadmise järel ei käi, waid kaS kaks iseäralist paberit ühesuguse kirjaga neis kahes keeles  saadawad, millel mõlemil alguSkirjade omadused on, ehk ühe ja sellesama paberi ühe külje peale Saksakeeli ja teise külje peale Wenekeeli kirja panewad. Kui mina nüüd felleS üht lahkumist selle Kõigekõrgema käsn täielisest tähendusest  leian, kirjutan mina edaspidise aea nihkumata juhtnööriks selle Kõigekõrgema käsu igapidist ja täielist täitmist ette, iseäranis aga järgmiste punktide tähelepanemist:  1) Tülkkirjad, mille pea-otsaõ tähendus ,tülkkiri" peab seisma, peawad ühe lisalehe näulised olema, f. o. need peawad iseäraliste lehtede peal, mis alguSkirja  juure pannakse, kirjutatud olema. 2) Need tülkkirjad ei ole mitte neist ametnikkudest alla kirjutada, kelle käest see paber wälja läheb, waid lõpul peab see tähendns  seisma: , allakirjutatud sellest ja sellest", ja siis peab tÜlkkirt korralisel wiisil õigeks tunnistatud olema. Iga teisel wiifil tülkkirjade fiSfesaatmine saab nihkumiseks selle seaduse täielisest tähendusest peetud." Muidugi saab see eeSkiri ka EeStimaa kohta mõjuma, kui fee ehk ka siin weel ametlikult kuulutatud ei ole. Need kohtud, kellel sellega tegemist on, pangu fitS tähele, et kirjawahetus kroonu kohtutega ja ülematega otsekohe Wene keeles peab toimetatud saama, mitte aga üks maakeeline alguskiri Wene