Postimees M, 96 Tartus, W. augustil. ZBGB-. 5l olmaskümnestcine aastakäik. Tuleb L borl nääakjs wälp, 'V' „ 2„ >/i „ 1 . V. ~ 1,.50 „ „ „ -/. .. - „ Kl> „ '„ lim« „ „l 'knü? Kolmaskümnesteine aastakäik. kobson, SkrShm, Naftal, Wassermann Pärnus:'Borm Trcuscldt, Jakoby, Witjandls Karow,ffeldt,Winter, Ralwercs: Kuhs, Treumann Vielrofe, Malgas: Rudolff, Põltsamaal:Leih berg, Pucht, Haapsalus: Hollberg, Kuresaares Lang. Jõhvis: Haho. Keilas: Maaberg Politika ringwaatus. Saksa maa „hariduse möitlus," mis ju ligi paarkümmend aastat otsaturääkiniist ja kirjutamist on sigitanud, on wiinisel ajal küll hästi waikinud, kuid koguni kadunud ei oie ta kangeltgi nutte, Weelgi nura> Ivad katoliku kiriklasel,, et nende õigusi kitsendatakse, kuna jälle mõned teisest erakonnast kaebawad,'et katpliklastele liig palju oinawoli lubatumat. Igal aastal pidawad Saksa maa katoliklajed suurt üleüldisi  koosolekut. Tänawu suwel saada see s/reiburgis ära peetama, kus ka paawsti praegune olek kõne alla wõctamat. Muidugi  saab jääl mõndagi karedat mõtet Jtalia walitjuse kohta awaldatud, kes nende arwates paawstit suruwat. Et aga Saksa walitjuS Jialiaga soojas sõbruses elada soomib, siis wöib sellest mglitsusmceAele pahandust tõusta. Kui suur wihawaeu Saksa ja Prantsuse  maa wahelmn, sellest ilmus jälle Parisis  Paha näl>tus. Keegi tuijupää tungis wahtide keelust hoolimata Saksa kdnjuli ametisse ja laskissääl üht ametniku päälc re> wolwriga, ,Muidugimõeti mees kinni, tunnistas  aga, üsna lausa,, et ta üht wihkatud Sakslast surmata tahtnud, kes tema isamaa weri wacnlajed olewat. Ta wiidi laatjareiti,  sest redu armutakse nõdrameelse olewat,,  Äka aga wõib näha, misjugune ärit»S  Prantsuse, m,al -Sakslaste wastu malitseb.  Tuttaw Boulanger kujutab oma maalijatele pikad liidnkirjad ja ütleb, et ta pea kootwat, praegust kõlbmatu malitsust kõrmale saata. On aga mehel kindel usaldus.  Jn nõuomcid ka mitmed mehed karedalt,  et Boulanger ministcrprejidendiks -tchtakse. Ometi loodab praegune walitsus ikka meel liikumisest jagu saada. -- Uks tahtjas Prantsuse diplomaiikus graf Choudordy  awaldab pikemat kirja Prantsuse Politika  üle, kus ta mõlet awaldab, et Pranislaste  heitlik loomus mäger kergesti ennast ühe ehk teise wöimumehe teenijaks annab, kes aga sündsalt temaga ümber käia oskab; nagu seda ju nähtud, ei olewat Prantslaste malitsuss korral pikka plisi. See otsus ei küll sugugi meelitaw, Ka Prantsuse maal on länawunc lõikus kehtv olnud, selle pärast nöuctakse mitmelt poolt wiljatolli ärakaotamist, et leib liig kallaks ei läheks, kasuks Üsna mcidcr on, kuida tühi liimane Punajc mere kallas, MnSsaua maakond, nii suuri tuli üleilmlises politikas on sigitanud.  Prantsuse ja Jtalia wahel läks lugu nii ägedaks, et ju lausa waenu kardeti  tekimat. Mõnelt poolt soomiti wangistujcks,  asja ühe erapooletu riigi otsustada  anda, aga see nõun ei näi Jtaliale katsuma hakatakse, sest siis saada selgima, et praegune Jtalia kuningas suurema osajmaid, mis tema.all scisawad, ivägiwaldsel wõimu teel oma alla on saanud, ilma ei tal nende päälc loetumaid  õigusi oleks, sest teised endiste Jtalia rlikide  walitsejad ei olla mee! sugugi oma õignsiära uniistatltd, Prantslasi" kahtlase silmaga maadata, aga ka Hispemial näib hirm olewat, et kest hoidmiseks tahetakse Hispania Põhja Piiri, Pierenei mägedel õige kindlaks teha, et naljalt säält wõSras kollale ei pääseks. kulutatud, töö aga läheb meelgi edasi. Ka on raudtee märk Põhja - Hispanias nii korraldatud, et wöimalik on lühikese aja sees 150,000 meest kokku wõtta ja tarwiliselt  tegewusele panna. Hiljuti käis walitseja  kuninganna ise Ühe kindluse walmis saamist pidustamas. Jutunurk. Imelikud juhtumised. J, H, Wahtrik. Sissejuhatus. Et ma mitte jutustaja ise, maid aiuult  jutu ivälja andja olen, siis pean ma scda oma kohuseks lugejale teada anda, nui- kombel see royitn mulle kätte sattus. Mõne aasta eest sõitsin ma oma wcnnale, kes Cambridge jütle jkembritjhi) linnas suurekooli Pääl õppimas oli, külaliseks.  Kui meie kord kahekesti uulitsal jalutasime, tuliwad meile kaks mulle koguni  wõõrast meest waStu, kes oma wälise nähtuse läbi minu imekspanenust äratasiwad.  Üks nendest oli wastu waidlcmata kõige ilusam mees, nijs ma ial näinud. Ta oli pilka kasuga ja laia õladega, kõik tema liigutused awaldasiwad rammu ia osawust ja luletasiwad noort hirme meelde. Tema näo jooned oliwad reegli mõõdulijed, karm puhas ja silm selge, tema waatamine  oli hää ja armas ja kui ta minu wenda teretades kübara pääsi ärawõtUs, nägin ma, et t.ma juuksed kullakarwaliied ja loomu poolt krussis oliwad. " „Sina oled selle noore mehega tuitaw?" küsisin ma. „Waat see on omeli, mis ilusaks  nimetatakse: teist niisugust pole ma enne näinud." „Ja," wastas wend, „tema on terwes ülikoolis kõige ilusam ja ka kõige parem See on Winsei eestkostja, niinega Holli, keda aga siin Haroniks kutsutakse." Nta waatasui Haroni paate ja pidin tunnistama, et ka tema niisama lähele'panemise  wäärt oli, nagu Winsci'gi. Tema oli niisama suurel mõõdul inetu, nagu HM poole näidates! „Tema kardab naesterahwaid rohkem kui hullusi koeri!" „Aga tema kaswandik, nagu naha, on Winsei ja naesterahivaste järele waadatcs, „see on aga tõesti tore poiss. Kui mul pruut oleks, ei ma usaldaks teda sellega lulwustada, sest sus peaksin ma küll tvist wiimaks ise läbi wiie sõrme wahtima." „See on aga kõige imelikum," ütles weud, „et ta ise oma ilust sugugi lugu ci pea; ta ci usugs et ta ilus on tõe jutt." Meie läks,me edas, ja hakkasime muist asjust jutustama, õhtu sõitsin ma linnast wälja ja unustasin omad uued tuttawad peagi ära, Mõned hääd aastad laksiivad  nwöda ja ma ei olnud neist midagi kuulda saanud. Aga ühe kuu eest sain ma Horaz Holli käest järgmise kirja, „Kallis herra! Teie panete tõesti inieks, et mina, kes uia Teile peaaegu sootumaks wõõras olen, Teile kirjutan, Wõib olla, et Teile koguni meeldegi ei tule, kes ma olen. Sellepärast arnmn liseks Teile nimetada, et meie wiie aaZsdv eest Cambridge linnas Teie wenna läbi ! tutwustatud saime, ja et mul siis õnn oli Teiega paar minutit juttu puhuda. Nüüd tulen asja juurde, mis mind kirjutama sunnib. Ma lugesin hiljuti Teie raamatud  „Kesk Afrika." Juhtumised, mis selles raamatus 'ettetulewad, on imelikud, aga need juhtumised, mis Teie siit, juures olewaft käsikirjast lugema saate, on palju j imelikumad. Teie annate mulle õigust, kui Teie lugenud olete. Juhtumised mis siin käsikirjas kirjeldatud,  on nii imelikud, et ma neid Teile awaldada häbeneksin, kui nad kõik mitte päris tõsi ci oleks i Seda kõik oleme meie, see on mina >a minu kaswandik Leo Winsei läbi elanud. Meie ei pidanud neid juhtumisi koguni endi elu ajal awaldama,  aga et meie peagi Europale selga pöörame ja teadmata on, kas meie tagasi tulemegi wõi mitte, siis olgu pääle. Meie wolitame Teid nende juhtumiste wäljaandjaks, aga ühe tingimisega, see on - et Teie meie nimesid muudaksite. Kui see wäljaandmine kasu tooh, siis olgu fee Teie, on aga kahju, siis stöörge ennast minu asjaajajate Jafri ja Jardani poole, külab ueed Teie kahju tasuwad. Asjad, mis käsikirja juures on, hoidge alleS, et Teie neid mulle kord nõudmise pääle kätte saata wõite. Teie Horaz Holli." Pääle käsikirja leidsin ma karbikese, mille sees mõned Egiptuse wanad-asjad oliwad, niida lugeja pärast ka tundma saab. Ma ei saanud kahel nädalal lugemiseks aega. Wnniaks kui see mul wõimallk oli, tegin seda ja wõtsin kohe nõuuks, i mclikkusi juhtumisi trüki läbi awaldada. Ala andsin oma otsust Hõlli asjaajajatele teada, need aga wastastwad, et Holli ja Winsei Kefk-Asiasse ära sõitnud  on. Ma ei tarwita siin ühtigi abiraama- Eesti maalt. Wiljandi Saksa leht teatab, et säält nüüd rõuged kadunud olewat. Üleüldse  surnud 9 täisealist ja 3 last raugetesse  ära. Nagu kuulda, saada Tartu kreisi ülemaks arwatud Clodt v. Jürgensburg Wiljandisse selle ameti pääle, tema abiliseks  praegune sillakohtu notär P v. Mühlenborff.  Kursi kiriku patroni herra graf E. oon MaNntcuffel on Kursi kihelkonna hingusel olnud mängukoorile uued mängu riistad, 18 tükki kinkinud. Soowida oleks, et uute mänguriistadega uus elu ja waim mängu koorisse asuks. L. n. Puurmanni mõisas on kurja käe läbi niitu heinakuhja ära põletatud. Hirmus  töö.õ v. n. —A » ila st. P. wallast ühel talu peremehel kadus ehk warastadi hulk raha ära. Et teada saada, kuhu raha jäänud ehk kes selle ära wõtnud, sõitis peremees, kes ise ka tähtsa wallaametniku aset täidab,  50 wersta kaugusele P. linna kaartimoori  käest seda järele kuulama. 01. Pärnumaalt kirjutatakse uieile 10 skp: Wilja kõrs on keskmine, aga tera saak mõi wiljaand minema aastasest palju wähem.  Wih'»a sadab iga päew, sellepärast on rukilöikusega palju tüli. Kartohwlitele, kapsastele, übadele ja hernestele on ivihma gga meel wäga tarwis. Lina kosub kaunis jõudsasti; ju ta mist teab, et hinuad iga päew töuscwad. ja kaer on keskmine, kuna odrast Pää järele rohkem loota tohib kui kaerast. Praegust on nimetatud wili nii haljas, et walmis saamist nii ruttu lootagi  ci ole. Kui külm ei tule näpistama, siis on lootust palju, aga mis sest kasu, jõuluks jää kas ilma õlleta, tapu humal ci õnnista tänawu suwel mitte sugugi. Ruki külm Läti maalt. Miiast, Nagu teada, on endine Riia linnapää R. Bungner kohtu alla antud, et ta senati käsku Wene keele pruukimise kohta ei olnud täitnud. Lumi maa õuekohus  mõistis teda aga suust lahti, sest tema kaitseja adwokat põhjendas tegu sellega, et kaebealune Wene keelt täiesti ei oskanud, aga jälle tema äkiline ametist lahkumine asjade ajamises palju wiiwitust ja takistust oleks toonud, „Rish, Westnik" kirjutab selle üle õige pahasel toonu. Ta arwab otsuse erapoolikul wiisil antud olcwat ja ütleb, et kui juba sarnases tühelepandawas asjas õuekohus oma otsustes õigusest-ja tõest kõrwale lähab, siis seda teiste, wäheNk tähtsate asjade juures palju enam wöib sündida. Saksa lehed wastawad selle pääle, et „Rijs, West ii/' ometi nii kurjasti ühe otsuse üle kirjutama ei peaks, kui tä selle põhjendusi läbi ei taha katsuda, „Balt, Westu," toob sõnumi, et Erlas jälle loomade katk möllamas olewat, nagu iga aasta, Arwata on, et selle Põh.jus  säälsed niisked ja rõsked karjamaad on. „Latw, Aw." teatab, et hiljuti Dobleni päämehe kohtusse üks 14, aaswne poisikene toodud, kes mitmed keeled rääkiwat,  aga omast kodupaigast midagi ei ütle mälestawat, sest, ta saanud ju lapsena hulkuwate komedijantide juurde, kust ta aga nüüd halwa ümberkäimise pärast ära Põ> genenud. Kuura Litlawi rajalt kaebatakse maga ümberhulkmvate must laste-salka d e üle, kes Mlsetele talunikkudele üsna koormaks  olemalh, Need sõtkuwad ja söödawad heinamaad lagedaks, kerjamad küladest kõiki oma tarwitusi, ilrua-et neile keegi midagi keelda, weel mähem nende pääle kaebama julgeks minna, sest nende kättemaksu kardetakse  kurjasti, mis ka sugugi ilmaaegu ci ole. Ka on mitmed alles ebausu paelus ja nii mustlaste nõiduse hirmus.