jälle õige põnewale kippnwaid Bulgacia aSju nenda korraldatud  ou, et Austria seal Wenemaa tarwitufi ja õigusi edaspidi enam ühel wiifil ei lülitaks, millest waremim ehk hiljemini tegewat kokkupõrkamist karta on. Saksamaa Keisri uhkest wastawõtmisest ja ülespidamisest.. Konstantinopelis  seisawad' pilkad kirjad aealehtedes. Üsna uudis Türgi elu kohta on see,, et Sultan Saksamaa Keisriprauaga ja mitme nacsterahwaga tema kaaskonnast ka omas haremis  (naeste ja laste tubades) käinud on, mis senni kõige wõeraste eest kinni seifis. Ligi tunni aega on nemad seal olnud ja Keisripraua soowimise peale ou Sultani kaks tütart Chopin'! muusika-tükkist klaweri "peal mänginud, wiimaks Preussi rahwa-laulu. Sultani ja Keisri ja Keisripraua wahel ou wäga kallid kingitust wälja wahetatud,  nimelt on Keisripraua ühe wäga kalli kaelaehte saanud. Sultanile on Keiser Hohenzollerni kodurittrete keti annnd, Suur-Westr Kiamil Paschale Mustkotka riktretähe  ja sedamööda ka teistele Türgi kõrgetele aunkandjatele auntähtefi annud. Sultani käest saiwad PreuSfi Prinz Heinrich ja Graf Herbert Bismark Osmania rittrete sunrtähe  briljantidega, Keisri mitmed teised kõrged kaasalased sellesama rittretähe ilnm brilliantideta. Ilust, uhkusest ja soojema sõbrnse tunnistustest ei ole kusagil puudust olnud. Saksamaa Riigipääwal seisis riigi-majamdamine pääwakorral ja tasasemast ja karedamast joonest oli paras aeg kulude wasta käratseda ja sellega omale walijate healesi neiks walimisteks meelitada, mis pärast Riigipääwa selle koosoleku lõpetust ette piawad wõetud saama. Teistest Europa suurriikidest ei ole sel korral midagi tähtsamat kuulda. Seda rohkem kahinat kuuldakse weikest .Bulgarisst, mis oma enese põhjusseadust ja Berlini kongressi  otsust mööda koguni mitte weel oma enese jalge peal ei seisa. Senna on, kulda juba lühidelt tähendatud, Prinz Ferdinand Talwekuu 4. sWiinaknu 23.) pääwal omalt pitkemalt reisult tagasi tulnud ja ou Sobraujet õige toreda throuiköuega awanud. Prinz tunnistas esiteks oma rõõmu selle üle, et tema omal reisul ära tnnnud, kui suures  auustuses tema waliisus juba Europas seista. Siis teretas thronikõne rahwasaadikmd Sobranjes, mille koosolek sel korral selle läbi iseäranis tähtjas olla, et esimest kord pärast Vürstiriigi asutamist ühed ja needsamad rahwasaadikud  Sobranjes kolmat korda on kokku tulnud. See näidata selgest, ei asjad Vulgarias kordas ja rahwas rahul on. Maa kosumine tema walitsnse hakatusest saadik olla mi nqhtaw, et Bulgaria rahwas omale kõige haritud maailma osawõtmist teeninud. Rahwasaadikud ja kõik Bulgaria rahwas olla rõõmuga neid kiituse-sõnu kuuluud, mida üks Europa kõige targematest ja mehisematest Msnarchidest  (Austria Keiser) selle kohta rääkinud, niisamati arwata ka suurem osa Europa riigimeestest. See kiitus saada Bulgaria õiget asja wägewast wõidule aitama. Thronikõne kinnitab edaspidi rõõmuga, et Bulgaria kõige naabritega, niisamati ka suurema jäuga teistest riikidest, kõige paremas sõbruses elada ja loodab, et see sõbrus edaspidi ikka rohkem kinnitatud saada. Siis räägitakse raudteede korraldamisest ja uute, niisamati ka plaanitud sadamate, ehitamisest, saadud laenust, sõeawäe korraldamisest j. n. e. Thronikõne ridade wahelt kipub midagi wälja paistma, nagu oleks Prinz Ferdinand ütelda tahtnud, omal reisul olla tema ära tnnnud, et tema kinnitamist suurriikide poolt pea oodata wõib. Tähele on panna, et seda kinnitamist  nüüd juba ka mõned Inglismaa lehed pärima halkamad. Teiselt poolelt noomitakse aga seda tsstsemalt, mitte enne hõisata, kui üle mäe saadud on. Sobranjes on nüüdse walitsnse sõber, Stankow, 161 healega Präsidentiks  walitud. Tema wastane, Stoilow, sai 74 healt. Taga-Asiast tulewad sõnumid, et Prantslastel Tougkingis  jälle palju tegemist olla. Kord käis juba jutt, seal olla lausa mässamine lahti laim d, Ustatamalt poolelt kinnitatakse aga, et see sõnum ülearu kahinat teha. Niipalju  tõtt olla nendes wäljalautamisies, et Tongkingi põhja-idapoolisel piirel Khiina wasta rahurikkumist ette tulnud on. Wõimalik olla, et Prantsusmaa walitsus seal sõeawäe wähendamisega enne-aegne on olnud. Kuida üteldakse, arwab seda ka Admiral Kranh ja tema olla sellepärast nõnn annud, Tongkingisse rohkem sõeawäge saata. Kahjetselakse, et seal sõeawäe- ja kohtute-walilsuse wahel ühtmeelt ei ole, miS sellest tulla, et nende wõimuskondade  piired üksteise wasta mitte selgest määratud ei ole. Parlamentis saada see asi nõuupidamise alla wõetud. Walitsus tahta waidlemisi sellega eemal hoida, et Tongkingi  Kindral-Kubernörile rohkemat wõimust autud ja wastamine politika ja seespidise korrapidamise eest tema kohuseks tehtud saab. Khiina ja Prantsusmaa kohtud olla ennast korrapidamiseks ühendanud ja tee Düuuan Douaneni poole olla lahti, miS pärast kõik see tüli tulnud on. Afrikast ou õige jkurwad sõnumid tulnud. Dr. Peters ja tema kaaskond, kes Sansibari randa tagasi tulemas oliwad, on kodurahwast, kas Massailastest wõi Samolilastest,  seda ei teatud weel õieke, maha raiutud. Ainult üks Europlane ja üks Samolilane on peasnnd, aga ka need olla haawamd. Niisamati tulewad ka kahtlased sõnumid -Stanley ja Emm Pascha üle. Wadalai ja kõik see maakond, mis üle Emm Pascha Wallises,, olnud juba wiimasel aastal Muhvistlastest laastatud ja Emin Pascha ise wangi wõetnd. Selle sõnumi peale olla Zwnley kolmat korda Albert-Nyanza jänmle täinud ja neid peastuud, kes weel elus oliwad, kui ka õiele aru ei saada, kust Stanley selleks sõenwäge saanud on. Siis on nemad umbes 800 mehega selle aasta Lehekuu hakatusel Ida Asriko. rauna poole minema hakka und ja sõnmuiwiijaid ette saatnud, kes MpwapwaS Kapten Wissmann'iga kokku saanud. Wiimane on selle peale senna moona wasta saatnud ja Stanley ja Emm saiwad Jõulukuuks Vagamayosse oodatud. Nüüd tulewad sõnu piid. et nemad teel waenliku kodnrahwuga kokku sattunud jn täieSle löödud olla. Stanley ja Emin Pascha ise olla peasüüd, olla aga kõigist il aia ja paluda tungiwalt  abi, nimelt moona. Afcika-reisija Dr. Ehlers on Kapten Wissmamuga S-iusibariSse tagasi tntund. Kaubatee  Mpwapwa ja Bagamayo wahe! on täitsa lahti. Mpwapwasse on 100 nieest jäätud. Mpwapwas tuli missionär Eole onia abikaasaga ja laskega Kapten Wissmanni  juure. Auierikasi. Priisideni Harris»» kuulutab ametlikult, et Põhja- ja Lõune-Dakola umad Põhja-Amerika ühe»- satnd-riikide sekka Üles wõetud ou. AnStralmst. Melburue'st kirjittatakse, et Salomonisaarestilu  kodmahwas ühe Inglase, uiruega Nelson, ju kolm oma rahwa poisikest tapnud ja ära söönud on. Inglismaa kreutzer „Royalist' ou neid külast ära lõhkunud, kus seda kmjategu tehn. Kodnrahwas, kes juba enne seesugust tegus, teinud, ou mägedesse põgenenud. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida Zeituugile' Peterbnrgist  kirjutatakse, on Rahukohtu-?'gude Prastdeutid E Stiumo ja Liiwimaa kohta juba nimetatud. Need ou Tallinna- Hapsaln kohtukouua peale: Moskwa Rahukohtu-wauem Arzõibusow, Rakwere - Paide kohkukonun peale: Nshewi kreisi Nahukohtuavauenr Jeoist u u o w Twm' kubermangust, Niia-Woluian koh-nkouua peale: endine Peterburgi Riugkouua-kohtu liige Hauskau, Wõnnu- Walga kohtukouua peale: Dmiaburgi kreisi Rahukohku-kogu Prästdent Archaugelski, Tartu-W õrn kohtu konna peale: Warfchawi Rahukohtu-wanem Fllippo w, Pärnu- Wiljaudi kohtukouua pe.ile. Rshewi R!ug konn auõhtu Prokuröri  abiline Golowiu, Saaremaa kohtukouua peale: Berditschcwi Rahukohtu-waueni M artjauo w Kijewi kubermangust. ,Eestimaa Kubermangu Zeikungi" kuulutust mööda on Eestimaa ülem-TaluKchtute ringkonnad järgmisel wiifil määratud: Tallinna ringkond: Harju-Madise, Risti, Keila, Jüri, Jõelähtme ja Harju-Jaani kihelkonnad; Kabata ringkond: Risst, Hageri. Rapla, Juuru ja Kose kihelkonnad ; Rakwere ringkond: Kadrina, Haljala. Rakwere, Weike-Maarja. Jaagupi ja Simuna kihelkonnad ja Andja wald Wim Nigula kihelkonnast; Jõh >v i ringkond: Wim-Mgula kihelkond ilma Andja wallata, Lüganuse, Jsaaki. Jõhwi ja Waiwara kihelkonnad; Paide ringkond: köit J ämm ma» kihelkonnad  ; Hapsaln ringkond: Noarootsi, Worm st, Laäne-Nigula, Ridala, Martna, Kullamaa ja kõik Hiiomaa  kihelkonnad; Lihula ringkond: Llhuka-Kirewere,  Mihkli, Korrust, Hauila-Warbla, Wigala ja Märjamaa  kihelkonnad. pßishski Westmku" sõnumite järel saada Vallimaa linnades Notar ide aur et id asutatud, kontrastide kinnitamiseks  ja teisteks seesuguseks tallltamisieks. mis wiiwitamili  ei kannata. Notarist saada RiigaS 8 olema, Tallinnas, MiitawiS ja LiibawiS igaS 4, teistes linnades 2 ja wetkemakes ja akewikkudeS 1 igaühes. Peterbiwgi kohtutest asuda hulk Adwokatisi uute kohtute aummisega Vallimaa linnadesse. Wiinakuu 20. pääwal tuli Riia Miitawi Piiskav Emineuz Arssenij Tallinnasse ja läks Erkaucht Eestimaa  Kubernöri Würst Scha ch owskoi kaasas null Weue kirikuid pühitsema. Pühitsetud pidiwad saama: Wälise Weue kirik Wiinakuu .22 pääwal, RiSti Weue kirik Wiinakuu 24. pääwal, Paadrema Weue kirik Wiinakuu 26. pääwal, Wirl 5 u Weue kirik Wiinakuu  27. ja Lihula Weue kirik Wiinakuu 29. pääwal. Wriuakuu 30. pääwal pidiwad kõrged herrad jälle Tallinnas lagast olema. Eestimaa uutest Weue kirikutest kirjutawad Kuida teatud, on Kõigepühama Syuodi warandusest kirikute ehitamiseks Vallimaa kubermangudes lpiab wist olema: EeStimaa kubermangus. S/ t.) kigt 200,000 rubla antud ja aaStal 1887 sai kirikute ehitamine igal poolel algatud. üheS kiivist ehitatud kirikutega saiwad ka kiwimajad koolideks kostimahrga ehitatatud mis 100 lapse, 50 poeglapse ja 50 tütarlapse kod ta arwatud otiwad; sealsamas on ka majakesed koguduse preestrile, teenijatele ja üks. saun. Igale kirikule ja koolile on Kõigekõrgema käsu Peale 5 deSlätiui mõisa maast wälja omastatud." Wälise kirik, ühes weikeses külas Hapsalu kreisis, on ühe koha peal, kus küll üks Lutheruse kirik on, aga ei mitte üht Õigeusu kirikut. Selle kiriku ehitamine algas Talwekuu! 1387 taieste kiivist; kirik ühe ristiga on 400 palrvetcgija peale arwatut Jkouostas (pühapiltide  kapp) ou Archimandrit Jguatms'e .Sergejewskaja pustmja" eestseisja, poolest, ja on Peterburgis tehtud. Seespidine korraldamine on weel puuduliue; ei pühapillist, peale itouostase, ega ka kroonlühtreid ole kirikus; throni kate ja kirikuniStad on puudulikud, niisamati ka preestrite  riided. Wälise kiriku juures ou üks ühekordne kiwimaja; üht kooli ei ole kiriku juures mitte ehitatud, uenda et sellele endises palwemajas aset pidi antud saama Weike-Lählre kirik, ka ühes weikeses külas Hapsalu kreisis, sai Mihklikuust 1887. saadik ehitatud .Maria Sündimise" nime peale, ou nüüd juba taieste waluüs, natuke weikem kui eeluimenetud kirik, aga niisama kenast ja kunstlikust ehitusest ja on 300 palwetegija peale arwatud. Seestpidi on kirik wäga kihtlane ja alandlik. Kiriku körwaS saab uks ilus koolimaja kiwist ehitatud. Jõu:: puuduse pärast piab kooli pealine kord esiteks wulmis ehitumata jääma. Lihula kirik püha SumwikSli Aleksander Ne-vski nime peale, sai Näärikuul 1838 ehitama hakatud ja kool on ühes wauos majas «sulatatud, sest et ehiluse-komitee iäuiue ainult kirikut on w?iund ehitama hakata. Plaani järel piawad umbes 500 inimest sellesse kirikusse mahtuma. Wäljaspoolc ega seestpoolt ei ole fee kirik ieisite, kui mõlemad teised. Paadre m a kirik Hapsalu kreifls, püha Kolmainuse tiime peale, sai wiimase aasta Jaanikuu 20. pääwal ehi la ma hakatud; kirik ise kõige kõrwaliste hoonetega. Kirik on 300 patn etegija peale arwatud, on sega- Vyzaitiiui plaaitiS ehitatud, 5 kupplega (kummiga) ja ühe kõrge kellatorniga. Kool ja koStimaja on 50 poeglapse ja 50 tütarlapse peale arwatud. Wiimaue pühitsetatawalest kirikutest, Wirtsu kirik, Khrisiuse Siiirdi-nise uime peale, sai Jaanikuu 21. pääwa 1888 ehitama hakatud; siS e mahurvad 300 inimest ja knppleid on 5. Kiriku juureS on üks kool 100 lapse kohta." Kuida näha, on .Nowosti" kirjaiaatja siin uned Wene kiriknd Riskil ja Wormsi saare! nimetamata jätnud Ka mõned teised eksitused ou selle aruande seeS. .Pelerburgskaja W'domosti" sõnumite järel on herrad J. T. Tichanow ja L. E Gegorow Valtimaa Bratstwole 6000 rubla kinkiirud. Tallinna Ringkonna-kohtn Präsident Wirkl. Staatsrakh  Fnch 3 ja Prokurör Makaron' on wiimasel nädalik juba Tallinnasse tulnud. Niisamati oli ka Geheimerath  Sawadskk Tallinnas, kes Vallimaa uusi kohtuid korrale seadma saadetud on ja wõttis nende Adwokotide valwekirjast wasta, kes uutes kohtutes oma ametit tallitada kahawad. ,Revaler Beobachter" kirjutab oma mimaseS numres Wiinakuu 28. pääwal: on, kuida meie kuuleme, LaudSkna kohtus otluS linna kirrikute kaebtuseaSja iile liunawalilsuse waSta Jnmal«laeka wäljaandmiseks mtliStetud ja awaliktnS kooSolekuS knnlul.itud. Selle järel on köit J malalaeka warandus kirikute omaks mõistetud, ilma Koitjärwe ja Wäo mõisadeta, munasest aga ka Hkrwen (Hiro) kiila Inmaialaeka warandnse körwa arwatud.  Selle wasta on kirikud kohustatud, Jumalale ka warandusest linna kulust hospidalile eest kandma ja isearalist  kulust, mis linnal ehitusteks j. n. e. sel aeal oli, kui se waranduS liuna walitsnse all seisis, tasuda. Kas see otsus munas eks jääb, wõi kas see protsess pärast seda otsust Ühe ülema kohin alla läheb, see on meil teadmata". Wiinakuu 15. pääwmii ülepea 312,379,819 puuda wilja wälja melud, nimelt Tallinnast 2,448,402, Peterbnrgist 27,403,583, Riiast 9,782P25, Liibawist 28.546,807, Adesfaft 83,893,247 puuda. Puuwillu loodetakse sek kalmel Tallinnasse rohkem tulema, kui mullu. Endine wang, mitu kord wargnse pärast nuhtluse all fciSnnd Karl Lepik Purdist, kes Harjumaa Manngerihti  poolest otstlud sai, sai Wiinakuu 24. pääwal Tallinnas  snhkruioabriku ligidal kinni wõetud. Pristam abiline  Andersou, kes keda kiuni wõtnnd, audis teda woorimehe  hoole alla ja läkS ise Potitsei-soldatit kntsnma. Seda aega tarwktas waug ärafooksiniseks ja sai mast pärast kahe-tur-nist rasket jahti jälle kiuni wõetud. Mõned margused on Tallinnas wiimasel uädalil Politseile Üles anknd. NaMskU Wiinakuu 30. pääwal. Ilmad on wiimasel  nädal il soojad, wiymased ja udused olnud. Heile bakkaS natuke lund sadama, täna on MBle õhukese lumekorrago kaetud, sooja on 2 grandi ja ilm näib selgima hakkama Mimasel nädaM leiti Pakri saare merekaldal ühe tundmata mehe surnukeha. Tartust. PDapääwal. Wiinattiu 15 vääwol on noor Jumala sena teaduse Docent NaZ. Reinhold Teeb erg