Tallinna Sõber « 4. üheksas aastakäik. Tallinnas, B. Mrikllll Mml M 7. Ulenldne aealeht Eesti rahHkle «aill ja liunades. MW ükskord nabalis wälja. Maksab Tallinna» L!ndfors'i päriate trllklmajas: saStaS 2 rubla, HO kop.— poolaastas 1 rubla 40 kop. Kojü ihk postiga saadetud: aaStaS S rnbla ->> pool-aastas 4 rubla 70 kop^ Ftnulninsed maüsawad iga ehk selle aseme peatt S kop. Tellimised Wtzetarfe MaSta: Uallinnas: Lw!»fors'i päriate träkimajas. MeterSurgis: .S. Seekaudk, 54. Aartus i Laakmann. - Uakweres: J. Auhs. - Aatdes! A. Seidetöerg. -> Lupsalus: H. AollSerg. Liyulas - 11. ZZültuer'L poodis. Wikjandis: G. Z. Karom'i raamatupood. Uarwas: W. Mder.—Mõrus - Yielrsse. Matkas: W. Audolfi. Kuuresaares : Ty. Lauqx. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käivad Äaltiski (Baltischport Sgistev! Liimi Kredit-sellsi kuulutus. Üleüldised jvnunnd naailuiast. Omalt maalt. Tallinnast: Greeka- i KqthoUigi kiriku pllstduused meie kodumaal. Kurarort ringkiri. UuS anrulaewade käik. -Sisse- , ' tulemift- ja hiugemäksud; passi u ats ev - Liha iväljawedamine. Önueeu surm. Leitud j surnukeha. ----- Pahat-ud ja kinniwõetud pahategijad. Baltiskist. Rakn-crest. Ilmad. Kaabakad.  Linnasaadikute-kogust.  : Tartust. Kurjatcgn. «iljandist. Riiast. —Protses Wõnnnst. Dünabargist.  Peterburgist  Kronstadti tee. Soomemaalt. Moskwast. Nishni Nowgorodist. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Juhatus mõisamaa ja talumaa era-kriim ti de peale laenuraha otsekohese üleswõtnuse kohta, 28. Maikuu pää wa l 1886 Köigek ö r g e m alt kinnitatud Ri i gi-n õu ko gu heaksarwamise l otsuse põhjusel. Liiwimaa Mõisnikkude Kredit-Seltst Eesti jäuskonna walitsnse lubaga kuulutame siin järgmist Juhatust meie lugejatele Liiwimaa talurahwa kWst, kus juures tähendame, et Eestimaa Kckdit - Kassa päriseks ostetud talukohtade peale hakatusest saadik otsekohe, s. o. ilma mõisa wastatamifeta, raha laenuks annud on, kuida Eestimaa  taluperemehed seda juba teadtvad. Sissejuysttus. Järelseiõwad seadmised juhatawad neid Muudatusi, mis aastal 1868 wäljaantud talukohtade müümise-seadustes, 28. Maikuu pääwal 1886 wäljaantud Niigi - nõukogu heakSarwamtse otsuse põhjusel maksma hakkawad, kui mõisamaa  ja talumaa era-kruntide peale otsekohe laenurahaüleS  wõetakse, Selle juures jääwad maks m a kõik laenu-seaduSte ja talukohtade müümise-seaduSte määramised, mis järelseiswa juhatuse läbi mitte ei ole teisiti muudetud, kui ka 28. Maikuu pääwal 1886 kinnitatud Riigi-nõukogu  heaksarwamife otsuse järel laenuraha üles wõetakse. 8 1. Iga krundi peale, mis isepäinis majapidamist kannab ja kõige wähemalt 10 maathalri suurune isewastaja laenu-aluS on, wõib otsekohe laenuraha üles wõtta. Laenuks antaw raha-summa piab kõige wähemalt 500 rubl. hõb. suur olema. Lisa: Kui see krunt, mis laenu-aluseks seatud, mitu majapidamist kannab, siis wastawad need kõik üheS laenikuõ kui ühine wõlakinnituS pantkirjalaenu  eest. § 2. Laenu antakse selle thalri-wäärtuse Põhjusel, miS kinnitatud on, ehk ka selle thalri-wäärtuse põhjusel, mida mööda enne aastat 1885 pantkirja - wõlga mõisa pealt talukoha peale on saanud ümberkirjutatud. Laen ei tohi mitte kõrgem olla, kui 75 rubl. hõb. iga thalri kohta, mis laenu alla langemal krundil on. Lisa: Mõisamaa mõetmiStel, mis pärast aastat 1878 toimetatud, ja teuorjuse-maade kohta, mille mõetmine pärast aaStat 1884 kinnitatud, wõib ainult seda metsamaa jägu thalri-wäärtuse alla arwata, miS tõe Poolest juba põllumaaks tehtud on, kuna seda maad, mis mitte niisuguse tarwitamise alla wõetud ei ole, kui see ka mõetmiscs metsamaa wääriliseks arwatud on, iga majapidamise-koha thalri-wäärtusest tuleb maha arwata. § 3. Kas thalri-wäärtuS on kinnitatud saanud, saab selgeks tehtud: a. Kruntide juureS, mis mõisa priimaa piiretes seisawad,  ühe kirja läbi, miS Landstua maamõetmiseraamatust  (Kataster-Rolle) on wälja kirjutatud ja Liiwimaa Landrathi-kogu poolt õigeks tunnistatud. b. Kruntide juures, mis teuorjuse-maa ehk mõisa maksu-maa (Quote) piiretes seisawad, ühe tunnistus-kirja  läbi, mis kruntraamatust wälja on kirjutatud  ja ka Landrathi-kogu poolest õigeks tunnistatud.  8 4. Pantkirja-laenu aluseks pandud kohtade maadest tohib üksikuid jägust, nimelt ka töö-asutusi kõige krundi ja pinnaga, kuS peal need seisawad, wälja jätta, km Kreditkassa-walitsuse arwamife järel niisugune äralahutamine  pandiks pandama krundi piireid mitte segaseks ei tee, ehk kui asutus koha majapidamise-plaanisse ei puudu. 8 5. Üksnes ihuliku inimestele Wõiwad laenud antud saada. Kui krundid, mis mõisnikkude Kredit-seltsi poolt laenu aluseks wõetud, seaduse poolt omaniku - õigusesse wõetud seltskondade katte, nagu kogukondade, .eraseltfide j. n. e. kätte omanduseks saamad, siis tuleb pantkirjalaenu  tagafi maksa. 8 6 Ühe seesuguse krundi omanik, mis Liiwimaa mõisnikkude KreditkaSsale pandiks pandud on ja mitte rittremöis ei ole, wastab ainult selle krundi peale antud pantkirja-laenu eest kõige intressidega ja kuludega, mitte aga Kreditkassa muude kahjude ja wõlgade eest. Temal ei ole sellepärast ka mitte osa Kreditkassa kasust ega warandusest,  ega ole temal heale-õigust Kredit-seltfl koosolekutel. § 7. Pandiks pandud krundi wastamine ulatab üle kõige selle majapidamise-kogu, s. o. üle kõige maade ja mis nende peal ja külges on, õiguste, hoonete ja raudwara  üle. Peale selle wastab pantkirja-wõlgnik Kreditseltfi  pärimiste ja seadmiste täitmise eest kõige oma liikuwa ja liikumata, nüüdse ja edaspidise warandusega, ja piab seda laenu-wõtmise juures iseäralise kirjaga, mida seatud eeskirja järel liht-paberi peale tuleb kirjutada, kinnitama, milles Kredit-seltsile selge sõnaga õigus antud saab, pantkirja-laenu  kohe ülesütelda, kui intressid maksmata jääwad. Ülesütlemise pääwasi wõlatasumise paäwani antakse kuus kuud aega. 8 8. Kruntide juures, mille wäärtus üle ühe adra (80 thalrit) käib, piab iga thalri maawaärtuse kohta üks wakamaa metsa olema, mis korralise pruukimise all seisab. Lisa: Metsa puudust wõib ulatama ja kõlbulise turbla-hulgaga tasuda. 89. Täismõedulise-laenu üleSwõtmiseks piab krundi üksikutel majapidamistel olema: a. tarwilised majapidamise hooned heas kordas; b. aastat 1860 wäljaantud Taluseaduse lisas 0. ettekirjutatud  raudwarandus hobuste ja kariloomade poolest, niisamati ka põlluriistade poolest; o. heaste rammutatud ja haritud põllud, kindlaS põllukordas; 6. loomatoit mõjuwal hulgal. Lisa: Hooned piawad, kas Liiwimaa Wastastikusesehk  Balti Tulekahju-tasumise-seltsis kõige wähemaft oma takstwäärtusest kinnitatud olema. Nende hoonete eest, mille Tulekassa-maks Aprilikuul tasutud ei ole, maksab mõisnikkude Kredit-selts omalt poolelt selle kinnitus-raha wälja, mis peale see raha selle krundi wõlä kõrwa arwatud saab, mille hoonete eest seda wälja makset! ja saab niisamati tagasi päritud, kui wõlga jäänud pantkirja-laenu intressid. Ühes saab Kredit-selts ka õigust, pantkirja-laenu kohe üles ütelda. 8 10. Kui neid nõudmisi ei ole täidetud, mis §§ 8 ja 9 on ette kirjutanud, siis saamad pantkirja-laenuft iseäralise  wäljaarwamise põhjusel kohalised rahasummad maha arwatud. (Waata laenu-seadused, mis aastal 1868 wälja antud, 8s 163, 172, 174, 175, 178 j. n. e.). Enne kui hooned tulekahju wasta kinnitatud, ei wõi pantkirjalaenu  kogum mitte antud saada. 8 11- Laenu - patwekiri piab kohalise Kreditkassa jäuskonna walitsusele sisse antud saama, ja laenu kulude kandmiseks tuleb selle palwekirjale 20 rubl. hõb. kaasa panna. 8 12. Laenu-palwekirja juure tulewad lisada: s. Laenu üleswötja omanduse tunnistus-kiri (ostmisekontrgkt,  transakt, (päranduse jägamises kiri) ülepakkumise-otfüs  j. n. e.) kahekordses kirjas, d. Üks tunnistus kohalise kontraktikinnitamise-kohlu poolt, laenu-wõtja omaüiku-õiguse kohta. Selle tunnistuse' sees piawad ka nimetatud olema kõik awalikud ja kõrwalised, waikselt makswad j. n. e. krundi wastamised, mis kohtule tuttawaks saanud (waata laenu-seadused § 142 b), kahekordses kirjaS. c. Pariseksmõistmise otsuskiri, kui räägitama krundi pandikskirjutamine Hoowkohtus piab toimetatud saama. Selles otsuskirjas piab nimetatud olema, kas seda krunti on isepäinis wastajaks laenualuseks  seatud, kahekordses kirjas, ck. Selle waestelasle-eestkostja kohtu poolt, mille alla laenuwõtja omaS kohtuseisuses kannab, üks tunnistus  millest selgib, kas laenuwõtja ehk wahest kui waestelaste wöörmünder ehk mõne teise inimese waranduse ülewaataja, mingisuguse wõlawastamise alla on jäänud, ja missugused need wõlawastamised  on, kahekordses kirjas, s. Kohalise kiriku-wöörmündriherra (ehk ülema Kirikuwöörmündri-kohtu)  tunnistus, kas laenuwõtja kiriku ametis on, ehk kas temal kiriku warandust hoida on, kahekordses kirjas, t. Üks lühike seletus, mis Landstua maamõetmiseraamatust  ehk jälle kruntraamatust, seda mööda, kuida laenu alla wõetaw krunt kas mõisamaa, teuorjuse-maa ehk mõisa makfumaa (Quote) piiretes seisab, wälja on kirjutatud ja Liiwimaa Landrathikogu  (Maksude õiendamise-peakommissioni) poolt õigeks kinnitatud. Selles seletuses piab nendanimetatud  mõisa priimaa kruntide kohta ka nende thalri-waärtus üles antud olema, selle LandStua maamõetmise - raamatu järel, mis aastal 1878 malmis tehtud. Ka see lühike seletus olgu kahekordses  kirjas laenu-palwekirja juure lisatud. Lisa 1. Niisuguste kruntide kohta, mis alles pärast aastat 1878 mõisamaa mõetmise- raamatusse on üles pandud, piab seletuse - kirjas seda ka nimelt üteldud olema. Lisa 2. Kui laen piab selle maawäärtuse peale antud saama, mille põhjuse! üks pantkirja-wõlg enne aastat 1885 selle krundi peale ümber on kirjutatud, siis ei ole seda tunnistus-kirja, mis k all nimetatud, mitte karmis. 813 Pantkirja-laenu andmise tarwis nõutetawat koha läbiwaatamist toimetatakse ühest Kreditkassa jäuskonna  walitsnse assessorist, ehk ühest saadikust, kellel walitsuse poolt seatud maamõetja kaasas on. 814 Koha läbiwaatamisel piawad järgmised tunniskirjad  ette pandud saama: a. Terme laenu-aluseks pandama maade-kogu kaart. Selle peal piab nende maade kirjalik arutus ja hinnatamine üles pandud olema, kuhu kohta maamõetja  on kirjutanud, et see arutus täielik ja õige on; niisamati ka see maamõetja tunnistus, mida aastal 1868 wälja antud laenu-seaduse 8 167 nõuab. Selle kaardi peal piawad selgeste wälja märgitud olema kõik need maajäud, mis laenu eest mitte pandiks ei pia antud saama. Sellest kaardist läbipaistwa linase riide peale tehtud ärakiri  antakse kaasa, et seda Kredit-seltfi kirja-koguS alles hoida.