ära kulutaS ja wana seaduse asemele asuS. See ei tohi ka ttWl olla, sest muidu ei saa rahwa elukord mitte edendatud, waid saab kärgatuse kombel lohutud, millest üks wahe-aeg sigib, tuS tuimesed wana seadusest lahutatud saiwad, miS läbi see wahe-aeg otse kui seaduseta on Kus iialgi rahwa elupõlwe järSku muudeti, seal figis sellest aeguti wiletsust, kuida igaüks ka meie päiwtl näha wõtb, kes filmi lahti teha tahab ja waadata oSkab. Ka rahwarttk  ei muutnud ennast kusagil järSku maa-riigiks, ja nenda ei muutnud ennast ka orjus mitte järSku pärispõlweks ÜkS oernS ikka teist ja kulutas teist ära, ja wiimakS oeruS  Ewaugeliumist siginud waimlik wabaduS orjusest siginud  päriSpõlwe ja kulutas teda ära. tõi ihulikku wabadust. Kui meie päiwil haritud maailmas üks rahwa-riik ka juba üleüldise majapidamise pärast täitsa woimatumaks saanud ou, siiski on wiimasel aeal, Napoleon 111. läbi mõte äratatud, nagu wõiks riik täitsa rahwusltkuks tähenduseks  tehtud saada, ja see mõte ou laias ringkondades palju segadust sigitanud ja kipub palju tüli, waenlusi ja werewalamist sigitama. Asi geografia sundmuse järel piiratud riikiS wõiwad riigi-kodanittude majapidamise tarwitused  Mõjuwalt tähele pandud, seaduslikult korraldatud ja täidetud saada. Mõtelgu omale keegi näituseks üht Kõikslawi riiki ja kulsugu seda oma mõistuse kohtu ette, selle lahutatud üksikule jägudega Walgemere ääres ja Adriamere ääreS, Mäli mägeStikkuS ja Bõõmimetsa mägestittuS.  Miõsligused majapidamise ja walitsuse takistused peakfiwad küll ühes seesuguses .riikis" sigima! See on aga siiski Mõne ringkonna unenägu. Aga pöörame räägitama  aSja juure tagasi. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Kyrillus-Methodiuse püha on selle kuu S. pääwal ka Tallinnas pidulikult pühitsetud. Mitte üksi Greeka-õigeusu kiriku waimlikud ja ilmalikud ametnikud, liiked, koolid ja seltskonnad et wõtnud sellest pühast osa. waid ka seltskonnad ja kodanikud Ewang.-Luth. kiriku usutunnistusest.  PidurongiS oliwad Muftpea-koori ja Priitahtliku  Tulelõrjujate seltsi liiked omaS pidumundreS, lauluseltsid .Estonia" ja .LootuS" ja teised. Kõik poed ollwad kinni ja linn pidu-ehleSse pandud, ja ka mitmes Ewang-Luth. usutunnistuse koolis saiwad pidukoned peetud.  Tallinna seltskonnad ja kodanikud igast sugust ja usutunnistusest on jälle kord näitanud, et nemad rõõmsatega  rõõmsad olla oskamas kui teised rõõmsad ka teisest uguwerest ja wäljaSpidises kombes ühise Ristiusu teise kiriku kogudusest on. Peale selle ei wõi Slawi Apostlid KyrilluS ja MelhodiuS, koguni mitte Ühe ega teise Kristliku  kiriku era-omanduseks päritud saada. Nende elu-aeal ei tehtud weel wahet Homikumaa ja Õhtumaa kiriku, ega ülepea Kristlikkude usutunnistuste wahel, waid seda tehti awalikult wast ligi 200 aaStat pärast neid. KyrilluS ja MethodiuS langemad üleüldiste Ristiusu kuulutajate sekka ja kõigel Ristirahwal on asja neid auustada ja nende mäleõtust pühakS pidada. Baltimaa kubermangude Pol i ts ei- k oh tu t e muutmise kohta, millest juba enne lühidelt kirjutatud,  tulewad Peterburgist nüüd selgemad sõnumid. Nende järel on see muutmine Keisri Majestäti poolest omaS põhjuSmõttes juba Küünlakuu 27. pääwal kinnitatud. Politsei-kohlute muutmine ei pea mitte ainult Baltimaa kubermangude liuuadeS, waid ka maal nenda ette wõetud saama, et need kohtud rohkem Wenemaa seespidiste kubermangude  kohaliseks saamad. Nimelt olla arwatud, et walitud Politsei-ametnikud neude ringkondade wöimuse all seista, kelle keSkist ja kelle läbi neid walitakse. Baltimaa kubermangude Kubernöride käest on nüüd nende arwamisi selle üle sisse päritud, missugused Wene Politsei seadused meie kodumaa iseolemise kohatised on ja missugused mitte. Sellest on siis näha, et esiteks weel meie kodumaad just mille riigi seespidiste kubermangudega ühe wääriliseks teha ei ole nõuukS wõetud. Peale selle on weel nöuu selle iile päritud, kuida kubermangud kohtukondadeSse  jägada tulekfiwad, missugused nimed uute kohtuherradele  anda oleksiwad, kui palju neid tarwis läheks j. n. e. Kõige rohkem pidada aga selle küsimise peale wastust otsitud  saama, kust seda raha meie kodumaalt toimetada tuleb, mis muudetud Politfei-kohtute ülespidamiseks rohkem tarwiS läheb, ilma et selleks Kroonu kukru abt tarwiS läheks. - Kuida lugejad küll teadwad, teeniwad tänine meie kodumaal Polilsei-kohtute walitud ülemad ametnikud maal, Hakenrihtrid ja Sillakohtu herrad ilma palgata, saawad maa-kassast ainult waewalt niipalju, kui nende kirjutajate palgaks ja kauzellei tarwituseks kulub. Plaanitud  muutmise järel peawad Riigiwalitsnse poolest nimetatud  Politsei-ametnikud muidugi palka saama ja sellepärast on küsimine, kuida ja missuguse uime all seda uut kulu, kui uut maksu, maa ja rahwa peale ära jägada tuleb. Jaanikuu t. pääwakS peawad need küsimised ära waStatud  olema ja selleks aeakS peawad ka kubermangude kaardid  fiSse antud saama, kuõ uued kohtukonnad määratud on. Kulda kirjutakse, olla see Üks neist uuendustest, miS Senatori rewisioni käbi oodata, on. -- Kuida Saksakeeli .Riia Zeitungile" Peterburgist kirjutakse, olla Raha-Ministri plaan, hindpaberite intreSstde peale maksu pauna, RiikSrathis nii palju waStapanemist leidnud; et fee nõuu ehk koguni katki jääb. Liiwimaa raudtee asjus kuuldakse: Ministrt-komiteeS  on 19. Paastukuu psiäwal nsuukS wõetud, Tukkum-Windawi raudtee plaani esiteks kõrwale heita, selle waSta aga Pihkwa-Riia raudteed ja selle pealt raudteed  Wõrusi Tartusse, luugiwate tarwituste sekta arwata. KeiSriMajestäti kinnitamine oli weel tulemata, sai aga warmalt oodatud. KetSri Masestäti poolest on EMbmaa Wize-Kubernör  Staatsrath Kammerherra Manjos Kuuramaa Wize-Kuberuöriks, ja Kubermangu kohtuhcrra Kollegienrath  Tillo tema asemele nimetatud. Et ka Eestimaa  Kubernör omast ametist lahkuks, kuida kord räägiti, see olla tühi jutt. »Nowoje sõnumite järel saada sel aastal  Wene riikis 230,000 meest oma sõeawäe-tohuse täitmiseks  kutsutud. Tallinnas plaanitud, aastal 1886 peetama laulupiduks  on Paastukuu 30l pääwal kohalise Ministri poolest  luba tulnud. Raha on selleks juba mõni tuhat rubla kokku tulnud ja saab kontsertide läbi ikka weel edasi korjatud. Wiru-uulitsal tehtud mõrtsuka-töö üle kirjutakse Tallinnast Saksakeeli .Peterbnrgi Zeitungile", et Landsberg  iialgi oma tua-ust lahti jätnud ei ole kui tema poest tuppa tnli, waid tema on ikka läbi pimeda köögi tuppa läinud, uksed lukku pannud ja pärast ühe õhk-akna lahti teinud. Tema ei ole kedagi oma tuppa lasknud ja wõeraid  et ole temal iialgi käinud. Oma waranduft ei ole Landsberg mitte omast raua-poest kogunud, waid puuwilla kauplemisest; on puuwillu oksjonite peal ostnud ja kasuga PeterburgiSse saatnud, ja oma wäga kitsa eluga. Teenijat  ei ole tema iialgi pidanud ; oma tuba on tema ise pühkinud ja ise ahju kütnud; sooja wett on temale homiku-theeks  üks poisike toonud, lõunat on tema Karjauulitsal,  Urkmanni sööma-majas söönud. Waenlasi temal ei olnud, sest tema olnud rahuline mees, kes kedagi ei tülitanud. Mõrtsuka jälgi ei ole ikka weel leitud, kardetakse  ka, et teda ilma iseäralise õnn ela iialgi ei leita. Palju rõõmu ei saa mõrtsukal rööwitud paberitest olema, sest need on pea kõik Johann Landsbergi nime peale kirjutatud  olnud: pealeselle on mnnred ba kides üles antud ja awalikult kuulutatud. Lihawõte kolmandemal pühal oliwad merewäe madrused  ühes kõrtsis KompaSsi-uulitsaS, raSkest riidu läinud, kuõ juures madrused Maksim Saposhnikow, Peter Shibow  ja Sergei Abrnnow nuaga haawatud ja hospidalisse wiidud, haawaja, madrus Peter G., aga kinni pandud sai. Sergei Abramow on Paastukuu 30. pääwal hospidalis  ära surnud. Jürikuu esimesel nädalil on ilmad wäga wähe kewadesed olnud. Esmaspääwal hakkas wilu pohja-tuulega  lund sadama ja teisel homikul oli maa walge. Pääwapaiötel  sulas lumi ära, aeguli sadas aga ka weel kahel järgmisel pääwal lund, ikka wilu põhja-tuulega. Ncljapääwal  hakkaS luul põiklema, ei olnud aga weel teise nädali hakatusel wihma ega sooja tuua suutnud. Ööd on külmad ja wõiwad, ühes külma tuuledega, talwivilja orasetele kahju teha. Öösel, selle kuu 7. ja 8 pääwa wahel ja järgmisel pääwal sadaS wilu lõune-tuulega lund. Tartus on ühel homikul 9 graadi külma olnud; Peterburgis  oli jea Neewa jõel seisma jäänud ja kanalid uueste kinni külmetanud. BaltiSki ümberkaudu saiwad selle kuu 7. pääwal esimesed külmalilled (ävsmonu kepatio») leitud. -- Selle kuu 2. pääwa õhtal leiti 1. alemijäus. Rudolf  Oksenbergi korteri ukse eeS, üks umbeS 8 nädaline tütarlaps ja sai teisel homikul - Prii-hospidakisse wiidud. Paamal pärast seda tuli ükS naesterahwas senna, ennast lapsele ammeks pakkuma ja sai kui lapse ema ära tuntud. Tema ütleb, et tema waesuse pärast oma last wõeraste ukse ette wiinud, kellest lootis, et nemad teda kaswatada wötaksiwad. Kõige eksituse juures on fee noor naesterahwas  fiiS pärast ikka üht rikkumata, armastama! emasüdant  üles näitanud, mis temaga lepitab ja temale tegema!  kaastundmist äratama peaks. Selle kuu 2. pääwa õhtal on rvudtee-rongi mashin,  49 wersta Tallinnast eemal, Haguti walla mehe Tõnu Emerti külge hakanud ja teda nii waljuft tormale paiskanud, et tema pea ära suri. Tõnu Ewert olnud juba 4 aastat nõdrameeline ja armatakse, et tema ise surma otsinud on. WiimafeS numres panime .Olewikn" mõtteid meie kodumaa ja rahwa rahu ja rõõmu, ja Eesti kirjanduse mõjumise üle, Küünlakuu 18. pääwast ja kolm nädaltt Pärast seda, lugejate ette. Kui palju need mõtted ja sõnu- mid üksteisega kokku mahuwad, kumbad neist uSiatawad ou ehk mitte, seda pidime lugejate eneSte arutada jätma. Nüüd leiame .Olemiku" K 14 seest, selle kuu 1. pääwast: ,Linda seltsi metsa ;a maa ostmise mõtte laidab ,Tallinna  Sõber" koguni ära. Maa ja mets ei olla poexkaup,  waid inimeste pühitsetud koduelu pind ja põhjus, ,mida mitte kauplemisega ei pidawat teatatama. See ,põhjus on kord õieke ,famos". Kui ühe põllutöörahwa  lehe toimetusel õrnemat tundmust maapinna pühaduse  kohta ei ole, siis wõime meie seda ainult kahjetseda. Et ,Olewikn" toimetus aga meie kirja .targu" pööritab, lahutatud lausetest sõnu kokku köidab ja tarwilist seletust maha jätab, sellega meie mõtet nõdremate wcnmude ees segades ja arusaamatuks tehes, see ei ole meie arwates mitte .famos" ega ole ka aun sa kirjanduse kohaline,  waid see tegu kaalub kangest .halwa kirjanduse" ja .paha nähtuste" poole. Rakwerest. Sealise .Teadaandja" sõnumite järel on Rakwere Lihawõte-laada! sandi teede pärast, wäga wähe liikumist olnud. Peale Juutide nähtud wähe wöeraid kaupmehi. Töö hobused olnud heas hindas; sõidu-hobnseid  ja sarw-toomi olnud wähe laadale toodud.  Pühade  aeal on Rakwere Wallimäel kurb õnnetus juhtunud. Mängijatel poisikestel olnud üks nõndanimetatud Monte- Khristo-püss, mis ilma pauguta laseb. Sellega lastud ühe 16 aastase poisikese põlwe sisse. Haawatud poisike wiidud hospidalisse. Kui sagedast on tuleriistad laste käes õnnetust sigitanud, aga ikka ei saa wanemad weel hoolsaks! Öösel, Paastukuu 31. ja Jürikuu 1. pääwa wahel on Balti raudteel ühe reisija task, 2500 rubla rahaga, wälja leigatud. Oma õnnetust on tema Tapa jaamas leidnud, muidugi oli waras aga juba teiste inimeste  sekka kadunud. Palmse waldas on ühe taluperemehe  juureS sala-kõrts leitud ja asi kohalise kohtu alla antud. Wiitna laadal on Paastukuu 28. pääwal Watko walla taluperemehe, Juhan Suurkiwi, körw mära saaniga ja riistadega ära waraStatud. Wiimasel Heinakuul  wmastati Borkholmi taluperemehe, Mart Linki hobune  karjamaalt ära. See hobune on nüüd Rakwere Lihawõte-laada esimesel pääwal Laekwere walla mehe, Juhan Kiwikingi juures leitud ja Politsei poolest ära wõetud. .Olewikn" sõnumite järel on Suurel Neljapääwat  Kunda zementi-wabriku töörahwa wahel hirmuS kiskumine olnud, kus juures üks mees ära tapetud. Paidest kirjutakse Saksakeeli .Tallinna Zeitungile", et seal ümberkaudu wiimaste aastate sees kõiksuguse ususegadusega  palju häda olnud. Nüüd olla Petri kihelkondaS,  nimelt Silmsi ja Köisi waldas, wäljarändamise tuhin  lahti. Seal müia ka pariskohtade peremehed omad kohad ja kõik oma wara ära ja tahta ikka Suhhumisse  rännata. Kentsakas ja kurb olla, et keegi ei teada, kus see maa on. Küll on hale kuulda, kui ikka ja ikka inimesed ennast omast kindlast elupaigast lahti rebiwad  ja teadmata ja tundmata maa poole teele lähewad, kus nendest juba nii pahu õnnetuse sisse ja enneaegse surma suhu langenud on. Wiimasel aeal ei ole ka ükski leht wäljarändamist enam kiita usaldanud, aga õnnetu tuju ei taha lahkuda. ,T. S." t. Narwast Narowa jõgi on selle kuu 1. pääwal, linnast Jõesuust saadik, lahti läimG ja laewasõidud järgmisel  pääwal algatud. Tartuft. Liiwimaa Kubernör, Geheimerath Sch ew  i t f h, on wiimasel nädalil Tartu kohtuid ja teisi awalikku  tallitust läbi waatamas olnud. Ka Aleksandrikooli asjadele on sel aeal jälle juhatus seatud. Selle komitee liigeteks on Pastor Eifenschmidt, Gymnafiumi-Jnspektor C. Treffuer, Gymnafiumi-öpetaja G. Blumberg, Candidat  H. Trefflier, Kooliõpetaja Tülk ja Redaktor Dr. Hermann nimetatud. Komitee liiged on siis kõik õpetatud  Eesli mehed. Esiteks ei ole sel komiteel aga muud tegemist, kui raha korjamist korraldada ja Aleksandrikooli maja üle walwata, mis Pöltsama ligidal on. öösel, waSta selle kuu 1. pääwa, on Kriipsi kahekordne  puumaja põlema läinud ja maha põlenud. Mõne pääwa eest oli Krtip S oma maja, mis pea haamre alla miuema pidi, kõrgema summa eest Tulekassa kaitse alla annud. Maja peremees, kellel juba enne seesugust ,õnnetust"  olnud, on kinni pandud ja asi läbikuulamise alla wõetud. Tartu lehtede sõnumite järel on Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi wiimasel koosolekul nõuukS wõetud, selle Seltsi kuulutusi mitte enam .Olewikkus" trükkida laSta. se»l see teha Seltsile kahju. Emajõgi on sel aastal juba Paastukuu lõpul, wähese meega, lahti läiuud.  Kawilda Wenekooli koolipoisid on .Sakala" sõnumite järel Paastukuu 7 pääwal Greeka-õigeusu kirikus Kadunud  vntsa wagrmehele", C R. Jakobsonile, hingepalwet  pidada laskund ja selle juureS wäga liigutatud ol—Niipalju  kui meie teame, ei olnud Jakobson oma elu-aeal mitte meie maakiriku kogudusest lahkunud, kõige