kulud, kellest tööst walmista takse. Et õppides tööde juures Palju materjali ka raisku läheb, sellepärast on juba hea, kui tõeste ilusasti walmis tehtud asjade müümine  selle materjali kulud tagast toowad. Muu maadel toetatakse seesugust koolist wäga suurte summadega riigivalitsuse  poolest; loodame, et ka see kool mitte kaua ilma seesuguse abita ei jäe! abikomitee Hjdas 6. Detsembri kuu päewal selle kooli mille tarbeks kubernäri herra poolt lahkeste Toompää suur losst saal oli lubatud. Rahwa osawõtmine oli nii suur, et saali suurunest hoolimata kõik sissetahtjad ruumi ei leidnud ja palju ukse tagant tagast pidiwad minema. Saalis mängis Tallinna muustkakoor ja kolm laulukoori maalt laulsiwad wahete wahele õige mõnusaid laulust. Palju rõemu sünuitastwad  ka herra Preisberg'i soolo-laulud. Kella wiie ajal pealelõunat saatstwad Th. Jakobson, H. Rosen- thal ja H. Jannsen übe tellegrammi koosolejate nimel Keiserliku Kõrguse Troonipärija kätte, kelle nimepäew oli. Saalis põles ka jõulupuu, mille pealt tütarlapsed,  kes Eesti riides oliwad, andeid wälja jagastwad.  Kingitud asjad saiwad loosimise teel, mille tarbeks ministri herra käest luba oli, wälja müütud. Ohtu, kui ka kubernäri herra näitemüügile tuli, pidas arst H. Rosenthal ühe kõne, mida ta Keiserliku Majesteeti  kõrjeste elada laskes lõpetas. Nüüd laulstwad kõik koosolejad waimustusega: „Jumal Keisrit kaitse sa! Wiimaks lasti ka naisterahwa abikomiteed elada, kes oma osawa toimetuse eest tõeste suurt kiitust oliwad  ära teeninud. Nagu kirjasaatja ütleb kuulnud olewat, olla sellel näitemüügil ligi 2WO rubla puhast kasu sisse tulnud. Kõikide Weneriigi raudteede peal kokku, ilma Soomemaata, on 1. Januarist kuuni 1. Oktobrini  2,822,314 inimest sõitnud, nende seas 158,576 söameest. Kaupa on selle aja sees raudteede peal 133,464,937 puuda ära weetud. Tallinnamaalt, Meile on wiimastk kirja tulnud, kus Ikka selle üle otsust päritakse, kas weel talumaid maksab osta, sest pea pidada hingemaad ka meile tulema ja fiis kõik ostetud maad jälle omanikule käest ära wõetama. Meie oleme uetlde küsimiste peale Hrjawastustes lühidelt püüdnud kosta, aga wiimasel ajal tuleb ommeti meile uueSte palju kirju, kes selle poolest wäga segaseid mõtteid awaldawad, nii et õige aja arwame olewat, omi mõtteid helles tükis wälja ütelda. Seesugust hingemaad, hlagu Süda-Wenemaal on, ei saa ilmaski Dulema ja wlla wsima, ning wi kuidagiwnfi wõimalik /oleks, et nad tulewad, siis oleks see see kõige suurem / õnnetus meie msale la meie talupoja seisuse Mkatus. j Et weel wäga wähe inimest meil teadwad, kuidas Süda- Wenemaa hingemaadega lugu õiguse pärast on, fiis saame sellest asjast tulewal aastal pitkemalt rääkima ja neist hingemaadest täit pilti andma. Ka meie ilma maata pops saab siis ütlema, et ta. seesugust ei taha ja seesugune seadus ka meie maale kasu ei saaks tooma. Jätkem sellepärast see hingemaa jutt narride hooleks, kes ise ei tea, mis nad tahawad, ja ärgem laskem tema läbi keegi ennast kohtade päriseks ostmisest tagast hoida. Mis ostetud on, see on ostetud, ja seda ei wõi keegi enam meie käest ära wõtta, olgu seadused edespidi kuidas nad tahayM. Tõsi on küll, et meie maamüümise seaduses mõned puudused weel walitsemas on, mille muudatusi soowida tuleks. Neist puudustest saame ka edespidi pitkemalt rääkima. Üks neist puudustest on nimelt see, et talumaid kümme HMrt. Sell kombel ei ole hoolsal sulasel ehk ametmeMmaal ilmaski wõimalik, oma enese maatüki omanikuks saada, kus ta omale weikse maja ülesse wõiks ehitada ja wõera tuustimata elada. Seda luba peaks seadus edespidi äramäärama, et iga kümne taaldri kohta nii ja nii palju wakamaid wakamaa kaupa luba oleks ära müüa ja nõnda hoolsad i lahtised inimesed ka oma weikeste kohtade peremeesteks l wõikstwad saada. Seesugust ja sarnatseid puudust on meil weel mitu ja nende parandamist oleks südamest soowida. Aga hingemaade jutt jätkem kõrtsi logaskite hooleks, kelle päris hingemaa kõrtsi must tahwel on, keda nad nummertcga nii täis külistwad, et enam uute nummertele ruumi ei ole ja uut hingemaad tarwis läheb, kui kõrtsmik wiinatopst ka weel edespidi täis peab walama. KeS meie maala Süda-Wenemaa hingemaad  soowib, see ei tea sugugi, missugune see hingemaa on, ehk tema soowib, et meie rahwas tagurpidi ja hukatuse poole peab hakkama langema. ütleb: „Need muudatused ei ja maakonna kõhtudesse, mis koguni ära kautatakse ja kelle asemele jauSkonna ülemad  seatakse, waid nad puubuwad ka kogukonna ehk walla kohtusse, mis talu inimestele wäga tähtjas seadeldus  on. Walla kohuS ei wõi praegu taieste oma asju toimendada ja kohusi täita; sellepärast on heaks arwgtud, teda kõigis Baltia kubermangudes Kuura, Liiwi ja Eestis ühesuguste põhjuste peal muuta. Ülem valitsus on omale otsekohe selle pää-küsimise ettepannud, kas Peab Baltia kubermangudes walla kohut alal hoitama, ja warsti on otsuseks tehtud, et on waja, sest walla kohus on omaduseks saanud rahwale ja rahwas peab temast lugu. Ta toimendab asjad ruttu, odavaste walmiS ja on üleüldse kodune kohus. Aga tal on omad wead kulles, milledest suuremad on z esiteks see, et seadeldust, miS Baltia maa walla kõhtudesse  puuduwad, kasinaste on; töiseks, et nad (kohtud) mitte igal Pool ühesugused et ole. Eesti kubermangus nimetatakse näituseks sedasama kohust kihelkonna kohtuks, ja seisab maakonna kohtu all, kuna ta Liiwi- ja Saaremaal  kihelkonna kohtu aluline on. Töiselt poolt on walla kohtuid Baltia kubermangudes tarwis weel sellepärast muuta, et nad rahukohtude alla heidetud saavad, nõnda et wallakohtude seadeldus peab rahukohtude  järele käima, mida ühes wallakohtude ümbermuutmisega  sisse seatakse. Muudatus, mida nüüd käsile on pandud wõtma, on järgmine: rahukohtude jauskonnad jagatakse wallakohtude jauskondadesse, kus juures mõnede ligema waldade kohtud, kas kahe ehk rohkema hulga kaupa, endid ühendavad, nõnda, kuidas wallad ise tahawad. Walla kohus saab edespidi eestistujast  ja mõnest kohtumehest koos seisma, mida wald ise oma kokkukäimistel walib ja kes kirjutada ja lugeda Mõistawad. Kirjutaja valimise õigust arwatakse kohtu enese kätte andwat. Teenistuse aeg kõigil kohtuametnikude!  on kolm aaStat. Walla kõhtude otsuse mõistmise alla jäewad kõik kinnituse ja lepingu aSjad liikuwa waranduse üle, mis üle 30 rubla ei käi, ja kahjutasumise otsimised, mis ka üle 30 rubla ei käi. Peale selle jäewad walla kohtu kätte pärandajate ja hoolekandjate asjad ja olemised toimendada ja nõndasama ka aktide tunnistamised. WiimakS peab walla kohus kohut mõistma nurjatuma ja weikeÄte kurjategude üle, mis mitte üle 30 rubla ei ole kahju toonud ja mille eest rohkem kui I—ls päewani torni ei wõi panna. Edasikaebamise (apeliirimise) koht walla kõhtudel on rahukohtunik, mis juures aga edafikaebatawad asjad üle 15 rubla suured peawad olema. Ei wõi tähelepanemata jätta," ütleb ajaleht ,Nowostst, „et need walla kõhtude  arwatawad muudatused Baltia kubermangudes täit kasu rahwale saawad. tooma, kui aga walla kõhtude ametnikud saawad mõistlikult ja ettevaatlikult wälja valitud, mis muidugi valijate, see on waldade, oma afi on. Siiski on aga Baltimaa walla kõhtudesse witsahirmutused edafi vältama jäetud, aga selle muudatusega,  et 30 hoobi asemel, mis tänini seadusline oli, 20 hoopi antakse. Wõib loota, et hoopide vähendamise  teel vitsad koguni viimaks walla kohtust ärakauwad."  Nõnda räägib ajaleht meie uutest walla kõhtudest. Kaukaasia maavalitsuse ameti lõpetus. Keiserlik Majesteet on, nagu „Moskowski Wed." teatab, Kaukaafiamaa asemikuwalitsust ehk maavalitsust ja Kaukaasia  komitee ametid käskinud ära lõpetada. Mis sealsemaa asjade ministeeriumiga tegemist saab olema, seavad nad sellesama seaduste alla, nagu need maad, MS.kindralkubernärid ametis on. Riigipolitseis mr poliitika asjade jauskonnas tänavu 1500 poliitika protsessi läbikatsumise all olnud. Palju protsessist oliwad ka vale kaebduste läbi sünnitatud, mis jault viha ja kättemaksmise, jault muu põhjuste läbi asjata oliwad sünnitatud. Walelised kaebajad saada vastamise  alla tõmmatud. Wiimsel ajal on vähe poliitika  kurjategusi kohtu alla ilmunud. Juutide vasta hullustajate kohta, mis Juuli kuus s. a. Njeshnis ette tuli, olla, nagu ajaleht „Trud" teatab, kohtu mõistmine kästl ja olla 200 süüdlast kinni wõetud. Wangis süüdlaste seas olla ka mõned esimese kildi kaupmehed, kelle peale Juudid kaebada, et mad hullustajat uulitsarahwast taga ässitanud  ja nendele pealegi, raha ja wiina wälja jaganud. Et segadust enam ette ei tuleks, on kõik joobnuks tegewa jookide müümine seal linnas kõwäste ära keelatud. Auuwäärt ja aruldane kingitus on ühele Wenemaal olewa rahwakoolile osaks saanud. Herra Wodenikow, auukodanik ja esimese kildi kaupmees Pee- terburgis, on koolide ministeeriumi all olewa kahe klassilise  elementarkoolile Jaroslawi kubermangus Glebowo külas ühe tessätini maa körwal 42,000 rubla kinkinud. Kõigekõrgema käsu peale sai ministeerium hiljem wolitatud,  kingitust waSta wõtma ja koolile auusa kinkija nime andma, mis juures kinkijale eluajaks auuülewaataja  nimi selle kooli juures jäeb ja pärast tema surma tema õepoja, Peeterburzi kaupmehe Balandrini kätte saab. Kroonilinnas oli ööse wasta 8. Detsembrit raske tulekahju, mis, nagu telegrammid teatasiwad, peaaegu neljandiku linna peale laiali lagunes ja kakskümmend maja tuha-unikuks on teinud. Nimelt olla waesed inimesed suurt kahju saanud ja palju perekonde pääwarjuta  jäenud. Ligimese armastusel on siin praegu rohket tööd tarwis. MoskWNst. Näitus. Et MoskwaS tulewal aastal suur Wenerngi üleüldine kunsti- ja käsitöö näitus saab olema, see on tuttaw. Nagu Wenekeele ajalehed jutustawad, saab seal selle näituse ajal ka suur hobuste näitus olema, mis 20. Augustil alustab ja 1. Septembrini kestab. Kõiksugu hobuseid wõetakse sinna näitusele masta, muud kui kõige wähemalt kolm aastat peawad nad manad ja Weneriigis sündinud olema. Kes hobuseid sinna wiia tahab, peab seda künni 1. Maini teada annud olema. Nende hobustele saab 65 auuhinda antama, mis 50 künni 600 rubla suured. Esimesi auuhindasi on 10 ja need on 200 künni 600 rubla suured. Keisri Aleksandri 11. auusamba tarrois, mis Moskwas ülesse seatakse, on würsti Dolgorukowi eesistumise all kokku astunud komitee katte juba 500,000 rubla antud, mis kõik Moskwa linnast ja kubermangust kokku on tulnud. Ostrowist. Aruldane ja wäga kurblik lugu. Sealt kirjutatakse: „Mis nõdermeel, üleliig iseenese kasupüüdmine ning smna juure weel mõni muu paha omadus, Jumal paraku, weel meie päiwil sünnitada wõiwad, tunnistab jälle ühe noore, lootusrikka ja kõikidest auustatud pruutpaari järgmine hale lugu. Juba lapsena armaStasiwad kaupmehe Malüshow'i poeg ja kodaniku Shifskowskaja lese tütar töine töist. Proua Shifskowskaja, auuwäärt lesk, elas napilt, sest ta toitis oma pääd näputööga, kannatas ka sagedaste kõige suuremat kitsikust, et aga tütrekest hästi kaswatada  ja koolitada, ning seisuse fisse saata wõiks, kus ta ise oma palukest oleks wõinud teenida. Selle eest sai ta ka omast silmaterast õrna lapseliku armastusega armastatud, ja laps tasus ema silmameega ja suure waewaga toodud ohwert hoolsa õppimisega rohkelt ära. Sest kui kuuetõistkümne aastane koolitüdrukukene ja sinna kõrwa ka weel pruudikene tegi ta Pihkwas kodukoolipreili  eksaami ära. Õnnelikult sihile jõudnud, . tarkuses ennast kinnitades, et oma kullakesega teaduse wallas ühe wääriline olla, pööris ta armastawd ema majasse tagasi, kuhu ka noor meeS selleks tunniks ilmunud oli, oma ammugi armastawd pruuti kaua aja pärast jälle nägema ja talle õnne söönuma. Selle silmapilgu taewaliku õnne tundmist, mill nad ükstõise kät palawalt pigistasiwad, ja kui pruut uhkelt peiu rinna najale toetades emale tunnistas, et tema õrn roosiõieke ilma noore Malüshow'i toeta mitts maailma elu tormide ja tuulte waStä panna ei waid ära närtsima saaks, ei ole surelikul inimeses - wõimalik sule ja tindi abi läbi paberi peale sõnadesse sõlmitseda. Noore mehe isa, kes poja armastusest wara poolest waese aga rohke maimu annetega ehitatud noore koolipreili  maSta kuulda sai, mõtles koguni tõisiti. Tema näitas noore ea südant ära unuAänud olewat. Tema soowis oma pojale ennem suurt täit r/U kstti, üht laitmata abikaasat. Tema keelis kõwaSte pojale igat ümberkäimist ja kokku-puutumist pruudiga täitsa ära. Noor paar tundis ennast kadunud! „ Sest ilma manemate õnniswseta ei maitse mitte ükski õnn!" Nemad tõutasiwad siiski ükstõise päralt olla, ehk surra! Kuidas igapäewases elus õnnetus mitte üksinda ei tule, nõnda ka siin. Üks töine noor mees ja nimelt Ph...ow tundis ka omas südames tungimat  armastust armastatud ja ilusa lapse wasta. Ta püüdis teda kõigest ihust ja hingest endale saada. Aga iga kord, kui ta oma soowi awaldas, sai ta, muidugi mõista auusal kombel, ilusast lapsest oma > teed saadetud. Tema, kui uhke noor rikas kaupmees, tundis ennast selle läbi liig teutatud olewat. Ta mandus omas tulises wihas noore paarile kätte maksta, tõttas Malüshow'i isa juure, ässitas, kui Juudas, teda weel enam oma poja ja poja südamest soowitatud kullakese wasta üles, mis läbi isa waliduS nõnda „Sa ka »a" Sl. S«. 1881.