Ilmad on Eestimaal-miimnsel nädalil jälle wilnkS pööranud Teistpääwa ja Kesknädali wahel hakkas Ida-tuulM' kangest wihma sadama, miS Hilja vhtani kestis,  ikka wilmnaks täks ja õhtal j«bä lumega segatud oli. Ilm selgis, ilma et tnul pööranud olekS ja wilu tuul keStis Laupääwa õhtani. Pühapääwal oli ilm selge, waikue  ja wilu, näib üle Põhja Lääne poole pöörama, miS järel soojemat ilma oodata on; esiteks vnuaga tuul ikka weel wäga wilu ja ööd jonskülmad. OanekS ei ole midagi weel nii palju knSwnnud, et külmad ööd kahju teha wõiksiwad. Kõrgemate maade peal on põllntöö algatud. Nnrwa poolt oleme meie järgmise kirja saanud, millele  meie ruumi keelata ei taha, et igaüks oma eest kvSta wõiks: - , > ,Kõrgest anastatud herra Redaktor' Teie hoole all wäljakäiwaS leheS .Tallinna Sõber", A- 13 PüaStukuu 29. pääwast, on üks, muist minusse puutuw kiri .Narwa poolt", tähtedega A. W. allakirjutatud, paika saanud. Et nende sõnumite kirjutaja, kes. kui mina mitte ei eksi, minul wist tuttaw peaks olema, minul tundmata süü pärast, sellega  mitte ainult minu siitsaadik laitmata nime ei teuta, waid ka rahwast uSkuma panna tahab, et need temast räägitud, millaSki sündinud teud wõiksiwad meie lähedal ja tõeSte auusa ja korralise Politsei silmade all sündida ja sallitud saada, siis arwan mina seda rohkemalt oma kohuseks, awalikult nende, kirjasaatjast minu peale lükatud põhjata süüde waSta woitlema, ja tunnistan sellepärast tõega ja puhta südametunnistusega, et minu teadmise ja tahtmisega iialgi wargaseltSkonnad minu juureS lahket warjupaika ei ole saanud, miS juure kirjasaatja ensse wäljaütlemine, et mina ise wargate läbi kahju õlla saanud,  juba tunnistust annab. MiS aga sellesse nurjatumasse  süütSasidmiseSse puudub, kui olek siu, mina. oma sõbradcga, wargatega, warguse üle rahuliselt leppinud siis seisab see ainult selge wale peal, ja ei saa wiStist kirjutaja,  kiti minul wõimalik saaks olema» tema käest selle kurjanõuulise keelepeksmise pgpast kohtu eeS waStust knfida, seda mitgil wiifil tõekS tegema, waid langeks wist teenitud nuhtluse alla. Et minul praegu see wõimus weel mitte ei ole, siis palun, mina, kõrgeSte auustatud? herm, selle minu seletamisele Teie auuStatud leheS lahkest ruumi anda. Sellega j. n. e. KristiM Wilhelmson, Walliotsal". Kui meie kirjasaatja ehk ka selle eksituse sisse peaks langenud olema, miS nüüd igapääwaue on, s." o. kõitfipidajate  peale kõiksugust süüd ajada, üksi sellepärast'et nemad ja seesugune süütamine .moodiS" on, siiõ palume teda, seda aõja tärwttust mööda õiendada. Eksitust woib inimesele juhtuda, aga äratuntud eksitust õiendamata jätta ou halw asi. .T. S." t. Narmast kirjutakse.meile weel, selle kuu, pääwast. .öösel, selle kuu 8. ja S. pääwa wahel, saime meie Narwalased tulekella läbi unest äratatud, nägime ka järges Iwangorodi pool taewast tülMmast"Mkamä7 Enne kui tuletõrjujad senna joudfiwad, oli kaupmees M. A. MeSnikowi  kahekordne puu-maja, mis kahe aaõta eest walmis sai, lausa tuleleekiS. Ehk küll meie waprad tuletõrjujad kõigist jõust tööd tegiwad, siiski jooksis tuli sellesama kaupmehe  teise maja peale ja sealt edasi'ühe wiina poe peale. Kõik need kolm maja võltsimad maha ja tuli oleks ehk weel kaugemat wõimust saanud, kui mitte Krähnholmi wägewad pritsid ei oleks appi jõudnud, miS läbi tuulealuscd  majad kahju test hoitud saiwad. Tuli on Mesnikowi  kahekordsest majast wälja läinud, kuS M. Waldmann  trahterit pidas. See meeS on kahtluse alla langenud  ja on ka teisel pääwal wahi ja kohtu ülekuulamise alla pandud. Maja-peremehe kahju on suur; sest majad ja kaubad olnud weike summa eest tulekaõsaS MMtüd. .Walju talwe walitsüs on lõppemas ja rõõmus kewade algamas. Snwi-linnud firiStäwad juba õhkuS ja puude oksades, kiidawat oma Loojad, keS neile pea rõõmsat suwet saadab. Wee-ojad jooksewad rutuga madalikkude poole, rohu-taimed tärkawad maa pinnast ja walmiStawad eüuast, maad rohelise waebaga katma; warasemate puude pungad puhkewad päikse kiirude mõnul. Ka inimesed rõõmuStawad ennast, loodowad külmaga ja lumega üheS ka puudust kaduma, sest luba nmwad ka tööd ja toimetused elawamalt tuksuma. Suwe rlmnmisest nõõmuStawad ennast kõik see ehk toob tööd ja leiba." r Lii. Pärnust. »Sakala " sõnumite järel on Paaõtnkuu 17. pääwal wargad Pärnu Sikakohtu kanzelleiS käinud: See on maja teise korra peal, nelja ukse taga, ja waht elab eeskamriS. Waht oli natukeseks aeakS kottu ära läinud, sel aeal oli waraS neli lukku lahti muukinud, ilma et neid rikkunud oleks ja oli ühe laeta ära waraStanud, jõe ääre wiinud, ära lõhkunud, aktid lõhki kiskunud ja jõkke wiõkanud. Seda tegu oli keegi näinüd ja Politsei soldati  senna kutsunud, aga waraõ oli juba kadunud, kui see senna jõudis. ! Riiast. Endine Litwimaä Prökürör, StaatSrath Mjä Ssojedow,  kellest mõned lehed kuulutafiwad, et tema Kuu-j ramaa Prokuröriks nimetatud olla, on Mlna Ringkonnakohtu  Prokuröriks ja Liiwimaa Prokuröri abiline, Jordau, Kafani Prokuröri abiliseks nimetatud. Selle kuu 7. pääwa õhtal oli kaupmees J. Gritnseldti maja põlema läinud, sai aga pea kustutatud. Kuida nüüd Üles tulnud, on tuapM Karl Wilni sealt umbes 2000 rubla eest kallikiwidega ehteid waraStanud ja pärast maja põlema pistnud, et tuli majaga ÜM ka tema kurjateu jäljed häwitaks.  Wenekeeli lehtede sõnumite järel olla Jakobstadti  kurjateu uurijad Riigas ühe terwe tulepanijate seltskonna  ühes leidnud. Ka olla üks Juut kinni wõetud, keda lakobstadti kiriku lõhkujaks ja põletajaks peetakse, muidugi ,teiste" palgal. Wenekeeli lehed on selle koleda asja kohta juba nii palju tolmuseid ja era-karwalisi sõnumid  toonud, et ka miimast sõnumit raske on uSkuda. Saaremaalt. ,Kuresaare Nädalilehe" sõnumite järel on wiimasel aaStal ja tänine sel aastal, Saaremal 61 talukohta peremeeste päriseks Müüdud. Enamist kõik need müibmised on kvoouu-waldadeS oluud. Talukohtade päriseks  ostmine on Saaremaal kõige rohkemast selle läbi takistatud,  et põllud ja heinamaad weel segamini, peenrates üksikute talukohtade käes on. Nüüd on Maapääwal seaduseks  tehtud, et era-mõisad peawad üheksa aasta käigul uueõte mõedetud saama, kuS siis ka krunhttaminK wõib korda saadetud saada. Meie omalt poolelt annaksime mõisaherradele ja taluperemeestele nõuu, enne krunditamist talukohtafl ka mitte müia ega oSta. On mõned kohad juba peenrateS peremeeste päriseks saanud, siis on pärast korraljne krunditamine täitsa wõimata, kuna kohad segatud põldudega ja heinamaatega päriskohtadekS kõlwulised olla ei taha. Sxda yn Liiwimaa kroonu- waldade s selgest näha, kus talukohad küll palju odawamalt ära müüdud on, kus aga pärisperemehed siiski era-waldade pärisperemeestega sammul käia ei suuda, keS küll oma kohtade eest rohkem makfiwad, selle eest aga korraldatud kohad saiivad, kus keegi nende lahkeb jtööd ei Mita ega takista. Sellest see küll ka tuleb, et kroonu-waldades õnnetu wäljarändamifetnju  palju käredam on. kui era-waldades. Weel tähendame  selle peale, et Saaremaa mõisade ja waldade uue mõetmrse zä krunditatud talukohtade takserimise juures mitte Lirwimaa küünra-möedud ja thalre-arwud ei heakõ tarwitatud  saame, waid sülla- ja dessatini-mõedud ja rukki-wa ka arwud selle põhja peal, miS Eestimaal ja Kuuramaal maksawad. Ainult need arwud seisawad wõimakikult looouSukul  põhjusel ja nende järel wõib põld heinamaa,wasta ja koht koha waSta wõimalikult õiete ära kaalutud -saada, kuna Rbotst äeast päritud Maa taks" täW äta wanunenud  ou ja uuema põllutöö ja loomakaswatamise seisukorraga  kuidagi kokku ei mahu Meie soowikstme, et ka ,Saarlane" ja ,Kutefaare Nädaltleht" seda meie tähendust  üleS wõtakfiwad, selle tähtsa küfiinise üle, mida meie Saaremaa kohta juba tahe äastä eest hitktzmalt arutanud  oleme. ,T. S." t. Liiwimaa raudtee seisab teise paiga peal nende seitsme raudtee kestis, miS sel aastal Wene rukis peawad algatud  saamm See tee, oma Wõru-Tartu aruga, saab 354 werSta pitk olema ja esimeses joones sõeawäe kergemat liikumist toimetama. Selle kõrwaS arutatakse aga ka, et see tee omad kulNd ära kandma saab, sest see läheb Liiwimaa  rikkamatest maakondadest läbi ja saab nimelt linawoorisi  Pihkwa kubermangust Riiga juhtima, mis enne Peterburgi kaudu merele läkstwad. Ka Liiwimaal? ja Kuuramaal on wäljarändamine kewadel kaswanud, mida juba alanema? olema arwati. Kõigele maale ei wõi see suuremat kahju teha, sest kõige maa kohta ei tähenda see pihutäis töölisi pahu WaWrändajad ise wõiwad aga wiletsuse sisse langeda, kui neil mitte nii palju raha kaasa wõtta ei ole, et nemad sellest wähemalt kolm aastat elada wõtwad. PeterVurgist. Selle kuu 17. pääwal on Aleksandripalee  eeS ZarSkoje SeloS, KeiSri Maje st ät i eeõ suur parad peetud ja peale selle need priitahtlikud sõeawäe teenijad ja soldatid üle waadatud, kes Zarskoje SeloS ja PawlowSkis seisawad. Pärast seda oliwad pealikud KeiSri lauale kutsutud. Mõne lehe sõnumite järel on Graf Tolstoi, Seespidiste  aSjade Minister, snweks Wiini reisida tahtnud. ,Grashdanin" kirjutab, et see mitte oige ei olla, aga Graf Tolstoi minna fuwekS oma mõisa Rjäsani kubermangu,  sest Krimmi õhk ei olla tema terwisele mitte hea. Wene Saadiku abiline Konstantinopeliõ, Wirkl. StaatSrath  Onau, on mõned pääwad PeterbnrgiS olnud ja jälle oma koha peale tagasi reisinud. Mõne lehe sõnumi järel saada Kindral Adjutant Graf L o r i S - Melikow söeawäe ülemaks juhatajaks Turkestanis nimetatud, kui Inglastega sõda peaks tulema. Wiimase nädali lõpul oliwad lootused rahu peale õige rõõmsast kaswanud. Inglismaa Parlamenti? on tüll need 11 millioni nael kärlingi wastarääkimata lubatud, mida .Miniflerium sõeakuludekS päriö, on koguni imeks pandud, WikS mitte rohkem ei pärita ja Gladstone on kinnitanud, see , hakatuseks" küll olla. Sealsamas peetud kõnedest on aga ka näha, et Inglismaa walitsüS höolega üht mulku otsib, wähegi auuga sellest umbuulitsast wälja peaseda,  kuhu mõned tulikannuksed teda kihutanud oliwad. Müd kuuldakse juba häälest, et seda piiret wäga heaSte waSta wõtta wõiks, mida Wenemaa poolt Afghanistani waSta päriti. Kui aga Wene walitsus tõeks tunnistada wõikS, et Kindral Komarow mitte ärritamata AfghaulaSte peale ei tunginud, siis ei seista ühtigi lepituse wasta. Et see tõeste nenda on, seda teadwad wist Inglismaa Ministrid  niisäma HeaSte, kui kõik teised, aga awalitu hääle solgutamiseks on wahest rohkest kõlawaid sõnu waja ja neid tarwitab wana Gladstone muidugi ikka õige palju. Kõige rohkem wõib aga ikka hirm sõea-tuju jahutada. Kuida kuulda, olla Wene wäge rohkest Afghanistani piire poole liikumas ja üksi ei usalda Inglismaa walitsuS<Wenemaa  wasta hakata Euroopas hoiawad Mk riigid nähtawalt  Wenemaa poole, kui ka nõndanimetatud ,sõbralise osawõtmata jäämisiga". Selle rõhu all on Türgi walitsus  kinnitanud, et Dardanellid lukkus peetud saamad ja teistes riigides walmistakse ka selle waSta. et Inglased omale kusagil wägiwaldselt süte-zaamaft ja moona-magafid asutada ei wõi. Ainult Itaalia silmitseb ikka weel Inglismaaga  ja kipub oma wäge Sudamsse saatma, et Inglased  seal wallaliseks saada wõiksiwad. See ei tähenda aga palju. Mõnelt poolelt kmnitakse nüüd koguni, kõik see kära olla ainult selleks tehtud, et Parlament raha lubaks, millega Indiasse rohkem sõeawäge toimetada wõib, kus kodused WürStid ja rahwad wäga kõikumas osta, mida Inglismaa walitsus aga maailma eeS tunnistada ei taha. Ikka aga ei wõi keegi weel julge olla. lärSkn wõib Afghanistani piirel midagi juhtuda, miõ mõlemaid kangemale  kihutab, kui nemad minna tahawad. Kroirst a d t i S keStawad meremäe ettewalmiStamised wäsimata edasi. Wize-Admiräl P i lkr n 1., Baltimere tegema laewuStiku kommandör, on oma lipu soomnslaewa »Peter WMi" peal üles tõmmanud. Teenistuses on Paltimeres nüüd juba 43 suurt sõealaewa».7vy pealikuga ja lv,OW soldatiga, Nende juure tulewad weel'lo laewa,  miS nüüd weel 200 pealikuga ja 3000 soldatitega wõerastes meredes söihawad. Pea saada kreuzerid Aaf- ,Euroopa" ja ,Sabiaka", ja klipper wälja jooksma. WõeraStest meredest kaebatakse, et Inglismaa sõealaewad nagu ärritirtes Wenemaa sõealaewade  künnul söidäwad. Wähemaid sõealaewu on Baltimeres  105 lippu. Nendele saawad sõea aeal mõned soomuslaewad zuure antud ja nendest lähemad 55, Kontre- Admiral Korni löw 'i käsu all, Bzörkoe-sunti ja käridesse,  Alandi saartest saadik; teised 50 lähemad Kdntre- Admiral N o w i k ow 'i käsu all Eeötimaa randa, Wormsi, Hiomaa ja Saaremaa kaitsusekS. Räägitakse ka, et soomuslaewad  DaanimeredeSse, merekaeläde wahile minna. Küida kuuldakse, saada sõea aeal Gardiwäe küttide briggd  Baltimere. kubermangude kaitsemiseks saadetud ja Soome  Gardiwägi abikS, Soomemaa kaitsemine aga tättsa Wene rügementide hooleks antud. Soomemaalt. Senati poolest on Helsingis 800 kaSti tellitud riigi ja suurkooli kirjast nendes eemale saata, tui sõda peaks tulema. Sweaborgi komimmdantikS saada sõea aeal Kindralleitnant Cederhol nr nimetatud, keS nüüd sealiSte Sõea-Znshenöride ülem pealik on. Moskwast. Selle kuu pääwal oliwad MoõkwaS selle pääwa 100 aastaseks mälestusekS suured-pidud plaanitud,  kuS KeiSri.Praua Katharina 11. uut Linnade-seadust kuulutas. Linna poolest on 80,000 rubla KeiSri-Praua Katharina anusammakS määratud, mis nelja aasta käigul peab ehitatud saama, peale selle weel 5000 rubla kõige parema kirja eest, KeiSri-Praua Katharina walitsuse üle. Odessast. Wiimase nädalil on Odessast kolm Inglismaa  arurulaewa Krimmi soolaga Riia ja Tallinna' teele läinud. Wiis teist laewad saada weel soolaga Baltimaa sadamatesse saadetud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa sõeawäe- wolinik PeterdarW, Kindral-Atjutant von Weroer, on pitkemaks- aeakS kodumaale  tulnud, ja reisida wist Jaanikuul PeterburgiSse tagasi. Tema on KeiSri ja Kronprinzi jutul olnud, millest  arwata woib. et tema kätte tähtsaid arutusi Wenemaa ja Saksamaa wahel, usaldatud on, miS siis muidugi Wene- Znglis tüli külge puudnwad. Berliinist on PrantskSmaa lehtedele sõnumit saadetud, et Kindral v. Werder Riigikanzleri  juureS korda saata tahta, et Baltimeri sõea aeal iseäralise seaduse alla pandud saakS. nuS järel ainult neil maadel seal õigus sõita oleks, kellel Baltimere kallastel maad on. Et Saksamaa tugew walitsuõ igapidi kardetawal  sõda tema pesapaiga peale piirata soowib, et ka kõik mõjuwad hääled Saksamaal Wenemaa poolt on, seda on kõigist ära tunda. Kas aga Baltimore lukku panemine ennast kuidagi üleilmliste seadustega kokku mahutada laseb, see on teine asi. Taanimaalt. Skandinawia riigid, f. o. Daani za Rootfi-Norramaa on oma keSkiS ühendust teinud, unS järel