Tallinna Sõber M 4. Kolmas aastakäik. Tallinnas, ZZ. Rtärikuu pääwa! W>. Ultüldiie aealeht Gestirahivale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trllkimajas: aaStaS lk rubla, 40 kop. pool-aaStas t rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta! tzalNnuas: Liudfors'l päriate trükimazas. Ueterõurgrs: J. G. Seekandt, o<buqspoicas 54. —Hartus: W. Just. - ?er«us: K. Kudewiita. Aakweres: L. Wattly. Väides: K. SeidelSerg. Kapsakus: H. A. Kossverg. Kurefaares: Hh. Lange. Amölas: A. Ar. Raudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass NeaiSter: Hääled ja wastakõlad. Omalt maalt! Tallinnast: Maapääwa livunwõtmised. J. W. Jannsen. Rahukohtud Peterburgst - Wõit Tekc-Turkmeenlaste üle. Hhiina lepitusest. Würst Gortshakow.  Oberst Przcwalski. - Riiast: Maa- ja põllutöö kongress. Moskwast: Kohus. - l Hharkowist: Kimrip.rudud kõrtsid. - Kurskist: Wiljahinuad. Tiflisist: Kindral Tergukassow f. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Anstiia Uugrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Itaaliast. Balkani poolsaarest.  Põhja>  Ameerikast. Lõunc-Ameerikast. Teke-Turtmcenlased Julu leht: James Abram Garfield. Kirikn teadused. Hääled ja wastakõlad. Awaliknd wigadused langemad awalikn hääle nuhtluse alla ja awaliku hääle kandjad on aealehed, selle wasta ei wõi midagi rääkida ja se on õige. Aealehtede hääled kolawad aga läbi maaialina ja sellepärast on nende kohus wäga ettewaatlik olla, pealegi aga sõnumite juures, mis maa ja rahwa wasta teutlikud ou. Kõlawad kord teutlikud  hääled teistes aealehtedes wasta, kui hüüdmise hääled metsast ja mägedest, siis on need sagedast juba iseenesest nii solgitud et pea tundagi ei ole ja wviwad maad ja rahwast maailma eeS pölgatuse alla saata. Sedawiifi on aga rohkemalt jäult nende sõnumitega, mis mõnest Eesti aealehest Wene aealehtede wasta põrkawad ja sealt weel inetumal häälel wastakölawad, kui need juba sitt wäljakarjutud saiwad. Wenekeeli Zeitung Moskwas on jälle mõnda koguni kentsakat tükki meie maa koolielust oma lugejate isewiisi meeleheaks üleswõtnud ja ,Golos" korratav neid ja tähendab  kõrwa, et Liimi maal koolilastega kurjemal kombe! ümberkäidud saaks, kui lojustega; lojuste kaitsemiseks olekflwad loomakaitseseltsid; koolilapsed saaksiwad aga pekselud,  künni nörkewad. Nimetud Wene aealehele olla Tartust kirjutud: ,Ühes Eesti koguduses, nimega Rihhas on ükS kihelkond Kojera, kus üks poeglaste ja tüterlaSte kool Saksa koolmeistre M. B. juhatamise all seisab. Möödaläinud aastal kadus nimetud stoolmeistre kapist üks asi ja tema pidas üht koolipoissi, ühe saunamehe poega margaks. Edaspidi tuli kadund asi wälja ja koolipsis  oli täiste ilmasüüta. Wahe aeal oli aga koolmeister poissi oma kamre wedanud ja niikaua peksnud, künni krampidesse langes. Kui mõteldud waras ka nüüd weel oma süüd salgas, pani se laste kaswataja teda üksikus kamreS luku taha ja toutas temale igal pääwal oma jagu peksu, kuuni märgust tunnistanud oleks. Seda ähwardust pidaS koolmeister ka mõned pääwad taieste, kunui õnnetumal  poisikse! korda läks, selle Saksa lastekasvataja käest peaSta. . . . Waewatud poist isa läks Kojera kirikuõpetaja  juure kaebama, keS selle eest seista tõutas, et pois edaspidi piinatud ei saaks. Ühel teisel korral käskis sesama koolmeister, kelle oma käsi peksmisest wäsinud oli, et koolipoisid üht nende seltsimeestest mchtleksiwad, aga need paniwad selle käsu täitmise wasta. Siis laskis nuhtleja Tallitaja Teinfeld'i wahtidega tulla: Lapsed pidiwad ennast särgini riidest wõtma ja üksteist '.vastastikku wastapanemise eest läbipeksma. Se jutt on tõsi ja sõnumisaatja wötab täie wastamise selle tõsiduse eest oma peale. Seda ei sünni aga mitte üksi Kojera koolis; selsamal kombel tehakse enamist igas Eesti külakoolis.  —" pNeue Dörptsche Zeitnng" mis seda juttu nimetud Wene aealehest wäljakirjntab, ei taha seda koguni mitte uskuda, kuida ka nimetamata sõnumisaatja seda kinnitab. Meie leiame selle jutu hallikast aga koguni teises paikaS, meie leiame seda Nr. 51 sees, kuS üks weike —r. seda ja weel koledamaid asju Koeru kihelkonna,  Rõhu walla koolmeistrist räägib. /Sakalast" on se hääl wäljaläinud ja kolab nüüd mone weitese muutusega Weneaealehledest wasta. Wteks ei ole koolmeistrid  M. B. mitte Sakslaseks tunnistanud, waid siin on tema , kange palwemeeS." Wtst ei teadnud Wene aealeht õiete, mis hirmus loom palwemees" on, sellepärast tehti teda se on selle auusa lehe arwates ka juba kuri küll. Siis on kohtade ja paikade nimed ka pitkal teel jaläbirooStetand torude läbi wähe rikn- tud ja wiimaks on Wene aealeht kirja lõpetuse mahajätnud  kus sesama koolmeister kangeks loomapiiuajaks tehtud saab. Näitab, kui oleks Moskwas seda mähet tähelepandud,  mis kirja hakatuse ja kirja lõpetuse wahel on, kus kord loomakaitse-seltsidest räägitakse ja kaewatakse et iiiimesekailse-seltstsi weel ei oleks kuna aga pärast wäljapaistab,  et ka esimesi ei ole, ehk et neil mõnu ei ole. Seda naljakad eksitust ei ole Wiljandis tähelepandud. Kõigil sel vilkal jutul seisab sihtwale täht nii selgest otsa ees, et sellest suuremalt rääkida waja ei oleks, kui meie sellest mitte, kui ühest kardetumast aeatahest rääkima ei peaks. Meie pöörame ennast siin jälle kord meie aunStatnd  rahwakoolmeistrete poole, palume neid hoolsast tähele panna, mis waim Eesti aeakirjanduses suureks kaSwab ja ennast nüüd juba pea awaliknlt rahwakoolide ja rahwa koolmeistrets wasta tõstab ja neid mõlemid suure isamaa pölgatuse alla saata püüab. Meie usume küll koolmeiftred, sesuguSte teutuste peale wastata ei soowi, siiski peame tähendama, et waid seismine mitte hea ja käsuline ei ole kui selle läbi sesugused waled maa ja rahwa peale seisma ja rõhuma jää ivad. Seda kirja olema meie siin lehtes üleswõtnud. et meie rahwa-koolmeiftred nääksiwad ja teaksiwad knida need lehed nende auuga ümberkäiwad, kes ennast rahwuslife aun kandjaks kiidawad. Meie palume aga mehise meelega wastust anda, kui mitte oma kasuks, siis ometigi kõige maa ja rahwa kasuks, sest siin langeb iga üksiku rahwa-liike teukus kõigi rahwa peale, kuida sellest Mõskma Zeituugi kirjast selgest küll näha on. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida juba kirjutasime, algas Eestimaa Maapääw selle kuu 13 pääwal. Wäga tähtsad asjad saamad sel korral Maapääwa uönupidamise all seisma. Suured uuendused meie maa kohtuelus ja aroalikkus elus üleültse ou wiimiSte aastate sees olnud ehk on tulemas ja neid kõiki nenda meie maa ja rahma harjund eluwiisi sisse seada, et segadust ei tule, se on selle-aastase Maapääwa  mure. Peale seda on aga Rahukohtule ülespidamiseks  palju raha tarwis za seda ou sel wiistl maks jäte peale jagada, et se ilma üleliia raskuseta kantud ja ilma tõrkumata wvib maksetud saada. Kõigist sellest uõuupidamisest ja nõnuwõtmisest ci ole nüüd, kus meie seda kirjutame, weel midagi laiemas ringis kuulda. Üksi maa-ametiukude walimifed on kuulutud ja wõime nendest uStawaid sõnumid anda. Kuida juba kirjutasime, on Rittershafthauptmanni amet kolmeks järgmiseks aastaks, Nõela pärisherra Baron Wilh. Wrangeli' peale langend. Rannamõisa pärisherra Baron Budbergi tagasiastumise  läbi oli üks Landrathi iste tühjaks saanud ja on selle peale endine Nittershafthauptmann Graf Reh - binder, Udriku pärisherra astund. Ligema nõukogu kiikedeks  ehk Kreis-Saadikuteks on walitud: Baron Wrangeli  Tähiselt, v. Liilenfeldt Kehtnast v. St r aelborn  Sauelt, Graf Tiesenhausen Mailast, Baron Schilliug Koogost, Baron Maydell Kurrust, vou Lilienfeldt Albust, von zur Mühlen WahaStust, Baron Maydell Kirimäelt. Baron Fersen Loostrest ja Baron Otto Budberg Wõhma-Wanamõisast. Mannrichtriteks  on walitud: Harjumaal: Tuula pärisherra S amso n von Himmelstie rn, Wiru- ja Järwamaal:  Albu pärisherra von Lilienfeldt, Läänemaal  : Kuije pärisherra Baron Rosen. Rahukohtule seadmise üle Baltimaal, tulewad kordkorralt sõnumid, mis mitte igakord just ühtemmna ei taha. Kuida hiljuti kirjutasime, oliwad Peterburgist sõnumid tulnud, kui ei wõiks need kohtud meie maal enne tulema aasta teist poolt seatud saada. Nüüd kirjutakse selle üle „Riia Zeitungile" : , Juba möödaläinud aasta wiiuliste kuude fees oli selgeks saanud, et selle kommissioni  tööd, mis talukohtute kohaliste inuutmiste üle nöuu pidamas ou, esimeseks määraeaks malmis ei jõuaks ja Rahukohtud siis ka selle aasta esimesel poolel jalale saada ei wõiks. KommiSsioui poolest on aga tööd suure hoolega edendatud ja need on nii kaugele jõudnud, et juba Jaanikuul  lõpetust oodata wvib. Kauni julgusega wõib siis ka arwata, et Rahukohtud selle aasta miinusel poolel jalale jõuawad. Et seaduste ümberpanemine wiiwitaks, seda ei ole/juba sellepärast õiete karta, kui seda tööd ka tarwitust mööda kiirendada wõib. Määratud aea pitkendamise peale ei oie siis sa mitte mõteldud, kuida ametlikult poolelt kinmtakse Üinberpanemise kommiSsiou Heroldmeister von Reutern'i juhatamise all olla Saksakeeli ümberpanemist Cand. jur. von Boetticher'i hooleks annud; Eestikeeli ümberpanemist toimetada Pastor Hurt, Akademiker Wiedemauni  ülewaatamise all. Lätikeeli ümberpanemiseks olnud Pastor Bielenstein kutsutud, kas tema seda aga wastawõtaks, seda ei ole weel teada. Üleüldise rahwa-ülelugemise pärast on Maapääwal nõuu wõetud, Liiwimaaga ühel aeal, selle aasta Jõulukuul  maal ja weikestes linnades rähmast ülelugeda, nenda ka Tallinnaga nõuu pidada, et seda ka siin selsamal pääwal tehtud saaks. Selleks tallituseks on Maapääwa poolt 4000 rubla lubatud. Eestimaa Rittrekogu .poolest oli nödrameeleliste majale, mida TartnS asutakse, 10,000 rubla ilma kasudeta  laenuks antud. Nüüd on Maapääw nõuuks wõtuud seda raha kinkida. Eestimaa Rittrekogu ja Tallinna Linnawalitsuse poolt on nõuuks wõetud, kõikidest kurjategijatest ja pahategijatest,  keda wangikotta saadetakse, vääwapiltisi teha lasta ja neid Politseis alleshoida. Selleks on mõlemilt ühtekokku  aastas 150 rubla määratud. Loodetakse, et need pildid kargand wangide ülesotsimise, kui ka pärast kurjategijate  ja pahategijate ülesotsimise juures suurt kasu teemad. Kuida meie rõõmuga kuuleme, on , Eesti Postimehe"  asutaja ja tänise Redaktori J. W. Janus e n i termis aega mööda paranemas. Keele wõim ja ka üleüldine  osawõtmine on jälle kosumas. -- Pelerburgift tulewad tähtsad ja rõõmsad sõnumid. Meie wahwa söeawägi, kuulsa Kindral Skobelew'i all on oma rasked wõitlemist kaugel Turkestanis korda saatnud. Üks telegramm, mida Kindral Gkobeleo selle kuu 12 pääwal Geok-Tepest saatnud, kirjutab: ,Täna saiwad üheksatunnise werise wõitlemise järel kõik waenlaste kantsid Geok Tepe'3 ja Denstl-Tepes tormiga wõetud. Waenlane on igal poolel põgenema kihutud ja sai 15 wersta taganetud. Meie wõit on täieline ja saak on suur. Meie kahju ei ole weel wäljaarwatud." Ligemad sõnumid wõitlemiske üle, enne miimist wõitu on umbes nenda: Öösel 3 ja 4 selle kuu pääwa wahel oliwad Wene wäe kantsid juba nii mõeduwalt kinnitub, et edasiastuda  wõis, ja suure wõitlemisega edenes wägi, künni 20 sülda müüride poole. Selle kuu 4 pääwal katfuS waenlane kõigi oma wäega kantud maad tagasi wöita, aga asjata. Raske wõitlemisega löödi waenlane Wene kalandustest  wälja ja kihutati müüride wahele tagasi. Siis sai meie wägi jälle edasi saadetud, kaewandufi kinnitama