Wiiel järgmisel pääwal leikas jea wüS purjulaewa läbi, mis kohe põhja wajusiwad. Nende laewade meestekonnad peastwad jead mööda ära. WeikeiS salkude? nähti neid mitmele poole minema. Talwekuu 5. pääwal peastsiwad ennast rohkem kui 69 madrust hukka läinud laewadelt ujuma tuletorni peale. Et ennast peasta, tegi tuletorn feiswate ankrute ahelad lahti ja laskis ennast jeast ajada. Talwekuu  6. pääwal läks tuletorni-pealik Gurin kommandör Kwitko käsu peale wiie oma madrusega ja 48 wõeramaa laewade madrustega üle jea maa poole ja jõudis nendega Poljakowi mõisa, kui 29 wersta üle jea käinud oli. Need 15 wõeramaa madrust, kes tuletorni peale jäänud, oliwad enamist wanemad mehed, külma-hädadega kätes ja jalges, miS neid üle kardetawa jea käia ei lasknud. Talwekuu 7. pääwal nähti Petruschinaja KoSsalt, et seitsmest jea sisse jäänud laewast weel kaks läbi leigatud oliwad ja et tuletorn eemale, nmdanimetatud Greeka rahu poole aetud oli ja hädas olema näitas. Õhtal nähti üht kolmemastiga  söealaewa ennast läbi jea tuletornile appi lõhkuma; paksu udu pärast ei saadud aru, kuida see korda läks. Talwekuu 8. ja 9. pääwal katsuti Petruschinaja Kõssa abijaamast appi minna, aga sula oli jead muredaks teinud ja saan-paadi jalused ei lasknud ennast walitseba. Mis tuletornist saanud, see on teadmata." Pärast on sõnumid  tulnud, et sõea aurnlaew ?3ngu!" tuletorni juure saanud ja sellega mere poole sõitnud on. Odessast. Talwekuu 1. pääwa homikul kell 6'/, on Greeka koolimajas hirmus gaafl-kärgatus olnud, mis selle maja silmapilgul põlema pani ja ümberkaudu kõik uksed ja aknad lõhkus. Pauk oli nii kange, et maawärisemist olema kardeti. Selles majas oli Lavignotte srisöri-tuba ja lõhna-asjade kauplus. Wist oli seal gaastnlede kustutamise  juures üks kraan kinni keeramata unustatud ja sealt oli gaas läbi kõige maja woolanud. Madame Lavignotte ärkas homikul pahast õhust üles, tõmmas tikuga tuld ja kohe kärgatas pauk ja oli maja tulega täidetud. Tema ja tema mees saiwad uimaselt hospidalisse wiidud, kus naesterahwa elu eest kardetakse, ülema korra peal saiwad lõuenhi-kaupleja Reich'i lapsed woodist paisatud ja peastwad  waewaga surmast. Ühes naabrimajas kargas raske uks lahti, lõi kolm paksu aknat puruks ja haawas öõwahti surmani. Üks tuletõrjuja kukkus kustutamise juures teise korra pealt uulitsale ja sai uimaselt hospidalisse sõidetud. Wäga palju asju on tulesse jäänud ja palju peaStetud asjadest on wargad ära wiinud. Jaltast, Talwekuu 11. pääwal. Lumetuisk lõhkuS sadama-tammi kahest kohast ja Baron Wrangeli mere-sauna. Tiflisist, Talwekuu 8. pääwal. Kohtu poolest sai endine  WaeStelaste-kohtu ülem Schanschjew, kcS hoida antud raha ära pillanud, walekirjast teinud, ametlikkusi raamatuid häwitanud ja üle oma wõimuse piire läinud, kõigeist õigustest  lahti ja 3rkutski kubermangusse elama, enne seda aga weel kolmeks aastaks tuhthoonesse mõistetud. Sealsamas  on selle kuu 12. pääwal Armenia-Gregoriani preester  Arakel Afisjanz ja Türgi riigi alam Amasassep 3allitergiljanz,  kes wale-dokumentidega 3ndias ära surnud Oganes  Orbelowt pärandust omale oliwad kiskuda tahtnud, süüaluseks ja esimene Tomski kubermangusse, teine üheks aastaks wangi mõistetud. Kineschamast, Talwekuu 12. pääwal. Nasorenowi wabrik on maha põlenud. Wiis inimest on surma saanud,  palju teisi wigastatud. Kahju arwatakse 399,999 rubla suur olema. Mulla Karast, Talwekuu 9. pääwal. Samarkandist saadik on igal poolel külmad ilmad. Paiguti on natuke lund sadanud. Nii warat talwet ei mäleta siin keegi. Puuwillad oliwad enne külma igal poolel koristatud. Zarüizinist, Talwekuu 7. pääwal. Wolga jõe pealt on jea jälle ära läinud. Aurulaewad. mis Zarõizini ja Astrakhani wahel kinni jäiwad, wõiwad edasi sõita. Need aurulaewad weawad muist kalu, muist kiwiõli. Kecosini hind on 59 kopika pealt 43 kopika peale alanenud, ilma aktsisita. Nertschinskist, Talwekuu 8. pääwal. Schilka ja Argu»!  jõgede kinnikülmetamise pärast ei wõi kaubad Amuri jõele weetud saada. Kaubaajamine ou takistatud. Smolenskist. Talwekuu 2. pääwal ou Smolenski theater maha põlenud. Tuli läks homikul kell 4 lahti ja ainult paljad müürid on üle jäänud. 3uimestest ei ole keegi häda saanud. Tuli arwatakse hooletumast ahjukütmiseft  tulnud oüma. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. Berlinis on Saksamaa Riigipääwa koosolek  selle kuu 19. pääwal algatud. Thronikõnet luges Keiser ise, kinnitas, et Saksamaa kõige suurriikidega rahus ja söbruses elab ja pitkema rahu peale loota wõib, tähendas  põllutöö ja rahwaelu parandamise peale, mis ikka weel kosukamist tarwikada, nimelt töörahwa abikassade asjus,  mis ka jälle sel korral Riigipääwa nsunpidamise alla antud saada. Aftika orjakauplemise häwitamiseks olla Keiser  ennast 3nglismaaga ühendanud ja püüda ennast selleks ka teiste riikidega ühendada. Kunmglikkas lofhis oliwad ka Keisri prana, Venemaa Suurwürst Auujärjepärija, 3talia Kuninga wend Herzog von Aosta oma abikaasaga ja Austria-Este Erzherzog. Kõik Saksamaa lehed arukamad  Wenemaa Suurwürst Auujärjepärija iseäranis lahket  ja auuskawat wastawõlmist Berlinis, ja piawad seda üheks täheks, et Keiser iseäralise hoolega sõbrust Wenemaaga  hoida soowib. Selle kuu 19. pääwa õhtal on Suurwürst Auujärjepärija Verlinist ära reisinud. Freiburgis peeti protsessi 15 Sozialisiiase üle, kes keelatud raamatuid Zchweizist Saksamaale toimetanud ja keelatud seltsidest osa wõtnud. Nendest saiwad 12 kaheks nädaliks knnni neljaks kuuks wangi, kolm süüst lahti mõistetud.  Arusbergis sai Prior Erliughauseulst, kes kiimaluse tujus kaks naestemhwast ära tapnud, surma nuhtluse alla mõistetud. Amsterdamis on selle kuu 9. pääwal Soziallstlased jälle suurt kära teinud ja üks Poliisel ametnik o» rakkest haawatud. Parisis on Gilly üht ktrja wälja annnd, milles oma kaeblusi Parlamenti-liigele peale põhjustab. Znekn protsess, nagu Wilsoni asjus, kipub jälle lahti minema. Australiast, Talwekuu 9. pääwal: Põud teeb põllumeestele  ja lammakarjade peremeestele maga suurt kahju. Nisu ja willu kardetakse alla keskmise aru saama. Peterburgist, Talwekuu 12. pääwal: Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija on täna oma wõeramaa-reisult Gatschinasse tagasi jõudnud. Talwekuu 14. pääwal: Heile õhta tuliwad KeiSri Majefiätid oma Kõrge laStega Galschluafl Peterburgisse. Keisrsiprana sündimise päänniks on täna pidulik Zumala-teenistuS Isaaki-kathedralis. Uued raamatud. BaNisNs, Talwltiml ISS3. Sügise on mõõda minemas, talwe kätte jõudmas. Wäljadelt on wiljad korristatud, enamist juba puhastatud ja salme pandud, kust neid wõetakse, toiduks walmistatakse ja tänuga kõige hea annete wälja jagaja wastu ihuliku elu ülespidamiseks tarwitatakse. Maamehe, tema omaksete ja pere kibe tõö-aeg on selleks aastaks mõödaS. Õöd on pitkad ja pitkail õhtatel kogub ennast pererahwas tuppa, tulewalguse ümber, tööle ja jutustamisele. Nüüd on aeg, kuS üht kaunist külalist, raamatut, perekonna ja pererähwa sekka kutsuda wõib —> äratuseks, kinnituseks,  teaduse-ringi laiendamiseks, juhatuseks, lõbustuseks  kuida elukäigu korrad seda foowitawakS ja tarwiliseks  teemad. Seda on elamal hingel ja elamal maimul omaks ülespidamiseks ja kcsuius??? niisamati larwis, ku igapääwast leiba elawal keh !. Õ..v selle rahwale, kelle waimltkud põllumehed seda 0.4 a wäsimata külwawad, kaswatawad, kokku kanuawad ja —puhastawad! Õun selle perekonnale, kelle aidad ja salwed selle wiljaga hoolega ja osawu sega täidetud on! Ka sel aaStal on EeSti rahwale waimu-põllul seesugust  ,uutse-wilja" kaswatatud ja aita kantud, kus järelpä- rijaid ja tarwitajaid ootab. On see aga ka kõik ,3umawili",  kuida EeSti rahwa wagad esiwanemad, meie ,wana rahwaS", seda wilja nimetasiwad, mida nemad Jumala j õnnistusega palehigis oma põldude peal kaswatanud oli- wad? Kas on kõik hoolega kristliku waimu ja õige hari- duse tuulel tuulatud ja puhastatud? Waatame järel. > Meie silma alla on nimelt järgmised uued raamatud tul- - uud: D »Laste kaswatamine". 3. Wahi. Walgas 1888, F. Kajanderi kirjadega. 5 »Armu healed". Tallinnas 1888, K. Buschi kuluga. ! Mbuwitsa õied". EÜse Aun. Tartus 1888, H. 1 Laakmanni kulu ja kirjadega. 1 ,Sala sidemed". Eduard Wilde. Tallinnas 1888, K. Buschi raamatukaupluse kuluga. > »Kihla sõrmuse 3- M. Sommer. Tallinna? 1888, . K. Buschi kuluga. arlvatud". 3. M. Sommer, E. Wicherti järel. Tallinnas 1888, K. Buschi kuluga. .Laste kaswatamine". See weike sisukaS kiri ei ole Z mitte üks suurustaw mis lihtlasel rahwal - arusaamata on, waid see on tõeSke, knida ennast ise nimemetab,  .lühikene juhataja wanematele khrisilikus lastekaS- watamiseks " See on Ühtlasele rahwale kirjutatud ja on ) igaühele arusaadaw, kes seda puhast lapselikku meelt alleS on hoida suutnud, mida igaühel nii kibedast tarwis läheb, kes lahke südamega läbi maailma kirju elu käia tahab. Nii ühtlased on need juhatused, et mõni ehk arwab: .Mis sellest kirja panna, seda mõistab igaüks isegi." Wõib olla. Meie waimns uinub mõnda tarkust, aga see uinub, on nagu köidetud, on latsot. kuida seda ühe wõerakeeli sõnaga  nimetatakse, ärkab wast siis, saab wast siis wabaks ja tegewaks, km seda ärata takse. Meie wahime sagedast kaugele ja wahime kõrgele, ja jätame seda tähele panemata, mis meie jalge eeS on. 3ust seda äratada, mis iga rikkumata inimese waimus uinub, tähelepanemist lastekasvatamise aSjus selle peale juhtida, mis ühtlane ja just sellepärast tuluS on, tahab see weike kiri. (Pooleli.) Kiriku teatused. Zaani kirikus on ristitud: Nikolai Hallil. Amalie Norde!.  Marie Kallas. Aleksander ja Annette Lelle, kaksikud. Amalie Anderson. Annette PreiSmann. Elwiue Merwelt. Elli Nibo. Marta KlauS. Roman Saulner. Oskar Waldes. JukiuS Pikmann.  Emlkie Möllu. Pauline Kiwikangur. Wilhelmine Baumann. Mary Herkel. Olga Ampel. Olga Portow. Laulatud: Jüri Parm, raudtee töömees, ja Keena Gering. Rätsepasell Magnus Steinpest ja Mai Karukep. Pagar Jaan Welmann ja Maria Rosberg Kingsepasell Johann Salme ja Amalie Krönwalk. Kala- mees Kaarel Berg ja Johanna Rõmmann. Ma etud r Müüri- " sepp Kaarel Aip 51 a. Marie Jtirwan lesk 53 a. Marie Prööm ?k. Anna Rosenkow sa. Tiina Wiik Juhani n. 66 a. Johann s Dagobert 1 a. Ferdjnand Peal 3 a. Jüri Jlwes, puutep, 59 a. Johannes Raudsep II a. Ida Uumann 2 a. Maria Otsber 8 k. Amalie Swit 8 k. Aleksander Kiper 5 k. Priidel Kaasik Nehatust 44 a. Marie Nütel 5 a. Karl Mällil 1 a. 8 k. Kai KukkerS Kaarle l. 67 a. Gustas Zacharia» töömees 32 a. Kaarle kirikus riStitujd: Johannes Ardus. Alide Juhanson.  Julins SesSmann Bertha Päärdu. Arthur Luga. Elwiue Brantmann. Rosalie Hergauk. Leonhard Bitter. Elsriede HermS. Maet,ud: Tõnu Hammer 55 a. Martha Luther, 2 k. Tina Rostng 38 a. Karl Tamberg la. Eduard Eismann 1 aaSt. Richard Maurer 15 p. w Aos»oio»o hSWxjio», 18-ro Hosöxs 1388. Trkkltud Lt» df er?' i yi> r > jilk ivures jo lulllga Hesala selts. kcil « saamad Lefata seltsi liiked Pärnu linna wolimeeste saali palutud, üleüldiseks koosolekuks. Pääwakord : Lehekuu  2. pääwal õiendamata jäänud asjad: 1) Direktoriumi walimine. 2) Uue koolimaja  ehitamine. PõhjuSkirja Z 26 järel saamad sel korral asjad ära õiendatud, selle peale waatamata, kui palju liikmeid vn kokku tulnud. Rohkeste tulla palub Direltorinm. Käsu järel: E. Sokvlowski. üks naesemees kojlMtts, kes Wene ja Eesti keelt räägib ja kellel head tunnistused ette näidata on, wõib Kaarte kiriku wastas Baron Tolli majaS Nr. 140 kohta saada. Ilma maksuta saab itks Soome keeles trükitud juhatus uiiiuu-tõlie iile, kuulsa Dr. von Brllhl õpetuse järele haigel  teatud ehk teadmata, täieste parandada, kätte saadetud. Adress: G. H. Lagermann,  TawastehuS, Soomemaal. Teadaandmised. Wäena mõisaS wõib üks õppind WüriskD jll PtiskD aaSla-teeniZlust saada. KSSMXSSMIXXM I I» o i s saab perekondlikkude asjade pärast ära miiiidud  Peterburgi kubermangus, 25 werSla Luga linnast ja raudtee jaamast eemal. Mõisa juures on 200 deösätini maad, sellest 60 deSsät. põllumaa, 20 dess. heinamaa  ja 120 ehitus- ja põletispuu metsa all. Mõisa juures on ka täies korras ,ruruwes?i Lähemat teatust annab kirjalikult E Vrosneer. WaS-' stlkowitschi mõisas, Luga linna juures. ! Talukohn miimist ja ostmist imtilikt iehti on saada Lindsorsi pärijate triikima^as- Lindforsi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud G es kirjul! Kestimaa Kahwa-kootidete. Hind: kop. I Järwa-Jaani Kihelkonna kohtu poolt kuulutakse sellega, et Keiserliku Eestimaa j Peakohtu (Oberlandgericht) käsu peale siin Kihelkonna kohtus Roosna-Halliku mõisast lahutud, pankrotiks jäänud Juhan Re base nimele kirjutatud PlldrMtski ««koht kõige kõrwaliste hoonetega ja auruga aetama  willakraasimise masinatega IS. Jõulukuu p. kell IS lõuna ajal enampattujate awaliku oksjoni peal miiidud saab. Oksjoni tingimisi ja nimetatud  koha kaarta wõib igal Esmaspääwal  selle kohtu juures Karmu mõisas näha saada. Karinul, Wiinakuul 1888. j Kohtu wanew G o. Ikosen.