esimeest kui kõlbmatat kõrwale lükatakse. Selleks arwatakse aruldasel wiifil Metzi looma arsti Antoinet, kes enne -saksa riigipäeiva saadik oli, aga saal nii wacnulist meelt Saksa riigi «vastu aivaldaZ, et teda üsna riigist wälja saadeti. Rüüd tahta mees Prantsuse alamaks heita, Prantsuse parlamendi saadikuks wõida ta siis sedamaid walitud saada ja sääl käredate kättemaksu meestele heaks juhiks olla. Kõige nende walitsuse «vaenuliste liikumistele annab palju asja riigi majapidamise halb seisukord.  Wiimsel ajal kaebatakse wäga kaubanduse ja muu asjanduse wiletsa seisukorra  üle, mis riigi majapidamist nii rõhkuda, et aastas 400—500 miljoni franki puudus tulewat. Kui selle olekule pea abi ci leita, on karta, et riigis praeguse walitsuse korra üle rahutus tõuseb, ja wiimati wägiwaldne muudatus sünnib. Austriamaalt. Austria politika lehed tähendawad, nõnda kui mõne aja eest enne Prantslaste lehed, et Saksamaa keisri reis Venemaale mitte nõnda suurt politika tähtsust enesega ühes ci kanna kui mitmed seda arwawad. Mõned jälle neist tähendawad  see pääle, et würst Bismargi leht „Nordd. Rllg. Ztg>" «viimastel päewadel, Venemaa nimelt panslawistide lehtede üle oma nukrust awaldada, see olla maenitsuscks, et Saksamaa raiuvas just mitte kõige suurema tahtmisega Wene raiuva sõbrust ei joomi, ning seepärast weel loota ci wöi, et SaksariigiwalitsuS  Bulgaria küsimustes mitte suure Vaimustusega Venemaa poole ci hoia; sest see oleks Saksamaa poolt üks nõdruse tunnistus, kui Saksamaa politika asjus sõbrnsc pääle «vaataks- Olgu lugu kuda on, aga kõigest sest kõnest, mis Saksamaa  lehed puhuwad, on aru saada, et nende lootused missist mitte kõik nõnda usaldawad enam ei ole, kui nad enne seda tähtsat keisri reisi enestele mõttes ettekujutannd  oliwad. Inglismaalt. Inglismaa wiimsctel meremäe proowidel on nii palju puudusi awalikuks tulnud, et mõned üsna kohkumisega  selle pääle mõtlcwad, mis küll sünniks, kui korraga waenlane pääle kipuks, Laewade pääl on kõik uuendused tähelepanemata  jäetud, liikumine pikaline, suurtükid  waewased j. n. e. Rootfimaalt. Rootfimaal on suur rööm Saksamaa keisri wõeruskäigu üle. Rootslased ei räägi palju ja oliwad tüki aega suurest politikast otse kui unustatud, on aga wiimastel aegadel suurt osawötmist Saksamaa waSta üles näitanud, mis iseäranis  siis ilmus, kui mana Moltke kolme wõi nelja aasta eest Rootsimaal käis, kus teda otse kuningliku auuga wastu wõeti ja kus kuningas temale Rootsi kõige kõrgema auutähe,  serafiui rittretähc andis, mida sääl wäga mähe antakse ja ka siis enamist ainult wõeramaa würstidelc. Üht suurriigi walitsejat ei ole Rootsimaa pinna pääl juba põlwedest saadik enam nähtud, seda suurem on nüüd rööm, wägewa Saksamaa keisrit näha. Ilma politika tähtsuseta ei wöi see wõeruskäik olla. Taanimaalt. Taanimaal oli miimaSte  sõnumite järel ka juba kõik Saksamaa keisri wastawötmiseks ette malmistatud. Tuline wiha, mis Taanlaste südames sellest ajast saadik leekas, kus Schleswig-Holsteini maad, kus nemad kõiki Saksa eluwiisi ja Saksa keelt mägimallaga oliwad häwitada püüdnud, Saksamaa walitsuse alla wõeti, on nüüd küll palju jahtunud, aga meel kaugelt mitte kustunud, kuida Daanimaa ajalehtedest näha on. Nõnda kirjutab „Dagbladct," üks leht, millest wägew minister  Estrup wõeras ei ole, nende Sakslaste kohta, kes Kopenhageni näitusele tulewad: „Wöcraste mastawõtmise juures ei ole mitte kohus wöerast keelt rääkida. Ükski wõeramaa  inimene ei wöi seda pärida. Tema peab omale tülgi palkama. Kui Saksakeele pääle Prantsuskeeli ehk Jngliskeeli wastatakse,  siis on rööm näha, kui alandlikuks Sakslased saamad ja sellepärast on tarwis nõnda teha." See on kare jutt küll, mis aga Taanlastele  just mitte suuremat auu ci tee. Selle poolest on Saksamaa noor keiser lahkem ja - targem. Kui Wene keiser esimesel pidulaual tema termist wälja hüüdis,  siis on tema Wenekeeli wastanud. Wene teelt ei ole wõeral maal tänine palju õpitud, keiser Wilhelm 11. on seda aga ometigi õppinud. Tema auus püüdmine  Põhjamaa riikisi isekeskis ja Saksamaaga  lepitada, teenib wist Jumala rohkemat  õnnistust. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäcw ?. Augustil. St. Laurenti kirikus. Cnisakceli Jumalateenistus kell 10. Jutlust EeStiteeli JunmlateeuistuS kell '/212. Jutlust teeb õpetaja Lezius. Trükitud „Kuresaare Stödalilehc" trükikoja!. Kuresaare, Muhuse, Hapsalu, Paltiski ja säält raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Aurulaev „ Konstantin" Kapten A. Ling, saab reede sell 5. Augustil kell 10 enne lõunat ja pühapäev  sell 7. Augustil kell 10 enne lõunat ülemal nimetatud kohtadesse, ja teisipäev sell 9. Augustil kell 8 homiku Miga wäljasöitma. Lähemat teadust annab FHeoö. Lnngo, Kuresaares. W LA E LA «Z E LA 9 Riia auruwäljasõttmise  Peeterburgi: Leauder 4 Augustil Aleksander 11. 7. Augustil Admiral 11. Augustil Lähemat teadust annab laewade Päcwad. Riiga: Alcxander 11. 4. Augustil Admiral 7. Augusti! Leauder 11. Augustil R. Wildkuberg. Teadaan d m i s e d. IcaÄaimittme. Naswal saab üks heinamaa ära müüdud. Aru selle kauba üle saab Lorenzna majas Hafenstrape Nr. I. wötab wastu Th. Eichfus;. Lähemat teadust annab kooliõpetaja  Reutz. GGGGGGGKUHOGGKGG HGecd lapsed, kes kirrrrcr kroomi Hz tuleivad, lemmad kortri kohta; niisammuti  saamad ka tüttarlapscd, kes linna srnötomcd tulewad, odawalt ja lahkesti wastu wõetud. Lähemat teadust Saarlase trükikojas. «»«»«»»»»»»«»»»»