waewalr ll jalga pitk ja kolmas taimcS 13 tolli pitk, kõik wäga lõbusa kaswuga: kiwi kõrgus oli maa pinnast 19 tolli, sambla soes olid kuuse juured ja ulatasid umber kiwi maa sisse. MetS-kits jäi jällegi nägemata.  Onu. Oi, oi, oi, ilss! ikka uuemat kuuleb. Räägi meel. Tön u. Saare õhtu pool serwa oli rohkem kiwa, kui homiku pool, nende kalkas  oli ka üks õige suur, kelle wiimne ots umbes arwata 3 sülda maa pinnast kõrgel  oli. Meie arwasime tema suurust ncnda: kui nii suur heina kuhi oleks, siis mõiks kolm head korma heinu saada. Onu: Oi, oi, oi, kolme koormalise heina kuhja suurune kiwi üss!  suured  asjad! Tead sa ehk weel midagi? Tõnu! Selle saare pääl peab üks rohi kaSwama, mida Saaremaal sugugi olemas ei ole, seda nimetakse wõera keele nimega: „waldmeistcr", sest räägin teine kord, mull on nõu seda taime sugu koduse tuua. On u. Aga kuida see ometi nenda juhtus,  et teil kitse nägemise öune ei olnud ? Tõnu. Mcts-kitse sugu on liialt erk ja arg looma sugu ja koguni liig rutuline jooksma, kes nagu lind üle põõsaste üppab; ja mina nagu sa juba oled ära märkind, ei suuda kuigi kaua suud pidada, selle läbi see siis tuli, et mina teda mitte ei näinud; aga üks minu seltsi meestest on kaks tükki korraga näinud, teine olnud paraja emaäaguse warsa kõrgune, aga pitkema kobaga,  2 iarwed pääs kus wäiksed arud külge»  oluud: teine olnud aga palju wäiksem ja ilma sarmita, mõlemad punase lühikse karmaga ja lühikse sabaga, kelle ots üsna malgc, möga ilusad loomad, edasi minnes hüppanud ikka kaks jalga seltsis. Onu. Oi, oi, oi! ikka uiemat kuuleb.  - Aga kas nende ilusa loomade sugu ei peaks mitte Saaremaal ka juba olema? Tõnu. Minewal pühapääwal rääkis üks Kihelkonna mees et ta on kord oma heinamaal just niisuguse looma näinud, ja üks teine mees on sääsamas heinamaal kaks tükki korraga neid loomi näinud, seega nende sugu wist Saaremaal olemas on. — Onu. Oi, oi, oi! Wistarmata nende ilusa loomade sugu ko Saaremaal olewat. Tead sa ehk meel midagi uudist? Tõnu. Tean küll, aga, ei räägi mitte enam, aeg on otsas. O n m Millal sest reisist tagasi ko. jõudsid. T õ n u. Laupääwal 26. Mail kuu kellu 1 p. l. purjutasime selle saare päält wälja, ja jõudsime aga nelipühade laupääwal just kellu 2 p. l. Kuresaare linna sadama sülda, sa tead, meie aeal aetakse ruttu edasi. On u. Mis ma meel ko pidin küsima: Mis selle saare nimi ko oli? T õ n u. Mis sa sest teada tahad, eks ta olnud Abro. Jää terwest seks korraks! On u. Teie isi ko. Uks N. jõe küla maadam keerles ja wccrles  moodis ei saanud öö osaks silma kinni, Homiku mara saatis ta arsti järele, kes ka õnneks õige ruttu tuli. Tohter küsis: „Noh, armas hea inimene, mis sull siis wign on? Haige. „Ma waene inimene ei ole enam mitmel ööl silma pääle nahka saanud."  Tohter: „Oled wist palju söönud?" Haige: „ Mis söömine minu magamist  wõiks keelda? Tohter: „Eks oled wahest üleliiga joonud?" Haige: „Seda parem ma siis magaksin."  Tohter: „Noh, mis sull waesel siis wiga peaks olema? Haige. „Oh kulla tohtri härra! Minu ihu sees ei ole mitte walu, waid mo nahk walmab." Tohter: „Mis sinu nahal siis wiga, et see nii suurt walu teeb?" Haige: „OH! mis ma wacne pean tegema?  aidake, andke rohtu: sest mo häda on snur. Mo säng on nii luttikad (lussusid)  täis, et kubiseb, — mägisi taha ivad mull naha seljast ära wiia: üks osa on juba nende kurja tegijate nahkas! - l-. -' Z».z>i i...'-». „KiurcjZtn>' lruü foz^ Esimene Weneman Mge snurem ... . . tule kinitamise selts..... asutud aastal IBS7, wStab igal ajal tellimised tule assekurantsi, nii hästi majade kui kõiksugu liigutama  asjade ja kaupade pääle ZM" wäga häii ja odawa tingimistega wastu. "Ml WMD' Seltsi kapital on praegu: pöhjuskapital ..... 4MOMO rubla tagaMarakapital .... 2,V00,0VV rubla Seltsi toimetaja zturesaares H. Schwallbach. Riia auuru-laewa wälja sõitmise päiiwad Kuresaarest Peeterbnrgi: Alexavder 11. 1. Augustil. Admiral 4. Leauder 8. LÄ«i»d SädNst saab Riiga: Alexander 11. 29. Juulil. Admiral 5. Augustil. Leander 9. „ Th. Grubneri kunturist. »it«c sugused WW- naelu -MU pilpa katuse ja mõne «uu puu ehitamise tarwis, kui'ka ?«Muna tiNusi, tubakat Baltika wabrikust nimelt Bakuu, Mahorka ja Schnurowka, müüb nüüd D odawama D Hmna eest Rehsche kuntor, Cchwschowi trahteri wasws Asressares. T li li d lt lt l! d m i s e d. Uks bõbe ülekulatud naesterahwa on ärakadunud. Sellele, kes seda leiab lubatakse head waewa palka Assafrei trükkikojas. Üks maja on müüa. Järele küsida Suure sillal, Timmase juures. KuresaareS. Torri uulitsal on üks puumaja kõigide oma tarwilise kaashoonetega, aiaga ja ühe põllu-Lükkiga müüa. Lähemad teadusi scalsammaS C. Kroonbergi juures. Üks purjulaewa mis Juuli kuu lõpul ehk- Augusti kuu algusel Kuresaareft Tallinnasse ehk Baltiskasse , sõidab, soowib Kaarma õpetaja. Kaarma kiriku mõisas on mitmesugufid  põllu-töõ riisw, tööwankrid,  sahku j. n. e. müüa; samuti ka Sanvloomi hääd sugu sigu ja Põrsaid.