numris wäga olla kiidetud, et seal tubli laulu koor ja raamatukogu pidada olema, aga kahjatsedes ütled ta seda kiitust ilma asjata sõna kõlinaks.. Weel pahandab tema selle üle, et mitmed toreduse parast oma nimedesse wöõraid  tähti piawad säädima ja nõnda terwe nime wõõraks tegema, et isegi enam kokku ütelda ei oskawat. Ka teotuse  laulude siginemine piab mõõduks olema. Vaha ja kurb lugu. Tartust. Pühapäewal 20. lanuaril ei ole Tartu Maarja koguduse endise õpetaja, praoSki härra Hugo Adalbert Willigervde asemele mitte tema poeg Testamaa õpetaja Paul Willigerode Tartu Maarja koguduse õpetajaks sisse õunistatud, nagu meile minewases numbris teatati, waid tema on üksnes oma „präsentatfioni" jutlust pidanud.  mis umbes niisama palju kui provwijutlus tähendab. Järgmisel päewal, 21. lanuaril, olnud kiriku konwent uue õpetaja walimiseks koos. Mõisnikkude healed olla seal küll W. peale langenud, aga waldade saadikud, kellele selle walimise juures mitte heale õigust ei vlewat antud, ei olla oma nimesid selle walimise protokolli alla pannud. Kudas selle walimijega lugu saab jäema, ei olla weel mitte selgeDte teada. 20. lanuaril sai kirikuõpetaja ammeti kandidaat Leonhard Pallon Helme kihelkonna abiõpetajaks sisse õnnistatud, uniwerstteedi kirikus. Sisseõnnistamist toimetas  uniwerstteedi kiriku õpetaja Dr. F. Hörschelmann, Helme õpetaja A. Behse ja Rannu õpetaja E. Assmuth'i juuresolemisel. 21. ja 22. Januari! pidaS siitne Keiserlik Liiwimaa käsuline ja ökonomia selts oma awalikka aastakoosolekuid,  millede päewa korral mitmed meie põllutöö ja karjakaswatamise kohta ülitähtsad küsimised oliwad. Meie tahame selle üle oma lisalehes edespidi laialisemaid sõnumeid  tuua. Siin saagu üksnes nimetatud, et ühtlasi ka üks kalade kaswatamise ehk õigemine kalade kaitsmise selts elule tõusis, mille rõõmustav) tegewus üle terwe Liiwimaa  saab ulatama. Kuulus kunstnik Weitzenberg, kes Rooma linnast jälle kord oma isamaad ja sugulasi waatamas käies ka mõnda aega siin TartuS wiibis, on praegu Peeterburi linnas, kuS tema ühe osa oma töödest seal olewal alatisel kunstasjade näitusel wälja on seadnud. Isegi keegi St. Petersburger Zeitungi kaastöölistest auuötnb teda nende sõnadega: „Mina wõin härra Weitzenbergile, kes omale wälja maal juba ammugi auustatud nime on teeninud, ainult soowida, et see wana sõna: Prohwet ei maksa midagi oma isamaal ttma läbi häbi sisse jääks." Härra Weitzenbergist nikerdatud Kreutzwaldi rinnakuju on imeilus ja loomulik saanud ja sellepärast on loota, et ka õntsa C. R. Jakobsoni rinnakuju wäljaraiumine osawamatesse  ja ustawamatesse kätesse ei oleks saada wõinud. Soowime auustatud suguwcnnale kõigest südamest head õnne ja okaslise kunstitee tasumist! 30. Jaanuaril öösi kell 2 kuulutasiwad Tartu öõwahtide sarwed oma haledal healel lahti peasenud tulukest.  Ehk küll meie waprad tuletõrjujad harjunud wiisil ruttu platsis oliwad, sai ommete postijaama ligidal seisaw  suure Rmgs'i maja kõrwaline maja tuleroaks. Tuli olewat ühe seal elawa tisleri töötuast lahti peasenud. Tartu maakonnast kirjutatakse Eesti Postimehele: Kuri tegu. „Nõo köstril Sprenkil on neil päiwil kurja käe läbi mitu õnnetust tehtud. Selle kuu 12. päewa öösel warastatud kõik hobuse riistad ära. Arwatakse, et köstri poiss ise olewat ära sahkerdanud. Köster rääkinud temaga) siis ta salaja jõledaste ähwardanud. Minewa kuu 13. õhtul pandud koolilaste tuas säng põlema, kus rutuste abi saadi. Minewa kuu 14. pandud ait tagumisest  räästast põlema) suur tuul teinud pilgu ajaga kõik tuhaks, aidad, wilja peale 300 wakka- ja sõiduwankri 150 rubla. Weikene käsiait, mis all tuule olnud, kust tänaw läbi käinud, saanud ka liha ja muu söögikraamiga tuhaks. Minewa kuu 15. õhtul pandud pää-koolilaste tuaS magamise kotid põlema) lapsed ei olnud sääl) sellepärast  olnud uksed lukus) tuli olewat wisatud seina august, mis ahju peal. Minewa kuu 16. käskinud köstri isa hommiku kell wiiö hobustele süia anda, et kodust ära minna, aga poiss lasknud hobused tallist ära jooksta, tulnud tunni aja pärast tua juurde tagasi ja üelnud: „hobused on ära waraStatud." Walge tulles leitud hobused paar werSta kaugel wäljas hulkumast. SiiS üelnud köstri wend poisile: „Sulle ei oleks muud tarwis, kui kinni panna." Siis waStanud poiss kurjal suul: „Enne piad Sina surema!" Tüdrukuile ütelnud poiss wiba tujus: „Kolm piawad siin langema." Minewa kuu 17. enne lõunat kütnud poiss rehe ahju, kus linad ülewal olnud. Kui tua juurde tulnud, küsinud köstri isa: „Kas ahi põleS?" Poiss wastanud: „Söed jäiwad õhkuma." Poiss söönud lõunat, tund aega olnud mööda, kui sõna wäljast toodud „rehi põleb!" Nõnda on siis otsaS kõik hobuste söögi põhk, haganad ja wikid, seemne kartohwlid, mis rehe kamri all keldris oliwad ja kõik kraam, mis sääl oli. KõSter Sprenk on omast warast ilma. Poiss on nüid küll kinni. Kohtu ülekuulamine  saab weel suuremat selgust tooma, aga köstri õnnetus on suur. Üle aia sepp toonud waka jahu, et leiba wõis küpsetada. Köstril on enesel ka käed ära põlenud. Meil Nõolastel on suur kurwastus oma hää köstri pärast. Puhjalased saawad ka ühes meiega kurwastust  tundma. Sprenk oli enne Puhja! koolitöö põllul. k." Tartu ümberkaudu olla hullutõbe koerade hulgaS palju liikumas, iseäranis Otepää kihelkonnas, kus nende läbi juba palju kahju on sündinud. Ülema kohtu poolt on wallawalitsustele ringkiri tulnud, et koeri mitte ula ümber ei tohi laske jooksta, ehk kui see sünnib, siis piawad  neil ninakorwid peas olema. Ka Kuuramaalt kuuldakse  sedasama, kus üks 13" aastane poisike hullu koera hammustamisest ära on surnud. Walga linnas on 25. Jaanuaril kesk päewa aegu kaupmehe Dunow'i kaubaga täidetud ait ära põlenud. Hoone olnud 1900 rubla eest tulekassas kinnitatud, kaup aga, kelle wäärtust 6000 rubla peale arwati, mitte kopikugi  eest. Kuulu järele olla see tulekahju ettewaatamata tubaka suitsetamisest sünnitatud. Walga maakonnast. Nagu enamiste igal pool, nõnda oli ka möödaläinud aasta siinse põllumeestele raske. On ülespidamisega juba mitmel kitsas käes, sest et wiljasaak  weike ja külmast enamiste rikutud oli, siis on raha saamisega weel wiletsam lugu. Lina hinnad lähemad tänawu küll korda, maksetakse künni 50 ja enam rubla kaalust, kui aga linu isi ka endisel wiisil oleks. Mõni talu saab ainult paar, mõni pooltõist ja mõni weel wähem kaalu linu, mis piab sest ära saama? Et halwad ajad ka rahwa waimu waljal mõjuwad, tunnistab selle asja tüki poolest praegune waikne aeg, kust midagi uudist ega tähtsamat pajatada ei ole. Ka ajalehtede tellimine on niisugusel kitsal ajal kaunis wisa ja kehwapoolne. Iga põllumees soowib, et wiljapõllud käesolewal aastal talle rõõmsamalt wastu nacrataksiwad, loodus oma õnnistust talle heldemal käel jagaks, kui seda möödaläinud aasta tegi. Andku seda Taewa Taat! . . Smilteni-Palzmari-Serbigali-Adseli põllumeeste selts on nüid kauaaegse ootamise järele kui Tartu põllutöö  seltsi aru wõi übiselts, ministeeriumi poolt kinnitatud  ja tahab tulcwa! suil Smiltenis põllutöö wäljanättust asutada. Mõned soowiwad küll wäljanäitust Walka, sest seal kui maakonna linnas saada rohkem osawõtmist niiheasti  näitusele wiiate kui ka waatama tulejate poolt olema, aga wiimaks jäenud ommeti nende kätte wõit, kes näitust weikeses Smiltcni alewikukeses ärapidada soowiwat. Tallinnast. 23. Jaanuaril on Eestimaa rüitlikogu peamehel graf Tiesenhausen'il ja Liiwimaa landmarshallil baron Meyendorff'il see õnn osaks saanud, Keisri Majesteedi  ette ilmuda. Knuramaalt. Jakobstadtist teadustatakse nii kole sõnum, et seda keegi küll uskuda ei suudaks, kui tema tõsidus mitte liig kindlaks ei oleks saanud. Seal on ühe plahwatuse läbi selle linnakese toredam hoone, Düna jõe kaldal seisaw Greeka-õigeusuline Püha-Waimu kirik ärahäwitatud, mis umbes 200 aasta eest ehitatud ja alles minewal aastal tüieste ära parandatud ja hiljuti metropolil Platonist sisse oli õnnistatud. „Rigasche Zeitung"ile kirjutatakse 19. Januarist selle üle järgmiselt: „See oli 16. Januaril, peale lõunat kell 5 ja 37 minutit, kui üks kange plahwatus meie linna elanikkusid nende rahust üles ehmatas. Põrutus oli terwes linnas tunda: mõnes majas kukkusiwad lapsed toolide pealt maha, hakkasiwad pildid seinade peal kõikuma ja langes mõnel kirjutussulg käest. Peagi teadis ka terwe linn, et wanaduse pärast auulise Greeka-õigeusulise kirikus, mis waidlemata selle linna tähtsamaks ehituseks tuleb pidada, tuli olla lahti peasenud, ja keS seda mitte ei teadnud, sellele kuulutas seda 10 minutit pärast tule lahti peasemist tulekella helisema hakkamine. Kudas see õnnetus on sündinud? Selle üle on küll palju arwamisi kuulda, aga mitte ühtegi, mis wähegi kindla tõe põhja peal seisaks. Tõeks on tehtud, et kirik alles kell 4 peale lõunat lahti oli, sest et sell ajal mõne raekohtu ametnikkude  poolest mitme mehe wannutamine oli toimetatud. Sellepeale oli kirik lukku pandud ja ei olnud plahwatuseni  enam lahti tehtud. Et tuli ühe siiamaani äraseletamata  juhtumise läbi lahti on peasenud, näib kindel olewat. Suurem osa kaldub sinna poole, et kurjategijad seda plahwatust püssirohu ehk mõne muu plahwatuse rohu läbi on sünnitanud"... „PlahwatuS," jutustab seesamane ajaleht edasi, kui tema mõne nõrga Vabandusega  on näidata püidnud, nagu ei oleks see plahwatus mitte kurjategijate töö oleroat, „kiSkus silmapilk kahe kiriku torni puust ja plekist ehitatud katuksed pealt lahti ja peagi tõusiwad wägewad tuleleegid awandustest wälja. Ehk küll tulekustutajate selts iseäralise kiirusega tulekahju platsile ilmus, ei olnud ommeti selle hoone peastmise peale mõteldagi. Tuleleegid oliwad terwe katukse üle laiali lagunenud, lõkendasiwad weel terwekS jäenud tornide  ümber ja seespidi mässas tulemeri. Juba kell 9 oli see ehitus tuhaks muudetud ja LulekaitSjate selts wõis koju minna." Wene ajaleht „Grashdanin" kõneleb sellest järgmiselt: „Tunnistajate sõnade järele kukutati ühe plahwatuse läbi kiriku kuppel pealt ära ja alles kümne minuti pärast tungisiwad tuleleegid wälja. PlahwatuS oli weel Kreutzburis kuulda; ligimateS majades kargasiwad  aknaklaasid katki. Aurukütmise kammer (millega seda kirikut küeti), ahi ja truubid ei olnud mitte wigastatud,  isegi mitte mustaks suitsenud." „Rishski Westniku" sõnade järele olla mitu lindu, kes kiriku katuksel istunud, tükk maad eemal wigastatud olekus leitud, aga mitte kõrwenud pärast. Plahwatuse kõwadus ja see juhtumine, et 20 —30 sülla kauguseni kihutatud puujaod mitte mustaks ei olla suitsenud, ei laskwad selle esialgusel tõusnud arwamisele mitte tõe karwa, et plahwatus püssirohu  waral sünnitatud saanud ja selle mõtte poole hoiawad ka asjatundjad et üks langemine mõjuw plahwatuserohi tarwitatud saanud. Peale kohalikkude kõhtude on ka riiginõunik Mässojedow, oberst North ja Peeterburist weel kohtu uurija Redkin Jakobstadti tulnud seda asja ülekuulama ja ülewaatama. Kuuramaa rüitlitekomitee  on rüitli- ja maakonna nimel sellele tuhat rubla palka lubanud, kellele õnneks lähäb neid süidlasi avalikuks  teha, kes Jakobstadti Püha-Waimu kiriku põlema pistmise ehk plahwatuse rohu läbi ära on rikkunud. Jumal antku, et kurjategijad awalikukS tõuseksiwad ja õige pea oma teenitud palka leiaksiwad! Miitawift kirjutatakse Läti ajalehele „Balt. Wehstn.", et hiljute rabandus Georg Mather'i (Materu Järvis) elule olla otsa teinud. Tema oli endine Läti lehtede „Balt. Semp." ja „Teesu Wehst." toimetaja. Peeterburist. „Walitseja Teadustaja" awaldab saaduse uuendamist sissetoomise tollimaksu kergendamise kohta; selle järele tuleb soolatud heeringate ja mnude kuiwatatud kalade peale 7 kop., üle Euroopa piiri sissetoodawa  igat tõungu thee peale 4 rubla, vaatides veetawate  weinide peale 95 kopikat, korutatud ehk kedratud siidi, haspeldatud siidi niidi, kui ka kõige alama siidi niidi peale, mis willadega ehk linadega segatud on, wärvimatast pärast 8 rubla, aga värvitud pärast 16 rubla, oliiwi õli, puuõli, kui ka muude taimede õli peale 20 kopikat puuda pealt ja wahueawate weinide peale, mis pudeltes weetakse, 15 kop. pudeli pealt. Korintuse linnast toodan? kaup jääb tolli maksuta. Eelnimetatud tolli sääduje muudatus  hakkas kohe töisel päewal, see on 22. Jaanuaril, maksma. Sisemiste asjade ministri abi kindral leitnant Orschewsky poolt on ringkiri igale kubernörile saadetud, mille sees meeldetuletatakse, et neile passidelle, mis väljamaale  antakse, igaüks, kelle nime peale pas antakse, ise oma käega oma nime alla piab kirjutama. Allakirjutamine  on sääl kohtus, kust pas antakse. Sest saadik, kui graf Woronzow Daschkow Keisri koja ministri ameti oma peale wõttis, on nimetatud ministeeriumis  mitmed wäljaandmised wähendatud. Nõnda on „Novosti" sõnume järele hilja 11.000 sülda põletuspuid,  mis wähem tarwitatakse ja mis aastaS 30,000 rbl. maksma tulid, väljaminekust maha arwatud. Kommission, mis praegusi apteeki taksist läbikatsus  ja järelewaadas, on oma töö lõpetanud. Nagu kuulda, pidada koguni uued taksid säetud olema. Kuna Põhja-Wenemaa! hirmus näljahäda inimesi punamas on, wiidawat Lõune-Wenemaalt, Bessarabiast ja Poolamaalt määratumad hulgad wilja ülepiiri Saksamaale. Nagu ammetlikult teatatakse, on Transkaukasias just 100,000 tessätiini maad viinamägede all, mis aastas läbistiku 4,000,000 pangi (wedro) viina annavad. Tähtsa kunstniku on üleminev nädal elavate hulgast alla Hadesse saatnud. Tõsine riiginõuunik ehituskunsti  professor N. F. Brüllo, keS 18. Januaril s. a. Peeterburis suri, oli kuuluS oma peale 20 aastase tegevuse  Keiserliku kunstide akadeemias ja oli ka weel Keisri koja ja sisemises ministeeriumis tegev. Sõaministeerium on väga tähtsa ja aöjakohalise otsuse teinud. Sest ajast saadik piavad kõik jala- ja hobusewäe junkrukoolide kasvandikud püssiwabrikuteS sõariistade  ja nende üksikute liikmete tegemist ja kokkusäädmist  õppima. Nimetatud vabrikute ülespidamist on selle asja pärast kõrgendatud. Seda oli ka hädaste tarvis, et tulevased ohvitserid oma meeste sõariistu viimse kui liikmeni tunneksiwad, ja selleläbi on see nüid korda saadetud. Peeterburist kuulukse, et sisemiste asjade ministri  härra postide ja telegrahvide ülema valitsuse ettepaneku  peale olla luba andnud, et raudteede poftvankrites  rahakirjad künni 3000 rublani edasi tallitamiseks vasta võetakse. Enne oli üksnes katseviisi lubatud 500 rublani rahapakkisi waStu võtta. Küinlakuu 1. päevast saadik pidavat see uus seadlus maksvaks saama. 6. Sakala. 1885