Petcrburgist. Wene riigi maapinna suurus on praeguse walitsuse all 22.430.004 ruutkilomeetri pääle tõusnud, mis kaks korda nii suur on kui Hiina riik. Wiimse piiri õienduse juures Kushki jõe ääres üksi on Wenemaa 240,894 ruutkilomeetrit juure saanud. Saaresid on Wenemaa päralt umbes 1000, nende seas 48 suuremat. Europa Wenemaal on saarte all 86,645 ruutwersta ja Aasta Wenemaal 113,625 ruutwersta; see on kaks kolmandikku sellest maapinnast  mis Inglismaa saarte all seisab. Baltimaa kolm kuberneri on praegu jälle pealinnas sest würst SchahowSkoi on kõigest mõne päewa Tallinnas. Kuberneri hercad peawad koosolekuid ja nouusid Balti paranduste  üle. Peterburgis arwatakse wähemast 26,500 naisterahwast olewat, kcS nõelaga end toidawad. Nendest on 10,500 ehteasjade tegijad; 10,000 õmblejad ja pääle nende on meel umbes 6000 naisterahwast kübarate, peaehtete ja kunsl-lillede walmistajad. Tänawune nekrutite hulk, keda sügisel saab wästeeniStusesse wõetama, olla ühte kokku 255,000. Wenemaa pealinn näeb tänawu suure hulga ivõeraid kroonikandjaid. Persia schach, keda sääl auustusega wastu wõeti, on talle ju selga pöörnud. Montenegro würst leidis keisri majesteedi poolt südamlist wastuwõtmist, kuna teda majesteet ainsaks truuiks Wenemaa tõsiseks sõbraks nimetas. Ka jõudsiwad Greeka ja Taani kuninglikud paarid pealinna keiserliku kõrguse suurwürst Pauli ja Greeka printsessi Aleksandra laulatusele, mida 4. Juunil toimetati. Austria ajakirjanduse pääle tõstawad pealinna ajalehed nurinat, et nad Serbia rahutuste» Wenemaa tegewust näewad ja sassis asju meelega halwemalt awaldawad. Niisamma ei lõpe üksikud nägelused Wene ja Saksa ajakirjanduse  wahcl. „Moikowskija Wedomosti" toowad Prantsuse ja Wenemaa sõprusest pitkemaid juht- mõtteid, tähendades, et mõlemad riigid üksteise wastu heal poliitika jalal seista ja et nendel ühenduses küllalt nii palju jõudu olla Kesk-Europa kiikpoliitika wastu oma õigusi ja kasust kaitseda. Ka Prantsusemaal ei puudu häälest, kes nõndasamina  mõtlewad ja ammu juba seda sihti silmas on pidanud. Ka nendel on Saksa-Austria-Jtalia Bismargi politiik, kes teisi osamaste oma oheliku otsas oskab järele tõmmata, alaliseks pinnaks silmas. lased ja Jnglis-Ameeriklased. Esimese» järgu» on kuni 0000 inimesele ruumi ja leiawad kõik need inimesed pääle silma iluduse keha kinnitust mis keegi iial soowib, kus juures hind mitte liig kallis ei ole. Õlut maksab klaas (V» toopi) 40 centimi (lv kop.), mis aamist järjest ivälja lastakse,  wärske ja alati paras külm ehk soe on. Ruumid on maga uhkelt ehitatud: puunikerdused, maalimise ilu seintel, tepihid, peeglid, nii kui ka elektri walgustuS, annawad neile ruumidele kuningliku  uhkuse. Galeriide pääl on meel mitmed kunstkauplused j. n. e. Teine järk wõi kord on 115 meetri kõrgusel (075 trepi astet) ja on ka neljast galeriist, iga üks 300 meetrit pitk; siin on leiwaküpsetamise mabrik ja kohwimaja, mis kõigile resturantidele ühte puhku wärsket leiba ja koolisi muretseb, muidugi teada ka iseenesele. Õlut on siin natuke kallim toopi 50 centimi), mis aga ikka meel kallim ei ole kui linna peenikcstes resturantides. Selle korra pääl on ka meel üks teine tähtjas asundus, nimelt ajalehe „Figaro" toimendus ja trükikoda. Umbes 350 jalga maast kõrgel ühte ajalehte wälja anda ja trükkida, on isegi juba algupäraline mõte, muidugi on selle asjal meel oma tegelik siht; leht toob ühes kaunis suure» erajau» igapäewasi tähtsamaid sündmusi, mis niisama  tõsiseid on, nagu linna omadelgi; toimendu», trükkimine ja ladumine on ühtepuhku tegewuscS. See töö tehakse kõik ühe suure klaas kuuli sees, kus uudiShimulisi wahtijaid ühte puhku ümber kubiseb; järgmine nummer toob siis ikka kõige nende waatamaS käijate nimed, kes „Figarot" oma wõersilkäiguga on auustanud ja omad nimed tema wõeraSte raamatusse ülesse kirjutanud, ja et nende arm wäike ei ole, seda ei ole tarwis nimetadagi. Kolmat torni järk, kõige kõrgem, kuhu rahwas wcel üleSse pcaseb, ou 275 meetrit kõrgel; temal on ainult üks ruum kaugele waatlemise jäukt, pääle selle weel kõrwalruumid härra Eiffeli jäuk», kes siin „suwekorterit" on wõtnud, muidugi kõige paremas õhus, mis Pariisist leida on. Pääl pool seda järku on weel elektri walguStamise mässinud ja riistad, niisamuti ka taewa ja ilmauurimise koda teaduse jäuks. Rahwas wõiwad torni ülesse minna, kas treppidega ehk sõidu toolidega, mõlemate  hinnad on ühewäärilised. Kaks sõibutooli käiwad alt esimese korra pääle, sõiduaeg 2 minutit, kumbki tooli sisse mahub umbes 80 inimest, esimese korra päält käiwad jälle kaks teise korra pääle, sõidukeStus 4 min.; teise korra päält kolmanda pääle käib üles üks ainus tool, sõidukeStus 3 min. Ei ole küll tarwis nimetada, et kaugele waatus kolmanda korra wõrenduse päält nii ilus, uhke ja suuremõõduline on, mille sarnast teist enam olema» ei wõi olla, et maailma suur Pariis oma ümbrustega,  kelle majade mere seest tornid wälja sirguwad, nii kui ka Seine jõgi oma loogeldamise ja kõwerustcga  nagu hõbe lint läbi aasade käib, täitsa ülesmineku  waewa tasub. Iseäranis tore on õhtul maailma näituse wäli, mis elektri tule meres särab, elektrist walguStatud purtskaewud j. n. e. Niisama  imeilus on Eiffeli torn ise ülewelt alla waadata, mille suuremõõdulise ehituse kõrwal ilu sugugi kõrwale ei ole jäetud. Pääle selle teemad ümberkaudsed ilusad maakohad selle waate weel ilusamaks. Küsime nüüd, mis kasu peab see torn tooma, mis nii suure kuluga ÜleSse on ehitatud? Selleks on kaks põhjust, mille järele ehituse kulu mitte ilmaaegseks ei wõi nimetada: teadus ja nimelt weel sõjakunst; mõlemate kohta on 300 meetri kõrguselt tähelepanemine ja uurimine wäga tähtjas; noh, teadusele ci wõi miski asi liig kallis olla, sõjakunstile ci olegi paraku miski asi liig kallis. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal oli mullu leinaaasta,  aga tänawu on jälle Mu aasta. Waewalt on pidustused Jtalia kuninga auuks mõõda, sääl walmistakse ju teisi ette, mida Augusti algul Austria keisri wastuwõtmiseks tahetakse pidada. Pärast külaskäiku saada Saksa ja Austria keisrid Määrimaale suurtele mäeharjutustele minema.  Aga ju enne Austria keisrit tuleb Greeka kuninga perekond Berlini, kus siis Greeka kroonprintsi  ja Saksa keisri õe pulmad ära määratakse. Keiser ise walmistab ennast Inglismaa reisile; kuulu järele olla tal nõuu, ka Hispaniasse wõersile  minna. Prautsusemaalt. Pariisist. AngoulemeS oli Boulangistlaste koosolekut tahetud pidada, aga politsei oli seda ära keelanud. Kaktkümmendneli inimest, ke» Boulangerile ja Derouledele „clagu" hüüdsiwad, wõeti mangi. Boulangeri erakonna juhatajad, Deroulcde, Laguene, Laisani ja Richard, kes koosoleku keelu masta paniwad, pandi ka mangi. Suur rahwahulk, 4000 inimest, tõ sisimad walju nurinat kinnipanemiste masta ja awaldasiwad nõuet, et sarnane asi terme maa otsustamise alla pidada antama. Amerikamaatt. Hirmsast wee õnnetu  s e st Pennsilwaniamaalt Põhja-Amerika Ühisriikidest  annab ajakirjandus ja tclcgrahm koleda pildi. Hirmu ajab pääle, kui kuuleme, et kõige wähem IS,OOO inimest on weesurma saanud. Õnnetu» tulnud nii: Alleghany mägede wahel on üks org. See on paar sada wersta pitk, aga kõigest mõni sada küünart läbi õige häkiste mägede wahel. Selles orus on hulk linnasid. Oru ülemal otsa» on suur järw, mis orust kõrgemal seisab, ja ütsnes  pais hoiab wett tagasi, et ta orgu ei täida. 19. (31.) Mail ja enne seda sadas kangesti wihma. Järw tõusis nii, et paisu ühest kohast läbi sõt. Silmapilk oli tamm lõhutud ja 200 jala laiuselt woola» määratu weelaens hirmsa hooga orgu. Koleda lohisemise ja mahutamisega tormas ta edasi kõik ära häwitadcs, mis ette juhtu». Oru» oli Johnstowni linn 25,000 inimesega, Sonth Forti l. 2000 inim., Mineral Point 800 inim., Conemaugh'i  linn 2500 inim., Woodwale l. 2000 inim., Oahley 7000 inim. ja hulk teisi linnasid ja külasid. Kõik need linnad ja külad on maa päält kadunud. Neid ei ole enam! Hirmus wee-hoog lõi majad puruks ja inimesed uppusiwad suuremalt osast kõik mette. Kardetakse, et katk tuleb, sest et surnukehasid nii ruttu ei jõuta maha matta ega ülesgi leida kui tarwis on. Et õnnetuse mõõt täis saaks, on Johnstownis meel üle jäänud majade riismed põlema läinud ja paar tuhat inimest meel tulesurma  leidnud. Poole kuradi südamega kurjategijad käiwad ka meel surnukehasid riisumas! Hirmu» lugu! Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, 18. Juunil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Eestikeeli Jumalateenistus kell Vst2. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Metsas. Mh kui hea on metsas olla Vll Praegu rõõmsal suwe a'al! Linnu laulu hääli kuulda. Pikal olles muru maal. Metsas kõigil mured kauwad. Metsas kurbtui kahaneb. Metsas wiha.pilwed waowad. Metsas kõik waew maheneb. Sellepärast inimene. Kui lä'ed metsa rõõmusta; Laula nii kui linnukene. Anna tänu Loojal ka! 0. Mõndasugust. Suur pärandus. HiSpaniaS suri hiljuti rikas pangapidaja markii Urkwijo. Ta jättis 600 miljoni realit järele, see on umbes LO miljoni rubla. Tal ei olnud lapsi ja ta pärijad on kaks wennapoega; heategewate otstarbe pääle on aga ka suured osad pärandada jäetud. Mis inimesed Londonis elawad. Ühe Londoni arwustilu seltsi jägas hiljuti isand Booth Londoni linna elanikud järgmiselt ära: Kurjategijaid ja hulgusid 20,000; alatises hädas 300,000; waesid ja wahete wahel tööl käijaid 250,000; waesid ja alati töötegijaid 400,000 kokku: Häda kannatajate arw 1.000,000! Selle järele on Londonis iga nelja inimese kohta üks kerjaja-waene ehk selleks saamisel.