Sakala N, WiliandiS. 19. SeptenÄrikuu päewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põlluta- ajaleht. WaStutaja toimendaja ja Väljaandja S. R. Jakobson. Sissekord. Vvlttttka leht. TLnawustest wiljasaakidest ja hindadest. P«W» MMatu». Omalt maalt. Wiliandist: Eesti Põllu- WORtz PelMM«ch» ehitamisest; mehme sõna; kes on süüdlased?; mis WW WM iWIW» Postimehe" laimduste peale wastusrks anna- OWl' UattckDt 11. koolm. seminar; Eesti Kirjam. Seltsi lõhkujad; RchS TartnGj Wilekahsud. Tartu maakonnast: Rendikontrahtid. Riiast: Wcnandei 11. auusammas; kubernäri herra teereis; Riia Eesti RWRBI Läti meremeeste SeltS. Tallinnast: Riigi ametnik  PijaWedo». LiLkauist: JmelU juhtumine. Rarwast: Mchmaptdn.  Soome man ft: Soomlaste pitdhwine Eestikeele tundmiseks; tzeMgu. Paeterdsrgist: /Keiserliku majpelust. —Smüutusrd. Lisaleht. Polydates'e sõrmus. Kullakene. XXVI. Nalja Mart ja Kalja Pört. Kirsa wastused. Tänawustest wiljasaakidest ja hindadest. kuulda, et Riias zaTallinnaS Weyemaa  rukkit S rubla eest tshetwert müakse, ja seda juttu katsuti nimelt maal igal pool laiali lautada. Meie ei ttmm aga «Ml ühtegi inimest, keS mi odawatt ttduuvu kusagilt rukkit oleks ostnud, waid kõige odawam  hmd on ka maal seiemaale näituseks 12 rubla rukki tshetwerti eest olnud, mi palju kui meie teame. Wäga tähtjas on aga, et põllMneeS juba aegsaste teaks, missugused wilja hinnad umbes saamad olema, et ta ennast liig kahjuliku müümise eest teaks hoida. Tõsi on küll, et Wenemaal tänawu igal pool wiljafaagid kaunis head on. Lõuna-Wenemaal on nimelt rukki ja nisu saagid head olnud ja ka odra saagid on seal õige head. Meie kitsamal kodumaal on rukki saagid läbikaudu keskmised, aga odrad näitamad  seiemaale õige head Välja. Kui meie aga arwame, et Lõuna-Wenemaa head rukkisaagid ka meie rukki hindasi  liialt saamad alandama ja et otradega niisamasugune  lugu saab olema, siis eksime wist Väga. Kui wäljaSmaale meie milja peaks tarwitatama, siis ei wõi Wene rahahinna järje pärast meie rukki tshetwert mitte 12 rublast alamale langeda. Nüüd on aga selge asi, et Saksamaa wiljasaagid tänawu õige halwad on olnud, sest nemad on läbikaudu halwemad olnud, kui keskmised. Sellepärast on siis ka Lõuna-Wenemaal praegu õige palju Saksamaa wiljakaupmeeste kauba-jauskonde juure asutatud, kuS nimelt Saksamaa tarbeks wilja üleSse ostetakse, mis nimelt Weneriigi rukki ja nisu hindasi mitte liig madalasse ei lase langeda. Kui nüüd mitte loota ei ole, et Lõuna-Wenemaa head wiljasaagid meie rukki hindasi palju saaksiwad alandama, siis on niisama mähe loota, et meie otrade hinnad meie tänawuse hea saagi pärast liialt saamad langema. Meie odrad saamad ikka niisama head hinda maksma, nagu seiemaale, sest et meie otre rehtedes kuiwatatakse ja neid mitte toorelt ei pekseta, sellepärast armaStawad neid nimelt Peeterbürgi õllepruuelid wäga osta. Õllewabrikute tarwitusi täites saamad meie odrad ikka kõige suuremas hinnas seisma, mille pärast need põllumehed nende eest kõige suuremat hinda saamad, keS neid raudtee ääriStes kauplustes ära wõiwad müüa. Muidu toodi wäga palju wilja Ameerikast Eüroopa  maale, aga tänawu on Ameerika Viljasaak wähem  kui keskmine. Ka Prantsusemaal on tänawu odrasaak Vaesem kui mullu, ehk küll muidu muude wiljade poolest seal õige hea saak on olnud. Inglismaal on tänawu peaaegu õige halb wiljasaak  olnud, mille pärast wiljahinnad, nimelt nisu hind, õige kõrged on. Ehk küll Austrias tänawu õige head wiljasaagid oliwad, siis on Me JtMia wiljasaagid waesemad olnud, nimelt oli seal odrasaak õige halb, kuna rukkid heaSte Välja andsiwad. Helwvetfiamaal on rukkid ja nisud õige halwad olnud, sest enne wiljalõiW kõrwetasiwad aruldased PEleävad seal kõik wilja ära. Odrad oliwad seal pewemad, aga neid oli liig mähe küütud. Belgiamaal oli liig Vihmasadu wiljale kahju teinud,  nn et seal ka mitte kõige paremaid wiljasaakisi ei ole olnud. Rukki ja nisu saagid on seal wähemad kui keskmised, aga odrasaak on hea. Holländimaal ott tänawu parem kui keskmine Viljasaak, aga selle eest oWck> jälle Hispaania wiljasaagid  qige waesed.. V- Kui meie nüüd neid wiljasaakisi terwes Eüroopas tähele paneme, siis wõime ette ütelda, et mõned wiljahinnad  Lõuna-Wenemaa hea saakide pärast küll multse hindadest natukene saawad alanema, nimelt rukkiste hinnad, aga wäga suur ei saa see alanemine küll mitte olema. Poliitika ringwaatus. Daam kuningliku wõeraste ülespidamise ja külakäigu  kõrwal räägitakse Wene ja Saksa kui ka muude riikide ajakirjades praegu palju meie Keisri Aleksandri 111. külakäigust, mis Keiserlik Majesteet lühikeseks ajaks mereteel keiser Willemi teretuseks Danzigi linna ette teekond tuli häkitselt ja teadmata,  nõnda et ka päälinna ajakirjades sest märkigi ei olnud teatud, enne kui walitsuse teada-andja 26. Augustil seda awaldas. Et asjast enne ei olnud räägitud ega teada antud, tuleb sellest, et see Keiserliku Majesteedi  teekond mitte pitkemaks külakäiguks ei olnud, waid aga lühikeseks teretuseks ja kokkutulemiseks, mis mõned tunnid aga kestsiwad. Keiserlik teekond sündis 26. Augustil, kuna Majesteet suure ssidulaewa „Dsherwa" peal Peeterhofist ärasõitis. Aga ehk see kokkutulek küll lühikeseks ajaks oli, on temal fiiski poliitika wäljal see tähendus, et Weneriigi praegune Jsewalitseja rahu nõuab ja kõige naabritega ka rahu tahab pidada, sest waenu tähenduseks ei sünni seesugust külakäikusi naljalt, ja ehk küll Saksamaa poliitika ja ajalehed sagedaste Wenemaa wasta waenu healt puhufiwad, jäeb siiski Eüroopas rahu walitsema, nii kaua, kui suurte riikide walitsejad sõbruses oma rahwale rahu eesmärki annawad. Inglismaal tehakse nende parlamendi järele nüüd lirimaa asjade parema korrale seadmise kallal tööd ja loodetakse aSjaga ka joonele saawat, ehk küll niiheasti wanameelsed lordid kui ka mõned mässamisele kihutajad Jirilased riigiwalitsuse ja wabameeleliste head püüdmist nii ruttu edasi ei lase jõuuda kui tarwis oleks, et jälle rahu ja korraline lugu igapidi maad leiaks. nende* walitsus oma tüürimeestega  saiwad kaunis julge wõidu walitsuse wastaliste ja kiriklaste peale saadikute walitsemises, mis peale kodune riigi edenduse töö mõjusaste wõib nihkuda, aga Aafrikas  Algeerias ja Tuneesias ei ole Prantslastel nalja mängu, sest kõik Araablased näitawad ennast ühenduse jõuuga igas nurgas mässamise ja werise kättemakSmise sõale üleS aswnud olewat ja werewalamisi tuleb mitmel pool sügawal maa sees ja nõnda ka mererannas ette, ehk küll Prantslastel suur laewade kogu mereranda wahib ja Valitseb. Nii palju on selge, et wähäsema sõakäigiga ega wähäse wäega Prantslased enam Aafrikas  midagi korda ei saa ajada, waid, kui kord joonele tahawad saada, kõigest jõuust peawad platsi astuma, muidu jäeb nende riigi laienemine siin ainult paberi peale ja Eüroopa hariduse ja kauba edenemise tööd wõiwad kaua oodata, enne kui jälle kord uut katset Aafrikas Algecrias ja Tuneesias wõiwad julgel teel algada. Itaalias räägitakse ja püütakse suure hoolega Austrta riikide sõbrust, nõndasamuti, «agu nimetatud maades Itaalia sõbrust, ehk küll igamees neist midagi töisele head ci teeks, wi Neid pagana Prantslasi ei oleks. Itaalias teeb riigiwalitsus warmalt sõawäe suurendamiseks tööd, ühtlasi on selle kõrwal oma pojaga ka wana Garibald'i, keda praeguse Itaalia ühendatud riigi endiseks loojaks wõib nimetada, noorte Iriitahtlikkude sõasalkade asutamisel tegewuseS, ja wana sõamehe töö näitab mitmele mõtlemisi tegewat, sest kuskil muial riigis ei tohiks keegi, olgu ta nii auuS sõamees kui tahes, sarnasel wiifil enesele sõasalka asutada  ja ise selle juhatajaks olla. Aga kõik Itaalia teab, mis Garibaldi isamaale tema ühenduseks on teinud, ja naljalt ei julge keegi, kuna pealegi wana sõameeS enne ja nüüd ikka oma isamaa head taga on nõudnud, ja tema poega Garibaldi keelda, oma priitahtlikuid õpetamast ja kogumast. Imelik maa. Omalt maalt. Wiliandis. Wiliandi Eesti PõllUMLsLe Seltsi maia ehvNMMft 'rMsiMWa ja nimetasime  ka, mKas meie Wiliandi maakonna põllumeeste auu ja häbi selle asja edenemise kulles seisab. Meie loodame, et Wiliandi maakonna põllumehed  ühes meeles siin ligi saamad aitama, kust . tulewikus nende põllumehe tähtjas ja osavus välja paistab. Meie loodame, et nad sellest asutusest hoolsamalt  osa saamad wõtma, kui seiemaale, sest praegu on suurem osawõtmine muialt tulnud, kui Wiliandi maakonnast." Nemad ei saa wist mitte tahtma, et wiimases aruandmises sellest tööst Välja saab paistma, kuidas muud Eestimaa nurgad Wiliandi rahwale seltsimaja ülesse on ehitanud. Kui maja juba malmis on, siis sisse aswda ja liikmeks heita, see ei ole kellegi heategu enam, sest kes siis sisse ei astu, see teeb iseenesele kahju. Nüüd, kus maja ehiwS pooleli on ja abi ja nõu maga palju tarwis lähäb, peab igamees ligi aitama, keS tahab et selle maja sünnitamise  auust ka tema peale tükikene peab langema. Kui Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi president Augusti lõpetusel selle maja ehitusest ja tema tähtjusest Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis kõnet oli andis üks Tallinnamaa auuS liige, kaupmees Tõnnisson T Johwi kihelkonnast, 600 rubla selle maja ehituseks H ja üks Tartu põllumeeste Seltsi liige, A. Tido, lubas ?