kas küll '.vihma sadama, aga Iv ih Iva siliva ka rahet: mõned rahe terad oliwad pälikle suurused, mis paiguti örnamate aja kasumdel kahju küll tegiwad; ometigi ei ole põllu ivili suuremat kahju saanud. >luda kuuleme, ou seesama pilw ka .slarja kiheltondaS paiguti kahju teinud, ometigi mitte möga palju, mis eest meie kohus on Jumalat tänada —v. — Kaugemalt kodumaalt. Piirmtttttmlt. T. malda sai üks talu peremehe tüdruk L. ühe mehe käest öösel, hirmsnSte peksta. See on nõnda.- Wiimasel  Suwiste püha ööse tulnud üks mees üles laudile, ja tömbanud tüdruku oma asemelt üles jn haknnd teda kätte ja jalgadega  wirutama, ja ütlend tüdrukule, kui sa karjud, siis lõikan ma sinu pea otsast ära. Wiimaks pääsenud tüdruk suure wacwaga  mõrtsuka käest lahti. Aga seekord ei ole seal majas mehi mitte kodu olnud, seda on mi st see peksja ärateadnud. Tüdruk on peksja äratunnud, et ta üks N. olnud. Asi on kohtu kuulamise all. Peipsi poolt kirjutab aealeht "Olewik," et äil üks wallawanem ühe joodiku käest tema riided wiimase hilbuni ihu päält kraostnud.  Wallawanem pannud ostetud riided  joodikute seas oksjoni pääle, mis müija wcnna kätte läinud. See wõtnud riided ja läinud ilnta raha maksmata oma teed. Wallawanem tahtnud kohtusse kaebada, kus ta kaebtust aga mitte, kuulda ei wõetud. Nii jäänud wallawanem oma rabast ilma. Arivage ise, kas seesugune tegu oli wallawanema tobla sünnis, ehk mitte? Wiksandi mqakonnqst. Pilistwcre kihelkonnast teatakse er sääl ka tänawu  Niuwil nimelt Kõu wallaS Kokswere kiilas sigade koolmine suur olla. Küll on talnoidajad linnast arsti nvuuga rohtu toonud  ja rniwa sigade rohitsemise raamatut pruukida katsunud, aga see kõik ei taha midagi  a,vilada. Mitmes talus on kõik siad ära lõppenud, ja seega suur kahju sundinud.  See tõbi on iseäranis sellepärast kardetaw,  et tema wasta scuuine weel midagi mZuwat roiuu leitud ci ole. Äralõppenud loomad minna peale koolnust siniseks. Teine au. millest kirjutakse on see, ee Viljun Eiüwere Asia talu rehi ära põlenud  on, mis töisiest hoonetest eemal olnud  ja sellepärast ka arusaamata, kuida niisugusel aeal seal tuli lahti wsis minna. Hoone olnud tnlekassas 18W rbl eest kinnitub.  Enne kannatanud seesama peremees Tõnureiuu koba peal, kus ta enne elanud, kadte korda rulekabju ja ei olnud siis ka booned kassas kinnitanud. Aga ega õnnetused puid maid mööda ci käi, hoidku inimene iie, ms lwiab Taewa- Taat ka! Tallinnast. 31. Mail laskis ennast Tanu õllepruulija Robert Martinson ühes Tallinna lwtellis rewolwriga maha. Wene maalt. Odessas on sala mörisukatöö icbtud. Mis kuuljaid kohutab. SHandarnride obull:'er  Gidkheu elas alumiics korras ja olid rcWL juures ta tcendcr ja üks shandarvu Gissoen oli öösel kell 3 alles kodu tulnud ja IvWtmkul leiti teda surnult woodi pM; teda oli põuenuga kaenla all läbipistetud ja ka iv eel rewolmriga meele kohalt läbi laetud. Surnukeha oli woodi peal suu seina poole pöördud sa tema paremas käes oli töine pöncoda alles tuppes; üks põueodn,  mida mõrtsuk oli pruukinud, lames woodi ees ühes rewolmriga maas. Teendri üteluse järele oli härra ööse kodu tulnud ja käskinud ennast kell 8 hommiku üles äratada. Häkitselt tormanud ta aga merise  särgiga teendri juure ja käskinud shandarmi  hüida. Kui see juure jõudnud, leidnud  ta Gidsheull merise särgiga woodi pääl istumast. Shandarmi küsimise pääle: „Auus härra, mis sünnib Teiega? ei wastanud  ohmitscr sõnakestki. Shandarm ruttanud  see pääle walitsusele seda lugu teadustama.  Teender aga läinud kööki mett tooma ja kuulnud pauku. Tuppa tagasi rutates leidnud ta, et härra peast läbi oli lastud ja näinud teda nõnda, nagu nimetud.  Kõik see lugu juhtus kell 4 hommiku, kui juba walge oli. Õuewaht oli wäljas ka pauku kuulnud ja. tahtis tuppa minna, kust aga teender temale selle sõnumiga wastu tulnud, et ta härra ennast mahalasknud.  Sellel ööl oli teendri juures üks nacsterahmas maganud, kes ka koidu aeal ära läinud ja keda sennini meel üles polo leitud. Teendri saapa seest leiti 70 rubla ja panti teda mangi ülekuulamise alla. Ohwitseri  Gidsheu juures olnud 800 rubla kroonu raha, mis ka warastud on. Teender  on ennast pärast mõrtsukaks tunnistanud.  Järwqmqqlt- Õnnetu sur m. 21. Mail läinud üks Saksipilli ivalla peremees  Madis Kukk, nagu aealeht „Walgus"  teadustab, Lokuta meskile pühade jahu jahmatama, meski kojas läinud nimetud mees ühe teise meskilisele, kes tema ees jahmatamas olnad, agi, et wesiratale nööri peale panna. Tegewuses ei olla ta aga tähele pannud, et weskiwollwe kulles olem ta lm tema kuue olma kinni hakkas, õnnetu mees sai õlmadi wöllwe ümber keerutud, apijöndes leiti auus mehikene täielt surnud. Ta olla liigi 6t) aastat mana ja on kaua aega Ambla kiriku wöörmünder olnud. Abikaasal, leinawail lastel ja ümberkaudse rahwal on auusast mehest mäga kahju! Waadake paremine ette, kui teie seesugust riistapuud lähed korda säüdima, õnnetus tuleb  ikka ilma teadmata. Wäljamaalt. Sqkfqmqqlt. Et Keiser Willem mitte  Wiesbadenisse ei läinud tcrwise wett prukima, kuidas juba kindlaks tehtud oli, sellel olla, kuidas meie praegu kuuleme, see põhjus, mis aga Meel hoopis kindel ei ole et Ameerikamaalt Euroopasse ühest inimesest teada antud oli, kes säält suure hulga krkawate oludega tulema ja köiksugusid  tähtsaid mõrtsuka töösid korda saatma pidi. Ehk küll politsei kõiges sadamates kooliaste nõude üle walwas, kes Auteerikamaalt  tulimad, siiski tall ei läinud korda, tähendatut inimest kätte saada. Nüüd on ta kimmvõetud ja ei ole keegi muu, kui üks naesterabwas, kellel mehe bääl on, ja kelle juures palju pl aluna une maieriali leiti. Kciier on praegu oma arunas Emsis. Prantsusemqqlt. Paawstil on nõu, Prantsuse walitsuse -wastu mitmeuue kiriku  asjadesse puutuma saaduse, niinelt aga abielu lahutamist sääduse pärast wätjaastuda.  Selle juures tall ei taha küll mitte muud põhjusmõtet olla ta teab ju, et Prantsuse walitsns talle mitte järelandma ei saa, kuid et sellepoolest aset leidmail läbirääkimistel, wiimals oineti rahule jäcdes,  Prantslasi enese poole tömbada, ja siis seda paremalt Itaalia kuningriigi pääle majutust korda saata. Annamiga on igas tükis Prantslastel  täieline legimine korda läinud, ja tingimised  on niisugused, et Prantslased igatpidi  lipinguga rahul olla wõiivad. Esiteks on Prantslastel õigus, igasse tahes kindlusesse  omat söawäge panna, teiseks saab Annamil, Tonkinil ja Kohinhiinal, mis juba seienmalegi Prantslaste oma on, ühine tolli, awalikude tööde, posti ja telegrahwido  walitsns ühe Prantsuse walitsuse poolest  nimetatu eestseisja juhatuse all olema. Madasgaskari saarel, kuhu kindral Miljoo saadikud on, ei arwa walitsns enesel midagi  muud teha tarwis olewat, kuid omade laewadega, millede arwu ta suurendanud on, süälset randa kinni pidada, ja ta loodab,  seeläbi Hoowa rahwast, keS uuemate teaduste järel mitte ükspäinis weet wüga madalal hariduse järgul ei seisawat, waid ka sõa asjades wäga mäetid olewat, õige pea järeleandmisele sundida. Uus linna nõukogu käratsab ühtepuhku.  Professor Maatee ütles omas kõnes  otsekohe, et nõukogul walitsusega midagi  tegemist ei olewat, waid paljalt omade walijato soowisi täitma pidiwat, ja et praegused  kõwemad säädused, mis. päälinnas kestawad, nutte muud, kui täieline ülekohus,  ei olewat. Inglise Mlmlt on sõnumid tulnud, et konferenziga lugu just nii hästi ei lähe kui soowida oleks Mis nuga sääl õieti on, mis suurte riikide asuniktusid ühele nõunle ja meelele ei lase jõuda, seda ei sa muidugi  meie teised surelikud nii-hõlpsaste teada. Nii palju on tõsi, et Inglaste ja Prantslaste  wahel kõige raskem on asja korda saata, sest teised riigid on enam ehk wähem päältmaatajad. Aga Prantslastel teeb iseäranis  see lugu asja raskeks et nüüd kole  ra just Prantsuse maal lahti on ja selle pärast Prantslaste kauplemine teiste riikidega  suure hoobi saab, sest et laewad peawad  teiste riikide sadamas kaua ootama, enne kui neid sisse lastakse ja selle läbi läheb  palju kaupa manaks ja hukka. Ka on Prantslastel see teiseks hoobiks, et Hiinlased  lepingu on murdnud. Häda üsna ootaknata  igal pool. Selle pärast ei saa ka konferenz hästi edasi, ehk küll Prantsuse poolest kuulus Waddigton konfercnzile on saadetud. i>ngli'e maal teeb ka wcol teine asi kõnelemist.  Sääl on üks preili nimega Müller.  Te,na maksab ema patentide eest madu, aga tabab, selle maksu eett ka bääleõigust saada  ametnikkude ja parlamendi saadikute walimise  juures. Inglim maal ci ole naesterahwa!  luba häält anda. Vreile Mülleri!  oli 17 naela tterlingi lligi 170 rubla) riigi i:-.ak',:nö maksta, aga tema ei tabtnud seda maksta. Mis kündis': Ei muud kui tuldi ja wöeti magiii  ja müüdi icmalt pool asju ara. Wana lugu. aga ikka uus.