toimetaja ise kirjutab ehk omale kirjutada laseb, millega tema omale lugejaid koguda ja teiste lugejaid peletada pWab, lelame meie Malguse" Nr. 88 feeS ka seda,' et Mewiku" toimetaja ,Tallinna ,sunreS kirja- WahetnseS" selvta. Kentsakas, meie silma alla el ole. ugild ega enne, mitte siht tähte selle herra käekirjast sattunud.  Ka need postkaardid, milleS punduwaid numveid palume,  jääwad ilma waSkuseta ja numred jääwad saatmata. Rahwaga soowime meie ssbrust, rahwameeSte fdbrusest meie el hooli —. ,Die Helmath" arutav pitkaS kirjas meie tellimise kutset, näitab sellega kui palju temal aega on. kui palju tema waletada ja teiste kirjast wõvritt tähendad.; oSkaV. Noh, juba aitab ka. Õppige aga oma wilelsat ametit ,rahwa kasuks edasi .«e ° ,Ee Sti P ov ti m e e S" kirjutab oma Nr. 47 seeS: Tallinna Sõber" ja MStirahwa pühapääwa leht" ,on teatanud, et H. v. Hamson Tartu wolikoguS selle .poolt olla seisnud EeSti elemeutarkoolt asutada. See ,poolt-olemiue" oli küll wäga kahtlane, sest, nagu meie .lugejad teadwad, oli just herra v. Samson see. kelle nvuu .pääle kooli afl lagast lükati ja ettepauijate hooleks jäeti seda aSja linna kooli-kollegiumile fiSse anda. Kena ..poolt olemine" küll, miS aSja koguni tühjaks teeb! MSneS  Aeven ütleS. et kooli tarwiS olla, aga ei olla raha Me asutamise larwiS. Noh, külap teame. keS selle aSja .poolt oli wõi mitte!" Siin on jälle üks proowike sellest pahast tahtmisest, millega Dr. Hermann igast aSjast wihawaenu sütitest otsib. Kni herra von Samson soowlS. et see afl efltekS koolikollegiumi  poolest peakõ läbi arwatud saama. fiiS ei tahtnud  tema sellega jo mitte seda tagasi lükata, wald tahtis EeSti elementarkooli tarwiS minemist seaduslikul teel põhjustada.  See kollsgium on jo see seaduslik asjatundja, kelle ttõuu selleS aSjaS peab küsitud saama, enne kui linn üht uut alalist wäljaaunet oma peale wõtab. Tunnistab  kooli.kollegiuiu seda koolt tarwillseks, flis on selle nõudjatel kindel seaduslik pind jalge all. stiS peab. meie arwaleS. linnal ka selleks raha olema. MikS stiS,rahwamehed"  seda seaduslikku teed kardawad? KaS nemad siis arwawad wst waheft juba teadwad. et kooll-kolleglum seda koolt mille tarwiS olema et arwa? MikS nemad salgawad.  et herra von Samson peale selle, et tema ettepanijatele  seaduslikku teed juhalaS. ka meel iseäranis selle koolt eest koStiS? KaS et soowitud ehk wahest selle ettepanekuga  koguni mitte Eesti elementarkooli. waid .rahwuslikku  tüli"? Pea näitab nii, sest ,rahwameestel" naibjo lausa paha meel olema, et herra von Samson selle kooli eest koStiS, sellepärast katsuwad nemad seda ara salata. David Schwarzolla Peterburgist jälle Tartu lagast saadetud, pärast seda. kui tema seal ühe korra kohtu eeS olnud. -Kroonimise rublas; on Talwekuu 22. pääwast saadik kohaliste» kaupluSteS jälle saada. Iga seesugune hõbe rublatükk maksab 1 rubla 40 kopikat. Teine l u m i tuli minema nädali keskmiste pääwade  seeS. weike külmaga ja kange Zda-tuulega Eestimaal maha. Kadrinapääwal tuli 'vana seadust mööda sula. lühike saanitee ou jälle otsaS ja kõik lumi kipub ära minema. Malgast. Malga Teadaaudja" sõnumi järel on KelserllkKõrguSSuurwürstWladimir  Aletsandrowits.h oma jahile tulemist hiljemaks jätnud. Enne selle kuu 10. pääwa ei olla kõrget wõerast mitte oodata. WolmarshosiS. nimelt Ohlingi jahi.shloSstS, walmiStakse agarast kõiki ette. Pärnust. Liuuasaadikute koguS, Talwekuu 16. pääwal, on ttõuuks wõetttd Riigiwalitsust paluda, et Pärnust üks raudtee ehitatud saab, mis Pärnu sadamat suurte riigi raudteedega ühendab. Kuuramaalt. Öösel. Talwekuu 5. ja 6. pääwa wahe! pvleS Hasepolht maakondaS, lamatkeul waldaS, Kapeeneki talu karjalaut, kõige loomadega maha. Sisse ou jäänud 2 hobust, 17 lehma, kõik stad, lammad ja põhud. Tuli on wift pandud, sest selsamal aeal oli ka rehi põlema läinud, mis tük maad laudast eemal seisis. Seal oli uw lõhutud ja hagauad oliwad põlema pistetud. Tuld nähti pea ja kustutati ära. Tulepanija oli nii suure kiiruga eest ära jooksnud, et omad tuletikud maha unuStaS, unda kustutajad leitstwad. Kahju on 2000 rubla suur. Waene peremees on paljaks jäänud. Peterburgist. Talwekuu 26. pääwal sai Talwpalees suure iluga püha Georgi-Ntltrete iga-aastane püha peetud. Majestätid Keiser ja KeiSci.Pcana. kõik Kõigekõrgema pere, konna kilked, Keisrikoja preilid, kõrged riigi auukandjad oma Manadega jn kõik Georgi Nittred keS pealinnas oliwad. Saksamaa Saadik. Kindral von Schweinitz, Saksamaa süeawäe wolintk Kindral von Werder ja Saksamaa sõeawäe  aSjatallitaja. Oberst v. Lignitz, wõtflwad uhkest pidust osa. Selsamal pääwal saiwad ka Keiserlik Kõrgused SuurwürStid  Peter Nikolojewitsh ja Georg Mihhailowttsh  wannulatud, täie-ialisekõ tunnistatud ja KeiSri Majestäti Flügel-AdjutantidekS nimetatud. Kell v oli Keiserlik lõuneland Nikolai-saalis, 400 Georgi-Rittrele  ja kuld auu-föearitStade kandjatele. Keisri MajestZt jõi kakS termist, esimese »kõige wanema Georgi-Rittre, Saksamaa KeiserWilhelmi, teise kõige Georgi- Rillrete auuks. Georgi auutähe I. klaSst kandjaid on nüüd neli, need on: Saksamaa Ketser Wilhelm, Austria Erzherzog Albrecht ja Keiserlik Kõrgused Sunrwürstid Kindral-Feldmarfhallid Nikolai ja Mihhael Nikolajemitsh. KeiSri Majestälil enesel on Georgi auntäht 11. klassist. Wene Nahwa-hymnoS ehk Keisrilaul pühitses  Talwekuu 28. pääwal oma 50 aastast sündimise pääwa. Selle laulu aealugu on järgmine: Aastal 1833 oli KõrgestõnniS Keiser Nikolai Berliinis ja Miinis, temaga  oli ka tuntud Wene komponist Lwom. Tagasi tulleS rääkis Kindral-Adjulant Graf Benkendorff Lwom'ile, et Keiser üht Wene rahwa-hymnost soomikS, kuida neid PreuSsiS ja Austrias kuulnud oli. Lwom oli esiteks mures,  kui tema aga ühel Talwekuu pääwa õhtal 1833 koju tuli, kõlaS laulumiis tema kõrmas ja juba teisel pääwal wõiS tema Graf Benkendorssile teada anda, et laul, mille sõuad Shukomski kirjutanud, malmis oli. Laul sai Talwekuu  23. pääwal Keisrikoja lauljatest ja kahest söeawäe muusika koorist lauletud ja mängitud, sai Kõigekõrgemat kiitust ja kohe selle peale igas rügementi? üles wõetud. Lwom sai kalli tuvidega kuld tubaka toosi, pealkirja Talwekuu 25. pääwal on jea Neewa jõe peal kinni jäänud. Kronstadti laewasöidud on selleks aastaks lõpetatud.  Talwekuu 26. vääwal läksiwad wiimased wõeramaa  aurulaewad ära ja teisel pääwal lõpetas lahewahi laew oma sõitu. Oranienbaumi wahel löhuwad ennast Britnewi aurulaewad meel läbi, aga Talwekuu 26. pääwal on jala inimesed juba üle jea käinud. Liiwimaa Landmarshall, Kammerherra von Bock on Talwekuu 20. pääwal Keisri Majestätide jutule wõetud. Tulewal aastal saab Peterburgis 1 millioni eest peenikest hõberaha ja millioni eest waskraha löödud. Kroonu hõbeda kaewanduStest on selleks 549 puuda 12 naela ja 63 solotnikut hõbedat antud; wask rahaks on 5000 puuda waske tarwiS. Mitmes Neuteis on nii palju mana waskraha kokku kogunud, et enam Nenteide majadesse  ei mahu ja selleks iseäralist ruumi üürida taheti. Mgiwalitsuse poolest on kästud, kõiki seda waskraha ümberlöömisekõ  Peterbnrgi saata. Selle raha wedn tulla 63,000 rubla makSma. Kullalaenu paberid oliwad Peterburgis ja ka teistes linnades juba esimesel pääwa! ära müüdud. Mõned Wene lehed kahjetsewad, et sellest laenust 30 millioni wõerale maale saadetud ja paljast 20 millioni omal maal müüdud on. LootnS, et Wene paberraha hinnad selle laenu läbi tõusekstwad, näib tühine olema. Hinnad on wiimaste paäwade  sees jälle natuke alanenud. pßishki Vesiniku" sõnum uue Riigiseaduse üle, mida see leht wöeramaa lehtedes ütleb lugenud olema, on ametlikult waleks tunnistatud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Spaania zeituugite sõnumite järel tahta Saksamaa Kronprinz tagasttnlles ka Rooma reisida, Itaalia  Kuninga ja ka Paapsti jutule minna. Kui wiimane sõnum tõsi on, siis wõib ehk pea kirikliku tüli lepitamist oodata, mille üle Prenssi Maapääwal just nüüd jälle õige kangest pureketakse. Kronprinz on Spaauiast juba ära reisinud, ei tule aga mitte Pariisi kaudu, waid jälle Üle mere GenuaSse. Daanimaa Kronprinz ja Kronprinzi-Praua  on Berlini tulnud. SuurwürSti-Praua Katharina  (Meklcnburg-Strelihi Herzog Georgi lesk) ja tema tütar oliwad Talwekuu 22. pääwal Saksamaa Keisri ja Keisri-Praua wöerusel ja sõitsiwad öösel Peterbnrgi poole edasi. Ättstria-Nngrumaalt. WiiniS on uus Parlamenti maja walmiS saauudjailma piduta on Parlament ennast senna asutanud.  seftet rahwuSlittu kära kardeti, nagu seda uue Raekoja ja uue Uniwersttäti maja, nüüd ka Praagis, Tsehhilaste uue theatre »pühitsemisel," nii rohkest näha oli. Kõik ,ärkanud  rahwuse-tundmuse" kasu? Prantsusmaalt. Pekingist tulnud sõnumite järel tahawad  küll Prantslased ikka weel lepituse üle kaubelda, aga Santay ja Bakninhe linnad peakstwad nende kätte antud saama, ehk nende wägi wõtaks neid ka kauplemise kestamisest  hoolimata ära. Parlament on Pariisi ErzpiiSkopi palka 45,000 frankist 15,000 franki peale wähendanud. Pariisi aealehed kinnitawad nüüd natuke häbelikult. et Saksamaa Kroupriuz ilma mureta oleks Pariisi kaudu reisida wöiuud. Politsei oleks juba uulitsapoisis kära lämmatada suutnud. Börsi platsi peal oliwad Talwekuu 25. pääwal rahwahulgad kokku jooksnud, ja tegiwad suurt kära. Mitmed saiwad kinni wöetud- nende keskiS ka üks 17 aastane noormees, kelle juureS dynamiiti leiti. Wana LessepS ja Couvrenz, kes temaga üheS Panama kanalit ehitab, saiwad Nizzast kolm kaStl. Kui Couvrenz ühe kasti lahti teha tahtis. fiiS kargaS dynamiiti padron lõhki, miS kaSti sees oli, ei teinud aga õnneks kahju. Teised kastid oliwad seesama suguse sisuga. LessepS pilkab, et temale Üleliiga auu tehtud olla. Seesugust kingitust olla tamne üksi kõrged walitsejad saanud.  Söeawäe walitsnS TongkingiS on kõiki maad sõea oleku alla pannud. Lepitusest hoolimata, mida Annami Keisriga tehti, olla Mandariinid elamas ühenduses Khiina malitsusega; neist on kaks mangi pandud. Kauplemises Khiina malitsusega olla jälle natuke lahkemaks läinud, aga järelandmise peale ei mõtle üks ega teine. Üks telegramm kuulutab, et söealaew »Cöreze," mis nut suurtüki mäge Tongkingi wiib, Talwekuu 17. paamal Alongi lahele jõudnud on. ongkongist kirjutakse Londonisse, et Talwekuu 21. pääwal Khiiulased ja Annamiitlased üheS koos Haifongi linna Prantslaste käest ära wõtta tahtnud, aga tagasi lõõdud olla, kus juureS pealetungijatest 50 surmatud ja 100 haawatud saannd. Prantslastest olla kaks meest haawatud. Inglismaalt. Londonis on üks wõeraS põgenik kinni wõetud, keS ennast Wolf nimetab, ja keS Saksamaa Saadiku  maja on dynamiitiga lõhkuda tahtnud. lameS Carey mõrtsukas, O'Donnell, ou surma nuhtluse alla mõistetud. Egyptusest. Sõnum Hicks Pasha sõeawäe häwitamisest,  saab igapidi tõeks tunnistatud. Üks juut, kuida kirjutakse üks Prantslane, on neid kaljude wahele juhtinud, kus Mahdi oma hulkadega waritsemas oli ja kuS nemad oma suurtükkisi ega ka oma püssist õiete tarwitada ei wõinud.  Ilm oli palaw ja wett ei olnud saada, siiski on Hicks Pasha wägi kolm pääwa wasta pannud. EgyptlaStest olla mõned hulgad Mahdi laagrisse karganud; üks Saksamaa  kunstnik ja umbes 50 meest on peasnud, kõik teised, neid olnud umbes 11,000, on surma saanud. 6000 kamelit, kõik püssid ja kraamid ja 30 suurtükki on Mahdi kätte langenud, kes pärast wõitu Obeidi linna tagasi läkS. Wäga kardetakse, et Mahdi nüüd Khartumi linna läheb, kus rohkem wäge ei ole, kui aga 2000 meest, ja kuS nimelt  kõik Eurooplased surmatud saaksiwad. Nende peastmiseks  on kaks aurulaewa saadetud. Darfuri maakondaS on mässamine, Kubernöc olla haawatud. Ka Kassala ümberkaudu  olla Beduiinlased kihisemas. Egyptusest tahetakse uut wäge saata, aga Türgi pealikud, kes Inglaste palgal on, ei taha Sudanisse minna. Baker Pasha palwe peale on nemad wiimakS minna lubanud, aga kui palju neid usaldada wõib, see on küsitaw. Aleksandriast saadeti 600 shandarmi, aga enne kui nemad Suessi jõudfiwad, oliwad 248 ära karganud. Inglased tahawad üht laewaStikku Aleksandria lahele walwama saata, ka olla nõuu, Maltast ja Giberaltarist wäge lisaks saata. Khedtiwe troon olla jälle kangest kõikumas, ka olla temal oma himu, oma kardetawat ametit maha jätta. Waleprohwet, Mahdi, ehk oma õige nimega Mohamed Ahmet on ühe puuseppa, Abdullahi poeg, Dongola maakonnast. Tema isa tahtnud temast meremeest teha ja saatnud teda laewa peale, kuS tema kippari käest nii palju peksa sai. et ära jooksis. Tema läks Hagholi külasse, Khartumi ligidal, aStuS seal medresse ehk kloostre sisse ja tahtis derwishiks (Mohammedi mungaks) hakata. Seal õppis tema natuke, Pärast üheS teises koolis weel, sai Sheikiks nimetatud ja läks Aböa saarele, Walge Niiluse jões, elama. Seal elaS tema esiteks  üheS koopas ja hüüdis iga pääw järgeS neli tundi Kõigekõrgema üht nime, kuuni rahwas teda pühaks pidama hakkas. Siis tuli temale hulk õppijaid ja tema wõttiS ühe naese teise järel, ikka kõige rikkamale Sheikide tütreid, kes temale rohkest hobuseid ja weikseid kaasa tõiwad. Et aga seadus täidetud > saaks, mis rohkem ei luba kui neli naest, sits laskis tema ikka ühe wanema lahti, kui nooremat  kosida tahtis. Kahe aaSta eest kutsus tema omad seltsimehed kokku ja kuulutas neile et tema see Mahdi, see wiimanZ Hrohwet on, keda juba Mohammed ette kuulutas. Tema saada Mohammedi  uSku üle maailma walitsema panema ja kõiki inimest ühesuguseks ja õnnsaks tegema, keS aga mitte teda ei usu, see peab surema, olgu tema Mohammedanlane, Kristlane wõi Pagan. Mohammed Achmet on ükS kuiwetanud  mees, süsimusta habemega. Koranit tunneb tema wäga selgest, aga kirjutamine olla waewaline. Tema wõib weel palju kära teha. Wabanduseks ja kuulutuseks. , Tallinna Sõbra juhtkirjade" aunStatud  tellijaid palume wabandada, et see kirt tänine mitte weel ilmunud ei ole. Mitmesugused iseäralised tööd on meie aega rohkem tarwitanud, kui meie ette arwanud olime. Peale selle pidime kõige korjanduse, mida juba kokku pannud olime, uueste läbi waatama ja peame mSnda wälja jätma, millel wähem üleüldist tähtsust olema arwame, sest et raamat muidn liiga suureks kaõwaks ja allakirjutatud  tellimised kulu ära ei kannaks. Hoolega saame seda tööd edast tegama ja loodame, et kiri uue aasta hakatusel  ilmub. ,Tallinna Sõbra" toimetus.