Tallinna Sõber AK 19 ReljaS aastakäik ZalliAvas, U. Lehekuu Mm! 1882. KltMnt aealeht Eestirahivllte ««ai ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforSN Päriate trükimajaS: ,aStaS S rubla, 40 kop. psol-aaStas 4 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStaS l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised «Setakse wa«ta t AKW«.r»'t pSrMe truUmajas. - UetervurOs! K. K. Kttaudt, » b 4. —?art»»s M. A«st. - Mr««»k A. A«tze»iita. - AM«KA; A. Ma«,. ?»W«sr A. KcidtlSerg. - K-psalue, H. K. - A»«s»»«»k W- Aa«A«. Maal! kuida iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. EM - kirjad W«ad B-liiski (Baltischport Reaister: Weel üks kord „Olewiku" toimetajalt. Rahwuse kosu ja rahwa kasu. Omalt maalt: Kirjad Mljandimaalt.  Tallinnast: AunjärgepSrija sündimise pääw. Acalehtedc Mast - HalplaM tühjad nõuud ja waled. Popsid ja talunikud. Posti asjust. Linnasoadiknte logust. - Õnnetu surm. WaStafesed töömehed. Tartust: Jubelpüha. Õpetatud Eesti Seltsist. Eestt Kirjameeste Seltsist. Wiljandist - SrakoMZAe kaeblusi. PkttrburM: Kroonimise löldhobused ja kulud. >- KSrz» kingitu». -- A«IW tulnud haua ehte. Pwrcha Must. «india! 5- Moskva?: SW»Mtu«. WZrralt ««tt S,ksm»aM. «U«rt».U,W,»««!». Schweizch. - Pr-nlsuimaalt. JaMmaM. -- SgPPtuse maalt. Löp«: sõna. Kiriku teadused ' Weel üks kord „Olewiku" toimetajale. Teie olete oma wiimast numret jälle ühe juhtkirjaga algand, millega usaldust meie lehe peale lõhkuda tatsute. Teie segate meie lehte ja kodumaa Saksakeeli lehta. meie kodumaa asju, Wenemaa seespidiste kubermangude aSju, Weneriigi aSju ja wöeramaa asju üheks sortfisolgiks kokku ja katsute sellega rahva meelt segada. Teie küsite oma wiimase juhtkirja pealkirja?: .Mis soowite, mu herrad?" Meie waStus wõiks õige lühike olla: .Arge waletage!"  Sel korral tahame aga weel natuke lisada. Meil ei oleks himu oma enese asjust rääkida, see on neist asjust, miS meie lehe ülespidamise ja wäljalautamise külge puuduvad. Omast sündimisest saadik topib aga .Olevik" ennast nende, meie koduste asjade fiSse. Teie valetate, sõimate, teutate ja katsute igapidi rahwast meie lehe lugemisest peletada. Ja wiimakS weel, et meie, kes teab missuguse auupakkumisega Teie ette astuma peaksime! Teie kirjutate ja korratate pea nummer numre körwaS palgast mida meie saaksime, kingitud lehtedest mida meie saadaksime. Teie annate oma enese sepistatud küsimiste peale vastust, kuida kingitawad meie lehtedest lahti saada wõikfiwadTeie kirjutate weel oma wiimase numre juhtkirja sees: .Niisugust keelt ja meelt, mida meie tema auuwaSta.ltse  tooni pärast mitte ligemalt ei taha puudutada, lasevad  meie herrad nüüd EeSti elu ja olu kohta kirjutada ja maksawad selle eest kahewäärilise kirjutajale aaStaS .1200 rubla palka, trüki ja paberi kulu ja kingitud lehed arvamata." See on wale! See on just niisamati wale nagu Teie ja Teie sarnatsete endised seesugused jutud on. Kas arwate, et seesugune tegu mitte .auuwaStaline" ei ole? Tehke enne auustatawaid tegnfi ja pärige siis wast auustavat .tooni" i „ Aga kui see ka tõsi oleks, fiiS ei oleks Te,l sellega ühtigi tegemist. Kelle kulu peale meie leht kirjutatud, trükitud ja wäljalautatud saab, see et ole Teie afi. Teie afi wöib ükfi see olla, v.iS meie lehe seeS kirjutatud on. Meie arutamiSte ja põhjnStamiste waSta et ole Tele weel üht asjalikku sõna kirjutada julgend. Teie tunnete oma nõdrust, sellepärast katsute Teie meie lehte Mkteedel rahwa ees halwaks teha ja rahwa eest peita. Teie lehe wale kardab meie lehe tõtt. See on see asi. Selleparast waletate, sõimate ja teutate Teie! . MiS meie soowime? Meie soovimised, teed ja eesmärgid seisavad selgest lugejate ees. Meie ei ole neid iialegi peitnud, waid oleme neid ikka selgest lugejate ette pannud. Ja meie oleme waStaseid nende meie teede ja eesmärkide läbirääkimisele kutsund, aga nemad on ükfi sõimamisega, teutamifega ja käankonedega, sagedast ka otsekohe meie kirja solkimisega waStand. Nemad on meie kirjast wõõriti rahwa ette pannud. . Meie soowime EeSti rahwa ha r idufe ja elukorra edendamist tuntud ja ära proowitud teel. EeSti ja EeSti rahwa haridus ja elukord sigib, kosub ja edeneb kolme kindla põhjuse peal. Need on: Ewangeli-Lutheruse usutunnistuse  kirik, rahvakoolid selle usutunnistuse  kiriku põhjusel ja tillutamata üksik-talukohad. Nende põhjuSte eest oleme t>,ei- võidelnud ja wõitleme Jumala abiga evafi. Meie kutsume Eestlast nende põhjuSte, nagu Wde Jumala kalli annete alles hoidmisele. Seda meic soovime! Aga miS Teie soowite? Teie sõitlete ja wõitlete Saksa waimu waSta. MiS see Saksawaim on? —° Tehke silmad lahti ja waadake Eestlaste  kirikliku elu, koolt elu ja koduelu peale. Teie tunnistate jo ennast ise ka Ewangeli-Lutheruse usutunnistuse  kiriku ja koguduse liikekS. Dr. Martin Luther oli Sakslane. See waim, miS tema usuõpetuse juhatuse raamatutes lehvib, se on fiiS wist küll ka Saksawaim? Heidke neid fiiS kõrwale, Katekismust kõige enne! Reed laulud, mida Eestlased nii suure watmuStusega kirtkuS laulawad, need on täis seda Saksawaimu. mille waSta Teie sõitlete ja wõitlete. Dr. Luther, Paul Gerhard, Benjamin Smolke, Georg Neumark ja kõik teised Vaimuliku  laulude luuletajad, need Isik olivad Sakslased. Ja Sakslased on neid EeSti keele peale ümber pannud ja on seda enamist nii osawaS EeSti keeles telnvd, et Teie kõige oma kunstitajud keelega selle ligigi ei ulata. Ja need on EeSti waimu laiendand ja soojendaad ja on Eesti maimuga kokku suland. Ja nenda on afi ka kõige kiriku palvetega ja kodupalwetega, mida meie vagad efiwanemad  ja EeSti rahva nüüdsed vagad liited nii kõrgeks ja armsaks pidafiwad ja peawad. Ja EeSti rahwakool seisab selle meie usutunnistuse põhjusel ja selle teaduse ja hariduse põhjusel, mis Tartu suurkoolist wälja wooland on. Ja kõik see on Eesti maimuga kokku sulanud ja sellest on see vaim ja see loomus siginud, mida meie nüüd EeSti vaimuks ja Eesli loomuseks  nimetame. Selle eest oleme meie võidelnud ja wõitleme edasi. Kuida taha'e Teie nüüd seda «aimu SeSii waimikst wälja pumbata, mtS aealou käiku», Jumala sõrme juha tusel Eesti maimuga kokku sula» ? Wägiwaid võib jo mõnda korda saata. Wägtmald, mida Teie appi kutsule. wõikS jo ka Eestlast omast harjund eluwiistst ja hariduse joonest lahutada ja temast midagi muud teha. Aga see midagi kallid kangelased, see midagi et oleks fitS mitte enam Eestlane! Wahe meie ja Teie wahel on see: meie armastame seda Eestlast, k«S tänaseS, elawaS kujuS meie eeS seisab. Teie tahate seda Eestlast lõhkuda ja tema kildudest midagi muud sepistada, ja Teie armastate seda oma enese septStust, mis Teie möttekujuStuseS Teie ees seisab. Aga ärge pauge pahaks! Teie ei tea isegi, mis Teie tahate, ehk Teie teete palgalise tööd. Teie juhataie rahwast ühe tee peale, mida Teie ise koguni mitte ci käi. OmaS eluS olete Teie ise rohkem , Sakslane" kui meie, aga omaS tirjaS sõitlete la võitlete Teie Saksamai mu waSta, sest et see «õitsemine Teie .amet" on. Teie kirjutate üht pitka juhtkirja: .Isamaalised mõtted", milleS oma aru järel—, Sakslast", Saksa keelt. Saksa meelt ja Saksa waimu .tubliste wirutale". Selle kirja juhtsõnaks «õtate Teie ühe Biibli salmi: .Baabeti kuldne karikas, keS köit ilma joobnuks teinud, on Issanda käeS." Seda salmi olete Teie Saksakeeli Biibiist «Stnudl Laenake ühe EeSti sõbra käest GeSlikeeli Biibel kui Teil Eestlaste keSkis sõbru on —. seal Mate Teie, Jer. St.. 7. : .Baabel on ükS kuldkarikas Jetzowa käeS. mis kõiki maailma joobnuks teeb." .See on omaS tähenduses ük» ja seesama," ütlete Teie. Oige tüll. Aga see ei ole mitte üks ja seesama, kui Saksawaimu tõrjuja ükfi Saksakeeli Biiblek tunneb, GeSlikeeli Biiblet mitte. See näitab, et kõik Teie töö ja kegewuS muud et ole, kui ükS ainuke suur wa! e! See ei wst jo ka teistki olla. Teie kõnnist salateel ja tahate rahwast petta. Seal ei saa kord tõega läbi. Teie ei ole EeSti rahvamees. Selle pärast paneme meie jutumärgid (.") kõrva, kui seda sõna Teie ja Teie sarnastete kohta tarwitame. Vtõöda minne» puudutame natuke selle külge, et Teie ennast KõikslawlaSte lehtedega meie maakiriku röövimiseks ühendate. Teie ärritate whivast »aa ja pinna real-koormate  waSta wihale, nende maksude waSta miS meie maakiriku  wamnduS on, mida ükski oõka ega müia, rentida ega wäljarentida et wõt, kui tema mitte kätt meie maakiriku  wara külge piSta et taha. Wene kirikud saawad riigi kulu peal üleSpeetud; meie kirikud peavad sellega leppima, miS meie kodumaa pöhjuSfeaduse järel meie kiriku oma on. KeS aga meic maakirikut, see on Ewangeli- Lttldrruse ustttnnniSlnse kirikut nõrgendada ja lõhkuda püüab, see püüab EeSti rahwast ja EeSti rahwust nõrgendada  ja lõhkuda. Sel pääwal, ?vS see kirik laugeks ja laguneks, sel paäwal langeks ja laguneks ka EeSti rahwaS ja EeSti rahwuS. Waieige selle waSta , rahwamehed"  —. kui suudate. Teie ütlete, et Köikslawlased ja Wenelased ÜkS ja seesama olekstvad. MikS Teie oma lugejaid petate? Köikslawlased ei ole mitte Wenelased, waid on ükS erakond  WenelaSte keSkiS. See erakond tahab Weue maad ja Wene rahwast Lääne-Euroopa haridusest ja elukorrast lahutada Meie kodumaa on see fild, mis Wene maad Läänt-Gmoopaga ühendab, ja Tartu suurkool on selle silla nurgakivi. Sellepärast lahawad Köikslawlased mõlemaid,  silda ja nurgakivi lõhkuda. Köikslawlased ärritavad vihalt pääne Euroopa vasta ja seda on ka Kindral Skobelew teinud, kelle kõnest Teie kiidate. Meie Suur Keiser ja Herra tahab aga rahu pidada ja on seesugused kõned ära keel and. Kelle alam Teie olete ? MiS Teie Saksamaa kindluste ehitustest ja Dr. Eckardti kõnedest jutustate, see ei wõi meie külge ega ühegi meie kodumaa kodaniku külge puutuda. MiS Teie selle jõleda palvusega soovite, selle üle andke seletust kui ehk seletust päritakse, meie ei taha sellega aega wiita. Teie jampsile oma lugejatele ühe teise halplase järel ette. kuida ja miks .BiSmark" Wene piire peale kindlust ehitaks. MiS on meil mõlemil ja meie kaaSalamatel sellega tegemist ehk kuida võtme meie seda keelata? Ehk kes on siis Teie ja Teie kaaShalplase aru järel see .Bismark" ? --- Kas vahest Saksamaa walitseja ? Tema on just niisama wähe Saksamaa walitseja, nagu Graf Ignaljew eht tognni Kindral Skobelew Wenemaa valitsejad on. Wenemaa ja Saksamaa kõrged Keisrikojad elavad sõbrustuseS ja selle peale võime meie julged olla. Meie võime seda julgemad olla, kui näeme, et meie Keiser ja Herra kutsumata kõnemeeste tulekönest wägewa käega lämmatab. Aga, Jumal paraku! meil on mehi, kes oma Keiöri ja Herra tahtmisest hoolimata, mõistmata hulkade metsalise tuju oma kaasülemate ja wõeraSte riikide waSta äratada ja ärritada püüavad Et nemad sellega meie armulise Keisri raskel ametit veel raskemaks teemad, sellest nemad ei hooli. Nende kahewääriliSte .alamate" sekka ajute ka Teie. nii palju kui Teie wiletS jõud ulatab. Teie pöörate Kõigekõrgemaid käSkusi kurja tahtmisega ümmer, teotate kohtuid ja ülemaid ja katsute sedaviisi oina .rahvast" seadusliku elukorra waSta wihale ärritada. Ja seda .rahvast" nimetate Teie oma suguvendade häbiks GeSti rahwakS! . Teie kardate viletsa keelepeksja kombel, et .meie herra de" lehed ennast .Saksamaas