Ohwitserift ja kahest Kammerherraft kantud; selle järel toodi kuldkarraft kootud ja hermeliini nahaga piiratud kiMukaie, kantud Kindral-Adjutantidest  ja ülematest Keisri-koja ametnikudest; surnukirstu kandis Keisri Majestät ise, Keisri- Praua Kürassiri-rügementi mundres, ja kaheksateistkümmend  Smmvürsti ja Prinzi Keisri ligemast  perekonnast. Surnukirst on raske kuldplatiga  kaetud ja Jumala rahusse läinud Keisri- Praua puhkab selle sees, walges surmariides. Jumala-teenistust Palee-kirikus pidas Peterburgi ja Nowgorodi Metropoliit teiste kõrge kirikuametnikude  abiga. Jumala teenistus kestis pool tundi ja selle aea sees oli teistele sealolizatele lubatud suremise kambrid waadata, kus Keisri käsu peale kõik asjad puudutamata seisiwad ja paberid laua peal näitasiwad. et Kõrge Haige wiimise silmapilguni nende koolide, kas mata >.n iseja  helduse-asutnõte eest hoolt kannud oli, uus iseäranis Tema juhatamise all seisiwad. Keisri-Praua wiimiseist silmapilkudest tulewad weel sõnumid, et need ka arstidel ootamata ligijõudsiwad ja ilma kõigi surma-wõitlemiseta oliwad. Keisri Majestäti käsu peale kaunawad  sõeawägi ja Kcisrikoda kuus kuud leinariideid  ja leinatähtesi, seadusliku wähendamisega neljas järkns; üksi snureil pidupäiwil saamad leinariided ja leinatähed mahapandud  Wõeramaa  Würstikojad on saadikuid matusele läkitanud.  Saksamaalt ou Kroonprinz Friedrich Wilhelm tulnud ja juba Pühapääwal Peterburgi  jõuuduud. Lehekuu 18. pääwal jöuudis Greekamaa Kuninga - Praua Olga K o nstantin o wna Warshawi raudteed mööda Peterburgi. Esimeseks  teretamiseks oliwad Keiserlik Kõrgused Suurwürstid  Sergei Alelsandrowitsh ja Konstantin Konftantinowitsh Gatshina sõitnud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh teretas  oma kuninglikku tütart Zarskoze-Seloos, Selsamal pääwal reisis Riigi Kanzler Würst Govt shakow wöeramaale, teda saatmas  oli tema poeg Weneriigi Saadik Hispaania  maal, Geheimerath Würst Gorishakow. Kuida räägitakse, läheks Würst Gortshakow tulemaks  talweks Pariisi elama ja on lahkudes kõiki neid aealehtede läbi tänanud, kes temale haiguse - aeal osawõtmift näitafiwad. Keisri Majestäti poolest on selleks aeaks Riigi-sekretär von Giers Kanzleri asemikuks nimetud ja seda Weneriigi Saadikutele wõeral maal telegrafi läbi teada antud. Leinu-pidude juures on ka Niigi - Sekretär v. Giers juba kui Kanzlenasemik  oma ametid täitnud. Pekingist tulewad sõnumid, et sõea himu Weneriigi wasta Hiinamaal wähenemas on; siiski saada aga weel wästmata söea-tarwitust walmistud ja kokkuweetud. Sõea - juhtumisel loodab Hiina walitsuS Jaapani abi peale, ja olla sellepärast nende oma keskised tülid Liu-Kiu saarede üle esiteks soigutud. Ka meie pool ei unustata walmistamist sõea wasta, kui ilma selleta läbisaamist ei oleks. Nenda olla ka juba Wize-Admiral Sheftakow selle merewäe käsuandjaks nimetud, mida Hiina meredesse saadeti ehk weel saadetakse. Kuura ma alt. Nigrandenis, Goldmgi ligidal oli 2. Lehekuu pääwal wäga kange müristamine  , wihma- ja rahc-sadu. Pilwetest woolawad weed ujutasiwad suwiwilja põllud puhtaks ja muutsiwad ojakesed woolawaiks jõgedeks,  kuna weikema õuna suurused raheterad talwwilja puruks peksiwad ja warjulistes paikades  weel kolmandemal pääwal näha oliwad. Kanged pikse kiirud käisiwad wahepidamata, lõiwad  Nigrandeni Stehle peremehe weuna surnuks,  kes eestoas seisis japaniwad elumaja, laudad ja aidad põlema. Üksi lojuksed ja mõned  majariistad on tulest peastetud. Weike - Dahmeni mõisas suri 24. Jüri-kun pääwal kangur Karl Krüger. kes 103 aastad manaks saanud oli. Wana mehe terwis oli elu otsani tugew. Tema oli poismees ja teenis surmani oma peatoitu ise- oma tööga, sest tema oli wõeramaa mees ja seisis üksi. Soomemaalt. Üleüldised sõnumid talwwilja  üle on korralised; üksi Rautuse ja Jlmarineni  kihelkondades on talwe-külmad nii palju kahju teinud, et rukki-põllud ülesküntud ja suwiwilja  alla tehtud saiwad. Kuida ,Obo- Post" kirjutab, ou üksi Aabo kubermangus möödaläinud talwel wiis last huntidest metsa weetud ja ärasoödud. Jahiseaduse järel on kiskjate häwitamine Kognkonua-walitsuste tallitamiseks  antud, need selleks aga nii hooletumad olnud, et nüüd Knbernör seda asja oma kätte wõtnud on ja edaspidi oma ametnikude läbi selle eest hoolt kanda tahab. Moskwaft. Juba mitu aastad oli kuulsa Wene luuletaja Aleksander Pushkini mälestuse-samba tarwis raha kogutud. Se on nüüd malmis ja pidi selle kuu 26. pääwal suure piduga kahtitehtud saama. Muidugi jääb se pidu Keisri-Praua surma ja üleüldise riigileinu  pärast nüüd esiteks pidamata kuuni aeg kurwastust solgutanud on. Ka se maja, kus aastal 1799 Pushkin sündis, ou suure waewaga etsitud ja leitud ja tahetakse seda mälestuseks hoida, kuida ka mitmed koolid Pushkini mälestuseks  asutud saawad. Kaluugast tulewad siõnumid,  et selle kuu 17. pääwal Rjashk-Wjasma raudtee peal ühe woorirongi mashiu roopest kargas. Kuus wagonid on lõhutud, kaks ou wiga saanud. Inimestest ei ole ükski häda saanud. Wolga jõe äärest kirjutakse suure häda ja weel suurema kartuse üle. Wilja-ikaldused oliwad rahwast paljaks teinud ja kõik helduseauded,  mis suurelt isamaalt kokkujooksimad. ei wõiuud kõiki häda tõrjuda. Lojukse-söögi puuduse pärast oliwad lojuksed juba sügisel tapetud, ehk poolmuidu müüdud; mida järeljätta  wõis, seda loodeti ületalwe toita, aga ka se lootus jäi mitmel tühjaks. Talwe oli wali ja kestas kaua, lagedikus et kaswand waratselt rohtu ja palju lojukseid lauges weel kewadel nälja ja tõbe läbi. Saratowi kubermangus üteldakse põllumehi juba ise adra wedama. Kui se kas paljas rahwajutt oleks, siis on sellest ometigi näha, et häda suur on. Nüüd on küll talwe lahknnd ja kewade on tulnud, ja et sügama talwe järel wanarahwa sõna mööda rikast aastad loodetakse, siis oodati seda ka siin. Aga ka se lootus näitab tühjaks minema, sest kewade on kanged põuda toonud, mis seemet idaneda ega rohtu kaswada ei lase. Siin ja seal langeb küll rasked rahet kange müristamisega, aga kõigi maa kohta ei saada se abi. Üksi hea üleüldine wihm wõiks meid õnnetuse eest hoida. Rahwas woolab hulgakaupa  püha-paikadesse palwele ja näitab oma pattu tundma. Patt on aga ka se, et metsad häwitud saiwad ja sellest põuad ja wiljaikaldused figifiwad. Nüüd on walitsuse poolest küll kõmast keelatud Nelipühi ehteks puid maharaiuda, aga üks põlw ei wõi seda parandada, mida mitmed põlwed rikkunud on. Igalt poolelt laialt isamaalt tulewad sõnumid raske kurwastuse üle, Keisri-Praua surma pärast. Igal poolel saawad leinu pidud peetud ja inimesed woolawad kirikutesse, oma südant palwes Jumala ees kergitama ja koju läinud õnsa hinge rahu eest palwet tegema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berliinist, 22. Lehekuu pääwal: Wene Keisri-Praua surma pärast on Keisrikojas neljanädalist leinu seatud. Kroonprinz  Friedrich Wilhelm läheb Keisri käsu peale Peterburgi matusele, nenda ka Prinz Friedrich Karl, esimene Saksamaa riigi, teine Preussi riigi poolest. Allgemeine Zeitung" teeb auustuse kõnet õnsa Keisri-Praua mälestuseks. Laupääwa lõuneaeal  kell 1 sai Wene Saadiku kabelis Leina- Jumalateenistus peetud; juures oliwad Keiser ja kõik Prinzid leinu-ehtes, Wene mundres ja Wene auutähtedega; peale seda: Würst Hohenlohe  Riigi-Kanzleri asemel, kõik Ministred Kindralid,  Saadikud, Würst Bismaarki abikaasa, palju kõrgeseisuõlist naesterahwast ja kõik Wenelased,  kes Berliinis oliwad. - Lehekuu 20. pääwal '.võttis Keiser Würst Gortshakowi oma jutule. Lehekuu 22. pääwal reisis Würst Gortshakow  Frankfurti. Würst Bismark oli heile Würst Gortshakowi juures, kes tunaheile tema juures käis. Maapääwa kommission pidas 2!. Lehekuu pääwal kiriku-seaduse uuenduse esimese  artikuli üle nõuu, ja ei wõtuud seda wasta. —> Berliinis oodatakse jälle üht konserenzi Homikumaa  asjade pärast, kuhu kõik Euroopa Saadikud  kokkutulewad. Pea - nõuupidamine saab Greeka-Türgi piire pärast olema; arwatakse aga, et ka teised Türgiriigi asjad selle kõrge kohtu ette toodud saawad. Austria-Ungru maal t. Keiser Franz Josef on Ungru maalt tagasi tulnud ja Böõmi maale reisind. Wäljaspidise asjade Minister sõitis 22. Lehekuu pääwal Weneriigi Saadiku vin Oubrili juure ja tunnistas Keisri ja riigi kurwastust Wene Keisri-Praua surma üle; ka mitmed teised kõrge-seisuse liiked söitflwad selleks  Weneriigi Saadiku juure. Keiser seadis Wene Keisri-Praua surma pärast kümnepääwase sügama ja kaheksapääwase kergema leinamise. — Keisri käsu peale reisib Erzherzog Wilhelm matuseks Peterburgi. Praagi linnas oli Keisri auuks teatres pi dm mäng walmistud ja peale seda pidiwad auustuse-tunnistused pidutuledega  ja lauludega tehtud saama. Seda kõiki on nüüd Keiser Franz Josef Wene Keisri- Praua surma pärast tegemata jätta käskinud. Prantsusmaalt. Juba mõni aeg enne seda käisiwad Pariisis jutud ja sai ka aealehtedes ärritud, et Pühapääwal, 23 Lehekuu pääwal, nende meeste auu-mälestus suure kõlaga ja karaga pidi peetud saama, kes selsamal pääwal, aastal j 87j, kui mässajad ja tulepanijad mahalastud saiwad. Walitsusel oli selle asja pärast suur mure, ja sai siis ka ettewalmistud et mässamist ei tõuseks, mille õhk muidugi nähtawalt läbi Prantsusmaa, nimelt aga läbi pealinna lehwib. Sõeawägi oli malmis ja Politsei-ametnikud oliwad oma paiga peal, kellel kast oli, küll mitte midagi teha, mis kardetawad maimu ärritada wõiks, aga ka midagi seaduse wastalist asja sallida; esiteks kolm kord rahwale lahkumist käskida, kui se aga mitte ei awitaks, siis sõeariistu tarwitada. Asi läks rahulisemalt mööda, kui ettearwatud oli. Üksi umbes 600 inimest, rohkemalt j ault töömehed, kandfiwad littepärgafi mässajate snrmapaika ja tahtfiwad neid seal mahapanna. Politsei poolest sai nendele aga seismajäämine keelatud; suurem hulk kuulas sõna, üksi 16 meest mitte, kes siis ka wangiwöetud saiwad. Nende seas oliwad 7 wõeramaa meest. Nenda läks se kardetud pääw sekord weel ilma werewalamiseta  mööda. Tagajärel on küll tulipunased  rahwamehed pärinud, et Politsei-ülem kohtu alla antud saaks, kes rahwast keelanud oleks, oma pwanemate haudade peale ehteid panna, nemad on aga wähe abi leidnud ja sedawiisi on nende kamal nõu wette langenud.  Weneriigi Saadik Würst Orlow on Pariisi tagasi jõudnud ja Präsident Grevy on suure auustamisega ja sõbruse-tunnistamisega wastawõtnud. Inglismaalt. Londonis sai 23. Lehekuu  pääwal Wene Keisri-Praua surma pärast Wene Saadiku kabelis Jumalateenistus peetud. Greekamaa Kuningas, Prinz Wales (Inglismaa  Auujärjepärija) ja kõik Saadikud oliwad seal. Edinburgi Herzog sõidab 24. Lehekuu pääwal Peterburgi matusele.  Konstantinopolist  kirjutakse, et uus Inglismaa Saadik Gõshen sel pääwal Sultanist wastuwõetud ja omad tunnistuskirjad kätte annud on. Gõshen  ütles, et tema esimene mure se oleks, oma Kuninga - Praua ja Walitseja tahtmist täita. Sõbralikud püüdmised Jnglis-