„Kui Minu Jumalas hingama Herra Wanaisa kallist pärandust olen Mina oma peale «võtnud, Temast algatud seltsliku elu korraldamist edasi toimetada. Mina ei looda mitte, et seaduse-andmise nõuuwõtmised aea häda ja inimeste  «viletsust maailmast häwitada wõikstwad, aga Mina pian siiski riigiwõimuse kohuseks, majapidamise kitsikuid kõigest jõuust «vähendada püüda ja seaduslikkude korraldamiste  läbi Ristiusu pinnalt kaswawat ligemise-armastuft, kui kõige riikliku seltskonna kohust, üles näidata. Raskused,  mis riikliku käsu peale tuetawal hoolekandmisel kõige töörahwu kaitsemiseks wanuduses ja wigaduses eeS seisawad,  on suured, aga Jumala abiga «võib nende üle wsitu saada. Kui suurte eestööde will saab Teile üks seaduseplaan  ?tte pandud, mis üht käidawat teed selle eeõmärgi poole nõuupidamise alla annab. Meie asumaad Afrikas on Saksamaa riiki selle eesmärgi osawõtmisele saatnud, mis seda maailma-jägu khristlikule haridusele «võita püüab. Meiega sõbrustatud Inglismaa «valitsus ja Parlament on juba saea aasta eest ara tunnud, et selle eesmärgi poole nõudmine wõitlemisega Neegrite kauplemise ja orja-jahtide wasta algama piab. Mina olen sellepärast selles asjas esiteks ühendamist Inglismaaga otsinud ja leidnud, mille sisu ja eesmärk Teie ette saab pandud. Selle järges saawad kauplemisel» teiste sõbrustatud riikidega, kelle külge see puudub, ja ettepanekud Riigipääwale tulema. Meie seisukord kõige wõeraSte riikide wasta on rahulik, ja Minu püüdmised wahetpidamata selle peale heidetud, et see rahu kindlustatud saaks. Meie ühendusel Austriaga ja Ita. liaga ei ole teist eesmärki. Ühe ka wõidurikka sõea waewa ei taha Mina mitte ilma hädata Saksamaa peale laduda, see oleks Minu khristliku usu ja nende kohuSte wasta, mida Mina kui Keiser Saksamaa rahwa kohta oma peale wõtnud olen. Selles äratundmises olen Mina omaks kohuseks pidanud, pea pärast Minu «valitsuse hakatust mitte ainult Minu ühenduse-osalifi riikis, waid ka sõbrustatud ligemaid Monarchisi ise teretama minna ja nendega kokkuleppimist  otsida selles kohuses, mida Jumal Meie peale pannud on, Meie rahwaStele rahu sa head elukäiku kinnitada  nii palju kui Meie tahtmine seal aitab. See usaldus mis Minule ja Minu politikale köikeis Minuga söbrustadut Monarchide-kodades üles näitatud on, annab Minule lootuseks õigust, et Minul ja Minu ühenduseosalistel  ja sõbradel Jumala abiga korda saab minema, Europa rahu hoida." Muidugi arutatakse seda thronikõnet kõikis Europas ja tunnistatakse seda enamist rahu wägewaks kuulutuseks ja kinnituseks, kui ka neist just puudust ei ole. kes urisewad  ja pahaks panewad, et Keiser Wilhelm oma rahukuulutuft  tingimise külge köitnud on: .Nii palju kui meie tahtmine seal aitab." Sellega olla ju selgest üteldud, et Saksamaa iseäraliste juhtumiste juures ka mõegaga «valmis  ou. Mis nendega teha, keS iga kaubaga uriseda ja kahtlustada tahawad! Riigipääwa iseäralistest nõuupidamistest  ei olnud senni weel ligemaid sõnumid tulnud. Kardetakse, et .Keskpaiklased", s. o. Ultramontanlased Windthorst'i juhatusel, Riigipääwa! takistusi tegema ja kiriklikku tüli uueste üleslõõtsutama halkamad. See iseäraline lahkuS ja auustus, millega Wenemaa Suurwürst Auujärjepärija Saksamaa Keisri poolest Berlinis wasta wõetud sai, on kõige Europa tähelepanemist  äratanud. Suurwürst Auujärjepärija auuteerüstuseks  ei olnud keegi wähem kommanderitud. kui Feldmarschall  Graf Moltke järeltulija Saksamaa sõeawäe peastabi  juhatuses, Kindral Graf Waldersee, kõige Saksamaa  sõeawäe esimene ütem peale Keisrit. Kui Suurwürst Auujärjepärija Berlini linna fisse sõitis, siis oliwad ratsawäe  salgud teda saatmas, mis mäga arwast ette tuleb. Kaks Prantsusmaa lehtede sõnumisaatjat, Latapie ja Auris , on Berlinist wälja saadetud. Nemad ei olnud oma leiwawanematele mitte ainult teutawaid wale-sõnumid Saksamaa Keisri ja «valitsuse üle saatnud, waid ka Prantsusmaa  Saadiku Herbette', üle. Partsis tehakse selle üle muidugi suurt kära ja ähwardatakse .kättetasumisega." Kõige kentsakam selle kära juures on, et 3l Prantsusmaa lehte korraga käratsema hakkasiwad, nende sõnumisaatjad olla Berlinist wälja aetud. Esiteks mõteldi muidugi, et see õnnetus korraga nii suure hulga Prantsusmaa lehtede sõnumisaatjate peale langenud olla. Pärast ilmus aga häbiks ja imekspanemiseks, et need kaks rohkem kui kahepere-koerad  mitme lehe teenistuses korraga oliwad seiSnud, iga lehe iseäralisest seisupaigast ja politika-joonest hoolimata.  ja et nemad siis ka igale lehele just seda .ustatawat"  sõnumit saatsiwad, mis iga lehe iseäralise politika kohaline oli! Wenemaa Suurwürst ja Suurwürstipraua  Wladimir saiwad Berlini, Keisrikoja wõerusele  oodatud. Keiser Wilhelm Letzlingert jahil külmetanud ja piab sellepärast mõneks pääwaks tuppa jääma. Lothringi Maapääw on Keiser Wilhelm I. mälestuse-sammaks Mehi linnas omalt poolelt 10,000 marka määranud. Austrias on ikka rohkest Saksa-waenulifi lehta olnud, nimelt Juutide ja Tschechilaste toimetusel, kes nimelt Pa- rist Nothschildj kulu peale .toimeiawad", kui n«d lehed ka Saksa keeles wälja antud saawad. Nende eesotsas seifis senni .Wnni Pääwaleht", Juut Schöps'i (Oinas)  toimetusel, kes oma nime Tschechi-wiisil Sze ps kirjutab ja määramata teatust Würst Bismark' i, wiimasel  aeal ka Keiser Wilhelm 11. enese peale on laduda  püüdnud. Nüüd on seal üks uuS leht .Schwarz- Gelb" (.Must-Kollane", Austria lipu-karwad) ilmunud, mis endist teutamist ja kahtlustamist weel üle trumbata katsub. See leht pärib Austria uueste asutamist,  kuida see enne aastat 1867 oli ja Saksamaa riikide juhatust Ühendusepääwal omas käes pidas.  Niisama wägewaks pidada AuStria saama, kui see Maria Theresia all olnud, kes .wastapauijaid Preusslasi karistanud." Ainult Preusst üliwägewusest tulla see sõeakartus,  mis kõiki rahwaid sõeariistade all piab ja wälja kurnab, mitte Balkaui poolsaarelt ega ka Prantsusmaalt. Maailm teab küll, et Keisri-praua Maria Theresia lasi" mitte ei .karistanud", waid et Kuningas Friedrich Suur Schlesia maa tema käest ära wõktis; maailm teab ka, et ainult Prantsusmaa lõppemata .kättetasumise' ähwardused  Saksamaad ja kõiki Europat sõeariistade raskust kandma funnimad, aga see leht ega teised sellesarnased sellest ei hooli, waid muudawad ka «vaidlemata aealugu ümber, kui nende politika-tuhinod seda päriwad. Saksamaa  lehed oliwad wastama hakkanud, aga suuremad Austria  lehed paluwad neid weikeid halplasi tähele panemata jätta, kelle juttu keegi mõistlik Austrias ei uskuda. Austrias ja Saksamaal pannakse tähele, et Prantslased ennast määramata kiitustega ja meelitani istega Austria MiniSter-Präsidenti, Graf Taaffe, ligemale topiwad ja teda sellega oma poole kiskuda püüaivad. Paarl aaSta eest .wennastastivad" nemad ennast suurel kõlal Ungarlastega,  kes ennast neist aga põlastusega ära põörasiwad. Nüüd kipmvad nemad ennast Graf Taaffe läbi Tschechilastega  ja teiSte Austria Slawlastega ,we:mastama." Prantslased on otse kui kerjakotiga .weudasi" korjamas, kes oma -«verega ja waraga neid oma . kättetasumise tuhinat täita aitaksiwad. Prantsusmsal lähemad kõik asjad ikka rohkem käärima. Gilly asi, mis kohtus kawalusega lämmatatud sai, tõuseb  uueste pääwakorrale Gilly on übt raamatul wälja annud, milles mitmed Parlameuti-kiiked nimetatud saawad, keS oma healefi raha eest annud olla. Parlameutis ou, päritud ja nõuuks wõetud, teda ja tema kirja wäljaaudjat  kaebtuse alla anda. Wiimaue, kelle nime enamist Savine kirjutatakse. o!!a teiste sõnumite järel üks Venelane,  Sawin, ja saada siis Prantsusmaalt wälja aetud. Selle kuu 20. pääwaks oli nüüdse «valitsuse erakonna poolest suur leina-pidu Boudin 'i, ühe «veripunase wabalase,  haual plaanitud. Boulaugistlaste ja Monarchistlaste  lehed käratsewad, Ministritel olla uõuu sea! suurt kära oma «vastaste waSta teha, neld kiuni wõtta ja Senati  läbi hukka mõiSta laSta. Hiljuti läks Cha - tellerault' i p ü Ss i - wabr i k u 3 tuli lahti. Boulaugistlaste  lehed käratsewad, Bismark olla seda «vabrikut oma salasaadikute läbi põlema pista lasknud, et Prantslased  oma Lebel-püSsi, mille peale nemad nüüd oma suuremat  lootust heidawad, mitte aegsast tarwilisel hulgal «valmis  teha ei saaks. Pöörastatud hulgad käratsewad järel ja nsuwad uutmoodi «vaimustusega seesugust walesi, nii rumalad need ka on. Selle kuu 18. pääwal saißoulanger'  anuks suur pidu antud, kuS tema jälle üht suurt .kättetasumife"-kõnet pidaS, milles kiuuitaS, et Prantsusmaa  rahu pidada tahta, aga mitte seesugust rahu, mida pärast «viimast sõda tehti ja mida Kesk-Europa ühendatud riigid pidama sunniwad, sest see rahu olla jäädaw sõda. Kokkutulnud hulgad hõiSkafiwad seesuguste sala-ärrizamiste  üle. Deroulöde on oma .Jsamaa-liigale" ka üht kölawat kõnet pidanud ja kinnitanud, et ««emad rahu püüda ja ainult oma enese kaitsemiseks wägewat sõeaiväge  nõuda. .Elsass-Lothringi maid ei taha meie unustada  aga sõda meie ei taha, meie tahame ainult rahwuSlikku  kaitsemist," kinnitas see kentsakas rahu-kuulutaja. Et selle lause üks pool teist hukka möiStab, sellest kõneleja ega tema kuuljad ei hoolinud. Oma keskis kirjutawad Prantsusmaa üksikute erakondade lehed üksteise waSta ühel toonil, mis nii kole ja werehimuline on, et fee esimese suure mässamise kuulsate kala-naeste määramata toorusest weel üle käib. Seal pärib üks .«vaimustatud" isamaalane  Minister Floquet' nahka tuba-kotiks, teine Ferry soolikaid  j. n. e. Selle juures kiitlewad Prantslased ikka weel omast haridusest, mäest ja «võimusest, ja ehitawad oma 300 metrit (V. wersta) kõrge Eissel-korni kallal, suure üleilmlise näituse ilukS ja uhkuseks, mis tulewal survel.  suure merise mässamise 100 aastaseks jubiläumiks piab peetud saama Babyloni torn oma järgedega tuleb siin «vägise meele. Es 3 villes oli Präsect Mairele  (linna-ülemale) käsku annud Khristus-ristifi (crucifirisi)  kooli majast wälja wiia lasta. Maire ei kuulanud sõna. Selle peale sai kooli-juhataja käsku, seda otse salamahti  teha. Maire kirjutas kaks kord Präfectile ja seletas,  et temal õigus ei ole ühest koguduse-majast asju wälja wisata lasta, mis koguduse omad on, sai aga selle ,«vastapanemise"  eest Präfecli poolt ametist lahti lastud. Maire on seda inetumat asja nüüd aealehtedes kuulutanud ja awalikku healt wägiwalla wasta appi kutsunud. Nii kaugele  ou uutmoodi ,haridus" la .«vabadus" Prantsusmaad saatnud I Üks raamatukauplus kuulutab ühe uue sõimukirja  ilmumist Würst Bismarki wasta. Selles saada , tõendatud",  et need BiSmarki kirjad Bulgaria asjus, mida madame Adam ilmutanud ja mis nii palju tuska Saksamaa  ja Wenemaa wahel tegiwad, ometigi Würst Bismarki omad kirjad olla. .Norddeutsche Allgemeine Zeituug" kirjutab pilgates: .Meie soowiine Prantslastele õnne selleks  oma politika kirjawara rohkendamiseks, mis wisi kõige tekste halpnste wääriline on, mida nüüd juba seitseteistkümmend  aastat Prantslaste sulgedest «voolab." Schweizist Üheuduse-Präsident Hertenstein oli juba pitkemat aega haige. Tema weresooned wassakus jalgas oliwad kinni jäänud ja arStid ei leidnud muud uõuu, kui jalga pealtpoolt pölwe ära leigata. Seda tehti selle kuu 12. pääwal. Esiteks arwaki kõiki heast korda minema, aga kolmandemal pääwal suri Präsident Hertenstein  ära. Inglismaalt. SuureS Paruelli-p r o t s e s s i s on Edivard Hamugtou, kes kohut awalikull teutanud oli, 500 uaelstärliugl maksma mõistetud. Paapst on Zirimaa mässajate wõitlemife wiist uueste hukka mõistnud, kirikliku needmise alla pannud ja Piiskopldele käsku annud selle üle walwata, et preestrid wägiwaldseid rahwuslasi nende merisel teel mitte ei kinnitaks, kuida nemad seda seimi mitmes paikas teinud on. ükS kogu 68 Inglismaa  esimestest arstidest on awalikult Dr. Mackenzie wasta üles astunud. Tema oli üht Keiser Friedrich'! sedelit trükkida lasknud, milleS haige Keiser Dr. vou Bergmann'!  üle kaebab, kuida ju haiged seda sagedast teewad, kui walu neid waewab. Need arstid kinnitawad nüüd, et see saladuse-amaldamine arstliku kohuse ja auu wasta on ja päriwad. et Dr. Mackenzie Inglismaa Arstideseltsidest  wälja lükatud saakS. Jtaliast. Maddaleua saarelt on nähtud, et Prantsusmaa  sõealaew ,Elendard" seal luurinud, merd möetnud ja Maddaleua kindlusi üleS wõtnud. Kui Maddaleua saarelt kutsumata külalist peletama saadetud, stis sõitnud »Eteudard" Korsika poole ära. Italia «valitsus tahta Ptemoutis üht kindlustatud laagrit 120,000 sõeamehe tarwis asutada. See näitab umbusaldust Prantslaste maSta. PaapSli ringkondades keStab kahin Saksamaa  Keisri wõeruskaigu üle ikka edasi. lesuitlaste leht oivilts, estwliea" kaebab uueSte, et ?uk Paapst oma kitsiku elu üle Keisriga tahtuud rääkima hakata, siis tulnud Priuz Heinrich sisse ja teinud selle jutule otsa. Kord kirjutati, et Saksamaa UltramontanlaSte esimees. Wtndthorst,  PaapSti juure kutsutud saada, Katholiiklaste seisupaika  Saksamaa Mgipääwal läbi rääkima. Nüüd on jutud, et Saksamaa Piiskopid Ükshaawal Rooma kutsutud saada, mis 'vist mitte PaapSti rahulolemist Saksamaaga et tähenda. UueSte ähwardatakse, et Paapst Roomast ära minna, kui tema sealiseid aSju enam wälja kannatada et suuda, s. 0., kui Vaaticaui 11,500 tuba temale liiga kitsaks pwangikojaks" saawad. Valtani poolsaarelt. KonstanttnopeliS on Saksamaa, Inglismaa ja Prantsusmaa walitsused küsida lasknud, kaS Türgi wa litsuS mitte ka wõitlemisest orja-kauplemife waSta Jda-Afrika randas osa wõtta ei taha. Sultan on kahtlane, kas ka hea oleks, kui tema Arabia MohammedanlaSte wasta wälja aStub. Nimetatud  walitsused ci ole sellepärast mitte kohe waStust saanud. Niisamati on Inglismaa poolt Türgi walitsufele nöuu antud, söeamage Suakiuisse saata, sest Khalifi (Sultani) sõeawäe wasta ei usaldaks ehk derwischid sõdida ja nendega  wõikS siis kaubelda. - Serbia Kuninga-praua on nüüd teolisele Püha Syuodile oma kirja tema wägiwaldse  lahutamise waSta saatuud, milles seletab, et ,Tema Pühadusel", Serbia Melropolitil, mitte õigust ei olnud abielu ilma korralise protsessita lahutada. Kas ja mis selle kirja peale wastatakse, see on weel teadmata. Kuningas  Milan on kõik oma lahutatud abikaasa aSjad 200 kastis tema kätte saatnud, ka need kingitused, mida Kuulu  gas ja Kuuinga-praua kokku saanud on; ka Kuningapraua  ,aha on Serbia Rugibankist wälja wõetud ja tema kätte saadetud. Kuninga-praua Natalia on selle kuu 16. pääwal Bukarestist ara reisinud, läheb esiteks DanutscheniSse,  oma tädi mõisa, sealt Krimmi ja jääb talwekS senna. Serbia Skuptschina walimisle juures tõnsewad fiiu ja seal ikka weel suured tütid. Prokuplies on üks «valija koguduse  eestseisuse poolest maha laStud. Bulgaria põgenikud on Sobranjeie palwekirja saatnud, et neile andeks  antud saaks ja nemad tagasi tulla wõikfiwad, ainult Zankow eiDole mitte palujate keSkis. UmbeS 60 endist Bulgaria pealikut teeniwad aeguti kui wõerad Wene rüge-> mentideS; neile on nüüd Wene «valitsuse poolest kuulutatud,  et nemad kas Wene riigi alamaks heitma ja jääda-