mõisa toodud ja seal suguwõsa surnuaida 13. Aprillil maha maetud. Wiimasel päewal olnud kolm kirikherrat  matmas olnud ja ligi 3000 inimest olnud matuselt osa wõtmas. Grahw Ernst von Manteussel  oli üks meie rikkamatest mõisnikutest, kelle päralt Tartu maakonnas üksi õige palju mõisaid oli. Wõrumaalt. Küsimised. Meile kirjutatakse WõruüMM^,Kui SäMas järgmiste küsimistele ruumi anda: 1) Kas lauljatele, kes lähemad, seal ka magamise riiet nad ise kaasa wõtma? Nemad ei soowi Tallinnas mitte pahma sees magada, nagu neid Tartus mullu loomade kombel magama ja oma riideid rikkuma pandi. 2) Miks ei ole kõikidel tänu-laulu-pidu lauludel laulikute nimed all? Ija6 on Jumala sõna laulud ja enamiste igal ühel tuttawad, aga 19 laulu sõnategijat ei tea suur hulk .wist meel mitte. On Tallinna pidutoimetajad  ennast nii kaugele üksikpoolise partei olekusse  uputanud, et nad C. R.'Jakobsoni nimegi omas raamatus ei salli, kes selle laulu sõnu teinud? 3) Kas ei oleks sünnis, kui pidu toimekond awaldaks, kui palju heali iga pidukõne-pidaja walitsejate poolest on saanud?" Tallinnast. Laewasõit. Selle aja sees, kus raudtee sadama, kaubatoimetus  peaaegu kahekordseks sellest kasunud, mis ta enne oli. Tallinna tolliameti aruandmise järele tuli laewu Tallinna sadamasse: Aastal Wöeramaa laewad: Oma ranna laewad: 1870 . . 166 .. . 649 1871 . . 239 ... 830 1872 . . 301 . . . 787 1873 . . 321 . . . 792 1874 . . 513 . . . 953 1875 . . 434 ... 945 1876 . . 556 . . . 944 1877 . . 582 . . . 558 1878 . . 662 . . . 704 1879 . . 857 . . . 1065 Tollimaksu tuli sisse: 1870 .... 292,793 rubla hõb. 1871 668,773 „ 1872 .... 1,243,281 „ 1873 .... 1,520,333 „ 1874 .... 2,026,177 1875 . . . . 3,014,044 „ 1876 .... 3,273,978 „ 1877 . . . . 1,351,626 rubla kullas 1878 .... 3,214,861 „ 1879 .... 5,455,941 „ Wäljasmaale wiidi Tallinna sadamast aastal 1879: Wilja .... 2,213,308 tshetwerti, nähku ja karwu . 71,502 puuda, piiritust . . . . 528,985 wedro, konta .... 42,392 puuda, linu 419,370 „ kanepit . . . . 11,390 „ tubakut . . . . 3,441 „ papirossisi . . . 250,000 „ Linda laewameeste Selts on, nagu kuulda, omale "Wä laewa ära ostnud, kelle eest 40,000 rubla wälja on maksetud. Waimu liikumised. Läänemaale  on Rootsimaalt uued prohwetid sisse tulnud, kes seal suuri näitemängust peawad. Tulise kõne abiga panemad nad hirmsaid ja ilusaid unenägusi ja nägemisi ja muid luuletusi nii elawalt inimeste silmade  ette, et see mõistlik mees peab olema, kes nende ees meel külma merega- jääb. Lugu on niisama, nagu teatris näitemängul: meie teame wäga heaste, et inimesed,  kes meie ees mängiwad, need ei ole, mis nad näitawad, aga osaw näitemängija paneb meid nutma ja naerma, ning mõned nõrga närwustega inimesed langemad pealegi sagedaste õige haleda tükkide juures minestusse. Sarnane lugu on ka uue prohwetitega. Meile on nende tööst Läänemaal pea pitkemat seletust lubatud anda, mis wäga tarwis on, sest et meie nende tööd muuks ei wõi arwata, kui rahwa waimuharimise  takistajaks. Täna tahame ühest kirjast, mis meile meie kaastööline sealt saatnud, järelseiswa koha ülespanna. Tema kirjutab: „ Peale Lihawõte pühi käisin ma Kassani- Keskkülas, et uue prohwetide lugemise  tundi kuulda ja näha saaksin, mis ka korda läks. Paraku, seal nägin ma küll imeasju. Üks 17 aastane tütarlaps kuulutas näituseks oma lugemise sees, et ta kõikide inimeste südame mõtted teada. Nimelt wõida ta teada, kes õige ehk wõeriti südamega seda lugemist kuuleb, kus juures minu peale tähendas. Komedijandid  oliwad aga juba enne teada saanud, et ma umbusaldusega  nende lugemist kuulama tulin ja oliwad kawalalt noore 17 aastase tütarlapsele wahemeheks olnud, teda prohwetiks tehes. Siin rääkis tütarlaps, kuidas wiimne päew mitte enam kaugel ei olla ja kuidas maailm täielt Kuradi walitsuse all elada. Siis jutustas ta, kuidas ta esimese minestuse ajal üht koledat meest oma musta raamatu juures tulejärwe ääres näinud, kes teda järwe sisse wisata tahtnud, aga üks walge laps peastnud teda lahti ja wiinud ta ühe wäga ilusa koha peale, kus ta töiste lastega kulla ja hõbedaga ehitatud riidis kõndinud ja kus kõik lapsed rooside põesaste wahel ilusaste laulnud" n. n. e. Nii palju saadetud kirjast. See on igal pool sarnaste prohwetite kõne joon. Esmalt pannakse kuuljad wiimse'  päewa ja põrgu hirmsa piltidega wärisema, siis wiiakse neid nagu lapsi ennemuistese juttude iludusesse. Seal pannakse nende südamed paeladesse ja mõistuse tarwitamisest  ei ole enam juttugi. Waene lugu küll, et meie rahwa kaela ka weel see õnnews on tulnud. Riiast. Riia Saksa lauljad walmistawad ennast suure hoolega eestulewale laulupeule ette. Nii heaste syur kui weikene koor käiwad kaks korda nädalas  koos proowisi tegemas. Suur tulekahju on Riias hulk Kanepi kuurisi ja aitu ärahäwitanud, mille läbi 200,000 rubla eest kahju sündis. ! Kuuramaglt. Mõisnikud, keda auustada ja Bakhuuseni mõisade pärisherra Baron Aleksander von Dorthesen ära ja maeti teda 13. Aprillil  tema soowimise peale Deeselni Läti surnuaiasse maha. Temaga on üleüldse von Dortheseni sugukond  ära lõppenud. Nii heaste see Baron Aleksander von Dorthesen kui ka tema isa Karl von Dorthesen, kes 1876 omas eluaastas ära suri, oliwad oma mõisade talupoegadele tõsised isad ja heategijad. Üks heategu käis töise jälgedel. Näituseks on need mõlemad paronid oma mõisade Bakhuuseni ja Deeselni talupoegadele nende talukohad kõige metsaga ühes läbikaudu  10 rubla eest wakamaa ära päriseks müünud, walla koolidele maad ja metsa kinkinud, ning peale talude müümist kõik walla waesed oma kulu peal ülespidanud.  Herra Baron Karl von Dorthesen on armastuse  pärast oma rahwa wasta terwe elu-aja otsa üksi seda willast ja poolwillast riiet seljas kannud, mis tema talude perenaised oliwad kudunud ja kedranud, ning tema poeg Baron Aleksander von Dorthesen on ise ilma hinnata «allakirjutaja ametit pidanud, et wallal kirjutaja kulud tagasi jääksiwad. Nende mõlemate  möisnikute elu oli järjeste Legusi awaldanud, mis täis oliwad ligimese armastust, iseenese ärasalgamist,  õiguse püüdmist ja armu. Nagu öeldud, on nende kahe mehega von Dortheseni sugu otsa lõppenud  ja nende mõisad on nende lähemad sugulased, Baron von de Roop'i sugukond, pärinud. Seesugust mehi, nagu need kaks kadunud mõisniku oliwad, leitakse  küll wäha, ja sellepärast on mõista, et neid kõik ümberkaudne alam rahwas silmameega hauda saatis. Nemad tundstwad ennast aga omas iseäralises elus wist wäga õnnelikud olewat ja nende mälestus jääb igaweste auu sisse. Peeterburgist. Keiserliku Majesteedi Keiser  ina termis on wiimaste sõnumete järele jälle pahemaks  läinud. Haiguse awaldused on raskemad olnud ja Kõrge Haige jõud on wähenenud. Peeterburgi Saksa Anna kogudus on lahkunud  õpetaja Nõltingki asemele 20 healega 25 healest  Jaani koguduse kiritherra Freifeldt'i omale õpetajaks mäletsenud. Poolamaa kindralkubernär Grahw Kotzebue on ennast ametist lahti wõtnud ja tema asemele Wilna kindralkubernär kindral-adjutant Albedinski saanud. Wilna kindralkubernäriks on Grahw Todleben nime- tatud ja tema asemele Odessa kindralkubernäriks kindral-adjutant vön Drenteln. Keiserlik Majesteet on Eesti-, Liimi- ja Kuuramaa kubernäri herradele, riiginõuuniku Poliwanowi,  kammerherra Baron y. Uexküll-Güldenbandti  ja riigi salanõuuniku von Lilienfeldi herradele  oma Kõige Kõrgemat rahulolemist awaldanud. Uus koolide minister, riigi salanõuunik Saburow  on 4. Mail oma uue ameti enese kätte wõtnud. Sisemiste asjade minister, riigisekretär Makow pidada tänawu pitkema teekonnale minema, et riigi seestpidiste kubermangude olekut ise oma silmaga  ära wõiks näha. -- Tänawu on suur sõawägede ettetoomine, Maiparaadeks nimetatud, 3. Mail olnud. Sellest paraadest on 22,000 meest ja 116 suurttükki osa wõtnud. Rahwast oli ütlemata palju waatamas. Kella 12 ajal tuli Keiserlik Majesteet ratsa sinna, Tema seltsis mitu sada kõige ülemat pealikut, nende seas ka K. K. Suurwürstid Konstantin ja Michael oma poegadega, Meklenburgi pärissuurhertsog ja töised  suured würstid ja kindralid. Nagu suuretükki mürin oli hurraa-hüüdmine, millega sõawäed ja pealtwaataja  rahwas Keiserliku Majesteeti teretasiwad. Kella kolme ajal oli paraade lõpetatud. Wene saadik Prantsusemaal, würst Orlow, on 1. Mail jälle Peeterburgi linnast Pariisi tagasi läinud. Berliinis on ta ka würsti Bismarki ja Saksamaa  keisri jutul olnud. Kui praegune Zensuriwalitsuse ülem, riigi salanõuunik Abasa, Rjäsaanist lahkus, kus ta seiemaale  kubernär oli olnud, jäeti teda suure auuga jumalaga. Seal olewat salanõuunik Abasa linna saadikutele  ütelnud: „Minu püüdmine uues ametis saab järjeste selle peale wälja minema, ajalehtedele Võimalikuks  teha, et nad wabalt riigi tarwitustest rääkida  wõiwad ja seda kaaluda, mis „eest" ja „wasta" on. Trükitud sõna elustada ja edendada, ajalehtedele  ja kirjandusele wõimalikuks teha, et nad omale täie Wene elu seest materjali wõiwad wõtta, teadusi nõnda koha peale seada, et nad ilma takistusteta oma tõtt wõiwad kuulutada see on minu programm, mille järele ma omas uues ametis saan käima." Moskwast. Raudtee rongis, mis Peeterburgist Moskwa sõitis, läks 3. Mail üks asjadega täidetud wagong põlema, kus 500,000 rubla eest reisijate omandust ära põles. Warshauist. Rohutirtsud. Neid loomi on 2. Maikuu päewal suurtes parwedes nähtawale tulnud,  nii ahnelt wiljapõldude peale langedes, et põllumehed  meelt ära on heitmas. Kalugast. Wang Koslow, kes wangihoone ülewaataja ära oli tapnud, sai 7. Mail kohtu otsuse järele kaagu peal poomise surmanuhtluse alla heidetud. Kaukaastamaal on mõnes kohas nii hirmus näljahäda, et inimesed ennast rohust toidawad. Üks kott rohtu maksab 3 rubla. Elajaid sureb nagu sääski ära. Riigiwalitsuse poolt on üks miljon rubla nende näljahädatiste heaks antud, ja pärast weel 500,000 rubla Kõige Kõrgemalt kinnitatud. Borissowost. Seal suri hiljuti Juudi naisterühmas  ära, kes 115 aastat wanaks oli saanud. Tema laste ja lastelaste arw on 200 hinge. Jelissawetpoolist. Hirmsast teust jutustawad Wene ajalehed. Armeenialane Mirsa, kes Jelissawetpooli  lähedal elas, oli nii häda sisse langenud, et oma peret enam toita ei jõudnud. Omas meeleäraheitmises  lõi ta kirwega esite oma naise ja neli last surnuks ja kargas siis ise põlema ahju tulesse, kus ta ära põles. Wõeralt maalt. VrantMMlmalt. Mässajad töömehed, keda Lõuna- Prantsisiemaal mangi wõetr, ei ole sugugi mitte kõik töörahwas. Sellest on ära tunda, et üks sala komitee töörahwast paljalt oma abiriistaks tarwitab ja ülesse ässitab. Hispaaniamaalt. Madriidis on praegu suur konweiMW pärast, kus nimelt selle üle nõu peetakse, kelle warju ehk kaitsmise alla Marokko riik peab jääma, sest temal on kolm isaliku sõpra: Hispaania, Inglismaa ja Prantsus. Marokko saadlkute  eestwedaja on Sidi-Mahomed Wargah. Peaaegu kõikide Cüroopa riikide saadikud wõtawad sellest konwerentsist  osa. BuliMrilH» -.Bulgaaria Muhamedlased teewad  mässamist, nii et söaminister ise ühe suurema söawäega „rööwlite" wasta Silistria ja Warna wahel wälja pidi minema. Türaimaalt. Adrianoovoli jauskonnas on ametliku  otsusejärele ajast saani 2000 mõrtsuka tööd tehtud, ning igal korral on mõrtsukad Muhamedlased  olnud. Kirja wastused. 273) Btuä. S. T—s. Täname wäga. Oleme wäga wähe muutnud. 274) G. W. M—s. Ei olnud nn pitkalt wõimalik. 275) G. D. H —s. Täname kõigest südamest. Saame ka seda kirja wõimalikult pea tarwitama. Teie küsimisi saame omas lehes ette panema. 276) A. J. H—n. Ct Rõuge õpetaja tzahn Aleksandri-kooli wastaline on, see on igal pool tuttaiv. Mis Teie tema jutlustest ja elust ütlete, seda ei oie wõimalik trükki panna. 277) J. S. P—s. Oma küsimiste peale Kalendri kohta olete meie kuulutustes juba waStust leidnud. 278) A. W. P—s. Olge terws oma sõnumete eest. Saame neid omaS kirjas koolidest tarwitama. 279) J. P. W.-T —s. Teist jutustatud lugu on küll wäga naljakas, aga meie ei julge teda enne trükkida, kui pääkohtumees ja wallawanem leda alla kirjutawad. Isegi on mõista, et meie neid nimest üksi oma teada jätame.