kohe tuid. Ltar,alandad olnud olla tule, Mei saadud süült loomi ivülja lasta. Tule surma on saanud: 2 lehma, 3 siga, sa 70 lammast, 30 lammast oliwad nende omad, aga 40 teistest peretest. See talu on karjamaa ääre paol, selle läbi suhtunud karjamaalt tulles ka palju küla lambaid senna lauta. Õnneks juhtunud teised kariloomad kaugel heinamaal olema. --n.— Niiast. Sala piirituse wabrik. Minewal  pühapäeival kel 10 ohtu leidsiwad Riias aksisi ametnikud ja politsei teendrid, Mõskma alewis Juudi Elias Zinzkini wabriku päal „spiritusc mabriku" ja ka mitmed waadid, nris spiirituscga täidetud oliwad. See leide sai kohe juuresolijate poolt protokolli üles wõetud ja kohtu otsuse  alla antud. Kkllzenis, teatab Majas Wesis/ suri mõne nädala eest ühe rikka mõisniku poeg, tudeut R. v. Pistolkors, ja maeti suguwüsa keldrisse maha. Tal oli kahekordne kirst: sisemine tinast, wälimine puust. Puu kirst aga oli mitmesuguste metalli ehetega ehitatud, mis kullaks mõis arwata. Ühel homikul leiti keldri uksed lahti murtud, margad oliwad sisse tunginud ja kirstu ehted, tina ja pleki wigurid, ära miiuud. Nad oli ivad need asjad Riiga üha uurisesepale  miimid,? see ei mõtnud neid wastu ; alles siin uägiwad margad, et nad ennast jäledaste oliwad petnud. Päälegi sai politsei neid kätte ja nüüd ootab neid kui surnute riisujaid Siberi! Tänawu aasta umbes Märtsi kuus, oli Moskivast Berliin, Mõskma postkonturi  läbi 120,000 rubla saadetud, aga see raha ci jõudnud mitte Berliin. Nüüd sündis küsimine, kus see raha jäänud. Arusaadav? Olli, et see märgus missist Mõskma postkontoris ette tulnud; seepärast sai Mõskma politsei esimees hr. Esfeubach iseäranis palutud, seda järele väsimist õige suure hoolega jubmada, mis ka hr. Esfeubach tõesti on teinud, sest praegu on kaks M. posti ametniku hrd. Mahvmski) jaKetschndow  selle süüliseks armutud ja nende käest 80,000 rubla kätte saadud. Nimetud politsei  ametnik, on mitu kuud järgimööda mitmes isesuguses riides salaja nende kahe mehe järele malmauud ja tähele pannud, ct nemad ikka uhkemalt elama hakkauud ja ikka igas amalikus paikas rohkem raha wälza annud kui see enne nende sisse tuleku  järele on sündida wöinud, kui asi nõnda kaugele küpsiuud, et need kaks posti ametniku M... ja K... kinni taban ja kohtu üle kuulamise alla auti. Wäljamaalt. Csropk polmka teemas pole mgupi sclgenud pole aga ka rohkem pilmcs, kui ...''.ah liia on meel Bukftarm assns laigu rirsu sa pole mitte wtimalik teada, mis iärgnüsed päemad aooraad. Kindral Kuu! o a r s on teatanud, e: ta enam kau.unine Bulgariase ei wõi -aäda za Zotlair teatas ta nimel ka iääl'e walitsesatcle , ct nende sodranscotmn mitte seaduslikuks ci ci tunnistata. mali:'ceu nemad mürstiks keda tabcs. Kade ahal aga on nüüd sobranjc Taani prinisi Vast demsri ära Wslitsenud. Aga ka seda malinuü. nõnda arwalskse, ei sa Venemaa masin mõnna. sest ct sodranjel seadusliku õigust pole, Vcne nõudmiste Wastn üht 'annan suurt asja ette wötta. sest Wcne Kencr sa rabwas on Bulgaarlased sa teistd Valtani TlaawZascd Türgi ikke alt peaünud. Ka Taani kuningas telcgram meeris Bulgaria walitsusele juba tema e i wõida asjade praeguse seisukorraga Walde m a ri mitelubada , Bu lgaria  sobrauje iv a l i ui i st w a stu  wõt t a- Prantsuse maalt. Kaks tähtsat meest on sääl ära surnud. Üks on Paul Bert, Tongkiui kindral-kuberner, teine on Rcguier, kellest Prantslased ütlemad, et ta Prantsuse maa omal ajal olla ära andnud.  Paul Bert on niinelt see mees, kelle läbi kõige rohkem sõda .Hiina ja Annamiga  tuli. See sõda on Prantsuse maale palju kahju teinud. Selle pärast nõuab üks osakond, et Paul Bert ci pea mitte riigi kulul maetama. Sellegi pärast on parlament 10,000 pranki matuseks lubanud  ja lesele armuleiwaks aastas 15,000 pr. Reguicr oli Londonis pesukoda pidanud  ja sinna elama jäänud, sest et ta Prantsuse wacnlastele kord salateed kindluse  ürawõitmiscks näidanud. Kunst ja teadus. Wusar, (haamer). KeS ei tunne mitte seda lihtsat tööriista! Kes maiks armuta, et selle juures ta midagi kunsti ja teadust marjul on! Lihtlabane see nimetatud  tööriist on ja selleks see ka jaab, nii mõtleb igaüks. Ometegi on meil üks puust tehtud wasar, mis mitugi „kopumehed"  imestades mõtlema ja küsima paneb : Kuidas see tehtud on? ehk: kuidas see on kokku pandud ja kuidas oleks oleks wöimalik seda ühest ära wotta? Wöi meel õigeni rahwa keeli ütelda; „Kuidas on selle wasaril mars taha löödud ja kuidas seda wasarit -vare otsast wöiks ära maita?" Need on mõtted, mis seda lihtsat tööriista näheS iga ühel peast läbi leunaivad.  Aga keegi ci taha ju hea meelega rumal olla, nagu ei teaks ta kuidas see tehtud ou, sellepärast tulewad arwainised: „See ivasar vii kuuslikult tükkidest kokku liimitud; siin on pund pressitud ja wenitud;  siin rai mägiwalda prnugitnd," ja kes teab mis meel muud. Need on kõik eksi arwamiscd. Meie anname oma tunnistuse  selle masari kohta: 1) et see mitte kuuslikult kokku liimitud ei ole; 2) selle juures ei ole mitte puud pressitud ega mõnitatud; 3) ci ole selle tegemise juures ka mitte mägimalda pruugitud. Selle masari keskmine tapp ja sipp on niisamma  walkus, kud selle kaks külje fippi ja tappi näha on. Kui «vasar ja mars lahus olekstwad, siis ou need misamma kunslikud kokku pauna, kui nüüd ühest ara Võtmine nae-a ou. Kes minnaks mõista saab. s»'.dke> str wasar tehtud cu. steamn-b omare järgmist anu niine : „ Alina allu lambapea, er ma mitte kobe stnm mlre paale ei rulnud." .llelj zndamast talwekuu ru. e st. ' e aasta, on see wasar Kurena S r last'" trükikojas näha. Igauks, kes tolmekuu tulen m -'v' aasta päälc ~Saarl st' : o'' !, stba meda tingitust, kui l"d.k st r. aga ta wälja arwab. kuidas see mu.st.l regiub on; selgemat teadust saab nimetatud trükikojast. Möndasugust. Hästi siditud. Viimse Preisi ja Rootsi sõja ajal. kui PreislascS Rootslastest  kõmasti löödud soiwad. salus kord üks haamatud Rootsi soldat mee! oma surma woodi päül üht mööda minejat Preislasi, et see talle omast pudelist ka natukene keelekastet annaks. „Seda pead sa saama, sõber," ütles see. Kui ta aga pudeli korki pänlt ära hakkas wõtma, kahmas kamal Rootslane ühe oinal käepärast seisma püstoli ja laskis teda ilma ette waatmata hea südamega Preislasi pääle lahti läks aga mööda. „Hüsti sihitud", ütles see, „sest kuul hukus just minu körwa äärest mööda, aga halmasti mõeldud selle pärast ci wöi ma sind mitte trahwimata jätta! -Waata, siin on pudel täis magusat miina, ja sa oleks teda kõik omale saanud ; nüüd saad sa aga paole sellest!" Selle pääle wõttis ta ise esiti ühe mehest lonksu pudelist, siis andis Rootslasele ja läks ise ära. Rehepapp oli hcrra wacsusest hoolimata rohkesti mõisarehest warastannd ja ühe koti rehe katase-ungaSsc ära peitnud, künni sala mahti saaks koju wiia. Wahe ajal aga juhtus herra rehe juurde tulema, lõi silmad ülesse ja katkist katust nähes õhkas ta waljusti: „Herr Gott, Herr Gott, was soll ich machen!" Rehepapp aga armas kuulwat: herra kott! herra kott! ja hakkas alandlikult paluma: „Andke andeks, anus herra, üks wakane kotike ongi sääl!" „To kohe ära ja tunnista kõik oma wargused ülesse, siis saad sa andeks!" käratas herra. Ja kohkunud rehepapp tunnistas kõik ülesse! Äraaandja palk. Jakob I. Schottimaa kunningas, sai ühel öösel omast onupojast Walter krahw von Atholist, kes trooni himmustas saada, äratapetnd. Äraandja  sai aga peagi oma töö eest Edinburgis  palga kätte. Tema pääle mõisteti kohut ja hukati järgmisel musil: Ta sai lahtise turu pääl kõige rahwa ees ühe posti külge seotud, kus temale üks raud kroon, mis järgulisi sõnu kandis: „Kunuiuga  äraaudja!" mis tules oli kuumaks tehtud, pähe pandud. Muidugi kaotas krahw selle kroonimise all oma elu, aga mis talle korra üks tähetundja ette kuulutanud  : ~ta saada ühe suure rahwa hulga ees kroonitud," oli sõnalt täide läinud. Leithammcl. Kõige wancm mees maailmas  oli meie ojal Amcrikas üks Jndiaulane  nimega Long Hide, kes alamas Kalifornias Real del Castillo liuna juures elas. Tema oli ZBB4 aasta lõpul juba enam kui 13t) aastat mana ja lõpetas oma elu iseenese tapmise läbi. 14. Detsembril  oli wäga külm ilm, st o"Ull puges ta oma urtsikusse, r-g- ee' tule ülesse ja wiskaS oma maga n.'e:c.. i si -st, misläbi tema urlsik põlema st' ne sisse jäi. Üks Nos? Ind : ? .st.s teda kull rustn rumsta aga . eeo us mägist talle stekst.ste tagtst tui teised apsi stestiimr). õlita ea..ee b" r ed saanud, m.iu.-est m. marsti ,e >e ..reie ara suri. M.m. st.. Judiau aus e.-.-' eea küttimisest ja ustu saagist, ta ost omas manas eas meel kange ratsutaja. Tema wancm poeg on juba isegi pääle IM aastat mana. Suremas ütles Long Hide, kui ta meel seda sõnumit oli kuuluud, ct „walged mehed" tahtmat tema isamaalt rc.udtee läbi teha e „Rüüd olen ina malmis surema l Ma olen küll ju kaua aega ilmas elanud. Minu terme suguharu saab pea minu järele tulema. Ma olen wastnud ja tahan jabikäikidest puhata. Tõtt ja nalja. Pime i a Walgus. „Mida karwa