nemad laulavad ja teevad palvet ja kaebavad kibedaste, et neid Jumal ja inimesed maha jätnud ja armu enam kusagil ci ole." Nii kirjutas omal ajal „Sakala" ja tema jutustamises ei ole midagi üleliia öeldud. Meie oleme ligidalt Reio walla olekuga tuttawad ja wõime omalt poolt järelseiswad kurwad tunnistused selle nurga rahva hädast juure lisada: Mu vald on waese maatüki peal ja kõrge rendi pärast on tema elu ammust ajast hädaline olnud, millest elawalt juba tema talupoegade  inetumad onnikesed jutustawad, keda ennema küünideks ja loomade lautadeks, kui inimeste majadeks vöiks pidada. Talupoegade rent oli seal kuuni minewa (1880) aaSta pooleni (1. Aprillini) 8 rubla taaldri pealt, mis kõige vähemalt kahe ehk kolmekordne on, kui meie selle peale waatame, kuidas rendi suurus on, mida seal lähedal leiame (näituseks maksawad kroonu Wõlla möisa mehed kolm rubla taaldri pealt). Aga minewa aasta kevadel tõstis Pärnu linnä"wMsüs"Reio walla talupoegade rendi korraga künni hirmus ütelda l 16, ka 17 rublani sawi ja, nagu öeldud, wähekaswataja maa taaldri pealt. Talupojad muidugi olid sunnitud ei wõinud nad ommeti kodumaalt wäljarännata need kõige hirmsamad rendi tingimised wasta wõtma, müüsiwad sellepärast oma wilja ja parema majakraami ära ning maksiwad poole renti, ehk küll wasta tõrjudes, 1. Aprillil wälja, nagu seda nende uued kontrahid pärisiwad. Suwel elasiwad nad magasi wiljast, sest oma wilja neil ei olnud. Küll reisisiwad talupojad ühest kohalikust kohtust töise, lootes sell teel määratu renditõstmise wasta abi saada aga kõik oli asjata. Warsti jõudis sügise kätte, temaga ühes sõudis ka uus häda Reio meeste kaela peale rendi töise poole tasumine oli käes ja ta kiskus nimetatud talupoegade käest linna kassasse kõik ära, mis neile nende põllud, andsiwad, kõik, mis nad suwel kõrwalise tööga ärateenisiwad. Õnnetumad ei raatsinud ennast oma wanemate kohtadest wälja wisata lasta, mis kohe oleks sündinud, nii pea kui rent maksmata oleks jäenud, ja sellepärast wõtsiwad nad nõuuks, parem kodu nälgima jäeda, kui üle kodumaa piiri wõera nurkadesse kerjama minna. Warsti pärast seda tuli ka walla magasi wõla sissepärimine. Et talupoegadel ei olnud, millega päritavat tasuda, siis kuulutas Pärnu kihelkonna kohus oksjoni kehva wõlgnikudele ja ähvardas kõik nende vara ära müüa, kui nad oma võlga välja ei maksa. Et aga oksjonite peal asjad odavalt ära lähäwad, siis arwasiwad talupojad paremaks aegsalt ise oma vara ära müüa ja nõnda viisi tafusiwad nad omad võlad ära. Nõnda astusiwad siis Reio talupojad ilma wilja tagavarata  talise elu sisse. KuidaS nad talve läbi elasiwad ja kuidas nad hirmsaste nälja surma hädaga wõitlesitpad, võib lugeja ise arvata. Meie omalt poolt näitame aga nii palju: Kui hädaliste olek juba üsna kirjuks oli läinud, siis nägi Reio vallavalitsus viimaks ennast walla wilja vara ülewaatamisele sunnitud olevat. See vara ülevaatamine oli kohtumehe J. Kaupmann'i ja volimehe J. Tamm'i hooleks antud ning sai 29. Juunil s. a. korda saadetud. Üks kurb ja hirmus asja lugu tuli siin awalikuks. Suu saadud ametlikust  teadustest, mis meil ülepea kõik teadupärast on, paneme / meie mõne siin ette. Uuetoa saunas elab Jaak Raadik oma i naise ja 4 weikse lapsega. Jõulu pühadeks on ta teu leiba -! teinud ja Lihawõtte pühadeks tmse,'kõigekMhe ajal ei maitsenud ta seda Jumala andi ja täitis oma kõhtu ainult kartohwlitest. 29. Juunil ei olnud Lal enam ei leiwa raasu ega kartohwlid kõik oli otsas. Seda nende ütelust tnnniStasiwad tõeks ka naabrid, kes õnnetuma perekonna olekut hästi teadsiwad. Tõme perekond, Jüri Must naise ja kolme lapsega, oli talwel, näljast waewatud, 6 nädalit pitkali maas seisnud. Näljast ärakurnatud perekonna isa ei wõi praegugi suuremat tööd teha ja kõik perekond peab tänapäini weel nälga tundma. Niisugust näljatseid perekonde, kellest paljalt kaks nimetpidi oleme nimetanud,  on Reio wattas palju. Niisama waene ja kurb on lugu mnde Reio walla perekondadega, kes Pärnu linna alewiku maa peal elawad. Järelseiswad numrid, mis 29. Juunil ülemal nimetatud ametlikul wara ülewaatamisel üles on wõetud, seletawad Reio walla talupoegade hädalist olekut kõige paremine ja osawamine. Kõiges Reio wallas, kus 19 talukohta on, on leitud kõigest tshetwerti rukkit, otre, '/,2 tshetwerti herneid, I°/,- tshetwerti tangu, 3 tshetwerti kartohwlid ja tshetwerti räimi. Ühes selle waraga on aga talupoegadel wõlga tshetwerti rukkit, tshetwerti otre, 642/3 tshetwerti kaeru ja 1064 rubla raha. Rendi raha maksab kõik wald kokku 2434 rubla 46 kop. 163 taaldri pealt. Liiwaku talus oli leitud kõigest V" tshetwerti rukkit ja '/12 tshetwerti räimi; muud midagi peremehel  tagawaraks ei olnud. Töised talud olid wilja poolest pisut rikkamad. Niisugune oli Reio walla talupoegade (saunameestest, kellel maad ei ole harimiseks ja keda Reio wallas elab, ei pruugi rääkidagi) olek doilja poolest juba 29. Juunil. Kui nüüd seda tähele paneme, et igal peremehel oma enamiste ikka suur perekond toita on ja et walla magasid juba ammugi tühjad on, nõnda et wilja kusagilt wõlgu saada mitte wõimalik ei ole, siis saame küll märku, kui suureks ja hirmsaks tõusis Reio walla puuduse häda Juulikuu lõpul, kui wili weel walmis ja põllu pealt kogutud ei olnud. Sell ajal wõis iga päew Pärnus näha, kuidas mööda linna uulitsaid koledaste ärakurnatud, katkend alusriietega kaetud inimesed salkade kaupa /hulkusiwad. Kurwal mul sammusiwad nad ühe hea inimese majast töise, silmapisaratega nuttes rääkisiwad oma wäetimaist lastest, mis kodu jäenud ilma leiwa raasuta, käisiwad nad ka linna walitsuse majasse.... nad oliwad Reio talupojad. Kõik nad oleksiwad walmis rõõmuga körwalist teenistust wasta Wõtma, niisugust teenistust aga wõis ainult, ja siiski weei Mitte igakord, naabruses elawa mõisnikude juures leida, kes «väga madala päewahmna annawad 10 kuuni 20 kop. lööpäewa eest oma leiwa peal. Ühe sõnaga ütelda, abi ja kergitust Reio näljalistele kusagilt silma ei paista. „Sakala" toimendusest ette wõetud annete kogumine näljalistele pidi warsti seisma jäema, sest toimendusel oli oopis wõimatuks tehtud andeid nende koha peale ataands. - Annete wastawõtjale, preestri herrä M. sai linna walitsuse poolest ametlikult edespidine wastawötmine ära keelatud. Nüüd aga on sügise juba käes; ühes temaga on ka ligi see päew, kuna Reio wald peab poole rendi raha linna walitsusele wäljaladuma, magasist wõetud wilja sisseandma, raha wõlad ära tasuma ja m. m. Aasta wiljasaak wõib wallale nende summade tasumiseks ainult weikse jaukese anda, siiski peab kõik äratasutud saama ja just peab Z Kuidas Reio talupojad oma wõlgade wörgust wälja rabelewad ja mis neist talwel saab näitab tulewik." MM. ««« dent H. Mrgenson on nüüd tältsa Pärnust ära "NnMekama läinud, kus ta oma kõrget ametit peab. H. Girgensonil oli Pärnus, kus ta seiemaale õpetaja oli, tema lahke ja pehme olemise pärast palju sõpru, mis ka selgeste wälja paistis, kui wiimast korda Pärnust  lahkus. Loodame, et tema juhatamise all korda saab minema, seda wahet ärakuStutada, mis wiimasel ajal üht jagu meie kirikherrasi ja kogudusi on lahutanud,  mille oleku all meie ew. Lutheruse kirik wäga palju kahju saab. Tallinnast. Tallinna wanaiboonest on jälle kolm VranLnmnn, J. Sack ja H. Rüttel, ära karanud. Jsetapja. Kadrintaalis leiti 9. Septembril mehe surnukeha üles, kes ennast puu külge ülesse oli poonud. Mees oli heas riides ja wõis 25 —30 aastat  wana olla. Tema nime ei ole seiemaale mitte teada saadud. J m e l i k o M ,Mvaler.PeobMer" jutustab numris lugu, kuidas seal linnas uulitsa peal päewa ajal 5 kurjategijat ühe herra kallale karganud, tema kõrist kinni hakanud ja teda riisuda tahtnud. Herra kisendamise peale on inimesed appi tulnud ja kurjategijad on ka kinni wõetud. See on üks kole tegu, mis käredat karistamist  tarwitab, aga imelik on see soow, mis „Revaler Beobachter" seda jutustades omalt poolt juure lisab. Tema ütleb, hädaste olla tarwis, politseile seda õigust anda, et seesugust kurjategijaid linnast wälja maale wõib ajada, kes täitsa rööwimisest ja pettusest elawad. Arwab Beobachter" et seesugused kurjateud maal wähem kurjateud on, kui linnas? Mis saaks „Revaler Beobachter" ütlema, kui meie soowiksime, et wallawanemad seda luba saaksiwad, kõik walla kurjategijad linna wiia ja seal uulitsale lahti lasta? Kas parem soow see ei oleks, kui seesugused kurjategijad, keS täitsa rööwimisest ja pettusest elawad, Siberimaale ehk sarnaste kohtadesse ära saadedakse? Meie arwame, et siin muud õigust tarwis ei ole, kui et meie kohtud oma kohust täidawad. l 5 ) Kyle toores tegu. «Revaler Beobackter" zMstab Tallinna türukaäluja aWW7 talunaist  turu peal töise koha peale käskinud minna ja kui naine mitte kohe ei ole läinud, löönud ta teda mitu korda oma kepiga rinna peale ja ajanud tema Vankri hobusega nii ettewaatamatalt töise koha peale, et wankri telg katki on läinud. Meie kuuleme ka muialt palju kaebdusi, et inimestega, kes maalt midagi kaupa linnade turu zieale wiiwad, et nendega uuemal ajal seÄ uued seadused nüüd walitseda, wäga kahetsemise wäärt kombel ümber käiakse, nii et mitmed inimesed sellepärast maalt oma kaupa enam sugugi linna turude peale ei wii. Nemad müüwad selle kauba ennema maal ümberkäija ülesostjate kätte natukene odawamalt ära, km et omale meele pahandust ja tusku linnast lähäksiwad tooma. Selle läbi saawad aga linna rahwas palju kahju, nimelt ka kaupmehed, sest kui müüja oma raha linnas sisse wõtab, siis toob ta ka oma poe-kauba linnast koju, müüb ta aga omad wõid ja muud asjad maal ära, siis ei hakka ta natukese poekauba pärast linna minema, waid ostab, mis temal tarwis on, maal olewa poodidest. Linna rahwas peaks juba oma enese kasu pärast selle eest hoolt kandma, et inimestel, kes maalt turule tulewad, mingisugust kaebdust ei oleks, rääkimata sellest, et seda juba meie kaasinimeselik kohus nõuab, pahandust ja ülekohut keelata. TMMYMM, MMKM Neist kahetsemise wäärt segadustest, mis Jõhw: lähedal olnud, jutustasime  juba lühidelt. Meile on meie ustawatest kaastöölistest  kaks kirja nende segaduste kohta tulnud, kellest lühema kirja siin awaldada tahame. Kiri on nõnda: „Meil siin Tallinnamaal Jõhwi kihelkonnas ja K. wallas wõttis mõne kümne aasta eest selleaegne  kuus kõige paremat talukohte walla maadest ara, mille peale ta ühe karjamõisa ehitas.  Tänawu suwel laseb praegune mõisa omanik mullamaad kruntidesse panna ja wõtab V- külamaadest mõisa külge, nõnda et mitu peremeest oma majadest, milles juba nende mammate wanemad on elanud, peawad  lahkuma. Sinna juure tuli meel, et mõisa walitseja W., kes maamõetjaga külasse tuli, talupoegadele,  kui need seadust appi lubasiwad kutsuda, ütles: „Teie seadus ei maksa ühtegi, seadus on s—, teil ei ole mitzki seadust, Weneriik on langemas ja langebgi :c." Walitseja teutas weel jõleda sõnadega riigiwalitsuft,  mis siin mitte ei julge ülesse kirjutada. Selle läbi saiwad talupojad nõnda pahandatud ja wihale ärritatud, et nemad walitseja ja maamõetjale ütlefiwad: „Kui meil seadust ei ole, siis on meil jo rusika õigus meie oma maid mõeta ja ärawõtta ei lase." Kui mehed siis wangi pandi, läksiwad naised  hulgana wälja ja keelsiwad maamõetmise ära. See riiu-asi on praegu weel seletamata ja pooleli." Baltiskist. See weike linnake seisis pühapäewal 30. ASWM ajal ujus uhke sõidu-laew ühe soomuSlaewa saatusel Baltiska lahe peale. Mastis lehwis kuninga lipp ja pea kõlas sõnum läbi linna, et sõidulaewa peal keegi wähem ei oleks, kui meie armastatud Keisri-Proua ise, oma kõrge wanematega Daani Kuningaga ja Kuninga-Prouaga. Daam kuninglik sõidu-laew „Danebrõg" ja soomuslaev)  „St. Thomas" asusiwad Pakrisaare ja juuremaa  wahel ankrusse ja nagu tuule tiiwul lendasiwad sõnumid, et meie Suur Keiser pärast lõunat Danzigist tulles ka Baltiski lahe peale jõuab, siin Oma Kõrget Abikaasat ja Kõrgeid Wõeraid teretab, wiimastega jumalaga jätab ja Keisri Prouaga ühes Peeterburgi tagasi sõidab. Kell 6 kostsiwad kõrge mere poolt suurtüki  paugud ja ajasiwad kõiki rannale ja sadamale, kellel see iialgi wõimalik oli. Uhkest libises suur sõidulaew  „Dershawa" ligemale, tema järel soomuslaew „Zarewna" ja nüüd teretas neid „St. Thomas" omalt poolt, kõlamast terasest suust. Baltiski sadamast sõitsiwad  aurulaew „Dwina" ja mitmed paadid linnawanematega  ja töistega, kes Riigi-Jsa, Tema Kõrget Abikaasat ja Daani kõrget Kuningapaari ligemalt näha igatsesiwad, ehk kellel koguni lootus oli, neid teretada tohtida, lahe peale wälja. Pea oleks selle juures õnnetus juhtunud. Üks neljast mehest sõutud paat, milles linnapää Demin ja piiriwahi kapten von Brückner  istusiwad, sattus „Dershawa" ratta alla, sai jault purustatud, langes mett täis ja kõik kukkusiwad merde. „Dershawa" pealt saiwad aga abi-köied neile kätte wisatud ja kõik saiwad peastetud. KuidaS meie kuuleme,  on Baltiski linnasaadik ja Põhja-Ameerika konsular-Lallitaja  G. Kalk peastmise juures wäga tegew olnud ja on Keisri Majesteedi poolest ühe „Dershawa" abi-köie mälestuseks kingitud saanud. Kõrged Wõerad pidasiwad Baltiski lahe peal lõunat ja kaua weel särasiwad  laewatuled läbi pimeda öö. Kella 10-ne ajat lahkusiwad Daani laewad ja pärast seda sõitis ka MN armastatud Kõrge Walitsejapaar koju poole. Nad on 1. Septembril heas terwises Peeterhoowi jõudnud. Baltiskis oli peale nädalise püha ka weel kahekordne töine püha. Lahe peal oliwad Kõrged Wõerad ja peale selle sai Keisri nimepäew pühitsetud. Linn säras siis ka nii uhkes tuleehtes, kui jõud kandis, ja rannas oli noor rahwas tõrwatündre põlema pannud. Soomemaalt tulewad jälle hirmsad sõnumed, et seal Abo kubermangus hunt ühe lapse ära söönud. Laupäew 10. Septembril läks nimetatud kubermangus Wirmo kihelkonnas Waldola külas aastane poisikene  metsa karja waatama ja ei tulnud sest käigust enam tagasi. Wanemad läksiwad otsima ja leidsiwad kauase waewa järele lapse puruks kistud ja poolele ärasöödud surnukeha metsast. Ehk küll mitmed inimesed ligikaudel  metsas töös oliwad olnud, ei olnud need poisikesest  midagi appihüüdmist kuulnud. LapS oli wist keeletumaks ehmatanud, kui kuri loom talle kallale kargas ja teda metsa wedas. Niisuguste hirmsa lugude juures peaks küll wäsimata kurja metsaliste wasta üleüldist ärahäwitamise ajamist käsile wõetama. Peeterburgist. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh ja Suurwürstina Maria Pawlowna on 6. Sept. wõerale maale reisinud. Põllutöö ministeeriumis on 13,000 rubla seks antud, et selle raha eest wõeramaa kariloomi  ostetakse, millega oma maa weikseid paarituda, tahetakse. Liiwimaa rüütlikogu oli Wene ajalehe „Golos'i" peale laimduse pärast kaebdust tõstnud, aga kohalikud kohtud on seda kaebdust puuduwa tunnistuste  pärast tagasi lükanud. Moskwast. Esimest lund on Moskwa linnas juba 9. Septembril sadanud. Moskwa suur näitus saab, rägu Keiserlik Majesteet käskinud on, tulewal aastal 16. Mail alustama ja 15. Septembril lõppema. Sellel näitusel saab palju õppida olema ja meie seltsid, nimelt põllumeeste seltsid, saawad aegsaste selle peale pidama mõtlema, kuidas saadikuid, kui ka mitmel seltsi peale kokku, sinna wõiwad saata.