wöiks pidada, ja kasu oleks walla kaes. See mees, kes saadust tunneb ja seda täidab, sellesse ei puutu kohtu nuhtlus, ja suur oleks tema aun oma walla rahwa ees, kui tääda on, et ta selle ametile walmistatud  - läbi katsumisel kõlblik leitud oma ametit sääduslikult ja wiisipärast toimetab. Seda, mis siin talitajast ütelnud olen, maksab ka walla kirjutaja kohta. Kirjutaja  peab ka tubli mees olema, sest tema peab walla omandusega kordust pidama ja iga küsijale, suurema kui wähema, asja üle otsust andma. Sellepärast ei pea mitte üks kõik olema, kes walla kirjutajaks saab. Siia ajani on mitmes kohas wabatniku mehed kirjutaja ametit pidanud, sest ei oleks midagi wiga, aga kui niisugused ülekohtuste  kõppudega walla omandusse puutujad,  nis ei ole nende käest midagi kahju tasumist saada. On wanemad elus, siis on maja ja mõned wäärt asjad nende päralt; lehm ja lambad on naise omadus. Niisama  sugune lugu on ka kebwa talunikuga,  kellel pääle raudwara palju omadust ei ole. Sellepärast oleks üks kallis nõu, kui seda ka tähele pannakse, et kirjutajaks üks mees walitakse, kes oma elamisega heasti korda saab; kehwamatel ja wabadikudcl  pcaksiwad käe mehed olema. See nõudmine ei ole mitte ilma asjata, sest see on awalik, et walla kirjutajatest küllalt on pettust leitud ja sagedaste on see ikka walla kahjuks jäänud. Ka kooli hariduse ja tundmiste poolest peab walla kirjutaja tubli mees olema. Ajalehtede kuulutamises  oleme küllalt leidnud, et kus Suurelmaal  iial walla kirjutajat otsitakse, sääl on ikka nõudmine: Tal peawad head tunnis- tused ligi olema." Häid tunnistusi pcaksiwad  ka meie Saarlased omade kirjutajate käest nõudma, ning sellepärast oleks jällegi  soowitaw et mehed, kes kirjutaja ametit tabtwad saada, saaksiwad läbi katsutud, ja neile omade tundmiste järele tunnistused antud. homme tahan ma teile selle rättiku kohta anda.'' Ilmetest mõista, et need seletused, mis lauljanna tohter Langelle teisel pääwal andma vidi, teda uudis himmuliseks tegimad.  Tema laialine ja rohke töö, mis ta! enne ikka rõõmu ja meele head oli teinud, oli tale nüüd tüliks ees, sest palju baizere waatmas käimine, mida ta enne ridi lord.: unuma, keelfinmd teda hommiku nmra lauljanna Hianetti juure minemast ja neid räauun masw wõtmast, mille kohta süda kannammal: rnksus. Siiski olimad need raiune juures käimised omal kohal ka vead. unu: «ai Ml, kuidas ta ise ütles, ?uu'.uu u,u üu.nutti üle räägiti, wõib olla. ei :a ka ta iseäranis armukesest laulu-urauua-:  üüü'ruiP M ehk teist tääda sa:. lauljanna üle kcbitas igamees õlanukke. seda tared amme mõisteti ta Ae kohut, m.ra rAciem rabwas selle üle oli, et nii kaua:ska mccl midagit selget täädust tema leu üle rabwa sekka ei tulnud. Tema keen.jae missugusel kuulsal laUljanual, kes juures ilus ja kaheksateistkümne aastane su. neid mitte ei peaks olema? tema kaetiejad wLZvifinmd temale kõik ja wnnmad tema Male kõik sugu pahad laimtu'e  ken.er: kobtlaicmad ütWwad: Nõnda käik ikka niimguste immcNe Ksi. Tema ü'arud rlimcd mures ja kartfiwad tema auusaeiu ja kuulune ette emm, kui tema Waene tüdruk! mõtles tohter Lange ja wõttis nõuks meel hoolsamini tale abiks olla. Laulujuhatajast tääti mähe. Tema oli kolm weerendi aasta eest B. linna tulnud,  oli omale wõeraste majas Portug  a l" ühe toa üürinud, elas sääl üksikult ja waiksestc. Ta näis ennast laulu tuvide andmisest ja laulu muside komponeerimisest elatawad. Suurem jagu pidasiwad teda üheks iseäranis  meheks, need aga, kes teda ligemalt  oliwad tundma õppinud, leidsiwad teda maga mõnusa olewat ja mõnigi muusika  sõber oli wõeraste majas Portogal'is aega miitnud, et seega tema ilusaid kõnelemist  muusika üle'kuulda saada. Ka seda pandi tema juures tähele et taga asjad mitte üsna õiged ei ole, sest tema jätta naesterahwa laulu hooletuse sisse ja põlgada seda koguni, kuna ta ometi suure Vaimustamisega meeste hääldest ja meeste kooridest rääkida. Temal ei olla ülepea mitte ühte hcat tutwat ega sõpra, - tema olemisest lauljanna Bianetti wastu ei näita keegi midagit täädwad. Kaubanöuuniku Bolnau leidis ta ikka meel haiglase ja woodis olewat; tema nähti wüga «aha rõhutud olewat ja'sonis karuse  ja wärisewa häälega niisuguste asjade üle, millega tal enne midagit pole tegeolnud.  ÄNW olla ühe hulga saadule raamatuid oma juure kogunud, mida tema suure hoolega järele uurida: tema proua ütles, et ta olla K läbi neid lugenud ja sagedaste kurwalt Shka«ck ja Udadlenud. Tema luu tükid olnud iseäranis neist, kes ilma süüta hukka mõistetud ja tema ütlenud  tohter Lange'le, et nende kohtu otsuste sees olla ühel elu armasta j alhca  troost, sest siis, kui protses kümne ehk enam aastaid tuurib, mõib ilmsüütus palju kergemine walge ette tulla, kui siis, kui täna pääle hakkatakse ja homme üles puuakse. Lauljanna Bianetti, kelle jäuks nüüd tohtril üks tunnikene üle jäänud oli, oli kurb ja mahamuljutud, kui ei oleks öhtegi troosti enam maapääl tarwis. Tema silmad oliwad tumed, pidi wist palja nutnud  olema, haaw oli imeks panemise wäärt hea; aga tema ihuliku rammu ja terwise juure tulemisega, näitis tema hinge rahu ja termis ära kaduwat. „Ma olen kaua aega selle üle järele mõtlenud," ütles tema, „ja lertsin, et teie armas tohter, imelikul wiisil minu saladused  wõikslte wälja saada. Ma ei tunnud  teid enne mitte; ma tunnistan, ma täätfi waewalt, et B. linnas üks tohter Lange elab. > a praegu, kus ma ühe ainsa napsuga nii õnnetumaks olen jäänud, saadab Jumal mule teiega ühe nii osawötja ja isaliku sõbra." Meiu Bianetti," wastas tohter, „arstil on mitme moodi juures enam teha, kui käe soont katsuda, haawu kinni siduda ja rohtuft kirjutada. (Järg jääb tulema.) Isamaalt. Ülem kiriku wöörmündriameti poolt Maapäiiwale ette pantud aruandest rahwakooli olcmiseüle kirjutatb Kuresaare nädalileht järgmisel wiisil: Kooli olemine Saaremaal on kolmes mööda läinud aastates kuunis heasti edenenud. Edasi püüdmine rahwa ja koolitajate poolt ei ole mitte laita, nõnda on ka üleüldiselt üks röömustaw koolis käimise kaswamine tunda olnud, iseäranis weel sääl kirkondades  kus ära raisatud kooli püäwade  pääl üks säätud trahw oli ja sisse sunnitud sai. Siiski jääb korraliseks koolis käimiseks weel paljugi soowida ja see praegu nimetatud korratu koolis käimine  on üks neist peatakistustest, mis koolide kasuliku edasiminikut ära keelab, niisammuti ka kölblikude kooli majade puudus; aga kõige suuremaks takistuseks (palju ülem nendest) on weel koolitajate wähe palk. Ka selle poolest on asi paranenud.  Kõige päält on selle eest hoolt kantud, et puuduliste koolimajade asemele uued, praeguse aja kohased ja kõlblikud on ehitatud saanud, kus juure mõisaomanikud priitahtlikult ehitus- materiaali on annud- Nii on siis wiimasel kahel aastal 10 uut ruumikat koolimaja ehitatud saanud ja nimelt Kihelkonna kihelkonda 6, Kärla, Kaarma ja Karja igase ühese üks ja ka Elme Sentraalkool on uue kooli maja saanud. Siiski näitab enam kui 26 koolimaja ehitus hüdaste tarwis olewad. Seda ei tohi ka mitte ütlemata jätta, et Saaremaa mõisnikud ja Saaremaa koolikassa terawalt on püüdnud abi andide läbi koolitajate palkasid paranda. Siiski pole selle asja seis weel mitte soowitud kohal ja ei ole see praegune palk nende nõudmiste wastu midagit, mis ühelt tublilt koolmeistrilt nõutakse. See on ka ilma kõhklemata see sage koolmeistrite wahetuse ja nende seas täieste haritud meeste puuduse  põhjus. Nõnda on praegu 149. ametis olewaist rahwa koolmeistritest paljalt 24 Kaarma seminari läbi teinud, 118 on kihelkonna, 2 sentraal koolides oma haridust  saanud ja S on omad tundmised ilma koolita omale korjanud. Kooli oleku parandamiseks on ka kooli kassa wiimastes aastades mõjumalt ja õnnistusrikkalt tööd teinud; ta on koolmeistrite  palkade lisaks 800 rubl. wälja annud, ja ka kooli majade ehituseks raha annud. Karjast. Meil siin Saaremaa nurkas wastu Hiomaad pole küll iga kord uudist kõnelda, sest praegus on üsna seisaw aeg inimeste hulkas. Aga õnnetusest pidin sule täätama, mis nüüd nende heitlikude ilmade läbi Soela wäina pääl sündinud. Nädala paari eest wiidi Lougo mõisast heina Hiiomaale, milledest 3 koormad wäina  täitmiseks merese jähid. Nüüd 7. Webruaril tuli Pammana kroonu metsawaht  Hiomaalt kodu poole, ilma õnnetust ette arwamata. Wersta 3 wõi 4 Saaremaale  tulles õhtu 10. ajal katkes jää ja