K. walla suurps on 17 atra. Selle «alla orjuse maa peal on teesid teha: «.Postiteed .... 4 wersta 221 sülda; d. Kiriku ja mõisa wahe teesid, kelle seeS kaks jõe silda on ligi 10 sülda pitkad . . 18 werSta 265 sülda kokku 22 wersta 486 sülda. Nende teede tegemiste juurde on läinud aastal 1880 all pool nimetawd päiwi ja raha: hobus» Talwel posti tee peale tähised (teemärgid) pandud Aukude tasaseks tegemine ja kewadine rookimine 96 Lume ree wedamine posti tee peal . . 16 Kewadine tee tegemine . . . . . 252 84 Silla parandamine ...... 3 2 KreiS-maamõetja küit posti teel... 6 2 Wersta posti asemete laud .... 1 50 Posti tee uue jagude mõetmine... 3 84 Wersta postide paigale panemine . . 2 2 Wersta postide wärwimine .... , 1 50 Sügisene tee tegemine uue tee jagude peal, kus kruusa auk 4 8 wersta kaugel . 372 84 kokku 658 354 3 Kiriku teede peale talwel kruusa wedu, kruus 4 künni 9 wersta kaugel . . 930 Tähiste panek 14 Wersta postide wedu...... 9 Wersta postide tegemine ja wärwimine 4 25 Kewadine lume rookimine .... 184 Sildade parandamine 18 6 Kewadine tee tegemine 184 184 Tee ülewaataja wöörmündre härra küit, 4 Uuest tegemine . ' 22 Jõe silla parandamine 15 4 Wersta postide paigale wedu ... 5 4 Sügisene tegemine ...... 184 184 Lume rooymine 18 Wöörmündre härra küit .... . 2 kokku 1387 584 4 24 Posti tee tegemine siia juurde . . 658 354 3 kõik kokku 2045 938 7 25 „Ku? meie need 2045 hobuse ja 938 jala päewa raha peale arwame, kõige odawama hinna alla: üks rubla hobuse ja 50 kop. jalapäew, siis on maksnud K. teede tegemine kõik kokku 2521 rubla 25 kop." o. Peale selle on K. wallale Tartu maakohtu kreis-Mamõetjast 2 wersta 409 sülda ilma tegematta G. metsa teH Htje, näidatud, mis wald (1880) meel ei ore teinud." Nõnda see rehknung, Weebruaril 1881 tehtud. Ta ei olegi suur, ei tule kaht rublatki taadri peale; mõnes wallas tuleb ta 2 künni 3 rubla taadri peale. Ta ei ole ka koguni täieline: walla ammetmeeste ülewaatamise  päewad ja käsuandmise päewad puuduwad; teede kaugus wallast puudub, sellega ühes edasi tagasi sõitmise ülesandmine, mis neis waldades hädaste tarwiS  ülesse anda on, kes 20, 30 ehk koguni 40 künni 50 Versta wallast kaugel on; lume rookimine ehk on K —S ilma hobuse püewadeta sündinud, muial sagedaste  mitte, hobustega sõideti tee juure, hobused konutasiwad  jäise ja lumise tee ääres rookimise ajal, hobustega  sõideti tagasi päewad oliwad hobuse päewad;  küla waheSte teede tegemine on koguni nimetamata  jäetud, mis päiwi tarwitawad, ehk neid küll selle peale palju tarwitada ei wõi, sest et mõisa wahe teesi palju teha, ja sellepärast aega üle ei jää. Olgu nüid K. walla teede tegemise rehknungist ka mõned kulud wälja jäetud, selge on et K. wallal aastal 1880 wähemalt 2500 rubla teede tegemiste peale maksta tuli kui palju tuliwad K. mõisal mõned palgid, mis mõisa metsast sildade tarwis wedada lubati,  maksma, kas 25 rubla ehk koguni 2 rubla 50 kopikat? Rehknungi peale on parem postitee ja kirikutee  enne igaüks iseäranes raha peale arwata ja siis alles kõik kokku wõtta ühte summasse; sest nemad ei ole jo ühesuguste seaduste alused. Teede tegemise tüli lõpeb otsa, kui teetegemise kohused suurte põllupidajate ja weikeste põllupidajate peale ühte wiisi saamad ära jautatud ja siis raha eest teha lastakse. Poliitika ringwaatus. Praegusel silmapilgul näitab Wene riigi sisemine poliitika tegewus wõerates maades uueste kadedat meelt nägewat, nimelt sellepärast, et Wene riigi sisemine poliitika ja ryhpaDte elukorra parandamine tõsisel isamaa  armastusel ja ainult Wene riigi kasu nõudmisel sünnib, kuna mõned „head" ehk, kurjad naabrid lahkemeelega  näeksiwad, et wõerast haputaignat nagu kulda peaks ostetama ja üleüldist riigi kasu üksi sell teel nõutama, kuida naabril ja tema sugulastel kasu kotti jookseks. Iga riik peab aga ise oma heakäekäiki ja kasu ülemaks pidama ja oma ukse eest pühkima, ning seda teed käib praegu Wenemaa seespidine poliitika meie Isaliku Keisri ja tema töötegijate juhatuse all. Inglismaa kodune poliitika elu on nende liri segaduste läbi lõpmata kare ja kaks parteid, «vanameelsed  lordid ja nende leiwateendrid, kes aina oma kasu pärast inimese sugu- ja isamaa kasu iga päew leemelusikasse  ära uputakfiwad, ning töiselt poolt jälle wabameelsed ühes Gladstoone-ministeeriumiga, kes üleüldist  isamaa kasu nõuawad ja inimlikumaid seadust need kaks parteid sõdiwad seal wabal sõnal ja kirjal iga päew enamiste küll tuhandele korrale jälle uueste sellesama asja kallal, kuhu eile oliwad jäenud: Aga edasi nihkuwad asjad seal ometi, sest wabameelse Gladstoone  ministeeriumi käes on ohjad. Prantsusemaal kaswab Gambetta wõimus uueste, ehk küll tema oma parteilistega weel hilja mitmes asjas löödud sai. Garibaldi surma leinatakse ka siin, ehk küll wana kuulus «võitleja weel oma wiimsel  eluaastal, tänawu, Prantsuse riigile Tunnise pärast waenu nägu näitas. Hispaanias hakatakse suure hoolega Türgija  Hommikumaa asjadega tegemist tegema. Nagu näha, ärkab seal maal uus eluwaim üles. Itaalias teeb nende kuulsama isamaa wõitleja ja Itaalia rahwa ning riigi ühendaja Garibaldi surm palju liikumist, leinamist ja osawõtmist ülemate ja alamate juures. See mees on praeguse Itaalia ühendatud  riigi looja ja isa, sest tema wahwa ja imeliku isamaa armastama meele, tegewuse ja wõitluse läbi on Itaalia ja Sardiinia riik, kus üks rahwas elab, ühendatud ja Roomq linn päälinnaks saanud. Nii kaua, kui iial Itaalias kellelgi isamaa wasta süda tuksub: ei unustada Garibaldi nime, ja ka muial ilmas, kus inimeste armastusest iial juttu on, ei ole seesama mees mitte wiimaste hulgas. Tema elu oli tormine; aga Andel ja mis ta püüdis, oli isamaa kasu. Saksamaal on Keisril poja poeg sündinud ja meie Keiserlik Majesteet ristiisaks palutud. Austria-Ungrias sünnib pea iga päew asju, mis ühele hea ja töistele paha on: sest sealne poliitika, nimelt kodustes asjus, peab nagu laewukene Ungarlaste, Sakslaste ja Slaawlaste wahelt läbi purjutama, kus mitte terawa Mjude puudust ei ole. Sakslaste keelel ja. meelel näiUb aga Austrms pässe jo pärast lõuüale ja mõnes kohas rohkeste õhtule jõudnud olewat. Griwoshia mässamine on wisa lõppema, ja kas see tuluke iial saab puhas kustuma, kes teab seda. Türgi ja Egiptuse poole waatawad jälle kõikide silmad Eüroopast: seal on midagi käigis, mis, kui suured riigid ühiselt waigistada ei suuda, wäga ühe tulepurtsawa mäe sarnane näitab olewat, mis ehk kõik Wana maa ilma põlema wõib wisata. Ka.Kreeta saarel on sealsel rahwal, nii hästi Muhameedlaste! kui Kristlastel Türgi wasta rahutu meel maad wõtmas. Pea kõiges Türgi riigis on ühes Egiptusega rahutu lugu walitsemas, ehk küll sõatuli weel awalikult ei saa lvitada. Omalt maalt. Wiliandis. C. R. Jakobson': perekond tahab, nagu kuuleme, C. R. Jakobsoni haua-kabeli nurgakiwi 14"'" Juulil, see on tema õntsa sündimise  päewal, panna lasta. Kingitusi selle auuga ehituse  peale hakati juba matukse päewal andma. Tartust. Eesti Kirjameeste Seltsi kolmandama selle aasta koosolekust, mis 3. Mail Wanemuise Seltsi majas peeti, anname mõned tähtsamad sõnumed. Seltsi juhataja  abipresident I)r. Weske tuletas koosolejatele, keda saal täis oli, meele, kudas minewal koosolekul suure waimustusega Keisri Majesteedi sündimise päewa pühitsetud  ja Selts Keisri Majesteedile õnne soowimise telegrammi julgenud saata ja andis siis teada, et Keisri Majesteet Liiwimaa kuberneeri herra läbi tema kõigealamate  tundmuste awalduste eest kõigearmulisemalt tänada käskinud. Kui kõneleja Seltsile selleks õnne oli soowinud, laulsiwad koosolejad suure waimustusega palwelaulu „ Jumal Keisrit kaitse sa!" Koosoleku juhataja tuletas siis meele, kudas ta Januari kuu koosolekul Seltsile seda lootust wälja rääkinud, et sellel aastal sarnatseid haawu nagu mullu Seltsile mitte karta ei tulla, ja et Selts nõnda suurel sammul edenenud, et ta Weebruari koosolekul tuhandama  liikme wastuwõtmisest hõisanud. Kuna aga Selts sellest rõõmuhõiskamisi hüüdnud, olnud tema president, ilma et Seltsi liikmed sellest õieti teadnudgi oleksiwad, surma-woodis ohkamas. Kõneleja rääkis siis C. R. Jakobson'! surmast, tema käsulistest raamatutest, mis meie rahwa-koolisid töise kõrgema järje peale tõstnud. Eesti Kirjameeste Seltsi ja rahwakoõlide valitsuste kohus olla, C. R. Jakobsoni tänada. Ta lõpetas oma kõne Kanapää neiude armsa telegrammi ettelugemisega,  mis koosolejatele nähtavalt head meelt tegi ja troosti andis. Telegramm oli nõnda: „ Soovime  õntsa presitendi Jakobson'! vaimus vahvat viljarikast  tööd Eesti vaimu viinamäel edasi ehitada! Seltsi liikmed Kanapää neiud." Kui uusi raamatuid oli ette pandud E. R. Jakobson'! „Kolm isamaa kõnet", teine trükk, Eesti Kirjam. Seltsi toimetuste nummer 56 ja J. Jung i „Läti Hendriku Liivimaa kroonika ehk Aja raamat", esimene ja teine vihk, Eesti Kirjam. toimet, nummer 57 ja kui seminari-õpetaja J. Kurrik, kihelkonnakooliõpetaja  Johannson ja vr. M. Weske teaduslikka kõnesid oliwad pidanud, sooviti Seltsi poolt, et presitendi  valitsemine saaks ette võetud. Pitkema läbirääkimise  järele tehti seda. Presitendiks valiti Eesti keele lektor Dr. M. Weske, tema asemele esimeseks abipresitendiks õpetaja ameti kandidaat Hugo Trefsner ja teiseks abipresitendiks seminari-õpetaja J. Kurrik. Wäga tähtis oli siis Eesti Kirjam. Seltsi kassahoidja härra G. Sachs'i ettepanek, mis ta eestseisuse nimel tegi, see et Selts omale ise maja muretseks, sest nagu tänagi jälle näha, ei mahtuvat Seltsi liikmed, Wanemuine  ruumidesse mitte enam ära. Maja tulla aktsiate peale asutada. Tema olevat selle asja poolest oma sõpradega juba rääkinud, kes lubanud aktsiaid võtta, ehk küll mõned neist Seltsi liikmedgi ei olevat. Selts kiitis rõõmuga ette võtmist heaks, andis eestseisusele Voli, tarvilist ette-valmistamise toimetusi käsile võtta ja mitmed Seltsi liikmed kinkisiwad 16"° või 5° rubla kaupa raha ehk andsivad omad nimed raha summa suurusega ülesse, mis siis aktsiate peale Seltsile anda kui paras aeg tulnud. Eesti Kirjameeste Seltsil on küll saali vaja, kuhu ligi tuhat inimest sisse mahuvad.  Kaunis ruumika Wanemuise saali mahuvad koosolejad Novembri kuust saadik liig vaevalt. Kõik see talv oli jo sant tee. Oleks näituseks Januari kuu koosoleku ajal hea tee olnud, siis oleksivad muist liikmeid tõeste välja jääma pidanud. Peale selle on Seltsil kambrid vaja raamatu-kogu ja vana vara üksikud asjad jauskondade kaupa seatud, paigale pantud saama. Mineval koosolekul ja sest saadik on vana vara wäga palju kokku jooksnud ja kui veel eestseisuse plaan tema kogumiseks saab avaldud, siis saab teda nii palju kokku jooksma, et suuremaid ruumisid tõeste vaja tuleb. Wana vara sisse tuleku aruanne saab, nagu kuuleme, edespidi avaldud, sest koosoleku lõpul oli aja puudus. Pangu siis kõik Eesti Kirjameeste Seltsi sõbrad Seltsi pesapaiga ehituse asja tähele ja tehku lahkeste iga üks, mis temal hea asja toimetuseks iial võimalik teha on! Jõudsaste teeb tööd ja lähäb edasi meie Eesti Kirjameeste Selts, aga koguni töine lugu on töise, vanema Eesti kirjanduse Seltsiga Tartus, Õpetatud Eesti Seltsiga (gelehrte estnische Gesellschast). See Selts ei näita suuremat midagi teha võivat või tahtvat ja on sellepärast hakanud poliitika moodulist asju taga ajama. Minevases koosolekus, päev enne taevaminemise püha ei tulnud seal, Tartu Saksa lehe aruande järele, peaaegu muud midagi ette kui poliitikat;  teaduse sõnu pruugiti küll ka, aga sisu ja pea-asi oli Balti poliitika Eesti rahvuse vasta. Sellest ei taha meie praegu laiemalt rääkida, vaid võtame paljalt ühe mõtte sealt välja näituseks Tartu Saksa seitungi järele „kaeband Dr. Kreutzwald üleültse selle üle, et Eesti kirjandus tagurpidi minevat.  .. . Eesti kirjandus olla viimsel ajal väga wähä edendatud,... pea aegu paljalt viletsaid ümber - panekuid olla Eesti raamatu kaupluses olemas" j. n. e. Selle vasta kuulutame meie omalt poolt rõõmuga: Eestlastel on juba palju häid raamatuid, Eestlastel on kirjavara ehk literatuura, Eesti kirjandus on viimasel  ajal jõudsaste edenend. Kümme aastat on Eesti Kirjameeste Selts tööd teinud, kümme aastat kasvanud, ja mitu kümment raamatut ilmutanud, enamiste häid käsulist kooli raamatuid; vr. Kreutzwald ise. kadunud C. R. Jakobson, J. W. Jannsen, vr. Weske J Lill, J. Tülk, J. Jung, Mar Põdder ja teised on peale nende mitme kümne nimetatud raamatu bulaa tublisid kirjatöösid valmistanud; kuue aasta eest oli meil paljalt paar seitungi Eesti keeles, nüüd aga on neid mitu, nende arv on kasvanud ja nad on sisu ja vormi poolest paremaks minemise teel. Mõnest aastast saadik ilmub juba umbes sada raamatut aastal Eesti keeles, nende seas suur osa kui ka teiste rahvaste raamatutega võrdleme - häid kooli raama-