nad igal poolel nii kangeks on läinud, et ka wägewamate inimeste kast nende solgutamiseks liiga nõder on. Wenemaa  poolest wastatakse, et Wenemaal õigus olla oma sõcawäega omaiS piiretes teha, mis tahab. Selle õiguse üle et ole muidugi kellegi! kahtlust, aga kui hirm suureks ja asjad kardetawaks lähemad, fiis ei pärita wiimakS palju õiguse sõna järel. Wene lehed kinnitawad nüüd nagu ühest suust, et Wenemaal sellest küll ei olla, kui Prinz Ferdtnand sunnitud saab Bulgariast ära minema. Kronstadti lahed on nüüd täitsa kinni külmetanud,  ka Britnewi aurulaewad on oma fõitufi Keonstadti ja Oranienbaumi wahel seisma jätnud. Peterburgist sõidetakse  saanides Kronstadti. Rostowist Doni kaldal. Ühe Moskwa lehe sõnumi järel on Rostowi linnakassast 25 000 rubla ära waraõtatud  wõi ära pillutatud. Kohtud on seda paha asja läbi kuulamas. Siberist. Ametlikkude aruannete järel pidiwad Näärikuu  1. pääwal 1886 Irkutski ja JeniSseiSki kubermangudes  ja Jakutski maakondas peale 110,000 ärasaadetud inimest olema, ei olnud aga rohkem kui 42,000. Antud tmmiSte peale oliwad 20,000 inimest luba saanud tööd otsima miuna, 48,000 oliwad ära kadunud. Lääne- Siberis on ära kadunud wangide hulk weel suurem, seal on iga 100 hinge pealt 67 hinge puudu, kellest keegi ei tea, kuhu nemad saanud on. Weruõist. Selle kuu 5. pääwal on WernöiS ja ümberkaudu jälle kange maawärisemine olnud. LlnnarahwaS  on omale talweks küll juba häda-majad üles ehitanud,  kaS aga selle kõikuwa paiga peale uueste linna ehitada julgetakse, see on ikka weel küstlaw. Põllutöö ja majapidamine. Ümberkäimine noorte warSsadega.  Uks Amerika põllutöö leht wastab ühe lugeja küsimise peale selles asjas : ,See on üks tähtjas küsimine.  Uhe warsaga piab niisama mõistlikult ümber käidama,  kui ühe lapsega. Teda piab tõeste kaSwatama ja kaswatamine piab algama, kui wars meel noor on. Esiteks  piab warsa tallitaja teda oma ligemale harjutama ja tema usaldust omale teenima. Uks kolm kuud wana wars raiub iga kord. kui midagi kardab, ja kui tema seda mõni kord teinud on, siis on tema jäädawalt rikutud ja on üheks kardetawaks loomaks saanud. Warsa ligi ei pilaks iialgi mindama, ilma et temaga räägidakse ja iialgi et piaks warSsa ehmatama. Iga ligimtnemise juures piaks warssa silitama, jalgu üleS töstetama, liikmeid õerutama.  suud lahti tehtama j. n. e. Sukkur teeb imet ühe warsa juures; mõned tükid, taskust antud, õpetawad looma sõna kuulama ja peremehe järel tulema, kas ka tuppa. Aga seda maiust ei pia iialgi ärritates jälle ära wõetama." Heinte ise-sütitamine. Selle suwe lõpul kirjutab pWürtembergi Põllutöö Nädalileht", et Würtembergis  ja Baieri Allgäue maakondas mitmes paikas hooned,  kuhu wärskeid heinu sisse weetud oli, järsku põlema läinud, nenda, et ka igakord loomi peasta ei wõidud. Enne naersiwad ka harjunud põlluperemehed selle üle ja ptdasiwad heinte ise süttitamist ennemuistseks jutuks, mida kogemata ehk ka kurja käe läbi tulnud tulekahjude wabandamiseks tarwitata, nüüd aga wõida ka kõige misamad  wastarääkijad aru saada, et heinad ennast tõeste ise sütitada wõiwad- Enne tulnud nendes maakondades sagedast  seesugust ise-sütitamist ette, nimelt puuduwalt kuiwatatud  hädulise juures, kuna teistest heintest seda wäga wähe kuuldi. Sellepärast wõib arwata, et sel aas- tal midagi oli, mis selleks nähtuseks iseäralist põhjust andis. Rohke rammutamise läbi saab raSwast ja peenet heina kaswatatud, mida ka palju waremini niidetatakse, kui enne, ja sel aaStal oli heina-tegemine hea ilma läbi Peter-Pauli-pääwa ümber pea lõpetatud, kuna weel 15 aasta eest seda pääwa heina-aea hakatuseks arwati. Jaanikuu esimesed nädalid, kus heina-tegemist hakati, oliwad  selged ja wilud, ja sagedast tuli ette, et wärsket heina mis wilul Lehekuul omas kaswus takistatud oli ja kuhu Jaanikuu hakatuses weel palju peenikest all-rohtu juure kaswis, pool-toorelt sisse weeti, mis läbi hein küünis käärima  läkS. Palamaks minemine wõis ehk ka Heina- ja Leikusekuu kuiwa õhu läbi kosutud saada, mis süütamist ja põlema minemist ette walmistaS. Selle läbi, et heinategemine  takistamata ja lühikese aeaga malmis sai, läks kõik saak korraga käärima, mis iseäranis suurt palamust sigitama pidi, teiste aastate kohta, kus kokkupanemine sandi ilmade läbi sagedast takistatud sai, üksikud kokkuwedud fiis ka wälja higistada ja jahtuda wõistwad. Waadatakse üht seesugust heinakogu läbi, fiis näitab see just nagu süte mii! wälja. Allpool ja ääri mööda on heinad korralised, keskpaiga poole läheb kõmmutamine ja põlemise hais ikka suuremaks, künni wiimane fisu täitsa sütekS saanud, kanget tule-haisu wälja õhkab ja kergest ka kuumama hakkab, kui tuule-õhk külge peaseb. Kui see kuumaw kogu asjadega kokku sattub, mis kergest põlema lähemad, nagu näituseks puudega, fiis on pea leek taga ja kõik hoone läheb põlema. Nenda oli üks taluperemees augu oma heinte sisse uuritsenud, et näha saaks, kaS heinad keskelt ehk palamaks läinud. Teisel pääwal oli küün põlemas ja sai suure waewaga kustutatud. Tuule õhk oli läbi augu liikuma hakkanud ja süfistatud heinu leekama puhunud. Kui heinu wälja kandma hakati, fiis oli järges leek taga. Ligi pooled heinad oliwad taieste süteks saanud. (Järg jääb tulema.) Uued raamatud. Kaks uut raamatut, mis Jõulu - kingitusteks wäga sündsad on, on jälle meie filma alla tulnud: ,Üürikene ja wäga kallis Armn-Aeg, Rootsikeelest ümberpannud J. Nymann; Tallinnas H. Mathisen'i kirjadega trükitud 4886", ja Hiiglaste Ärawõitja, ehk Wõiklemine, mida kõik peawad  wõitlema, Zngliskeelest Rootsikeelesse ja fiis Eestikeelesse  ümberpannud J. Nymann; Tallinnas trükitud H. Mathiesen'i kirjadega 1887"; mõlemad M. Thomberg'i  kuluga. Mõlematest wõime tunnistada, et need Ewangeliumi maimus üles pandud on. Wiimane kiri on jutu kujul ülespandud, tähenduse-sõnal juhatates, kuida inimene oma himude ja teiste wigaduste wasta, kui tugewate  waenlaske wasta wõitlema ja neid ära wõitma piab. Sellest kirjast piame, nagu enne ühest teisest tulusast  raamatust ka, kahetsete? mitte läites ütlema, et tarwitatud Eestikeel natuke,uuemeelisem" on, kui meie seesuguste kirjade kohaliseks piame. Kirja fisu kohta see jo ei mõju ja meie soowime mölemile lahket wastawõtmist rahwa poolest. Kõige wägewama rõhuga tähendame aga nende Jutluste  peale, mida Eestimaa kirikuõpetajad Nisst kirikuõpetaja  E. Bruhns'i toimetusel, selle kiriku-aasta algusel, s. o. estmesekS Khristlaste-tulemise - pühaks, iga Pühapääwa kohta on wälja andma hakkanud. Esimest katset selles joones tegi kuulus Saksamaa Keisrikoja kirikuõpetaja Dr. Stöcker, iseäranis nende tööliste heaks, kes ka Pühapääwadel aega ei saa kirikusse minna. Meie kodumaal küll seesugust töölist palju ei ole, aga selle asemel on meil wäga palju inimest,  keda pitk tee ja mitmed teised takistused korraliselt kirikus käia ei luba. Nende heaks hakkas Helme kirikuõpetaja  Bebse wiimasel aaStal seesugust üksikuid jutlust igaks Pühapääwaks wälja andma, on seda suure õnnistusega  teinud ja mitmed waefemad perekonnad, haiged, wanad, wigased ja teised, kes koguni mitte ehk keS igatahes  kirikusse ei pease, on neid nii suure rõõmuga waSta wõtnud, et need neile juba üheks elu-tarwitusekS saanud on. Siiski olla see töö, mida kirikuõpetaja Behse oma peale wõttis ja tmuwufega tallitas, selleks aastaks seisma jäänud. Selle wasta ilmuwad nüüd esimesest Khristuse-tulemise-pühast saadik Nisst kirikuõpetaja E. Bruhns'i osawal toimetuse! need Jutlused, enamist Eestimaa  kirikuõpetajate algustööd, kindlas Ewangeliumi waimuS  ja wäga selges ja aSjakohaliseS Eesti rahwakeeles. Need maksawad aastas 60 kopikat ja saamad igakS Pühapääwaks  ja teiseks kirikupühaks kätte saadetud. Neid tellitakse Eestimaa Synodi trükimaja tallitaja herra E. Fricke, juures Tallinnas. Mitte tungiwalt küll ei wõi meie Eesti rahwa tähele panemist nende , JutluSte" veale juhtida. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist, Jõulukuu 14. pääwal . Lord Churchill kais Laupääival herra von Giers'i juures, kes pärast tema juure tuli. Täna sõitis Lord Churchill oma abikaasaga Gatschiuasse. Parisist, Jõulukuu 7. pääwal: Bessanyoni linnas pidaS Kuningriiklaste erakond suurt koosolekut, milles Kuninga waliksuse-plaan 2000 hinge suure kogu ette pandud  sai. Ka ,Jsamaa-liiga" uus Präfldent SanSboeuf  on oma ameti maha pannud ja Fery des Clands on tema asemele walitud, ElsasS-Lothringi maid Saksamaa  käest tagasi pärima. Anarchistlaste lehed on jälle wäga wthased Saksamaa peale. Kohtud Saksamaa poolt on suure hoolega seda paika läbi waatanud, kus soldat Kaufmaun ühe Prantsusmaa küti maha laskis, on leidnud,  et need kütid tõeste üle Saksamaa pinna käinud ja et Prantsusmaa kohtute protokollides selle aSja üle palju waletatud on. Nüüd kardawad need lehed, et Kaufmann süüst lahti mõistetud saab ja ärritawad juba tagawaraks ette. Wilson'i ast läheb jälle pahemaks. Üks Baron Cohn, keS ennast Wenelase ütleb olema, ja kolm teist, kes ennast auutähtede kauplemises Wilsou'i asjotallitajad olnud, on wangi pandud ja ka Wilson'il olla seda oodata. Rumäniqs on nöuu wasta Wene piiret kindlaid linnast kindlamaks ehitada. Major Boteano on Brüsselisse saadetud,  selle asja üle kuulsa kindluste-ehitaja, Kindral Brialmont'i nõun paluma. Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Roman Kukke. Ernst Steinberg,  Marta Karkmann, Paulme Trau, Aleksander Saks, Annette Laurberg, Gustav Reinberg, Richard Pawcison, Eduard Pernamtigi, Liisa Warler. Susanna Kurasson, Rosalie JlweS, Nikolai Wirgepu. 8 aulatud: Juhan Watso. kiwiraiuja, ja Anna Jaanson. Jaan Uus, pileti soldat, ja Anna Kroon. Maetud: Heleene Benkson, Joosepi n. 65 aast. Leena KunaSto, 64 aaSt. Matilde Eichman, 2 aaSt, Saan Lipstal, töömees, 48 aast. Kristiine Galaltjanow, 63 aast. Jaan Ollew, otst. underohwitser, 70 aast. Roman Kalde, 2 aaSt. Mya-Waimv kirikus. Ristitud: Annette Rosalte Aipuk. Ida Johanna Puura. Maetud: kaupmees Heinrich Ruwal, 42 a 3 k. 28 P. w. Üks surnud sündinud poeglaps. AvWvFvso Iö»io AsiköKL 1837. Trükitud Lind? vr?'i Piiri >tt IllMüS jo illiuga» H»eterSurgi Kingakaupade Mechamka-maörikute Setts kuulutab sellega, et tellimised kingakaupade peale herra Leopold Neuscheller l kätte Peterburgisse saata on. Peale selle Piab fee Selts wabriku hoones Mwadui kanali aares 130 uht smkaaplase laagrit kiliksnguste meesterahwa, naesterahwa ja laSte kingakaupadega ja müüb sealt kauplejatele ka weikestes kogudes wabrikn hinnaga aga ainult puhta raha eest. Wabrim hinna-ara (Prcis-Courant) saadab wqbrik ilma hinnata ja posttrahata katte. Simkaaplase laager Peterburgis Obwodm kanali ääres M. Balti wakshalli ligidal. Teadaandmised. XXXXXXXXXXXXXiXiXXXXXXXXXXXXX Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesti mss-lilhi» Ksleniltl eh? Töht-raa«at 1888 Hind: 5 kop. aasta peale 100 tükki Ä rbl. 5O kop. 1000 tükki 15 rbl XXXXXXXXXXXXXiX!XXXXXXXXXX)«X üht Saksakeelt rMilvat naesterahwafl. kes keeta oskab, otsitakse Laia-uulitsas nr. 63 (43). korter nr. 5. Tallinna lnnlmeski saab odawaste rendi peale antud. Lähemat teadust annab C. Wilken, tuuleweski kõrwal. Praega trükist ilmunud ja raamatu kauplustes  saada: Hiiglaste Ärawõitja ehk Wõitlemine mida kõik peawad wõillema. Hind SS kop. Wäga öpMk ja lõbus lugemine iga ühele iseäranis Lastele Jõuku-kingituseks  passitaw. Kes müüma jauks rohkem korraga väljaandja käest wõtawad, saamad kõrged protsentid Mk. Thomberg  i juures Laia uulitsal Nr. 17 T l i n.n aS. AW- Seal on ka Mitmed töised head raamatud  Hulga wiisi saada. Järwamaal, Amöla kiMkondas, Malti raudtee ääres, on mitu IM-Wi miiüa.° Maad on kruntis. Hind SV —8V rubla dessätin. Teadust annab Lehtse mõisawalitsus.