, kallis Sõber l Seletage meile oma unenägu ära: kelle üle »piab sits rahwaS walitsema?" Meie et tea, kaS meie stin Mirmalise" häbemata keelekandmise üle ennast pahandama, woi tema rumaluse üle hirwitama piame. Meie ei ole jo siin Eesti rahwast  ega ühegist teisest rahwast rääkinud, waid oleme demokratlikkudest  wooludest ülepea rääkinud. Miks wasetab  »Wirmaline" stin oma lugijatele midagi ette? Et neid woolufi ülepea on, seda teab jo igaüks, ja et need meie rahwameeste lehtede läbi ka Eesti rahwa sekka ulatawad, seda oleme meie näitanud. Eesti rahwas ei ole mitte nii rumal, Eesti rahwas ei ole mitte demokratlik,  seda oleme meie ikka selge sõnaga kinnitanud, ka wee! selles kirjas mitu korda, mille üle ,Wirmaline" siin karjub. Meie olime kirjutanud: „Tasane kosutamine teatud ja tuntud pinna peal on Aristokratlaste püüdmine, kes siis ka elle erakonnaga kokku langemad, keda hoidlasteks nimetakse." ,Wirmaline"  seletab: „Tallinna Sõbra järele on tema hoidlaste põhjus see, ,et kõik wana alalt piab hoitud saama, kuna hoidlane rah,waõ  selle eest hoolt kannab ja kindlaste selle poole hoiab, ,et riigiwalitsuse poolt tulewad uuendused ja seadused oma ,täie Mõju sisse wõtwad astuda ja täidetud piawad saama." Siin on tükike meelesegadust ja tükike rebase-saba. Kui hoidlased ,leatud(jja tuntud pinna peal wad", kuida hoiawad nemad stis »kõiki wana alalt*? Kosutamine on jo ükS liikumine, mis uut manast wälja sigitab! Ja see truuw meel wasta, mida Mirmaline" stin rebase-sabaga ainult oma „meeste" omanduseks püüab kirjutada? Jälle peidab ennast see leht oma sala-mötetega ühe kalju taha, mida meie kõik auustame, aga rebase-saba paistab wälja. Mis „Wirinaline" ülepea truuwusest riigi waõta kirjutab,  see on kõik rebase-sabaga kirjutatud ja seda peame arutamata jätma, kuuni aeakäigu koid wiimase karwa seesuguste  rebase sabade küllest närinud on. See aeg saab ka tulema: „Aeg kõik asjad lõpetab Jumal ikka armastab!" Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Leilllsetuu 15.pääwal. Bulgaria asjad kipuwad aealehtede lugejatele igawaks, neile aga, kellel sellega tegemist on, wist kibedaks minema. Prinz Ferdinand, keda köit Guropa lehed ikka weel nenda nimetawad, kui tema ennast tüll ise juba Meie, Jumala armust ja rahwa tahtmist mööda Ferdinand 1.. Bulgaria Würst" nimetab, on Filippopelist Sofiasse, Bulgaria pealinna,  tulnud ja on kõnet pidanud, milleS tunnistab, et Sultan ülewalitseja on ja ülepea neid sõnu omas esimeses kuulutuses, mis Bulgariat riigiks oma käe peal tunnistawad, teisiti seletada ja jahutada püüab. See ei näi aga palju aitama ja nüüd arutatakse koguni, et selle kuulutuse wahel, mida tema Bulgaria keeles rahwale saatis, ja mida tema kui tülkkirja suurriikidele saatis, mõni wahe olla. Bulgarlaste  ees olla Prinz Ferdinand Bulgaria wabadust palju kangema rõhuga kuulutanud, kui suurriikide ees. Seda pannakse  temale muidugi wäga pahaks ja kinnitatakse, et seesugune afi koguni mitte ühe Würsti kohaline ei olla. Kõik suurriigid  on Prinz Ferdinandi minemist Bulgariasse ühel meelel umbseaduslikuks tunnistanud. Saksamaa Konsul on oma lipu maha wõtnud ja sellega näitanud, et Saksamaa selle uue Würstiga diplomatika aSju tallitada ei taha. Teised riigid ähwardawad ka omad Konsulid ära kutsuda. Sultan olla koguni ühe kirja saatnud ja selles Prinz Ferdinaudile  nöun annud wõimalikult pea Bulgariast jälle ära minna, aga Bulgaria Ministeriumis olla nõuuks wõeseda  käsku täitmata jätta. Wenemaa ja Türgi walitsuse wahel olla koguni juba nõuupidamised olnud, mis järel Wenemaa sõealaewu Burgas'e ja Warna lahedele, Türgi walitsus sõeawäge Jda-NuMeltasfe saatma piaks, künni Prinz Ferdinand taganenud ja BulgariaS seaduslik kord asutatud oleks. Ka Saksamaa poolt olla Sultanile seda nõuu antud, aga tema seda wist küll ei tee, ja Wenemaa ei saa ka oma laewu wist mitte saatma. Keegi ei usalda peale hakata, sest esimene püssipauk wõiks kergest kõiki Europat kihisema panna ja seda wastatamist ei taha keegi oma peale wõtta. Inglismaa poolt antakse siis ka Prinz Ferdinandile nõuu kindlaks jääda, sest suurriigid waadata kahtlase ja kadeda silmaga üksteise peale ja see anda temale küllalt aega seal juurduda. See oleks wist õige küll, olekfiwad  Bulgaria kodused asjad kordas. Seda et ole need aga mitte. Ministerium astus tagasi, kui Prinz Ferdinand senna tuli, kuida see niisugustel suurtel pööri-aegadel ikka on, sai aga walttud Würsti poolest tagafi kutsutud ja Stambnlow  pidi Minister Präfidenttks saama, on aga tagajärel jälle taganenud ja teistest et taha keegi sel kardetawal aeal seda waStatawat ametit oma peale wõtta. Mitmed linnad ei olla weel walitud WürStile mandunud ja sõeawäe keSkis hakata nukker meel Prinz Ferdinandi peale suuremaks kas- wama. Rustshukkis on koguni öösel wasta selle kuu 4. pääwa püsfirohu-torni põlema pauna katsutud, mis aga täitsa korba ei läinud. Ikka on siiski üks weikem torn tuulde ja üks wahisoldat rewolwriga maha laStud, kes enne surma weel üles anda suutis, et mõned mehed pitkas riides seda teinud on. Kurjategijate juhatajaks saab üks Jakobson  peetud, kes mõne aea eest Bukarestis Rustshuki Präfekti,  Matow'i, peale laskis, teda wäga raskest haawas, stis põgenes ja peidupaika leidis, nagu mitmed teised Bulgaria  kurjategijad seda ka leidnud ou. See mees olla nüüd salamahti Rustshutti tagasi tulnud ja teist seesugust „isamaa-mehi" oma ümber kogunud. Bulgaria põgenikud, kes Peterburgis elawad, on Priuz Ferdinandile ühe wäga wiletsas Ladina-keeles ülespandud telegrammi saatnud, milles temale wiimase aasta Leikusekuu 9. pääwal meele tulekarvad,  kus Würst Aeksander sala-mäsjajatest öösel kinni wõetud ja Bulgariast wälja wiidud sai. Noorel Würstil on siis wist muret küll, aga temal näib ikka rohkem julgust olema, kui esiteks arwati. Paljad sõnad, olgu need ka nii karmid, kui iganes tahawad, ei saa teda wist Bulgariast peletama, weikemad seespidised mässamised wist ka mitte ja suurtükkide  kõnet ei ole temal küll nii pea weel oodata. Konstantinopelist olla soowitud, et Bulgaria Erarch Josef Vaimulikkudele ringkondadele ringkirja saadaks, et nemad mitte Prinz Ferdinandi poole ei hoiaks, aga tema on wastanud, et temal ilmalikkude asjadega tegemist ei ole. Makedonias ,missionerida" Kalholigi preestrid ja Wene lehed kardawad, et nemad seda ka Bulgarias tegema  hakata, kus rahwas omas usutunnistuses koguni mitte kindel ei olla. Saksamaa wana Keiser on nüüd jälle nii terwe, et selle kuu 12. pääwal Potsdamis 1. Gardi-rügementi pealikute nendanimetatud „kotka-laskmisest" osa wõtta wöis ja maalitud lindu ka trehwas. Ketsri- Praua oli ka seal. Pärast on Keiser oma kõrge ametnikkude  aruandeid wasta wõtnud. Sellesama pääwa õhtal tuli Keiserlik KõrguS Suurwürst Michail Nikolajewitsh  oma poegadega Berlini. Ametlikult kinnitatakse mõlemilt poolelt, et sõbrus Wenemaa ja Saksamaa wahel kõikumata olla, aealehtedes ei kaha aga pahandus kummagilt  poolelt lõppeda. Wene lehed ktnnitawad ikka peale, see olla Saksamaa süü, et Bulgarlased ennast mitte Wene käsu alla ei heida; Saksamaa lehtedes peetakse sõda Wenemaa  paberraha wasta, mis siiski nii palju tõuSnud on, et selle kuu 12. pääwal 180 marka 30 piningat 100 rubla eest makseti, mis sellest tulla, et GrafShuwalow ja Würst Bismark kõiki küsimist Wenemaa ja Saksamaa wahel seletanud olla. Bulgaria asjus seisab Saksamaa kõikumata Wenemaa pool. Nüüd arutab , Kölni Zeitung", keda tasaseks ja mõistlikuks peetakse, kuida wiimasest sõeast saadik Saksamaa poolt kõik ära tehtud olla, et Prantslased lepitatud saakfiwad, nüüd ilmuda aga ikka selgemini, et see kõik asjata waew olnud ja Saksamaa pidada juba harjuma oma läänepoolisel piirel lepitamata waenlast nägema. Ka Wenemaa wasta olla Saksamaa ikka lahke olnud, aga kui kõik ei aita, siis pidada ka idapoole silmad lahti peetud saama. ÜkS kogukond wiljakauplejaid ja möldreid on Würst Bismarkile palwekirja  saatnud, et Riigipääw wõimalikult pea kokku kutsutud ja seal wiljatollide kergendamine tungiwalt ette pandud saaks. See oleks üks raske hoop Wenemaa põllumeestele, nimelt ka Baltimaa kubermangude põllumeestele,  ja on wist üks wastus selle seaduse peale, mis wõeramaa alamate kohta selle aasta Paastukuu 14. pääwal  antud sai. Austria riigialamate rahwuslikud tülid on üht wtlja kannud, mis Böhmimaal korralist asjatallitust wist mõneks aeaks takistab. Sakslased, keda Tshehhilafed seal järges kiusawad, on nõuuks wõtnud. et neude saadikud senni Austria Maapääwast piawad eemale jääma, kumu neile lubatakse, et nende pärimised täidetud saamad. Böhmimaal, Mukarossi linnas, pidasiwad Tshehhilased selle 9. päawal suurt koosolekut, kus kõnemehed nii käredast walitsuse wasta üles astustwad, et koosolek sõeawäe abiga pidi laiali pillutatud saama, kuS peale selle üks hea hoog wihma soldatitele appi on tulnud. Traun-järw Pealt- Austrias, on nii kangest vaesunud, et Gmündeni linna uulitsad wee all seisawad. Ka Aus j arm on juba teist korda paesunud ja kõik lähemad teed wee alla pannud. Hollandi Kuningas Wilhelm I. on juba mõnda aega haige ja tema surma kardetakse ligidal olema, millest mitmed küsimised  tõusta woiwad. Hollandi Kuninga walitsuse all seisab ka Suur - Herzogkond Luremburg, aga mitte kui Hollandi Kuningriigi jagu, waid ainult Kuninga kaaswalitsuse  maa ja seal on seadus, et üks naesterahwas seal iialgi ei pia walitsema. Kuningal on aga ainult weel üks tema wanas pölweS sündinud tütar järel, keda Hollandi Parlament trooni - pärijaks wasta wõtnud on, kelle alla tähendatud seadust mööda aga Luremburg langeda ei tohi. Lähem pärija on Nassau  Herzog, keda aga Luremburgilased kuidagi tahtma ei näi, kust see siis tuleb, et sel weikel riigil soowitawat pärijat ei ole. Kui wana jägu Saksamaa riigist, piaks see maa, kui teist pärijat ei ole, õiguse pärast Saksa Keisririigi  külge langema, seda ei taha aga Prantslased sal- lida, kes nimelt selle maa kindla pealinna peale juba ammu hammast ihanud on. Sureb nüüd Hollandi Kuningas,  siis wõib Luremburgi-,,küsimine" kergest teiste ärawastnmctta  Küsimiste" juure lisatud saada. Belgia kalameeste za Inglismaa kalameeste wahel on Ostende sadamas jälle nii suur riid olnud, et selle linna kodanikkude-wägi  wiimaks oma enese kalameeste peale tuld andma pidi, kes wõeraid ei tahtnud maale tulla lasta, kus juures üks kalamees surmatud ja neli raskest haawatud  saiwad. Kalamehed on wäga wihased.  Prantsusmaal  on ennast kord jälle Keisririiklased ttähtawalt  ilmutanud ja selle kuu 3. pääwal Parists suure iluga Napoleoni I. sundimise-pääwa pidanud, aga kahes pidus, sest et nemad ise kahte erakonda langemad, kes üksteist  wastastikku wihkawad ja sedawim oma muidugi juba weiket jõudu nörgendawad. Mõlemad erakonnad on selles  küll nüüd ühel meelel, et Victor Bonaparte, Prinz Napoleon Bonaparte poeg Keisri-kandidak piab olema, kuna seimi isal ja pojal omad erakonnad oltwad, aga nüüd on nendest üks erakond aristokratlik, teine on demokratlik,  ehk kuida seda ka nimetakse, ühed on hoidlased (meie maal ,wanameelised" nimetatud), teised ,wabameelised".  Ühed heidawad oma lootust ka kiriku peale, teised  arwawad ilma kirikuta läbi saama, nagu see nüüd Prantsusmaal on. Muidugi ei ole sedawiisi lõhutud KeiSririiklaStel suuremat wõimust ja Vabariiklased ei pane nende pidust, kõnest ja kirjast suuremalt tähele.  Ettewalmistamised  sõeawäe 17. korpuse kokkukutsumiseks on selle kuu 14 pääwal alganud. Sõea-MiniSter on käsku annud hoolega neid edewaid pealikuid otsida, kes manöwrite  plaani ühe aealehele ilmutanud on.  Üliwabalaste  leht ,France" arutab, et Prantslaste Rahwariik ja Wenelaste Jsewalitseja-riik ennast wäga heaste sõbrustada wõida, sest Wene walitsus pidada ennast jo ka rahwa-soowide alla heitma. (!) Seda pöörast mõttet on need pöörased ,Wenelased" suureks kaswatanud, kes Katkowi matusele tulnud Prantsusmaa Anarchistlastele pidust annawad, kuna walitsuse ametlikud lehed kuulutawad, et walitsus neist ühtigi teada ei taha. Partsis plaanitakse ühe iseäralise  aealehe asutamist, mis Wene-Prantsuse wennastust kosutama piab. Kaastööliste kestis on ka kuulus Neli  an nimetatud, kes mõne aasta sest ,Jesuse elu" wälja andis ja selles omal wtifil ,näitas", et Jesus muud ühtigi  ei ole olnud, kui üks kõrgeannetega inimene; niisamati  ka kuuluS Rochefort, kes aastal 1871 Parist põletajate juhatajate kestis oli. Missugust ,wennastust" seesugused mehed kosutawad, seda wõiwad meie lugejad arwata. Inglismaal on Parlamenti Pealttua poolest ametlikult ja otsuspäriliselt kuulutatud, et lirimaa /Nahwusliiga"  üks kardetaw kurjategijate-seltskond on, mis häwitutud  piab saama. lirimaa Vice-Kuningale on ühes ka õigus ja wõimus antud, seda seltskonda igas paikas lämmatada,  kus selle liiked rahwast oma kohuste täitmisest peletada püüawad. kestis on kära selle pwanameelise" seaduse wasta suur. Dublinis on suur rahwa-kogu peetud, kus seda seadust hukka mõisteti. Esimene  mõnu on see olnud, et hulk Inglismaa ennast lirimaa Mahwus-liiga" liigeteks üles wõtta laskis.  Walitsuse poolest on uöuuks wõetud, et ,Rahwus  - liiga" üks esimees, O'Vrien, kes Heinakuu 38. pääwal Grafi-praua Kingston: rentnikkusi ärritanud oli, oma renti maksmata jätta, kohtu ette kutsutud saama. -- Palju kasu ei ole sellest loota, sest Inglismaa walitsus püüab igaühe sõber olla ja on sellepärast nõder.  Serbias  on hiljuti üks kuritegu tehtud, mis näitab, et seal xHomikumaal" asjad rohkem rikkis on, kui arwatakfe. Üks tekklde-kaupleja Wenemaalt, Josef Abramowitsh, on Pirotis ära tapetud ja tema juurest 1500 imperiali rööwitud.  Rööw-mõrtsukad on Shandarmide-pealik Butritsh ja tema käsualused. Serbia Kuningas ja Kuninga- Praua on selle kuu 5. pääwal Pestis kokku tulnud, kuS Kuningas oma ainsa poja ametlikult ema hoole alla andis,  kes temaga Saksamaale reisis. Kuningas jääb mõneks aeaks Ungrumnale. Indiast tulewad sõnumid, et Afghamstani  mässajad täitsa ära wõidetud olla. Ghilzailastest olla 2000 meest Emm sõeawäe eest PWnisse ja sealt Toba maakonda  põgenenud. Naziri sugnaru põgenikud on ennast Inglaste kaitsuse alla annud. —> Afghamstani trooni-himustaja  Ejub-Khan, kes Inglismaa kulu pöale Teheranis,  Perfia walitsuse hoole all elab, on sealt kõige oma kaasalastega ära põgenenud, mis wast mõni pääw hiljemine leitud sai. Shah cn sõeawäge teda otsima ja kinni wõtma saatnud, aga kes teda põgeneda ja seda mitu pääwa saladuses pidada aitasiwad, küll need teda wist nüüd ka oma hoole alla wõtta oskawad. Ejub-Khan hoiab Wenemaa poole, kuna nüüdne Afghamstani Emir, Abdnrrahman-Khan, Inglaste kaitsealune on. Omalt maalt Tallinnast. Rahwaharidule-Ministrt ringkiri nende poeglaste kohta, keda Gymnasiumides wasta ,võtta wõib ja keda mitte, on nüüd ka Tartu kooltkonna Kuratori