lahingi wäljal. „Gchwedensteini" juures saada 1383 suur mälestusepidu peetud saama, ja ilma kahtlemata saab ka Soomemaa sinna omad saadikud saatma, et nende läbi seda suurt ajaloo sündmust mälestada. Mitme muu mälestuse päewade seast on meel tähtjamad nimetada: et IS. Juunil 50 aasta eest Helsingis suurekooli ehk universiteedi  uueSte ehitatud maja sisse õnnistati pärast seha, kui Abo limas universiteedi vaja ära oli põlenud; 25 aasta M 4. .Märtsil 1357 võeti Helsingi ja Tavast! vahele raudtee! ehitamist käsile. Sellsamal aastal S. Aprillil asutati Keiserliku Manifesti järele „jSoyme asjade komitee riigi asjatoimetuse majasse" ja tõsteti sellega ühtlasi ka Soomemaa laewa-käiku vägeva kasumisele. Peale seda võeti Pll aastal ka JhwäskülaS elementaar-õpetuse-kooli sisseseadmist AeS, kus juures õpetuse keel mitmes tükis Soome kM pidi olema, kuna enne kõik seesugune kooli õpetus Rootsi keeles oli olnud. Hundijaht Abo kubermangus on nüüd Wute Hoolega käsil. Jahi juhataja on major A. Fhuring. Tema jall on selle tarvis 10 hundiajajat Pihkva kubermangust  Luuga maakonnast, peale seda aga veel mitu töist kütti si 15 kaardi soldatit. Need mehed on tema kolme jakku siganud. Kriimsilmade jäljed saavad Pihkva meestelt  AeS otsitud, peale selle piiratakse kiskjad üAbW ja laStakst siis maha, ilma et neist palju keegi loom enam peaseks Pihkva mehed olla nimelt väga osavad huntide jälgi iles otsima, ilma et seks koeri tarwitakfiwad. Meel ' ej olnud jaht täieSte hakkanudgi, seal ajasiwad nad kohe kahe Wrema ja ühe vähema hundi jäljed üles, kellele sisse Eirates ka pea otsa tehti. Iga Luuga mees saab 60 rubla kuuks palka ja peale selle ka veel ühe kindla hinna iga tapetud hundi pealt. Need praegu Soomes olevad Wene kütid on kõik wanausku ja ei võta keegi mina tilka uulede ligi. Nad olla aga, nagu ajalehed teatavad, üli röömsirmeelelised mehed ja virgad igas liikumises.  Niisuguse  hoolsa jahiga ja õppinud küttide abil saab vistist Soomemaalt palju kiskjaid vähendatud, kes jo lausa vitsaks  kõige maale kippufiwad saama. Kriimsilmadel aga ei ole elu asetki enam, sest iga päev paugutatakse püssa ja küttid on kiskjatel alati kannul. Et ka sealse rahva poolt abi ei puuduks, saab igamees, keS küttidele tusifi hundi jälgedest sõnumeid toob, 5 Soome marka. Soomemaal oli hilja üksi imelik oksjon. Ühe metsa ülevaataja majad ja päris maakohad olivad oksjonil välja müüa, ja juha tema päriskohtade eest, ilma selle peale vaatamata, et tall ka linnas majast ja wMndust üks kaipmees LLudh 96,100 Hoo«e Marka, i ja see summa oli Üksigi suurem, kui konkursi gllolew wõlg. Sellesarnast Oksjoni wõla all olemist ei Me Muidu ette, ja oli oksjon siin ka ainult wõlaandja Mha läbi sünnitatud, kes ome Võlgnikku kõigest mäest sarnatse elu kitsikusse oli ajanud. Peeterburgist. W. F. Eichhorn, Tallinna Sõbra kirjutaja, ei ole sellega rahul, et ta omaS EeStikeeleS kirjutatud ajalehes kõik meie kodumaa asjad ja juhtumised sell kombel ümber pöörab ja välja kannab, nagu seda see partei tarwitab, kes Tallinna Sõpra oma kulu peal wälja annab, waid ta kirju- i tab aeg ajalt ka Saksa ajalehtedes, kuS tema kirjad * need kõige koledamad ässitamise kirjad on, mis meie tunneme. Praegu on ühel teadawal parteil tarwis, et meie rahwa eluwiisid metsalise elukombete nime kannavad,  ning seal on siis W. F. Eichhorn Peeterburg'i Saksa ajalehes „St. PeterSburger Zeitung" jälle ühe meiftritütt walmiS teinud, mille sarnast otsida wsib. Selle pealkirja all! Metsaliseks minewast eluwiifide ajaloost Balti kubermangudes" on nimetatud Eichhorn õige pitka kirja trükki pannud, kuS kõik pää peale pööratakse, ja mille kirja järele meie maa juba kõige ' hullem sotfial-demokraatlaSte pesa on, mis leida wsib. Ainsad mehed, kes weel meie maal vana hea Balti korra ja seaduse eest on võidelnud, olevat J. W. Zannsen olnud ja nüüd W. F. Eichhorn. Kõik töised Eesti rahvamehed olla sotfialistilised ässitajad ja rahwa kihwtitajad. Peale ajalehtede väljaandjate ja seltside juhatajate olla nimelt weiksed kaupmehed maal, kõrtsmikud  ja rahva koolmeistrid need, keS rahvast üleSse ässitavad ja ajalehtedele kihwtitawaid kirju saadavad. Ka laimab ta rahva saadikuid ja üsleb, et nende , „sooW" mitte rahva keskelt wälja ei olewat läinnd. ' Nii palju ütleme täna sellest kirjast lühidelt, keda ka peaaegu kõik Balti Saksakeele ajalehed ära on trükkinud.  Mõnest liig häbemata valest saame edespidi pitkemalt jutustama. Nii palju võime aga ütelda, et see pitk kiri liialt ülemäära aSju viltu käänab ja eemale paistvas vihavaenus on kirjutanud, nii et ta muud kahju ei või teha, kui et Saksakeele ajalehtede lugejaid Eesti rahvusliku meeste waSta üleSse ässitab. Reisija. Ühe Ameerika ajalehe toimetaja, Gordon Bennet, on Pariisist Peeterburgisse reisinud, et Wene riigi valitsusega ühe Põhjamere reisi üle kaupa teha, mis nimetatud ajalehe toimetaja jault jo oma kulu peal oleks walmiS ette wõtma. Muidugi mõiAta, tahakh ta fiit abi oma ettewõtmisele saada. Saab näha, mis asjast arwatakse. Seestpidise ministri poolt olla, nagu „Porjadok"  teab kuuluwda, kõikidele kuberuüridele ringkirjad  saadetud ja neile ette kirjutatud, et nad omas kubermangus arstide kongressis: pidada asutama. Sellesarnaste kongresside soowimift oli juba enne mitmelt  poolt, ja nimelt Maakonna kogudes ette toodud, et külgehakkawatele tõbedele laiale lagunemist keelda ja igapidi, kuidas Võimalikuks saaks arwatud, terwise hoidmist edendada. BeSsaraabia maa kalme maakonna saadikutel  oli õnneks, hilja aja eest Keiserliku Majesteedi ette saada, MS nad oma truudust awaldasiwad ja omast õnneks tunnistasivad, et nende maa Me Weneriigi külge on saanud. Ontsa Keisri Weksandri 11. seadmise järele, oli, nagu teada, kõigil BeSsaraabia maa rahval luba, kolme aasta jooksul pärast Türgi sõa lõpetust valitseda, kaS Weüe alamaks jäeda, ehk Rumeenia alamaks saada. Tänawü lõpeb see antud aeg ära. Nüüd on jo kõik kolm sealsemaa maakonda, seon  JSmaili, Bolgradi ja Kaguli maakonnad, elava tänuga awslkMd, g .yad Weyemaa külge võivad jäeda. Kõigekõrgema käsu Peale su Keiserliku majaministeeriumi  jauskond, nõndanimetatud „sõakantselei" ära lõpetatud. Nimetatud ameti jauskoud oli rahuajal ilma mingi tähtjuseta ja tema kadumisega jäeb siis ka osakene väljaminekust  tagasi. Kindral-majur Ssherewin on tema palve peale omast seestpidise ministri abi-aznetist lahti tehtud. Suurematel ajakirjadel on ühe 1857 aastal senati poolest kinnitatud seaduse akti järele kohuseks, et nad oma kviitungitega, mis nad oma tellijatele annavad, tempelmaksu  all seisavad, nimelt siis, kui nende aastane hind üle 6 rubla käib. Geda seadust pidada nüüd jälle kõwaSte tähele pandama. Kroonumõisade ja maade suurus kõiges Euroopa Wenemaa kubermangudes kokku on, nagu teatakse, 3,423,628 tessätini. Sellest on Liiwimaal 65,000, Kuuramaal  5-7,000 tessätini. UuS talurahwa maade ostmise edendus. 28. Detsembril on, nagu päälinna ajalehed kuulutawad, suur talurahwa wabaStamise töö, mis Ondja Keisri Aleksandri 11. ajal hakati, oma täieliku lõpetusele saanud. Keiserlik Majesteet  on riigmöuukogu heaksarvamist, et talurahwale maade äramüümine seaduseks' saaks, kõiges WeneriigiS armulikult kinnitanud. Need pooltõist miljoni talupoegi, kes mõnes kohas Wenemaal Wel aMkult maoMjeS ja mõisate all oliwad, sgawad  nüüd pärispõllu omanikudeks. Wiimne pärisorjuse jälg on seega Wene pinnalt kadunud. 1. lanuarikS 1883 peawad kõik talurahwa kohiyed oma endise mõisaherraga lõpetatud olema. Maade Lahtiostmise toimetus peab 1882 aaStajooksul talupoegade ja mõisaherrade Hahel äratoimetatud saama. 1. lanuarist 1883 saab iga talupoeg, kellel weel korda ei ole läinud, ennast oma maaga lahti oSta, rendi kpntrahti, mille järele tema rendi asemel ühe kinnitatud summa kui lahtiostmise  maksu aegamööda ära maksab. Lahtiostmise abirahaks saab Kroonu poolest 80 protsenti kaugema aja peale laenatud. Ühtlasi selle riiginõuukogu seadusega on ka maade lahtiostmise wähendamise seadus kimntatud. Nagu uuemad sõnumed kuulutawad, on ka meie Läänemere kubermangudes talumaade äramüümine talupoegade kätte seaduseks tehtud. See Keiserliku  Majesteedi armuline tegu on talurahwa elu kohta nii tähtjas, et ta kuld tähtedega igaweseks tlmapõlweks riigi ajaloosse  ja nõnda ka nüüd iga isamaa armastaja südamesse jäeb kirjutatud. Ajalehe ..Porjadoki" sõnumete järele on tänawu wäga palju rahwast Eüroopa Wenemaalt Siberimaale wälja ränd anud, nimelt olla minewal Oktobri kuul Tomski kubermangusse  Rijski maakonda peale HOOO perekonda wäljaränhanud,  ja ikka weel ei olla väljarändajate liikumine lõpnud. Sellepärast olla seal maakohas ka viljahinnad rohkeste tõuS- Md, ehk küll minewal aaStal seal wäga rikas viljasaak olnud. Londoni ajalehtedele näitab Peeterburgist teatust saanud  olevat, et edeSpidi Wene sõalaewad kõik Wene arsenaalis  ehk sõariiStade-tegemise vabrikutes oma enese materialist saada ehitatud ja mW enam jault Inglise ja muial maal, nagu enne sündis. Ka tahetavat Wene merewäge MuStamereS  suurendada. Keed sõnumed ei saa Inglise rahameestele,  kes senni ajani palju raha Wene sõalaewade ehitusega teenisiwad, suurt head meelt tegema. Wilna kubernäri poolest ilmus Jõulupühal sealse linna elanikkudele järgmine awalik käsk: „Linnas kuuldama juttude järele, kus kardetakse, et Wilna linnas .uulitsatel mässajate poolt rahurikkumist võiks tulla, on kindral-kubernäri poolt käsk antud, et niisuguse 100 ilmumisel  sõawägi silmapilk ette saab astuma. Wilna elanikkudele  antakse sellepärast käsk, kui ehk rahurikkumist ette peaks tulema, kohe uulitsatest kodu minna, et keegi mitte asjata kimbatusse ei sattuks." Krimmist. Krimmi Eestlaste elust kirjutatakse meile sealt: «Praegu on meil ilusad soojad ilmad. Lund oleme küll paar korda näinud, aga kaua ei ole tema maha jäenud. Meie elu on praegu õige lahke. Wiljasaak oli meil mööda läinud aaStal hea, nagu ka ajalehed juba wälja on kuulutanud. Kohalik ajaleht kaebab siin, et wilja hinnad wilja kasu järele oleksiwad alanema, mis aga mitte ei ole sündinud, sest wilja hinnad on peaaegu ülemuldsed. See ajaleht arwab, et see sellest tulla, et talurahwaS ülemuldse  waese aaSta Pärast ja hädast sunnitud, omad wiljasaagid  sügise juba rehtede ajal (MguSti ja Septembri kuul) üleSostjatele ja kasuwõtjatele ära pidiwad müüma, Me käeS nüüd wili kallis hinnaS seisab. Kohalik ajaleht arwab weel kwdlast ennast teadwat, et talurahva wili zuba otsas olla, ning oma tarvituseks ja seemneks mõnel weel wilja järel olla, mõnel aga mille. Wõib olla, et paiguti Lõuna-LHenemaalt seie asunud WenelaStel ja Tatarlaste!, kes mõneS kohas mitte kindlaSte põllutööd ei tee, juba wili kõik müüdud on. Aga paljudel põllumeestel, nimelt Eestlastel, on wilja weel küllalt, ja rohkem pool osa on müümata. EeStirahwast on siin wähe, keS Kroonu maade peal wõisiwad elama asuda. Simferoopoli  maakonnas on üks ja Perekopi maakonnas on kolm või neli küla. Suurem hulk Eestlasi elawad siin ja seal mõisnikule maade peal. Et M aga elu kindla põhjata on, sellepärast püüavad siinsed Eestlased, keS mõisnikute maa peal elawad, omale pärismaad muretsema. Üks niisugune seltskond oStiS 20 pere peale kolme aaSta eest terwe küla ära, kuS Tatarlaste vanad majad, kellest mõned terved, mõned pool purustatud oliwad, weel peal seisivad. See küla on nüüd Eestlahte käte all täitsa ümber muudetud. Küla kohta täidavad  nüüd peaaegu tervelt kaS üucker ehitatud ehk uued majad. Nüüd on neil Eestlastel kindel elukord kaeS ja oma maksudega samoad nad ka juba pea järjele ja võlad selja taha. Nüüd on jälle kaks seltskonda nöuuks võtnud, omale pärismaid oSta, aga et asi weel walmis ei ole, sellepärast ei maha temast enam rääkida." Ch. L. See kiri on meile väga armaS lugeda ja meie oleksime väga tänulikud, kui meile auuS kirjasaatja  weel laiemalt Krimmi Eestlastest juttu ajaks. Töisel Januaril mäljaloositud I. jau 5 protsendi woidulaenu rahapabernest on järgmised  numrid wõnnud: tvvv rubla ou wõituud: Seepia. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Ws 17 6,216 1S 14,303 id 18,222 4 -ZÄ7 S 14M 37 14,837 7 N.MS 38 ISMI 49 ' I,M. S L.S2O 50 17.100 36 iMb 43 16,145' 4» 17,502 SS SM3 29 , 4B 11,233 20 17.013 11 26 14 soo rubla o« wöituud: S«r. Wl. S««r. Hil. Se»r. Pit. S-«r. Ptt. L«er, Pil. ««r. PU. ÄSS 2,370 49 6,356 9 10,104 S 13,713 46 16,755 26 217 4 2,371 lkl 6,545 11 10,188 8 13,797 42 16,945 45 276 7 s7 6,686 7 10,307 5 14,002 12 17,026 7 276 10 2,995 14 6,769 25 10,386 23 14,019 41 17,029 25 397 13 3,246 5 6,785 30 10,392 50 14,146 23 17,057 32 412 40 3,200 44 6,924 8 10,493 38 14,180' 44 17,245 23 462 17 3,284 16 7,100 32 10,<t96 43 14.204 40 17,318 45 489 10 3,408 8 7.146 17 10,499 42 14,373 40 17,337 45 566 40 3,409 6 7,178 14 10,908 50 14,494 38 17,374 9 572 39 3,422 29 7,256 6 10,98? 28 14,533 11 17,388 10 608 42 3,567 31 7,258 3 11,000 25 14,596 39 17,828 49 623 2 3.586 15 7.439 10 11.051 41 14,625 40 17.902 32 856 43 3.642 S ?,44S 15 11,054 12 14.648 33 17.918 45 867 39 3,690 16 7.519 ZS 11L35 14 14.818 49 17,945 3 900 43 3,729 43 7.630 5 11,275 43 14.947 34 17,960 32 903 14 3,844 39 7,638 17 11.291 33 i 5.043 46 17,965 23 960 23 3.960 9 7,640 14 11.325 6 i 5.288 2 16.035 2 974 7 4.218 34 7.791 25 11,420 13 ZL.3-Z8 6 18.045 39 1,103 5 4.227 49 7,797 14 11,433 4 15,386 42 18,093 37 1,201 43 4.300 28 7,916 4 11,451 30 15.502 47 13.455 19 1,233 41 4.335 31 8.137 12 11,528 29 15.510 47 18,467 17 1,361 10 4,416 34 8,235 42 11,725 19 15.528 17 13,480 34 1,410 17 4,432 17 8.306 23 11,793 22 15.553 13 18,501 13 1,522 17 4,485 37 8,421 17 11.647 8 15,g08 29 18.775 43 1,559 44 4.515 46 8,489 28 12,231 2 15,831 6 18,776 32 1.593 24 4.752 18 8,544 26 12,241 29 15.866 6 18,908 25 1,611 49 4.907 47 8,559 48 12,547 45 15.881 46 19.021 5 1,628 1 4,925 48 8,560 16 12,615 21 16.040 44 19.033 31 1,736 27 5,040 1 8.747 36 12.623 13 16.067 25 19,092 43 1,707 1 5,084 48 8.749 13 12,709 12 16.203 39 19,172 7 1,783 36 5,110 10 6,861 49 12,873 30 16.203 42 19,192 S 1,848 15 5,131 41 8,894 29 12,331 15 16 205 25 19,363 33 2,090 17 5,466 39 9,H>7 33 12,911 46 16.315 40 19,554 7 2,172 45 5,583 20 9,185 12 12,999 22 16,329 40 19,587 20 2.196 35 5.666 22 9,232 29 13,208 30 16.348 48 19,676 26 2.226 31 5.703 35 9.408 23 13.214 11 16.396 27 19,684 13 2.313 23 5,764 22 9,444 14 13.325 44 16.473 33 19,697 17 2.376 3 5,815 21 9,666 7 13,337 14 16,482 8 19,743 34 2,409 41 5,954 29 9,780 15 13.441 19 16,497 36 19,763 47 2,693 47 6,002 48 9,786 20 13,456 13 16,548 50 19,926 10 H7lO KS 6,008 9 9,880 32 13.492 32 16,572 2 2,715 3 6,168 2 9.886 47 13,558 44 16,679 37 2,732 44 6.203 39 10.003 29 13.621 31 16,719 6 2,816 19 6,283 28 10,100 50 13,706 S 3 16,734 12 JärelseiSwad seeriad paimad kustutamiseks wälja tõmmatud: . 548 4,078 7,154 9,434 11,426 15,509 17,086 876 4.371 7.433 9,568 11,774 15,623 17,374 966 4,501 7,660 9.643 13,201 15,946 17,720 1,029 4,543 7,888 9,648 15.290 16,131 13,110 IMI 4,751 8.08 10,280 13.505 16,207 18^05 1,328 5,405 8,486 10.258 13,646 16,522 18,785 2.584 6,082 8.763 10,291 14.108 16.528 19,209 8,000 6,266 8,931 10,402 14,395 16,829 19.278 3,183 6,549 9,156 10,410 15,019 16.393 19,512 3,247 6.654 9,211 11.071 15.282 16,982 19.871 Wõidetud summad ja iga kustutatama pileti eest 125 rubla maksetakse tänawu 1. Aprillist saadik Riigipangas wälja.