Preisi kauba ministri ja wälimiste asjade toimendaja ministri ammetitest üeldi würst Bismark'i lahkuwat. Tema asemelle arwa- Lakse von Bötticher kauba ministriks ja krahw Hatzfeldt wälimiste asjade toimendajaks saawat.  Kui mõne aasta eest Bismark ennast jällegi ammetist lahti wõtta tahtis, laskis keiser Willem teda oma nõudmist kirjalikult põhjendada ja kirjutas siis tema kirja ääre peale: Ei kunagi! Ka nüid on keiser jälle kirjalikku põhjendamist nõudnud ja see ei ole weel sugugi teada, mis kostuse würst saab. See kord olla tema põhjus see, et tema ihuarst  soowitanud r>n, ta pidada ennast ammetist  lahti wötma, sest et tema termis häda pärast nõudwat, et magusamalt elama piab. Ungria parlamendis on kendsak tükk juhtunud, mis eesolewate walitemiste tülide ettewalmistamiseks on. Parlamendi saadik Szell oli oma jõbradega saadiku Ugrion'i walitamise sõpru koost ära kargutanud ja tuli wiimane parlamendi eeskojas oma sõbradega  temale selle eest kepidega wasta ja tahtsiwad meest läbi peksa. See kaebas jälle oma häda üle parlamendis ja kui seal temale midagi abi ei saanud, palju enam oma kaebduse  kirrja tagasi wõtma pidi, siis läks sellest see waenulik olek ikka laialisemaks. Kui parlamendi liikmed sellest istumisest kodu läksiwad, tuliwad kaks seitungi kirjutajat ühe Dr. Hermannile wasta ja andsiwad temale tokidega walu. Ka see asi on parlamendi ette toodud ja tahetakse ajalehtede mehi, kes sulgede asemelle omale tokid kätte oliwad wõtnud, kohtu kange karistamise alla anda. Prantsuse senati ja parlamendi wahel on tüli tõusnud ja nimelt Pariisi walitemise seaduse pärast. Parlament oli otsuseks teinud, et Pariisi linna kogukonna nõmmikud Floqueti ettepaneku järele wiies jauskonnas sedelite läbi walitetud piawad saama. Senat on aga seda otsust tagasi lükkanud ja soowitanud, et mõeldud linna nõuunikud 20 walituskonnas  ammetisse seatud saaksiwad. Parlamendi otsuse järele Luleksiwad need nõuunikud 50 künni 60,000 heakest waliteda, sest et ülepea 100 -115,000 walitejat on. Selle wasta on aga senati otsus, kus need 27 saadikut paljalt 8 10,000 walitejast ammetise pandud  piawad saama. Mõeldud senati otsuse wasta on palju kõneldud ja kirjutatud ja ka parlament on töist korda oma esimest otsust kinnitanud, nõnda et asja wiimane ots küllalt tülirikkalt lõppema saab. Sealne tähtsam ajakirjandus hakkab wiimasel ajal kõwaste parlamendi saadikute wastu nurisema, kelle käes olewikus healte enamus oli ja on. Nemad tegewat küll palju kära ja kargawad sinna tänna, aga nendel ei olla kindlat mehelikku meele plaanisid,  mille järele oma wabadriigi asju mõistlikelt  ajawad. 600 miljoni wõetawat sõawäe suurendamiseks ja kordasaatmiseks ikka iga aasta sisse, aga sõawäge ei olewat weel kohegil nähtawal. Ajakirjandus kiidab ka omalt poolt seda, et kui tublit sõawäge saada tahetakse, siis kunagi raha ei pia hoietama, aga paljalt mõtte eest miljonisid maksta, see ei minna miite korda. Inglaste wabadmeelelisel riigiwalitsusel on palju kannatamist oma wastaliste wanameelelistega,  kes walitsuse ohjad hea meelega oma kätte wõtaksiwad, kui nad ka teadwad, et neil healte enamust parlamendis ei ole. Suudani sõa asi, on pea punkt, kelle kallale wanadmeelelised tormawad ja walitsuse tegewust  hukka möistawak». Gordon pasha, keda Inglased sinna ülemkäsuandjaks ja kuberneriks saatsiwad, on juba töist korda waenlastest löödud saanud. Tema ei ole aga oma teatetes  seda sugugi nimetanud, et asi nõnda kardetaw on ja ei arwa sellepärast Inglased ka mitte enneaegu tarwis midagi karta olewat.  Waenlaste peamees ehk waleprohwet Mahd'i, kelle saatikute tagasisaatmisest ja Gordon'ile soowimisest, Mohamedi usku heita, hiljuti kirjutasime, ei ole rahutingimisi wastu wõtnud, waid tahab edasi minna. Tema leerist on kolm sõameest ära põgenenud, kes temast järgmisi sõnumeid tõiwad. Omas peakorteris El-Obeid, wõtnud Mahd'i Gordon-pasha  saadikuid wäga lahkeste wastu ja annud neile rohkeste kingitusi. Pidusööma aegadel, millest ikka enamiste 200 inimest osawötsiwad, istusiwad Gordon'L saadikud Mahd'i paremal käel ja sööma ajal tuletas Mahd'i mitmel wiifil Gordon'i kiites meelde. Wiimasel päewal kutsunud Mahd'i saadikuid oma juure, annud neile rohkeste kingitusi ja 'a oma wastusekirja. Lõpeks pidanud tema !a weel oma ülematega saadikute eest palwet. Nendesama põgenejate sõnumete järele elawat Mahd'i üsna korralikult. Tema kandwat igapäewaseks mundriks üht punast allkuube, rohilest mantlit, punast turbangi (kõrget kübarat)  walge tutiga. Awalikul turul kuulawat tema oma kohtukäijasid üle ja laskwat selle peale oma tahtmist mööda otsust ära täita. Kaks tundi pärast päikese looja minekut piab tema oma suurt palwet ja laseb sellepeale oma rahwawanemaid enesele kingitusi ära anda, mis mitmesugused asjad olla wõiwad. Kui tema magama läheb, laseb ennast sada meest põlewate tulelontidega saata. Nagu Suudanis Mahdi sõda piab, nõnda hakkab Indias Inglaste walitsemise wiisi wastu rahutu meel siginema ja kosuma. Mohamedi usu ülemad õpetajad panemad seda küll Mahvist pahaks, et tema ennast Mohamedlaste  peastjaks wälja hüiab, aga nad annawad  temale õigust, et tema küll Suudani peastja olla wõib, mida Egiptuse ikkest tarwis wabastada  olla. Inglaste Punase-mere walitsemisega  on Jndialased wäga rahul, mis nimelt sellest tulla, et Punase-mere sadamatesse wiimasel  ajal rohkeste Mohamedi usulisi arsti ammetisse pandud, misläbi palju külge hakawat  haigust wähendatud on ja usklikud Mohamedid  arwawad, et sarnasid heategusid uuesti jällegi oodata olla. Ega wist nende armumisel  wõera usuline üht töise usulist haiget heaste ehk arstida ei saa! Olgu aga nüid lugu muidu, kuda ta on, aga Wenemaa Merw'i ärawõtmise üle on liikuw kõla käimas. Inglaste  kindluste ehitamised ja raudtee tegemised Afghanistani ei ole sugugi India rahwa meele pärast. India pealinna kõige loetawam ajaleht  „Patrika" kirjutab sellest asjast järgmiselt:  „Keegi Jndialane ei saa kopikatki ühe iseäralise Afghanistani sõawäe jauks ohwerdama.  Wene naabrus ei ole meile mitte õnnetuseks, waid tema on meile õnnistuseks; tema saab meie wõimulistele seda näitama, midas nad kristlikul wiisil ei ole olnud: meile õigust teha. Nüid tunnewad juba Inglaste mõlemad walitsusparteid küllalt, et wastastik auustamine kõige enam sõpruse sidemid kinnitada  wõib; weel käiakse ikka meiega ümber, nagu oleksime meie alamad tõuugu (sugu) inimesed;  kas meil selle üle hea meel piab olema. Meie loodame Wene naabruse ja töiste Euroopa  sugude läbikäimise ja nendega kokku juhtumise  läbi selle asjale muudatust tulewat, sellepärast oleme meie iga seadlcmise wasta, millega meie kodumaad Wene-Aasiast eemal katsutakse hoida. Meie riigiwalitsus piab teadma, et meie Wene naabrust igatseme; ei kõlba see Inglismaale, siis hoidku see ..Emamaa"  oma meeste ja rahaga Wenemaad meist eemal, meist ärgu tema aga inimeste elude ega raha ohwrit seks otstarbeks lootku." Nõnda kirjutab India leht, millest Wene walitsusele  sõbralikud sõnad wastu kölksuwad ja Inglasi küll natukene omais isewiisilistes wõera maade walitsemistes ködistawad. Ajaloo minewik  on ju seda mitu korda näitanud, et ühe wägewama naabri lähenemine rõhutud rahwastele  sagedaste peastmist toonud on, nõnda on see ka olewikus ja ei saa naljalt kauemas Lulewikuski tõisiti olema. Ameerikast Cincinati linna mässamisest kirjutatakse nüid juba täielisemalt, et see nimelt sellepärast nõnda laiali lagunenud, et politsei ammetnikud, keda küllalt juures olnud, tõega ja kõigest jõuust rahwast ära ei lahutanud. Rahwas olnud seal nimelt oma kõhtude jõuetuse  peale pahased, kes neile riisujate ja mõrtsukate  wasta mõjuwat abi anda ei jõudnud. Nad kogunenud selleks otstarbeks kokku, et oma nimetatud paha meelt awaldada, aga kui neid soldatid lahutama saadetud, siis alles saanud nemad õiete pahaseks ega ole enam sõna kuulnud, waid hakkonud mässawalt wasta. Nende uulitsa-rabelemiste juures saanud 41 inimest surma ja 120 inimest haawatud Peale selle olewat ka weel neid, kes edespidise  trahwi eest seega endid kõrwale hoida katsuwad, ega oma haawamisi sellepärast ka mitte awalikuks saada ei ole lasknud. Omalt maalt. Wiljcmdist. Maa gümnaasiumi direktor  on oma ammetisse ministri härra poolest kinnitatud saanud. Wiljandi stllakohtuniku abiline härra von La-Trobe ja linna politsei-kommissar hra Drossmann oliwad wiimastel nädalatel Wõru- Petseri ümberkaudu wargaid taga otsimas. Wõru sillakvhus on ka omalt poolt mõjuwalt abi annud, nõnda et kohtunikule taga-ajamine korda läinud ja töiste kelmide seas ka lula Michelson, kes hobuse warguse parast kohtu all, kinni wõeti ja läbikuulamiseks siia toodi. Mööda läinud aasta-laada ajal on ta Wiljandist  kolm hobust ühes wõtnud, kust saadik teda politsei tähele panema ja hoolega järele otsima hakkanud. Oma saagi peitnud ta ühte metsa ära. Tema mees olewat Pihkwa kubermangus weski rentnik. Pea meesterahwa, pea jälle naesterahwa riides olnud ta õige osaw oma ammeti ajamises. Tema suurest on 200 rbl. sula raha leitud, millest näha wõib, et ta õiete agar hobuse raudade leidja on olnud, kelle! lõksulangemise korral õnnetuseks hobuse luud alles külles kõlkunud. Suure Jaani kihelkonnas saatvad sellel suwel kolmikud, kaks tütarlast ja poislaps, leeri õpetusest osa wõtma. Nad olewat ühe waese päewaniku lapsed ja on oma emast, kes neid kaks aastat ainaüksi toitnud ning kaswatanud,  surma läbi lahutatud, siiski aga priskeiks  inimesteks üles kaswanud. Siin on meie linna Greeka-Oige Usu kihelkonna koolides, kooli ülemate ülewaatusel kihelkonna koolilapsed eksamid teinud, millega nad wäeteeniötuses aja lühendamist saamad: Wiljandi kihelkonna koolist teinud 6 koolipoissi, Tuhalane kihelkonna koolist 7 ja Karksi koolist 2 koolipoissi seda eksami ara. Iseäranis Wene keelega olnud need koolilapsed Lutheri koolide kaöwandikutest ees ja awaldanud ka kooliülemad  selle asja poolest oma iseäralist rahulolemist  nende wasta. Pärnu maakonnast. Kiriku kella ko iidest  kirjutatakse meile sealt maakonnast järelseisaw  tiri: „12. numbris kirjutab „Eesti Postimees", et tema teada Liiwimaa kirikutest kotiga raha korjamine pruugist ara olla. See sõnum ehk ütelus ei ole aga mitte tõe Põhja peal, waid minu teada on meil enam, hoopis enam neid kirikuid, kus kotidega ümber käiakse, kui neid, kus mõistlisema uuema aja korjamise wiisi järele tehakse. Meie maakonnas, nõndasama  ka naabruses, on kotidega ümberkäimine ja rahwaft läbitungimine üsna moeks ja igas kirikus pruugiks. Mõnes kohas on kihelkonna konwentidel walla saadikud ka asja ära parandada  katsunud. Mina aga wõiksin mitme näitusega  tõendada ja näidata, kuda seesugune kõlin ja rahwaft läbi tungimine sagedaste meie pühandust  rikkub ja palwetamise magusust eksitab. Olgu lugejaile see weikene näitus, mis H. kirikus pühade ajal, kus kirik rahwaft puupüsti  täis oli, juhtns ja millest kotiga käimise kõlwatust ära näeme. Kotimees peasis rahwaft suure waewaga läbi ja kuS ta ka läbi ei peasenud,  seal laenas ta oma pitka warrega kotti naabri kätte, kes teda oma ees vlewate inimeste  pea kohal kõwaste pidi kõlistama. Seda wiisi koputas kotimeeS wiimaks ka ühe noore poisi õla peale ja toppis oma kotti wart tema pihku, millest aga poisikene aru ei näitanud saawat ja selle üle hirmsaste ära ehmatas, töine arwas, et kotimees seda tähele pannud, et tema raha ei vannud ja nüid seda tegema sunnib. Mees sai aga selleläbi keset wagusat Jumala sõna kuulmist eksitatud, mis ma tcllegille  ei soowiks. Töisel korral nägin ma ühes töises kirikus meie naabruses weel pahema lu'u, kus kotimees  oma pitka ridwa otsaga ühele naesele tubli hoobi paha andis, nõnda et see seda pühas paigas sugugi oodata ei aimanud. Neid ja muid sündmusi ja meie edasi jõudnud haridust tähelpannes, soowin mina kütt kõigest südamest, et meie kirikutest ketlakotidega umberkorjamine  ära saaks kautatud ja pekid, kui seda korjandust ülepea täitsa maha jätta ei wõi, olekstwad hoopis sündsamad raha paneku jauks wälja panna. Pahanduse kiri „Sakalale". Meile on järelseisaw kiri kätte läkitatud, midas tõe pärast terwelt trükki paneme, et seega kirjasaatja  soowi täita ja ennast tema ähwardawa kaela kohtu käest peasta. Asi ei nõua enam mingit pitkemat seletamist, millest kirjasaatja kurjustad, waid see on lugejatel ig lühel niisama  tuttaw, kui meil ise. Et see aga meie soow ei ole, kedagi pahandada, weel wäbem mõne mehega, olgu ta meie pärast mis sugu tahta, kohtusse minna, seeparast paneme kirjasaatja  trahwi kirja lugejatele ette ja oleme seega wäga rahul, et meid meie lugejate kohtumõistmise  alla antakse, mis ju kõige haritum wiis ou. Meie ei tea mitte, kust maakonnast see kiri pärit, aga muutmata on ta nõnda: „Ku...s, 17. Mär; 1884. Wastamine austut Sakala Teggial! See minu wastamine peab trükkima, mmdu annan minna Teid kala kohtu kätte. Tee olete omman lehen 9. selle aastas minnu Mammi üle ühe teutuse liriutanut. O! maakeeli abemata Zeitunge. Ja sinna Sakala, sinnul ei ole enamb inimesse  aru pään, sinna ull! s!) Tee käüte aritul inemiötega ümber, nõnda kui s. .. . e tall up oigega. 1 punk, seda peab wastama: Tee tohite minnuMaminit mõisa wallitseja „naise" ! s sõimata, abemata teutamine —. Ta om ommeti „prouwwa" Sinul ise om naine. 2 punk: Muituki ei sobrufta pattu tallupoigi  enamb ammudegi meiega shalb us aig!) ja nemat nurrisewat meiega, et hääd ei tee. Mammi olli lahke ja teggi ise korjamise kottu sõbrus, ja waewage ta sai sõimate! Kas see mõne töö? 3 punk: Mammi korjas jo ausa koha peale wöösi oma jalge dekes. Kui aus om talupoja töö sin. 4 punk: Pealeki sai rahha öpetaia prouwwale: Temma om palju hääd tcnnu, ühhtcpuhlu annab rohhi, aga ei wõtta rahha. Mönni toop ehk mõne kanna ehk munna, Wolle ja woit, pima nink met, mis neil kerke anta om. Kui Ta sealt möuue ärra müüp see ei ole sis antia rahha. Kas ei ole sedawisi rahwas kurkuses äbema  tat, ei pea meie suuri peeni lesid inimesi heas. Kiria satia ja Tee Rcdakteuur anna minna tõeöte kala kohtusse, kui minnu wasluse  kiria ei trükki. Mammi ja Pappi est, Mammi poik ..." Tartust kirjutatakse Wene lehe „Russ. Kurjer4lle", kelles Tarm linna elust ja elanikudest  kõneldakse. Selle järele elab praegu seal 32,990 inimest, kellest 35 13"/,. Eestlasi, 34,98"/» Sakslasi, 9,97Wenelasi, 2,23"/.. Juntist. Tartu maakonnast kaewatakse „Kodu maale" sagedaste warguste üle, et need kui raske rist rahwal kanda olewat. Luunja wald on selle waötu seega abi püidnud nõutada, et ta kõige oma walla piiris clawa peremeestele  kohuseks on teinud, kedagi wõerast inimest oma majas ehk piirides pidada, kellest ta wallawalitsusele  teadust ei ole annud ja ametlist tunnistust niisuguste kohta ette näitanud pole. Loota on küll, et kui kõik wallawalitsused korralisemat walitsust piaksiwad, siis kacbdused nende öö tööliste koormamiste kohta wähenema saakstwad. Sealtsamast maakonnast kirjutab ..Kodumaa"  : ~Minema suwel sundis Meeri mõisaomanik  oma rendi - talupoegi oma talust ara ostma. Kõrge hinna pärast ei julgenud talupojad  aga mitte osta. Seal tuliwad wõerad ja oststwad nende talukohad ära ja leppistwad müiaga kaubakontrahti kokku. Seega pidiwad seniaegsed rentnikud oma kohtadest wälja minema, mida ka omanik nõuudis. Nemad ei olnud ka selle wasta, nõudsiwad aga põlluparanduste ja hoonete ehituse eest omanikult tasumist. Et nende nõudmine aga mingisuguse kontraktilise kokkuleppimise peale, põhjendatud ei olnud, misläbi omanik sunnitud oleks nende nõudmist täitma, siis sai nende nõudmine kuulmata jäetud,  kuna wäljaaetawad rentnikud aga tõcndasiwad,  et nemad mitte enne oma kohtadest lah- 1884 l5. Sakala.