wärisedes ja külmetates ühe puusärgi peal. Mees oli kabeli keldrisse wargile läinud, ta oli aknast stSse tunginud, aga ei teadnud, et keller nii sügaw oli, et kudagi wiisi wälja ei peasenud. Ta mehike oli kõik moodi katsunud, et wälja pugeda, aga ükski katse ei läinud korda. Wiimaks  seadnud ta puusärgid üks töise peale, et siis nende peale astudes wõiks akna ligi saada. Aga ka see katse läinud temal tühja ja ta tulnud ühes puusärkidega jälle kolinal keldri põrmandule  tagasi. Ta oli 2 päewa ja 2 ööd niiskes  ja külmas keldris wana mädanenud kehade seltsis pidanud elama. Ka härra on temale sellest trahwist arwanud küllalt olewat ja ei ole teda kellegi kohtu kätte annnd. Ja, jah see oli tüsewam tükk, kui Katti Jüri kartohwlite  wargus. Dünaburgist. Dünaburgi-Witebski raudtee  jaamast Balbinowift kirjutatakse „Nishk. Westn." kahest rongi kokku juhtumisest järgmiselt:  21. Webruaril sõitis Vitebski postirong  täies jõuus Balbinowi jaama ligidal ühe kauba-rongiga kokku. Mitmed kaubawagonid saiwad piruks ja pinnadeks purustatud, kus Hik kaup, nimelt palju kanepit laiali sai puistatud.  Posti-rong jäi alles siis seisma, kui ta kõik kaubarongi wagonid üks töisest oli lahti kiskunud ja tee pealt kõrwale wiskanud. Suur õnn aga oli see, et posti- wõi reisijate-rong kaubarongile mitte päris wastastiku eest peale ei tormanud, waid küljest peale tungis. Oleks posti-rong kaubarongiga päris wastastiku kokku juhtunud, siis oleks wist reisijate-rvng niisama purustatud saanud kui kauba-rong. Inimesed saiwad selles hirmsas kokkujuhtumises wagostideS  wasta seina löödud, nii et mitmed oalad naud meriseks lõiwad, mõned jalgade pealt maha kukkusiwad ja oliwad nii kohkunud, et ei teadnud, mis oli juhtunud. Peeterburgist. Eesti Seltsist on pealinnast  meile järgmine üleskutse äratrükkimiseks  kätte saadetud: „Peeterburgi Eesti Selts peab oma näitemängu  õhtaid umbes kolm korda kuus ja tarrvitab  selleks 30— 40 uut näitemängu tükki aastas. Mis trükitud ja kõlbulikud, on ammu mängitud. Peale seda on Seltsil käsikirjades õige rohkeste tükka, muist Seltsi omandus ja muist laenatud. Siiski ei püsi see wasta pidama. Sellepärast on Selts nõuuks wõtnud unustatud Eesti kirjanikku awalikult paluda, Peeterburgi Eesti Seltsile näitemänga, kas alguspäralist wõi ka häid nmberpanekuid wõeraist  keeltest, saata ja omad tingimised juure lisada. Neid tükka, mis Selts oma kohta heaks arwab, saab tema siis ise zensiirida laskma ja tõisi, auusa saatjatelle jälle tagasi läkitama. Seltsi adress on: VlsMervU", W>XWIMU NMll. MII, IL. Odawam saatmine on paki läbi, mis 16 kop. maksab. Hõlpsamaks pakkide kättesaatmiseks wõib ka järgmise adressi all saata: Narumini. Ir, . lleneitin lIPOON. 80." Kõrtside seaduse uuendamistega, saawat ühelhoobil ka kõrtside trahwi-seadus uuendatud ja riigi nõuukogule kinnitamiseks ette pandud. Kõrtsimehed wõiwad wiina ainult sula raha eest wälja anda ja nendel põhjustel saawat uuel seadusel järgmised punktid olema: 1) Kange jookide wõlguandmift, riiete, muu asjade ehk põlluriistade, wõi koguni põllusaagi peale pandiks andmist j. n. e. trahwitakse esimesel  korral 50 rublaga ehk 14 päewase wangitsemisega ja töisel korral 100 rublaga ehk kuu aja wangitsemisega, kus juures ühelhoobil  ka kõrtsipatent ära wõetakse ning süidlasel  ära keelatakse kolme aasta aja sees kange jookidega kaubelda. 2) Kui kõrtsimees joobnud  inimestele ehk lastele, kes altealised on, kangeid jooka müib, saab teda seesuguse eksituse eest iga kord 850 rublaga trahwitud. 3) Kõrtsimehed, kes joobnud ja seeläbi meeletumat  inimest ise-enese hooleks jätawad ja tema sellepärast kas ihulikult wigastatud saab ehk temalt midagi ära warastatakse, peawad kahjusaajalle  kõik kahjud ära maksma ja teda ka oma kulu peale parandada (terwisest) laskma. 4) Sureb joodik liig kange joogi ehk alkoholijau  pärast, siis piab see kõrtsimees, kelle juures  sarnane õnnetus ette tulnud, mahajäenud perekonda toitma. Meie kõrtsi elu parandamiseks  oli sarnasid seadusi ammugi tarwis, kuS kangeSte kätt meie kõrtside nurjatuste üle wälja firutatakse ja mehi põnewil seaduste ohjade otsa riputatakse. Meie nägime Helme kihelkonnas K. kõrtsis paari aasta eest järgmise  lou, mis ainult pehme seaduste pärast sündida wõis. Auuwäärt taluisa oli ühel ilusal  sui pühapäewal kirikusse sõitnud, aga tema wallatu pojapoeg, kes isast waeseks järele jäenud  ja wana-isa kaswatamiseks on, keda aga emast ära ellitatud ja seepärast koolidest kottu saadetud, läks peale wana-isa ärasõitmist töisest  wärawaft naabri kõrtsi. Kõrtsimees annud 14 aastase poisikesele paari rubla eest piiritust wölgu ja seega oli pois ise nii täis, et aga werist wahtu suust wälja ajas ja ka töised kõrtsi sõbrad oliwad punetawail palgil. Kirikust  kottu sõitjad nägiwad poisikest hale meelega kõrtsi kõrwal wingerdawat ja mõtleb mõnigi mees, et sarnast tempu enam ette ei tuleks, kui sarnasel seaduse üleastumisel ju enne 850 rubla trahwi oleks olnud. Ainult karedaid seadusi on kõrtsidelle tarwis ja nimelt nendelle, kes ise hea meelega õigust ei püia teha ja inimeselikult  ei ela. Wiimne nummer „Reg.-Anz." toob ühe rõõmsa pidu üle teadust, mis koolilaste jauks on antud. 17. Webruaril sai Kõigekõrgema  käsu peale kõigis neljas Keiserlikuis teatri majades Peeterburgis ja Moskwas ilma maksuta kõige kaunimaid etendust keskmise ja alama koolide, pois- kui ka tütarlastele, etendatud,  ja nimelt sai Peeterburgis suures teatris  Naprowink'si oper, Nishni-Nowgorodi ja Marien teatris aga Gogoli rewideeriga etendatud.  Teatri ruumides ja puhwetides sai lastele  theed ja keha karastust jagatud. Keiserlikud  Majesteetid, Keisri Härra ja Keisri Proua, wiibisiwad saatekonnaga kaunis kaua mõlemates teatrides. Lapsed wõtsiwad üli rõõmsa Keisri lauluga Kõrgeid Majesteetist wastu ja hurrahüidmine  ei tahtnud lõpeda. Sellesama päewa õhtul oli talwe-paleis suur palli pidu, kellest 600 pidulist osa wõtsiwad. 20. Webruaril on Kõigekõrgemalt jalawäe  diwisioni kindral-adjutant kindral-lieutenant  Prints Aleksander von Oldenburg, kolmeks  kuuks wõerale maale lubatud. Riigi lehed teadwat jutustada, et käesolewal  aastal järgmised rahad saawad löödud: Uusi pool-imperjalist 33 miljoni rubla eest, kõlisejaid hõberahast 700,000 rubla eest, hõbe weikseid 48 proowilisi wahetuse rahast 1 miljoni  rbl. eest ja V» miljoni rbl. eest wask raha. Sisemine ministeerium on ühe seaduse riigi - nõuukogule kinnitamiseks ette pannud, kelle järele linna arstide palgad saada kõrgendatud.  See arstide palga kõrgendamise summa saawat terwe riigi pealt aastas 50,000 rubla wälja tegema. „Nowosti" teab julgeste ütelda, et see palga kõrgendamine juba käesolewa aasta-lõpul saab korda seatud. Mõned kõige suuremas kehwuses elawad  studendit on „St. Pet. Z." läbi linna peawanema käest abi ja toetust palunud. Linna wanem on neile seega abi muretsenud, et ta neid tundide andmise peale seadis. Moskwast. Pettuse palk. Seal tulnud  üks isand, kelle pea rätikuga kinni olnud seutud ja shall kaela ümber mässitud, ühte suurte raamatupoodi. Küsis seal ühte raamatut,  mis üks õpetuse raamat wanadelle oli, mille järele wanad kortsud kautatud ja hallid juuksed rohtudega muudetud pidiwad saama. Seda raamatut silmitsedes, nõuudis külaisand poe-sellilt, kas ta tema kirjutajat ei teaks teadustada?  Poesell kostnud, et see raamatu wäljaandja Londonis elada, ega temal seepärast ka mitte tema lähem adress teada ei olla. Külamees nõudnud, kas ehk raamatu tõlkijat ei tea, aga ka seda ei teadnud sell mitte. Siis wiimaks pärinud wõeras selle raamatu trükkija järele, sest tema tahta ühega neist häda pärast kokku saada ja raamatu pärast rääkida. Töisest  tuaft üelnud raamatupoe peremees ja trükkija,  kes wõera nõudmisi sennini wagusi oli kuulanud, et tema see trükkija olla ja wõera soowid kuulda tahab. WõeraS ütelnud siis, tema ostnud omale selle raamatu ja katsunud ennast raamatu õpetuste järele nooreks teha, aga —! Selle peale wõtnud rätiku pea ümbert ja shalli kaelast ära ja näidanud oma paistetanud  pead ja kaela. Mina tahaks sarnase pettuse palka Teile anda, et seda raamatukirjutajate  ja tõlkijate kätte wõikstte toimetada. Wõeras üelnud oma nime, et tema mõisnik Prostakow olla ja palga wäljamaksmiseks Moskvasse tulnud on. Astunud seepeale raamatupoe  peremehe juure ja paitanud tema põske mööda nõnda kareduste, et see uimastuses lööjat  enne wajagi ei leidnud, kui teda enam kusagil ei olnud. Ta oli ära läinud. Ka Palk, mis mõnigi Eesti unenägija nende seletajatele  wõlgu on. - Jumalas hingawa Aleksander 11. mälestuse-samba ehituse komissioni president kindral-kuberner würst Dolgorukow annab kõigile  teaba, et priitahtliku annete teel selle üli kalli ettewõtte heaks, künni 15. Webruarini kokku tulnud kapital ühes intressidega kokku 1,036,782 rubla suur on. Hilja aja eest on kaks suurt seltskonda Prantsuse töömehi Berliini kaudu Mvskwasse tulnud. Esimeses tropis olnud 50 ja töises 37 meest. Nemad on kõik ühe suure rauawalamise  wabrikus tööle astunud. Igaüks neist saawat 8 pranki päewas palka ja et neil see palk tubli on, sellepärast on nemad kahe aasta peale kaupa teinud. Sakslast on senini ikka tubliste Wenemaale sisse rkindanud ja enamiste  kõik paremad kohad ja kallimad palgad omale oma tubli ninameeste läbi wõinud omandada.  Nütd hakawad ka Prantslased neile järele tungima. Moskwas on Bresterl raudtee peal Dnjepr'i sild wigastud saanud ja rong alla sügawusesse kukkunud. Orlowis on üks kaupmees ühe adstawku soldati kaest tema piletit ära ostnud ja see eest 300 rubla maksnud. Asi olnud aga nii, kaupmees wõtnud naljatades pileti oma kätte ja annud soldatile selle wasta 30 rubla rehnungi  peale. Soldat jutustanud oma õnne töiste ammetiwendadelle, kes ka kaugelt ja lähedalt  omi piletid ära müima läinud, aga keegi ei ole ostnud ega neid tahtnud. Twerist. Seal olnud hilja suur mõisnikule  koosolek, ja üks härra Potemkin arwanud enesel lootust olewat, mõisniku-kogu marshalliks saada. Korra aga tuleb Reshwi linnast Potemkin'ile  mitu ruttulist telegrammi, kes teda kiireste koju paluwad, sest ema olewat praegu suremisel raske haige. Potemkinll kibe lugu käes: häda koosolekult ära sõita, sest siis wõib ilusast Marshalli nimest ilma jäeda, häda ka jälle seal wiibida, sest siis ei tea ema surmast, tema wiimsest tahtmisest ega testamendi tegemisest  midagi. Wiimaks saab ta ometi iseenese  üle wõitu, ta läheb raudtee jaama, tahab sõita, aga õnnetus jällegi ees rong juba ära sõitnud. Kurwastatud Potemkin palkab omale kalli raha eest era-rongi ja kihutab tuhat tulist sellega koju. Ukse ees tuleb aga ema temale päris terwelt ja priskelt wasta. Seda nähes oli Potemkin kui ära kiwistatud; ta seisab  paar minutit sambana paigal ja mõtleb asjalou Põhja järele. Ta saab aru, et mõni töine, kellel ka selle ammeti peale lootust oli, temale seda wingerpusst on mängida lasknud. Ta ütleb mõne paha sõna kurje kiusajate pihta, tellib jälle era-rongi ja kihutab koosolekuile tagasi. Aga oh õnnetust, marshall oli juba walitud, üks töine mõisnik L. oli kuldse nime omale jõudnud saada. Potemkin'i pea soow on weel see, et aga petjad katte saada. Tomskist. Sealne ajaleht toob teaduse, et Tomski wangimajas wangid on wale kolme rublalisi rahasi teinud. 100 kolme rubla tükki ja raha tegemise riistad ja palju raha paberid  saadi kätte. Kuda wangid kõik seda materjaali  ja riistu oma kätte saiwad, ei ole senini weel mitte wälja tulnud. Eupatoriast. Rikad Ta tarid pidanud üht pidu, kuhu üks waene kogemata sisse tulnud.  Wennad wõtnud teda see eest kinni ja tapnud teda ära! Söönud ise siis jälle wagusi edasi, nagu poleks see mikski. Ahtast. Seal on ennast üks kooliõpetaja Galambekow elawalt ära põletanud. Tema olnud mõni aeg haige ja lasknud igal ööl woodi ees üht lampi põleda. Kord pannud õhtu ukse lukku ja hommiku, kui naabrid tuaft suitsu nägiwad ja ukse sisse murdsiwad, oli kooliõp. ukse ees maas, aga ta liha oli kõik ju söeks põlenud! Wõeralt maalt. Neu Stettinis on hiljuti weikene rabelus kristlaste ja juutide wahel olnud. Sellepärast on ka Preisi saadikute kojas kõnet olnud ja sisemiste asjade minister v. Puttkamer wabandanud  ennast, et asi sugugi nõnda hull ei olnud, nagu ajalehed kõlanud. Ommetigi on seal ka ministri üteluse järele kiwidega wisatud ja akna ruutusid purustatud. Pesti linnas on politsei 36 mässaja mõtelist inimest kinni wõtnud, kelle hulgas ka naesterahwaid olnud. Palju kirju ja mässajate  paberid on ka ühelhoobil politsei kätte langenud. Kairost annab Inglaste kindral Graham teadmist, et Sheik-Mehmed-Ali arwamist mööda sealsed elanikud siis wagusi jäema saawat, kui nad Osman-Digma pasha langemist kuulewad.  Berberi teesid arwatakse 16 päewa sees lahti saadawat. Mõnesugused sõnumed. Saksa kroonprints'! ammetiwend. Granadas ilmuw ajaleht „El Defensor" jutustab järelseiswa naljaka juhtumise. Kui Saksa kroonprints hommiku pärast pruukosti  wõeraste-majast wälja astus, seisis ukse ees üks mustlane, kelle imelikud riided kroonprints'!  tähelepanemist oma peale tõmbasiwad, nii et ta seisma jäi ja teda terawaste silmitses.  Mustlane märkus, et tema kroonprints'! tähelepandawaks asjaks oli saanud ja wõttis ruttu mütsi maha. Prints aga andis käega märku, et ta oma mütsi päha paneks. Mustlane  kuulis suure himuga kuningliku kõrguse sõna ja pandis mütsi päha. Selle aja seeS silmitses prints teda rõõmsa naeratamisega tema naljaka oleku ja sliikuwa) ehk kärsitu liikumise üle ja küsis: „Kes sa oled?" .Mina olen", wastas küsitaw oma huulesi hammustades,  „Mustlaste kuningas". „OH, o!" ütles prints naerdes, „siis oleme päris ammetiwennad!"  Lühikese igaga linnad. Linnadel on oma õitsemise aeg ja ka oma otS, niisama kui inimestelgi, mõned kestawad, nii kui Athen, Konstantinopel ja Paris, aasta tuhandet,  mõned aga on lühikese igaga, niisama kui mõned kidurad inimesed, ja mõned ei kesta mitte mõne inimese igagi. Kes Pensilwaanija  õli-kaewanduft on läbi reisinud, see wõib palju niisuguseid sära surnud) rusuks saanud linnade waremeid näha, kes oma aja on ära elanud ja siis inimestest tühjaks jäenud ja suutumaks maha on lagunenud. Üks niisugune  wäga imelik lugu on ka Virginia-Citi linnaga Nevadas. Kaheksma aasta eest tagasi, oli ühes kuulsas linnas Bonanza-Minen peale 35,000 elaniku ja seal oli palju prii ehitusi, kelle ehitus 100,000 tollarid maksma tuliwad.  Patju kaupmehi oli, kelle põhjuskapital 1,000,000 tollari ligi ulatas. Üks wõerastemaja  oli sissesäetud, mis 300,000 tollarid maksis, pealegi oli linnal kolm päewalehte, mis iga päew ilmusiwad. Virginia-Citi linnas oli peale 20 elaniku, kes miljonärid oliwad, nii kui Mackai. Fair ja ka mõned Bonantza kuningad oliwad sinna elama asunud. Aga kui meie tänapäew sinna läheksime, siis peame päris ära kohkuma, selle üle, kui palju see linn ennast läinud kaheksma aastaga muutnud on. Tema rahwahulk on 35,000 Pealt, 5000 peale kokku sulanud, kõik rikamad elanikud  on sealt ära läinud, nende palastid on tühjad, ehk on waesemate rahwa käes mõne weidikese eest wälja üiritud, wõi on õige madala hinna eest ära müitud. Kõik suuremad  kaupluste uksed on kinni, seltslik elu ja ajalehed on pangrotti jäenud ja maa on nii odawaks jäenud, et keegi ei osta. Edespidise kümne aasta sees saab see linn ja koht täieste maha jäetud olema. Hea wastus. Oma wäga mõnusate juttude läbi kuulsaks saanud kirjanik Crebillon, kiitis kord oma tööd Rousseau'le ütle Rossöö üteldes: minu uuematest töödest, on wiimse kuu sees neli anned juba ära müitud, kuna Teie uus anne Heloise weel peaaegu terwelt ZH 11. Sakala. 1884