Kath. Mrgel oma kootud laudlina ja rättiku eest: Tartu'WllmmeSte seltsi kiituse-kirja. Hanna BÜrgel oma kootud woodi tekki eest; esimese auuhtuua kuldsõrmuse. Anne Põder oma kootud 6 wöö eest auuhinnaks saanud  kuldsõrmuse. Pr. Rosalie oma kootud woodi tekki eest : Tartu  Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Marie Laur oma kootud jalgteki eest: Tartu Põllumeeste  seltsi kiituse-kirja. Marte Laur oma kootud woodi-teki eest: auuhinnaks saanud Keiserliku Liiwimaa Sotsieteedi brongsraha. Marie Laur oma kootud kahe woodi-teki eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja, ä . Mai Rubel oma kootud lapse-teki eest: auupalgaks saanud 1 rubla raha. Leena Lont oma kootud woodi-teki eest: Tartu Põllumeeste  seltst kittufe-kirja. Julie Jaanus oma kootud rätiku eest: Tartu Põllumeeste  seltsi kiituse-kirja. Helene Swerow oma wälja õmmeldud sohwa-padja eest: Tartu Eesti Põllumeeste seltsi kiiwse-kirja. Seesama oma wälja õmmeldud jalateki eest: Tartu Põllumeeste seltst kiituse-kirja. Ludmilla Swerow oma wälja õmmeldud laud-teki eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Serefima Swerow oma wälja õmmeldud jalg-teki eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Pr. Rosalie Luberg oma wälja õmmeldud woodi-teki eest sai auuhinnaks kuld-ssrmusse. Marie Laur oma wälja õmmeldud käterätiku eest: Tartu Põllum. seltsi kiituse-kirja. Mai Uudritz oma kootud kinnaste eest: sai kuupalgaks Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Neiu N. W. oma käsitöö eest sai auupalgaks 1 rubla raha. Leena Kiwisik oma kootud kinnaste eest sai Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Neiu M. Sarow ja J. Daniel saiwad oma koolilastest tehtud 14 wäikse löö eest auupalgaks: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Selle järele ou auuhindadeks wälja jagatud 8 hõbeja  10 brongs-aüuraha, 5 kuldsõrmust, 2 rubla raha ja 72 kiituse-kirja. Piletite eest oli sisse tulnud 305 rubla, wälja läinud umbes 295 rubla. Vaatajaid oli wäljsnäitusele tulnud umbes 2000 hinge." Kumamaalt. Kuida Zeitung" kirjutab, oli kange wihm selle kuu 8. pääwal Drikse jõge 4 jalga 9 tolli üle keskmise aru kihutanud, järgmisel pääwal tõusis  wesi koguni 7 jalga üle keskmise aru. Aa zõe sild seisis wee all ja kaks suurt suwisauna hoonet saiwad alla ujutatud. Ka kaevatakse Kuuramaalt suurte kahjude üle, mida liialine wihm wiljale ja heinale teinud. Littawimaalt. Dorbianist kirjutakse „Liibawi Ziitungile":  »Üks isewiisi usu-jampsimine ou lõune-läänepoolisel  Kunramaa piirel Littawlaste keskis ennast näitama hakkanud. Mitmes kohas on Katholiiksased LutheranlaSte  lapsi rööwinud ja tahawad neid Katholiigi usutunnistuses  kaswatada. Tagafiandurife wasta on nemad tänine suure kangekaelusega pannud. Soowida oleks, et walitsus seesuguste Misstonäride wasta astuks ja süüdlasi  wastatamise alla paneks." Peterburgist. Et Keisri Majestätid Kremsierist  Gmüudenisse, Herzog von Cumberlandi wõerusele läheksiwad, see on tühi jutt olnud. Majestätid ou juba selle kuu 15. pääwal Petrlkowi kubermangust läbi reisinud  ja lähewad Kijewisse, kmda näitab, mõneks pääwaks. Keiserlik shlofs Kijewis. mis wäga uhke on ja kuS ka Kõrgeftõunis Keiser Aleksander 11. sagedast wiiwis, on Majestätide wastawõtmifeks korrale seatud ja kõik linn on ennast nende piduliku pääwade wasta walmistanud. Teiste asjade keskiS on ka juba see waagen walmis tehtud, mis peal Kijewi Linnapea Keisrile ja Keisri-Prauale soola ja leiba teretamiseks wiib. See wagen on kaheksakandiline,' wõeramaa pähklapuust wäga kunstlikult tehtud ja kullatud. Kaane peal on Võitlemine püha Georgi ja lendama mau wahel ja põhja peal seisab kunstliku kujude wahel: enemaa  J s ale Wene llnnade ema". Minister  von GierS on telegrammi saatnud, et Keisri Majestätid  kõige üle ennast wäga rõõmustanud, mis Kremsieris walmistatud oli ja kuida asjad seal ülepea läksiwad. Austria aealehed tunnistawad, et mõlemad Keisrid kõige selle aea seeS wäga rõõmu-näultsed olnud, millest aru saada wsib, et sõbrus Keisrite ja riikide wahel kõikumata põhjuse peal seisab. Suur wargus Riigibankis on juba üles tulnud ja mitmed osawotjad on kinni wõetud. Kõikide peamees on üks Riigibanki alam ametnik, keda weel otsitakse. Ülepea on warguS 225,000 rubla suur. Soomemaalt. »Helsingi Pääwaleht" kirjutab: ,Inimeste  mälestusel ei ole pikne Soomemaal nii suurt kahju teinud, kui selle aasta Heinakuul. Heinakuu 2. pääwal lõi pikne ühe Sotkama talumaja sisse ja surmas pereuaese, kes last rinutas, kuS juures ka laps haawatud sai. Üks töömees, kes ahju taga magas, sai ka surmatud ja mitmed  teised saiwad häda. Heinakuu 5. pääwal pani pikne Kolkal ühe lodja põlema, miS maale weetud oli. Selsamal  öösel lõi pikne ka ühe aurulaewa sisse, uimastas üht madrust ja korwetas tema kulmud ära. Heinakuu 13. pääwal lõi -pikne Wasas kahes paikas stSfe. Ühes paikaS sai perenaene nimaslatud, kes lapsega akna all istus. Mitmes paikas hakkafiwad telegrafi riistad iseenesest  käima. Helsingis saiwad mitmed telegrafi postid lõhutud. Selsamal pääwal läks maru rahega ja tormiga üle Palo, Wändäla ja Naps külade Storkyro kihelkondas. Kõik lõunepoolised aknad saiwad puruks lõhutud, rukkipõllud,  suwiwili, kanep, lina ja kartuhwlid maha peksekud. Ka felsanial pääwal möllas maru Nykarlebys. Öösel wasta Heinakuu 16. pääwa lõi pikne ühe küüni põlema, kus kaks inimest sisse jäiwad. Heinakuu 16. pääwal läks maru üle Borgo, murdis puid maha ja tegi teist kahju. Korkeakoski raudtee-jaama juures sadas tuwimuna suurust rahet. Katused ja palgid seinadest saiwad laiali puistatud  ja ühe wagoui katus 300 küünart eemale puhutud. Heinakuu 16. ja 17. pääwal on pikne Tammerfors'is kuus korda sisse löönud ja palju kahju teinud. Heinakuu 17. pääwal sadas Orihwesi kihelkondas koledat rahet. Ümberkaudne maa oli 4 kuuni 5 tolli paksult rahega kaetud  ja kraamides oli rahe 9 tolli paksusel. Kõige raskemast  möllas maru randlee-jaama ja kirikuõpetaja maja juures, kus peale 200 akna-ruutu lõhutud saiwad. Tawastkyros  saiwad puud murtud, aiad maha puhutud ja wiljale sai palju kahju tehtud. Selsamal pääwal sai üks tüdruk piksest maha löödud, toibus aga parast jälle. Monhijärwil  sadas wäga jämedat rahet ja lõhkus palju aknaid.  Heinakuu 16. pääwal lõi pikne Alastaras ühe talumaja  sisse, pani selle ja ühe körwalise hoone põlema ja surmas ühe poisikese. Heinakuu 17. pääwal lõi pikne Pensala külas A. Nylundi majasse, surmas kaks hobust, kes ühe puu all seisiwad, lõi JeppoS läbi korstna ühe maja sisse, wigastas üht naest jä pani ühe rehe põlema. Selsamal pääwal lõi wälk Uleaborgis Postkontori sisse, ei teinud aga suuremat kahju. Selsamal pääwal lõi pikne  Esse kihelkondas 6 lammast ja 4 lehma surnuks. Selsamal  pääwal lõi pikne Pulkkilos ühe maja korstnast sisse ja surmas ühe poisikese kes lee ääres ühe raud-warda körwas seisis. Heinakuu 24. pääwal pani pikne Mohala kihelkondas ühe talukoha kuuri põlema, kus palju riistu sees oli; tuli läks sealt elumaja ja teiste hoonete peale, mis kõik maha põlesiwad. Selsamal pääwal surmas pikne Kerkimäki kihelkondas ühe 90 aastase uaese, ühe 12 aastase  tütarlapse ja ühe 10 aastase poisikese. Heinakuu 24. pääwal oli kange kõue ja torm Olkis'i külas Mäntalä  kihelkondas, mis palju katuseid maha.kiskus ja ühe maja maa tasaseks tegi. Sada-aastased kased saiwad juurtega maast wälja kistud. Selsamal pääwal läks maru üle Anjala Kymmene kihelkondas,. kus sadade kaupa puid maha murtud ja teed ummistatud saiwad. Kui järsku tõusnud torm ühe lodja ümber wiskas, mis peal mitu inimest ennast ühe silla pealt sauna peasta tahtsiwad, ruttas üks naene, Hedwig Antell, neile appi, sai aga ühest oksast maha löödud, mida torm puu kullest murdnud. Uimaselt sai tema tuppa kantud ja suri tunni pärast  ara. Kijewist. Keisri Majestätid on selle kun 16. pääwal, öhtal kell 6, Kijewisse jõudnud. Kiudral-Kubernör,  Kindral-Adjutant vou Drenteln oli Majestätidels raudteel wasta sõitnud. Wakshallis oliwad Keiserlik Kõrgus  Suurwürst Peter Niwlajewitsh, Söeaminister Kindral-Adjutant  WannowSkt, Riigisekretär Durnowo, Kindral- Adjutantid Wojeikow, Trepow ja Jssakow, Kijewi Kubernör,  Möisnikkude-Marshallid, Linnapea ja Linna-ameti liited Majestätist wasta wõtmas, wiimahed soola ja leiwaga  uhke waagna peal. Peale selle mitmed ilmalikud ja wäimulikud ülemad, Saksamaa Keisri Kindral-Adjutant von Werder, auuwahiks kutsutud söeawägi ja rahwahulgad.  Läbi uhkest ehtetatnd uulitsate, kus mõlemil poolel ja aknale peal rahwas, mõnes paikaS neidude ridad lillekimpudega  seisiwad, sõitstwad Keiserlikud Majesiätid ja Kõrgused lahtistes tõldades Sofia-kathedrali, kus Kijewi ja Galitshi Metropolit Platon, Serbia Metropolit Mihhael,  kaks Vikar-Erzpiiskopi, neli Arhimandriti ja palju teist Preestreid neid wärawate ees ootamas ja wasta wõtmas  oliwad. Kathedralist saatsiwad kõik need wäimulikud ülemad ja ametnikud Majestätist ja K. Kõrgust kirikulippudega  ja laulukooridega tõldadesse. Keiserlikkus shlosfls  wõtt's Keiser auuwahiks saadetud sõeawägs wasta. Pärast käisiwad Majestätid ja K. Kõrgused Suurwürsti- Praua Aleksandra Petrowua juures ja tuliwad lõuneks paleesse tagasi. Teisel homikul kell 11 sai Keisri Majestäti  filma ees kõige sõeawäe parad peetud, mis Kijewis ja ümberkaudu seismas on Wilnast. Üks hale. snnetus oa Grudeki alewikkus juhtunud. Seal oli ühe waesema perekonna maja põlema läinud ja tuli oli suure rutuga wöimust Võtnud. Wanem poeg läks põlewaSse majasse, üht kasti wälja tooma, kus paremad asjad sees oliwad. Tema järel kargas noorem, alleS 16 aastane poeg. Wana abielu-paari kolmas laps, üks kurtkeeletu tüdruk tahtis Vendadele appi minna, waewalt  oli tema aga sisse saanud, kui katus langes ja kõiki kolme polewa puru alla mattis. Waesed wmlemad on mõne silmapilguga kõiki kautanud mis neil oli ja nende õnnetusest wõtawad kõik elawat ja tegewat osa, .niipalju kui siin inimeste abi weel mõjub. Moskwast. Swenigorodi maakondas on ühe kaupmehe  abikaasale kakstku-paar, poeg ja tütar sündinud, kes küljest üksteisega kokku kaswanud on. Mõlemad lapsed on muidu terwed ja korralise loomusega. Kijewist. „Kijewljanini" sõnumite järel elawad Lebedini  klooftres kaks nunna kellest üks 112, teine peale 100 aastat wana on. Iseäranis wiimane on wee! wärske ja elawa Vaimuga ja jutustab palju selle kloostre ja maakonna  endistest pääwadest. Nowgorodist. Bleloserski maakondas ärkas rahwas Heinakuu 26 pääwa homikul imeks pannes ja kohkudes unest üles. Kõik põllud ja nurmed oliwad walge ärmatesega  kaetud. Öösel oli järsku 5 graadi külma tulnud, pärast palawat ilma. Iseäranis odrapõllud on wäga palju kahju saanud. Külm kestis alaneies kolm pääwa. Kostromast Kuuni selle kun 10. paamani oli rahe Koftroma maakondas nelja nädali kaikus 1044 dessätini wilja maha löönud. Kasanist, 12. Leikusekuu pääwal. Rukis annab keskmist  saaki, suwiwili wähem; heinategemine on lõpetatud, hein on hea, kogu poolest keskmine. Rahe on 2346 dessätini  talwewilja ja 2141 dessätini suwiwilja maha löönud.  Krimmist. Raske Vihmasadu ou ühe nädali käigul kõiki maad Alushta kiwitee ääres Jsknmi külast kuuni Sudaki laheni, Krimmi löunepoolises raudas, wee alla pannud; kõik wiinapuu ja õunapuu-aiad oliwad wee all. Wesi woolas nii kange wõimuga mere poole, et kõik alla ujutatud sai. Neuda ou kõik ühe küla loomad, kuida üteldakse umbes 100 pead, alla ujutatud; maud, jänesed ja teised loomad saiwad mere poole aetud. Kaks Tatari naesterahwast peaüwad waewaga surmast kahe puu otsas, mis õnneks seisma jäiwad, kuna teised ümberringi wälja kistud ja wooludest alla ujutatud saiwad. Batumist. Torm ja wihm, mis Heinakuu 31. ja Leikusekun  1. pääwal üle Vatumi maakonna läksiwad, paniwad  kõiki rahwast kohkuma. Raudtee tamm on 40 wersta alt õõnistatud, palju majast seisiwad wee all, üks uus ehitus tollimaja juures on pooliti lõhutud. Wihma mõetjad  ou üles arwauud, et neil kahel pääwal nii palju wett maha sadanud on, kui muidu läbistikku terwel aastal. Irkutskist. Kohaline Politsei on Irkutskis ühe maleraha  tegijate salgu, 7 immest, kätte saanud. Neil oli korraline wabrik kõige riistadega ja nemad tegiwad suuremalt  jäult wiierublaseid paberid. Kõik need pahategijad on Siberisse saadetud waugid. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa sõea-laewustikul näib jälle suur kahi» sündinud olema. Korwett »Augusta" oli Adeni lahelt Puuamerest wälja jooksnud ja pidi juba Heinakuu hakatusel Albany sadamasse, Austraalia lõunepoolis  otsas, jõudma, ou aga täuine weel kadunud. Kardetakse,  et see laew kõrge! merel ühe keertuule sisse sattunud ja kõige oma 238 mehega mere põhja läinud on. Selle laewa hinda arwatakse 3,672,184 marka peale. Karoliinide saarestika pärast kestab waidlemilw Spaaniaga ikka weel edasi. Sealt poolelt kinnitakse, et see saarestik Spaauia oma olla, aga jSaksamaa pooit arwatakse, et Spaauia põhjustused üleilmlise seaduse ees ei mõju. Prantslased, kes ikka ja ikka oma naabrite Vabariiklast tuetawad ja ülepea Saksamaale waenlafl äratada  soowiwad, arritawad ja lsõtsutawad tuld kõigest Võimust,  ja mõned seltskonnad pakmvad ennast juba Spaanialastels  appi, kui sõda peaks tulema. Sõda ei ole aga wist karta, sest Saksamaa walitsus on juba kinnitanud, et kellegi õigus ei pea puudutatud saama; wõib Spaauia walitsus oma õigust möjuwalt põhjustada, siis wõib see saarestik ka Spaauia omaks jääda. Arwatakse, et Belgia Kuningas selles asjas wahemeheks palutud saab. Preusst idapoolistes maako-.dades oli ennast aastate kaikus  palju Wene alamaid pesitanud, ennamist Poolakaid ja Znutifi Poolamaalt, kes mitmesuguseid ametid ajasiwad, kui töörahwas, kauplejad j. u. e., ja kellest mitmed ennast ehk ka teadmata ja tundmata leiwahallikast toitfiwad. Nüüd on Preusst walitsus neid wõeraid suure karedusega wälja saatma hallanud ja juba olla umbes 30,000 inimest seesugust  käsku saanud. Wene Saadiku ja Konsulite juures ei usaldada suurem jagu Nendest abi otsida, sest kodumaal seista neil mõnda pulga peal, mida hea ei ole sügawamalt  arutada. Mitu Menekeeli lehte panewah seda wäga