mustust ega eesmärki ei ina Enam ja kümmekord enam on , rända" EeSli meleasjündustle takistust teinud. sest kus nüüd wcel nuuoast ärksamad isamaa pojad Eesli pstinal mere asjandus! ladaknwo.d edendada, stäl on küuune kord rohkem mõned selle masla, kcS ..Lindat ' näituseks ette loomad ja ste paned .st'"!rar.a. E- ..Linda" nii korratumas olekus ja lonkamas on. ei wvi mitlc mercaSjandnst  stiüls armatud saada, waid see tuled sellest, ei tal nutte ostmast juhatajaid ei ole. ..Linda" telest okäoe noaadales. peame LM imeks panema, et tähuamad Eesli meled stUest oma nõuu ja rübatustga un.tle osta ei möla. Mõne lõbu stllst! ja nautlejale ühendusel on üsna tublid mered  jubateõa s 'elle otstarbeks, kuidas raha kopikaid  lõbust", ajaraiskamisega wöiks rahwa käest ära õngilstiud 'aada; aga ..Lindal", kelle kätte sajadanded  uut lad rahwa raha isamaa kasuks kokku moe'.-, u d or, jäätakse täisele panemata. Mõni ..miletta järje pääle langenud puusepp" laseb end . Lastina .luna töömeeste läbi" Linda direktoriks malsta. k.s mereo.sjandmest inidagi ei tea, ehk -ende. ei neo!lai. oi, oi! inidas hariiud ajaltübtst".  Asta ttimetustõ ka asju talttatakst! —..Linda" 'e.tn o!e'ust teab iga üks. kes Eesli ajalehti lugenud  on. ja kes sellest wce! ei tea, neile ei luba meie kitsaS ruum. seda mitte selgeks teha. Nii valju olgu öeldud, et Linda mitte nende õpetust, -ega norm vvle kuulda wõtnud, kes mere asjan"ust  ".andread. n. a d olla kõik head nõuud ja juhan.ncd  .0.n0.N. ui st lälmalt r.on.d a.ika!. noas..", mõnust.' , Lin.da" nööris mecreasjünstustle stlga std e! aan:a' j.", on. U"!inn'e'. aj". ! eaks on.uoannad Eoon. "uetstrdm- ja rabades äm.ttr ialnada. lugejad  ustrr aroa." jaa l.stas st!..aa naaa läheb, ust' stnn.a nn- maua st stn.e . stnstra" mäga ! nn. .n st... st. ! j nn. ost" annad, kui uluda, aaa n. 00. u. an. nst. st roa ".'m.a rattaga m.s . .. 'st..stst"n...d ja lu-oost'. r. nia n" ..s .d. .. nst.a . . a. ka no na. käeS j oleival aastat ühe uue laewa ehitama, mis rupla inaksab, kõik see tunnistab head edenemise  jõuudu. vMAust ja asja tundmist. Lühidelt oleme nüüd ära näinud kuidas meie naabri ralnva-rte ja suguwendade juures mereaSjandusega  lugu on, tulema kord tahame siis sellest  kõneledes ome m.õtüid Saaremaa poole pöörda. >.) arg jääb tu ülema.) mimft, c: ee-nalr.nc -übamcga reacmiit olla," 7775777 7.1.7'..77 5. 7. 77 777 777 7777 7777 777777... 77 7. 777 7 7 77777. 77 "7777 N7N 777.7.77.77 .7.5.777 . 7 7 7 7.77. 77.777.7 7. 7 7'7.." 7 .77.777 .77 7777.7 7777. 7.7777777." 7 7 7777 777 7.7 '7.777.7. 777 77 7. 777 .777 7 7 77. AlcLeeem.N'/' kns junres 77. rlndlcöri 'r. 7.7.7'7.71. ... ... . 7777-....,.^,..-.-. .7 7 7... - . 7 7 '7 7 7 7 '7. 7.7. .'. ... '-.7 '. ' ..7 .7 77 . 7 7.77 7.. .. 77 ..,.7 . 7.775 - 77.7.7 .77. 7.7. . '... .7 .7 .7. 7 777.77 77 777 N ......7 .... .7.7. 77'. 77 . -.7. 7 7. ..7.' 77777 '77 .77 .7 7 7.7 77777... 77 7.7 7 .7 .777 7.7 77777777 77 5 75.7. L..7. 7. 7 . 7.7777 777 . ' 77'77 7.5.7 '77 7 7 7 7 7... 777.7 .7 . 7 , 777.7 7 7 7. 77 7..77 '77.7 777 7. 7 . 7 ... . 7 77 7 77777 7 77.7 7777 '77.7 7.7 .7 7 7 . 7 7 7 777. 7. 7777777 7777777 7.7 77777.7'-7 SkiLee: 57 577177 077777.'777 7 .Ag7 k-Ms-7.7  .777 .7 . 7.. . 77 . ...... 77 77 77.'7 .7 777. 7 .7 777 7. 77 570 naeõ "77" 77'.gllrö. Lo olge üksiorv. 777-7 .7.77.7 .77.5 7 .... 7 777 777 77 7.777- 57 77 7 77777177, ünlge 77777„e, 77 Lc leile dalgc: teeb, e: ma llma 777777777777. 77 crmasi'.7'e:a me.ai!:ne.s ..7L7L7.775-.77." l-WLis ilue naeSLeral-mas :'5a77777777 77717. ,emõ see nis eeiega nõnda? tee 7777 -77 7-1-7 liis mi-le 5-nnelik 5 ja ta N77.-sms 77.'5i-7S7e nooremebo käo mnliumin oma käe laoi, mida Usmmcos Lm.Ser oma raes pidas. „Ei," ütles Aleksander, ma ci wöi '.silte ouM kinni pidada, ehk ta küll nii ligi on: sü Pau la, nia pean teda omas käes, v.üe Icda mulle!" Paulü Wärises keigell te: aü, aga ühtgi häält ei tulnud rema i. Aleksander kummardas ennast reel. i kohkus ta hobu äkitselt lleiejaä. No r.uiru pääl maas oli ja korra"  üt.e Hobune hüppas körmale, ajas vüsü ja pani siis tuhat nelja kavr"'".  jtln-o. asjata püüdis Aleksandri rr.gcw käsi reda '-vaigistada; ta ei jõudnud leba pidada. Paula karjus esiteks kohrudes, aga ta ci kautanud mitte oma mõistust, maid kihutas  talle järele. Sääl nägi ta korraga ühe kõrwalise jalg tee pääl oma isa mõisa malitlejat: 'elle roastu hüüdis ta : „ panna la rärask, bärra Kiru, pidage see hobu kinni!" Wana mees kainis ka ennast julg.sli Hoouülle  ree rüüle ene seada : see aga seisatas, pooris tormale ja laotis kitsast jalgteed mööda edaü minna. siin aga sliwad libawad ja pitkad pöefad üks reitcit läbi kaömauud : need kerisiivad ümber õoduse eiim.iSm jalgade ja dolm ja sõitja lcksiwad mõlemad üle pea. Paule, nägi teda kukuwcd ta karjus meeltaraä.ites : ~Pb mu ssumal, nm lunml! miüc surema, elama, minule elama!" Ta laskis ennast kohe hobuse seljast libiseda ja oli järgmisel silmapilgu ltema kõrwab Wanal walitsejal oli tegemist teda hobuse alt ärakiskuda ja Paulat eemal hoida, kes mägise temale oma abirikrast kätt pakkus. Aleksander oli silmad kiuni pannud, aga walkja st-.ukste alt tungis meri wälja ja tilkus soojalt Paulu käe pääle, mille pääl ta pea laamas. „Ta ei tohi, ta ei pea mitte surema," hüüdis ta walusalt, „ma ei wöi teda mitte kautada! Aleksander, oh mu Jumal, räägi üks, üks ainuskord meel minuga. Walitseja oli Aleksandri ksrwa pölweli langenud ja katsus mürnema käega haawa läbi. „Waigist-»ge endid, armuline preili," palus mana mees, „puls (peksja käe joon) lööb tugemas.-., haam ei ole mitte iügam ega kardetan ja härra näitab üraminestanud  olemai. - Paula oleks peaaegu mcu litsejale selle rõõmsa sõnumi eest ümber kaela langenud ja tõesti Aleksander lõi mõne minuti pärast silmad lalni. Ta esimine maade langes Panla pääle, kes tema üle oli nnnmardannd, ja ikka mee! tema pead oma rinna pääl laskis puhkada. „Kui ilus." svusms noormees ja katsus üles ajada. (Järg jääb tulema., Isamaalt. Saaremaalt. Saaremaa Landrathi koüegimnis peetakse nömi üht aurulaewa oSta. mis reed ülksuure wäina igal ajal lahti peab. Loodetakse, et ka Eestimaa mõisnikud sellest tähtsast asjast osa wötma saamad, et Saarlased  mitte enam acguti kõigest maailmast lahutud ei ole. Baronesse Üksküll Wirtsust, on selleks üht kohalist aurulaewa 5060 rubla eest müia pakkunud. Ka töusewat uuesti jutud tammi ehitamisest läbi wäikse mäitia. Keegi olla ennast pakkunud seda ehitust oma päälc wõtma. Op. F. Edcrberg on mimsteriumi poolest Kaarma õpetajaks kinnitub ja sisseõnnistus  oli 0. skp. op. Winkleri ja Kergi läbi. Jaa«i kihelkonnas, Maasi walla taluniku W. Kärneri tulinga kiwi on jahmatades pooleks läinud ja mõlemad pooled, teine teisest iulinge küljest wälja läinud ; õnneks juhtunud mees alla korda ja jäänud ilma weata. SäA sammas kihelkonnas T. wallas jooksnud kohe pääle leibade ahju panemise ühes talus lammas akju, millest ta mure waemaaa wälja kistud ja pääle ülle ..r ud. «üm w . l ro ' a/u.' i. a. lai md Kaarma kiriku ao' o o . v 'mr drlrcwatcs,Handos ua imre d >. gm rr >t u-t >. juure waewaga lahutatud . e.d . .a. Suil kihelkonnas olla hundU» koeri ära näppanud. Kül! "'r. k .5. -ll iv a rastat tl d Pernu tee! Kongla H ev. iv. a 'õr st juures kaks hobust ära, üks olnud Ü...V'.'.une Põidl mehe päralt; margad ...u. d l.v roole. Rõõm ja kurbus kaksik-wennad. Mõnest Saarema nurgast on ka „Saarlase" kohta rahul olemisi amaldaiud, sce on, ci ta meie ajale ja Saarlastele kohaline olla. See on rõõmustan?,  kni oma maalised seda ära tuimemad, ct „Saar!asel" mund nõun ja eesmärki ei ole, tui oma rohivast äratada, juhatada ja kõik head ja kasu tale soomida; 'siiski peame omalt poolt tunnistama et ~Saarlasel" wccl mõned puudused ja ka takistused on, millede parandamine mitte nii akkist wõimalik ega ka üksi toimetuse meclewaldas ei ole; nendest puudustest ja takistustest saame ka edespidi kõnelema. Rõõmu tunneb ajalehe toimetaja nagu iga tõsine isamaaline sellest kuita töö wilja kannab, aga sagedasti peab ta oina tööwilja kõrwal ka umbrohtu nägema, see on: ct rumalus, tuimus, äratamata ivaim meel tale kurwastust walmistataivad,  mida maitselt peab ära kannatama, teades : et rõõm ja kurbdns siin rängaliseS elus on kaksikwennad.  „Saarlqscle" on rõömuliknde sõnumite hulkas ka üks kurblik teadus saadetud, mis mitte waiiiluharidusest ci tunnista; sõnum on nii: K. kihelkonnas R. walla kirjutaja C. A. T. pannud omadele walla ametnikudclc selle soowi eite, armanud kasulikuks, kui nad walla kohta ka ühe „Saarlase" telliwad. Wallawalitsus arwanud  seda ilma asjata raha skui kirjutaja näinud, et tema seletus selle asja kohta midagi ei maksnud, ütlenud tema - „Mina tahan ise oina kuluga teile „Saar!ase" tellida." Kirjutaja anuud omad tauawnse aastased „Saarlascd" talitaja  kätte, et ta neid ise loeks ja ka teistele lugeda annaks. Pühapäewa homiku toonud talitaja „Zaarlased" kirjutaja kätte jälle tagasi ja ütlenud: „Minu enesel pole neid aega lugeda, mitmetele olen neid pakkunud, üksgi neid ei wõta. Wanadel inimestel pole tööst rahu, lastel jälle koolikäiinisest mitte aega niisugust ilmaloru lugeda; ei meil ole „Saarlast" tarwls. Nimetatud R. walla meestest teatakse, et nad kõrtsi armastajad on, ning et säält walla koolmeister  siia ajani wecl ühtegi ajalehte pote tugenud. Nii kurblik kui see pilt ka meie rahwa elust on, siisgi ci wõi sellepärast weel ära kohkuda. Meie ootame ja usume kindlasti üht aega tulewat  olgu fee ka kes teab kui kaugel kus meie K. kihelkonna rahwa elust kõneldes R. walla