wõerastel riismetel. Omad nimed on meie keelele kergemad  ja ka kõlawamad, nad on meile Eestis pühamad, kui meie esiwanemate kallid pärandused. Meie oleme heameelega seda soowi, kellel wissiste õige põhi on, awaldanud  ja saame edespidi seda muutust omalt poolt ka ettewõtma, mis ennegi ju meie nõuuS oli. Ainult sellepärast  jätsime seda muutmist sennini tegemata, et wanemad kirjanikud ka harjunud ja rahwale nõndasama ju nagu omaks saanud wõerid nimesid tarwitasiwad. Meie soowime ühes selle auulise küsijaga, et ka kõik töised Eesti kirjandused  ja nimelt ajalehed seda muutust ettewõtaksiwad ja oma juure tagasi pööraksiwad, sest iga oma asi on parem, ja iga Eesti sõna ja nimi on wõerast meel palju, palju parem. Õpetaja ammeti kandidat Oskar Frey on Wiljandi  linnakoguduse abiõpetajaks seatud ja selle ammeti peale endise .pxäuSki L. Krüge r'i läbi 10. Juulil sisse õnnistatud. . — Kõigekõrgema käsu järele, mis „Walitsuse Teadustajas"  awaldatud, saamad neli kihelkonna kooli ja Nimelt: Fehtelni, Lasdohni, Pärnu ja Karula, kaheklassilisteks  koolideks ümber muudetud ja Suurrvürst Auujärjepärija täieealiseks saamise püha mälestuseks „Rikolai-koolideks"  nimetatud. Stempelmaksust on priid, kuida rahaministeeriumi  poolest seletatud, kõik waimulikude meeste ja kirikuammetnikude  palwed koha tahtmise ja koha wahetamise asjus, kui ka otsused nende palwete peale. Tänawuste kuuma aegadega olewat iseäranis suur soolasaak, millest soolahinna alanemist wissiste oodata  on. Lnwimaa raudtee asjus toob „Rishk. W." teate, et kaheksa inshenõci juba Riiga on jõuudnud, kelle ülesanne  olewat, selle tee sihti kindlaks seada. Tee saada Wõnnu, Wolmari, Walga ja Wõru kaudu minema ja üks kSrwaline haru Wõrust Tartusse ehitatud. Töised inshenörid on osalt Tartusse, osalt Pihkwasse läiUud. Wiimses kohas on Gutt seda kohta waatamas olnud, kust tee Welikaja jõest üle tuleks ehitada. Ettewalmistamise  tööd pidada ikka tulewa sügiseni lõpule jõuudma ja tee ehitusega kewadel 1886 alustust tehtama. Ehitus saada kroonu kulu peale korda saadetud. Käesolewa aasta esimesel poolel on, kuida tolli asjanduse-depardemangu aruandest näeme, Wenemaalt ühtekokku  16,665,666 tshetwerti wilja wäljamaale wiidud, minewal aasta! aga sellesama aja sees 16,323,666 tshetwerti.  Kui meie aga selle peale waatame, et minewal aastal wäljaweetawast wiljast pia kolmas jagu milj. tshetw.) kõige odawamast terawiljast, nimelt kaerad oliwad ja nisudest paljast natuke üle 4 miljoni tshetw. wäljamaale  sai wiidud, kuna 1. Heinakuul isegi juba 6'/» miljoni tshetw. nisu ja mitte täis 3 milj. tshetw. kaeru oli wälja wiidud, fiis näeme, et tänawune wilja kauplemise  afi minewasest aastast mõnes tükis ja endistest kaugelt üle käib. Iseäranis näikse Liibawi kaubasadam töiste Läänemere sadamate kõrwas teenistuses kõige etteotsa rühkiwat.  Ta on üksi umbes miljoni wilja wälja saatnud  ja on seega riigis kolmas wilja kaubalinn, kuna Peeterburi ja muud tähtsamad Läänemere sadamad selles asjas kaugele temast taga on jäenud. Wiljandi maakonnast on meile siit ja sealt teateid pitkse kahju üle saadetud. Nõnda on 26. mkp. wälk Tarwastu kihelkonnas Paabu koolimaja rehe põlema löönud ja on see ühes sees olnud 56 koorma ristikheintega maha põlenud; sellesama korraga on Helme kihelkonnas Patküla Peednkse talu karjalaudad pitkse tule ohwriks saanud, kuhu ka kaks paari-aastast lehma sisse on põlenud. Sealsamas  ligidal on üks mees ja üks hobune koplis uimaselt maha wisatud, kes aga suuremat wiga pole saanud. Pärnu maakonnast kirjutatakse meile ilmadest ja lühidelt rahwa elust järgmine kiri: „ Mitme nädalise kange palama ja põua järele andis taewas meile 4. ja 5. Juulil rohkeSte kosutawat wihma, mis läbi närtsinud  ja kolletanud wilja wäljad ja karjamaad jälle haljendama  lõiwad, ja sellega põllumeeste kustumat lootuse sädet nagu uueste õhkuma pani. Aga siiski pole wiimaSte  asi weel kiita; sest põud oli juba mitmes kohas suwe-wilja täitsa ära rikkunud, iseäranis linad, neist ei ole kedagit loota.. Rukit on ka palawus mõnes kohas kõrgemate kohtade peal enneaegu malmis kõrwetanud. Suurem jagu põllumehi waatawad praegu üsna kartliku pilguga tulewiku sisse. Pealegi ähwardab töine kuri waendlane, loomade põrna-tõbi, põllumeeste wiimast wõimu wälja kurnata. Sest mitmel talunikul on juba hobuse loomad kõik langenud, nõnda et astu ise wankre ehk adra ette, kui weel edasi tahad saada. Enge mõisas olla juba kuus hobust langenud, paar tükki weel haiged. Ka sarwloomi on ka paljugi kõrwad pea alla pidanud  panema. Alles paari päewa eest olla ühel talunikul  24 tünni sees 4—5 sarwlooma langenud. Nuhtlus on küll raske, aga abi keegi selle wasta ei tea. Loo- made tohtrid meil maal ei ole, Pärnu linnas piab üks küll olema, see on aga meist 40 wersta kaugel. Kui sealt abi minna otsima, sennis on loom juba ammugi kärwanud. Tõbi olla nõnda kange, et tunni ajaga looma ära wõtta. Soowida oleks wäga, et ülemalt poolt selle wasw saaks midagit tehtud? 7 Juuli-kuu esimeste päewade sees oli meil hirmus palawus, 2 Juulil näitas sojamõõtja päema sees 43"/" k. ja marjus 27°/ o; peale seda on ilmad milumaks läinud. 5. Juuli hommikul kellu 3—4 aegus läks üks suur kõue pilw, raske wihma saju ja kange müristamisega üle Jakobi kihelkonna ja tegi mitmes kohas suurt kahju. Wälk lõi ka Jakobi kiriku torni sisse, mis läbi torn ja kiriku katus tule ohwriks langesiwad. Et kirik wana-aegne tugew, kiwist ehitatud on ja pealegi wõlwitud laega, selleläbi jäi kiriku seesmus tulest täitsa rikkumata, nõnda et kiriku teenistus takistamata saab edasi peetud. Kiriku kellad on purustatud ja osalt sulanud. Kiriku manad kirjad, mis ülemal torni nupu sees alal hoiti, on wälgu' löök terwelt ja rikkumata ülemalt maha wiskanud, kust neid kätte saadi. Nende järele olla kirik peale 352 aasta seisnud. Koguduse kahju on kaunis suur, mis selleläbi meel raskem kanda on, et alles 3 aasta eest kirikule uus katus ja torn peale sai tehtud, mis kogudusel mitu tuhat rubla maksis. Nüid on jälle tuhandid tarwis, aga ei tea, kust Wõtta? Aga siiski tahetatakse ehitusega marsi hakatust teha, et enne sügisel meel marju alla saada. Sest karta on, et mõlwid, mis heaste põlenud on, sügisese saduse ilmade wastu küll tugewäd ei ole. Materjali kokkuwedamine sume aegu ja pealegi kibedal töö ajal on wäga takistaw ja waewaline,  aga mis sinna parata. Wäga kahetsemise wäärt on, et auustatud kiriku eestseisusel ei ole wiimasel ehituse  ajal meele tulnud, pikse warrast torni otsa ülesse panna lasta, mis küll ehituse ajal natuke enam oleks maksnud, aga kas kahju eest hoitud ei oleks olnud. Ma loodan, et nad mast nüid selle peale mõtlewad. Töiseks oleks wõinud ka kirikut mõnes tulekassas kinnitada  laSta; aga miks seda ei ole tehtud? Ei tea! 28. Juunil saadeti Pärnu sillakohtu poolest kiri meie kihelkonna wallawalitsusele selle sisuga, et iga wallawalitsus  omalt poolt liikmeid piab nimetama, ja neist liikmetest üks uus Eesti Aleksandri-kooli komitee kokku seatud saama. Rahwa rõõm on selle üle koguni suur. Läänemaa usu märatsemine, mis paari aasta eest meie pool juba kaunis laialt liikumas oli, on pia täitsa kadunud, ehk tast ei panta enam tähelegi. Kõrtsis tantsimine  ja öösene hulkumine on alles üsna meil moodis, ja ajalehti loetakse mähe. Kõrtsa on meil hästi rohkeste,  iga 10 wersta peal 5 kõrtsi. k." Tartu maakonnast kirjutatakse meile ühest kontserdist järgmiselt, millele omalt poolt midagi juure lisada meie tarwis ei arwa olewat. „ Palun „Sa kala" toimendust ka meie Tartlaste elust jälle mõned riad maailma wiia, mis ehk oma jagu kasu ka mõnel pool tuua wõiwad. Meil oli pühapäewa! 21. Juulil Woore Andrese ilusal mäel „Woore mäel" Aakres laulu- ja muustku-kontsert, mis rahwale lõbustust ja kontserdi-andjatcle kopikuid pidi tooma. Programmi peale, midas ma ka ühe omale sain, oli küll tükka üles loobitud ja lauldud sai ka hea losikond  laulusid. Aga just nõnda kui programm kirjutatud oli, nii oli ka karwa pealt kontserdi andmine. 1) Mäng „Kriigs-marsch, der Priester aus Athalia" oli esimene ja hea naaber eestistas teda mulle: Sõa marsh! Oh kui kohaline nimi! Sest need mängijad, „Sakala" teie piate seda omal maal ütlema, kas tahate ehk mitte, oliwad Wiljandi maalt Suislest ja see mäng oli nende sõamarsh. Healed tormafiwad kui lõwid kuuljate kuulmiste meelede wasta ja ähwardasiwad nende pead purustada! Lauljad oliwad Pühaste koolmeistri koor, mis kauniste laulsiwad. Kontserti soowikfin minagi weel hea meelega kuulda, aga sarnasid muusikid küll enam mitte. Harjutagu nad endid ometi wähegi enam ühte mängima ja takti pidama, enne kui awalikult wälja astuwad. k." Sealtsamast maakonnast toob „Walga Teadustaja"  paar kohutawat mõrtsukatöö sõnumed: Ermesis on tööinimesed pühapäew 14. Heinakuul joobnud peaga ühe saarlasega, kes sinna töösse oli tulnud, tülisse läinud  ja teda kiwidega surnuks wiskanud. Jigastes läinud  neli 17—18 aastast poisi jõmpsikud metsa marjule, kus juures nad isekeskis kaklema hakkanud ja ühe eneste seltsimeestest surnuks löönud. Tartu sillakohus on mõlemaid  kuritööst kurjasünnitamise kohtades ülekuulamas käinud  ja on kurjategijad Tartusse kinni wiidud. Otepää tulekinnitamise seltsi põhjuskirjad on Jaani-kuu 5: päewal sisemise asjade ministeeriumi poolest kinnitatud. Kurista wallas pannud pitkne 8./9. mk. öösel Siimusti pärisomanik» G. Kriiska elumaja põlema, mis ka, sest et rahwas heinal oli, kõige kraamiga tuhaks saanud.  Sellsamal öösel saanud üks räbalakaupmees J. Tiidu oma koorma all surma. Ta oli koorma otsa magama jäenud, hobune wedanud kõhu tühjusel koorma kraawi ümber ja matnud nõnda oma uinuwa peremehe igawese unesse. Walga maakonnas olla põrna tõbi ikka enam laiali lagunemas. Tema wastu seismiseks on aga wäga mähe tehtud. Paraku on ka inimesi selle haiguse kätte tangenud.  Ühe Lannemetsa peremehe abikaasa on selle kätte surnud, siiski ei ole mitte teada saadud, mill wiisil kihwt tema ihu sisse on saanud. Tema mees sõitis linna peie asjade ostmise pärast, suri aga juba tagasi tuleku peal ära ja nimelt oli tema põlw üles paistetanud. Ka mõlemad pojad on haigeks jäenud ja on neil paistetis põlwe pealt ära lõigatud. Ka Taiwolas on üks inimene, kes langenud looma ära tahtis nülgida, tõbe ohwriks langenud. Lannemetsas on kolm hobust ja 3 karilooma; Koikülas 1 hobune ja mõni kariloom ära lõpnud. Ka Serbigali metsas on 5 põtra ja 2 metskitse põrnatõbeSse lõpnud. Ka rulas olla juba 60 hobust langenud, aga nagu näha, olla see paha haigus juba kahanemas. Riias on wiimse suure tulekahju läbi wiletsusesse sattunud inimeste tuetnseks üks komitee pürjermeistri E. Barklai de Tolly juhatusel kokku astunud, kes kohalistes lehtedes awaliku üleskutse läbi õnnetumate heaks armuandeid  palub saata. Riia linnawalitsus on hädaliste tarwis juba 1000 rubla annud. Eestimaalt. Kui wäga suurel mõedul loomade katk oma laastamise tööd teeb, tunnistab „Eesti kuberm. Z.". mille järele künni Heinakuu 5. päewani Harjumaal 122 looma põrnatõbe kätte langenud oliwad ja nimelt 34 hobust, 76 sarwelajad ja 12 puduelajad. Keila kihelkonnas, Ranna walla TabaSloo külas löönud pitkne ühe talu kambrisse sisse. Inimesed istunud  söögilauas ja jäenud pitksest täitsa puutumata, kuna söögilaua all olew koer surma saanud. Ka aknad ja uks saanud purustatud. Tallinnast. „Rev. Beob." teatab, et hiljuti mõned Eesti wäljarändajatest, 6 meest, 4 naist ja 5 last, kes sellepärast, et raha kodu sõitmiseks ei olnud, Moskwasse maha oliwad pidanud jäema, wangi tapiga Tallinnasse saadetud ja Domi wangihoonesse pandud. Moskwasse olewat weel kaks künni kolm perekonda maha jäenud. Üks Toompea alewis elaw soldati naene N. A. on oma maja seltsilist atstahwku soldatit W. R. tema abikaasaga, keda ta oma juure kohwi-lauda oli palunud, ära kihwtitada tahtnud. Kohwi olnud nii kange kihwtiga  segatud, et abielu rahwaS kohe pärast joomist meeletumalt  põrandale kukkusiwad. Naabrusest juure kutsutud arstid tõendafiwad mõlemaid ära kihwtitatud olewat ja on haigeid wastukihwtide sisse andmise läbi uimandusest üles awitanud, kes nüid haige-majasse põetamiseks on wiidud. Natalie A. on ülekuulamise wangi pandud ja tema kohwikann kohwiga ja paar klaasikest tundmata märjukesega  Lehberti apteeki lahutuskunstlise läbi katsumisele saadetud. Harjumaalt. Nehatu wallas, 10 wersta Tallinnast, lõi pitkne Heinakuu 9. päewal Wäo küla karjast ühe löögiga AS lammast surnuks. Ühtlasi oliwad palju töist lambaid ja ka karjane uimaseks löödud, toibufiwad aga pärast. Mõned peremehed olla selles õnnetuses 10 lammast kautanud. Suur õnnetus. Peeterbunst. Sisemise asjade minister krahw Tolstoi ei saada, kuida ajalehed kuulutawad, mitte enne Oktobri-kuud pealinna tagasi tulema. Sennikauaks on temale ta hädalise terwise kosutamiseks ka luba antud. Krasnoje-Seloo laagris olewa sõawägede ülemkäsuandja,  prints Aleksander von Oldenburg on käsu annud, et palawa ilmadega laupäewal, pühapäewal ega eSmaSpäewal nimetatud laagri soldatist mingisuguse õppimise  ega harjutusele ei tohi sundida. See ajakohane käsk on sealse sõawägedele suurt rõõmu sünnitanud. Ajaleht „Arst" teatab, et sisemise asjade ministeeriumi  arstiline nõuukogu professor Manasseini ja tohtrid  Raptshewsky ja Kurlow'i Spaaniasse saatwat, Ferrani kolera nõstepanemise wiisi tundma õppima. Ajutise kolera haiguse kordasi on pealinnas ettetulnud,  sellepärast ei ole, kuida arstid arwawad, päris kolera lahti peasemist wähemast sellel aastal mitte karta. Nagu näha, pandakse Wenc-Jnglise tüli-asja ka uues maailmas terawaste tähele ja soowitakse, et sõda piaks peasema sõudemaie, waenu wanker weeremaie. Sest kuida „Swet" Ashabadist kuuleb, on üks tuttaw kaubamaja  Tehases, Tuga-Kaspia maajau walitsejale kirjalikult teada annud, et 100 noort, tugewat Ameeriklast soowikstwad  Inglise wastu minemiseks Wenemaa teenistusesse heita ja lähemaid tingimisi teada tahaksiwad. „Swet" arwab, et see pakkumine tänuga wasta piaks wõetud saama. Käesolewal aastal mõeldawat, kuida Mowostile"  teadustatakse, Saksamaa eeskuju järele, übt wäe osakonda õhulaewa sõidu jauks korda seada. Ühtlasi pia- W 31. Sakala. 1885