Postimees (Endine Pärnu Postimees.) 83 Tartus, juulil. H 85555. Kolwaskümnesteine aastakäik. Tutell Z Noi'U näclatis rvästa ja on Tartus ja Tallinnas saada iga teijipäcwal, Postiga aaöt. 3 r —k. Ilma postita aast. Ür.6o k. . V' „ S. V- „ ä„ 40 „ „ V. » »bV " » -> V' „-„80 ~ Kolmaskümnesteine aastakäik. Grenzstein,Sachs,Bares,Schmidt,Kuuse.Ta lli nuas! Pärnus: Vorm' Trcufeldt, Wiljandis Bielrose. Walgasi Nudolff.° PõNjaniaal:' Leip Eestlased Ingeris. õppeni tähtsa rahwusteaduse kaardi pääle waadates leiame, et Jngeri maa Eestlastest nii hästi kui puhas on. Ja selle sama aru saame ka kuuekümuete aastate algusel wälja antud Buschi Wene maa Luteruse kirikute ajaloo materjalist. Wötamc aga aasta kolme eest wälja autud Abikassa 25-aastase tegewuse aruande käsile,  siis näeme, et Eestlaste arw Jngeri maal juba kaunis suureks on kaswanud. Õiget aruannet Eestlaste Paljuse kohta Jngeri maal ei anna aga ülemal nimetatud  Abikassa aruannegi meel kaugelt mitte. Nimetatud raamatute ja kaardi Pääle tagasi waadates ja ajalugu tähele pandes wõime ütelda, et Eestlaste «väljarändamine Jngeri maale, see on Peterburi kubermangu aasta 20 eest peaaegu hoopis tundmata oli. Äinult juhtumise kaupa wõis mõni Eestlane Jngeri maal asumas olla. Eestlaste  sisserändamine Jngeri maale algas alles 1870. Balti raudtee käima halamisega.  Balti raudtee awas Eesti rahwale siia maale pika tee pärast lukus olewad wärawad ida poole; raudteega peasis igamees  wäikese waewaga ja hõlpsa kuluga kodumaalt liikuma, raudteega peasis igamees  hõlpsalt suurte riiki, nimelt aga naabrimaad  Jngeri waatama. Elu ja olu, mis Jngeris silma paistsiwad, meelitasiwad nii mitut kitsaks läinud kodumaad maha jätma ja Jngeris uut kodu otsima. Kitsaks oligi kodupind Eestlastele jäänud.  Rendid tõusiwad igal Pool, niisama tõusiwad ka maahinnad. Läbisaamine läks koguni raskeks. Ei 'ole siis ime, kui Balti raudtee awamisega nii mitmed silmad kodumaa  poolt kaugemale Wene maa poole pöörsiwad,  ja nii mitmed jalad teekonda ida Poole ette wõtsiwad, waatama, kas siin hõlpsamalt elada ei saaks. Ja mida nad nägiwad, see tõmmas neid enese poole. Jngeris oliwad rendid hoopis odawad, maa hinnad niisama. Neile jälle, kell kapitaali  ei olnud oma koha asutaniist ette mõtta, tõotasiwad kõrged tööpaigad, kelle sarnaseid kodumaal ei tuntud, hääd teenistust muretseda. Miks ei pidanud kehw siis hääd wasta wõtma, kui hääd saada oli! (Järg tuleb.) Tubakas, tema kaswatamine ja tarwitamine  maailmas. (Järg.) Tubaka sees on üks iseäraline kihwtiollns,  mida „nikotiniks" kutsutakse. Imelikul  wiisil on selle tubaka sees, mida jahedamatel  maadel kaswatatakse, palju rohkem nikotini, kui sellel, mis palawatelt maadelt tuleb. Nõnda on Saksa maa Pfalzi tubaka sees 7 kuni 8 protsenti nikotini. Havanna tubaka sees aga ainult 2 protsenti. Selle wastu on aga soojamaade tubaka sees teine ollus olemas, mida „nikotsianiniks" nimetatakse  ja mida jaheda maa tubaka sees z kas sugugi ei ole ehk wäga wähe. See nikotsianin andwat tubakale ka selle hää lõhna, mis soojamaa tubakal omanduseks on, kuna nikotiuist tubaka uimastaw ja joowastaw  wõim tuleb. Nikoiin on üks kõige kangematest kihwtidest; tilk selget nikotini tapab koera ära. Üks hää omadus on nikotinil  see, et ta õhu käes wäaa ruttu ära lahkub ja üks osa temast koguni lõhnawaks  nikotsianiks muutub. Missugused muud ollused tubaka lehtede sees weel olemas on, seda näidaku järgmine tabel protsentide arwn järele i Tubaka kaswalamine ei lähe igal maal ega igas klimas. Tubaka kaswatamise piirid  on üleüldiselt need samad, mis nisu kaswatamisel; kus nisu hästi kaswab, sääl kaswab ka tubakas. Hää tubakas kaswab aga ainult sääl maal ja sääl klimas, soojus uis suur on, et wiinamarjad küpseks saatvad. Balti maal ei saa tubaka kaswatamine  ialgi suuremal mõõdul edenema, meie kodumaa on liig kaugel põhja pool,' Juba Põhja-Saksa maalgi on tubaka kaswatamiseks  nii külm, et ta Päris küpseks ei saa. Weikesel mõõdul oma tarwis katsutakse  meil ka ju mõnesgi kohas tubakast kaswatada, iseäranis sest saadik, kui ta kallimaks  läks. ja ka kõik alamad seltsid banderoli  alla pandi, - Aga suuremal hulgal wabrikute jaoks ei ole meie maalt iganesgi tubakast lõota. Need meie lugejatest, kes tubakast oma tarbeks maas peawad ja kes temaga seda toimetust ette ei mõistawad wõtta,  mida wabrikud ja suured tubaka-pidajad enne ära peawad tegema, kui tubakas Pruugitud  wõib saada, wötku järgmisest kirjeldusest  õpetust. Meie teatame lühidelt, kus ja kuda tubakas paremine kaswab ning kuda temaga pärast lõikust ümber käidakse, et ta tarwitatawaks wõib saada. Katsutagu, kas need toimetused ka meie maal kaswawa tubaka kohta parajad on. (Järg tuleb.) Politika ringwaatus. Minewane nädal on politika wäljal peaaegu  ainult arwamiste ja otsustamiste pääle ära kulunud, milleks kahe keisri koosolek  Põhjust andnud. Midagi iseäralist ei ole küll selle läbi awalikuks tulnud, aga arwamisi ja mõtteid teatakse selle kohta ometi awaldada. Ajalehed, iseäranis Saksa omad, kiidawad Wenelaste lahkust ja sõbralikku wastuwõtmist Saksa keisri kohta ja järeldawad  sellest teatud wiisil mõtteid, mis mõlema  riigi wastastikuje sõbruse kinnituse kohta käiwad. Saksa keisri klllaskäigist Daani maa päälinnasse Kopenhageni kirjutawad ajalehed  niisama õige pikalt ja laialt. Saksa keisri wastuwõtmiseks olla kõik tehtud, mis ial wõimalik. Linn ja sadam, kust kõrge külaline maale astunud, olnud kõige toredamalt ära ehitatud. Pidulaual pidanud  Daani kuningas kõnet, milles ta seda enesele suureks anuks pidanud, et Saksa keiser teda waatama tulnud. Kõnes tuletanud  ta ühtlasi ka keisri eeskäijate sõbrust ja lahkust meelde. Kindral Boulangeri haaw, mis ta kaksikwõitluscl Floqueti käest saanud, olla nüüd juba nii kaugele paranenud, et ta wäljaS käima on wõinud hakata. See wäljaskäimine on nimelt üks lõbusõit olnud. Tema poolehoidjate  ja sõbrade poolt olnud kõik selleks ettewalmistatud, Boulangeri meelelised  ajalehed kuulutanud wäljasõitmise aega iseäralise agarusega ja mõned käratsejad „Elagu Boulangeri Maha Floquet!"  Ja see olnud kõik. Suurem jagu linna elanikkusid, see tähendab mõistlikum partei, olnud Boulangeri wastu jää külm. Teda lastud oma narri > tecndridega rahulikult edasi sõita ega Pandud seda peaaegu tähelegi.  Parisis on streikijad töömehed ka teisi omäsugusid töö mahapanemisele meelitanud.  Praegu on juba 9300 meest, kes töö maha on pandnud. Walitsuse poolt on tormilised eeskirjad wälja antud, mille järele rahu jalale seadida loodetakse. Jtalia ja Prantsuse wahel on asjad wiimsel ajal õige põnewile läinud. Seda külmust, mis mõlema riigi wahele asunud, tunnistab ka Crispi kiri suurriikidele, milles  öeldakse, et Jtaliale mitte Türgi poolt tülitamist  ei tulewat, waid ainult ja ikka Prantsuse maa p oolt, kust nad siiamaanigi  tulnud. Need kaunis karedad sõnad on Parisis õige ägedat olekut sünnitanud. Saab edespidi tuleb. liri maal. on kohaliste rentnikkude wahel  hiljuti wäiksel mõõdul jagelemine lahti VUud. Mõned rentnikud ei olla tarwilist jagu renti ara maksnud, mis pärast neid politsei ja soldadite abil kohtade päält wälja pandud. See aga sünnitanud rahutumat  olekut. Rentnikud ei olla mitte maksuwõimetud olnud, aga alatise rendikõrgendawise  pärast wõtnud nad nõuuks wastu panda. Selle juures on aga mitmed haawatud  saanud ja muidu palju pahandust sünnija- Jutunurk. Wahutawatel woogudel. Mrg!) Prantsuse konsuli majasse jõudes pidi kapten Fkurnier onia meele pahanduseks kuulma, et konsuli herra juba kolme päewa  eest suure seltskonnaga kaunis kaugele jahile reisinud. Teda oodetawat alles homme õhtuks koju. Ei olnud siis niuud parata, wõtsime nõuuks Päewa õhtuni oodata.  Meile anti konsuli majas kaks ilusat  Europa moodi sisse seatud tuba öömajaks,  toodi õhtusöögiks theed, nisuleiba, datlid, wiikisi ja muud maitsewat puuwi!ja  ning ulini. Järgmisel hommikul kaebas kapten pääwalu üle ja ütles enesel kerge palawiku  olewat. Ta ütles wagusi tuppa jääda tahtwat ja käskis mind, kui ma soomiwat, linnas ümber käima minna. Ma mõtsin lubaduse muidugi kõige suurema rõõniuga wastu ja tõotasin lõuneks koju tulla. Lilin ma ju cila õhtul, suurest Asrika linnast, millel paale IVVWV inimest  on, liig mähe näinud, inimesi pühapäewa  pärast iseäranis kasinalt. Konsuli majast uulitsale astudes, pidin zma imeks panema, et ma nagu ühes Eupopa  linnas olin, wähemast, mis ümberkaudsetesse  hoonetesse puutus. Ja ometi folin ma eila õhtul hoopis teist moodi sümbrust näinud. Siin oliwad majad kõik kõrged, aknad «väljas poole, nagu lugu Muhamedi usuliste majadega mitte ei ole, Siin ja sääl 'lehwis suurte tornide, pääl Europa riikide lipp; ma nägin Inglise, Prantsuse, HiSpania, Hollandi ja Saksa riigi wärmisid, Alles kui ma siit linnajaost  wiimaks wälja sain, sai mul selgeks, et ma Tunise linnas «väikeses Europlaste linnajaos olnud, kus pöäle muude Europa siwad, kellede elumajadel kohalise riigi lipp lehwis. Teine pilt astus mulle silma ette, kui Europlaste wäikcsesl linnajaost wälja sain. lamateks. Nüüd olin ma juba Muhamedlaste,  see on Tunesialasre, Mawide jä Arablaste pesakonnas. Hoonetel Puutusisul  nina ja lõuga ära ei nühi. Linna keskkohal tõusis pikkamisi laialine  mäeselg üles. Selle mäe ümber, Tunesia walendaw majade hulk laiali. Mäe enese tipul seisis ja paistis kaugele üks kantsimoodu ehitus. Selle kõrwal walgendas suur laialine loss ja mölemamatest  weidi alamal, mäe poolel kõrgusel, hiilgas suur tore mosche wõi kirik. Nagu ma pärast kuulda sain, nimekamat seda > kantsi mäe tipul „kasbaks" ja lossi tema ! juures Darel bei, see on bei paleeks, j Enne olla bei sääl elanud, aga nüüd niitte enam. Wahete mahel wiibiwat aga sääl ja wiitwat aja, nagu ma ka juba i ennemalt ütlesin, linna ümberkaudu oma suwi lossides ära. Tunise linnas oli mul kentsakas juhtu- j mine mida ma jutustaniata ei wõi jätta, > seda wähem, et see wastega oli, mida ma aimatagi ei oleks j wõinud, sest siinsed naesterahwad on ju j oma sugustcle meestelegi awalikult näge- matad, ammu wõõrastele walge nägudega Europlastele. Juhtumine pani z niind tõesti mäga imestama. Päikene kõrwetas mustjassiniseft taewast  lõpmata palawasti maha, pani uulitsa kiwid õhkuma ja majade seinad kuumama. Ma olin juba tükk aega linna mööda jümber  komberdanud, palawus mind tegi nõrgaks ja wäsinuks. Ühes kitsas uusitsas istusin  ma kollaka kiwiMja madala trepi pääle maha, et jalgu puhata. See maja oli, seda ma nägin kohe, Europlaste ehk wähemast  mitte Muhamedlaste pärast, sest tal oliwad aknad korralikult ees, ehk küll paksude  siidigardinatcga päikese paiste eest kinni warjatud, ja ta oli kolme kordne, . aruldane nähtawus Afrika linnas! Hääkene küll, olin nõnda umbes wiis z minutit trepi pääl istunud, kui korraga ma ei aimanudgi, kust see tuli min- I gi kaunis raske asi mulle suure potsuga päha kukkus ja mu pääle õige kibedasti haiget tegi. Minu jalgade ette langes kaunis paks hõbedast taldrik ühes kamalu täie vrangschi ja kokos-pähkla koortega. Ma kargasin kohkudes ja pahaselt üles ning pool tahtmata käis mul päris sula Eesti keeles „Kurat wötku!" suust, nsis siin Afrika linnas Mauride ja Ärablaste pesakonnas wäga imelik kajada mõis, Wähemast heitsiwad Mohamedlaste kinnised  majad minu emakeelse mände waljusti tagasi ja selles majas, kust hõbe taldrek mulle päha kukkunud, oli kphe sellepääle nagu naeru lohistamist kuulda, nagu oleks minu „kurat wõtkust" aru saadud. Ma astusin keset uulitsat, ajasin pää tagasi ja wahtism üles maja akande poole mis teise korra pääl kõik lahti seisiwad, Gardinad oliwad ühe akna eest weidi kahele poole lükatud, süsimust neiu pää tuli nähtumale,  Aga ka ühtlasi nägu ja see imgu naeratas kelmikalt alla, et mu meelepaha warsti 'kadus. Korraga lükati ka teise akna ees riided lahti ja teine must kähar pää walge õrna neiu näoga wahtis naerdes  alla, Ala ajasin küll wist suu wäga amuli jaa. tegin õige weidra näo, sest mõlemad kelmid ülemal hakkasiwad hõbeheleda häälega  naerma >a nokutasiwad paadega nagu kiitusi, et ma uit lolli näo tegin. Selle Pääle oli toas kõnelemist kuulda, üks jäme nacsterahwn hääl näitaS Arabia keeli midagi küsiwai wõi ütlewat, ning lähemal silmapilgul  kadus teine neiu akna päält ja tema Tubaka! i selts! ? 2. s^ ! Z" KK Z Z 'Z Z Wirgi> !l8»/i„ 43°/s 9V>° 21"'- 4V- d'/-> 1S°/>» Kentucky 41-,.° liv- SZ' .- v.°, 4V° 8'/- Z1V» e< ° Z2V- 2V>° 6°/-° 20-/-. Türgi 2lV-»'46Vs 1ö Z5 4V-, " I1k"/s