ära kulutab, ei ole mitte pae pääle kukkunud.  Näitemiiiigil lläksiwad mitmed asjad õige kallist hinda maksma. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koduloomade, põllu-ja . käsitööde näitus 6., 7. ja 8. lõikusc k. P. l 888. Pärnus scl lsi  platsil. Näitust amas seltsi esimees lühikese asjakohalise kõnega, mida keisri lauluga lõpetadi. Näitusele oli toodud: 20 hobust, 21 sarwelajast, 2 kana, 1 kukk ja 141 numbcrt mitmesugusid käsitöösid. A uu hindasid saiwad hobuste eest: Ott Sakk Penujast, Eesti segiwerd 5 aastase täku eest, ministeriumi hõbe auuraha; Jaan Jürgens Saugast, Eesti segiwerd 8 aastase täku eest õkon. Societ. hõbe auuraha; R. Jakobis Pärnust, Prantsuse  segiwerd Z aastase mära eest, ministeriumi  brongs auuraha; J. Juntson .Jõõprcst, Eesti tõugu 4 aastase täku eest, ministeriumi brongs auuraha; Hend. Kruusmann  Keblast-st, Inglis tõugu 3. aastase täku eest, õkon. Societeti brongs auuraha: E. v. Middendorf Pöõrawercst, Arabia Ardeni tõugu >5 aastat mära eest, ministeriumi  kiitusekirja; J. Einberg Põörawerest,  Orlowi tõugu ö aastase märg eest, minist. kiitusekirja; Hans Saks Audrust, Orlowi Eesti tõugu 3. aast. täku eest, minist. kiitusekirja; Mihkel Prawon Saugast,  Orlowi Eesti 3. aast. täku eest, minist. kiitusekirja; mössnikude hobusekaswatus  Toris, 4 Soome - Arabia tõugu ' täkude eest. Pärnu põllum. seltsi k. k., Wold. Lydig Pärnust, Eesti 3 aast. täku eest, põll. s. k. k., Hans Werner Saugast,  Araabia segiwerd 3. aastase "mära eest, põlluni, s. k. k., Jaan Lielientahk Tammistest. Eesti 3. aastase täku eest, 25 rubla raha auupalgaks. Sarw elajate  eest saiwad: Jakob Klaasen Sindist, 2. Kist. Ostfriesi pulli eest, õkon. Goriel. hõbe muuraha -A. Juntson Eugist, 7 kuud wana Ostfriesi < Hollandi tõugu pullwasika eest, minist. brongs auuraha; koiliõp. M. Mihkelsoo Jööprest, 3. aast. Angleri-Eestij pulli eest, õkon. "Societ 1 brongs auuraha; neiu Mari Fuks Audrust, 7. aast. Pxeitenburgi lehma eest, õkon. Societ. brongs auuraha; Baron Pilar v. Pilchau Sangast eest kõige oma loomade, minist, kiitusekirja; B, Paulson Niidust kahe Breitenburgi segiwerd mullikate eest, miuist. kiitusekirja; Baron Pilar v. Pilchau  Andrust, Hamphschieri tõugu lammaste  eest, põlluni, seltsi kiitusekirja. K äiitõvd e eest—sm in> a d vko u. Societ brongs auurahasid: A. Raist Pärnust wangerde eest. noorik K. Weske Saugast hea wõi eest; perenaene Maret Kardan Jäärjast kangaste eest. MiNisteriu mi kiitusc - k i r j u saiwad: Joh. Kehkla Pärnust aiawilja eest; perenaene Anna Martinson Uulust wõi eest; perenaene T. Kull Pattist wöi eest; Karl Treuberg wõi eest. Pärnu Põllum. seltsi kii tulekirju saima  d - neiu Kehkla Pollist willase kanga eest; perenaene Liisu Rehe Audrust teki eest; neiu Anna Niemann Pootsist mitmesuguste  käsitööde eest; neiu Emilie Lehepuu  Malgast ilusa isamaalise sõnadega wälja õmeltud laudlina eest; Juri Wil- Audrust klarneti eest; Joh HSgel Pärnust auurulaewa modelli eest; proua Schmidt Pärnust, aiawilja eest; perenaene Leeua Reisik Laatrest linase lõnga eest; Liisa Metsnik Pattist teki eest; tischler J. Kirnuks  Pärnust traat moodi eest; neiu H. Freymann Pärnust jalgteki eest; neiu Helene Kosel Põranda tegi eest; sep J. Pults Saugast hobuseraudade eest - proua Auna Neerfelt Pärnust sugade eest: neiu Emilie Saabas W. Wändrast tegi eest. Kuldsõr musid saiwad: perenaene Mari Pool W. Wändrast willase kanga eest; neiu Marie Rubin Jäärjast kleidi riide eest; noorik K. Weske Saugast wilkanga  eest; Perenaene Eks Leesmcnt Jäär- ! jast suure rätiku eest, perenaene Lina Rei- ! sik Laatrest suure rätiku eest; neiu Julie I Kitz W. Wändrast laudlina eest; neiu Anna Olline Torist suure rätiku eest: Hõbesõr musid saiwad: perenaene Anu jKull Sürgawerest' poolwillase riide eest' perenaene Mari Arest willase riide eest, perenaene Leena Puhmas Tõstamaalt will. kanga eest. Peren Triino Ratiste Audrust linase kanga eest; neiu Liisa j Bergmann Wõllast käsitööde eeü; pere- naene Mari Pärtel U. Wändrast suure > rätiku eest; perenaene Julie Kull W. ! Wändrast willase kanga eest; perenaene s Kai Tohwer W, Wigalast teki eest 2 rbl. raha. üleüldse 58 auuhinda, Nüitnst käisiwad umbes 2000 inimest waatamas, pileti hind inimese pealt 15 kop. Paale kulude sai seltsile puhast kasu mõni kasuk alla 105 rubla jänele. 11. K. tuleb I Kõik, mis siin näha on, jääb mi' nule, minule, minule I" „Herra Charles Reboul on riigiwalitseja  armu läbi Beauvali lossi õigusline omanik. Tal on selle kohta kindlad paberid." „OH sa kelm, sa rööwel! Kuule manamees,  mina olen ju õige pärija, toeta mind, tee, mis ma sind käsin, ja ma tahan  su waewa rikkalt tasuda." „Mis? Ma peaksin midagi oma praeguse  peremehe wastu tegema I Jumal hoidku mind ka sarnase tembu eest!" „Sa ei taha mitte, kelm?" hüüdis grahw Louis hambaid kiristades. „Minu perekond on sind juba nii kaua siin mõisas  nuumauud; nüüd sa oled raswaseks "saanud. Kas see on tänu, mis sa minule wõlgu oled?" .Thomassin waatas ümber ja silmas mõnda talupoega ja woorimeest, kes teed mööda ligemale tuliwad. Ta sai selle üle i julgemaks ja kindlamaks." „Teie tädi oli auus ja hää inimene, kelle mälestust ma eluaja auu sees saan pidama," ütles ta. „Ma annan teile nõuu, siit ligikonnast ruttu ära põgeneda. Jääte teie aga siia, siis teen ma, mis mu kohus on ja annan teid kohtute kätte!" - „Nurjatu kelm! -Mul on himu, sulle oma mõõka kõrisse tõugata!" „Olge ettewaatlik! Säält tulewad tugewad  mehed, kes teid warsti kinni wõtaksiwad.  Teid tõmmataks ratta Pääle." „Kuule wana sõber, lase mind salaja lossi öö ajal, et ma selle ära neetud Reboul!  " „Ma ei taha teie sõnu pikemalt kuulda,"  ütles Thomassin. „Kuulge, inimesed, tulge siia!" Talupojad jätsiwad omad hobused ja käru, milledega nad põllult tuliwad, tee pääle seisma ja hakkasiwad walitseja poole tulema. ' „Kurat ja Põrgu!" kirus grahw. Aga olgu seks korraks küllalt; ma katsun järele, kas ma siisgi eesmärgile ei jõua. Mul on mõnigi hää sõber Partsis-; need Peaivad mind aitama. Riigiwalitseja on wa' lustikas  kcrgepüks ja tema nõuuiuccs Dubois, see aptekri poeg ja kelm, lasid enesega mõne mõistliku sõna kõnelda, kui ta selle juures oma kasu leiab." Ruttu hüppas ta hobuse selga ja sõitis  minenia, Thomassin sammus aga mõttes  lossi tagasi. „Olge cttewaatlik I" ütles ta oma peremehele  herra Reboulile. „Ma nägin praegu grahw Louis Kambes't ja kõnelesin temaga; ta on praegu weel sellesama nurjatuma  meelega nagu ennegi." Ja ta jutustas kõik ära, mis talle natukese  aja eest juhtunud. „Kas ta weel siin on?" küsis Reboul. „Ei. Tema viimastest sõnadest sain ma aru, et ta Parisi tahab reisida ja teie käest kelmusega warandust ära kiskuda. „See ei lähe tal küll mitte korda, selle läbi jookseb ta oma enese hukatusesse." See arwämine läks ka täide. Grahw Louis Kambes läks tõesti Parist  ja oskas Dubois'iga ühendusesse astuda,  kellele ta poole osa oma pärandusest lubas, km rüginõuunik temlae selle aitaks kätte muretseda. Dubois ei pannud kaua wastu, sest summa, mis ta pidi saama, oli wäga suur; ta lubas grahwile oma abi. Warsti kõneles  ta riigiwalitsejaga selle asja üle, see sai aga ootamata wiisil hirmus wihaseks. Tema käsu pääle pidi Dubois grahwiga ühel päewal kokku tulema. „Ma kahetsen wäga, grahw Kambes, et ma teie asjaga mitte tegemist ei wöi teha," ütles Dubois saatanliku naeratamisega.  „Mina omast kohast oleksin küll walmis, aga >herzog on kangekaelne nagu koolipotff, kes oma koolmeistri sõna ei taha kuulata. Sellega ei jää mull siis muud nõuu üle, kui teie kohta riigiwalitscja käsku täita." „Mis käsk see öu?" küsis grahw aralt. .Dubois helistas kella, lits Lhwitser ja neli schandarmi astusiivüd tuppa. „See käsk!" ütles riiginõuunik Dubois ja näitas wangile üht salalist wangiwõtmise-kirja,  mis riigiwalitscja allkirja kandis. „Ma pean siis —" kogeles grahw Karudes. „Teie peate kohe Isi lossi mangi minema  jah," kostis Dubois tigeda pilkamisega,  „saal peate siis eemalt «viisteistkümmend  aasiat mängis istuma oma ununenud  mõrtsukatöö eest Toulouse linnas ja paale selle wecl wiisteistkümme aastat oma waimurilka inimese-rööivimise eest Montpcllieri  mermSe "" Paljult "kolmkümmend im hitest aastakest Peate säälsamas 18. numbris  istuma, kus hcrra Reboul teie eest juba  enne istunud. On nimetatud aeg möödas,  külap siis näeme, mis edasi tuleb teha  ja kas meie siis Meel kõik elus oleme." Grakuv Lonis Kombes karjatas wiha pärast ja tahtis Dubois'i kallale karata, aga schnndarmid pidasiwad teda kiuni. „Kelm!" karjus ta metsikult, „sa oled minu äraandjal" „Ma ei wõinud teisiti, grahwi herra, ütles Dubois wäga wiisakalt, „riigiwalitseja  ci lahrnud minu mõistlikka nõuuandmisi  kuulda wõtta. Päalcgi - —ta naeratas  pilkawalt „miks te' siis nii 101 l olite  ja lõwi pesasse tungisite?" „Häbcmata inimene," kiristas grahw. „Wüge ta kelm minema!" karjus nüüd ritAinõuunik, „Pange ta ahelasse, kui ta wastu tõrgub. Kurat, mul on paremat tööd kui selle lollpääga aega wiita. Wüge  ta ära." Ist lossi kuberner ja tema leitnant, herra Paulmicr oliwad täis imestust, kui nüüd õige grahw Kombes nende hoole kauaaegist wangipõlwe toodi elama. Nõnda  oli tema ohwri ilmasüütus siisgi õige olnud. Aga krahw Kombes ei jäänud mitte kauaks Isi lossi mangi, ta lahkus surma läbi juba kahe aasta Pärast, suna ta selle aja wältusel oma ja wahtist tõrkumise ja toore wastupanemisega küllast tüütanud ja waewanud oli. Säälsamas tumedas  puuris, kus tema süüta ohwer, Montpellieri  stndent, nii kaua wangipölwe piina kannatanud, õhkas grahw Kambes oma riiivatumat hinge wälja. Charles Rebaul jäi eluajaks Beauvali lossi omanikuks. Tema elu oli oma tubli abikaasa kõrwal ja hääde laste seas wäga õnnelik. Aja mälestus pika wangi pölwe pääle sai siis ka aastate jooksul ikka tumedamaks.  Läti maalt. Miia tulekaitse komando sai kewade politsei poolt uuesse korterisse pandud, sest Linna malitsus ei tahtnud aga mitte uue korteri üüri maksta, mis Pärast see igal kuul sunniteel sisse nõuti. Waheajal lasrandada  ja kulutas selleks 10,050 rubla. Nüüd on aga kubermangu linna-asjade komission neid ruunasid ülewaatamise järele ometi kõlbmatuks arwanud. Riia ligidal Bilderlingi supelkohas pandi 15. aug. ewangeliumi usu uue palme maja nnrgakiwi paigale. Minewal ka kaunisti on edenenud, nii et kiivist ehitust  ilusa plaani järele usaldati ette mutta  ja loodetakse tulemaks suweks malmis saada. teatab säälne „Anzeiger" et Tartu-Walga raudtee haru marsli käimiseks  saada awatud, lootuse järele ju selle kuu lõpul. Liiri ajaleht „Balt. West." mis õige hoolikalt tähtsainaid scltsliku elu küsimisi  läbi rääkima on hakanud, kirjutab nüüd Kuuramaa juutidest. Ta kurdab kipuda kasivama', nii et neid ju 60,000 ümber arwata mõida. Siiamaale hulkunud neid Palju Wene maad mööda ! ümber et neid aga enam sääl ei Ollita koguda nad endid Kuura inaale kokku, kus nad hingekirjas seiswad. Juudid olla kõigis tegema elu toimetustes agarad ja asja  - ajamise- kamakad, hoida ka kangesti ühte, nii et kristlastel raske olewat äriasjus  nendega möisiclda. Wene maalt. Kentsakas on, mis üks Saksa keisri kaaslane on reisi nähtuse üle kodumaale oma kirjutanud. Talle olnud wäga wõerastaw waadata, kiida igal pool uulitsatel „päarikesed" woori>neestega sõitnud,  ilusasti tiks teist Piha ümbert kinui hoides. Jsigi kõrgemat sugu nacstcrahwad  sõitnud nii. Ta arwab, et kui sarnast  tegu keegi Berlinis katsuks, ta siis jalapäält politseiliku wastutamise alla saaks wõetud - korra rikumise pärast". Asirka, mille üle Sakslased imestawad. See kiri on ka Wene lehtedesse läinud ja sääl tõendatakse, et sarnane pruuk küll sellest on tekinud, et sõitjad teine teisest kiuni. hoides endid maha kukkumise eest kaitsta püüdsiwad. Ju ammu on katsutud, weeteel Siberi sisema a d kaubitsemisele awada. Teada on kui palju kuulus Nordenskjöld selle hääks töötanud ja kui palju teataw Sibirjakow kulutanud on. Kui kõik ettewõtted ei tahtnud sigineda, öeldi ainult haruldasel korral laewad Siberist Europasse pääsemad  kindlat laewa käiku ei olla loota. Aga ometi on nüüd jälle üks Inglis kaupmeeste  seltskond asjaga Paale hakanud. Ta tahab wähemate laewadega Obi ja Jenisei jõgedel sõita, kaupasi jõe suusse medada, kust siis siis seda aurulaewad Inglis  maale wiiwad. Selleks on Wene walitsuselt luba Palutud ja saadud. Peaks asi tõesti edenema, wõiks sellest terwele Siberi maale palju tulu tulla ja muidugi ei saa siis kaubitsus üksi Inglaste hooleks jäetama. Riigi nõukogu sügisesed koos olekud saada 20. sept. algama ja esiteks pooleli jäänud õiendatama. Siis tulla maakogukondade kohaliku walitsuse uuendamise  plaan ja maakonna ülemate asutamise plaan läbi rääkimisele. Edaspidi weel mitmed asjad, nagu piiriwahtide korra uuendus, ettepanekud talupojade maade kohka,  Siberi maawalitsuse uus korraldus jne. 7 Häbemata julge waras käis kesknädalal  10 Augustil lõuna kell Vsl ajal Kroonlinna Eesti- Soome- Rootsi kogudu se kirikus ja lõhkus kiriku rahakrabid ära. Waras tuli kiriku wärawas õpetajale ja köstrile wnsta, kes praegu juhtunud Margusest midagi ei aimanud. Edasi minnes andis üks poisike  õpetajale teada, et üks soldat Kracgu kiriku aknast wälja hüppanud Seni oli aga waras nagu tina tuhka ära kadunud. Kirikusse  minnes leiti waeste ja kiriku raha- Erilased ja parmud Arst- Armas naene, ma pean wee täna ühe haige juurde minema, kes suremas  on. Abikaasa: Ah, armas Alfred, ma palun, ma wannutan sindl Lase see haige wccl täna elada ja jää koju! Kaks meistrit oliwad jänese jahil. Nad nimctasiwad üksteist „auustatud ammetiwennaks"  ja leppisiwad igas assäs sõbralikult  kokku. Kui kord üks jänes teise meistri lähedale jooksis, hüüdis üks seakarjane,  kes ka teiste wäljaajajate hulgas oli, walju häälega: „Auustatud ametiwe"d, pange tähele, saäl jookseb üks jänes Teie poole!" Prantsuse kirjaniku Sardou juurde tu> li üks wabrikant ja palus teda, et ta oma uuema raamatu ette otsa oma nime kõrwa ka tema ss. o. wabrikandi) nime paneks, mis eest ta suurt tasumist lubas. „Aga miks peab siis eesel hobuse kõrwal olema ?" küsis Sardou pilkawalt. „Minu herra," wastas wabrikant, „kuda tohite Teie mind hobuseks nimetada?" 75 94. Postimees 1888.