Püha lõuna poolse rohiva hulgas liigub silmade tõbi. Mõnes talus, Kaüuka ja Notsi kiilas olla kõigil perekonnal silmad korraga haiged, nõnda et maja talitusega waewalt malmis saada. Inimene  olla üheksa ehk rohkem päiwi silma tõbes, siis saada terweks z arsti rohud ei ole selle tõbe waötu mitte weel mõjuwad olnud. Kooli lastel raiskab sarnane tõbi palju aega ära. —111 t..-- Karja kihelkonnast. Tänawu sügise kuulutasiwad  ajalehed ette, et talwe waraknlt tulla. Nüüd on Mardi paew juba möödas, aga ei ole weel kindlat talivet näha, ehk küll oma osa külma on olnud. Warasi talwe tulikut põhjendasid ilma targad selle pääle, et pääsukesed waraknlt ära läinud, mis aga igal pool nii ci olnud. Lätimaal  oliwad pääsukesed meel Mihklipäcwal wäljaS; Tartumaal Nopka mõisas õitses üks õunapuu weel kolm nädalat pääle Mihklipäewa. Sellest arwawad jälle ilmatargad, et sell aastal õiget talwet ei tulegi, siisgi on inimlikud arwamised looduse seaduse kohta wäga nõrgad ja kõikuwad. N. Poidelt. Mõndasugust. Kord tõi Saarlane mõne asja ajalugu ette, nüüd teab keegi Põidelt kahte nimetada, niinelt aimatakse kõige wanem tunnikell Keskwere maldas Teetli talus olcmat. Wanemad inimesed rääkida, et see tunnikell ligi sada aasta eest säalt ligidalt ühe randa jooksnud Lübeki linna lacwa päält olla saadud. Oma kondi poolest olla ta tugew ja suur, mõne wäikse seina kapi sarnane. Nii wõida seda tunnikella õigusega Pahila ja Tagawere tunnikellade isaks lugeda. Et pitka näpu mehed wiimasel ajal iseäranis Pöide nurkaS walla aitade kallal oma käsi rojastawad  ja walla rahade järele maiad näikse olcmat on paljudele tuttaw. Sellepärast ivõttis Uue wallawalitsus nõnnks ja ostis omale Riiast raha kaitsmiseks raud kapi, mis 1200 nala raske on ja muud kulud maha arwatud 210 rbl. maksis. Kirjasaatja  arwab, et see raha kaitsmise riist Saaremaa waldade seast Uue wallal esiniine olla ja kui ka kuskil peaks olema, ei olla Pahilas ometi mitte, Saare küla ligidalt mere rannast leitud mõne nädala eest üks nimekaart järgmiste sõnadega Mdslff Slucki siud. rer. tcchn/' O n netu s. Mõistlikku mehe käes wõiivad looduse puud palju suuri asju korda saata, kuna mõistmata pruukimine mittu õnnetuse ja häda sisse saatwad. Hiljuti on üks Saare walla ivabadik  oma platsi paal püssirohuga hakkanud kiivist lõhkuma; ta puurinud kiivile haugu sisse, laadinud  Vhkusise rohtu töis, pistnud süütamise tähi põlema ja läümd ise kaugemale lõhkilõõmist ootama, aeg läinud aga ootes liiga pilkaks, mees läinud kiwi juure W«tsms, mis wiga peaks olema, et vask ci tule; kiwi juure jõudes plahwatanud põlew püssirohi masta silmi, haawanud teda käest raskesti ja Nr»cts»ud ka palges mitmed kohad ära, nii et teds linna tohtri arstimisele Ma uniwd.  NNM»sI NMel põles Kingli woldas, ühel pvveds! «chrl, kes ennast armu aÄidest toidab maja era ; läbi kcrjatcS on ta nüüd nij ssHv i»!zas»d, et tänaivu sügisel omale teise Maja. ssi SA, ts maksnud maja eest kakLkolmand.il..  -äl-a ja mis meel «õlgu Ksmzd selle lubanud ta kolme aastaga ära tasuda. Jaani kihelkonnast. Kareda ja Arju mõisa r« "-.k Aleksander Eichfufs jättis talwe kuu s. PÄWsI 73 aastat wana, selle rsngalisc maarlms elu vitkakse haiguse järele vmha, ning l-M s»»i NSW põõle Me omakste saatusel Sureiaare  kalmu künkasse wiimast und puhkama. NimetstsH  hrr«r ci olnud kull mitte Krzeft seisusest ssBNZsh,SW scks tShtMW on temast, et ts poisikui  lukisepa sell sisud ja nüüd kaua aega kahe mõisa omanik oli ja oma armu rikka perekrunalc  rveel suured summad W»MsS. T»s elas sel parajal silmapilgul siia maakera pääl, kus ajaliku clu õnne ojad kõige lahkemalt jookliwad,  ning loodus oli teda sarnaste annetega rikkalikult ehitanud, et tema maa talituses oma elu asuseid õitsewate küngaste pääle mõistis rajada.  Tema oli sõbralik ja sündlik igaühe ivastu ja asja talituses ja kauplemises wäga osaw. RahivaS ütleb - et Eichfussiga igaüks kaupa saanud  ; sest tema mõistnud ühe asjaga kahteteistkllmmcnd  wiist kaubelda ja nii ühel ehk teisel wiisil wastalise mõtteid oma niõtetega ühendada ja nii olnud 13. kinnitatud kaup ikka nii, kui mana sõna ütleb: „ kirik kesket küla." Nimetatud herra elukäik on küll nii tähtjas, et sellest meel edeSpidi pitkemalt peaksime kõnelema. Tallinnast. Laewa -Lulek a h j u d kipuwad  sadamas tõesti liiale minema. Inglise aurulaew  „Uork City" oli Lääne-Jndiast Savannast poommilla-koormaga Tallinasse jõudnud, aga sadamasse  jõudes oli poomwill laema keres põlema läinud. Suure waewnga loodetakse, et ummistuse läbi tuli poomwillast osa järele jätab, kui ta lämmatud on. Nende laewameestc maha jäänud naiste ja laste heaks, kellede isad ja abikaasad tänawu 12 Septembri suure tormi ajal ühes lacwa Aleksandri Jossefownaga merel hukka saiwad, millest omal ajal kirjutasime, andsiwad Tallinna mõne päewa eest kunstlauljad neiu Knorre, praua Veh ja hra Schumann konserti. Nahwa olawõtmine oli rohke ja sisse tuli 588 rbl. 5 kop, millest summalt pääle kulude 565 rbl. LO kop. tähendatud leinajate heaks järele jäi. Sarnane summad saab nende leinajate puudust kauniste mahendama. Ka korjamise teel on nende heaks mõni hea rbl. kokku tulnud, mida merel päästmise seltsi Ncptuni esimees oma tuttwate ja teatwate inimeste keskel toimetas. Pääle selle on wee pääl päästmise seltsi pcawa litsus otsuseks teinud. Tähendatud laewa pääl hukka saanud meeste maha jäänud pcrekondele  iga hukka saanud mehe päält 500 rbl. maksta, kapten Dampfi perekonnale aga 1000 rbl. Pääle selle kapteni pojale 18 eluaastani igas aastas 60 rbl. madruste lastele aga ügaühcle kuni 12 eluaastani 30 rbl., ja 12 kuni 18 eluaastani 21 rbl. aastas. Ka keiserinna majesteet, kelle kõrge kaitsmise all tähendatud selts seisab, on tähendatud perekondade heaks 1000 rbl. kinkinud. Harjumaalt. Maardu mõisa wiina põletaja  olla „Wiru!asest" oma meestele ette lugenud, et petrolcumi waatisi wõida keema mee ja kustutamata  lubja-weega puhastada. Seda kuuldes wõtuud ka üks töömees sellega kohe katset teha. Ta pannud lupja ja mett maati, täitnud waadi täis ja löönud kõwaste prundi pääle. Korraga kuuldud hirmust plahwatust; waat leitud lohutult ja waadi kõrival oluud töömees surnult maas. Töömehe pea ja lõug olnud puriiLtud. (Wirm.t Riiast. Raudtee Liiwtmaal hakkab hästi edenema. Seni ajani ei olnud Liiivimaal õieti ühtegi raudteed, maid paljas jupike Tapast Tartu: sga nüüd saamad warsti raudsooucd termell Liiivimaakt  läbi käima, ja nimelt Pihkwsst Wõru kaudu Walka, Tartust Walka, Malgast Wolmari ja Võnnu kaudu Riiga. Nüüd on teada, et ka Malgast Pärnu saab üks haru ehitatama ja see ehitus juba tulema! survel algama. Tulcwal survel tahetaivat ka Riiast Tilkumise raudteed ehitama  hakata. Pcctcrburgist. Piiriwahtide hulka Enropa püri! olla nõunk-z wöctud 2LVO m.eoü suuremaks seada ja seda nimelt tolli seadluse muutmise ja tollimaksu kõrgendamise pärast, sest et endisel armul mõimata arwatakse olema, salakaubitscmise  üle tariviliscm mõjul walwado, mida kõrgema tolli parast enam püütakse ajada. Seega tõusewad fiis wäljaandmiscd tolliseadlusc kaitsmise aSjuS hea jau suuremaks. Wjõtka kubermangus on hiljuti kuusteist- kumm end tüttarlast põlemas majas tulesu r'm a saanud. Wcrhobõstritskoje küla koolimaja, kahekordne maja, kus kooliskäijatc arm 62 tütarlast ja 68 poisslast, on öösel 20. oktobr eel põlema läinud. Lapsed, kes teistest küladest siuna käinud, maganud ööd ikka koolimajas ja sell õnnetuse ööl olnud 40 tütarlast ülewel teise korra pääl magamas, kuna poisslapsel) alumise korra pääl maganud. Ülewaatajaks olnud tüttarlastel 2S-aastane wahimche naisterühmas ja nende koolitaja naesterahwas Diligentskaja, kuna poistel järelewaatajaks mana mahimehe asemel üks noor talupoeg olnud. Tuli alganud eeskojast, kus trepp, ja alles hilja on inimesed ärkanud. Poisid äratatud  enne ja nad pääsenud aknast wälja. Tütarlapsed  ärkanud allcS hiljem, ja üks teinud ukse lahti, aga Ml loitanud lausa tuleleek treppikojast wastu. Nüüd olnud kange ehmatusega segadus ütlemata suur. Talweaknad olnud juba ette pantud, muud kui koolitaja tuas meel mitte, ja sinna tormanud tüdrukud surmahirmuga kõik kokku, kus koolitaja neid aknast wäljakäsknud hüpata. Mitmed on seda käsku täitnud ja kahe sülla kõrgusest maha karates õnnelikult pcasenud, aga teised nagu lambad liikumata ühte hunnikusse jäänud, üksteisest kinni hoides, ehk on kappide ja laudade taha marjule pugenud. Teenija tüdruk tõnkanud ühe koolitua-akna puruks ja hüppanud säält wälja külasse rahwast appi kutsuma ; mõned koolitüdrukud  on tema järele wälja hüpanud. Wiimaks kui põlemas majas pitkemalt wiibida mõimata karanud ka koolitaja naisterahwas oma mana jõutuma emaga aknast maha. Wana inimene kukkunud peaga alla poole, aga all wõtnud inimesed  teda wastu. Juba olnud terme maja tulelcegis.  Uks ainus redel olnud käe pärast; selle pannud üks talumees seina najale ja katsunud tütarlapsi meel majast wälja saada, aga asjata, ta pidanud jälle taganema. Onnelisem olnud üks koolipoiss. Ta läinud redelit mööda ülesse ja hüüdnud üht oma sugulast nimepidi, see jooksnud akna juure ja agar poiss on ta põlemast aknast wälja tõmmanud. Sell silmapilgul langenud põlew redel katki ja mõlemad kukkunud maha, aga ilma suurema meata. Kahe tunniga olnnd terme maja põhjani maha põlenud. WcepritS ei ole mett annud. Õnnetumata ohwrite arm on kuusteistkümmend tütarlast 8 kuni 11 aastased. Wäljamaalt. Saksamaa riigi p äc w sai selle kuu 12. päemal algatud. Troouikõnct luges riigiminister Bõtticher ette ja selles sai nimelt kinnitatud, et Saksamaa poti tika Europa rahu kaitseda ja selleks ennast naabri-riikidega ühendada püüab. Saksa riik ei olla mitte päällippuw; umbkristlik himu naabri pääle tungida, olla Saksamaal wõeras;  Saksamaa tahta ainult oma enese kaitsemiseks  tugcw olla. Saksamaa seespidine seadus ja sõjamäe korraldus ei olla mitte irägimaldsckS naabrite  rahu riktumiscks tehtud. „Aga," ütleb troonikõue,  „waenlaSte tagasitõrjumiseks ja meie wabaduse  kaitsemiseks oleme meie tugemad ja tahame Jumala abiga nii tugemaks saada, ct meil kedagi karta ei ole." Troouikõne kuulutab weel, et riigipäewale  wiljatollide, maakaitsewäs ja maatormiwäe  rohkendamise seadused ette pandud saamad. Prantsvsenmalt. Sääl on kõik ministrid, kes Mai kuul s. a. ametisse aStusiwad selle ameti 7. Rowsmbril maha pannud, sest et rahrva saadikud  nende nõudmisi mitte kuulda ei wõlnud. Ka president Grcwi on kahtluses, mis tema peab tegema, sest et temal nüüd wäga raske on seesuguseid  mehi leida, kes ministri ametit oma pääle tahaksiwad wõtta, ka on tema juba oma ligemate sõpradele ütelnud, et tema Ma oma presidendi ametit tahta maha vamm, sest rahwa saadikute hulgas olla liig rohkest wanameelelisi