Sakala 4«. WliaodiS, 21. Nowcmbrikiw pSeval 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Vastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Rahwa elukorra ja tööjärje parandamise ja kergitamise Selts Vabastaja Keisri Aleksandri 11. mälestuseks. Po« liitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast: Weel nawkene imeasju Helmest. Pärnu maakonnast: Kooli õnnistamisest.  Tartust: H,Eesti Postimees"; Tartu Eesti Põllum. Selts; ..Tartu Eesti Seitung". Mustmeest: Lahkuw koolmeister. Riiast: Rahukohtumeeste ülespidamiseks. Tallinnast: Uus linna wolikogu; Tallinna Saksakeele ajalehed. Soomemaalt: Auusammas. Peeterburgist:  Iseäralik komisjon; komisjon wiinajoomise ja kõrtsielu Vähendamise  üle; Bulgaaria talukogukondade saadikud; uut raha; ajaleht „UuS aeg"; põllutöökoolid; professor Nordenfljöld; Kirgiisi rahwa kodune elu. Kuuluwsed. Lisaleht. Lina kaswatamisest ja harimisest. I. Mõni sõna kõrberahwast. 11. Missugune keel on kõige raskem? Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Rahwa elukorra ja tööjärje parandamise ja kergitamise Selts wabastaja Keisri Aleksandri II. mälestuseks. i. See tähtjas SeltS on nÜiA viimaste kuude ajal PeeterburgiS elusse tõusnud ja okwmad programmid ka EeSLi seltside ja ajalehtede kätte Haatnud, et need sellest rahwale edasi juwStaksiwad ja iga auusa südamega  inimest rõõmustaksiwad. Weneriik lähäb hiigla sammudega igas hariduse töös edasi, ning uuemal ajal on nimelt ka talupoegade elukorra ja tööjärje parandamise peale waatama hakawd. Põllutöö on nimelt seesinane, kelle peal iga riigi suurus juurdub, ning sellepärast on ka meie armulise Keisri Herra silm ühetasa, nagu kõikide muu seisuste, nii ka talupoja,  seisuse peale pöördud. Meie Keisri Herrale selles püüdmiseks rahwa edenemiseks ja riigi kasuks abiks olla, on PeeterburgiS eeSnimetatud SeltS elusse ärkanud, kelle üliväga kasuliku  tööst igamees ka Eestirahwa seast osa wõib wõtta. Selle Seltsi eesmärkidest ja otstarbest saame aga kõige täielikumalt aru, kui seda programmi lübi waatame, mis Seltsi asutaja toimekond üles on seadnud ja üle terwe Weneriigi laiali lautanud, sellepärast ka meie Eesti ajalehtede ja seltside kätte saanud. Rahwa elukorra  ja tööjärje parandamise ja kergitamise Seltsi toimekonna programm on järgmine: „Lntsa Keisri Aleksandri 11. wägew Valitsus andis igale Weneriigi alamale kõik wabaduse õigused: see, keS enne oli pärisori, sai täie õiguseliseks riigi alamaks, seaduse aluseks töötegijaks ja ise oma töö ja waewa peremeheks. Järele katsumisel on aga awalikuks  tulnud, et töö, kui ta mitte teaduste peale ei ole põhjendatud, ilmaski oma tegijale täielist heakorra kasuliku wilja ei wõi kanda, ehk küll meie talurahwaS loodud waimu andidest rikas on. Teadusi aga ei ole meie talurahwal kuskilt wõtta, nimelt niisugusid teadusi,  mis teda õpetaksiwad oma põlluharimist parema järjele seadma ja kõige suuremat kasu oma tööwaewast kätte saama. Meie riigi põlluhariwates maajagudes, kus umbeS 43 miljoni elanikuid oma päätoidust nimelt põlluharimisest faawad, ei ole õige kümmetki põllumeeste  kooli, mis talurahwale teaduste ja õpetuse saamiseks  lahti seisaksiwad. Sugugi parema järje peal ei ole ka need talurahwaS, keS oma põllutöödest ülejäenud  aega käsitööde toimetamises eneSte elu ülespidamiseks  ära pruugiwad, niisama ka need, keS seal, kus maa kogum halb on, sugugi põldu ei hari, waid ainult käsitöödest elavad. Just niisama suguses mitte rahuloldawas korras on ta linna käsitöö ametnikud. Nad kõik peawad wanaks jäenud wiisidega rahul olema, mis wanematest on päritud; ka neil ei ole teadusi saada, kuidas oma tööwaewa kergitada ja tululikumaks teha. Heaste sisse seatud käsitöö koolid wõiksiwad küll neile seda teadust anda, aga niisuguseid koolisi ei ole sugugi, ehk neid on wäga wähä nende arw WeneriigiS on ehk wast pisut põllumeeste koolidest  suurem. ' ja linnades annawad  paljalt algusõpetusi, põWöö teadustest on nad täieSte puhtad ja mõjuwad siis sellepärast rahwa elukorra  ja tööteo parandamiseks wäga wähä. Sellest tulebki senniajani armetu lugu meie isamaal: loomuse rikkust on meie maal küllalt, aga palju rahwast ei saa ammeti, mis neile Avaste tarwis on, paljudes kohtades on Sa päris armetu waesuS ja puudus wõimust  Võtnud. Südame waluga Võime iga sammu peal nähtusi näha, mis aru annawad, kui ilma abita on meie talurahwaS oma tallitustes ja elu nõudmistes (ka koguni weikeste takistuste waSta,) kui nõrk mitmesuguste äparduste ja raskuste waSta võitlema, kui palju tööjõudu ja tööwaewa läheb kõige maa kui ka waewanägija enese kaUuks ilma asjata kantsile. Missuguse tõörahwa jau poole meie ennast ka pöörame, igal pool on ikka ka üks ja seesama kängus olek ja kasin edasi jõudmine, üks ja seesama parema korrale seatud tõöwiiside tundmine ja tarwitamine alles koguni tnchmata, mis läbi tööd Ärgitatud ja rohkem kindlamaSS  ja kasulikumaks tehtud wõiksiwad saada. Tellest on siis näha, et seda tõörahwa elukorda muul wiisil parandada ei wõi, kui, et kõik need takistused,  mis teda kinni peavad, kõrwal heidetakse. Aga peale selle on weel töörahwale tema elukorra parandamiseks  kasulikuid kohalist õpetusi ja awituskohtasid tarwis, kohtasid, Asi töörahwas mitmesugustes juhtumistes  ja ajalikuis Alistustes, niisama ka oma mitmesugustes  maja tallistutG Nõudmistes tarwilist abi ja head nõuu wõiks leida. Selle tarwiduse tundmine on praegu igal pool liikumas: seda kuuldakse kõikides walitsuste kohtades ja seltSlikudeS koosolekutes, ajalehtedes,  õpetatud seltsides ja walitsewlikudes asutustes. Üleüldine selle asja kohaline arwamine sai mitmes meie riigis ärapeetud põllutöö kongresside veal alles hilja seda kinnitust, et hädaste tarwis on meie talurahva  põlluharimist kasuliku töö ning põllumeeste ja käsitöö koolide toel parandada. Ei wõi küll ütelda, et see üleüldine arwamine, mis ka juba Lalurahwa enese hulgas liikuma on hakkanud,  mõnesugufid parandamise püüdmisi ja katsumist elule ei oleks äratanud. Aga need üksikute inimeste ja seltsliku asutuste püüdmised ja katsumised, ülemal nimetatud häda awitamiseks, ei wõinud mitte nähtavat  kasu saata, sest nemad jäiwad liig mitmesse arusse, saiwad ka alustatud ja ette wõetud ilma talurahwa  tööteo ja elujärje uurimiseta, ilma uue tarwiliste  abiriistade Lundmsta ja ka ilma kohaliste juhatusteta  ning ikm mingisuguse abi andmiseta. Neid aitawaid asutusi seal ülemal hoida, kuS neid asutatakse, neid seal elule kutsuda, kuS selle tarwis kasulikud nõmch on, ja igal pool neid korralise  ja jõudsa edenemisele anutava, seda eesmärki on „Rahwa elukorra ja töö ja teo parandamise selts Vabastaja Keisri Aleksandri 11. mälestuseks" enese peale wõtnud. Selle seltsi asutuse alguskirjad, mis asutajad siin juures olewa töiste kirjadega kokku oliwad seadnud kus ka luba on palutud, kohaliste Valitsuste kaastundmisel  abikorjandust ja annete wasta Võtmist seltsi kapitaliks korjata oliwad sisemiste asjade ministri läbi Keisri Herrale ette pantud ja saiwad Keisri Majesteedist R 4. Lehekuu päewal 1881 aastal kõige armulistema järgmiste sõnadega kinnitatud:  Olen täieste selles nöuus ja soowin südamest täielist edasi jõudmist." Kui nüüd sisemise asjade ministri herra poolt luba oli saadud, tähendawd seltsi asutada ja selle heaks priitahtlikult andeid korjata, siis asutajad eneste hulgast ühe asja-ajaja komitee, liikmed järgmised on: Kindral-adjutant Nikolai; Wassilijewitsh Jsakow; senator kindral-leutenan/ Iman Mihailowitfh Gedeonow; riigi E. Nikolaiewitsh Andrejew ja Peeter Mleksandrowitsh  Mässojedow.*) See asutajate komitee armas peale Võetud asja toimetamise pärast kõik enne seltsi täielist põhjusseaduse  Valmistamist tarwiliseks, kus kõik tsunetused ette seatud märgile jõudmiseks, mis Kõigekõrgemalt kinnitatud seltsi programmis tähendatud on, Võimalikult  täieste ja kindlaste ära saamad määratud. Seda tööd Võttis komitee liige P. A. Mässojedow enese toimetada. Ülemal näidatud eesmärgid nõuawad, et nimetatud  uueste asuw selts kõikide rahwa elusse puutuwate  seltside ja uue toimetustega käsi käes peab käima, sest et rahwa elukorra ja tööteo Parema järjele seadmine  kohalise rahwa häda ja kaftt külge puutub, mis jo ka kohaliste seltside asi. Et nüüd asuwal seltsil kohaliste seltsidega ühesugused eesmärgid ja tööd on, siis annab see komiteele õigust ja kohust, nende käest asja seletuseks seda nõuu küsida, kuidas peab nimetatud  uueste asmo selts kohaliste seltside kohta ennast awaldama. Poliitika ringwaatus. Praegusel silmapilgul näitab wälises poliitikas Wenemaal, nimelt ajalehtedes, AustMHkale, kes oma mõjumist Balkani poolsaares igal wiifil püü.ab kaswatada,  pahameel kaswamas olewat. Ka Serbia metropoliiti  ametist ära ütlemine würst Milani läbi arwatakse  Austria tagaäsfitamise süükS. Sest Serbia rahwaS hoiawad kõwaSte Wenemaa poole, kuna aga sealne riigivalitsus  ja nimelt würst Milan mnast wahcl Austriast juhtida laseb. Nagu ajalehed kuuliWiõab, olla ka Wene Keiser würStile soowinnd, et ta oma wigajälle heaks teha katsuks. Et see Wene poliitika samm Austriale  mitte meele järele ei ole, on iseenesestki mõista, *) Töised asutajad on järgmised: Peeterburgi ja Nowgorodi Metropolil Jsidor; Moskwa ja Kolomenski Metropolil Makari, kindral-adjudant krahw Nikolai Pawlowitsh Jgnatjew; riigisekretär salanõuunik Mihail Nikolaiewitsh Ostrowski; salanõuuni! Konstantin  Patrowitsh Pobjedonoszew ja salanõuunik Pawel Aleksejewitsh  Rarkow.