temal õigus oleks kõiki teha, mis aga iganeS meele tuleks.  Asjad oliwad wiimakS juba nii hulluks läinud, et rahwas hulga kaupa Rakwere tormas ja ennast , Kroonu alla" kiljatada laskis, et „ orjusest" lahti saaks. ,Kalewipoja  Selts" oli nüüd >oma keSkist ühe kommisstoni walinud, et se seda hullutust läbi kuulaks. Kommisfion oli leidnud, et afi juba kaugelt üle nalja piirete wenind ja oli kohalisele Politseile sellest teadust annud, kuida kord ja kohus on. Kokkujooksnud rahwas oli asjast aru saanud ja ära läinud, enne kui Politsei senna jõudis; ükfi kaht meest leiti ja pandi kirja, mida nemad üles andflwad. Ltndeubergi paberid saiwad läbiotfitud ja kuida kuuldakse, olnud nende seas mõned, mille läbi tema raSke kaebtuse, alla langeda wõikS. Uhe paberirulliga oli Lindenberg ära jooksnud ja oli seda kuhugi peitnud, mis selle seeS seifis, se on esiteks weel teadmata. Selle kuu 17 pääwal saatis Ketserlik Eestimaa Kubermanguwalttsus  oma kohtuherra von Nottbecki Rakwere, seda paha asja järel kuulama, ja M. Lindenbdrg on ka, juba wangi wiifil Tallinna toodud ja kinni pandud. Sedawiifi on fiis nendest pilwetcst, mis juba mõnest aeast saadik meie rahulist taewalauut katfiwad, esimene kärgatus maha põrund. Jumal andku, et se esimene ja wiimne oleks. Juba Malguse" esimesel algusel olime meie selle peale tähendand, kuida üks kardetaw waim selle lehe seeS elas, ka oli meile mitmelt poolelt rahwa keskist kirjast tulnud, mis seda lehte ja selle wäljaandjad hukka mõtstfiwad, aga kõigist sellest ei pannud Lindenberg ega tema sõbrad palju tähele, waid ktitlefiwad ja hullasiwad  edasi ja kuida näitab, on mitu nõdremad wenda raske eksituse sisse saadetud. Kord näitas küll ka, kui tahaks Mälgus" parema tee peale kallata, aga juba järgmises numres oli näha, et se üksik parem kiri ehk aga kogemata selle lehe sisse sattus. Et sellel waesel mehel palju wastamist olema saab, seda wöib arwata; aga ka teda ennast peame meie nende nõdremate wendade sekka lugema, kes hakatuses ise eksitatud oli ja pärast teisi eksitas; wahe tema ja mõne teise wahel on ehk aga se, et temal natuke wähem kawalust oli, kui mõnel teisel. Sellest asjast saab muidugi edaspidi  rohkem kirjutada asja olema, niipea kui kohus oma läbikuulamist toimetada jõuab. Nakweres soowiti Wiru-Järwa Põllumeeste seltsi asutada ja oliwad selle põhjuSkirjad 26 Paastukuu pääwal kinnitamiseks Riigiwalttsuse ette saadetud. Nüüd tulemad sõnumid, et Seespidisle-asjade Minister neid põhjuskirjasi mitte kinnitanud, se on: seda seltsi mitte lubanud ei ole. Kurwastusega peame meie seda, kui selle umbusalduse esimest nähtawad tähte ülespanema, mille alla wiimased ilmumised Eestirahwast meie kõrge Riigiwalttsuse  ees saatnud on. Tänine ei olnud weel ühte seltsi ega ühendust keelatud, mida Eestirahwa elutarwituseks  ehk elukenadusekS asutada taheti. Kui noor taime wagases paikas, mõistliku tasase meelega ettewalmiStatud luba peal oli rahwa edendas kaswanud ja kosunud ja igaühe silm waatas rõõmuga nende Eesti seltsite peale, mis kui esimesed kewade-õied ilma kärata ja ilma kõrkluseia  nii kenast ülestärkasiwad; kusagilt et katsutud neid takistada ehk koguni häwitada. Se looduslik kosumine olnud aga tormlaste meele järel; läbematas tujus tahtsiwad  nemad noort taimet kunstlikn wsimuga pilweteSse tõsta, enne kui taime juured weel tarwilist kindlust saanud oliwad. Et meie kofuw edendus, mida mitu aega tasaselt istutati, kaswatati ja kosutati, et se nüüd järsku mõne sammu tagurpidi weerenud on, ja et seda kahju kõrklewad rahwamehed teinud on, kellel oma enese kuulus nimi armsam  oli, kui rahwa tõsine kasu, se seisab juba selgest igaühe silma ees, kelle silm tühjast tolmust täidetud ja pimastatud ei ole. KaS se esimene umbusalduse täht wiimaseks ja ainsaks jääb; seda woime soowida ja igatseda;  kui meie aga tõusnud kärade peale mõtleme, siis on karta küll, et meil weel mõned kurwastawad nägemised  ees oodata olla wviwad. Kõik mis meie sel silmapilgul  teha wvtme, on aga ükfi se, et tõsiseid rahwasõbru südamest palume, et igaüks omast kohast ja omaS mõnukondas  rahwast selle tasase tee peale tagasi juhiks, mis meid nii lühikse aeaga nii kaugele wiis, kui seda harivast ühe teise rahwa juures nähti; selle tee peale, mis üksi õiglase ja mõistliku inimese kohaline üleültse, ja Ristinimes?  kohaline iseäranis on. Üksi sedawiifi wöib tehtud kahju parandatud ja üleüldine usaldus Eesitirahwa rahulise  ja kindla waimu peale uueste kinnitatud saada. Tartust. Öösel 7 ja 8 selle kuu pääwa wahel pölefimad endise Kauba Bürgermistre F. G. Faure majad maha. Tuletõrjujad oliwad küll aegsast paiga peale jõudnud, aga wett oli wähe saada, weertistad oliwad puudulised ja tuli oli juba nii kangest ja laialt lahti läinud, et abitegemine wäga raske oli. Kaks elumaja, üks sepapada, mitmed kuurid ja wäga palju majariistud on ärapõlend. Tartu Linnasaadikute-kogu on Liiwimaa Rittrekogu  (mõisnikud?) poolest üht kirja saanud, milles teadust palutakse, kuida tänine Tartus selle auusamba heaks raha kogutud on, mida Moskwa Kremlis Kõrgestõnsa Keisri Aleksander N. mälestuseks ehitakse. Peale selle palub nimetatud kiri teadust, kas ka Tartu linn osa wõtta tahaks, kui Keiser Aleksander 11. mälestuseks RiigaS auusammaS ehitatud saaks. Linnasaadikud on ühel häälel nöuuks wõtnud, seda auusad püüdmist kõigist jõuust tuetada, aga ka Moskwa auusamba kasuks edaspidi raha koguda. ,Neue Dörplsche Zeitung" Mls Tartu Zeitung" kirjutab selle tähtsa asja kohta. tähtsamas paikas peab kõige seisuste abiga üks Keisri-mälestus ülespandud saama, mis meie maade iäädawad tänu tunnistaks. Seda wõib arwata, et kõik seisused sooja südamega lelle mõtte peale waStawad, niipea kui se kord awaltkult wäljaräägitud sai. Meie usume kindlast, et niisamati kui Tartu linn ka kõik teised paigad ja seisused meie maal rõõmuga oma tänu Jumalas hingama helde Keisri mälestuseks meie kodumaa pinna peal, tunnistama saamad. Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts on oma seltsimaja pöhjuSkiwi Heinakuu 36 päewal pannud.  Jumalateenistust ja palweid pidafiwad Wiljandi Luth. usutunnistuse kirikuõpetaja Pastor Doll ja Tuhalaane  Greeka Wene usutunnistuse Preester Küpper. Kõnest pidada oli kohalise Sillakohtu poolest ärakeelatud, kas omast peast wõi ülema käsu peale, se on meil teadmata.  Ehituse paigal on siis selle komitee Präsident C. R. Jakobson aga mõned sõnad rääkind, teada annud, et pitkemad kõned keelatud olekfiwad ja tänu Keisri wasta tunnistanud, mille peale koosolejate hulk waimustusega kolm kord ,hurraa!" hüüdis ja Holstre laulukoor ,Jumal  Keisrit kaitse sa!" laulis. Et Baltimaa talurahwas  juba nii kaugele jõudnud on, et oma enese nõuga ja jõuga sesugufi ehitusi algata ja korda saata suudab, se peab iga õiget isamaa poega rõõmustama; et aga kohtud tarwiliseks arwawad, sesuguste asutuste algul juba pitkemaid  kõnest ärakeelata, sellest tilgub kurwastust rõõmukarika  sisse. Wägise kipuwad küsimised ette: Miks peab se nenda olema? Miks ei wõi Eestirahwa ja meie kodumaa  talurahwa edendus ülemal poolel ja alamal poolel, iga kodumaa seisuse, seltskonna ja sugukonna kestis ühesugust usaldust ja rõõmust osawõtmist leida? Wastust nende küsimiste peale peab tasase maimuga otsima ja wastust peab nende peale leidma, muidu wõib Eestirahwa  ja Baltimaa talurahwa lühike õie-aeg pea raskete kewade-tuulede läbi rikutud saada. Ühelt poolelt näitab nende küsimiste peale se laul wastust andma, mis ,Wiljandi  Eesti Põllumeest! Seltsi maja nurgakiwi panemiseks"  luuletatud ja Nr. 32 Lisalehtes ülespandud  on. Sel korral ei mahu selle laulu läbikatsumine meie lehe fisse, aga edaspidi tahame seda tööd ette wõtta, mis aeawaimu Lähendamiseks nii tarwiline olema näitab. Pärnust. Tänine ei käinud telegrafi kraadid Pärnust Tallinna ja Kuresaare poole mitte linnast otsekohe üle jõe waid kaugelt Tinti mõisa piire pealt, kus jõgi kitsam on. Sellest tuliwad mitmed aeawiitused ja takistused. Nüüd on ülema walitsuse poolest nõuuks wõetud telegrafi traati Pärnust otsekohe läbi jõe panna, eestösd on tehud ja traadi panemine sai selle kuu 8 pääwal algatud. . . Riiast. Selle kuu 11 pääwal oli Riia ligidal, Wöhrmanni saagimise-wabrikus hirmuS tulekahju. Puuwirnad  üksikus paikas oliwad õhtul kell 7 põlema läinud ja kange tuul ajas leeki hirmsa rutuga edasi. Saeweskid seifiwad pea leekis ja edasi ja edasi wenis tulp kõige selle linnajäule häwitust ähwardates, mis wabrtku ligidal seisab. Juletõrjujatale oli liig hilja sõnumid saadetud, sest wabriku-walitsus oli oma jõuga ja oma riistadega abi saata lootnud, ja pärast oli tuletõrjujatel 7 wersta sõita. Sedawiisi läks tuli nii kangeks, et abitegemine wäga raske oli. Kõik wabrikud, pnuwiruad ja umbes 130 künni 150 suuremad ja weikemad maja on muist mahapõlend,  muist rasket kahju saanud. Rohkem kui tuhat inimest on ilma peawarjuta jäänud, wäga palju rahwast on kõiki oma warandust kautand ja mõneks aeaks tööst ja leiwast lahti saanud. Kahju on rohkem kui 1 million rubla suur. Tuli on nii kaugele paistnud, et seda 137 wersta eemal nähti. Miitawist. Kuuramaal teewad Baptisti ebausulised  (ümberristijad) suurt tüli ja pahandust. Esiteks asutafiwad nemad Lutheruse usutunnistuse kogudustes erakondasid ja nende tembud saiwad sagedast selle kiriku süüks luetud. Aastal 1879 toimetati neile Riigiwalitsuse poolest awalikku luba ja loodeti, et selle läbi selgust igal poolel sigiks, et nemad rahulisel kombel seda õpetust mööda elakfiwad, mida heas uskuS, ehk ka kiuste pärast õikeks arwawad ehk tunnistawad, ja et teisi rahule jätakflwad. Aga afi on teisiti läinud. Baptistide saadikud rändawad pärast kui enne oma kirjadega läbi maa, kirjutawad majad ja majarahwad üleS ja sõimawad ja teutawad Lutheruse usutunnistust wanal kombel, nimetavad meie kirikud, kirikuteeuistust ja õpetust Kuradi tööks ja peawad omal kombel igas majas Jumalateenistust, kuS neile seda lubatakse. Juba an nähtud, et nemad kirikust wäljatulleS kirikukäjaid awalikult teutawad, ristitud lapfi Kuradi tähega ütlewad õnnistatud olema ia mis sesugust pahandust  weel rohkem on. Peale rändawate Baptistlaste, on ka juba nende kinnitatud õpetaja sesugust pahandust teinud ja Wallakohtud olla nii hooletumad selle pahanduse waSta nii et rahwal sagedast muud abi ei ole, kui kutsumata õpetajaid mägise majadest mälja wisata, kuhu fiSse tungtwad ja kõnest peawad, kui ei oleks nemad mitte Ristirahwa maid õpetamata Paganate keSkiS. Mitmes paikas on ka juba õige palju tüli ja koguni kiskumist ja peksmist teatajatega olnud. Peterburgist. Kõrged wõerad elawad meie KeiSre-Paari juures ilma suurema iluta ja kõlata, kuida seda muidu sesuguste wõeraspidude juures nähtakse. Nemad  jääda selle kuu 31 pääwani seia. Peterburgi linnawalitsuseS on seda tähtsad muutust et Linnapealiku amet kautatud ja tema asemele jälle Ülem-Politseimeister nimetatud sai, kui se enne oli. Ülem-Politseimeistri ametit on Kindrel Koõlow saanud; tänine Linnapealik Kindral Baranow on Arhhangli KubernõrikS nimetatud, ja saada ehk pärast üht kõrget ametit meremäe «valitsuses. Inglismaa aealehtede sõnumite järel olla Wene walitsuS Ameerika walilsust palunud, Hartmaani kinni wõtta ja isamaale tagasi saata. Ameerika walitsuS  olla selles asjas teha tõutand, mis iganeS wõimalik  oleks. Lojukse-tõbi (Siberi katk) on ennast jälle mitmes paikas Peteraurgi kubermangus näitand, niisamati kaugemalt  toodud karjade, kui ka kodumaa karjade seas. Maawalitsuse  poolest on tõbe tõrjumiseks tarwilifi seadmist tehtud. Lepitus Kuldsha maakonna üle ,on nüüd Weneriigi  ja Hhiina wahel kindlaks tehtud. Selle järel annab Weneriik suurema jäu Kuldsha maakonnast Hhiinale tai gafi, peab aga ühe weikema tüki omale, et need inimesed Wene walitsuse all aset saaksiwad, kes ehk Hhiina walitsuse  all elada ei taha. Se maakond ei olnud iialgjäädawalt,  waid aga mõneks aeakS Wene walitsuse alla wöetud, kuuni seal korraline elukord seatud saaks, nenda et rööwlisalgud neid maakondasi edaspidi ei tülitaks, mis Hhiina piirel seisawad. Hhiina «valitsus maksab Weneriigile  walitsemife kulu ja selle meremäe kulu tasumiseks,  mida Hhiina meredesse saadeti, 9 millioni kölisewat  rubla. Peterburgis on Amerikaanlane Hamilton, kes Üht laewa ehitada tahab, mis mee all sõidab. Seda oma uut wäljaarwamist pakub tema Wene «valitsusele müia ja annab selleks siin ligemat seletust. Seespidiste-asjade Minister on Kubernõndele ja Linnapeadele MuStamere ja Aasowi mere sadamates käsku annud, kõiki neid Juulist wäljasaata, kellel kindlad ja teatud teenistust ja ülespidamisepaika et ole, nenda ka kõiki neid Juntist, keS ehk wõeralt maalt tulekfiwad. Wenekeeli aealeht ,Strana" kirjutab Rahukohtule üle ja nimelt selle üle, mis tulusam oleks, kas se, kui Rahukohtunikud Riigiwalitsuse poolest nimetatud, ehk kui maakondade poolest walitatud saakstwad. AaStal 1879 oliwad Lõune-Lääne poolisteiS kubermangudes Rahukohtunikud  Riigiwalitsuse poolt nimetatud ja se seadus körwale jäätud, mida KõrgestõnniS Keiser 20 Talwekuu paamal 1864 andis ja mille järel Rahukohtunikud koguduste poolest walitatud saama pidiwad. Nimelt oli KijewiS, Wilnas ja teistes suuretes linnades juba uus linnaseaduS walitsemaS, aga Rahukohtunikuks «valimist ei uStud mitte nende linnade kätte; selleks ärwati sealist rahwast weel liig wähe »küpse/ tundmisel edenend" ja liig mähe ,weuestatud" olema. Osalt sealise kohalise palwe peale saiwad Rahukohtunikud Riigiwalitsuse poolt nimetatud  ja nendeks niinelt lahtilastud Kohtupristawid, Prokuratorkamrite kirjutajad, «vaeseks jäänud mõisnikud ja teised mehed, tarwitatud, kellel seda öpetusejärge ei olnud, mida seadus Rahukohtuinkudest pärib, kes ka sagedast  rahwast, selle keelt ega elutarwitust ei tunnud. Need pidiwad nüüd õigust mõistma I . . , Kaukaasias oliwad asjad selle sarnatsed, aga siiski rahwa kohta kasulikumad; seal oliwad seaduse sundmust mööda Rahukohtunikudele tülgid abikS antud. Lõune- Lääne poolisteiS riigijägudeS ei olnud seda mitte; seda peeti seal üleliialiseks järelandmiseks ,rahwa erakondliSte  püüdmiste" wasta. Rahukohtunikude läbi pidi seal rahwale tähendatud saama, et igaühe kohuS oleks kohtukeelt mõista, oleks tema Suur-, Weike- ehk Walgewenelane,  Ltthawlane ehk Juut. Sesuguse õigusekattsemise mõnu näitas ennast pea: asjatallitused langefiwad wahemeeste kätte, kes ennast pAdwokatid" nimetafiwad. Missugusest seltskonnast need Adwokatid päritud oliwad, sellest ei taha rohkemalt  rääkida, nimetab aga, et ühtes Rahukohtunikude-