Tallinna Sõber M 50. Wiies aastakäik. Tallinnas, lli. Jõulu-kuu MM IBBZ. Klenldnc aealeht Cestirahivalt «««1 ja linaades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas Li»dsor,'i püriatr trllkimaja,: ,aSta« 2 rubla. 40 kop. pool-aasias I mbla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: qaStaS S rubla poolaasta, 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt l> kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: <Ltnt>l<>rs'i pSriale trükimasas. Z-ekervurgis - J. S. Seelaudk, 54. Tartus: M. Auli. - Italiweres: -L. Wattty. haides: A. Scidewerg. Kapsaku-: H. KoMerg. Liyutas: M. Mttner'l poodis. Wikzaudis - G. A. Karo,v'i raamatupood. Kuuresaares - Hy. -Lauge.—Maak- kuida iseäranis kuulutakse. Waötaja redaktor! W. F. Eichhorn. Elab Baltiskls, kirjad kSiwad Baliiski (Baltischport LaLiiLcmk-110xr2..1 SkeaiSter: Mvisarahwl, wanndnsk ja leslede Hooltkandmise-kaksad. Omalt maalt/ Tallinnast: ..Saarlane. Linna aadikute loasolck. Hobuste auupalgad. Merewiie-pealikute kergitamiselS. ..Rishki Wcstniln" uus nSnn. Grecka-Sigensulisle toolide uns eeskiri. Eestlaste ja Lätlasi- elukord Wennnaal, Wranst! Meri kuu. - Wiljvndist: Liiniasaadilnlc kogust Tartust: Wana wili. Pcterburgist: > Keisri SimetuS. Oodatud pidud ja mvuda muud. Kolm tähtsat seadust. Soomemaalt: Piiskop Hornbnrq f > Pihkwast: Kiusamised. Warshawist: Kaardimängija. Kijewist: Rõöwlid ja Politsei. Irkutskist- Kohtu otsus ! - Wjatkast: Häda, Kharlowist: Kohtu otsus. - Wõeralt maalt: AuStria-Ungnunaalt. Prantsusmaalt > Inglismaalt. Egyptusest. -- Konstantinopelist. Kolm kirja. Jutu leht: Haige. Kiriku teadused. Möisarahwa Wanuduse ja leskede Hoolelandmise-kassad.  111. Niipalju põhjuSkirja plaanist. Mina lisan weel mõned tähendused seletuseks ja oodatud kahtluste waStusekS juure. Punkt 2. jtttt r e. Esimene kassa, mis selle PõhjuSkirja  järel asutatud sai, aStuS Jüripäawal elule. Selle kassa litkekS heita ei wõidud siis kiill kedagi sundida, siiski heitsiwad cuamtst kõik teenijad ja nwonakad kaSsa liikekS. Selle aSja kohta ei puudu siis arusaamist ega osawstmist. Aga weel kindlamini ja lihtsamini läheb asi edasi, kui mõisaherra selle kassa liikekS heitmist oma teenijate ja moonakate  kohuseks teeb, milleks temal õigust ja wölmust on: Tema! ei ole muud tarwiS, kui teenistuse kontrakti tegemise  juures seda liikekS heitmist kui üht tingimist pärida, ilma milleta kaupa ei tehta. Punkt 3 juure. See Ä ja t rublane aastamaks näitab, asjatundjate aru ja otsust mõõda, kui ka vsawõtjäte  eneSte aru järel, õige jo küll olema ja ei ole ometigi mitte liiga kõrge. Auida aga aSjad ühegtS paikas iseäranis  on, wõib seda jo ka kõrgemaks tõSta ehk madalamaks Ma. P u nkt öjuu r e. MõneS paikaS ou mõisaherrad weel rohkem, see ou uimelt poolt aastamaksu, l rubla ja »/, rubla iga kaSsa liike eest, oma peale wõtuud. Selleläbi  on muidugi rahwa osawõtmine kaSsast, wSga palju kergitatud, ja kaõsa kiirem kaõwamine ou kindlaks tehtud. Sest kui ÜkS ehk teine liige kassast wälja aStub, ja seda saab muidugi ikka olema, sest selle läbi ei saa mitte kõik inimised kõlwulisels ja et jää rahuliseks, et nemad kaSsa liikekS saiwad sits saab tema muidugi üksi seda raha tagasi, mida tema ise sisse maksis, kuna herrast lisatud  raha kaSsale jääb. Sedawitfi kaSwab kaõsa herra osawõtmise mõuul kiiremini, kui ühegil teisel wiisil. Sellest kaSwab aga herrale üks õlge suur ohwer, mida igaühe käest pärida ei woi ja mida mitmed tõeste ka mitte anda et jäksa. Punkt juur e. Trahwtrahad wõiwad, kui see üheS mõisas pruugitaw on ehk pruugitawakS tehtud saab, et mõned süütegemised mitte wallakohtu ette wiidud ei saa, waid et neid ettekandeidud wtifll öiendakse, kassale üht tähtsat sissetulemist anda. Renda oli neid näituseks üheS mõisaS, kuS mõisawalitseja küll iseäralise elamusega kaSsa eest muretses, ühel ainsal kuul 89 rubla sisse tuinud.  Sealsamas uähtt ka, et rahwaS mitte isekeskis süütegemisi  et warjanud, kuida seda muidu nähakse, waid et nemad wäga agarad oliwad süüsi üles tunnistama, sest nemad teadsiwad et trahwtrahad nende kassale kasu teemad. Seal oli siis ÜkS paha ühenduse waim, ühe parema ühenduse  maimu läbi wälja aetud. Punkt 7 juure. WöikS küsitaw olema näidata, kaS see õige on, et ükS kaSsa liige keS mõisa teenistusest ja nenda ka kassast wälja aStub, oma flSsemakselud raha tagasi saab. See näitab aga aSja kohaline olema, sest muidu olekS sisseastumisel üleliiga sundmuse nägu ja iga lahtilaskmine näitaks nagu rõöwimiue wälja, ja sellest tuleks paha meel ja waikue ehk käre waStapauemtne kaSsa waõla, kuna nüüd keegi selle kaösa läbi kahju ei saa, waid ka wäljaaõtujale on tema, kui ka mitte hoolekandmise-, siiski kotkuhoidmise-kaõfakS olnud. Ja just sel wiisil korraldatud kaSsad wõiwad nii wabameelised olla, ilma et nendel enestel  kahju karta oleks. Sest kui nende liikekS heitmine teenistuse kauba läbi sunnitud on, sits wõiwad nemad ikka liigete täie kogu peale julged olla, sest et mõisa teenijate hulk saab ja peab aru järel ikka ühesuurdune olema, sest lahkuja asemele aStub ikka jälle tema järglane. Nenda saab ka sissepanekute nummer ikka peaaegu ehk täitsa üheks ja sellekssamaks jääma. Ja sellepärast wsib kaSsa need summad, mida mõisa teenistusest lahkujad sitse maksnud on, ilma kartuseta jälle tagasi maksa. Selle läbi saab kaSsa wälja maksetud sissepanekute eest waimlikku kasu, mis tema raha poolest kautab, selle asemel kaswab liigete, rõõmus osawõlmine. Punkt 8 juure. Otsus selle Üle, kaS ükS kassa liige weel tööjõuline on wõi mitte, jääb küll kõige paremini  tema kaasteenijate hooleks, keS kassa eestseisuses selle üle aruanuawad: nemad oSkawad seda paremini arutada, kui ükski arst. Nende waljuse «vähendamiseks, mida ehk siin ja seal karta oleks, peab mötsaherra pehmuse eest kostma. Punkt 9 juure Seda «võiks ehk imeks pandud saada, et ühe lesele ühe tööjõutuma körwaS nii palju eesõigust  antakse, et lese heakS tema mehe sissepanekut intresst peale pannakse, kuna tööjõuiu liige esimesel aastal muud ei saa, kui aga oma fiSsemaksetud raha. wast teisel aaStal oma osa. See näitab aga sellepoolest õige olema, et ühel tööjõutumal naesemehel ikka weel tema tööjõuline naene abiks on, poismehel aga kellegi eest muretseda ci ole lesk seisab aina Ükst ja temal on ieda tema laSte ülespidamiseks  tarwiS, mida tema mehega üheS kokku hoidis.— Et aga see kokku hoitud raha kaSsa eestseisuse walitsuse alla jääb, see on lese ja tema laste heaks, sest muidu laenakfiwad wahest head sõbrad ja armsad sugulased seda tema käest ära. Pilnkt 12 juure. Kui waeSte-laStele kauemini osa ei anta, kui aga kõige noorema lapse 14. eluaastast saadik, siiS on see just meie maa harjunud elukorra kohaline,  sest selleS wanuduseS, pärast lõpetatud koolisega, wõib siin iga laps kergest ise oma leiba teenida. Punkt 13 ja 14 juure. Et ükst kapitali intressid osadeks jägatud saawad, see näitab õige, tarwiline, aga ka küll olema. Sest fiSsepanekud, mida iga liige stsse maksnud on, jääwad tema omanduseks ja peawad enamtst ikka, «varemini ehk hiljemini temale wälja maksetud saama ainal ühel juhtumisel mitte, waata punkt 10 nende külge ei tohi siis puutuda. Kassa korjatud kapital peab aga muidugi «vähendamata kassale jääma, nimelt sellepärast,  et aega mööda looduslikul teel osa-õiguSlaste hulk suuremaks kaSwama peab. Ja et stiöki osad, mille umbesest  kõrgusest tehtud rehnuug aru annab, meie maarahwa harjunud elukorra kohta mitte tähtsuseta ei ole, seda tunnistab  küll igaüks, kes meie maa aSju tunneb; 13 ja 18 rubla on niipalju «väärt, kui 5 ja 7 (Liiwtmaa) «vakka rukkit, see on ,täiS leib" ühe ehk kahe inimesele kuida maamees seda nimetab. Annab aga mõis «veel rohkem, kui seda summat, mida kõik liiked kokku üks kord aastas siSse maksawad, siis kerkiwad osad muidugi kõrgemale ja pea nit kõrgele, et neist meie maarahwa elukorra kohta, täieliseks elu Ülespidamiseks küll saab. Punkt 15 j u » re. Üks ühekordne üleüldine sissemaksmine  herra poolest on tarwts, esiteks sellepärast, et kaSsa walitsuse tallitus selle läbi lõpmata palju kergitatud saab, siiS aga ka sellepärast, et kassa liiked kergema südamega maksawad, kui nemad näewad, et mitte kõik neude taskust ei tule. Punkt 20 juure. See punkt kinnitab kõiki seda ette wötmist üheks koduseks asjaks, ja kaitseb teda tülikamate  ja kaxdetawate sissemässimiste eest. Sellega lõpetan mina oma tratnstusi mõisarahwa wauuduse  ja leskede hoolekandmise kassade üle. On need ehk siin ja seal liiga laiaks wenimid, nagu mina kardan, siis palun auustatud lugejaid, seda wabandada. Mina arwan aga, et asjade juures, mis tegewa elu külje puuduwad, pealegi weel, kui need palju lugejatele uued on, üks selge arusaamine ja seda on kõige pealt tarwis I ilma laiema seletamiseta wõimalik ei ole. Mina olen seda awaldamist  oma peale wotnud, mitmest kartusest hoolimata, nende herrade nõuu peale, kelle osawõtmme ja abi minule wõimalikuks  tegiwad, seda minu mõtet, kui ka esiteks weikemas ringkondaS, täita. Sest meie koik oleme ühetasa selles mõttes kindlad, et see asi wäga tähtjas on ja meie maale mitte wähe õnnistust ei too, kui see mõte mitmepoolist. kui wõimalik, üleüldist osawötmist ja täitmist leidma peaks, nagu meie seda soowime. Poltsamal, 7. Talwekuu p. 1883. Maurach. Rõõmuga oleme meie seda tulusat nõuu nimetatud Saksakeeli lehe sees lugenud, ja oleme seda oma lugejate ette pannud. looteS, et see nenda selle mõtte kõrgest auussatud  sigitaja foowimine ou. Luba ei ole meie selleks palunud, aga meie teame, et sel mõttel waja ei ole. ennast kellegi eest peita, sest see ei taha jo muud kui töörahwa muret oma enese wana pääwade ja oma armsa o makse te pärast, wõimalikult kergitada. Omalt poolelt ei taha meie sel korral midagi selle kõrwa tähendada, tahame aga ka edaspidi kõiki tähele panna ja oma lugejatele teada anda, mis selle üle weel arutakse, ja on need arutamise!) ka juba alganud. Wäga soowiksime meie, et ka mõisamehed ise selle üle oma mõtteid wälja räägikstwad. Nende keskiS on jo mõnigi mõistlik meeS ja meie leht seisab neile selleks ikka lahti. Jumal andku õnnistust. .Tall. Sõb." toimetus. Omalt maalt. Tallinnast. .Saarlase" proow-nummer on wäljas; korralised uumred saamad Uus-aastast korralisel järjel ilmuma.  Üksi nendel aegadel kemadel ja sügisel, kus jea murenemise ja jea sigimise läbi tee suure maa ja Saaremaa  wahel kinni seisab, kardab .Saarlane" omas ilmumises  takistust tulema, niikaua kui see leht Riigas peab zenferitud saama; olla aga lootust, et edaspidi Kurefaares Zensor olema ja siis ka .Saarlane" igal aeal ilma takistuseta  ilmuma saab. .Saarlane" tahab oma kuulutust mööda kõige pealt oma kitsama kodumaa rahwa, Saarlaste  eneSte, elutarwitufi tähele panna ja Saarlast nende eraelus ja hariduses tuetada ja kosutada. Meie arwame, et seal tõeste ka üht seesugust eralehte kibedast tarwis läheb.  Saaremaalt tuleb küll igal aastal hulk mehi suurele maale tööd otsima ja õpib suure maa elu rohkem ehk wähem  tundma, aga suurelt maalt käib aga aeguti üks ehk teine Saaremaal, ja seegi käib wist üksi ja ainu ühe iseäraliku  asja takistamiseks. Kuida Saarlaste elu on, missuguses  iseäralises mõttejooneS Saarlased seisawad ja liiguwad,  see on suure maa rahwal, nenda ka enamist suure maa aealehtedel täitsa wõeras. Meil ei ole fiiõ ka sagedast  koguni mitte wöimalik Saarenrgs aZjade küllest kindla käega kinni hakata ja neid edenduse teel wedada ehk tõugata,  sest ilma Saarlaste iseäraliku elukarwituSte tundmiseta  wõiksime meie seal oma Vedamisega ja tõukamisega kergest rohkem segadust kui kasu sigitada. Sellepärast teretame meie .Saarlast" rõõmuga, kui Saaremaa ja Saarlaste iseäraliste elutarwituSte ja Vaimuelu kosutajat