Sakala .15 22. Wüjandis, 8. Juunikuu Piew-I M 3. VI. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Awolik wastus õpetaja herra J. Hurti „awaliku  kirja" peale. (Lõpp.) Oma-walitsusest ja Wcuemaa...-OAlcn-o-P. — Omalt maalt. Wiljandist: Kroonimise pidudest; Põltsamaalt: Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekust. Pärnust:  Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi maja nurgakiwi panemisest. Järwa maakonnast: Waga patuste püharaamat. Mõtted C. N. Jakobson'! haual (laul). Mõnesugused sõnumed. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kuulutused. Kõne. Teretamisest. I. Kiri Kaukasiast.  11. Awalik wastus õpetaja herra J. Hurt'i „awaliku kirja" peale. VI. Aleksandri kooli maja paranduste kohta mull igapidi täielikku materjaali ei ole, aga sellestki mis mull teada, selgub wälja, et abikomiteede saadikute laeptused õiged, et maja eest hoole kandmise asi halb olnud, et see maja sellepärast asutajatel ennem õnnetus kaelas, kui õnn süles on. Paneme seda mõnes punktis lähemalt tähele. Op. herra Hurt kirjutab: „Suure ja laialise Aleksandri kooli maja ostsime meie aastal 1874 koguni odawa hinnaga, 3625 rubla eest, nagu omal ajal teada on antud. Maja oli ju enne ostmist tühjalt ja pruukimata, selleparast ka kütmata ja terawama hoolekandmata seisnud. Temal oli mitu wähemat ja suuremat pnga, mis parandada tuliwad." Op. herra Hurt ütleb: „koguni odawa hinnaga" wäga õige ütlus. Aga mis maja kõige parandustega täna päewani maksma tuleb, ei ole mitte „koguni odaw", sest tema ostmise, ülespidamise ja paranduste peale on. kassaraamatu järele, 5 protsenti ühes arwatud, „täis arwudega" 15,118 rubla 36 kop. ära läinud ja Tartu linna ehitusmeistri herra Hübbe tehtud rehnungi järele kulub, enne km elama asumiseks kõlblikuks saab, weel peale 6666 rubla ära. Nüüd ei ole ta siis mitte enam odaw. Kust see on tulnud? See on jault sellest tulpud, et maja mitte pärast ostmist õigel wiisil ja õigel ajal parandatud ei saanud. Kui mina suwel 1878 Põltsamaa kaudu Wiljandi poole reisides Aleksandri kooli maja waatamas käisin ja temast ühe tuttawa mõisawalitsejaga rääkima juhtusin, seletas see mõisawalitseja kahetsetes, et heas korras asutajate kätte saanud Aleksandri kooli maja nüüd hooletuse läbi hukka hakkab minema. Et katus puuduline,  et west kanali wõi truubi kinni jäemise pärast kaua aega keldris seisnud, olla jo müüris lõhesid ja weel suuremaid wigadusi karta, kui mitte ruttu parandusi  ette ei wõeta. Kui mina küsisin, kui palju raha küll paranduse peüle ära lähab, ütles ta, et tema aru järele wähemalt 5 tuhat kuni 6 tuhat rubla ära kulub, km parandus piab tubli saama. Muu küsimise peale, et kas' wähema summaga läbi ei saa, kas 3 kuni 4 tuhat ei mõjuks, wastas tema, et ehk mõjub ka, kui praegu parandama peale hakatakse,  aga kui parandamise asi kaugemale jäetakse, siis kulub järk järgult wõi 1A kuni 14 tuhat ära ja siiski saab raske olema, maja heasse korda seada. Peale selle kaebastwad paar sealset Aleksandri kooli sõpra nimelt selle üle, et katus halwast materjaalist halwaste parandatud, nõnda et parandusele uueste parandust tarwis oli olnud ja see uus paranduse parandus laskis ka ikka weel wett läbi; mulle näidati lae kohta, kust west oli läbi nõrgunud ja wõib olla, et see ep see koht oligi, kust hiljem üks poisikene wõi töömees läbi kukkus. Mina rääkisin seda asja siiö mõnele peakomitee liikmele, lootes, et puudus kohe parandatud saab. Aga mis näen ma nüüd kassa raamatust ja herra Hurti awalikust wastusest? Parandus  oli kaks aastat hiljem, see on 1886 ja 1881 ette wõetud saanud. Sellepärast wist on see küll tulnud, et parandamiseks juba nii mitu tuhat tarwitatud  ja weel mitu tarwis läheb ja ei teagi weel õiete, kas ülepea wõimalik on, teda kindla korra peale seada. Kui nüüd uus niisuguse suure kiwi-maja kohta sünnis kõwa katus, nii kui mõnelt poolt seda soowitud, ja ilma kelleta läbi ei saa, tehakse, stis on kõik esimese pahanduse/ , a paranduse paranduse kulud kui maha wisatüd selle wahe ajal müürid ja lagi j. n. e. rikutud saanud. Op. herra Hurt kirjutab Aleksandri kooli maja paranduste ja ehituste ülewaataja kommissioni kohta: „Et kommissioni ja palutud herra Hübbe arwamised weel läbirääkimata ja see läbirääkimine suwel järgmises  koosolekus tuleb, stis saab wahe ajal lugijale tähtis ja asjale kasulik olema, kui ma kahe asjatundja  arwamise kõrwal seie sõnast sõnasse ülesse panen." Ma küsin: Kas siis ahjude tegija meistri herra Lau poolt walitud ülewaatajate herrade Tallinna maa kubermangu inseneeri riiginõuniku Knüpfferi ja Tallinna  potsepa ameti ülema Andreseni arwamine mõnes koosolekus on „läbi räägitud" saanud? Nõnda piab siis herra Hurt wõerastest enam lugu, kui komiteede peakoosoleku poolt walitud kommisfionist. Nende arwamist awaldab tema, aga meie kommissioni arwamist  jätab ta kõrwale. Siin panen siis kommissioni protokolli ette, mis asja mitmes tükis tõisiti silmade ette toob, kui Tallinna herrade protokoll. Tema käib järgmiste sõnadega: „Protokoll Eesti Aleksandri koolimajast parandamise  ja ehitamise üle Põltsamaal. Aleksandri koolimaja parandamise ja ehituse tööde ülewaataja ja wastuwõtja kommissioni liikmeteks oliwad pea- ja abikomiteede koosolekul 5. Oktobril 1882 Tartus järgmised herrad walitud: Bachmann Pärnust, Rose Pillistwerest, Sachs Tartust; pea- ja abikomiteede  koosolekul Wiljandis saiwad nimetatud kommisstonile  weel järgmised liikmed juure walitud: peremees Johanni Wiiratsest, preestri herra Rajewski Wiljandist,  herra Lensin Wõrumaalt. Tööde ülewaatamiseks oli 6. Weebruar 1883 ära määratud. Kokku oliwad tulnud herra Rajewski Wiljandist, herra Sachs Tartust, herra Bachmann Pärnust, herra Johanni Wiiratsest, herra Rose Pilliftwerest; herra Lenstn ei olnud mitte tulnud, tema oli aga enne 6. Weebruarit töösid waatamas käinud ja oma arwamised kirjalikult protokolli wiisi stsse annud. Herra Sachs oli ehituse meistri herra Hübbe kui asjatundja herra Hurti lubamisel enesega kaasa wõtnud. Järelevaatamise juures saiwad järgmised wiad ja puudused awalikuks: 1) Laste magamise saalis on 2'/- raudahju; kommisfion arwas, et raudahjud magamise tubades mitte ei kõlba, nende asemel oleksiwad pidanud  pottahjud olema. 2) Mõnes kohas on kaks ahju ilmaaegu ühe töise ligidale ehitatud, nende asemele oleks wõinud üks ahi ehitada, mis kahe tua tarwis natukene suurem oleks pidanud olema. Uleültse on kolm korsnat ja neli pottahju sellwiifil ilmaaegu ehitatud saanud, sest et tubades, mis ühe töise kõrwal, on igas ühes ka ise ahi ehitatud. Selle juures seletas pottseppmeister herra Lau Tallinnast, et tema üleüldse kõik ahjud kooliõpetaja herra Behrmann'i juhatuse järele on teinud; herra Behrmann teatas, et ta tööde juhatuse ja õpetuse luba peakomitee käest olla saanud. 3'j Mõne ahju kütmise ruum on nii weike, et arstna sitkused puud mitte sisse ei mahu. uii ei nad ahju püsti peawad pandud saama, mis koguni mitte ei tohi olla. 4) Punastel ahjudel on potid mitmes kohas katkenud  ja kõwerad ja peale selle mitte nii tihedaste ühe töise kõrwa seatud, kudas seda nõutakse; see läbi on siis punased ahjud näutumad. Siia juure tähendas weel herra Rajewski, et tema mõne nädala eest ennemalt neid töösid waatamas käinud, seal ei olla siis ahjud mitte nii telliskiwi tuhaga ära määritud olnud, kui nüüd. See äramäärimine olla waheajal sündinud ja wist sellepärast, et kõik wiad ülewaatamise juures mitte silma ei paistaks. Herra Lau tõendas, et 4 künni 5 sülla arsina pitkuste puualgudega üks ahi terwe aasta läbi wõib köetud saada. Selle juures arwas (aga) herra Hübbe, et kolm sülda arsina pikkuseid puid ühe ahju kütmiseks aastaks küllalt Piab olema. Enne tööde ülewaatamise päewa oli herra Lau sell Tallinnast Põltsamaale tulnud ja oma tahtmise järele ilma ülewaatajate lubata ahjust alumistes ruumides  kütnud. Et aga tuad siiski ülewaatamise ajal külmad oliwad, fiis arwas kommisfion, et ka ahjud tarwilikku sooja mitte ei anna. Ahjude meister herra Lau lubas selle eest wastutada ja ahjufid, kui nad kooli käima saamisel tarwilikku sooja ei anna, ümber ehitada. 5) Wanad punased potid on, herra Lau üteluse järele uute ahjude wundamendideks pruugitud; kui suur nende arw oli, on teadmata. Kaks sada potti olla pottsepa sell äramüünud, nende hind on ka teadmata. 6) Potsep-meister herra Lau ei ole mingisugust materjaali rehnungi kommisstonile ette pannud, ehituse ajal ei ole keegi materjaali wastu wõtnud nii on täitsa teadmata, kui palju uut materjaali tõeste sai ära pruugitud. 7) Korstnad kõik on head ja tõmbawad heaste; nende arw on aga, nagu juba nimetatud, ilmaaegu suur. 8) Magamise tua lagi on kruuwidega õigeks tõmmatud;  selle tööga wõib rahul olla. 9) Kui ahjud oliwad läbiwaadatud, läks kommisfioni  liige herra Rose ühes potsepa meistri herra Lauga ära. Nüüd saiwad köögi ja keldri abiwõlwid ja ka kanaal läbiwaadatud: need leiti tarwilikud ja head olewat.