ühel pääwal, miS näituse aeal teada antud saab, saab lende mashinate läbikatsumine Raadimõisa kartnhwli-põllul Me wõetud, kuS juureS kartuhwlid, miS kartuhwlipanemiselukmasbinaga  pandud on, wötmife-mashinaga üles wõetud iaawad. (Lõpetus tuleb järgmises numris.) Üleüldised sõnumid maailmast. Homikumaa asjust. SuureS politikas seisawad  kakS asja pääwakorral: Inglis-Türgi kaup Egyptuse  pärast ja Bulgaria Suur-Sobranje. Kuida lugejad mäletawad, oli Inglismaa aSjatallitaja, Sir Drummond Wolsf. Konstantinopelis korda saata oSkanud, et Sultan omalt poolelt luba andis Inglismaa sõeawäge weel kolm aastat EgyPtuseSse jätta; ka pidi Inglismaal õiguS olema oma sõeawäge igatahes senna tagasi saata, kui sealised aSjad seda pärtwad, mis üle ainult Inglismaa ise otsust pidi tegema. See ei tähenda palju muud, kui et Sultan Egyptust tõe poolest Inglismaa omakõ annud ja ise palja ülewalitseja nimega leppinud oli. Kohe arwati, et teised Europa suurriigid sellega wist mitte et saaks leppima, nimelt aga Prantsusmaa mitte, kellel enne Aleksandria linna lõhkumist Inglaste läbi, Egyptuses Inglismaaga ühesugused õigused oliwad. Suessi kanali läbi on aga ka Wenemaal Amuri maakondade pärast, Saksamaal Jda- Afrika asumaade pärast ja Jtalial nüüd Massauah' liuna ja sadama pärast, omad tarwitused EgyptuseS. Prantsusmaa  poolt ja ka Wenemaa poolt olla fiis ka Konstantinopelis  selle kauba wasta räägitud, kui seda tõrelemist ka ametlikult weel tõeks tunnistatud ei ole; Sultan on oma allkirjaga pääwast pääwa wiiwitanud. wiimaks kauba kinuitamist  selle kuu 20. pääwa peale määranud, aga mitmelt poolelt arwatakse, et Sultan oma sõna koguni tagasi wõtab ja kaupa kinnitamata jätab. Peale selle kõlawad weel jutud, et kõik Türgi Ministerium, kelle all see kaup tehtud sai, ametist lahti saada ja üks uuS asemele astuda, kes Wenemaa wasta sõbruslisem on, kui praegune. Läheb see täide siiS on Wenemaa dtplomatika Balkani poolsaarel laks wõitu järestikku saanud: Wene-fõbruslise walitsuse SerbiaS ja Wene-fõbruslise walitsuse Konstantinopelis. Peale selle olla Inglismaa nüüd Kyvrose saare Türklaste käest koguni ära ostnud, mis Berlini kongressi aeal selle kaubaga Inglismaa walitsuse olla antud sai, et Inglased sealt Sultani maid Astas kaitseksiwad. Kas teised suurriigid  sellega leptwad wõi ka selle waSta tõrelewad, see on weel teadmata. Inglastel ei olla aga nende asjade pärast suuremat muret. Saab nende kaup Sultani poolest kinnitatud ja teiste suurriikide poolest sallitud, fiiS jääwad nemad selle kauba järel Ggytusesse ja KyproseSse; jääb see kinnitamata, siis jääwad nemad ka senna, nagu tamne. Sõda ei saa suurriigid selle aSja pärast wist mitte algama.  Bnlgaria Suure Sobranje peale, mis nüüd ehk juba kokku astunud on, waatab Europa suure osawõtmisega. Selle kuu 12 pääwal andis Filippopeli linn walitsejate Stambulowi ja Mutkurowi anuks, kes sealt ära reisisiwad, suure pidu. Seal on Slambulow VürgermeiSteri kõne peale wastanud, et segaduse ots tulemas  olla. Walitsus saada Sobranjele üht WürSti-kondidati  walimiseks ette panema, kellega kõik suurriigid rahul olla wõiwad. Tirnowos olla Stambulow Inglismaa Konsuli pidul kinnitanud, et Sobranje poolest wist Koburai  Prinz Ferdinand walitud saada. Kui tema seda wasta et wöta, fiis pidada Aleksander von Battenberg nueste walitud saama. Prinz Ferdinand vonKoburg  on Rooma-Katholiigi usutunnistusest ja on praegu pealik ühes AuStria rügementiS, on ka Inglismaa Kuningakoja  ligisugulane. Sellest kõigist on arwata. et tema weel wähem Wenemaa meele järel on, kui Aleksander von Battenberg. Wenemaa poolt kinnitatakse siis ka nende uute nõnupidamiSte waõta uueSte, et Wenemaa walitsuS  ühegiga leppima ei saa, miS Bulgaria Suure Sobrauje poolt iganes nõuuks wõetud saab, ka mitte sellega.  kui ehk Mingrelia Würst Bulgaria walitsejakS walitud  saaks. Praegune walitsuS peab enne ametist lahkuma, see ou Wenemaa kõikumata pärimine. Kreta saare  l on asjad jälle hukka läinud. Khristlaste ja MahomedanlaSte  wahel on mitmed merised kokkupõrkamised olnud. Igal pääwal kuuldakse mõrtsnkategudest ja tulepauemistest  kokkupandud wilja sisse. Serbia Kuningas  on Wienis, on seal mitu korda Keisri jutul olnud, Graf Kalnokiga ja kõige suurriikide Saadikutega pitkemalt rääkinud. Esiteks kuuldi, et Kuningas Milan Wieni kaudu terwise-weele reisida, nüüd kinnitatakse aga, et tema Wienist jälle koju tagasi reisib. AuStria walitsusele ja kõige suurriikide  asjatallitajatele on Kuningas kinnttanud. et Serbm ka uue Ministeriumi juhatusel ainult rahu nõuda ja kõige riikidega rahuS elada tahta, aga õiete aru saada ei ole sellest reiiust mitte, weel wähem on kõiki usaldada, nnS ametlikult kuulutatud saab. Balkani poolsaare asjus on Wenemaa ja AuStria ehk weel käredamad waStased, kui Wenemaa ja Inglismaa. Nüüd on Kuumga-Prana Wene- maal, Krimmis, kuS nimelt Kõikslawlaste erakond temale anu aun peale tunnistab; Serbias sai Ristitsch MiniSter- PräsidentikS, kellest teatakse, et tema Wenemaa sõber ja Austria waenlane on, ja rahwahulgad wõtfiwad seda ütlemata  hõiskamisega waSta, kuna tema eelkäija, AuStriasöbrulise  Garashanini aknad fiSse loobitud ja AuStria waõta määratumat kära tehtud sai. Nüüd on Kuningas AuStriaS ja saab seal niisamati auutunniStnfi, nagu Kuninga-Praua  Wenemaal Austria wastaSte laagris. Juba mõne aea eest kölasiwad jutud, et asjad Kuninga ja tema abikaasa wahel mitte täieste kordas ei olla. Kronprinz on ka oma emaga Wenemaal. Pea näitab wälja, nagu oleks isamaa pind Kuningas Miiani jalge all natuke palamaks  läinud. Saksamaalt tulewad head sõnumid Keisri ja Kronprinzi  terwise üle. Keiser on juba mitu kord wälja sõitnud, on oma kõrge ametnikkude aruandeid wasta wõtnud  ja reisimine Emsi terwise-weele seifis wiimsete sõnumite  järel ukse ees. Kötkis Europas on rõõm selle üle, sest awalik heal kinnitab igal poolel, et Keiser Wilhelmi kaks silma Europa üleüldise rahu tähtsamad tuged olla. Kronprintsi terwisele ei ole suured pidud Inglismaal  mingisugust kahju teinud ja suures pidurougiS olnud Saksamaa Kronprinz kõige tähtsam kuju, kelle peale kõik silmad waatafiwad. Weiket kaswjat tema knrkus on arstid pidu-aeal puudutamata jätnud, tahawad seda aga pärast jälle leigata, kui tarwis piaks olema. Würst Bismar - kile on arstid nõuu annud oma terwise pärast Kisflngeni terwise-weele minna. Sealt saada tema ka Gasteini reisima,  kui Keiser senna läheb, kuhu siis ka Austria Keiser tulla, niisamati ehk ka Austria-Ungrumaa wäljaspidiste asjade juhataja, Gras Kalnoki. Wannsee jaama juures, Berlini ligidal, juhtus selle kuu 7. pääwal raske raudtee-õnnetus. Pühapääwane erarong oli sõidule walmis seatud, seisis jaama ees ja oli ühe eksituse läbi roopate peale nihutatud, mis selle roopa ligidal seisis, mida mööda reifijate-rong Berlinist tulemas oli, mis siis ka kaht reifljate-wagonit  lõhkus, roopatest tõukas ja põlema pani. Student Pollak ja õeksed Emma ja Marie Pangritz on paigal surnuks põlenud, kaks teist naesterahwast, Amanda Steinbach ja üks praua lunk, saiwad hirmsast põletatud ja wigastatud puru alt wälja kistud, ja on pärast hospidalis  ära surnud. Mitmed teised on raskemast ehk kergemast  wigastatud. Arstide keskis, kes seal kohe abiks oliwad,  saab meie kodumaalt päritud Dr. Johannes Wellberg nimetatud, kes nüüd Moskwas arst on, kogemata seal oli iseäralist osawõtmist ja osawust on üles näitanud. Üks teine kokkupõrkamine raudteel oli selle kuu 15. pääwal Mühlheimi juureS, kuS kaks naesterahwast raskest ja umbes 20 inimest kergemast wigastatud saiwad. Austria- Ungrumaa Riigipääwa walimistest ja käradest nendel walimistel Ungrumaal, kus juures ka werd jooksnud on, seisawad pilkad kirjad sealistes lehtedes. Lugejad teadwad juba, et Anstria-Ungrumaal rahwuslikud tujud ja kiustlemised  rahwast wintsutawad ja riigi alust kõigutawad. Ungarlased ehk Magyarlased on nende kärade peale wäga himulised ja wihkawad ühetasa Sakslasi ja Slawlasi, kuna wiimased jälle Ungarlasi ja Sakslasi wihkawad, keda seal mitmeS paikaS sige rohkest on, kuida jo ka suuremalt osalt Sakslaste wahwus Ungrumaad Türklaste ikke alt peastis ja mitmed Ungrumaa linnad Saksakeelist nimest kannawad. Sakslased piawad seal aga katkemata sitkusega omast rahwusest kinni ja nende Riigi pääwa-kandidat, Professor Dr. v. Meltzl on Hermannftadtis kõige walijate eeS kinnitanud,  et Magyarlaste kiustlemised Saksa sugust tööka ja truuwi riigikodanikkude wasta rumalad ja riigile kahjulikud on. .Ainult nende wasta wõitleme meie", ütles Dr. v. Meltzl, .kes meilt seda natukest õhku ja pääwapaistet riisuda tahawad, mida meie omaks eluks tarwitame. Elada tahame meie aga, s. o. selleks jääda, mis meie oleme SakSlastekS. Selle üle ärgu olu kusagil wähematki kahtlust  : oma Saksa rahwust et jäta meie iialgi maha. See on meie truuwus meie enese, meie were wasta, aga ka meie riigi-truuwuS. Sest seda teatagu: meie wõime ainult siis riigi tarwilikud liiked olla, kui meie selleks jääme, miõ meie oleme." Austria Kronprinz oma abikaasaga on selle kuu 16. pääwal Krakausse tulnud ja Poolakate poolest  ütlemata hõiskamisega wasta wõetud. Ülepea näiwad Poolakad köikis GaliziaS ikka rohkem Austria walitsusega ära leppima. Et Poola riik uueSte asutatud saaks, seda Poolakad küll wist isegi enam ei looda ja sellepärast lepiwad  nemad muidugi kõige ennemini ühe riigi walitsusega, kus Keisrikoda nendega ühest usutunnistusest on.  Prantsusmaal  kohawad ikka weel wiha-laened selle otsuse üle, mida Saksamaa riigikohus Jsamaa-liiga asjatallitajate üle Elsass-Lothringi maal tegi, otse kui oleks Prantslastel õigus ühe wõera riigi rahwast walitsuse wasta wihale kihutada. Parlamentis plaanitakse üht uut seadust nende wõeraste wasta, keS Prantsusmaal elawad ja omal maal ühe seltsi liiked on, keS kuidagi Prantsusmaa piirete ehk teiste elutarwituste külge puutuda tahab. See piab waStus selle kohtuotsuse peale olema. Prantslased jätawad aga tähele panemata, et Saksamaal seesugust seltsi koguni ei ole, et Saksamaa Prantslaste käest ülepea ühtigi ei taha, waid ainult neid maid nende eest kaitseda, mis enne Saksamaa  omad oliwad, süda rahu aeal kawala wägiwallaga ära wõetud. wiimaseS sõeaS tagasi wsidetud saiwad ja mida nemad nüüd jälle ära riisuda püüawad, Frankfurti lepitusest hoolimata. Selle körwas pahandawad ennast aga Prantslased Isamaa-liigalaste ettewaatamata kära ja nimelt Deroulöde kõnede üle, mida tema wiimasel koosolekul pidaS ja Saksamaad jälle .kättetasumisega" kollitaS, kui nende ametlik wihakihutaja Koechlin-Claudon mitte lahti lastud ei saaks. Mõistlikumad ringkonnad ütlewad õigusega, et need kõned, teutamised, ärritamised ja ähwardamised wangi mõistetud meeste ukse tabad wast õiete kinni tõukawad, sest nendest on näha, miS Saksamaal Prantslaste Jsamaa-liigast  oodata on, kui seesugust mehi Elsass-Lothringi maa! sallitakse' Koechlini perekond on ka Jsamaa-liiga eestseisust palunud, seda koosolekut ja seesugust kõnest pidamata  jätta, aga need tuisulised on wastanud, et Koechlin nüüd enam mitte oma perekonna oma ei olla, waid kõige Prantslaste oma. Prantsusmaa Saadik Berlinis olla ka juba Graf Herbert Bismarkiga Koechlint pärast rääkinud  ja temal olnud nõuu ette panna, Prantslaste wasta weel kord armu õiguse asemel näidata, kui aga kuulda saanud, mis kära Deroulöde ja seltskond Parifis teinud, fiis olla tema kõwaks jäänud. Palwed olekfiwad ehk aitanud, aga ärritamised et aita wist mitte, sest muidu wõikfiwad Prantsusmaa tuisulased arwata, et Saksamaa neid kardab, ja wõikfiwad ikka rohkem ära jultuda. Jsamaa-liiga  koosolekul on hirmsast Saksamaa Riigikohtu karmuse üle sõimatud, mis hirmsam olla, kui omal aeal Herzog Alba karmus Hollandimaal, kes seal Ewangeliumlafi  sadade kaupa tuleriitade peal ära põletada laskis. Nüüd õhkada juba need Jsamaa-liiga kallid liiked Saksamaa  koledates tornides. Selle peale kõlas kuuljate keskist heal: .Teie meeletumate kärade pärast!" Waene healitseja  on teiste käest hirmsaste lõhkuda saanud »a siis on teda sunnitud, kõiki neid .Jsamaa-könefi" pealt kuulama, mida tigedad tuisulased seal weel pidasiwad. Nende lapsiku halpuste pärast, millega Derouläde ja tema meeletu seltskond  wägise põhjatumat õnnetust Prantsusmaa peale kiskuma kipuwad, on Isamaa liiga asutaja, Metivier, seltsist wälja astunud. Tema tahtmist mööda pidi Jsamaa-liiga ainult noort sugu tugewakS kaswalama, et isamaa mitte kord jälle nii raske õnnetuse fiSse ei langeks, nagu aastal 1870, aga järeltulijad on seda asutust sõimajate, ärritajate ja sõea-tule lõõtfutajate seltsiks muutnud, miS isamaale ainult õnnetust ehk koguni kodu tuua wõib. Seda ei suutnud seltsi asutaja wälja kannatada. Awalik heal ütleb, Derouläde  olla ennast oma kõlama kõne eest rahma-hulkadest tahtnud  kiita lasta ja ei olla sellest hoolinud, et tema sellega Koechliil-Claudoni asja raskemaks teeb. Awalikul healel wõib:lin täitsa õigus olla. Õpetamata hulkade kiituse eest saadawad .rahwamehed" ka teistes paikades rahwast hoolimata õnnetuse sisse. Nüüd on leitud, et Kindral Boulanger paha nõuu Präsident Grevy, wõib ka olla kõige wabariigi wasta pidanud on. Tema on sagedast sõeawäge öösel harjutamiseks kokku hüüda lasknud ja ühe seesuguse .harjutamise" juures on tema Präfidenti ja kõiki neid tahtnud kinni wõtta laSta, keS tema poole ei hoidnud, iseennast  aga sõeawäe abiga ainsaks walitsejakS teha. See öö olla juba määratud ja küik ette walmistatud olnud, aga Parist kommandant, Kindral SouiSsier, saanud seda teada ja keelanud rügementidele wäljaminemist ära. Kõik tunnistused olla Präsidenti käes ja sellepärast olla Boulanger  wähema käraga Ministri-ametist lahkunud, kui arwati.  Kindral Boulanger on Keisri-troonist und näinud ja sedasama teha tahtnud, mida omal aeal Kingral Bonaparte  tegi. Üht kindlat walitsejat oleks Prantsusmaale wist tarwiS, aga Boulanger ei ole Napoleon Bonaparte ja Saksamaalt ei ole nii odawa hinnaga wõidu-pärgasi saada, kui sell aeal, kuS riik killutatud oli ja üks kild teise kulu peale kaswada himustab. Boulanger on 13. sõeawäe-korpuse kommandöriks nimetatud ja näib oma reifu-himu maha jätnud olema. Ehk on temale mõjumast  paigast ka. tähendatud, et Wenemaal Dersulöde kõnedest  küll on ja teisi seesugust enam ei foowita. Rou - en'iS on selle kuu 16. paawa õhtal, kohe pärast mängu lõpetust, Lafayette theater põlema läinud. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Algiriqs on Prantsusmaa sõeawäe ja MarokkanlaSte wahel, kes raudteel tööl oliwad,  merine tüli olnud. UmbeS 100 Marokkanlast on tuleriistadega wahtide peale tunginud. Sõeawägi, keda nende wasta saadeti, on 10 Marokkanlast surmanud, mitmeid  haawanud ja umbeS 30 wangi wötnud. Söeawäest olla ükS surmatud ja üks haawatud. Inglismaal on jubeli-pidud weel mitu pääwa edasi kestnud, kui ka mõned wõerad juba ära reisinud oliwad, teiste keskis ka Wene Suurwürst Sergei, Darmstadti ja Preusfi Prinzid Wilhelm ja Heinrich kodumaale. Selle kuu 16 pääwal tuliwad Prinzid Albert, Victor ja Georg von Wales Dublini, Kuniuga-Praua asemel lirimaa jubeli-pidust osa wõtma.