maksetakse, mitte tarwitamiseks kõlbamasa maad tarwilise maa sekka arwatud ei saa. 2) Ritterkond ja Maakond wvtab usu,lkS. kõrge Riigiwalitsnse poolt luba paluda, et edaspidi eraintmesed posthvbuste eest 4 kopikat hobuse ja weröta pealt maksawad. 3) Ritterkond wõtab nõuukS, KeiSri Majestätile nende armuliku sõnade eest, mida Kõrgest  seesama püha kroonimise juureS MoskwaS Nitterkondadele  ütelda nii armuline oli, üht truuwuse- ja tänu adresst saata. 4) Ritterkond wolitab herrat Rttterkonna peameest, Landrathi kogust lahkunud herra Landrath Geheimerath  Eduard von Fock'ile Nitterkonna südamelikku tänu, tema 65 aastase wäga käsulise teenistuse eest tunnistada,  ja saab wanem herra Wirumaa KreiSsaadik selle tänukirjaga herra Landrath von Fock't juure saadetud. 5) Ritler ja Maakond lubab Eestimaa Statistika komiteele  500 rubla rahwalugemise kulude tasumiseks ja 1000 rubla selle rahwalugemise aruande trükkimiseks. 6) Postimoona  ei saa Märtsikuust 1885 saadik kusagilt enam moonaS eneses päritud, waid moon wõib selle hinna eest rahaga tasutud saada, mis Nitterkonna kitsama nõuu kogu (Ausschusi) poolest määratud saab. 7) Punkt 1. Eesolewa kolme aaöta kohta on kaera tshetwertl hinnaks 5 rubla ja heina puuda hinnaks 40 kopikat määratud. Puukt 2. Kõik maa-omauikud kes 1. Oktobrist 1884 poStimoona weel moonaga maksa tahawad. peawad seda kuuni 10. Märtsikuu pääwani s. a. Nitterkonna kanzelleis üles andma,  ja see jääb siis järgmiseks kolmeks aastaks maksmaks. Punkt 3. Nende ülesannete järel saab fiis Nitterkonna kanzelleis aru tehtud, missugused jaamad poStimoona moonas  eneses saada wöiwad. Punkt 4. laamapidajatele saab iga hobuse peale aastas kõige wähemast 60 rubla abi arwatud, kas rahas ehk moonas, kohaliste tarwituste järel ka rohkem. Nitterkonna kitsama nõuukogu otsust mööda. 8) Niipea kui sõiduraha kõrgendamiseks luba tulnud on, saab iga kõrwaliSte teede wersta pealt peale 25 wersta, 5 kopikat hobuse ja wersta pealt wõetud. Kõrgendatud sõiduraha saab täitsalt iaamapidajatele ja awalikud kirjapoStid  maksawad 3 kopikat hobuse ja wersta pealt. 9) Estafettide eest maksetakse igas jaamas ühewõrra 5 kopikat hobuse ja wersta pealt, ka Lihulas ja Wirtsus, kus enne luba oli 6 kopikat wötta. 10) Maapääwa nõuuwõtmine aastast 1882. kõrtside wäljareutimise üle, saab maha kustutatud.  11) Preili Helene v. Dücker saab Bjelski pärandusest  100 rubla aastaraha ja peale selle 75 rubla, selle kaubaga, et tema ka oma weunatütre, preili Marie von Dücker'i eest hoolt kannab. 12) Wirumaa ja Läänemaa Sõeawäe-kohuse kommisjonide asjatallitajate palk saab 600 rubla veale kõrgendatud. 13) Maapääw annab ühe 4 liikefe  kommisiont hooleks, kes Nitterkonna peamehe juhatusel nõuu peab, üht Kihelkonna korralduse seadust kokku seada ja järgmise Maapääwale läbirääkimiseks ja otsuse tegemiseks  ette pauna. 14) Ära surnud Arihivar NusSwurmi tütrele saob 150 rubla aastaraha lubatud, selle eest, et tema isa jareliäätud tähtjas kirjakogu ilma hinnata Rtterkonna  omaks saanud on. 15) Ritterkond ja Maakond wolitawad Nitterkonna peameest, üht jägu Iõhwi posthobustest  katseks Jsaakule wiia lasta ja lubab 3 hobuse ülespidamise tarwitnst. 16) Praua A. Röõsele lubatud aastaraha saab 150 rubla peale kõrgendatud. 17) Toompea-kooli  õpetajate palk saab nenda korraldatud, et see esiteks  900 rubla on, 5, 10 ja 15 aaSta pärast saamad aga iga kord 250 rubla juure pandud. 18) Kolga herra Graf Stenbvcki ettepanek ühe uue pärisrenttmise seaduse üle, saab ühe kommissioni läbiarwamise alla antud, kes Nitterkonna kitsama nõuukogu poolest nimetatud saab, Nitterkonna peamehe juhatusel oma lööd teeb ja seda järgmise  Maapääwa ette paneb. 19) Priihospidali raamatupidaja.  herra Grttnwald saab 100 rubla aastaraha. 20) vr Boustedtt lese poeg, uimega Rudolf, saab oma kooliraha  Ritterkouna kassast. 21) Baron Aksel Rosen saab 150 rubla aastaraha. 22) Nitterkonna ja Maakonna järgmiseks  kolmeks aastaks tehtud sissetulemise ja Väljaandmise  eesarwud saamad kinnitatud. 23) Nitterkonna kitsam nõuukogu saab meelewalda kõige asjade üle btsust teha, mis maa külge puudmvad, ükst aga mitte selle üle, kui üks nus liige Nitterkonna sekka üleS wõetud ehk üks wana wälja lükatud peab saama. -- Maapääwal on Hakenrihtriteks  walitud: Jda-Harjumaal Arthur Baron Un ger n, Löuue-Harjumaal Baron Stackelberg Heredalt, Laane- Harjumaal Baron Schilling Rusfalust. Alutaguse maa Baron Ties en Hansen Tudulinnast, Ranna-Wirumaal Baron Stackelberg Kihlewerest. Maa - Wirumaal herra von Schubert Waekülast. WaiwaraS Baron Th. Vietinghoff, Ida-lärwamaal herra von Harpe Aa merest, Lõuue lärwamaal herra von Middendorff, Kolust, Ältaa-Läänemaal herra von Mohrenschild Soonistest, Nanua Läänemaa! herra von Kursell Oider malt. Saariste-Läänemaal herra ronLüden Palliwerest Talukommissioni liigeteks on walitud: Landrath Baron Wrangell Tohiselt. Tallinna Linnasa a d i k u t e koguS. selle kuu 1. pääwal, andis Linnapea teiste asjade keskiö teada, 1) et üks Tallinna kodanik kes nimekamata jääda tahab, Petri-Realkoolile 1000 rubla kinkinud on, mis muist selleks tarwitatud saab, et tähendatud koolile Keiser Peter Suure pilt muretsetakse. 2) Et kaupmees Rotermann plaanitud  hobuseraudtee ehitamist oma peale ei wota, waid Baron Wrangell Kerawetelt tema asemele aStub. Selle aSja üle saab Linna-ametis nõuu peetud. 3) Et selle kuu 1. pääwal üks malmiplaat weewärgi tulekatlas lõhki läinud  on ja sellepärast kõrgematesse linnajägudesse wett laSta ei wõidud. Wiga on kohe käsile wõetud ja parandatud.  Linnasaadik Tshumikow oli nõudnud, et üks kommisfion  seatud saaks, kes saiade hinna alalise tõusmise wasta abi otsiks. Linnaameti poolest oli tähendatud et ühe seesuguse kommisfioni wasta midagi ütelda et oleks, et see aga wist mitte palju ei aitaks, sest nüüd, kus tööd ja ametid priid on, ei wõiks seal Politsei abiga midagi teha. ElawaS läbirääkimises tähendafiwad nimelt Linnasaadikud Eylandt ja Wieckmann selle peale, et pagari kauba hinda mitte ainult jahu hinnaga kaaluda et wõi, waid et fiin ka teiste tarwituste hinda, sellide ja töörahwa palkafi j. n. e. tähele panna tuleb, mis wiimasel aeal enamist kõik kõrgemate  tõusnud on. Wiimaks sai selle kommisfioni seadmine nöuuks wõetud ja Linnasaadikud Tshumikow, Fölsch, Adamsen,  M. Schmidt ja Pfaff kommisfioni liigeteks walitud. — Linnanõuuniku abiliseks, kes üheS ka Wee- ja Gaasi e ärgi kommisfioni juhataja abiline olema saab, sai Linnasaadik Grünberg walitud. Linnasaadik von Hueck küfib, kuida sellega lugu on, et turu teise paiga peale pidi seatud saama, nagu wiie aasta eest nõnuks wõeti. Linnapea waStab, et turupoodide ehitamine, turu prügimine j. n. e. weel ei ole wõinud ette wõetud saada, sest et tähtjas kanalite afi weel mitte seletatud ei ole. On selle küsimise peale waStust leitud, siis saab turu muutmise afi nöuupidamise alla wõetud, saab aga wist wäga palju wastapanemist leidma.— Teised läbirääkimised ja nõuuwõtmifed ei päri suuremalt üleüldist tähelepanemist. Luther us e-asutuse heaks ou üksikutest Konfistoriumkondadest  siiSse tulnud : Peterburgi Konfistoriumkonnast 47,050 rubla 35 kopikat, Moskwa „ 19,399 , 92 , Eestimaa , 11,476 , 33 , Tallinna ? 4,520 40 Liiwimaa » 30.000 » Riia . 15.736 , 50 , Saaremaa » 1,412 , , Kunramaa , 24,503 , 89 , Gruufiamaa asutustest 433 » , Kokku 154,532 rubla 39 kopikat. Kõikis Wene riikis elab umbes 27, millioni Lutheranlast. Sedawjifi on fiis korjandus natuke rohkem raha sisse toonud, kui hakatuses palutud ja loodetud sai. Kutsekiri palus 5 kopikat hinge pealt, fisse tulnud on umbeS 6 kopikat hinge pealt. Muidugi on rikkamate ja elawamate liigete rohked anded seda puudust täitnud, mis waeSte waesnsest ja tuimade tuimusest tuli. See raha on riigi Kullarendi paberites seisma pandud ja kannab 6 protsenti aastas fisse. Sedawiist on siis Lutheruse-asutusel wõimalik,  iga aasta umbeS 9000 rubla abiraha anda, kuS seda Ewangeliumi-Lutheruse usutunnistuse koguduste hingekarjatse  ameti ja ka koolide paremaks korraldamiseks tarwis läheb. Tänu Jumalale! Tallinna Loomakaitse Seltsi koosolekul.  Näärikuu 31. pääwal, pani vr. Roggenhageu oma juhataja ameti maha, mida tema mitu aastat pidanud oli: Tema asemele sai Kameralhosi ametnik A. Arm sen, ja kaSsahoidjaks kaupmees M. Schmtdt walitud. Abi-juhataja,  kaupmees Gross ja kirjatoimetaja, Konsulent C. KruuS jäiwad paigale. Tuleriistade läbi ou selle kuu 3. päawa õhtul Tallinnas jälle üks hale õnnetus juhtunud. Uhe majaomaniku 16 aastane poeg. Leopold Schmidt, mängis  laetud püssiga, mis lahti läks ja haawle-laengi õnnetuma  noore mehe rindu saatis. Tema elu peale näib mähe lootust olema. Seitse inimest, keda tulepamiateks peetakse, on Saksakeeli , Tallinna Zeitungi* sõnumite järel kinni wõetud ja Raekohtu alla antud. „ „ See ,Wal guse* sõnum, mille järel Salla herra Simuna kihelkonda? talukohtasi ja maid wõerastele, kõrge hinnaga müia wõi wälja kaubelda, fee on ka mäletatud.  Ustawate sõnumite järel ei ole Salla waldaS wiimase kümne aasta sees wõerastele ega omadele maid ega kohtafl müüdud wõi wälja kaubeldud, üleüldse peab Walgusc* ja „Wirulase* sõnumitega wäga ettewaatltt olema, sest need on enamist kõik ,meie rahwa* wõi ,kõigi rahwa kasuks* maast nopitud. , Oma Nr. 8 ja 9 sees kannab ,Walgus* üht õlge suurt tolmukotti, pealkirjaga Mõni sõna seletuseks.* oma lugejate sekka ja puistab neile sealt kamulaga tolmu filmi. „WalguS* kõnestab seal neist .kasudest* mida Wene usu wälja lautamine ,meie rahwale* toonud, ütleb, et ükS usk nii hea olla kui teine, ,kiidab ,Rishki Westniku*  nõuu, EeStikeeli kirjast Wenekeeli tähtedega trükkida  ja kinnitab et see koguni ei olla. .Walguse* aealou raamatu järel olla ennast 300 aaSta eest Euroopas ,sadanded miljonid* teise usku, koguni „uude uSku* heidnud, Sakslased olla omad kirjatähed Vadinakeele rahwaste käest saanud ja Eestlased jälle Sakslaste  käest, ükst aga selle wahega, et need tähed fiis juba munkadest nende „ajakülluses* õige nurgeliseks ,moondatud*,  oliwad, kuna Wene tähed Ladinakeele tähtede ,sugulased*  olla. MalguS* kutsub meid ja teist, keS tema esimeste arutamiste waSta on, seda meelel selgeks  tegema. See on nüüd küll Malgüse* poolt õige kamal, aga auus ja õiglane ei ole see koguni mitte. ,Walgus* teab wäga heaste, et meil sel korral wainut ei ole, kus seesuguste asjade üle midagi teha* wõib. Mõned asjad on jo nii abrad, et »katsuda ei kannata*.  Eks neid pea siis kareda »katsumise* eest kaitsetama  ? Kentsakas on herra Küla-ProfeSsor omsrltas Jakob Kõrw'e aealou teadus. miljonist* inimest ei ole kõikiS Euroopas nüüdki weel ammugi mitte, weel wähem 300 aasta eest! Mis loomad need fiis oliwad kes ,uude usku* heitstwad, ja mis see oli? ükst selle järel kaaluma, kas need tähed wähem ehk rohkem ,nurgelised* on, nagu ei olekski kirjatähtedel ka oma häält. Wõtame ühe kenama tükikese Kalewipoja laulust ja katsume seda Wenekeeli tähtedega lugejate filma wõi kõrwa ette panna, vr. Kreutzwald kirjutab: »Õö jõndis, päike tõusis, Päike weeris, õhtu sõudis Uuest ööda vmblemaie*. Wenekeeli tähtedega peaks see nenda kirjutatud saama: „9s isxMSb, nsÜLS rexzusb, llsülce L99PN31., 9X?7 S9A3, 9x6^6X3.29". Wenekeelest Eestikeeli tähtedega ümber kirjutatud, kõlakS see kenakirjanduse tükike umbes nenda: ieudis, pjäike keufls, Pjäike weeris, ehtu seudiS Uuest eeda emblemaie^. Kas see on weel Eestikeel, herra Küla-Professor emsritus,  nii suured , sugulased* need kirjatähed ka olla wöiwad? Need weiked ettenäitused olgu proowiks, kui palju xWalguse* ja teiste Sakalaste arutamised üleüldse wäärt on, kui palju need lehed ja mehed Eesti elukombest,  keelest ja kirjandusest hooliwad. Wenelaõte sõbrust ei ole keegi meie kodumaa parematest poegadest pölgannd, oli tema Eesti sugust wõi Saksa sugust. Selleks et ole aga waja, et meie oma usutunnistust ära salgame ja oma raamatuid Wenekeeli tähtedega trükime. Seda ei päri ka õiged Wenelased Keegi ei ole ka kahtlane  selle üle, et meie oma Suure Rahu-Keisri armust ja tema wägewa kaitsuse all edeneme, aga see arm ja see kaitsus kosutab ja warjab kõiki sugust ja seisust ühewõrra.  Õige küll, kallis pWiljast tuntakse  puud,* seda ütleb pühakiri. Ja rahwas ütleb: ,Lindu tuntakse laulust.* Pangu stiS rahwas nende ,uue meeliste* lindude laulu tähele ja hoidku ennast eksituse ja õnnetuse eest! Peterbnrgist. Majestätid Keiser ja Keisri-Praua käiwad  nüüd enamist igal -pääwal koolist, teist awalikkust asutust ja rügementist nende kasarmides waatamas. Sagedast  tulewad Majestätid ootamata, räägiwad lahkest Vanematega  ja noorematega, ülematega ja alamatega, waatawad  kõik asjad ise läbi ja saamad ütlemata waimuStusega teretatud. Pidude aeg on Peterburgis täideS õitsemises. Nenda oli selle kuu 3. pääwal õhtupidu Keiserlik KõrguS Suurwürst Mihhael Nikolaewitshi juures. Ka kõrged riigiametnikud,  suured rahamehed ja wõeramaa Saadikud annawad  hiilgawaid pidust. Wenemaa Saadikute keSkiS wõerate walitsuSte  juureS, oodatakse palju muutust. Nenda tulla Würst Orlow Pariisist Perliini, Geheimerath Sabarowi asemele; Baron Mohrenheim minna Londonist Pariisi, Baron Uerküll-Gyldenbandt  Roomast Londoni. Teise jutu järel minna Geheimerath Saburow Londoni ja Baron Uerküll jääda Rooma paigale. Würst Orlow saada nimelt sellepärast Berliini saadetud, et tema juba sellest aeast saadik Würst BiSmark'iga iseäralises söbruseS seista, kui wiimane PreuSst Saadik Peterburgis oli. Suur uudis ou see, et kõik Turkmeenlaõte sugukonnad Merwi ümberkaudu ja Merwi linnaga, ennast priitahtlikult Wene Keisri walitsuse alla heitnud on. Nemad ütlewad, et nemad ennast ise walitseda ei oska ja ükst stiS oma tänisest wiletsast rööwlielust lahkuda ja korralieS eluS edeneda wöiwad, kui nemad wägewa ,Walge Zari* juhatuse  ja kaitsuse all elawad. Sedawtisi on nüüd stiS Weneriigi  piired ilma sõeata, aga muidugi witmase Teeke-Turkmeeni  sõea mõnul, wasta Afghanistani piiret nihkunud. Zgal teisel aeal oleks Inglased selle lepituse üle kära tõstnud, aga nüüd. kus nemad Egyptuse ja Sudani asjadega nii wäga kimpus on, nüüd raägiwad nende aealehed suuremalt  jäult sellest üSna lahkeSte. Teiselt poolelt arwatakse