Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlase" toimetus ja wäljaandmine, Kuresaares, kaubaulitsas 10. „Saarlane" maksab: < Saaremaal aastas 1 rbl. 30 kop., postiga saadetud 2 rbl. ? Saaremal pooles aastas I rbl. kop., postiga saadetud tl rbl. 23 kop. s Tuleb wälja iga pühapäerval. Kuulutuse rea ehk selle ruum maksab  Ä kop. 8. Pühapääw 19. Weebruaril 1884. I. aastakäik Auulise Jaani koguduse wöörmündri  härrale! Jaani koguduse rahwa poolest, Tänu tunnistus ameti truu-use eest uue aasta hommikuks  1884. Siin rängalises suures peres. See määratuma ruumi sees; Maal, linnades ja metsas, meres. Meil paistab maimu silma ees: Et säädnud wägew pere-Jsa Siin kõigil omad piirid ra'ad. Et kordus oleks kauks kisa Seks kõigile ka ülemad. Oh Isa! Ta on hästi säädnud. Üht ülemaks, teist alamaks. Ja kõigile on anda täädnud Tööd, talitust: et rõõmustaks Ta loom, kes igawuses, waewas Siin põrmus oleks wingertand Ja tukkund tuimalt häda laewas Siin künni jõudnud rahu rand'. Kes ennast hooletuse wöödess' Siin pole sidund meelega, Waid oma ametis ja töödes On auus ja hoolas laitmata: „Saab kahe mõrra austuse „Wäärt arwatud;" sest wöimata On kõige hoole, osawuse Eest palka maksta kullaga. Jah, auustatud härra! Teie, Paar aastat pääle tosina. Ja juhtisite meid, sest meie Teid tahaksime tänada. M'e teeme seda ühes meeles. Kes koguduses oleme Seks awaldagu laulu keeles. Nüüd tänu meite kirjake. Teil elu sammud õhtul' jõudnud Ja puuduline termis ka. On elu käigil seda nõudnud. Et pidite meist lahkuma. Oh tõbe torm, kes puistab õied. Siin elu-puust ja katkestad Kõik ühenduse kõmad köied. Et seutud ka lahkuwad. Kui tüür, mis laewa juhib meres. Nii oli Teie tegewus. Meil igas maldas, külas,, peres Et kordas seisis kogudus. Sest tahame Teid meeles kanda Ja äratada igameest. Et wöttaksid Teil' tänu anda. See hoole, mure, waewa eest. Mis on meil tuua tänu täheks. Teil' uue Gsta algusel. Küll on see' arwata meel wäheks : Kui ühel meelel mõtetel. Sell rõõmust rikkal Jöulu ajal Kõik soowisime südamest Siin Jaani kihelkonna rajal Teil' elu, õnne igawest. Küll meie kogudusest mõned Teil' tänu palgaks tüli toon'd. Et nende tahtmised ja kõned On wastu saadust waidlust looird. Kõik jäägu unustuse põue. Mis teie meitest halbdust näiird Sest algusest on rahwa nõue, Jo ikka tüli teedel käin'd. Oh wötku wägewama käsi. Ka meie tänu täienda. Ei Tema heldus andmast wäfi. Mis palume see soowiga: Oh taeiva Isa wöta sääda Kõik korda Teie nöuud ja tööd. Meil „pörmudel" ei ole tääda. Mis tulcwik toob enne ööd. Nii kaua kui meel wägew Looja Teil' elu-rajal päewi loob. Siis soowime, et Õnnetooja, Teil' maikist rahu, termist toob. Jah, elage meel õige kaua Siin oma perekonna pääks. Kui langete, siis Teie haua Pääl õitseb: „tänu" Teie hääks. N-r Jututuba. Öntsa Dr. Martin Luteruse elu lugu. Luteruse 400 aastase sündimise päewa mälestuseks.  Eesti ewangeeli usu rahwale, wälja annud J. Jung- Tartus trükitud H. Laakmann'i kulu ja kirjadega 1883. 15 piltidega, 110 lehe külge; hind 50 kop. Nimetatud raamat on seda wäärt et iga tõsine ewangeeliumi usuline temaga peaks tutmaks saama. Ladus ja lahe köne wiis nüüdse aja pruugitama kirja õigusega awaldab kirjaniku  osawust, mille läbi raamatu tuumakas  sisu kahe mõrra lugejale kasutumaks maimu toiduks saab. Raamatu esimese lehe pääl on näha Dr. Martin Luteruse pilt, kelle nõust ja silmist tõsidus ja tema suud maimu kindlus  mälja paistab. Raamatus on kolm päcitüki. Esimeses päätükkis kõneldakse alguses, kuidas siis risti kogudusega lugu oli, kui Jumal temale usu puhastaja äratas  ; kuidas ewangeliumi walgus inimeste säädmiste ja paawsti liig wöimuse läbi ära pimestatud sai. Pääle selle kõneldakse, kuidas Luterus omkl wanemate majas oli; kuidas ta koolis  käis; kloostri seisusse astus, kuuni ta Witenbergi ülikooli prohwessoriks sai. Seda raamatut lugedes saab igaühele selgeks, et Luterus mitte üks niisugune mees ei olnud, kes oma auu ehk kasu pärast Ikooma paawstiga usu pärast tülise läks, maid ta oli Jumalast üks ära walitsetud  töö riist, kes ära langenud ristikogudust  Kristuse ja tema pühade apostlite õpetuse pääle uuest ülesse ehitas. Tema elu oli üks kibe wöitlemine pimeduse würsti wöimuse wastu ja selle tarwis ei pruukinud tema mitte ilmlikku wäge, kamalust  ega pettust, waid tema söa-riistad, milledega tema wöitu sai, oliwad: kindel usk, Jumala sõna ja palwe. Selle raamutu sisu üle pitkemalt kö- neleda, ei arwa ma „Saarlase" kitsa ruumi pärast mitte wöimalik olewat; üksnes  lõpu sõnast wötan ma paar laused, need äratagu ja kihutagu lugejaid Dr. Martin Luteruse elu lugu lähemalt tundma õppima. Lõpu sõna algab järgmisel nOi"' - „Lubagu lugeja meile meel ühte si.".- pilku selle mehe haua ääres aega . ' : kes meie südametele kallis on ja k > meie kui oma kiriku uuendajat ja uue aja prohweti auustame. Juba neist piltidest, mis meie sim raamatus mitmest tema elu ajast leiame, näeme meie, missuguse lahke ja kindla näuga ja tulise terawa silmawaatmisega see Jumala mees on olnud, kellest Melanchton  täie õigusega omas leinakönes kiita mõis, et tema mitte üksi loomuliku andidega ei olnud ehitatud, waid et temal ka jumalikud annid on olnud, mis teiste inimeste andidest palju üle on käinud. Meeste tunnistuse järele, kes ühteaegu elasiwad, on tema silmist ka selle Kõrtsi elust. Meitel kirjutakse: Auustatut „ Saarlane"  ! Omas esimises proowi numris lubasite „rahwa häälekandja" olla. Selle lubaduse pääle julgen ka mina oma poolt midagi awaldada, mis meie poolse rahwale  suureks takistuseks on ja hädasti parandamist tarwitaks. See on kõrtsi elu