täielikumat õiendust. Olgu sus ast ka Meie lehes õiendatud. Pühapäewol s. juulil s. a. oli Wcsneri mõisas ilus pidu. Kaua - aegse truu teenistuse eest pidas nimetatud mõisa Päris proua oma aedniku (kärnalt) Me pulmi. Pääle aedniku sugulaste ja tuttawate, oliwad ka mõned walla - ametnikud pidust osa wõtma tulnud. Pääle lõunat marsis pidurong, „noor paar" eesotsaS, aedniku elu korteri juurest aeda pidu platsile. Sääl pidas auustatnd ja kõigile tuntud praosti härra A. H. Willigerode tähendatud paari kohta mõnusa kõne ja õnnistas neid nagu ta seda 25 aasta eest oli teinud, uuesti abielupaariks kokku. Oli elatanud paari klaaside kõlinal elada lastud, siis mindi muru peale jalga keerutama. Wäga ilus oli waadata, kuidas siin suuremat sugu rahwas, iseäranis pärisproua o. Strük, alama rahwaga seltsis, nõnda et karedaid seisuste traheseinu suuremat tundagi e, olnud. Terwet õhtut lõbustas muusika mäng. ilutuled ja mõnigi kölaw laul. Aednik J. Bernhard  ou õiglane auuS mees ja wõtab sooja südamega  kõigest Eestirahwa elust ja käekäigust osa. Soowime ka siin J, Bernhardile südamest õnne! Helme kihelkonnas on willakraasimise  ja weski 6. skp. öõl ära põlenud. Tull lagunenud nii ruttu laiali, et midagi kraami päästa ei saadud, ka põlenud  300 wakka wilja meskiga ühes ära. Weski olnud 1900 rbl., willamasinad 3499 rbl. eest kinnitatud, kahju olewat aga palju suurem. Neljapäew 7. skp. sai Kuuda sementi wabrikus üls Kunda walla noormees õnnetut  surma. Nimetatud noormees oli wabrikus masinaid määrimas, kus tema oma toimetuse juures õnnetul kombel wastu suurt wabriku jõuuratast on kukkunud, mis tema Pää kohe pooleks lõhkunud. Maardu mailast, mis mere rannas  seisab, teatatakse Wirulasele, et sääl mcrerendi asjus senati kohtu poolt tähtjas otsus  olla wallale kuulutatud. Mõisa walitsus  olnud ranna äärsetele wabadiktudele mere ära rentinud. Hiljem aga rentinud mõisawalitsus sellesama mere ka meel ühele kalapüüdjale Wene mehele ära ja ühtlasi pidanud wabadikud ja talunikud oma mererenti  ks ikka edasi maksma. Mere rentnik Wene mees aga jei olla neid muidu mere pääle kalu püüdma minna lubanud, kui maksku ka temale renti. Nii pidanud rannaelanikud  mere eest kahekordset mererenti ,õu9 kesed olla kõik lausa kiima pääl, kus midagi ei kaswa ja mõni jagu nendest olla täitsa I ilma Põlluta. Pikalise kohtukäimise järele annud ranna rahmas wiimaks oma asja senat isse arutamise alla ja säält olla nüüd otsus tulnud, et nendelt mere eest enam renti ei peaMuetama. Wnda saadetud teatas. Seega on siis nimetatud ranna rahwas merercndi alt wvbaks saanud, nagu ka seaduslik oti; sest seadust järele ei ale meri kellegi «mandus ja iga mereraWa elanik peab oma kSesolewa maa kohal meres ilma miski tasumiseta kalu püüda tohtima.  Kaiu wallas teinud kooliõpetaja sulane januari kuul maru ajal purjus pääga mõnda Kreeka Õigeusu kirikuteenistuse lombet  järele, Sellest wallatumast kiriku anu puutumisest on teatus kaugemale läinud, mil põhjusel sandarid 26. juunil siia tuliwad,  kõik need inimesed üle kuulasiwad, kes marul oliwad ja nende ütelused protokolli wõtsiwad. jWrl.) Tori tänawuscl koolikonwendil töiwad  kõik kooliwauemad trahwiraamatnd selle tähendusega ära, et mallakohtud neid enam wasta ei ole teadnud Neid kästi aga uuesti , kohtutele äraMiha, jest M.idu oleks koolisundmus lide minema talvisest jale anda ei olnud, ja ei poolt siiamaani seda just, mis meel õpetaja on, teatas see, et need endist wiisi seljast maha kukkunud ja käe ära murdnud. Aga sõida Sa ruttu." „Nii kui preilid käsevad." ütles kutsar ja kihutas minema. . . . Baron oli Winteri tuppa awitanud, neil oli käre vaidlemine ees; esimene tahtis  kohe arsti järele saata, wiimane ajas wastu. „Aga Su oled ju kõvasti põrutada saanud käsi murtud ja ei taha veel, et arst saaks kutsutud" — Ütles baron cttervisates. „Põrutamine ei tee suurt viga, kätt arstin ma ise ja ja homme sõidame ehk ära." „Homme? Hm, ja ise oled haige." „Ei ole! —" „Arst peab tulema!" „Ma palun Sind, jäta see nõuul See saab Su tädile tüliks olema ja asjata kulu tegema; ja kui me' homme ära sõidame, siis stzame muidugi varsti arsti juurde, ilma  et teda siia vaja oleks tuua." „Sa ei tea isegi mida Sa tahad või palud! Noh, eks näe homme, kui. Su tervis lubab, võime ehk sõita; jäägu siis täna minugi pärast arst toomata.". . . Arst oli-aga siisgi Hulda tellimise pääle mõne tuvni pärast Koitlal. Ta katsus Winteri läbi, ja tähendas, et ta tingimata paariks nädaliks rahu pidi saama. Käe luu ei olnud õnneks mitte katki, vaid liikidest nikastanud, aga muidu oli t« külge liiasti põrutatud, nii et paha järge karta oli. Hulda kahvatas, kui arst temale seda teatas. Winteri õnnetus oli ju üksnes tema  läbi tulnud. Proua von Waldner ei saanud mitte õieti teada, kuda Winterile see õnnetus oli juhtunud. Winter ei rääkinud õigust, baron  ei tahtnud õieti selle asja järele uurida ja preilid ei tahtnud ka mammat pahandama  hakata," kui 100 oleksiwad õieti ära rääkinud. . . IV. „Jonni pärast" nagu baron mõtelnud  oli, läks ta ka teisel päeval jälle Wana meskile; wõib aga siisgi olla et ka veidikese-„Mi pärast." Isa Martin wSttis teda üsna külmalt wastu ja nähti mossis olevat; Ellis ei olnud mitte kodus. Baron kraamis kõik oma kõne osawuse wälja aga möldrit ei jõudnud ta siisgi hää jutu joone sisse mässida. „Eila käis siin wist üks võõras?" küsis baron mitme nurja läinud jutu hakatuse  järele, et teada saaks, kes eilaue „karu jõuline" oli. „ Pääle Teie siin wist wõörast ei käinud" wastas mölder kuiwalt. „Aga kose tammi juures tuli mulle üks wõöras herra wastu ja kõndis siia poole." Mölder pani käe otsaesise pääle, ja waikis nagu järele mõteldes. „Tal Pidiwad märjad riided seljas olema  tammi päält jõkke" räwleb). Läti maalt. "Miiast. Liimi Maa kubermangu prokuror Klugen on 1 kuuks puhkeaega pidama lastud. Läti suure laulupidu komitee  tänab südamelikult kõiki, kes kudagi wiisi on pidust osa wõtnud, Kuura maalt teab „Rishskij Wcstnik" ütelda, et sääl mõisapolitseil meel luba olla ihunuhtlust anda, nagu seda sinatori  rewideerimise ajal olnud wälja tulnud.  „Nigasche Zeitung" arwab, et säärast  seadust enam ei olla Wene maalt. leht „Moskowskija Wedomosti," et Wene maal ei olla mingit asja teisele joonele end seada, aga Saksa maal küll. Saksa maa olek olnud seni ajani nii, nagu Bismark  ütelnud: „Austria peab meid Wene ja Wenzlane Austria sõbraks." Mlle Pärast -olla loota, et nüüd Saksa maa end täiesti mheke wõi teisele poole lööb. . Keisri külast äi esimesel päemäl on Peterburist 46,000. telegrammi ära saadetud, neist enam Äh,ooo matjamaale.  Wene kiwisllsi weetakse Poola maalt wäljamaale, kuna Balti maa kiivisüsi  wäljamaalt ostab. Saksa keisri külaskäik on niihästi ajalehtede kui rahwa seas suurt rahul olemist ja elawat sünnitanud. Tema sõbralik ja lahke olek, mida ta igal pool awaldanud, on inimeste südameid wägewalt tema poole tõmmanud, nii et igal. pool, kus teda iganes nähti, rõõmuhõiskämine  lõppeda ei tahtnud. Et Saksa keiser sõjaiväega igal Pool pihtas Wene keeles kõneles, on üliwäga meeldinud, sest sarnast tähelepanemist tema Me kohta ei unusta Wenelane naljalt. Piihapäewal oliwad keiser Wilhelm oma wenna ja kaaskonnaga  luteri usu kirikus jumalateenistusel,  säält laksuvad nad lossi õigeusu kabelisse, kuhu ka We> e keiserlikud Majesteetid ilmusiwad.  Sisse astusiwad Wene keisrinna Saksa keisri käe kõrmas. Pärast liturgiat peeti kirikulanljate poolt waimulist kontserti, mille Pääle keiserlikud walitsejad lossi sisemiste  ruumidesse pruukostile läksiwad. Lossi ees mängis õue muusika koor. Kester Wilhelm olewat ka wastuwötmise üle wäga rahul ja rõõmus, niis ka sellest näha, et ta oma wõörsil olekut üks päew pikendanud on. K. Kroonlinna komandant, abiadmiral  Schwartz andis laupäewal Saksa laewastiku ohwitseridele suure pidusöögi. Balti raudtee walitsusele on riigi poolt 46,000 rubla lubatud, Gatshina waksali keiserliku ruuniide suurenduseks ja ümberehituseks. Wieni ja Peterburi wahel tahetakse lähemal ajal kiirrongid käima panna, mis seda mähet 34 tunniga pidada ära käima. Rongil saada ainult kaks magamise  le-iigvinN, u!-. serisi suiiNve wagon ja üks kraami wagon olema. Rongid  käiwad üle kahe päewa. Et reisijatele keele asjus kergitust tuua, pidada kõik amet nikud rongis Wene, PoAa, Saksa ja Prant suse keelt mõistma. Põllutöö ja majapidamine. Piimatalitus. Kirjutanud Karl Maks. Põltsamaa E.P.S.ettekannud 1886 aasta Mustusel. Iga talitus nõuab oma iseäraliku teadmist.  Piimatalituses on meil enamasti piimaga tegemist. Kellesse see puutub, see peab ka siis piimaga tuttaw olema, et piimast  rohket kasu wöib saada. Imetajate loomade piim ei ole muud kui piima-suhkru,s juustu osad ja mitmete  soolade lahutus, kelle sees raswa terakesed  ujuwad. Lehma piima sees on järgmised ollused: wcst, juustu osadus, muna walge, rasw ehk wõi, piima - suhkur, miperal soolad ja mõned gaasid. Kõiki kõma ollusid on lehma  Piima sees künni- 11—13°/°. p Juustuosa on keskmist jagu 3,5°/° Wvid ehk raswa „ 3,5°/° Piima suhkurt „ 4,5°/° "-Muna walget „ 5,4°/°. Lahutatud juustu osadus wöib jälle kokku minna, kui piima-suhkur ennast piiina  hapuks muutma hakkab. Et wõi terade näolises olekus on, siis on selle pärast piim läbi paistmata. Talwises ivöis on rohkem kõma wõi osa, kui pehmet. s6b°/°—3s°/o.) Suwel aga rohelise söögiga rohkem pehmet kui köwa-wöi  osa. sSO°/° 4v°/°.) Toorest heinast,  kui ka ristikheinast tuleb suurem piima  and, kuna piima hääbus tagasi jääb. Kange haisuga söögist jääb lehma piimale  ka söögi magu juurde. Ka wärwiline söök teeb piimale teise kuju. Kui piima pärast löömist raputatakse siis saab niisugusest  Petmast wähcm koort, kui sellest, mis kohö. Rsakesti sai paigale pandud. See tulestikest, et raputamisega saiwad wäikesed wöi uerakesed kokku ühendatud, kelle sees wähmi wett on. Et puhast piima saada, siis peab enne lüpsmist lehma nisad puhtaks pesema. Udadarat  peab tühjaks lüpsma, sest et pärastise  piima fcrs on enam wõi raswa. Päris  tühjaks lüpsmine teeb aga piima andi wäikeseks ja lehma haiglikuks. Lüpsmisel Seda ja teist. Kus ou kõige rikamad mehed? Eks ikka Amerikas, kus ju üleüldse aruldased asjad kodu on. ühes Inglise ajalehes on kõik tähtsamad miljonärid nimetatud, niipalju kui nende waranduse üle selgemaid teateid wõimalik saada on. Eesotsas seisawad 12 pää rahakuningat, nimelt: Jay Gould, Ilmerikas, 950 mil. kuldnat  warandust. J. W. Mackay, Ilmerikas,  550 milj. kuldn. Rotschild, Inglis maal, 400 milj. kuldn. C. Vanderbilt, Amcrikas, 250 milj. kuldn. J. P. Jones, Ilmerikas, 200 milj. kuldn. Westminsteri hertsog, Inglismaal, 160 niilj. kuldn. Johan  Astor, Amerikas. 100 milj. kuldn. W. Stewart, Amerikas, 80. m. kuldn. J. B. Bennet, Amerikas, 60 milj. kuldn. Suther- landi hertsog Inglis maal, 60 milj. kuldn, Northumberlandi hertsog Inglismaal, 50 milj. knldn. Markii Bute Inglismaal, 40 milj. kuldn. Wähemaid miljonärisid, kelle waranduse summa 10 miljoni kuldnast üle käib, on Ilmerikas Pääle 100. Iseäralik nähtawus nende uueaja rahakuningate juures  on, et nemad ikka imeruttu tõusewad, suureks ja tähtsaks saamad, aga ka pea jälle  alanema kippuwad. Kuna manal ajal üks perekond, kelle kätte kord warandus peatama oli jäänud, mitu ja mitu põlwe rikkuses elas, kuna keskajal suur warandus ikka ainult kõrgemale seisuste käes seisis ja madalamast soost naljalt keegi rikkusele ei pääsenud, on nüüd iseäranis Ilmerikas, ! kus enam mingisuguseid seisuste piirisid ei ole, üsna igapäewane asi, et teenrite ja töömeeste järeltulijad suurte waranduste üle walitsewad, kuna jälle jõukate lapsed kchwuses elama peawad. Praegused miljonärid  on pea kõik oma noores põlwes kibedas  puuduses ja waesujes olnud, kuni nad ühel ehk teisel wiisil õnne sappa linni saiwad ja siis neile raha uksest ja aknast sisse woolas. Näituseks sai tuttaw Mackay  oma esimese suure waranduse höbekaewandustest,  niida ta enesele narri hinnaga omandada sai, kuna niüüjad maikugi ei aimanud mis wäärtus sellel maatükil oli. Et need miljonärid alles wanemas eas haljale oksale saiwad, siis on nende kooliharidusega  ka ma-ne lugu, mõned ei saa kudagi kirjutujegag! imme, näituseks ei saa Benneti kirjutust keegi wöõras naljalt lugeda,  temal on koguni iseäralised märgid, mida ta oma tarwis üles tähendab ja nendest  isi jagu saab. Zuurema osa äri asju  ajawad need mehed kõik oma suure rehkendamise ja meelespidamise wõimu läbi kuna kirjutamisest palju ei hooligi. Amcrika waramehed on ka alles uuemal ajal nii juurel arwul tekkinud, enne nende suurt kodusõda ei olnud sääl weel Uh6gi, kes pääle 50. milj. kuld- na omanik oleks olnud. Ainus tähtjas r 0 kas oli siis Amerikas tuttaw Peaboss keö aga oma suukt warandust nii tihti ja. suurel mõõdul häätegewate otstarbcte paale ära kulutas, et tema kunagi ülearu rikkaks ei saanud minna. -- Amerika isisugune elu ja olu tasandab küll rikkaks saamisele sündsalt teed aga ei kaitse ka kedagi tema rikkuse harjal; mõni õnnetu cttewõtte, mõni kergemeelne kokku heitmine teiste kauplustega ja mõne ilmakuulsa miljonäri warandus kaob jälle nii ruttu, kui udu tuule käes. Õige kohane on siia wanasöna: Tuul toob, mesi wiibl Kirja iviga. Õks mana Ameriklane, keda noores põimes enam kauplema kui kirjutama  õpetati, korjas hoolsa töö ja kokkuhoidmise läbi omale kauni waranduse. Ehk ta kull kirjutada ei oskanud, siisgi ci pidanud ta omal abilisi, maid märkis ise kõik oma raamatutesse üles, mis tarwis oli. Enamisti  joonistas ta kõik asjad, mis ta kellegile  mõlgu andis, wõimalikult arusaadawalt oma pääraamatüsse. jjhcl päewal tuli üks wõlgnik oma rehnungi maksma. MHrkidc  raamat PMü ette ja kaupmees luges: „Sel ja sel ajal mõtsite nii ja nii palju rummi; sel ja sel ajal 10 naela theed; sel ja sel ajal ühe ratta juustu." „ Ei ole õige," hüüab teine, „ma ci ole kellegi käest juustu ostnud, sest et ma ise juustu walmistan." „Aga siin raamatus seisab ju ülesse tähendatud, et Teie ühe juustu wõtnud olete." ? M Wõlgnik wannub, et ta sellest midagi ei teada -- ja nõnda tülitfewad nad tükk . hüüab mees rõõmuga: „Weski kimi, meski kiwi oli see, mis ma sel ajal Teie käest ostsin I" „AH jah," pomiseb kaupmees häbelikult, „ma olen augu keskkohta tegemata unustanud  ja selle pärast arwasin juustu ratta olewat."  M 79, W.o s t i m e e s. 1888.