siis lükS laem Kõrgete Külalistega Haapsalu  poole. Kell 8 õhtu 14. skp. pidi Suurwürstlik laew Haapsalusse jõudma. Aga reis kestis madala wee pärast pitkemine ja ühel teisel laewal tuliwad Kõrged Külalised kell 10 liuna. Selle läbi jäi mõnigi asi sündimata.  Linnapea oli kaldal waStas soolaleiba  pakkudes, üks 9-aaStanc tütarlaps andis lillekimbu. Teisel päewal oli peakirikus  jumalateenistus, sõjamäe waatlemine ja pruukost de la Gardie juures. Luteruse kirikus käisiwad Kõrgused ka, kus op. Kolbe ühe lauluraamatu SuurwürStinnalc kinkis. Koolisid käisiwad kõrgused waatamas ja lapsed teretasiwad Neid rõõmu õiskamisega. Siis tuli wõidu laewade purjetamine, kus juures Suurwürst ise auuhindasid jagas. Pärast lõunat kell 4 reisisiwad Keiserlikud .Külalised ära. (Postimees.) Keiserliku Kõrguste wastuwõtmine Kuresaares, 17. Juunil. Esmaspäcwa õhtul enne Keiserliku Kõrguste  siia jõudmist oli Kuuresaare linna uulitsatel kuuni süda ööni clawat liikumist ja toimetamist näha; igal pool oliwad maja omanikud ome majasid aruldasc päewa ja kõrge külaliste wastu pidulikult ehitamas. Walge, sinise, punase wärwilised Wene lippud lehwitasiwad juba pühapäewast saadik maja kattustest wälja, nüüd saiwad meel poola, tamme ja muu puude lehtedest punutud pärjad mäljapoole maja uste ja akende ümber kinni naelutatud, ja mõned majad ka noorte kase meijudega, nagu Nelipühi ajal, wälja ehitatud. Pargi otsas, Weisi pätti maja ees oli mõnusa plaani järele tehtud au. wär a w , ir.ille wäljapool korraümbcr tihele kuuse oksadega oli roheliseks ehitatud ja mille pääl lilled ja roosid pottides õnsesimad. Rohiliste kuuse oksade päälc oliwad kumbagi  külge wiis walge, sinise, punase wärwilist  lippu kunstlikult kokku pandud ja senna paale ühese külge Wene- ja teise külge Meklenbnrgi riigi mappi. HSuurivürstinna  Maria Pawlowna on Meklenbnrgi  suur hartsogi tüttar). Allpool paremas ja pahemas kulges oliwad Saaremaa ja Kuresaare linna wappid. Pääle selle lebwitasiwad  meel palju wäikesi lipukesi auwarawa  kulges kuuse oksade wahclt wälja. Au-ivärawast kuuni waua laewajütlaui oliwad mõlcmis pool teed pilkad latid kümne jala kaugusel üks teisest ridamisi püsti pandud, millede kulges kaheksa tolli läbi mõõta jämedad tamme lehtedest punutud pärjad öötiusiwad. Pääle selle oli wcel iga lati Alge Lks linna ja riigi wärwiline silt ja otsas Loo. üiüüd jõudis wiimaks see ammust ajast suure igarsustgü oodetud kõrge külaliste ilmumise päew kätte, ilm oli ilus tõeste keiserlik. ja rcchwast oli ka oige rohkesti maalr liuna rulnud. Juba waralut: näiui rabwe.st hulga wiisi jala ja uhketes sõidu riistades ranna poole woolawat: aga kahju, see näris pidnükult ehitatud tee, auuwärowaü  kuuni laewasüllale, oli oma kitsuse pära?: radwa hulgale kinni pandud. Ainult tekstdel. mao- ja linnasaadikmel, kaupnieesicl.  kodanikudel, käsiivömkntcl ja kes muidu meel Suurwürstliku paari wastu wõtmistkõ oliwad wälja walitud, oli luba ttimeieuud tee ja laewasülln päälc minna. Nii lüküwad siis pidu rongis kell raekoja eost laewasüllale: Priimbilik tulckai!'e.  Mc ees käies Kuresaare mängu koer marssi mängis, stiedenaiel, ynecste laulukoor) kaupmehed, kodanikud ja küsitoimikud,  Weel oliwad laewasüllal Suurwürstliku  paari wastuwõtmiseks wälja walitatud  au-neiud, walges riides, kõige sülla otsa paol maa- ja liuna saadikud ja KK. KK waStu wõtmiseks senna kutsutud naesterahwad, landrath paron Stackelbergll proua jne. Auru lacw „Olaf", mille päül Keiserlikud  Kõrgused sõitsiwad, oli juba öösel ESmaspüemal wastu Teisipäema ülal reidi pääl ennast ankrusse pannud. Enne kellu kümmcnd hakasiwad juba kaks wäikest auru laewa „.Lebcdj" ja „Koptschik" kõrge külaliste  ja nende kaaslastega ülalt maha laewasüllale  ligendama, kus rahwa hulgad põnemusega  ootasiwad. Laewasüllale jõudes wõtis „Liedertafel" neid lauluga wastu. Pärast seda kui Liedertafel oli oma laulu lõpetanud, mängisimad  sülla pääl olcwad kroonu musikandid  marssi. Kui Keiserlikud Kõrgused sülla pääle astunud oliwad, teretas neid landmarschall von Ekesparre maa nimel ja linnapea J. P. Rchsche tõi neile linna nimel soola ja leiba. Nüüd kõnelesiwad KK. KK. lahkesti  mõnede wastuwõtjatega ja läksiwad siis punast kalewit mööda walge riietega ehitatud auu-nciu ridade wahelt läbi, kes kõrge külaliste jalgade ette tee pääle lillesid riputasiwad, oma sõidu riista juure. SuurwürStinna  wõtis preili Karstcn'i käest linna nimel pakutud ja ühe kõnega ühendatud  lillekimbu lahkesti wastu. Nüüd hakasiwad sõidu riistad pitkamisi minema ja wiisiwad KK KK. rahwa „hnuraa" hüüdmise all pargi äärt mööda Wenc kiriku poole. Wene kirikusse jõudes, saiwad KK. KK. Wcne woimulikudcst, kelle ees otsas protohierei  Boikow seisis wastu wõetud ja üks tänupalwe peetud. Siit sõitsiwad Keiserlikud Kõrgused Ewangecliumi Luteruse kiriku, kus neid Saaremaa superdent Winkler ja linna ülemõpetaja Lemm wastu wõtsiwad; siin pärisiwad nad Kuresaare linna Luteruse kirikute armu järele ja awaldasiwad oma rõõmu ilusasti pärgadega ehitatud Jumalakoja üle. Siit sõitsiwad Keiserlikud Kõrgused ülemasse linna tüttarlaste-kooli, kus kooli lastel õnn oli Suurwürstliku paarile nende soowimise pääle, «keisri laulu" ette laulda. Linna ülemast tüttarlaste-koolist  sõitsiwad Keiserlikud Kõrgused Gümnasiumi kooli, kus nad järele pärisiwad, kuidas Wene keele õpimine kooli laste käes edasi minna. Gümnasiuinist tagasi tulles sõitsiwad KK. KK. Löönc paron Bukshöwdeni  kojasse, mis ritterikonna poolt kõrge külalistele elu korteriks oli sisse seatud, siin wõtsiwad neid landrath von zur Mühlen ja endise landmarschalli paron Freytagi proua wastu. Keiserliku Kõrguste läbi sõitmise ajal oliwad uulitsad paksule rahwast täis, aga siisgi ehk küll tungimine tugen? oli ei saanud rabu ega kordus millgi musil rikutud, nlis küll meie politseile, aga palju rohkem meie rohivale kiituseks tuleb. Kellu ajal oli siin mõisnikud.', ametnikud?, naestcrahwaste ja linna sekside  maotu wõtminc Kell 12 lõuna oja! lõksuvad Keiserlikud Kõrgused omast elu korterist mõisniku kajassc  pidusöögile. Mõisniku koja ctic jõudes, töusts senna kokku kogunud raiuva hulgast wali ~h urraa" hüüdmine kuuldama  le. Nimetatud maja ukse ees wötis kõrged wõeraid landmarschall wasm ja wiis neid sisse. Siis andis ta Suurwürstinnale  ühe lillekimbu, mille shleisi pääle Saaremaa ritterikonna põhjus sõna: l). (!. lj. 11. sdaS Wort Gottes bleibt ewiglich) Eesti keeli: Jumala sõnu jäägu igaweSti, seisis kirjutatud. Söömalaual  laskis landmarschall Keisri Aiajesteedi,  Keiserliku sugukonna ja Suurwürstliku  paari kõrgesti elada, mis pääle mõisniku  koja õues olem kroonu mängu koor ~keisri laulu" mängis. Pärast söögi sõimad  Keiserlikud Kõrgused kõrwal olemas eoaS kohme. Kohwe joomise järele käis > Keiserlik Kõrgus üksi karsarmisi linnalaatsareti,  soldatist ja tongreid waatamas, kuna SuurwürStinna nii kaua sääl olema naeSteralnvnSte ja härradega lahkesti kõneles.  Iseäranis nüitasiwad meie maa mitme sugused ja mitme karmalised rahwa riided SuurwürStinna poolt imeks pandud saawat  ja ta päris ka kalapüü järele. Siin awaldas ta seda soowi kaudu minnes Kuuresaarest Windausse Sürwesäärel,  kus nad ranna äärt mööda söitwad, kalapüüdn tähele panna. Keiserliku Kõrguse  tagasi tulemise järele waatsiwad kõrged  külalised mangi koja ja wäikste laste hoiu kooli läbi. Priitahtlik tulekaitse oli soowinud K. K. K. K. ees manööwrit teha, mis neile ka lahkesti lubatud sai. Manöchvri ajal lasksiwad Keiserlikud Kõrgused  omale tulekaitse asutaja ülemkooli- Lpetaja, Holzmayeri ja tulekaitse esimehe J. Wesbergi ette seada. Pärast saiwad Linnapä ja linnapä kirik KK. KK. käbi waadetud, kus neid õpetaja Masing wastu wõtis. Linnapä sisse oli meeste- ja naesterahwaid  Keiserliku Kõrgustele ette näitmiseks  kokku tulla lastud. SuurwürStinna! nüitasiwad need mitme sugused isemoodi kirjud mütsid nii meelt mööda olewat, et ta mitmed neist enesele mälestuseks seltsi wõtis. Lõppeks saiwad weel kolmpatimaja  ja maa-laatsaret läbi waadetud, mille pääle Keiserlikud Kõrgused rahwa hulga „röõmsa hurraa" hüüdmise all laewasüllale sõitsiwad, et säält tagusi oma aurulaewa „Olaf" pääle minna. Siin oli päälik Morgolil õnn tongrite nimel üht lillikimpu, ja paron Freytagi proual üht pildiraamatud, kus kõigist kihelkondadest  Saaremaa rahwa riided sees oliwad, Suurwürsiinnale äraanda. Kell 4 pärast lõunat sõitsiwad Keiserlikud Kõrgused  Kurcsaarest ära. „Olaf," tormas Sõrme randa mööda edasi künni Säärele, kus ta ennast kala püü tähelepanemiseks ankrusse heitis. Õnnetuseks oli aga sell õhtul wihmanc ilm juhtunud ja kalapüüdiad  ei tulnud mitte wälja. Kell 9 teisel homikul sõitis „Olaf" kõrge külalistega Windau poole edasi. Oma Kureiaares olemise mälestuseks on Keiserlik.Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch landmarschaUile, linnapeale, süllakohtu bärrale ja politseimeistrile omad pildid kinkinud. Tartust. Knberneeri berra käik on waheajal kuulutatud, et kõigile talupoegadele,  kes kohast wälja tõstcmkse ja kelle koht teisele ära müüdakse, peab müüja mõisniku poolen ühe aasta rent kahju tasumiseks  amama. Vaga tihti olla kaebiuii, et mitte midagi kahju tammist wälja tõstetud  pcrmccs ci ole saanud. See ci ole mitte õige. See käsk saab kohtadest waljamüüzaie elu palju kergitama.