Sakala W. WiljandiS, 2V. Nowcmbrikuu PSewal M2> V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. Jakobson'! pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek.  Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandi st: Landmarschml v. Vock; mõ.isnikute konwendi otsus: Wilj. E. P. S. kauplusest. Wiliandimaalt: Näitcmüük. Tartust: Uus trükikoda.  Wõrumaalt: Koolimaja pühitsemine. Riiast: Nekruti kommissioni ametlikust keelest: kubermangu zeitungi kuulutus.  Tallinnast:  Kingitus; uus kuulutuste leht; näitemäng ära keelatud. Harjumaalt: Riigiwärwidega lipp. Saaremaalt: Õnnetused. Sillaotsa kerjaja. XV. Tee-lahkme peal. Paleusele. Nalja Mart ja Kalja Pärt Kirja wastused. Kuulutused. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 27. Okt. 1882. Aokku oliwad tulnud kõik praeguse eestseisuse liikmed peale seltsi kirjutaja, kes ennast haigusega oli wabandanud, ja suurem osa seltsi liikmeid. President tunnistas seltsi, teretades oma suurt rõõmu, et liikmeid nõnda rohkeste kokku tulnud ja soowis seltsile edespidiseks ajaks wõimsat töö jõudu. Nüüd olla seltsil oma kodupaik walmiS ja ei mingi takistust eeS, et oma põllutöölisi püüdmisi edendata. President" tuletas meele, et seltsi auuliige Dr. Kreutzwald,  kes oma kirja töödega mitte üksnes kirjanduse põllul ülitähtjaS, waid kes iseäranis oma Kodutohtri  raamatuga ka põllumeestele suurt head teinud, surma kutsel siit ilmast olla lahkunud. Selts tunnistas  oma auustamist tema mälestuse kohta magusa püSti tõusmise läbi. President Ainson andis aru oma reisist Tallinnasse  ja läbirääkimisest Linda LaewameeSte ja kauba seltsiga. Põllum. Seltsi maja pühitsemise ajal olla Linda seltsi saadik osalt oma hinnakirjast kaasa toonud, mis nüüd ette lueti. Uurmaaker Treu pakkuwat seltsi kauplusesse wäga odawa hinnaga lampistd. Põllumeeste Kalendri komitee otsus sai awaldatud,  millest ilmus, et tänawu enam wõimalik pole tähendatud kalendrit seltsi poolt wälja anda. Tehti otsuseks, töiste Eesti põllumeeste seltsidega sellepoolest läbirääkimist ette wõtta, neilt ka materjali paluda ja tulewal aastal tõeste seda kalendrit aegsaste wälja anda. Nõndasama wõeti nõuuks töiste põllumeeste seltsidelt nõuu küsida, kas ei oleks kasulik, ühte üleüldist  põllumeeste seltside aastaraamatut wälja anda. President awaldas Kirjameeste Seltsi ja Aleksandri  kooli komiteede Wiljandisse kokku tulemise soowi ja küsis, kas selts selle poolt oleks, et maja ruumid selle tarwis lubatud saamad. Selts oli sellega rahul. President pani ette: kas ei oleks soowitaw, et selts tulewal suwel üht põllutöölisi koduloomade ja käsitööde wäljanäitust toimetaks. Selts oli wäga selle poolt ja wolitas eestseisust selle tarwis Riigiwalitsuselt  luba paluma. Näituse komitee walitamine jäeti seniks, kuuni Riigiwalitfuse luba käes saab olema. Läbirääkimine Linda seltsiga ühendamise pärast kauba aSjuS wõeti käsile, mis elawat waidlemist ja arwamiSte awaldust sünnitas. Tehti otsuseks ühte komiteed seadida, kes kõik mis tarwis järele kuulaks ja plaanid walmistaks, kust ja kuida kõige odawamal teel kaupa saada ja Wiljandisse talitada wõib. Selle komitee liikmeks arwati: kaupmees Schmidt Wiljandist,  J. Lellep Tennasilmast ja preester Teppaks Wiljandist, kes kõik ameti waSta wõtsiwad. Lühikene wahe-aeg. Uued seltsiliikmed panti seltsile ette. Neid oli kokku 104 meest, kes kõik peale kahe wasta wõeti. Kahe kohta jäi otsuse tegemine põhjuSkirja järele tulemaks  seltsi koosolekuks. ' Uue eestseisuse walitamine võeti käsile. Tehti otsuseks sedelite läbi esiteks presidenti, siis kahte abipresidenti  j. n. e. walitada. Uueks eestseisuseks saiwad  walitawd: Presidendiks Holstre kroonu walla Mässu mõisa talu pärisperemees Peeter Ainson 150 healega; abipresidentideks Dr. Köler Wiljandist 110. ja preester Küppar Tuhalaanest 79. healega; kirjutajateks  walitati Wiljandi Greeka õigeusu kihelkonna kooliõpetaja J. Arak wallMMtaja A. Kitzberg ja' omanik Haan Äipp 187 healega. Kitzberg ei wõtnud ametid wasta ning tänas seltsi temale pakutud usalduse eest. Kassapidajateks saiwad enam healtega walitatud Kissa 93 healt, Johanni 60 healt ja Balzar 59 healt. Herra Balzar ei Wõtnud uueste walitamist wasta, sest et temal wõimata olla weel edespidi ametisse  jäeda. Tema asemele walitadi Vallakirjutaja hra Märitz Tarwastust. Kassa rewideerijateks herrad Rajewsky, J. Lellep, Kuuskler ju M. Kurrikoff;  raamatukogu hoidjaks hra Teppaks. Kõigile Valitutele lauldi „Ta elagu!" Aeg oli juba õieti hiljaks jäenud, sellepärast jäi niiheaste maja ehituse, kui ka maja pühitsemise aruanne  tulema koosoleku peale. EeSti Kirjameeste Seltsi ettepanek, Keisri herra kroonimise püha kingituse pärast lueti ette. Selts arwaS sellest 100 rubla raha andmisega omalt poolt osa wõtta. Omalt poolt saab selts ise saadiku saatma ja nimelt vr. Köler'i. President pani ette, et eestseisus ja maja ehituse komitee Tartus Aleks, kooli peakomitee käest seltsi talituste peale 7000 rubla laenata palund. Selts tegi otsuseks, tarwilikku obligatsioni  lasta walmistada ja lubatud läinu wasta wõtta, kui lähemal koosolekul täieline aruanne maja ehituse ja pühitsemise pidu kohta ette on pantud. Proua Johannson-Pärna kiri, milles ta temast asutatud käsitöö kooli ülespidamiseks abi palub, sai ette luetud. 'Selts tunnistas oma tänu selle kooli asutamise eest proua J.-Pärna wasta üles, aga et seltsi kassas praegu raha ei ole, sellepärast ei ole abi andmine praegu Võimalik. Preili Jakobson lubas selletarwis üks ehk kaks korda näitemängu seltsi saalis asutada, ning selts oli rõõmuga malmis selleks oma maja ruumist lubama. Eesti Kirjameeste Seltsi palme Btuä. M. Kuusikule  abiandmise pärast pandi seltsile ette. Selts oleks hea meelega walmis selle asja juures aitama, aga jõuud ei kanna. Selts wõttis selle asja heaks korjanduse ette, mis 25 rubla 99 kop. sisse tõi. Ka lubas seltsi auuliige, preili Jakobson, selle Larwis ühe näitemängu ära pidada, mille lubamise heaks selts temale „Ta elagu!" laulis. Greeka õigeusu piiskopi hra Donatuse õnnesoowituS  lueti ette. Selts palus hra Rajewski't, teda seltsi nimel tänada ja laulis õnnesoowijale „Ta elagu!" Ka Moskwa põllutöö seltsi esimehe Schatilow'i  õnnesoowituse kiri sai etteluetud, keda nõndasama  elada lasti ja otsuseks tehti temale seltsi tänu awaldata. Lähem koosolek Nowembri kuu lõpul. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi kirjatoimetaja J. Arak. Kuda eesseiswast protokollist näha, on Wiljandi EeSti Põllum. Selts tähtjad toimetused käsile wõtnud,  ning meie soowime kõigest südamest, et temal korda läheks, kõik oma ettewõtteid õnnelikult täide saata. Poliitika ringwaatus. Wene maalt. Wiimasel ajal lautati väljamaal  M ja seal jutt välja, nagu olett Wmemaa ja Inglise valitsuse vahel nukruS valitsemas; nimelt Afganistaani pärast, kus Wene valitsust nSnda öeldi kavalal kombel omi asju ajavat, et sellest JnglaStel Aasias kahju olla karta. Inglise valitsusel olla sellepärast  nõuu olnud, ka omalt poolt nagu seda Venelaste  poolt öeldi sündinud olevat sõjaväge piiri lähedal kokku koguda, et seal käepärast oleks. Uuemad  ametlikud sõnumed aga tunnistavad seda kõminat tuulest võetud tühjaks jutuks, ning tõendavad, et mõlemate riikide valitsuste vahel nõndasama kui enne, ikka hea sõbrus valitseb, ja nad omi aSju AasiaS nõnda toimetavad, et sellest kummagile kahju ei sünni. Meie riigi välimiste aSjade minister v. GierS reisis neil päevil väljamaal, kus ta Lõuna-EüroopaS oma perekonna juures mõni aeg saab viibima. Ka sellel reisil arwasiwad poliitika mehed ei tea, missuguse poliitika tähenduse põhjuseks olevat. No ega meie nende arvamist või ära keelda, ehk küll Wene poolt tõendatakse, et minister ainult oma perekonna aSjuS reisib. Rahutust ja pahameelt sünnitavad wiimasel  ajal Wenemaal sagedad linnapankade langemised või pankrotti jäemised. Nõnda on jälle hiljuti Vladivostokis  linna pank langenud, mille juures ka riigipank  150,000 rubla on kahju saanud. RahwaS tükib selle viisiga kõik usalduse pankade vasta kautama. Saab näha, kas uuemad seadused, mis Riigivalitsuse Poolt pankade kohta antud, seda paha tõbe jõudvad parandata. Saksamaal on Preisi saadikute kogu kooS, mida keiser Willem ise trooni kõnega aluStaS. Trooni kõnes tähendati peale muu koduSte aSjade, et Saksa riigi seisk töiste riikide vasta igapidi sõbralik olla, nõnda et kellegiga tüli karta pole. Ka paabsti waSta olla valitsuse poliitika leplik ning olla loota, et ta künni täielise ühenduseni selleks saada jäema. Suurt vaimustust ei öelda troonikõne mitte oma kuuljate seas sünnitanud olevat. Ennegi need kohad, mis alama rahva maksu vähendamisest ja sõbrusest tõiSte riikide vasta kõnelesivad, võeti rõõmu tuhinal vaSta. Keisrit teretati saali astudes ja sealt tagasi minnes valju hõiskamisega. Saadiku kogu presidendid valitati vanameeleline von Köller, esimeseks abiprefidendikS von Heeremann ja töiseks abiliseks vabatmeeleline von Benda.