Selle Ms kohta on meil tähendada : Meie leht on eeSotsas EeStirahwale selle üksikute liikedele ja ühendustele kirjutud. Kui meie siiS kord heaks arwame, tülisoigutusekS ja hea asja edenduseks kedagi ka iseor.m läbikatsumisele paluda, siis peame itta neid paluma, keda eeöotsaS omaks lugejaks arwame. Iseenese läbikatsumine  on ju igatahes ja igaühe kohta tulus, miks siis ka mitte meie laulukooride kohta? Meie soowifime ja soowime  ikka weel, et need Eesti ühendused ja teised Eesti ühendused ennast kõigist sellest eemal hoiaksiwad, mis nendele  ühegi õigusega ehk ühegi õiguse nvuul wastaseld äratada wõikS. Sellepärast oleme meie kirjntand ja oleme selleS lehtes kirjntand, sest iga laulukoorile ja iga ühendusele  iseäranis kirjutada ei ole meil aega ega ole aSja. Suuremad õigust annab meile selleks meie osawõtmme, kõigist EeStirahwa edendnfest, kenaduses ja igas heas ja auusaS püüdmises. Ega ometigi asjad meie maal weel nii kaugele jõudnud ei ole, et üksi seda auusaks Ees li meheks  ja õigeks rahwasobraks peetakse, kellel Eestlastele iial muud midagi ütelda ei ole, ehk kes muud midagl ütelda ei usalda, kui aga ikka: »Teil on õiguS!" Se olekS jo suur õunetuS! Ega ometigi meie rahwusksed ühendused nii nõdrad ei ole, et ~ kat sud a ei kannata",  kuida tuntud Eestisõna ütleb. Se oleks ju suur wiletsuS! Seda meie ei usu ja sellepärast usaldame meie ka kord sekka midagi muud ütelda, mida tulusaks peame. Meie ei ole ühegil wiistl kohut mõistnud ega ole midagi ..leidnud" ega ..wäljaarwand" waid oleme aga ,iseennast teraselt tähelepanua" palunud „kaS mitte salamahti" üks wõeras waim sekka ei tikuks. Kui meie seda wõera waimu fissetikkumist kardame. siiS ei woi seda ükski pahaks  panna, ega wõt seda imeks panna, kõige mähem aga meie auustatud kirjasaatja, kellel ometigi wist aealou raamatutest tuttaw küll on, kuida teistel maadel ja teiste rahwaSte juureS sagedast küll, üks paha waim ennast laulu-ühenduste, heateu-ühenduste ja teiste auusate ühenduste  auukuuega kattis ja ennast selle katte all rahwa Ma toppis. Mis ühtes paikas nähtud ou. miks seda ka teises paikas karta olla ei wõikS ? Miks ei peaks meil, km awalikul häälel luba olema, meie ühendust paluda, et ennast wõera waimu eest hoolega hoiaksiwad, mis muud teha ei wõikS, kui neid ühendusi lõhkuda? Peame meie wahest pahakspanemtft kartma? Siis ei tohiks meie ennast sõbraks nimetada, sest sõber ei tohi ühtigi Sarka. Meie ei ole mitte ütelnud, et ehk kuida Ambla laulukoorid klubedeks" saanud, waid oleme aga tähelepanus palunud, kas seda muutust karta ei oleks. Meie ei wõi siis ka esimese küsimise peale asjalikku seletust anda, waid peame, kui enne paluma, seda seletust oma enese juures otsida, ja asjalikult otsida. Meie ei ole mitte ütelnud, et tõeste ühe wõera maimu  wasta, Ambla laulukoorides wõideldakse, waid oleme tähelepanna palunud, kas mitte üks wõeras maim ennast seal ei pefitaks ja waStawöitlemist ärataks. Missugune se wõeras waim oleks, seda möime meel wähem seletada, sest need wöerad maimud on mitmesugused, kuida auustatud  kirjasaatja küll ise ka teab. Meie ei wõi siis ka teise küsimise peale seletust anda, waid peame paluma seda seletust nende juures otsida ja kui tarivis. pärida kes Ambla laulukooride wasta wõitlewad kui seal seda, tehakse. Omalt maalt. Tallinnast. Saksakeeli , Tallinna Zeitung" on uStawast paigast kuulda saanud, et Rahukohtule seadmine Baltimaal enne keskaastad 1882 kocdaminna si wõiks. EeStööd, nimelt seaduse ümberpanemiscd iga kohalise keele peale ja tööd Wallakohtute uuendamiseks, mis selleks tarwiS  läheb, ei olla wöimalik selleks aeaks lõpetada mis efitekS määratud oli. Wana 25rublaste kredit-paberite (banknootide) wälja  wahetamine uute waSta, saab 15. Näärikuu pääwal algatud, efitekS: Riigibankas ja selle kontorites ArhhangliS,  Zekaterinenburgis, Kijemis, Moskwas, OdeSsas, RiigaS,  RostowiS ja Hharkowis, ja abikontorites Wilnas, Taganrogis, Kasanis ja Saratowis. Jõulukuu 27. pääwast saadik oli Tallinna lahe jeapuru täis ja nüüd kinnikülmetand. Jõulukuu 28. pääwal  hakati laewast läbilõhkuma, mis weel lahe peal seifiwad.  Kanged tuuled ja tuisud süüdistwad järeltulewail paiivil seda tööd seismajätma, mis aga pärast jälle ettewõetud  saiwad. —> Ka Baltiski sadam on nii kaugel kinnikülmetand,  kui silm ulatab. Saksamaa aurulaew ,Prlnz Friedrich Karl" jooksis Baltiski sadama ligidal põhja peale kinni. Laew oli 4710 puuwilla pakiga Uue-Orleangist Tallinna sõitmas. Abi-aurulaewad on seda wäljalaStimaS ja põhja pealt lahtiwedamas. Baron Girard i Teenijate-asutuse kingitustele oliwad  ennast 299 osavõtjad üleSannud; nendest pidid puultSte  tunnistuste Pärast 65 ilma kingitusteta jääma. Saajate  nimed on selle lehe lõpul ülespandud. Weel teist suurt kingitust on Baron Girard ja tema praua Tallinna keSkede heaks teinud ja selleks nimelt ka Hradezl maja Narma maantel ostnud. Tallinna linn on jälle ühe heateu. asutuse oinaks suuremaks rikkuseks saanud. Jõulukuu 29. pääwal sai uus rahwa- korterimaja sisse õnnistatud. Juba enne oli mitmel korral nõuu peetud, lahtilastud maagide eest hoolt kanda, aga ilma, iseäranis selleks tarrvituseks seatud majata ei tahtnud se nõu õiete sigida. Üht sesugust maja saada, sai selle asutuse seltsi poolest Küünlakuul 5880 uõuitts wõeiud. Petshi töömaja andis selleks tormilist maapinda, 3000 rubla saiwad ilma kasudeta laenatud. 500 rubla saiwad kingitud ja ehitamine sai wiiwimata ttewõetud mida Oberst Huth ilma palgata juhatas. Nenda sai se maja Talwekuul malmis ja mõis aasta löpel fiSse- Snnislatud saada. »Töõrahwa- korterimaja" tahab oma armaslusetööd kolmel wiisil tallitada ja sedawiist on maja ka seespidi seatud. Alumisel korral on kaks suurt lahutud tuba, wäljalaStud waugide üleSwõtmisekS, meesterahwa sugust  ja uaeSterahwa sugust. Maapinna korral on majaisa  el load ja magamise ja töötoad nendele, kes ilmapeawarjuta  ja ilma teenistuseta on. Teise korra peal on odawad korterid töörahwa tar.viS. Kõige raskem töö saab muidugi wäljalastud maagidega olema, ja seda töökorda tahetakse ja loodetakse tööd tehes õppida. Ka peab meel selle üle Politseiga nõuu peetud saama, kuida peawarjuta  inimesi ülesivõtta wõib ja tuleb. Päämas on nendel 5 kopikad maksa ja selle eest saamad nemad korralist  woodid kütetud tuas. Kohata teenijate, nimelt tüdrukute  eest saab iseäranis hoolt kantud. Nendele saab selles majas elupaik antud, kuuni uut teniStust lemmad, nemad wöiwad seal mitmesugust tööd, kui pesemist, triikimist ja teist käetööd täielisemalt õppida ja sellega ka seal raha teenida. Odawad korterid teise korra peal saawad wäljaüüritud.  Igas korteris on üks suurem ja üks weikem kammer ja üks weike lukutaw paik sellesama numre all, kus asju hoida wõib. Rendiraha on 3 künni 4 rubla kuus, kamrete suuruse järel- Üürikorteritesse minnakse läbi era-ukse. -- Jäägu pühitsemise juures räägitud õnnistuse sõnad selle uue armastuse-asutuse pea! seisma ja saagu se rohked kasu tooma! Baltiskist. Randajooksnudamulaew Friedrich  Karl Kapten Mohr, on selle õnnetuse üle tnnniStand:  Jõulukuu 29. päewa homikul tuli üks mees selle laewa peale ja tõi Knoopi Kuut ori poolest käsku, sadamase sõita, tunnistas ennast ka lootsiks ja wöttis laewa stssejuhtimist  oma peale. Kapten oli tema juttu usknnd, kuida aga pärast ülestuU, ei olnud tema koguni mitte meremees, wald üks mees nimega Jaanmann, kes merest ega laemasõidust  muud ei tea, kui et mõned aastad kui tüüker vDwina" peal teeninuud on. Juba enne, kahe aasta eest, sai aurulaew Mooland" selle mehe edewa ettetoppimise läbi suurt 'ahju. Pärnu maakonnast. Kuida /Sakala" kirjutab, on sula ja weelõusud maarahwale valju kahju teinud. Riisa taln Tori maldas seisnud liigi kaks nadalid mee all; Pärnu jõgi olnud 15 jalga üle jooksmise järje tõusnud,  Heinakuhjad aasudes olla rikutud ja oraspõllud ja metsad palju kahju saanud. Peterburgist. Jõulukuu 26. pääwal pidas Eivang. Luth. usutunnistuse Piiskop Richter oma 50 aastast ametipüha  kirikuteenistuses. Keisri Majestäti poolest oli temale  kuld brillautidega kauniStud rinnarist saadetud, mida Minister Makow tõi ja kuida seda enne meel Emang. Luth. usuõpetuse kirikuõpetajatele antud ei ole. Igalt poolelt, suurelt isamaalt oliwad õnnesoowijad ja õnnesoowimife kirjad  tulnud, mis kõikide auuStust tunuiStafiwad. Selle pääwa jäädawaks mälestuseks oli 400 rubla kogutud, mis Zesusekiriku waeStelastemajale antud saaumd, mille asutaja Piiskop Richter on. Persiast on sõnumid tulnud, et Kurdlased oma mässamist jälle peale hakkanud on ja kiirelt Tabrisi poole tgttawad. Wene walitsus olla Türgiwalitsusele nõuu aunud. ehk ka pärinud, seda tüli ühest jäust lämmatada. Kroustadist. Öösel 28. ja 29. Jõulukuu pääwa wahel läks Kroustati theater põlema. Tulekustutajad olid waemalise juhatamise all ja hakatuseks oli ka mett puudu. Sedawiist põles theater müüridest saadik maha. Theatre- Inspektor Garish ja tema perekond ja mõned teised, üleültse  kaheksa inimest on tules surma leidnud. Theater oli Kroonu päralt, ehitamine oli 200.000 rubla maksnud, ei olnud aga rohkem kui 40,000 rubla eest TuiekaSsa kaitse alla antud, . Soo m emaalt. Helsingist tulewad,sönuuud, et ka seal juba Juutide liiaks minemise wasta wõitlema hakatakse. Senati poolest olla nende Juutidele, kes mitte wäeteeuistusest  lahtilastud ehk wäljalastud ei ole. käsk antud, nemad Näärikuu lõpuni wälja läheknwad. muidu saaks° flwad nemad wägiwaldsel kombel wälja saadetud. Helsingis  ou 361 Juuti elamas. Kui Saksamaal nüüd Juutide wasta wõideltakse, kuS nemad mitmel wiifil Ristirahwa  peale rusuwad, stis wöime meie sellest aru saada, miks aga Helsingis selle peutäie wasta Võitlema hakatM, kes «Valikutes ametites ei seisa ega awaliku ametid ei päri, seda ei mõista meie mitte. Orenburgi pühade asalZoli nii kange tuisk, et Orenburgi raudtee taieste lume alla maetud sai. 3õulu-Baupäawal jäi postirong Perewolezkaia jaama juures seisma ja reisijad vidiwad pühadeks senna jääma. Jõulukuu  26. pääwa õhtul waikis ilm ja kaks fegarongt saiwad  teele saadetud mis ka 70 töömeest lume rookimiseks kaasa wõtfilvad. Kohe pärast Väljasõitu läks aga tuisk uueste lahti ja rongid pidiwad seisma jääma. ÕnnekS oli rongidele moona kaasa antud ja nälga ei olnud karta. Reisijad saiwad saanides teise jaama peale saadetud. Wast 29 Jõulukuu päawal mõis raudtee nii palju roogitud saada, et rongid Orenburgi jõudfiwad. Stawropolist. Kuida sõnumid saanud, on Stawropolis selle maja all. kus Kroonu-Rentei seeS seisab, kaewatud koopad leitud. Sellest sõnumist kohkus linnarahwaS, sest kõigile tuli suur Hherssoni Renteiwar. gus meele. WalmiS ei olnud kurjategijad oma tööga saanud; kõik raha oli puudutamata. Koopa-kaewajatt järel on tänine aSjata otsitud. Kijewist. Kijewi aealeht stirjutab, et Lõune-Lsäne raudteeseltS üht kommisfioni seadnud, mis üht isewiifi warguse-aSja järelkuuloma peab. Seal on 1500 wagonitäit  liiwa ärakadund, mis raudteetammi peale pidi puistatud  saama. Kuida räägitakse, olla raudtee-ametnikud seda liiwa, mis 15,000 rubla Odessa sadama ehitajatele müünud. Zarizinist. Wolga on twiimiSte sõnumite järel jeapankadega täidetudlffja, wesiZ on itta tõuõmas Juba on 25 barklaewa lõhutud ja 20,000 rubla eest palkifi alla ujutud. Kardetakse, et kalda poolt pühama hakkab, sits?ehk'kõik needlaewad lõhutud saamad, mis fiin talwet pidamas on. Sewskist. kirjutab, et kui Sewske linna kassa hiljuti läbiwaadatud sai, seal 5000 rubla asemel 10 kopikad sees leiti. Linnapea ,ja kaSsshoidja  on mõlemad surnud ja linnal on se kahju kanda. Näitab ikka, et meie linnades ja meie maal asjad paremini kordas mitmeS teises paikas. Wõ eralt maalt. Saksamaalt. Weneriigi tollide kõrgendamine fiSseweetud  kaupade pealt, hakkab Saksa,naale muret sigitama. Sealpool saab nõuu peetud, selle wastuseks niisamasugust seadust teha ja sedawiisi kahju katta. Esiteks oliwad mitmed  suured aealehed selles nõuuS ja arwasiwad, et kui Würst Vismarck üht sesugust seadust Riigipääwa ette paneks,  se seadus ka takistamata wasta wõetud saakS. Nüüd hakatakse aga juba äratundma, et tokid, mida Võitlemiseks  Wenemaa kollide waSta seatakse, mitmest tükist kaheteraga msegad olekfiwad, mille teine tera Saksamaa wabrikuid raskest haawaks. Venemaalt fisseweetud kaubad on peale lojuste ja wilja, nendanimetud toored kaubad, mida wabrikud omaks tööks tarwitawad. Juba aastal 1879 sai linade peal toll seatud, se sai aga juba enne jälle mahajäätud, kui elule astunud oli, Lõnga ja lõuendi  Vabrikud ei Võinud ilma Wenemaa linadeta elada ja ei wsinud teiste maade Vabrikute wasta Võidelda, kui töö-tarwitus hindas tõusis. Peale selle ei ole Wenemaa ja Saksamaa wahel mingisugust tolli-ühendust ja Wenemaa  poolt wõikõ sedawiisi iga tollikörgenduse peale Saksamaa  poolt, ikka jälle uue kõrgendusega Vastatud saada. Elsass-Lothringi maaga püütakse Prantsusmaa poolt ikka weel nii palju ühendust pidada, kui ilma awaliku rahurikkumiseta Võimalik on. Nenda on ka möödläinud Jõuluks sealise lastele Prantsusmaalt kingitusi saadetud ja nendest on ka Gambetta osa wõtnud. Mõned Saksamaa  aealehed nurisewad küll natuke selle wasta, kui kawaluse  wasta, suuremad ei tee aga sellega, kui tühja asjaga tegemist. AuStria-Ungrumaalt. Miini Zeitung" kuulutud ametlikus paikas, et Kronprinzi, Erzherzog Rudolfi  pulmad, Belgia Kuninga-paari, pruudi Vanemate soowimise peale hiljemini peetud saamad, kui enne nõuukS wõetud oli. Belgia aealehed kuulntawad sedasama ja lisawad juure, et se wiiwituS Kuninga-praua iseäranis soowimine oleks. Kuningapraua karta Küünlakuu walju ilma, mis tema Viletsa terwisele ja ka tütre terwifele awalikude ümbersöitmiSte juures kahju teha wõikS. Juba enne oli nõuu peetud, Kronprinzi pulma 24(12) Jürikuu pääwal pidada, mil pääwal omal aeal ka KeiSri oma pulmad peetud saiwad. - Mustris KeisreriiktS sai 31 (19) Jõulukuu pääwal üleüldine rahwaülelugemine peetud. Sellest on nüüd juba niipalju aru saadud, et rahwnSlised tülid ja kiusamised seda ülelugemist mitmel kombel solkisiwad  ja rikkusiwad. Nenda on Poolakad Galiizias 600,000 Juuti sundind: Poolakeelt omaks kodukeeleks tunnistama ja sedasama on Tshehhilafed Böömimaal 300,000 Juudiga oma keele kasuks teinud.