et kui Linda Seltsi põhjuskirjad täitsa malmis on saanud, siis Seltsi eestseisus terwet Seltsi kokku saab kutsuma, seda aegsaSte enne teada andes, ja siis põhjuskirjad  Seltsile kinnitamiseks ette panema. Aleksandri kooli naisterahwa abikomMe. Seesugune „Eesti Postimees" jutustab. Seiemaale on kull mitmed naisterahwad meie abikomiteedes suure hoolega tööd teinud ja raha korjanud, ka on nad Viimasel ajal kõiksugu näputööd hakanud Aleksandri kooli heaks walmistama,  mis edespidi omal ajal rahaks saab tehtud, aga üht selget naisterahwa komiteed meil seiemaale weel ei olnud, ja meie soowime sellepärast Tallinna komiteele  head jõudu ja edenemist. Selle komiteel olla praegu 19 liiget, ning on presitendils Valitsetud proUa Eugenie Rosenthal, kassameistriks preili Emma Schiffcr ja kirjatoimetajaks preili Justine Norman. Seesugust komiteest ei ole kull mitte igal pool Võimalik asutada, aga soowida oleks, et meie kaunid neiud ka muial elawamalt  meie abikomiteede tööst osa hakkakstwad Võtma, neid abikomiteest niisama ilustades ja elustades, nagu kewade ajal lilled heinamaad ja Viljapõldu, sest kus iln, seal on elu ka isamaa töö piirides. Elu on aga meie abikomiteedele praegusel juubeli aastal rohkeste tarwis. Teie kaunid neiud, kandge oma iluga uut elu nende abikomiteedesse! Riiast. Auuhinnad. Suuri hõbe auurahasi ühes auukirjadega on weel Riia näitusel saanud: 1) Herra von Loewis - Bergshof wõeralt maalt toodud Oldenburgi weiste eest, et neist weistest müüdud  wasikad meie maa karjakaswatamist edenenud on. 2) Kastri pärisherra von Essen oma Soutstauni oinaste eest. 3) Öisekülla pärisherra v. Sivers tali-nisu eest. 4) Grahw von Pahlen Suur-Autz oma mõnusa metsaharimise eest. 5) Kalkuuneni mõisa pärisherra von Oettingen oma telliskiwide eest. 6) Sekretär von Jung-Stilling oma Viinapõletamise  tabelite eest. 7 —l3) Mitmed Saksamaa ja oma maa wabrikud  ja põllutöö riistade Vabrikandid. Peale selle on weel suuri hõbe auurahasi 5 tükki wälja jautatud, mis Kroonu maade ministeeriumi  poolt antud oliwad, ja kellest Baron von Rosenberg ja Baron von Wolff igaüks ühe oma hobuste  eest saiwad. Need oliwad suured auuhinnad ja rahad, mis Riia põllutöö näituse peal wälja jagati. Weiksemaid auurahasi ja auuhindasi jagati weel wälja: 150 hõbe auuraha, 210 wask auuraha ja 178 kiituse  kirja. Liibaui sadamast kirjutawad praegu Wene ajalehed,  et see sadam Läänemere sadamatest ainus on, kes käreda talwedel 2 ja 3 nädala ajaks kinni külmetab,  aga pehmema talwedel ühtepuhku lahti seisab. Siiski ei olla Liibaui kaubawahetus mitte nii suur, nagu seda sadama headus lubaks. Nii on näituseks aastal 1877 laewu sisse tulnud: Kroonilinnas-Peeterburgis  3158, Riias 3468, Liibauis 867; ja aastal  1878: Kroonilinnas-Peeterburgis 2638, Riias 2956, Liibauis 1174 laewa. Kaupa on wäljasmaale wiidud aastal 1877: Peeterburgist-Kroonilinnast 134 miljon rubla eest; Riiast 70 miljon rubla ja Liibauist  13 miljon rubla eest; ja aastal 1878: Peeterburgi-Kroonilinnast  73 miljon rubla eest, Riiast 57 miljon rubla ja Liibauist 21 miljon rubla eest. Ehk küll Liibaui sadam kõige parem sadam on) on tema kaubawahetus kõige weiksem. See tulewat sellest, et Liibaui linn mitte Weneriigi linnadega raudteede läbi ühendatud ei ole. Liibaui sadamat tulla sellepärast  ühe raudteega ühendada, kes Moskwast otse Rshewi kaudu Liibaui sadama peale wälja läheb. Soomemaalt. Lauliku maja. Üks Soomemaa  kuulsama laulikutest on Johann Ludwig Runneberg,  kelle lauludest mõned ka Eestikeele ümber on tõlgitud. Nüüd on Soome senat otsuseks wõtnud, selle lauliku maja Borgo linnas ära osta ja kui kallist pärandust Soome rahwale jäädawaks mälestuseks  jätta. Keiserlik Majesteet on seda Soome senati nõuu heaks kiitnud ja käsku annud, et riigi rahast 45,000 Soome markka selle tarbeks wõetakse. Sellest summast kulub 30,000 markka maja ostmise peale ära ja 15,000 saamad seks tarwitatud, maja parandada  ja nii wiisi korda seada, nagu ta lauliku eluajal  oli. Iga rahwas, kes omi kuulsaid mehi nõnda auustab, on üks kõrge waimuharimise järje peal seisaw rahwas. Pihkwast. Pihkwa põllumeeste selts on otsuseks teinud, igal aastal Septembri kuus üht hobuste ja suguwasikate näitust asutada. Ka töiste kubermangude  põllumehed wõiwad sellest näitusest osa wõtta. Peeterburgift. Awalik õiendus. Peeterburgift tuleb meile järgmine kiri, selle palwega, teda wistist awaldada: „Peeterburgi Saksa ajalehe „Heroldis" ja ka „Eesti Postimehes" 28. seisab tükk, mis Wiliandi Saksa ajalehe seest wõetud ja sealt ka kuuldud, et Wiliandi kirikherra A. Doll olewat Peeterburgi laanikiriku  hingekarjatseks kutsutud, keda aga kohane kiriku konwent olla tagasi palunud jääda. Seda on siin wäga imeks pandud, kuida sarnane male sõnum on sigineda  wõinud ja kuida see kutsumine on wõimali? olnud, ja kelle Poolt see kutsumine on olnud. Nimetatud Isandast ei ole milgil kombel eestähendatud asja poolest koguduses ega kiriku amctnikude seas kunagi juttu olnud ega ka kuuldud. Wõib olla, et kindralsnperintendcndi Laalandi poolest uks era (sala) kutsumine on olnud. Tahtis teda ehk salaja ilma koguduse teadmata kiriku peale panna, nagu õp. Freiseldiga sundis. Jaani kogudus on aga kolm kanditati walitsemisele palunud: õpetajad J. Hurt Otepääst, Knnppser Amblast ja kaust, tbvvl. H. Treffuer Tartust. Kui neist kolmest ei saa, nimetatakse töised kolm. Seks tõetunistuseks, mis ülemal tunnistatud, kirjutame kiriku ametnikud ja wöörmündrid omad nimed alla: Kiriku wöörmündrid: T. Willo. M. Kogelt. P. Kebbi. M. Leppik. J. Simen. H. Talkoss. Wana rikka Poisi matused. Kirjasaatja R. R. jutustab meile, mis ta Peeterburgis käies Eesti Jaam kirikus näinud, keda ta waatama läinud. Seal olewat parajaste wana rikast poisst maetud. Et kiriku wõti kantsis on olnud, on kiriku teenrid ukse lahti mnrdnnd, mille aja sees matjad surnu kirstuga wihma käes pidanud seisma. Kui nad märjad kui kassid kirikusse oliwad saanud, hakatud kirikut seest leinamiseks ehitatama, mis enne kõik oleks pidanud walmis olema. Kõige suuremaks imeks olla wõerale see olnud, et Eesti surnut Peeterburgis Eesti kirikus on Saksakeeles matmiseks sisse õnnistama hakatud. Surnud ei olewat elades mitte Saksakeeli mõistnud, ja mitmed matulised ei olewat Saksakeele lauluraamatuid  kirikuteenri käest wasta wõtnud, et seda keelt ei mõistnud. Kirjasaatja küsinud siis kui wõeras üht matulist, kuidas see tulla, kes wastanud: „Jah, meile püütakse nüüdsel ajal nii kangeste kallist Saksakeeli õpetada, et kui mitte elawas põlwes wõimalik ei ole, siis pannakse pärast surma seda hingeõnnistuseks õppima."  Kirjasaatja lõpetab nende sõnadega: „Kui ma seda pilkamise wastuft olin saanud ja kirikust wälja astusin, mõtlesin ma: kahju, et meie õpetajatel poliitika  kõrgemal seisab, kui oma koguduse liigete hinge õnnistus!" maenitsus. Peeter„Kui  ma pnha altari sakramendile aegsaste walmistanud ja pühapäewal 6. Juulikuu päewal seks Eesti Jaani kirikus olin, laskis mind selle kiriku hinge karjane Samuel Keller pärast pihtimist ja jutlust kiriku käärkambri kutsuda, kus ta minuga suure wihaga käratsema  hakkas ja nõnda waljuste kisendas, et rahwas imeks pani, mikspärast ma teda kiriku õue peale wälja pidin paluma, et ta seal oma wiha minu waese patuse peale wälja puistaks ja see tapetus kiriku sees rahwast ei saaks ehmatama ega segama. Sai ta mind nõnda mehe moodu küllalt pahntanud, mis ka pealt kuuljate kõrwad huugama pani, siis andis mulle altari ees ka armuleiba ja wiina, aga jättis mind nende sõnadega: „wõta ja joo" õpetamata, nagu töistele ütles. Wift arwas nlind endisest era-käratsemisest töistest targemaks saanud olewat, kes küll pidin teadma, mis selle armnanniga  tuleb teha. Ma olen kaua Kroonut teeninud, mille aja sees ma ka mitmes linnas laual olen käinud ja peale st) aasta sees omal ja wõeral maal mõnda maailmas näinud, aga kuida see noor kirikherra abiline mind lauale wõttis, seda ei ole ma näinud ja ei arwanud  ka wõimalikuks." Meie tuttaw kirjamees A. Grenzstein, kes kaks aastat Wiini Pädagogiumi peal studeeris ja seal malmis on saanud, on praegu Peeterburgis, kus ta Peeterburgi uniwersiteedi peal meel ühe aasta edasi tahab õppida. See sõnum on meile wäga rõõmustan?, sest paremat nõuu ei wõinud meie tmustatud Eesti wend wõtta, kui seda, Peeterburgis oma maimu tagawara  salme täiendada. Wenemaal on praegu igal pool weiste katk (põrna põletik) walitsemas, kelle kätte lõpmata palju weikseid ja hobuseid ära sureb. Nagu Liiwimaa kubermangu  ajaleht kuulutab, on seda katku haigust ka juba Walga ja Wiliandi maakonnas mõnes kohas tähele pandud. See on üks hirmus haigus, kelle läbi suur õnnetus ka meie maale wõiks tulla, kui mitte heaste ette ei waadata. Kõige pealt on tarwis, et kui loom langenud on, siis teda kohe terwelt 5 jalga sügamasse mulla sisse maetakse ja enne matmist surnud looma lubjaga üle puistatakse. Sest kui see katku kihwt mitme aasta pärast mulla alt üles peaseb, siis pistab ta ikka meel külge. Ka haige elaja sõnnikut tuleb ära põletada, sest kus seesugune sõnnik maha paiHi ja rohud peale kaswasiwad, seal tegi sellest rohust saadud hein ikka meel terwed loomad, kui teda sõimad, haigeks ja sünnitas uueste katku. Wihma mesi, kui ta maa seest läbi ümiseb ja katku kätte surnud elajate külge puudub, wõib katku kihwti karmudesse wiia ja sealt meega elajate sisse peaseda. Sellepärast tuleb langenuid  elajaid hoolega maha matta, kui ei taheta, et katk nagu maja omanikuks ei pea jääma, kes ikka jälle uueste oina ohwrid pärib, nii pea kui kliima ja muud tingimised tema edenemise poolt on. Katku kätte surnud  elajaid peab aga ka ettewaatlikult sellepoolest maetama,  et nad inimest külge ei pista, sest Wenemaal on juba mitu inimest katku kätte ära surnud, kes elajate  kullest haiguse oma külge saiwad. Üht üleüldist rahwa ülelugemist pidada, nagu Peeterburgi ajalehed jutustamad, Januari kuus 1881 käsile wõetama. Naisterühmas, kes tohtri ameti peale mälja oliwad õppinud, ci mõinud seiemaale mitte oma käe peal arsti ametit pidada. .Kõigekõrgema käsu peale on neile nüüd see luba antud ja saamad seks paremal pool rinna peal hõbe märgi kandma? nagu Kroonu meeste tohtrid, kuid märgi sees saamad need tähed seisma W ja I> (woiMinm -npmrl.). Siberi raudtee. Peeterburgi ajalehed räägiwad  nüüd sellest, kui kahju see on, et raudtee, mis Wenemaalt otse Siberi ja Lõuna-Siberist läbi pidi minema, mitte malmis ei ole. Oleks see raudtee malmis olnud, siis oleks ka Hiina praeguses tüliasjas oopis wagasemat laulu laulnud. Ajalehed annawad sellepärast nõuu, Siberi raudtee ehitamist nii pea kui wõimalik käsile wõtta. Raha tulek, mis kõik Weneriigi telegrahwidest  sisse on tulnud, on aastal 1878 — 6,921,439 rubla olnud, ja aastal 1879 —7,002,969 rubla. Sell kombel on aastal 1879—81,530 rbl. enam sisse tulnud, kui aastal enne. Narwast. õnnetus. Soldat Jwanow oli 27. Juunil Narma politsei wangikoja ees wahi peal. Wangide seas oli üks 17 aastane tüdruk, keda wangi oli pandud, et temal passi ei olnud. Soldat hakkas temaga juttu ajama ja näitas tüdruku soowimife peale, kuidas püssi märk ära oli seatud. Kogemata läks aga püss lahti, kuul tungis tüdruku silmast sisse ja purustas  tema pääluu ära, nii et silmapilgul surnud oli. Odessast. Kõiksugu kahjuliku insektide arm on tänawu Lõuna-Wenemaal wäga suur. Rohusirtsud,  wiljamardikud ja muud loomad teemad wiljapõllud  seal paljaks, kelle wasta inimesel wäga raske on wõidelda. Nüüd olewat seal aga ka üks tulus kärbes ilmunud, kes wiljamardikuid ära tapab, sell kombel, et nad keskelt pooleks lõikab. Seda ütlemata tulusat kärbest on paaril kohal juba tähele pandud. Inimene ei jõuaks mitte kahjuliku loomade wasta panna, kes tema higist ja waewast elawad, kui mitte temale töised tulusad loomad appi ei tuleksiwad. Inimese  kohus on aga, loodust sell mõedul tundma õppida,  et ta selgeste ära teab, missugused kasulikud ja missugused kahjulikud loomad on. Looduse õpetus peab nimelt koolides üks esimestest õpetustest olema. Wiitseadmiral Lessowski on b.(l7.)Juulil  Odessast ära reisinud, et Hiina meres Wene sõalaewade  ülema kommandöri ammetit oma peale wõtta. Uuema sõnumete järele on ta juba oma seisukohale jõudnud. Nishm-Nowgorodi ajalikuks kindralkuberneriks on jälle krahw Jgnatjew saanud, kes juba Peeterburgist  sinna ära on läinud. Grodnost. Üks katoliigi paater L. külas Grodno lähedal oli omale 4. Mail järelseiswad sõnad jutluse põhjuseks wõtnud: „ Määri talupoega üleüldse meega ära, tema haiseb ikka törwa järele." Selles jutluses läks auus paater nii kaugele, et wiimaks kõige ropema sõnadega sõimama hakkas, nii et kuuljatele  muud järele ei jäänud teha, kui kirikust wälja minna. Seda jutlust oli ta aga sellepärast pidanud, et ta oma kogudusele ära oli keelanud, tööd Juudi mõisaomaniku käest wastu wõtta, kellega La riius elas. Seda keeldust ei olnud aga kogudus kuulda wõtnud ja selle eest sai ta eesräägitud kombel sõimata. Saraatowist. Roomikud. Saraatomis on kanged palaMad ilmad, kus Räaumuri ilma klaas sagedaste  kraadi sooja näitab, tänamu nii suurelt roomikute  siginemist edendanud, et nad mõned metsad täitsa lehtedest paljaks on söönud ja puude oksad nagu talmel paljais raagudes seisamad. Ka põllud on paljaks laastatud,  nimelt arbunsi, meloni ja kurgi põllud, keda