rahwad tegiwad fiin wäga mõnusal wiifil awalikuks, et nad oma tarwitawat riiet ja wäga ilusat teha mõistawad, mis näu poolest wabrikute riietest sugugi taga ei jae, aga ieu poolest ammugi ja kaugelt neist ette on. Olgu siis ka meie poolt nende EeSti eitedele ja neiudele peale auuhindade  saamise awalik tänu üeldud, et nad oma töö edenemisest ilusat tunnistust andsiwad. Käsitöödest oliwad  näitusele toonud 127 immest 347 asja. 57 willast ja 28 linast kangast, 32 willast tekki ja 14 willast rätikut,  peale seda hulk wähemaid näputöösid. See oli rohke ja röõmustaw nahtawus ja on kõik need meie Seltsi ettewõtte  tuetajad suure tänu wäärt. Esimesel päewal ei olnud nii wäga palju osawõtjaid aga tuli siiski ka 142 rbl. 40 kop. sisse, töisel päewal tuli üheS kontserdiga 710 rubla 73 kop. ja kolmandama  päewa sissetulek oli 106 rubla 40 kop., ning kõik kokku 949 rubla 53 kop. Maha arwata on kuludeks 112 rubla 35 kop. ja seega jäi sellest näitusest oma 837 rubla 18 kop. seltsi heaks üle. Auuhinna mõistjate hulgas oliwad ka Riidaja ja Karula mõisate pärishärrad von Stryk ja von Helmersen, pariskohaomanik ja linnanõuunik A. Werncke, von Wassmundt,  raehärra A. A. Rosenberg, seltsi auuliige P. Ainson ja mitmed töised asjatundjad seltsi liikmetest. Auuhinna mõistjad määrasiwad allseiswate näitajatele  nende loomade ja asjade eest auuhindasid: I. Hobustele. Ministeeriumi suur hõbe auuraha: Jüri Piir'i, peremees  Parstist, musta täku eest, esimeseks auuhinnaks. Sotsieteedi hõbe auuraha: Hans Adamson'i, peremees Holstrest, wõik täku eest, töiseks auuhinnaks.  Ministeeriumi  prongs auuraha: Helene Õunapuu Wiljandist, punase täku eest, kvlmandamaks auuhinnaks.  Sotsieteedi  prongs auuraha: P. Heinrichsen'i täku eest, Aidu mõisa rentnik, kolmandamaks auuhinnaks. Ministeeriumi kiituse kirjad neljandamakS auuhinnaks: HanS Adamson, peremees  Holstrest, musta kõrwi warsa eest; Peeter Bergmann Kõpust, kõrwi taku eest; kirjutaja Raudsepp Holstrest, kõrwi taku eest ja Jaak Lõwi Wiljandist, kõrwi täku eest. Ministeeriumi weike hõbe auuraha: Peeter Heinrichsen  Aidust, punase mära eest, esimeseks auuhinnaks. Ministeeriumi prongs auuraha: Peeter Ainson Holstrest, muSta mära eest warsaga, töine auuhind. Sotsieteedi prongs auuraha baron Ungern-Sternberg Wiljandi mõisast.  kõrwi mära eest töiseks auuhinnuks.  Ministeeriumi  kiituse kirjad neljandamakS auuhinnaks.- Schwakbe, Wiljandi walitseja, musta mära eest; Aug. Kitzberg, Pollist, raudjas mära eest; v. Helmersen Karolast, wõik mära eest; Peeter Reimann Wiljandist, punase mära eest. 11. Kariloomadele. 1. auuhind Ministeeriumi suur hõbe auuraha: V. v. Helmersen Uue-Wõidust, pulli eest. 1. auuhind Ministeeriumi  weike hõbe auuraha: Proua Balczunas, lehma eest. 2. auuhind Ministeeriumi prongs auuraha: Jaak Raekson Kaarlist, Angleri segawerd pulli eest ja Peeter Treffner Orikalt, lehma eest. 4. auuhind Seltsi kiituse kiri: Kaupmees Kurrikof Wiljandist, hea lammaste eest; proua BalczunaS, hea lehma eest; A. Radasewsky, Andaluusia  kanade ja munade eest ; Jaak Kiisk Wiiratsist, pulli eest; Pärsti mõisale mullikate eest; Jaak Jaanson Heimthalist, pulli eest ja Ministeeriumi kiituse kirjad V. von Helmersenile, Uue-Wöidu mõisa 1) sigade kaSwatuse ja 2) mullikate eest, 3. auuhinnaks. 111. Karja produktide eest. 1. auuhind Sotsieteedi prongs auuraha: M. Rosenberg  Holstrest, rõõsa koore wõi eest. 2. auuhind kuld sõrmus: Ann NõggeS, rõõsa koore wõi eest ja Ell Allast Holstrest, hapu koore wõi eest. 3. auuhind Seltsi kiituse  kiri: Dorbeck Karulast, wõi ja juustu eest; Jaan Wald Wiiratsist, wõi eest; Reet Sepp Wana-Karistest, wõi eest; Ann Ainson Holstrest, wõi eest; M. Ainson Holstrest, wõi eest; Katta Kull Wandrast, wõi eest; A. Akkaja Suurest Jaanist, wõi eest; Ann Kull Sürgawerest,  wõi eest; EIS Reumann Holstrest, wõi eest; Mai Reissar Kaubist. wõi eest. IV. Põllu produktide eest. 1. auuhind Ministeeriumi kiituse kiri: Jaak Raekson  Kaubist, nisude eest. 2. auuhind Seltsi kiituse kiri: Leppik Kaarlist, hea kaera ja odrade eest; Karl Hölzer Pärnust, odawa soola eest; pagar Kangro Wiljandist, hea leiwa eest ja K. Kookla seebi eest. V. Aia produktide eest. 2. auuhind Seltsi kiituse kiri: Kärnal Tarik Oisizst, wiinamarja ja arbuuside eest; P. Ainson Holstrest, suhkru nääride katsete eest; pagar Kelch Wiljandist, ilusa lillide eest. VI. Masinate jauskond: 1. auuhind Sotsieteedi hõbe auuraha: Karl Laksberg  Wiljandist, uue mõtega lokomobiile eest. 2. anu- hind Ministeeriumi prongs auuraha Karl Lassel Wiljandift,  hea wankrite eest ja Sotsieteedi prongs auuraha sepp Kamar, hea . teras-tööde eest. 3. auuhind Ministeeriumi kiituse kiri: J. Pärna Abjast, hea puutöö eest ja M. Hein Wiljandist, hea ja odawa maalmeistri töö eest. 4. auuhind Seltsi kiituse kiri: Rossmann Pärnust, hea uut moodi adra eest; v. Stryk Riidajast, hea telliskiwide eest; Laarmann Õisust, isetehtud masina möö eest; Juust Kõpust, mesipuu eest; J. Kitzberg Pööglest, odawa pumba eest ja karrasep lürgens Wiljandist, hea kard piima nõuude eest. Vll. Käsitööde jauskond. Perenaene K. Kull Wana-Wändraft, Seltsi kiituse kiri, bukskini eest, 1. auuhinnaks. Neiu Anna Leppik Kaarlist, sellesama eest ja sellesama 2. auuhinnaks. Neiu Els Raska Abjast, Ökvnomia Sotsieteedi prongs auuraha 1. auuhinnaks, bukskini ja linase kanga eest. Perenaene Julie Repp Õisust, siidi rätiku 2. auuhinnaks, kahe willase  ja ühe poolwillase kanga eest. Neiu Ann Kartofsel Laatrest, Seltsi kiituse kirja 3. auuhinnaks, bukskini ja laudlinade eest; perenaene Mari Linde Kõust, bukskini eest; Kadri Mihkelson Suurest-Kõpust, bukskini eest; proua M. Jir Ängest, kahe bukskini kanga eest; perenaene A. Juust Suurest-Kõpust, bukskini ja linase kangaste eest; emand Reier Wiljandist, bukskini eest. Willased wammnse  kangad: perenaene Ann Kits Abjast, kuld sõrmuse, wammuse kanga eest, 1. auuhinnaks. Neiu Ann Maling Pööglest, siidirätiku 2. auuhinnaks, wammuse kanga eest. Eewa Pceterson Karulast Seltsi kiituse kirja 3. auuhinnaks,  wammuse kanga eest. Läbi-willase undruku (kördi) riide eest: Perenaene Els Neumann Holftrest, kuld sõrmuse  1. auuhinnaks. Liis Lilienkampf Pööglest, poolwillase  kördi riide ja willase musta kanga eest, siidirätiku  2. auuhinnaks. Leena Kisa Nopkast, Seltsi kiituse kirja 3. auuhinnaks. (Jäeb pooleli.) Poliitika ringwaatus. Greeka-õigeusu kirikutes hakati wiimasel ajal ka jutlust pidama, sest et meie Balti kubermangu elanikud seda täieliseks ei arwa, et Jumala teenistust ilma jutlusekõne  pidamiseta ära peetakse. Riia piiskop on kirikute läbiwaatamisel leidnud, et nendest jutlustest wäga mõnusaid  waimulika kõnesid alal on, midas tarwilikuks arwatud kokku korjata ja trüki läbi rahwa sekka saata. Ka on waimulikkudele käsk antud, et nad oma jutlusi üksikute pühakirja salmide üle ja iseäralistes piirides ära piaksiwad.  Meie teada on rahwas sellega iseäranis rahul, et ka selle kiriku teenistust nõnda muudeti, mis ilma jutluseta nagu harjumata ja wõeras oli, nüid need jutlused  aga selges rahwa keeles peetud, rahwale ka armsaks saanud on. „Rishki Westn." kinnitab ka omalt poolt meist enne toodud sõnumit, et rahu-kohtud tulema aasta esimese  poolega meie maale sisse saamad saetud. Venemaa lihaloomade wäljawedamisele tuli sellest takistust, et mõned wõerad riigiwalitsused neid loomi katku sissetoomise kartusel enam ei usaldanud. Nüid on aga katsutud tapetud loomi wäljamaale wedama hakata ja see katse on esiotsa wäga kenaSte korda läinud, nimelt Inglismaale. Sinna weetakse ka mujalt maailma jagudest liha sisse, aga see on mitmelt maalt mitmet wiisi takistaw. Aafrikast toomine minna iseäraliselt kalliks, Ameerikast toodaw liha on tee peal ära külmenud, kuna aga Venemaalt  kuue päewaga nõnda parajal külmal hoidmisega liha wõerale maale saada, et ta igapidi heas korras ja märskelt sinna jõudnud ja seepärast ka sedamaid ära ostetud saanud. Melikowi aegne rahaminister Abaasa on riiginöuukogus  riigiõkonoomia jauskonna presitendiks krahw Baranow'i ajemelle nimetatud, mida pealinna lehed tähtsaks asjaks piawad, sest et tecka üks tark ja riigikasu püidja ammetnik olla. Saksa tulewane keiserina, printsi proua Wilhelm on sharlaki haigeks jäenud. Tema arstijateks on Dr. Ebmeier ja keisri proua ihuarst Dr. Velten. Selle haiguse pärast jäeb ka noore printsi ristimine edespidise aja peale, mille üle keiser Wilhelm ise otsust annab. Prantsuse ja Hiina soapidamisest on muidugi mõista nüid kõige enam maailma ajalehtedes kõnet, kellest aga Inglis riigi lehed iseäranis käredaste ette astuwad. Nad räägiwad, et Prantslased wiimati Foutshu kindluse ja linna puruslaskmisega harilikust sõapidamise seadusest üle astunud. Prantsuse 9 suurt raudlaewa on 7 minutiga Hiina laewade üle wõitu saanud, aga siiski ei jätnud Prantslased oma tuleandmisele järele, maid kõrwetasiwad meel 2 tundi aega edasi. Wiimaks hakkanud Hiina laewad wauma ja sõamehed, kes enam ammugi wastu- panna ei wõinud ega ka enam pannud, hüppanud üle laewa ääre meresse, midas hale pealtwaadata olnud. Ühtekokku olla 24 Prantsuse paremaid söalaewu Hiinas ja need tahta kõige pealt Prantsuse peaministri juhtimisel  Hiina sadamaid ärawõtta, enne kui sügawamalle maale tungima hakkaksiwad. Hiina saadik Li Fong Pao on enne Pariisist äraminemist awaldanud, et Hiinlased esiotsa kül mõelnud, ära anda ja ka sõakulusid maksa, aga nüid ei saawat nad seda enam tegema. Hiina pidawat sõaga peale hakkama, aga ei saada mitte otsekohe awalikul wäljal Prantslasele wastu minema, waid ennast ikka wõimalikult tagasihoidma ja eest ära taganema, aga kõike ka ühes enesega ära hääwitades, nõnda kuida seda 1812 a. Wenelased juba Prantslastega teinud on. Pärast loodawad Hiinlased siis aasta aja abiga kergoste waenlastega malmis saawat ja neid omast maast wälja peksta wõiwat. Prantsuse sõawägi olla juba hulgani kõige parema laewadega Hiinas ja on wiimati ära wöidetud linnal 600,000 elanikku, kes pia-aegu kõige enamal mõedul thecga kauplesiwad. Inglise senati ehk ülemkoja ärakautamise himu näitab iga päewaga suuremaks minewat. Nüid on koguni üks iseäraline seltskond kokku astunud, kelle otstarbe  ainult ja kõige pealt ülemal nimetatud asi oleks. Lawson on seltsi presitent ja mitmed parlamendi tähtsad liikmed abipresitendid, kes kõik pärandawat seaduseandmise õigust ei salli. Inglismaa terasriistadega kauplejad on wälimiste  asjade tallitajat ministrit Lord Granville't palunud, et tema Prantsuse riigiwalitsuse käest järele küsiks, kas Prantslased Hiinamaale lasewad söariistu sissewiia, nimelt ka nende sadamatesse, mis ju Prantslaste käes on. Afghanistani piiriöiendamise komisjonist ei Lulewat meel sellel sügisel midagi wälja, sest et kohalised elanikud Inglasi heaga ei salliwat ja need siis ka muidu sinna maale ei tohi minna, kui Wenelane neid oma kaitse alla ei wõtaks, mis aga piiriöiendamise asjus kaunis kiriwane tükk oleks. Sellel nimetatud põhjusel jäewat siis mõeldud komisjon seekord koguni saatmata ja wõiwat ehk alles oma töösid Lulewal kewadel algada. Aafrika Suudani segaduste sönumed ähwardawad iga päewaga suuremaks minna. AbeSsiinia kuningaga hiljuti tehtud lepituste põhjusel pidiwad mitmed Suudani maa jaud Abessiinia kuninga alla langema. Et aga selle maa peakindral Rasalula nende kätte saanud Bogho maakonnas halwaste walitsewat ja liig palju hääwitawat,  seepärast on mitmed tähtsad rahwawanemad Kaisalas,  kes sennini khediwe'le truuks jäiwad, ka mässajate liiki löönud, mille läbi Mahdi sõawägi 14,000 meest suuremaks sai. Sheik Edris on Kaisata emiriks ehk walitsejaks nimetatud ja ei wõi seda kõike kuuldes, Abessiinia  lepitusest Suudani mässu waigistamiseks midagi kasu oota. Omalt maalt. Viljandist. Koolid on oma töise pool-aasta tegemast  jälle alganud. Sellel pool-aastal on meie linna koolides õppilast: Maagümnafiumis 130, kreiS-koolis 156, elementar-koolis 97 ja kiriku-koolis 54. Fomelin'i tütarlaste  koolis on 81 ja linna tütarlaste koolis 122 õpilast. Kuida ka „Rig. Zlg." pealinnast kuulda saanud, on Balti kubermangudesse sissesäetawate rahukohtute ettewalmistamise tööd nii kaugele jõudnud, et nende sisseseadmise  tähtpäewaks 1. Jaanuari 1885 aast. arwatud olla. „Riigi Teadustaja" järele on Liiwimaal talwewilja  lõikus igalpool rahul olemise määrt, sumewili põhjapoolseks  maakondades hea, lõunapoolses keskmine. Heina saak on igalpool wäga rohke olnud. Tartust. Kaesolewal pool-aastal on Tartu ülikooli  188 uut õppijat mastu wõetud ja nimelt õpiwad neist: Õpetajaks 10, adwukadiks 25, arstiks 74, apteekriks  32, wanakeelte tundjaks 11 j. n. e. Üleüldine üliõppijate  arm on seega seal 1589 peale kaswanud, nõnda et praegu theologia osakonnas 210, kohtuteaduse osakonnas  263, arstiteaduse osakonnas 784 sja nimelt 668 tohtriks ja 116 apteekriks õppijat), ajaluolise keeleteaduse osakonnas 206 ja wiisika-matematika osak. 126 nöörimeest  meie maa ülikooli rinnal õpetuse piima imemas on. Tartu maakonnast. Õiendus. „Sakalas kirjutas keegi hiljuti Jaani-päewal ärapeetud Puhja näitemüigist, mis oma põhjata awalduste pärast õiendamist tarwitab. Selles kirjas pannakse abikomitee presitendile suiks, et tema hiljaks näitemüigile tulema jäenud, siis laidetakse lauljate laulmist ja mängijate mängimist, mida kirjasaatja wähem kui keskmiseks nimetab. Presitendi wabandamiseks, keda kirjasaatja teutawal toonil „isandakeseks" nimetab, 35. Sakala. 1884