poolest kuulutud. SelleS kuulutuses pannakse kangemat MM waSta wõetawate poeglaste waimu-annete peale ja antakse keskmiste koolide Direktoritele wõimnfi ka alama rahwa lapsi wasta wõtta, kui neil iseäralised waimu-anded  on ja kui nemad üheS seltskondaS elawad, kellest arwata  wõib, et neid ka kcdu ustama! teel peetakse. Baltimaa kubermangude rahwakoolide  kohta on wiimastel nädalitel mitmed ametlikud kuulutused ja mitmed healed aealehtedes ilmunud. Tartu koolikott n aKuratortringkirjades kuulutati, et Liimi maa Ritterkonna ja Maakonna poolest asutatud ja ülespeetud mõlemad Seminarid Vallakoolide õpetajate kaSwatamiseks, niisamati ka Seminar Kihelkonna koolide õpetajate kaSwatamiseks selle aasta esimese pool-aasta lõpuga jäävamalt kinni jääwad, et aga witmafes Seminaris  üks iseäraline kool köstrite ja oreli-mängijate kaSwatamiseks  ülespeetud saab. Tartu Saksakeelises Koolmeisirite-Semiuaris,  kui ühes keskmises koolis, pidi seadust mööda sette aasta Jürikuu 10. pääwast, Wenekeel õpetusekeelekS  pandud saama. Et seal aga kooliõpetajaid Elementarkoolidele  kaswatati, mis muudetud saamad, siis ei ole Kurator seda koolt tarwiliseks pidanud, senna et pia enam uusi õppijaid üles wõetud saama ja neile, kes sea! nüüd on, on nende hooleks antud, oma õppimist kahe aasta käigul lõpetada. GeSti Aleksandrikooli kohta ütleb Kuratori ringkiri: ,Herra Rahwahariduse-Mintster on Tartu koolikonna  Kuratorile teada annud, et tema kolmeklassilise  Aleksandri-Linnakooli algamiseks Karlimõisas  Põltsamaa juures, mis kapitalist asutatud saab, mida Eestlaste keskis allakirjutamise läbi korjatud on, mingisugust  takistust ei leia. Selle juures lubab Minister tähendatud kooli igas klassis Eestikeele õpetamist sunnttawaks  teha. Kooli algamine saab olema, kui korjatud kapitali suurus selgest määratud ja kooli majapidamise waliisuseks üks eestseisus asutatud on." Omas waidlemises „Wirulasega" kirjutab „Rishki Westnik" Aleksandri-kooli asjus: „Siin on selle peale tähendada, et Eestlased ise ennast waewanud, et Alelfandrikool üle rahwakooli pinna tõstetud saaks, ja on Linnakooli korda soowinud. Seaduse põhjusel piab õpetusekeel  kõikeis Linnakoolides Wenekeel olema; Eesti Aleksandrikooli  heaks ei wõi mitte üle selle seaduse astutud saada. Eesti aealehed on Wenekeele panemist Linnakoolide öpetusekeeleks heaks kiitnud; tahawad nemad ühte järge jääda, sitS ei ole neil õigust, selle seaduse täitmise wasta räägttawas asjas nuriseda, mida nemad heaks kiitfiwad." „Walgus" kirjutab oma wiimase numre sees, selle kuu 6. pääwast: „Tall. Sõber". „Wtrulane", „Olewik" ja ..Postimees" räägiwad Aleksandri kooli teotusest, mis meie toime, nii, uagu oleksime meie selle sõnume wõeraltmaalt toonud, wõi luuletanud. Meile tõi aga selle sõnume üks tähtjas Eesti mees ametliseft kohast. Ja meil ei ole, nagu igal muul, selle asja juures wöimalik ei keelda ega käskida, aga meil ei ole ka kohuseks, asjadest wiyt olla, mis ilmas sünniwad sest meie leht on ajaleht ja piab sõnumeid  tooma, mis aeg sünnitab." Meie omalt poolelt ei ole selle „sönumi" üle iialgi kahtlane olnud, ei ole seda siis ka iialgi „luuletusekS" pidanud.  Meie teadsime seda koguni enne, kui „Walgus" seda kuulutas. Algatud kooli pool-aastal on Riia ja Tallinna Kubermangu-GymnasiumideS  mathematika õpetus Wenekeeles  anda. Ametlikud põllu sõnu mid Eestimaalt selle kuu 6. pääwast on järgmised: Talwewilja leikus oli igal pool lõpetatud ja oli head saaki annud. Külwid tulemaks  aastaks oliwad alganud. Paikuti oli ka suwiwilja leikus algatud, mis küll Heinakuu põua läbi kahju saanud.  läbistiku aga siiski head saaki loota laskis. Kartuhwlid  Sitseiiwad weel. Karjamaad oliwad wiimase wihma mõnul jälle haljendama hakkanud. Wene riigi teistest jägudest oliwad järgmised pöllusönumid tulnud: Talwewili oli 35 kubermangus juba head saaki annud ehk seda loodeti; 17 kubermangus wõis osalt saagiga rahul  olla, osalt oli see keskmine; t; kubermangus waewalisem.  Ainult Tauria kubermangus on talwewilt waewane  olnud. Suwiwili on 40 kubermangus hea, 10 kubermangus  mitmekesine, 5 kubermangus waewalisem, 3 kubermangus  waene. Suurtel wilja turudel on hinnad sellel  kuul natuke tõusma hakkanud, mis sellest tuleb, et tähtsamatel  wiljamaadel vitkalised wihmad wilja kokkupanemist küsitamaks teemad. Ka Amerikast arwatakse wähem wilja Europa kurudele tillema, kui wiimastel aastatel. Balti raudtee sissetutemised on sellel aaltal järges paremad olnud, kui mullu. Jaanikuul tuli 338,628 rubla sisse, sellest reisijate voolest ligi 175,000 rubla; wiimase aasta Jaanikuul kokku 326,306 rubla. Weel suuremad  on rohkem-sisfetulemtsed selle aasta endistel kuudel olnud. Ülepea on sette aasta Heinakuu 1. paamani 2 902 144 rubla sisse tulnud, mullu selle aea käikuS 1,584 951 rubla. Tallinna Wene Tütarlaste GymnafiumiS on üks Eesti tütarlaste ilus üli ko n d näha, mida Kõrgus Suurwürst Wladimiri tütrele kinkida tahetakse. Liiwim aa Ewangeliumi-Luth. usutunnistuse  Synod on selle aaSta Mihklikuu 22. pääwaks  Walga linna kokkukutsutud. — Eestimaa Synod  oli Mihklikuu 2 pääwa peale määratud, jääb aga kuida meile ustatawalt poolelt räägiti, Kindral-Superintendenti  waese terwise pärast teiseks korraks.  Eestimaa  Ritterkonna poolest oli Mihklikuuks ülekorraline Maapääw määratud, aga ka see jääb pidamata. Pidali tõbe st Baltimaa kubermangudes kirjutawad  .Nowosti" : .Wiimaste aegade sees on Baltimaa kubermangudes hoolega pidalitõbe tähele panema hakatud, mis seal mõnes paikas wälja lautatud on. Endise Tartu suurkooli Rektori, Professor von Wahli, hoolekandmise all on sõnumid haigete hulga, arstimise käigu j. M e. üle koguma hakatud. Nende arstide keskis Baltimaa kubermangudes,  kellel wöimalik oli pidalitõbe tähele panna, on Kuuramaa haige-maja ülem-arst Dr. O. Chomfe. Tema arstimise all on 30 seesugust haiget olnud. Oma tähelepanemist? üle on tema ühe kirja . Ein Beitrag zur Easutstik dir Lepra in den Ostseeprovinzen" .Midagi Lepra-küfimise juure Baltimaa kubermangudes" wälja annud. Selles kirjas annab wäljaandja sügawat aru selle tõbe käigu, kui ka nende inimeste üle, kes selles haiged oliwad. Dr. Chomse haiged oliwad Lätlased ja Juudid. Haigete keskis oli ka üks Wenelane, Zwan Krafilnikow. See mees kannatas seda hirmust haigust 24 aastat, kuna teised haiged enamist 5 künni 6 aasta pärast nõdrnsesse ära snriwad. Kõigeist haigetest suriwad ülepea 9. Surnukehast  lahti leigata ja lepra-bazillust otsida, mida Hansen leidnud olla, ei olnud wöimalik. Kui Lätlased künlstwad, et surnukehad pidiwad lahti leigatud saama, siis e, saat nud nemad lepra-haigeid mitte enam arsti alla ja Mittawt haigemaja eestseisus pidi seda sellepärast tegemata jätma." Kahju! Nikitini - uulitsas waestemajaS elawa Marie A. juurest saiwad selle kuu 3. pääwal kiriku aeal 200 rubla puhast raha ja 30 rubla eest riideid warastatud. Waras Toompea hingekirjalane Jakob P., sai Kordese-unlttsal kinni wõetud, enne weel, kui wargus Politseis ülcS antud  oli. Heinakuu 29. pääwa! on Liiwa-Laiauulitsal majas 137 elama Liisa K. mustekirju lehm linna karjamaalt  ära warastatud. Selle kuu 2 pääwal on mitmed tundmata mehed Kadrinkhalis Peter B. peale karganud, kes sealt Hollandi-uulitsale sõitmas oli, ja on tema kübara ja uuri ära rööwinud. Kadrinthali merekaldal  majas U 58V. elama Klawdja J. juurest on Heinakuu  30, pääwal üks rahakott wiie 10 rublase paberrahaga  ära warastatud. Teenija tüdruk seisab kahtluse all. R. W., kes Rosenkranzi-unlitsas elab, saatis mõned  pakid woorimehega F- 161 sadamasse, kes seal aga üht kohwrit mitte ei ole ära annud ja sellega kadunud on. Alu waldas on öösel wasta selle kuu 5 pääwa peremees Tõnu Ridebachi körw mära põll» pealt ära warastatud.  Waras oli ühe kõlwatuma hobuse asemele jätnud.  Kaalepi waldas warastati Heinakuu 27. pääwal  Madli Wisseri juurest 31 rubla raha ja Hans Wartst juurest 1 rublatükk ja ühed riided. Saku waldas lõhuti öösel wasta Heinakuu 29. pääwa peremees Mats M. ait lahti ja warastati sealt umbes 100 rubla eest riideid. Pärnust anti TalliNna Politseile teada, et seal Heinakuu 31. pääwal üks wigase wassaku puusaga ja leigatud sabaga muste-kõrw ruun ära warastatud on. Selle kuu 8. pääwal on Mõigu waldäS üks rööw-mõrtsuka tegu tehtud. Neli kaabakast tungisiwad  püssidega ja kiividega majasse, tarwitastwad tuleriistu  küll ainult hirmutamiseks, piinasiwad aga maja rahwast  seda rohkem kiwtdega ja nüri riistadega et ütlekstwad, kus raha on, kuuni seda neile üteldi, mis peale rööwlid raha, umbes 200 rubla, wõtstwad ja ära läkstwad. Nimelt  oli aga waene perenaene juba peast nii hirmsast kiividega  lõhutud, et luu wälja paistis. Linna welsker Feldhuhn sai kohe senna toodud, aga perenaese terwekssaamise  veale on wähe lootust. Öösel wasta selle kuu 15. pääwa on rööwlid Toompea kirikus käinud, sealt kõik kallimad asjad rööwinud, korjanduse-karbid lahti murdnud ja raha ära wiinud. Kaks hõbe lühtrit on nemad kiriku ligida! ära peitnud ja need on seal leitud. Wargad on aknast, mis suure ukse wastas seisab, fisfe läinud ja ööwahid ei ole ühtigi kuulnud ega näinud. Selle kuu 10. pääwal wöeti fadama-töömees, Kiiu wallast jpäritud Jüri L. kinni, kes aurulaewa peal ühest puuwilla-lõnga pakist 10 pakikest wälja kiskunud  oli ja omale wõtta tahtis. — Tallinnast ära karganud  wang Gustaw Teadmets sai selle kuu 9. pääwal maal kinni wõetud ja linna tagasi toodud.  Magastuulitsas,  Gustaw L. majas L- 208 S, peasis selle kuu 9. pääwal tuli lahti, sai aga naabritest ilma tuletsrjutate abita kustutatad. Maja oli 1000 rubla eest kaitse alla antud. Kõik tähed näitawad selle peale, et tuli pandud oli ja majaperemees on ülekuulamise alla wõetud. Selle kuu 13. pääwal oli Tatari-uulitsas ühe maja köökis  tuli lahti läinud. Tuletõrjujad oliwad kohe seal ja tuli sar kustutatud, enne kui suuremat kahju teha jõudis. Harjumaalt. Heinakuu 28. pääwal põles Pahkla waldas küla kõrts maha. Mõisa kahju on 960 rubla suur. Kõrtsi seinad ja lagi on körwenud, aga siis kustunud.  Rahwas piab kõrtsmikku nõiaks, kes .tule-sõnu" osata. Haba j a waldaS on Heinakuu 23: pääwal taluperemees Tõnu H. elumaja lahti lõhutud ja puhast raha, mõned Kharkowi Kredit-seltsi wekslid, üks wana Eesti hõbe ehte, üks rewolwer ja üks püstol warastatud.  Warga jäljed on leitud. Läänemaalt. .Postimees" kirjutab: Hiljuti leidis Putkaste mõisa päewaline (eks oleks päiwtltne õigem? »T. S." t.) oma karja-arust kamalu täie wanu rahast d, mida sead mätta alt wälja oliwad tuhninud. Rahad on meie kümne kopika suurused, aga nii õhukesed, et wõib näpu wahel rulli ajada. Mõnede nende rahade päält saab weel lugeda; .Erich XIV. von Schweden 1506." .Alte Ordensmünzen" ja .Oeselsche Münzen" on ühes püha kirjaga: .Gottes Wort bleibt in Ewigkeil." -- Wäga oleks foowida, et herra Dr. Hermanni kirjasaatja ühe neist rahadest kuS .Alte (.Wanad Ordeni rahad") peal seisab, Kirjameeste Seltsile ehk ühe teise museumile saadaks. See oleks jo üks uvieaw! Kellel  on küll meele tulnud raha peale ,wana raha" lüia? Baltiskist. Ilmad on järgeS ilusad ja põllutöö läheb HeaSte korda, nii palju kui seda weel teha on. Selle kuu 16. pääwa Homikul oli madalikkudes natuke külma-härmatest  rohu peal, mis aga mingisugust kahju ei teinud. Kuida Maalt kuuleme, on mõnes kohas sellel homikul natuke rohkem külma olnud; kahjust ei ole aga ka sealt midagi kuulda. Rakverest. Kohaline „Teadaandja" kirjutab: „Linnasaadikute  3. klaSfi walimise juures, Leikusekuu 3. pääwal.  läkstwad healed nii laialt, kuida see selle klassi walimiste  juures ikka on, Nenda et 10 walitawast mehest ainult  2 korralises käitus walitud oliwad ja 8 abi-walimise läbi pidiwad walitud saama, ülepea faiwad 72 healt antud ja need ei toonud mitte wähem, kui 88 kandidati päawa-walgele. Mitme-tunnise töö järel tuliwad herrad Allametz ja Kuhs urnist wälja. Abi-walrimske läbi saiwad Liunafaadikuteks: Kreutzwaldt, Wehik, Sidrun,  T reuma nn, Kansberg, J G. Brandt, Kuldwere ja Krupi n. Loodame, et healed teise ja esimese klassi walimiste juures rohkem kokku hoiawad." „Letkusekuu 3. pääwal suri pärast pitkemat haigust endine jaamapidaja Ulrich Kelch. Tema on, kuida kuuleme, linnale üht suuremat kapitali päranduseks jätnud, mille intressidega üks hea annetega, waene poisike peab koolitatud  ja suurkoolist läbi saadetud saama. „Heinakuu3l. pääwal saiwad pärast pitkemat rahn meie Tuletõrjujad jälle kokku kutsutud. Tarku uulitsal oli Peter Laube majas  suur tnli lahti läinud. Tuletõrjujate tööst hoolimata ei wõinud pölew maja peaStetud saada, maid põles maani maha. Kõrwalised hooned saiwad kaitsetud. Kust tuli wälja läinud, seda ei ole teada." „Trahteri peremees Gustaw Thal andis Politseile teada, et tema juurest M harmonika, 18 rubla wäärt, ja 6 rubla eest riideid ara warastatud on." II. ja I. klassi Linnasaa dik ute walimifel on healed ennast wäga HeaSte kokku hoidnud. Walitud faiwad 11. klassis: Dr. von Hirschhausen, von Muldav, Nae rmann,J u r k o w , D ch - ki n , Carl Gustavson, Wilujew, Didwig  , Hef f t ler ja Jegor j e w; I. klassis: N. Deh io , Alfred Ellr a m , Carl Weberg, B r z e s i n s k i ; Dr. Boss, Dr. Pezold, Dr. H offma n n , W. Trellin , B. Nude ja H. R a 11. .Walguse" külm on ainult 111. klaSsts idanlniid  teistes on just Wenelased ennast hoidlaste poole hoidnud, wõi poole, kuida meie kodumaa kindlamaid kodauikkust ikka meel nimetada heaks arwab, kuna see sõna kui sõimunimi teistest lehtedest  juba kadunud on. 3uut S. andis Politseile teada, et tema korterist üks kast kuld ja hõbe asjadega ära warastatud oa. Maalt on palju pahategusi kuulda: Kukuwere waldas warastati öösel wasta Heinakuu 15. pääwa peremees  Hans Jamps i 10 aastane raudjas ruun koplest ära. Sealsamas on teadmata aeal Jaak Jaur'i kast lahti muugitud ja 67 rubla raha ära warastatud. Kära  we te waldas warastati Heinakuu 30. pääwa õhtal Willem Trakmann'i 5 aastane walkjas hall ruNn ära. Kuksema waldas warastati öösel wasta Heinakuu 5. pääwa Mart Ebal'i juurest 34 rubla raha, 5 pudelit wiina ja üks wõlakiri 600 rubla peale. Tungima kahtluse  all seisawad Metstaguselt Juhan O. ja Kuksemalt Jüri R. Mõlemad on kinni wõetud.— Jane dil waraStas turbla-leikaja, Mõ tsüst päritud Karel 0., oma