Tallinna Sõber M 34. Teine aastakäik. Tallinnas, Lnkustknu smwal IM. Kleiilbne aealeht Gestirahtvalt maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lr«dforS'i päriate trükimajas: aaStas 1 rubla, pool-aasta» 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: 1 rubla 40 kop., pool-aastaS 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised Võetakse wasta: Lindsors'i päriate trükimajas. UeterSurgis: Z. H. Seelandt, 54. Tartus: W. Just. - H»ernus: K. Kudemiita. Aakweres: L. Waltly. haides: K. Seidelberg. Kapsalns: H. li. Ksllõerg. Kuresaares: W. Lange. Ambkas: A. Ar. Aaudkcpp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass L.cea>.) Kalastamine ia talu-liaridus". - Omalt maalt. Tallinnast: Politseimeister Wolff Knrdral-Major. —F. Kühne f. Real-koolid. Ilmad. - Hapsalust: Kõrged woerad arasort- Register. Saks. . Õnnetus. Mustwete alewikust: Kiriku õnnistamine. - WMandrit: Wana-aegne leidus. - Liibaust: Raha-Ministri ülewaatamine. - Pelcrburg.stKeiörrtoiast.  Uus Minister. Hhiina ja Japani Saadikud. Sõnumid Hhiina maalt. Tulekahjud. Stepanow Saratowrst - Samaarast: Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Belgia maalt. Inglismaalt. Itaalia maalt. Turgr maalt. Kurda «sakala oma kacbtust Krrza waSlused. Kiriku teadused. Saksastamine ja „talu-haridus". 11. Loeme meie Wiliandi Maa- Gümnaasiumi iga-aastased arwutegemised läbi, siis leiame meie. et selles koolis igasugulist Vallimaa lapsi, se on siis ka wist .kodumaa lapsi " kaswatud on. Waatame meie nende meeste järeltulewa elukäigu ja töö peale, kes selles koolis kaswatud saiwad, siis leiame, et nemad ka .haritud inimeseks " kaswatud oliwad.  Kui need mehed siis pärast seda wilja, mis Wiliandi Maa-Gymnasiumi külwist nende sees kaswis kitsamal ja laiemal isamaal wäljakülwafimad,  fiis kosutasiwad nemad Vallimaa üleüldist kasu ja kosutasiwad Vallimaa anu, oliwad nemad nüüd Sakslased, Eestlased, Wenelased  ehk teised. Neid kõiki on selles Maa- Gymnasiumis kaswatud ja kedagi ei ole tema suguwere pärast tagafitöugatud; se kool oli fiiS ka sellega oma kohust kui üks üleüldine Vallimaa  asutus täitnud ja ei kannud oma nime mitte walega, waid kandis seda tõega ja õigusega.  Loodame ikka, et ka tulewas Aleksandrikoolis  lahke ja söbrustaw rahu-waim walitsema ja üleüldist isamaa kasu kosutama saab. et teaduse-waim  tüli-waimu wäljaajab, kuida se ühes korralist juhatud teaduse-asutuses teisiti olla ei wõi. Kui aga selle kooli asutajate ja eestkostjate  keskiS juba silmanähtawalt nii mitmesugune waim, suurelt jäult ka koguni kardetaw tüli- ja ksrklew löhutuse-waim elab, siis ei wõi teistwiifi olla. kui et just need, kes meie ligema isamaa üksikute rahwasugude söbrustust nöuawad, kes sügawamaft südamest .Baltlased" o«, kuida .Eesti Postimees" seda soowib ja pärib, et just need kahtlase südamega ühe plaanitud asutuse  peale waatawad, mille asutajate seas ka käredamaid lohutajaid ja lõhkujaid sallitakse, kes Eestirahwast teades kõigist wäest uute, tundmata  teede peale juhtida tahawad. Wõiwad need .Baltlased" parata kui kardawad, et Aleksandri-koolift kord talwa tahutakse, mida lõhkujad meie ligedama isamaa pea-rahwasugude Eestlaste ja Sakslaste wahele taguwad, kuida nemad selleks ikka ja ikka oma suguwendade  kõige paremaid liigutusi kawalal meelel tarwitawad. Üksi ühendus ja sobrustus meie kitsama ja ligema isamaa rahwasugude wahel ja kindel kinnipidamine efiwanemate kirikust, wõib aga Eestlaste rahwust alleshoida. Löhutused  ja jäedawad waenud olekfiwad esimesed ja wägewamad naelad Eestirahwa rahwuse surnukirstu külges. Se on se hirm, mis mitmete  tõsiste .Baltlaste" südames Aleksandrikooli  pärast elab ja ikka uueste ärkab, kui mõne, selle asutuse eestkostjate teisi nõuutufi tä- hele panewad. Sellepärast on ka juba ükskord enne fiin paikas selle asja üle möeduwad seletust,  ustawalt poolelt soowitud ja palutud, ilma et midagi selle peale muud wastust tuli, kui .Sakala" poolelt seda wilja, mis selle põllu peal üksi kaswab ja kosub, se on häbemata ja kihwtift teutust. Peab sõbrustus kosutud saama  ja kosuma, siis peab põhjuseks usaldus kosuma,  usaldus ei wõi aga enne kosuda, kui wast siis, kui pahandused hoolega ja Põhjani wäljapühitud  on. Et aga wiha ja waen suured pahandused on, kes wõiks seda salata, ja et suur jägu meie aea-kirjandusest ja teisest kirjandusest  wiha ja waenu meie ligema isamaa rahwasugude  wahele ja meie efiwanemate kiriku wasta külwawad, ja et nemad seemneks ka Alekfandri-kooli asutamist tarwitawad, kes wõiks seda salata! Kui .Eesti Postimees" selles omas esimeses juhtkirjas -- .Baltlased ja Eestlased" ütleb: .Hoidkem eemal määratumast rahwuse ise.tundmusest,  mis ka meie juures maad näitab .wõtwad; jätkem maha seda põlastawad ise.  kummardamist ja rahwalikku ülbust, sest niisuguses  põhjas juurduwad kahjulikumad lii kütmised,  pimedamad püüdmised, rahwa tulewiku .raskemad õnnetused. Tuletagem meele, et .need soowid: .esite, igal ajal ja kõige pealt .Eestlased" ehk Sakslased ehk muulased olla, .ikka poolikult ehk üksipooliknlt kaswatud mõis.tuse  märgid on", fiis wõime meie ennast sellega  kõigist südamest ühele meelele tunnistada' Ühegile poolele ei ole siin nõuu antud ja ükski ei ole sunnitud oma rahwuse iseolemist rohkemal  möedul mahajätma, kui aga seda tühja ja meeletumad kõrklust, mis iseenese auu teistwiifi paistusele saata ei oska. kui aga teiste teutamise  läbi. Üksi niipalju saagu igalt poolelt rahwuslikust kõrklnsest maha jäetud, kui lahkele elamisele üksteise kõrwaS kulub, et sõbrustus kosuda wõiks ja meie ligema isamaa rahwasugud  selles sõbrustuses.Baltlaseks" saakfiwad, ilma et kummagilt poolelt seda rahwuslikku ise olemist salatud saaks, mis anus on ja millel tarwiliue eluwõim sees elab. Et .Eesti Postimees"  sellega märki trehwanud on, seda näitawad  kõige selgemini need põhjustamata sõimamises  lahutajate ja lõhkujate ja meie maa ja ja rahwa iseolemise rusujate poolelt, kelle hääl .Sakala" on. ehk kes sellega üht pilli ajawad, ilma et teakfiwad millest jutt on. Pea-asjas tunnistame meie fiis ennast selle juhtkirjaga ühele meelele ja kahetseme üksi mõnda kahtlast, kõikuwad, nurisewad ja urisewad häält, mis läbi selle juhtkirja helisewad. Koguni teine lugu on aga .Eesti Postimehe" järgmise juht- kirjaga .Eestlased ja Sakslased". Kui oleks üks wõeras tuul järsku lehte ümberkeeritand  ja teisel poolel tõuseksiwad kirjatähed meie silma ette, mida koguni teine waim kirjutanud on, nenda paistis meile se juhtkiri, kui esiteks lugesime. Saiwad esimeses juhtkirjas meie maa rahwasugud järelandmisele ja lepitusele, auustusele  üksteise iseolemise wasta manitsetud, et tarwiline  sõbrustuS sigida ja kosuda wõiks, fiis peawad teise jnhtkirja läbi kaaskodanikud söbrustusele  sunnitud saama, kuida se külakoolmeister tegi, kes määratuma witsakimbuga poisikesele .armastust enese wasta" õpetas. Meie maa olek paistab sel korral koguni kurwal karmal .Eisti Postimehe" silma. Koorime meie sellest kirjast, mis üleüldistes tähendustes kardab ja kaebab, ilma et selge sõnaga oma tahtmist awaldaks,  koorime meie sellest seda wälja, mis wähegi  kindlal kujul wäljapaistab, siis leiame umbes  neid kaeblusi: 1) Seisuste suurem hulk seisaks rahwusliku (rahwaliku) püüdmiste wasta. 2) Saksasugused kaaskodanikud tahakfiwad Saksa meelt ja Saksa keelt peremeheks  jätta. 3) Saksusugulised kaaskodanikud plaanikstwad ikka weel saksastamist ". 4) Saksasugulised kaaskodanikud püüakfiwad Eestlast ptalu-hariduse" peal kinni pidada. 1) ,Eesti Postimees" kirjutab: ,3a see on 5 tõsi: kuidas asjad praegu on, paneb seisuste hulk, keS saksastatud saanud ehk , Saksa kännust wõsunud, kõigest wäest kõige püüdmiste wasta, ja teeb seda meelega.  Meile Vallimaa lastele ei ole mitte , õnneks antud, üheks ainsaks, puutumata rah,waks  jääda, kus ülemad ja alamad seisused, „ mitmesuguste elukutsumiste osalised ja ametimehed  kõik ühe ja sellesama rahwa liikmed on, , kelle kestis seepärast rahwalikus küsimustes ,nöndanimetud antagonismus ehk teine teise ,wastu tõrgutus ja tungimine wõimatu asi oleks. wiimane olek aga, kus kohegil maal kõigil  seisuste! suurema eluküsimuste, kodumaa 5 ehk tema rahwa pääpüüdmiste ja edenduste ühed tarwitused, mõtted ja sihid on, , üksnes seesinane on loomulik, on õige ja auus". Missuguste püüdmiste" wasta panewad, seda on „Eesti Postimees" siin wäljarääkimata jätnud, ja seda ka, kuida meie arwame ? meelega" teinud. Üleüldist kaebtust  on wäga kerge tõsta, rahwaS wvib selle juures palju mõtelda, ilma et selgemad seletust päriks. Rahwuse nime all saab meie aeal igal poolel, saab ka nüüd meie maal niipalju pattu