põll» põhuga tüdinemad loomad ära, metsad sa heinamaad on pehmed, ci sa heinu kätte, ei aita muud, kui kihuta kari metsa. Lambakaswatajad kaebawad wäga selle üle, et need mitte sigineda, maid rohkem ära surra; kust see tuleb ? ei tea uad mitte. Küll käiwad ka «sortsi" moorikesi taga ajamas; aga needgi ei aita. Mina arwan, kahjukandjad teile nõuks anda, et teie mitte lambaid sügisel wihmasel ajal metsa ega rukki orase põllu püüle sööma ei lase; eks te seda juba ammu kuuluud ei ole, et wihmane sügise kõige loomadele tõbe tuua wõib, kui nendega aru ei peeta, ja kuidas wõib siis wecl haigust karja seast kaotada, kui kõik ühesugused põdurad au; Ärge raiskage ilma aegu küla moorikestega raha kopikaid, pidage ise rohkem loomade eest hoolt; muretsege kasulikud loomas pidamise raamatud, lugege  sagedamine ajalehti, siis mast saab teie silmaring laiendatud ja lamba surmad põgeuemad üle soode ja rabade teise kuningriiki, kus teda mitte ei tunta. Nüüd on see ennemuiste igal pool wiisiks wõetud lambaid sügisel nii kaua rukki orasel sööta, kuni lumi iviimsenl kiuni kattab. NuuStatud Saarlase toimetus ja lugejad! meil on praegu siin orase jutt käsil, eks meie silu juures ka paar näitust orase söötmisest põllu pealt loomadega,  teaduslikkuks teha ei wõi. Näit: Mina olen üks ivähe põllutöötuudja, nõnda sama ka selles küsitamas tükkis, mittu korda on waidlcmised olnud : mõned ütlewad, et see mitte hea ci olla kui loomad sügise orased ära söömad, siis olla kewadiuc  kasw wäga wirmaline, ja sügise tahta kaua walmida. Teised ütlewad jälle, et just tõepõhja seista ja õige olla, kui loomad sügise rukki orasel söömas käiwad, loomad tallata jalgega põllu kindlaks,  siis ei olla talwe kõle külmaga mitte karta, et oras põld ümber pöördud saab. Kumb siis neist õigem peaks olema, jätame seda tundja meeste hoolde? Nüüdse alalise lume ja wihma saju järele on mesi kõik sood ja lombid täitnud, ka madalamad põllud seisawad lageda mee all, mis kõik selle suivise sõnniku ära leotab ja maa alla saadab. Eks see ole põlluharijale suureks kahjuks, iseäranis weel neile, kes soode ja rabade ääres põldu peawad , kui nüüd enne lume sadu meel õõ külma pidama, et ts wclt põlludelt meidi mäheudaks ja mitte orast raud jää sisse ei külmetaks, kuida seda mäga karta on. Tartust. Ühest koledast kurjatcust, mis Jõulukuu lõpul Tartus tehtud on, kirjutakse nüüd Saksakeeli «Peeierburgi seitungile": «Jõulukuu 2Ü. Psewal anti politseile teada, et weikekanpleja Oja, kes üht elawat lubata kanplust MntlsWlldega wMaS, omas tvõ-korteriZ BürgermuWe zvaÄas, ära tapetud ja mälja rõõmilnd oli. Surma arwati esiteks löökidega pea naäle ja jagajõre! kõri kinni nWrimmiscga telliud olema. Knrjateu-paiga lõbin-atamisc juures lesti aga lestj nõõ! üks pooleli tühjendatud pudel Krimmi-mistra. kudu Profe-oior k)r. Dragondorffi jõ.re!ka:'umist mõõda suur jõ.Zu kangemat kihwti tßlansänrc - strka kallatud oli. Ristamast leiti ka surnuieõa kõtlluS kellesama kihmii märtist. Sellest oli 'oigest näha. et õnnetu kastllainn-.o»ketaja kidmista-nd ja remale mast surmamist ajal ehk koguni pärast stmna nõõr kaela römma-nd oli. Haamad reas vlimad meikcd ja on nist mahatukktmst-est  tulnud. Kõik pani-aSjad. hõbedast ;c kullast, nNaninii ka tõik panlkirjad olimad kadunud.  Kuritegu oli silmanühtawali bomikul. kell S ja 10 mahel tehtud. Kõigist nähti, et Ml kõige mõtzrmast kaks kurjategija: tcgcmad olnud. Älõirsnkategu oli lausa puäioa azcl sches elamas rllin-as ichwd jojkurjaicgija ci mõinnd julge ella. et stl ajal, mis itka natuke kestis keegi noodi tulla mõjs. Tarwitatud kange kihwt. mida igauks saada ci mõi ja mille järsku! mõjudnst rvLhemalt õperaind  inimiied ci tunne, tähendas selle pMe et ksMRMiS mAs MMc»sSte rsadstaie kMK otsida ei olnud. Õigusega oli kahin kolkis linnas suur. Küli wõidi arwata, kuida kurjategu tehtud oli, kuida pididi aga kindla käega kinni hakkatama et sellega wahest midagi tehuid ei saaks, mida kuidagi enam tasuda ei wõidud. Nadalid laksuvad mööda, ilma et selle pimeduse sisse selgust oleks tulnud. Wiimaks näitasiwad tähed ühe noortemeeste  seltskonna paale, kellest kaks kodanikkude kcskist, kaks kooliõppijate keskist ühest koolist oliwad, inilleS muidu cnamist noored mehed üleumtest seisustest kliimad. Juhataja näeb üks endine kaubascll  olema, reS üht õllepoodi peab ja kelle juures see seltskond koos käis. Politsei sirutas käe wälja ja wõttiS kõik selle pesakonna kinni. Endine kauba-sell näib selle kurjatcv plaani teinud ja ka tegu ennast juhatanud olema. Üks kangru-sugade tegija ja mõlemad kooliõppijad on tema seltsimehed olnud. Saaki on nemad oma kcskis jaotanud. Iga sõna rohkeni oleks üleliiga. Asi on ise pvrutaw küll." Pesrerburist. Wiimascl aasta! on korralisi aurulaeiva sõituse Pceicrburgi ja Odessa wahel asutada katsutud ja see katse on wäga heasti korda läinud. Sel aastal saada nüüd aurulacwad igal kuul üks kord seda teed käima ja ka Talitu n a Riia ja Liibami sadamates kinni pidama. Kuida pealinna lehed kirjutawad, saada nüüd kohalises paikas jälle siSsetulemis emaksu  üle nõuu peetud, rais järel igaühe aastased  sissctutemised kokku arivatud ja nende päält kroonule maksu maksetud saab. Pääle selle olla nõu, iga meesterahma hinge pääle maksu panna, kes 21 ja SS eluaasta mahel seisab. Talu-seisusest mehed saada I rubla aastas, kõik teised 2 rubla aastas maksma. Selle maksu eest, mis muud ei ole, kui muudetud pearaha, ei saada ega edaspidi mitte enam kogudused '.vastama, maid igaüks ise. Ka on jälle jult mõeramaa reisu-passide maksu kõrgcndamisest. Wäljamaalt. Jtalm Maal. Juba sõda lahti! Kus pool, kas Jtalias? Ei seda küll initte, aga Afrikas Jtalia wasta! Kiida see tulnud? Üsna lihtlabaselt. Minister grabw Robilant kuulutas näärikuu 13. päewal Jtalia parlamendis, et MasuaS Punase mere ääres Abesftma rajal kõik wägi heas korras olla, ja et küll Abessima pool toores riik ci julgeda  Jtalia asutuste kallale minna, ehk ta ammugi  juba Shwardada. Aga waata! Ühe korraga tõi telegramm kahe päcwa pärast sõnumi, et NvcSsuilased  paclikn RaS Alula juhatuse a! cn asutuste kallale tulnud, Jtalia pea'.: E - on neile wasta läinud, suur lahing o' .nP surnuid langenud mõlemal pool rokiks: r >- maks on Uaka wägi löödud! n wAt pibveta taewast! Jtalia mäai t löödud- MAegi on meel Mi E..:e...astd. ees AöeSstnia maa siiride ligidal rmr.r.ande' cl ura?, ärasurmai d. Halasiust pale kellegi! ar.e.ed. Kada lugu sää! vr. läinud ja ligema': rlr.nd. '.lm star.e alles edcsridi teada. Aga s».r.r era" or. ste Kalasbele. sd: r.ä'. am. ' kr. .: Ztalia ministrid kõik on ametist ära lstnns. estrd ci ole o'a:uid Jtalia riiki ja st,, aru rõr.da hoida, krda maja oleks cmud. õlak rerrad clnnud  arwoteö, ei barpnr.üa stõesstnia me..ed rarstud  Jea.a.ee roa ma ei st ala, Ee, er, .'me eksitus,  mis rada muja cr. kar.dr.rl. ela .Pr >nir. r -n r. st lr e rmst stm waska raa.mi.a.-.r.a. starlar.er e ' jub.. 3st<> -nillioni franki lnomnd. mst ..st r'm..i nz.mst 'ormaslaemurcav rarrrkstrrl 'ar .a. maaaias  karda.arst, ci k-.i iõda Paa arraa ja amare MÄr.aa made! Ichei lääed. stis ..õis ere ei.'.all riigi, meele tulla ennest jea.>am.a!: a..ar..strs all".- kada, tuna Epar.ialastd t"da maad rmaes lrrdu-- likuks pSrasdusekZ luewad. Et keegi ill-aturo.arcS Ppcneia ku!:: paale üli.rZgs.dQks ei kaatö, kellaks on juba enne Balearide saarestikku kindlustama hakatud ja Mahoni linn Minorka saarel on suureks  svjawüe paigaks tehtud. Bulgarlaste saadikud Grekow ja Stoilow tuliwad selle kuu 19. päewal Konstantinopolisse ja Kaltshow sai selle kuu 23. päewaks oodatud, kus siis nõuupidamiscd selle saatekouna, Türgi walitsuse ja Zankowi wahel algama pidiwad. Mõnelt poolelt kimntakse, et Bulgarlaste saatekond Konstantinopelist Atheni reisida, Greekamaad ka selle ühenduse juure kutsuma, mis Bulgaria, Serbia ja Rumänia wahel juba iga juhtumise waSta tehtud olla. Bulgaria acglise walitsuse heitmisest Wcuemaa pärimiste alla, ci näe siis palju juttu olema, seda rohkem aga sõbrustusest ja ühendusest Serbiaga ja Rumäuiaga, mis juba nii kaugele jõudnud on, et Serbia minister Earashamn Sofiasse reisib, Bulgaria aeglise walitsuse nvuupidamistest  osa wvtma. Bulgarias walmistatakse sõja wasta ja Rumänias on ka juba wiis millioni franki sõjamäe tarwituseks määratud. MakedoniaS näeivad ka jälle liikumised algamcit, mis niinelt Bulgarlaste läbi äratatud saamad ja millest ka Serblased osa wõtawad. Sääl kogutakse priitahtlikkusi  sõjawne-salkasi, ilina et meel taieste selginud oleks, kelle wasta need peawad tarwitatud saama. Bulgaria pealik. Major Panizn, olla juba ühe Makedonlaste salguga Sosiasse tulnud, kus sel korral jõjawäe erakond wngew on. Kui Bulgaraste  saatekond omast ringreisist tagasi jõuab, siis saada sobranje kokku kutsutud. Prints Aleksander von Batteuberg saada sel ajal Bukarestis, Rumänia kuninga wõerusel, teiste sõnadega, käepärast olema, kui ehk Bulgarlased vara naabrite kaitsusel julgust wõtawad, Bulgariat ja Jda-Rumeliat üheks kuningriigiks  ja prints Aleksandrit kuningaks wälja hüüdma. Wcuemaa pärimistest ja looduslikkudest õiguZtcstsuäitawad Bulgarlased wahem houlima kui iialgi enne. Nõuda on üks Bulgaria põgenik selle kuu 19. päewal Bukarestis Bulgaria asjatalli tnse Dmgomani (tülgi) elu kallale kippunud ja on. teda kergest haawanud. Asjad ou wäga pahad ja et need saal igapooliserS meeleheaks  rahuga õiendatud saaksiwad. selle paale vn iväaa mahe lootust. Weueinaa suured lehed, kes täniue riignvalitsusele nii suure käeeduscga nöuu andsiwad, Bulgaria asjus mitte karma laiuselt jörcl anda, halkamad nüüd, kardetawa Saksa- Prantsuse sõja paale mõteldes, natuke tagafihüüdmist  puhuma. Jumal andku riigiwalitsusele kindlust, seda tuhiuat õigel ajal lämmatada! Saaremaa kirjameestele annan ma seda nõuu, et kui keegi ühe raamatu wälja annab, see raamat ka ..Saarlase" toimetusele  saaks saadetud, kc- ' ' rkSst annab, kuidas Me määru-s ka M.oda läinud aastatel on mõnigi raa - > rükitud, Ppa mõu.d uv raam " . " aolest õige reft'ed. s.. .m.rast .ml. e- . .. u iga kn>-.a  ug . sa u eruga .... i tirjandus, seda socsÄ üks Arjm-dum sõber. W. W.