pasfide- s e a d u st meel mitte nii pea oodata. Sellega ühes pidada ka seadus Wenemaa alamate-õiguse saamise ja kautamise kohta uuendatud saama; kommisston aga, kes selle kallal tööd teeb, et olla weel kuigi kaugele jõudnud. Et ikka rohkem wõeramaa õlut ou sisse wedama hakatud, sellepärast saada Raha-Mimsteriumis nõuu peetud wõeramaa õlle tolli kõrgemaks tõsta. Keisri Majestati poolest ou Rakwere kreist Ursadnik Hans Kaewumägi 199 rubla saanud, selle kahju tasumiseks, mis temal Heinakuu 9. pääwal Kuke küla põlemise juures olnud. Wene riigi kaubaajamise üle selle aasta Näärikuu 1. pääwast Mihklikuu 1. päwani on aruanne ilmunud. Wälja on weetud 391,769.009 rubla eest, kuna mullu sel aeal 497,363,990 rubla eest wälja weetud sai. Wäljaweetud kaupade kestis oli: 1889 1388 rubla eest. Wilja 249,882,000 272,783.000 Teist toidu kaupafl . . 32,706,000 32,250,000 Tooreid ja poolwalmistatud  kaupasi . . . 183,048,000 163,082,000 Loomi 9,082,000 9.087.000 Wabriku-kaupafi . . . 17,042,000 20,161,000 Kokku 491,700,000 497,369,000 Peale selle weeti tänawu Näärikuu 1. pääwast Mihklikuu  1. pääwani 7,276,000 rubla eest kulda ja hõbedat löödud rahas ja pankades wälja, mullu sel aeal 33,893,000 rubla eest.) Sisse weeti tänawu Näärikuu 1. pääwast Mihklikuu 1. pääwani 267,605,000 rubla eest, mullu sel aeal 219,609,000 rubla eest. Sisseweetud kaupade keskis oli: 1889 1888 rubla eest. Toidu kaupafi . . . 39,501,000 32,589,000 Tooreid ja poolwalmistatud  kaupasi . . . 173,481,000 144,890,000 Loomi 679,000 615,000 Wabriku-kaupasi . . . 53,944,000 41,515,000 Kokku 267,665,000 219,609,000 Kulda ja hõbedat löödud rahades ja pankades on tänawu Näärikuu 1. pääwast Mihklikuu 1. pääwani 9,001,000 rubla eest sisse weetud, mullu sel aeal 6,261,000 rubla eest. Tolli on tänawusel tähendatud aruande-aeal 47,284,000 rubla kulla hinna järele sisse tulnud, mullu sel aeal 37,285,000 rubla kulla hinna järel. Tallinna Börsi-k o m i t e e aruande järel on Tallinna sadamast selle aasta Näärikuu 1. pääwast künni Wiinakuu 1. pääwani 9,085,000 rubla eest kaupa wälja weetud, mullu sel aeal 12,468,000 rubla sest. Aastal 1887 on wälja weetud 14,812,000 rubla eest, 1886 5,094,600. aastal 1885 10,002,600 rubla eest. Wilja on Wenemaa sadamatest Närlknu 1. pääwast. Wiinakuu 15. pääwani ülepea 312,379,819 puuda wälja weetud, nimelt Tallinnast 2,448,402, Peterburgist 27,403,583, Riiast 9,782,325, Liibawist 28,546,807, Odessast 83,893,247 puuda. Puuwilln loodetakse sel talwe! Tallinnasse rohkem tulema, kui mullu. Meie wiinapõletajad ja wäljawedajad  on wõeralt maalt paha sõnumit saanud. Tanine oli Wenemaa! Amerikaga ainnlt Europa wiljaturul  wõidelda, nüüd on Amerikanlased Europa turu ka oma wiinaga täitma hakkanud ja annawad seda nii odawa hinnaga, et selle wastu wõidelda raskeks minema kipub. Marseillesi, kus Wenemaa puhastalud spirituse tähtsam turu on, kirjutatakse Odessasse, et seal hinnad kangest taganewad. Weel mõne nädali eest makfcti sealt wäljawedajatele wedro eest 1 rbl. 33 kop., nüüd olla 1 rbl. 20 künni 1 rbl. 18 kop. eest waewalt ostjaid leida- Uued wõidu laenu paberid, millest 800,000 tükki nime poolest kokku 80,000,000 rubla eest wälja antakse, mis aga wõtjatele (215 rubla tükk) 172,000,000 rubla maksawad ja peale loodetud wõitude ainult 80,000,000 rubla eest intressi kanuawad, on nii palju tahtjad leidnud, et määratud üleskirjutamise-pääwadel, Wiinakuu 21., 23. ja 24. pääwal, ennast 258.200 tahtjat ou üles kirjutada lasknud, kes neist kokku 26,146,865 tükki saada tahtflwad, nime järel 2,614,686,500 rubla eest, ostuhinna järel 4,497.260,780 rubla eest. Et neid nüüd nii palju ei ole, fiis saawad ainult need kõiki täielt, kes 1 künni 3 tükki tahtsiwad, teised selle aru järel wähem, kui palju nemad tahtsiwad ja kui palju anda on. Kes 1000 tükki saada tahtis, saab ainult 25. Kull on maailmas himu waewata saadud wõidu ja rikkuse järel suur! Wiinakuu 29. pääwa õhtal on Fahrenholtzi maja pöning Wiru-uulitsal lahti lõhutud ja sealt üks sinise rebase nahast naesterahwa kasukas, 1000 rubla wäärt. ja selle wastas teise maja põningilt üks nugise nahast kasukas biibri kraega, 400 rubla wäärt, ja weel üks rebase nahast kasukas, 300 rubla wäärt, ära waraStatnd. Baltiskist, Talwekuu 6. pääwal. Ikka on ilmad weel soojad ja lumi tulemata. Täna õhta hilja on 5 graadi sooja. Pärast pääwa weeremist lskendas õhkapooline  kaemas ime-ilusas punaS, mis õige kõrgele tõusis. Wirumaalt. Kurda ,Rakwere Teadandja" kirjutab, on seal ligilähidal M. mõisa perepidaja pidalit  õ b ess e, leprasse, haigeks jäänud ja Tallinnasse arstimise alla wiidud. Tema olla juba pitkeuia! aega selles haiguses põdenud, mida ehk aga ivaremini ära ei tuntud. Küll oleks waja lepra-hospidalisi jälle õige tõsiselt meele tuletada. Riiast. Läti leht ,BaltiaSWest." kirjutab prlkemalt nende Mõisasutaste - A b i k a s s a d e üle, mis miimasel aeal LiiwinraaZ ja Kunramaal siginema orr hakkanud. Neil, mõisaherrade juhatust mööda asutatud kassadel, Sulaste-Kassadel, on see otstarbe, et mõisasnlased õnnetnseja  haiguse-aegadel, niisamati ka wannduses ja nende järeljäänud  lesed ja waesed-lapsed neist kassadest abi wõiwad saada. Ühel sulasel kes naesemees, on aastas 1 rubla, ühel sulasel keS poismees, aastas 2 rubla SnlassekassaSse  maksa." Sisse maksetud raha kannab 5 protsenti intressi. Kui ükS sulane 6 aaSlat korraliselt sisse maksnud  on, siis wõib tema tarwilisel aeal juba abiraha saada. Nende kassade põline eestseisja on kohaline mõisaherra;  peale selle waliwad sulased oma keskift ikka kolme aasta peale kolm liiget eestseisusesse. Nüüd ou Liiwimaal  13 seesugust abiselrsi: Wiljandis, JdweniS, KariSkel, Karkfil, Kuristal, Põltsamal, Olustwerel, Puderkülal, Tapikul, Tacwastel, TuStenhofil, Wana- ja Uus-Wõidumal. Kuuramaal ou neid täniue ainult kaks. Neil 15 abiseltfil  on umbes 700 liiget ja kokku umbeS 9000 rubla kapitali. Meie lugejad male tarvad wist, et see plaan Põltsamaa kirikuõpetaja Maurach töö on, kes seda ka niipalju kosutanud on, kui temal wõimalik oli. Kuhjetseda  on, et Eesti aealehed sellest heast asjast tanine lilga ivähe osa wõtawad, (,T. S." t.) Tähendatud lehe sõnumile järel olla Knuramaal mitmeS mõisas wäga aSjakohaliselt korraldatud  sulaste-majad, nimelt Samilenis, Wahueuis j. n. e. —- annab nõuu, futaste teisepoolrseks edendamiseks raamatu-kogusi asutada. Muidugi oleks see wäga hea, aga kõige pealt praks asjakohaliste raamatute wäljaandmise eest paremini hoolt kantud saama, kui seda wiimastel aegadel tehtud on. Weikepõllu - p er e m H s t e Põllutööd ja maj apida m i st on Läti lehed , Valis". .Tehwija", nimelt aga Awises" kahel miimasel aastal wäga tännwäärilise tähelepanemise alla wõknud. IsiSppimine  põllutöös, Põllutööseltsid, põlluandetc kauplemine, ka mõned põllutöö ttrwaliscd tallilused, nagu wiljapMde harimine, kalade hoidmine ja kaSwatamine, on nerS kolmes Läti lehes sagedast arutatud. Põllntöö-felksi on iseäranis ,Balss'i" toimetaja Karl Vertram oma hoolekandmise  alla wõtnud ja temaga üheS on .Baltias Westnesis" nõuu ja leed otsinud, kurda neid selksifl mõjumalt tuetada ja wäffnnd seltsist nueste tegewnfele äratada wõib ja tuleb. Aga ei mitte ainult kirjade läbi, waid rohkem weel funsõnaga oma keskis. ärauähtnske wäljawahetamiste läbi, pidada need seltsid ühendatud jõuga põllutööd edendama. Lmvimaa Stabbekm, Pependorfi.  Posendorfi, Roopi, Salis'e, Serbeni, Nujeni ja Smiltem (nende kohtade Läti-koolised nimed on meil tundmata. /T. S." t.) waldades, niisamati ka Kuramaa Kandau alewikkus, olla weikepõllu peremeeste Pöllntööseltsid;  aga med kõik ei wõida palju mõjuda, sest neil puududa elustawat juhatust. Mis neil seltädel weel puudub, se olla maa, mis neid seesugusteks otstarveteks ühendada wõiks, mis rohkem jõudu ja Üleüldist osawõtmist tarwitab. Ühes juhtkirjas arutab „Deenas Laapa" Läti Põllutöö-seltside jäutuSte kohta maal, Liiwimaal ja Kuumumai,  mida asukada tarwis minna, kuida Miitawi Põllutöö-selts seda teinud ou. Miitawi Läti Pöllutööseltsi  jäutus wõiks weikemake seesuguste asutuste keskpaigaks  tehtud saada, mis LäklaSte poolest mitmes paikas asutatud on. Üks kord aaSkaS wõiksiwad kõik Kuramaa Läti Põllutöö-seltsid Miitawi Läti Põllnlöö-seltnst Peakoosolekuks  kokku kutsutud saada. Liiwimaa kohta lahendatakse  et Suur Roopi Läti Heategewal-seltsile juba ükS põllutöo-jäutus on ja Riia Läki PölwkZö-seltS wõida iiwimaa  Läti Põllutöö-seltside keskvaigaMehtud saada. Omalt poolelt tähendame EeSti Põllulöö-seltfitze kohta, et ka neile uut elustamist ja üht keskpaika tarwis läheks. Oleks nüüd wist paras aeg. neid seltsist uueste elustada ja kindla käega ,waule" juhtida. Keskpaigaks oleks wist Tartu Eesti Põllutöö-selts oma tasase ja ofawa juhatuse all ja ka selle poolest kõige sündsam, et sellest Põllntööseltflst  ka teistes põllutöZ-rmgkondades kõige rohkem lugu peetud saab. i,T. S." t. Tartust. ,St. Peterburgskija Wedomosti" sees hakatakse  jälle kanalist kirjutama, mis Peipsi järwe ja Welikaja jõge Peterburgt linnaga piab ühendama. MS Tartu Zeitung" tähendab, et selle Wene lehe kirjast natuke raske aru saada olla, wist aga sellest kanalist jutt on, mida kõik juba ammu ootawad, kes Peipsi kaldal elawad, mille eest nimelt herra von Essen Kaftrelt palju on kostnud. Sellest on palju juttu olnud ja see pidi Narowa  suurest joast uenda über käima, et Peipsi-järwest otsekohe Narowal ja kanalit mööda meresse peaseb. Rohkem Must ei arivata sellel kanalil waja olema, kui 12 wersta ja kulud olla 120,000 rubla peale arwatud. Wist saaksiwad ennast kõik Pihtiva ja Narwa jõesuu wahel rõõmustama, kui se wana plaan lord täitmise ligemale  jõudma hakkaks. Kuuramaalt. sõnumite järel ehitawad Lätlased Kuuraina raadas 10 u u e pnrju l a e w a kallal. Ühe aasta käikuS tnlewad Lätlastele nenda 10 uut laewa jume, mis kokku 160,000 kuni 175,000 rubla wäärt on. Wiimase 15 aasta jooksul on Kuuramaa randas 75 purjulaewa ehitatud, mis kõik weel meresõitudeks  kõlwulised ou. Liibawist. Pühapääwa, Wiinakuu 29. pääwa, homikul laks raudtee töötubades, kus uimelt sõidunõusi parandatakse, tuli lahti. Pooled suurtest majadest on maha põlenud, sest põhjatuma tee pärast olnud wett wäga raske saada. Kolin kord on wak?halli ja töötubade wahel uued hobused ette pidanud pandud saama. Kahju on 150,000 peale arwalud ja miZ weel kurwem, töölised on kõik omad lööristad kaotanud, mis miile kaitse alla autud ei olnud. Raudtee walitsuS on hool! kanda lubanud, et töölised wahe-aeal. kuS töö seisma piab, mitte hädasse ei lange. Peterburgist Wiinakuu 31. pääwa! sai Keiserliku Joonistuse - tooli 50-aastane jubilämn peetud, millest Majestälid Keiser ja Ketsripraua Kõigearmulikult osawõtsiwad.  Kooki eestseisus on Kõigekõrgema armukirju saanud, peale selle on kooli edendamiseks Kõigekõrgema käsu peale 100,000 rubla määratud. Üks teine uhke pidu saab PeterburgiS Talwekmi 8. pääwal peetud, Wene suurtüki wäe 500 aastase seisu - ara mälestuseks. Wiinakuu 17. rmäwa mälestuseks on Keiserliku R ahast  öögi ma ja kunsiu>> 1. klassist, A Griliches, ühe iseäralise medalje walmiSMiiud. Paremal poolel on Keiserlik perekond allkirjaga: Keiserliku perekonna imewäärlrse peastmise mälestuseks Wiinakuu 17. pääwal 1888. Teisel poolel on üks ingel, keS ühe käega Wenemaa põlwile langenud kuju õnnistab, teise käega taewa poole näitab. Ingli jalgade ees ja Wenemaa kuju kõrwas on Keiserlikud ameti-tähed. Selle aasta Wiinakuu 17. pääwal saiwad Keisri Majestätile Raha-Ministri läbi 7 seesugust kuld-medaljet ette pandud. Kunstnik sai oma töö eest St' Auiia-rittretähe 3. klassist. Parist näitusel on tema oma tööde eest juba kuld - metalje saanud. Khkwa Khan. Sade, wötab tulewal aastal suurt Gnropa reisu ette ja saab aaSta hakatusel PeterburgiSse  oodatud. Bnchara Em i r on nõuks wstnud oma poega Peterbnrgis kaSwatada lasta, kes ühe saatekonnaga Näärikuul  oodakud saab. Seespidiste aSjade Ministeriumis peetakse nõuu ühe plaani üle, ärasaadetud -vangide reisu ja ülespidamise parandamiseks. üks suur PrantsnS m aa teraSsul - ged e - >v a br i k tahab 499,999 frankiga Wenemaa lääne-pooliStes kubermangudes üht seesugust wabrikut asutada. Seespidiste asjade Minislerinmis seisab hoolekandmine  iv a e s t e eest maa ja limuttogudustes,  nõuupidamise all. Wene riikiS on 300.000 kerjajat, meeste- ja naeSterahwast kokku, lnetud. Walitsuse- ja era-setlsifl. keS waeSle eest hoolt kamiawad, on 641, waestemajast 1515 Mai- ja linnawalitsuSte poolest antakse ilma helduse-asntusteta aastas 566,966 rubla waeSle ülespidamiseks wälja. Peterburis peetakse A v - thekrete-k o n g r e s s i. Ette pandud aruande järel oliwad aastal 1887 Wene riikis 2616 aptheki, kust rohwsi müüdi, üks apthek iga 42,223 hinge peale, kuna neid kümme aastat '.varemini ainult 1621 ehk üks iga 49,350 hinge prale oli. Apthekide hulk oli kümne aasta sees 61 protsenti kaSwanud. Kõige rohkem apthe-4st  rahwahnlga kohta oli Weikseli maakondas sa Vallimaa  kubermangudes, üks apthek 17.099 hinge peale; Wenemaa seespidistes kubermangudes, kus Semstwod meel ei ole, üks apthek iga 27,999 hinge peate; kus Semstwod su, üks iga 55,999 hinge peale, Doni Kasakate  maakondaS üks 64,999 hinge peale. Kaukastas on üks apthek 54 999, Siberis üks 124,999 hinge peale; KMAsia kubermangudes üks 499,099 hinge peale. Pealinnades  sa kubermaugu-linuadeS lueti 514, teistes linnades  su külades 2192 aptheki. AaStal 1887 oliwad 4165 inimest kui aplhekred, 2269 kui nende abilised ehk õppijad ametis; estmeSte hulk oli wiimaKll aastate sees 263 kahanenud, mõlemite wiimaste hulk wkku 159 kaswanud.  Aastal 1887 watmiskati neis apthekides