6000 maja wee all; peale 10.000 snimesi on ilma peawarjnta.  Vabrikud on oma töö seisma jätnud ja 12 000 töölist on ilma leiwata. H a yt i mässamine on lämmatatud, aga tagajärel on weel palju pahandust tulnud. Jakmeli. Jeremie ja Miragoane  linnades hettstwad ennast mässajad Märikuu 2. pääwal hea kaubaga walitsufe sõeawäe alla. Siiski  on Präsident pärast seda 56 kodanikku ilma kohtuta  hukata laskmid?ja 300 inimest, kes JakmeliS wõeraste Konsulite juureS abi otsisiwad, kõigest õigustest lahti tun. niStanud. Kindral Manigat ähwardab Konfulitide magasi tormiga ära wstta. kui Kurjategijaid" wälja et anta. Põgenikud otsiwad Inglismaa Konsuli juures peidupaika, aga ka seal on hirm suur, sest sadamas ei ole üht ainust wverast laewa, kes aidata wõikS. Mirogoanest oliwad naeSlerahwad metsedesse põgenenud, kuS neid kui metsloomi taga aeti, waewati ja maha lasti. Õiendus. Teiste weikemate trükiwigade keskiS, on meie Nr. S seeS üks õige inetu seisma jäänud. Seal seisab  esimese lehekülje peal .Rezvoduction', kus .Neproduction'  seisma peaks. Tarwiline kuulu tus. ArStt käsu peal pean mina sel korral oma waimlikku tööd nii palju piirama, kui mähe wõimalik on. Sellepärast palun .Juhtkirjade' ilmumisega weel kannatada. W. F. Eichhorn. Mall. Sõb." toimetaja. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! järel. I. Kui häda kõige suurem, siis abi kõige lähem. Puusepp Lamprecht oli tööluas ja höõweldas. See oli Pähapääwa homikul; tema sell ja kaks õpipoissi oliwad Pähapääwa oma kasuks tarwitauud ja tuasi walja läinud. Lamprecht oli üksi tööl ja ei arwanud Pähapääwa pühitseda  wöima, sest töö rõhus ja mure naese ja lapse parast rõhus omalt poolelt. Kibe häda sundis teda ueuda Pühapäawal tööle; tema oli äks neist õnnetumatest, kes maailmas äkst aga muret ja waewa tunda saamad, aga siiski oli tema rahul; mured ja haigus oliwad juba ammu tema julguse ära wõtnud. Tema oli nagu töö mashinaks saanud, mis homikust õhtuni korrapärast käis. . Tema selg oli murest kääru >a tema pea halliks läinud  ehk tema ka küll wast wttskümmend aaStat mana oli; sägawad kortsud seistwad temal kulmu peal. Tema naeue aStuS tuppa. ,KaS Sina mitte puhata ei taha?" küsis naene. Lamprecht jättis töö seisma ja waatas õrnalt oma abikaasa otsa. Mitu aastat oliwad nemad muret ja kurwastust  truuwiSte üksteisega kannud ja juba mõnigi kord olekS meister üksi ära wäfinud, kui abikaasa oma nöuuga tema körwas seisnud ei oleks. Meel mitte," wastas tema, Mina tead, see töö peab homseks walmis olema, nii olen mina lubanud ja pean ka oma sõna pidama." ,Kui aga Sinu töö ka nii pea wälja maksetud saaks," ütleS naene wahele. Lamprecht jäi wait. ta tundis et naesel õigus oli. ,Mina loodan, et seda tööd kohe wälja maksetakse," ütles tema wiimaks. Minul on hädaSte raha tarwis, Heinrih tahab uusi riideid ja Sina ja Liina ka." »Ara räägi minust minul ei ole midagi waja," ütles naeue. »Aga kuidas jääb Katsentaaliga? Tema on juba mitu korda siin käinud ja maksu nõudnud; heile tuli tema minu wasta ja ütles, et tema enam kannatada et wõt." Lampreht kohkus, seda nime kuuldes. See meeS oli kui needus tema maja peale pandud, millest enam lahti saada ei olnud. Katsentaal oli üks puukaupleja Juut Mõne aasta eest oli see kaupleja temale esimest kord puid toonud ja kaunis odawa hinnaga müünud. Peale selle jäi puusepp haigeks ja ei jõudnud Juudi wölga ära maksa. Pärast oli Juut temale weel puid toonud, nüüd aga kahekordse  hinna wõtnud, et Lampreht tema wõlgntk oli. Küll oli puusepp sagedast ööd läbi tööd teinud, aga wõlast lahti ei saanud tema fiiSki. Miis wõib ta teha, mis ta juba mõnda aaStat ähwardanud  on; maksa ei jõua mina sel korral mitte!" hüüdis puusepp. Mina olen teda südamest palunud ometi nii kaua kannatada, kui Heinrih koolist lahti saab. Mina olen püüdnud ka tööd teha Jumal minul tunnistuseks, et mina tegin mis wõifin, aga nüüd sunnib Katsentaal mind kerjakeppi kätte wõtma. Oh sa halastamata inimene!" »Willem, ära räägi mitte nenda l" hüüdis naene kohkudes,  mehele kätt õla peale pannes. Tema teadis küll, et Katsentaal tema mehe kõige suurem wäljakurnaja oli, fliSki ei wõinud tema uskuda, et see omaS kumamises nii kaugele läheks. Mema ei lähe nii kaugele, kui Sina kardad," rääkis naene waigistates edasi, ,ja ootame, küll edaspidi asi paraneb.  Heinrih on Sinul wiimaste aastate seeS ta wäga palju kulutanud, see oli muidugi Sinule liiga, et teda ehituse-kunsti õppima minna lasksid, sest need kulud käiwad üle Sinu jõuu. Oleks tema mõningast muud ametit õppinud,  stiS oleks tema nüüd juba ammu enese oma leiwa teenija, kuna Sina nüüd tema pärast, kes teab kui kaua, weel kulutama pead. Sina julgesid omale liig suurt aSja ette wvtta." Lampreht wäänaS pead. -- , Johanna, wäga atwaske oled Sina mind kuulnud kaebama/ ütles tema. Mina olen, mida minule saatus peale pannud, seia maale kannatlikult  ära kannud. Ometigi ei tunneks mina omast elust enam midagi magu, kui oma poega mitte ei olekS wõinud edasi õppida lasta. Panen mina kord silmad kinni, siis ei jää temale ometigi muud midagi kui see, mida tema omale koolis kogunud on. Wõi on see liig palju, kui isa seda eesmärki, mille järel tema ise südamest on igatsenud, oma poega näeb kätte saanud olema? Waata, kui mina noor olin, siis püüdsin mina kõigest hingest selle ameti ligemale jõuda, mida Heinrth nüüd omale walinud on. Minul puudus abi, sest minu wanemad suriwad wara ja mina sain üksi elu sisse tõugatud, pidin ise oma eest muretsema  ja oma nooruse kõige armsamad lootused hauda kandma. Seal wõtfin mina nöuuks, kord oma pojale kõiki ohwerdada, et tema nii kaugele jõuaks, kuhu mina ei jõudnud. Ja kui rõõmus olin mina leides, et Heinrihil needsamad püüdmised oliwad, kui kord minul. Sina ei wõi ühe mehe mõttekonda mitte tunda. Mina ei armaSta Sind ega Liinat mitte wähem kui meie poega, aga ometi on tema minule mõnes aSjas lähem ja mul näitab, nagu oleks minu oma noorus temas minule tagasi tulnud. Kui minu käsi sagedaste töö juures tüdida tahab, siis annab see mõtte minule uut jõudu : Tee tööd tema ja selle ameti pärast, mida tema omale walinud on. Mina tean küll, et Sina ja Liina paremat elukorda igatsete, kui nüüd on!" ,Ei, ei!" hüüdis naenF wahele. Minul ei ole midagi  waja, ja kui Liina nii õnnelikuks saab kui mina, siis wõib tema Jumalat tänada." (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 12. Februaril teeb pastor Grohmann ««ae lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor AsSmuth. 15. Februaril kellu 5 peab pastor Grohmann piibeltundi.. PaStor Groomann hakkab 13. Februril leeri õpetust EeSti keele poeglastega, pastor AsSmuth hakkab 20. Februaril tütarlastega leeriõpetust. Kaarte kiriku õpetaja wõtab 12. Küünla k. p lauarahwast wasta. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kelln 9—12, pihti laupääw kellu 1. Mha-wannu-kirikus teeb pastor Bergwitz 12. Februaril jutlust ja wõtab lauarahwast. Selle Nr. on Tallinna uulitsate asutamise ja korralpidamise  seadus linnas olewa lugejatele juure lisatud. Alguspäralisel Siugerömblusmshiual saiwad suureS maailma-wäljanäituseS Amsterdami linnas Kõige eftmest za kõrgemat hinda, auu-tunnistns. kõrgema auu-hinna ,ägamisega awaldatud. G. Neidliuaer, Tallinnas, Pitka uulitsas Nr. Z7!188. Narwas/ Burg uulitsas, Nernsti maMs. Nakweres, Pitka-uulitfas Nr. 111. Tallinna linna ameti poolest saab seeläbi teada. antud, et Unna wolikogudnsest  lubatud kui ka uuS Seadus sindu-asjade iile Tulliunus, söidu-hind Hallinna drosijka-woorimeesteie, ttnulutud Eestimaa Kubcrmangu-Zeitungis Nr. 74 s. a.), Lindforsi pärijate juures Saksa-. Wene- ja Eestikeeles trükkrtud ja saada on. Seadus maksab 30 kop. ja sõidu hind 10 kop Tallinnas, linna<amct, 22. Augustil 1833. Linnapea eest: B. Baron Maydell. Nr Iõ?7 Linna sekretär: Õ. Äeneeke, Lindfors i pärijate juures on wälia tulnud ja saada: õpetlikud EeskiriNtl Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. pidajatele j. n. t, on Aammeralhowi poolest mis Peeterburist antud eel, kirja järel üksinda prukida tohib, odawalt Palzowi juurest Promenadi äärest Rotermanni waStast saada. . Teadaandmised. 5«Ui Jakinna sinnct-ctmeti poolt saab seeläbi teadaantud, et tänawuse aabtase 1. loosimise läbi 1882 kustutud järgmised obligatsionid ja nimelt saes rublsjtd: NNr. 3, 46, 310, 397, 912, 1030, 1032, 1340, 1461, 1471, 1485, 1527, 1541 1582, 1592, 1630, 1656, 1659, 1717, 1734, wiiesaeascd: NNr. 2004, 2152, 2210, tuhande rublased: NNr. 2344, 2437 Wäljaroojttud on. - . « Hteed Wäljatoosttud oökigatsiomd saawad 10 mal paastukuu p. HaMnnas Scheeki öanki-kontons ümõerwahetud. Lmmpca W. Greisfeilhagcn. Wi>ji»bij> ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamisi meie lehe, Tallinna Sõbra" peale herra K. Z. Karow'i raamatupoed waSta. " Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wõtawav wasta t KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-mõrsaS, koolmeister Liit. Saadgo mõisas: M. GuStavsobn.  Koero: W. DuglaS, Simunas: W. Nor> manu, Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Kül> mander, Äriks: M. Meier. Wendra mvlsas: J. Eglon, Wõrrus: Vielrose proua, WaltaS: M. Rudolffi raamatu-poes, Narmas: M. Põder. WiljandiS: raamatu-kaupleja E. J. Äarow. Kaubahmnad. 9. Küünla kuu p. 1884: Soola tünder 6 rbl. —» kop. Kiwisool, tünder, 19 puda 6 rbl. ko Heringi tünder rbl. Silgu tünder 15 rbl. Kopli heina pund 79 kop. Õle puud kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 19 rbl. Kase puude süld K rbl. 59 kop. Männi puude süld 8 rbl. 25 kop. Kiwisüte puud 18 kop. Kiwitõrwa tünder 19 rbl. Pnutõrwa tünder 11 rbl. Teliskiwi, tuhant, 23 rbl. Lubbi, tünder, 1 kop. Breftlingi tünder 12 rbl.