priötaw hoowinõnnik Tuube ja tagawarawäe ohmilser paron Franz r>. Blunnow (Walka) iwvrcmaicks abilisteks Lüwimaa kubermangu walitsuso  senine asjatoimctaja abiline Arvid v. Haken (Marien burgissc) ja Pcetcrburgi ülikooli kaswandik Eduard Skujencek (Smiltcmssc); tekretÄrikakollcgianõunik  Johann Mcsching: regisiratoriks senine Wnlga sillakohtu kcmtselei-ametnik Victor EM; Wõru maakonda! maakonna peameheks v, Roth; tema ivancmaks 'abiliseks tagawarawäe kapten Aleksander Botschkarew: nooremaks abilisteks senine Wõru sillakohtnniku abiline v. Scimsou- Hinimelsticrna (Waabinasse) ja tagawarawäe ohwitscr  Burchard v. Reder (RäpinaSsc) ; sekretäriks Riia-Pihkwa raudtee rehnungi-ametnik Bernhard Erler ; lauacsimtkudeks senine Wõru sillakohtu tõlk Reinhold Bodneek ja kubermangu-sckrctär Robert Michclson; regisiratoriks sellesama sillakohtu senine kaiitsclei-amctnik Robert Tahl; Pärnu maakonda:  asetäitjaks maakonna peameheks suurtükiwäe  kapten Miaskowsky; ivanemaks abiliseks JuliuS v. Dittmar; nooremateks abilisteks Pärnu fillakohtnniku seniseid abilised paron Gustaw v. Maydell ja Leopold Laakmann; Pärnu linna politsei prislawiks Riia linnapolitsei ülekuulaja priStaN Johann Hollmann; lanaesinikuks Ibll klassi telegrahwist Wladimir TemjanoivSki; registrotoriks  Pärnu sillakohtu archiwar Theodor Uhl; Saaremaale: maakonna peameheks stabrittmeister  paron A. i>. Nolcken; tema mammaks abiliseks senine Saaremaa sillakohtu notar paron Ludwig v. Nolcken; Kuresaare linna politscipriStmsiks  iitulärinõunik paron Pilar v. Pilchau; sekretäriks Kuresaare kroonnmctsaherra abiline Krisioph Fichtenberg; lauamnikkudeks Saaremaa sillakohtu Protokolli kirjutaja JuliuS Schilleri ja Kuresaare magistradi archiwar kubermangu-sckrctär Johann v. Agthc: registratoriks Tartu ülikooli endine ütiõppija Karl Frcy. Tartust. Tartu n> oorimehed on möga ivcidra tiiki ära teinud: nad on nagu üks mees kõik korraga sõitmise seisma jätnud. Terwes linnas ci ole mitte ainust -voorimeest leida. KcS käia tahab, kõmpign jala; kellel rutt, andku jalgadele walu; hobust saada ei olek Mehed on sellepärast sõidu seisma pannud, et nad uue taksiseadusega rahul ci ole. Seadus on aga kubermangu  -valitsusest kinnitatud, ja teda ei ole üleüldse -võimalik muuta. Tartu Saksa leht ütleb, et särane sõidu seiSmajätmine Tartu -voorimeeste rikkusest tunnistust annab. Nad nuriseda kasina sõiduraha üle, aga -võida siisgi teenistust seisma jätta. Neile endile olla see kahjuks, aga hobustele kasuks, sest loomad -võiwad puhata. Tartu ligidal, OttepkäS on paar talumeest kõrtsi ligidalt, terme puuda -vana -vara leidnud. Esimiscl päewal on nemad mann rahast leidnud, aga teise külje pätil, on kolm krooni näha. Uks mccS on 1«- naela (üks jagu sest, mis ta leidnud oli) eest, 18 rubla saanud. Kogemata õnn! . . Otsige -vana -vara! Wnike-Maarjast. Augustikuu 24./LS p. öösel tuli siin hale õnnetus ette. Kange lääne tuul, mis paewa ajal ju pilwi kogus, tõusis õhtul kangeks maruks, mida wihm ja pitkne saatis. Maru lõhkus Room- mõisa heina küüni ära, kuhu Roonu mõisa tallmeister ja kolm poisikest -vihma eest marjule oliwad läinud. Uks poiss sai -välja karata, kuna teisele -välja kargamise juures üks palk päälc lauges ja surma tõi. Kolmas sai magades surma. Tallmeister, kes poisiga kõrwu magas, jäi elusse. Riiast. Kuda kindlalt poolt kuuldub, saada uue Riia-Pihkwa raudtee -valmissaamise termin ikka 1. Nowcmbri pätile kindlaks jäetud, ehk küll sellel milmed takistused ees scisawad. Juba solk kuu lõpuks loodetakse rööbaste panemisega -valmis saada, nii et raudruun takistamata Tartust nii hästi Pihkwasse kui Riiga pääseb. Kas aga raudtee ka l. Noivembril sõidule omatakse, on meel teadmata; see saab alles pärast kuulutatud, kui ehijuS leedeministcrinmi poolt on maStu -võetud. 17. skp. teatab „Risk. Westn." Balti kubermangude koolide kurator, sala nõunik Kupustm ,on praegu Pariisi linnas ja saab säält selle kuu -viimaste päewade sees RiiaS olema. „DceuaS Lapa" tõendab et Läti ajaleht „Tewija", mis kaks aastat seismas oli, 1. Noweinbri  kuust, jälle ilmuma saab, aga suuremas -vormis, kui cuue ja tema redaktor sciob, Kuuramaa prokurööri abi, Tshaksta, olema. Seesama ajaleht kõneleb, et see aaSta on Moskvwi uniwersiteeti lv Lätlast -vastu -võetud. Nüüd on ühtekokku stitil 25 Lätlast, kelle seast 9 juristi, 8 filologi, 7 meditsiin ja I matematiku studenti on. „Rishk. Wcstn." ja „Nowoje Wrcmja" tõendaivad, et Pecterbnrgi kubermangus, nende kohtade sees, mis Balti kubermangude ligi on, on pidali tabelist leitud. Kuuramaait. Wenemaa saadik Berliinis, grahw Schuwalow wiibib sell ajal Kunramaai oma mõisa pääl. 5. skp. pidiwad sääl suured jahipeud hakkama, kellest ka Saksa minister grahw Hcrbert BiZmark ja mitu Peeterburgi kõrgemad ameti mehed pidiwad osa wõtma. Römershoffist. 12. skp. Krahw Herbert Bismark on Berliini tagasi sõitnud. ÜheS temaga on kindral-leitenaut baron Mciendorf, Wilna linna sõitnud ja Londoni ajalehe „Standart'i" kirjutaja, Beddelei Kaukasiasse. Miitawist. Lati ajalehele „Deeuas Lapa", saab teada antud, et minewa laupäewa, 17. skp.. Sandarmid tuliwad nende järele ja ajasiwad neid taga. Linna ülem, keiserlikud prokuröörid ja tolli ametnikud, kõik jooksiwad kokku. Terwe õõ sai asju pakitud. Teisel homikul oliwad nad kõik-linnast kadunud. Tund hiljem oliwad kassakad sääl. Endised ametnikud, kes kuningale truiks jäänud, hakasiwad tema nimel kohe oma endiste ametite paale. Igasse poole saatsiwad nemad rahwale sellest aru. Ja igal pool on rah-oas ennast kokku kogunud, et waenlast maast wälja ajada. ÜkSgi Prantslane ei tohi hingega siit pääseda. Õhtu eel tuliwad nad meie külasse. Mina oma selWastega tulin siia. Salk põgenejaid Prantslasi on siia poole nähtud tulewat. Reid otsime meie." Wana mees istus kooS küttega woodis. ..Seitsme aasta järele! Ometi wiimaks! Need oliwad seitse rasket aastat. Kõikidele! Iseäranis minu waesele lapsele! Oleks tema ometi seda päewa meel näha saanud! Aga wist oli see nii parem. Tema on nüüd rahus. Elada ei wõinud ta ometi mitte enam. )a kas ci oleks ta seda nüüd uuesti soowinud? Aga mina wõin nüüd rahuga surra." Tema waatis taewa poole, palwctades, et tema wihkamine ja käitcmakslinse hinimu waigistatud oli. See oli tema rahu! Ja ta oli üks tubli inimene olnud, kes omal elu ajal kellegi!? üle kohut ei teinud, aga palju üle kohut ja waewa kannatanud! Ka see kõige parem inimene ci ole ingel. Noor talumees tahtis minema hakata. .Näita sina mulle tuld, Regiina!" ütles tema tüdrukule. To süütaS laterni põlema, mis lambi tõrwal laua pääl seisis, ja läks temaga toast wälja. Ta läks poolteed wastu tahtmist. Ehk küll ilusa tugema nooremehe nägu lahkust ja usaldust awaldaS. „Regiina, ainust kolm sõna," ütles noor mees kui nemad õues oliwad. „Mis sa soowid, Ferdinand?" „Sinu isa on wäga haige." „Seda ta on." „Mina kardan. La läheb pea sinu wacse sõsara järele." „Ka mina kardan seda." „Siis oled sina üksi haige lapsega." „LapS saab meel enne isa surema." „Siis ei ole sinul kedagi enam." Tüdruk pidi mägise nutu tagasi hoidma. „Mina ei tahtnud sind mitte kurwastada, Regiina, mina tahtsin sind trööstida." „Sina oled hea, Ferdinand." Noormees wõtiS tüdruku käe oma kätte„Regiina,  kaS tuled sa siis minule?" Latern tüdruku käes mürises. „Ära räägi täna sellest, Ferdinand." ~Just täna. Nii sagele, kui ma enne sinule sellest rääkisin, kostsid sina ikka, et sina omc haigeid omaksid maha jätta ei wõi ja kui mina sind neid kaasa tuua käskisin, iv-Masid sina ikka, et sa oma enese südamega malmis ei olla saanud." „Mina ei ole ka meel tänagi oma südamega  malmis." „Ehk ometi, Regiina. Kui meie üht armast omakeft tema miimsc rahu paika saatnud oleme, siis küsime meie ise enestelt: Kust saan mina omale rahu paika leidma? Mis peab minust saama? Ka sina pead oma üle järele mötlenud olema." „Jah, seda mina ka olen, Ferdinand." „Ia kuidas?" Tüdruk ei suutnud enam pisaraid tagasi hoida. Tema pani latcrni maha ja surus mõlemad käed silmade ette. Noormees pani omad käed õrnalt tüdruku omade pääle. „Noh, Regiina?" Tüdruku pisarad woolasiwad mõlemate kätte wahelt läbi. „Jah, Ferdinand, ma pean südame rindu wõtma ja sulle kõik ütlema." Mina olen järele mötlenud, nõnda kui sa arwasid, ja kõik on selgeks saanud mu sees. Minul ei pea õnne ilmasgi siin maa pääl olema, Ferdinand. Miks? ei tea mina mitte. Aga kõige enne näen wäikest Annat surewat, siis isat ja nende järele pea, õige pea kantakse mind surnu aida, ehk sünnib see ka juba isaga seltsis." „Regiina," ütles noormees, ära kahwatades.  „Mis sugust pahat und oled sina näinud?" „See ei olnud unenägu. See saab kõik nii sündima." „Sce ei saa mitte nõnda sündima, minu kallis tüdruk. Sina oiid ära waewatud. Sina oled seda ka praeguS. See ei ole ka mitte imeks panna. Sa oled wäga palju wiimaStcl päeivadel pidanud läbi tegema! Home tulen mina jälle, ehk oled sina ennast siis wälja puhkanud. Täna jätame asja käsile. Peleta kõik kurwad mõted eemale. Kuni homseni, Regiina.  Jumal trööstigu sind!" Tema rõhus meel korra tema kätt. „Jnmal kinnitagu sind, Regiina!" Tema läks ära, kargas hobuse selga, mis ukse kõrwa kinni seotud oli ja kihutas oma seltsilaste järele küla poole. Regiina waatis kaua aega temale mõttes ja tasakest! nuttes järele. Siis pühkis ta pisarad ära.