Omalt maalt. TMinnast. Rahwaharidus e - Ministri rin gkiri  K u ratoritele selle aasta 18. Jaanikuu pääwast,  on järgmine: kogu eest GymnasinmideS ja ProgymnastnmideS  hoolt kandeS, arwan mina tarwiliseks, nendesse asutustesse ainult lapsi lasta, kes inimeste hoole all seisawad,  kellest arwata wöib, et nemad oma lapsi korraliselt üle waadata ja lastele seda anda wõiwad, mis koolitööde lahkeks tallttamisekS tarwis läheb. Nenda saawad, neid seadmist kindlast tähele pannes, Gymnastumid ja Progymnafiumtd  kutsarite, lakeide, kokkade, pesu, meste, weike/kauplejate  ja teiste seesuguste inimeste laste stsseaStumjsest wabastatud, kelle lapsed, mõnda iseäralise annetega last arwainata, koguni mitte nende kesktst, kelle omad nemad on, ei piaks wälja kistud saama, mis läbi nemad, kuida palju-aastased äranägemised tnnnistawad, oma wanemaid põlgama hakkawad, umbrohule oma eluga ja nukrale meelele  seisuste elukorra wahede wasta juhitud saawad, mis nüüd kord loomuslikud on. Teie Erzellenzi hooleks jättes, Gymnastumide ja Progymnasiumide ülematele selles asjas tormilist juhatust anda, arwan mina omalt poolelt heaks, kui nendes juhatustes teise keSkis nimetatud saaks, et Gymnastumide  ja Progymnasiumide ülemad, kui neile wanemate ja sugulaste poolest palwekirjasi laste üleswotmiseks sisse antakse, kohustatud on, palujate enestega rääkida ja järel kuulata, kuida waranduslikud ja perekondlikud asjad on, kuida lapsed tänine kaswatatud saiwad, nüüd kaswatatud saawad j. n. e. ja siis, kui nende elukorrad mitte tähendatud tarwituste kohatised ei ole laste wastawötmist tingimata keelata ja nende koolide peale tähendada, kus nende lapsed lähemal teel ja nende seisuse kohatisemalt ja laste suuremaks  kasuks wõiwad õpetatud saada. Edaspidi on, kui juba wasta wõetud koolilaste keSkis seesugust piaks leitud saama, kes oma wanemate ehk sugulaste koduse elukorra läbi oma kaasõppijate peale kahjulikult möjuwad, seesugused Gymttasiumideft ja Progymnafiumidest ära saata, seda kaheaastast aega tähele panemata, mis Gymnastumide ja Progymnasiumide põhjustaja 8 34 sees määratud on, niisamati  ka seaduslikkusi karistamise-seadmisi, waid selle peale mõteldes, et GymnasinmideS ja Progymnafiumides, kui koolides, kes astumiseks suurkoolidesse ja kõrgematesse riigi ja koguduste teenistusesse õigust annawad, ainult need inimesed  oma haridust saada tohiwad, kes oma õppimise korralise  käigu korwas häid elukombeid iseäranis üles näitawad  ja kui auusast kaswatud noored inimesed elawad, kelle eest Gymnastumide ja Progymnasiumide ülemad wastatamist  oma peale wõtta wõiwad kõrgemate ülemate ja miS weel tähtsam on, oma enese südame tunnistuse ees. ühe'S sellega palun, et Teie Erzellenz tulewa kooli aasta hakatusel kooliraha körgendamist 40 rubla peale aasta! iga õppija eest GymnastumideS ja Progymnafiumides kohalises paikas ette paueksite, kus weel nii palju ei makseta ja kus kooli asutamise juures kooliraha kõrguse kohta midagi ette kirjutatud ei ole. Üks seesugune kooliraha kõrgendamine on waidlemata tarwis, et need wäljaminemised kooli enese sissetulemtste läbi kaetud saaksiwad, mida ette arwatud nõude täitmiseks ja õppijate ülewaatamise läieldamiseks ja elukombeliku kaswatamise mõjuvuseks, tarwis olema armutakse.  Minul on auu Teie Erzellenzile seda kohaliseks täitmiseks kuulutada." See uus käsk puudub wist mitme külge meie lugejate keskist; meie pidasime sellepärast omaks kohuseks, seda täieste üleS wõtta, et igaühel wöimalik oleks, oma laste elu-plaani selle järel teha ja korraldada. Ikka on see üks wäga tähtjas uus käsk rahwa kohta, Niigiwalitsuse poolest. Selle juures arwame meie, et korralised taluperemehed mitte kutsarite j. n. e. sekka luetud ei saa. Ametlikud sõnumid Eestimaa põldudest ja heinamaadest, Heinakuu 24. pääwast, on järgmised: Rukki leikus oli igal poolel algatud, osalt ka juba lõpetatud  ja laSkis head saaki loota. Suwiwili oli loonud, oli paiguti pilkast põuast kahju saanud ja oli sellepärast ainult paiguti hea. Kartuhwlid öitsefiwad. Hein ei olnud igal poolel weel tehtud, ei olnud kogu poolest mitte täieste, headuse poolest aga wäga hea. Läänemaal oli mitmes paikas metsa ja raba põlemist olnud. Tallinna Pritahtliku T u letõrjujate - seltsi 25aaStane jubiläum, mis selle kuu 2. pääwal awalikult pidi peetud saama, milleks mitmed TulekaSsad  kingitust annud, millest kõik Baltimaa Tuletõrjujateseltsid  saatekondade läbi osa wõtta tahtsiwad ja milleks kohalise Ministri poolest luba antud oli, on fiiSki kohalises paikas wiimaks nii palju takistust leidnud, et pidu-komitee Heinakuu 27. pääwal nöuuks wöttis suuremat jubiläumit pidamata jätta ja ainult aasta-pidu pidada, kuida seda igal aaStat peetud on. Alekfgndri - ? ooli kohta kirjutab , Rishki Westnik":  ,Olewtk" arwab, et ,Walguse" sõnum, mis järel õpetuse-keel Aleksandri-kooliS Wenekeel olema saab, weel kinnitust tarwitada. Meil näitab, et tulema Aleksandri- kooki õpetnse-keele üle mingisugust kahtlust olla ei wõi. Kuida teada, saab see kool seadust mööda asutatud; koikeis seesugustes koolides piab aga, Baltimaa koolide uut seadust mööda, õpetus Wene keeles antud saama." Ehk mälelawad lugejad weel, et meie juba mullu selle peale tähendasime, kui sõnum tuli, et Aleksandri-kool  Linna-koolide korda mööda pidi asutatud saama. Sel aeal waidles „Walgus" ja waidlesiwad teised selle wasta ja Westnik" oli wait. See ei wõinud ka teisiti olla. Niipea kui Aleksandri-kõol ühe pLinna-koolt" nime ja seaduse alla pandud oli, oli ka selle asutuse õpetuse-keel  määratud. Aleksandri - kooli kohta oli niisama wähe iseäralist seadust oodata, kui üht iseäralist politika geografia kooli-raamatud. WMkeel! AeWng" kirjutab selle kohta, et Wenekeel Aleksandri-koolis õpetuse-keeleks pandud ou: ?Üks seesugune otsus piab niisama õigeks kui mõistlikuks nimetatud saama. Oli kord otsuseks tehtud, et Saksake  el keskmistest koolidest häwitada on, siis oleks ülekohus olnud, üht kooli Eesti keelega elusse astuda lasta. Peale selle saab selle kooli kaswandikkudele, kui õpetus igas asjas Wene keeleS antud saab, sisseastumine kõrgematesse  koolidesse ja üks lai põld tegewuseks riigi ksikeis paikades lahti tehtud. Suurem jägu neist Eesti ja Läti w.ulematest, kes Eesti-Läti kirjameeste ,rah>vusliStest unenägudest  < oma iseolemife-himudega eemal seisawad, on Eesti ja Läti koolide wasta ikka tuimad olnud ja on omad lapsed enamist Wene koolidesse saatnud, sest et nemad wäga heaste ära möiststwad, et ilma riigikeeleta mitte läbi ei saa. Selle läbi on ka see aruldane nähtus korraga seletatud,  et need wähesed Eesti ja Läti koolid linnades, wäga waesed koolilastest oliwad, rahwusliste lehtede suurustawatest  seletustest hoolimata, et rahwas rohkem Eesti ja Läti koolist igatseda. See sõnum, et asutatawas Aleksandri-koolis  õpetus riigikeeles antud saab, saab kahtluseta Eesti wgnemaid rõõmustama ja nemad saawad seda sellesama  osawõtmisega teretama, kui mõistlikult mõtlejad Eesti lehe ~Walgus" juhatajad, kes oma südamelikku rõõmu selle otsuse üle Aleksandri-kooli küsimises wälja rääkinud on." Saksakeeli „Tallinna Zeitung" tähendab selle juure: Wene leht nende arutamistega tõeste, kuida arwab, Eesti wanemate südamest rääkinud on, seda tahaksime  esiteks weel küsitamaks jätta." Wene kirikute ehitamise komitee, Wize-Kubernör Wassiljewski, Protohierei Po - pow Tallinnast, Protohierei Tamm Pärnust, preestrid, Tii s i k ja Giljar o n s k i ja kaupmehed Rebrow ja Korablew Tallinnast, on Heinakuu 25. pääwal Tallinnas kokku astunud. Eestimaal saada kaheksa Wene kirkut ehitatud. Uus-Wirtfus, EmastuS, PühalõpeS, Weike-Lähtres, Paadecmas, Oleshinzkis (?) Wälises ja Lihulas. Kas Oleshinzk Wormfi saart piab tähendama wõi kas senna üheksas Wene kirik ehitatakse, sellest ei saa meie aru. Heinakuu 27. pääwa õhtal tahtis Balti raudtee ametnik Konstantin A. ennast mööda trepi käepidemeid maja teise korra pealt alla lasta, kukkus aga läwe ette pae kiwide peale maha, murdis oma wassaku käewarre luu ja sai ka peast nii kangest wigastatud, et hospidalisse pidi wiidud saama. Heinakuu 28. pääwal on Balti raudteel. Ligowo ja Krassnoje-Selo jaamade wahel, üks talumees hobusega ja wankrega rongi alla jäänud, peast wigastatud saanud ja parema jala neli warwast kautanud. Heinakuu 30. pääwal, pärast lõunat kell 5, läks Pärnu maantee ääres Rosenbergi krundi peal üks kuur põlema, kust tuli ka Paesuotsa maja pesuköögi ja Blumwerki  maja talli peale kargas, mis kõik maha põlesiwad. Tuletõrjujate töö läbi saiwad elumajad peastetud. Kust tuli tõusnud, see on teadmata. Teliskoplis on öösel wasta Heinakuu 29. pääwa Titulärrath S. korteri kelder lahti lõhutud ja sealt 19 rubla eest toidn-asju waraStatud. Selsamal öösel lõhuti kaupmees S. kelder lahti ja warastati sealt 45 rubla eest joodawat wiina ja toidu-asju. Ka tua ust on lahti murda katsutud, mis aga korda läinud ei ole. Tuwi-uulitsas majast K 121, on Heinakuu 27. pääwal Roost K. kuld uur ketiga ära warastatud. Suurel turul on Heinakuu 25. pääwal ühe talumehe taskust 10 rubla warastatud. Pärnust anti Tallinna Politseile teada, et seal Heinakuu 25. pääwal üks 2aastane, wassakust  jalast luukaw ja sellepärast kolme rauaga, körw mära, üks töö-wanker ja mitmed hobuse-riistad ära on warastatud. Kuulus hobuse-waras ja endine wang Jüri K. ja tema seltfilane Joosep S. saiwad Retshka ääres ühes Sllepoodis kinni wõetud. Esimese juures leiti ka üks rewolwer.  Endised wangid ja Tallinnast wälja saadetud  kaabakad Aleksander A. ja Jaan W., saiwad Heinakuu  20. pääwal Wene turu ääres ühes wiinapoodis kinni wõetud. Nende juures leiti üks suur kott hobuse-riiStadega.  Kohtu ette toodud, katsuS Aleksander A. aknast wälja karata, mis Äga korda ei läinud. Teisel pääwal tuli taluperenaene Anna S. Habeslist, leidis omad hobuseriistad  selle koti seest ja tundis marga A. A> kui oma endise sulase ära. Heinakuul warastati K. kaubamaja kaurist 700 rubla eest linu. Nüüd on tegijad, wiis meest, kinni wõetud, 70 puuda linu ühe woorimehe juures endisel  linna teliskiwi ahjul leitud ja ka kõietegija A.. kes warastatud linu ja üks mana warguse - peitja Hollandi-uulitsal, kinni pandud. Baltiskist. Wiimasel nädalil ja selle nädali hakatusel  käifiwad üksikud wihma-hood mitu korda igal pääwal üle meie poolsaare. Nurmed hakkawad jälle haljendama ja fuwiwilja hiline külw on palju kasu saanud. Liiwimaalt. ,Baltias Wehstnesis" kirjutab: sõna tõde ,Rahu kosutab, waen kautab", wöib Uus - Schwaneburgis rõõmsa silmaga näha. Õnnelikud on Uus-Schwaneburgilased, et nemad ainult selle wanasõna  esimest jagu oma juures tundma õpiwad. Kes Uus- Schwaneburgit 11 künni 15 aoNa eest tunnud ja nüüd jälle tagasi tulnud on, see otsib asjata suurt metsa ja rabade sisse pea uppunud mõisat. Nüüd on kõik muudetud:  rabad ja metsad on kadunud, mõis on otse kui uueste sündinud ja ennast omas kenaduses ja puhtuses nii kõrgele tõstnud, et Liiwimaal armast paika leitakse, mis selle sarnane oleks. Kadunud metsa asemel seisawad saead uued ja kenad talumajad ja mis kõige rõõmustawam on ka Uus-Schwaneburgilased ise on kui ümber muudetud.  Haridus on neile kui kena pääwa-paiste üles tõusnud. Uus-Schwaneburgi koolisi on isegi walitsus heaks kiitnud. Mõjuvusega kosub ka Uus- Schwaueburgi  lauluselts, kes igal aastal näitemängust annab ja kontsertist piab, mis eest nimelt herra Graffile tänu anda tuleb, kes mitte ainult tarwilisi ruumist ei annud, maid seltsi ka teisel wiisil tuetas. Uus-Schwaneburgi kogudusel on nüüd oma Wastastikune Tulekaitse-selts ja mõisas on üks wäga hea Tuletõrjujate.selts, hea pritsidega ja teiste tarwitustega, mille asutaja, ülespidaja ja esimene liige mõisa pärisherra P. von Transehe on. Jaanipääwal sel aastal oli meil üks pidu, mille sarnast wist maal weel nähtud ei ole, mida pärisherra walmistanud ja mis, kuida kuuldakse, ka edaspidi igal aastal peetud saada. Juba Jaanikuu 23. pääwal oli mõisas üks laste-pidu oma tuntud  mängudega ja kingitustega. Jaanikuu 24. pääwal oli aga Uus-Schwaneburgi mõisale ja wallale üks wõidusõitmise-pidu  korraldatud, auuhindadega pärisherra poolest." Selle pidu üle teeb nimetatud Läri leht fiis aruannet ja ütleb lõppeks: „ Kõige selle Uus-Schwaneburgi ülesõitsemise  põhjus on aga see rahu ja üksmeel, mis kõige koguduse keskis ja koguduse ja mõisaherra wahel walitseb. Südamest soowime meie, et ka edaspidi Uus-Schwaneburgi nurmedel rõõmsad laulud kõlaksiwad, mille wastaköla tunnistaks,  et fiin õnn elab." Meie omalt poolelt piame Läti kirjameestele rõõmsast südamest seda tunnistust ja kiitust andma, et nemad wana-sõua tõdet .Rahu kosutab, waen kautab", juba täieste ära tunnud on. ,T. S." t. Tartust. Malitsuse Teadaandja" sõnumi järel on Rahwahartdufe-Ministri ettepanekut mööda õppijate hulk Tartu, Kasani ja Warshawi Vetrmär-(looma-arsti)koolides Jaanikuu 5. pääwal Keisri Majestäti poolest määratud. Peterburgist. Heinakuu 30. pääwal on Keisri Majestätid,  Keiserlikud Kõrgused Sunrwürstid Georg ja Michael Alekfandrowitsh ja SuurwürSti-praua Ksenia Aleksandrowna pärast lõunat kell 5 Peterhofist Krassnoje-Selosse tulnud ja oma sõitu ümber sõeawäe laagrit ja ülepea kokkutulnud sõeawäe ülewaatamist alganud. Wyborgis on Heinakuu 28. pääwal suur hotel vedere" maha põlenud. Suure waewaga on Wene kasarmid  peastetud, kus, kuida räägitakse, palju püssirohtu sees olla. Suurtes kasarmides ei olla mitte üht ainust pritsi. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist. Würst Bismark on Kisstngenisse reisinud, kuhu ka Austria Minister Graf Kalnoky tulla. Bulgariast. Prinz Ferdinand von Koburg on selle kuu 1. pääwal Tirnowos Sobranje ees oma wannet mandunud  ja kui Bulgaria Würst wMsema hakkanud, Paapst on temale oma õnnistust saatnud. Sultan ei luba teda kinnitada ja on oma saadiku, Riza Bey, Sofiast ära kut« sunud. Londonist, Heinakuu 26. pääwal. Whiteley suured kalewi ja kauba magasid on maha põlenud. Kolm kaupluse-ametnikku  ja kaks tuletõrjujat on surma saanud, umbes 20 on raskemalt ehk kergemalt wigastatud. Kahju on 5,000,000 marka suur. Stockholmist, Heinakuu 31. pääwal. Warholmi kindluses  kargas üks granat lõhki, surmas 19 soldatid ja wigastas  palju teist, ka kolme pealikut.