kllMs. on fM kttMMHääÄal suurt maja, miS ühe wahemüüri waSta ehitatud öliwad/ siSse kukkunud, ja on peale 60 inimest puru alla matnud. Pärast tõusis purust weel tuli wälja. Peastjad oliwad wäsimata tööl, õhtal oliwad juba 52 inimest wälja toodud;  nendest oliwad 4 surmatud, wäga palju haawalud ja wigaStatud. Inglismaalt. Egyptusest tulewad ikka kindlamad sõnumid,  et Mahdi tõeSte surnud on ja et Südant aSjad sellepärast  koguni teise järje peale nihkuwad.? MiS nõuu selles  wõetud saab, seda ei näi weel keegi teadma. Egyptuse  uued laenu-paberid on wälja antud ja ühe pääwaga on foowitud 9 millioni nael ftärlingi kokku tulnud. Nüüd loodetakse, et nende pärimised pea täidetud saamad, keS Aleksandria! lõhkumise juures kahju saiwad.  Afghanistanist  tulnud sõnumite järel seista Emiri sõeawägt nüüd järgmistes paikades: HeratiS ja selle paiga ja Ghoriani wahel 10,000 meest; Sulfagari ligidal 11,000 meest suure suurtüki-wäega; Maimenes 6000 meest; Andkhnkis 8000 meest; KunduS 5000 meest. Suurem jägn teisest sõeawäest seisab Kabulis ja Kandaharis. Km lk u ttast kirjutakse selle kuu 13. pääwal, et Bengaalias jälle kolm raSket maawärisemist olnud, mis patju kahju teinud. Üks küla Nattore ligidal on täitsa maa pinnalt ära kadunud. Wana. rikaS ja ülewäga auustatud Juut, Str Mofes M onte fior e, on selle kuu 16. pääwal ära surnud. Tema on ligi 10 i aaStat manaks saanud ja on omaS pitkaS elu-aegaS oma sugurahwale ja kõige teiste inimestele  omast suurest, warast wäga palju head teinud, koolisi, hospidalid l n. e. ajutanud. Osawõtmine 0n fiiS ka igaS ringkondaS wäga suur. Spaanias ei taha kholera lõppeda, waid on ennast wiimaset aeal ka AlmeriaS, ArkhidonaS, Puertos, Realis Cadiri juures, SalamankaS, Hueskas, Leridas, Segowias ja Valladolis pefitama hakanud. Tttrgimaalt. Türgi walitsus kardab, et asjad Tripolias  Mitte selged ei ole, wist nimelt seda» et Jtaalialased  selle maa peale hammast ihuwad, ja sellepärast peetakse  Konstantinoplis ja TripoliS nõuu, knida ennast kahju eest hoida. Tripolis on Kubernör 20 sugukonna peameest  oma juure kütfynuh Henbe teatust pärinud ja neile nõuu annud ennast sõea wasta walmistada. Peamehed on kinnitanud, et nemad 40,000 meest wälja saata wõiwad. Türgiriigi ja Monteneegro piire-õiendamine kipub jälle kärevUMN tüli tooma/ Mitte ühe paiga üle ei lähe piire-kommisfionide nõuud kokku. Türgi ja Inglismaa walitsused tahawad ühel meelel SudanMaStele kirja et nemad nüüd kuS Mahdi surnud, jälle sõnakuulmisele tagasi põömkfiwad. Jutu leht. Jutustus LW Karjapoisilt. kellefi wiim<kks kiriku-õpetaja sar. Franz Hoffmann'i järel ümberpaunud M. Kõrt». (Järg) Teisel homikul äratas teda juba wara trompeetide põrin üleS, tema wiSkaS ruttu riided selga ja jooksis -'«Ma. - . . Kui la tänawu jõudis, nägi ta palju soldatid reas hobuste seljas; aga noor Offizer, keda ta heila õhtu lossi oli wiinud, puudus weel teiste hulgast. Soldatid oliwad kaunis rahuliknd. Nemad naersid ja naljatasid ühe teisega. Nemad ootasid oma Offizeri. WiimakS tuli Offiizeri teener lossist senna, tema keeraS ennast sthe alama Offizeri poole, kes Leutnandi äraoleku aeal komandu juhatas ja rääkis temaga. Prits kuulis iga sõna, mis teener Offizeriga rääkis. Tema rääkis, et kõik trop peab loSsi minema ja seda poissi kaasa wõtma, kes heila õhtu neile ümber tõlkis. ,Kuers dlsu, kust peame meie aga poissi leidma?" ütleõ alam Offizer kahjetsetes. ,Mina nägin teda heila õhtu korra pimedas." ,Ärge muretsege sellepärast nii palju," ütles Prits ja läkS ligemale. Mina olen see, kes heila õhtu lossis ümber tölkiS ja tulen hea meelega kaasa." ,AH Sina oledki siin, minu noor sõber," wastas alam Müd edasi!" Tema wõttis parema käega Pritsu ümbert kinni, tõStiS teda sadulasse enese ette, traawis fiiS kõige troppiga lossi poole. Hoowi peal sai »pea" kommanderitud. Ühest lossi aknast tuli Leutnant nähtawale ja näitas käega Pritsu poole, et tema üles pidi tulema. Ülewal kamris leidis PritS oma herrat, Oberst Wahtmeistri,  suure mure sees. Prantsuse Offizer oli küll kaunis rahulik, aga tema ümmargune otsa esine ja tema wihast paistwad silmad, tunnistasid, et see rahu üksnes wäljaSpjdine,  oli. ,Seleta selle herrale," rääkis see Pritsule, Varoni peale MMMtd/, et Ma ilma armuta saab surmatud, kui tema- mitte ilma aea wiitmata ei ütle, kuhu ta hobused  saatnud on. Mina pean neid kaasa wiima. Prantsuse  wäel on hVbufi tarwiS, ja kui see kõik heakS läheb, kelle pärast mitte kahtlemist ei ole, siis saab hobuste hind taieste ära maksetud. Seleta seda oma herrale!" Prits ehmatas selle jutu üle ja sai aru, et Prantslane mitte nalja pärast ei rääkinud. Teisiti ei wõi see enam minna. Kui Baron oma elu ei taha kautada, peab ta omad ilusad hobused andma ; pealegi oma isamaa waenlastele,  keda tema südamest wihkaS. See oli kurblik sõnum, ei aitanud muud, kui Prits pidi seda kordama. ,Ei ilmaski," hüüdis wana herra. -Ehk ma Prantsuse-keell  küll palju ei mõista, siiski olen maa aru saanud,  et nad minu hobust tahtwad. Aga mitte üks karw nendest ei pea nemad saama, Nii tõeste, kui mina päris herra von Borne olen. Ütle seda selle mehele! Kümme kord ennem minu elu kui minu hobused!" - Mõtelge, armas herra Oberst Wahtmeister/ AleS Prits noomides. Mina usun tõeste, Offizer ei tee mitte nalja!" Mina olen juba kõik mõelnud!" wastas Oberst Wahtmeister. ,Tema wõib teha, mis ta tahab, aga hobust ei saa tema mitte!" Prits mõtles järele, kas kuidagi wõiks Prantslasi petta. Pea tuli ta ühe mõtte peale ja tema filmist haistis rõõm wälja. ,See teeb mulle kahju, herra Offizer/- Ales Prits sellele, „ herra Oberst Wahtmeister räägib/ wäga kahju —, temal ei ole wõimaiik, Teile hobust anda." ,3a mikspärast mitte?" küsis Offizer. ,Kas sa ei ütelnud temale, et ma teda maha lasen, kui ta järele ei anna?" Maga õige, herra," wastas Prits rahulikult. Mina olen temale kõik rääkinud, aga. tema ei wõi Teile enam hobust anda; sest et nemad, mis mina esite ei teadnud, on lühikese aea eest ära wiidud. Seal on see põhjus!" , Wale! Häbemata wale!" kisendas Prantslane wihaga.  Meie teadused on karwa pealt õiged. Siin peab enam km kuuskümmend hobust olema!" Nemad olid siin igal aeal", waStaS PritS, aga nüüd on nad ära." Mälja mõeldud walel kisendas Offizer südame täiega." Aga maa saan näha kas on wale wõi mitte! Kui ma wiie minutiga teada ei saa, kuhu hobused on saadetud, lasen ma igaüht maha / Selle aea sees kui. Prits wana herrale Prantslase wiimist kõnet ümber tõlkis, astuS Offizer akna juure ja hüüdis, et kümme meest hobuSte seljast maha aStuwad ja laetud püssidega üleõ loSsi tulewad. Ka seda ütlust tõlkis  PritS wana herrale, aga see jäi siiski kartuseta. Memad wõiwad mind küll maha laSta," ütleS tema külma werega. Minu hobustest ei pea nemad, minu tahtmise järele, midagi näha saama!" Selle aea sees tulid soldatid sisse, wõtsid aset, Offizeri  käe näitamise peale, seina ääre wana herra Oberst Wahtmeistri wastu. „ Kui ma tuld komanderin, siis lastakse seda Meest maha. Weel kaks minutit! Ütle seda oma herrale!" ,Jumala pärast herra Oberst Wahtmeister, andke järele!"  paluS Prits. Mana herra rapputaS trotslikult pead, wahttS soldatite  peale za hüüdis walju häälega: LaSke, mõrtsukad!  See on ükS häbi tegu, enam kui miljonid teised, keda teie Saksamaal teinud olete!" Leutnant wahtiS uuri peale, keda ta käeS hoidis. Meel üks Minut!" ütles tema. Soldatid tõstsid omad püssid. Komandu sõnad, tuld anda, lehwitafid juba Offizeri uultel. Seal tormas PritS äkkiSte wahele; wiSkas ennast Õjfizeri jalge ette maha. ,Lepige temaga, herra Offizer!" hüüdis PritS. ,Hobused  on tõeste ära wndud! Aga sälud on weel siin, arwata  kakskümmend tükki, kelle peidupaika mina tean. Kui teie minu herraga ära leppite, tahan ma neid teile juhatada!"  Offizer ei rääkinud surmawa komandu sõna enam mitte. ,Kui wanad on sälud?" küsis tema. , Osalt kolme aastased, mõned aga tahe aastased ". ,On küll weel liig noored: Aga olgu peale I Edast mehed! See pois saab meid wiima. Aga häda sulle/ ütles tema tõsiselt senna juure, ,häda sulle, kui sa mind julged petta/ Mina ei peta teid mitte, mina ütlen tõeSte," waõtaS  Prits. »Aga mina pean teid weel ühe asja pärast paluma/ 3a miS asja pärast?" Teie teate, et ma Teile sälud ära annud olen, aga kui seda minu herra teada saab ; siis saab minul alwaste minema. Sellepärast palun ma teid, wõtke mind kaasa. Tele warju all wõin ma seda julgeste teha!" ,Olgu fiiS nenda!" waStas Offizer. Muidugi mõtlen  mina, saaksid sa meile kasuks olema. 5a nüüd edasi! Kui meie hobufi saame, fiiS ei tule meie enam siia tagasi." Nemad tahtsid minna, aga Oberst Wahtmeister hüüdis pikse samatse häälega, ,pea." MiS sa oied rääkinud, Prits?" küsis tema täiS wiha. ,Sa oled mull ära andjaks saanud!" ,Aksi sellepärast et teie elu tahtsin peasta, austud herra!" wastas Prits. ,Salud pean ma neile andma, aga teiste hobuste pärast wõite mureta olla. Ma olen Prantslastele teadmaks teinud, et Preuslased on neid ära wiinud." , Kurjategija! Äraandjal" kisendas wana mees ilma kannatuseta wälja, ja jooksis kokku pandud rusikatega Pritsu kallale, teda maha lööma, aga Prantslased läksid senna wahele ja keelasid õnnetusi. ,Seal näete ise, herra Offizer!" ütles Prits Leutnandile.  Mana herra on hirmus wihane, ja mina ei wõi enam oma elu peale julge olla, kui mina jälle tema silma ette tuleksin. Sellepärast ärge laske mind mitte tagasi!" ,Ei, ei, ära karda ühtegi," oli wastuseks. .Sinu herra on pahem, kui üks hull hunt! Tule siis! Kergeste wõid sa meie juures oma õnne leida!" , Nemad läksid otse kohe senna poole, kuhu Prits neid juhatanud oli. Üks soldat aitaS Pritsu enese juure, hobuse selga, ja terwe trop sammus sealt ära. Prits pidas tõeste sõna, mis ta Offizerile lubanud oli, ja andis need ilusad Prantslaste kätte, kes nende üle sugugi ei nurisenud. Sälud saiwad üksteise külge kinni seutud, et mitte laiali ei jookseks. Ja nüüd oli sõit Dresdeni linna poole. Prits sõitis Prantslaste kõrwaS, oma armastud looma  selgas, ilma waljasteta, muud kui üks nööri tükk pihus, kelle üle küll Prantslased wähe ei imestanud, ja iseäranis nägi Offizer hea meelega Pritsu enese ligidal. ,Kui sa mitte nii noor ei oleks/ hakkas Offizer wtimaks  Pritsuga rääkima, Ms oleksid wõinud Prantsuse wäe hulka teenima halkata ja mina oleksin sind oma teenriks  wõtnud; nüüd ei jää aga muud nõu üle, kui pead hobuste juure jääma, seniks kui sa suuremaks kaõwad. Niisugust kärmet poissi, kui sina oled, saab pruugitud. ,Tänan wäga herra Leutnant/ wastas Prits. /Mina olen kõigega rahul, kui mind aga mitte oma külasse tagasi ei saadeta; ma jään hea meelega hobuste juure." .Mõlemaid soowisi luban ma taieste täita," waStaS Leutnant. Prits oli selle üle wäga rõõmuS, et ta Prantslaste  warju leidis. Kesk .Augusti , kuus trop Dresdeni linna. Linn oli nenda Prantsuse wägetäis, et raske oli pasfiwat  kohta, sälgude jäukS leida. ,Wäga kahju," ütles selle wäe Oberst Renault, et teie ennemast seia ei jõudnud, enam ei ole ühtegi talli nende jäukS tühja. Wäga ilusad loomad! Praegu ei tea ma, mis peab nendega peale halama?" ,Olge mureta herra Oberst," wõttis PritS .sõna kui Renault wait jäi, .sälgudelle ei ole sugugi talli /arwiS,  nemad ei ole ka seal sees harjunud , nad armastawad lahti ümber joosta. Kui aga kuskil ligidal peaks üks tükkike heinamaad olema, fiis tahan, ma selle eest seista, et nad minu käest kaduma ei saa, seniks kui teie nende eest wõite muretseda." Renault naeris lahkeste. , Heinamaad ei puudu siin mitte, seal on kohe suur Ostra lagendik/ ütles tema. ,Kas hobused sealt mitte ära ei jookse?" ,Minu käest ei jookse ükski, ütles Prits julgeste. ,AH hea küll/ wastas Oberst. »Kas wõib teda uskuda?" küsis see Leutnandilt tasase häälega. ,Tõeste/ wastas Offizer ja jutlustas lähedalt kuida tema Pritsuga tnttawaks oli saanud. ,PoiS on igas asjas wäga heaste teinud ja hobused on temaga harjunud/  ütles tema senna juure. Meil ei jää sell korral muud nõu üle kui peame hobused poist hooleks jätma. Teie olete ühe hea püügi teinud, mis ilma palgata ei pea jääma. Nüüd aga muretsege  kes poissi senna wiib ja poisi ja hobuste üle wahti peab, fiiS tulge peakorteri kus teie edasi kuulete, Jumalaga  !" Oberst läks oma teed, Leutnant muretses ühe alama Offizert, nimega Brissac, kes Pritsu Ostra lagendikule wiis ja seal ülemat wahti pidas. See rääkis Pritsule, et Oberst lubanud temale palka anda, kui ta hea pois on. pHea küll" pomises Prits saksakeele, ,mina aga mõtlen,  et ma ilmaski teda enam näha ei sa/ „Mls sa räägid pois? Mis sa pomised seal?" küsts Brissac. sMina mõtlesin, kas hobuste jäuks ka söödi maad küllalt on ja kas seal ka wet on?" wastas Prits rahulikult.  Mis see sinule puudub, sina wõid ilma Mureta olla/ wastaS Priffac naeratates. »Elbe jõeS on nii palju wet küllalt, et sinu paar warsa ei jõua kuiwakS juua, rohtu