kella waatamas, mis tornist mahakukkunud ja katki käinud. No on aga põrakas küll, mis inimest tõesti Imestama' paneb; tükk, mis. kella kullest ära kustunud, -seisab, aluse najal ja annab juba waadata; kõra lamab kui suur raud palk põigiti aluse põhjas. Kohe teise? päewal panin ma tähele, et Mojkwas rohkem muna joodakse, kui Eesti maal, ehk kull Eesti ajalehed oma maa wiinajoomise üle sagedasti nutulaulu laulawad, Ega see küll ilma põhjuseta ei sünni, aga Moskwas on asi palju hullem. Naljakas oli mul maadata, kuda üks mõistlik  nacne oma joobnud mehele edasijoomise seks päewaks wvimatuks tegi. Ta hakkas keda sõna õiges mõttes uulitsa Pääl koorima.  Esiteks wõttis ta mehe mütsi, mille eest see 2õ. kopkase „käraka" oleks wõinud saadp, oma hoole alla, siis langes pintsak naese saagiks ja naimaks tõmbas ta ka -wacse patuse saapad jalast ära, mis Pääle ta wõidurõõmsa  näoga oma saagi koju wiis. Mina jüngrite ei jäänud muud, kui sitsi särk sedasama seltsi püksid järele; nina maa külles, kahetses ta oma joomist, ehk ta ci kahetsenud mitte, Mis mina tean?. Ka Ümber pöördud koorimist tuleb ette, kus naene purjus on ja mees teda koorib, muidugi  armulikumalt kui naesed seda teemad. See oli, mis mulle kõige päält silma puutus. Ma nimetasin seda maga pääliskaudselt;  ja ootan anastatud toimetuse poolt kirjawastustes juhatust, kuda ma edespidi, kui ma linna paremini tundma õpin, pean tegema. Kas on, nagu ma arwan, tähtsamad  asjad lugejatele tuntud ja igawad, wöin pean ma just nende üle kirjutama? Va. 1. Va- Uotoröurist, Keiserlikkude Majesteetide reis saada Wene lehtede  teotuse järele kaks kuud kestma. Kui Poola maal jahid lõpetatud, saada Kaukasiasse reisima, kus ju kibedasti nende wastuwõtmiseks walinistätakse, nimelt suuremates  linnades. Ka Tfinandalli mõisat, miS hiljuti nende omanduseks sai, tahta nad waatama minna. See koht on ajalooliselt  tähtjas, sest siin sündis kuulsa Tsherkessi würSti.Shamili wiimne wägitöö, kus ta kaks Wene würstmnat nende poegadega  wangi wõttis. Iseäranis saada reisil sõjalised tarwitused tähele pandud. Nimelt saada mägestikus seismas suures Tionelti laagris suured sõjaharjutused ära peetama, millest ka säälsete rahwaste seast asutatud kütiwäe salgad osa wõtawad, kelle tcgewuse üle kindral-kuberuer würst Koirdukow-Korssakow ju palju kiitust on awaldanud, Et tee sinna laagrisse praegu meel wiletsas korras on, siis oldakse praegu agarasti ametis, seda kõlblikuks teha. Üleüldse  püütakse kõigil pool, kuhu Majesteedid  puutuwad, nende wõõrsilkaiku kõigiti lõbustada. Kindral-kuberner waatab walmistusi  iga? pool ise järele, Peterburi linna w a l its us maksab  iga aasta tulekassasse linna hoonete kinnitamise  eest 21,000 rhl. Hooned on 10,500,000 rbl. wäöriuscs kinnitatud, °Neih 45, suurt ja 93 wähemat hoonet. Liuna üleüldine sissetulek on 7,647,745 rbl. rbl., wäljaminek 7,616,395 rbl., üle jääb 28,896 rbl. Jah, suur jalg, suur saabas. Et Wene maa tollimaks sissetoodud rauatööde eest suur on, tahta üks Sheffieldi  wabrik Wene maale üht abiäri asutada, et siis kõiki raua iarwitusi sääl walmistada  wõiks. Selleks olla ettewalmistuscd  ju 'käsil. Äri. juhatajad on aina Inglased. Wälimise ministri v. Gierssi ameti jubileumiks, mis 13. oktobril ära Peetakse, on etlewalmisiused wäga suurel mõõdul käsil. Iseäranis olewat üks suurem  kingitus walmis, mida weel saladuses hoitakse. „Grashdauin" teab ütelda, et ammust  ajast plaanitud üleüldine rahwaluge  mine Wene maal tulewal aastal  kindlalt saada ette wõetama. Ka teatab „Grashdanin" ühest tähtsast  uue seaduse plaanist, mis ligemal ajal riigi nöuukogu läbiwaatamise alla tuleb. Selle järele pidada Wene maa pärimise seaduses meeste- ja naesterahwas üheõigusliseks saama. Lähab see nõuu täide, siis sünnib sellega Wene rahwa  perekondlikus elus suur muudatus, mis Ivahest wähem tähtsa ei ole, kui Wcne rahwa  pärisorjusest wabastaminc aastal 1861. Olgugi, ku! selle mõju. alles aegamööda wõib ilmuda, siisgi saab paljude asjade kohta kohalt teine tuul puhuma, kui uacsterahwäs  ka waranduslises asjas oma jala pääle saab. Kodumaa ajakirjandusest. numbris tähtsaid juhtkirju. Esimeses kõneleb ta kee leharim i s eft, äraseletates kui wäga- > tähtjas ja tormiline töö keele täiendamine ja rikastamine on. Ainult omaks saada, sest üksi siis wõida kirjandus tublisti kosuda, kui keel nii kõrgele on haritud et temas mõtteid täieliselt selges, kenas kujus wõib awaldada. Ka koolitöö jääda kängu, küi tähtsam õpetamise tööriist  keel—puuduline  on. Aga ka ametipidamine ja kõik asjaajamine  nõuda tungiwalt täielikumat keelt. Siis olla ka haritud keele oskajatel wõörastc keelte õppimine ju palju hõlpsam. Jsiäranis aga olla maja keele armastajatel harimist taga nõuda, sest see-olla just keele eluküsimine. Ainult haritud keeltel olla eluwõim. Wiimati  pidada needgi keele haridust edendama, kes selle keele kadumist soowiwad, sest selle läbi saab rahwas enam wõõrastele keeltele ligindatud. Nii pidada kõik mõtlejad inimesed  kceleharimise sõbrad olema ja seda kõigiti toetada püüdma. Siis saab näha, mis wilja see kannab. Järgmises juhtkirja  kutsutakse kõiki" sugmvendi kindlale ühendatud tööle meie rahwa wa im Uw ara kogumiseks, et seda teaduse templisse seisma seadida ja nõnda oma esiwanematele mälestusesammast  ehitada, lahendatud Mul pidada  maakuulajad -wiimseni Eesti saadetama, et wanawara põld wiimseni terani ja kõrreni kokkupandud saaks. See olewat meie isamaalik kohus, sest ainult need wõida lugupidamist loota ja leida, kes oma tublit waimu tublis töös on suutnud  näidata. Eesti rahwas olla ju kord südilt isamaa tööd teinud, selle järele aga tulnud seisu ja puhke^aeg. Nüüd aga olla waja Seda ja teist. Aruldane tänu. Noor rikas kaupmees oli Themse jões ujumas. Äkisli juhtus ta weeneelu kohta ja oleks ära uppunud, kui uiitte üks noor soldat teda oma elu hädaohusse  ei oleks. Noormees ei teadnud, kuda oma tänu awaldada, kutrahakotti  meele bääks. Kuid soldat lükkas selle uhkelt tagasi, üteldes et sarnast tegu raha pärast ei tehta. „Aga mu Jumal, kuda ma pean siis Teid tänama I" päris noormees. Soldat õpetas: „Küll sellega korda saame. Teie rääkisite et allcS poismees  olete, wõtke mu õde abikaasaks, päästke selle ettepaneku üle, õppis neiud tundma, ja kosis teda tõesti omaks kaasaks. Seitsme weumaste päew on põllumeestele  tihti birmuiuseks sest et selle päetel'  mil nimetatud räew wihmata jäi, järgmisel  seitsmel nädalal rohkem wihma sadas kui teistel aastatel. Nõnda'p need ilma tähendused on! Mustlaste kuningas. Ära ütle ühti, et Mustlastel ka ajawaimu tundmist ei ole: Kuna kõik teised rahwad oma rahwuse kosumiseks  ja edenemiseks töötada tahawad, ei maga ka Mustlased. Tahawad nad ju omale kuningal saada; keegi Ungria Mustlane,  uhke niinega Georg Raphael on õige tõesti ette wõtnud, oma hulkujat sugurahwast Ausiria-Ungrias kindlale elule korraliku seaduste järele harjutada, et nemad  ka hariduse õnnistusest osa saaksiwad. Ise aga tahab ta nende walitsejaks tõusta, milleks temal enese teadmise järele täieline õigus on, sest la olewat wanade Egiptuse Waraodc järeltulija. Ta on ka tõesti ametlikul  wiisil palwekirja walmistanud ja Ungria  sisimeje ministeriumile sisse saatnud, kus ta palub, et keiserlik ja kuninglik Ma- jesteet niiarmuline oleks jatcda laialipillatud Warao rahwa walitsejaks nimetaks. Ta lubab  siis oma sugurahvast kõigiti auusateks ja õiglasteks inimesteks neid muude haritud truude riigi alamatega tihendada ja nii kõigile  õnne ja tulu tuua. Ise oma kohta lubab ta ikka keisri ja isamaa poole kindlalt  ja truult hoida ja seda tulevikus kõike suurelt Täiendada. All kirjaks on nime körwal  ametiks antud waskseppl Palwe- ei ole veel kuulda. Olu ähwardab kõike ilma ära wõita. Ka kaugel Jda-Asias on Japanlased õlle pääle wäga maiad. Minewal aastal wiidi Japanisse kaks korda rohkem õlut sisse kui aastal enne seda. Ka Japanis ise pruulitakse  õlut suurel hulgal, joojad aga on weel agaramad joomisega, kui teised pruukimisega.  Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Rõõmustama sõnumite sekka, mis wiimsel ajal Wene maa wilja saagi ja müügi kohta kuuldi, tuleb nüüd jälle pahemaid.  Lootus, et Wene maa riigi-majapidamine  tänawu aasta hulga aja tagant õige õnnelik saab, ei näi täide minewat. Wiljahinnad, mis ühewahe mõjuwat tõusu Tõotasiwad, alanewad tallegi. Ka rahaministeriumi ametlik leht räägib sellest kahetsusega. Nimelt on alanemist Jnglisj Saksa ja Hollandi wiljaturgudel tunda. Ühelt poolt on selleks põhjuseks, et wäljamaade  wiljasaak ometi Parem on vliwd, kui esiotsa arwati, teiselt poolt on Wene wilja, mida wiimati suurel hulgal wälja wiima hakati, kehwaks ja kõhnaks arwatud. Küll kestab wäljawedu weclgi edasi, kuid näib ikka takistatud olewat. Edespidi wõib küll jälle tõusu pääle loota, aga see wõib kaua kesta. Wene paberiraha hiud tõuseb küll ühtelugu: kolme kuuga on see enam kui kolmandiku endisest hinnast tõusnud.  Wene-Türgi sõjast saadik ei ole enam kunagi Wene raha nii kõrges hinnas seisnud,  kui praegu, kus ju 100 rubla eest ligi 220 marka maksetakse. Omast kohast teeb aga seegi nähtawus Põllumehele paha: ta saab nüüd wilja eest palju wähem raha, kui madala rahahinna seisu juures oleks saanud. - Tartu õpekonna tütarlaste koolid,  millel enam kui neli klassi on, saada otsekohe kuratori oma walitsuse alla wõctud. Balti maa uute politsei kohtute üle kirjutab keegi „Grashdaninis" pik? kirja,  milles ta wäga kiidab, et ametnikkude walimine nii erapooletult ja sündsalt sündinud,  et kellegil õigust nurisemiseks ei olla. Kohaliku rahwa soowi olewat võimalikult tähele pandud,' ilma et selle juures riigi kasu unustatud oleks. Ainult ametniku osawuse ja tubliduse pääle saanud vaadatud;  kes selle juures mõnda eranõuet cäide saata lootnud, jäänud häbisse. Nii wõida uutelt ametnikkudelt truud kohuse täitmist loota. „Grashdanin" lisab juurde: „Jumalale  tänu." Tartu woor imehed. on vaheajal oma sõitmise jälle üles wõtnud. Kaks Päeva  ei olnud woorimehi saada, kui ka teisel päewal mõni end juba näitas. Kolmandal päewal jäi weel mõni ainuke kodu pahandama,  aga tuli Päewa jooksul ka. teenistusesse.  Nõnda on siis Tartus woorimeeste „streik" õnnelikult mööda ja neljajalgseid on jälle wanal wiisil küllalt saada. Tuttaw kaupmehe Oja mõrtsukas E. K o s s l e r, kys vangist ärakargas, op nüüd jälle kinnivõetud. Politsei oli tema jälgedele saanud kui ta Tartus õeste paari R. juures Peidus oli, kes ju tema ärakargamisest saadik kahtluse all seisivad, tabati teda säält, hoolimata et majarahvas  tema jääl olekut kõvasti salgasiwad. Läbiotsidcs leiti teda sängi alt; kui enam pääsemist ci olnud, püüdis kurjategija omale noaga otsa teha, mida aga teised takistasiwad.  Tst wMi laatsaretti köwa hoiu alla. Keegi passita ümberkäia tüdruk oli politsei pääle vahi alla wikdud, säält ta kargas aga jkolmanda korra päält) aknast  välja uulitsale Sachs'i poodi ette maha. Ta viidi raskesti haawatult kliinikusse, loodetakse aga elama jääwat. Kaks warguse pärast halwas kuulsuses  olewat P oissi, N. Tark. ja P, Johanson  mõisteti raekohtus kuueks kuuks mangi. Awalikuks oli tulnud, et nad tihti lillemüü- > jadena majadesse tungisiwad ja siis kui mahti saiwad, warastanud oliwad. Tallinna hoburaudtee tegewust Pülltawat üleanetult takistada, mille üle „Rev, Zeil" kaebab.  tikuda  rööbaste Pääle ei teha rongile  hästi ruunü, ka wisanud keegi inajasulane  Prügi ja solki rööbastele ja kord wisatud wagoni aknad kiwiga katki. Inetud teod. Reedi Pärastlõunat oli Rataskaewu uulitsas Malmrosi maja keldris tuli lahn Pääsenud, mida küll kohe lämmatati, kuid kahju oli siisgi umbes 2000 rubla suur olnud, mida aga tulekinnitus tasub. Tallinnas sõitsiwad Tartu maantee  hobuse raudteel esimesel päewal lövv inimest. Kolmapäewal tuli sõiduraha 53 rbl. sisse. Tallinna uuel h-oburau dtee l on ka oma waenlased za wastased, need on woorimehed. Need arwawad uut hoburaudteed  eneste leiwa Mahendajaks. Oma jaost on ka õige, et nimelt Kadrintali ja linna wahel woorimeeSte teenistus selle läbi wähemaks on jäänud, aga elu ja liikumine tõusnud. Mõnedgi woorimehed on oma paha meelt õige nähtawale tulla lasknud ja hoburaudtee töldasid sõidul takistanud. Selle eest on neid juba suur hulk kohtu ette panimd ja trahwitud. Uuemad sõnumid. Peterburist. Keiserlikud Majesteedid läksiwad Kaukasiasse reisi pääle, juurwürst troonipärija ja suunwürst Georg kaasas. ' — Wälimise ministeriumi ajaleht kõneleb kiitwalt  Wene smirwürstide sõbralisest wastuwötmisest  Konstantinopolis et selle läbi lahke ja . rahulik olek Wene ja Türgi maa wahel ikka kindlamaks saab ja waslastiku usaldus kosub ja kaswab. Kroonlinnast. 15. sept. oli siin suur tulekahju, mis pääle muu suure kahju 16 inimesele on surma toonud. Tuli lagunes  nii ruttu laiali, et inimesed ära lämmastasiwad  ehk põlesiwad. Mõned kargasiwad  aknatest wälja ja saiwad raskesti wigastatud. Aerlinist. „Riigi teataja" awaldab riiglkautsleri kirja kohtuministrile, milles teatatakse, et ajalehtedes ilmunud keisri Friedrichi päewaraamat maleks arwatakse, M et keisri Willemi poolt kästud on, selle awaldajaid seaduslise wastutamije alla wõtta. Awaldatud kirjades olewat palju asju wöõriti  kujutatud, mis sugugi nii ei mõida olla. Stuttgarlist. Würtemhkrgi kunmgas wõttis oma perekonnaga siia tulnud keiser Willemit raudtee jaamas wastu. Wetgradist. Serbias arwatakse ikka ministrite wahetust tulewat, kuna kuninga paari wahel lepitust loodetakse. Aukarestisi. Keiser Willem arwatakse  oma reisil ka Rumeniasse kuningale Kaarlile külasse minewat. Põhja telegrafi - agenturi telegrammid. l7. sept. „Walitsuse teatada/ kuulutab, et ajalehel „Birsh. Wed." üksiku numbrite müümine ära on keeldud, sest see leht olla tihti oma kirjatükkides rahaministeriumi  tegewuse üle wõõriti teatust  toonud, päälegi sellel näol, kui oleks tema selleks ametlikult wolitatud, mis aga sugugi nõnda ei olewat. Sellele lehele ei olla midagi ministeriumi poolt teatatud ja selle parast saab inimesi hoiatatud, tema' sõnumid uskumast. Konstanzis, 18. sept. Keiser Milleni  tuli eila siia, wõeti suure auuga wastu ja läks edasi Mainausse. Konstanttnopolisl 17. sept.  Sultan  andis Wene suurwürstidele Osmaniordo  auumärki ja suurwürstinnale Jelisawetile  Shewketiordo auumärki. Sultani poolh anti Wene wõöraste auuks suur Pidu, millest ministrid, wõõramaade saadikud ja muud auukaiidjad osa wõtsiwad. Wõörad käisiwad linna waatamas, nimelt kuulsat Sohwia kirikut ja söidawad pea Icrusalcmma  poole edasi. Londonist 17. sept. Päälik Graham  tungis Tibetisse, ajas põgenhaid Tibetlasi  tüki maad taga ja pööras piiri pääle tagasi. Postimees. 1888