29 naela tooreid kartohwlid, kui juureks pandud wedel jahutamas arwamata jääb, wõiwad üheskoos just niisama  palju naela leiba wälja anda, kui üks puud rukki jahu, jee on 58 naela küpse leiba. Et minu pere 9 hinge suur on, ja mull aastas 120 puuda rukki jahu leiwakS tarwiS lähäb, arwafin järele: Kui palju lähäb aastas wähem jahu, kui enne nimetatud wiisil kartohwlid jahudega ühewõrra leiwaks wõtan? Mina saan aasta siis 87 puuda rukki jahudega läbi ja 33 puuda jahude asemele, mis üle jääks, tuleb 87 puuda tooreid kartohwlid wõtta, see on 30 wakka. 33 puuda rukki jahu maksab 49 rubla 50 kop., aga 30 wakka kartohwlid kõigest 22 rbl. 50 kop. Kartohwlid oliwad meie pool rohked ja rukkid wäga kasinad. Siin lõin ma 33 puuda jahude hinna 30 wakka kartohwlite peale, ja iga wakk kartohwlid, mis rukiste eest ära pruugitakse, tuleb 165 kopikat maksma, ilma turule Viimise ja woori rahata. Sest ajast olen ma omas majas ülemal näidetüd wiisil leiba hakanud pruukima ja soowin, kellel see wõimalik ja meele järele on, niisama teha tänawuse kalli rukki jahu jätkuks, ehk ka wõi igal ajal, sest leib on hea, walge ja seisab ligi nädal otsa üsna wärske. Ka seal, kuS tartohwli wakk rubla maksab, nagu fee tänawu aaSta enamiste lugu on, sünnib kartohwel ikka weel kasina rukki jätkuks. G. Sytonn, päriLköha omanik Tahkurannas. Tartust. Tartu Õpetatud Eesti Seltsi president, Professor Leo Meyer on Soome Kirjameeste Seltsi auuliikmeks walitsetud. Peeterburgist. Keisri Aleksandri 11. MleStusekS ehitada tahetawa kiriku heaks lähäwad annete andmised  igal pool rahwa seas ikka elawamaks ja, nagu Peeterburgi ajalehed teatawad, toob rahwa armastus oma Õndsa Peastja auuStusekS nii suurel hulgal andeid, et kirikut suurelt ja hiilgawalt pea wõib üles ehitada. Keiserlik Majesteet on oma Jumalas hingama Lndsa Isa mälestuseks, 7000 rubla Moskwa linna Vaestele ära jagada kinkinud. Mgi Väljamineku Vähenduseks saada praeguste  ametist ära aStuwate ministrite Saburowi, Makowi ja LLweni palka rohkem poolt osa alandatama  ja mitte nõnda nagu enne wiifiks oli ametist lahti saawa ministritele nende endist palka enam iga aaSta järele maksetama. Nõnda seati nüüd herra Saburow aga 6000 rubla palgaga senatoriks, herra Makow ja mürst Liwen kumbki 10,000 rubla palgaga riigi nõuukogu liikmeks, kuna enne ministrite palgad igal ühel 24 künni 26,000 kandsiwad. Politsei ametnikude palgad PeeterburgiS saada aga pool suuremaks  kui enne. Ülem trüki minister, Senator hoowmeister Abasa « oma palme peale hädise terwise pärast omast ametist lahti lastud ja tema järel tulejaks hoowmeister würst Wjasemski nimetatud. Pärast seda kui würst Wjasemski Konstantinoopelis ja Wiinis poliitika saadiku abiline oli olnud, sai ta 1857 zensurikomiteel  presitendiks ja 1873 wõeramaa kirjade presidendiks.  Inglise maal olewa Wene saadiku, würst Lomanowile olla, kuida „ Moskwa Tellegrammi-ajakiri"  teab rääkida, käsku antud, Inglise Valitsuse juures nõuuda, et tutww mässaja L. Hartmann, kes praegu jälle Inglise maal elawat, Wene Valitsuse kätte wälja saaks antud. „ Golos" ütleb kahe wanameelelise töise Wene ajakirjade ,Russ'i" ja „MoSkowski waStu waieldeS nalja toorel aga tõe näitusel: „ Ajakiri  „Russ" on imelik udune oma kaalumata ütlemiSteS.  Kui teda loed, ei saa iialgi aru, mis ta õiete tahab. Lugejale jääb ikka asi kahtlaseks, kas wabameelelisi (liberale) inimesi nagu eksinud lambaid peaks nutetama, ehk kas neid parem surnuks peaks löödama. „MoskowSki Wedomost'i" räägib palju selgemine; tema teeb asja täitsa selgeks, mis Vabameelsustega  tehtama peaks: otsekohe surnuks löödama. " Senni aegne Inglise saadik PeeterburgiS Lord Dufferin on siit päälinnast ära reisinud, oma ametit siin maha pannes ja sedasama uueste Konstantinoopelis  hakates. Teda kiidetakse Wene poliitika meeste poolt Väga, kui meest, kes Wene ja Inglise riigi wahel hoopis sõbralisemat teed oli aitanud tasandada, M lugu endisel ajal olnud. i 2. Aprillil, kirMab wõeti Peeter- XbAgiS kolm poliitika kurjategijat kinni. Üks noor mees nende seast puutus selleläbi kõige esite politsei silma, et tema uulitsal mitmele korrale edasi tagasi sammus, nagu ootaks ta kedagi. Politsei hakkas teda «ahtima. Pärast seda kui ta mitmes kohas linna mööda oli ära käinud, jäi La korraga Tehnoloogiakooli  ette seisma. Siin tuliwad kolm noort meest tema juure. Politsei Võttis kolm neist kinni, üks peasis ära. Kaks kinniwõetud Wnnistasiwad, et nad poliitika mässajate seast olla, aga kolmas ei annud oma nime ega elukorterit teada. Sellepärast pandi teda linna pääwalitsuse toimetuse majasse awalikult kõigile näha, misläbi ka tema nimi ja elukorter üleS anti. Selle järele otsiti nM Wimed majad läbi ja, nagu kuulda, olla politseil peale seda korda läinud 30 mässajate seltslast kinni saada. Üks nende esimeste kinni wõetude seast olla jo mitu korda poliitika kaebduse alune olnud, aga et selget tunnistust tema wasta H saadud, Mi teda igakord  lahti lastama. Sellest Ärsakegyast olla Shelzabow  ja Perowskaja ütelnud, teda olla raskem leida, kui nõela merepõhjast ja see saada politseile rohkem tegemist andma, kui nemad kumbki. Nüüd aga langes lõnga. 5 19 Aprillil oli üks berra nimega Preobra'-shknski  ühe kolleegia-ametniku peale Nikolai-silla ligidal püstoliga lasknud ja teda haawanud. Rahwa suus lagunes seega pea jutt, et laskja wiStist jälle mõni Nihilistlane olla. Lastud ja laskja wiidi mõlemad jala pealt ette, ja järele kuulamise läbi tuli ilmsiks, et kuritegu wiha pärast, mis mõlemate meeste wahel enne olnud, sündinud oli ja et see NihilistlaSte wähematki ei puudu. ) räägiwad ajalehed weel, nemad wiimase öö ära elasiwad omas Vangimajas.  Rüssakow wõttis waimuliku meest, keL teda vaatama tuli, hea meelega waStu, rääkis kaua temaga, pihtis ja wõttis sakramenti. Teda nähti nutwat, ka luges ta palju testamenti. Mihailow wõttis ka õpetaja wastu, rääkis palju temaga, pihtis, aga ei Võtnud sakramenti. Kibaltshitsh laskis küll waimuliku meest enese juure, hakkas aga marSti temaga waldlema ja palus teda wiimaks ära minna. Sheljabow ja Perowskaja  saatsiwad waimuliku mehe tagasi. Wiimse öö oliwad  hukka mõistetud lahus, töised oliwad rahul, Rüssakow aga rahuta. Perowskaja heitis kella 11-ne ajal magama, Kibaltshitsh, Mihailow ja Sheljabow kirjutasiwad sugulastele ja heitsiwad kella 12 ajal magama. Rüssakow ei maganud kõigel ööl. Kõige rahulikumalt oli Kibaltshitsh ja Perowskaja. Hommiku kella 6 ajal ärata di kõik üles, anti neile theed ja pandi neile jäme wangi-riie selga ja sirmita mütsid pähä. Siis wiidi nad hoowi, kus neid timukas Frolow oma sellidega kärude peale aitas ja neid pinkide külge sidus. Kahe käru järele läksiwad 5 tõllas waimulstüd  mehed. Mihailow hüüdis wangihooNe wärawast wälja minekul mitu korda rahwa poole, aga trummide põrin mattis tema hüüdmise ära. Timukas wivi politsei wahi all hukkamise platsile. ühe Moskwa ajakirja teadyStuse järele olla Petrikani linnas mõne päewa eest üks Juut kohalise kohtu alla antud, keS ühe töise Juudi ahjutruubisse dünamiiti olla pannud ja lelle maja ära purustada tahtnud, sest et mõlemad leiwakauplejad oliwad ja kaubas töine esimesele ristiks ees oli kasusaagi poolest. Kurjategija tegu aga oli õnneks nurja läinud ja temale oigel ajal peale saadud, kuna ta juba lõhkuma rohu süütuse-tahti oli süütamas. Kohus mõistis teda K-ekS aastaks jä 8-saks kuuks wangitöösse ja pärast seda aega Siberisse. Jekaterinenburgist. Sealses kubermangus on ühe Kroonu wabriku töömehed oma keSkes järgmist ühist nõuu Võtnud: „ Rahwa-peastja Keisri Aleksandri 11. kurwa surma ja talurahva 20 aastase priiks peasemise  mälestuseks omas külas kõik trallamist ja joomist  maha jätta ja ärakautada ja ühises nõuus paluda, et kõik kõrtsi-joogimajad tulema aasta hakatusest saadik  kinni saaksiwad pandud." Kiewis olla, nagu „GoloS" teab ütelda, hilja üks sala trükimaja üles leitud, kus juures ka kurjategijad,  kes seal tegewusel oliwad, kõik wangi saanud.. Soomemaal kaswab see nõuu ikka kord korralt suuremaks, et sinna Õndsa Keisri Aleksandri 11. kui Soomemaa suure heategija mälestuseks auusammast  üleS ehitada. Wöeralt maalt. Znglisemaalt. Sealt tõi telegrahw 8. Aprillil Beakonsfield surnud on. See surma sõnum ja juhtumine ei ole mitte üksi Inglastele, maid kõige Euroopale ja kõige ilmale tähtjas ja sellepärast räägitakse nüüd küll kiites küll läites selle suure poliitika mehe üle, kelle surma, ehk mees küll mana ja põdur oli, meel siiski ammu ei oodetud. Temaga on Inglise maal sealne wanameeleliSte partei oma eestwedaja ja Wenemaa oma painumata «aStalise kautanud. OmaS tegemistes ja Inglise riigi wälise wäewõimu suurenduses  jääb tema aga ikka tähtjaks ja, mõned ütlewad, suureks  meheks. Omas elutees on ta ka tõeste suurt korda toimetanud, sest tema oli mees, kes mitte sündimise ja seisuse  abil, waid oma terawa mõistuse ja kindlameelse tegewuse  läbi alamast elu-astmest, kui Juudi sugu mees, noorel põlwel kui kirjamees hakates, kord korralt auu ja ametite astmel ülemale tõusis ja wiimaks kolmkümmend kolm aastat ühe wägewa partei, Inglise wanameeleliSte meeste juhataja oli, kes praegu oma osawa päämehe surma läbi nii pääta jäewad, et ei tea, keda tema aseme wäärt arwata wõiksiwad. . PrMtsyseWMlt». Seal walmistatakse kõwaSte mis weel wiimaks wäga raskeks ja igawaks wõib minna, sest Prantslased koguwad enese sõamehi seal Khrumiiri rööwlid karistama,  ühtlasi oma wäge ja wõimust seal põhjendama, aga Khrumiiri rahwas, kes omas palamas põliste metsilises ja iga Euroopa sõdijale raskes ohutawaS maas julged küll on, ei näta palju sõa eest taganeda tahtwat. Nemad seista jault 10 künni 12,000 meest, oma metsade taga laagris ja loodawad, et ka töised sealse maa rahwa harud, keS praegu wäljaSpidi Prantslastele  sõbralikku nägu teemad, nendega ühes wõeraSte wasta saamad panema hakkama. Nende laager olla wäga kindlaste malmis tehtud, heaste mähitud ja kõige pealetungijate wastu julge. Khrumiirid näitawad seal kohal paigal seista ja Prantslasi oodata tahtwat. Seal Skiio saare peal sündinud hirmsau maawarisemisest anname oma lugejatele täna üleüldiselt teadusi, millest ajalehed kõik mSga palju räägiwad. Sealse ilusa wiljaka saare rahwas, keS enamiSte kõik töö armastajad, usinad ja rahulikud inimesed on, läksiwad 3. selle kuu päewal mureta pühapäewale wasta. Taewas oli pilwis, palaw udune õhk seisis saare peal ja wahel armaste nähti pilwedest «algu lõõkifi. Keegi ei pannud sest harilikust asjast rohkem tähele, kui kunagi enne. Korraga peale kella 1 lõuna ajal wabises maa jalge all ja kõikus nagu mere lame kõige kangemal tormil ja tegi silmapilgul suure osa linna puruhunikuks, mis kõik oma alla mattjs. Ühtlasi kostis kõigest linnast südamest läbi lõikav hirmu ja appihüüdmise karjumine.. Esimesel silm»- pilgul oli kõikide meel segane ega ei teatud midagi ette wõtta, sest et iga sammu peal surma oodata mõis, kes weel elus oli. Siis hakkas üleüldine põgenemine,  aga igal pool nähti inimesi maha langema majade alla oma hauda leidwat. Arwata poole tunni pärast wabises uueste maa kõige hirmsama Vägevusega, õnneks aga tõisipidi, nõnda et waremed täitsa töisele poole tagasi kallasiwad ja tuhanded nende alla maetud inimesed, palju ka weel elus, jälle wallali ilmusiwad. Ühe Prantsuse aurulaewa madruksed oliwad esimesed, kes oma wahwa ohwitseride all kõigest hädast hoolimata  linna tungisiwad ja mõndagi peastsiwad, keda weel peasta oli. Ligemale pool osa linna on täieSte waremetes. Nelikümmend Türgi naiSterahwast, keS ühe lossi ümber praegu palweid lugemas kooS oliwad, saiwad ainsa silmapilguga wiimane kui ainus maha langema lossi waremete alla igaweSte maetud. See maa wärisemine ei ole mitte üksi selle saare linnas, waid ka lõunapoolne saare osa olla weel enam stWt jäledast loomuse mässamisest häda ja häwitust näinud kui linn. Arwatakse, et 70,000 sealse inimeste seast 6 künni 7000 surma ja kõigest inimeste arust Vähemalt  neljas osa haawatud ja mõned Vigaseks saanud. KuM töö ja hoole läbi tülid piiride pärast jo peaaegu MMr rahuliku leppimise teel walmis on saanud, tikub Albaanias, kelle sõale walmistamist Türklane senni ajani Kreeklaste wasta ennem toetas kui keelis, nüüd Türgi enese ja tema Albaanlaste wahel söatuli  laialt lõkkema minema, ja Albaanlased on, pärast seda kui Türgi poolt pettuse wiisil mõned nende juhatajatest  Sofias oliwad wägiwaldselt wangi wõetud, sõariiStadega peale hakkanud ja kaks Türgi Väe pataljooni  nende kindlustesse ajanud, ümber piiranud ja neid, et neil nälg seal kätte tuli, wangi sundinud andma. Albaanlased wõtfiwad nende sõariiSLad ära, , aga ei teinud «ängidele mingit muud ülekohut. Kõik tähtjad kohad kõrges Albaanias on nende ühendatud wäe käeS, mille osakonnad Türklasi wangi on wõtnud.  Uuemad sõnumed aga kuulutawad, et ka Türklased  Derwish Pasha juhatuse all, 9. Aprillil, ühe osakonna  Albaanlaste peale täieste wõitu saanud, kuS wiimseid palju olla langenud. Sellega on seal sõamässamisele  aga waewalt otsa loota. Siiski wõiks ehk seda ka sündida, kui Türklane kõige oma jõuga Albaanlastele rahupalumise ja mässamise lõpetuse mõtet jõuab pähä sundida.