mid üles tirjulawad." Mõni tellib ta üheks anütaks njatche, aga näeb juba.ära, et ta sest mingist magu ei tunne ja jättak teise aasta tellimise  järele. Vuamiste tuleb see sest, et -vanemad mehed suuremalt jaolt lugeda ei oSta. sllaamatute lugemisega on juba parem järg, aga siiski oleks soowida, et õpetlikumaid raamatuid ostetakse, aga mitte niisuguseid nagu «Unenägude seletaja" jn selle sarnatseid. Juba ligi paari aasta eest pcmimad mõned ärksamad mehed raha kokku ja asutasiwad Wene-Usu kihelkonna kooli maja juure -väikese raamatu kogu, milles praegu päälc kahe sa'c> wiickämne' raamatu on. Et noored mehed puha päiwiti mujalt aja -viidet ei leia, siis otsiwad  nad seda enamiste kõrtsist, kus wahel purjus pea läbi tüli tõuseb. Armsad noored mehed! Minge mõni kord kõrtsi uksest mööda ja hoidke need kopikad paigal, mis tc'c wõite endale «Saarlase" tellida, mis mitte ivaga kallis pole ja selle poolest iseäranis  tahtjas on, et ta teie oma radadest sõnumid toob; pärast poole, kui teie ajalehe lugemise kasu ära tunnete, wõite ka suuremad lehti tellida. Lõpeks pean ma meel laulu sõnadega hüüdma: Nüüdsel hariduse a'al, Astkem ühe teise na'al: Pöide pojad, edasi! Ärgem jäägem tagasi! Muhust. Koguma küla tulekahju üle on nüüd selgemad teadused tulnud. Jaagu talu hoone,  mis m.s peremees minema aasta uuesti ehitanud  on ilma kõrwaliste hooneteta ära põlenud. Kõik kraam ja loomad on hulga inimeste abil kätte saadud. Tuli arwatcckle toa tagant -väikesest  kambrist hakka nud olewat. Riiast. Ämmvlisteide muutmine tulla, nagu ustama!r poolt kuulda, sell sügisel, kuna rabu kohtute käima bakamist 1887 aasta algusel arwatakse tulemat. Raudtee ehituse poolest on, nii kirjutab Balr. West., nüüd kõik kahtlused kadunud. Eostus jääb iussteuer Götie hooleks, kes reda kroonu tuluga käsile mõtab  Juba on Juudid neisse paikadesse sõitnud, kust tee läbi käib ja ostawad kõiksugu kraami ja kaupa, mida raudtee ehituseks tarwitatakse, odama hinnaga üles, et põrast luure kasuga ära müüa. Keiserlikud kõrguste suurwürst Aleksei  Aleksandrowitsch, Nikolai Nikolajewitsck ja Georg ja Aleksander Mihailowitsch käisuvad  11. näärikuu! würst stiiooeui metsades  j abti pidamas. Würst Lieiven on omad birmed ZEÜ riikki loik oma metsast ära müünud ja rabab enesesele uusi metsloomi,  nagu musti põtra jd) ja muid, asemele  metada. (A. K. l Keiserlikud Kõrgused suurwürst Alckiavd?-, wurwürst Nikolai Nhkolajeiv. ja Georg ja Älckiei Niiüail- sõitsiwad Riiast läbi Ritawa teed. mööda Shagarrisse hcrra RarõMiui juurde jahi piiäle. LibauS on Rooma katoliku kirikus margad kõik süõad asjad ära lõhkunud ja laekad ladti murdnud, aga ci ole mingi leidnud. Tallinnast. Kuberner würst hoMiks: on Keiserliku ukaasi põbjnsel Asu andnu?, et kõik Wallmvalitsuscd Eesti maal peamad riigi-walitsuse ainernikkudega Bcnc keeles LrjaK wabctama, ja et zvaldatel peawad kirjutajad olema, kes Wene keelt osk«Wsd. Üksnes -vaesematele Waldadcle lubsMse meel Eesti keeles ülemate kolnutegs  kirjamabctuses olla. Need roallad, kes « jZus Wene keele mõistjat kirjutajat nõuuiada. on kihclkommkohtme läbi teada MSs. sak'a keelt ci tohita sugugi tarwitsda.  Baltiskist. Kihelkonna õpetaja kt Masing, teda Paltiskisse õpetajaks kutsutud,  ci ivõta seda kutsniuist wasta. 'Hiiumaal on miimasel kahel aastal juba kolm Wene kogudust asutatud, uimelt Pühalepas, kõrgessaares ja Emastus. SigensuliSte arm on „Nishsk. Westnikn" järele Suur puudud on kirikutest. Znmala-teenistust peetakse cnamiste talumajadel.  Tänini on Hiill maal 7 Wene kooli, aga need ei aita meel. Ka koolimajad  on. enamasti talumajades. Ei ole siil ime, kui ruumid kasinaid jääraad. Luteruse usulisi ei wöeta selle põhjusel sugugi  masta. Ülemalt poolt on luba palutud,  cr rohkem koolisid elaõse saaks äratatud.  Pecterburist. „S. Pei. W." järele peetakse nõnu, kudaS meie maal kroonumõisadc  '.valitsemist paremale korrale scndida.  50-aastast sinotit peawad selle aasta küünlakuud Peterburi õpekajad. Selle jubcli-päemal tahetakse iseäranis tähtsal musil pidada. P o o l a m a a l langesüvad hiljuti liigi Mi) inimest politika mässamise pärast kohtu kätte, kelledest 29 pcamkssajat söjakohtu kätte anti. 6 neist saiwad surma, 2 Siberisse ja 21 8 kuni 16 aastaks wangitööle mõistetud. Selle otsuse kinnitamise  juures on Keisri Majesteet kabe kurjategija  surmaotsuse M-aastasek müügitööks ümber muutnud. Wäljamaalt. Pläüe Inglaste saadikute saatsiwad ka teised suure riikide asemikud Kreekamaale ühe ühenduse kirsa teadusega, et suured riigid seda sugugi lubama ei saa, et Kreekamaa  Türklasega sõda hakaks, sest et Kreekamaal selle tarime, mingisugust mõjuma!  õigust ei olla. Inglane olla oma söjalaewade salka Kreeka wctcsse ähwardauud saata, kui Kreeklane  sõjale walmistanlist maha ei jätta. Kreeka  peaminister wastanud, et ta sellest ei hooli. Kreeka lacwaStik olla pitseeritud käsu all merele saadetud. Alles sääl möib laewade ülemjuhataja teada, kuhu minna. Primaattelegrammide teatusc järele pidada  Saloniki lahes seitse Türgi soomus laema iõja tarmis malmis ollnna, kuna Piräueit wälja sõitjatel Kreeklastel kats ioomuslaewa lõ> suurlükkiga ja torpeedo  paali olla Edinburi hertsog olla Matta iaarett õlorsussc kutsunud, et kui lärmis oleks, siis Inglis laewamäe juhata  saks Kreeklaste maotu kakaks. Pealik etariskans olla Ateenast wälja läinud, ct Kreeklaste Türgi raja masias olewaid mäe Mskondasi juhatada. saksamaalt. Preisi sõjamäe maliksus tegi hiljun ühe arulda katse. Ta talmtz proowi teha, kui ruun menda tnliandat solvan: mõib söönuks sööta, et siis soja ajal seda teaks. Berliin on niisugune raudteele!!», kust sõja ajal palju mäge läbi läheb. Et aga sõjamehed ta nuia tabawad, ja e: Berliin söögijaamaks sünnis on, siid tellis sõjamäe walitsus nlinne tuhanda mcbe jausi isiku määratud mnnils malmis, saatis sckssamast  ajaks sõjamäe suure sageda mälja paale ja laskis siin söömaaja möimalik ruttu ära pidada. Küll keetis aurukatel ruttu ja küll millusimad lusikad mõistu, siisti läks 40 minuti! aega enaiu ara kui ette aimati.  Nüüd tahetakse töist katset teha. Sellest  näeme, kui üksluine niiiugunc majapidamine  on. Berliini ..looma ajas" käib mõnel ilusal smvisel päcwnl 50,000 inimest ja igaiiis tabab midagi suhu piõta, tits seda, tviue toist, jn ometi saab üksainus söögimaja nendega malmis. Seda ja teist. „Mis «raksab meile hantide ülespidamine  ?" Mcie ei tohtinud huntidest „Saarlase" ees otsas enam kõneleda, mis wäga pitkale oleks weninud, loodame, et jutt nendest uue koha pääl jälle uus on. Täna tahame oma lugejatele näidata,  kui palju hundid Saaremaal kahju on teinud.  Oma aruande toome Kuresaare Saksakeele Nädala lehe järele, nagu sääl 1884 aastal Nr. 10 ja 12 leida on. Nimetatud Nädala leht küsib? „Mis maksab meil huntide ülespidamine?" ja kõneleb edasi: „Wõerastcle on see imeks panemise  mäürt, et meil meel niipalju hunta on. On see Kuuramaal korda läinud nende sugu ära hukata,  kus Poolamaa oma hundi pesadega tema piiri wastu on, siis wõiksime arwata, et see meie juures ka wõimalik on, kus meie ühe saare pääl, meest ümber piiratud, elame, j. n. e." Kahju mis hundid teinud, on wäga suur. Saaremaa Landrati kohus on hundide kahju üle ühe tänu mäürt aruande kokku seadnud); selle järele on läbistiku iga aasta kohta 508 looma huntidest kistud ara murtud, ning nimelt: AaStal 1881—538, 1882—582 1883—404 1881 1882 1883 Hobusid ... 81 100 84 Wciieid . . . 195 204 138 Pudulojukssid . . 264 278 182. Nrwame meie selle kahju rahaks, nii et hobusedlläbistiku  30 rupla tük maksab, weised 25 rupla, ja puudulojakseid, nagu sead, lambad, läbistiku 5 rupla tük, siis tuleb seda kahju aastade pääle järgmisel musil: 1881 8575 rupla 1882 8490 „ 1883 6875 „ Nõnda maksab meil huntide ülespidamine läbistiku iga aasta 8313 rupla, kolme aasta sees 24,940 rupla (kakskümmend neli tuhat, üheksa neli kümmend rupla.) Seda nimetatud kahju kandivad järgmisel musil:  1. Mõisad. 1881 1882 1883. Hobuste poolest .20 8 3 Weiste poolest .21 12 9 Pudulojukste poolest 33 18 10 2. Talunikud. 1881 1882 1883. Hobuste poolest . 61 92 79 Weiste poolest . 169 192 129 Pudulojukste poolest 221 230 182 Ulewel nimetatud wiisil rahaks arwatud kahju on Mõisale!: Talunikudel' >5Bl 1--2 1883 1881 !882 !883. 13U3 r. 7>es r. 120 r. 7210 r. 87 !0 r. 6573 r. Sellest on näha, et talunikude kahju hunnide ülespidamises palju suurem on kui mõisatel. Nädala  leht ütleb 1882 aasta kahju -selle läbi nii suure olewat, et >ei' keivadcl loomad wara karjamaale  läinud on. iltäituS, kuidas huntid Saaremaal igas kihelkondas  kahju on teinud. 1. Mõisatele: Hoduicd. Weised. VÄu!oju!scd. ISSI-82-53 1881-52—83 15.-1-52- -3 Kaarmas .2 711 7 Karjas . . 3 3 2 2 3 13 Walljalas . 4 2 - 1 2 3 Pühas . . 1 13 1 3 « Kärlas . . 2 3 4 11 3 1 3