Tallinna Sõber 5K 18. Teine aastakäik. Ta llinnas, AL vchckM Mml !BW. KltMllt lttllieht Eesiirahwalt Wlllli ja liunadts. Tuled ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: 1 rubla, pool-aastas l-0 kop. Koju ehk postiga saadetud: gggtgH 1 rubla 40 kop., pool-aaStaS 80 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: HaMunas - Lindsors'i päriatc trükimajas. Reteröurgis: J. tz. Seelandt, O-imuopouua 54. Hartus: W. Just. Reruus: K. Kudewiita. Ztakmeres: L. Watlkp. Raides: A. SeidelSerg. Kapsalus: H. A. KoWerg. Kuresaares: Hi). Lange. Amblas: A. Kr. Raudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastajn redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad Zäiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .4.eor>.) . Awalikud maksud Eestimaal li. Omalt maalt: Tallinnast: Anutähed. Lõune-Liiwimaa ,audtee. - Haige soldat. Prntaht. tulekust, selts. Purula wallalaegas lohutud. . tolli-amet. - Tallinna kaubad. Rahwa-kooli asjust. Kaks kirja „Ristir. P.P. Lehest". - Peterburgist: Keisn-Praua terwis. Uus Koolide-Miinster. - Ülestõusnus„gba  Surmanuhtluse seadus. Uus paberi-rccha. Laewasõidud. Auutähk. Würst Gortshakowi termis. Warfhawist: vr. Kurtstus -j. - Piotrkomift: Õnnetus. Mewist! Waraus. Nowo^Tsherkaskist: Suur kalasaak. Kishuewist: PostiwarguS. Zarizüuist: Tulekahju. Sasslawist: Pärimata pärandus. Lodzist: Kirikuwargus. Bjelostokist: Tulekahju. Olgopolist: Uputus. Tiflifist: Uputus. Rohutirtsud. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Inglismaalt. Prantsusmaalt. Jtaalmmaalt.  Türglinaalt.  Kirja waStused. Kiriku teadused. Öieudus. Awalikud maksud Eestimaal. LI. Kui Inglismaal ükskord selle üle waieldi, missugused maksud head ja missugused pahad oleksiwad. se on, missugused wähem ja missugused  rohkem maksjaid rnsuksiwad, siis wastas  selle maa kuulus poliitikus ja rahwamajapidamise  tundja Pitt: wanad maksud on head, kõik uued on pahad/ Sellega tahtis tema umbes sedasama tähendada, mida meie ülemal seletada püüdsime; se on, et maksude nueSte seadmine mitte oige ei ole, kui meie selle asja peale üksi palja seadusliku seisupaiga pealt Vaatame. Awaliku matsude uuendamised, nende ümberarwamised ja ümberjäotamised üksikute  maakohtade peale wähmdawad ja lisawad seda koormad, mida iga omanik oma liikumata waraga ühes saanud ja selle oma liikumata wara peale wõtnud on. Kelle maakoha koormad  kergitakse, selle waranduse juure saab hinda lisatud; kelle maakoha koormad lisatakse, selle waranduse hind saab wähendud; ehk selgema sõnaga: uus maksuseadus kõrgendab ühe wara ja wähendab teise wara, selle peale waatmata, et mõlemad seda oma liikumata wara sel olekul omanduseks wõtsiwad, kuida se omanduseks-wötmike  aeal ott. Kolmand emaks aga peab tähelpandud saama, et liikumata wara peal seisawa maksude ja koormate peale üksi paljast seaduslikust seisupaigast  waadata ei wöi. Iga-aegseks ja igakohaliseks  tarwituseks on awalikud maksud ja koormad seatud ja saamad igapooliseks tarwituseks  ja kasuks antud ja kantud. Awalikud tarwitused kasivamad aga maa ja rahwa edenduS  mitte ei pea takistuse stSse jääma, siis peawad  need awalikud tarwitused kõrgema maksude ja rohkema tööde läbi täidetud saama. Sel aeal kui Pilt Inglismaal mõeduwa paiga peal seifis, sel aeal arwati seal kõiki asju nii kindla paiga peale seatud olema, et seal edaspidi midagi  enam nihutada ei oleks. Nihutamata ei ole küll ka seal asjad mitte jäänud, kui neid ka kõigist waest wana paiga peal pidada püüti. Koguni teine asi selle poolest on aga meie kitsamal  ja meie laiemal isamaal olnud. Kui ka aearatas miinuste aegade sees läbi kõigi maailma  kangel kiirul wurises, siis nägime ja kuulsime  meie seda omal maal kõige rohkemast. Edeudusega ühes kaswastwad siis ka awalikud tarwitused ja nende järel wemsimad awalikud maksud, tööd ja koormad. läiwad nüüd ka edaSpidi rahamaksud möisade peale, tööd, wiljad  ja sesugused talumaade peale, ja saiwad talukohad selle kaubaga müüdud, et maksude ja koormate tasumise ja kandmise wiis wanaks jääma pidi, siis oli ikka asja küsida, kas need mõlemad maksud selge raha mõisa pool, tööd ja wiljamaksud talumaa pool ühetasa kaswand oliwad, wõi oli raskus kummagi! poolel ülemäära kõrgemaks kaswauud, kui teisel poolel. Kuida uue aea tarwitused kohtutes rohkemalt õpetud ametnikust pärisiwad, kelle teenistus kõrgema  palgaga tasuda tuli, nenda pärisiwad ka koolid ja teised maa-kulu peal ülespeetud asutused  suuremad kulu ja selle järel saiwad adrarahad  aeg-aealt kõrgemaks tõstetud, kuuni need nüüd juba rohkem kui kahekordse järje peale tõusnud on. Kuida rõhulised ja Lähelepamjad inimesed aga ise teadwad, ei saa kohtud ja koolid mitte mõisa omauikude heaks üksi ülespeetud,  waid kõigi maa ja kõikide sugude ja seisuste heaks ja kasuks. Hakatuses oli küll Domi- ja Rittrekool Tallinnas üksi mõisnikude poegade tarwis asutud, juba wauast aeasi saadik  saiwad aga ka kirikuõpetajate pojad seal sellesama maksu eest, ja natuke kõrgema maksu eest kõik teised seal üleswõetud. Nüüd aga scisawad juba mitu aastad selle kooli uksed igaühele  ühesuguse kooliraha eest lahti, ja igal aeal on seal mehi kaswatud, kes kitsamale ja laiemale isamaale oma auusa ja osawa teenistusega  suurt kasu saatnud ou. Kuida nimetud kõrgem koo! eesotsas mõisnikude seisuse heaks asutud oli, oma töö läbi aga iseenesest kõikidele teistele seisnsetele kasu tõi, nenda saiwad sel aeal. kui ülemal poolel üleüldist rahwa-õpetust nõundma hakati, Semiuaarid asutud, eesotsas ükst talurahwa-seisuse heaks, sest nendes saawad külakoolide õpetajad wäljakoo!itud. Need Seminarid  saawad üksi neist adra-rahadest ülespeetud,  mida mõisaomanikud maksawad, ehk õigem, nende asutamise aeal maksiwad, sest adra-rahade pärast on asi uuendud, kuida meie alamal näha saame. Eesotsas oliwad siis Seminaarid  talurahwa heaks asutud, aga ka nendest  woolas kasu igale poole. Üleüldse ei suuda meie alakasuliste asutuste kohta tunda ega mõista,  kuida need iial ühe üksiku sugu ehk seisuse heaks olla wöiksiwad ehk olla tohiksiwad; kuida meie ka selle oma kalli isamaa pinnal, mille kasuks meie tööd teha püüame, järSkud wahet üksikute sugude ja seisuste kasu ja kahju wahe! teha ei mõista, ega teha ei taha. Ühe isamaa kodanikudest peaks küll ikka maksma, et kui üks liige hädaline on, siis ka teised liiked sellest häda tunnewad. Järskud wahet teha wõib üksi aga wihast kihutud partsi-waim, ja selle waimu sulaseks ei taha meie heita. Aga peale nende alakaliste asutuste on wiimsel aeal adra-raha kulu peale weel teisi õpetuse-paikafi ja helduse-paikafi awitud, kui Riia PolLtehnikumi ja mitmeid muid. Kuida adra-rahad. mida mõisade pealt maakassasse  ja rahamaksud, mida mõisadest kihelkondade  ja kihelkonna kirikute heaks makseti, aeg aealt kõrgemaks tõusiwad, nenda tõusiwad ka need tööd ja need maksud, mis talumaa kanda oliwad. Endiste maanteede kõrwa sigifiwad  uued. wanad saiwad paremini siilutud; uued postijaamad saiwad asutud ja poStimoou kasivas kõrgemaks. Kohtute kõrwa oliwad kohtumehed  tulupojaseisusest seatud ja nendele oli palka maksa. Kihelkonna kohtutesse, saiwad palgatud kirjutajad seatud ja pool nende palgast sai talmogudnste poolest maksetud. Maa-kogukonna  seadus, mis aastal 1866 ilmus, sigitas uusi maksust, kuida igatahes looduslikul kombel kõrgem õigus ka kõrgemad kohust pärib. Sedawiisi  wenisiwad siis ka talumaa koormad, ueuda kui mõisamaa koormad weninud oliwad. Peale selle oliwad aga ka uue aea edeuduste, asutuste ja seadmiste mõnul üksikute mõisade ja maakohtade sissetulemised mitmedwiisi kaswand,  ühel rohkem, teisel wähem kolmandemal ehk koguni wana oleku peale seisma jäänud. Üksikute mõisade ja maakohtade adra - arwud oliwad juba enne puuduslikud olnud, aegade uuendused nihutasiwad wahet nende wahet aga ikka suuremaks. Raudteed tõstsiwad ühe hinda kõrgemaks ja selle läbi waos teise hind iseenesest  alamale. Oleks sellest põhjusest liikumata  kinnipidava tahetud, mida Inglismaal oma! aeal Pitt ükst heaks ja õigeks tunnistas, siis oleks se õigust mööda ikka aga wana maksude  ja wana koormate kohta, nende manas kõrguses möeduda wõiuud, mitte aga ka uute maksude ja koormate ja wanade lisa kohta. Need nöuukogud, kelle seadmise ja hoolekandmise  all awalikud asjad Vallimaal seisawad, hakkasiwad fiiö ka maksu-asjade üle nöuu pidama,  niipea kui üksikute maakohtade maksude ja koormate wahed ikka nähtawamaks saiwad. Liiwimaal tegewad juba aastast 1864 saadik kommissionid selle asja kallal tööd ja Maapääwade  peal saab selle üle nöuu peetud. Palju raha on kulutud, et mõisamaad sedasama wiifi taalre-hinna peale arwatud saaksiwad, kuida talumaa seda juba Rootsi walususe aeast saadik on. Nõuuks on seal esiteks wõetud, seda wahet ka edaspidi kinnipidada, mis awalikude maksude poolest enne mõisamaa ja talumaa wahe! oli. Liiwimaal on se töö ikka weel käsil. Meil ei ole teada, mis põhja peale sea! awalikud maksud  ja koormad seada tahetakse, ega ole ka teada, kui kaugele need kommissionid omas nõnupidamtses jõudnud on, ja kuida selles asjas  seal seletust ja otsust teha tahetakse, mis iseenesest üks neist kõige raskemaist küsimistes!