Tallinna Sõber t/HS V. Kaheksas aastakäik. Tallinna?, ?. Knnnla-knn pääwal IBBK. UltSldne lttitttht Ctsti rihwalt «asl ja linades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor»'i päriate trükimajaS: aastas L rubla, 40 kop.— pool-aa«tae 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas s rabla pool-aa«tas 1 rubla 70 kop. Ftuululused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: Halltunas: Li«dsors'i päriate lrükimajas. AeterSurgis : J. S. Seekandt, o»snopor»a 54. Hartus: Laakmanu. Uakweres - A. Kuhs. Aaiöes - A. Heidelberg. Kapsalus: H. KollSerg. Lihulas: A. Mttner'i voodis. WUjaudts: H. Z. Karow'i raamatupood. Warwas: W. ASder. Wörus. Arana Melrose. Walkas: W. Rudolfi- Kuurefaares: Hh. Lange. Ilaal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport La-Monik-llvp-».) Register: üleüldised politika sõnumid. Omalt maalt: Tallinnast: Nuutäht. Meremeeste-koolid - Raudteekoolid.  Priitahtllkud sõeawäe teenijad. Elu peastmine. Nuum-loomade liha wäljawedainiue. Õnnetus. Pahateud. Zlmad. Saareleht'! mõrtsukad. Wirumaalt: Pastor v. Lemm.  Rakwere  laat Pahateud. Kreiskool muudetud. Kilingi-NSmmest - Rahwaelust. — Wöru maakonnast: Awalik — Puhjast; Ilmad. Leitud hobused. Riiast: Tulepanijate protsessist. Kunramaalt: MereõunetuS. Raudtee õnnetus. Pahateud. Peterburgist: Keisrikojast. Joomamajade seadmisest. Wene maarahwast. Moskwast: Zwau Sergcjcwitsh Aksakow -j. Iseäralised ja uuemad sõnumid. -- Põllutöö ja majapidamine. Mõnda. Kiriku tealus-d. Üleüldised politika sõnumid. Wiimases uumres tähendasime, et lepitus Sultani ja Bulgaria Würsti wahel suurriikide kinnitamist ja mõnda muutmist tarwitab, sest muidu wõiksiwad Bnlgarlased  kergest sunnitud saada, oma suguweudade ja usuwendade  wasta sõdima Wenemaa poolt on siis ka selle kauba wasta räägitud, esiteks sellepärast, et Berlini kongressi  otsust mööda Sultanil mitte õigust ei ole ilma suurriikide lubaka Ida-Rumelia Kindral-Kubernörit ametisse  panna, teiseks sellepärast, et Bulgaria Würstil mitte õigust ei ole oma sõeawäge Sultani käsu alla anda. Selle läbi lmgeksiwad need maad rohkem kui enne Sultani  wõimuse alla ja Bulgarlased, kes Wene waraga ja Weue werega Türklaste wõimuse alt peaStetud on, wõiksiwad  ühel pääwal ka WenelaSte waSta sõdima sunnitud saada. Niipalju kui Wenekeeli lehed arwaw id kuulnud olema, olla kohalises paikaõ nüüd nõuu seda aõja ennemini  San Stefano lepituse järel korraldada ja neid maid Türgi walitsuse alt täieSte wabaStada. Pahandus Würst Aleksandri ja weel rohkem Minister Karawelowi waSta, näib Wene mõjuwateS ringkondades wiimaSte aegade seeS ennemini kaSwanud kui kahanenud olema. Räägitakse, et kakõ Wene meremäe pealikut, keS oma mässamise himude pärast isamaalt põgenema pidiwad, Bulgaria teenistuses ja koguni kahe sealise sõealaewa kommandörid olla. On see nenda, siis ei ole sellest muidugi sõbruse sigimist oodata. Prantsusmaa ja Ztalia walitsus d olla tunnistanud, et neil ühtigi selle kauba waSta ei ole, miS Sultani ja Bulgaria  Würsti wahel tehtud on, kui teised suurriigid sellega lepiwad. Wõeramaa lehtede sõnumite järel saada seda nüüd ka Wenemaa poolt üteldud, mis suuremat lootust selle kaubategemise kinnitamise peale ei anna, sest kui keegi esimene olla ei taha, fiiS jääwad kõik wana paiga peale seisma. Türgi kommjSsärid on leidnud, et kõik need seadmised  head ja tarwilised oliwad, mida Würst Aleksander wahe-aeal Zda-RumeeliaS teinud oli. Ka Rumelia rahwaS on kõigiga wäga rahul ja on seda nüüd ka Sultaniga, kes liikumise hakatusest saadik Rumelia waSta lahke olnud. Bukarestis on Türgi kommissär, Madshid Pasha, nüüd oma eeskirja saanud ja nõuupidamised on algannd. Suurriikide poolest oli teada antud, et lepituse-kommissioml mitte õigust ei ole kuidagi Berlint kongreõsi otsuste külge puutuda, et fiiS ka Bulgaria ja Serbia piiret nihutada ei wõi, et lepitus Bulgaria WürSti ja Sultani wahel selle kommissioni asi ei ole ja suurriigid Bulgariale luba ei anna, Serbia käest sõeakulu tasumist pä ida. Bulgaria poolt kinnitatakse ka, et seal selleks pärimiseks iialgi ei ole nönu olnud. Ka parimad suurriigid, et nendele nõuupidamiste  käigust järges sõnumit autud saab. Selle järel et näi siis palju rohkem lepitusekommissioni nõuupidamiseks  jäätud olema, kui aga sõea lõpetust kuulutada, miS pea wõib tehtud saada, kui mõlemad maad töeSte rahu soowiwad. Nöuupidamiseks ei ole ka palju aega, sest kahe nädali pärast on sõeariistade-rahu aeg möödas ja fiiS peab põline rahu tehtud olema, muidu wõikS uut segadust tulla. SerbiaS saada ka tõeste rahu foowitud, nimelt neis ringkondades, kes Kuningas Milani poole hoiawad. Kahtlusega waatawad need ringkonnad Peterburgi poole, kuS Montenegro Würst nii suure auuga üleSpeetud saab, kuõ kä endine Serbia Metropolil Milan on, keS mitte Kuningas Milani sõber ei ole. Nemad kardawad, et Würst Nikita mitte asjata seal ei ole, waid et tema Karageorgewitshi  sugukonna heaks ja Obranowitshi sugukonna wasta tööd teeb. Tõuseks SerbiaS ükS erakond Kuningas Milani waSta üleS, flis wõikS kergest juhtuda, et Serbia walitfus Montenegro Würsti kätte langeks ja sedawiist Obranowitshi sugukonna käest Karageorgewitshi sugukonna kätte libiseks. Serbia kuningliku erakonna hirm selle eest on nii suur, et kui hiljuti Montenegro Koolide-Ministtr, Pawlowitsh, Ungrumaalt Belgradi kaudu koiu reisis ja Belgradis kaks tundi Wene Saadiku juures oli, teda Politsei läbi wiiwimata üle piire wiia lasti, kui tema Wene Saadiku juurest ära tuli. Greekamaale on ka Inglismaa ja Prantsusmaa walitsused tähendada lasknud, et Greeklastel nende poolest armu, weel wähem tuetuft loota on, kui nemad kergemeeliselt Türklastega sõda peale hakkawad. See ei aita aga ühtigi, seal keStab mõegakõlistamine  ikka edasi. Riigi kassad on tühjad, sõeawäge täieldakse aga ikka peale; meremäe täieldamifeks on 4500 meest sisse kutsutud, hulk pealikuid on kõrgema nime alla tõstetud ja nende asemele alamaS teenistuses astuwad nooremad mehed, keda pealikuteks nimetati. Greekamaa Saadikud wõeraStes riikides kiuuitawad, et Kuningas Georg kindlast oma trooni peal ei seista, kui tema rahwa tahtmist  ei täida ja rahwa tahtmine olla sõda' Ka Türgimaa poolt kogutakse ikka weel sõeawäge. Püssid seisawad ikka weel minnas ja ükski kogemata liigutamine wõib neid paukuma  panna. Saksamaal on PreuSfi walitsuse poolest Preusst Maapääwaie seaduS ette pandud, mis Poolakate möisade ostmiseks riigi idapoolisteS maakondades, 100 millioni marka pärib. Kõik tähed näitawad selle peale, et Maapääw seda raha lubab. Poolakate lehed manitsewad  Poola sugust mõisnikkufi, oma maad mitte ära müia. Kui palju see aga aitab, see on wäga küsitaw. Poolakad ou hooletumad ja kergemeelifed majapidajad, teemad lõpmata  wõlga oma möisade peale ja müüwad fiiS igaühele, keS rohkem pakub. Paavsti poolest on Propst Dinder nüüd ametlikult Posen-Gneseni ErzpiiskopikS kinnitatud. Ka endine jealine Erzptiskop, Kardinal LedochowSki, eS sellest ametist taganeda ei tahtnud, manitseb nüüd, uut Erzpiiskopi alandusega ja auustusega wasta wstta. Riigikohus  Leipzigis on oma otsust endise Daani pealiku, Sarauw'i, ja Saksamaa kirjamehe Röttger'i, wasta kuulutanud. Esimene on 12 aasta peale, teine 10 aaSta peale tuhthoonesfe mõistetud. Daanimaal on Kuningas Riigipääwa-saadikuid koju saatnud ja omalt poolelt Ministeriumile käsku annud riigi sissetulemist ja wäljaminemifi tarwitust mööda korraldada. ,Wabameelised"  erakonnnad ja nende lehed näitawad nukrat meelt. Rahwa keskis olla hoidlaste erakond kasivamas. Rahwas olla ära mõistnud, et wabalaste alaline wastapauemine Riigiwalitsuse waSta, muud teinud ei ole, kui Folkethingi hääletumaks. WaStapanijaid saadab Kuningas koju ja annab fiiS Mimsteriumile õigust, ilma Folkethingita walitseda.  Prantslastel on tüli sõeawäe asjades. Seal saatis Sõea-Minister, Kindral Boulanger, kaks ratsawäe rügementi, kes selleS haisus seistwad, et nende keskiS MonarchistlaSte õhud lehwida, nagu n htluseks teise korterisse. Kindral Schmitz rääkis selle waSta, Sõea- Minister wõttis kommando tema käest ära ja audis ühe teise kätte, keS kõige käredamate wabalaste keskist on. Kõik käre-wabalaSte lehed hõiskawad, rägcmentides on aga paha meel, sest Kindral Schmitz seifis kui kommandör suures auustuses, ja ka tema teenistus on laitmata ja tema osawuS wäga tähtjas olnud. Prinzide wäljaajamise  wasta kirjutawad ka wabalaste lehed ja kinnitawad,  et Prinzid jo wõeral maal palju julgemast ja lahkemast  Wabariigi wastaseid aszu tallitada wõitsiwad. Parlament ei ole siis seda ettepanekut ka mitte wasta wötnud. Töörahwa käratsemist ja töö seismajätmifi on Prantsusmaal ka teistes paikades õige kardetawal kombel ette tulnud. Gt töö seismajätmiSte läbi waesuS, wiletsus ja häda ikka suuremaks kaSwab, seda on iseenesest mõista. Inglismaal on asjad täitsa hukkas. Näärikuu 27. pääwal pidastwad nendanimetatud , töörahwa" hulgad, tõe poolest aga suuremalt jäult hulgused ja laisklejad, üht nendanimetatud ,meetingit" (awalikku rahwa-nõuukogu), kus nõuuks wõetud sai, Riigiwalitsuse käest pärida, et tööta töõrahwale kohe tööd ja leiba peab muretsetud, et nimelt Riigiwalitsuse kulu peale peawad töörahwale majad ehitatud  saama, peale selle pääwapalgad kõrgendatud ja töö aeg pääwas kaheksa tunni peale määratud saama. Pärak seda tormas umbes 10,000 pead suur rahwahulk läbi uulitsate, röõwis kullaseppade ja teiste kauplejate magastd wälja, uimelt aga wiinapoed ja leibakauplused, jõi wiina wälja, wiSkas leiwa uulitsatele ja tühja wiinavudelitega, kaasa wõetud kiividega ja poodidest rööwitud asjadega kõige majade aknad fisse, kust see kole rong karjudes ja lauldes mööda läkS. Politsei lämmatas suure waewaga kurja kära ja wöttis mõned käratsejad kinni; teiste keSkiS on ka nende , esimehed" Bruns jaHyndmann wangis. Teisel pääwal algati kära nueste, mis küll jälle wäljaSpidi lämmatatud  sai, kuna kõnemeestest paisatud tulesädemeid seespidi  nende keskiS immitsewad ja igatahes uued leegid wälja wuhiseda wõiwad. Näärikuu 31. pääwal on mitmeS maakondas suured töörahwa-kärad olnud. Nimelt tormastwad  LeicesteriS halwa rahwa hulgad mitme snka-kudumise  wabriku veale, miS töörahwa töö seiSmajätmise pärast seisawad, loopis kõik aknad puruks ja lõhkus mashinad ära. Politsei sai suure waewaga käratsejatest jägu. Teisel pääwal algastwad kärad uueste. Kohtud ei jõua wähefe Politsei-wõimuga wasta panna, palkab kodanikkust abiks ja on naabrusest sõeawäge kutsunud. ASjad on wäga pahad, laisklejad töölised ja hulkujad on ennast wabrikute lõhkumiseks ühendanud. Kus nemad pärast tööd ja leiba leida tahawad, selle järel need pöörased ei päri. KaS Gladstsne, keS meelikates halwa rahwa Slade peal uueste Ministriks tõusts, nende wasta mõjuwat nõuu wõtta usaldab,  seda ei ole öiete uskuda. Nenda kaswab tüli tülist ja kara kärast, ja häda waesus ja wileksuS käiwad wiiwimata  kannul, uueSte nukrale meelele, tülile ja kärale fiititest kokku kandeS. See on selle järg, mida kõlawa kõnedega rahwale õpetatakse, selle peale tähendamata,  et ainult see waba olla wõib, keS ennast priitahtlikult  seaduse alla heidab ja sündimata oma kohust täidab. Ka liri lased ei ole Gladüone kuulutustega rahul, sest et need segased ja kõikumad ou. Londonis on üks wäga inetu protsess lõpetatud Parlamenti - saadik Crawford oli endise Ministri Dilke ja oma enese abikaasa  wasta abielu-rikknmise kasbtust tõstnud. Dilke on küll kohtute poolest süüst lahti mõistetud, aga paha jutt ei taha waikida. Spanias tõusta rahwa auuStus ja usaldus Kuninga-Praua wasta ikka suuremaks. Kuninga elu-aeal ei ole tema eunast iialgi nähtawalt walitsuse aSjade sisse toppinud, ei ole muud olla tahtnud, kui oma mehe abikaasa. Nüüd on tema aga oma rasket südamewalu  mehise meelega tagasi tõrjunud ja on oma rasket ametit taieste ja osawalt oma peale wötuud. Kõige pealt on tema Kuningakoja majapidamist nii osawalt korraldanud,  et kulud kahanewad, ilma et ametnikkude paikasi wähendati  ja sedawiiist kedagi pahandati. Walitsuse asjad, seespidine ja wäljaSpidine potttika, on temal nii tuttawad.