Sakala .U 19. Wiliandis. 16. Maiku» päewal 1881. tv. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja pöllntöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Kõigekõrgem käskkiri. Poliitika ringwaatus.  Qmalt maalt. Wiliandis: Paar noomituse sõna. Wiliandi maakonnast: Auukingitus. Põltsamaalt: Uus Põllumeeste  Selts. Pärnust: Awaldused J. Kappi kirja kohta; Cestikeelest meie gümnaasiumides. Tartu maakonnast: Otepää uus õpetaja; kontsert. Tallinnast: Tallinna tütarlaste käsitöö kool. Läänemaalt: Äkiline surm. Narmast: Õnnetus. Peeterburgist: Persia ja Türgi saadikud ; üliõpilaste hulk; kurjategija kinni; Juutide tagakiusamine Lõuna- Wenemaal. Kiri Adam Petersonile. Kuulutused. Lisaleht. Kullakene. X. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Rakupill ja torupill. Kirja maswfed. Kõigekõrgem käskkiri. wägewuse wõimuse ja tõsiduse peale uskudes, mis Meie Oma rahwa kasuks kõigesuguse pealetungimiste eest kaitsma ja kinnitama kutsutud oleme. Saagu kõige Meie truu alamate murest ja kurwastusest  haawatud südamed, saagu kõik need, kes isamaad  armastawad ja kes parandatama Jsewalitsuse wõimusele põlwest põlweni sõnawõtlikud on, julgust saama. Selle marju ja kaitsmise all ja lahutamata sidemega selle külge ühendatud olles, on Meie maa jo sagedaste suuri segadusi ära wõitnud ja on kesk raskeist katsumistest ja hädadest läbi wägemusele ja auule jõudnud Jumala peale uskudes, kes Wenemaa käekäiku saadab. Kuna Meie Ennast Oma suure kohussele pühitseme,  kutsume Meie kõiki Oma'truu alamaid, Meid kautamiseks, mis Weneuwadhäbiga kattab usu ja hea eluwiisi kinnitamiseks heaks laSte kaswatamiseks  male ja salaliku meele ärakautamiseks hea seadusekorra ja tõsiduse Me jalale seadmiseks neis seadustes, mis Wene riigile tema Heategija, Meie armastatud Isa, on kinkinud. . , . Antud PeeterburgiS 27. Aprillil tuhatkaheksasaakaheksakümneesimesel  pärast Kristuse sündimist, Meie walitsuse esimesel aastal. AlguSkirjale on Keiserlik Majesteet Oma käega alla kirjutanud: „Aleksander." Jumala armust Kõige Weuerttgi Isevalitseja Poolamaa Kuningas, Soomemaa Suurwürst n. n. e., n. n. e., n. n. e. Anname kõigile Oma truu alamatele teada: Jumala Sraarwamata nõuu ja tahtmine on olnud, Meie armastatud Isa auulist walitsust kannataja-surmaga  lõpetada ja Meile Jsewalitseja püha kohut peale panna. Meie täidame Jumala tahtmist ja riigi troonipärimise  käsku ja seadust, ja selles hirmsas üleüldises kuripMuse ja leinamise ja kõige rahva jäleswse tunniS  «Stsime Mie Oma peale Kõigekõrgema Jumala pale OO seda koormat kindlas usus, et Tema, Kes MMWWHe Võimust nii waewasel raskel ajal Meie M MewatmiStanud, Meid Oma Kõigewägewama WWWga maha ei taha jätta. Meie usume ka kind- WOe, et palavad palved Jumalakartliku rahva poo- W, Wle armaSWS ja sõnavõtmine oma valitseja vakka kõiges ilmas tuttav on, Jumala õnniswst Meie j» Meie eesseisva valitsuse-tegemiste peale maha kutsuma saavad. Meie Jumalas hingav Isa sai Jumalt Oma hooleks ustud rahva õnnistuseks Isevalitseja võimuse, oli kimni surmani Oma hooleks võetud töötusele ja lubamisele truu ja kinnitas surmaga Oma kohusse täitmist. Wähem Oma vägevuse kõvakäSkudega, kui helduse ja tasandusega saatis Ta Oma valitsuse kõige suurema teu korda, see on: talurahva vabastamise päris-orjapõlvest, ja selles töös läks Temal ka korda, maapidajat mõiSniku-sugu asja poole tõmmata, kes heldemeelse Heategija ja auukutsumist ikka sõnavõtmisega  tunnistas. Tema kinnitas riigis kohut ja õigust ja kutsus Oma alamad, keda Ta igaveste ilma vahetegemata vabaks oli teinud, kohaliku iseenese valitsemisele. Tema mälestus olgu õnnistatud igaveste.  W See sala-kuri ja hirmus Weneriigi Ülemawalit- W seja äratapmine kesk truu rahva seas, kes oma elu W Tema eest malmis oli ohverdama, see riivatumate W ja rahva seast välja lükatud kurjategijate tegu on W üks hirmus, teutav, Wenemaal kuulmata tegu ja täi- W tiS kõik meie maad leinamise ja valusa ehmawsega. W Kesk Meie suurt kurvastust käsib Meid Jumala W heal, kindlalt seista valitsuse kohuses, Jumala helde W ettemuretsemise peale kindlaste lootes ja Isevalitsuse DDWWWWWWWWWWMDMMMDMWWWWWWWWWWWWWWIWWWWWWV Politika ringwaatus. Hommikumaa asjad tõmbawad ikka meel meie tähclepaneWst enese peale. Türgiriik  on nagu üks mana «aja, kelle seinad koost ära lagunemas on: toed pannakse küll igale poole ette, siit ja sealt katsutakse teda kohendada, et seisma jääks ja pääwarjuks kõlbaks, aga wiimati tahab mägise käest ära laguneda. Seesugune äkiline lagunemine wõib aga wäga palju paha sünnitada. Sellepärast peawad siis ka Eüroopa suuredriigiv Türgi lagunewat maja nii kaua toetama, künni aegamööda üks sein töise järele maha wõetakse ja terme maja äkitse Eüroopa kaela ei langeks. Juba samasel Wene-Türgi sõa ajal sai sellest «ajast hea jagu eemale kantud ja Türgiriik kaunis pisemaks tehtud. Aga lõunapoolne külg ähwardas meel kokku kangemat ja seda taheti sellepärast aegsaste Kreeka hõlma kanda. Nüüd ütles aga Türklane: Kui teie minu lõunapoolsed seinad nõnda maha laote ja Kreeklase kätte annate, nagu ära määrasite, siis jääb minul see maja külg täitsa lahti, tuul puhub külmatu Kreekamaa poolt sisse ja minu hing jääb wiimaks kinni. Kreeklane omalt poolt ei tahtnud aga jälle järele andä, maid päris kõik kätte, mis suuredriigid Berliinis ära olstdad määranud. Nii hakkasiwad siis Türklane ja Kreeklane Türgi maja lõunapoolse seina kallal nägelema, millest juba peaaegu  sõda pidi tõusma. Seal aga ei wõinud suuredriigid  seda asja enam rahuliste pealt waadata, maid ütlesiwad: Kui nad seal lõunas seda lagunema maja seina nii tormiselt edasi tagasi hakawad kiskuma, siis langeb meile pärast terme maja kõige katusega kaela. See ei lähä praegusel ajal mitte korda. Suuredriigid  tegiwad sellepärast wahe ja Türklasele jääb weel üks jagu lõunapoolisest seinast toeks kätte. uueste määratud piiri läbi Türgirug! muest oma kätte: 125 ruutpenikoormat maad, kus 194,000 meeste hinge peal elawad, ehk naisterahwaga kokku 388,000 hinge. Neist on 48,000 Muhamedi usku ja 140,000 risti usku. Suurem jagu rahwast on Kreeklased, umbes 114,000, ja 12,000 on Wallahhid. Berliini kongressi määramise järele pidi Kreeklane 365 ruutpenikoormat enesele saama. Kreekamaa on seda uut pakkumist küll waSta lubanud wõtta, aga siiski ei ole teada, kas kõik heaga otsa lõpeb. Kui Türklane nägi, et Kreeklane ruttu walmiS oli, ennast suurteriikide tahtmise alla heitma,., seal ej lAösmiL ta hakkab tingimisi Kreeklasele ette panema, mis see ilmaski wasta ei wõi wõtta. Nii pärib Türklane nüüd Kreeklase käest, et see ühe jau Türgi riigiwõlast oma peale peab wõtma, Kroonu mõisade eest, mis uue piiri sees nende hinna Türklasele wälja maksma .. ja peale selle maha tegema, et ta wähemalt 30 aastat  mingisugust tüli Türklasega ei tee, mingisuguse riigiga ennast ei ühenda, kes Türklasega sõda peaks pidama ja ka mitte sõariistu ega mehi seesuguste Türgi kubermangudele ei anna, kes mässamist teemad, n. n. e. Seesugust tingimisi ei saa küll Kreeklane ilmaski wasta wõtma ja sellepärast on jälle täitsa kahe wahel, kuidas see Kreeka-Türgi tüli wiimakS lõpeb. Sinna juure tuleb weel, et Kreeka rahwaS ütlemata wihased selle üle on, et Kreeka walitsuS kitsama  piiride pakkumist wasta on wõtnud ja ennema mitte asja seletamist sõa alla ei annud. Selle maajaus,  mis nüüd weel Türgimaa külge peab jääma, on suurem jagu rahwast ka Kreeklased, ning suuredriigid  ei lausu omas ettepanemises sõnagi sellest, kuidas  nende Kreeklaste käsi edespidi peab käima. Sellepärast  kirjutawad nüüd Kreeka ajalehed käredaste praeguse  Kreeka ministeeriumi wasta ja nimetawad seda tegu, et uut piiri wasta on lubatud wõtta, isamaa äraandmiseks. Kreeka sõaminister, kes sõa poolt oli, wõttis ennast kohe ametist lahti. Kreekarahwa ainus nõudmine on aga sõda, ning nad tahawad ennema lahingutes kautada, kui heaga omi wendi Türgi alla jätta. Sellepärast ei ole praegu weel sugugi teada, kuidas need tülid wiimaks lõpewad. Wahe-ajal on aga Kreeklaste lugu TürLjAao-l õige waene. Türgi Valitsus on kuulsa rööwlite pealiku Dedussi sõapealiku auu sisse tõstnud ja tema seltsimehed,  kes enamiste kõik endised trahwitud kurjategijad  on, sõameeste nime alla pannud. See kMategijate  wägi on Tessaalia maale saadetud, kuS politsei amet nende kätte on antud. Sellest wõib igaüks inimene  isegi äranäha, kui julge inimeste elu TtssaaliaS on ja seal Kreeklastel mitte hea põli praegu Türgi Valitsuse all ei wõi olla. Tuneesia sõas on Prantslased juba mitmes weikses lahingus wõitnud, ning Tuneesia püha usuline El Kes on ka juba nende kätte langenud. Aga mitte üksi Tuneesias ei ole Prantslastel tegemist, waid ka AlgeeriaS, mis juba ammugi Prantsuse walitsuse all seisab. Seal on mitmed sugu-arud Aasrika päris-