muist haawatlid. wäljatoodud; 12 ott maja ja arwaiakse snrund olema. Prantsusmaalt. Partei-tillid panemad paid ikka rohkem kihisema. Rahvasaadikute kambris oli kuningliku partei liige Baudry d' ASson omaS kõneS nii wäga ülearu läinud, et temale kolmeks pääwaks keeltud sai, nõnupidamistest osa wõtta. Teisel pääival toppis tema aga ennast siiski nõunsaali ja tahtis kõnet pioada. Prästdent  Gambetta palus teda wäljaminna ja jättis selleks nõuupidamised weerand tunniks seisma. Baudry d' Assou ei taganeild aga mitte, ka siis mitte, kui Gambetta kaht teenrid teda paluma saatis. Niiiid laskis Gambetta soldatid,  Oberst Riu käsu all saali astuda ja parteimehed kogufiwad ennast oma liige ümber, teiste seas ka Piiskopp Treppel. kes kni wäepealik oina 40 parteimeest mahapanemisele  seadis. Lausa sõda oli ka pea lahti; Saadikud -agustwad jalgadega ja rnsikadega soldatide peale, Oberst ise sai mitmed hoobid ja Piiskopi oma waimulik käsi on mitme sõeamehe päha langend, aga koguni mitte õnnistamiseks,  kuida se tema ameti kohaline olnud oleks, maid mägewakS löögikõ. Mitme Saadiku riided otiwad löhkikikistud,  enne kui wahmail sõeameestel woimalik oli sissetungijait  saalist wäljawedada. Selle kuu 8. pääival tõusis Diwette-jögi kange wihma ja tormi läbi üle kallaste. Soldatid on rahvale abiks saadetud. Inglismaalt. lirimaa asjad lähemad ikka kirjumaks. Jälle on kakS mõisamalilsejad ja ükS maakaupleja mõrtsukate  käe all langenud. Riigiwalitsuse poolest on sellele 140 naela sterlingi (9420 rubla kulda) pakutud, kes Lord Mounth-MorriS'i mõrtsukad ülesauuab, aga ükski ei ole seda raha teenida soowind. Lord Mounth-Morris ei ole oma seisuse kohta koguni rikkas olnud ja Kuniuga-praua on sellepärast tema lesele omas shlossis elupaika anuud. Kuida asjad Jirimal seisamad sellest annab Kapten Boykotti asi selletust. Endine Ohmitser, Kapten Boykotte  on lääuepool lirimaal Lord Erue mõisade malitseja. Tema on õiglane ja helde mees ja seisis rahva ja maakonna  juure suure amistuse sees. Hiljuti pidi temaühe rentijale  ülesütlema, kes juba kaua renti maksnud ei olnud, kui ka tema renti hautanud oli. Peale selle kaitses Kapten Hoykott kohtuteeured mihase rahma eest, kelle käest tema aewalt peasüüd oli. Nende ,kurjategude" eest pani Maa-liiga .Kaptciu Boykotti nime musta registre peale ja ähmardaS iga töömeest surmaga, kes mitte Boykotti tööst ja teenistusest ei lahkuks. Kõik need kuulasimad ka keelmata sõna ja Kapten Boykott oma prauaga ja tütrega on sellest aeast saadik ilma ühegi abita. Päiliseks ei tule neile ükski, hobuseid ei palka neile ükski, lihunik ei müü neile liha, pagar ei müü neile leiba. Kohtusoldatid on püssidega nende kaitsemiseks nende körwas, kui aiast kartuhwlid  toituks tooma lähemad Kibe karthumli üleswõtmise  aeg oli kättejõudnud ja se asi oli aegamööda ka eemale kõlaud. Teisest maakonnast wõtsiwad 200 Lutheruse-nsulist  töömeest nõuuks Kapten Boy?ott'ile abiks minna ja oliwad ühe hakkaja peremehe juhatamise all juba sõeariiStadega  teele minemas, kui nii suüre hulga korraga wäljaminemine kohtu poolest keelatud sai. Üksi 50 meest saiwad luba minna ja nendega ühes läksiwad paarkümmekond  meest ülemast seisusest, töömeeste kaitsemiseks. Ja malitsuse poolest oliwad soldatid nende kaitsemiseks saadetud.  Nüüd on need töömehed Kapten Boykotti juure jõudnud ja teemad koguni kentsakal kombel oma tööd. Keskel käsivad töömehed, kummagil poolel soltadid püssidega, ees ja taga ratsnwägi ia ümberringi karjub ja käratseb wihane maarahvas, kette hulka paari tuhande peale arwata wöib. Kardetakse, et lirimaa merine mässamine nende põldude peal lahti läheb. Balkani poolsaarest. Derwish Pasha on Dulzigno  ümberpiirand, saab ikka meel mäge abiks juure ja ähvardab igaüht surmaga keS linna, Albaanlastele abiks minna katsuks. Kui aga üks abiliste hulk Skutarist tuli, sai se keelmata läbilastud. Näha on selgest, et Derwish Pasha awaliku kuulutuste ja sala-nõuude ja tegude wahel suur mahe on. Greeka piiri ligidal seisamad 25,000 meest wäga hea sõeariistatega ja sõeatarwitustega, aga toidust on äuur puudus ja mägi on juba 50 kuud ilma palgata. Rrakargamised on alalised asjad; ühed jooksewad koju teised Greekamaale. Weli Mehemed, Wene Oberfti Kumeralt mõrtsukas on Sultanile palwekirja saatnud ja armu palund. Sultan on tema surmanuhtlust  eluaegseks wangipõlwekS muutnud. Meie ei usu mitte, et Wene walitsns sellega lepib. Filippo pelis on prozess Kindral Skobelewi praua mõrtsukate waSta algatud. Kohtu Präsident on Wlassakow,  üks Bulgaarlane. Kohtu all seisamad kaks Montenegriinlast,  Elia ja Andrea, Makedooulane Stepan Bart shik ja Nikolai Usatis, selle mõrtsuka lvend, kes ise oma elule otsa tegi. Montenegriinlased on 28 kuuni 30 aastad manad, suure tugema kehaga ja kaunis röõwliwiisi  uäuga. Ühe aaSta eest tulimad nemad Ida-Rumeelia  maale ja oliwad wäljawahid, künni Käpten Aleksander UsatiS'i jnureS teenistust saiwad. Prästdeuli küsimise peale, kes nemad oleksiwad, tmmMasiwad nemad ennast uhkusega  Würft Nikolause alamaks. Makedoonlane Barlshik  on üks noor mees, umbes 29 aastad mana, wöitleS WenelaStega ühes wahwaSte Serbias ja Bulgaarias ja teenis kolm söeawäe-medalji. Pärast rahutegemist astus Barlshik kui Unterohwitser Ida-Rumeelia teenistusesse ja seisis Kapten Usalis'i käsu all. Kaks kuud enne koledad kurjategn oli tema wäeteenistusest wäljaastund ja ühes ülemas maawalitsnse kanzelleis kirjutajaks saanud. Barlshik  on üks ilus noor mees ja näitab ennast omast tensi häbenema. Tema püüab oma süüd salgava, aga Monteneegriinlased  tnnniStawad tema wasta. Nikolai Usaitis näitab oma pölwega ja sellega mida ootab, jnba harjunud olema. Tema on heaste riides, kannab neid anutähtesi, mida kui Wene Ohwitser aastal 1877 ja 1878 teeninud on ja waatab rahulise näuga pealtkuuljate peale. Nikolai Usaitis on 25 aastane kena ja pilk mees. Tema seisab kaebtuse all kui oleks kurjategnst teadnud; mis tema aga salgab. Wöib ka olla, et weud teda ei usaldaud ja sellepärast  temale midagi ütelnud ei ole, sest Nikolai Usatis on tuntud joodik ja jnba mitu kord joodikute haiguses (äelrrium trsmsus) olnud. Kohtu küsimiste peale kostawad Montenegriinlased salgamata. Nende tunnistuse järel sai kurjateu nõuu Aleksander Usatis'i ja Bartshiki wahel peetud, kes igal pääwal kokku tnliwad, kas UsatiSi meskis, neli wersta Filippopelist, ehk Bartshiki elumajas, linnas. Usatis on esiteks kõigist mäest äratapmise wasta olnud sa üksi aga rööwida tahtnud; Barlshik on leinale seletaud,- et nemad neid surmama peaksiwad. kes pärast nende wasta tunnistada  wõiksiwad. Kurjateu aeal jäi aga Barlshik koju, wahikS, kuida ütles, ja arwas et kolm meest sellega toime saakfimad. Mouteuegriiulased wõtsimad tiksi mehed, kutsari  ja Zwanowi oma peale; naesterahwa külge ei tahtnud  nemad puutuda ja ütlesiwad seda oma rahwa kombe wasta olema. Sedawiisi on siis ka pärast tehtud. Usatis tappis mõlemad naesterahwad, Elia ja Andrea kutsari ja Jwanowi. Kutsar on palja kätega kangest wastapannud ja wast siis waikind, kui 10 pistet nuaga ja 5 ehk 6 kuuli saanud oli. Kastis on mõrtsukad 25,000 rubla leidnud. Kuida Zwanow oma raske haawadega põgeneda suutis, seda ei tea leina isegi. Tema mäletab aga, et üks Motttenegriittlane tema järel jooksnud ja 5 ehk 6 kord tema peale lasknud on. UmbeS l 0 tunnistajad ou kohtu poolest kutsutud, nende seas 3 Monteuegriinlast, Ma ja Andrea sõbrad; mõned soldatid, Bartshiki teenija-tüdrnk, Usatisi köögitüdruk  ja üks teine neiuke, kes tema juures elas. Miini  ane on üks noor kena Türklane, kes Jimam pahanduseks  Euroopa riides oli, kui teda Koerani peale wannutati.  Kohtu poolest ou kohtualustele kolm Adwokati eestkostjaks  seatud; nendest on üks Kroatlaue, üks Greeklane ja ükS PoolakaS, kes igaüks oma keelt räägiwad. Tunnistajatest  räägiwad muist Bnlgaari, muist Wene, Poola ehk Greeka keelt ja Usatis'i köögitüdruk räägib Saksa keelt. Kohtumõistjad ei mõista muidugi kõiki neid keelest ja asjad faawad tükkide läbi seletud. Proknrator on üks Poolakas Baron Sozinski ja pärib Eliale surmanuhtlust, Andreale ja Bratfhlkile IZaaStast wangitööd, Nikolai Usatis'ile wangipõlwe 5 aasta peale. Persiaft. Kurdlaste mässamine läheb ikka knrdetawamaks.  Sheik Abdnlla ehk Obeid Olla kinnitab trnuwust  Shahi wasta, kogub aga seal kõrmas ikka wäge ja meelitab ükstkuid Kurdi snguwõsafi Persia riikis oma poole. Tema saab Kurdlaste poolest pühaks peetud ja se kinnitab ja kosutab muidugi tema suurt wõimnst. Miinusel  aeal olla küll Perfla sõeawägi Kurdlaste üle wähe wõitu saanud, aga se ei ole mässamist lõpetand ega wähendand.  Abdullal arwatakse nõun olema, üht Kurdiriiki asutada, ja kui mitte wäljaspoolt, nimelt Türgi poolt abi ei tule, fiis kardetakse seda nöuu ka korda minema. Kuida aga Türgi pool sellest asjast mõteldakse, se on seatine saladus. Niipalju on teada, et Abdnlla juba mõne aea eest Türgi pinna peal wabrikud asutas ja seal sõeatarwitust walmistas. Suur politika prozess Peterburgi Sõeakohtu  ees. I. Harkowi Kuberuöri, Kiu d ral-Ma jor Würst Krapotkini äratapmine. Küünlakuu 9 pääwal 1879, õhtul kell 11 sai Hharkowi  Kubernör Kindral Major Würst Krapotkini peale püstoliga lastud ja tema suri sellesse 16 Küünlakuu pääwal.  Se kuritegu sai tehtud, kui WÜrst Krapotkiu kojnsõitmas  ja oma elupaiga ligidal oli. Würst Krapotkiu  ei wõinud kurjategijast midagi ligemad tunnistust anda; et se kuritegu aga tehtud oli, seda tuunistastwad Würsti urm, tema kutsari ja ühe Preestri Kuul oli wassaküst labalttttst läbi, kaelaroo sisse läinud ja seda katkilöönud. Wücü Krapotkini kutsar, Achhip Lobanow, oli püstoli pauku kuuldes ennast ümberpöörand ja näinud kuida üks mees tõlla taga, wassakul pool tee ääres ärajookfls.  Würst hüüdis tõllast: „Arhhip, sõida usinast mind on surmale haawamd." Kui tõld Kubernöri maja ukse ette jõudis, mis aga 35 sülda kurja leu paigast eemal oli, ei wõinud Würst enam wälja tulla ja sai tuppa kantud.  Natuke enne knrjategu oli Wosnessenije kiriku Diakon  Charkomist, Kröishanowski uulitsa ääres kaht noort meest istumas näinud, kellest üks, teda nähes, teise wasta ütles: „ Kurat toob ühe papi seia." Need sõnad saiwad ühe häälega räägitud, millest tunda oli, et ütlejal midagi hirmu oli, waimulittu meest nähes, kuida sesugune ebausk mõne inimese südames elab. Diakon ei olnud mehi nii selgest näinud, et neid tunda wõis. Mõni pääw pärast kurjategu ilmus Hharkowis ja teisteS paikades mässajate partei poolest kuulutus, et Würst Krapotkin politika-asjade pärast äratapetud oleks. Selle järel hakati selle partei liikeid tähelepanema. Heinakuul 1879 sai Tshernigowi kubermangu Shandarmi-waliisus teadust, et Jõulukuu lõpul 1878, ehk Näärikuu hakatusel 1879, Tshernigowi maakonna  arsti Aleksander Bulitshi juure üks mässamise partei  liige tulnud oli, Würst Krapotkini tapmiseks raha saama, et Bulitsh seda raha annud, ja et Küünlakuu lõpul 1879 sellesama Bulitshi juures, üks osawotja Würst Krapotkini tapmisest, Jwan Petrowitfhi uime all, peitus elanud oli. Sellepeale pidas Shaudarmide-ülem tarwiliseks, Bulitshi käest aSja järelpärida. Se salgas estteks, tunnistas aga pärast, et tema endine Uniwersttäti-seltsimees Afanassi Subkowski, Näärikuul 1879 tema juures kämud oli, Würst Krapotk ui äratapmiseks raha saamas. Bulitsh ei aimud temale küll selleks raha, laenas temale aga pärast ometigi 30(1 rubla, mida tema Tshernigowi Bankist wõttis,  ja selleks Subkowskiga ühes TshernigowiS käis. Bulitshi elumaja sai läbiotfitud ja seal ärritawaid trükikirjast ja teist kirjast leitud, mis tema osawõtmist rahutumate  seltskondade nõudmistest tunnistasiwad. Ka tõusis  ilmsiks, et Küünlakuul 1879 Ludwig Koboiljanski, Wolhinia kubermangust, Iman Petrowitshi nime all Bulitshi  juures elanud oli. Sesama Koboiljanski sai Leikusekuul  1879 kmniwõetud, kui tema weikekodauiku Grigoreuko  passi peal elas. Kobõiljauski elumajas leili üks laetud rewolmer jämeda rauaga, üks kaherauaga püss, üks oda-uuga kuiwand were märkidega, hulk padronid ja kanged  kihmti (Strichuin), millega hulka inimesi surmata wõis. Bulitsh tunnistas, et Koboiljanski tema juures. Subkowski palme peale peidupaika leidnud ja temale omast osawõtmisest, Würst Krapotkini äratapmise juure rääkinud oleks. Pärast oleks tema kurjategija peitmist kahetsend, temast lahtisaada soowind, teda Komarowski juures wiinud ja kui head tuttawad wastawõtta palunud. Teisel korral salgas Bulitsh kohtu ees oma esimest ülesandmist. Tema oleks sel aeal haige olnud ja ei oleks teadnud mis rääkis.  Kobõiljanskid oleks tema küll Subkowski palme peale oma majasse wõtuud, aga kui haiged, oma ülevaatamise  alla, Würst Krapotkini äratapmisest ja Koboiljanski  osawõtmisest selle kurjateu juures, ei oleks tema ühtigi teadnud. Talwekuul 1879 wõett Jelisawetgradi raudtee jaamas kaupmehe poeg Gregor Goldenberg kinni, kes ennast Jefremaw nimetas ja dynamiiti raudtee lõhkumiseks Mõskma wiia tahtis Sesama Goldenberg on kunnistand, et Würst Krapotkini äratapmine juba Jõulukuul 1878 Kijewis nõuuks wõetud sai, et tema ise kõige estteks seda uõuu aimud ja pärast Kobõiljauski ja Subkowski abiga Hharkowis täitnud oli. Ka seda sai Goldenbergi ja teiste tunnistajate läbi selgeks tehtud, et Bulitsh sellest kurjateust raha muretsemise läbi ja kurjategijale  läbi teades osawõtnud oli. Peale selle on weel mõned osawõtjad nimetud, keda weel leitud ei ole, nende seas üks kena noor naesterahwas, kes Hharkowis Subkowskiga  ühes Kas, ja kuida ülestulnud, ühe arsti, Lndwig  Wolkensteini praua oli. Kuida se seia eksinud, sellest ei auna protokollid ligemad seletust. Hharkowis elasiwad aga Subkowski ja se naesterahwas kui seaduslik paar, muutstwad sagedast oma korteri ja oma nime, ja nende juures katsuvad Nihilistid koos, oma tegu st plaanimas. Seltsimehed nimetasiwad neid „Hhohhol" ja Sesama Goldenberg on peale seda kõiki seltsimehi ja nende nõutust ülesaunud ja ennast pärast Peterburgi wangimajas üleSpoonud. 11. Keisri Majestäti pühitsetud elu waSta k a t s u t u d k u r i t e g u 2 Jürikuu pääwal 1879. Jürikuu 2 pääwal 1879 katsus kurjategija Aleksander Keisri Majestäti pühitsetud elu häwitada, sai selle eest Ülem-Kriminaal-kohtu poolest surma nuhtluse alla mõistetud ja Aespoodud. Selle prozesst aeal ei leitud kaassüüalusid. Solowjew ütles sadu kurjategu üksi nõuukS wõtuud ja üksi täika katsunud  olema. Nüüd on Gregor Goldenberg oma kaas-