wasta, tähendada katsunud. Riigi  kuulutab  nüüd ametlikult, et Keiser selle oma tõrelemise juures just lehtede peale mõtelnud on. meelised'' lehed katsmvad küll ka nüüd weel jänese-zälgi teha, nemad ei pelgu ka koguni kirjutamast, et Keiser nende püüdmiste kohta eksitatud olla, aga see ei taha õiete korda minna. Preussi Maapääwa walimised, nii palju kui neist tänine ilmunud on, kortsutawad ,Wabameele" wõimnst ikka rohkem kokku. Sel erakonnal oli aastal 1884 weel lil) saadikut Preussi Maapääwal, seuni oli nende hulk 4? peale kahanenud ja nüüd ei arwata nendest rohkem üle jaama, kui umbes 3(1. Suuremal hirmu teewad walitsusele Ultramonlanlased,  kelle wõimust kasivama kardetakse, kus siis kiriklik tüli, uendanimetatud uueste lahti läheks. Et seda kardetakse, selle peale tähendawad waidlemised selle üle, kes aaSta! 1871 seda algas, kas Preussi riigiwalitsus, wõi Paapsti kiriklased, Ultramontanlaste leht oli kirjutanud,  et juba aastal 1869 ühes kloostre-asjades tõusnud tülis Minister-Prasideut Graf Bismark waeuulist meelt Katholiigi kiriku wasta näitanud. Selle waSta arutab nüüd Ällgeineiue Zeitung" kohaliste protokollide  järel, et esimese tüli aeal Graf Bismark koguni mitte Berlinis ei ole olnud, waid Varziuis. Kui aga pärast Kuninga kasu peale see asi Mmisterinmis nõuupidamise  alla wõetud sai, siis olnud Graf Bismark seal ja seisnud selle eest, et Katholiigi kiriku seaduslikud õigused Preussi riikis puudutamata jaakfiwad, Kuningas Friedrich Suure sõna järel: „Minu riikis tohib igaüks omal wiisil õnusaks saadab Wast pärast, kui Paapst mõistetud sai ja Katholiigi preestrid Ewaugeliumlasi taga kiusama hakkasiwad, tõusnud see .hariduse-wõitlemine' Ewangeliumlaste kaitsemiseks. Allgemeine Zeitung" tuletab seda nüüd meele, näituseks, missuguste umbkristliku maledega mõned lehed, kes ennast khristlikkudeks kiidawad, seesuguste asjade juures tallitawad." Need arutamised  näitawad wälja, nagu ettewalmistamised ühe tormi wasta, mida Ultramontanlasi Saksamaa Keisririigi seespidise  rahu wasta jooksma kardetakse. Prantsusmaa Kindral Miribel' i lausa ähwardamiue Saksamaa wasta ja Minister Goblet' kõne, milles tema rohkem peidetud wiifil ähwardanud ja ärritanud, on Sakslastele uuest tähte annud, et nemad oma läänepoolise piire üle walwama piawad arutab neid kardetawaid  tahtest ja kirjutab lõppeks: „Selle üle ei ole kahtlust, Prantsusmaa on ühe haige sarnane ja üks feestpidi haige Prantsusmaa on selle rahwa kihisewa loomuse juures ikka üks kardetaw haige olnud. Sellepärast on Europa terwed riigid, kes üleüldise rahu pärast mures on. selle haigele walwajad tellinud, ja neid walwajaid ei ole Saksamaa Keiser mitte ainult meie sügisele  manöwrite juures üle waatamas käinud, waid hiljuti ka Ceuto Cello wäljal (Jlalias), ja on neid oma paiga peal leidnud. Haige jampsimise-hullamist ei ole sellepärast esiteks weel mitte karta." Würtemb e v g i st oli suurt kahinat kuulda. Kuningas on enamist kottu ära, sel korral Nizzas, ja kui tema kodu on, siis on tema ümber kolm Amerikaulast, kellele tema Stuttgartis uhke maja kinkinud  ja uhke majariistadega täitnud, kus Kuuigas ise sagedast käia ja nende oma kahtlaste sõbradega laste" tempusi teha, s. o. ärasurnud inimeste waimusi jutule kutsuda j. n. e. ülepea pillata KumngaS nende heaks määramata summad ära ja tema enese majapidamine  jääda juba uähtawalt kitsikusse. Murega kirjutawad mõned lehed selle üle ja kardawad, et Kuningas wahest niisamati segameeliseks minna, nagu Baieri õnnetu Kuumgas  Ludwig 11. seda oli. Teiselt poolelt tunnistatakse seda kõiki Demokratlaste ja Prantslaste jutuks ja ahwardatakse  laimajaid kohtu alla anda, kuida aga asi tõe poolest  ou, sellest ei ole õiete aru saada. AuStria-Ungrumaal on uus sõeawae seadus kuulutatud, mis järel küll e aSpidi wähem noori mehi aaStas tegewale  teenistusele kutsutud saab, selle wasta piawad aga tagawara-wäe ja maakaitse-wäe kirja pandud mehed igal aastal harjutustele kutsutud saama, neuda et sõea aeal rohkem harjutatud sõeamehi kokku tuleb, kui see tänine wõimalik oli. Kuida kirjutatakse, olla Paapst Austria Keisriga Piiskop Slrossmayer'i asjus ühes nöuuS, ei tahta aga selle Piiskopi wasta omalt poolelt ühtigi teha, et kära maailma ees suuremaks ei läheks. Hollandimaalt tulemad sõnumid, et Kuninga terwis paranenud on. Kuningas wõida jälle lahkest neelata ja olla asjatallitusi juba oma enese kätte wotnud. Kuninga poolest on Kammerherrad Boron van Golftein ja Baron van Brienen, Parlamenti-juhataja Baron Schimmelpenni. nink van der Oje ja Parlamenti-liige Roell Prinzess Wilhelmine  liigeteks nimetanud, mts pärast Kuninga surma Kuninga-praua Emma juhatusel riigi walitsust oma peale wõtab, kunui Prinzess Wilhelmine  täie-ialiseks saanud on. Inglismaal peetakse protsessi Par nelli ja tema seltsitaste wasta ikka edasi, kellele, kuida lugejad küll weel mäletawad, süüks antakse, ei nemad FZuiks-parki mõrtsukateust,  kas Lord Caveudish ja Burke aasta! 1882 ära tapetud  saiwad, ja teistest lirimaal Maa-liiga ja Rahwusltiga  läbi tehtud mõrtsuka-tegudest ja teistest kurjategudest enne nende tegemist teadnud, mitte aga ainult mitte nende wasta ei ole olnud, waid ka kurjategijaid enne ja pärast jõudu mööda kaitsenud. Pärast Föuiks-parki mõrtsukatega oli Parnel! seda «malikult hukka mõistnud, ühes aga ühe oma seltfilasele kirjutanud ja ära seletanud, et tema seda awalikku hukkamõistmist oma erakonna »kõige paremaks politikaks", muidu aga seda tegu õigeks pidada. See kiri. mida suur aealeht «.Timos" kätte saanud ja juba mullu ilmutanud oli, on nüüd kõige raskem tunnistus Parnelli wasta. Tema salgab oma käekirja, asjatundjad tuunistawad  seda aga tema omaks. Kulda see protsess lõpeb, see on teadmata, arwata on aga, et kohtumõistjad lirimaa liigade wiha ja kättetasumist kardawad ja palju teha ei usalda. See lirimaa asi umib kui kuri sööja Inglaste ja Jirilaste politika elu ja terwise kallal. Omast kohast on lirilastel nurisemiseks asja küll. Kaua ja raSkeste on Inglased nende majapidamist ja rahwust rusunud, aga nüüd on nemad oma asja koledate kurjalegudega roojaS tanud ja sellepärast ei wõi õiglaste inimeste osawõtmiue mitte enam taieste nendega olla. Juglismaaa ja Põhja- Amerika Üheudatud-riikide wahel on suur pahandus, llhendatuv-riikides  oli Präsideuti-walimine käsil ja üks kawal mees. kes tänise Prästdeuti waStane ou. oli teda walijate ees kahtlustada tahtnud, nagu seisaks tema Inglaste kaitsuse  all. See kawal mees, kes Inglismaalt päritud, nüüd aga juba Amerika kodanikuks wasta wõetud ou, oli Inglismaa  Saadikule kirjutanud ja Präsidenti-walimise asjus nõuu küsinud. Inglismaa Saadik, Lord Sackville, oli lõksu läinud ja tänise Präsidenti, Cleveland'!!, eest kostnud, kui ka mitte just selge sõnaga. Seda kirja ou see kawal mees nüüd täuise Präsideut Clevelandi kahtlustamiseks tarwitauud. Amerikanlased ou aga tulist wiha täis Inglismaa  Saadiku üle, kes ennast nende seespidiste asjade stsse segada ja Amerika Riigisekretär on temale kirjutanud, et tema mitte enam Amerikanlaste , meele järel" ei ole, ou temale tema ja tema kaaskonna passid kätte saatnud ja teda koju tagasi minna palunud, wõi kognui, kui ka natuke mähkmes sõnaga hüüdnud t ,Kasi koju !" See ou nüüd ükS koguni iseäraline ja häbemata tükike, mida enne weel kusagil nähtud ei ole, et ükS riik teise Saadikut omalt poolelt ametist lahti laseb ja otsekohe ära ajab. Nii teutlik  see ka uhke Inglismaa waSta ou, siiski arwalakse, et Inglismaal omas nüüdses kitsikus muud üle ei jää, kui seda kannatada. Suurem jagu Inglismaa lehtedest käratseb  wäga selle wasta, kui Inglismaa ennast Saksamaaga Arablaste orjakauplemise wasta Ida-Afrikas ühendaks. Loodetakse aga ikka. et see ühendus tehtud saab Jtaliast. Kardinalide-nõuiikogu poolest on Üks kiri wälja antud, milleS kõigele neile selle aasta wiimasel paamal  pattude andeksandmist lubaiud saab, keS kirik» ja paavstliku  tooli rahu, niisamati ka patuSte pööramise eest palwei teemad. See tähendab: kõik need saamad pattude andeks andmist, kes PaapSti ilmaliku walitjuse eest wõitlewad. , Patusteks" saamad siin need nimetatud, kes endist „Kirikuriiki"  Italia Kuningriigiga ühendastwad, Greekamaalt. Kuninga jubiläum ou Wmiakuu 24. pääwal lõpetatud. Wiiuakuu 25. p. läks üks saatekond Athenist Konstaulinopelisse, Sultanile Lunastaja-riktretähle wiima. Serblast, Thronipärija on Wiinaknu 24. paamal oina pealiku-wannet mandunud, Põhjusfeaduse-kommisston on oma tööd alganud. Konstantinopeli Patriarch oa tühjaks jutuks tunnistanud, et tema Serbia Metropolitiga Knuingapaari  lahutamise asjus ühes nõuus olla. Belgradi Politsei  on Kuningale tunnistnst toonud, et Lõune-Uugrnmaal Serblaste feltskondast on, kes Kuningast throni pealt tõugata  tahamad. Politsei on nende seltskondade kuulutust leidnud ja ara wõtnud. Kuninga-paari mägiwaldne lahutamine  teeb palju paha merd Serbias ja mujal, Bulgarias on Minister Stambulom kinnitanud, tema ei tahta mitte omast ametist lahkuda, kui ka ainult tolm inimest tema poole hoiakstwad. Tema tahta aeakirjandust raske zensuri alla ja ka Ministreid mangi panna, kui nemad sõna ei kuula. Kui tema taganeks, flis laheksswad Bulgaria  asjad taieste hukka, Bnlgarlafi wõida ainult karmusega  walitseda. Et asjad nii segaseks läinud, fee alla Zau?om'i ja Karawelow'i (Würst Aleksandri wastaste) süü. Temal wõib omast kohast õigus olla, aga tema kõne on BulgariaS ja mujal palju pahandust teinud. Rumänias liigutab ennast üks erakond, kes Kuningast throni pealt tõugata tahab, kus ffis Würst Cufa tema asemele pandud saaks. Parlamenti malimiSteS, miS nüüd lõpetatud saimad, on aga hoidl a s e d, kes Kuninga poole hoiawad, nii suurt wõitu saanud, et rohkem kui pool isteid nende käes on. Prinz Demeter Cnsa, throni-himustaja  wend, on järsku ära surnud. Räägitakse, et tema ise oma elule otsa teinud. Afrika peale on sel koreal ksige haritud maailma sil mad juhitud. Kongo riigi asutamine näib täitsa nurja läinud olema. Lille Geografia-selts on sõnumit saanud, et Stanley kõige oma rongiga ära on tapetud,  ainult kakS meest olla peasnud. Inglismaa ja Saksamaa  asutused Ida-Afrikas, niisamati ka sealised missioui jaamad, on sunreS kitsikus ja hirmus. Sanfibari Sultani wägi olla wõimata orja-kauplejate Arablaste ja nendega ühendatud kodnrahwa wasta. Saksamaa laewustiku  kommandör on wäge Bogomayo'sse saatnud, kuS pääw pääwa kõrmas wõitlemift on. Mehed, keda Saksa Jda- Afrika-seltS Momapmasse saatis, on Wiinakuu 14. paamal  randas ära Kismayu's olla Italiastel Tamaiiaiaslega  mõiklemist olnud. Arablasle orjakauplemine takistab Ristiusu ja hariduse wäljalautamist Afrikas. Ainust abi loodetakse sellest, kui kõik Afrika riikideks jagatud  saaks, miS Europa suurriikide juhatuse all seisaksiwad. Selleks ou nõuupidamised iseäranis Saksamaa ja Inglismaa  wahel, mitmed asjad näitawad aga, et Inglased asja wiiwitada soomimad, kumu teised wilja külmanud on, mida nemad siis leigata wõiksimad. Paapst on omalt poolelt orja-kanplenust hukka mõistnud ja selle häwitamiseks 300,000 lm annnd. Kõige inetum selles inetumas asjas on see, et Prantslased, kes ennast nii laia suuga »mabaduse" ja ,hariduse" eesmõitlejateks kiidawad, silmanähtawalt ArablaSte  orja-kauplemist Zda-Afrikas kaitsemad. Selle kauplemise  pea paik on Lindi sadam, mida Sanfibari Sultan Saksa Jda-Afrika-seltsile rendi peale on annnd. Sealt on nüüd Me ühel ööl miis Arablaste laema Prantsusmaa lipu all, mida nemad Madagaskaris Prantsusmaa kohtute käest saanud, orjadega malja jooksnud. Saksa Ida°Afrikaseltsi  ametnikud ei ole neile ühtigi leha mõinud, sest Prantsusmaa  laewade üle ei 01, ltei! wõimust.  Snakini  õ, Pnuamere raudas, näib Jnglis-Egyptuse sõeawägi ka kitsikus olema. SudaneSlafed tungimad ikka ligemale ja õpimad paremini laskma. Öösel wasta Wiinakuu 5. pääma on miis granatit sisse löönud, üks on lõhkenud ja kaks Inglismaa pealikut, nkS Egyptuse pealik ja neli soldatit  on haawatud. Dongola dermischide pealik, Waladel-Niumi,  olla kihmtiga surmatud. Ikka uneste tulewad Wadihalfaft jutud, et üks ,Walge Pascha" suure sõeawäega seal olla ja dcrwischid tema eest põgeneda; et tema aga ikka meel ranna poole ei ilmu, siis ei teata, kas tema Gmin Pascha on ehk kas teda ülepea on. Inglismaalt tulnud sõnumite järel olla Egyptuse asjad juba nii heas kordas, et riigikassas sel aastal 496.000 nael siärlingi üle on jäänud, 3000 nael stärlingi rohkem, kui mullu. Amerikast. Präsideuli walimiue ei olnud miimase sõnumi järel küll meel lõpetatud, Harrisson oli aga jnba nii pali» healest saanud, et teda wist walitud Prästdentiks  pidada mõib. Omalt maalt. Tallinnast. Viinakuu 27. päawal suri toimetaja ja 'väljaandja, Eugen August Heub e l, pärast vitkemat haigust, mille juure wiimaste pääwade sees ka kopsu-põletuS tulnud oli. E. A. Heubel  on Jaanikuu 29 pääwal 1837 Walga linnas sündinud.  kuS tema isa, Dr. Georg Heubel, arst oli. Tema käis Tarku Gymnastumist läbi. studeris aastast 1856 kuuni 1859 Tartu suurkoolis mathematikat ja pärast lühikest wahe aega aaStast 1862 künni 1866 kohtu-seadusi Kui aaSkal 1869 »Moskwa Saksa Zeitung" asutatud sai, siis läks Heubel selle uue lehe kaastööliseks ja on sellest aeast saadik wahet pidamata meie kodumaa aeakirjanduses tegem olnud. Aastal 1879 kutsuti teda Peterburgis ilmuma Presse Vallimaa jäuskonna toimetajaks ja särgmisel aastal Saksakeeli .Tallinna Zeitnugi" toimetajaks,  kuS tema kaheksa aastat ametisse jäi. Jõulukuu 1. päämal 1879 hakkas tema „Revaler Beobachteril" wälja andma ja on selle kallal surinani tööd teinud. Aastal 1882 sai Heubel Tallinna Liunasaadikuks walitud, on seal mitme tähtsa kommisfloni liige ja Linnasaadikule-kogu sõnakam  kõnemees olnud. Heubel oli kõrge waimu-anuetega ja kõikumata julgusega meeS. kes ikka otsekohe ja kõige oma mehise, kõikumata meelega selle eest wälja astuS, mida tema õigeks leidnud oli. Temal on fltS muidugi ka palju wõiklemist ja palju wastaseid olnud, ja sagedast on tema oma wägewat kõne-annet hoolimata wõimuga tarwitama pidanud. Kui temal ka omad nõdrused oliwad, nagu igal surelikul, siiski ei ole tema iialgi wäliSte wõimude  läbi oma meeldust muutnud ega oma südametunnistust  kõiknwake wooluste orjaks annud. Selle poolest on tema igatahes mehine mees osund, kirjutuse-laudas, nõuukogus ja kõnefaalis, ja keS ennast temaga sõbrustada ei suutnud, fee pidi teda fiiSkt unustama, ja tema kirjad ega kõned ei ole iialgi tähelepanemata jäänud. Tallinna linnal ja kõigel meie kodumaal on aSja tema mälestust cuuStada. Omalt poolelt paneme meie sellega auupärga selle oma ärakutsutud ameti-wenna surnukirstu peale. Greeka-Katholiigi kirikute ehitamiseks  ja nende kirikute teisteks larwituStekS Baltimaa ku-