Politsei poolest oti täSku antud et loomad, nimelt kitsed keS tStandnStM tallamise ja närimise läbi palju kahju teemad, mcktsatelt ja awalikult platsidelt peawad kinni aetud jaama. Seesuguste loomade omanikud waadakn ette, et nemad kahju sisse ei saa. KeSttmaa elukorra Üle seisab ,Valitsuse Teada-- andjaS" ükS kiri, mis õige selget teatust meie kodumaa asjadest annab. Järgmises numreS tahame seda mõne tähendusega lugejale ette panna. Ä rasu mu d Staatörath Dr. Hörschelmanni asemele on ArStikohtn aöjatallitaja, Hofrath Dr. Clever, Harjumaa  kretSarStikS nimetatud. Tema asemele aStub Kollegien-Registrator  E. KüsSne r. Eestimaa Põllumeeste Setist koosolekul, Mihklikuu 5. pääwal, ou jutt olnud, tulewal suwel Tallinnas üht põllutöö wäljanäitust pidada, kui lootust ou, et küllalt osawõtjaid kottu tuleb. Selle aSja korraldamiseks on ükS komitee seatud ja herrad Varon Wrangell Tohiselt. von Baggehuffwudt Takult ja Baron Stackelberg Wäänalt on komitee liigeteks wali ud. Herra Baron Glrard Kuubalt  on nöuu annud, anupalkadega mitte ihuuS olla ja loomi mitte wäljanäitusekS nuumata, uagu seda nimelt TartuS nähtud olla. Sekretär audis teada, kuida tema Wenemaa KalakaSwatamise ja Kalapüüdmise Seltsi juhataja,  Wirkl. StaalSrath von Grsigh'i käest suusõnalt kuulnud,  et EeStimaa kohalise Abiseltsi põhjuSkirjad pea kinnitatud  saamad. Mewili/ sõnumite järel olla mitmel Eesti Lauluseltsil  uõuu, tulewal suwel Soomemaa laulupidust osa wõtta. Tänawu sügise on õlge pilkaks weninud. Kuuni selle kuu 13. pääwani et olnud weel öökülma olnud, kui paar ööd Mihklikuul arwamata jätame. Öösel, selle kuu 13. ja 14. pääwa wahel, on natuke külmetanud, järgmisel pääwa!  ou lumepilwed üles ajanud ja Isune aeal seisab thermometer  weel natuke külma peal. Ehk hakkawad nüüd teed tahenema ja ennast lumega katma, kuna need tailine mitmes paikas täitsa põhjatumad oliwad. Kilst jaama ja Tartu wahel olla juba saani tee. Paidest. Liuna sissetulemise ja wäljaminemise eeSarwnd  tulewa aaõta peale, u,is juba kinnitatud on, teewad linnawalilsuscle muret. StSse tulemist on 12,477 rubla 50 kop. arwatud, wäljamlnemist 13,738 rubla 10 kopikat. PnndnS saada tagawara kapitalist täidetud, mis 24,000 rubla suur on, ja on sellest jtulnud, et uue kirikutorni ehitamine 1500 rubla ülekorralist kulu teeb. Virumaalt. Samma mõisas Wiru-Nlgula kihelkandas on nende pääwade feeS kartuhwle stärklese wabcik käima pandud. Esiteks tehakse 00 puuda pääwaS, kui aga stärklesele  edaspidi rohkem kaupa leitakse, siis saada wabriku töö laiendatud. Narmast kirjutakse meile: ,Tä„„ meie wahwa Politseiametnikkudele,  kes ometi kord poodide lõhkujate kannule saanud on. Viinakuu 28. pääwal wõeti neid korraga kaheksa tükki kinni, kes endid Oudowa tee ääreS ühe taluperemehe  rehte oliwad asutanud. Seal leiti nende juures poodidest waraStatud kraami, kastide sisse pakitud, mida nemad Peterburgi tahtnud saata; suur kimp muukwökmeid ja ka mõned rewolwrid. Knida kuulda, olla nende peamees ära peaõnnd. Wiinaklu, 12. pääwa homikul kell 4 põleS Petrowski alewiS ükS weikv majake ära, majaga ühes ka kaks inimest,  keS seal ainult elasiwad. Need oliwad maja peremees  A. Nordaum, endine Kukruse mõisa ,valitseja, 81 aastat wana, ja lesk Mari Karris, 50 aastat wana. Kuida märgid näitawad, on mõlemad enne ära tapetud ja fliS. kurjateu jälgede peitmiseks, maja põlema pistetud. KasukaS ja mõned teised riided oliwad pöningi aknast ühe kuuri katusele,visatud; neid ei ole wist röüwmõrlsukatel aega olnud kaasa wstta. Surnud inimesed oliwad puruks peksetud peadega kesk tuba, põrandal maas. Pühapääwal, Talwekuu 13. pääwal, tuli meile mõni toll esimest lund. Õhtal oli 4 graadi külma/ —lm Tartust. Teede ja jõgede Ministeriumi poolest on luba antud, et aaStal 1864 Welikaja ja Emajõe suust sügawamakS  tegema hakkatakse. Niisamati saada ka Emajõgi Tartu juureS ja Peipsi järwe laewasõidu teekoht s.ügawamaks  tehtud. Gaarde kihelkonnast kirjutakse meile : »Lutheruse 400 aastane  sündimise pääwa mälestuse püha on möödaS. Praegu mõlgub mul see kaunis pääw weel meeles, ja ma arwan, et meie seda eladeski unustama ei saa. Meie kirik oli kauniste küünlatuledega  wälja ehitatud. Ilm oli iluS, sellepärast oli rohkeste  rahwast kirikusse tulla wõinud. Selleks pääwakS oliwad  kakS laulukoori tulnud, Talli walla ja köstri laulukoorid. Wlimane sai EeSti rahwa ja Saksa rahwa poolt kiitust oma hoolsaste õpitud laulu eest. Õpetaja pidas wäga ilusa ja liigutama jutluse, kus ka Lutheruse eluloust ja tegewusest pitkemat seletust antud sai. Wäga kuma südamega pean aga tunnistama, et meie pool rahwaS Luther,,se rahakorjamise waSta wäga tuim ja wtsa on, ennast sellega wabandadeS, et enne olla tarwiS Aleksandri kooli kapital täis korjata ja Jakobsoni koha peastmise  eest hoolt kanda, wast siis alles, kui jõud kannab ,wõer</  korjanduse tarwiõ. Raha on siiski tänu Jumalale, ligi 300 rubla kokku tulnud. Suurt tänu on mõned koolmeistrid  ära teeninud. keS külast külasse ja talust talusse raha kätflwad —o Karksi kihelkonnast kirjutakse meile: „Suurt osawõtmist nähikse ikka Poliis, nenda kui kõrgel kroonimise pühal, kus herra von Stryk oma rahwa keSkis tegew oli. Nüüd kõrgel Lutheruse mälestuse pühal ei olnud ka teisiti, kus tema hea summa selle heaks ohwerdaS. See noor auuwärt herra oli ka Eesti Jumalateenistusel, oma wallarahwa keSkis, kuS ka tema teenijad ei puudunud. Poliisi toodud lilledega oli altar Ümberringi wälja ehitatud. Tundku rõõmu see rahwaS, kellele Jumal head ülemad eeskujuks on seadnud.  Tundku rõõmu need ülemad, kelle rahwas nende ümber kindluseks on, et waenlased nende rahu ei saa rikkuda  ! —I— Kulast. Saksakeeli ,Uue Tartu Zeitung/ sõnumite järel on UulaS üks wäga kena Lutheruse püha peetud. Uhkest ehitatud era kirikus saiwad Sürja laulukoorist mitmed laulud lauletud, pärisherra, tzandrath Kammerherra von Stael laskis koosolejatele ptdulaulusi wälja jagada. Siis iStutafiwad Uula walla mehed ühe tamme ja naesed teise tamme, Lutheruse elamaks mälestuseks' Tammede istutamise üle tulewad üleüldse mitmest kohast  sõnumid. Wiljandis on üks tamm Lutheruse nime peale, teine Keisri nime peale istutatud. Kahju, et see kena mõte mitte waremini laiemalt ei ilmunud ja «malikult läbi räägitud ei saanud. Wist on see mitmes paikas tegemata  jäänud, ainult sellepärast, et kellegil seda meele ei tulnud. Riiast. Niia kaupmeeste selts on wäljanäituse eest 5000 rublaga kostnud ja on seda raha nüüd abirahaks muutnud, niisamati ka Kuuramaa Mõisnikud 10,000 rubla. Niia linnawalitsns oli 10,000 rublaga kostnud, ei ole seda aga mitte täitsa kinkida wõinud, niisamati ka mitte Tartu linn, keS 1500 rublaga kostnud oli. Kuuramaalt. Viinakuu 15. pääwa õhtal on kroonumõisa  Memelhofi waldas Klahwingi peremehe W. Wihganti peale lastud. Peremehe ema oli juba magama läinud, peremees  istus ühe kõrwalise akna all ja toppis üht lindu wälja, tüdruk oli eeStuas. Sel Silmapilgul, kui Wihgant ennast kummardas, üht tükki traati wvtma, kostis pauk, kuul lendas läbi akna, peremehe peast mööda ja tungis sügawale seina sisse. Tema kustutas tule ära, läks teise kamri, sealt wälja ja jooksis lähise metsawahi juure, püssi tooma. Kui tema aga metfawahiga ja mõne teise mehega tagasi tuli, siis ei olnud mõrtsukas muidugi enam seal. Kuida Wihgant arwab, olla juba mitu ohtat enne seda tema peale waritsetud, sest sagedast ou koerad haukunud ja tema ou salasammusi kuulnud. Peterburgist. Viinakuu 13. pääwal kais Majestät Keisri-Praua Jamburgi maakondas, Jastrebino rahwakooli waatamas. Teise klassi õppijad laulsiwad Keisrilaulu, siis oli Keisri-Praua mõlemas klassis õpetamise juures ja tunnistas koolmeister Semenow'ile oma rahulolemist. Selle kuu 3. pääwal, Suurwürstlde Mihhail Nikolaewitsh't  ja Mihhail Mihhailowitsh'i nimepääwal, tuliwad Majestäsid Keiser ja Keisri-Praua Gatshinast Peterburgisse. Mihhail-maueshis pidaflwad Moskwa Gardi rügement ja Lithawi Gardi rügemendi tagawara wägi, Keisri Majestäti  ees paradit ja pealikud saiwad Keisri lauale kutsutud. Selle kuu 9. pääwal pani Kindral-Majar Tsher - now Orenburgi Kasakawäe nimel Kõrgestönsa Keisri Aleksander 11. haua peale ühe hõbedast auupärja, mis B'/, naela kaalub. Pärast sai Jumalateenistust peetud. Selle kuu 29. pääwal saab püha Georgi püha peetud, täie ialifeks  saanud Suurwürst Georg Mihhailowitsh wauuutatud ja TalwpaleeS Jumalateenistust peetud. Selle kuu 11. pääwal tuliwad Majestätid Keiser ja KeiSri-Praua Gatshinast Peterburgisse ja wötsiwad mitme seltskondade saadikud wasta, kes kroonimiseks onne soowima  tulnud oliwad. Keisri-Praua sündimisepääwäl 01l linn pidulikult ehitatud. Sõea-Minister, Kiudral-Adjutaut Wanuowski on selle kuu 10. pääwal wõeralt maalt tagasi tulnud. Berliinis on teda suure auustusega wasta wöetud ja Keisri lauale kutsutud, kus tema Keisri kõrwas istus. Wenemaa ja Saksamaa Keisri kodade kõikumata sõbrust ja mõjuwate ringkondade ühendust nähes, on ka kõige werejäuulisemad ja „rahwuslikumad" Wenekeeli lehed oma ässitamise himu natuke taltsitanud; räägitakse ka, et nemad selleks käsku saanud olla. Prantsusmaa kättetasujate lehed arutawad uusi ühenduse tähti Wenemaa ja Saksamaa wahel, nähtawalt  paha meelega Weue paberite hind, mis jälle kord wäga alanenud oli, on natuke tõusnud. pEwaug. Pühapääwa <Leh/ sõnumite järel oli Lutheruse-asutusekS juba 105,213 rubla koiku tulnud. Pawel Kurtkow'i nahawabrik ou konkursi alla antud.  Wolad on peale millioni rubla suured. Mohilw-PodolMsi. Selle kuu 9. pääwal sai koh- tule eeS selgeks tehtud, et Juut Strifhak, kes wahe aeal, ära jooksnud on, järeltehtud kohtupaberitega kauplenud oli. millega noori mehi sseawäe teenistusest peasta tõutaSl Strishak'il oliwad asjatallitajad BeSsaraabiaS, keS sea-70,000  rubla sisse wõtnud olla. Nishni Nowgorodift. Oranskaja Pustõini mungakloostrest  oli mõne aea eest kiriku laegas 49,000 rublaga ära warastatud. Waras, üks töömees Baki külast Kostrowa kubermangust, on nüüd kätte saadud. Suwel oli / tema kloostres tööl, oli ennast seal asjadega tuttawakS teinud, laeka ksrwale wiinnd ja tööle jäänud, künni sügise tuli. Kui tema aga ära läks ja Nishni-Nowgorodi jõudis, stiS ei suudnud tema ennast enam tallitseda, oSiis omale rebase nahka kasuka, elaS nagu rikkas kaupmees, sõitis posthobustega  edasi ja andis kõrgemat jooduraha, kui seal enne nähtud  oli. OmaS külas läks tema kohe kõrtsi ja hakkas nii kangest pillama, et kohtute silm tema peale langes. Orenburgist. Viinakuu wiimaste pääwade sees on Orenburgi ümberkaudu hirmus maru olnud. Üks kohtu ametnik, keS ametlikkus asjatallitnses Ufa linna reifiS, oli kena ilmaga wälja sõitnud. Lõune aeal oli 20 graadi sooja. Teisel pääwal hakkas kangest wihma sadama, mis kesk ööni kestis. Kolmandemal homikul hakkas ilm esiteks selgitama, siis tõusis aga kange ja külm Põhja-Jda tuul ja tõi hirmust lumesadu ja tuisku. Hobused ei suutnud enam wankret rvedada, kui ka tuul mitte wasta ei waid kõrwalt. Õnneks oli ametnikul ja ka postipoisil kasukas  juures, ja suure waewaga peastwad nemad jaama. Seal näitaS küla kole wälja. Suurem jagu katustest oli lõhutud, loomalaudad oliwad waremetes, loomad waremete alla maetud. Kõik küla 01l täis nuttu, mitte üksi loomade pärast. Sel õnnetumal pääwal oliwad wiis meest ja neli poisikest, nelja ikke härdega üheksa wersta peale, uut maad kündma läinud. Et ilm hea oli, siis ei olnud nemad soojemat riiet kaasa wõtnud. Sedawiifl langes külm ja tuisk nende peale ja kõik, inimesed ja loomad, on wiletsat surma saanud. Lipowezist Kijewi kubermangust. Khalaidowo külas oli kirikumees tornile saadetud, ühe surnule kella lööma. Tema nägi, et kiriku trepist mõned kiwid wälja murtud oliwad ja et trepi alt ühe inimese jalad wälja paistsiwäd. Oma küsimise peale ei saanud kirikumees wastust, läks torni ja lõi häda kella. Pea jooksis rahwas kokku, sai kuulda, et wargad kirikus olla ja hakkas neid kinni püüdma. ÜkS sai kohe kinni wõetud, teine peasis üle aia, langes aga ka pea rahwa kätte. Nahwas arwas, et wargatele kohtus täit nuhtlust ei mõisteta ja peksis neid ise, kuuni mõlemad surnud oliwad. Kieltshest. Budzinidzõi külas, Stoopiniza maakondas oli ühe jsuka maamehe wend nii palju raamatuid püha kannatajate elust ja surmast lugenud, et tema wiimakS arwas, ilma walusa surmata et saada keegi taewariiki, sellepärast tahta tema ennast elusalt ära põletada. Teised ei pannud seda palju tähele, pidiwad aga ühel ööl nägema et temal tõsi taga oli. Tema läks heina lauta ja pistis heinad põlema. Naabrid nägiwad teda weel kesket tuld püsti seisma, et suutnud aga aidata. Tuli läks aga edasi ja häwitas hulga talumajast. Röibinskist, 13. Talwekuu pääwal. Täna on siin 7 graadi külma, Wolga jõgi on täis liikmvat jeat. Kharkowist, 9. Talwekuu pääwal. Meil on 5 graadi külma, ilma lumeta. Jõed on kinni külmetanud. Ufast, 9. Talwekuu pääwal. Bjelaja ja Ufa jõed on kinni külmetanud. Lund ei ole, külma on 5 graadi. Tsheropowezist, 10. Talwekuu pääwal. Täna on 1 graad külma ja natuke lund. Röibinskist, 10. Talwekuu pääwal. Külma on 2 graadi, lund sajab. Kalugast, 10. Talwekuu pääwal. Täna sajab efimest lund; ilm on soe. Zarizõinist, 10. Talwekuu pääwal. Juba teist pääwa on 8 graadi külma; Wolga jõe peal liigub wähe jeat. Saratowist, 10. Talwekuu pääwal. Wolga jõe peal hakkab jea liikuma; külm on 4 graadi. Samaarast, 13. Talwekuu pääwal. Wolga jõe veal on jea liikumas, west tõuseb. Meil on 8 graadi külma, ilma lumeta. Poltawast, 13. Talwekuu pääwal. Täna sajab lund. Wjatkast, 43. Talwekuu pääwal. Meil on 7 graadi külma ilma lumeta. Wjatka jõgi on kinni. Altöirist, 13. Talwekuu pääwal. Sura jõgi on kinni; meil on 10 graadi külma. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preussi Maapääw sai selle kuu 8. pääwal algatud. Troomkõnet luges Keisri nimel Minister von Puttkammer. Tähelepanemist teenib troonikõne lõpetus: Miuu herrad! Teid uue nõuupidamise aea hakatusel Keisri ja Kuninga Majestäti nimel teretates, kutsun mina Teid, Teie tööd kinnitatud rahu kai ts us e l tallitama ja riigivalitsusega ühel meelel kosutawale eesmärgile  talutama/ StuttgartiS tungifiwad selle kuu