Peterburgist. Esimene Keiserlik õhtupidu, mis fe; aaStal Prinz Nikolai von Oldenburgi surma pärast wiiwitatud  sai, on selle kuu 23. pääwa õhtal TalwepaleeS antud ja oliwad senna umbeS 3000 osawõtjat kutsutud. Suured ruumid oliwad esimest kord elektrita tulega walgustatud,  mille läikis uhked mundred ja naeSterahwa kallid kiwid iseäranis uhkusega färafiwad. Ka ei ole seal nüüd seda palamust olnud nagu enne. Montenegro Würst jõudis selle kuu 22. pääwal PeterburgiSse ja on seal iseäralise lahkusega waSta wõetud.  Keisri Majestät ise, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija, SuurwürStid Georg, Aleksei ja Sergei Alekfandrowilsh ja mitmed teised SuurwürStid, mitmed Ministrid ja teised kõrged ametnikud, nende keStiS ka Saksamaa  sõeawäe aõjatallitaja, Kindral-Adjutant von Werder, oliwad kõrge wõerale wakshalli waSta sõitnud. Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh wanema saatuse! sõitis Würst Nikolai  (kodumaal enamist Nikita nimetatud) Talwpaleesse, kuS temale korter walmiõtatud on, ja sealt lühikese aea pärast KeiSri Majestäti Enese paleesse, kuS perekondlik lõuna-laud 15 osawõtjale kaetud oli. Montenegro rahaasjade  tallitaja, Niko Matanowitsh, on WürSti kaafaS. Keiserlikust õhtapidust ei ole Montenegro Würst osa wõtnud.  sest liena-aeg tema tütre järel, keS mullu PeterburgiS ära suri, keStab weel edasi. Wene aealehed kirjutawad waimuskatud juhtkirjast Montenegro WürSti anuks, keda nemad kõige Balkani SlawlaSte edaspidiseks juhatajaks peawad, sest Serbia Kuningas on ennast AuStria juhatuse alla annud ja Bulgaria WürSti wasta keõtab nende lehtede  pahandus ikka weel edafi. Et Würst Nikita just sel aeal PeterburgiSse tulnud, kuS Balkani poolsaarel nii suured  liikumised ja korraldamised on, see on omast kohast ikka tähtjaS küll. Kuida pealinna lehed nüüd kirjutawad,  ei minna Keiserlik Kõrgus SuurwürSti-Praua Maria Alekfandrowna, Edinburgi Herzogi-Praua, selleks suweks mitte Malta saarele elama, waid Koburgi elama. Wene Aurulaewa ja Kauba GeltS plaanib  korralist poStikäiku PalästinaSse, ja on selleks Wene Konsuliga JerusalemaS, Buhharow'iga, nõuupidamiseSse aõtunud, kes selle kuu 16. pääwal Peterburgist oma ametipaiga  peale reisis. Kuida juba enne kirjutatud, oli kõrgemates ringkondades  nõuu civil-rangifi, s o. kohtu ja teiste ametnikkude auunimefl, ära kautada ja pidiwad edaspidi kõik ametnikud  ainult nende ametite järel nimetatud saama, mida nemad tallitafiwad- SiiS ei oleks ka waja, et sellel juba kohaline rang on, keda kõrgema ameti peale pannakse, waid saaks ainult ofawuse peale waadatud. Nüüd kuuldakse, et selle nõuu täitmisel ikka mõned takistused eeS seista. Keisrikoja Ministeriumis saada aga juba ametnikud nimetatud,  ilma nende rangist hoolimata. Meremäe Ministeriumi aõjatallitaja, Vice-Admiral Kindral-Adjutant Shestakow, oli öösel, selle kuu 15. ja 16. pääwa wahel, järsku raSkest haigeks jäänud ja kardeti tema parema poole halwatust. WiimaSte sõnumite järel on aga tema termis jälle paranemas. Kindral- Adjutant Würst Urnssow, üks Wene sõeawäe kõige wanematest pealikutest, on selle kuu 18. pääwal ära surnud. Khina Saadik PeterburgiS ja Londonis, MarquiS Tseng, saada pea kodumaale tagasi reisima ja tema asemele Li u tulema. Khina Saadikud saamad muidu ikka kolme aaSta peale nimetatud, MarquiS Tseng on aga kuuS aaõtad selleS ametis olnud. KhinaS planikakfe merewäs  korraldamist ja on selleks ÜkS kommiSston nimetatud, kuS ka 16 aaStat wana Keisri isa ja onu iStuwad ja kuhu ka MarquiS Tseng kutsutud on. Tema mõistab selgest  JngliSkeelt ja hoiab ka muidu Inglismaa poole. Selleks arwatakse, et ühenduseks Inglismaa ja Khina wahel tõsine nõuu on. Kuulus Asia-reifiia, Oberst PrshewalSkt, on pitkemast reisust PeterburgiSse tagasi jõudnud ja tähtsaid korjandust kaasa toonud. KeiSri Majestäti poolest on tema Kindral-MajorikS nimetatud. Endine Bulgaria Sõeaminister,  Ktndral-Major Würst Kan takusen, kellest mõned lehed kirjutastwad, et tema wasta-tamise alla pandud  saada, on Kõigekõrgemat tänu saanud. Soomemaal plaanitakse kiriku-seaduse muutmist, neuda et edaspidi kõigeil khristlikuil usutunnistuse! täitsa ühesugused  õigused olema ja Soomemaal täieline ufuwabaduS  walitsema peab. See usuwabaduS seisab küll juba aaStast 1868 Soomemaa seaduses ja sealt on nimelt määratud, et iga Soomemaa kodanik ka Maapääwa liikeks  saada wõib, tema usutunnistusest hoolimata; fiiSki päritakse, et mõned ametnikud ainult Ewangeliumi usutunnistusest  olla tohiwad. See uuS seadus saada järgmise Maapääwa ette pandud. Selle üle saab järgmisel Maapääwal  wift wäga palju waidlemist kuulda. Moskwast. Mõskma Kredit-Seltsi poolest ou 565 pandiks pandud krunti, mille wõla intressid maksmata jäänud,  äramüümiseks määratud. Kurskis on nende pääwade seeS n õiõnik Arzib ushew 20 aastaks mäekacwanduSte wangitööle mõistetud. Tema oli ühel homikul oma abikaasa üles poonud ja fiiS ise jahi peale läinud. Warshawist. Wiimaste! aaStatel oliwad neis maakondades  ja linnades, kus palju Poolakaid elab, Socialdemokratlased  ennast kardetawal kombel pefitama ja liigutama  hakkanud. Nemad asutafiwad salaseltsist ja püüdfiwad  seaduslikku elukorda ,wabaduse" uimel häwitada ja tallitafiwad oma ametit iseäranis suure mõnuga wabrikute töörahwa keSkiS. Kohtud oliwad nende ,wabalaste" jälgile saanud ja neist aega mööda 229 kinni wõtnud. Nendest saiwad 29 esimest Sõeakohtu alla antud, teised teistes kohtutes nuhtluse alla mõiSetud. Sõeakohtu poolest ou nüüd Stanislav?  Kunizki, kõrgema seisuse osaline, endine Rahukohtu  wanem Vardowfki, Insheniöride-Kapten Liuri, kodanikud PetrudinSki, OttowSki jaSchmausS surmanuhtluse alla, Sekond-Leitnantid Zgelström ja SakolSki Siberisse, teised pitkema ehk lühema aea peale wangitööle mõistetud. Keisri Majestäti poolest saiwad  Liuri ja Schmauss oma elu kingitud ja lähemad 20 aasta peale wangitööle. TeiSte kohta on kohtuotsus selle kuu 16. pääwal täidetud. Krimmist. Tänawune talwe on Krimmis tänine soojem,  kui seda 25 aaSta käigul nähtud. Iõnlukuu wiimaste pääwade seeS on warjuS 15 graadi sooja olnud. Wiljapund  oliwad pungaS ja ktppufiwad õitsema. Kardetakse, et Küünlakuul külmad ilmad tulewod ja lootust puuwilja saagi peale häwitawad. Nertshinskist. Kullakaewajad Sheltuga kaldal on suures kitsikus. Mandshuri soldatid põlekawad nende talwised elu» majad maha ja on Ammi jõe jea peal 7 Khina kullakaewaja  pead maha raiunud ja ritwade otsa pistnud, surnukehad  tee ääre wiSkanud. Mandshurlased rõöwiwad Khinlafi  ja Wenelafi wälja ja tapawad ära, keS nende kätte puudub. Kullakaewajad lahkuvad ühest ära ja lähemad Amuri kallast mööda ülemale, Shilla ja Arguni kallastele Postid saamad sõeawäe kaitfusel teele saadetud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Leipzigis seisawad endine Daanimaa pealik, Kapten Friedrich Komad Sarauw ja Saksamaa kirjamees Khristian Wilhelm Rudolf Röttger Riigikohtu eeS. Nende peal seisab kaebtuS, et nemad Saksamaa föeawäe saladust Prantsusmaale müünud olla. Dessaust. Anhalt-DeSsau Prinz Leopold on selle kuu 21. pääwal Cannes' linnas ära surnud 31 a. wana. Belgiast. Selle kuu 21. pääwal on SainteS' kiwimurru töölised neliteistkümmend kilogrammi dynamiti waraStanud ja murdu lõhkuda katsunud. Ümberringi on mitu maja lõhutud. Marenzeeli külaS on üks joodik oma naese, tema wenna, õe ja kolm last ära tapnud. Hülk töõrahwast on Kongo raudtee ehitamisele läinud. Parisist. Noorte soldatite fissekutsumise juures Pontdece'S, kiSkufiwad need wabariigi kolmekarwalise lipu maha ja karjustwad: , Selle kaltsu pärast peame meie teenima!"  Karm järelkuulamine on ette wõtta kästud. Bukarestist. Türgi lepituse-kommiSsär, Madshid Pasha, kinnitab, et temal täielist juhatuse-kirja ei olla ja sellepärast nõuupidamised seisma peawad, künni tema seda Konstantinopelist  saanud on. Seda peetakse aSja wiiwitamisekS ja pahandakse selle üle. Kuida kirjutakse, pärida Bulgaria kommiSsär Serbia poolt sõeakulu tasumist. Serbias on Kuninga ja Minister Garashanini wahel kahesugused mõtted ja oodatakse, et pea uuS Minisierium  kutsutud saab. Oberstid Proporzetowitsh, Lazarewitsh  ja Stmonowitsh, keS tänine Kuningakojas palju makfiwad, on järSku teenistusest lahti laõtud. Sõeawäe keskis olla jälle waStavanemist olnud. Seal näib ülepea kardetaw tuli immitsema. Serbia Kuningas tahab Witni reifida. Kon sta n tin opelist. Wenemaa poolt on Bulgaria WürSti ja Sultani lepituse waõta räägitud. Kõik suurriigid  päriwad, et l.pituse-kommiõfion BukareStiS Berlini kongreSst otsuSte külge ei puudu. Kiriku teatused. Jaani kirikus: 2. Küünlakuu pääwal teeb Pastor Grvhmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Ahmuth lastele Jumalateenistust. 5. Küünlakuu pääwal kellu 5 peab paStor BsSmuth missionitundi. Kaarte kirikus teeb pühapääwal, 2. Küünlakuu pääwal PaStor Trcuer jutlust. Laululehed on kiriku heaks. Selsamal pühapääwal lellu 1 pärast lõunat on paStor Brasche weikeSte laste koolimajas selle kooli aaSta-pääwa pühitsemas ja seal on laululehed weikeste laste kooli heaks. Poeglaste leeriõpetus EeStikeeleS algab 10. Küünlakuu pääwal, Saksakeele» 11. Küünlakuu pääwal. Selle tarvis kirjutus on 4. Kllünlakun pääwal kellu 10—1. Zküha-maimu-kirikus teeb 2. Küünlakuu pääwal pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Jaani kirikus. Ristit»»: Htmitttt Marlowski. Le«»ti»e Elf-iede Jtrmonn P-»lint «malle Srostfeldt. Msrth, Slfriede Rtenmom,. J,, hanae» Wilht m Piht. Slkriede Marie Hauseu. A»»eite Helene Kalli». Rlwine Allee U»m«»n Rudslph S org Sivme»o. Marie Ratalir Vonnllerg. O»wal» Siegsri-» Prauz. Adolyh Jehaniel Radik. Roman Matukaite». Lanlntn  »: Korl Eduard Pettrrson, uetogn Rastne Päilise Thomson. Maetud: Leaa Marie Jürgenson, S M. Jaan Klaa«ner, lõZmeeS, 76 a. Otto Lndern-aun,  sulane, S 0 a. 6 t. Leoa Slnlewit», Fraoj'i naeue 60 ». 6 k. 4 p. Panlioe Pichel S p. Sustsv vlanberg, Mljat unterahwitser, 69 a. Jüri Raulberg, m»jaowa«ik, 4S a. 11 k. Sp. Johann Forsmann, puusepp, 86 a. 6 ». Bp. Alelsaader Eduard Tripal. 19 p. Andrea» Blkl», ailljat soldat, k 6 a. 4 p. Friederike Leontinr Ku»mis, 4 a. 6 k. 19 p. Püha- waimu -kirikus. Ri«titnd: Eduard Johanne» verger. Alide J,hanna Re mer. Amalte Rasalte Tiit»ma««. Maetnh: tõllategijamciftrt  l-sk Marte iisctte Mlhetwine Hollander, 67 «. 4 k. 9 p. Z.os»o«»o qossxxoo. LO-IV 1886. Trükitud Liodfor »' i pär tj >tt tuure» t> kuIUDV. «xxxxxvevvoooe» Narwa linnawalitsuse poolest saab kuulutud, et 8. Kimlakun p. s. a. lõuna kell 12, nimetud walitsuse kantseleis Nöötebergi mõisa Nrarentimine wälja pakutud saab. Rendi tingimist  wöib iga pääw ilma piiha- ja kroonu pühapääwateta kellu 10 ja 2 wahel seal näha. Narmas, 10. Näärik. p. 1886. Linnapeatik A. Swinkin. Sekretär G. Bellen. üks west'weSk hea koha peal, suure maantee SSreS ou ära rentida. Ligemat teadust annab Serrewerre mõisäwalusu», Türi kiliclkondaS. Järwa maakonda? Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war> malt „ Tallinna Sõbra" tallituses, LindforS'i  trükimajaS Tallinnas teada anda Redaktori läbi wiidab see asjata aega, sest tema peab seda omalt poolelt tallitusele kirjutama. ..Tallinna Sõbra" tallitus. Teadaandmised Eestimaa rahwa Kudu- ja Kiriku-ruumitud u>anH seltsist on weel HF kop. tükk saada Pndsors i triikimajas, Tallinnas, -!»ia-»«litsa». Jgapääwane hinge toidnse roomt, kirjutanud K. L. Kalker, (teine trükk) on malmis saanud ja saada LindworS'i  pärijate juures. ! Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta "55 kasepakufi, w» 7 jalga pitkad ja 9 künni 29 tolli põikmõetu, ladwa otsast jämedad, M.w.d h.. hi..n° MMrm ju A.M. Luther Tallinn» «. MaMilmine ehti rendl pelile Ndmne. Kakssada seitsekümmend mii» (275) dessätiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonetega"ja  kraamiga saamad kaksteistkümmendtuhat (l 2,000) rbl. eest ära müüdud eh? ka rendi peale antud. Killwatud on SS dess. härjapea seemneid, 10 dess. rukkid ja 3 deSs kartuhwlimaa, mi« peale selle, on hea karjamaa. Balli raudtee, pooljaama Wruda ligidal «92 w Peterburgist ja 6S merita Narmast eemal). Maa peal wSib wölg 2400 rbl. seisma jääma. Ligemat teatust saab mõisa Tjäglitzt omaniku  juure», Wruda jaamal Kloga mõisas, Keila kihelkonnas  wõib üks piima-rentnik kohta saada. Tellimist meie lehe peale wõtawad maal waSta Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa kool» meister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohu;  Koerus: W. DnglaS; Simunas: W. Normann. Liiwiwaal: WändraS: J. Eglon; HarglaS: kirikuõpetaja W. Christiani. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpetad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. ,,Tallinna Sõbra" tallitus. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ge 8 kirjak Lesti maarahwa koolidele.