Tallinna Sõber O 4 Uksteistkümnes aastakäik Tallinnas, Zl>. Märiknn pääwal IM Uleiildlie ae«lkiit Eesti raijAäle msal ja liuNades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudfor«'i pärijate tritkimajaS: ,aSta« 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» J rnbla pool»aaSta« 1 rubla 70 kop LUuktused maksawad iga rea eyk selle aseme peali 5 üop. Tellimised Maetakse waSta: Halltuuas: Lindsors'i pärizate trukimajas. Aeterüurgis: S. Seelaudt, vsuiigposau K 51. Kartus: Laakmauu. - Naliweres: Auhs. Näides: A. Seidecvera Lapsaks: H. Kollöerg. Lihulas -F. Zzüttuer'! paadis. Miliaudts: <K. z Aarow'i raamatupood. Aarwas: W. Nõder. Mõrus: Nraua Melrose Matkas: M. Rudolfi. Kuresaares: Ky. Lange. - Maal; kurda iseäranis kuulutakse. WaStlljo redaktor W. F. Elchhor n. Elab Baltiskis, kirjad täiwad Baltiski (Baltischport Na-iiücmS.lloprk Register : Käsitöö harjutamine koolid-s. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast!  Walitsufe ringkonnast. Kaitserõugete asjus. Muutmised maksudes. Wilja wä'janndamine.  Wilja hiitnab. Uued kohtud. - Meremäe asjust. Wene kirikute ehitamise kulud Piltide toll. Tuletõrjujote-seltsid. Linnasaadikute kogust. Saaremaa rckrutid. - Harjumaa Eesti Põllumeeste-seltS. - Meierei, seltsist. Tallinna lahest ja laewasõitudest. Auutäht. Lootuse" muusika-pidu. Lähtumine lanln ja kooli asjus. Pahategijad la pahateud. - Baltiskist: Ilmad. Sadama-sõnnmid. Pärnust: Kauba jamise sõnumid. Tartust ! Ilmad. - Margused. Pcterburgist: Keisrikojast. Auupalgad Borli raudtee õuiieiusc asjus. Uus Keiscrlik sõidnlaew. Auukmgitus. Kulla hiud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Käsitöö-harjutamine koolides. (Järg.) Künni waimlik tahtmine nii kaugele kinnitatud on, et see kui inimese loomus nähtumaks saab, on poisikesel mitmest  pöörusest läbi käia, millest üht aega .lontruse-aeakS" nimetatakse. Umbes kaksteistkümnema elu-aastaga algab tungimise ja tormi aeg ja kestab, kui afi heaste läheb, ühe aasta. Siis aStub poisike, wõi kas piab teda noormeheks  nimetama? tema ei ole üks ega teine  kardetawate  .lurjuse-aaState" fisse ja on sellega jälle ühele pöõrule jõudnud, kardetawam ja pitkem weel, kui esimene aeg oli. Kuida arst haiguse pöõru aeal ootab, pea-asjas kõiki wõimalikult eemal hoides, mis looduslikku paranemisekäiku  kuidagi takistada wõib, neuda piab seda ka kaswataja  tegema. Tema tallitus nendel aegadel on pea-asjas kaitsemine; hoolsamalt kui iialgi piawad kahjusaatwad mõjud kaSwandikust eemal hoitud saama ja nimelt on tähele  panna, et poisikese sündinud tegude-himu teda kardetawate  teede peale ei juhi. Siin on käsitöö-harjutamist abiks wõtta. Palju ja mitte ilma õiguseta on selle üle kaevatud, et koolilapsed kodutöödega üle-aru koormatud saawad. Mis tuleks aga sellest, kui see üle-aru koormamine maha jäätud saakS? VaSte mängudest ei tule poolkaswanud poistele enam rõõmu ja pitkendatud wahe-aead annakfiwad neile kviksugustekS halpustekS aega. .Herrad" poisikesed asulaksiwad  tubaka-suitselamise- ja kaardi-urängu-seltsifi, koguni ehk ka joo ma» sh taid, kuna üeed, kellel wahem tegude-himu on, romanide lugemisega lepiksiwad; lühidelt, wahe-aea pitkendamise kahjulikud järjed olekflwad palju suuremad, kui kasulikud järjed. Tõsi on siiski, et noore sugu waimliku  töö koorm kergitatud piab saama, aga selle asemele piawad teised tegewused astuma, ja selleks on käsitööd kõige sündsamad, mis noore sugu tegude-himu täivamad ja keelawad, et see eksiteeele ei pööra, mis «vedeleda ei lase, ilma et maimule uut töökoormat peale pandud saaks. Anna poisile üks laud kätte, hööwel ja saag, ja lase üht aida teha, küll siis näed, et tema iialgi üht aiateimast katki ei leika ega aida lõhu; kulli silmaga saab tema oma enese töö üle walmama ja säab igaühe «vasta astuma, keS sellele kahju teha julgeb. Kes aga täna üht pahategijat  nuhtleb, see ei lähe homme wist mitte ise teisele paha tegema. Missuguse tähelepanemisega ja mäfimata hoolega tallitud  üks kakSteistkümne aastane oma papi kallal, ja ema kinda-karpi on tema pea malmis teinud. See on kingitus sündimise-pääwaks, milleks maja et olnud tagawara-karbist raha wõtta, nagu enne, kuS muud tarwiS ei läinud, kui poes kohalist aSja wälja walida. See on om a tö ö ja ükS kasulik pealegi; missuguse uhkusega näeb poisike, kui ema seda tõeSte tarmitama hakkab. Nikerdatud sigarikarbil,  mida «vanem wend Jõuluks isale kinkis, on koguni parem paik paremas tuas, ja kui isa sellest wõerastele sigarit pakub, siis libiseb naeru-joon üle noore kunstniku näu. Need on omad lööd, tarwtlised asjad, mida wennad teinud on; fee kõrgendab kinkimise rõõmu ja mõjub puhastate?  kharakterl peale, mis ennast korraldamas ja ka' astamav  on. Kui suurt rõõmu ei tee see koolmeistrile, kui üks koolipois  homikul hiilgama silmaga sisse aStub ja ühe hoolega sisse pakitud aSja pealt uhke tegewusega katet ara wõtma hakkab, kuuni kunstwärk wälja tuleb! See on ühe aurumashina  M'si>ell, puust, papist ja traadist hoolega kokku seatud ja liikuw kõikeis omais jägudes. Kas annab see ainult sellest tunnistust, et koolipois õpetamist hoolega tähele pannud ja ära mõistnud on, nii heaste, et teadmine  ennast oskamiseks kosutada wõis? Ei, sel järelmõtlemisel,  hoolel, usinusel, kannatusel ja läbedusel, millega poisike tööd teinud ja mida töö ikka jälle kosutanud, on weel suurem tähtsus, kui teadmiste korjamisel. Nüüd ütleb koolmeister ühe sõna kiituseks, ja natuke arglaselt küsib weike mechanikus, kaS tema oma kunstwärgiga koolile üht kingitust teha ei tohiks. Mõned nädalid hiljemini toob teine, toob kolmas ja neljas koolipois midagi, mida tema kooli phyfika-, mechanika- ja optika tundide järel oma käega kokku seadnud ja walmistanud on. Seesugustest poisikestest kaswawad mehed oma isamaa kasuks, oma enese ja oma perekondade elu-õnneks. On poisikesel käsitöö tallitused armsaks saanud, siis ei saa tema kui noovmees ennast nendest mitte ara pöörama. Need tallitused saawad temale üheks sõbraks, kes teda nooruse ekstteede eest hoiab. Kui noormees päiwise töö ja waewa peale jahutust igatseb, kes tahaks seda temale pahaks panna? Raamatute juurest põgenenud, olgu need Greeka-keelised ehk kontori raamatud, tarwitab noormees karaStawat aeawiidet. Suwel on küllalt puhastawaid rõõmust;  kuida on aga talwel? Kui liu-jooksmise aeg weel tulnud ei ole ehk juba mõõda läinud on ja kui ruttu läheb see mõõda! stiS on lugemine, muusika, theater ja wahest ka fchachi-mäng meie nooruse aeawiited. Mõni õhta saab nendega täidetud, aga talwel on palju öhtaid, ja ka theater tüditab wiimaks ära. ja kõik need aeawiited tarwitawad ka oma jägu «vaimutööd. Kes wõib nooremehele  kõrgemas koolis pahaks panna, kui temal pärast Greeka- ja Ladina-keelisete raamatute uurimist emakeeliste raamatute lugemine enam aeawiiteks ei ole, kui noormees kontori ametis õhtal muusikast ja teistest seesugustest mängudest  rõõmu ei tunne? Pühapäuvil ja üks ja teine kord wõiwad meie noormehed sellest aeawiidet saada, aga pärast pingutawat «vaimutööd läheb midagi tarwis, mis waimu tõeSte rakkest lahti «võtab, mis närwidele rahu annab, ja sedamööda saatvad noormehed oma aeawiidet «valima. On poisikesel käsitöö armsaks saanud, siis saab ka noormees  sellega mõnda õhtat lahkest täitma. Basedow ütleb omaS kohalises kirjaS: .Kõrgemad seisused, keS omaS nooruses  mingisugust käsitööd õppinud ei ole, ei oska omas küpsemas wanuduses muud teha, kui lugeda ja kirjutada; on nemad sellest «väsinud ja on neil puhtatefi aeawiitetest puudust, fiis ei ole ükski asi neile aeawiiteks liiga jõle," Kui ka tunnistatud piab saama, et see lause meie päiwll mitte enam taieste asjakohaline ei ole, siis on nende sõnade  sisu ka «veel nüüd õige: igawus, nimelt igawuS talwistel  õhtatel, sigitab halpnst, mis mõnda hea andetega noort meest hukatuse stSse saadawad. Teie muretsejad «vanemad, kes Teie oma poegade südame-puhtust hoida tahate, siin leiate üht mõjuwat abinõuu. Noormehele ou käsitöö ükS tugi, kui kiusatused tema peale kipuwad, puhkamine  «vaimlikust tegewufest, üks magnet, mis teda kodumaja  ja omaksete poole kisub, ükS hallikas, kust tema kodu rõõmu saab, et temal tarwis ei lähe lausaliskel tundide! wäljaspoolt aeawiidet otsida, mis temale koormaks saawad ja tema rõõmsat meelt läMmatawad. Umbes neuda mõtleS  ka meie Clauson käsitöö elukombete puhastama wõimu üle, ja kirjutas järgeS: „Kui mitmed noored mehed olekstwad  poisikestele õpetatud käsitöödes lahket puhkamist oma töö peale, kaltsust praõstmiste «vasta leidnud ja olekstwad hukatusest peaStetud saanud! Kui mitmed perekonna-isad leiaksiwad ka weikemate käsitööde juuras oma järeltegijate ja tänulikkude laste keskis kõige paremat rõõmu, kõige paremat  puhkamist oma enese kodumajas, mida nemad ilma selle tegewuseta asjata wäljaspoolt otsima lähewad. (Lõpp tulewa kord.) Üleüldised sõnumid maailmast. BaltrsliS, Näärikuu 13. pääwal. Saksamaal on Dr. Geffcken'i protsessil üks järg olnud, kuida seda muidu Mouarchi-riikides ei nähta. Nende erakondade lehed omal maal ja mõeral maal, kes Saksamaa  Keisririiki kadeduse pärast ehk kartuse päralt sallida ei tahaks, oliwad Riigikohtu otsust põhjuseks wõtnud, oma wiha-karikast kurzemini kui iialgi Würst Bismarki wasta wälja kallata, nagu kiusaks tema eramiha pärast kõiki neid taga, kes Keiser Friedrichi sõbrad oliwad ja oleks ka nüüd jälle Dr. Geffcken'it ilma süüta kohtu alla aunud ja seda .«vana haiget meest" wangis pidada lasknud, kelle peale kohuS aga nüüd mingisugust süüd ei olla leidnud. Selle wasta pani Würst Bismark Keisrile ette, kaebtuse - kirja Dr. Geffcken'! wasta .Riigi Teadaandjas" awalikult kuulutada  lasta ja sedawiisi igaühele enesele omal maal ja wöeral maal «võimalikuks teha ise arutada, kas kaebtufeks asja oli wõi mitte. Keiser on seda teha käskinud ia sellega  oli Riigikohtu otsus otse kui awaliku arwustamise ja rahwa wiimase otsustamise alla antud, muidugi ilma, et sellel arwustamisel ja otsustamisel lõpetatud protsessi kohta mingisugust järge oleks. Kaebtufe-kirjast on nüüd selgest näha, et Dr. Geffcken Kronprinz ja pärast Keiser Friedrich'! pääwaraamatust ilma lubata asju maailma ette pannud on, mis pahandust Saksamaa üksikute Würstikodade, wõeraste Würstide, ka Paapsti ja Saksamaa Keisrikoja wahel teha wõiwad, mis riigi-saladusi ilmutawad ja sedawiisi  riigile kahjuks on. Et tema ise ei teadnud, kui suurt kahju tema sellega oma isamaale keha wsis, seda ei ole arwata, kui tema sel korral mitte segameeliue ei olnud, sest just üleilmlist riigiseadusi on tema fludcrinud, on kaua aega Saadiku-ametites teeninud ja pärast Strassburgis üleilmliste  riigiseaduste Professor olnud. Peale selle selgib kaebtuse-kirjast ka, et Dr. Geffcken, kes Kronprinz Friedrichiga  juba noorel põlwel Bonni suurkoolis tuttawakS oli saanud, ennast pärast määramata auu-ahnuses tema ligemale toppis ja temale mõnda nõuu on annud, mis just mitte hea ei olnud. Neuda on tema ka juba aastal 1885, kui EmS'is kord raSke minestus Keiser Wilhelm I. peale tuli, Kronprmzile need kuulutused malmis teinud, mida tema pärast isa surma wälja saatma pidi. Kuida kaebtusc-kirjasi ja tunnistustest selgib, ou Dr. Geffcken ise riikis wägewaks saada himustanud ja, kui tema himu Keiser  Friedrich VI. lühikesel walitsuse-aeal mitte täidetud ei saanud, siis on tema wiha pärast Würst Bismark'i, wahest ehk ka Keiser Friedrich'! enese wasta, neist päevaraamatutest  mõnda ilmutanud, mis riigile niisama kahjulik on, kui Keiser Friedrich'! mälestusele, kellest nüüd üteldakse, et temal küll kahtlemata hea tahtmine olnud, mitte aga head annet, omale häid nõuuandjaid walida, ja et see Saksamaale  ainult kahjuks olla wõis, kui Keiser Friedrich kauemini  «valitsenud oleks. Üks ülemeeline naljamees on surnud Keisrile koguni teise nime annud, nimetab teda ,Friedrich der Dritte" (Friedrich Kolmas) asemel ,Friedrich  der Britte" (Friedrich Inglane). Dr. Geffcken ou seda kõiki oma abikaasa ja oma kahe täiskaswanud poja tungima nõuu wasta teinud ja et tema teadis, kui paha see oli, see selgib sellest, et tema .Deutsche Rundschau"