ci laa. kes scUc järele teavad, mis siiu cespeo! ööwud, on maivlcmnta lvsi. Wii-naks ütlen meel, et linade leutuse ivesi tõeste jooküi ja tarwilikudeS wetteS maütumaidlemata  kahjulik on, scsl tui ta mee elajatele surmam  kiluvt vn, on ta seda sama ka kuiivamaa loomadele. Wäga oleks sooivida, et ivallairalitsused selle paale rerawaSte waataksimad, et tarnilikud wccd linadega ei saaks solgitud ja see/läbi suurt kahju saadetud. Kõige wiimaks ütlen meel. et mana sõna i „h?ja isc. fiis hojab Jumal ka," omas kohas ja ses asjas tõeste tõsi on ja meid maenilscb, oma mara kokku hoidma. kvokuleisnitc koo.-vlck, mis peetud sai Kihelkonna kiriku mõisas 17. Januaril issä aaSlal. KooS olimad kiriku õppetaja karm, kihelkonna koolmeister ja kõik küla koolmeistrid. Kiriku õppetaja härra algas koosolekut kel 10 e. !. kiriku laulu raamatust nr. 173 laulu I—s1 —5 salmi lauldes, siis luges tema Taamen laulu raamatust 30. laulu, mille järele tema südameliku vaüve pidas, mis Isa meie rakre ja nr. 173. laulust 11 salmi laulmisega lõpviZ. Prottukolli kirjutaja J. R. luges miucwasc koosoleku prottukolli ette. Kiriku õpetaja härra pani küsimiste ette: 1) Lugemise õppetuse kolm. Üleüldine waSWZ  oli: Kõikides koolides on nüüd laulud ja lood lugemise raamatuks saanud. 2) Wene keele õppetuse kohta. Üleüldine mastus on: Kõikides küla koolides on Wcne keele õpPetustga hakkatust tehtud. 3) Lmwäama õhtusre Piibli tundide kohta. Üleüldine waLtuS on: Kõikides ieis:eS koolimajades peetakse iga lmipöäwa õhtul Piibli tunnid, üksi Uudwa ja Äõruse koolimajas pole kee tänini mitte laupäama õhm tvõimaA vwud, kest et saal palme majad just kooli maja kises otsas vlemet. -L) Kuidas on lugu laöte koolis käimisega? WüswsckS sai: Kõikides koolides käiwad lapsed wäaa hoolsasti koolis. 5 Kuidas rahwa ivaimulik elu ennast wälja näitab? WaStus oli: Rahwa waunuliku elu poolest ei ole mingisugust iseäralikku näha. Koolmel süite palk wõetl läbi rääkimisele. Kinnitatud sai: I)Koolmcistritc palk peab tõus m a. 2) Ta peab 40 rubla suureks tõusma, ja Z) peab walla walitsusc poolt rahaga maksetud saama. Wöeti nõuks ja tehti otsuseks, et igal koolmeistrite  koosolekul saab üks küsimise kast olema, iga üks mõib küsimissi sisse pauna, mis jälle koolmeistrite koosoleku mahe ajal koolmeistritest enestest saamad mälja wõetud ja eestulcwal koosolekul  ära seletatud. Sai kinnitatud, et igal koolmeistrite koosolekul saamad kõned peetud. EeStulewakS kooslcku kõnedeks  sai Z üles antud. Esimise kõne ülesanne oli: „Mis püüdwad walla koolid korda saata?" seda wõttis koolm. J. R. enese pidada. Teise üles ande; „Mis on laste kaswatamise alused?" wõttis kvolm. Fr. S. enese pidada. K. lnumda ülesande, „MiS sugune on koolmeistri seisus ja mis nõuab wald tema käest?" wõttis koolm. M. Kn. enese pidada. Kiriku oppctaja härra lubaß tulema! koosolekul  ühe usu õppetuse tunni koolmeistritele eesmärgiks  pidada. Wõeti asutataw laenu raamatukogu läbi rääkimisele. Otsuseks tehti: 1) Laenu raamatukogu, peab esimusel aastal sisse teenima 21 rubla 60 kop. see teeb ühe kuu paale 1 rub. 80 kop. 2) Raamat mis 10 kop. maksab, maksetakse lugemise raha 1 kop nädalas ehk 2 kop kuus j. n. ed. Aasta pääl lugejal olgu üks rubla maksta. Kiriku õppctaja härra lõpetas koosolekut palme  ja laulmisega ära. Paatsast. Näppu täis nalja. Ühel manal mehel, kes nuttu aastad lidunud ja kõik rohud, mis vppetud, Mapruukinud oli, aga haigus ei wähcnenud, tnlgatanud meele, et ta kuulnud olla, et tõru mõndagi haigust aitama peab; ja et temal omast käest seda waa tõrwa puru küllalt oli, mõtles ta: „tarivis ette ennast korra tormaga üle määrida" ning kutsus ka selle pääle oma naest, kes teises kambris oli, nõn pidamiseks  oma juure, hüüdes: „Kuule mana Hädi, tule ruttu siia!" Hädi, kes seda ci kuulnud, jähi tulemata. Wanamecs hõikas teist kord õige käreda  häälega: „Noh, Hädi, kas sa oled täna kurdiks jäänud?" Hädi tuleb ja nüüd kohe kõneleb  wanake omad mõtted. Hädi arwab seda ka heaks ja toob tõrwa pütti sisse ja manamees saab silmapilk üle ärapintscldud. Oli see töö tehtud, wanake pistab särgi selga ja heidab pitkali  moodisse. Aga mis juhtus? Säül hakkab  wanamche nahk soojas kambris niisuguses olekus kangcSte sügelema; küll ta kraapis ja kaapis oma nahka, aga kõik asjata; siis katsus wanake särki seljast ära kiskuda, aga mötta nappust  ! tõru ei lasknud ennast narrida, muud kui pidas aga köwaste kinni. Sääl kutsus manamees Hädit appi. Hädi tuleb, hakkab särki tõmbama, sääl oli wanakcsel jälle tuline walu, tõrwast särki naha küljest ära tõmmates. Hädi katsus meel mõndagi kunsti ära, aga särki ei saanud ilmaski kätte. Ma ei jõudnud minnast otsust ära oodata, sellepärast ci tea ma mitte, kas särk on kätte saadud, wõi on manamees praegu alles selle särgi sees. ZViinK orjus. Paraku, km selle pääle mõtleme,  kui mitmed tuhandad meel muna orjuses peawad orjama, ja oma waewaga teenitud kopikad ilma asjata wälja andma, mis läbi mittine mehe ihu paljaks, ja naescd, lapsed nälga on jäänud? Mittu on omast tcrwiscst ilma jäänud, miitn eluks ajaks mangi saanud? selle näituseks nägin meebruari kuu miimaste pömvadesces K. kihelkonnas L. kõrtsis mehe, kes teiste wiina wõrku oli seutud. Asja talituse pärast pidin ma kodust mõned küme- kuidazi wiist nii sugusr vaba arwaka. Scc oli ' aas raske selle nwrvma Macbele saada; paljak kais sSjs Wvivnnad Meid leigusele wiia; ninarkevik,  mida Bianeni roas: leiti, irviks, kui kuskili uks teine nü'ngnne leida veeks, ülcsan-naks saada; ieeraran lai uis 'elle asja üle üks kiri iga õzx!eja  ja pesija kaeve, kes B. linnas reiüjüte ja nüeraSte Leü'. ja asjade eeü he-vll kcndüreav, znurcneuav.  Pclieseiaeeiner ar:ras, et vea üks teine katse lauljanna elu rää.e teinud saav. kui ne :ukeuueas uiu ..vi i.edas e.aiua reale. Iljirea kui lauljanna jälle rcre:n oli, tuli rvlnüuneiner jga kard tvlnriga Lbcs. kui teener -erv.z kaiv.ee reaavvana enli. Zaäl kalge juures ianrad neivnnr nvud euõvda läinud kurja ike käuevv.vvkee  avare.ead uvued uv.ua urad kui. .eadrknvvad.  aga vnnre ervienalik kord- naata. vnöned üeurad keks karu ale beilZnud. Äuerra i'e tuli nevneae: uve kea unne paale, znilleva uiõleneadv  t iv. e ueee .uu. eive.ee. .ü.e.a e. e r." na..u .. 'vai. v.. aa. uv.u.v. rv.ae uu.v..v.j. ...k--laraäeva  nverarreu nali! ennein nrda aeraneukr r.v'na mansütMZ: tta näe eraniapklnra rväeraeren  väät rleneav iga! ülu! errerav rudev -ee on, siis sirab tema, nii tõesti kui ms elan, ühes ' mõcras ja ilsndmata santmardi riietes minu ligi ! tungima. Tema laab küll hoidma, et ta minuga ! mine ei räägiks, ega ennast milgi musil ära ei - aunale, aga ema tonni jooksmist minu elu "siule ei saa ta mitte järge jätma ja mina tnnnetsin - teda tuhande seast ara. Tema suurus, tema olemine  ja lõige enam tema sisinad saamad teda ' mule tunda andma. Mis teie armute sell? asja koka mu härrad? Tee plaan ci ole mitte sant. ..Mina meak- > siu kima. tules pttttsiimeister kui unna siuta aru siun, et teie sinna nõ.ranea raale tulete, siis ci jää tema mitte järge. Pääle selle anvan . nea, u ul. si. elelt tarmis eaeeu naa ette ranna, siis saaks :a krgnmne isid tunta ja enncm teie ligi tnlen-a ja lõksu minema. Ma annan teile ' üts r-car tubli poiasa kattömisiks sittsi ja ühe nttran antuelsi si neile, e.aõ nana ruune ttnni tabaeuo saama." uan.sian.na mana toatüdruk VM ette nii selle nõuridanttsi ja MuSwse aja! siöl -aas olnud ja tten.nnd, iuidas tema armsSNÄ leiiramLnem : nõuks mõn.Utd iie mõrtsukad üles cisidse ta ar- ! nas ka ?:na kodusi olemad, jõudu mõõda sille l asja te.t.e laaminks teõd KPL. Me närust rassis : tn järge kui ralttsisineiat.r nsinema lasiss, siis - me.esi nltrne rinda ja. ltt.es: Ma rlen jnra eel ee n. midagi üelenud. mis näeja saamisikS wõiks tarwitada aga tohter ci näita sest midagi hooliwad. „M!Ski asi ei ole ses juhtmes wäga halb, armas laus," wastas noliveimcistcr; „kui teis aga peaksite midagi täädm.a." „Ma arwan, ütles tüdruk, neiu Bianctti on möga eitemaatlik ses asjas ja ei taha mitte kõiki wälja üttelda; kui tema fee haawa sai ja minu kätte zrahele ära minestas, siis oli tema lviimane sõna „Bvlnau." /-KuidaS ?" hüüdis politseimeister imekspanncS, „ja seda on siit saadik minu eest salaja hoitud? übt nüstignsi tähtsal asja; olete teie aga õieti kuulnud, Volnau?" ..siiin.n sõna pääle, ütles tüdruk kätt tõendamiseks  südame pääle pannes. si-ell-LA, ütles ta nii malusolt, et ma mitte teisiti armaea et mõi, kui nii on 'elle mõrtsuka nimi: aga ma palun miile unelda, et mina seda rääkinud olen'." Polttsiimeistri põlüuS mõtte oli, ct ükski inimene,  näsin :a iräljasroolt nii hea ja araas kui tahes masin, mitte möga hea ei olla kurja tegema. ttanõanõanik Võluma siini ieisi sille nimelist ei täädnnd ta mitte sääl linnas) oli kui üks anus ja nirttas mees temale tuntud, aga, kas ei ole selleks näituse, ci;ust nüsi-gused inimcsed, kellest keegi amalitul! midagi santi üttelda ei toa, kõige rohkem komudele :õöb and-mad; zrõmiauk va, et ta Pdurtoga  ühe meki all mängib. ilmz zW «!«»..