Tallinna Sõber M 7. ASm»-» aastakäik Tallinnas. iZ. Knnnlakun pääwal 1888. Allevldne aealeht Eesti rnhniale «aal jn linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja Maksab Tallinna» LindforS'i pärijate trükimajas: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ZaaStaS 3 rubla Pool-aaStaS l rubla 70 kop Ftu«k«ii»sed maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised «võetakse rvaSta: Halliunas : LindforsU pärijal- trMtmajas. - N-tcrSurgis: S. Seekaudt. 0»-rusp°«aa w 54. —Hartas: Laalimauu. - Jäämeres- z. Auys. - Näides: Ä. SciöelS-ra -Kapsalus- H. AollSerg. - Lihulas - A Mitt,voodid- Wiliuudis: S z' Karow i raamatupood. Narmas: W- Föt»er. - Mõras: Nraua Siekrole. - Iõallias: W. Iludokst- Kuresaares: Th —Maal: kurda iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad kSiwad Baltiski (Baltischport La-riScriS-lloi-rk.) Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Meie kodumaa maksude jagamisest ja teistest  muutmiSlcst. Spiritule wäljawedu. Üks nurjaläinud sõnum. Kirikuõpetajad kohtu all. Linuasaadikute kogust. Oma-tapja. Pahateud. - B miskist: Ilmad. Lacwa sõidud Nak< Merest: Mõrtsuka tegu. Tartust: Dr. Hrllat ja pidali tõbi. Aleksandri kooli asjust. Rõuged. Elewaut. Kole õnnetus. Kohtuotsus. — Wale-raha. Riiast: Maksude unrimised. Kubcruöii) « Kuuramaalt: MaapäSm. Düuadurgist: Raudtee õnnetus. Soomemaalt: Aklila kirikuõpetaja Propst Peterson. Korg, puude tehtud -sjad? toll. Peterburgist: KeiSrikcjast Dr. Drerpölcheri protess. Jea-valee Belgia Saadik ja Konsul. Kerjajatest. Malevast: Protsess. Kadunud « r Roõw-mõrtsulad. MinSkist: Protsess.—Wilnast: Kohe kättetasumine. wmolcuS Ust: Kõrge wanudus.—Krimmist: Külm tuul.—lseäralised ja uuemad sõnumid.—Kiriku-teaduscd. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Küünlakuu S. pääwal Wenemaa ametlik leht .Journal de St. Petersbourg" tunnistas oma lootust, et Würst BismarN kõne õige kaua aealehtedeS arutatud saaks, ja see lootus naib täide minema. Tamne ei ole kõige «vähemast suuremate aealehtede politika paikaS palju muud leida. Wenemaa poolt on sellesama lehe läbi ametlikult kinnitatud, et Würst Bismarki poolt kõige maailma ees tunnistatud  usaldus Wene Keisri rahu-armastuse peale rahule suuremaks tugiks on kui alal i s e d wa lmistamised  sõea wasta. Wiimases lauses on küll natuke nurinat nende ettewalmistamiste wasta kuulda, mis just Saksamaal käfil on, aga ka seda nurinat «vaigistab  .Journal de St. Petersbourg" ise jälle sellega, et Würst Bismarki sõnu Wenemaa ja Preussi «vastastikkudest  teenistustest uenda tähendab, et need ühistest e l utarwitustest  tulla ja sedawiisi siis «vist ka edaspidi tulema saada. Sedawiisi wõib siis arwata, et Wenemaa ametlikkudes ringkondades Saksa-Austria ühenduse kuulutust  ja Würst Bismarki «viimast kõnet rahu-tähtedeks peetakse. Et tema aga pärast nagu enne Wenemaa möjuwate ja kõigemõjuwamate ringkondade silma ees suures auustuseS seisab, seda on ka ühest weikemast asjast näha: Gras Shuwalow on Würst Bismarkile 20 naela kõige paremat kawiari kingituseks fuatnud, mis Keisri lubaga Keisri oma laua osaks määratud kawiarist wõetud oli. Kuida see kõne Saksamaal mõjus, seda on nendest määramata hõiSkamistest näha, millega Würst Bismark rahwa poolest koju saadetud sai, kui tema oma kõnet lõpetanud oli ja «uis pea wägewamad oliivad, kui neid muidu kroonitud «valitsejatele näidatakse; «veel rohkem on kõige Saksamaa rahwa rahulolemist oma Kauzleri politikaga  aga sellest näha, et sõeawäe tarwituste suur lisa Riigipääwa poolest wasta wõetud sai, ilma et ka Sozialdemokratlased  ühte sõna selle wasta rääkida julgesiwad. See üksmeel, mis ennast sellega Saksamaal kõikide erakondade  wahel «välise asjade kohta wälja näitab, on wäga tähtjas ja seda saamad wist ka kõik tähele panema, kellel ehk muidu himu oleks tüli teha. Ka see on üks rahuta  ht. Ütlemata «vaimustusega on see kõne Austria- Ungrumaal «vasta wõetud. Graf Andrassy, kes omal aeal ühendust Saksamaa ja Austria-Ungrumaa wahel korda saatis, on nimelt Ungarlaste poolest suurt auuhõiskamist  kuulda saanud. See ühendus näib kindlam ja rahwa meelepäralisem olema, kui iialgi arwati. Ka seal ei usalda tänine Tschehilased ega teised Saksamaa-«vaenlased  esiteks weel üleüldise «vaimustuse wasta palju lausuda. Et nemad jäädawalt rahule jääksiwad, seda ei ole küll wist mitte arwata. Kõige rohkem kahinat ou see kõne muidugi Prantsusmaal teinud. Seal arutatakse nüüd suure agarusega ühendust Wenemaa, Prantsusmaa  ja Inglismaa wahel, miS tugew küll oleks Kesk-Europa üliwõimnst taltfitama, kui ..see ehk waheft teistele käSkufi ette kirjutada tahaks. Ühendusi Wenemaaga  loodetakse nüüd seda kergemini köita wõima, kui Tirard,i MiniSterium laguneb ja Flo q u e l'-Boulanger' Ministerium tema asemele aStub. Wenemaa Saadik Barou Mohrenheim on nüüd tõeste Floquet' pidul olnud ja sellega Prantslaste arwates selget tähte annud, et Wenemaa poolt Floquet' poisikese-wallatus tema 40. eluaastal andeks antud ja unustatud on, mis temale «võimalikuks teeb kui Minister-Präfident Prantsusmaa poolitika juhatust oma kätte wõtta. Ükö kentsakas nähtus Peterburgist kinnitab weel rohkem nende lootust. Ühel maskeradil, mis seal «viimastel pääwadel peetud sai, ou üks osawötja ilmunud, kes ühel poolel kui Prantsusmaa MarquiS, teisel poolel, kui Wene talupoeg KMuõ riides oli ja sellega Prantslaste ja Weuelaste kokkukaswamist  igaühele selgest silma ette tooma pidi. Kas seesugused näited Würst Bismarki kõue kõrwas pal>u mõjuwad, see ou muidugi natuke küsitaw, aga igaüks tallitab nende andetega mis temal on. See himn aga, millega Prantslased Wene Prautsus-Jnglis ühendust nõuawad, näitab maailmale, et nendel hirm- Kesk-Europa ühenduse eest on, et nemad ka isegi Wenemaa poolt osawötmjst ei looda, kni üks kolinas ««eile appi ei tule. Inglismaa tuutud kaks nägu paistawad ka nüüd jälle selgest wälja. Seal nurisetakse, et Würst Bismark omas kõues mitte tähendanud ei ole, mis Saksamaa sellesi arwab, kui Wene sõeawägi Bnlgariasse tungib, seal asju oma tahtmist mööda korraldab ja sedawiisi Austria tahtmiste  waSta aStub, kas Saksamaa seda stis ka tungimiseks  Austria wasta piab, kus Saksamaa ühendnse-kauba järel sunnitud oleks, oma naabrile appi minema. Inglismaal  ou silmanähtawalt himu seda ka sõea-asjaks pidada, sellest sõda Saksamaa ja Wenemaa wahel oodata ja siiS segaduse-aeal, kus Europa suure maa suurriigid ennast wästtawad, põlewast hoonest midagi omale wõtta, nagu pärast Wene Türgi sõda Kyprose saar wõetud sai. Saksamaa  poolt on õige selgest wastatud, et see mitte Wene-Saksa sõeaks asja ei aunaks, Sakslastel ega Venelastel  ei olla himu oma werd ja wara Inglismaa kasnks walada ja kulutada. Et see lootus sedawiisi rikutud ou, sellepärast hakatakse nüüd Inglismaal ka tasakest! Wene- Prantsus-Jnglis ühendusest rääkima, kni Saksa-Austria ühendus Balkani poolsaarel Inglismaa asju tallikada ei taha. Teiselt poolelt kiidetakse aga ikka Würst Bismarki kõnet ja kuulutatakse selle põhjusel rahu ette. Inglismaa  Parlament algas Näärikuu 28. pääwal oma koosolekut. Troonikõnes ei ole palju Europa üleüldisest seisukorrast juttu olnud, on ainult soowimist ja lootust kinnitatud, et maailma rahu mitte rikutud ei saada. Minister-Prästdent  Lord Salisbnry on aga Parlameutis üht kõnet pidanud, mis õige «ahtamalt kahele poole lonkab. Ühel poolel kinnitab tema, et Berliui kongressi otsused mitte täitsa Wenemaa tahtmisi täitnud ei olla, teisel poolel, et Inglismaal Europa lõune-idapoolises uurkas .elntarwitufi'  olla, koguni teisiti, kui Europa teistel suurriikidel. Neid .elutarwitufi" olla Inglismaa juba läbi kolme wõi nelja põlwe taga nõudnud ja et saada sellelt teelt iialgi lahkuma. Ühel poolel meelitab Lord Salisbury seda mist Wenemaa tulikannuseid, pärib aga teisel poolel Inglismaa .elularwitnste' tähelepanemist Balkani poolsaarel, mis, kuida teatakse, just Wenemaa .elutarwituste' wasta käiwad.  Sellega ei nai mnnd üteldud olema, kui: .Kes minule rohkem palka pakub, selle poolt tahan mina seista. Jtaliast kuuldakse lausa kiitust Würst Vismarki kõue üle, ja ähwardatakse Saksa Austria-Italia ühendust «malikult  kuulutada, kui Prantsusmaa poolt tüli tegema kiputakse.'  Selle ühenduse siht olla järgmine: Kui Prantsusmaa poolt üksi Saksamaa ehk Ztalia peale tungitakse, siis saamad mõlemad ühes Prantsusmaa wasta «võitlema. Kui Wenemaa üksi Saksamaa ehk Austria-Ungcumaa peale tungib, fiiS ou temal mõlemiga  tegemist. Kui Prantsusmaa ja Wenemaa üheskoos  ühegi nende kolme riigi peale tungib, siis ühendawad ennast kõik kolm. Saksamaal kipub hirm Krouprinzi haiguse pärast jälle õige suureks minema. Kuida juba lühidelt tähendatud, oliwad uued kaswjad tema kurkus hingamist nii kangest takistanud ja kõrget haiget läkastama kippunud, et Professor  Dr. von Bergmann Berlinist telegrafi läbi San Remosse kutsutud sai. Enne kui tema weel senna jõudis, pidastwad arstid asja nii kardetawaks, et Dr. Bramann kaswjasi alamal tema hiugekurgu lahti leikas ja ühe toru sisse pani, mis läbi haige hingata wõib. Leikamist on Kronpriuz niisama mehiselt wälja kannatanud, kui kõiki kardetawat haigust tänine. Rääkida tema enne ei tohi kui arstid seda lubada wõima arwaivad. Tema omaksetest  ei tohi keegi tema juure tulla, sest iga liikumine «võiks baawa paranemist takistada ja kopsu-pöletust sigitada. Oöd ja pääwad walwawad kaks arsti tema juures ja tallitawad kõiki ise, mis temal tarwis läheb. Haawa paranemine läheb nii heaste edasi, kui seda iganes loota ja oodata wõib. Haiguse enese külge see leikamine ei puudu, waid piab haiget aga läkastamise eest hoidma. Kas tema haigus kcebs on wõi kurgu krömpskondi põletus,  seda ei ole tänine weel selgeks tehtud ja nüüd ei wõi kaswjaid koguni mitte ligemalt läbi «vaadatud saada; olgu see üga üks ehk teine, kardetaw olla see ikka. Miini Professor Dr. Schrötter oli juba enne arwanad. et muljumine,  pigistamine, kiskumine ja põletamine Krouprinzi kurkus. millega Dr. Mackenzie kaswjat arstis, mitte hea ei olnud. Nüüd kirjutab Dr. Schrötter, tema olla Kronprinzi-Prauale  juba Talwekunl ette ütelnud, et see tulla mis nüüd tulnud on. Leikamine wöida Kronprinzi haigust  kergitada, aga mitte kõrwale saata. Haigus minna edasi ja elu wõida kõige rohkemast kaks aastat kestata. Professor Dr. von Bergmann on Keisri käsu peale ometigi  San Remosse reisinud, senna jääma, kuuni näha saab, kas ehk «vahest uut leikamist tarwis ei lähe. Tema on Dr. Bramanni tööga wäga rahul olnud. Selle kuu 1. paamal on Kronpriuz woodist wälja ttulla «võinud.  Berlmlaste -vaimustus oma wana Keisri wasta kaswab ikka suuremaks. Iga! lsune-aeal, kus uued wahid Keisrikojasse  tulewad ja Keiser akna taha astub, korjawad ennast  määratumad hulgad palee ette ja höiskawad, kui Keisrit näha saamad. Näärikuu 31. pääwal on aga fee kolknkuugimitie nii suur olnud et suruukspiigistamist karta oli. Kui Keiser akna taga ilmus, siis läinud nii kange hõiskamine lahti, kui seda weel iialgi kuuldud et olla. Wiimaks lükati akua-gardiuad kõrwale ja Keisri-Praua rulltooli peal ilmus akna taga. Hõiskamine läks weel sumemaks. Tõsise ja lahke näuga tänusiwad mõlemad ja pöörasiwad oma kamretesse minema. Ühel inimesel oli uulitsal meele tulnud Preussi Kuningalaulu ,Heil Dir im Siegerkranz' algata. Pea kõlanud laul tuhandetest kurkudest. Keiser tulnud tagasi, tänanud uueste ja saanud uut määramata hõiskamist «vastuseks. Rahwa meel? Kui aastal 1848 Berliui rahwaS mässamas oli ja Kuningas  uõuu ei leidnud, fiiS püüdis Prinh Wilhelm mässamist  lämmatada, pidi aeguti Berlimst põgenema ja seifis kaua ,rahwa' (.«vabalaste J kange wiha all. .Madalustest'  sütitatud wiha immitses edasi. Prinz Wilhelm sai Kuningaks, katsus asja mitme Miuister-Präfidenti abiga korda saata ja wõttis wu naks uüuukS herrat von Vismarki kutsuda, kes kindla käega kinni hakkas ja üht Maapääwa teise järel koju saatis. .Rahwa" wiha tema wasta oli hirmus, pükamistest. söimamistest ja ka mõrtsukategudest  tema wasta ei olnud puudu; waewalt on üht