Kaupmehed, keS oma elu aja seal linnaS on elanud ütlewad et waremalt, kui Eestlast seal kreists weel ei olnud, nende linn wäga kauplus-waene on olnud. Linn on weikene ja wõikS ieda suuruse poolest Paidega wõrrelda, kuid Oudowas elawad rikkamad kaupmehed, ta (linn) on enam Wene wärki ehitatud. Metsa on fiin wäga palju ja selle hind odaw." Wõeralt maalt. Norramaa ülikoolis anti kahe aaSta eest ka naesterahwale  luba, ülikooli ettelugemist kuulamas käia. Tänawu aastal tehti aga ülikooli nõuukogu peal otsuseks, et uaesterahwaS  niisama lõpueksami teha ja studeerimise ajal abiraha saada wõib, nagu meeSterahwasgi. Kristianias on suur rõõm rahwasaadiku ja kuninga kokkuleppimise pärast, mille tunnistuseks ennast hulk rahwast waimustawalt kuninga juure kogustwad ja teda elada lasksiwad.  Uus ministeerium on ka juba ammetis ja Sverdrep  peaminister. Emsts käis Saksa elatand keiser Daani ja Greeka kuninglikul paaridel külaliseks ja pärast käifiwad need jälle ka keisri wõeraste laual. Brüsselis on mitukorda tüli ja kakeluft ultramontaanide  ja wabameeleliste vahel ette tulnud. Rahvas pildus ühe katuliku raamatukaupluse aknad puruks ja lõhkus maja tubliste ära, kuS 5 inimest kinni on võetud. Roomast. Itaalia walitsttsel on nõuu töiste riikide edasitungimist Aafrikas takistada püida, sest et selleläbi vahemere õiguste kaal üksipidi vauks ja Itaalia julge olek kitsandatud saaks. Pariisist. Prantsuse admiral Lespes on Peekingist  tagasi pöörnud ja teatab, et Hiina kohtudes nüid sulasõbraline olek Prantslaste vastu valitseda. Ajaleht „Temps" räägib, et Inglismaa ainult siis kauem kui 1885 aasta alguni oma väge Egiptuses pidada võib, kui kõik Eürovpa suurriigid selleks oma luba annavad. Prantsuse ja Inglismaa vahel olevat leping Suesi kanaali parast uuendatud. Tohtrid on Touloni koolera kallal töös ja tunnistavad,  et edastpeasemift karta ei olla, sest et see tõbe jagu nii kardetavalt ei möllada; mõned haiged on Me surnud ja koolerasse. Hiinlased seletavad, et nad enne lepmgute allakirjutamist  oma sõawäge Langsonist ära ei taha laSta mmna. Kairost. Berbes on waenlaste kätte langenuv za tema kaitsevägi täitsa maha löödud, siiski oldakse Kartumi  kindluse peale weel julge, sest et Murati ümberkaudsel  mässajate jälgigi näha ei olevat. Teed laane poole on kinni pandud. Bombaist. Kuida „Times of India" teatab, on India valitsus nSuuks võtnud, ühe Afghanistaani rahwa suguharule Ghil-ais abiraha anda. Kirja wastused. 204) M. N. R—. Oleme täitnud. 205) A. W. H —. Seal nõuutakse esimesel aastal 65 rbl. söögiraha  ja saab abiline mõmd iseäralised sissetulekud omale. Kirjutada meil seepärast wõimalik ei ole. 206) J. P. W-K—. Saadame lehe ja palume lubamist täita. 207) J. T. K—. On meid rõõmustanud ja saame Teie tahtmist kohe täitma. Toetage meid tubliste. 203) J. L. T— Suur tänu saatuste eest. Tahame nendega kõnelda, kelleslc see asi kõige tihemalt puutub. 209) H. U. S—. Tahame õiendada. 210) A. T J—. Täname. Rohkem kirjateel. 211) M. S. W-. Saame tegema, kui ta ka meisse ei puutuks Sakala. 1884 27. Zensurt poolest luhatud Tarws, 30. Juunll 1884. Trükitud F. Feldt' L juures Wiljandis. MU" Wil jandi Eesti Killmllste SW lähem koosolek Enne koosolekut punkt kelk lv palutakse tungiwalt näituse komiteed ja eestseisust mitme tarwilise asja pärast nõuupidamiseks kokku tulla. Ka seltsis saab tähtsaid läbirääkimisi olema, millepärast seltsiliikmeid rohkeste koosolekust osawõtma  palutakse. s Eestseisus. Keiserliku Äiljandi sillakohtu poolest saab seega tähelpanemiseks kuulutatud, et sillakohtust..kõikide walla- ja mõisa-politseidele  km ka metsamalitsustele kõma käsk kätte on antud koeri, keda ilma peakorwita ehk kolgita maal leitakse G kohe maha lasta. G sest et ikka ja ikka rohkem marutõbiseid nähtud on ja nähakse. Wiljandi fillakohtus, 26. Juunil 1884. Asemik sillakohtu härra: V. v. Helmersen. 5763. Notär: E. Stern. Mõisa mina. itebski kubermangus, Polotzki maakonnas,  40 wersta Polotzki linnast ja raudtee jaamast, saab üks suur mõisa ettetulnud juhtumiste pärast hea tingimistega ära müitud. Mõisa on 5000 tessätini ehk umbes 15,000 wakamaad suur; hea maa, 4000 tessätini head metsa, 2 karjamõisad, 1 kõrts, 1 parw, 1 wesiweski  ja tärpentini wabrik. Kohal on kindlad piirid ja kohtu poolt kinnitatud kaardid. Mõisa peal ei ole ühtegi wõlgasi. Mõisa kui ka karjamõisad  seisawad suure Drissa jõe ääres. Hooned  on heas korras. Hind on ühes põllu- ja maja inwentari, elaja ja hobustega 75,000 rbl. Järele küsida Riia linnas, weikeses Jakobi uulitsas U 1, 2 treppi kõrgel ehk WiljandiS härra A. Radasewsky juures, endises majas. 3 Telegrahm kontoris Witiaodis leiab üks wiisakas poissmees teenistust. Palk on 10 rubla kuus. Koha soowijad wõiwad kohalise telegrahwi ülema juures endid ülesanda. leiawad ruumikad ja magusad korteri A. von StryN majas, töise korra peal. 3 M. Grünstamm Viljandis. e t pöhjuskapital 2,490,000 rbl. peale tagawara wõtab kcritserpriseks wasta liikumatat ja liikuwat wara ja kaupasi, kapitalide ja intresside peale suremisel ja elamisel, nõnda kui ka kaste kaaswara j. n. Lähemat teadust annab Wiljandi linna ja ümberkaudusele Kuulutused. Jooke-aasta tellimise kuulutus. SM" Sakala "Wg algab Juuliga oma VI! . aastakäigu wiimast poolt. Tellimisi wõetakse igas raamatupoes  ja lehe eesotsas nimetatud kohtades wastu. Poole-aasta hind on postiga t rubla 75 kop. ja postita 1 rubla 5V kop. Kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Sakala praegune ToimenduS on katsunud kõik teha, mis selle lehe elus hoidmiseks  tarwis. Endised kaastöölised, tublid Eesti mehed, on jälle oma töösid Sakalas ilmutanud ja saamad edespidigi kaastööd tegema. Sellepärast palub nimelt praegune ToimenduS, et rahwaS tellimisega oma usaldust ja osawõtmist jälle Sakalale näitaks, et rõõmsama meelega aasta töise poolesse wõiksime astuda. Sakala saab ikka korrapärast wälja-antud ja wõetakse ka meel tellimisi terme aaSta peale waSta, kuS sennini ilmunud lehed järele antakse. N Feldt, Sakala Väljaandja. Riigimaade miniSteriumi lubaga saab Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts koduloomade, põllu- za käsitöö näitust 18., IS. ja 2V. Augustil s. a. ärapidama. Sellepärast saamad kõik suured kui ka weiksed põllupidajad, kauplejad, käsitöölised,  wabriku omanikud ja kõik, kes kudagi wiisi sellest soowiwad osa mõtta, palutud, ennast selle wastu walmiStada. on Kõrge Riigiwalitsus omalt poolt 4 hõbe, 5 brongs auuraha, 20 kiituse kirja; Wiljandi EeSLi Põllum. Selts 8 kuld sõrmust seltsi nimega, kiitusekirju nii palju kui tarwis lähab ja ka raha mäljajagada annud. NäituS saab auupalgade poolest selleläbi rikkas olema Näitusele wõiksiwad toodud  saada: Igat seltsi oma maal kaSwatatud hobused, karielajad, lambad ja sead; kõiksugused  wabriku kui ka käsitööd, kangad, lõngad, kujutused, igat seltsi wilja, wiljapuid kui ka nende seemneid j. n. e.. Kes neist asjadest midagi soowib näitusele tuua, piab seda künni 10. Augustini kirjateel järelseiswa adressi all teada andma: „ Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltst näituse komitee Wiljandis." Soowitakse, et ühtlasi ka loomade tõuug, wanadus j. n. e. üles tähendatakse. 2 AW" Jsewalmistatud komoshi MI pealmised lehed » meeste- ja. naesterahwastele ning lastele igas suuruses ja sortis nagu kummiga, haakidega kinnitamiseks j. n. e. wõib minu juures igatahes,  malmis kui ka tellimise peale, saada ja müin nimetatud kaupa heast materialist, hea ja kärme tööga koguni paraja hinnaga, ka walmistan ma auustatud kauba-tarwitajale nende oma materialist. z Kamashi pealmise lehe õmbleja W. F. Ehrenpreis WiljandiS, kärnäri Laks'i majas, manast kreiskohtu majast pahemat kätt, endise willakreastja maja wastu. Kooli lopstii (poiss- ja tütarlapsed) leiawad lahket wastawõtmist söögi ja korteri peale kreiskooliõpetaja lese proua Dreyer'i juures, kreiskooli maja kõrwal Wiljandis. Lapsed saamad kooliõpetuses juhatust ja õpetatakse  tütarlapsi kõiksugustes naesterahwa töödes. ana-Zõõidu kogukonna kohtu poolest, mis Pärnu Wiljandi kreisis Wiljandi kihelkonnas, saab kõikidelle, kellesse see asi puutub, teada antud, et siit walla Waigu talu omanik Kans Keerig ära on surnud; mispärast kõik, kelledel surnud  Hans Keerig käest nõudmist ehk temale maksta on, kolme kuu aja sees s. o. künni 1. Septembri 1884 oma nõudmisi ja maksmist siin kogukonna kohtu juures üles andma ja tõeks tegema piawad. Peale selle tärmini ei saa wõlanõudjad enam tähele pantud, ning wõlglased, kui wõera oma salgajad,  langemad seadusliku trahwi alla. Wana-Wõidus, 26. Juunil 1884. Kogukonna kohtu nimel: H 365. Peakohtumees Jaan Hign. 2 Kogukonna kirj. T. Kurrik. N. 11 I >v: »n »j!» 11. Pea-kauplus Wiljandi linna ja ümberkaudusele 91 i. z Minu, endise Schanz'i trahteri kõrwal Wiljandis  seisaw, korrapäraliselt sissesäetud elumaja ühes hobuse-talli, wankri-kuuri, kõrwalise elumaja ja aia-platstga saab 16. Augustist s. a. wätjauüritud ehk ka ära muitud. Tallid ja kõrwaline elumaja saamad ka ilma päris elumajata mälja üüritud. W. Setvigh, kaupmees Wiljandis. 2 talu mma! Otepää kihelkonnas, Pühajärwe wallas on kaks head talukohta müia. Esimene talukoht Turu on 33 taalrit 15 krossi suur, teine talukoht Tedre on 13 taalrit 37 krossi suur. Taalri arm on 1817 aastal pandud. Krundi suurus on ülepea 392 wakamaad; sellest põldu 150 wakamaad, aiamaad 4 wakamaad, heinamaad 91 wakamaad, metsa 115 wakamaad, metsa- ja muud maad 32 wakamaad. Kõik hooned on heas korras ja kenaste ehitatud, põllud truupidega (torudega) kuiwaks lastud, heinamaad puhtaks tehtud ja suurem jagu weega kastetud mets puhastatud. Kindel ostmise hind on 13,500 rubla. Talud wõiwad ka soowi järele üksikult müidud saada. Kaupa teeb taluomanik 2 Pühajärwe mõisas.