asja üle teiseks korraks jäätud.  Kaubasaadikuks  sai K. Gahlnbäti asemele kaupmees Meybom walitud. Teadmised, mille järel alewites majaomanikud? poolest teede ülespidamise j a parandamise  asemel raha maksetud saab, oliwad selleks seatud kommiSfloni poolest tehtud ja Linnakohtu poolest läbiwaadatud, ja saiwad kinnitnd. Need seamised on umbes sedawtist: 4.) Wahetegemised nende uulitsate wahel alewis, mida linna kulu peal ülespeetakse ja mida majaomanikud oma kruntide rajal ülespidafiwad, need wahetegemised saawad mahajäätud. 2.) Linnawalitsus wõtab seda parandamist alawiteS, linna piirest saadik oma peale. Trottoarid (käimakiwid) jääwad aga ka edaspidi majaomanikude parandada, nenda ka esiteks teed, seal, kus sellepoolest iseäralised kaubategemtsed weel keStawad. 3.) Selgemaks seletuseks saawad kõik awalikud teed ühes registris ülespandud, niipea kui nende seadmine ja loodimine lõpetud on, ja saab läbiwaatamiseks  ja kinnituseks Linnakohtu ette pandud. Need registrid saawad aeg-aealt sedamööda taiendud, kuida uufi teest Linnawalitsuse heaksarwamise  ehk majaomanikude palme järel seatakse. 4.) Uute awalikude teede seadmiseks on igatahes  Linnawalitsuse kinnitust tarwis. 5.) Teede ülespidamise ja parandamise asemele, mida alewites maja omanikude poolest tehti, tuleb peale trottoaride ülespidamist rahamaksmine. Se rahwamaksmine saab iga aastase awaliku arutegemise juures linna stssetulemiste ja wäljaminemiste üle arwatud ja seasud; ei tohi aga iialgi wähem olla, kui 3 majade ja kruntide selgest sissetulemisest. 6.) Linnawalitsus  wõtab. aastast 488 l pealehakates, kõigi teede ülespidamist linnas ja alewites, ilma trottoarideta oma peale, ühe maksu wasta, mida maja- ja krundi-omanikud iga-aaStase seadmise järel maksawad. 7.) Linnale jääb õigus, igal aeal jälle wana wiist üles wõtta mille järel linnas ja alewites teed majaomanikude  poolest parandud ja ülespeetud saiwad Selle peale oli nöuupidamine tulekahjude  täheandmise üle mida nendest tornidest anda tahetud oli, mis manade linnamüüride peal seisawad. Selleks seatud kommission oli asja läbikatsunud ja leidnud, et selleks üksi wana shlosst-torn „Pitk kolwuline oleks; aga ka siin olestmad kulud suuremad, kui sellest kasu loota wöiks. Latornide ülestõmmamiseks  olekstwad mitmed riistad seada, mis eesarwu järel 366 rubla maksakstwad ja edaspidi oleks alalise wahile kõige wähemast 200 rubla palka maksa. Latornid wöikstwad aga tuulest lõhutud saada ja ei oleks nendest lindlad kasu oodata. Kommisfioni poolest sai nõuu antud, nende tuletähtede asemel kahjude hakatusel pasuna-puhujaid läbi alewite sõita lasta. Se nõuu sai Linnafaadikute poolest heaks arwatud. Teised nõuupidamised ja wõtmised oliwad rohkemalt jäolt Linnawalitsuse seestpidise asjade üle, mis laiemaks kuulutuseks tähtsad ei ole. Weneriigi raudteedel on selle aasta hakatusel wähem tööd olnud, kui möödaläinud aaSta sellel aeal. Möödaläinud aasta Näärikuuni kandfiwad kõik Weneriigi raudteed ühtekokku 46,262,000 rubla sisse, selle aasta Näärikuul 15,466,000 rubla. Mõnel raudteel oli aga siiski rohkem tööd, ja nende seas on ka Balti raudtee. Möödaläinud aasta Näärikuul wedas meie raudtee 3,496,000 puuda kaupa, selle aasta Näärikuul 4,671,000 puuda. Malitsuse-Teadaandja" kuulutab möödaläinud  aastal sissetulnud tolliraha. Eesotsas seisab Moskwa tolliamet; seal on helisewad raha (kulda ja hõbedad) sissetulnud 17,419,216 rubla, paberis raha 125,585 rubla; teises paikas seisab Peterburgi tolli-amet, kus 8,264,729 rubla helisewad raha ja 213,136 rubla paberi-raha sissetulnud on. Kolmandema aseme peal seifis möödaläinud aastal juba Tallinna tolli-amet, kuS 5,456,843 rubla helisewad raha ja 38,698 rubla paberi-raha sissetulnud on. Selle peale tuleb Odessa, 5 million rublaga; siis Riia, 3'/» millioniqa, ja 14ma aseme peal seisab Liibau, kus 800.000 rubla tolliraha sissetulnud on. Sellest aruandmisest  paistab ilma pitkema kõneta Tallinna sadama kosuw tähtsus wälja. Wiimiste üheksa aasta sees, enne möödaläinud aastad oli tolliraha poolest Odessa linnal kolmas, Rita linnal neljas ja Tallinnal wiies ase. Möödaläinud aastal kandsiwad tollid köikis Weneriikis ühtekokku umbes 63 millioni rubla sisse, aastal 1870 ei tulnud nendest weel rohkem sisse kui 42 millioni rubla. Öösel 16 ja 17 Jürikuu pääwa wahel on Wigala kiriku-möis maani mahapõlend. Tuli on ühest korstnast Väljatulnud, ja et majal õle-katus oli, siis wõtnud tuli nii kiirelt wöimust, et kirikuõpetaja Pastor Mikwitz oma perega waft siis unest ärkas, kui abi peale ega asjade wäljakandmise peale enam mõtelda ei wõinud. Waewalt on Pastor Mikwitz oma prauaga ja lastega tulest peasüüd,  praua aga jalgu raskest põletanud. Warandusest ei ole majarahwast ükski midagi peasta suutnud. Peter b u r g i st. Keisri-Praua terwise üle kirjutakse 15 selle kuu pääwal: Minewal nädalil ei ole Keisri-Praua terwise juures midagi muutust olnud. Rasked uned, kuid need ennast nädali hakatuses näitasiwad, jäiwad  wiimise pääwade sees wähemaks. Läbi koigi selle aea oli köhimine wähem; südamepeksmise  üle ei kaeband kõrge haige mitte. Uni ja isu oliwad korralised. Zõud ei ole kosunud. Kindral-Adjutant Graf Loris-Melikowt töötegemise üle kirjutakse selle kuu 6 pääwal: Graf Loris-MeUkow on wäfimata tööl, seda risu riisumas, mis endiste aegade patud kogusiwad ja seda pinda puhastamas, mille peal Weneriigi uus elu peab asutud saama. Se jagu tema ettewõetud tööst, mis kõiki seda kõrwale saata püüab, mille läbi rahwa seas midagi wiha wõis ärritud saada, se jagu on pea kordaminemas. Kõik need kohtuasjad,  mis aastast 1874 saadik riigieknjate  wasta ettetuliwad, saawad uueste läbikuulatud ja korraliste kohtute ette saadetud. Üleüldise arwutegemise järel saab wäga suur hulk inimesi oma endise seisuse sisse tagafisaadetud.  Studentidest ja teistest noortest meestest arwatakse üksi umbes 1200 hinge oma perekondade  sekka tagasi tulema. Kõigist teistest seisustest on nii palju inimesi kui riigi-ekfijad kohtu alla langenud, et kui nendest aga 20 saea pealt armu saawad, ka siis neid juba mitmed tuhanded koguwad. Kirja - tunnistustega on Graf Loris-Melikow keisri ees selgeks teinuo, et palju hukkamõistmist miinuste aastate sees ilma täielise läbikatsumiseta tehtud saiwad ja on Keisri poolest luba saanud, neid asju uueste läbikuulata, niipalju ka mõnelt poolelt wastapandud  sai. Selle üle on rõõm iga seisuse sees suur. Kui se kiri Keisrist allakirjutud oli, on Graf Loris-Melikow kohe kohaliste Ministritega  nöuu pidanud ja kõigi Kindral-Kubernöridele  ja Kubernöridele Weneriigi Euroopa jäos ja Aasia jaos käsku saatnud, et kohtuasjad  riigi-eksijate wasta, mis wiimiste wiie aastate sees kohtu all seisiwad, wiiwimata uueste läbiknulatud saakfiwad. Loodetakse, et mõne kuu aeal tuhandetele perekondadele rõõmsad sõnumid tulewad. Üht ülemad hoolekandmist peab Graf Loris-Milikow awaliku kirjanduse eest, mis tänine mitmel wiifil rusutud ja takistub oli, kui need kes seda rususiwad ja takistasiwad, ennast ka wabameeleliseks pidafiwad. Ülema Zensuurikohtu  Präsidentiks on Dr. Abasa tõstetud, kelle kõrged õpetuse-järge niisama wäga igalt poolelt kiidetakse, kui tema wabalist meelt ja igapidist truuwust Keisri, Riigiwalitsuse ja seaduse wasta. Avaliku kirjanduse igapidist wabadust on Dr. Abasa kaitseda ja toetada tõotanud. Rahwa seas liiguwad jutud, kui oleks Talwpalee kurjategijate peamees ja üks teine, kes kui puusepp seal aset pidas, selle kuu 14. pääwal PeterburgiS kinnivõetud. Se olla Kaluuga  Kubernöri sugulane ja mitme sala-nime all PeterburgiS aset pidanud. Ametlikult ei ole selle üle weel teadust antud. .Golosi" sõnumite järel saada peale nende 500 vangi, keda sel aastal juba Sahhalini  saare peale saadeti, weel 550 vangi senna saadetud. Neid on mõne pääwa eest mitmest Peterburgi vangimajast teele saadetud, ja oli nende seas ka endine Gardi - ohvitser LandSbcrg, kes kuida teame, oma heategija Wlassowi ja selle majapidaja tappis. Se meeS olla näost koguni lõppend ja ei leiaks tema ja teiste vangide vahel midagi vahet. Esiteks on need vangid Pihkva saadetud, kuhu niikauks  jäävad, kui kord edasi minna nende kätte jõuab. Kr onstadtis oli 15. selle kuu pääwal lahe weel jääga täidetud; 19. selle kuu pääwal oli kaugemal mrre peal juba lahtist wett näha. Wladiwostokist. Uks Shanghaist tulnud  aurulaew on sõnumid toonud, et Kiina maal agarast sõea wasta walmistakse, rohkest sõeariistafi ja fõeatarwifi ostetakse. Kiina kaupmehed loodawad, et läänepoolsed Euroopa riigid Kiina sadamaid Wenemaa söealaewade läbi kinnipanna ei lase. Siin on Kiina rööwleid  nähtud ja ka tapmisest nende läbi on kuulda  olnud. Kaljas i nis, Tweri kubermangus on kaardi - mängimise, himu kodanikude seas wäga suureks läinud. Üht klubi seal linnas ei ole, sellepärast asutafiwad kaardimängijad ennast esiteks ühtes kõrtsis. Kui aga se neile enam kõlwuline olema  ei näita uud, siis asufiwad kooli-majaSse. Kui nüüd mänguga ühel ööl walmis ei saa, siis tulla koolilapsed sagedast koju tagasi ja rääkind, et neil täna püha olla, koolis mängita ikka weel kaarti. Baltaft, Podoolia kubermangust. Möödaläinud  aastal seati Korütnjani külas üht meest, nimega Tshehhowski koguduse kirjutajaks, ja pidas ametid esiteks korraliste. Pärast aga kadufiwad  mitmed raha-summad, mida kogudusele saadeti ja mille wastawõtmist kirjutaja tunnistanud  oli. Kui nende järel pärima hakati, põgenes Tshehhowski Odessa linna, kus teda aga leiti ja kinniwõeti. Tema sai Korütnjani külasse tagasi toodud ja kogudus jättis ametid tema kätte. Nüüd aga on mees uueste kadund ja temaga ühes 2000 rubla. Kirjutaja laua peal leiti sedel ja selle peale oli kirjatud: ,Teie hälbid, kes Teie mind oma kassaga olete tahtmist  mööda ümberkäia lasknud." Kerssonist kirjutakse, et nüüd ka wiimne nendest kurjategijatest, kes Kerssoni renteist l millioni waraStafiwad, Znsheniõr (Zurkowski) Minski kubermangus kinniwõetud ja kohtu alla saadetud on. Tiflisist. Suurem jägu Osurgeti linnast  on ärapölend. Tuleta sfa kaitsemise alla ei olnud seal ühtigi antud. Batuumist kirjutakse hirmsa näljahäda üle, mis juba mõnest aeast saadik Armeenia maad waewab. Näljast on tõbed Kginend, ja rööwimised ja Margused on igapääwased asjad. Kõige suurem häda on Türklastel, kes sel aeal Batuumi maakonnast wäljarändastwad, kui se maa pärast wiimast sõda Weneriigi külge langes.  Need et olnud weel aega leidnud ennast asutada ja tahaksiwad nüüd oma wana elukohta tagasi tulla, aga Türgi maawalitsejad teemad neile igawiisi takistust. TürgiwalitsuS ei wõi muidugi oma hädalistele alamatele suuremad abi saata, sest seal on kukrud tühjad. Wenemaalt  on üksikud head inimesed palju abi saatnud;  nimelt oli üks kaupmees 500,000 rubla selleks kinkind, mida aga wäljamaksa ei wõi-