käe maksuwõtmise juhtumiseks, millest nüüd kõik Wene ajalehed jutuStawad." Ka meie saame küllalt aru, kui wäga waluS see kurb Siberisft saadewd baroni lugu tema siinsete suguwendadele ja seisuse osalistele on. Meie aga peaksime tõeste ülekohtused olema, kui meie Saksa lehtede eeskuju järele sellest kahjatsemise wäärt juhtumisest meie kolonistide kohta sedasama ja sarnast tahaksime «älja arutada, mis Saksa lehed igakord, kui mõni EeSti sugu meeS seaduse waSta eksinud, terme rahwa kohta wälja arutawad. Jäegu see meist kaugele! Meile ei õpeta see tükk muud midagi, kui seda, et iga rahwa ja seisusp, seas kõlwatumaid  liikmeid on, millepärast aga iialgi terwet rahwast ega seisust hukka ei wõi mõista» Peaks see juhtumine „Zeitung sür Stadt und Land'ile" ja tema parteilastele sedasama õpetama, siis tooks fee meile kõigile tulu. i Joogi weest. Pärnu EeSti Põllumeeste Seltsis peetud kõne. N. Sõrd stuä. wsck. 11. Gt peale nende katsede ka weel teada saada, kaS ehk salpetri happuid soolast vee seeS on, wõetakse natnke wett klaasi sisse ja pantakse niisama palju puhtat weewli hapnikul juure, mis peale mõlemad weedelikud keema hakkavad. Reid lastakse nii kaua seista, kui nad külmaks läinud on ja kallatakse fiiS klaasi seina najal sula raua - vitriöii peale, keS wee ja wewli hapniku peale jäeb. Sünnib nüüd seal, kus raua-vitriol nendega kokkujuhtub, punakas wõi pruunikas  karw, siis näitab see meile, et wee seeS salpetrihapnik,  salpetri-happu kaali ja lubja nänl ettetuleb. Salpetri hapnikku wsime meie ka weel seeläbi üles leida, et meie Brneini weewli hapnikku seeS sulatame ja wee sisse kallame. Wärwib ennast weesi punaseks, siis on temaS salpetri hapuid soolast, mis terwisele wäga kahjulikud on. Nende katsede läbi wõib fiiS igaüks selgeste wäljauurida,  kaS tema joogi wefi hea wõi sant on, ja seeläbi kaevu headust wsi weadust äratunda, kust tema oma witt saab. Üleüldse arwawad need inimesed, kes oma kaevude  eest hoolt ei kanna, et kõik kaewu vesi ka hallika  vesi on. Aga suurem hulk kaevudest linnades ja külades ei ole aga mitte päris hallikad, vaid maasse kaevatud augud, kelle seinad kivist või puust tehtud on. Niisuguste kaevudesse korjab ennast wesi lähemast merest, järvest, jõest tiigist j. n. e. kokku, või on ka nõnda nimetud põhja wefi, mis seeläbi sünnitud  saab, et wihmawesi maa sisse sügavasse waub, kuni ta niisuguste maa kihide peale tuleb, milles palju savi on, või mis kõvadest mineralidest kokkuseatud on, ja wett sügavamasse tungida ei lase. Maa sisse ,vaudeS wõttab see vesi oma tee Peal kõik ollust ligi, mida ta ärasulatada või edasi kanda võib, ja seepärast  mõjub lähema wsi kaugema maapinna olu selgeste wee oleku peale. On maa liivane, kruusine ja seisab põhja vesi savi kihi peal, siis on ta enamiSte  puhas ja hea, seepärast et ta oma tee peal kruusi ja liiva läbi tungides puhastub saab, ja tema savi põhja peale jõudnud, allpoolt mitte enam kahjuliku  musta wett juure ei saa, ja ka miite kahjuliku olluste külge ei puudu, mis tema ärasulatada ja ennesega kaewu sisse viia võiks. Koguni teisiti on lugu, kui kaewu wee sooned, nagu see madalate kaevude juures ettetuleb, läbi maa tungivad, milleS palju mädanud taimede ja loomade ollufi on, sest nad võitavad fiiS mädanud ollust kaasa ja teevad kaevu päris kihvtiseks. Meie linnad ja külad seisavad enamiste pehme maa peal, seepärast ei või ka mitte ärakeelda, et must vest kaevusse tungib. Sest on siis näha, et palju parem ja meie terwisele palju kasulikum on, et meie kaevud nõnda sügavasse, umbeS 30 meeteri kaevatud saavad, et must vest mitmede teda mitte läbilaskwa maa kihide läbi ärakeeldud saab, Põhja vee sisse tungimast. Ei ole joogi wesi mitte selge, siis on temaS ollufi, mis mitte ärasuland ei ole ja puhta vee sees olla ei tohi. Sünnib vee liigutamise juures vaht, ja on vest päikese paistel mitme karwaline, siis teame meie, et temaS ollust on, mis maa ehk ka kaewu enese seeS olejate loomade ja taimese olluSte Mädanemise  läbi tema sisse sattunud on. Mitte ikka ei ole maa süüdlane, vaid sagedaste on kaewu sisse wõerad kehad kukkunud, või kasvavad kaewu sees taimed, mis ära surevad ja ära mädanevad, või on kaewu puu salved mädad, ja nende Peal siginevad sammlad, seened ja wee loomad. Seepärast peab nii kohe, kui west sandemaks läheb, kaew jarelkatsntud ja puhastub saama. Wäga sagedaste on kaewude ehituse wiiS sandi wee juures süüdlane. MõneS kohas on pruugitaw, kaewu seina kiwide ja puu salwede wahele kuiw samlaid panna, seS mStteS, et seeläbi wesi paremalt kausse woolata wõib. Reed sammlad hakkawad aga warsti mädanema, on wee loomade elukohaks ja täidawad  wett kõige kahjulikumate ollustega. Palju kasulikum  on, kaewu müüri tegemise juures põhja kiwide alla ja seina kiwide wahele jämedaid puu süssa panna, miS fissewoolawad wett puhastawad, ja nii «kaewu wett iäraest puhta ja selge hoidwad. Mitme linnade ja kMM kaewude seeS, kes surnu aiade ligidal, wõi endiste surnu aia asete peal seisawad, wõib selgeste surnute järekjäenuid ollW leida. Weest ei wõi meie seda mitte ikka näha ja maitseda, keemia teel aga on wõimalik, neih üleSleida, sest leiame meie wee seeS salpetrihappuid soolast, siis wõime meie kindlaste uskuda,  et west mäa seeS oma tee peal inimeste ja loomade surnu luidest ollust kaasawõtnud on. Hallikate wett peetakse üleüldse kõige puhtamaks, 'ja inimeste pruukimisele kõige sündsamaks weekS. Ilm kahtluseta on hallika west siis kiiduwäärt, kui ta oma tee peal mitte läbi ärarikkutud maa woolanud ei ole, waid mägeStikudest wõi metsadega kaetud künkatest tuleb. Kui aga hallikat sünnitaja põhja west kohadest  läbiläheb, kuS inimesed elawad, wõib ta niisama ärarikkutud saada kui kaewude west. Hallika wee mineralide  hulk seab ennast selle maa olu järel, kust tema tuleb: seal, kuS põhi cnamiSte paekiwidest, konna ehk kwartsi, ja ilakiwidest kokkuseatud on, on wesi wäga waene minerali ollustest, seepärast et nimetud  lehad temas wähe äräsulawad, hallikad aga, keS kriidisest ja gipfikiwilisest maast tnlewad, on rikkad minerali ollustest. MitmeS kohas kuS jõgi ligidal yn, pruugitakse kaewu wee asemel jõe wett, miS aga täitsa ärarikkutud on, kui jõgi läbi maa woolab, kus inimesed elawad; tuleb jõgi kohtadest, kuS inimesed ei ela, fiis wõib tema wefi ka wäga pudaS olla. Jõe wee soojuse wankumine aaSta ajade järel ei tee teda kohtades, kus soe klima on, joogi weekS mitte sündsaks. Siiski ei wõi õigusega jõe West mitte otsekohe hukka mõista, waid puhastamise abiga wõib temast ka wäga hea joogi wefi saada. Suurel mõõdul sünnib wee puhastamine  läbiajamise läbi kruufi ja liiwa paksude kihide läbi, wäiksel mõõdul saawad seks sõed ja pehmed mineralid tarwitud. WeeSse segatud wõerad ollused saawad puhastajast asjadest emmiste tagasi hoitud, nii et stiS selge ilmkarwata wefi wäljatuleb, ka suland looma ja taimede ollused wähenewad, mis wiStiste hapniku-rikka õhu mõjuduse' läbi sünnib, mis ennast üksikute liiwa terakeste ümber korjab. Mineralide olluste hulk aga wäheneb wäga weidekene ja mõni kord lähab wiimasse hulk puhastaja liiwa terade jaukeSte ärasulamise läbi ka weel suuremaks. Peale seda wõib wefi ka juba palju keetmise läbi puhastub saada, loomade ja taimede olluste munawalge läheb kokku ja selle juureS saawad ka weel teised wõerad kehad üheswõetud ja kokkuminewa munawalgesse kokkukorjatud.  Kahjulikud õhu sarnatsed kehad saawad  ka Väljaaetud, ja wiimakS lööb ühe jau söehapniku  lahkumise läbi söehappu lubi lahku ja korjab  ennast nõuu põhja peal kokku ja wõttab ka wee sees ujujaid wõeraid ollusi kaasa. Aetakse nüüd wefi weel läbi kondi sütte, wõi tamme puu sae puru, fiis wõib wefi küll selgeks ja ilm-maigutaks tehtud saada, aga ta on nüüd pehmeks saanud, sest et sõehapnik keetmise juureS ära kaduS, ja seepärast on kasulikum wett külmal teel puhastada. Wesi wõib ka weel seeläbi  puhastub saada, et teda seista lastakse, ja weel täielikumalt läheb see karda, kui temasse ollust juure pantakse, kes wõeraid kehast nagu marjat, wõi sulanud  lupja wälja kihutawad, nagu näit. sooda seda teeb. Parisi linnas puhaStakse Seine jõe wett seeläbi, et tema sisse tükkikene marjast pantakse, mis peale ennast wõerad ollused nõuu põhja peal kokkukorjawad, ja nii wefi selgeks läheb. Wefi, millel mäda maik ja hais on, kautab oma maigu ja haisu ära, kui temasse nii palju sawi pantakse  ja ümbersegamise läbi nii peenikseks tehtakse, et wefi enam läbi ei paista, siis lastakse teda seista ja aegamööda selgitada, kallatakse selge wefi pealt ära ja aetakse läbi süte. Segane wefi läheb selgeks, kui talle lupja wett juure kallatakse. Hakatusel läheb ta seeläbi küll weel segasemaks, aga mõne tunni pärast on nõu põhja ja wee peal must kord, ja mõlemate korrade wahel on wefi üsna selge. Mida segasem wefi on, seda rohkem lupja peab juure panema. On keegi talwe ajal sunnitud mäda haisuga wett jooma, siis wõib ta teda külmetada laska, ülemaid jäätükka wõtta ja ärasulatada, sest et nende seeS neist sandist õhumoodi kehadest, mis weele sandi haisu annawad, midagi ei.ole. Segane wesi peab järgest enne joomist  puhaStud saama. Oleme meie nüüd loomuse poolest Või kunstlikul teel head joogi wett saanud, siis ei tohi ta mitte sandi ülewal hoidmise läbi jälle ärarikkutud ja terwisele  kahjulikuks tehtud saada. See on seda tähtjam suurtes linnades, kus joogi wett ostma peab, ja teda mitte igapäew wärskelt kaewu seest wõtta ei ole. Puu nõuude sees, mis mustjaks wõi rohkelisekS ja pehmeks lähwad, omastab wesi nõuu maiku ja haisu, nagu rahwas ütleb, ja see näitab meile, et wesi puu mädanud ollust üleswõtnud on, seepärast et puu muudatus  seespoolse külje peal, kus wesi seisab, puu mädanemise  ja seenete kaswatamise läbi sünnib. Plekk nõuud, mis õli wärwiga wärwitud ja wärnitseõliga ületõmmatud on, on niikaua kasulikud, kui wärnitS seisma jääb; tuleb ta aga maha, siis wõib wesi ka õli wärwi lahti teha, nii et ka tema mahatuleb. Sünnitab nüüd wesi plekki külge puudutes roostet, siis on tall sant maik ja kollane karw, ja muidugi teada, ei ole siis niisugune wesi terwisele mitte enam kasulik. Kõige paremalt peetakse joogi wett sawinõuude seeS, mis seespoolt mitte ülewaabatud ei ole, kus ta ka soojal aasta ajal ikka külm hoitakse. On hulk inimesi, keS seega hooplewad, et nad sugugi wett ei joo, ja ennast terwed ütlewad olewad. Niisugune wee põlgdus ei ole muud kui rumalus, ja need inimesed ei tunne mitte elu kõige tähtsamaid tingimisi.  Inimese ihu tarwitab wett, ilma et ta inimese  tahtmise järel küsib, ja kui mõni ka üksi kunstlikule  jookidega elule tarwilikku wett üleswõttab, siis joob ta õieti üksi puhastamata, rohkema wõi wähema hulga kahjulikud? ollustega segatud wett. Inimene peab siis jooma, kui ta seks tarwitust, see on janu tunneb. Jänu tundmine on ikka näitus, et ihu oma keemia ja wiifika otstarbete jauks wett tarwitab. Jänu kustutamine peab inimese juures, kes oma terwist ja elu alalhoida tahab, igakordse oleku järele, milleS ta on, sisseseatud saama sest jänu tundmine ei ole mitte ikka korralik, waid sagedaste ka korratu. Et wähe inimesi  nüüdsel ajal täieSte terwed on, siis on neil ka korratumad tundmised ja tarwitused, ja seepärast peab wee joomine reeglite järele sündima. Meie ei pea iialgi külma wett suurtes looksudeS jooma, kui meil pala on ja weri kiireste woolab, sest muidu wõiwad häkilise kõhu närwude peale mõjuwa külma läbi kops wõi pääaju rabanduse saada. Meie peame ennast harjutama suurte lonksude asemel parajates weikseteS lonksudes, ja ka mitte liig palju ühekorraga, waid sagedamalt jooma. Rutuline kõhu wäljawenimine nõrgendab teda, ja suur hulk külma wett äritab närwufi ja sünnitab krampisi. Wäga kasulik on, warakult ennast harjutada, wara hommiku peale üleSse tõuuSmist klaasi täis wärsket külma wett weikses lonksudes juua, ja nimelt tuleb juba lastele seda pruuki õpetada, see karastab neid ja sünnitab söögi isu. Meie ei pea ka mitte liig palju söömise ajal ja peale söögi jooma. Hulga wee joomine  söömise ajal on mitme inimeste juures seedmisele kahjulik pruuk, sest seeläbi saab kõhu lima liig wedelaks  tehtud ja tema wõim wähendatud. On aga kõht esimese seedmise töö lõpetanud, umbes 3—4 tunni pärast, siis on wee joomine kasulik ja sell ajal hakkaw jänu on korraline wee tarwituse näitus. Aga ka siis peab külma wett üksi wähe ja weikses lonksudes jooma, et kõhtu, kes oma keemia ja mehaniku  tööde pärast pala on, jälle jahutada, ja werele uut wett anda, mida ta seedmise limade wäljaajamise  järel tarwitab. Mitme inimeste pruuk, ööse juua, mille tarwis nad üleSärkawad ja millele nad ennast kõwast õhtusest loidudest sündiwa jänu. läbi harjutasiwad, on wäga laiduwäärt ja wõib üksi siis jälle ärakantud saada kui korralikuma eluwiifi, nimelt paraja õhtuse söögi läbi ila nahade äritus wähendud saab, WiimakS peame meie nii wähe kui wõimalik. hakkawat jänu ilmkuStutamata jätma, sest meie ihu kannatab palju ennem nälga kui wee puudust. Kaua tuuriw ja sagedaste ilmkuStutamata jäedaw jooma janu tundmine nõrgendab kõhtu, harjutab ihu tema suureks kahjuks korralikul joogi tarwitust ära unustama, teeb were paksuks, takistab olluste seedmist ja ärapõlemist, suurendab nõnda ihu palawust, et hingamine ja naha tegewus takistub saab ja lühendab üleüldse meie elu. (Lõpp.)