puhata, aga kõrtsi ette seisma ei tohtinud mitte jäeda, sest kõrtsi esine oli inimesi täis, keegi nendest ei tahtnud õieti jalge peal seista. Naesterahwast nähes ei tahtnud nad meid mööda lasta, karjusiwad häbemata sõnu j. n. e., et üSna jõle kuulda oli. Wiimaks hakkas üks nende seast töist noomima, mispeale  nad meid rahule jätsiwad. Edasi sõites nägime, et näd isekeskis riidlema hakkasiwad. Kõrtsimees naeris ukse peal ja ütleS: „PoiSte pead on täna pisut palawad. Noh, jõiwad ka 4 pangi „pairist" ära, peale selle 5 toopi „napsi". Mõnikord riidlewad palju tublemine." Nii kõrtsimehe sõnad. Tartumaalt. Meil siin Puhja kihelkonnas on margad juba nii häbemata julgeks läinud, et üsna hirmu peale ajawad. Weel hilja aja eest wiidi ühel peremehel kesk päewa ajal matuse-aia lähedalt hea hobune ilusa wedru-wankriga ära. Peremehe kahju armutakse 300 rubla olewat. Tänuwu aasta on siin kihelkonnas peale 20 hobust ära warastatud. Siis ei ole need kransid meel üksi hobustega rahul, maid tõmbawad meel lehmi, wasikaid ja lammaid, mis aga kätte saamad.  16. Septembril ööse, warastati weel kõige wiimati  meie kirikuõpetaja lehm laudast ära. Meie palume tungiwalt, mõjuwalt kohalt abi selle asjale; linna kaabakad, kes maal ümber hulkuwad,  ei lase meid enam sugugi siin elada. —ns— Peeterburgist. Teatus Peeterburgi Eestlastele. Kuda igal pool tuttaw, on seniajani  Peeterburgis kaks Eesti seltsi olnud: „Heategew Selts" ja „Palme osakond." Siin pole mitte tarwis üleSarutama hakata, kui suurt kahju seesugune lahutus siinse Eestlaste seltsliku elule on toonud: seda tunneb iga terwe mõistusega inimene isegi wäga heaste. Küll on ju mõnda korda katsutud seda wiga parandata,  aga ka kõige paremad püüdmised oliwad tühja kiusu pärast tuulde läinud. Aga tänu Jumalale! Tänawune aasta on sellepoolest õnnerikkam olnud: ühendus on ommeti korda läinud ja meil on nüüd üksainus „ Peeterburgi Eesti Selts" uue põhjuskirjadega. Komisjon, kelle hooleks ühenduse  asi oli antud, on nüüd uue seltsi tarwis ühe wäga kohalise ja ruumika korteri üürinud, kelle kõrwal  weel üks kaunis suur aed on, mis suwe ajal seltslikuid kooskäimist suurel mõedul saab lõbustama. Uus korter, kus nüüd kõik maja peremehe kulu peale ümber ohitakse, nii kui selts nõuuab, saab arwata 15. Oktobril täieste walmiS olema; selleks ajaks saab komisjon seltsile ka mööblid, puffeti pidaja, ukse hoidja j. m. muretsema ning sellega on siis wiimse töö lõpetud.  Aga, kudas igamees tunneb, on uue seltsi sisseseadmise  juures suured kulud, sellepärast palume seltsi liikmeid nii ruttu kui wõimalik oma aastamaks ära tasuda ja niisamuti ka töisi auusaid Eestlasi seltsi liikmeks heita. Kes seda enne seltsi uue korterisse minemist teeb, ei maksa mitte sissekirjutamise raha, waid paljalt aastamaks 6 rubla. Aastamaksu ja uusi seltsi liikmeid wõetakse allnimetatud herrade juures wastu: Jnshenjöör-leitnant Seestrand^ UorKõeka» Mii, 26., kk. 10. Litograafia omanik Arnhold Illiküukiö HM 11. Mii> 59. Tõllasepa meister Wainoff .lnieüuM NMN. DAi, 15. Lukusepa meister Zimmermann L<M,iua» UOM3!i MZik 4. Gymnaasia-kooliõpetaja Luick ja Litograaf Tenny Loginas Oa/Man Peeterburgi Eesti seltside ühenduse komisjon. Zensurt poolest lubatud. Riias, 10. Oktobril 18SS. Trükitud F. Feldt' i juures Viljandist roonn Kõo kogukonna kohus, Pärnu Wiljandi kreisis, annab selleläbi kõigile teada, et järelnimetud  siit walla peremehed  oma talude rendi õigused ära on müünud ja nimelt: 1. Kabritsare 50k talu peremees Karl Smitt on müünud oma talu rendi õiguse Kõo walla mehele Jaak Pillmannile 600 rbl. hõb. eest. 2. Kichno talu peremees Andres Arjus on müünud oma talu rendi õiguse Wana - Põltsamaa walla mehele Peter Petersonile 1300 rbl. hõb. eest. 3. Kichno 63 L talu peremees Jaan Pertmann on müünud oma talu rendi õiguse Kõo walla mehele Tõnno Kiimannile 1042 rbl. hõb. eest. Kui siis mõnel eeSnimetatud talu rendi õiguste müüjate Karl Smitti, Andres Arjusi ja Jaan Pertmanni sugulastel midagi selle wastu rääkimist peaks olema, siis peawad need seda kolme kuu aja sees, see on kõige hiljem enne 1. Januari kuu päewa 1884 siin kohtu juures üleS andma, sest peale selle ei saa keegi enam kuulda wõetud. Kõos, 1. Oktobril 1883. 3 Kogukonna kohtu nimel: Peakohtum. abi: Jaan Liiwer. 484. Kirjutaja: H. JürgenS. GWWWVWWWWWWWWWW 1 õmbluse masin on müüa rätsepmeister G. Juh kamson'  i juures WiljandiS. A. Feldti juures WiljandiS on ilmunud ja igas raamatupoes saada: Sakala Wpik. Luuletanud ja wäljaannud A. Rennit. Lilleoru Jaan Roosimäe Liisu. j Jutt wiimsest Wene-Türgi sõjast. Wäljaannud H. Rinck. Jutt Eest! elust. Wäljaannud H. R illck. Teatan seega, et ma uueste Melisse W« HM Kes minu abikaasaks tahab saada, tulgu kosja. Tingimised: waranduse peale ma ei waata, kuid minu tulewane abikaas peab täis suur ja ilus naisterahwas olema, ja ei tohi tema manduda (kiruda) ning ei pea kiusakas ega peru olema. Märt Tötfow, Uue-Wändra Abisoone talu omanik. Wiljandi wallas Assu (Saki) talus on üks mähe pruugitud Mj> jiilctMltil 23. raud molliga odawalt müüa. Kaupa teeb talu omanik s Jaan Härm. Kuulutused. rsti .TirjWeeste Hrlk wõttis minema sügist nõuuks oma ehitatama maja heaks näitemüM pidada, nagu ajalehtedes omal ajal teatasime. Et see aga tänini mitte korda ei läinud, siis on otsuseks tehtud, seda näitemüttki pühapäewal 13. s. o. päew enne seltsi tulemast koosolekut, korda seadida. Seks palub siis seltst eestseisus  kõiki unustatud seltst liikmeid sa muid lähedalt ja kaugelt õige rohkeste andeid saata. Lootes, et õige palju rahwast sellest ettewõttest ärksaste osa wõtaksiwad, palume andeid Tartus ära anda kas eestseisuse liikmete kätte ehk Linda poodi. Tartus. 8. Okwbril ISBZ. sllS. Seeläbi annan teada, et mina jälle Wiljandi linnas Rits Leenson'i majas U 20. Toropilli trahteri juures elan ja Imdnahk» vmM. Hind naha pealt 13 kopik. s Jefim Aleksandrow. t ainu-üksi minul Wiljandi linna ja ümberkauduse rahwa jauks kõrge Kroonu poolt püssirohu müümise  luba on, sellepärast tuletan mina kõigile meele, kes wastaseaduslisel wiisil püssirohuga kauplewad, et nad, nõnda pea kui see awalikuks tuleb, köige kangema seadusliku karistuse alla langemad. lk. 8 Wiljandis. Wiljandi linna magistraadi poolt saab seega kõikidele teada antud, et järelseiswad  asjad kahtlaste inimeste käest ära on wõetud: üks wallawanema ametiraha, üks hõbe tasku-kell ketiga, Nimetatud asjade omanikud saamad selle kuulutuse läbi kutsutud, ülemal tähendatud asjade omaduse õigust Wiljandi magistraadi kohtu juures ülesse anda, ja nimelt tänasest päewast saadik 6 nädala aja sees, Vastalisel korral nende asjadega  seaduse põhjusel saab toimetatud. Wilj andis, raekojas, 12. Oktobril 1883. Raeherra A. A. l2OO. Notär Kieseritzky. tähtraamatuid aasta jauks on hulga wiisi müia: Tallinnas Th. Jakobsoni, K. Busch'i ja Pihlaka juures; Rakweres Wmtzer'i juures; Tartus Reimaun'i ja Perly juures; Wilj andis Feldt'i juures; Pärnus E. juures. Praegu on trükis ja saab pea F. Feldt'i kuluga Wiljandis ilmuma: õökibe walmistamise õpetus kõikidele Eesti perenaestele ja neile, kes nendeks tahawad saada. Toimetanud Raamat on selges EestikeeleS kirjutatud ja saab hind wõimattkult  odaw olema. Annan seega auupaklikult teada, et minu juures noored neiud lühikese ajaga kõiksugu ehtete naesterahVa rätsepa tööd ära wõiwad õppida. Naesterahwa rätsepa ehk õmbluse tööde juhatajaks olen ühe Peeterburgi naesterahwa rätsepa kaasa toonud. Peale selle teatan, et minul kõiksua kübaraid ja tanusid tagawaraks on, mis ma kõige odawama b.innaac «chtt. Wiljandis, Tusti ma'jas. Palun kõiki neid, kellel Tohwre weske ve< pMH lAgiw °N' neid enne kui külm ja lnumi pea tuleb, ara saagida lasta. M Maakohtuniku von Sivers^prõua^ maja on aia ja ksige kSrwaliste hoonetes müüa. °