Sakala WiljandiS. 12. Maikuu päewal tBB4. Vll. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Põimenduse adress: „Sakala" toi»nendusele Wiljandis. Wene keeli: l!>. .zi ai.lt ia' »>< 'l'6õii»j>. „ Sakala" aastahind pooltöist poognat: Postiga 3 rbl,, postita 2 rbl. Kt) kop. Poole aaSta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop. Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad. Asttimist zcr AVcrst^: TartuS: J. Tülk Kirjameeste Seltsimajas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge <sc Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamawpood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamawpood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; WõruS: Vielrose; Walgas: Rudolf; PaideS: Seidelberg; PeeterburgiS: K. Leopas, Heueniü npoen. .V? 80 ja N. Matti ssen, KevMiü npocn., x «ocra, 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Sissekord. Rehkendaja põllumees ja asjaõiendaja. 111. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandisi: Wilj. Eesti Põllum. Seltsi koosolek. Pärnust! Põllum. Seltsi maja ehitus. Tartu maalt: Ropkast: Kõrtsi kautamisest; Peipsi järwejää. Malgast: Leetrid; Kulbi jaama põlemisest. WLnnnst: Kelmid lõksus. Riiast: Kuberner tagasi; kirikliste era-orjuste raha peale arwamisest; Piiskop Donati reis; Wrangel ülem kiriku eestseisjaks  walitud; tulekahju; ilmad ja wiljahinnad; Balss'i manitsused wäljarändajate  kohta; kooliõpetajate konserentsi protokollid. Kuura maalt: Laenu kasta tarwitusest; taliwiljad. Miitawist: hobuste laat. Tukkumist: kelmide trahw. Liibawist: Juutide pettus; sadama puhastamisest. Saare maalt: Ämmaeided. Tallinnast: kelmid; Kuusalu kiriku märgus. Rakwerest:  Neegrite näitus; mees surma saanud. Lääne maalt: Rahwa elust; õiendus. Peeterburgist: Teated. Shitomirist: Mõrtsuka töö. Kaasanist. Warshawist. Wöeralt maalt. Kuulutused. Bob Ellerhein. XII. Külgehakkawaist haigustest. 11. Ohke. Rehkendaja põllumees ja asjaõiendaja. iii. v. Kahju. s) Kahju otsitakse. Kahju saame kätte, kui meie ostu-hinnast müimahinna  mahe wõtame. Kui kahju protsentides ülesantud, stiS piab seda ostuhinna järele tehtama. Näitused: 1. Kaupmees ostab 100 naela kohwi ning maksab selle kauba eest 50 rubla; kui ta nüid naela 45 kop. eest ära müib, kui palju saab ta stis kahju? 100 naela oStu-hind on . . . .50 rubla 100 „ müima-h. (100X45) on 45 „ Kahju 5 rubla. Mitu protsenti on see kahju kõrge? 2. Hobuse parisnik ostis laadal hobuse ning makflS tema eest 175 - rubla. Aga waene mees oli pool lonkaja hobuse saanud ning muis tema otsekohe jälle 146 V» rubla eest ära; mitu protsenti ta kautas? Kui ta 175 - rubla maksis ja rubla eest müiS, stiS sai ta 175V2 rubla kahja. Nüid ütleme: 175 V 2 rubla ostu peale tulewad 29 V» rubla kahju; kui palju kahju tuleb sega 100 rubla ostu peale? Muidugi: II7XIOOX2 50 ... „ 175'/. 4 X 351 3 16/-rbl.kaht». 3. Rentnik muis 79V» rubla eest kartohwlid ära ja sai seeläbi 29 rubla kahju; mitu protsenti sai ta kahju? Kui rentnik 79V» rubla eest kartohwlid äramüis ja 29 rubla kahju sai, stis makfiwad kartohwlid tal enesel 79^/»->29—lOBV» rubla. Nüid ütleme: 108 2/4 rubla pealt saab rentnik 29 rubla kahju, Palju saab ta 100 rubla pealt kahju? Pantakse nii ülesse: 29X100 29X100X4 80 108°/' 435 kah,». 4. Metsa Priidu müiS omad nisud 64 rubla eest ära ning kautaS selle juures 4"/», kui palju oleks ta kautanud, kui ta omad nisud oleks 56 rubla eest ära müinud? Kui ta 100 rubla pealt 4 rubla kautab, stiS piab 96"/ o eest müima. Nüid ütleme: 64 rubla müima- hind on 94"/ o mmm., mitu protsenti on siis 56 rubla müima-hind? Muidugi: 96X56 ^ ——84"/.> müima-hind. 166 rubla oma hinda 84 rubla muima -hinda on 16"/<> kahju. Siis tuletame ka meel meele, et raha arwamise juures ka kopikate asemele parajad murrud wõime panna. Need on lühemad ja kergemad meeles pidada; näituseks: 56 kopikat V? rubla 25 „ „ 2<> „ „ «0 „ „ ?5 -- V. „ 80 „ '/» „ j. n. e. Aga see olgu iga mehe oma asi. Kopikatega arwamine on ka nii wäga kerge ja liht, et teda enam kergema ja lihtsama korra peale seada ei saagi. Naitus: kui palju on 2775 kop.? WastuS: 27 rubla 75 kop. Siin pole muud midagi tarwis, kuid nimeta kaks wiimast nummert kopikateks ja kõik töised rubladeks. b) Ostu-hinda otsitakse. Ostu-hind saadakse kätte, kui kahju- ja müimahind  kokku arwatakse. Kui kahju protsentide järele arwatakse, siis pantakse ikka tais 166 ostu-hinnaks ja tõmmatakse 166 st kasu maha ja pannakse ülejäek müima-hinnaks. Näitused: 1. Kõrdstmees muis 2 waati õlut ü 125 toopi (ü tähendab iga waat) 16 rubla eest ära; ta sai iga toobi pealt seeläbi 2 kop. kahju, mis ta ise nende 2 waadi eest maksis? 2 waati on 256 toopi. Kui ta 1 toobi pealt 2 kopikat kahju sai, siis sai ta 256 toobi pealt 256X2 566 kopikat —5 rubla kahju. Seega: Müima-hind: 16 rubla Kahju: ... 5 „ Ostu-hind. . 15 rubla. Küsimine: Mitu protsenti sai ta kahju? 2. Peremees K. müib hulga linu 84 rubla eeft ära, kus juures ta arwas 16 Vo kahju saawat; mis ta nende eest siis lootis saada? Nii: 166 rubla loodetud hinna (ostu hinna) juureS 16 rubla kahju annab 96 rubla müima-hinda. Nüid ütleme: 96 rubla müima-hinda on 166 rubla loodetud wõi ostu-hinda, kui palju tuleb sest siis 84 rbl. müima-hinna peale? Muidugi: 166X84 286 „ , 3. Palume wälja arwata: „Kraawimeister J. Midri sai peremehe Kagu käest 42 rubla 25 kop. töö palka. „Hea küll seesamagi", ütles Midri, „aga ma lootsin 5 protsenti enam saama." Kui palju siis Midri õige lootis oma töö eest saama? ä) -Müima-hinda otsitakse. Müima-hind leitakse wälja, kui kahju ostu hinnast maha wõetakse. Kahju protsentide wiifll arwatakse ka siin ostu hinnast. Näitused: 1. Rentnik Raudsepp ostis 150 lammast, ning maksis nende eest 164 rubla ja 15 kop., nende wedu ja muud kulud tuliwad 10 rubla 85 kop. peale. Nüid aga näeb ta, et loomad temale pidamiseks ei kõlba ning müib nad nüid iga lammas 15 kop. odawam ära, kui ta ise maksnud oli; mis hinna eest müiS ta selle lamba karja ära? 164 rub. 15 kop. ost ja 10 rub. 85 kop. wedu teeb wälja 175 rubla; 150 lammast ü 15 kop. odawam  müitud, teeb wälja 22 rubla 50 kop. Seega: Ostu-hind: . .175 rubla kop. Kahju: ... 22 „ 50 Müima-hind: . 197 rubla 50 kop. Küsimine: Kui palju maksis üks lammaS oSteS, kui palju müies? 2. Peremehe poeg ostis hobuse ja maksis tema eest 87V- rubla; kawala parisniku awatellemise peale müiS ta aga sälu jälle ära ja sai 16°/.. selle juureS petta; mis maksis hobune müies? Küsi nii : 100 rubla ostu saawad 16 rubla kahju; 87 rubla ostu saawad kui palju kahju? See on: 16X87'/2 16.175 28 „ 100 IÕO . 2 Kui meie nüid selle kahju (14 rub.) ostuhinnast (87 V? rub.) maha wõtame, siis näeme, et mees hobuse 73 rubla ja 50 kop. eest ära müiS. Paras! Kes käskis noort poiSmeest ilma asjatundjata  wõi ka isata hobuse kaupa teha! Parisnik oli „keele-meeS", ütleb pois. „Aga mikspärast sina siis silma ja pea mees ei olnud," ütleb isa. 3. Palun wälja arwata: „Kuusiku Märt ostis Peedi talu kontrahi 1675 rubla ja 65 kop. eest ära ning müis edasi ja sai selle juures 10"/ o kahju, a) missuguse  summa eest müis ta selle kontrahi ära? d) KeS ostis selle kontrahi tema käest ära? Kas küsimine b) ka asja kohaline on, wõi ei? Näen muidugi, et auus lugeja pahandateS ütleb: Keda Sa trotsid siin! Teeme seekord oma rehknungidelle ots peale. Kui auuS lugeja meie näitused põhjani läbi katsub ja kätte õppib, küll ta siis otsekohe oma protsendi arwamisega korda saab. Kui aga meie terwisele protsentist ja kindlust  edasi antakse, siis saame tulewikus weel riigipaberite  (ja obligatsionide) ning aktsiate rehkendusest rääkima. Neid rehkendust arwame meie iseäranis sellepärast  põllumehele tarwilikuks, et tall wäga sagedaste obligatsionide ja aktsiatega tegemist on. Ka wöiksime selle juures weksli rehkenduse käsile wõtta.