Tallinna Sõber AK 51 Uksleistkümnrs aastakäik Tal li noas. 15. Mkukiiu Mwal IW- Uleiildue «ealtht Eesti rshmalr mall! ja Naaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i pärijate trükimajaS: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rubla Pool-aa5ta5................ 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme peatt S kop. Tellimised wSetakse wasta: Aalkimcas: Lindfsrs'k pärijale lräMmaj.'.-. ?r.'eeü.i:.^s: S. Seekaudk, o»na.spaußS .'i bS. Z«rt»» i LaaÜmaicn. - Makweres z ?. Kuys. haides: Ä. Seid-w-rg. AapfeMs -H. Kalssierg. Lihulas iA. poodis. ZMjandis! G. J. Karow'i raamatupood. Marmas: W. Mder. WSrus : Nraua iSickrose. Malkias: M. Nudsksi. Kurelaare»: Ah. Lange, --MMr kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaltiSkiS, kirjad käiN-td Baltiski (Baklischpott IlÄsriliosili-lloprß Register: Juhatuseks uutes kohtutes. Üleüldised sõnumid maailmast. Tallinnast: Sumwürst ?Aunjärjcpärija I n'mepääw. Wene keel Linnasaadikute-kogüS. Ringkonnakohtu esimesed talitused. Rahukohtu esimene tallitus. Lisatud palgad. Tühjad jutud Landstua kohtu üle. Klubide ja trahterite linna-maksud. „JnfiUeuza . Inglismaa Biibli-settS. Wargused. Maalt: Lääutmaalt: Tõbed, ilmad, tnle-^ i kahjud. JSrwamaalt: Tulelahju. Virumaalt: Siblri'k»tk. Baltiskist: Ilmad. -- Tartust: Raekabus. Raudtcec' „TrimijuS" hulk? läinud Kaur amalt: Mõrtsngaitgn. Lauluselts lahutatud. Rikas kerjaja Bputus. Looma haignstd, Balgani platsid. Liha ja lindude nicdud. - Odessast : Talwe hakatu?.  Nent!  schinskist: Ilmad. Maawärisemine. KuuMuS lugejalelc. Juhatuseks uutes kohtutes. I. Uued kohtud meie kodumaal on nüüd juba ametis; kohtupaikadega ja nimetatud kohtuwanema tega oleme lugejaid  wiimaSteS numretes tuttawaks teha püüdnud. Nüüd arwame tarwis olema, lugejaid ka uute kohtute tallituskorraga,  nimelt sellega tuttawaks teha, missugune asi ühe ehk teise kohtu ette panna on, et Siguse-otsijad selles mitte et ekstks ja mitte asjata oma ja kohtuwanema aega ei wiidaks, kui asjadega tema ette lähemad, mis koguni mitte tema tallitust all ei seisa. Ainult civil-asjadest, see on kohtu asjadest, mis mitte kurjategudest tulnud ei ole, tahame fiin kirjutada, sest ainult neid annab igaüks ise, kes õigust otsib, kohalist kohtu tallitust alla, kuna kriminal-asjad,  s. o. paha- ja kurjateud, nagu wargused, rööwimised,  põletamised, mõrtsukatmd ja teised seesugused, Politsei-kohtutele üles antud ja sealt kohalise kohtu kätte toimetatud saawad. Üleüldiselt on tähendada, et kaebtused kahel wiifil kohalise kohtuwanema ette wõiwad pandud saada, kirjalikult ehk suusönaga, kus kaebaja ennast kohtuwanema jutule paluda laseb ja oma asja suusönaga  ette paneb. Algame Rahukohtutega. Nendes, ehk õigem Rahukohtu-wänemate ees, kes ükfik-kohtumõistjad on, saawad kaebtused järgmiste asjade üle ette pandud: 1) Kaebtused obligatfionide (wõlakirjade), kaubategemiste  ja liikuma wara asjade üle, kurast, mille üle kaebatakse, mitte peale 500 rubla wäärt ei ole. 2) Kaebtused, milleS kahjutasumist päritakse, kui mitte peale 500 rubla kahjutasumist ei pärita, ehk kui tehtud kahju suurus.kaebamise aeal mitte ei wõi määratud saada. 3) Kaebtused teutamiste, s. o. sõimamiSte, laimamiste. lõömiste ja teiste seesuguste asjade üle, mida kohtukeeles Ladina-keeli sõnaga ,iujur!s/ nimetatakse. 4) Kaebtused, miS omanduse kaitsemist nõuawad ehk omanduse tülitatud tarwitamist tagasi päriwad, kui omanduse  tülitamisest mitte peale kuuS kuud aega mööda läinud  ei ole, niisamati kaebkused mis õigustest teiste omanduste  piiretes (serwitutidest) tulewad, kui nende õiguste tülitamisest mitte peale üle aasta aega mööda läinud ei ole. Tähendus: Seesuguste asjade juures määrab Rahukohtu-wanem  ainult omanduse seisu, õiguse-küflmifi ennast ei ole temal arutada. 5) Kaebkused, milles ühe asja ettenäitamist päritakse. 6) Kaebtused, milles raha-summade kaitsuse alla wõtmist  päritakse. Tähendus: Tülid talurahwa keskis maal saawad Talukohtutes seletatud, wõiwad aga ka Rahukohtn-wanema ette antud saada, kui mõlemad kohtukäijad ennast selleks ühendawad. Kaebdused on korralisel wiifil selle Rahukohtu-wanema ette anda, kelle kohtukonvas see elab, kelle wasta kaevatakse.  ASjadeS aga, mille üle kaebatawa kohtukonda (forum)  tarwitada tuleb, on kohtukäijatel luba, ennast s selleks ühendada, et nemad oma asja ühe teise kohtukonna Rahukohtu-wanema  ehk ühe Rahukohtu-auuwanema alla annawad,  oma enese walimtst mööda. Seesuguste walitud Rahukohtu-wanemate otsuste üle ei wõi mitte enam edast kaebatud saada. On kellegi! mitmete üle korraga kaebata, keS mitmetes kohtukondades elawad, siis on temal õiguS seda Rahukohtu-wanemat  neist kohtukondadest walida, kelle alla tema seda asja anda tahab. Kompaniede, seltskondade ja ühenduste üle on selle Rahukohtu-wanema jun' b kaebata, kelle kohtukondas kohaline  walitsus ehk asjarallitus (sirma) on. On kaebtused aga kaubategemistest siginud, mis seesuguste kompaniede j. n. e. kohaliste abi-asutustega ehk asjatallitajatega tehtud  oliwad, siis on kaebtus kas pea-asutufe ehk ka abiasutuse  ehk asjatallitaja kohtukonna Rahukohtu-wanema ette panna. Kaubategemise kohtukondaS (forumis) kaebatakse siis, kui kaebkused teeuistuse-kaupadest tulnud oir. Kaebtused õiguste üle teiste piiretes (semilülide) j. n. e. saawad selle Rahukohtu-wanema ette autud, kelle kohtukondas õiguse all seisaw wõeraS omandus on. Wasta-kaebtustd on selle Rahukohtu-wanema ette panna, kelle ette kaebtus pandud on. ASjade juures aga, kus wasta-kaebtus ühe kaebtusest lahutamata aga kõrgema hinna all seiswa asja kohta käib, kui see Rahukohtuwanema  wöimuskonna alla seisab, jätab Nahukohtu-wauem selle kohtu-asja tallitamist seiSma ja jätab kohtukäijate hooleks, oma asja Ringkonna kohtu ette pauna. AsjadcS, mille hind üle 30 rnbla ei ole, keeb Nahukohtu-wauem  wiimast otsust. Edasi-kaebamised (apellatiould) Rahukohtu - wauemate otsuste waSta piawad ühe kuu käitus, arwatud otsuse kuulutamise pääwast, Rahukohlu-wauema suures üles antud saama; kaebtused selle üle, et õiguse pärimist mitte wasta ei wõetud eh? et Rahukohtu wauem üle oma määratud wõimuSkonua piire läinud ou, piawad 7 pääwa Mus Nahukohtuwanemate kognS üles antud saama. Rahukohtu - auu wane ma kohus on, nii kaua kui tema oma kohtukonna piiretes aset piab, kõiki tüliasju seletada, kui mõlemad kohtukäijad teda selleks paluwad. Tema otsuSte üle ei wõi edasi kaevatud  saada. Rahu? ohtnwan e m a t e« ko g u piab kõiki tüliasju seletama, miS edafi kaebamise ch? wastawaidlemise  (querel) teel Rahukohtu-wanemate otsuste eh? tallituste wasta fisse antud saawad. Edastkaebamised Nahukohtuwanemate-kogn otsuste wasta on 4 kiin käikuS Nahukohtuwanemate-kogüs, ettepanemiseks Juhatajas Senatis,  üles anda. Ringkonna kohtul on kõiki asju seletada, miS üle Rahukohtu-wanemate wõimuskonna  käiwad. Edasi kaebamised Ringkonnakohtu otsuste wasta on, ettepanemiseks Kohtupalatis, 4 luu käikuS Ringkonnakohtus üles anda, lühendatud kohiutallilust juures  ühe kuu käikus. Kohtukord on peaasjas niisamati, kui Rahukohtu-wanemate juureS. Kohtutallitused on suusönaga ja saawad enamist ajalikult  peetud. Kohtuotsuste tällmine sünnib tättmise-käskude (krekukiv-mandattde) põhjust!, mida kohatised kohtud oma õiguSwõimulistks saanud otsuseid mõõda nende palwe peale wälja annawad, kellel sellega tegemist on, Politsti-ametnikkude ehk iseäranis selleks ametisse pandud kohtuotsuste täitjate läbi. Kohtu-ru l u d e ft. KobtntallituStel Rahukohtu-wauemale ja Nahukohtnwauemale-kogudt  juures ei saa stempel-maksn wõetud. Selle wasta on maksa 1 protsent (saeaubik) kaebtuse eh? wastakaebtuse asja hinnast. ASjade juureS, mille hind wälja ei wõi arwatud saada, määrab kohus hinna, aga ei mitte rohkenr, kui 5 rubla. Peale selle ou 10 kopikat iga kaebtuse-tirja poogna ja lisa walmiStamise eest maksa. Suu-sõnaga sisse autud kaebtuse juureS maksetakse 10 kopikat. Maksuta on kohtuasjad!, mis Nahukohtuauuwanemate  ehk palutud Rahukohtu-wauemate seletamise alla autud saawad, ehk mille hiud mitte üle 10 rubla ei ole, ja kohtuasjad, mis ülekuulamise-aSjadest sigiwad ja nendega üheS arutatud saawad. Maksetud rahad saawad tagasi antud, kui kohtukäijad enne kohtu-otsust oma keskis ara lepiwad. Raha mis ühesse endisesse kohtusse sisse maksetud on, ei sa mjtte tagasi antud. Ringkonnakohtutes ja kõrgemates kohtutes saab wõetud: 1) stempelmaks, 80 kopikat iga kaebtustkirja ja wäljaandmise  poogna eest, 2) kohtukulli '/- protsenti kaebtuse ehk wastakaebtuse asja hinnast. Asjade juureS, mille hind mitte wälja e> wõi arwatud saada, määrab kohus hinna, aga ei mitte rohkem, kui 50 rubla. 3) Kanzelleimaksn  20 kopikat iga protokolli, täilmife-käsu j. n. e. poogna eest »a 10 kopikat pilsari alla - panemist eest. Selle innre tulewad. kui seda juhtub, K rubla kuulutuste ja awalikkude ettekulsumiSte (ediklal-citationide), saadetud ametuikude sööma- ja sõidurahade, asjatundjate, tunnistajate,  «vaimulikkude tallituste j. n. e. tarwitusteks. Woliptdajatest Kohtukäijad wõiwad oma asju kohtu ees ise, ehk ka teiste läbi wMkkrja mõnul toimetada. Kui aSja kalli! ajad wõiwad korralisel wiifll aga ainult '.vannutatud Adwolatid ette Muda, lm neid saada ei ole, siis ka Era-Adwokatid liaerni-ie noMsieuuue). Tähendus: Ligemate sugulastele etteantud wolikkri on oma maksmist kautanud. Kohtuasjade tallituStes Rahukohtu-wanemate juureS wõiwad ka teised kui wolipidajad ette astuda, aga ei mitte rohkem kui kolmes asjas ühe aasta käikus ühe ja sellesama  Rahukohku-wamma ees. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Jõulukuu 8. PZSwal. Saksamaalt. Keiser Wilhelm on oma reisusi Lõune- Saksamaal lõpetanud ja nüüd peetakse Preussi riilis suuri kuninglikku st jahtisi, nagu igal sügisel, kus sadade kaupa hirwest, mets-kttjest, mets-stgu ja teist jahi-loomi laStakje. keda seal >u jahi-parkides kaswatatse, sõödedakse ja nendeks jahtideks hoitakse. Ka Austria Erzherzog Ferdinand  Este, kes pärast Krvnprinz Rudolfi õnnetumat surma AuStria KeiSrikrooai pärijaks määratud on, wõtab neist jahtidest osa. Keisri reisudest Lõune-Saksamaal kirjutatakse, et need Saksamaa ühenduse kinnituseks ette wõetud on. Nimelt Lõune-Saksamaal on ikka weel tõrelejaid,  keS nrisewad, Saksamaa teised riigid seista Prensst walitsuse all, mis nimelt Rooma-Kakholiiglaste meele järel olla et taha. Oma reisudega ja wõ erus käikudega