on. Nii pidada WürSti Gortshakowi asemele, kes raskeSte  haige, würst Labanow-Rostowski wlema ja selle asemele krahw Walujew Londoni minema. Rahaminister kindral-adjutant Greigh on tema palme peale selle ametist lahti lastud ja Kõigekõrgemalt  tema asemele tõsine salanõunik Abasa rahaministriks  tõstetud. Uue trükiseaduse kokkuseadmiseks on juba Kõigekõrgemalt komisjon nimetatud, kes oma presitendi  krahw Walujew'i eesistumise all juba nõuu pidamas  koos olnud. Selle komisjoni liikmed on peale eesistuja: würst S. N. Urussow, krahw M. T. Loris- Melikow, A. A. Abasa, A. A. Ssaburow, M. S. Kohhanow, K. P. Pobedonoszew, E. W. Frisch, N. S. Abasa ja L. S. Makow. Selle komisjoni istumisel  5. Nowembril on ka Peeterburgi suuremate ajalehtede  saadikud ligi olnud. Markii Tseng, Hiina saadik, ei saada weel mitte nn M PMMt!Wl"'ära minema, sest et tema töö weel ammugi malmis ei pidada olema. Hiinlane näitab järele andwat, sest Wenelane on ennast tugewaSte  ette walmiStanud, mis Hiinlasele kartust hakkab tegema. Aga nüüd pärib. Wenelane ka oma ettewalmiStamise  kulu, mis temal Hiinkase süü pärast on olnud, ja see wenitab asja uueste pitkale. Õpetaja J. Hurt on 22. Oktobril Peeterburgi  linna küs 2K7 Oktobril esite Eesti ja siis . Saksa koguduses jumalateenistust pidas. Eesti koguduses juhatastwad teda kindralsuperintendent Laaland  ja õpetajad HeSse ja Masing altari ette, kus Laaland uue õpetajale jõudu ja püsimust uues ametis soowis, nimelt selle tüli lämmatamiseks, mis Laam Saksa ja Eesti koguduste wahel waWemas on. Selle peale aStuS õpMja'HM altari ette, NnaS kogudust tema walitsemise eest ja soowis, et kogudus temale sellesama armastusega waSta tuleks, nagu tema seda koguduse waSta teha. Tema palus kogudust omale abiks, et ühendus Saksa ja Eesti koguduse wahel jälle walitsema hakkaks, mis seda enam soowida olla, et EeSti kogudus ilma Saksa koguduseta mitte elatud ei saada. Saksakeele jumalateenistuses ei olnud tõisi õpetajaid Hurt'i altari ette saatmas, waid ta seadis ennast ise Saksa kogudusele ette ja tänas ka seda kogudust  walitsemise eest ze. ja palus kogudust, temale abiks olla, et rahu Mõlemate koguduste wahel tagasi tuleks. Sõakohtu otsus. Suur Nihilistlaste Kwjalkowski, Shirjajew, Tihanow, Okladski ja Pressnjakow mõisteti surma nuhtluse alla kaagu peal. Töised 11 kurjategijat mõisteti wangitöösse ja tühjale  maale. Keiserlik Majesteet on aga nii armuline olnud ja 2. Nowembril käsku annud, et Shirjajewi, Tihanowi ja Okladski surmanuhtlus ümber saaks muudetud  wangiroodu töönuhtluseks teadmata aja peale. Kaks töist kurjategijat, keda ka surmanuhtluse alla mõisteti, Kwjalkowski't ja poodi 4. Nowembril hommiku kella 8 ajal Peeter Pauli kantsi peal üles. Kuidas töö, nõnda palk. Wöeralt maalt. Agramist. Maawärisemised. Kui tulepurtskäjad  mäed suuremat elu awaldawad, siis on ka maa sees ikka suurem mäss walitsemas. Nii on Oktobri kuu wiimaste ja Nowembri esimeste päewade sees Austrias mitmes kohas maawärisemist olnud, nimelt Agrami linnas, kuS kõik majad wigaseks tehti ja mõned ka äralagunesiwad. Seal juures on 30 inimest haawatud  saanud. Kahju awatakse 3 miljoni peale. Neaapolist. Wesuufi tulepurtskaw mägi näitab aeg ajalt ikka jälle suuremal mõedul maailmale, missugune mägi tema seeS elab. Nii on ta praegu jälle tugewaste elamas ja ajab kaks suurt aga palawat  laawa-wedeliku jõge wälja,miS mäest allajooksewad. Belgiast. Belgia senat on 16. Nowembril 32 healega 26 heale wasta otsuseks teinud, nii kaua, künni kirik riigiwalitsusega riius ja riigi parlamendi ja senatiga mässus on, ametlikult üheski jumalateenistuse  juures ligi olla. See on jälle üks löök kiriklastele. Türgimaalt. Derwish-Pashaa annab teada, et ta Dultshinjo linna sisse on piiranud ja ühtegi inimest sõariistadega sisse ei lase, maid igaüht maha saada laskma, keS sisse püüab tungida. Derwish soowib Dultshinjo linnarahwast sell kombel järele andmisele sundida. Filipoojwlift. Kindrali Skobelewi proua mõrtsukate kohta on kohus nüüd ka otsuse ära teinud. Kaks Montenegrolast mõisteti surmanuhtluse alla, üks Kreeklane 12 aastase wangitöösse ja Usatise wend, kes rõöwlitega ühes nõuuS oli ja nende saaki warjaS, 16 aaSta peale mangi. Nju-Joorkift tulewad sõnumed, et seal üks hullude maja ära on põlenud, kus ka 30 künni 40 hullu tulesurma on saanud. Lõuna-Aafrikast. Seal on Inglaste ja Basuto rahwa wahel jälle sõda lahti, kus 5000 Basuto söameest  ühe Inglaste sõawäe taganema paniwad. Inglased  saadawad uusi sõamehi sinna. Trükitud F. Feldt'i juures Wiliandis Zensuri poolest lubatud. Riias, 13. Nowembril 1380. „Koit." Päei-koosolek Laupäewal 29. Nowembril  s. a. õhtu kell 8. Ees saab olema: Uue eestseisuse walitsemine ja puhweti kontrakti  tegemine ehk wäljapakkumine.  Palutakse  ka seltsikaardid ära õiendada, kellel mitte korras ei ole. Rohket kokkutulekut soowib ja loodab (729) i Eestseisus. Knolutos. Pärnu lähedal on üks täielikult sisseseatud UM- õlle köök -MA keda kohe kätte wõib wõtta, mitme aasta peale hea tingimistega rendi peale anda. Lähemat teadust annab napsiwabriku  omanik herra C. Norrmann Pärnu linnas. (665) i Koha muudatus. Annan kõige oma auusa ostjatele teada, et ma Tallinna aedniku seltsi kärnäri  ametist lahkunud olen ja oma uude majasse sessamas uulitsas (Wismari uulits) elama olen läinud, kus nüüd suurel mõedul oma kauplemist edasi ajan. Minu külma nii kui ka sooja kaswude majas on kõiksugust lehe-, kaunistuseja  okkas-wäljasmaa-kaswusl saada, keda ma kõige odawamate hindade eest müün. Ühel hoobil wötan ka tellimisi igasugu lillekimpude, õilmekeermede  ja männikute walmistamise tarwis wasta. Iseäranis wõin ma wäljaSmaa  kaswude tellimisi suuremal kogul igal ajal ja kõige odawomalt toimetada, nii hästi wäljasmaalt, Peeterburgist, Riiast, kui ka töistest linnadest, sest et ma kõige nende kaswude kaupluste asjandajatega ühendatud olen. Kewade on minu juures  kõiksugu lille- ja aiawilja-seemneid za lille-sibulaid odawalt saada. H. Rongal, kunst- ja kaubakärnär Tallinnas, (685) IH Kaarle kiriku Seeläbi antakse teada, et Wiliandi linnas üks trahter rendi peale on anda. Lähemat teadust annab kingisepameister Maddisson omas majas. (?zg) i Rendi peale antakse: »»- Äks õllepood ja üks mmü trahteri koht. Lähemat  teadust annab Lihunik A. Krõll (727) 2 Wiliandis. Kuulutused. (Politsei lubaga.) eie ajaleht ~S akala" saab tulewal aastal nagu seiemaale wälja tulema. Iga nummer on knnni S trükipoognat suur, ning selle järele, kuidas jõud kannab, saab ka iga ehk mitme numri kohta üks pilt tulema. Ajalehe hind on kõige kirjanduse ja põllutöö lisalehega ühes terwe aasta pealt Wiliandi maafonnas, kus waldade postitaskud linnast lehed ise ära toowad, S rubla 6V kop., aga täie poStirahaga S rubla. Poole aasta hind on R rnbla sld kop. ja postirahaga K rubla 75 kop. Wähema kui poole aasta peale tellimist wasta ei wõeta. Tellijate adressid olgu selgeste tellimise juures ülesse kirjutatud, nimelt tellija nimi, elukoht (wald ehk mõis) ja wiimane kirja-postijaama nimi. Wäga soowitaw oleks, kui wana trükitud adres, kelle all jo ajalehed enne kätte on tulnud, ligi antakse. Raha maksetakse tellimise juures ette. Kes enam kui kümme eksemplari telliwad, saawad iga kümne eksemplari kohta, kui raha otsekaudu ilma wahemeheta toimenduse kätte saadawad, ühe priieksemplari. Tellimised ja rahakirjad tulewad selle adressi all: vi, MMI. Sl. Muu kirjade adres wõib ka Eestikeele olla: Sakala Toimendufele Wiliandis. Linnades wõtawad järelnimetatud kaupmehed ja raamatupoed tellimist wast«: Tartus: W. Just'i, Sachker'i ja Reimann'i raamatupoed) Tallinnas: Kluge K Ströhm'i, F. Brandt'i ja C. Leopas'i raamatupoed ja kaupmees P. G. Brehm; Haapsalus: G. F. Hallberg) Lihulas: kooliõpetaja J. Pärn; Plirnus: Zakoby ja E. Treufeldti raamatupoed) Narwas: M. Põder) Ratweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik) Põltsamaal: kaupmees T. Puchk) Walgas: Rudolf) Paides: Seidelberg) Wõrus: Vielrose raamatupood; Wiliandis: Sakala Toimendus. z? AllW sameskil Aue-WljMils hakatakse kohe peale uut-aastat ka wõerastele palka saagima ja wõetakse saepaku  pealt hinda: 10 tolline saepakk ja mis alla 5e11e.... 40 kop. 11 „ „ „ .... 45 „ 12 „ „ „ .... 50 „ 13 ja 14 „ „ „ .... 60 „ 15 ja 16 „ „ „ .... 70 „ Saepakka wõib ka enne aegsaSte walmiS wedada, ning wõetakse need enne käsile, keda enne weSkile tuakse. Jahuweskil (kellel oma wesiratas on) tehakse nagu ennegi kõik jahmatuse tööd ruttu ja heaSte walmiS. Weski omanik. i Nõömos Laulda. Kooli lugemise raamatu wiifiraamat. Wälja annud K. Hl. Aakovson. Et seda raamatut igale lapsele kerge oleks kätte muretseda, müüakse nii kaua kui tagawara  ulatab Sakala wäljaandja juures Zlv eksemplari t rubla 5« kop. eest i Alamal nimetatud raamatupoes on igal ajal saada: Käsuline Talurahwa Kalender 1881. Eesti rahwa Käsuline Kalender 1881. Koolmeistri Käsiraamat 1881. F. Feldt'i raamatupood Wiliandis.