walitseja oma sõawäe ettewalmistust uueste peale hakkanud ja enam piigi ning püssi kandjaid Wene piiri lähedamalle nihutanud. See paneb ka Wene sõamehi nende peale ja poole wahtima, ning on pealinna ajalehe „NowoSti" järele TurkeSLaniS olewad sõawägede jaud nende sõnumete  põhjusel ka endid Kushki tutwatele ligendanud. Saksamaa on nende päewade sees kaks omaift suurematest sõameestest kautanud. Nimelt prints Friedrich Karl ja graaf Manteuffel, mõlemad kõige kõrgema sõameeste  auu osalised, kindral-feldmarshallid, on omaid kuulsaid elupäewi lõpetanud. Mõlemad on wiimastes Saksa sõdades, nagu nimelt Daani, Austria ja wiimaks Prantsuse wasta kuulsaks saanud. Wiimane oli ka riigiteenistuses  ja nimelt Prantsuse käest ära wõidetud maade Elsass-Lothringen'i walitsejaks. Rahu saagu nende põrmule,  keS omal eluajal palju suurtükide müra ja kära kuulma käskima oliwad harjunud. Neid kuulsamaid naabri riigi sõamehi, keS ka meie riigiwalitsuse poolest armulikult seldmarshallideks olid nimetatud, leinatakse ka Wene ringides kaunis suurel mõedul taga. Saksa pealinnas oli ühe wabameelelise ajalehe  toimendaja Doomi sa keiSri-koja jutluspidajat pastori Stöcker'i walelikuks nimetanud ja anti teda seepärast kohtu kätte ning nõuueti, et tema wiieks kuuks wangi saaks pandud. Kaebatu ajalehetoimendaja tegi aga oma süikS-andmift mitmel wiisil tõeks ja pealegi tuli wälja, et isand Stöcker walet mandus, misläbi trahw hoopis wähendatud sai ja ajalehekirjutaja paljalt 3 nädalaks trahwi istuma panti. PrantsuseS ei ole uus Brissoni ministeerium muud weel midagi ära jõuudnud toimetada, kuid paljalt seda, et enne ju enamiSte kokku kõneldud ja malmis tehtud rahuleping Hiinaga allakirjutatud ja kinnitatud on. Sellepärast tõttawad ka kõik sõawäed sealt kaugelt hommikumaalt tagasi tulema, kedaS aga haigused ial lubawad. Aga paraku takiStawad need wiimased siiski wäga liiaste Prantslaste kodutulekut. Hilja aja eest läks neile üle mere sõnum kodu, et nende kuulus meremees  admiral Kourbet, keS mõne kuu eest oma wõitudega  isamaad rõemuStas, nüid peale seda, kui temal enam waenlaste kuulisid karta ei olnud, haigewoodis hommikumaa soojatõbesse ära pidi surema. Kõiki pandis see kahjusõnum kurwaStama ja leinama ja wõib arwata, et endise Ferry ministeeriumi wastalised ka seda asja piuse kahmawad, millega oma kukutud waenlase peale wiskawad ja uute parlamendi faädikute walitemisel sellega Ferry sõbrade süidi suurendada loodawad. See kõik ei wöi aga wist mitte nõnda suure moeduscga olla, et see keelama saaks tarka riigi- ja osawat kõnemeest Ferryt kord jälle walitsuse wõimule saawat. Olgu aeg pitk ehk lühike, wältagu meie pärast selle näuline poliitika ringwaatus künni parlamendi uueste walitemiseni, aga Ferry ei ole kunnagi kaua töiste taga kõndijaks jäenud. Pealegi ei ole praegu ka enam selles suures wabadriigis palju sarnaseid nimesid, keda poliitika waadetes ühest ilma otsast töiste näha wõib. Need on ja jäewad ka meel mõneks heaks pühapäewaks töiste ette. Praegune riigipresident Grevy, Ferry, Freycinet, Brisson, ka praegune  sõaminiSter Kampenon ja mõned õndsa Gambetta aegsed ministrid. Inglismaa wabameelelise Gladstone ministeeriumi  asemelle on wanameeleline lord Salisburi ministeerium  ammetisse astunud. Salisburi sai peaministriks ja Välimiste asjade Loimendajaks, kuulus Northeote saab ülemkoja-liikmeks ja salakoja efinikukS; rahaministriks Sir Mihael HickS Blach ja ka ühelhoobil alamkoja juhtijaks ning kärsttuwanameeleliste noor eestwedaja lord Randolph Churchill on Jndiamaa minister ja graaf von Kagnar lirimaa wiitse-kuningaS. Salisburi on need nimed kuninganale ettepannud, keS siis ka teda ja Gladstonet oma jutule palunud, et mõlemate parteide seisukorda ükstõiSte waSta kuulda saada. Wanameeleliste eestwedajad  on tahtnud, et Vabameelsete esimehed neile ära oleks lubanud, künni sügiseni saadikute uueste walitemiseni  nende Valitsusele mingit takistust teha, waid wabadlaõte healte-enamust nendega rahupidama ja mitte iseäraneS nende waSta juhtida. Aga Gladstone ja tema sõbrad lubanud tüll, et nad kui ial asjad lubawad, wanameelelise walitsuse wasta ei saa panema, aga iseäranis  mingit asja ette ei wõida äratõutada. Sellest Võiks siis läbi udu aimata, et wanameeleliste seisukoht imelikult liikuw on ja ots koguni kergeste enne algamist tulla wõib. Aga asi on ikka nii, künni poliitikas ringi tahame Vaadata, senni piab ka tulejaid ja minejaid olema, muidu piaks see kirjeldamine poliitika ring-magamiseks kutsutama. Nagu praegu kirjeldatud Inglise ministeerium wahetatud  on, nõndasama on lugu ka Itaalia Depretis'e ministeeriumiga, kus ka raha asjus langemine tuli. WülimiSte asjade toimendaja ministri Mancini kassa küstmuS sai paljalt parlamendis 4 heale enamusega kinni- tatud ja sellest rehkendatakse umbusaldust tema wasta ning ammetist lahti. Itaallased ei näita sugugi suurelt seda igatsewat, et walitsusmehed Aafrikase kippuwad ja seal suurte takistustega wõideldes riigi raha kulutawad. Maneini  püidis Massawa sadamet Abessinia kuningaga wõitu oma kätte saada, aga tänupalgaks purskawad suguwennad  sagedaste umbusaldust töisele wasta nägemist. See wõiks küll maailmas töisiti olla, aga keS nüid kõiki korraga mõistlikuks wõib teha Türgi walitsuse waielus Kreeta saarega ei ole weel lõpnud. Seal saare peal on enam elanika risti usku, millepärast nemad ka omale risti-usulist kuberneri nõuawad. Sultan ei pannud aga rahwa soowimist tähele, waid nimetas omalt poolt Sawas-pasha Kreeta kuberneriks. Kui uus ammetnik Jaani kuu alustusel ühe Türgi sõalaewa peal Kreetase tuli, siis kvgusiwad endid jalamaid rahwa saadikud kiriku kella helistamisel kokku ja tegiwad ühel healel otsuseks, et Sawas-pashale saadikut wasta saata, kes temale teatab, et rahwas temaga kui Mohamedanlasega rahul ei ole, waid temale, kui ta wägiwallaga nende üle walitsema tahab hakata, wasta panema saab. Uus tutiga kuberner ei lausunud musta ega walget, waid pöörnud tagasi Konstantinopelise, kuhu tema rahwa wastapaneku mõtetest teadust wiib. Wõib olla, et wõersste maade soowimist mööda sultan ka oma kristlaste õiget nõudmist täidab, mis aga siiski raske tukk loota on. Ameerika ühendatud riikide endine president kindral  Grant on raskeste haige ega looda enam tõbewoodist tõusta wõiwat. Tema on weel wiimastel nädalitel oma raamatuga walmiS saanud, Midas omast elust ja wõitlemistest  ise kirjutanud. Elu lootust ei olewat enam ja seepärast on tema enese ja ta lähemate sugulaste soowi peale riigi president üht sõaülemat tema juure saatnud, kes tema tähtsamaid kingitusi ja auutähtesi ammetlikult waSta wõtab, mis New-Jorkis paigale saamad pandud. See suwi näitab just maailma tähtsamate meeste ärasuremise jauks olewat. Omalt maalt. WiljaMst. Eksituse õiendus. „ Sakala" 23. numbris sai lühtdelt nimetatud, et 2. Juunil Abjas Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek ärapeetud saanud, mis aga nõnda ei olnud. Koosolek jäenud Abjas pidamata, sest et selle tarwis ülemalt poolt tarwilikku luba ei olnud. Meile teatati warsti peale eelnimetatud koosolemise tärminpäewa, et Abjas rvhkeste seltsiliikmeid ja ka külalisi koosolnud ja meie saatsime teate warsti trükiluba otsima. Parast kuulsime küll, et koosolekut ei ole olnud ja tähendasime trükikojale, et mõeldud sõnum wälja jäeks. Trükkimise ajaks pidi aga toimendaja kodust ära sõitma ja saanud see teate ilma meie tahtmata ommetegi  kogemata trükitud. Rahvast olnud koosolemise kohas küll koos, aga seltsi koosolekut ei ole seal peetud, midas meile teataja ei näitanud teadwat. Seega eksisime meie nõndasama, kui need, kes Abja koosolekule lätsiwad,  kus seda ei olnudgi. Loodame aga ja soowime seda mitme seltsiliikme tahtmisel, et eestseisus seltsi omasse majasse kokku kutsuks ega aega asjata ja tööta mööda minna ei laseks, millest kunagi kasu ei saa. Ka meie Wiljandi sakstel oli 9. ja 11. Juunil see õnn osaks, et mõtte äraütleja Eh. Bellini ja professor  Roberth oma kärmuse ja tähelepanemise kunsti siin näidasiwad. Kaunis kõrge on see kunst küll, et juba ka töise inimese mõeldud mõtet ära üeldakse ja tema veresoone  peksmine ärapeidetud aSja ülesawaldab. Lõikuse-kuul saab Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts oma I!I. näitust ärapidama, milleks riigimaade ministeeriumi poolt luba kätte on tulnud. Riigivalitsuse poolest on seltsile auuhindadeks wälja jagada antud: Üks suur ja kaks weikest hõbe auuraha ja viis brongs auuraha ning 19 ministeeriumi kiituse kirrja. Auuhindade hulk on siis nõndasama suur, kui minewalgi aastal ja saavad neile nimetatud rahadele veel ka mõisnikute seltsi rahad juure tulema, mille arv veel teadmata on. Soowime  siis südamest, et meie tänavune kolmas näitus omaist mõlematest esimestest wennakestest täielikum saaks ja rahva rohke osavõtmine teda toreduste ehitaks. Valmistatagu  siis igast majapidamise jaust meie Eesti näituse täienduseks asju, millega ial oma rasket elukorda tõsta ja kergitada võime, tooge suguvennad neid näitusele, ega ärgu kaalugu keegi kodus oma näidatava asja ehk looma väärtust, vaid lasku seda tõisi teha, millega ühelhoobil mitmele kasu saab. Nagu kuulda, mõeldakse wilja weu-hinda kõikide meie riigi raudteede peal alandada, kuida seda lõunaõhtu  poolsete raudteede peal juba tehtud ongi. juureö saab raudtee walitsustele ara keeldud, ilma riigiwalitsuse  lubata tähendatud weu-hinna alandamist ettewõtta. „Moskwa Wene ajaleht" teatab, et sisemlste asjade ministeeriumile ettepandud Balti kubermangudesse ehitatawate Wene kirikute plaanid peatselt kinnitatud saada. Peale 8 kiriku ehitamist Liiwimaale (7 Eesti- ja 1 Läti jauskonda) on weel nõuuks wõetud üht kirikut Subbatisse  Kuuramaale ehitada. Läbikaudu tuleb iga kirik umbes 15.000 rbl. maksma. Ehituse tööd pidada awalikult  wälja pakutama ja tulewal kewadel ehitusega peale alustatama. Juba ammust aega oli rahaministeeriumil nõuu, praeguste paberi-rahade asemelle uue mudeliga paberirahasid  käima panna, sest et neid wiimasel ajal õige südiste on hakatud järele tegema. On järele katsutud, et praeguse aja päewapilditamise järjel kerge asi on neid rahapaberisi järele teha, kuna see sell ajal, kui nad käima pandi, wäga raske oli. „Nig. Ztg." kuuleb, et rahaministeeriumis 4. Juunil selle asjaline koosolek pidi peetama, kus uued rahamustrid läbikatsutud ja mis sündsad leitud, wälja walitud pidiwad saama. Wiljandi maakonnast. Helme kihelkonnast kirjutatakse  meile: „Kaesolewa Jaani-kuu tutwam päew wõi püha on meile Jaani-päew, millal nimelt meie Eestirahwas  ennast matus-aiale, harjunud wiist järele, Jumala  teenistusele tõttawad, mis nagu siit ilmast lahkunud sugulaste ja ssbrade mälestuse päewaks peetakse. Võimalikult  kõik koguwad endid siis ka meeletuletuse röemus sinna pühendatud paika, mis ajaks pealegi igaüks oma omaksete haudasid lillide ja muu ilustuse asjadega kaunistada  lasewad. Kuida saab aga mõnegi süda rõhuwa kurbtusega täidetud, kui nad oma silutud ja ilustud eeleläinud  omaksite wiimist puhkepaika sõtkutud ja loomadest tallatud näewad olewat! Sarnast kahetsemise wääritift tundmust olen mina oma Helme kihelkonna matus-aia peal saanud, mida mõnikord tõbraste karjamaaks pruugitud  oli. See oleks raske uskuda, kui oma film kuningas ei oleks olnud, sest et ommeti iga kirikuplatsi üle ka omad walitsused ja walwajad on. Ja ka nende ridade kirjutajal  on arusaamata, mispärast meiegi kiriluwalitsus seda wiga mõjuwalt ära ei paranda, kuna teda sellepärast minu teada palutud on. Mina loodan neid ridasid awaliku  heale otsustamiseks andes, et see wiga, mis pia-aegu ka koguniste üleüldine on, igal pool paraneks ja pühendatud  maa sõtkumisest ja rikkumisest priiks jäeks. Peale seda ei ole see sugugi enam nägemise wäärt, et mõnel kihelkonnal oma matus-aedades kõnniteed puuduwad ja seepärast risti rästi üle haudade käiakse, nagu oleks need muud liht mullahunnikud. Paranegu need wiad meie püha maa pealt! ä. R." Pillistwere kihelkonnast K. walla W. külast kirjutatakse meile ühest noorest margast, mis wanemaid tihedamalt oma laste järele waatamisele maenitsegu: Weike poiss W —s. käinud sagedaste oma ulareisimises ka naabri taludes külaliseks ja nõnda läinud tema ka jälle 23. Mail külasse. Kedagi inimese hinge, peale ühe wigalise tütarlapse, ei olnud sellel korral seal kodus ja seepärast pruukinud poiss paris oma luba, käinud kõik kohad ja urkad läbi ja wahtinud aga, mis nii kerge oleks olnud, et näppu puutuks. Õnneks tulnud temal ka meele, et naabritädi kord oma woodisse õlgedesse rahakoti  ärapeitnud ja seal küllalt raha sees ütelnud olewat, sest et tema elatanud õde tüdrukuna ära surnud ja oma jagu temale pärandada jätnud, nõndasama olla lugu ka tema wennaga, ühe mana poisiga. Meie kõnes olew noor, wärske poiss mõtelnud seda lugu uueste ja wõtnud  naabritädi woodi läbiotsimise alla. Leidnud ka sealt õlgede seest rahapunga ja wuhweldanud sedamaid kõrtsi, kust omale paberossa ja wiimaks meel ka mõne tobst wiina wõtnud. Harjumata peakesele teinud aga wiin liiga ja poiss läinud wiimaks suure laulu ja lustiga kodu. Töisel paewal läinud warastaja poisikese ema naabri juure raha laenuks otsima, see rabanud oma õlest laekat lahti tegema ja leidnud, et kassa kadunud! Siis märgatud warsti poist heilast rõõmupidu ja saadud ülejäenud raha ka kätte, mille eest poisike seda kanget karistust sai ja mis keegi liiaks ei saa arwama isa andis tema noore ihule nuhtlust! Sealtsamast wallast kirjutatakse meile ka, et 24. Mail Wiljandis nekrudi komisjonis käies K. walla wörmünder oma küidimehe rehnungi peale tee peal purjutama hakkanud, seepärast mehega tülisse läinud ja wiimaks nõnda kiskelnud, et tee aares oleja karjalaps neid lahutama pidanud. Kahju kull, et seesugune mees' walla eest seisma piab, kes oma mõistuse ja auugi eest ei püsi seista. A." . . Kolga-Jaanist saadab meie kirjasaatja selle lrja awaldamisekS: „Ka meil on ilmad tänawu imeni  oodl isesugused (kiri on 1. Juunil kirjutatud), enamiSte 25. Sakala. 1885