Sakala .-U 48. Wiljandis, 1. Detsembrikuu Päcwal 1884. VII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Goimenduse adress: „Sakala" toimendusele WiliandiS. Wene keeli: Li. öliAvbi. ~0 ai: a.? a" vi. i>. „Sakala" aastahind poottõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei moeta. Iga tellija, kes lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. K. Jakobson'! pärijad. Kõrtside wõlad. Aäesolewa aasta esimesel poolel tõime kord tähtsa teatuse kõrtside wõlgade kohta ja nimelt selle, et Wiljandi  ümberkaudu kihelkonna kohtud enam kõrtsi wõlgade nõuudmisi õigeks ega justiits-kohtu ei ka ülepea kohtu teel nõuuda ja seletada ei lubawat. Pärast saime sellest asjast selgemat teatust ja nimelt seda, et meie kirjasaatja sugupäraft eksinud oli, sest see rõõmuStaw sõnum wõisi ainult Pärnu V!. kihelkonna kohtu kohta õigeks jäeda. Selles kohtukonnas vliwad mitmed kõrtsi wõlgade nõuudmised  tühjaks mõistetud, midas meie kirjasaatja ka sealtsamast  kohtukonnast, koguni kohtu ees seletamise keeluks oli arwanud. Tahtsime sellest asjast ju ammu isi pitkemalt  kirjutada, mis sennini wenis, künni meid nüid uueSte Tallinnamaalt üks auuwäärt Eestlane, kes kaua aega ühes adra-kohtuS tegew ja ise oma kohtu tallituseS  paljugi kahetsemise wäärilisi nähtawusi kõrtside wõlgade nõuudmiste tülides näinud, selleks uueste tänuwäärilisel  wiisil meele tuletas. Tuttaw asi on ju see, et kõrtsid wäga palju meie EeSti-rahwa edenemise takistuses mõjuwad. Kõik lehed on seda omal wiisil õigeks tunnistama hakkanud ja wiimasel  ajal koguni ka meie maa Saksa keele lehedki, mis wäga kiita on. Sellest kõigest oleme aga juba enne palju kirjutanud ja ei taha täna omast ettemäärust kaugele minna, waid jäeme öma kõnega ainult wõlgade juure. See on wana asi ja kõrtsimehe peakunst, et tema wõlgu oma wedelikku wälja loobib. Tema on kõrtsmiku kõige ligem ja tugewam  abinõuu, millega rahale enam jõmu antakse. Wõib tõeste ütelda, ainult auusad kõrtsimehed, ja kui ka neid ilmaS on siiski hirmus wähe, ei anna wõlgu ja need ei wõi ka oma „kabakute" eest tuhandid renti maksa. Kust sa seda raha palja nelja seinade wahelt wõtta tahad? Teadupärast ei saa keegi kõrtsimees teekäijatest, kelle jaukS tema üksnes ilmas piakS olema, kaugeltgi oma rendi kasu kätte, wõib ütelda, iga rendi sajale jäeb 90 teekäijate pärast maksmata. Kõik piab oma ümberkaudiste  elanikude käest korjatud saama ja enamiste kõik wõla peale! Kae suguwend, ära püia kõrtsimeheks saada, tema ammet on üsna raske, mõtleb ehk mõnigi mees ja meie lisame omalt poolt weel ka seda juure: tema ammet kallub sagedaste seadusest kõrwale. Eespool  kuulsime juba, et nimetatud kohtus tutwa härra G. v. Rennenkampsfi eesistumisel kõrtside wõlad seaduse teel tühjaks on mõistetud ja see on wäga õige ja hea. Igale kainile mehele on selge asi, kui suure tungimisega kõrtsmikud oma sõbradelle ja oma märjukese söbradelle wõlgu walawad ja kui palju sellepärast siis ka enam kui tarwis ja üsna ülearu joodud saab. Raske ei ole ju küsimine, waid maksmine ja kõige kergem on see, kui kumbagit korraga tarwis ei ole. Kõrtsmik küsib: Kadsa HanS, ehk Kõnni Mats, kas ma wala? töine kostab: kulla weli, raha ei ole ja kõrtsmik nootab, et sest wiga ei olla, eks siis ülespista ei wõida ja sedawiisi libiseb wõlg suuremaks ja ikka suuremaks. Nende ridade kirjutaja on kaua aastaid rahwa seas elanud ja oma silmaga seda imestamise wäärilist wõlgu walamist silmitsenud. Mõned üsna magusad kodu armastajad ja ka kained peremehed, Harwa kõrtsiskäija ei näe seda kunnagi, et see mees ka pudeli punast ehk poole topsi ostab, aga kuulge sagedaste on neilgi igaS aastas mitmed kümned rublad kõrtsi wõlga! Tooh, ütleb ehk lugeja, aga ma tõendan seda ise näinud olewat ja nimelt sellel wiisil, et pärast kõhtude juures, kuS tegew olin, ise nende asju protokolli pistsin. asi, mis nendes kõrtside wõlgade tülides nähtawale tuli, oli see, et wõlg pitkamisi  kogunenud oli, wõla-andja paljalt numrid oma raamatuse märkinud, aga wõla-wõtjad enamiste kõik mingit märkusi ei olnudgi teinud. Teeks tunnistuseks olid wõla-andjad ikka enamiste siis wõlgnikute käest kirjalikku ehk kolme-rissilikka tunnistusi osanud saada, kui wiimaste pead kõige kuumemad olid olnud. Kui palju sarnastel lududel kopikuid ülearu korstnase oli kirjutatud, seda Taara teab! Kord nõuudis üks eluaegne ja tubliste wanat moodu kõrtsimees ühe peremehe käest kohtuga ligi 150 rublakest paari aasta kõrtsi wõlga; nõuudjal ei olnud muud raamatut ega rehnungi, kui kõwerad numbrid ja wõlgnikul rehnungi raamat, et tema paljalt neli rubla ja mõned kopikad wõlgu jäenudgi! Kae, kos lops! Üks samasugune näitus on see, et üks wana auus wallawanem, kes. hea meelega ja palju ka naljahambana tõisi „pool-naela" ostma sundis, ise aga palju kunnagi ei ostnud ja kui seda juhtus, siis ikka „kaukast" kergitas. Aga kui kõrtsimees oma aasta- ja elukoha aruannet tegi, kuulutadi wallawanemale ka oma 170 pulka ja kõrtsinaene, kellel hea suu, lubas weel rikkale oksjooni Leha lasta! Wallawanema hing oli mõlast puhas, aga ei tahtnud tüli ja mis siis sarnasel lu'ul sünnib, sündis ka temaga. Muile weel palju naljakamatele  näitustele ei ulata kõikide ajakirjade ruumid kokku, aga see on kõrtsimeestele enamiste igale ühele paras ütelda, et nad mõla peale andmistega oma suuri rendi summasid maksawad. Kahjulik ei ole see üksi, waid ta on ka wasta seadust, ta on seega enam ehk wähem ka üks nõnda nimetataw kuritöö ja eksitus. Iga mõistlik oma maa ja rahwa ja isienese kasu püidja piab sellel teel kõrtsidele ja nende mõjuwusele wastu hakkama ja ütleme weel kord, see saab kaunis tubliste mõjuma, kõrtsi wägewust ja wõimu wähendama, et nad enam wõlgu ei tohi anda. See saab nõdremate peremeeste ja iseäranis teenijate noorte poiste heaks palju abi tooma, et nad tulewiku peale ennast „kabakus" tuetada ei tohi. Seadus, mis seda keelab, ei ole küll enam uus, aga meie ei ole teda palju kohegil enne abiks kuulnud wõetawat  ja sellepärast anname Tallinnamaa suguwenna tähtsa märkustele ja seaduse punktide wälja-kirjutamisele siin oma kõrtsi wõlgade arutuse lõpel sõna sõnalt ruumi: „Mõne nädali eest seisis „Sakalas" teate, millest näha oli, et kõrtsmikud oma kõrtsi-kauba wõlgasid tihti kohtute läbi, mõnikord kas panditamise wiisil nõuawad ja et wiimate üks kihelkonna-kohus teatanud, et sarnasid kõrtsi wõlgade pärimiste asju enam ette ei pruugi wõtta. Neist teatetest on näha, et palju kohtuid seaduse nõuudmisi  kõrtside jookide müimise üle ei tunne, mis ka mitte imeks pole panna, sest et nimelt kogukonna kõhtudel Wene riigi trahwi-seaduse raamat käepärast ei seisa. „Trahwi seadus 1866 aastast K 695 ja 696 kirjutab ette, mis Eesti keeli tõlkes umbeS nii on: Z 695. KeS jookisid weikese joogi-kaupluse kohtadest wõla peale, tulemase põllusaagi ehk riiete, töõnõuude  wõi muu maja-aSjade pandikswõtmise peale müib, jookisid wilja ehk muude põllupidamise  sünnituste (produktide) wasta wälja wahetab, ehk wõlgasid wõi walmistatud tööde hinda raha asemel miinaga maksab, langeb: esimesel, töisel ja kolmandamal korral rahatrahwi  alla, wiiest künni wiiekümne rublani. KeS rohkem, kui kolm korda selle seaduse wasta eksinud, saamad mõistetud: Sa'ja rubla raha-trahwi alla ja kautawad jookidega kauplemise õigust. § 696. Eesseiswas seaduses § 695 tähendatud süide juures, saamad suialustelt peale nimetatud trahwide, kõik pandikswõetud asjad tagasi nõuutud  ja wõlga, kui mitte maksmaks arwatud. Selle Lrahwi-seadusega sõna sõnalt käiwad jookide aktsiise seadus (Getränkesteuer Ustav.) § 440 —441 ka ühte, mis mõlemad täieste meie Balti kubermangudes maksäwad. „ EeSseiswatest seaduse kohtadest on selgeste näha, et kõrtsmikud. ei wõla ega pandi peale wiina, ülepea jookisid ei tohi müia, ei kauba ega muu asjade wastu wälja wahetada, ei tööhindasid ega wõlgasid raha asemel miinaga ega wedelikuga maksta, muidu ei kauta nad üksi oms pärimise õigust, maid saamad pealegi süialuseks arwatud ja kangeste trahwitud. „Soowin oma kirrja lõpetades, et nimelt kõik kogukonna  kohtud seda tähelepaneksiwad ja kohtu läbi kõrtside  wõlgade nõuudjaid kaela kohtu kätte annaksiwad (trahwi-seaduse järele mõistetawad trahwid ja süid nõuawad  kriminal-kohtu otsust), see saaks paljugi meie kõrtsielu  parandamiseks mõjuma ja seda soowin mina, kui ka iga töine EeSti-elu edenemise sõber. Ä." Poliitika ringwaatus. Saksamaa parlamendi tegewuS on nüid täies joones. Juba aga prefitendi walitsemisel tuli wälja, et wanameeleliste wõit sugugi nii suur meel ei ole, kui seda würst Bismark ja praegused walitsejad ministrid arwasiwad. Weikese kaSwuga ultramontaanlaSte eestwedaja  vr. Windhorst juhib oma 100 parteilasega enamuse  laewukest sinna ja tänna. Tema soowimise järele wõifiwad ainult wanameelelised oma hulgast presidenti saada ja tema soowimise peale seadfiwad priimeelelised wasta esimeste ja iseäranis wasta prefitendi tahtmist zcr sVt»St^d: Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker' i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas ; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge <k Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner Pärnus: „Endla" Selts ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wörus: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seideld rg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K Leopas, Ilkveuiö uxoea. MBoja N. Mattis sen Heveniü nxoen., 5 IlWaiiei:. 28/21. Wiljandis: F. Feldt.