 Sealt reisib tema oma terwife kinnitamiseks mõneks  kunkS wõerale maale. Jalgteed üle Neewa jõe saiwad.. Paastukuu 28. pääwal suuremalt jäult kinni pandud. Ülemal on Neewa jõgi lahti ja Laadoga järwest on ka juba natuke jeat alaspidi läinud. Pihkvast. Suur Pihkwa jõgi on Paastukuu 28. pääwal lahti läinud. Soomemaalt. Dr. Lõnnrothi surnukeha sai Paastukuu  22. pääwal Sammati surnuaidaS suure iluga maha maetud. KõrwaltseS metskülas, kus see suur isamaa-meeS üheS waeseS maja? sündis, on tema ka nüüd oma wiimast rahupaika leidnud. Homikul tuli Helsingist erarong aunwöerastega,  nende keSkis Kindral-Kubernõri asemik, Ny« landi Kubernör, suurkooli Rektor ja Delanid, suurkooli, õpetatud seltskondade ja teiSte seltskondade ja seltside saadikud ja lugemata rahwahulgad. Surmamajast oliwad talupojad surnukirstu koolimaja õue kannud ja ühe puude wahel üleS ehitatud aluse (katafalki) peale pannud. Pärast salmilaulu kandstwad 14 suurkooli saadikut surnukirstu korralises uhkes leinarongis kirikusse, mis leinalippudega ja teiste ehtetega kaunistatud oli. Ees käistwad suurkooli  leinaehteS lipu ja lugemata särawate auupärgade kandjad. Pärast Jumala-teeniStust kandstwad Kirjanduse Seltsi saadikud surnukirstu kirikuaida, kuS armaStawad käed tema hauda roheliste oksadega uhkest wälja ehitanud oliwad ja kuhu Soome kuulsama lauliku lihalik kuju laulude  kõlal maetud sai. Mitmed linnad oliwad leinapidust Valmistanud. —> Soomlased oSkawad oma rahulisi suuri mehi eluS ja surmas auuõtada. Kõigist sellest on Soomlased  ja Soome Rootslased ühel meelel osa wõtnud. Wenekeeli ,Peterburgi sõnumi järel olla Soomlane Grigori Rattnen Ida - Soomemaalt kiwi-proowisi Peterburgi toonud, mis täis tina ja kulla soonest olla. Tema tunnistuse järel olla seal seesuguseid kiwa suurte mägede kaupa. Helsingi sadam oli Paastukuu  25. pääwal weel kinni, aga lahe peal oliwad juba kakS purjelaeva ja üks aurulaew näha. Minskist kaebatakse wäga metsade häwitamise üle. Kahel wiimasel aastal on marud wäga palju metsa maha murdnud, koristamata puude koore all on putukad ja teised söödikud siginenud ja kipmvad ka terweid puid häwitama. Sellepärast müüakse nüüd metsa tuhandete ja sadatnbandete  dessätintde kaupa nii odawa hinnaga maha raiumiseks,  et paiguti 16 rubla dessättni pealt wälja ei tule. Sterlimakist, Ufa kubermangust kaebatakse loomatoidu puuduse üle. Häda ou nii suur olnud, et hobuseid kolme rublaga ja weel alama hinnaga müia pakuti. MaakonnanõuukoguS  ei ole mitte üks maakonna saadik selle häda üle juttu teinud. KijeMist kirjutakse, et Königsbergi suured kaubamajad sealise wiljakaupluStele raha ette annawad ja ka wilja kottisi selle kaubaga laenawad, et wili raudteede peal Königsbergi weetud ja Liibawi sadam kõrwale jäätud saaks. Rostowist Doni kaldalt. Õõsel Paastukuu 21. ja 22. pääwa wahel on Bataiski küla kirik wälja rööwitud, ja kaks Preestri abilist, salmilaulja, kirikumees ja weel kolm inimest ära tapetud. Mõrtsukaid ei olnud Paastukuu  27. pääwal weel üleS leitud. Amolinski maakondas on tuli lagendiku (steppi) kulu, 300 werSta laiuti ära kõrwetanud. Sealised Kirgiislased  on kõik oma warandufe kautanud; 39 inimest on tuleS surma saauud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Keiser Wilhelm on mõned pääwad haiglane  olnud, aga on jälle nii palju paranenud, et Würst BtSmarkiga nõuu pidada wõib. Kronprinz on Inglismaalt,  Herzog von Albany matuselt, jälle tagasi tulnud.  Riigipääwal oodatakse õige rohkest waidlemist eraseaduse üle, Sozialistlaste waSta, mida wist wabalased enam pitkendada lasta ei taha ja mille wasta wist ka Katholitgi kiriklased panemad, et nemad sedawiifi Riigiwalitsuse  poolt' omale suuremat wõimust wälja pigistada wõiksiwad. Et aga siis Riigipääw ära lahutud ja uued saadikud walttud saamad, see näib selge olema. Juba Paastukuu wiimastel päämadel olla kohtutele käsku antud, Riigipääwa saadikute maltmist ette walmistada. Nüüd, kuS pühade wahe-aeg aega annab, nüüd rändawad wabalaSte  esimehed, Nichter, Hänel ja Rickert mööda Saksamaad  ümber ja peawad kõlawaid kõnest, milleS rahwale kergemaid maksust ja laiemat wabadust tõutawad, kui nemad Riigipääwa saadikuks walitud saaksiwad ja kui Riigipääwa kätte suurem wõimus langeks. Selleks himustawad wabalased  üht üleüldist Saksamaa Riigi-Minifleriumit asutada, kes siis Riigipääwa eeS oma tallituste üle wastust andma peaks ja kelle liiked igakord kõige suurema ehk hääle-rikkama  erakonna kesktst peakstwad wõetud saama. Sedawiisi  kortsuks Keisri ja üksikute riikide WürStide wvimuS kokku, kuuni paljas nimi üle jääkS; Riigipääwa wõimuS aga paesukS, künni walitsuS kõikuwate erakondade kätte langenud oleks. Mõned weikemad riigid näiwad ka juba niipalju lõksu langenud olema, et sealtpoolt Berliinis tasakeSti küsinud on, kuida PreuSsi walitsus sellest Äsjast mõtleb. Siit on aga wastatud, et selle peale iialgi mõtet olla ei wõi. sest esiteks on see Saksamaa riikide ühenduse põhjuSseaduse wasta, mis iga riigile oma iseäralikku walitsust kinnitab, siis aga ei taha PreuSsi Kuningas seda wõimust koguni oma käest ära anda ja kõikuwate erakondade  libekeeliste esimeeste kätte libiseda lasta, mis riigi ühiseks walitsuseks tarwis läheb. Üleüldse kinnitab Würst Bismark igal poolel, et PreuSsi Kuningas mitte üks nõndanimetatud  konstitutsionlik Kuningas ei ale, kes üksi aga erakondade tahtmist täitma peaks, waid üks walitseja Kuningas, kes kõige erakondade üle seisab. See on aga just nende ,wabalaste" meelt wasta, kes ise walitseda tahaksiwad, kes ikka ja -zrahwa wõimuseft" kõlawaid kõnest peawad, kelle suuS need sõnad aga ühtigi muud ei tähenda, nende eneste wõimust. Sellepärast  panewad nemad nii kangest kõige selle wasta, mida Keiser ja Würst Bismark nimelt töörahwa elukorra kergitamiseks  ja korraldamiseks teha tahawad. Nemad tahawad häda ja wiletsuse mõnul hädalisi ja wiletsaid oma kõnetuuledega  kõigutada ja sedawiifi walitseda. Saksamaa kõige kuulsam luuletaja (lyrikuS) Emanuel Geibel on Paastukuu 26. pääwal Lübeckis ära surnud. Tema matmiseks walmistakse seal ja kõigel Saksamaal kõrgeid leinapidust ette. Emanuel Geibel oli 6. Wiinakuu pääwal  1815 LübeckiS sündinud, õppis Bonni ja Berliini suurkoolides Jumala-sõna ja keelede teadust ja oli siis mõned aastad Athenis, Wenemaa Saadiku, Würst Katakazi  laSte kaSwataja. Greekamaa laulurikkaS õhkuS kosus tema luuletuse waim ja kandis pärast öilmeid, mis Saksa kenakirjanduse jäädawad ehted olema saawad. Geibel oli ka ükS mees, kes õige wabaduse eest kõige oma kõrge waimuga kostis, keS aga selle kõrwaS ise tunnistas, et tema ühtigi nii kangest ei wihka, kui neid toore rahwa salkusi, keS ennast punase Kuninga-mantle nartsude siSse mässtwad. Austria-Ungrumaalt. Wencriigi sõeawäe woliuik Kindral  Baron Kaulbars on Austria Keisri ja Kronprinzi  jutul olnud ja on neile oma KeiSri ja Herra sõbrust tunnistanud. Prantsusmaalt. Selle kuu 2. pääwal on Leon Gambetta mälestuse - sammas CahorS'ts katte alt wõetud. Selleks oli juba enne palju ettewalmistamist olnud ja mitmed Ministrid pidiwad seal kõnest pidama. Anzini sütekaewanduste töõrahwa tülid on nii kangeks läinud, et nende lämmatamiseks sõeawäge saadeti. Käratsejad  ei taha rahulik töörahwast tööd teha lasta, matawad sissesõidu paigad kinni, kui töölised juba kaewanduses on, ja on ka dynamiiti kerafi nende sekka wiskanud, mis aga õnneks kahju ei teinud. Mitmed mehed ja ka üks naene saiwad kinni wõetud, käratsejatest aga jälle lahti rebitud ja pärast uuesti kinni wõetud. Mehed ja naesed käratsejate  keSkist loopifiwad sõeawäge mudaga ja kiwidega. Wastapanijad  on kaheks künni kolmeks nädaliks wangi mõistetud.  Et Sozialistlased wõi seltsrahwuslased läbi kõige PiantsuSmaa töörahwast ässitamas on, see on selge. Weike wabariik Andorra, Pyrenäede mägedes, Prantsusmaa  ja Spaania piirete wahel, kipub nende riikide wahel tüli tegema. Andorra on 9 ruutpeenikoormat (umbes 400 ruutwerSta) suur ja seisab ilmalikku asjade poolest Prantsusmaa waimyliku asjade poolest Urgeli Piiskopi ,kaitsuseV s. o. ülewalitsuse all. Prantsusmaa poolt kaebatakse nüüd, et Urgeli Piiskop rööwleid oma kaitsuse alla wõtnud, keS Prantsusmaa kaubaajamist takistanud,  päritakse neid wälja ja ähwardakse muidu kõiki teest sõeawäega kinni panna lasta. Tongkingist on telegrafiritud, et sõeawäe liikumine Honghoa wasta, Paastukuu  25. pääwal alganud on. Kindralid Briere ja Negrier  on ennast Sontay juures selleks ühendanud ja lähemad  Mustjõe kaldaid mööda edafi, kuna weiked sõealaewad jõe pealt neid tuetawad. Nende wastaõ olla umbes 3000 Mustlippude meest ja 12,000 Khiinlast, kes Punajõe wassakul  kaldal seista ja teed Honghoa poole walwata. Jaanikuul tahetakse Hainani saarele minna ja sealiseid sadamaid Uulinkan, Hoihow ja Puhhien, ja pealinna Kien-Khu ära wõtta. Selleks arwatakse 5000 meest ja Tongkingi kaitsemiseks 10,000 meest tarwis olema. -Kuida arwatakse, tahta Khiina walitsus seda kõiki esiteks oma teed minna lasta, üksi aga wõeraSte wägiwalla täheks natuke wastapanemist näidata ja maailma ees kinnitada, et Prantslased  ülekohut teewad, künni wiimased wäsiwad. Tahaksiwad  aga Prantslased weel Amoy tollisadamat ja Formosa  saart sisse wõtta, siis ei ole! S sellest laewastikust küll, mis nüüd sealisteS meredes on, ,a kaS Prantslastel himu ja jõudu on, weel rohkem kulu kanda, seda peawad kawalad Khiinlased küsitawakS. Ml -wõib oma jagu õiguS olla Inglismaalt. Paastukuu 23. pääwal sai Herzog v. Albany surnukeha PortSmouthist Windsori wiidud ja ku- ningliku suuga Albert - Memorial - kabelis maha maetud. WöeraSteft Würstidesi oliwad Saksamaa Kronprinz, Prinz Christian von Schleswig - Holstein, Waldeck - Pyrmonti Würst ja mõned teised matusel. Windsori tähtsamatel uulitsatel oliwad majad musta kalewiga leina ehte pandud ja aknad kaetud, kuida see seal leina pruuk on. Üleüldse on leinamine läbi Inglismaa õige suur ja kestab ametlikult  30 pääwa. Dnbliinis on seltskonna liigete ühendust leitud, kes Mount-Joy wangi maja dynamiitiga  ära lõhkuda ja wangisi peasta tahtis. Wangikoja wahtide filmi taheti rahaga kinni toimetada, mis Ameerikas  korjatud oli, kuida ka selle kokkuwandumise osawstjad ülepea Ameerika dynamiitlaStega ühel meelel oma asja tallitanud on. Mount-Joy wangtkojast on kõik wangid Inglismaale wiidud. Kuninga-Praua reisib selle kuu 2. pääwa! Saksamaale. Egyptusest. Khartumist koflsiwad jutud, et Kindral Gordoni wägi teist kord Sudaneeslastest löödud olla. Ühe telegrammi järel, mida Kindral Gordon saatnud, olla aga SudaneeSlased tagasi tõrjutud ja umbes 40 meest kautanud. See sõnum, ehk ka mõlemad on natuke kahtlased,  telegraf Berberi ja Khartumi wahel on ikka weel katki ja ei ole fiiS aru saada, kuida Gordon seda telegrammi  saatnud. Kairost kirjutakse 25. Paastukuu pääwal,  et Kindral Gordoni rahutegemise tallitus täitsa nurja läinud ja et teda üksi aga weel sõeawäe wõimusega sellest lõksust peasta wõib, kuhu tema nii ettewaatamatal kombel oma pea sisse pistis. Tema ise wõiks ehk weel sügiseni wasta panna, aga wahe-aeal saaksiwad Egypluse üksikud sõeawäe salgud lõuncpool SudauiS maha raiutud, keda tema peasta tahtis. KaSsala linna loodetakse AbeSfiinia sõeawäe läbi peastetud saama, aga ustatawaid sõnumid ei ole kä sealt tulnud. OSman Digma warttseb ikka weel Suakini ümberkaudu ja on mitmed Sheikid Paastukuu 31. pääwakS oma juure, nõuu pidama kutsunud.  Egyptuse  ülema Ministri, Nubar Pasha ja Inglismaa wolimehe Clifford Loyd wahel oli suur tüli, mis pärast Nubar Pasha juba oma ametit maha panna tahtis. Nüüd olla tüli lepitatud. Khimast. Keisri-Praua, praeguse noore KeiSri ema, kellel suur wõimus on, on wiis suure nõuukogu liiget Tongkingi asjade pärast awalikust ametist ja kõigeist auudest  lahti kuulutada lasknud. Nende keskis on ka keiserlik Prinz Kung. Ameerikast. Saksamaa aurulaew »Daniel Steinmann", reisijatega ja kaubaga Antwerpenist tulemas, on öösel 22. ja 23. Paastukuu pääwa wahel, Halifari ligidal rahu wasta jooksnud ja põhja wajunud. 90 reisijatest ja 34 laiewameeStest on üksi aga Kapten wiiS laewameest ja kolm resijat peastetud; teised kõik on wist surma saanud. Õnnetus arwatakse hooletuse läbi tulnud olema ja see asi olla juba ülekuulamise alla wõetud. LäänepooliSteS ja lõune-läänepooltstes riikides Paastukuu keskmiste pääwade sees uueste rasked tuulekeeritused möllanud ja palju kahju teinud. Kentucky riikis on mitmed inimesed  surma saanud. Tensas'e kihelkond Louisianas, seifid täitsa wee all. Paastukuu 20. ja 21. pääwal käistwad kanged marud laia maakondade üle Ohio, Indiana, Kentucky,  Tennessee, Alabama, Pöhja-Karoltna ja Lääne- Pennsylvania riikides. Suuremalt järilt oliwad marud wara homiku; 12 inimest on surmatud, umbes 50 olla wigastatud. Oakville linn Indiana riikis, on suuremalt jäult lõhutud. Üks teine maru läänepoolises Pennsylvanias  wigastas 21 inimest, nende keSkis 4 wäga raskest. Pittsburgis saiwad kaks maja lõhutud ja 9 inimest wigaStatud.  Chatanooga ligidal, Tennessee riikis, on 5 inimest surmatud. —New-Aorkist kirjutakse, et wiimased kurjateud Austrigmaal nendest Sozialistlastest plaanitud ja juhitud on, kes New-Uorkis aset pxawad ja kes enne juba Euroopas sündinud  kuritegudest osa wõtsi wad. Kõikide juhataja arwatakse Saksamaa Põgenik, tuutud SoziaMane Johann Most olema, kelle tähe all ka kõik teised kirjast wahetawad. Nende eeSmärk olla, üle kõige mailma üht kohkutajate seltskonda (TerroristlaSte liigat) asutada, keS oma tapmistega  walitsust ja rahulisi rjngkondast hirmu läbi nende alla sunniks. Ka Wiinis kinni wõetud mõrtsukas Kammerer  olla New-Uorkis tuttaw. Jutu leht. Pärijad. Saks. keelest, Friedrich Frtedrich'i järel (Järg.) Juliana oli wäga rahuta. Sellest rõõmsast silmapilgust saadik, kus tema kuulutust lugenud, ei olnud tema silmapilku  saanud. Lootused ja kartused lehwisiwad wahet pidamata tema waimu silma eeS. Need kaks millioni  dollarit oliwad teda nagu joobnuks ja sõgedaks teinud.  Nagu laps mõtles tema oma suure rikkuse peale, ilma et sellest oma edaspidise elu kergituseks midagi tarwitada  nõuukõ wõttis. Ainult see mõte oli tema rõõmutuju  wahest natuke seganud, et ehk ka weel teisi pärijaid