koolisi ei olnudgi, waid et paganuS ja ebausk siin täieSte walitsewad. Mis mõtleb siin kütt see auustatud kirjasaatja?  KaS wahest seda, et tema wiletsat walet keegi peaks uskuma? Meie Hiiosaarel oli enne .Õigeusu Missionäride" seiatulcmist juba kaheksate i st k ü mmend  «vallakooli ja nendest on mõned juba peale kakskümmend  aastat rahwaharimiseks tööd teinud. .Golos Moskwõi" kirjasaatja luiskab edasi: .Kõige .saare peal walitsewad tänine nii heaste kohtu kui ka .kiriku aSjus korraldamata segadused". Millal on auustatud kirjasaatja meie kohtu ja kiriku aõju uurimas käinud? Meil on Jumal tänatud tublid õpetajad ja hingekarjatsed, M meile Jumala-sõna selgeste ja puhtaste kuulutawad ja köitis kiriku-asjus igapidi hoolt kammivad. Kohtu asjad saamad iga aasta ülewaataja kohtu poolest Põhjani läbi katsutud, mis Riigimalitsuse poolest selleks seatud on, ja midagi korraldamata segadust ei ole seal tänine weel leitud. Weel ütleb .Golos Moskwõi" kirjasaatja: .Nenda .on siin talurahwa koguduse walitsuS näituseks ainult .nime poolest. Üks jägu koguduse rahast, 9225 rubla, .ou Kärdla wabrikus käima pandud, üks teine on Baroni Ms, kelle oma suur jägu sellest saarest on". Mis siiS kirjasaatja soowib? Kas wahest seda, et walla raha kellegi wallamehe taskus ehk walla laekas ilma  kasuta seisma peaks? Meie raha on kõik intressi peal wäljaS, muist Kärdla wabrikus, muist Tallinnas, ja we?S-lid  seisawad wallawalilsuse käeS. .Baroni" käes kes Wene Keisri armukäsu järel Grasi nime kannab, ei ole mitte kopikat walla raha, ja meie oleme wäga tänulikud meie Grasi herra waSta, et tema meile ilma meie enese waewata iga aasta intressid Tallinnast kätte toimetab. Kirjasaatja paneb ka pahaks, et .koguduse magasi wõti Varoui käes" olla. Tema arwab wist, et meie magasinidal  üks ainuke lukk ja wõti vn. Kahju, et temal Eestimaa  Taluseaduse Z 538 tund,nata on. Seal on seatud, et magasinidal kolm lukku ees peawad olema, mille wõtmetest ükS Tallitaja, teine Magasi-aidamehe ja kolmas Mõisawalitsuse käes seisawad. Nenda on asi ja näitab selgeõte, et kadunud .Goloõ Moskwõi" auuStatud kirjasaatja meie aSju et tunnud. mis õige paha ou, kui tema meie asjadest kirjutada tahtis; ehk et. tema neid küll tundis aga nendest siiski teisiti kirjutas  ja oma eba-lnuletust trükkida laskis, mis weel pahem  on". .P. Re 1 kmann, Roigi köster." Paidest. Paide Linna arst Kollegienrath Dr. Maurach  on lärwamaa Kreis-arstiks, ja tegew arst Dr. Woldemar  Grohmann Paide Linna-arStiks nimetatud. Tartust. Kuida .Nishki Mesinik" kirjutab, olla Tarku suurkooli Eestikeele Lektor, Dr. M. WeSke omale Soomekeelede  Lektori ametit Kasani suurkooli peal palunud. Dr. WeSke kuukiri .Oma Maa" on tema kuulutust mööda seisma jäänud. Et see keSket aastat sünnib, kus tellimise-rahad  juba sisse maksetud on, seda pannakse mõnelt poolelt wäga imeks, sest nii kombel oma lugejatega ümber käia ei usalda muidu aeakirjad mitte. Selle kuu 10. pääwa õhtal on Hindrik PahleS maalt Tartusse, oma õe juure tulnud, kes Reinsooni abikaasa on ja Aleksandriuulitsas lese, Anna Harkm  anniga ühes weikes kamriS elab, kui mõlemad juba woodiSse heitnud oliwad. Seal on tema Auna Harkmann'ile  kaks kord ühe puu-haluga pähe löönud. Waene naene sai hospidalisse «viidud, ei toibunud aga enam, waid suri kolme pääwa pärast ära. Hindrik PahleS sai kinni wõetud  ja tunnistas, et tema seda õnnetumat omaks kurjaks naeseks pidanud ja ära tappa tahtnud. Hindrik Pahles on kaua aega Kambja wallawanem olnud, omaksete tunnistust  mööda aga juba kaheksa aastat segameeline. Selle kuu 14. pääwal, kell 7 pärast lõunat, uppus Hofrathi-praua  Anna Kharpal Karlowa mõisa ligidal Emajõkke ära, kuhu ujuma läinud oli. Tema surnukeha sai teisel õhtal leitud. Liiwimaalt. .Valitsuse Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemat  käsku, mis järel kõik Liiwimaa kroonu-mõisade peal seisivad awalikud maksud ja koormad talukohtade «vahel selle järel peawad ära jagatud saama, kuida iga koht renti maksab, sellest hoolimata, kas kohal rohkem ehk wähein maad, kas see mõisamaa wõi talumaa on. Juhataja Senati poolest on Wenekeeli .Peterhurgi Zeitungi" sõnumite järel nende pääwade seeS käsk antud, et kohtutes Wenekeeles ja Lätikeeles fisseantnd SaksakeeleSse  tülkimise eest midagi maksa ei ole. Eestikeeli sisseantud kirjast et näi iseäranis nimetatud olema, aga küll wist see käsk ka nende kohta mõjub. L i i w i m a a P õ l l u t ö ö ja Käsitöö Seltsi poolest Letkusekuu 24., 25. ja 26. pääwal Tartus pectawa  koduloomade, kodutöö, põllutöö ja kodutöö riistade ja mashinate näituse, ja wõidukündmise üle on täieline programm wälja antud, mida järgmises nuuues oma lugejate  ette paneme, sest et sel korral enam küttimiseks aega ega leheS enam ruumi ei ole. Serbigali kiheltondaS on Läti aealehtede sõnumite järel isewiisi loomatSbi ilmunud, mis loomad nii kangeks teeb, et neid karjamaale aeada ei wõi. Langenud ei ole selle tõbesse aga tänine weel ükski loom. Riiast. Herra Friedrich v.on Löwenthal on luba saanud üht Saksakeeli .Põllutöö ja Metsakaswatamise Zeitungi" wälja anda, mis igal nädalil ükS kord Riigas wälja tuleb ja 7 rubla aastas maksab. Liiwimaa p õ llusõn u m i d, mis selle kuu 1. pääwani ulatawad, on wäga mitmekesised, talwewilja kohta aga läbistikku pahemad kui Eestimaal. Orased oliwad sügisel wähe kosunud ja ei pidanud mitmeS paikas kewasete  wilu tuulede ja külma wihmade wasta, mis läbi mitmes  paikas põllud wäga lapilised on. Ka rahesajud on paiguti kahju teinud. Kõige paremad sõnumid tulemas lõunepoolt Liiwimaalt, enamist head põhja-läänepoolt mitmekesised  Kesk-Liiwimaalt, kõige pahemad põhja-idapoolt. Kuuramaalt, Kuida Wenekeeli .Moskwa Zeitung" kirjutab, olla Riigimöisade-Minifteriumis üks plaan sisse antud, mis järel Kuuramaa kroonuwaldade talukohad nende täniste pidajatele peawad päriseks müüdud saama. Peterburgist. Keisri Majestät on omalt poolelt  Grodno paljaks põlenud rahwale 25,000 rubla kinkinud,  Keiserlik Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija 5000 rubla, Suurwürst Georg Aleksandrowitsh 1000 rubla. Grodno Ewang.-Luth. usutunnistuse kogudus kuulutab Saksakeeli .Peterburgi Zeitungis" järgmist palwet:  „ Meie weike Lutheruse kogudus on raske läbikat» fumtse alla langenud, mis tuhandeid kibeda waesuse sisse saatis ja mõne tunniga millionide eest wara häwitas. UmbeS  25 perekonda see on kaks kolmandikku kõigest Grodno liuna Lutheruse kogudusest on tulekahju läbi Lehekuu 29. pääwal kahju saanud; palju nende keskist on kõiki oma wara kautanud ja seisawad nõuuta ja abita. Õnnetuse wägeiva laiuse juures ei ole meil wähesetel, kelle juures õnnetus ei käinud, kõige parema tahtmisega mitte wõimalik kõige hädalistele wähegi mõjuwat abi saata. Kõige waljumast koormab kogudust koolimaja kahju, mis maani maha põlenud on. Seda kooli sai kogudus ühe aastal 1846 ära surnud koguduseliike pärandusest ja seal oliwad kaks puu-maja, lahke krundi peal keSket linna. Nende majade sissetulemisest sai kool üles peetud. Armastusega  ohwrirõõmsa hoolega hoidis ja kosutas koguduS seda kallist pärandust; wast kolme aasta eest sai üks maja raske ohwritega ümber ehitatud ja selle läbi üüriraha 850 rubla peale kõrgendatud. Tänuliku meelega «võis kogudus  oma koolt peale waadata, mis ühe tubli koolmeistri juhatusel seisis ja kooli-ülemate kiitust teenis. See kõik on nüüd puru ja prügi alla maetud. Hooned oliwad waewalt poole hinna eest kinnitatud ja nüüd on Tulekaitse  Seltsi poolt ainult umbes 4600 rubla oodata. See on aga liig mähe, nenda et ülesehitamise peale mõteldagi ei ole, pealegi weel, et pnu-majade ehitamist ei lubata. Nenda on siis weike, waene ja raske kahju alla langenud koguduS nõuta ja peaks kaksiti mõtlema, kas isade pärandust  alles hoida suudab, kui mitte wenna-armastuse poolt abi loota ei oleks V Nimetatud aealeht lisab omalt poolelt juure, et armuandeid otsekohe sealise kirikuõpetaja, Pastor W. Huhn'i kätte, ehk ka Saksakeeli .Peterburgi Zeitungi" kontorisse, Newski prospektis, Hollandi kirikumajas  K 20, saata wõib. Selle kuu 14. pääwani oli nimetatud kontoris juba 322 rubla 50 kopikat sisse tulnud. Afghanistani piirelt kirjutakse, et Emir Abdurrahman-Khan,  keda kord surnuks kuulutati, mitte ainult elus ei ole, waid ?a niisama elawas kui kahtlases tallituses. Wene piire pool saab palju wäge kogutud kelle peakorter Herati teel, 75 wersta Maimene linnast eemal on. Seal seisawad ka need 15 uut suurtükki, unda Abdurrahman- Khan wiimati Inglis-Judia walitsufe käest kingituseks sai, ja 3000 uut kiirtule püssi. Kas Afghanistani Emiril tõeste himu on weel kord Wene kotka küüsi katsuda, see on teadmata. Inglismaa uus Ministerium kinnitab aga ikka, Afghanistani asjuS wana Ministeriumi jooneS käia tahta. Mõnelt poolelt kinnitakse, et Wenemaa ja IngliS- India piir kõige paremini kesket Afghanistani käiks. .Nowoje Wremja" sõnumite järel saada edaspidi pciitahtlikud sõearbäe kohuse täitjad esimesest ja teisest graavist  edaspidi terwe aasta teenima, kuna nemad tänine kolm kuud ja kuus kuud teenifiwad. Kronstadtist. Soomuslaew .Kreml" ei olegi nii suurt kahju saanud, kui esiteks arwati. Laew wõib kergest parandatud  saadaZja saab juba sel suwel jälle oma teenistust  tallitama. Nowgorodi ja Staraja Rnssa wahel on suured turbarabad,  100 wersta pitkuli mööda raudteed põlema läinud. Maa on tuhaga kaetud ja suits täidab õhku, nenda et raske on sealt rongiga läbi sõita. Ka kardetakse, et imitsew  tuli raudtee alust õõneks põletada wõib. Odessast. Selle kuu 2. pääwal on hobuse-raudtee ametnik S h i n karjow lausa uulitsa peal ühest naestsrahwast  maha lastud. See on ühe Kindrali tütar, nimega Kalendo. Shinkarjow on enne ühes rügementis welsker  olnud ja Kindrali tütrega õrna sidet köitnud, mis il- ma järjeta ei jäänud. Tema oli Juut, on ennast tõutanud  ristida lasta ja siis petetud naesterahwast kosida, on seda aga tegemata jätnud ja see neiuke kippunud juba enne kord tema elu peale, mis aga korda ei läinud ja mis eest tema ühe aasta kloostres kinni oli. Pärast on Shinkarjow ühe Juudi sugust naese wõtnud, kellega temal ka juba üks laps oli ja keS nüüd meelt heitnud olla. Preili Kalendo on ennast ise kinni annud. Selle kuu 4. pääwal on aurulaew .Nishni Nowgorod" 525 wangiga  Odessa sadamast Sahhalini teele läinud. Kertshi Politseimeister Mainowski, Pristaw Wolski ja Sekretär leserski seisawad Simferopolt Ringkonna-kohtu ees. rohkem kui 50 kaebtuse all. Kes neile raha annud, see wõinud kõiki teha, mts tahtis. Wargad ja teised kurjategijad seisnud  küll kui wangid Politsei kirjades, wõinud aga muidu tahtmist mööda oma ametit edasi tallitada, kui neil raha anda oli j. n. e. Teiste asjade keskis kirjutakse: Ühe Kertshi weikekodaniku majasse tungisiwad rööwlid, tapsiwad  mehe ära ja haawasiwad naest nii raskest, et tema hospidalisse pidi wiidud saama. Kui Pristaw Wolski senna tuli, andis naene 1500 rubla tema kätte, niikauaks hoida, kui terweks saanud oleks. Pärast ei saanud tema aga mitte üksi oma raha enam kätte, waid Pcistaw oli ka kõik tema majariistad ära müünud ja majast oliwad aga weel waremed järel. Seesugust tükkifi olla hulga kaupa kaebtuse-kirjas. Arhhanglest. Selle kuu 13. pääwal on Keiserlik Kõrgus  Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh Arhhanglesse jõudnud ja elawa waimuStusega wasta wõetud. Wõeralt maalt. Prantsusmaalt. Tulikannukfed on jälle kord katset teinud, Ferry't ja tema Kaasministreid ,kohtu alla" anda, aga walitsuS  on seda pärimist tagasi tõukanud. Tongkingi asjade üle on nüüd Khiina walitsusega kirjalikult rahu tehtud, aga Mustlipud ja teised rööwlid ilmuwad uueste, kelle wasta Khiina walitsuS küll awalikult käSkust annab, keda aga wist salamahti ärritab ja tuetab. Kodumaalt tahetakse senna weel wärSket wäge saata ja wist saab Prantslastel seal ja Madagas karis weel palju tegemist ja häda olema. Oberst Herbinger, kellele süükS antakse, et tema Langfont  linna ilma tungima hädata Khiinlaste kätte annud, on koju tulnud. Tema pärib, et see afi sõeakohtu läbikuulamise  alla saaks. Sõeaminister Campenon on temale tähendanud, et kõik TongkingtS on, keS selle aSja üle tunnistust anda wöiwad, et tema Tongkingi tagasi peab minema za Kindral Eourcy seal seda asja järel kuulama saab. Selle järel kuida leitakse, saada Oberst Herbinger siis sõeakohtu ehk ühe teise kohtu alla antud. Admiral Courbet, ülem merewäe pealik Khiina meredes, on Lehekuu 30. pääwal sõealaew .Bayard" peal, sapi-haiguseS  ära surnud. Kindral Courcy palub arStifi Tongkingi  saata, sest palama ilmadega olla tõbed seal wäga kangeks läinud. Inglismaalt. Kuninga-Praua on selle kuu 5. pääwal Balmoralist Windsori tagasi tulnud ja uus Ministerium on korrale seatud. Präsident on Graf Salisbury ja wõtab ka wäljaspidised asjad oma kätte, mis koguni IndliSmaa põhjusseaduse wasta olla. Teiste keskis on Sir Stafford Northcote, kes Grafiks tõõtetud on ja mitmed teised Wenemaa  käredad wastased Lord Beaconsfieldi Minifteriumist' Lord Randolph Churchill, üks noor tülikaimas haiglase ja nõdra kehaga, kelle politika sihist keegi õiete aru ei saa, saab India asjade Ministriks. Pitka eluaega ega suuremat  jõudu ei arwata sellel Ministeriumil olema, sest eratuhin  on Gladstonet maha tõukanud ja tema erakonnal on ikka weel Parlamentis kõige rohkem häälest. Uued Minist. rid käiwad siis ka juba oma waStaste juures tuetust otsimas,  mida neile tingimata lubatud et ole, ja oma keSkis olla nemad ka tülis. Afghanistani piire tüli on Lord Salisbury endise Ministeriumi joont mööda otsusele saata tõutanud, aga seda ei taheta õiete usaldada.  Gladstonele  on Kuninga Praua Grafi nime pakkunud, aga see ei ole seda wasta wõtnud. Cliftonhalli mäekaewanduses on 140 töömeest surma saanud. Spaaniast. Kholera laguneb ikka laiemale. Murciast kirjutakse selle kuu 3. pääwal et seal ligi 100 inimest haigeks  jäänud. Valencia maakondas on kholera 23 külas, läbiStikku on pääwas 15 haiget ära surnud. Dr. Ferran on nõuu leidnud kholerat niisamati panna, kui rõugeid. Selle üle waieldakse weel, aga mahe aeal on 342 inimesele  kholerat pandud, kellest ainult kolm raskemalt haigeks jäiwad ja üks ära suri. Indiast. Maawärisemised Kashimiri maakondas kestawad  aeguti edasi. Baramulla ja Sopuri linnad on lõhutud  ja seal on umbes 400 inimest surma saanud. Ümberkaudsetes  külades on ka palzu inimesi ja loomi surmatud. Muzafacabadi maakondas olla umbeS 2000 inimest surma saanud. Wiimaste sõnumite järel on 3081 inimest surma saanud ja umbes 70,000 hoonet ära lõhutud.