suuremate ajalehtede weergusid terwes ilmas,  kuna selle kohta igal ühel omad arwamised  ja lootused on, Saksa-Jtalia ühenduse  kõwadust ja kestust kiidetakse otsata ja ööldakse seda mõlemate maade suureks kasuks  ja Eurypa rahu toeks olewat. Kaks era-telegrahwi traati on tegewusele pandud, millega kõiki asju Roomast otse Berliuisse teatatakse. Nende pääl on ka Crispi Bis?- margiga õnnesoowisid wahetanud, Wäga sündsalt on ka keiser Willem paawstiga oskanud ümber käia, ilma et selle juures kudagi kuninga auule kahju sündinud oleks, Paawstile kinkinud keiser kuld tubaka toosi oma kuju ja kallikiwidcga ehitatud, Wäeharjutus Saksa keisri auuks läks wäga hästi korda. Rooma kapitol oli kõrge wõöra  auuks uhkesti elektri tuledega ehitud, kuna tema mälestuseks ka sinna ountahwel ülesse seati. Pidusöögist ja õhtul kontsertist  oli jarutu osawõtjaid, —-Kuna suurem jagu Jtalialasi rõõmust nagu ära on, pahandab  „Jrredenta" erakond otsata, et Jtalia ennast nii wäga Saksa ja Austria külge köidab, kuna ometi Prantsuse maa tema loomulik lepingu osaline olewat. Austria käest pidada aga Jtalia weel Triesti ja Trienti maakonnad kätte nõudma, kus Jtalialased elawäb. Praegu on aga olek Prantsuse ja Jtalia wahel üsna waenuline  ja ähwardab weel pahemaks muutuda,  sest Prantsuse walitsus on oma wolikonnas  Tunises kõik säälsed koolid Prantsuse  ametnikkude woli alla pärinud, mis iseäranis  walusalt Jtalialasi puutub, kes sääl rohkesti asuwad. Ju ähwardatakse Jtalia poolt ka sarnaste surumise kombetega.  Ka Prantsuse wõõraste seadus üritab  Jtalialasi. Bulgaria küsimuse kohta oodati Saksa keisri Wieni reisist selgust tulewat, aga senini  ei ole weel mingisugust järeldust nähtud,  kuna ikka arwotakse, et sellel korral Wene ja Austria Püüdmised Hommiku maa asjus enam ühendatud on saanud, Türgi walitsus näib sääl juures kena mängu mängiwaU kuna ta ühelt poolt ministri Natshewitshiga Bulgaria täieliseks iseseislikuks  riigiks kuulutamise üle kaupleb ja selleks  ju pooliti luba olewat anuud, peab ta ka teiselt poolt nõuu, Berlini lepingu tegijatele riikidele ringkirja saata, selle soowiga,  et üks Türgi ametnik Bulgariasse läheks säälseid asju korraldama. Siis saaks Praegune sobranje kodu saadetud ja uus walitud, ministerium oleks Stambulowi,  Zankowi ja Karawelowi juhatusel, kuna Prints Ferdinand esiotsa ära läheks, Kas sellestgi abi saab? ros ja walju häälega „mine" ütle?, roomas  ta põlwede pääl koopast wälja. Hija astus nüüd sängi äärde, waatas haige pääle ja tuikus metsiku karjatamisega  tagasi. „Mis sul on?" küsisin ma ehmatusega. „Kas-ta juba surnud on?" „Koerl" ütles ta oma hirmsa, susisema häälega, „miks sa mulle ei ütelnud, kes ta on?" „Kes ta siis on? Ma ei mõista sind," kostsin ma imestades. „Wõib olla, et sa isegi ei teadnud," ütles ta juba lahkema häälega; „aga tea Holli-: -see -haige ail-mruu-Kallikrat!" Nende sõnadega .langes ta põrandale, nuttis ja naeris nagu liht surelik inimene ja hüüdis pisarsilmil ühte puhku: „Kallikrat,  minu Kallikrat!" ... , ~Noh, kas pole hull lugu!" mõtlesin ma ja muretsesin ainult selle eest et Leo elama jääks. Selle pärast ütlesin ma kärsitult: „Kui ta sinu Kallikrat on, siis ära wiida aega, waid tee ta terweks, sest muidu sureb ta ära!" „Sul on õigus," wastas ta ehmatades. „OH, miks ma nii hilja tulin! Ma ei jäksa enam midagi, ma olen nii kohmetanud ja üritatud! Sääl, wõta see klaasikene ja wala kõik rohi, mis sääl sees on, temale suhu, aga ruttu, ruttu, muidu sureb ta enue, Ma walasin rohu miimse tilgani Leo suhu, kes just surema hakkas. Ta tõmbas raskesti hinge ja jäi nii rahule, et meie kindlasti arwasime; abi on hiljaks jäänud. Tema ootas hinge kinni pidades umbes kümme minutit. Kui aga Leo ikka paigale jäi, kattis ta oma silmad kätega ja hakkas haledasti nutma. Korraga aga pööras ennast Leo teise külje pääle ja hakkas hingama. Nüüd muutis Hija nutt ennast rõõmu pisarateks. Ta nuuksus kaua, kaua aega. Wiimaks pööras ta minu poole ja ütles: Mrg tuleb). Eesti maalt. Marja- M agdaleenast Kartohwlite saak on siin wäheldane 4 6 seemet. Ka wilja saak on keskmine. Hinnad odawad, Kudina walla kohtumehel  J. L. on. ühe nädala jooksul hobusid 4, korda püütud warastada, aga kelmidel pole weel korda läinud oma Plaanitud sihile jõuda I Selle, kui ka mõnede muude kartetawatc  warguste Pärast, on üniber ringi mitmetel põllu pidajatel ööwahid wälja Pandut.  Tubli Nõuu. -str-. Ühe Tartumaantee ääres olema  kõrtsi rehe alt warastati ühel Tartu Mihkli laadale minijal hobune ära, läbi ees kõrtsi wiies, - .«tr, Ra kwere laat oli 28, ja 29. sept, hästi wihmane ja porine. Maalt oli rohkesti  lojuksid ja hobusid laadale toodud, rohkest wiinapoodisi ja joogi paikasi on, siis õitses nende tegewus tänawu laada ajal hästi, —lr— - ei lähwat mööda, millal midagi ci warastatawat.  Kolme aasta eest warasttai K o l- kiriku rahakapp ukse kõrwalt 105 rbl, arwati olewat. Nüüd saadi waras  kätte, kes säält samast lähedalt ühe peremehe  tütar on. J, L Karksist, Kihelkonna kool, Palun auustatud „Postimehe" lugejatelt  luba, neile mõne-sõnaga Karksi kihelkonna  koolist teadustada, Rahwa koolide seast seisab kihelkonna kool eesotsas, seepärast  on tema ülesanne ka koguni kõrgem, kui walla ehk küla koolidel. Umbes 15 aastat töötab meil Karksis kihelkonna kool lil esiotsa omajagu wastalisi, sagedasti kuuldi rahwa seas mõne wanameelse suust; ~sääkt ep need hobuse wargad tulewad!" j, n, e. Aga tänu Jumalale! tänapäewani Pole ainust hingega kes säält õpetust saanud, seda teed käima hakanud, Waatame kui Palju nimetatud kool oma ülesannet on täitnud ja meie kihelkonna rahwale kasu saatnud. Esiotsa ei olnud kaswandikkude arw mitte suur, aga seda rutem kaswas see mõne aastaga, nii et kooli ruum kitsaks jäi ja kihelkond, kelle ees otsas wöörmundri herra ja meie üliarmastatud õpetaja herra oliwad, ehitas suure klassi, kuhu 50 last sisse mahub, koolimajale otsa, nii et ruum nutid kõigiti armas ja lahke on. Koolmeistriks  on ivana elatanud auus G, R, kes tubli koolimees ja rahwa seas usaldust leidnud on. Tema kõige armsam mälestus  on laulu harimine, mida tema kui Walga seminari kaswandik hoolega on edendada püüdnud ja mis tal ka hästi na laulu koori liikmed asutasiwad segakporisrd  ja laul Kahjuks on nüüdsel  ajal laul natukese soiku jäänud, ainult üks segakoor elab wcel tublisti P, wallas, Terwe kihelkonna laulukoor sündis kihelkötte;  nende wacwa waral kaswasiwad alalised  suwised kontsertid, mis millasgi kiidu ahtraks ei See on laulu kohta. Aga ka 'muu ole ta laulust kud, neist on praegu hulk walla kooliõpetajad,  3—4 tükki kihelkonna kooliõpetajaid, palju on praegu suurematesse õpekohtadesse,  nagu gymnasiumidcsse,, seminaridesft jne, astunud. Suurem jagu on põllumeheks heiinud ja nende wagane, ühine ja otsekotab  igalr poolt, kus nad wiibiwad, silma; eks see ole ilus pilt meie wäikesest kihelkonnast?  Seks julgen siit kihelkonna rah- 18. sept. See tasub teile, mis teie oma lastest tlllewikus loodate. Praegu ou kooli õpetajad tublid" omas ameti kutses. Ärge püüdke oma lapsi mitte paljalt niisugustesse koolidesse toppida, kus neile ainult wõõrast  keelt õpetatakse, aga süda harimataks jäetakse. Seda soowib P ä"r n u maalt Jakobi kihelkonnast.  Kailaste mõisas mängiti 14. ja 21. augustil näitemängul „Jnimese hind ja Mäimehe  wäärtus." Esimesel kural oU rahwast kaunis rohkesti osa wõtmas. Sissetulek oli 87. rubla. Jakobi Lutheri usu kiriku torni hütiks jäi järele 57. rubla. Wahe ajal mängis kohaline muusiku koor, lõpeks oli tants. Suur tänu mõisa prouale kes oma nõuu ja jõuuga abiks oli, ja lahkesti omad ruumid lubas. Näitlemine läks hästi ja sai rohket kiilust osaks, aga päältwaatajate  poolt oli mõnda iseäralikku armumist kuulda, nagu saaks näitlejad sellest kasu. Asi. ei ole nii. Kõik sissetulek sai teatamaks  otstarbeks. Tulgu noored inimesed ka teine kord ennem mängu waatanm, kui muiale kohtadesse lähemad kopikaid kulutama.  See oleks neile tuluks. —Kõrtsi elu kippub meie kihelkonnas minema, enam ci tohi tee käijad  kõrtsi sisse minna. Jakobi kihelkonda. Are mõisa tuleb kreisiülema noorem abiline elama. Hallinga kohtumajasse asub üks urjädnik. Loodame, et noorte meeste hirmsad riiud kord löpewad. Ootame aga nende ameti algust igatsusega. Toogu nad meile ammu oodatud parandust. H. L. Wene maalt. Kstorburist, Keiserlikkude Majesteetide  reisist teatab telegrahw, et Tisllisis peetud Pall üli tore ja hiilgaw olnud. Jsiäranis kenas, kirjus Gausia ehtes olnud kõrgemat sugu Grusia naesterahwad.  Ka tantsitud sääl rohiva tantsu slesghinkat), mis Keisri Majesteedile w.iga meeldinud, nii et ta selle kordamist soowinud.  Majesteedid wiibinud pallil kaks tundi; snurwllrstid troonipärija ja Georg wõtnud ka tantsust osa. Ka palees peetud  pidusöögist olnud osawõtmine õige rohke ja tore. Õhtul käisiwad Majestee Kohtupasun. Just kah? küla Piiri Pääl keset suurt metsa sündis ühel kewadisel ööl, parajast täiskuu ajal kole kuritegu. Üks mees oli põlwili teise paal ja otsis hoolega kõik tema taskud läbi. Pilwed katsiwah kuukese lahke näo kinni ja ööpik jäi mait, kui mõrtsuk merise surnukeha oma õladele tõstis ja teda lähedal olema  jõe poole hakkas kandma, et teda sääl põhja lasta. Häkisti jäi ta oma eluta koorma  all ähkides seisma. Kuu tuli pilwcde tagant wälja ja paistis lahkesti läbi puude giksiwad südant täristama laulu hääled temale  kõrwu. Lähedad puhus pvstisarm tuttawat  wiisi - „Kas mõtled see pääle ?" Mõrtsukal näis, nagu saaks surnukeha tema seljas elamaks ja tahaks teda ara kägistada. Ruttu wiskas ta koorma õladelt ja ruttas edasi ja ikka edasi. Wiimaks jäi ta jõe ääres seisma ja kuulatas kohkudes. Kõik oli wagusi, ei riksu raksu kusagil, üksnes laened ruttasiwad läbemata edasi, nagu tahaksimad suk sai enese üle Pahaseks, et ta oma koleda teo jäljed ära ei kaotanud ja tühjast hirmust  ennast pakku ajada laskis. Ta jooksis tagasi, ruttas senna ja tänna, mäest üles, teisest alla, higi tilkus otsa eest, kõik liikmed olimad täis walu. Öö linnud tõustwad koleda kisaga lendu, kui ta läbi rägastiku tungis, aga kuskilt ei leidnud ta seda, niita  otsis: oma weretöö jälge. Wahel jäi ta seisma, et maadata, kus ta õieti oli, aga waewalt astus ta mõne sammu edasi, kui ta jälle ära eksis. Kõik tantsis tema silmade  ees ja tema arust käisiwad puud ringi ümber. Wiimaks jõudis hommik kätte. Linnud ärkasiwad unest ja laulsiwad Loojale  tänu laulu, orust ja mägedest kuuldi karja  kella kõlinat ja inimeste heli. Mörtsnk pistis jooksu. Surnukeha leiti ülesse ja wüdi sinna külasse, mille piirides kuri töö tehtud oli. Parema kõrma ääres leiti märgid, mille jä- lu luksus! Peaks see, kes kõik teab ja kõik haawad parandab, rahu sinu omaksete südamesse saatma, Tundmatalt oled sa otsa saanud tsudmata kae läbi. Keegi ci tea, kusi sa tulid, kuhu sa läksid, tema aga, kes sinu sissetulemist ja wäljaminemist tunneb, rahwa poole pöördes. Kõik trgiwad seda. Siis rääkis ta edasi i „Meie tõstame omad käed ülesse sinu poole, kes sa kõik tunned ja tead. Nad on puhtad weresllüst! Sun päikse, walgusel tunnistame i „Nad on puhrad kurb jan teost!" Kohus aga ci jää tulemata; kus sa ka praegu wiibid, kes sa wenna öö- Pööra ümber, niikaua kui aega weel on ! Ära lisa kurja kurjale juurde, sest ükskord kui sinu kõrivu kostab kohtupasun !" Sellsamal pilgul puhuti niaanteel postisarme  ja matjate lorwu kõlas jee wiis i „Kas mõtled see pääle?"— kõik oliwad wagusi ja ei julgenud Koosale, jäte keskelt kukkus üks uoor mees maha, kisendades  ' „Mina see olen!" Ta tõsteti lllesse ja nüüd tunnistas ta kahetsedes oma tegu, kuidas ta oma peremehe raha linnas ära paljalt puhtaks oli tahtnud riisuda, ära oli" tapnud, kuidas postisarwe hääl teda oli segaseks teinud, kuidas ta oma kätt,, mida ta teistega ülestõstis, nagu elamas tules tundnud põlewat ja kuidas nüüd postisarwe  hääl teda sundinud, rasket süüdi üles rääkima. Wagusi, ilma walju kaebtuscta, üksi süalla;  Wärisewa südamega, niiskete silmadega, . õnnetust kurbtusega kaebadcs, läksiwad palju  koju. Kaks noort hinge oliwad eläwate kirjast korraga kustutatud ja ilmast kadunud I Ära kurda! Möödas. llg, ksuui l-e^säi^s üisi veel, ok ometi! Nls lÄtiiö, ei tule euKii, . . Lrüutelät^ 1888. w 114. Postimees.