1. näituse-pääwal 1 rubla, l - / 60 kopikat, 3. , - , 20 . 4 i Kõige näituse peak maksawad fiSfeaStunrise kaardid 3 rubla. Jaanikuu 25. päawal kell 11 eune lõunat, saamad need loomad oköMi wiisil ära müüdud, kelle peremehed seda soowlttnd on Maksetud hinnast langemad 2 protsenti  (2 ttpttat rubla pealt) näituse kassa heaks. Peale oksjoni wõiwad näitajad, kui nemad oma loomi ära müia tahawad, hinda näituse kontoris üles anda, kuS kaup toimetatud  saab, kui keegi seda hinda annab. Iga looma aseme juureS saab siis ka kiri üleS pandud, et see loom müia on. Kaubeldud hinnast langemad 2 protsenti näituse  kassa heaks. Kõik loomad ja asjad, ka siis kui need ära müüdud on, peawad näituse lõpuni näituse-platsile jäämaja wõiwad  mast Pärast seda ära wiidud saada. -- Näituse lõpetus  on Jaanikuu 25. pääwal, ohtal kell 8; siis algab ka kohe ära koristamine, kestab läbi 26. Jaanikuu pääma ja peab selle pääma õhtal lõpetatud olema. Hobuste ja loomade näi tU S. Hobustest wõiwad ainult need auuhinda saada, mis Baltimaa kubermaugudesi päritud on; sarwloomadest need, mis ülepea Weue riigist päritud on. Terwed kaSwatused  wõiwad ka auuhindä saada; ueift peawad siis aga wäheiuäst 5 looma, mitte alla üht aaStat, näitusele toodud  olewA, JäuSkondaS: Tõöhobused, mi S talur a h w a oma d, ja seesuguses piimloomade jäuõkondaS saamad ainult need loomad auuhmna wöitlemisekS mõrrewaitud, mis wei ke- po Ilu meeste omad on. Näitusele toodud hobused  peflwad wähemast 3 aastat manad olema, ainult täiswere hobustest saamad ka 2 aastased masta wõetud. Lüpsilehmad saamad selles wanaduseS waSta wõetud, kuS neil 1 künni 10 waflkat olnud ou Jäus konnad. I Hobnsed. 1. Kallid hobused, a. Ratsahobused d. Söiduhobused. 2. Tööhobused. 3. Tööhobused, mis omad. 11. Pii ,U l oom a d. 1. Suur tõug, täismerilised, Hollandlased,  JdafrieSlAseV, Oldenburglasev.  2. Weike tõug, täismerilised, Ang- Jütlandlafed. , 3. Segawerilased. 4. Maaloomad. 5. Piimlvomad; mis talurahwa omad. 111. Lihaloomad. Shorthornlased, Breitenburglased ja segawerilased. IV. Ruum lo omad. V. Künni-härjad. VI. Lam m ad. 1. Niidu-lammad. . 2. Liha-lammad. VII. Siad. VM. SulglooNrad. Auuhinnad. I. Hobused. 1. Kallid hobused. a. Ratsahobused. Täkud: I. auuhind suur hõbe-medalje, 11. , Seltsi drongõ-inedalje; märad: I. , , hõbe-medalje, 11. » » brongs-medalje; b. Söiduhobused. Täkud: I. auuhind, Seltsi hõbe-medalje, 11. » brongs-medalje; märad: I. » . hõbe-medalje. 11. , „ brongs.medalje; 2. Tööhobused. Täkud: I. auuhind, Seltsi hõbe-medalje, 11. „ , brongS-medalje; märad: I. , » hõbe-medalje, 11. ? , brongS-medalje; 3. Tööhobused mis talnrahma omad. Täkud : I. auuhind Seltsi hõbe-medalje, 11. , , brongS-medalje; msirad: I. „ hõbe-medalje, 11. , brongs-medalje; 11. Piinrloomad. 'l. Suur tõug. Pullid: I. auuhind suur hõbe-medalje, 11. , Seltsi brongS-medalje; lehmad: I. » suur hõbe-medalje, 11. , Seltsi brongs-medalje; kaswatused: I. , / hõbe-medalje, 11. , brongS-medalje; 2. Weike tõug. Pullid: I. auuhind suur hõbe-medalje, 11. , Sellsi brongS-medalje; lehmad: I -mmhmd sum bõbe medalje, 11. » Seltst brongS- medalje; kaswatused: I. , hõbe-medalje, 11. , brongS-medalje; 3. Segawerilased. Pullid: I. auuhind Seltsi hõbe-medalje, 11. „ , brongS-medalje; lehmad: I. , , hõbe-medalje, 11. , brongS-madalje; I. , , hõbe-medalje, 11. x » brongS-megalje; 4. Maaloomad. Pullid: Seltsi brongs-medalje: lehmad: , , kaSwatused: , , 5. Pii ml o omad, mis talurahwa omad. Pullid: I. auuhind Seltsi hõbe-medalje, 11. , , brongs medalje; lehmad: I. , » hõbe-medalje, 11. , , brongS-medalje; Näitajal on õigus medalje asemel raha wõtta, hõbemedalje  asemel 25Zrubla, brongs-medalje asemel 1 Suubla. 111. Lihaloomad. Pullid: I. auuhind Seltsi hõbe-medalje 11. , , brongs-medalje; lehMd': I. , hõbe-medalje, 11. , , brongS-medalje; IV. Nuumloomad. I. auuhind Seltsi hõbe-medalje, 11. , . brongS-medalje. V. Kü nn r harjad. I. auuhind Seltsi hõbe-medalje, 11. , » brongs-medalje, ehk hõbe-medalje asemel 25 rubla, brongs-medalje asemel 1S rubla;- mööda. VI Lamm' a d. 1. Niidu-lammad. Jäärav : Seltsi Hõbe-medalje; ema-lammad: SeltsickbrougS-medalje. 2. Liba-lammNd. Jäärad: Seltsi hõwmedalje; ema-lammad: Seltsi brongS-medalje. Vll.Siad. Küldid: Seltsi Hrongõ-medalje; emised: , ? VIII. Su lgi ö omad. Kaswatused: 4 Sellsi brongS-medaljet. Peale selle on meel järgmised auuhinnad määratud: Kõige parema t äiSwere täku eest: Seltsi kuld- kõige parema täis we r e sar w - looma kaSwatuse eest: Seltsi kukd-medalje; lüpji-aS- j adetalli tu S auru- ja zentrifugal-mashinatega käimas  i Seltsi Md-medalje; sarmiõomada eest; näituseks mõeralt maalt fiSse weetad: SettsihSbe-medalje. ,NäitUst-!omitee". Loomakaitse Seltsi poolest saamad järgmised Seespidiste asjade---Miulsteriumik- : kwvjtatud,. sesdmised meele tuletatud: 1) Keeltud on, Haigeid,, wigasetd, ja haawatuid ja lonkajaid  loomi tööle pruukida. 2) Ei ole luba, loomafi kõma ehk maheda asjadega (wemladega, raudhaakidega ehk -muude niisuguste asjadega) lüüa; koguniste on keeldud, pea ehk kõhu peale lüüa. 3) Keeldud on, suuremat koormat loomadele-peale panna,  kui nende jõud annab ja tee lubab. 4) Kellegi! ei ole luba. linnaS tühja wankriga ehk wankriga kus inimesed seeS iõtuwad, ja meel wähem raSke koormaga nelja soita. 5) Keeldud on, hobust, köis kaelas, koorma taha kinnipanna  kui wedaja hobune raSket koormat aga maewalt edast jõuab wedada. 6) Ei ole luba. wastkaid ja muid pudulojukseid nenda wiist wedada, et naad seeläbi waewatud saamad, nagu et ükS loom teise peal on, ehk et nende pead alla poole rippuwad  ehk wankri külge lööwad; wooriwiijal on kõmaSte keeltud loomade peal istuda. 7) Keeldnd on hoost, mis rakkes mahakukkunud, piitsa hoopidega sundida üleStõuSma, ja peab hobune saama rakkest  lahti wõetud, kui käte abiga mitte ei jõua teda ülestõSta.  8) Üleüldse keelatakse, loomast, olgu mis sugust tahes, milgil wiisil waemata ehk piinata. Iga Politsei-ametniku kohus on, wästmata nende seadmiõte  täitmise üle walwata ja Loomakaitse-Seltfi liigetes nende seadmiste üleastujate waStaS, igapidi abiks olla. Nende seadmiSte üleaStujad on kinni wõtta ja Politsei ette wiia, kuS nende üle Rahukohtu seaduse K 2S järel kohut mõistetud saab. ,Linda" Seltsi tallitust kohta kirjutakse meile rahwa keSkist: , Kuida lehtedest Läti , Austri Kaubalaewa Seltst aruande kohta näha, peab igaüks aru mis ühtne ja asjatundlik tallitus korda saadab. »Austra" talletajad vanemad kõik oma jõuu ja raha, asutuse kinnitatud põhjusel  tööle, ja wöiwad sedawiifi oma kohut Seltsi osanikkude waSta, kasulikult taita. Kuida näha, on nende kapital wiimse rublani laewade tarwitnsekS pruugitud. Neil ei ole kaubapoodisi, toredaid majasi ega aitasi tarwis. Sellest wõikS ,Linda" SeltS mwagi õppida. Paari aasta eest kirjuta? ükS »Austra" Seltsi liige aealehtes: nemad olla tänulikud ,Linda" masta selle õpetuse eest, et kauba poed, majad ja teised körwalised tallitusrd Kaubalaewa Seltsile mitte kasulikud ei ole, jõuu ära kurnawad ja midagi täie rõhuga toimetada ei lase. KaS ei oleks aeg et , Linda" sealt poolt ka õpetust wõtaks ja ennast täitsa selleks muudaks,  milleks ta kinnitatud on? , Linda", oma kargamisega senna ja tänna, pillutab oma jõudu küsitama asjadega laiali, ei jõua sedawiifi iialgi oma päris joonele. See on otse nenda kui ükS W vmale hulga töölisi rukist leikama kutsub, et ruttu malmis saaks, korraga aga teisiti mõtleb, paar inimest kutsutud tööle, teisi aita ja meskit ehitama, rviimaseid  wöeraid kutsuma saadab, et wiljal aset, jahwatamisepaika  ja rõõmsaid äratarwitajaid oleks. Senni pudeneb rukis ära ja see kõik on töö-jõuu laiali pillutamifeft tulnud.  Maade ja metsade ostmine on hiljaks jäänud, ei aita enam alguS-joonele, sest raha lisamine osanikkude poolt, on küfitaw. Termiline ja mehine tegewus oleks ainult see: Majad, aidad ja kaubad rahaks teha ja laewadekS muuta; siis saaks SeltS jälle oma nime wääriliseks. Kõik teised plaanid on ttWadmnenäudptmiMst ühtigi wälja ei tule. Ka ei oleks toimetajad ja osanikud wiimasel koosolekul  mitte arad olema pidanud tõele otsekohe filmi, waadata, maid oleksimad pidanud aktsiaid kindla põhja peale seadma, ka juba toimetajate eneSte auu kaitsemiseks. Aktsiate edaspidisele!  tõusmisele ei oleks jo sellega lukku ette pandud. KeS aktsiaid 83 rubla peale luuletab, see peab enne kiwiaida 40,000 rubla?eest ja Tartu maja, täie hinna eest ära müüma, siis- wast wõib aktfiate hinnast jutt olla". Ici. Just nüüd on Seltst mana ja ja uue walitsuse  wahel käredad? waiKleMised lahtii Meie tahame nende lõpetust, ära oodata za fitS mast omalt poolelt seda aSja arutada?. Seltsi abiks peab nõuu leitud saama ja seda wötb leitud saada, kui kõrwalifi tallitust ja tuhinaid mõistliku mehise meelega kõrmale heidetakse. ,T. S." t. Selle kuu 16. pääma! on Tallinnast jälle üks tropp? w ä l j ar ä n d a jäid teele läinud, muist Suhhum- Kalee, muist Stawropolt poole, kus oma õnnemaad leida ootawad. Ka selle wäljarändamise juures on prana M. käed tegewad olnud, keS,ka makShalliS neid saatmas, käinud,  Ka räägitakse, et selsamal-pääwal selle naeSterahwa ukse eeS meel tersed rahwahulgad ootamaS olnud. Tema mees on nüüd xuba mõnest-aeast saadik ametist lahti ja õige hea oters runkda saava, mis nime all tema oma wäljsrändamise-kontomt peab. See naeSterahwas on ka meel peale talnrahma j kedagin EeSlimaalti wälja toimetanud, Helle!-?selleks niisama Mähe himu oli, kui?teised suurt õnne eest laamad. Wiimasel? Reedel on Tallinnast j älle umheS 300? hinge teele läinud. Ka Rakmerest  on wiimasel nädalil 50 perekonda teele läinud. Nemad olla sõnumid saanud, et need kõik waletada, keS wäljarändajate hädast räägiwad, ainult see ,praua" rääkida  tõtt ja olla hea inimene. Tema ise kuulutab ka Mevalxr Bevbachteris", et tema juures küll mitte ,kontorit"  ei olla, aga hädalised ei olla tema juures mitte asjata abi otsinud. Kas need , hädalised" kergitatud füdAmega iwõi!kergitatud taskutega oma heategija" juurest ära läkfiwad, seda ei ole tema ütelnud. ,EeStonia" Seltsi waraS on leitud. See on juba enne nuhtluse all seisnud Hans L., kes sagedast , Esto- Seltsi majaS käinud. Wiimasel nädalil on Tallinnas  wähem pahategudest kuulda olnud. Koerte snukorwi-sundmus on Tallinnas maha jäätud.  Mõnelt poolelt armutakse seda enneaegseks, sest meel hiljuti on Tallinna ligidal, Lillepil, üks hull koer maha löödud. ,Olewik" kirjutab oma wiimase numre sees: ,T a l l. S õ b e r on selle üle pahane, et meie Pan,teniuse  romaani ,Kelleste herrased" oleme eestitanud." See ei ole mitte õige, kõige wähemast mitte täieline. Meie ei ole muud teinud, kui oleme kahjetsenud, et EeSti lehtede toimetajate kestis mehi on, kes ilma lubata ja koguni keelu masta wõera kirjameeste waimlikku omandust tarwitawad omaks wõtawad. KaS wõiks ja tahaks ,Olewiku" toimetus nii hea ja õiglane olla, meile awalikult järgmiste küsimiste peale 1) Miks on PantheniuS selle oma jutustuse tõlkimist ära keelanud? 2) Missuguse tungima tarwituse pärast on .Olewiku" toimetus seda keeldu kuulmata jätnud ? 3) Miks ei pane ,Olewiku" toimetus meie tõrelemist mitte meie enese selge  sõnade järel oma lugejate ette? ,Setz' Dir einen Spiegel inSHerze! hirmu!"