Sakala Wiliandis. IS. Junnil»» Minal 188 S. VIII. aastakäik. Jlmuh igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida Maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Goimettdttse adress: ..Sakala" toimendusele Wiliandis. Wene keeli: Lk, in. ~Sakala" aastahitid pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Weerandaasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adr ess id palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad. TartuS : J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker' i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermufse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson',, Busch'i ja Kluge <d Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PäruuS: „Eudla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamawpood; Narwas : M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pitauulitial )K öl. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WSrus: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, lleaeniS npven. K3oja N. Mattis sen Revcniö llpoen., 5 Rasauen. noein, K'2B/21. WiljandiS: F. Feldt. Missugune piab rahwa kooliõpetaja olema? 1. See ei ole mitte ükspuhaS, kuis kooliõpetaja oma koolilaste waSta on. Tema wõib lastele paljplt õpetaja,  paljalt nuhtleja, ta wõib aga ka kui õpetaja ja kaSwataja nende tõsine südame sõber olla. Ja seda piab ta ka olema. Kooliõpetaja piab lastele nii kaua, kui nad tema silma all on, kõige nende inimeste asemik kes muidu tema eest hoolt kannawad, kui nad weel kooks ei ole. Tema piab neile esiteks isa olema. See tähendab siin: ta piab nendega nõnda ümber käima, et nad teda auustawad, tema poole hoiawad ja teda usaldawad nagu oma isat. Isa on ja jäeb ühes perekonnas kõige ülemaks, kelle käsualused kõik perekonna liikmed on. Tema lapsed teadwad sest nad näewad ja tunnewad seda igapäew et tema neid armastab ja nemad armastawad ka teda. Selle armastusega on aga midagi, mida meie auukartuseks (Respekt) nimetame, ühendatud. Kui ta ka ei ole, siis piaks ta wähemalt nõnda olema. Laps tunneb ja aimab juba, et isa perekonna  peamees, käsuandja ja kõige ülem kohtumõistja on ja sellepärast mõjub isa silmawaade ja sõna rohkem tema peale, kui ema oma. Seda auukartust, mida laps enese südames oma isa waSLu armastuse kõrwal tunneb, piab ka kooliõpetaja  eneselle pärida mõistma. Ta ei tohi siis mitte üksi pealiskaudselt isa asemel olla, waid ta piab oma lastele tõsine isa olema. Laps piab temas oma armast isa tundma ja auustama õppima. Kui tõsine isa näitagu ta ennast armastuses, tõsiduses, kiituse ja laituse juures, andeks andmises ja karistuses. Kui isa, andku ta lapsele luba ilmsüita rõõmust osa wõtta, aga harjutagu teda ka oma tööd korrapäraliselt tegema jne. ArmaS ammeti wend, ära mõtle mitte, et Sull wõimalik ei ole oma koolilastele isa asemel olla. Sina wõid seda küll, kui Sa aga tahad; Sa piad seda ikka ja ikka olla püidma ja eeskujulikude isade tegewust terawail  silmil tähele panema. Seminar ei wõi meile kõik selles aSjaS õpetada, elu jauks jätab ta suurema osa tööd teha. Seminari kaswandikudelle oleks wäga soowitaw, et nad seminarides Võimalikult palju tegelikult töötada wõikfiwad, see saadaks neile tõeste palju kalu. Muidugi on ka see ühest kooliõpetajast kiituse wäärt, kui ta mitmesugustes  teadustes ikka kaugemalle minna ja kõrgemaile tõusta püiab, aga siiski ei tohi meie mitte ära unustada,  et laSte õpetuses ja kaSwatuses pearõhk mitte teaduste,  waid õpetamise osawuse peale panna tuleb. Sagedaste  tuleb ette, et põlatud „küla koolmeister" palju järelduSrikkamalt ja mõjusamalt töötab, kui hra. Mlol. ehk tdkvl. kõrgemas poiss- ehk tütarlaste koolis. Niipalju, kui seminarid ka ajajooksul täiendatud saamad, siiski jäeb weel wäga palju puudu, mis meie eeSkujulikudelt isadelt ja emadelt õppima piame. Näitad Sina oma weikestelle, kui helde ja õige isa, kõiges omaS tens ja sõnas, et Sina neid armastad; et Sinul üks laps, olgu ta rikas ehk waene, ilus ehk inetu, niisama palju wäärt on, kui töine, siis näed Sa, et pia kõik Sind armastama hakkawad. Ja selle armastuse wõitmiseks ei ole mitte palju tarwis. Weiksete  südamed on pehmed ja hoiawad pia Sinu poole; weikesed käed on õrnad ja sirutawad endid pia Sinu wastu wälja, weikesed silmad on ilmsüitad ja. usaldawad  ning waatawad pia armastuse ja lootusega Sinu poole üles. „Häda aga ka sellele, kes ühte neist weikestest  pahandab!" See tähendab siin: häda sellele, kes ühte nendest enesest ära lükkab, ehk temaga nõnda ümber käib, et lapS teda paljalt kardab. Kui üht niisugust kooliõpetajat piakS olema, sellele oleks parem jne. See weikeste, oma õpetaja poole südamelik hoidmine,  mis mõnikord wäga liigutaw, on üks neist kõige armsamatest ja parematest nähtawustest kooli ja kooliõpetaja  elus, ta mahendab mõnda kurwastust, kautab mõnda muret ja on üks hallikas, kust lootus, tööst ja waewast wäsinud maimule wälja woolgb ja teda uue jõuuga karastab. Ole sellepärast oma weikestelle isaks ja Sa saad seda magust wilja maitsma. Ära arwa mitte, armas sõber ma ütlen weel kord et Sa kui noormees seda ei wõi, ega jõua. Laps ei maata mitte selle peale, kas Sa habeta ehk habemega oled, kas Sa oled lasknud ära ajada, ehk katab alles noor muru habe Sinu palet. Laps näeb Sinus oma õpetajat ja temas leiab ta, kui Sa targaste mõistab peale hakata, pia üht inimest, keda tema nõndasama armastab ja auustab, kui oma isat. Külwa armastust, ja Sa saad armastust lõikama. Laps on sest silmapilgust, kui ta mõtlema hakkanud,  tunda saanud, kui hea isa (ma räägin siin üksnes ühest heast ja mõistlisest isast) tema waStu on. Ta tunneb, et tema seeS ühtegi malet ja kamalust ei ole ja sellepärast usaldab ta teda täieste. Ta ligiSLab ennast temale oma weikeSte ja suurte palwete ning soowidega. Ta tunnistab temale oma wigadusi ja eksitusi ja loodab andeksandmist; ta kaebab temale oma õnnetust, mida ta iseenese kaela oli tõmmanud, ehk mida töised temale walmistanud oliwad ja loodab seal juures osawõtmise  ja kaitsmise peale; oma isa käest küsib ta nõuu; palub temalt õpetust ja seletust mõne arusaamata asja üle ja awaldab temale ka oma südame saladused. Niisugust  usaldust piab iga kooliõpetaja eneselle wõita mõistma ja seda wõime meie siis kergeSte, kui meie oma weikestelle  õige ja hea isa asemel püiame olla. Katsugem siis nendega nõnda ümber käia, et nemad meid kui oma lihast isa auustawad ja armastawad, et nemad ilma kartuseta meile ligistawad ja meie ees midagi ei salga. Kui laps kooli tuleb, olgu õpetaja esimene ülesakme,  usaldust tema sees enese wastu äratada ja sellega ei tee tema muud, kui põllumees, kes enne põldu kohedaks künnab ja äestab, enne kui La seemet peale wiskab. Rahwa kooliõpetaja piab lastele weel ema asemel  olema. Cma teab kõige paremine, kui palju waewa ja muret lapse kaswatamise juures on ja sellepärast muretseb ta ikka ja alati lapse eest, katsub iga häda ja õnnetust temast ära pöörda, aitab teda, kus lapS ise korrda ei saa; ta muretseb tema tarwituste eest ja kannatab; annab andeks, kui weikene nõdrusest eksib, suid ülestunnistab ja andeks palub. Niisugune emalik muretsemine ei tohi ka kooliõpetajal  puududa. On laps tundis rahutu loomuliku tarwituse  pärast ja ta ei julge kooliõpetajalt luba küsida, wäljaminna tohtida, siis olgu õpetaja silm ärksa, seda tähele panema ja ta peastku teda sellest waewast. Puuduw ja hooletu tähelepanemine õpetaja poolt, wõib niisugustel korrdadel suurt kahju lapsele tuua. Et lapse keha selles wanaduseS, kui ta koolis käib, kaSwab ja kosuneb, sellepärast  piab õpetaja lapse terwise eest suurt hoolt kandma. On lapse nägu kahwatanud, ehk üleliig punane, külmetab ta, ehk higistab ta paraja soojuse juures, on ta liig üritatud, unine tähelepanemises, siis piab õpetaja seda kohe tähelepanema ja kui ta haiguse arwab kardetaw olewat, teda paari lapse saadetusel koju saatma, ehk, kui haigus seda ei luba, koju wanematelle teatust saatma, et nad järele tulewad. Tulewad lapsed nädala hakatusel  kooli, piawad iseäranis tulemise päewal laSte ruumid sojaks küetud olema, et külma käest tulejad, kes ka tee peal wast märjaks on saanud ja nüid külmetanud nägudega ja siniste huuledega koolituppa astuwad, silmapilgul  sooja saada wõiwad. Terawaste waadatagu selle järele, et laste jalanõuud ikka kuiwad on; aga palju õpetajaid on niisugused, kes seda tähele ei pane. Ka selle peale saagu terawaste waadatud, et lapsed koolis mitte kuumawa ahju kõrwal ei istu. See sagedaste  ruumi puuduse sundus, et üks hulk lapsi koguni palama ahju kõrwal istub ja ennast seal kõrwetab, on üks halw ja kahjutegew asi. Lapsed ei julge igakord mitte ütelda, kui wäga waene neil seal istuda on, sellepärast  piad Sina, kooliõpetaja selle peale mõtlema ja neid sealt ära peastma. Lõppeks pian meel meelde tuletama,  et aknate, iseäranis ühe kordsete, ligidal istumine, laSte terwiselle kahjulik on, mille järeldus tihti rheuma ja muud haigused on. Poliitika ringwaatus. Wenemaa ei kohku omaS kanguses kellegi maailma  juhtumise üle, ei saa ka sellest suuremat midagi arwama, et temaga rahutegija Inglise wabameeleline peaminister Gladstone ennast enne rahulepingu kinnitust ammetist lahti wõtnud. Tema järeltulejad wanameelelised  ei saa asja praeguses olekus midagi muuta wõima, maid piawad ennemine Wenelasele, kui see seda nõuaks, järelandlikumad olema, kui nende eelkäijad. Ja kui nad ka meiegi pärast wõi sõda alustada tahaksiwad, siis arwa- Lakse Wene poolt seda näid paremaks, kui ta edespidi ehk olla wõiksgi, künna näid wastalisel wõimatu tõisi kaassõdijaid saada on, waid üksinda platsi piaks tulema. Saksa riigiwalitsus on oma meremäe üle täielise aruande awaldanud, millest näeme, et Saksa walitsusel