Tallinna Sõber K 5 23 Kuues aaStakäi? Tallinna?, 8. Jaam-kuu pääwal 1884. Ulkiildilt ärileht Eestirkhivillt «akt ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab T-klinuaS Liudf«r»'i pkriate trükimajas: ,a«tas 2 rubla. 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop K-ju ehk postiga saadetud: « rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt » üop. Tellimised wSetakfe wasta: Tallinnas: Lindsors'i päriate trükimajas.— ?«k«rSurgis: ?. S. Seelaudt, c>»»uep<:»»» 54. —Hartus - W. Just. - Uakmeres : L. Wattly. ?aides: A. Seidelöerg. Kapsaku»: H. Kollöerg. Lihulas: K. Aütt»er'i poodis. Wiljandis : H. J. Karom'i raamatupood. Kuuresaares: Uh. Lange.—Maak: kuida iseäranis kuulutakse. WaLtaja redaktor: W. F> Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LsariöoniS-IIoxr?:.) ReatSter: Mõned cksitawad eksitused, mis õiendamist parimad V. Omalt maalt. Tallinnast: Uus Lanstua kohtu ülem kinnitatud. Harjn-Jaani ässitajatest. Nõuu looma-tõbe maSta. Põldude ja heinamaale kaswust; ilmad. Kuratori ringkiri, Mahalastud soldat. Narmast: Kiriku Pühitsemine.  Hiomaalt:  Mere õnnetus. Riiast: Maapääw, UuS Landmarfhall. Kaubalaewa Selts ..Austra". Wõimust: Baron Wolfs. Urmastest: Lepituse pidu Nõolt- Hullud koerad, Pcterburgist: Keisri- kojast. Uus Kuberner Kharkowis. Propst Palander. Põllutöö-koolid. Pihkwast: ..Hesseni kärbes". BeSsaraabiast ja Podooliast- Ilmad, Onega kaldalt: Hiline jea, - Odessast - Hobuste ostjad. Simferopolist - Looma Margad,— Tashkcntist: Rohu-tirtsnd. Kindral Rosenbach, Tiflisist: Tulekahju, Tobolskist: Margused.— Kamtshatkast - Zoble jahist. Tarashtshast - Maru. WScralt maalt: Saksamaalt. AuSttia-Ungrumaalt.  Prantsusmaalt.  Inglismaalt. Lõnne-Euroopast, Egyptusest, Persiast. Jda-Jndiast. Jutuleht: Pärijad. Mõned eksitawad eksitused, mis õiendamist päriwad. IV. (Järg.) Enne kui meie omas arutamises edasi läheme, peame weel kord natuke tagasi waatama. saalr" kirjutab: Meie ei ole mitte paljalt parmas maa-rahwas" ka üksi Mauerid", waid Lääne mere äärne päris- s. o. kõige esimene kulturarahwas neil kallastel". kooliõpetaja" pahandab ennast ilma asjata ja tema pahandus tuleb tema teaduse puudusest. Sõnal ,maarahwaS" on kaks tähendust, millest kumbki teutaw ei ole. millest aga Maa äaak" ainult üht tundma näib. aarahwakS" nimetakse ühes tähenduses kõiki neid inimesi üheskoos, kes maal elawad ja maatööd teemad, keS mitte linnarahwas ei ole. ,M aarahwaks" nimetakse aga teises tähenduses ka kõiki neid inimesi üheskoos,  kelle eflwanemad niikaua räägitama! maal elanud on, kui uStatawa aealou sõnumid ulakamad, kes mitte aealoulikul aeal wä! j aspo olt tulnud ja ennast räägita wal maal asutanud ei ole. Selles tähenduses on meie kodumaal Eesti rahwast enne ikka maarahwakS nimetatud selles tähenduses on Eestlased ise seda sõna oma enese kohta tarwitanud, ja see ei tähenda  selleS teises tähenduses siis ka muud ühtigi kui sedasama, mida Maa äaalr" oma ,Lääne mere äärise pärtS-rahwaga" ütelda tahab. Maueritest" ei ole meie kodumaal keegi rääkinud, kes Eestikeelt rääkis. ,Vanem" nimetakse Saksakeeli seda maarahwa seisust, keda meie Eestikeeli iseäranis talusei s u s e k s, see on taluperemeesteks ja nende perekondlaSteks nimetame. „ Haridus" ei karmita mitte osatamist omaks wõitlemise riistaks, waid asjalikku arutamist. Maa llaak" näib pärima, et Meie nõnda nimetatud priikSlaskmise ajal" Eestlastest wõi Mesti küsimusest" oleks räägitud saanud. Kallis kooliõpetaja" katsuge ometigi ikka ka mõnda teist haridust natuke Maitsta", enne kui nii tähtsaist ja nii õrnaist kirjutama hakkate! Siin oli ühe seisusliku asjaga tegemist; Baltimaa kubermangude maarahwaS oli päriSpõlwiline olnud ja sai priipõlmilise seisuse sisse tõstetud, maarahwa suguwere, peal- waatamata. See oli seisuslik priikSlaskmine ja priikssaamine, mitte rahwuSlik priislaskmine ja priikssaamine. Rahwuslik priikssaamine oleks üks koguni teine asi, oleks üks palju sügamalt leikaw politika muutus ja meie ei usu mitte, et mõistlikud Eestlased seesugust rahwuSlikku priikSsaamist soowiwad, sest Eestlased on Wene KeiSri uStawad alamad, on seda rõõmuga ja kõigest südamest, sest nemad teadwad, et neid üheks rahwusiikukS riigiks liiga mähe on, ja et neil üksi ja ainu wägewa Wene kotka tiiwade all rahu on. Meie loodame, et räägitama kirja sepistaja ja räägitama  kirja wastawõtja haridus selle tähenduse arusaamiseks  ulatawad. MiS peawad need toredad sõnad siin õiete tähendama: Meie oleme Lääne mere äärne päriSrahwaS, s. 0., kõige esimene kultura-rahwas neil kallastel?" KaS tahab tema MeSti Postimehe" lugejate südames mõnda muud ootust, lootust ja pärimist äratada, mida tema ega kegi teine täita el wõi, mille täitmist mõistlik Eesti rahwaS ega ükski teine Wene Keisri uStaw alam ka koguni mitte et soowi? MiS Meie" enne olime, seda et ole aealou uurijad weel wälja uurida jõudnud, selle järel ka mõeduwateS ringkondades palju ei pärita. Nüüd oleme Meie" Wene riigi kodanikud ja Wene Keisri alamad, ja Meie" peame  sellega leppima ja Mei e" wõi me sellega leppida, ja ,meie" peame seda tõrkumata rõõmuga täitma ja Meie" wõime seda tõrkumata rõõmuga täita, mida Keiserlik seadus Meile" meie elukorra juhtnööriks annud on. Kas on Maa äaak" wahest õppinud, et need seadused mitte Wene Keiserlikud seadused ei ole, mis Baltimaa kubermangudes maksawad? Kas arwab Maa Mak" wahest, et Wene Keisril wõimust ehk tahtmist ei oleks, Baltimaa kubermangudes uut seadust anda, kui wana maa ja rahwa kohaline ei olekS? Läheme nüüd edasi, Maa kirjutab: ,Kuuekümne wiie aasta eest tagasi tuli meie aealoosse Mnk muudetus. Ühe korraga oli üks seisus meie maa Mifuste kirjast maha kustutatud. Talupoja seisus oli Mesti pinnalt kadunud. Talupojad saiwad tõingi  st priiks, see on, nendel maad sugugi ei olnud, ,waid kõik maa jäi mõisnikkude omaks. Meie ilma maata Mihwal oli nüüd luba, oma prii tahtmise järele Maa omanikkudega kokku leppides, kas teha põllutööd ,ehk mitte. Asjad läkfiwad ikka enam ja enam sassi. . ." Katsume Maa äaaku" Mõtted" natuke arutada. Tema kaebab selle üle, et Baltimaa maarahmale luba anti oma ,p ri i tahtmise järel" maa omanikkudega  kokku leppida, ja ,põllutööd teha ehk mitte". Ka soowib fiis Maa äaalc" et maarahwas kokku leppimiseks pidi sunnitud saama?  Kuida siis priidus ja sundmus Maa sagku" aru järel kokku mahuwad? Meie saame aru küll, mida Maa omas mõttekäikus meie maarahmale pakkuda himustab, see on k o g u d u s e maa, nagu see Venemaa  seespidistes kubermangudest, mida seal aast-aaStalt koguduse hingede järel ja liisu järel wälja jägatakse. Maa Osakul" ci ole sellest aimu, et igaühel, kes kaht asja wõrreldada tahab, need asjad mõlemad teatud ja tuntud peawad olema. Wenemaa seespidiste kubermangude ja Baltimaa kubermangude  maa-ehk taluseadused - agrarseadused on kahesugusest pinnast wälja kaSwanud. Mõlemad on aealouliku  pinna peale põhjustatud, aga see pind ise on kahesugune.  Seal oli see pind koguduslik, fiin oli see pind seisuslik. Wenemaa seespidistes kubermangudes ei ole maarahwa keSkis iialgi seisusi peremehi, sulaseid ja wabadikkusi ehk õigem: majakast, tuntud. Mõisnikkude ehk õigem: ihuisandate ees oli kõik maarahwas ühetasa paljas ,rahwaS" ehk Must rahwas", ja see , rahwas" oli kõige oma maaga ühes mõisniku ehk ihuisanda päris. Mida perekam see rahwas oli, mida rohkem ühes kogukondas ehk Makondas ,hingest" oli seda rohkem tegu ja maksu sai nende ,hingede" ihuisand, ssest seda tegu ja maksu arwati ja nõuuti Mngede" järel. Seda maad, mis igal kogukonnal eh? külakonnal oli, seda jättis mõisnik koguduse ehk külakonna enese jägada, kuida külakoud tahtis ja oSkaS.  ja kuida see maa jätkus. Langes seda maad rohkem ehk wähem iga ,hinge" peale, oli see maa parem ehk halwem, fee ei teinud tegude ja maksude kohta mingisugust wahet, sest teud ja maksud ei seisnud mitte maa peal, waid seifiwad hingede peal. Kui ihuisand ühe ,hingele" luba andis, wäljaSpool kogudust tööd ja teenistust otsida, fiis pidi see hing itta maksu ,obrokit" maksma. See ,obrok" ei olnud kuidagi seaduslikult määratud. Leidis üks Mng" wääljaspool oma ihuisanda walda rohkem teenistust, siis pani ihuisand temale ka rohkem ,obrokit" peale. Mõned Mroki" peale lastud Mnged" saiwad rikkaiks kaupmeesteks ja pidiwad fiis ka sadade ja tuhandate  kaupa ,obrokit" maksma. PriikSlaskmise juures ei saanud selle elukorra põhjus mitte muudetud. Maarahwa keskiS ei saanud mitte seisused  asutatud, waid rahwas jäi ühetasa rahmaks, sai üksi aga ihuisandate wõimuse alt lahti ja fee wõimus langes koguduse walitud wanemate kätte. Kõik teud ja maksud, miS enne hingede pealt nöuutud ja wõetud oli ivad, saiwad raha peale arwatud ja seda nendanimetatud Mhtiostmise raha" pidi kõik kogukond üheskoos endise ihuisandale wälja maksma, ehk see ,lahtiostmise raha" sai ka Riigiwalitsuse  poolest endise ihuisandale wälja maksetud ja kui wõlg koguduse peale kirjutatud, mille eest kogudusel oma endise ihuisandale igal aastal intressist ja kapitali tasumise  osast maksa oli, kui kogudus ennast selle Mhtiostmise  raha" summa üle oma endise ihuisandaga määratud aeal ühendas, ehk Riigiwalitfusele, kui see summa Riigiwalitsuse  poolest wälja maksetud oli. Selle wasta langes fee maa iga kogukonna ehk küllakonna omaks, mida iga kogukond ehk külakoud pärtspõlwe aeal tarwitanud oli. Oli seda maad pisut ehk palju, oli see parem ehk halwem, see ei teinud Mhtiostmise raha" määramise juureS mingisugust  mähet, sest seal ei määratud mitte maa hinda, waid ,hingede" pealt nõuutud maksude ja tegude hinda. —- Sellest koguduse-maast on nüüd igal »hingel" ehk koguduse  liike! õigus osa saada, kM omale era-majapidamist asutada tahab, ja sellest koguduse wõlast on nüüd iga koguduse liike kohus üht osa oma peale wõtta. On koguduse-maast  saadaw osa suurem ehk weikem, parem ehk halwem, see ei tee selle osa kõrguse kohta mingisugust wahet, mida iga koguduse liige selle maaga ühes Mhtiostmise  raha" wõlast oma peale wõtma peab. Kogudus annab nii palju ja nii head maad, kui temal anda on, ja paneb niipalju maksu peale, kui Mhtiostmise raha" intressi ja tagasi maksmise osade maksmiseks ja teisteks koguduse maksudeks kulub. Kogudus ei wõi seda maad ka ühe kindla aea peale anda, ega wõi seda renti kindla aea peale kindlast määrata,  mida igal koguduse-liikel selle eest aastal maksa on. Tuleb järgmisel aastal üks ,htng", ühe noore paari majapidamise  asutamise läbi juure, ehk kaub üks majapidamine ära, fiiS peab kogudufe-maa uueSte jäutatud saama. Kaub wõlg wäljamakSmife läbi wähemakS ehk kaswab wõlg wõkga jäänud intresside ja kapitali tasumise osade läbi suuremaks, siis saamad selle mõla osad uueõte jäutatud. lääwad ühe koguduse-liike maksud tasumata, fiiS saamad need kohtu poolest tema warandufest sisse aetud; kui tema warandus selleks ette ei löö, fiiS wõetakse nende warandusest  abi. kellel wõlga ei ole, ehk wõlg uueSte koguduse  üleüldise wõla juure kirjutatud, miS selle läbi suuremaks  kaswab ja järgmisel aaStal uueste jäutatud saab. Sedawiisi ei ole koguduse ükfik liige ehk nendanimetatud , peremeeõ" mitte oma maa-osa omanik, waid on kogudusemaa  ühe osa rentnik, teadmata piiretes, teadmata aea peale ja teadmata rendi eest. Iseenesest on mõista, et keegi üksik koguduse.liige ennast  ilma koguduse lubata omast maa-osast ega omast wõla-osast priitahtlikult lahti lüia ei wsi. Tahab keegi omast kogudusest pitkema aea peale ehk jäädawalt lahkuda, siis on tarwis, et tema üht teist leiab, kes tema maa-osa ja tema wõla-osa oma peale wötab; kui tema kedagi ei leia ja siiSki lahkuda tahab, fiiS peab tema oma maa-osa õigust kogudusele tagasi andma. KaS ükski kogukond oma Mhtiostmise raha" juba wälja maksnud on, sellest