need mitte wasta ei wõtnud. Nüüd oleks küll aeg käes, et Prantslased kord otse wälja ütleksiwad, mis nad õiete tahawad, aga Duclerc on wait kui haud, sest et ta, nagu mõned tõendawad, isegi ei teadwat, mis ta Prantsusemaa heaks peaks nõuudma. Kud üks aft on selge, Madagaskari tahawad Prantslased olgu ühel ehk töisel teel omale saada ning loodawad, et Inglased selle wasta ei saa panema, kui Prantsusemaa  omad õigused Egiptuse kohta kaest ära annab. Tuneesias öeldakse Prantslaste asjad kõik heas korras olewat, nõndasama olla ka Tonkini lugu Prantslaste ennast muutnud. Hiinlased on omad wäesalgad, mis nad Annami piirele kokku kogusiwad, kõik pidanud tagasi kutsuma, sest et neil kodu hirmus mässamine olla tõusnud, mille algusel üks Hiina walitsuse wäe osa, mis mässajate wasta wälja saadeti, puruks ja tükkideks saanud raiutud. Itaalia näikse Tarenti esimese numbri sõja sadamaks tahtwat teha. Sellepeale waadates küsiwad nüüd kõik poliitika mehed: kas on Itaalial mõte Tripolitaaniat,  mis Põhja-Aasrikas seisab, omale õngitseda.  Kui Prantslased oma sõjawäe Tuneesiasse saatsiwad,  anti Itaaliale mitmelt poolt nõuu Tripolitaaniasse  minna ja seda oma alla heita. See riik kõlbaks  Itaaliale parem kui Tuneesia, ning Prantslased ei mõtlegi selle peale, teda omale wõtta. Muidugi teada oleks Itaalial selle asja kohta enne Türklasega mõni sõna seletada, aga see oleks ka ainus asi, mis Itaalia! takistuseks ees seisab. Tuneesia teeb Türklasele  enam kulu, kui ta temale aastas sisse toob. Kuda tõendatakse, ei hooli Prantslased Tripoolitaaniast midagi ning soowiwad pealegi, et ka see riik Eüroopa kultuura osaliseks saaks. Türgimaalt. Türgi ja Monteneegro wahel oli kuri nukrus walitsemas, aga sellest olla wõitu saadud,  ning mõlemad riigid olla ükstõise talitustega praegu üsna rahul. Konstantinoopolis tõsteti selle üle nurinat, et wõeraymade ajalehtede sõnumesaatjad ning telegraafi kontorid sagedaste Türgi sultani ja Türgi riigi koduse oleku kohta halwemaid sõnumeid wälja lautada, kui õige, sellepärast saada kõik wäljamaale saadetawad sõnumed iseäraliku ülewaatamise, nõnda ütelda zensori alla pantud. Sultanil wõib omast riigist saadetud sõnumete üle paha meel küllalt olla, 5 sest need oliwad wiimasel ajal küll kõik niisugused, et nad sultanile, tema ametnikudele ning kõige Türgi riigile  wähe auu tegiwad. Egiptusest. Kui Arabi pashaga terwe Egiptuse sõjawangi langes ja otsa lõppis. siis hakati pärast sõda uut wäge asutama ning selleks kutsuti suurte lubamiste ja tõutustega iseäranis shandarmi kui ka muu teenistusele palju Eürooplasi. Nüüd on need, iseäranes Albaneeslased ja Shweitslased, enamiste kõik koju tagasi tulnud, ning pealegi wäga wiletsas olekus. Kõigist sellest, mis neile lubatud, ei olla midagi täidetud,  nõnda et neil muud üle ei jäenud, kui nälga surra, ehk Eüroopasse tagasi pöörda. Sell kombel näitab "tulewase Egiptuse wäe korda seadmisega küll wilets lugu olewat. Omalt maalt. Wiljandist. Liiwimaa kubermangu zeitungis kuulutatakse, et 18. Mail s. a. Kõigekõrgemalt kinnitatud  Tubaka - aksi - Ukaasi põhjusel 1. Januarist saadik 1883 wähemal hulgal lehetubaka müümine  kõigis poodides keeletud on. Uuest aastast  saadik müüakse leht tubakat üksnes malmis lõigatult  pakkide sees, mis läbi tubakas palju kallimaks, lähab. Sellepärast peaks igaüks, kellel wõimalik, weel mana aasta lõpul omale wana hinnaga tulema aastaks tubakast ette ostma. Wiljandimaalt. Tarwastust teatakse meile, et herra Jürmann ikka Tarwastu õpetajaks saada tulema. Tarwastu köstri maja, kus kihelkonna kooli toad ja lugejate (leeritamise) tuba ühe katukse all koos oliwad, põlenud maani maha. Köstri ja kihelkonna  kooliõpetaja, kui ka kihelkonnakooli õppijate kraam sai enamiste wälja toodud. Ilma Tarwastu tulekustutajate seltsita, olekfiwad ka karjalaudad, küünid, tall ja -tõllahoone/et nad sealt õige lähedal just all tuule seisiwad, tuleroaks saanud. Kui suur kahju on, wõib igaüks isegi arwata. Tulekassas ei olewat see hoone mitte ülewal olnud. Pärnust. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 19. Detsembril 1882, Pärnus Endla saalis. Pre- sideni J. Toots algas koosolekut lühikese teretusega, mis peale wiimase koosoleku protokoll ette loeti. Üliõpilane A. Sõrd kõneles KöneS näidati mäharduse putnk-elajate liigist sipelgas on; kuida ta weike kehake loomuse sunnil loodut, kuida omale kunstlikult pesa ehitab, aga ka wirgaste tööd tehes ennast olewikus toidab, ja oma tulewiku eest hoolega muret peab. Ühe sõnaga: „Selle weikese loomakest osawus tarkus ja lõpmata kannatus, miska ta tööd tehes oma elutakistuötega wõitleb, sunnib meid imeks panemisele." Mõninga lühikese näituse järele sipelgate elust rääkides, nimetas kõneleja seda weikest putukast hoolsamaks ja töökamaks elukaks, mida iga inimesele eeskujuks soowitas. Kõik sipelga elu on alaline töö. President luges Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsist saadetud kirja ette, milles teatadi, et nimetatud Seltsil nõuu on Põllumeeste Seltsi aasta raamatut ehk kalendrit wälja anda, ja millest ka Pärnu Põllumeeste Seltsi osa wõtma kutsuti.  Raamatu programm loeti ette. Selts oli soowitawa aasta raamatu poolt; sest seesugust raamatud  olewat Pollm. Seltsidel hädaste waja, kus nende toimetustest iga aasta saaks aru antama.  Läbirääkimist  auustatud Wiljandi Põllumeeste Seltsiga selle asja üle, paluti koosolejate poolt üliõpilast A. Sõrd'i oma hooleks wõtta, mida nimetatud hra, kui ta Wiljandise sõidab, seal ära toimetada lubas. President tuletas Seltsile talu majade plaanist meele, millede tegijatele Selts minewal (1881) aastal auuhindasi  ministeriumift palus. Et töist nõuu rahwaft nende majade plaanidega tuttawaks teha ei ole, siis soowis kõneleja, et nad Seltsi kuluga puu fisse lõigatud  ja trüki läbi „Sakalas" awaldatud saatsiroad. A. Sõrd palus sõna ja ütles: „Parema talumajade ehitusi, mida nende plaanidega meie rahwa seas edendada  soowitakse, puudub kõige Eestirahwasse, sellepärast  oleks soowitaw, et Selts ka tõisi Eesti Pöllum. Seltsist sest kulust osa wõtma kutsuks, mis plaanide puu sisse lõikansine ja trükkimine teewad." Koosolejad  jätsiwad siis selle asja üle täielise aru ande nii kauaks, kuna ka töised Eesti Põllum. Seltsid omi arwamesi selle asja üle saawad awaldama. - President  luges Eesti kirjam. Seltsi eestseisuse poolt saadedut  kirja koosolejatele ette, milles pildi heaks, unda Eesti Seltside saadikud Kõrge Keiserliku Majesteetide kroonimise mälestuseks kinkima saawad, Pärnu Põllumeeste  Seltsi kaest kui wõimallk 100 rubla palutakse. KooMejad tegiwad otsuseks 25 rubla Seltsi kassast pildi heaks anda. Peale selle president Seltsile ka teada, et luba, mida Seltsi poolt ülempr. Suigusaarele Seltsi poolt kroonimise saadikuks minna, paluti, pühast walitsewast Siinvdift Riia maimul iku konsistooriumi kaudu Seltsile on kätte saadetud. Selle järele on siis selge, et hra Suigusaar,  kui Seltsi saadik Kõrge Keiserliku Majesteetide pühast kroonimise pidust saab osa wõtma.  President  ütles, et ta ju mittu korda enne, niisama ka nüüdgi jälle peab rääkima, kui wäga tähtjas ja kasulik  see oleks, kui Seltsil oma maja oleks, kus ta oma kauba wahenduseks kontori wõtks sisse seadlda j. n. e. Praegu pakutakse siin linna sees ühte platsi weikese ilusa aia, maja müüridega, millel tuli mmewa sui katukse ja lae pealt ära põletas, kõige körwalise hoonetega  müüa, mis Seltsi maja asemeks kõiki pidi sünnis oleks. Kõnelega ütles ennast selle asja pärast platsi müüatega juba rääkinud; hind, mis selle eest nõuutakse, ei ole kallis ja ka muud tingimised on iga pidi süntsad. Sellepärast oleks wäga soowitaw, et Selts selle platsi oma maja jauks ära ostaks. Edespidi  saab selle majal, kui sinna ju Seltsi poolt kauplus sisse on seatud, suur tähtjus olema. Tõsi on, et meie rahwa kauba wahenduses lahutus suuri takistusi teeb, mis praegu meie maa suure ja weikese põllupidajate wahel asub; igaweste ei saa aga lugu mitte nõnda kestma. Aeg saab seda nõudma, ja lootuse  järele ju õige pea, et meie maa põllupidajad, olgu nad suured wõi weikesed, kui nad paremale järjele tahawad rühkida, kõik lahutuse maimud endi wahel peawad unustama, ja käsi käes sees asjas käima hakkama. Ja kui ühendus juba täitsa jalal on, siis alles wõiwad meie põllumehed oma Seltsimaja  ja kaupluse asutusest täieliku kasu loota. Kõneleja  soow, mida ta kauni sõnadega koosolejatele ette kujutas, leidis aset kuuljate südames, sest sedamaid  wõeti Seltsi poolt nõuuks kommitee walida, kes nimetatud platst ära ja kui koht kõigiti sünnis, siis ka kauba ostmiseks ära teekfiwad. Walitatud  kommitee liikmed on järgmised: J. Toots, J. Tammann, J. Pool, J. Juntson, H. Werner, H. Nikolai, H. Nielender platsi waatamiseks, ja kui koht ka sünnis, siis ka kauba tegemiseks määrati järgmine  paew (20. Detsember). Abja koolmeistri hra J. Jung'i kiri loeti koosolejatele ette, milles teadustatakse, et ta (Jung) raamatu tahta wälja anda, kus sees Eesti põllumeestele kunstlikust põllu wägesi maa rammutamiseks tarwitama õpetatakse. Tähendatud  kirjas palutakse soowijaid oma alla kirjaga seda raamatud tellima. Raamatu sisekord loeti ette. Pärast  kutsuti Seltsi liikmeid raamatud oma alla kirjadega  tellima, mis peale 4 liiget omad nimed sisse kirjutasiwad. Nime-kiri lubati Seltsi poolt hra J. Jungi kätte saata. Üliõpilane N. Sõrd pidas pitkema kõne „toitudest". Kõnes seletadi ära, mähardune  ja kui suur toidu rammu liha, munade ja söödawais  taim wiljades on; ja mähärdusist ollustest kõik söögiks tarwitawad produktid on kokku pandud. President palus koosolejaid näituse kommiteed walida, kelle kohus on kõiki näitusesse puutuwaid toimetusi toimetada, milleks ka sedamaid järgmised liikmed saiwad walitatud: J. Toots, J. Tammann, M. Tammpuu, J. Juntson, H. Nielender, M. Suigusaur  ja J. Kangur. Selle komiteeele anti Seltsi poolt järel seiSwad wolid ja õigused: 1) Kommitee Võib ennast oma tahtmise ja tarwitust mööda suurendada ja seda, kas seltsi liikmetest  ehk wõerastest teha. 2) Kommitee Valib auuhindade mõistjad wälja. 3) Kommitee Valib seltsi liikmete seast need mehed, keda tall näituse juures abiks waga on. Seltsi poolt määrati näituse ajaks 3(Ü, 31. Juuli ja 1. Augusti kuu päewa tulewa (1883) aasta. Kui näituse programm ministeeriumi poolt kinnitatud saab, siis saab sest asjast ajalehtedes lähemalt tut- Vustatud. Lõpeks tänas hra Toots Seltsi nimel Kaelaste mängu ja laulu koori, kes oma kauni laulu ja mänguga  Seltsi koosolekut oliwad elustama ja lõbustama tulnud. Tulewane koosolek jäi eestseisuse ära määrata. Koosoleku lõpetus. Pärnu Eesti Põllumeeste Selts saab ka, ja lootuse järele juba õige pea, oma päris majas oma asju toimetama. Seltsi poolt walitatud maja ostja kommuee ostis 20. Detsembril Seltsile maja. Kauba tegemisel makseti maja omanitutele nii palju käeraha sisse, et kaup täieste kindel on. Mõningad Settsiliikmed, kui ka muid mehi tirjutasiwad sedamaid ju mõne tuhandi rubla Seltsi tulemase aksiate peale sisse. Majal põles küll minema sui katus ja lagi pealt ära, aga tugema patsu müüride peale, mis suure keldrite peal praegu meel ülemal seisawad, wdib wähise materialiga uue maja ehitada. Majal on suur hoow, kus ilusad uued aidad sees on, milledes  kauba majad siia ajani oma tagapoara soola hoiawad,  peale selle weike aga taunis aiake jalutamiseks j. n. e. Kõige selle märgi eest et ole 4000 rubla, mida selle eest nõuutakse, mitte palju. Pürumnualt kirjutab meile auustatud kaastööline:  „Pürnü maakonnas, Äa. kihelkonnas peeti hiljuti koolmeistrite kon-vemi. Siiamaale ei ole iialgt koosolijatele peale õpetaja ja kirikuwöörmündri herra, herrade poolt istepaika antud eg > neid istuda lastud, ehk küll konwent neli tundi ehk meel kauem on tuurinud  ja mõnigi mees mitu korda on seismise waewa pärast äramineStama pidanud. Nüüd wiimasel konwendil  on aga asi korraga ennast muutnud, koosolejaid  on herrad lahkeste istuda lasknud ja nende endist piinamist ja waewa konwendi ajal seeläbi lõpetanud. Koosolijad on wäga selle üle imetelenud, kuidas herrade lahkus seda muudatust teha heaks on arwanud. Nowoje Wremja tõi mõne nädali eest tagasi Tartust sõnume, et Taara mäel üks uus Eesti Selts nimega „Sulew" asutatud saawat, ning palwekiri kinnitamise jauks juba ministeeriumis olla. Seesama leht teada ka nimetada, et üksi need inimesed sinna seltsi saada üleswõetud saama, kes Saksa haridust on maitsnud, s. o. kes Saksa keelt oskawad. Sakslased rõemustawad  ennast wäga selle uue seltsi „Sulewi" üle ning tõstawad teda taewa liiki. Üks mõisaherra Pärnumaal  on „Sulew'it" parandamise seltsiks (Resorm- Verein) nimetanud ja wäga suure rõemuga teretanud, niisugust seltsi olla Eestirahwal just waja; seesama herra olla ühe koolmeistrile nõuu annud, Eesti Kirjameeste  Seltsist wälja astuda ja Sulewi seltsi liikmeks heita; koolmeister teeks herra käsu peale seda ehk ka, aga mis teha, Sulew ei wõtta wasta, sest waene koolmeister ei oska ju mitte Saksa keelt. Meie ootame  igatsusega Sulew'i kinnitamist, saame näha mis Sulew meile parandama saab. Tartust. Liiwimaal on ootamata see rõõm osaks saanud, et omal pinnal ühte meie kõrge Keisri sugukonna liiget mõis teretada. Juba enne tähendasiwad  ajalehed, et Peeterburgist lähemail päiwil keegi kõrge külaline Saksamaa kindral Werder'iga ühes Wolmarshofi saada tulema, kus suur põdrajaht