herra O. Sachs mitte üksinda seda näitust omas aidas ei lubanud ära pidada, waid kõik raha-kulud ja tööd, mis näituse ehituS nõudis ja makSma tuli, oma peale wõttis, nenda et Tartu Eesti Põllumeeste Seltsil platsi ega ehituse  eest mingisugust kulu kanda et olnud; aga ka Väljapanijate  wasta oli herra G. SachS see läbi lahke, et tema ühegi wäljapanija käest kuuri, latre ega muu ruumi eest maksu ei wõtnud. Selle iseäralise heateu pärast, millega herra G. Sachs Eesti rahwa põlluharimist, majapidamist, käsi- ja technika-tööd on armsal kombel edendada püüdnud, jääwad tema wasta kõik need tänulikuks, kes head tööd auustava moistawad." Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSliS, Leikufekuu I.pääwal. Katkowi surm seisab ikka weel kui tähtjas politikajuhtumine  kõige Enropa lehtede arutamise all ja tõega wõib kinnitada, et wäga armaste, ehk ka koguni iialgi weel, ühe era-inimese surm nii suurt osawstmist leidis, nii heaste Katkowi jumaldajate, kui ka tema wastaste laagris, mis tähte annab, kui suurt wõimust aea-kirjandus meie päiwil saanud on. Wahe-aeal on Katkowi matused ütlemata  iluga ja uhkusega ära peetud; Moskwa Kindral- Kubernör ja teised kõrged ametnikud, kogukondade eestseisjad,  aealehtede ja seltskondade saadikud on osa wõtnud, peale 100 auupärga on kalmukünka peale maha pandud ja kõnest on igal keelel ja igal maimul peetud. Prantsusmaa  .Isamaa liiga" saadikud, Paul Deroulede ja Armand  Goupil on ühe pääwa hiljaks jäänud, sest oma südame-tunniStuse  sündmusel on nemad oma teekonda ümber  Saksamaa wõtnud. Katkowi haual on nemad aga muidugi ka tagajärel auupärgasi maha pannud ja sätitawatd  kõnest pidanud, omast määramata ahastusest ja omast Vennastusest igaühega, keS Saksamaa Vaenlane on, ja ainult sellepärast, et tema seda on. Wäga palju kaastundmise-telegrammifi  on kokku jooksnud, teiste keõkis on ka Prantsusmaa kuulus Kindral Boulanger. Et Katkowil kõrged anded oliwad ja et tema oma isamaad  ka siis armastas, kui tema eksis, seda tunnistawad kõik, et tema aga sagedast eksis, kui tema oma politikat wihawaenu peale põhjustas, seda tunnistawad juba nüüd mitmed healed Wene lehtedes ja mitmed nähtused tegewas elus. Wene riigi lääne poolistest kubermangudest ja endisest Poola riigist kirjutatakse: Mas Paastukuu 14. pääwast on juba kõiki piiret mööda Suwalkist ja Rõipinist künni Lodzist, Zgierzist, Alekfandrowist ja Benzinist saadik halwatates kaubaajamise, wabrikutöö ja kõige kapitali tegewuse  peale mõjunud, nenda et millionid ja ikka jälle millionid  kautatud on. Warshawi, Petrikawi ja Kalishi kubermangudes  on kõik tööd ja tallitused kardetawas takistuses. Tööjõulises Lodzi linnas, mis oma öitsewate wabrikute pärast Wene .Chemnitz" ehk ka Wene .Manchester" nimetatud  sai, on Viimasel nädalil Hosrichteri Vabrikus 400 töölist lahti lastud ja masdinad seisma pandud. Konstantinowis,  Zgierzis, Warshwis j. n. e. lastakse järges töölisi lahti ja pool-ametlik .Dniewmk Warszawski", see leht, mis oma wihawaenuliste kirjade pärast Sakslaste wasta Viimastel nädalitel nii sagedast nimetatud on, räägib juba palgama käärimise kardetawatest tähtedest Wene-Poolamaal, mis wiimasel aeal ilmsiks tulnud olla."  Tultshinaft  PodoUa kubermangus, kirjutakse üht weidrat tükki. Seal oli üks Wenemaal sündinud Saksa sugust mölder paari aasta eest ühest kroonu mõisast awalikul wäljapakkumisel  ühe lagunenud weSki rentinud, oli kinni kaswanud paesn puhastanud, weski uueste üles ehitanud, käima pannud  ja nii auusal meelel oma ametit tallitanud, et meskitest  igalt poolelt kokku woolas ja noore mehe käsi heaste käima hakkas. See et olnud aga nende Juutide meele järel, kes seal omale sündinud Wenelaste käest nimest palkawad  ja siis nende nimede all kõiki omale rendiwad, mis neile enesele seaduse poolest mitte rentida lubatud ei ole. Need mehed tahtnud tähendatud ukafi poikteedel oma kasuks tarwitada. .Sakslast" wälja ajada ja ise tema asemele asuda. Ühel pääwal tuli üks herra Wasstljew ühe teise Wenelasega ja kahe ümberristitud Juudiga külasse, tõi mõne panga wiina külarahwale ja kinnitas, et tema nüüd weSki peremees olla, rahwale ilma hinnata jahmatada  tahta ja hakkas kõiki wilja meskist wälja kandma. Wõttis siis ühe, numrt tuntud .Swetist" taskust ja luges sealt ässitamise kirjast .Sakslaste" wasta ette. Ka üks Urjadnik tuli senna ja käskis rahwast rahul olla, kui weskis tüli tuleks. Min oli pea ära tarwitatud ja üks Juut tõi uut juure. Mölder tähendas rahwale, kuida igaüks nendest jo teada, kui palju kulu ja waewa temal weski ülesehitamise juures olnud ja et tema oma teades kellegile ülekohut teinud ei ole. Neli wõerast kargasiwad aga tema kallale, kiskusiwad tema riided lõhki ja hakkasiwad  teda hirmsast peksma. Ses kuri wägiwald äratas rahwa südame-tunnistust, mitmelt poolelt tuli möldrele abi ja tema ise lõi, kui wallali sai, wiinanõud lõhki. Endine külawanem, üks kõigist auustatud meeS, aStuS ette ja ütles: .Herra Wassiljew, kui Teie omal midagi meie Sakslase wasta olema arwate,siis minge kohtusse. Selle asemel olete Teie meie külasse tulnud, olete kalja ja wiina kaasa toonud, millega meid arwafile petta wõima ja kippufite otsekohe selle Sakslase elu kallale! Olgu tema peale Sakslane, olgu tema kaugelt tulnud ja mitte meie rahwa oma meie kõik teame aga, et tema meie weski-paesu puhastas, mis nõgestega ja ohakatega tais kaswanud oli ja milles wefi haises. Tema töö ja waew on meile suureks heateuks saanud. Miks, herra WaSfiljew, miks ei tulnud Teie, kes Teie nii ligidal elate, mitte ka oksjoni-terminile,  mis kroonu-mõisade walitsuse poolest wälja kirjutatud oli, ja miks ei rentinud Teie seda waremetes weski-kohta? Kes oleks seda Teile keelata wõinud? Nüüd aga, kus weski walmis on ja midagi fisse kannab, nüüd olete Teie tulnud, ennast selle Sakslase paiga peale asutama.  Mina ise olen näinud, kuida see noor Saksa sugust mees ehk rohkem kui sada korda lõunat ei söönud, pimeda õhtani ennast waewas ja tööd tegi, kuuni oma tööd õnnega lõpetanud oli. MikS Teie meile enne wiina ei toonud, sel aeal, kui meil weski weel puudus?" Hulga rahwa keskis ei ole kedagi olnud, kes ei mõistnud, et Ühtlasel kõnelejal õigus oli, ja Wassiljew on heaks arwanud, oma kaasalistega enne õhtat kaduda. Ja, kui rahwas ise sõnale saaks, küll oleks siis sagedast koguni teist juttu kuulda, kui rahwameeste kõnedest ja nende .rahwuslikkudest"  lehtedest! Teisel pääwal tulnud Urjadnik tagasi ja teinud protokolli, kaS see aga wahest senna ei jää, kus juba mitu teist seesugust on, see oli kirjasaatjal weel teadmata. Prinz Ferdinand von Koburg on nüüd ometigi Bulgariasse  läinud, Heinakuu 28. pääwal Miinist ära sõitnud,  kolmandemal pääwal salanime all Õrsowasse jõudnud,  kus Minister Natshewitsh teda wasta wõtmas oli ja kust Prinz Ferdinand Widdinisse sõitis. Sealt pidi tema Europa riikidele üht ringkirja saatma ja seletama, mis õigusega tema pakutud krooni wasta wõtab, fiis Tirnowasse  cdafi sõitma, kuhu selle kuu 1. paamaks Sobranje kokku kutsutud oli. Sala-nime all ja saladuses peetud teedel on Prinz Ferdinand selle pärast reisinud, et waheaeal  Bulgarias juba üht seltskonda leitud, kes tema elu wasta ennast kokku mandunud. .Nowosti" sõnumite järel olla Bulgaria Minister Natshewitsh Miinist kaks Rooma-Katholiigi patrit kaasa wõtnud ja see olla .kõikis õigeusulises maailmas" palju pahandust teinud. Needsamad  Wene lehed arwanud, et Prinz Ferdinandi minemine  selle kokkutulemise esimene järg olla. mida Saksamaa Keiser ja Austria Keiser hiljuti Gast-einis pidafiwad, kuulutawad  aga tema walitsusele lühikest iga ette. Wene walitsuse  ametlikud lehed ei ole meel selle tähtsa juhtumise üle oma healt kuulda lasknud. Et noorel Würstil Bulgarias  kerge elu olema ei saa, seda on arwata. Ruftshukkis  olla Saksamaa, Austria ja Prantsusmaa Konsulid nõuuks wõtnud, Bulgaria uut Würsti mitte Õrsowasse teretama minna. Jtalia Konsul ei ole nõuupidamisel olnud. Kergest wõib olla, et Prinz Ferdinand ennast üheks tüliõunaks  on tarwitada lasknud, mida üks waenu-osaw käsi Europa suurriikide wahele weeretas. Saksamaa Keiser reisis Heinakuu 31. pääwal Salzburgist Babelsbergisse, kus tema suwel ikka elab. Sellesama pääwa õhtal tuli Würst Bismark Berlini, kus temal wist Bulgaria uudise asjus tegemist on. Wennaste Weisbach wabriku kinnipanemine  Prantsusmaal, mis ühe seaduse peale aastast 1791 põhjustatud oli, mida aga seaduse-tundjad koguni mitte enam ei leia. on Saksamaa walitsuse poolest nii suurt tähelepanemist leidnud, kui Prantslased wist mitte ei ootanud,  ja wabrikule on fiis ka luba antud oma tööd jälle algata. Kaks asja seisawad sel korral Saksamaa lehtede  käreda arutamise all: Wene paberraha ja Daanimaawalmistamised sõea wasta. Saksamaal  on umbes kaks künni kolm tuhat millioni eest Wene paberraha ja teisi hindpaberid, miö kroonu wastutamise gll seisawad. Juba mõnest aeast saadik arutawad aealehed,  et need mitte kindlad ei olla, kui Venemaal kellegiga  sõda tuleb, ja sellest aeast saadik, kui ukaS selle aasta Paastukuu 14. pääwast, mis wöeramaa alamatele maa-ostmist ja rentimist ja mõnda teist tallitust Wenemaa läänepoolistes kubermangudes ära keelab, on see kära ikka suuremaks läinud. Wene paberitest tahtsiwad selle hirmu pärast kõik lahti saada, neid toodi määramata hulkades börsile ja hinnad langestwad järges. Wenemaalt woolab juba palju rahwast Saksamaale tagasi, wabrikutest töömehi, asututustest põllumehi. Wiimased loodawad Posenis aset leida, kus walitsus  Poolakate mõisasi ostab, talukohtadeks jäutab ja Saksa sugust põllumeestele müüb ehk rendib.  Wihawaenulised  kõned, mis Daanimaal Saksamaa wasta kõlawad  ja niisama sugused kirjad, mis seal ilmuwad, weel rohkem aga Kopenhageni linna kindlustamisel), mis seal suure kiiruga ette wõetud on, pahandawad Saksamaal, ja pahandawad seda rohkem, kui need just hoidlaste erakonnast  wälja lähemad, kes Kuninga ja walitsuse pool seisawad, kuna nendanimetatud .wabülased", kes seal luba aaState kaupa Folkethingis suurema healede-enamusGa uusi Ministreid parimad, kõige söeakulude wasta on. Saksamaa lehed arutawad, et Kopenhagen sel Viisil küll mõne aastaga  üheks wäga tähtsaks kindluseks wõib ehitatud saada, et selle suure kindluse kaitsemiseks Daanimaal enesel küll sõeawäge küll ei oleks, et see aga sõea aeal kergest ühe Saksamaa wägewama waenlase kätte langeda ja sedawiifi wäga kahjuliseks saada wõib. Juba hakkawad fiis ka Saksamaa lehtedest ähwardawad healed kostma, kes kinnitawad,  et ühel pääwal Saksamaa poolt Daanlastele wõiks Üteldud saada: .Teie maad on meil meremäe asja pärast tarwis. Kasige meie ukse eest!" Kaks kord, arutawad need lehed edafi, on Daanimaa poolt Saksamaa wastast politikat taga aetud: ükskord Napoleon I. aeal, kus aga Daanimaa selle politika järges kõik omad fõealaewad Inglaste  saagiks andma pidi ja pärast kõiki Norramaad kaukas  ; teine kord, kui Schleswig-Holsieim maid mägise daanistama  hakati, mis Saksamaale asja andis, neid maid koguni Daanimaast lahutada ja sellega seda Kuning.riiki ligi poole pisemaks teha. Kolmandemal korral, ähwardawad  need healed, wõiks üks seesugune politika Daanimaa elu maksa. Teaduses ja kunstis on Daanlased tähtsat  tööd kõige haritud maailma kasuks teinud ja sellega  oma kohust rahwaste perekondas auuga täitnud. Wiimaste wiie aastate kaikus on Saksamaa söealaewade juure 11 uut ehitatud ja 6 uut saamad ehitatud. Arasurnud kuulus wabrikuperemees Krupp on omas testamentis  üheks helduse-asutuseks oma töörahwa heaks 1,000,000 marka määranud. Ülepea on tema ikka oma töörahwa heategija olnud. Nenda on tema oma kulu peale wiimaste aastate sees 14,000 töörahwa last koolis käinud. Belgiast kaevatakse, et Katholiigi preestrid, kelle erakonna käes seal nüüd Valitsus seisab .asjata"  rahwakoolifi suure tuhinaga laastab. Tuhanded kaswawad ilma ühegi õpetuseta üles. Palju uhkeid koolimajast  seisawad tühjad ja teised on teisteks tarwitusteks määratud. Froidthier' kogudus on oma koolimaja kõrtsiks  muutnud. Prantsusmaal näuvad suured wägimehed oma duelli-kometit tegemata jätma, käratsewad ja sõimawad seda rohkem aga aealehtedes. Niisamati käratsetakse ja sõimatakse Parist eeskuju järel ka teiste linnade rahwakogudes, nenda hiljuti Lyonis, kus wabawamad wabalased nii kangest  oma keskis riidu läksiwad, et koosoleku juhataja koosolekut  lõpetama pidi. > — .Jsamaa-liigal" on ka Gymnastumite  õppijate keskis liikeid ja ühes Gymnasiumis on Boulanger' erakond nii kaugele läinud, et Präfldent Greyy selle erakonna poolest wälja Vilistatud sai, mis peale teise erakonna liiked koolist wälja astusiwad. Parifi studentid  on Wene saatekonnale järgmise adresfi saatnud : .Meie palume matuse aeal kuulsa Katkowi perekonnale Prantsusmaa  noore sugu osawõtmist kuulutada. Prantsusmaa rahwas ja Wenemaa rahwas saawad ennast jäädawalt wennaStama." Mitu aastat järgestikku punuti.Vennastuse  "-paela Prantslaste ja Ungarlaste wahel, et Ungarlaste läbi, kes Austria politikas nüüd wägewad on, sõbrus Austria  ja Saksamaa wahel Võimalikult nõdrendatud saaks. Kuulsad ja tähtsad mehed reistsiwad Pesttst Parist ja Parisist  Pesti, palju kõnest sai peetud ja kasivamat Vennastust  kalli Viinaga kastetud. Nüüd on aga Ungarlased järsku teisele teele pööranud ja nende tähtsamad lehed kuulutawad, et nemad erakondadest senna ja tänna kõigutatud  Prantsusmaast ühtigi kuulda ei taha, waid ennast Valitsusega ühel meelel kindla Saksamaa peale tnetawad. Inglismaal on suured meremäe mauöwrid lõpetatud ja need on kõige maailma ees selgeks teiuud, et Inglismaa  merewägi oma randa mitte kaitseda ei suuda, kui kord tõsine sõda lahti piaks minema. Üks jagu meremäest, Admiral Hewett'i all, pidi randa kaitsema, teine jägu, Admiral Freemantle' all, peale tungima. Seal on nähtud,  et Vaenlasel kerge ast on, kõiki meremäe-tarwitust Inglismaa randades ja Themse jõge mööda häwitada. Peale selle pidiwad mitmed laewad maha jääma, kelle mashinatele ehk sõearitstadele äpardused oliwad juhtunud. Lord Randolph Mhurchill uoomib Valitsust awalikult  ja ütleb oma kirja lõbetuses: .Kui mina kokku arwasin,  et meie 12 aasta sees 18 kölwatuma laewa eest 200 millioni maha wiskanud oleme, siis olin mina nii wihane, et omast Raha-Ministri ametist taganesin. Seda minu wiha tahaksin mina, minu herrad, aga Teie peale heita. Minu kaebtused Minisieriumis kõlasimad kurdi kõrwade ees, sellepärast saadan neid amaliku kohtujärje ette." Serblast kuuldi Viimasel aeal, et Kuninga ja Kuninga-Praua abl elu seaduslikult l a h utatud saada. Seda tunnistatakse nüüd ametlikult tühjaks jutuks. Perekondlikku  tüli nende wahel koguni mitte ei olla, waid ainult politika asjus. Omal jreisul saada nemad PestiS kokku, fiis minna Kuninga-Praua mõneks aeaks Jtaliasfe ja pärast mitmeks aastaks Saksamaale, Kronprinzi seal kaswatama, mitte ainult sealiste koolide paremuse pärast, waid ka Krouprmzl terwise pärast, sest Belgradi kliima ei olla temale mitte hea.