Pauws on nagu „Pern. Zeitungist" loeme, üks lehm põrnaisbe katte ära lõpnud, mispärast tõbe laiali lagunemise waStu asja kohaliselt tarwilisi abinõuust pruugltawat.  „ Kmda kuuleme, on rahe mitmes kohas suurt kahju sünnitanud. Jäärjas on teda suurtes kandilistes terades maha sadanud ja aknaruudud purustanud kui ka wilja wälju nii kaugele rikkunud, et uueste ümber küntud ja uue seemnega külwatud pidiwad saama. Räitemüigist kirjutatakse: „Pärnu Eesti Põllumeeste  Selts pidas snwiste püha töisel ja kolmandamal päewal Pärnus oma Seltsi maja heaks naitemüiki ehk basaari. Suurem hulk osawõtjaid sest näitemüigift oliwad linna Eesti elanikud, maalt ei olnud neid suuremat, olgu siis mõningad toimekonna liikmed oma perekondadega. Seda et maalt wähe inimesi oli, ei wõi ka just imeks panna, sest suwiste pühade meelitaw lahkus oma puhta öhu, halja wälja ja aasadega on wäga kohane kodu rahwast sundima pühi pidama. Jngi linna rahwast kihutab (nagu see iseäranis tänudi pühade ajal oli) ilus ilm linnast maale, kohegile lähemasse metsa ehk halja muru peale aelema j. n. e. Ehk küll näitemüigift osawõtjate arw nii suur ei olnnd, kui soowida oli, ja ka Seltsi majas ja aias weel mõne saja inimese jauks küllalt ruumi oleks olnud, siiski on asja talitajad ja toimetajad sisse tulekuga, miS peale kulude rohkeste 600 rubla suur oli, wäga rahul. Kõige näitemüigi toimekonnale, kus seas iseäranis naesterahwa liikmed, see on kaasad ja neiud tähtsalt on töötanud, awaldab Selts nähtud waewa eest, miS nad ühes koos selle asutuse korda saatmises nägiwad soemat südamelikku tänu. See töö ja waew on muidugi rahwalle ohwerdatud, sellepärast on ka Seltsil, kui rahwa elusoonel, kui ta emal, kohus selle ohwerdatud waewa eest tänu awaldada. Ehk praegu küll pimedus selle asja sisu kaugelt, wäga kangelt suurema Hulga meie rahwa waimu filma eest warjab, siiski saab tulcwik, kui ehk mitte enam meile, siis ometi meie järeltulejatele näitama, et siin tõeste meie Seltsi kohta töt on üeldud. Näitemüigi paik, Seltsi weike aid linnaS, oli asjale wäga omane: Wiljapuud nõrctasiwad õie ehtes; aia ääri mööda, kõrgesse ülesse tõmmatud purjuriiete all, wenistwad  pikad söögi ja joogi lauad, mitmesuguste tua ilu asjadega ehitatud ja maitsema roogade ja jookidega täidetud, kus taga kenamad kaasad ja nägusemad neiud, mõningad ka kenas rahwa ehtes, nähtawal lahkusel toitust ja jookisi soowijatele ette andsiwad. Ühe sõnaga: pidu, milleks seda asutust küll ka wõiks nimetada, oli nn ilus, löbuS ja meelitaw, et tunnid kui pilgud käest kadustwad. Ka seda piab nimetama, et pidust osawõtjad, nii maa kui linna Eestlased endid pidul wäga wiisakalt ja auupaklikult  ülewal pidastwad. Ka selle wiisaka ja korraliku ülesse pidamise eest tänab Selts oma pidu wõeraid. Annete korjajatele maal kui linnas ja kõige muidele, kes selle näitemüigi jauks Seltsi heaks on töötanud awaldakse  südameliku tänu. Siiski oliwad aga ka mõningad selle eest muretsenud, et Selts oma näitemüiki mitte nii rahulisel wiisil ei saanud ära pidada kui loodeti ja soowiti: Töise päewa Shtul tungisiwad umbeS kümmekond linna „kadakalist" joobnust peast pidu aida, kuS nad siis pidu toimekonna liikmedega tüli alustada püides piduliste rahu rikkustwad; üleüldsi Eesti Seltsist, asutusi ja muid Eesti nimelest ettewõtteid alatumal sõnadel laimafiwad ja peale poolt ööd, kui Seltsi esimeeS, kes kui kohalise kubermangu walitsuse poolt kinnitatud näitemüigi eestseisja oli, pidule otsa kuulutas ja iseäranis riidlejaid aiast palus walja minna, fiiS ka wägisi tema kallale tükkisiwad; pärast toolist mööda aida ümber pillustwad; neiude eest ühe kunstlikult tehtud lille puketi, mis laual ilu ehteks oli, põlema süitafiwad ja töise seesuguse puruks lõiwad. Jsigi liuna poletsei ametnikust ei kartnud märatsejad, ega ei läinud ka siiski aiast wälja, kui need neid seks sundistwad, »<id ei wõiwad keegi käskida. See nurjatu tegu sünnitas Seltsile mitme kümne rubla eest kahju! Selts andis aSja kohtu otsuse alla. See paha paise piaks juureni wälja lõigatud saama, muidu ta ei parane. Seesugune paha paise on ka terwe linna rahwa keha kütgis eelnimetatud  märatsejad kadakalised. Pärnu Eesti Põllumeeste Selts saab pühapäewal 1. Juulil s. a., see on suwise laada, nõnda nimetatud laada laupäewa õhtul Pärnus koosolekut pidama, millest maalt õige rohkeste osawõtjaid palutakse. Sell koosolekul saab läbirääkimine wälja näitusest, mida Selts ä., 5. ja 6. AaguStil s. a. ära tahab pidada, pea asi olema. Kõige Seltsi liikmetele, kui ka muide mõistlikuma inimestele  paneb Seltsi eestseisus tingimata kohuseks, kõigest jLuust selle näituse korda minemiseks tööd teha. Sest keS piab m.eie eest muud muretsema, kui mitte meie ise; miS meie ise teeme, see on mehiselt tehtud. Sellepärast pange suud ja käed, muidugi mõistust ja jõuudu mööda tööle. Meie piame näitama, et meie minewa aastase näitusest midagi oleme õppinud. Ja kui meie seda näidata wõime, siis tunnistame sellega endide edasi püidmist ja see oleks üli tähtjas j. n. e. KooSolek algab muidugi nagu ikka peale lõunat kellu 3. või ajal. Seal saamad ka mõned kõned peetud. Tartust. EeSti Kirjameeste Selts pidas 30. Mail oma koosolekut ja tänas president algusel näitemüigi  toimetajaid, misläbi seltsi kassat kasmatatud saanud. Uueste ilmunud Seltsi toimetused panti ette: „Wenekeele  grammatik" kirjutanud M. Põdder, Dr. Weske „Soome keete õpetus" 11. jagu ja Jungi „Läti Hindriku Aja-raamat", 4. wihk Läänemere maade kaartiga 13. aastasajast. Ka Seltsi aastaraamat oli ju wälja antud. Wanu-laule olid seltsile saatnud Leppik ja Orgusaar. Raamatuid kinkinud mitmed ja nende seas ka tähtis raamat:  „Magische und mythische Lieder der Esien" wälja annud Dr. Kreutzwald ja Neüs. President luges Seltsile ühe kirja ette, milles mitmed  Tallinna Eestlased teatawad, et nad Kirjameeste Seltsile Jakobsoni matusekohaft õlivärvi pildi kingiwad, aga ka nõuawad, et Selts selle eest muretseks, et Jakobson'»  gipsist rinnakujud pea walmistatud saaksiwad, midas rahwas igatsusega ootawat. President seletas selle peale, et seks suuri summasid tarwis olewat. Marmorist rinnakuju,  RoomaS Weizenbergi juures teha lasta, maksta rubla, siis weel suured postikulud, gipsikujude  walmistamine j. n. e. Wõeti nõuuks, tarvitatama  t raha näitemüikide, näitemängude ja kontsertide läbi kokku muretseda. Tartus saab selleks otstarbeks Jaanipäeva  ajal proua Johannson-Pärna õpilaste poolt näitemäng  ja elawad pildid etendatud. Kooliõpetaja Tarkpea pidas kõnet: Küsimistest kooli elus. Esiteks seletas tema, et käsitööd mitte üksi võimalik  vahetundidel õpetada võimalik ei olla, vaid käsitöö  pidada ka kooliasjaks tehtud saama. Siis seletas kõneleja ka muu asjade kõrval, et koolides mitte lapsi liialt kaua ülevalolemisega ei pia waewatama, mis laöte vaimu nürida. Õppimise aeg võib lühikene olla, aga piab ärksu-vaimuga õpitama. Kõnelejale lisati presitendi  ja ka muude poolt mõndagi juure. Wanawara hoidja hr. Tülk andis aru sissetulnud vanavarast. Dr. Köler Wiljandift kinkinud vanad helmed  hõbedast ja bernsteinist, hulga katoliku piiskopide aegseid  Liiwimaa hõberahasid ja ühe Türgi paberi raha ning Leppik ühe wana-raha. Ta ütles, et wanawara tähtjaö abinõuu ajaloo teadusele on, aga ajaloo praegune teadus ei olla sugugi täieline teadus. Tulewikus saavat ajalugu koguni töisel viisil ja töisel põhjusel õpetatama. President kõneles muistse aja hoonetest. Eesti rahva eflalgune elumaja olnud roikadest püsti üles lautud terava otsaga koda, nagu seda kohati nüidki veel näha on. Sarnane  elumaja olla veel hilja aja eest ka Hommiku-Soomemaal  ja Ostjaki ning Wvguli rahvaste juures Urali mägede taga pruugitav olnud. Ka selle nimi olla kõigis Soome keeltes pea ühte moodi. Sõna „kodu" tulla sõnast „koda", „tare" olla aga wõeras sõna. Lõpeks soovitud, nagu meie neid sõnumeid Alevikust"  võtame, et Selts ..Üleüldise kirjavara" väljaandjale  häid käsikirju muretseks. Eestseisuse poolt lubati asja ette võtta ja nii heaste algupäralisi kirju kui ka häid tõlkeid läbi vaadata ja trükkimiseks valmistada. Hra Bauer teadis ütelda, et selle aasta jooksul umbes 30 uut näitemängu tükki saada ..Üleüldise kirjavara" nime all ilmuma. Selle teatuse üle avaldati rõõmu ja tänati hra Bauerit. President kõneles siis weel ka Dr. Lönnroti surmast kaastundlikult teatades, et ta omal ajal Seltsi nimel Soome Kirjameeste Seltsile leina-telegrammi  saatnud. Ta rääkis k» Lönnroti töödest, nimelt Kalevalast, mida ta Kalevipojaga võrreldes näidas, et Kalevala Kalevipojast sisu poolest palju täielikum ja keele poolest loomulikum olla. Tõjse õnnesoovi telegrammi  saatnud ta Seltsi auuliikme Dr. Budenzi 25- aastase juubelipäeval PeSti linna. Troonipärija täisealiseks  saamise päeva mälestuseks olla Seltsi aeda üks tamm istutatud ja töine tamm ühe töise tähtsa aSja mälestuseks. Hra A. Baner võeti Seltsi liikmeks vasta. Tulevaseks  koosolekuks pandi uusi liikmeid vastuvõtmiseks ette: Masing, Rammo Tartust ja Wilde Tallinnast. Tulevane  kooõolek saab Augusti-kuul wäljanäituse ajal olema. Kirjameeste Seltsis ärapeetud näitemüik ja kontsert  on väga heaste korda läinud ja toonud seltsile ligi 400 rbl. kasu sisse. Kuida kohaline Saksa päeva leht kuuleb, ei ole käsitöö edendajate nõuu, Tartus üht käsitöölist kooliõpetajate  konverentsi ära pidada, mõnesuguste takistuste kiuste, mitte võimalik olnud. Piiskop Donati reisi kohta kirjutatakse „Uue Ajale", et talupoegade poolt rohkeste kaebdusi ja palveid tema (piiskop Donati) ette saanud kannetud. Ka uute koolide ja kirikute asutamise luba on mitmelt poolt palutud, kus tarviline raha summa juba kogutud, aga sündsat maatükki selle otstarbe heaks kusagilt oSta ei saa. Olgu et liig kõrget ostuhinda selle eest nõuutakse, ehk teda lihtlabaselt sugugi ei müida. ÜkS talupoeg olevat muu kaebduste hulgas ka seda ette kannud, et teda selle eest 25 rublaga trahvitud, et ta oma elu onni ühe koolivalitsuse  poolt kinnitatud kooli pidamiseks annud oli, kus teda peale seda tunnistama sunnitud nagu oleks ta seda trahvi priitahtlikult maksnud. Kõrge vaimulik mees olewat kõiki kaebajate palveid lahkeste kuulda võtnud ning olla temal nõuu üht Keiser Nikolai ajal antud seadust ka Eesti maa kohta mõjumisele aidata, kelle abil igast kohast maa tükki paraja tasumise vasta kiriku ehk kooli jauks seaduslisel teel võib omandada, kui priitahtlikul  viisil mitte ühendada ei piaks saama. 23. Mail s. a. peetud Tartu kreiskoolis wäeteenistuse  eksami nendega, kes kroonu teenistuse seaduse 8 56 punkt 4 õiguse osaliseks tahtsivad saada. 18 noort meest teinud kiiduwääriliselt oma eksami ära, kellest 8 Kodaverest, 4 Maarja Mahdaleenast, 4 Otepääst, 1 Rõngust ja 1 Laiusest olnud. Mitmetest olnud tunda, et Wene keeles tubliste tööd on tehtud ja selles asjas hoolega edasi püitud. Läti leht „Balt. Semk." kannab Peipsi järve kalapüidjatest üht kurba kuju oma lugejate ette, et neil rasked ajad käes olewat. Kalapüidjad arvavat ennast mitmed ise selle juures süidlastekS. Ennewanast, kui weel nimetatud järv kaladest tühjaks polnud riisutud, ei arvanud  randlased enesele maalapikest, mida neile sealsete kroonu mõisate küllest pakuti, tarviski olewat, sest et fiis kalapüid küllalt tarvilist toidust andis. Nüid aga olla elanikude arv kasvanud ja kalasaak aast aastalt kahanemas,  maa puudub ka, mis nüid ette võtta ehk kellega ennast elatada. Mitmed otsivad omale linnast leiba ehk tõttavad enam kalarikkamate. järwedelle kadunud kalaõnne  otsima, mida aga armaste leiavad. Wõnnu kihelkonnas Aia vallas on pikne ühe talumaja  põlema löönud. Tuli läinud lähedal olevate aitade ja lautade peale ,ja teinud kõik kokku 7 hoonet tuhaks. Mitmed loomad on haledas surmaS lõppema pidanud. Wom on meie maa kõige noorem linn, asutatud Katharina 11. käsu peale aastal 1784, ja valmistavat nüid hoolega oma saja-aastase vanaduse püha pühitsemise vastu, mis 19. Augustil ära tahetakse pidada. „Walga Teadustaja", kes seda teated „Pern. Zeit." järele toob, tuletab meele, et ka Walga linnal tänavu sellesarnane mälestuse päev ärapidada on ja nimelt HOO aaSta vanaduse  päev. Riiast. Balti Wene kooliõpetajate seminaris oli 12. Juunil eksami tegemine, kelle juures Õige-usu piiskop  Donat, Tartu koolikonna kuraator salanõuunik Kapustin,  Liiwi kindralsuperintendent Girgensohn ja palju kooli inspektorist oliwad. Kooliõppijate arv oli mineval poolel aastal 98. Seminarist läbikäinud eksami tegijaid  16, kõik Läti talupoegade Pojad) neist oliwad 10 Luteri ja 6 Wene usku. Lähema vastuvõtmise eksamille 7. Augustil saavat ka Greeka Oige-uSku Eestlasi waStu võetud, mis nüid tõisite oli. „Rishki Westnik", kellest meie selle sõnume võtsime, lõpetab oma sõnumikku järgmiste  sõnadega: „Kuida kuuleme, on hra kindralsuperdent,  kes väljalaskmise eksami juureS oli, Luteri usuliste kaswandikude vastustega usuõpetuse asjas täieste rahul olnud. Needsamad tohivad sellepärast loota, et Luteri koolivalitsused nende vasta oma senniaegist seisukorda muudaksiwad  ja neid edespidi Saksa seminari kaswandikudega ühise õiguse vääriliseks pidama saavad." Tallinnast. Endise Saksa riigi alama Heckeni mõrtsuka töö asjus on läbikatsumine juba lõpetatud ja Tallinna raekohtule otsustamiseks ettekantud. Wahe ajal on Peeterburgi söawäe ringkonna peamehe Keiserlik Kõrgus Suurvürst Wladimir Aleksandrowitshi poolest asja seisukorra  üle järele päritud. Wõib olla et asi koguni sõjakohtu  seletamisele võetakse, sest maha laStud soldat Kristian KrasmauS oli soldat tegevas teenistuses ja pealegi ammetlikus  tallituses. Ka Harju-Jaani õpetaja sea karjase aSja kohta, kellest Tallinna lehed hiljuti kõnelesivad, on mõjuvalt poolt järel küsimine tulnud. Eestimaa vaimulikud mehed on 13. s. k. p. oma sinodi pidamisel koos olnud. Peeterburglst. Kõigekõrgema Ukaasi põhjusel 1. Januarist 1881, on riigipankas 167 miljoni rubla eest seisvatest rahapaberitest jälle 30 miljoni rubla rahapaberid  6. Juunil s. a. ära põletatud. Seega on siis juba 60 miljoni rubla eest paberiraha ärahäwitatud. Wanameelne Katkowi leht kahetseb seda tegu, kuna aga kõik töised suured vabameelsed riigi lehed seda heaks kiidavad  ja sellest riigi rahaasjadelle parandust ootavad. Kõigekõrgem käsk teeb walitsevalle senatile kohuseks,  käesoleva 1884 aasta jauks 224,000 nöörimeest wäeteenistnse kohuse täitmiselle kutsuda. se 26. Sakala. 1884