Saksa ja Shweitsi wahel ähwardab üks iseenesest wäikc juhtumine tüli sigitada, aga tihti on just iväikeötel asjadel suur tagajärg. Üks Saksa politsci-ametnik Wohlgemuth oli üle Shweitsi piiri läinud, mõne sääl pelgus olema sozialistlase tcgewuse üle teatust saama, aga Shweitsi kohtud tabasiwad mehe, kui kunagi lubata talitaja kinni ja paniwad wec ja leiwa paale. Säält lasti ta küll pea lahti. Saksa walitsus oga pärib nüüd, et Shwcitslascd ama tegu wabandama pcawad, mida need jälle sugugi teha ei taha. Ei teagi meel, mis loost saab. Jtaliamaalt. Wana Rooma linn nägi 28. Mail (meie suwiste pühal) jälle toredat pidu. Kuuisa tõdeteadlase Giordano Bruno mälestusekuju  tehti sell päewal pidulikult lahti. Otsata rahwahulk oli omamisest osa wõtmas, nende seas üksi Sol>o saatkonda seltside ja ülikoolide poolest, kes 200t1 lipu all 10!) mängukoori saadetusel  rongis käistwad. Pea igalt maalt Euro- past ja ka Amerikast oli saadikuid tulnud, nende seas iseäranis rohkesti üliõpilasi. Plats, kus kuju  seiüs, oli lilleojaks muudetud. Muusika mängu,  lippude lehwitamise ja lõpmata rõõmuhõiskamise  all langes kate kuju päält. Siis peeti mitmed kõned, mida suure rõõmuhõiskaniisega ivasta ivõeti. Kõik sündis heas korras ja mingi pahanduseta. Kuna aga Roomlased pidurõõmuS üsna joobnud oliwad, turtsus nende „püha isa", mana p a a w st oma Wattikani lossis ja sõitles kirjades ja kõnedes sarnase „Jumalakartmata" teo üle, nagu tema arust tähendatud auusamba ülespanemine oli. Suri ju Giordano Bruno tuleriidal Roomas paawsti käsul 14. Webrnaril 1600, sest et ta oma õpetusi, mis paawsti omadest lahti läksiwad, mitte tagasi ei wõtnnd, ehk teda küll seitsme aastases  wangipõlwes piinakohtu all seda tegema sunniti. Bruno oli 1548. JtaliaS sündinud, noorelt mungaks heitnud, aga kui ta selles seisuses  rahu ei leidnud, lahkus ta sellest ja käis wäljamaal oma õpetust kuulutamas, kuni ta äraandmise  teel oma waeNlaste kätte langes. (Kes Bruno üle rohkem teatust soowib, leiab seda mõne aasta eest ilmunud wäiksest raamatust: „TõetunniStaja Giordano Bruno.") Kuresaare kiriklikud sõnumid. Laupäewal, S 4. Juuuil. (Jaani päewal). Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb õpetaja Willberg. Pühapäewal, SS. Juunil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Walter Jamajast. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb õpetaja Walter Jamajast. Trükitud „Kuresaare Nädalilehe" trükikojas. Teadaandmised. W»- Zaarlastk lielntdri okjstkle! "W» Saarlaste kalendri ostjaid, kellel allnimetatud kalendrid käes on, palutakse Saarlase trükikojast meel järgmised kingitused wastu wõtta. Saarlaste kalender: 3!r. 232 K seina-uur; nr. IM laua-lamp; nr. 1935 termomeeter-, nr. 19 termomeeter; nr. 3975 lauluraamat;  nr. 4243 õliwärwi-Pilt; nr. 215 õliwärwi-pilt. Aurulaew «Konstantin" kapten A. Ling, sõidab Kmesaare reidist künni 13. Juulikuu päewani: iga reede õhtu kell 8 ja iga pühapäew homiku kell 8 ja iga teisipättv homiku kell 8 Lähemat teadust annab ThevV. LttNge. Riia anruwäljasõitmisc  St. Peterburgi ,Zeauder" Sl. Juunil. „Riga" 24. Juunil. II." SB. Juunil. Lähemat teadust annab laewad p ä e w a d. Riiga; „Riga" SS. Juunil. „Aleksander II." SS. Juunil. „Leander" SS. Juunil. R. Mldmterg. M UiltmM riitiilii, mütsid, ülikonna riided, saapad ja kingad, (gamashid) galoshid, kangru-ja suka lõngad, nööbid, wankre-ja mööbli wakstugi, mihma marjud, tasku uurid ja uuri kettid ja wõtmed, pääwa marjud, kübarad, kõige paremad õmbluse mashinad, kleidi riided, manishkad, kraed, laud linad ja kohwi laua rätikud, seina kellad, pitsid, paelad, kübara roosid ja suled ja kõik sugu hääd wärwid müüb ikka kõige paremalt ja kõige odawamalt, Kuresaarss H, SchuiMch. vastane palu/g-i-gsmst. Hwä Irox. MlllAMÄerl HmH Dctllirrncr-s umm Wana turul, oma majas, teise korra-pääl, soowitab wäga odawate hindadega lõnga- ja maaldri-wärwisid, seebikiwi, kampwooli, wärnitsat,  terpentini, willakraasisid, taskunuge, äädikat, saapawiksi,  kopaal- ja spiiritus-lakki j. n. e., j. n. e. IS-S2