Sakala WUjandK 13. JmMm päewal 1885. VII!, aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. EeSti seltsidele poole hinnaga. Foimenduse adress: ..Sakala" toimendusele Wiliandis. Wene keeli: Li. psMkiõiu ii i>' n.l s.'' ui, 'l>e^.iiuii>. „Sakala" aastahind pooltõfft poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 69 kop. Poole aasta hind: Postiga I rbl. 75 kop., postita 1 rubla 59 kop Wccrand aasta peale tellimisi maotu ei wõcta. Iga tcllno, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja Mutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. AeLtrnrrsr zcr TartuS: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker' i raamatupood ja Räpina paberiwadriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson':, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. K. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PärnuS: „Endla" Seltsis '.konom Must ja E. Treufeldt': raamatupood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pilauulitlal 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WSrus: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, Reueiüö nxoen. Avõ Zsi 60 ja N. Mattissen NevvuiS uxven., y llasancu. uoera, MNi. 26/21. WiljandiS: F. Feldt. Kaswatus ja haridus. ii. Äõige kaswataja piab oma kaswandiku tulemase elu tarwis iseäralist sihti rajama, mida mööda ta pärast elus edasi käib. Seda sihti, kuhu poole inimese tulemune  tegewuS pöörab, awaldawad meile suuremalt jault temast enesest korjatud elu teadused, ja mida kindlamad need on, seda kindlam, korralikum ja täielikum on ka tema tegewus. Neid teadusi korjatatagu ja kinnitatagu ikka jälle harjutuse, eeskuju ja peale selle weel korraliku asja waatlemise, s. o. iga iseõppimise, järeleuurimise jne. läbi, mis kindlad elukandsid on ja mille marjul magusalt edeneda ja elada wõib. Nende nimetatud oma korjatud ja kogutud eluteaduste tormale ja kaugele neist taga, piame kõike arwama, mis töiste käest kuuleme ehk raa- kellegile wastu hüiawad, sest nad on enamiste surnud laused, mis igapäewases ja mõistlises elus palju ei maksa. On igaüks siin heitlikus maailmas isi oma õnnesepp, siis wõib aga seda heaste ja õigeste kaswatatud  maailma kodanik, kellel enesest korjatud ja tema headest kaswatajatest korjata awitatud eluteadused teel tubliste tueks on, mitme mõrra paremine olla, kui töine, kellel neid wäha on ehk õnnetuseks sugugi ei ole. Aga nende mõeldud eluteaduste poolest on inimeste wahel ka omad wahed. Kui laste wanemad kindlaste eluteadustega  ehitatud ja õnnistatud on, ikka ilma kahtlemiseta  ja õige asja auustamisega seda kõik lapse silma ees tegewad, mis järele nad räägiwad, siis saamad ka neist lastele ja kaswandikutele eluteadused, mis järele nad parast täiskaswanult käia ja olla wõiwad. Muidugi mõista, on ka nendest ikka weel need ülemad ja kõrgemad,  mis ju maast madalast juba noorest põlwest saadik keegi isienese elus on õppinud ja omandanud, kus ta mõne aSja kasu ehk kahju tegewat külge on näha saanud  ehk isi kasu ehk kahetsewat kahju tunnud, millest siis kõige paremad eluteadused terweks eluajaks jäewad. Korralik ja õige töötamise armastamine ühes kindlate  eluteadustega, kaswatawad inimest elule kõlblikuks, wõiwad temale ka parajat jagu isetegewuse osawust anda, millel nõnda suur tähtsus on, et kaswataja hoolega  nende edenemist awitama ja juhatama piab. Isetegemise  osawus on see, kui inimene midagi omast jõuust ja ilma töiste abita töistest paremine kordasaata püiab ja ka kordasaata wõib. Seda edendab kaswataja kõige paremine oma kaswandikule enese eeskujuga ja oma enese isetegewusega; sest iga oma jõuga lõpetatud töö, kõik ta takistused, midaS kaswandik ilma töisteta isi ära wõitis, on suurelt isetegewuselise karakteri sünnitajad ja äratawad kõige paremine noore maailma kodanikus õiget töö tahtmist. Kõik töised tingimised, mis ülemal nimetatud  näitustega ühte ei sünni, nagu sagedased töö nurrja minemised, üleliigsed juhatused ja awitamised ja ülepea kõik ilma-asjatane lapse tallituse sekka segamine, 4ema tegewuse põlgamine, ta soowimiste alaline tähelepanemata  jätmine ja kuidagi wiisi ta aun alandamine, olgu see tõrelemise ehk weel mildakama sõimu sõnade wälja- loopimise läbi, on kaSwatuses isetegewuse äratuse wastalised.  Nõnda kuida siin praegu nimetatud alatine ja sagedane noorekese tallituse ja tegewuse põlgtus tema auutundmist ära rikub ja kahjutule on, nõndasamuti äratab temas jälle ka ülearu kiitus halwa auuahnust ja naeruwäärilist toredust. Need wiimased jäewad siis temale elu õige teaduste asemel eluwigadeks, mis terwel eluajal ikka nagu mõnel loomusel sarwed, ka seesugusel siis kui tundemärgid tema eluS alati näha on, mis teda kaasinimeste silmis ja alandab. Kiita ehk laita wõib muidugi mõnikord küll, mitte aga kunnagi tegijat ennast, maid ikka tema tegu, mis ta tõeste heaste ehk halwaste on teinud, aga pea-ast õlgu sarnastes kiitmisteS  ehk laitmisteS ikka parajane mõet. Sellest õpib laps siis oma tegude headust ja halbdust tundma, rõõmuga  märkab tema, et ta tallitust õige mõeduga mõedetud  ja siis saab sedawiisi sellest weel ka tema õiguse tundmine äratud ja suurendatud. Oma tehtud asja õigest otsustamisest ja oma ümber olewake inimeste õiguse armastamisest õp'b ja harjutab noor inimene ka kaaslaste  ja ligimeste wasta õiguse armastamist, mis temale elus tähtsaks tueks on. „Mis mõeduga sa ial oma ligimest mõedad, sellega tasub tema ka sinule ja õiguse äratundmise kaalu keel on üks keeruline eluasi, mis alati wasta õiguse enese tahtmist mõetjat oma poole kaalub." Nendel wiisidel ja näitustel saamad ka kõik töised inimese  waimu omadused temale kätte kaswatusest, millepärast  ka meie seda inimeselikuist tallitustest pühamaks pidama ja ikka tõsise mõttega kaswatusele peale hakkama piame. Sest sellel wäljal maksab see wana-sõna enam, kui kohegil mujal, et „midas keegi külmab, seda tema ka lõikab" ja piame ikka ütlema ja tunnistama, et kuidas keegi kaswatatud saab, nõnda tema ka omas elus on. Tahad sa, et sinu kaswandikust üks mõistlik maailma kodanik piab saama, kes isienesele kasuks ja anuks üheS oma ligimestega LruiSte teenib, siis kaSwata teda ja õpeta igatpidi õigeSLe maailma eluasjade peale waatama. Asjast õigeste arusaamine on eluS igale mehele hea abi ja piame kaswatusega sarnast arusaamist täieliseks tegema. Loomusest on inimese waim kõigesuguste hea omaduste wastuwõtmisele awatud, wõib isienesest kaswatuse läbi nõnda kenaStatud ja täiendatud saada, et ta küll head teha wõib. Aga ainult halb kaswatamine on selle juures süidlane, et paraku mõned maailmalased inimliku tee pealt ära kõrwale kaaluwad ja oma kaasinimeste aun ja waranduse kahjuks elawad. Nad sattuwad ühe wõi töise waimu-waranduse puuduliku omaduse pärast õigelt teelt ära, täiendawad oma meele äraheitmift weel ka kurja kõrtside läbi ja langemad seda wiisi trep-trepilt nõnda alla ja kõwerate teede peale, et kõik töised mõistlikud  kahetsemisega oma kadunud kaasinimese ja tema meeletumate tempude peale piawad waatama. Sellepärast  kõik need, kellel õnneks on anwd kaswatuse põllul töötada ja kui nad seda inimeste-sugu tõsiseks kasuks teha Lahawad, piawad maast madalast juba inimeses  halwuse kautamiseks ja headuse kaswatuseks tegewad  olema. Siis kuiwawad kurjad ohakad meie elu- nurmelt isegi ära ja parem elu hakkaks enam ja warem õitsema. Oleme nüid mõne näitusega asju nimetanud, kuida wiisi kaswatusega inimese waimu omadusi heaks teha wõib, et ta oma eluga maailmale tuluks olla saaks, siis ei wõi meie aga ommetegi mitte enne oma tänast kirrja ära lõpetada, kui weel lõppeks ka mõnda sõnakest  inimese ihuliku kaswatuse heaks ei ütle. Rooma rahwa wana-sõna ütleb: „Terwes ihus elab tcrwe waim" ja piame selle peale mõeldes ka nimelt oma noori inimesi  terweks kaswatada katsuma. Alati ja koguni ainult wõib see inimene oma elu-küsimistele tarwilise rõõmsa meele ja täie julgusega wastu minna, kes kõige pealt ihulikus asjus terwe on. Haiglases ja nõdras ihus on töötamise waim märksa wähem, temas ilmub, tahtgu ta seda ise awaldada ehk tahtmata, isetegewuse tahtmise jõuu ja wahwuse puudus, mis elus aga olema piawad. Peale seda wõiwad, mille wasta inimese oma nõuu iga kord midagi ei jaksa, haigused kaswatamist korratumaks teha, mille' järeldused sagedaste wäga kahjulikud on. Aga siiski piawad kaswatajad laste waimu omaduste kaswatamist heaga täiendamisega, ka ikka nende ihuliku  õige ja terwisele käsulise kaswatamise eest muret kandma. Kautame omast noorusest ikka kõike halba, kaswatame head, siis jäeb Eestlane ihu ja waimu poolest  terweks ja rahwas kaswab ühes töistega täiusele, ega saa tema edenemistele takistusi teha, sest et kõik wähemad nõudmised heaste kaswatusega ühes ka heaste kaswawad ja edenewad. Poliitika ringwaatus. Saksa riigi-nõuukoguS on Braunshweigi asjus riikide saadikutest 49 healt Preisi ettepaneku poolt olnud ja 2 selle waSta heale annud. Seega on siis härtsobi Kumberlandi troonipärandamise mõttele tamm ette pandud,  ja seega ta poliitika päewakorralt wist pea ära kadumas. Inglismaa uus ministeerium oma tegewusega on ka peaministre ja wälimise asjade toimendaja lord Salisburi läbi maailma tähelepanemist oma peale pöörda katsunud. See minister on senatis uue ministeeriumi poliitikast kõnelenud ja tähendanud, et ministritel nõuu olla oma riigi Aasia piirisid kindlamaks teha, et soad, tulgu nad kuna tahte, mitte Inglaste jälgesid sealt maalt ära uhtuda ei wõiks. Peale seda kogub iga päewaga AfghaniStani walitseja oma sõawäge ikka rohkem lipu alla ja ajab neid Wene piiri lähedale kokku, kus jällegi Asghanide ja Turkmenlaste wahel jonnilised olemised itmuwad, ning Märtsi-kuu sarnasid kokkupõrkamist uueste tulla wõiwad. Piiri-õiendamised Wenemaaga olla seepärast  nüid mõneks päewaks seisatama jäenud, et Wene wälimiste asjade minister von Giers sugukonnaliku kurwastuse  asjus omast ammetitallitusest eemal piab olema. Need õiendamised saamad küll wististe rahulisel teel ära