Tallinna Sõber H 24 KümneS aastakäik Tallinnas, ih. Zaanikim väawaliM. UltiMilt aealkht Eesti rahnisle «aal i« linilades. Tuleb ükskord nädalis wälja Maksab Tallinna» Lindfor«'i pärijate trükimajas: ,a»ta« 2 rubla, 4(1 kop. — pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk poStiga saadetud: ,g,ta« Z rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop Kuulutused maksanmd iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wõetakse waSta: Tallinnas: Li«dfars'i pärijate trükimajas. Reteröurgis: S. Seekaudl, Oa-uuopo»»» kt S 4. Tartus i Laakmann. Makweres: A. Kuhs. haides: A. SeidelSerg. Kapsal»-- -H. Kollõerg. Lihulas - Zs. Mtt>,er'i poodi». Mljaudis! H. Z. Karowt raamatupood. Warwas: W. ?öd«r. Wörus: Rraua Melrose. Matkas: W. Rudolfi- Kuresaares - M Lauge. - Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhor n. Slab BaltiSkiS, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Uaaliiiteuilt-llopr^ Register: Juhatus pimedate laste kodnseks kaSwatamisckS' - Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. ! Tallinnast: Wene lehtede mõtted Saksamaa Keisri surma juures. Rahukohtutest Aleksandri-kooli asjust. Rõuged. Kaebtused. Tulekahju. Oma-tapja. Pahateod. Maalt: Põllusõnumid. Tuulispask. Hobusc-warguS. Tulekahju. BalttSkist-. Sõea-sadamast. - Linna karjamaa. Rak- > wereflHullud koerad. Mustlased. Lilwimaalt: Raudtee. Kuberneri ringkirjad. Riiast: Kirkkutt asjust. Kuuramaalt: Kirikn Pühitsemine. Peterbnrgist. Keisrikojast. Grccka-õigensu asjust. Momcnegro Printsessid. Warssawist: Nõuupidamised. Tulekahju. Merine kiskumine. Tamarast: Maakonna nõuukogust. Orelist. Kharkowist. - DonUßoSlowist. Wernõist. Alatõirist. Tiflisist. Tschardshuist. Nertschinskist. Juhatus pimedate laste koduseks kaswatamiseks. Järgmist juhatust on pimeMaurice de la Si - zeranne kirjutanud, kes Parifis elab ja kõiki oma jõudu pimedate heaks tarwitab. Tema on Parist pimeda teraamatukogu  asutaja ja juhataja, ja kahe Prantsuskeelne  pimedate-aeakirja toimetaja. Maria-asutnse komitee  Peterburgis on seda juhatust Wene keelesse ja Saksa keelesse ümber panna lasknud ja lõpul mõnda teatust Wenemaa pimedate-koolidest juure lisanud. Seda kirja mõlemises nimetatud keeles antakse Keisri-praua kaltsust all seisma Maria-ühenduse kanzelleist, Peterburgis, Kasaniuulitsas  Nr. 5, ilma hinnata. Et seda Eesti keeles saada ei ole, sellepärast paneme seda fiin oma lugejate ette, kuida ka enamist kõik meie kodumaa Saksa-keelised lehed teinud on. Ei rikkade ega waeste juures ole pimedat last, kelle heaks seda juhatust tarwitada ei wõiks, kuida igalt mõistlikult poolelt amalikult tunnistatud ja kuulutatud on. 1) Õpetage oma pimedat last sellessamas «vanaduses ilma abita käima, milles nägewad lapsed ilma abita käiwad. 2) Ärge laske oma pimedat last mitte järgeS paigal istuda, maid õpetage teda ümber käima, efiteks kamris, fiiõ köikis majas, maja ümberkaudu ja wiimaks ka kaugemas  naabruses. 3) Õpetage oma pimedat last, niipea kui see wõimalik on, ennast ilma teiste abita riidesse panema ja riidest lahti wõtma, käsi ja nägu pesema j. n, e. Kõiki seda mõimad pimedad lapsed sellessamas wanuduses teha, kui nägewad, ainult iseäralist juhatust tarwitawad pimedad lapsed selle juureS, et teakfiwad, kuida seda teha tuleb. 4) Õpetage oma pimedat last ilma teiste abita sööma ja näidake temale, kuida tema lusikast, kahwlet ja pärast ka nuga piab tarmitama. Selle juures tarwitab pime laps hoolsat juhatust, sest et tema teiste inimeste liigutamist  näha ja iseenesest järel teha ei wõi. 5) Pange iseäralise hoolega tähele, kuida Teie pime laps seisab ja ennast liigutab, kes, sest et tema teiste seismist  ja liigutamist näha ei wõi, kergest selles lohakat ja weidrat wiisi õpib, mida jälle ära harjutada raske on ja miS pimeda edaspidises elus temale kahjulik olla wõib. Ühe sõnaga, pärige, et Teie pime laps ennast igapidi niisamati üles piab kui üks heaste kaSwatatud nägew laps. Pange näituseks tähele, et pime laps oma filmi mitte näppudega ei katsu, pead, käsi ja jalgu ei loksuta, nägu wiltu ei kisu ja ikka otsekohe püSti seisab. 6) Mängud ou ühe pimeda lapse kohta wäga tähtsad. Kahjuks on pime laps enamist sunnitud, ükfi ehk ühe ainsa seltsilisega mängima, sest et tema ainult mõnest mängust osa mõtta wõib, mida teised t.ema-wanused lapsed üheskoos  mängiwad. Sellepärast saagu pimedale lapsele enamist ja iseäranis neid mängust õpetatud, milles nägemist  tarwis ei ole, milles kuulmise ja katsumise «võimu harjutatakse. ,Sõge-siku" ja .peitmise" mängud on pimeda  lapse kohatised, kui temal üks ehk kaks seltsilist on. 7) Üks pime laps ei wõi ennast wäljaS mitte nii lahkest liigutada, kui nägewad lapsed. Sellepärast piab teda wõimalikult sagedaste jalutama «viidama, ja et tema oma wigaduse pärast ennast ainult wähe ja pitkamesi liigutada  wõib, stis piab teda igasugustest kehalikkustest harwstek  osa wötta lastama, mis nii heaste suwel kui ka talwel wäljas wõiwad ette «võetud saada. 8) Alamast noorusest saadik piab pimedat last õpetatama,  majaS midagi kasulikku tööd tegema. Tema wõib näituseH tolmu majariistade pealt pühkida, erneid puetada, kartuhwlid ja teist aiawilja koorida, lõnga kerida, ka «vett kanda j. n. e. On pime laps «van-makö ja tugewamaks saanud, fiiS «võib tema ka raskemat tööd teha, nagu pesu pesta, riideid puhastada, põrandat pühkida, laua- ja köögiriistu  pesta, «võid teha, leiba sõtkuda, nuge ihuda, lehmi lüpsa, .loomi sööta, woodid üleS teha j. n. e. 9) Õpetage oma pimedatele lastele kergeid käsitööst, nagu sukka kuduma, plehtima, kedrama j. n. e., niiheaste poeglastele kui tütarlastele. Kui neid tööst hakatuses ka tarwitada ei wõi, siis toowad need lapsele enesele ikka suurt kasu, sest nende läbi saawad tema käed ja sõrmed korralikult harjutatud. 10) Ärge unustage oina pimeda lapse kaswakamise juures iialgi, et tema nägewate inimeste keskis piab elama, kellest tema oma elukombete ja tegewusle poolest «võimalikult  wähe piab teisiti olema. 11) Rääkige sagedast oma pimeda lapsega, kes rohkem kui nägewad lapsed Teie healt kuulda igatseb, sest et temal wõimalik ei ole, Teie armastust tema waSta Teie näust näha. Niipea kui laps sellesse wanadnseSse jõuab, milles tema rääkima hakkab, siis piate temaga wõimalikult sagedast  rääkima, piate tema käest küsima, kas ja mis tema sõrmedega katsub. Tehke oma lapsele wõimuliknks, et tema igatahes ennast küsimistega Teie poole pöörata wõib, ja mastake tema lapselikkude küsimiste peale ikka lahkelt ja ja täielikult. 12) Kui laste ees ülepea rääkimisega ettewaallik piab oldama, siis on seda ettewaatmisi pimeda lapse eeS meel iseäranis kibedast tormis. Pimedatel laSte! on ainult wähedest asjadest arusaamist, mis peale nemad oma mõtteid  heita mõimad. Sellepärast kuulamad nemad põnewa tähelepanemisega iga jutn peale. Seda, mis nemad kuulnud,  ei unuSta nemad mitte nii kergest, kui nägewad lapsed, kellel rohkem asju ees on, mis peale nemad mõtelda  mõimad. Sellepärast paneb pime laps sagedast neid sõnu tähele ja piab neid meeles, mis nägewatest tähele panemata jäämad. Ärge unustage iialgi, kui Teie oma pimeda lapsega räägite, et tema mitte ainult tähelepanemisega  Teie sõna ei kuule, maid ka ahnitsusega, et tema ühtigi tähelepanemata et jäta, ja et tema kõigist aru saada püüab, nenda et tema kuuldeS räägitud ettewaatamata jutud tundide ehk ka pääwade kaupa tema mõtete eesmärgiks  ja juhiks jääda mõimad. 13) Pimeda lapse kaswataminc elukombetes ja usutunnistuses  wõib sellessamas wanuduseS algatud saada, kui nägewate laste kaswatamine. EnamiSte algab see jägu kaswatamift enne kooli õpetust, nenda et selles wanuduses  pimedate ja nägewate laste kaswatamine ühel «viisil wõib juhitud saada. 14) Alaline tegewus, mängimine ja töö, on ühe pimeda  lapse kohta meel palju tähtsam, kui ühe nägema lapse kohta. 15) Ärge rääkige oma pimeda lapse kuuldes iialgi kahjatsedeS tema kurwast saatusest! Teie kaastundmise tunnistus ei too Teie lapsele mingisugust kasu, maid teeb tema meelt kurwaks. ÜkS pime lapS ei kaeba enamist ise mitte oma saatuse üle, kui teda teised mitte selle mõtte peale juhtinud ei ole. Pidage aga hoolt, et laps tööle ja iseenese aitamisele harjutatud saab, ja püütke teda igal wiistl sellega ühe kasulikku ja sagedast ka ühe lahke elu peale ette walmiStada. lk) Tingimata on tarmiS, pimeda lapse mõtteid ja ja mäletamist alalises tegewuseS pidada, sest et see omal aeal tema elukäigu kohta wäga tähtjas on, Pimedad kuu- le«vad iseäralise rõõmuga jutustust. Kandke sellepärast hoolt, et Teie laps wõimalikult tuttawamaid aealugulikkusi ja elukombelikkusi jutustust pähe wõiks õppida, ja tarwitage  igat parajat aega, Teie lapsele kergest arusaadawaid, tema wanuduse kohalist jutustust ette lugeda. 17) Üks pime lapS teeb ennast asjadega, mis tema ligidal on, katsumise ja kuulmise abiga tuttawakS. Sellepärast  pandagu tähele, et tema neid aSju, mis temal weel tuttawad ei ole, igalt poolelt katsuda, ja, kuS suurusega ja ruumiga tegemist on, ka «välja mõeta wõib ja sellega harjutatud saab. Selleks antagu pimeda lapsele seda aSja kätte, millega tema piab tuttawakS saama, et tema seda õige täielikult läbi katsuks. Teiste asjade keskis õpetage oma pimedat last, katsumise abil mitmesuguseid rahasi, riiet, laimeid. puuwilja ja teisi seesuguseid asju ära tundma ja nende «vahel «vahet tegema. 18) Niipea kui Teie laps koolikohuslises wanuduses on, milles nägewale laSte korraline kooliskäimine algab, wõiksite Teie pimedat last ka nägewate kooli minna laSta. Paluge selleks üheWeesuguse kooli õpetajat, kes ennast lühikese aeaga selle lugemise ja kirjutamise wiifiga tuttamakS  teha wõiks, et tema Teie pimeda lapse heakö niisama  palju aega ja tähelepanemist tarwitaks, kui nägewate kaasõppijate heaks. Kui mitte ei piaks wõimalik olema, pimetat last ühesse seesugusesse alguskoolisse astuda lasta, stiS piab korraline õpetamine kodu algatud saama, künni wõimalik on, last üheSse iseäralisesse pimedate jäuks asutatud  koolisse panna. Seesugustes pimedate koolides saamad pimedad lapsed enamist üleSwõetud, kui nemad 10 aaStat manaks on saanud.  Mõnes koolis wõetakse ka nooremaid, koguni 5 aastasi lapsi waSta. (Wene riikis, Maria-ühenduse pimedate  koolides, 7 aastast algates.) Pimedate laste «vanematele  saab wifi igal aeal lubatud, neis koolides tormilisi  abinõust waadata. Nende asutuste juhatajad saamad ka wift igatahes malmis olema, wanematele tormilisi seletust  pimedate laSte kaswatamisekS ja õpetamise tarwiliste abinõude muretsemiseks andma. Sel korral on Wene riikis järgmised asutused pimedate  laste kasmatamiseks: I. Maria-ühenduse pimedate-koolid: 1) Peterburgis, 55 kaSwandikuga mslemist sugust (OuueeuuK 5.? F? 25); 2) Kijewis, 50 kaswandiku jäukS mõlemist sugust; 3) Kasanis, 20 kaSwandikuga mölemist sugust; 4) KostromaS, 30 tütarlapse jäukS; 5) WoroneshiS, 15 tütarlapse jäuks; 0) OdeSlas, 10 poeglapse jäukS; 7) Kharkomis, !5 poeglapse  jäuks; 8) Tallinnas, 15 lapse jäukS mölemist sugust. 11. Philantropia (inimese-armastuse) -seltsi pimedate-koolid: 9) poeglaste jäuks PeterburgiS lMcuas, 19); 10) Maria-pimedate-asutus tütarlaste jäuks PeterburgiS  (Nueuau L- 19). IH. Rahwahariduse-Ministeriumi all: 11) pimedate-asutuS WarschawiS. IV.' E r,a -a s u tus ed: 12) pimedate laSte õpetamise  ja kaSwatamise asutus Moskivas; 13) Prinz von Oldenburgi asukuS pimedate laste heaks MoskwaS; 14) pimedate asutus Riigas; 15) pimedate kool Helsingis; 18) pimedate kool Kuopios (Soomemaal). Teadmised, mis järel pimedad lapsed Maria-ühenduse asutustes waõta wöetud  saamad. Tingimised, mille all poeglapsed ja tütarlapsed pimedate-asutuSteS  wasta wöetud saamad, on järgmised: 1) Mõlema silma lootuseta pimedus.