üldise kasu heaks on. Liiwimaa Kubermangu-kohtu linnaasjade  jäutuS oli seda maha kustutanud ja Miljandi Linna-amet oli selle üle Senatis kaevanud. Sealt on nüüd otsnS tulnud, et Linnasaadikute-kogudel ainult õiguS on kõikide tanvitusekS raha määrata, mitte aga Ew.- Luth. usutunnistuse kirikule, unda ainult ühel seltskonnal tarwis olla. «. Kuresaarest. Kuida kohaline ,Nädalileht" kirjutab, saada ingeniör Nasarow senna oodatud, järel waatama, mis sadama parandamiseks tarwis läheb. Raha selleks on Kuresaare Renteis juba seismas. Ka tammi ehitamiseks  läbi Weike-wäina olla jälle lootust. Alalised õnnetused Weike-wäinas olla Niigiwalitsuse tähelepanemist selle aSja peale juhtinud. Kuuramaalt. MiitawiS ja ümberkaudu on selle kuu 14. pääwa homikul hirmuS maru kolm tundi möllanud ja linnas ja maal palju kahju teinud. FriedrichShofi raudtee  jaamas on maru ühe hoone katuse täitsa lõhkunud, üksikud tükid künni 300 sammu eemale ja hoone enese wiltu puhunud. Koormad, mis linna tulemas oliwad, on kõrtsides peidupaika otsima pidanud. Üht heinakoormat on tuul lõhkunud, nenda et ainult meeS, hobune ja wanker järele jäiwad, heinad oga laiali pillutatud faiwad. Ka kõik piimakauplejad maalt on hiljaks jäänud. Maru algaS kell 4 aeal ja lõppes kell 7 aeal. Peterburgist. Keisrikoja esimesest hiilgamast piduõhtast,  selle kuu 16 pääwal, seisawad pttkad aruanded pealinua lehtedes. Nüüd on AuStria Kronprinz! surma pärast Kõigekõrgemalt leinamist määratud ja selle kuu 26. pääwakS määratud pidu-õhta Keisrikojas ära üteldud. Kõigekõrgema käsu peale pidi ükS saatekond Kronprinz Rudolfi Sawskt rügementist matusele minema, jäi aga Austria Keisri soowimist mõõda minemata. Kuninglik Kõrgus Hesseni Suurherzog, HeSseni thronipärija ja strinzess Alir jõudfiwad selle kuu 18. pääwal pärast lõunat kell 5 erarongiga PeterburgiSse. Majestät Keiser, Suurwürst  Auujärjepärija, teised Kõigekõrgema perekonna liiked ja palju kõrgeid ülemaid sõeawäest ja riigiteenistusest, oliwad kõrgeid wöeraid Warschawi wakshalliS wasta wõtmas. Austria Kronprinzt surma pärast ilmuõ Teadaandja" leina-äärega ja tõi osawõtwat  kirja. Austria Saadiku juures on umbes 500 osawõtmise-kaarti antud, neude keskiõ mitmed Keisrikoja liigete poolt. Kõik pealinna lehed kirjutawad osawõtmifega ja kurwastusega. Mitmed Wene lehed kinnitawad, Erzherzog  Kronprinz Rudolf olnud Löune-Slawlaste lootus. ,Swet" libiseb nii kaugele, et pooliks kaebab, Würst Vismark  olla teda sellepärast siit ilmast ära toimetada lasknud. St. Anna Kirikukooli 150 aasta jubiläum on oma wiimast hiilgawat lõpetust Keisri Majestäti ees leidnud. St. Anna Kiriku- ja Koolinõuukogu  poolt oli üks saatekond Keisri Majestäki juure läkitatud, oma kõigealaudlikumat tänu kõige armu, kaitsuse ja heategude eest tunnistama. Saatekonna liiked oliwad: Hofmeister Baron Korff, Kindral-Leitnanl von Dieterichs,  Kindral-Major Baron FrederickS, St. Anna-kirikuõpetaja C. Freifeldt ja St. Anna Kirikooli-juhataja  J. Kön i g. Baron Korffi'l on anu olnud KeiSri Majestätile seda waimu seletada, milles see kool noort sugu nooruse enese heaks, Keisrikoja ja isamaa kasuks tõfiseS uSkus, mitte ainult ei õpeta, waid ka kaswatab, ja kõige tänu tunnistuseks üht adresfi anda. Keisri Majestät on saatekonda wäga armuliselt waSta wõtnud  ja kinnitanud, et Tema sellest koolist Rahwahariduse-Ministri  läbi palju head kuulnud, on ka kooli waatama  tulla lubanud. Seda kuulutab ,Walllsuse Teadaandja".  Esimesele õhtapidule Keisrikojas oliwad ka kõik Soomemaa Senati liiked kutsutud. Selleks oliwad Senatorid Baron Alfthan ja Mecheliu Helsingist PeterburgiSse reistnud. Kuida ,Nowofli" kirjutawad, olla ÜkS Inglismaa Saadiku, Sir Mo ri e r'i, sõber PeterburgiS nõuuks wõtnud, kõik neid aealehta koguda, milles tema tüli-aSjast Saksamaaga jutt on, ja nende järel tema kaitsemiseks üht iseäralist kirja wälja anda. Kuida Daani leht ,Poliken"  kirjutab, olla Sir Morier'i terwiS wae»e ja tema tahta sellepärast pitkemaks aeakS soojemale maale minna. Olgopolist. Hiljuti wõeti Pljauezi külaS ükS isewilst miSsionerija naesterahwaS kinni. Kui tema paSfl järel päriti, siis kinnitas tema, et tema Ewaugeliumi järel elada ja sellepärast mingisugust kirjalikku tunnistust ei tarwitada.  Tema olla üleStõuSnud Theodora, ,Mureta" kogudusest, külast, ,Patuta" kreisist, ,Häwituse" kubermangust. Teda peetakse ühe tuhinliku eraufu seltsilaseks,  keda seespidistes kubermangudes nii palju ja nii mitmesuguseid on. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Wiinist, Näärikuu 20. pääwal: Keisri kasu peale ou ametlikult kuulutatud, et Kronprinz Rudolf ise oma elule otsat e i n u d on. Matused on Teistpääwa,  selle kuu 24. pääwa peale määratud. Leinarong läheb kõige lähemat teed kau.hu Keisrikojast KapuzinerilekirikuSse,  kuS Austria Keihri on. Ilma uhkuseta piab kurb tallitus toimetatud saama. WõeraSte  Würstide nähtawat osawõtmist ei ole Keiser Franz losef soowinud; ainult Belgia Kuninga-paar, Kronprinzi lese wanemad, tulewad matusele. Sõeawäe poolt tulewad ainult nende rügementide Oberstid, mis Kronprinz Rudolfi nime kandfiwad. Keisrikoja leinamine on kolme kuu peale määratud. Arstid ütlewad surnu peaajus mõnda leidnud  olema, miS meelesegaduse peole tähendab. Rahwa keskiö käiwad kahtlased jutud ja kahinad on suured. Saksamaa  waenlaste lehed lõõtsutawad tuld nurjatumate kahtlustamiStega.  Berlinist, Näärikuu 20. pääwal: Riigipääw on Ida- Afrika ettepanekut waSta wõtnud, niisamati ka kõiki kulust meremäe ülespidamiseks ja uute sõealaewade ehitamiseks. Parisist, Näärikuu 21. pääwal: Uutest Panama-kanali aktsiatest olla wäga wähe ostetud. Wanad aktfiad langesiwad  kaks protsenti ja seisiwad 68 franki peal 100 franki eest. Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Arnold Hanzvw. Armtda Eglon. Elwiwe Hirt. Friedrich Kölli Oskar Limbach. Nikolai Ninnas. Alfred Soor. Wilhelmine Alert. Hilda Krause. Wilhelmine  Wilibert. Wilhelm DubaS. Annette Haaw. Amalie Rogen. Hiida Rinneberg. Alsrcd Maurer. Jaan Wirnja. Reinhold Stemberg. Margarete Ttockebh. La ulatud: Kiagisep Juhan Pauming ja Maria Lauri. WoonwceS Jaan Tapper ja lesknaine Anna Rennik. Kaupmees KriStow Moorbach ja Marie Waldes. Töömees Madis Malberg ja Anna Sillberg. Wäljateenmd unterohwits-r  Peet-r Koppel ja lesknaene Anna Nellmg. Maetud: Kärner Hans WelSmann 75 a. Aleksander ParsakaS 3 a. Georg Jokfa 6 l. Albert Saal 2 a. Rosalie Norbek, Kristjani n. 30 aaSt. Peremees Peeter Jankmann Kadakalt, 52 a. August Hinnu 1 a. Kärner Jüri Freimann 79 a. Aaarle koguduses on ristitud: Anna Wilhetmine Hellman. Luisc Aurelie Mathildc Porrmann. Emilie Maria Wassman. Wilhelminc Elisabeth Kuusk. Johannes Pirn. Annette Wilhelmine Hclmann. Antonie Lisctte Orras. Helene Amalie Marlinow. Theodor Andrei Maurer. Alexandcr Adow. Oskar Johannes Fromm. Leontine Hilda Pipenberg. Rudols Rente. Martin Rudolf Juhanson. Wilhelmine Miirkel. Johann Woldemar Berendson. Lanlatud: Ferdinand Woldemar Leehr ja Julie Annette Laur. Esimest korda kuulutati: Jaan Wain ja Krõõt Hawik. Jüri TiSmuS ja Miina Peet. Juhan Knstjuhan ja Anna OtStak. Maetud: Püro Holm, 24 a. Id p. Leena Kajew, lesk, 73 a. Maria Helene Kuulmann Lv p Anna Weldmann, Jaani lesk 77 a. Minna Annette Karen, Hermanni n. 2b a. 5 k. 1 p. w. Zkiiha-Waimu kirikus: Ristitud: Elisabeth Einberg. Magda Klasen. Therese Stafföd. Maetud: Mart Sitan I. a. — L7-I0 ÄIISÄPL 1383. TröNtud LiII d f llrt' i Pörisitt illuris i- Illsllga. Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Hallinna Sõber" peale saawad köikis kohtaks, mis selle numri esimeses hakawses nimetus on ja mis iseäranis teadaandmiõtes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i Pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; Peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawotta ja toimetata. Tellimise hind on 1889 sasts peale: vostiaa eSK kodu käite saata aastas 3 ruöka kop. >ll Tallinnas iseäratuua aastas ruöla 40 kop. poolaastas i „ 70 .. >!> poolaastas t 40 „ Nende meie mustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Mieckmann Tallinnas Kullasena uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. ..Tallinna Sõbra" Väljaandja, Andfors'i pärijad Tallinnas, Faia aul. Nr. 48 Wj. Nndfors'i trükikojas on ilmunud: Eesti nm ralM Kalender ehk K ii h I- r»««»t l«»S aasta peale Hind: 5 kop. 100 tükki S rbl. 50 kop. 1000 tükki 15 rbl. ooxvoxooxooxoxsxoottooxooxoo Hinnad Tallinna tnrul 27. Näärikuu Pääwal 1889. Kartuhwlid, tshelwk ... 28 Herned, toop ..... 6 Leadsed, toop 6 Tangud, toop ..... 7 Wcikse liha nael .... 10—14 Sea liha nael .... 9 Röösk piim, toop .... 4 Hapu piim toop .... b Koore kortel 4 Laua wõi nael .... 38 Püti wõt nael .... SS Muna paar 4 W»g«i«K Eestimaa rahwa Kodu jaKiriku raamatud manast seltftst on wecl HF kop. tükk saada K«dsors'i trukimajas, Tallinnas, <Laja-uuliksas.