ku,«S) ehk kooliraha täitsa jöutumate wanemate laste eest maksetud saaks. Pastor Wold. Grohmann, Zipseri majas." Ilmad on Eestimaal ikka «veel heitlikud, mitte aga külmad. Pääsukesed on juba ära läinud; Leikusekuu «viimaste pääwade sees läksiwad ka kured. Kaskede külges  on mitme oksa lehed juba kolletanud. Naktverest. Teadaandja" sõnumite järel on sealised ümberkaudsed taluperemehed suures mureS. Nemad lootsiwad sel aastal kartuhwletest rohket saaki, aga öökülm, Leikusekuu 24. ja 25. pääwa wahel, on nende lootust häwitanud. Kartuhwle «varred on juureni wõetud ja kartuhwlete  kasu on kinni. Et ka teise wilja saak waene oli, siis ei teada nemad, kust raha saada, miS rendiks, maksudeks ja majapidamiseks tarwis läheb. Tartust. Tartu Põllutöö-näitusel on auuhindasi saanud: Kallid hobused. Poolwere-ratsatõug. Täkud. 11. auuhind, Seltsi brongs-medalje: Varon A. Wolff- Semershofi raudjas täkk ,Bilbouquet." 111. auuhind, kiitus: Varon A. Wolff-Semershofi täkk pCurt"; Varon Ungern - Sternberg - Wiljandi täkk .Flock." Märad. I. auuhind, Seltsi weike hõbe-medalje: herra v. Sivers- Rannu mära »Indiana." 11. auuhind, Seltsi brongs-medalje: herra FnchS-Uderna mära. 111. auuhind, kiituS: kaupmees Puls'i mära. Sõidu-tõug. Täkud. I. auuhind, weike hõbe-medalje: herra Fuchs-Uderna täkk. 11. auuhind, brongs-medalje: Jaan Koppel'i täkk. 111. auuhind, kiitus: Karl Treier Sootagalt täkk; herra Fuchs-Uderna täkk; Jaan Leht'i täkk; Tähkwere Roa peremehe täkk; herra von Mensenkampff - Tarwastu täkk. Märad. I. auuhind, weike hõbe-medalje: Tartu kaupmees Beikeri  mära. 11. auuhind, brongs-medalje: Baron Ungern-Sternberg- Wiljandi mära 111. auuhind, kiitus: Baron Ungern-Sternberg-Wiljandi mära; Baron Maydell-Kibjärwe mära; Baron Ungern-Sternberg-Wiljandi  mära pHertha"; herra W. Johannsoni märad ,Koshka" ja ,Orselin." L. Tööhobused. Raske tõug. I. auuhind, weike hobe-medalje: Jaan Soon'e täkk. 11. auuhind, brongs-medalje: Jaan Andersson'i täkk. 111. auuhind, kiitus: Hans Tõllasep'a täkk; Ministeriumi kiituse-kiri: Jakob Koka täkk; kiitus: J. Pint Laiuse- Tähkwerest täkk. Märad. I. auuhind, weike hõbe-medalje: Jaan Ritsou'i mära. 11. auuhind, brongs-medalje: Peter Adler'i mära. Kerge tõug Täkud. I. auuhind, suur hõbe-medalje: Mihkel Pill'i täkk. 11. auuhind, weike hõbe-medalje: Jaan Leppius'e täkk. 111. auuhind, kiitus: Utt't täkk; herra E. v. Cossart- Löölvi täkk xPoijo"; Juhan KuhS'e täkk; Ministeriumi  kiituse-kiri: C. Graubneri täkk; kiitus: Tartu kaupmees Stahlberg'i täkk Hans Kuus Helmest täkk; Hindrik Reimann Rääbiselt täkk; Johann  Sternfeldt'i täkk; Karl Jakowitz'i täkk Raadilt; Johan Lepik u täkk Rannust; Juhan Oja täkk Arolast. Märad. I. auuhind, weike hõbe-medalje: herra von ESsen-Mäksa  mära ,3utta." 11. auuhind, Abraham Weikmann'i mära Rääbiselt. 111. auuhind, Ministeriumi kiituse-kiri: Jaak kibe mära Rannust; Juhan Riik mära Keenilt; Christian Wirkhaus  mära Tartust. Ruunad. 11. auuhind, kiituS: herra Fuchs-Uderna ruun. Warsad alla 3 aaStat. Tätk-warsad. I. auuhind, Ministeriumi kiituse-kiri: Jaan Riitson'i wars Holstrest. 11. auuhind, kiituS: Jaan Soosqar'e warS KuriStalt. 111. auuhind, kiituS: Peter Tobias'e wars Kawildalt. Mära-warsad. 11. auuhind, kiitus: Mihkel Kerneri wars Saajärwelt; Juhan Lepik'u wars Rännult. Warsadest alla ühe aasta saiwad kiitust: Baron Ungern-Sternberg-Wiljandi warS ,Medea"; Jaak Kibe wars Holstrest; kaupmees Beikeri wars Tartust: Abraham Weikmanni wars Rääbiselt; Jaan Riitson'i wars Holstrest; Juha Nirk'i wars Keenilt, Ritgi-tabuni walitsuse poolt wäljajägamiseks antud 300 rublast saiwad: Täkkude eest: 25 rubla: Uht; 20 rubla: Jaan AnderSson Wedomöisast; Hinrik Reimann Rääbiselt; 15 rubla: Juhan Oja Arulast;  12 rubla: Hans KuuS Helmest; 7 rubla: Jaan Leppius Rääbiselt; Juhan Kuhs Wana-Suislepatt. Märade eest: 25 rubla: Peter Adler Tähkwereft; 15 rubla: Abraham Weikmann; 5 rubla: Jaan Kibe Holstrest. Täkk-warsade eest: 30 rubla: Jüri Aawik Käralt; 25 rubla: GuStaw Lass Kudinalt; 20 rubla: Peter Adler Tähkwereft; 5 rubla: Altegrenzmann Kaiawerest, kahe täkk-warsa eest. Mära-warsad e eest: 25 rubla: Jaan Soon; 20 rubla: Jaan Kerik Wana- Kuustelt; 15 rubla: Jaan Reinwald Kärnalt; 10 rubla : Jaan Jessen Kudinalt. (Jääb pooleli.) Liiwimaa raudtee kohta toob Wenekeeli wa Zeitung" seda sõnumit, et see raudtee Wõnnu, Wolmari,  Walga ja Wöru kaudu käima ja Wõrust üks aru Tartu minema saab. Ehitamisega saab aasta 1886 hakatusel  algatud ja tee, ühes Worn-Tartu aruga, peab poolteist  aasta käigul walmis saama. Ehitamise kulud on 11 million rubla peale arwatud. Kord kirjutati et Liiwimaa raudtee mitte just weike linnade ligidalt, waid künni kaheksa wersta eemalt mööda minema saada, mis läbi tee pitkust wähendada taheta. Kas see nenda juba kindlaks nõuuks wõetud, selle üle ei ole ligemat sõnumit tulnud. Wäga palju kasu sellest raudteest ootawad teiste keskis ka Petshura  ja Jsborski alewikud ja ümberkaudsed põllumehed, niisamati ka teised ettewõtjad. Jsborski ümberkaudu on talumaade peal kalli paekiwi (alabastre) murrud, kus juba nüüd umbes 200 inimest tööd leiawad ja «viimasel aastal  575,000 puuda ülabastret murtud sai, mida Pihkwasse, Peterburgisse ja Liiwimaale «veetakse; saab aga raudteejaam  Kolahhalni küla juure ehitatud, siis arwatakse sealt kakskord niipalju aläbastret wälja saata «võima. Nüüd maksetakse iga puuda pealt Pihkwasse 3 kopikat weo-raha ja peale selle weel iga koorma pealt 11 kopikat kiwitee kulu, raudteel saab aga selle kauba puud kopika eest Pihkwasse «veetud. Peale selle on linade-kauplemine Jsborski  ümberkaudu wiimaste aastate sees kosuma hakanud ja wõikflwad sealt kergest iga aasta 8000 berkowizi linu Riga «veetud saada. Selle wasta oodatakse Riiast jälle palju «vilja, wiina ja õlut Jsborski maakonda.  Petshura  koguduse-walitsus on kokku arwanud, et sealt aastas Riiga ja Pihkwasse umbes saadetud saawad: 200,000 puuda linu, 10,000 puuda lina-seemneid, 30,000 puuda wilja, 150,000 puuda liha ja elawaid loomi, 10,000 puuda tooreid nähku, 30,000 puuda kartuhwleid; peale selle mett, waha, «võid, kaltsust ja teist kaupa mitu tuhat puuda. Selle wasta saaks Pihkwast, Riiast ja Liiwimaalt Pihkwasse weetnd: Würz-kaupasi 100,000 rubla eest, rauda 50,000 rubla eest, soola 55,000 rubla eest, nahakaupa  50,000 rubla eest, kiwi-öli 70,000 rubla eest, wiina  ja õlut 100,000 rubla eest, wabriku-kaupafl 50,000 rubla eest j. n. e. kõigist peale pool millioni rubla eest. Arwatakse, et edaspidi Petshuras lina- ja wõi-kauplused,  stärklefe-wabrikud ja teised wabrikud sigima ja kosuma  saawad, kõige pealt loodetakse aga, et lina-kaswatamine  seal kosuma hakkab, kui raudtee «valmis on. Soowitakse, et ka Liiwimaa koguduse-walitsused seesugust ette-arwufi teeksiwad. Wiljandist. Teadaandja" sõnumite järel saada Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi näitus, miS looma-töbe  pärast pidi teiseks korraks jäätud saama, Mihklikuu  7., 8. ja 9. pääwal ära peetud. Ministeriumi poolest  ja Liiwimaa Ritterkonna poolest on ka selle näitusele rohkest auuhindasi wäljajägamiseks antud. Kohalise Sillakohtu poolest on kuulutatud, et loomatõbi sea! nüüd kustunud ja sellepärast laadad ja teised awalikud kokkutulemise!»,  Wiljandis ja ümberkaudses maakondas, jälle lubatud on. ,Sakala" oksjonist kuuldakse, et ka herra Dr. Hermann selle lehe Väljaandmise õigust osta tahtnud ja künni 800 rubla pakkunud on, kuna suurem jägu pakkujatest  300 rubla juure seisma jäänud. Liiwimaa põllusaagist toob .Walitsuse Teadaandja" Leikusekuu 23. pääwast järgmist sõnumit: .Suwiwili on omas seisus paranenud. Rukki-leikus on lõpetatud; saak on Wönnu maakondas hea, Riia, Walga ja Tartu maakondades  keskmine, teistes maakondades aga wäheline. Heinategemine on õige hea ilmaga õige heaõte korda läinud,  on aga ainult keskmist saaki annud. Kartuhwletest wõib keskmist saaki loota olla. Kuuramaalt. Kuuramaa Pidu-Synod on Leikusekuu 27. pääwal lõpetatud. Kinnitatud südamega on osawõtjad  koju ja jälle oma tööle läinud, sest kui aead kirikliklikkus  elus, iseäranis meie Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku kohta, ka mitmet wiist kurwad on, siis on selle wasta elaw osawõtmine sellest kokkutulemisest ja ühemeeline  nõuupidamine sellel kokkutulemisel, kõiki osawõtjaid kinnitanud ja rõõmustanud. Mitte ainult Kuuramaa kirikuõpetajaid  et olnud rohkest tulnud, waid ka Liiwimaa, Eestimaa, Tartu suurkool ja Ewang.-Luth. usutunnistuse kogudused kõigeist meie laia isamaa maakondadest, oltwad oma saadikuid läkitanud. Iseäranis on osawõtjaid rõõmustanud,  et Läti rahwas Synodi seitsme saatekonna läbi teretada oliwad lasknud, kes «vaimustatud sõnaga Läti rahwa  kõikumata ühendust oma esiwanemate kirikuga ja oma kirikuõpetajatega tunnistasiwad. Röõmustawat tähte omast sõbralikust meelest Synodi «vasta, on ka Kuuramaa mõisaherrad  annud. mitte ainult Ritterkonna saadiku lahkes teretamise-kõnes, waid Synodi koosolekuteks oliwad ka Rittremaja (Kuuramaa Landstua) ruumid lubatud ja seal sai Synodi osawötjatele ja wõerastele Ritterkonna poolest lõppeks lahke pidu «valmistatud. Peetud kõnedest Synodi  peal oli iseäranis Professor Dr. A. von Oettingen': kõne tähtjas, milles see kuulus mees iseäranis seda tähendas  et igaüks hoolsast peabmeeles pidama, et meie tkeolosia (usuõpetuse teadus) üks tkeologis, erueis (usu. õpetus ristist) on. mitte aga tdewgis glorias (usuõpetus auu-uhkufest). Kannatust pärib sedawiifi usuõpetus meie käest, ei tõuta usklikkudele mitte hiilgawat ilmalikku auukrooni.  Wähematki karedust eiole selle Synodi peal kuulda olnud ja kinnitatud südamega on kõik osawõtjad sealt lahkunud. Kuuramaa .Kubermangu Zeitung" kuulutab, et Kuuramaa  Maapääw Mihklikuu 20. pääwal algab, ja kutsub kõiki neid kokku, kellel õigus ja kohus on selle Maapääwa nöuupidamistest osa wõtta. Peterburgist. Keisri Majestäti nimepääwal, mis harjunud  wiifil peetud sai, kui ka KeiSri Majestätid ise kodu ei ole, on hulk auutähtefi ja kõrgendatud auunimefl wälja jägatud. Teiste keskis on saanud: StaniSlause rittretähe 1. klassist: Eestimaa Kubernör, Wirkl. Staatsrath Würst Shahhowskoi; Wladimiri rittretähe 4. klassist: Eestimaa Wize-Kubernör Kollegienrath Tillo. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Al eksandrowitsh  on Leikusekuu 27. pääwal Peterburgisse tagasi tulnud ja on oma ametit, kui Peterburgi sõeawäe ringkonna peaülem, jälle oma enese kätte wõtnud, mida senni Kindral-Adjutant Kostanda tallitas. Suurwürst Wladimir oli Keisriga Kremsieris ja Kijewis, ja reisis sealt Nishni-Nowgorodi suurele laadale ja näitusele, kus tema oma käega auuhindasi wälja jaganud on. Tema ja tema kõrge abikaasa, on Leikusekuu 23. pääwal Nishni-Nowgorodis  oma Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikus käinud, kus kirikuõpetaja ja kõik kiriku-nvuukogu liited neid fisseminekul  wasta wõtsiwad ja waimuliku laulu kõlal uhkeSte kaunistatud kirikusse saatfiwad. Kirikus pidas õpetaja wägewat palwet Keisri ja Keisri-Praua, Suurwürst Auujärjepärija,  kõige Keisrikoja liigete ja iseäranis Suurwürstliku  paari eest, kes seal oli. Kui pärast õnnistamist ja «viimast laulu Suurwürst ja Sunrwürsti-Pcaua kirikust wälja astusiwad, wõtsiwad rahwahulgad neid uulitsal Vaimustatud rõõmuhõiskamisega wasta. Afghanistani piirelt kirjutatse ühe Inglismaa  lehele: .Heratist tulewad rahutumad sõnumid wiimaste juhtumiste üle Wene-Afghanistani piirel. Leikusekuu  14. pääwal olla Afghanistani wäesalgud Kala>Tawast, Kushki jõe ääres, kakskümmend künni kolmkümmend penikoormat  põhja poole, Khaman-i-Baidi, nihkunud. Seda paika, mis täitsa Afghanistani piire sees, leidnud nemad Wenelaste käes olema, kes mitte ainult mitte ei taganenud.  waid ennast ka waenuliselt walmistafiwad. Afghanlased  hakkanud taganema, saanud aga selle juures Wene ratsawäest tungitatud. Taganetes wõideldes saanud Asghanlased  kolm Wenelast wangi ja wiinud neid oma laagresfe.  Herati Kubernör käskinud neid aga kohe lahti lasta ja annud neile luba omaksete juure tagasi minna, mis nemad muidugi kohe teinud. See juhtumine olla Heratis suurt muret sigitanud, sest seal kardeta, et Venelased  seda edaspidiste eemale-nihkumiste põhjuseks tarwitama  saawad." Kas see jutt tõsi on, sellest ei ole õiete aru saada, palju nskuda ei ole seda ka mitte, sest Lord Churchill on weel teist korda ühes awalikkus kõnes kinnitanud, et kõik tüli lõpetatud olla. Sulfagari mägiteed  lubada Wenelased Afghanlastele jätta, pidada aga mitmed teised teed oma käes, mis waSta Inglastel ühtigi ei olla. Inglased, kes suure kiirusega Herati kindluste kallal ehitawad, on pahased Herati Kubernöri peale. Tema olla mõned Inglaste kirjad lahti wõtnud, mis tema kätte sattufiwad, milles wist ka mõnda seifis, mida nemad Afghanlastele  just lausa ütelda ei taha. Inglased on selle üle Emiri juures Herati Kubernöri peale kaeblusi tõstnud, see ei ole aga tänine selleS asjas ühtigi teinud. Wõib olla, et nemad seesuguste juttudega nüüd Herati Kubernöri  Emiri ees kahtlustada püüawad. Kõigest rahntõutustest  hoolimata, walmistawad Inglased ennast aga suure murega kõige juhtumiste wasta, mis Wenemaa poolt India piirele sündida wõiks. Nenda olla nemad nüüd Afghanistani ja Belutshistani wahel üht kaupa korrale saatnud, mis järel need riigid üksteist aitama peawad, kui põhja poolt keegi sisse tungida tahab. Afghanistani Emiril  olla 50,000 meest alalist sõeawäge ja Belutshistani poolt olla wõimalik 30,000 meest ratsawäge wälja saata, keda sealpool wäga kardetakse. Nenda leiaksiwad Wenelased  «vähemast 60,000 meest eest, kui nemad India poole