oleme ütelnud, on ka ajalehed sellest tööst osa ivõtma kutsutud. Nad teemad seda ka kõige suurema rõõmuga teades, et kõrge Keiserlik Majesteet oma laste eest nagu isa kunagi hoolitseb ja neile ainult hüüd soowib. Meil on juba mõndagi kord asja olnud oma lugejaid ühe ja teise käsulise uuendusega tutwustada, mli meie kõrge armulise Riigi-walitsuse poolest on korda saadetud ja maksma pandud. Ka teised Eesti ajalehed on Virgasti tegewad, meie suure Riigi-walitsuse ettewõttele meie rahwa seas teed tasandama. (Postim.) Poidelt. „Saarlase" 10. numbris oli üks teadus lugeda „Põibelt" ühest koolmeistrist kes „pitkanäpu meheks" olla saanud. Et Põidel kahed kooliwalitsused on, püüdis allnimetatud kooliwalitsus  kohe kirjateel auuStatud toimetuse läbi teada saada- kes see koolmeister pidi olema ja keS see „ustaw suu" olnud, kelle läbi seda on teada antud? et selle tunnistuse abiga asja tõendada wõiks. Seesamma kooliwalitsuse kiri on 13. numbris ilmunud. Auulisc toimetuse selle alla pandut lühikesest sõnast paistab niipalju wälja, et räägitaw mceS allnimetatud kooliwalitsuse all seisab. Kaebtuse  ülesandja poolt sai ka kirjateel kooliwalitsusele see meet ülesantud, aga mitte „see uitaw" suu kellest teadus tulnud. Et nüüd aga järelekuulamise waral kooliwalitsuS juba enne seda kirja „näputõö" jntust ühe koolmeistri kohe kuulnud on allnimetatud  kooliwalitsuS kohe kõik nende meeste käest hakanud seda asja järele pärima, kes selle juures on wõinud tunnistajaks olla, ja kellel sellega tegu olnud, ja on wiimaks tunnistajad koolmeistriga suud suud waStu pannud; millest järelckuulamisest awalikuks saanud, et üks eksitus aga mitte näputöö, ka mitte koolmeistri maid ühe seltsimehe läbi (ilma koolmeistri teadmata) ühe teise puudevstjaga  on juhtunud ja taga õiendatud, nagu (kohalise metsahoidja tunnistust mööda) niisugust eksitusi puude raijujatc läbi mitu korda on juhtunud ja taga õiendatud. Sellepärast ep ole allnimetatud kooliwalitsusele mitte asja olnud selle kaebtuss pärast koolmeistrile süüd mõista ja on tema hooleks jätnud ses asjas (kui tahab) kohalise kohtu kaemata. AuuStatud Saarlase toimetust aga allnimetatud kooliwalitsuS palub: sedasinast kirja täielikult omas tulemas numbris selle teaduse õienduseks üratrükida mis ta 10. numbris sest asjast oli awaldanud, et üks selle läbi kõikide Pöide koolmeistrite üle, ning osalt ka kooliwalitsuse üle äratatud umbusaldus ja keelckandmine  saaks ärakeeltud; ise meel seda õigust enesele hoides, kui tarwis kohalise kohtu seda asja sissekaewata. Pöide kihelkonna Ew. Luteruse usu maakoolide walitsuse poolt W. v. Aderkas N. Nolken Oti mõisas, ö. Jllri-kuu päewal 1889. Pärnumaalt. Kiri. Tõstamaa kihclkondaS  sui paari aasta eest Seli Wene-usu kiriku juures uus kiwist kihelkonna kooli maja ehitud. Ehituse kulud kandis ülem kooli walitsuS, ning materjali wädas kihelkond ilma maksuta ehituse platsile. Maja on kõigiti sünnis ja näguS; aga et ka maja ülespidamist nõuab, mida muidugi mõista, kihelkond andma peab, on kerge mõista. Kuidas pcawad aga Tõstamaa kihelkonna kolm walla walitsust nimetud kooli maja ülespidamise ja õpetuse edenemise eest hoolt kandma, saab lugeja alamal seiswatest ridadest näha: Nagu teada, on Kõrge riigi walitsuscst seadusliselt määratud, et iga kooli laps kes Wene-usu koolis käib aastas 90 kop. kooli õpetuse abinõude muretsemiseks peab maksma, ning et walla walitsus seda raha kihelkonna  kooli walitsuse kätte muretsema peab. Tõstamaa  kihelkonna walla walitsused ei ole aga ainuski, ei mööda läinud aastal ei ka käes olcwal kooli aastal midagi selle heaks teinud, et nimetud raha sisse olekfiwad nõudnud, waid andwad kihel- konna kooli walitsusele teada, et nad kõige wähematgi  maksu kooli heaks ei taha maksa. Suurem hulk laste wanemaid saatwad omad lapsed ilma kooli raamatuta ja tarwiliste koolitarwitusteta kooli, ja ei küsi «vähematki selle järele, kuidas laps ilma raamatuta läbi saab ja arwa on niisugust lapse wanemaid leida, kes oma lapsele tarwilised raamatudki mnretsewad. Hiljuti juhtusin mina asja talituse parast kihelkonna kooli majas käima ja häda ja hale oli mull näha kuidas lapsed üksteisega  tülitsesiwad ning käpikuid kokku korjasiwad, et poest naela lambi õli osta, sest maja walguStamiseks  ei ole ka kopikndki maldadest antud. Ometi oli kooliwalitsuscst seatud laste nimekirjas ööldud, et kui iga koolis käia lapse püält 95 kop. ära maksetud saab, siis ka sest rahast kool walgustud  ning ka tarwilised õpetus raamatud muretsetud  saamad! Mis ootamad siis need laste wanemad ja walla walitsused, et nad seadusest määratud kooliraha ei taha maksta, wõi arwawad nad enestel suureks anuks, kui nende koolid nende eneste hooletuse läbi tagurpidi halkamad minema, wiimane arwamine näikse wist küll õige olema. Unustatud walla walitsused, pidage suuremat hoolt koolide ülespidamise eest ja püüdke kõige jõuga oma maldadest halbu ja nurjatumaid rahwa maimu elu hallikad täies ilus õitsema ja wilja kandma! Wastalisel korral wõib ka see kurb lugu kätte tulla, et kooli majade uksed ülespidamise  puuduse pärast kinni peawad jäcma; niisugusel korral langeb aga wastamine täitsa teie pääle, kus raske saab olema ennast seadusliku nuhtluse eest püesta! Ärgu seda sündku! lk. L.. Seli maldas on halli matti mehi, hunta ümber hulkunud ja öösetel koeri õuest enestele pruukostiks wõtnud. Tehti ka hiljuti jahti nende pääle, kus üks ka ajate tuuris olnud, aga pääsenud  weel eluga kütide küüsist plehku! - Pärnumaa Peeter. Tartust. Hcrra J. W. Januseni 70. aastane sündimise pääw peeti waiksel, lõbusal wiisil seda kirjanikku südame pääl kannetakse, seda näitis südamelik, elaw osawõtmine tema hällipidust. Hommiku wara täitsiwad lauljad ja mängijad pärast ei tahtnud onncsoowijad, telegrammid ja kirjad lõppeda. Januseni termis on praegu wäga kõbus, mis suurel mõõdul muidugi sellest tuleb, et tal osawa ja hoolitseja tohtri abi ikka käe pärast on. Andku Jumal elatand kirjanikule meel kaua lõbusaid, mureta elupäiwi! Hapsalust. Hapsalu linna saamad tänawuscl  suwel kõrged külalised oma snälolckuga auustama. „Mcie oleme kuulnud," kirjutab „EcStimaa  kub. seiinng," „ct tänawusel suwel Hapsalu linn keiserliku laste suurwürst Wladimiri, Kirill i, B o ri S si, ja Andr c a S Wladi - kelledele arstide poolt merewce mannist on tormiliseks  arwatud. Kõrged külalised saamad grnhm dc la Gardie lossis eluaset ivõtma." Riiast. Balti kuberneerid on „R. W." teate järele 10. Maiks Balti asjade üle uõuupidamiseks  Peterburgisse kutsutud. Lätimaalt. Miucwase lehe sõnumites teatatud  kolmekordse mõrtsuka töö üle Lätimaal Holbcrgis, mõimc täna juure lisada, et mõrtsukas ikka seesama taluperemees, kroonu metsawaht S. Bohlc on, kes oma kurja tööd ülcssc on tunnistanud.  Mõrtsuka töö põhjuseks õu ta järgmist ülesse annudi Saunamees Schwede olla ülem metsawahile tema metsawargused ülesse annud ja tall olnud ammu nõuu Schwcdct ära tappa. Nüüd lasknud ta Schwede läbi akna püssiga maha ja motlenud naist ja kasupoega elama jätta, aga et nad teda ara tunnud ja karjuma hakanud: „Rantin, Sina oled meie isa mõrtsukas!" siis olla tema tagasi läinud ja naist lasknud, et see aga mitte nii kohe ära ei surnud, siis lasknud ta meel seitse pauku. Seitsme aastane kasupoeg olla küll haledaste palunud, et tema pääle halastaks ja mitte ei laseks, aga tema ei ole teda elusse julgenud jätta. Peterburgist. Selts Wcne ja Prantsuse rahame h i on kokku heitnud ja tahawad Peterburgi,  Mõskma, Warssawi ja Berliui wahel kõnetraati üles seadida. Peeterburgi waunutud riigiadwokat KodorowSki,  kes hiljuti ära suri, on ühe 25,000 rbl. kapitali  omas testamentis maha teinud, mille inlcressidest Rooma-katoliki usu kchwa neidudele abielusse astumise  korral majapidamise põhjendamiseks abiraha peab antama. Greeka kuninglikud majesteedid saawat kõrge mõrsja Aleksandra Georjcwna ja troonipärijaga  16. skp. Athenast Weucmaale tulema. Mai lõpul oodetakse ka juba Daani kuniuglikka majcsteetisid paälinna. Pääle nende olla weel Montenegro würst ja troonipärija ning meie Keisri õemees Eideuburgi hertsog Alfred oma kõrge abikaasaga pulma kutsutud. Praegu Valmistatakse  kõrge peigmehe palees suurel musil pulmapidu  wasta ette. Krimmist. Krimmis on üks seltskond asunud, kes ko h wikaSwa t a m i s t hoolega etie tahab wotta ja sellest Krimmis suuremat tulu loodab, kui wiinapuude harimisest. Riigi maade-miuistcriumilt  on selleks sttewõtteks luba ja toetust palutud. Krimmis on ka kulda leitud. Sudaki jõe suus on mere kaldal, mana GenualaSte kindluse waremete ligidal, kullaterakesi tabatud ja neid ka mere põhjast saadud. Asja tahetakse hiljem hoolsamini läbi katsuda. Wäljamaalt. Saksamaalt. Sakslased loodawad oma wõidust Jda-AfrikaS rohket wilja, sest Arablased olla nliüd näinud, et Sakslased ka maal tublisti sõdida oSkawad ja saada nüüd Saksa wõimu omistama õppima. Loodetakse et kommissar Wissma n n südilt oma wõidu järeldusi taunitama saab. Kerge ci saada wõitlemme sääl küll olema, sest maa olla tundmata ja Arablased ka õige wisad wastased. Prantsuscmaalt. Prantsuse parlament ja senat on oma nõuupidamist jälle alganud, ilma et nendest suurt rääkida oleks. Bou - langeri protsessist ei näi suurt ühtegi wälja tulewat. Kõige otsata hulga kaebduse tunnistuste  seas, mille arm 20,000 olla, ei leita ühtigi möjuwat süüdi, mille eest Boulangerit hukka wõiks mõista.. Kut nüüd walitsus oma süü tõstmisega häbisse jääb, tuleb see Boulaugerile muidugi suureks kasuks. Praegu olla ta tähtsus ka Londonis tõusmas. Palju suuri mehi ja iseqi Inglis kroonprints  olla temaga ennast tutwustanud.  Maailma  näituse wöõraste arw kaSwab ühte lugu. Parist liuna poolest auti näituse auuks suur pidu- suur saanud. Inglismaalt. Inglismaal on katoliklastc wöim ikka töusmnS. Kuna selle aastasaja algul neil ühegi ameti saamiseks õigust ei olnud, on nüüd neile kõik kohad lahli, ainult trooni päcile ja lord-kantsleriks ei wõi katoliklascd saada. Aga kibedasti püütakse mõnelt poolt ka miimist keeldu ära kaotada, mille pärast protestanti usulised suures mures on. Jtalinmaalt. Jtalia kuningast tahetakse BerliniS õige suure wiisiliselt wasta wõtta, milleks kibedad ettewalmistused käsil on. Berlini linna poolest on pidustusieks 150,000 marka lubatud. Kuningas reisis kroonprintsi, pääministri Crispi ja suure saatkonda seltsis 8. Mail Berlini,