mttte kinkija oma ei olnud, wõib neil palju wevd ja wara maksa ja wõib nende kätt halwata, kui õige aeg oleks Nizza linna ja Svvoia maakonda tagasi wõtta. Bulgarias seisawad aSjad wana korra wõi mnbkorra peal Zankow ja Wulkowitsh on Konstantinopelis jutul olnud, peale kahe Ministrt-iSte on Zankowislastele ka üht istet aeglises walitsuseS pakutud, aga sellega ei ole tema leppinud, —> Türgi walitsuse ja Bulgaria-Rumelia wahel näib sõbrus jälle figimaS olema. Kaua aega oliwad postikäigud Bulgarla  ja Türgirttgt wahel pea seismas, ainult lihtlased kirjad saiwad edasi ja tagasi weetud. Nüüd hakatakse korralist poõtiteeniõtust uuestte seadma. Amerikas, Montreali  ja Bastoni wahel, on Näärikuu 24. pääwa homikul hlrmuS raudtee-õnnetuS juhtunud. Kui Bonston-Mmureali ktir-rong White-Riveri jaama jõudis, stis saiwad rongi Wge, kus üks pakk-wagon, üks poft-wagon, kaks reisi,ateja  kaks magamise-wagonit sees oliwad, weel üksreisijateja  ükS magamise-wagon juure köidetud, mis Springfieldist tulnud oliwad. Rongi sees oli palju inimest, kes Montreali,  jeapidule, reisisiwad. Ligi pool werSta White- Riveri sillast läkS Üks rels katki, mashin ja post-wagon peafiwad rongist lahti ja söitfiwad kahjuta üle silla. Teised wagonid kargafiwad roopest, weeresiwad sillani edasi, läksiwad seal küljelt ja kukku siwad 50 jalga alla, külmetanud  jõe peale. Kukkumises läksiwad wagouid kummuli, põlema ja põlesiwad tagajärel ära. Abi oli pea seal, aga õnnetumad reisijad oliwad nii kangest wagonite sisse kiilitud, et aitajate silma eeS tules surma saiwad. Kange külm ei lasknud kustutamiseks nii ruttu wett saada, kui tarwis olekS läinud. Rongis arwatakse umbes 100 inimest olnud olema, neist on 26 eluga peastetud, teised muist ära põlenud, muist ära upuuud. Peastetud inimestest on aga mitmed nii raskest wigastatud, et neid surema kardetakse. Juimeste hulka on raske ülesarwata, sest rongi juhataja, kes just billjetid kokku kogumas oli, on nii raskest haawatud,  et aru anda ei wõi. See on kõige suurem raudteeõnnetus,  miS Amerika pöhjapoolistes riikides iialgi juhtunud.  Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Nitterkonna - peamees Baron G n gelhardt on Näärikuu 21. pääwal Keisri Majestätl  jutule wõetud. Tallinna sadama parandamiseks on Riiksrathi nõuuwõtmist mööda 605,000 rubla määratud, selle kaubaga, et kohalised tööd kahe aasta käikus piawad lõpetatud saama. Läänepoolise Düna jõe korraldamiseks Riia sadama ringkondaS, on 1,430,000 rubla määratud. Wenekeeli .Peterburgi Zeitungi" sõnumite järel olla kohalises paikas nõuupidamised selle üle, kuida toidu ja jookide petist segamist häwitada wõib. Selleks saada iseäralised ülewaatajad ametisse pandud ja iseäralised seadüsed antud. Kohtutele saada õigus antud neid karmi nuhtluse alla panna, kes toidukaupa segawad, Mis, kui toitu ehk jooki terwise-wastaliste asjadega segatakse ja kui keegi selle läbi ehk koguni surma saab, nii kaugele minna wõib, et süüalust müügitööle, kõigeift õigustest lahti ja Siberisse mõistetakse. Mitte ainult kauplemine segatud söökidega ja jookidega et saada nuhtluse alla pandud, waid ka neyde asjade kaubale pakkumine ja hoidmine, mida toitude ja jookide segamiseks tarwitatakse. Tartu koolikonna Kuratori ringkirjas Zöulukuu 12. paäwast tähendatakse selle peale, et koolilapsed sagedast haigeks jääwad, kui Mär j a j alg ade g a kooli tulewad ja seal nenda tundide kaupa istuma piawad. Ringkirjas saab nöuu antud, märjal ilmal lastele teised jala-nöuud kaasa anda, mida nemad kooli jõudes jalga panna wõiwäd. -- Öösel, Näärikuu 25. ja 26. pääwa wahel, oliwad  puuwilla wirnad Sadama-uulitsal jälle põlema läinud. Kange tuul lõõtsutas tuld wägewast ja lühikse aeaga oliwad  9ÜO pakki Põlemas, Tulepasunaid oli uulitsatel wähe kuulda ja ka nende hea! ei olnud wali küll. Brandwahi ja wakshalli pritsid oliwad esiteks seal, aga wast tunni pärast jõudfiwad teised tuletõrjujad kokku, kes üksikuid ja wiletsa healega tulepasunaid õigel aeal kuulnud ei olnud. Auruprits oli künni homikuni kell 10, linna tuletõrjujad weel kauemini.tööl. Puuwillad oliwad 112,000 rubla wäärt, kui palju nende riismetest peasteti, see on weel teadmata. Õige kurb on kirjutada, et Maardust päritud töömees Andres A. ja woorimees Guõtaw W., kes tulepaika koristamas oliwad, seal warguse kallal leitud ja waStatamise alla pandud saiwad. Näärikuu 28. pääwal leiti Kotzebue -uulitsal uulitsa kraamis ühe naeõterahM surnukeha lume alt. Surnukehal  ei olnud muud ümber, kui särk, sitsist jakk ja kingad jalgaS, ja sai tema kui teenija tüdruk Madli Kalamas ära tuntud, keS Jõulukuu 4. pääwal haigeks jäännd ja oma tuttawa, Marie S. juure, Ltiwa-peale läinud oli. Sealt oli tema Jõulukuu 6. pääwal ära kadunud, kui Marie S. mitte kodu ei olnud. Wist on õnnetu palawiku jampsimises ära jooksnud ja tuiskus, mis selle pääwa õhtal tuli, kraawt kukkunud ja seal ära surnud. Soomemaa laewa .Karl Johann" peal, mis talweks Tallinna sadamasse jäänud oli, on Näärikuu 30. pääwal üks kurjategu tehtud. La ema wahtideks oliwad Abost päritud tüürmann ja laewa osanik Redder, ja puusepp Prii dik A rro jäänud. Tähendatud pääwal läkfiwad nemad joomise juures nii kangest riidu, et Priidik Arro ühe suure poitle wõtt 3 ja sellega tüürmanni nii raskest peast ja rinnast haawas, et tema paigal ära suri. Mõrtsukas sai kinni wõetud. Sellsamal pääwal tahtis Inglismaa aurulaew .Una" sadamast wälja jooksta, kui leiti, et kaks kütjad, üks Europlaue ja üks Neeger, puudusiwad.  Tüürmann ja kaks madrust läksiwad linna, neid otsima, leidfiwad neid ühest kõrtsist ja wiisiwad laewa peale tagasi. Esiteks läksiwad mõlemad tööle, kui laew aga juba umbes 50 sammu sadama-sillast eemal oli, siis nähti, kulda walge-nahaga kütja kommando - pingi peale kargas ja Kaptenit peksma hakkas. Teda wiidi laewa ruumi tagasi, aga sealt peasis tema wälja ja kargas uueste Kapteni peale, künni laewamehed teda taltfitada suutsiwad ja kinni sidusiwad. Meremeeste wiisi järel on temal wist midagi oodata, kui laew kõrge mere peale jõuab. > — Näärikuu 25. pääwal on Melikhowist päritud talumees Juhan R. weikel Joakhimsthali uulitsal raskest haawatud. Teigijad on Aleksander A. tagawarawäe- bataljonist, ja üks S. Näärikuu 18. pääwa õhtal warastati Kirikuaia-uulitsal maja Nr. 187 lahtisest kuurist 6 puuda fia - liha. Öösel wasta Näärikuu 20. pääwa lõhuti Waeskepatuskeuulitsal  Th. L. õllekeldre hoowiwärawa ja keldri kramplukud  lahti. Pealukk on aga wasta pidanud ja lõhkujad on saagita ära läinud. Näärikuu 16. pääwa homikul leiti Wittenhöfi-uulitsas maja Nr. 164 talli-luk lahti murtud olema, aga warastatud ei olnud ühtigi.  Näärikuu  29. pääwa õhtal on 1. linnajäus majas Nr. 34 lahtilastud soldati Hindrik M. kaks kuuri - lukku lahti murtud ja kuurist 7 puuda soolatud sia-liha ära warastatud.  Sellsamal aeal warastati Hiomaa-Kärdlast päritud Liisa K. lahtisest käfi-kamrist 1. linnajäus majas Nr. 133, 16 rubla eest riideid ära. Öösel wasta Näärikuu 27. pääwa warastati lahtilastud soldat Hindrik S. korterist, Joakhimsthali-uulitsas majas Nr. 231, 60 rubla eest riideid ja toidu-asju ära. Näärikuu 30. pääwal, pärast lõunat, oliwad kaks kaabakast Saunade-uulitsas Höppeneri majas ühe korteri ukse lahti muukinud ja sisse läinud, saiwad aga paigal kinni wõetud ja Politseisse wiidud. Teel hakkas üks kaabakas Politfei-soldati wasta ja haawas tema kätt nuaga. Näärikuu 28. pääwal leiti E. töötuas.Liiwa-Laiauulitsas  100 puuda warastatud rauda. Öösel wasta Näärikuu 28. pääwa wõett Tallinnast wälja saadetud Juut Moses 0., paSfitä endine waug Juhan L. ja kaks teist kaabakast kiuni. Näärikuu 29. pääwal wõeti kaks rekrutit kinni, kes Tallinnas seiswatest rügementidest ära karganud oliwad. Wist on aruldane asi, kui üks hobuse-w aras kirikus kinni wõetud saab. .Rakwere Teadaandja"  sõnumite järel on seda hiljuti ühes Eestimaa kirikus  nähtud. Tallinna Toompea hingekirjalane Nikolai K., üks mees kes Politseil juba tuttaw on, oli ühel Pühapääwal  wälja läinud omale hobust muretsema. Selleks mäljawalitud kiriku juures oli tema ka hulga hobuste keskist pea parajat leidnud ja hakkas teda lahti tegema. Ohjad oliwad. natuke tülikas sõlmes ja mehel ei olnud palju aega, sellepärast wõttis tema nua taskust ja leikas ohjad katki. Seda nägi üks terane talutüdruk, pidas seda .korratumaks  .asjaks ja tegi kära. Pea tõttas teisi appi, waeue waras ei teadnud teist peidu paika ja põgenes sellepärast kirikusse, aga agarad külamehed oliwad kannul, töiwad teda wälja ja wiisiwad kohalise Hakenrichteri juure. —N. K. kaebab suure haledusega, et tema pärast seda kui kirikust wälja toodud oli, külameeste käest tubli kehatäie peksa saanud alla. Baldiskift. .Pärast Küünlapääwa hakkasiwad kõik õlekõrred ja witsaraud lund wihkama, ütleb meie maarahwas,  s. o. pääwakiirud sulatawad lund iga asja kõrwas,  mis lume peal on. Kui ilmad mitte teiseks ei muuda, kui just Küünlapäawal on, kust seda kirjutame, stis piawad waesed õlekõrred ja witsaraud tänawu oma südame-tigedusele küll üht teist wastast otsima, kuida seda jo meie päiwil nii sagedast tehakse, .wastafeid" ja lasi" tuule-öhkus udust kokku keerutatakse, kus neid maapinnal  lihast ja luust leida ei ole. Meresse woolaw sapp sigitab jo kurja kollatõbe, waewawad fapikandjat ennast, kui .wastaste" ja .waenlaste" peale ei wõi wälja puistatud saada. Ilmad on enamist selged, wilud, wahest tuulised;  lendawatest pilwetest tibutab wahete wahel natuke lund, mis aga kauaks maa peale ei jää, kui teda ülepea näha on. Maa on külmetanud ja üsna paljas. Rukki orased tuliwad haljendates ühekorralisel aeal lume alt wälja, hakkawad aga nüüd kangest kolletama ja kõdenema. Wäga karta on, et juured häda saamad, kui maapind aeguti sulab, siis jälle külmetab ja waljud tuuled wingu- des üle käiwad. Ilmade ettekuulutajad oliwad kesk takweks  palju lund ja pakast külma kuulutanud, mis tänine meie kodumaa kohta mitte täide läinud ei oleks. Suweks kuulutatakse nüüd kanget palawat ja pitka põudu. Jumal tehku seda kuulutamist niisamati tühjaks! Rakwerest. Kohaline .Teadaaudja" kirjutab: .Siin peetud laadal, Näärikuu 27. ja 28. pääwal. oli wähe osawõtjaid. Wälistest kaupmeestest oliwad nagu ikka mõned  tulnud ja neil on ka oma jagu tegemist olnud, Hobused  seistwad keskmises hindas. Kariloomi ei olnud koguni mitte laadale toodud. Kuida meie kuuleme, on mitmed hobuse-wargused ette tulnud, aga mitmed kättesaadud  wargad on ka ärritatud talumeeste käest halastamata lõhkuda saanud. Esimesel laadapääwa! audis Joosep Kaunissaar Linnapäelt Politseile teada, et õhtal enne seda tema hobune ssidunsudega Brinkmanni poe eest ära warastatud  oli. Kui seda temale teada antud, oli tema kahe teise mehega warga järele sõitnud ja nemad on teda ainult  selle läbi kätte saanud, et üks talumees ärasöitjat juba kinni oli pidanud. Teel Politsei-ametniku juure oli waras kaks korda ära jooksta katsunud, kuna üks kaabaka  seltsi lau e Pslitsei-soldatile tema lahtilaskmise eest raha  pakkunud. Mõlemad salgawad oma süüd, kui ka waras  oma teu pealt ja tunnistajate silma ees kinni wõetud  on. Esimesel laadapääwa! wõeti üks Roela wallaft päritud naene kinni, kes Trelliui poest üht rätikut warastada  katsus mis 4 rubla maksab. Teise laadapääwa  homikul sai üks Arkna walla mees kinni wõetud,  kes ühe hobusele nuaga kõhtu pistnud ja waest looma raskest haawanud oli. Pühapääwal, Näärikuu 25. pääwa  õhtal, on kaks Rakwere mõisa moonakast kõrtsis riidu läinud, kus juures üks teisele ühe nii raske haawa pähe lõi, et tema elu eest kardetakse." Eestimaa Landstua kohtu ees seistwad Näärikuu  29. pääwal Mereküla walla mehed Jüri Roosipuu ja Aadu Palun, kaebtuse all, et nemad tuld pannud olla. Öösel Viinakuu 31. ja Talwekuu 1. pääwa wahel  oliwad Udria külas wabadiku Jüri Tiilu kaks heinakuhja  põlema läinud, mis 70 künni 80 sammu tema elumajast  eemal seistwad. Jüri Tiilu kahtlus langes kohe Jüri Roosipuu ja Aadu Paluni peale ja esimene tunnistas,  et wiimane teda kuhjade põlemapauemiseks palkada tahtnud, kui tema seda aga mitte teha ei tahtnud, siis olla A. P. seda ise teha ähwardanud. Teel Schmetzki poole leidfiwad Jüri Tiilu ja Tallitaja J. Roosipuu, kes oma hobuse wankrega tee peale jätnud ja ise tee kõrwa metsa läinud oli. Tallitaja küsis, kas tema omad maksud ära maksnud, ei rääkinud aga tulepanemiseft esiteks ühtigi ja mõlemad sõitstwad edasi. Aadu Palun. 27 aastat wana, tunnistas oma süü üles ja sai 8 kuu peale wangi mõistetud; Jüri Roosipuu wasta ei leitud selget tunnistust.  Jüri Tiilu arwab oma kahju 150 rubla suur olema. Eestimaa .Kubermangu Leitung" kuulutab järgmist  eltekirja Ki helkonna-k o h t u t e l e: Wo - linikkude-kogu üle: 1) Kui Volinikkude-kogust mõned liiked wälja astuwad, jägu aga paigale jääwad, siis ei ole uusi walimisi tarwis; 2) kui liigetest wähem kui 7, jägu paigale jäänud on, stis saamad wäljaastunud  liigete asemele selleks aeaks uued walitud, kui nende ameki-aeg kestanud oleks; kui aga kohtu all seiswad liiked  ühe otsusega wälja lastud saamad, mis nende teenistuse-õigust  mitte ei wähenda ehk kui nemad kõigest süüst lahti mõistetud saamad, siis ei ole neil mitte õigust ametit tagasi lükata, kui neid walitakse, enne kui see aeg wälja teenitud on, mis peale neid hakatuses waliti; 3) kui kõik Wolinikkude-kogu aegliselt ametist lahti mõistetud saab, siis tehakse selle kirja punkt 2 järel. L. Tallitaja ja tema abiliste kohta: 4) Wallaametnikkude seaduslik hulk piab täis peetud saama, kui ka üks liige ehk mitmed liiked lahti saamad; 5) wäljalahkunud ametnikkude  asemele saamad senniks uued walitud, künni nende ameti-aeg oleks kestanud, ehk kuuni aegliselt lahti lastud ametnikud tagasi tulewad, kui nemad enne korralist walimife-aega  tulewad. Tartust. Uueste walitud Tartu Liunasaadikud oliwad Näärikuu 29. pääwal esimesel koosolekul. Linnapeaks sai vr. G. von Oettingen uueste walitud, Linnaameti  liigeteks Linnasaadikud Bre ttschne i d e r, Professor  Erdmann ja Ftscher; Linnapea asemikuks Professor Erdmann. Linnapea palk jäi nagu enne 3000 rubla peale, Linnaameti-liigete palk sai 600 rubla peale wähentatud, jäi aga selle liike kohta endist wiisi 800 rubla peale, kes linna majapidamise-ametit tallitab. WilhelmZJuffi trükikoda kõigega mis seal sees sa kõige õigustega, nende kestis ka .Eesti Postimees",  saiwad .Olewiku" sõnumile järel Näärikuu 22. pääwal wälja pakutud, kus juures üksikud õigused niipalju kui wöimalik lahutatud ja üksikult wälja pakutud saiwad. Triikimaja eest pakuti 6100 rubla, .Eesti Postimehe" eest on ainult herrad Tülk ja Wulf pakkunud ja künni 110 rublani läinud. Konkursi walitsus ei ole sellega leppinud ja mõlemad pidiwad Näärikuu 30 pääwal uueste