Valjust, et wetS kõlaS; üks weikene nii kõrge häälega, nagu noor kukk, kes esimest korda oma laulu-katset teeb. Kõik need oliwad kurdid ja fiiSki tundsiwad nemad kõik oma Issandat Jesust ja andfiwad Temast rõõmsat tunnistust.  Selle peale säi rehendatud. Ülem klass pani omad raskemad kodanlikud rehnungid ette, kus juureS koolilapsed oma tööd mõistlikult ja eksimata tallitastwad ja korraliselt seletasiwad, ka alam klass oli selles kaugel külakoolide ees ja toimetas peast ja kirjalikult aea-rehnungifi.  GeografiaS tundfiwad lapsed meie kodumaad heaSte ja oliwad küllalt tuttawad maailma maadega ja rahvastega.  Wiimaks saiwad mõlemad klassid oma emakeele grammatikas läbi katsutud ja waata, lapsed, keS kümme aastat omas elus mitte ühte sõna mõistnud ei olnud, pöörafiwad ja käänafiwad juursõnu ja kändu, ehitafiwad raagufi ja lautasiwad latwa wälja, et rõõm oli pealt kuulda. Selle wahel wõis nende kirjutamife-raamatüid ja zeihnungifi  waadata; wiimased oliwad wäga puhtad ja selged. Wändra kirikuõpetajale on nemad pärast wiimase poolaasta  zeihnungidest üht albumit omast töödest kokku pannud,  miS waadata maksab. Tütarlapsed oliwad omale terweid raamatuid täis heekeldamise ja tikkimise mustreid joonistanud, mis kõik Vahetundides tehtud oliwad. Siiski oli ja jäi kenamaks pildiks laste kogu ise. Needsamad, kes mõne aasta eest keeletumad ja arglased, umbusalduses ja seitsme pitsari alla pandud nagu marjud inimeste keskis liiku st w ad, oliwad ärkauud. rääkifiwad, käifiwad  rõõmsast ja armsast oma kooliõpetajatega ümber, tundsiwad oma Jumalat jä tundfiwad oma lapse õigust maa peal ja taewaS. on ükS wägew Issanda-ssna. Siin oliwad  ainult 20 last, kellele seda üteldud oli. Kakskümmend  last on aga just kümnes jägu neist kurtkeeletumatest laStest, keda meil on. Kümnes jägu istus nüüd siin, kus on teised üheksa kümnest jäust? Armsad lugejad, kelle käest saab seda küll ükskord küsitud? Neist kakskümnest  lapsest käifiwad kaks oma kulu peal koolis, kaks mõisnikkude  kulu peal, kaks maksiwad üht suurt jägu omast söömarahast, ükS oli linna-koguduse kulu peal, 14 oliwad oma kihelkondade kulu peale kooli saadetud. Nende keSkis nägime meie ka esimest talurahwa last, kelle ema temale juba kodu häälelist rääkimist õpetanud oli. Temal ei olnud  wõimalik olnud, palju ega selget rääkimist õpetada, fiiõki ei olnud waew mitte asjata olnud. Ema-armastuS oli tugewat lapse-armaStamist südames sütitanud ükS waga, kohuS-truuw ja ohwer-tahtlik lapS seisis meie eeS. Jaanikuu 30. pääwal oliwad kogudusega laSte wanemad,  ja ka mõned endised selle kooli kaswandikud ikka ükS Saaremaalt, Suure-Jaanilt ja Wändrast  kirikusse  kokku tulnud. Altari eeS seifiwad need kümme last ülemast klaõsist ja saiwad lumala-armu andete kohta läbi katsutud. Jumala sõna, ristimine, püha õhtu-söömaaeg saiwad küsimistes ja kostmistes läbi käidud ja lapsed näitafiwad,  et neile kõiki seda õpetatud oli, mida meie Issand  pidada käskinud on. Selge sõnaga tunnistasiwad nemad oma Ristiusku, tõutasiwad oma tõutust ja saiwad fiSseõnniStatud. Liigutaw oli nende laste kõikumata tähelepanemine,  waga palwemeel, mis nende nägude peal seifis,  mitte wähem ka nende selge, kindel tunnistus. Kahju aga, et nendest nii wähe koolis käiwad! Meie kuuleme küll, et ennast järgmiseks õpetuse-aeakS 30 üleS annud on. See olekS siis teine kümnes jägu, Aga et neid kõiki üleS wõtta, selleks peawad kaks klassi kõige tarwttustega juure asutatud ja kaks kooliõpetajat harjutatud  saama. Leikusekuu 26. pääwast saab kool jälle algama;  sel pääwal peawad ka kõik ülesandlased WändraSse  tulema, et Direktorium otsust teeks, kes kohe, kes kahe aasta pärast, kes kolme aaSta pärast wõiwad üleswõetud  saada, künni nemad kõik üleswõetud on.  Selleks  otstarbeks sai ka Wändras korjatud ja korjandus andis 25 rubla. Kronstadti Eestlaste poolt on juba 12 rubla saadetud. Jumal õnnistagu armsaid andjaid! Ka SeltS korjab liikeid selleks otstarbeks ja meie palume igaüht selle Seltsi sekka astuda ja kurtkeeletumaid pimedusest  oma Issanda juure juhatada. Seda andku Jumal Juba enne on palutud, et ennast kogudustes ja waldadeS  Seltsi abi-komitced korraldaksiwad ja selle ülitarwilise helduse-asutuse heaks heiduse-andeid koguksiwad, rublade kaupa ja kopikate kaupa, kuida Jumal igaüht waraga  ja helde südamega õnnistanud on. Nüüd koputakse sealtpoolt jälle kõikide südamete peale. Tehke lahti! Baltiskist. Wist iialgi ei ole meie weike kirik nii täis olnud, kui Pühapääwal, selle kuu 21. pääwal. Meie kirikuõpetaja oli mõned noored Ristirahwa lapsed era-leeri wõtnud, keS sel pääwal fiSse õnnistatud ja armulauale wõetud saiwad. Meie weikeses linnas on ka sel suwel oma kohta rohkest meresauna wõeraid kes linnarahwaga üheõ meie kirikut täitsiwad, kuna sisseõnnistatawate wanemaid  ja omakseid ka kaugemalt kokku tulnud oli, nenda et kiriku isted kaugelt kõiki et wõinud mahutada, muist omale era-iSteid kirikusse Gwad, muist ka läbi kõige Jumala teenistuse aea püsti seistwad. Parast iseäranis tungimat lumala-teemstust, kuida see selle piduliku pääwa kohaline oli, tuletas kirikuõpetaja Wändra Kurtkeeletumate- Looli kogudusele meele, mille heaks juba Pühapääwat enne seda kiriklik korjandus ette üteldud õli. Jumal on tema südamest tulnud sõna ka kuuljate südamesse tungida lasknud,  nenda et sel ühel pääwal 46 rubla kokku tuliwad, mis neil päiwil Seltsi peakomitee kätte Pärnu peawad saadetud saama. Suureks ei wõi seda annet selle kooli suure tarwituse kohta mitte nimetada, aga kui meil sel pääwal kirikus ka rohkest wõeraid õli, siis oli see kogudus ikka weike teiste linnade kirikute wasta ja ka maakirikute koguduste wasta. Meie oleme seda siin üleS pannud üheks täheks, kuida õige sõna õigel aeal mõjub. Ehk tuleb sellest ka oma jägu äratust. Jumal andku! Ka meil on nõuu oma keskis üht Seltsi abikomtteed  asutada, aga meie koguduses on selle aasta esimesel  poolel wäga mitmesugust liikumist olnud, millest üks ka üht korjandust tarwitas, nenda et esiteks kaht üksteise  tüliks asutada ei usuldatud. Nüüd peab aga afl pea ette wõetud saama, ja palume ka sellega juba Jumala õnnistust ja rahwa rohket osawõtmist, nende rahwalMe heaks, keS osawõtmist tõeste kõige rohkem tarwitawad. Riiast. Liiwimaa uus Kubernör, Kindral-Major S inowjew,  on selle kuu 12. pääwal oma ametilallitust oma kätte ja kogukondade wanemaid ja eestseisjaid oma jutule wõtnud. Selle kuu 17. pääwal on kaks jäuskonda  Jnsheniörist Riiga tulnud, Riia-Pihkwa raudtee joont otsuspäraliselt korda saatma. Raudtee saab järgmiste  linnade kaudu käima: Riia-Wönnu-Wolmari-Wolga- Wõru-Pihkwa. Wõrust saab aru Tartu minema. Teised jäuSkonnad Jnsheniörist on Tartus ja PihkwaS; wiimaseS linnaS oa ka ettewalmiStamise tööde jubataja, Insheniör Gutt, seda kohta seadmas, kuS raudtee üle Welikaja jõe minema saab. Kõik ettewalmiStamised peawad sel sügisel lõpetatud ja ehitamine ise kewadel 1886 algatud saama. TänawuSte sagedate pikse-kahjude kohta kirjutab  ,Zeitung sür Stadt und Land" : , Peale selle on Pärnu maa kondas selsamal aeal, kui pikne Jaagupi  kiriku häwitaS, weel kolm talumaja põlema pandud. Kõue aeal Heinakuu 1. pääwal on pikne Mari  enbu r g i ja Se l tings h o f t kihelkondades kaheksas  kohtas fisse löönud, nende keskis ka Seltingshofi kirikusse, mis tornis ja aknateS palju kahju sai. Heinakuu  5. pääwal lõi pikne Behrsemünde waldaS Dahleni kihelkondas üheksa korda fiSse, kus juures 7 wälku sütitasiwad, mitmed majad maha põletafiwad ja ühe lapse surmafiwad. — sõnnmite järel on Luunja waldas wiimase! aeal palju tulekahjufl olnud. Nenda lõi wälk Põlendiku talukoha fisse, mis kõige kraamiga maha põles; üks poisike kes ukse wahel seifis, sai surmatud, üks teine poisike uimastatud. Selle kuu 7. pääwal põlefiwad  Luunja waldas Pakla talukoha kolm aita, kaks küüni ja üks kelder maha. Seal arwatakse tuld pandud olema. Ka Kuuramaalt on palju pitse-kahjudest kuulda. Peterburgist. Sel aastal on Peterburgi sõeawäe koolide  kaswandikud, peale 400, jälle Peterhofi laagresse läinud, miS wiimase 20 aasta sees mitte enam ette tulnud  ei olnud. Selle kuu 11. pääwal on Maje st ä t Keiser neid ja nende laagrt-elu waatamaS käinud ja on kõigiga wäga rahul olnud. Seespidiste asjade Minister Graf Tol st oi on luba saanud oma terwise kinnitamiseks Wiinakuuni maale jääda. Pealinna lehed nimetawad Inglismaa uue Ministeriumi  juttusi ja tallitusi Afghanistani piire asjus kahekeele  politikaks. ParlamentiS ja kus muidu sellest asjast awalikult jutt on, räägib Lord Salisbury kõlawa sõnadega rahust, edendusest, rahwaste heast käekäigust ja sellest lähedast aeast, kuS Wenemaa ja Inglismaa üksteist auuStates ja teiste sõhrustatud riikide keskis kõrwuti seisma saada. Sefamal aeal annab aga Lord Churchill, Salisbury Kaasminister ja iseäranis India asjade tallitaja,  ParlamentiS ametlikult teada, kuida läbi Afghanistani raudteest ehitatakse ja ülepea sõea wasta walmistetakse. Raudtee ehitamine Quettahst Tkhibost saadik Ma kindlast nsuuks wõetud ja wtimases paikas olla nii palju raudteetarwitufi  kogutud, et seda igal aeal kiirest Kandaharist saadik ehitada wõib, kui ehk politika tarwi- seda päriwad. PishinL nöguS laseb India walitsus üht kindlustatud laagrit ehitada ja Kindral Mac Gregor on senna saadetud, sündsat paika wälja otsima. Ka olla Inglismaa pealikud Afghaulastel agarast abiks, sõeawäge mööda Weene piiret sündsate paikade peale seadma. Kui Inglismaa Ministerium seesugust kahtlast tallitust mitte pea maha ei jäta, siis arwawad need lehed, et Inglismaa ja Wenemaa pea õige ligistikku seista wõtkfiwad,  aga ei mitte üksteist auustates, waid koguni-teistti. Neist hääledest ei ole Wene lehtedes ka mitte puudust, miö ikka ja ikka päriwad, et Wene wägi Heratj linna aegsast ära wstma peaks, enne kui kõik need kindluStamt- sed walmiS on, mida Inglaste juhatusel seal: ehitakse. Sedawiifi waatab ikka üks kahtlusega teise peale, neid äWtawatd häälest kuuldes, mis siit poolt ja sealt poolt aealehtedes wihisewad ja kohisewad, ja lepitus ei taha ega taha järjele jõuda. Arwatakse, et Lord Salisbury küll lepitust teeks, aga tema kardab, et siis Gladstone erakondlased temale süüks annawad, nagu oleks tema Inglismaa auu ja wõimust AafiaS nõrgendanud ja et siis Parlamenti saadikute walimisel, mis sel sügisel ette tuleb, awalik hääl ennast alleshoidwa erakonna wasta tunnistab  ja uut Ministerinmit istete pealt maha pühib. Wist ei ole kindlat otsust enne loota, kui Inglismaa Parlamenti  walimised möödas ja selgeks saanud on, kaS see Ministerium kauemini ametisse jääb, wõi jälle uus asemele  astub. Saksamaa ja AuStria lehtedes kölawad õige julged hääled, et kolm Keisrit ka sel suwel kokku tulema saada. Milla ja kus see aga olema saab, seda ei tea weel keegi selgemale. Soomemaalt. Soomemaal walmistakse selle wasta, et Keisri Majestätid pea senna tulema saamad. Selleks  aeaks kui Keiser Wilmanstrandti laagris on, saada seal korralise elu kaitsemiseks kolm tagawara-wäe kompaniil,  Oberst Tujulini käsu all, seiSma. Simola-Wlman. strandti raudteele saada 200 meest wahiks pandud, keda Lappwesti elurahwa keSkist wälja walitakse. Odessast, Heinakuu 20. pääwal. Wiimase tormi aeal, mis kaks pääwa kestis, on Mustmerel Eupatoria ligidal, seitse pnrjulaewa põhja wajunud, mis soolaga lastitud oliwad. Krimmist. Pärast kolmenädalist põuda, kus palawus 43, lagestikkus koguni 47 graadi peale tõusis ja põllumeeste  lootused kangest maha rõhutud saiwad, on selle kuu hakatusel wihma tulnud ja palawus on jahtunud. Wiljale ei wõinud wihm enam abi tuua, sest see oli juba walmis ja enamist leigatud. MõneS paikas on nisu, Krimmi põllumeeste peawili, õige head saaki annud, läbiStikku  on saagid aga kehwad, nimelt on suwiwili põua läbi ikaldanud. Kartuhwlitele, Türginisule ja tubakale on wihm uut mõnu annud. Põllumehed, nimelt need, keS omad maad wiimaste kolme aasta käikus kõrgema hinnaga ostfiwad, kui tänine Krimmis kuuldud, on suures mures. Nimelt on loomatoit täitsa otsaS ja tänawune heinasaak o!i wäga wiletS. Ka nisust, mis paremat saaki andis, ei ole palju abi loota. Enno maksis nisu tshetwert 12 rubla, nüüd peawad põllumehed oma nisu 8 künni 9 rubla eest ära müüma ja hindade tõusmist ei näi oodata olema. Kharkowist. Kubernör on Olshanõi slabodi waatamaS käinud, kus 168 maja maha põlefiwad. Hädalised on naabrite juureS korterit saanud. Raha ja leiba hakatakse hädalistele wäljaspoolt saatma. Irkutskist, Heinakuu 15. pääwal. Angara ja Irkuti jõed on kange Vihmasadude läbi üle kallaste aetud ja on palju sildafi ära lõhkunud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kiriklikud tülid PreuSfi Riigiwalitsuse ja Katholiiklaske wõi PaapstlaSte wahel, kihutawad pea kõrgemaid, pea wähesemaid laeneid üleS. Paapstlased pahandastwad ennast kõige rohkem selle üle, et Preusfl Riigiwalitsus neid ka omalt poolelt läbi katsuda soowib, keS Preestri-ametit himustawad, kaS nemad ka üleüldises teaduses nii kaugel on, kui seda õpetajate käest pärida tarwis läheb. Paapstlased nimetawad seda aga kiriku orjustamifekS ja panewad kõigest jõust selle waSta. Hiljuti  oli nüüd Paderborni Piiskop ühe ringkirja läbi käsku annud, et need kes ennast Preestri-ameti peale ette walmistawad,  riiklikkuis koolides hoolega üleüldist teadust õppima peawad. Selle üle tõusis määratu kära neis lehtedes  ja ringkondades, mis paapstlikumad olla tahawad, kui Paapst ise. Waene ilmeksimatu Paapst, keS täitsa Jesuiitluste walitsuse all seisab, pidi siis ka wiimakS oma wõimust niipalju tarwitama, et Paderborni Piiskop oma käsu tagasi wõttis. Ikka aga näib Paapst omalt poolelt kiriklikku rahu soowima. Nenda on tema nüüd üht pitkalist  tüli õige targast lõpetanud. Kölni Erzpiiskop Melchars  sai juba mitme aasta eest Riigiwalitsuse poolest wastapanemise pärast ära aetud. Sellest aeast saadik oli tema iste tühi ja sai selle üle palju käratfetud. WiimakS leppisiwad Riigiwalitsus ja Paapst nii kaugelt kokku, et Piiskop Krementz pidi Kölni Erzpiiskopiks tõstetud saama, aga kiriku poolest oli Melchers ikka weel Erzpiiskop, ei tahtnud taganeda ja Paapst ei wõinud kaht korraga selle ammeti peal olla lasta. Nüüd on Paapst MelcherS it Kardinaliks tõstnud, sellega lahkund tema iseenesest omast endisest ametist ja uus wöib asemele asuda, on selleks Paapstt poolest ka juba sisse õnnistatud. Nüüd on weel Gneesen-Pooseni Erzpiiskopi ase tühi. PreuSfi Riigiwalitsus  soowib senna üht meest, keS mitte mässuhimuliSte  Poolakatega üheS nõuus ei ole; need soowiwad aga üht sündinud Poolakast, Paapst on tänine salamahti nende nõuuS ja sedawiifi on see asi ikka weel rippumas ja kõi-