Tallinnast. Linda Selts. Laewameeste Linda Selts jälle Tallinnas Lootuse  seltsimajas koos. President G. Eslon teretas eSmalt koosolejaid, kelle hulk kaunis suur oli, ja luges siis sissesaadetud kirjad ette, mis asjatundja komitee liikmed läkitanud oliwad. Ministeeriumi poolt oliwad  Mustamere aurulaewade seltsi põhjuskirjad näha saadetud ja Linda seltsi põhjuskirjades muudatusi/ soowitud, mis läbi saiwad räägitud. Aktsijaid kolmes järgus tarwis teha olewat: 10, 50 ja rublaseid. Järelnimetatud asjatundja komitee liikmed oliwad kirju sisse saatnud: herrad Feldhuhn, meremeeste  kooliõpetaja Baltiskas, Dahl, Ainaste meremeeste  kooliõpetaja, C. Woldemar, Moskwa Keiserliku  mereasjandamise seltsi toimetaja liige, Hagen, kontorist Riiast, kaptein Schütz Baltiskast, A. Allimann  Londonist, kes Tallinnast päris, aga praegu Londonis laewaehitaja insheniör, C. R. Jakobson Wiliandist.  Peale selle, kui mitu nõuu ära oli peetud, tuli Seltsis ka weel weike nali ette. Üks tundmata Eesti mees, kes nõuupidamisi pealt oli kuulnud, astus ette ja palus, et ka tema poolt 10 rubla Seltsi kapitaliks wasta saaks wõetud. Kui 10 oli kirjutatud,  siis soowis, et üks tühine 0 weel juure saaks kirjutatud, mis hea meelega tehti. Seal ütles mees: olgu weel üks 0. Ka seda soowi täideti. Hiljem tõmbas mees 500 rubla põuest wälja ja ütles: maksan nüüd poole ära, muist tasun pärast poole. Seda tubli meest tõstis Selts hurraaga üles. Siis sai ära määratud, et lähem koosolek 24. Küünla kuu päewal saab olema, mis peale Seltsi istumist lõpetadi. Tg.slz npa lgulupidu toim e k onna wiimasel istumisel olla, tada teadwad, otsuseks tehtud, et laulupidu kõnepidajad ja laulu- ja muusika-juhatajad pidul koori-juhatajate hooleks walitseda jääwad. Õpetaja Grohmann olla ennast pidulaulu juhataja ametist lahti ütelnud. Sell kombel on siis loota, et Tallinna laulupidu ommeti elusse saab tõusma. Soowida oleks, et pidutoimetaja komitee seda nimetatud otsust õige pea awalikult teada f annaks ja pidu peale walmistamisel enam midagi wii- witust ei oleks. Tallinna woorimehed on, nagu sealne Saksakeele ajaleht „Revalsche Zeitung" jutustab, raha kokku pannud ja turu peal Hecker'i trahteri ees liputega  ehitatud auuwärawa ülesehitada lasknud, kus 25-aastase juubelipeu auuks Keisri Herra nimi auutules  silma on läikinud, muusika mänginud n. n. e. Saksakeele ajaleht lisab juure, et see armastuse awaldus  Riigi-Isa wasta priitahtlikult on tulnud „ühest küljest, kus seda kõige wähemalt arwata wõis." Mikspärast  „Revalsche Zeitung" seda wiimast lauset kirjutab,  ei tea meie. Aga soowida wõime, et „Revalsche  Zeitung'i" kirjutajatel tõeste nii palju truuduse ja armastuse tundmist meie Riigi-Jsa kohta südames elaks, nagu meie woorimeestel! Riiast. Politehnikum saab raha-abi. Kui mullu aasta praegune ministri-komitee president Walujew Riias käis, oli politehnikumi kooliwalitsus temale ette pannud, et ta 10 —15,000 rubla seks wälja aitaks muretseda, et politehnikumi Peeterhowi mõisa selle raha eest tallituse hooned ülesse saaksiwad ehitatud. Riigisekretäri Walujewi ettepanemise peale on nüüd Keiserlik Majesteet 18. Januaril käsku annud,  et nende hoonete ehituseks Peeterhowi mõisas riigi kassast 10,000 rubla wälja maksetakse. Peeterburgist. Grahw Loris-Melikow on oma komisjoni nõuupidamistest ka linna saadikuid palunud osa wõtma. Seda otsust teretawad Peeterburgi  ajalehed suure rõõmuga. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin  Nikolaiewitsh on 23. Webruaril oma 25- aastase kindral-admirali ameti juubeli päewa pühitsenud,  kus Temale ka Keiserliku Majesteedi poolt tänukiri  osaks sai. Nimetatud päewal saiwad 25 aastat täis, et Keiserlik Kõrgus Suurwürst kui kindral-admiral  meremäe ülemaks sai. Kella 1 ajal lõuna käisiwad  meremäe ülemad, ministrid, Keiserlik Kõrgus Troonipärija, töised Keiserlikud Kõrgused ja Kuninglik Kõrgus Edinburgi hertsog Kõrge Jubilarile õnne soowitamas,  kus mitmed kõned ära saiwad peetud. Peale selle, kui Keiserlik Kõrgus kindral - admiral pealikuid tänanud oli, lahkus Ta töiste Keiserliku Kõrgustega seltsis wastawõtmise saalist. Riigisekretär ja senator kõhtude minister Nabokow, riigisekretär seestpidiste asjade toimetaja minister Makow ja kindraladjutant, wiitse-admiral ja teede minister Possjet on Keiserliku Majesteedi käest St. Aleksandri-Newski ordo tähed priljantidega  rinda saanud. Keiserlik Selts mereasjandamise edendamiseks Moskwas on Keiserliku Majesteedi käest luba saanud, Majesteedi 25-aastase walitsuse auuks suuri ja weikseid kuld auurahasi teha lasta, keda kui „ Keisri Aleksandri-medaljesi" neile auupalgaks  antakse, kes laewaehitust ja laewasõitu oma tööga edendawad. Hirmsast loeme jarelsersward sonu- mMT" mis talwepallei pääwahi all seisab, oli üks tuba, kus neli puuseppa ja -/soldat Petrowski elasiwad. Selle toas on tinamiit, kelle hulka tundjad mehed 4 puuda peale arwawad, kasti sees kas ahju sisse ehk ahju peale pandud olnud. Kuidas seda hirmsat lõhkumise rohtu seal põlema pandud, on teadmata. Arwatakse, et kurjategija seda ühe uurisarnatse masinaga ära seadnud, kes tunni pealt rohu põlema süütas. Nagu „ Walitsuse Teadustaja"  kuulutab, on läbiotsimine juba nii palju awalikuks  teinud, et üks neist puuseppadest, kes palleis elasiwad, mitte päris töömees ei ole olnud, waid üks selle nime all sisse tunginud mässaja, keda pärast ka kinni saadi. Kiidetakse wäga Soome Kaardiwäe mehi, kes sell korral wahi peal oliwad ja ehk küll haawatud saiwad, siiski oma kohtade peale jäiwad. Ka siis, kui töised soldatid nende asemele tuliwad, ei liigutanud nad ennast oma kohtade pealt ära, ehk küll neile seda mõned kindralid ise lubasiwad. Nemad täitsiwad  oma seadust ja jätsiwad oma wahi ameti alles siis maha, kus neid nende eneste pealikud ära kutsusiwad.  Surnud soldatid maeti 8. Webruaril maha. Kirikust kandsiwad neid suured kindralid ja pealikud wälja, kust neid suure hulga inimeste saadetusel surnuaiale  wiidi. Inimesed läksiwad ise „Golos'i" toimetusesse  ja andsiwad seal nende maha maetud ja haawatud  soldatide perekondade heaks raha-andeid. Ka muial on raha nende heaks kokku pandud, nii näituseks  Peeterburgi kaupmehed 3000 rubla, Dnjepri aurulaewa seltsi poolt 1000 rubla, Peeterburgi laewasõidu  klube poolt 5000 rubla n. n. e. Jälle on Veeterburais uus ära tehtud. Seal on 20. Webruanl lõuna kui grahw Loris-Melikow tõllas sõites oma korteri ette tuli ja tuppa astuda tahtis, üks heas riides noor inimene teda püstoliga lasknud. Kuul lendas pealiskuuest läbi, ilma et kindrali haawanud  oli, aga kui kurjategija töist pauku lasta tahtis, lõi teda grahw nii tugewaste mööda silmi, et mees kõikuma hakkas. Seda silmapilku tarwitas üks kasakas,  kes grahwi seltsis oli, ja wõttis kurjategija kinni. See kurjategija olewat üks ümberristitud Juut. Suurte meeste seas, kes grahw Loris-Melikowile kurjategija käest peasemiseks õnne käisiwad soowimas, oliwad ka Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Mihael ja Nikolai Nikolajewitsh, Bulgaria würst, Edinburgi hertsog j. m. Wiimaste Peeterburgi ajalehtede järele on kurjategija  ümberristitud Poola Juut, nimega Hipolit Mlodezki, Minski kubermangust, ja umbes 30 aastat wana. Teda peab jäle näha olema, ning ülekuulamise  juures on ta ütelnud: „Kui mitte mina, siis töine, ja kui mitte see, siis saab mõni kolmas grahwi ära tapma, aga ära saab ta wistist tapetud." Kurjategija oli nii lähedalt lasknud, et grahw Lorist Melikow püstoli otsa tundis, ja kui kuul karwa wäärt enam pahemale poole oleks läinud, siis oleks surm kindel olnud. Kurjategija Mlodezki, keda sõakohus 21. Webruaril surma nuhtluse alla kaagu peal oli mõistnud, sai 22. Webruaril kella poole 12 ajal Semenowi  platsi peal ülespoodud. Juba hommiku wara läks sinna palju rahwast kokku, ka oliwad kõik uulitsad, kust kurjategijat mööda pidi weetama, rahwast täis, kes kõik teda ja tema tegu waljuste äraneedsiwad. Kurjategija istus seljataha kinni köidetud kätega kaaguwankri  peal, rinna peal rippus must laud. Tema jälk häbemata nägu oli kahwatanud. Surmanuhtluse koha peal wõttis teda Moskwa timukas Frolow wasta, siis loeti temale meel kohtu otsus ette, ning preester walmistas teda surmale ette, kelle käes olema ristile kurjategija suud andis. — Kaukaasia ülemkommandörist tulewad sõnumed  Peeterburgi linna, et Tekkintsid (Tekke rahwas) üht Wene moori, kelles 800 kaamelit oli, ära tahtsiwad riisuda. Seda oli aga teada saadud ja Wene sõamehed pandi ette. Tekkintsid löödi täitsa pelgu, nii et neist 25 surnut maha jäiwad ja tõisa meel 40 wersta taga aeti. Wenelaste pool ei ole mitte üht meest langenud. Moskwast. Giwartowski willawabrik on 25. Webruaril ära põlenud, kus juures 100 töölist surma ehk raskeste haawatud on saanud. Surnuid töölisi on prügide alt 37 hinge wälja tõmmatud. Töine õnnetus sündis sealsamas linnas mõni päew warem. Üks maja sein, kelle alust parandada taheti, langes töömeeste selga, kus 18 alla jäänud töömeestest üks kohe surma ja kaheksa raskeste haawatud  saiwad. Ljublinist. Simno mõisa wiinaköögis läks aurukatal  lõhki, mis läbi terme wabrik hukka läks. Töömeestest, kes sell korral juures oliwad, sai üks kohe surmatud, kaks suriwad lühikese aja pärast hirmsa waewa kütte äm ja wiis meest saiwad peale selle meel raskeste haawatud. Kuutaistst. Keiserliku Majesteedi 25-aastase juubeli päewa auuks onKuutaisi linna walitsus 25,000 rubla selle tarmis kinkinud, et see raha ühe uue uniwersiteedi asutamiseks Kaukaasiamaal ära saaks tarwitatud. Sellesama otstarbele olla ka muialt kingitusi  antud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Et würst Bismark haige on, tuli würst Hohenlohe Pariisist Berliini linna, kus ta ajalikult wäljastpidiste asjade toimetust Bismarki asemel enese peale wõtab. Lepitus, mis Preisi walitsuse ja Hesseni  endiste Valitsejate wahel juba öeldi korda läinud olewat ja kellest meie kord ka juba rääkisime, on nüüd täitsa katki jäänud. Wiinist. Kõrged kihlused. Austria Kroonprints  Rudols on ennast Belgia printsessina Stesaania'ga  kihlanud. Printsessina Stefaania Klotilde Luise Hermine Marie Sharlote on Belgia kuninga tütar ja aastal 1864 21. Mail sündinud. Kroonprints  Rudolf on 21. Augustil 1858 sündinud. Prantsuse walitsus otsuseks teinud, teda mitte Wene walitsusele wälja anda. Ette toodud tunnistused ei olewat mitte kindluste tema süüd awalikuks teinud, et Moskwa kurjuse tegu temast tehtud. Moskwast on küll kaks meest Pariisis käinud, aga arwatakse, et Nihilistlased neid enne minekut surmanuhtlusega lubanud  trahwida, kui nad õigust tunnistawad. Mõned ajalehed teadwad rääkida, et Hartmann Inglismaale tahta minna, kus Weneriigi waenlasi ikka rõõmuga wasta wõetakse. Inglismaal näikse üks jagu sõawäge  töiste riikide wasta nende riikide mässajad olewat,  keda õigel ajal platsi saadetakse. Senat on omale uueks liikmeks elu aja peale republiiklaft Lemoine't walitsenud, kes ajalehe „Journal des Debatti" redaktor on. Prantsusemaal on suur raudtee õnnetus olnud, kus 20 surma ja 100 haawatud saanud. Õnnetumate  seas on ka palju kirjamehi ja kunstnikust. Inglismaalt. Ajalehtede arm Inglismaal on 1835. Neist tulewad Londonis üksi 364 ajaleht wälja. Igal päewal wäljatulejad on neist 166. Türgimaalt. Rööwlid. Türgimaa rööwlite hulk näikse iga päewaga suuremaks minewat. Nemad teewad seal oma tööd sell kombel, et rikkaid mehi wangi wõtawad ja nende eest siis suurt lunastamise raha päriwad. Kui seda lunastamise raha ei anta, tapawad nad omad wangid ära. Nii on neist nüüd jälle I)r. Marsullis wangi wõetud (üks Türklaseks saanud Sakslane). Lunastamiseks päriwad rööwlid tema eest 600 rubla eest riideid. Konstantinoopolist. Praeaune Inglismaa saa l. Aprillil selle ameti pealt ära lahkuma ja Sir Henry Drummond Wols tema asemel Inglismaa saadikuks saama. Numääniamaalt. Rumäänia täielikum abad  usk" on ka Inglis, Prantsuse ja Saksa riigid omalt poolt tõeks tunnistanud ja wasta wõtnud. Roomast. Paapsti termis pidada wäga hädine AkSMtT" Tema arstid oliwad temale kord juba nõuu annud, Watikaanost ära mere meesse suwel suplema minna, aga paapst oli wastanud: „Teie ütlete minule, et ma seda pean tegema, mis mitte teha wõimalik ei ole." Nüüd pidada ühe arsti tungima nõuu peale Watikaano lossis suplemise kohta walmistatama, kus wesi merest ja muud minerali meed muialt saamad toodud olema. Mis kõik meestel, kellel raha küllalt on, wõimalik ei ole! Neapolis on selts noori tulipäid kokku heitnud, kes pääde peal ja jalgadega pilwetes näitawad kõndida tahtwat, ja ka oma enese ajakirja wälja annawad,  keda nad „Mässaja" nimetawad. Need inimesed näikse sedasama moodu mehed olewat, nagu Wenemaa Nihilistlased.