ikka weel ainult testament ja piiblilugude raamat on. Uksi kahes wõi kolmes koolis on mööda läinud talwel ja Lvud" lugemise raamatuks olnud. Ka kõrtsid sünnitawad meie pool oma jagu paha. Enne oli neid üheksa, aga nüid on neid neli tükki weel juurde tekkinud.  Uhes Vallas ei olegi weel kooli, aga kõrts ei puudu ilmaski. Et aga kõrts kodu nutma paneb, sellest ei taha nagu keegi tähele panna. Kui ma ka weel riide moonutamise  ja öösise ümber hulkumise halwade nähtuste liiki heidan, siis tahan ka paar sõna paremast asjast kõnelda. K. kihelkonna mitme nooremehe südames liikus juba ammugi see mõte, enestele mängukoori asutada, mis ka nüid juba osalt korda on läinud. Mängukoori kõrwal on meie suures kihelkonnas ka weel kaks laulukoori, üks meeste- ju töine segakoor. Ka on meil mõned noored inimesed näitemängust õppinud ning käiflwad Wecbruari tuus Lihulas ja Märtsi kuus Marjamaa kihelkonnas mängimas. Esimeses kohas' olnud rahwa osa wõtmine õige tuim. Kõigile K. kihelkonna noorematele ja wanematele  head edu ja paremat pidu soowides lõpetan oma kirja. Läänlane. Lõuna-Lnwimaalt kirjutab „N. D. Z." Läti ajalehe  „Balss't" järele, et seal mõned wullad mõisaid ja talukohte tahtwat osta, et neil siis ka Wene moodu järele „wallavmandust" oleks. Ka Bersoni wald olla seda püidnud,  aga meeste meeled ei ole mitte ühes seisnud, waid langenud kõik kolme jakku sa jäänud weel 40 peremeest üle, kes kindlaks jäänud ja talukoha ära ostnud ning tarwitawad seda nüid ka kui oma üleüldist warandust. Lttbawist teatab „Latweetis" järgmise õnnetuma luo: Üts peremees tuli linnast kodu ja unustas oma raha saa rubla tüki taskusse. Tema weilene wiie aastane  poeg läinud aga tasku kallale, leidnud ilusa saa rublalise sealt ja kiskunud ta puruks. Niipea, kui isa seda teada saanud, wõtnud ta kohe oma poja, wiinud rehe juurde ja poonud ta seal ülesse. Raha oli nüid ära ja laps surmatud, nii läinud tema kurbtus nii suureks ja meel nõnda haledaks, et ta enda ka ülesse poonud. Kui ema parast need mõlemad surnukehad leidnud,  hirmunud ta raSkeste ära, et mõne paewa pärast hinge heitnud. Õnnetu, kes kahjust kahju sünnitab) aga õnnelik, kes saadud kahju unustada suudab. Mis sündinud, ei saa enam sündimatuks teha. Peeterburist. Lauba 30. Märtsil läksiwad Keiserlikud  Majesteedid Gatshinasse tagasi. Merewäe-ministeeriumile on neil päiwil Soome ranna kaitsmiseks asutatawa laewasalga plaanid ja eeskirjad  sisse antud. Mõne päewa eest tuli waimutikust walitsuskonnast seadlus awalikuks, mille järele jutluse pidajatele „Küla- Tagawara- ja Laenukassa seltside walirsuse wõi eestseisuse liigete ametist osawõtmine ära on keeletud, sest et ära on nähtud, et jutluse pidajate osawõtmine neist Seltside asjust nende karjase teenistuslist toimetusi takistawat. «üoöoein le» teatatakse, et merewäeministeerium, Musta ja Asowi mere äärseid inimesi laewade ehitusele ergustada, otsuseks on teinud, sadamalaewade, parkide jne. ehituseks kohaste elanikkudele ehituse materjali ja ka raha laenata. Ehituse juhatajaks ja järele waatajaks nimetatakse  ministeeriumi poolt asja tundja mees) üksnes Wene ja iseäranis niisugust materjali, mis sealsammas Valmistatakse, tohib ehituseks tarwitada. Merewäeministeerium on kõikide laewade peal, mis wõõrais wetes sõidawad, nõuuks wõtnud kirjakandjaid tuikest pidada. Õnnetuse ehk laewa hukka minemise korral saawad siis tuid teatust tooma. Riigi waranduste ja kroonu mõisade ministeerium  tahab sügist mitmes kohas riigis alamaid põllutöö koola tööle seadida, mis kõik hiljuti kinnitatud alamate põllutöö õpetuskohtade põhjus seaduse eeskirjade järele sisse säetakse. Ametlikult teatatakse, et ihukaitstwäe kommandör Shuwalvw Berliini saadikuks ja prints Aleksander von Oldenburg tema asemele ihukaitsewäe kommandöriks on nimetatud. Riigi raha asjust. raha sissetulek on selle aasta Jaanuari kuus piaaegu kaks korda nii suur, kui minewa aasta sellesamma kuu,sees. Kuna minewal aastal Jaanuari kuus 7,218,218 rubla tolli raha riigile sisse tuli, siis on aga tänawu Jaanuari kuus 13,882,207 rubla, see on 6,663,989 rubla enam sisse tulnud. See suur wahe on wististe mõne kauba-asja tollimaksu kergendamise  kartuse pärast rutulisema kauba toomise läbi tulnud. «övvovM» üteluse järele olla siinne Inglise asutuS nõuuks wõtnud G!adstone'le sõnumet saata selle palwega, wõimalikult kõiki teha, et ikka rahu ülewal pidada, sest et, kui Wene ja Inglise wahel sõda piaks tulema, ühest kullest Inglise industri üleültse ja töisest kullest Wenemaal elawad Inglise alamad suurt kahju saawgd. Tuttaw milljonär, hra. Sibirjalorv, kes oma rikkuse küllest oma põhjapoolse kodumaa kasuks sagedaste tükikesi ära näpistab, on raha- ja teede-ministritele selle nõuu ette pannud, ise oma kulu peale Siberimaa ja Arhangeii kubermangu wahele käimise kergitamiseks suurt kiwiteed ehitada. Selle suure ehituse külge paneb ta paljalt  selle tingimise, et temal selle eest mõnede kaupade tollimaksuta sissewedu Arhangeli sadamasse kinnitatud aastates  piaks lubatama. See nõuu olla peris kenaks arwatud. «Loe. Lp.» on kuulda saanud, et Saksamaa ja Austriamaa Türgi walitsusele olla seletanud, et, kui Türgi walitsus Inglise wõi Wene laewawäe Dardanellidest läbi laseb minna, siis nemad seda kui Berliini lepingu rikkumiseks piawad ja siis endid kõigist sinna külge puutuwaist  ühendustest lahti wõtawad. Kronstadtist toob «Lok. Lp.» sõnume, et seal otsatu kibe töö ja talitus on. Mitte üksipäini programmi järele wälja sõttwate laewade kallal ei tehta tööd, maid kõik laewad, mis aga sõale kölbawad, saetakse korrale. Enam kui 40 söalaewa, suuremal osal kõik raud laewad, säetakse  joonele. See määratu hulk laewu piab kahe nädala aja sees wälja sõidule walmis olema. Simbirskist. Eestlased mõisa omanikud. „Noh ometi ükskord!" saawad auusad lugejad ütlema, kes seda nõuu enne juba Eesti lehtedest on lugenud. Jah, ometi ükskord! Juba pooltõist aastat on mööda, kui Eestlased  mõisat haktasiwad kauplema, aga nüid on waheft ootus uksed awanud ja asi on täide läinud. Kui meie aga asja õigest küllest tähele paneme, siis piame seda ostmist küll kahjatsema, sest Eestlased ei ole mitte mõisat ostnud, waid mõisakese, mille kaup hinge ähwardab kinni panna. (Endine mõis Mulowki on mõni tuhat rubla kallimalt Wenelastele müidud, et Eestlased mitte tarwilikku  raha summa kokku et saanud.) Ostetud mõis on umbes 60 wersta Simbirskist ja 20 wersta praegusest Eestlaste elukohast kaugel, koguni üks kõrwaline metsa nurk, kus rohket lõikust wäha loota on. Maad on ülepäa  522 dessätini, millest pool põllu-, pool aga kõlbmata  metsa maad on, kus mõned wõsud peal kaswawad. Rükkid on ainult 20 dessätini maas, suwi wilja seemet ei ole, ainult mõni kümme kond puuda kaara ja läätsa seemet. Peale selle on ka 4 hobust, 4 sarwlooma ja kuni 4 weikest mõisa hoonet; see on kõik. Hind on 36,000 rubla, mis wiie aastaga tasa piab maksetud olema. 1200 rubla, mis ostjatel oli, on käsirahaks antud, 5000 rubla piab suwel maksma, kui ei saa, siis maksa 10"/" see on 500 rubla. 5000 rubla on pangast 8"/ o peale wõetud, millest 2"/ o pää wõla tasa teeb. Ligi 25,000 rubla eest on ka 8"/ o maksta, mis kapitali sugugi ei wähenda, waid wiie aastaga kapital ühes kasudega ära piab maksetama. Siin tuleb dessätin umbes 70 rubla maksma, ränk. protsent weel peale kauba, kuna aga muial hoopis paremat maad 30—50 rubla eest dessätin müia on. Ettewõte ei ole mitte kerge. 26 meest on ostjad ja 11. Märtsil juba mõisakese peale asunud. Siinseid Eesti peremehi ei ole nende seas ühtegi. Ostjad on kõik wabat inimesed, kes mööda läinud kewadel.Mulowki mõisa pärast Eestimaalt siia tuliwad ja mitme mehe käsirahad ühes tõiwad, miS aga nüid kõik praeguse mõisa Wõishilki eest sisse on maksetud, ilma et Isamaal wiibijad seda teaksiwadki. Kui ka raha sisse andjad seda teadustawad, siis ainult halwaft küllest. Suguwendi hoiatades pian ma aga siin tõtt ütlema. Mulowki mõisa dessätini hind oli pool odawam ja maad mitme wõrra paremad, nii et seda kasuga oleks wõinud osta, kui kõik ühel meelel oleksiwad olnud. Mis mõis Mulowki kaotanud, seda mõisakene Wõishilki koguni mitte tasuda ei suuda. Nende suguwendi käsi ei taha mitte heaste käia. Reed, kes siin enne peremehed oliwad, jääwad muidugi oma kohtade peale alles ja ütlewad iseeneses: „Parem on rendi kohtade  peal waewleda, kui niisuguse ostu koha peal hinge hoopis kinni panna. Kui aga paraja kaNbaga mõne hea weikese mõisa kätte saame, siis ostame kohe," ja neil on selles üteluses õigus. Kewade on juba sisse sõitmas. Wilja hinnad on hoopis madalad, 40 kopikat kõigeparema rükki jahu puud. Terwisseid kodumaale! Simbirskis, 13. Märtsil. 1835. 1. k. Orelist. Esimesel Lihawõtte pühal, 24. Märtsil, pärast lõunat kellu ühe ajal oli siin kõwa müristamine. Hele, läbilõikaw wälk walgustas ilma ja peale selle panniwad kaks pärastiku käijat rutulist pauku õhku wärisema.  Nii warast müristamist, ütleb sealne »LkenMs«, ei mäleta wanemad inimesed meil mitte enne olewat olnud. Jelitfist (umbes 150 wersta Orelist lõuna-hommiku poo!) teatatakse, et seal jälle pühade lauba, 23. Märtsil, ka aruldane müristamine olnud, mille ajal peenikest wihma sadanud ja taewa serwas ilus, hele, lai wikerkaar näha olnud. Harkowist. 30. Märtsil. Meil on täieline kewade ilm käes; soojamõõtja näitab warjus juba 13" L. sooja. Puud lähewad lehte, külw on alganud, aga wihm puudub. Wenemaa Saksa gümnasiumidele asutatawat käeSolewal  aastal weel üks juurde naesterahwa seitsmeklassiline  gümnanum, mis Harkowi linnas cw. Luteruse p. Taewaminemise kiriku juures saada olema. Luba olla juba käes. Krimmist. Siin on juba mitu nädalt puhuw Hommikumaa tuul wäljad nii ära kuiwatanud, et põllumehed  murelikult tulewuse sui peale waatawad. Sewastopolist. Wene Aurulaewasõidu Seltsi poolt ehitatawate rauudlaewade kallal tehakse siin ka öösel elektri tule walgusel tööd. Bakllft. Siin on juba enamat kuud aega hirmuS torm möllanud, nii et inimesed hoonetest sugu wälja ei julge minnagi, sest et tuul nad kui liiwa terakesed edasi puhub. Kõik otsiwad tuule eest warju ja kes ka just wälja piab minema, see ei wõi sugugi julge olla, et tuul teda mitte ei wõta ja temale Kaspia jahedais laeneteS  wilu hauuda ei walmista. Tuule jõuudu wvib sellest wäha aimata, et ta ühe kalda ligidal seiswa õli kasti, mille raskus tühjalt 5666 puuda oli, nagu sule merre puhus. Kastide tarrois walmis seiswad raua plangid, mis sõrme paksused oliwad, murdis ta koguni kergeste katki. Nobeli wabrikus lükas ta mitu õliga täidetud kasti ümber, nii et 'õli kõik maha jooksis ja sell wiisil ligi 3 milljcni puuda õli raisku läks. Oli kahju kõrwal kardeti aga weel töist õnnetust. Määratuma laiali jooksnud õli hulga läbi oli aga kaaside wõim nii kangeks läinud, et põlema kargamist kardeti, sellepärast saatis wabriku walitsuö ümberringi teatuse, et kuskil tuld ei tohi üles teha. Inimesed piawad külma toiduga leppima. Tomsktft. Siberi ülikool sai suure raamatu, mis Tambowi kubermangu Semenowi külast leiti, ja kus sees Siberimaa ärawõitjast lermakist kõneldakse, omale kingituseks.  Sealtsammast olewat ka weel ühe rauud kasti seest hulk õige wanu tokumentisi (kõige wanem 1526. aastasi) leitud. Nende hulgas on ka kirju olnud, mis Pugatshew kirjutanud ja kus Peeter 111. nimi all on; ka Mihhelsoni, Bibikowi ja muude alguspäralist kirju olla leitud. Reed kõik antawat, nagu arwatakse, kohase õpetatud meeste teatuste kirjakogu kommisjoni kätte. Irkutskist. Terwe Kesk-Siberimaa on suures kulla - haiguses; käsitöölised, kaubasellid jätawad oma töö seisma ja töttawad õige meelitawas lootuses „Uue-KalisorniaSse", nagu seda kullamaad rahwa suus hüitakse. Ainult mõned panewad seda ka tähele, et see kulla koht wöõral pinnal seisab. Amuri jõe paremal kaldal, 38 wersta Jgnashino'st  on juba ammugi kulla rohkuse märkifi leitud; Hiinlased aga, kes selle maa peremehed on, jätsiwad selle leiduse tähele panemata, sest et see nende ususeaduste järele inimesele häbiks on, maa seest warandusi kaewada. Wene kullakaewajad, keda nende walitsuse luata kaewamise  pärast „rööw-kullakaewajateks" nimetatakse, ei leidnud  ka oma mitme kordsete katsete järele midagi, sest et kulla soon pehme soo maa sees on, mis mitte heaste inimesi ei kannud. Sell talwel läks aga Wene kullakaewajatcl  ometi korda, kuni kulla sooneni tungida; selle leiduse järeldus oli aga koguni meelitaw. Sõnum lagunes ruttu laiali ja igalt poolt woolas kulla himulist kokku; ka Hiinlased unustasiwad oma keelduse ära ja rutasiwad kulda otsima. Nad olla ise oma kestist walitsuse ja kohtu kokku seadinud ja sõnakuulmine piab koguni hea olema. Ülemjuhatus pidada kahe ärajooksnud mangi käes olema. Saak jaotatawat ühte wiifi töötegijatele ära ja igaüks pidada päewas 35—46 rubla teenima. Saak oleks weel suuremgi olewat, aga wäga odawa hinna eest pidawat kulla ära müima jne. Et tee peale tollimaks kõrgemaks panti, siis teeb see sealsetele kaupmeestele palju muret. Palwe olewat nad sisse andnud, et tollimaks nimetatud kauba peale mitte ei piakS kõrgendatama, sest see tegewat terwele Siberimaale kahju; nüid teenib Siberi rahwas tee weost omale ülespidamist, siis, kui tollimaks kõrgemaks tõstetakse'  jäeb aga muidugi wedu weiksemaks. (..St. P. Zeitg.") Soomemaalt. Helsingi sadamas on Märtsi kuus õige kibe laewade korrale seadmine olnud. Ka ÜlestõuuSmise  pühade ajal on kibedaste tööd tehtud ja nimelt kolme auru laewa kallal, need on «Aleksander", «Konstantin" ja «Nikolai", mis paksu jää sisse raiutud teed mööda õige ruttu Riiga ja Saksamaale saadeti, kust nad koormatega  Soomemaale tagasi tahawad tulla. See rutuline ja enneaegne laewade töösse saatmine arwatakse sõa kartuse  pärast olewat, mõteldes, et siis ehk kauplemisel takistust  tuleb. Soome wennad on Kaavis rebase raudest kotka kätte saanud, kodu wiinud, seal kuupäcwaga ja mõne muu tähendusega lindi tale kaala sidunud ja siis jälle tema lahti lasknud. Wist tahawad Soomlased Wirnlaistele  kotkaga sõnumeid saata. „Rev. Beob." ütleb: Nagu Helsingist teatatakse, kistakse ka Soome sunrwürsti lk. Sakala. 1885