,Aul külm poisikese wõtab, kui külm teda ja Jumal minu käest seda ainust wõtab, kellele mina oma ülekohut tasuda wõikfin", kaebas tema wäriseteS. .Kust pean teda otfima?" Aga kui tema omaS hinge-hädaS waatas, nägi tema Weike saapa jälgi wärske tume seeS ja nende kõrwas oma Plushi käppade jälgi. Pea olekS tema kiilatanud kiilatänud  rõõmuS ja häbis. .Mõistmata loomal on rohkem RiStiufu meelt olnud, kui minul", sosistas tema ja läks jälgi mööda edasi. Senna poole oli tema läinud, siin üle silla, seal üle tee, ja seal seda puude-alust teed mööda, miõ suwel nii warjultne ja nii roheline oli, wana Rittre-shlossi waremeteSse,  mis muMenud, lõhkenud ja nüüd lumistanud künfalt maale paistfiwad. Emand Gunther jooksis ikka ruttemint ja tema hingamine läks lõõtsutamiseks, sest tee läks järSku ülespidi, oli libe ja temal oli raSke ennast jalgel pidada. Sügawast hinge tõmmates oli tema wiimaks  üleSfe jõupnud, käänas wana shloõfl hoowi ja fiiõ siiS kiilätaS tema rõõmu pärast: Kesket wana hoowi, kõrgete lõhkenud müüride wahel seisis poisike ja ehitas pehmest lumest lumemeest. Tema kõrwaS iõtus Plush ja wahtiS teraselt iga liikumise peale, nagu oleks sellest tallitusest  suurt osa wõtnud; wast siis kui oma perenaest nägi, kargas koer rõõmsa haukumisega üles ja tema wasta, kuna poisike õiete ei teadnud, missugust nägu tema tegema pidi. Wana naeSterahwaS aga oli tema kõrwa lume sisse langenud, oli tema ümbert kinni wõtnud, tema nägu oma wasta muljunud ja hüüdis naeru ja nutu wahel: .Heinz, minu waene, kallis Heinzike! Olen mina Sind leidnud, kallis pojuke! Kas wõid minule minu kurjust ka andeks anda? Sina armas, armuline Zumal taewaS, Sinule olgu tänu, et minule minu pojukest terwelt tagasi annud oled! Oh Sina waene, waene pofike! Sinu palged  on jo üSna külmad ja Sinu käed kui jea tükid !" Tema oli poisikese käsi omadesse wõtnud ja waataS tema rõõmust liigutatud siniste, imetsewate silmade sisse. Heinzike  hakkas naerma, ,3a", ütleS tema, .lumi oli külm ja minu kinnas oli ära, aga lume-meest suure mütsiga tahtsin mina ikka teha. 3a põrgusse, wana-mamma," tema näitaS suure musta koopa peale müüride wahel, .ei julgenud mina minna. Minul on hirm kurja-waimu eest, wana-mamma." Wana-ema oli teda oma käe peale wõtnud,  tema jalgu rätiku sisse mässinud, kuna Plush rõõmsa haukumisega nende ümber ja wahest nende wasta üleS kargas, ja ruttas, nii kiirest kui jõudis, mäest alla, sest öö jõudis peale ja esimesed tähed hakkafiwad hiilgama. .Ära räägi nii, minu pojuke," ütleS tema siis. .nüüd tuled minu juure sooja tuppa ja jääd senna, ikka ja jäävamalt,  ja mina keedan Sinule kohe sooja kohwi" .Palju sukruga, wana-mamma?" rääkis poisike wahele ja tema silmad läikifiwad. .3a, palju sukruga, ja Plush saab ka" .Aga RiigaS hüütakse kõiki auusaid koeri Amk," tähendas  poisike uueSte. .3a, minu poeg", ütleS mana ema naerate?, '.meie Plushi hüüame tänasest pääwast ka mi." Poisike piigiStaS  oma käsi tema kaela ümber ja ütleS tasakesti: hea wana-mamma minul on!" See ei wastanud ühtigi, muljus teda aga ligemini oma waSta ja ruttas koju poole, ja kui nemad läwele jõudsimad, siiS hakkasiwad kiriku-tornist pidulikud Jõulukellad  kõlama. .Nordische Rundschau". E. Ernst. Kiriku teatused. Jaani kirikus? 8. Jaani-kuu piiäwal, teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wötab lauarahwast; pärast lõunat pastor AHmuth. kirikus teeb piihapääwal, 2. Jaanikuu Mwal pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupüäwal enne lõunat kellu 9—12 ja Võetakse pihtile kellu 1. Mha-waimu-kirikus 8. Jaani-knn püäwal teeb pastor Ben wltz jutlust. a. Ristitud- H.imich Trei». Richard w->d r. Le-otiue Tarolme Ssha Laul «tudi Jüri Wauk Unt.r.«ffl»i«r Marir Tanneliga. Maetud: Eduard Woldema? Meder, 3 a. 4 I. 8 p Titdemavu, «ammerdeader, S 4 a. L-autiu- Earoliue Joho, !7 tuadi' Ristitud: Slwim M«rie Saml". Lau- Mühlb H"urich Steiu Koalipreilva «.sa i- Earo. AvsvvAvso — 83-ro lL3ü. Trüki tvd Liuksorsi Pärijate juurt? ju kuluAu, Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Talliitna Sõber" peale saamad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad. niisamati ka Lindfors'i värimle Tallinnas wastawõetnd ; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1885 aaSta peal: postiga ehk kodu Kätte saadetud aastas 3 rubta kop., poolaastas 1 „ 70 „ HaMnnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullalevva ~..lilsi,a onmS majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. kinnas scuuafeppa uulitsas Tallinna Sõbra", «väljaandja Lindfors'i pärijad Tallinnas, Laia nulitsas N. »8. siil!.) // Hugo Tressneri MWMOIMM ZVVH »»»» Tartus.«««» I. Kooli õpetuse programm. Kooli opetns ulatab alguSõpetuscst ehk elementarõpetusest künni klassika ning realgümnasiumide kosmandama klassini (tertsia). KeS aga mitte suurema koolidesse, maid mõnesse ammetisse astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajakS) need faawad tarwilikudeS asjades iseäralikult ette walmiStud. II Kooli lõpul Kooli lõpul wõiwad kaswandikud, s.) klassika ning d) reaalgümnastumide  kõlmandasse klassi, e) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse. kolmandama järgu ja o) priwat elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat clementarkooli õpetajad,  kes ammetis, on wäeteenistusest priid. 111. Kooli waStuwõtmine. Peale linna koolide kaswandiknde faawad ka maalt Eesti ja Wenekoolide õppijad sinna klassi waStu wõetud, kuhu nende teadused ludawad ja otsekohe gümnasiumi kõrgema klassidele ette walmiötud, ilma et kaswandikud  sunnitud oleks, wõera keelte kätte õppimise pärast kaua alamates klassides M-kpolideS käima. Koolis öpetawad. l) Gümnasiumi ülem kooliõpetaja kollegienrath kandidat'LV. Specht. 2) Gümtiasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer. 3) Tartn Saksi» Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) Gümnasiumi ülemkooliõpetaja  kandidat Pin-Msky, ning 5) Gümnasiumi ülemkovliõpetaja kandidat Lundmann.  Koolimajas elawad kaswandikkudega: 6) Geometer J. Tülk. 7) Stud. Jõgewer; 8) kodnkooliõpetaja T. Grünberg, ning 9) kandidat H. Treffner.  Turnimise tundisid annab Tartu turnimise majas Stud. theol. G. Punga Palutakse, et uued kaswandikud eunast otsekohe üles annakfiwad  katsuda laseks, fiis on sisseastujatel wõimalik priiajal ueid asju, kelles nemad Hhte klassi weel ei sünui, ara õppida ja wõib kooliruumide ivalmis Muretsemine tarwilikul mõedul sündida. Ligemat teadust kooli kohta antakse kirjalikult ja suusõnal. Uusi kaswandikka Mõetakse waStu igal päewal kellu 12—2 keskpäewal, Kroonuaja  uulitsas (Botanische Strahe) Nr. 21. K«-Udir.!t«. ÜUAO Iretkner. m Miv oma Tallinnas, ». (seltsid puud - wiltwi jn q:oh» kaupa magasinis, Tallinnas, wana turu Mrs. Kuulutus. kõiki, kellel ikeie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war malt Tallinna Sõbra" tallitus es, LindforS'i  trükimajaS Tallinnas teada anda. Redaktori läbi wiidab see asjata aega, sest tcma peab seda omalt poolelt tallitusele kirjutama. ! „ Tallinna Sõbra" tallitus. > kutse. Meie lehte tellitakse Tallinuas: Lmdfors i pärijate trükimajas; juures; Wörus: praua Vielroose juures; Walkas : M. Rudolfi juures; Kuresaares Th. Lange juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wõtta lubanud, Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn; Koerus . W DuglaS; SimunaS: W. Normann Liiwimaal: WändraS: J. Gglon; Harglas: kiriku, õpetaja W. Chriftiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saawad Peale selle lahkest juhatust andma, kuiva lehte tellitakse- Meie anname oma asjaallitajatele  maal ja linnas, kes tellijaid koguwad, 10 protsenti tellimise hinnast, peale selle saawad kogujad maal weel iga kümne eksemplari juure üh e ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest weel sel aastal rohkemalt üles anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga üleSwõetud ria pealt maksma. // Tallinna Sõbra" tallitus ja toimetus. Kõrge Eksellentfi, Riigimaade-Ministeri lubaga tahab 22-sel, 23mal, 24-mal ja 25-mal Jaanikuu paäwal 1885 a. Tallinnas kl o arapidada. kus hobused, loomad, põlluwili, põllutöö riistad ja mashinad saawad waljapandud. Kes midagi tabab näitusele tuua, peab seda künni 1-se Jaanikuu paäwani 1883, Tallinnas Näituse komiteele teada andma. Kloga mõisas, Keila kihelkonnas  wSib ük« MlttttlitM warSti kohta saada. 1 tuaWruk, keS faksakeelt rSägib, leiab kohta, KadrwthaaliS LiiwauulitsaS Nr. 87. ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist  meie lehe peale wasta E. J. Harowi raamatu pood. Talukoha uliiiuiise I" on saada Mdfors'i trükimajas. aubahinnad. 29. Lehe kuu p. 1885: Soola tünder 4 rbl. 70 kop Kiwisool, tünder, 10 p 3 50 „ Hermgi tünder IK—2l „ Silgu tünder 12 Kopli heina puud „ 30 Ole puud „ Soome lat-raua perkp. ... 22 ~ Alwem raua perkpuud 19 „ Kase puude süld.. 6 „ Männi puude süld 5 „ Kiwisüüte pnud 13 Kiwitõrwa tünder 9 >, Puutõrwa tünder 13 „ TrliSkiwi tuhat 16—20 „ Katusekiwi tuhat 38 „ - Lubi tünd r 1 „ 10 Bresdlingi tünder 9 „ Hinnad Tallinna tnrul 29. Lehe-kun Pääwal. Jgapääwane kirjutanud A. A. KaMeri, teine t«ik> on walmis saanud ja saada Md tyars'i pärijate? juures.