waSta. W teisest usutunnistuses on, kui suurem jägu koguduse liigetest. Kui siis Sakalased ueid taluperemehi tülitama kohtukäimisele ärritavad, keS mitte meie üleüldise maakiriku litked et ole, kui Sakalased neist kiuStepunnist kasvatavad, fiiS ärgu pangu nemad edaspidi imekS, kui ükski kogudus neid kiustepmM wasta võtta, kui ükski mõtSnik neile kohta müla ega rentida ei taha. KiuStepunnidega  et taha lo keegi tegemist teha. Seda pangu need wõimud ja ringkonnad tähele, kes .Virulase", .Valguse"  ja tetSte Sakalaste seljataga seisavad I Sellesama .Virulase" Nr. 36 seeS leiame meie weel järgmist sõnumit, miS natuke seletust tarwitab. .Virulane" kirjutab: .Weikse Maarja kihelkonnas olla ÜkS kaupmees mine.wal  kewadel kuu» talu ükfi äraostnud. ÜkS nädal enne .Äripäeva Ütelnud nende kohtade rendi peremeestele üles .ja ZüripäewakS läinud nad köit kohtadest wälja." M seal AS .kaupmees" kuud kohta ostnud on, seda oleme «Me ka kuulnud ja wõtme omalt poolelt juure lisada, et mülja ja ostja mõlemad .suguvennad" on. BaMmaa teisest sugust kodantkude peale ärritamiseks ei saa fiiS sellest kaubast aSja. KaS ostja .kohtade rendi peremeestele" üleS ütelnud, kaS tema seda korralisel wõt korrata aeal teinud, ja W peremehed kohtadest wälja läinud on, seda meie ei tea. Kui tema aga korrata aeal ÜleS ütlep, fiis olekfiwad peremehed selle üle üheS teises paikas kaebama pidanud, W .WirUlase" toimetuses. SeaduSllk kohus olekS neid ilma waStarääktmata nende õiguses kaitsenud. Nende õiguS oli aga: 1) Teaduses määratud aeal kaubeldud kohtafi kaubeldud hinna eest omale wõtta. 2) Kohtast endise kaubaga edasi rendi peal oma käeS pidada, nii kaua kui seaduslikud kontraktid jooksivad, ehk seaduslikku tasumist pärida. A) ÜhekS aastaks wana kaubaga kohtade peale jääda, kui neile mitte üheksa kuud enne lüripääwa üles üteldud ei olnud. Peale selle teame meie, et K. mõisa omanik üksi sellepärast  need talukohad korraga ära müüs, et tema Sakalaste  saadikute .märgukirja" ja .määratud" hindast ja sunnitud müimife .tärmini" kartis. See hirm oli tühine, aga see mviSntt et ole nii kõrgest õpetatud, et tema seda teadnud okekS ja temal et ole ka nii julget südant, et tema kardetawast kahjust hoolimata, oma rentijaid nende kohtäde peal olekS alleS hoida usaldanud. Kui need peremehed  kahju saanud on, fiiS wstwad nemad selle eest kõige pealt Sakalaste saadikuid ja neid .rahwamehi" ja paremaid .rahwuSltkkufi" lehta tänada keS .määratud" hindast ja sunnitud .tärmini" päriwad. Seda on nüüd juba paljaS tühine hirm, .rahwameeSte" pärimiste ja GakalaSte .märgukirja" eest teinud. MtS siis tuleks, kui Sakalaste ärdad palwed ja kibe .ttlmamefi" kõrgemas paikas  tähele pandud saakfiwad? Selle kurja.silmamee" mõnul peakfiwad taluperemehed külade kaupa hulkuma minema. EeSti taluperemehed pangu .rahwameeSte" ja Sakalaste tallitust, palweid ja .filmawett" natuke terasemalt  tähele. Seesugust .kaupmehi" ja .suguwendasi" on weel rohkem! «leksandrikoolt aSjuS kirjutab Professor Mer .Virulase" läbi: .Aleksandri koolt aSjuS teatan auuStatud komiteedele: .MinisterlumiS et ole mina mingisugust takistust Al. koolt , aSjuS leidnud. Sinna Juuni hakatusel sisse antud õp. .Hurti palwekiri, on sealt juba 7. Juulil 13557 .numri all, kui mitte sinna puutuw, ta.gasi  lükatud ja Riiga kuberneri kätte saadetud. .MiniStertumiS õeldt, mis iga seltsi liige teab, et presi.dendi  waltmtne iga seltsi enese asi on, ja mi.niSterlumtS  pole sellega tegemist, Ministerium kinnitab ,Seltsi aga mitte nende Eestseisuse." TelleS kirjas on kaks eksttawat wigadust. KaS need kogemata wõi teadeS ja tahteS tehtud on, seda meie ei tea. PaStor Hurti palwekiri et wõi mitte .tagasi lükatud"  olla, waid on selle kohtu kätte seletamiseks saadetud,  kuS kohtu järge (Znstanzenzug) mööda tema kohtupaik (Forum) on. Zga selts walib küll oma juhataja ise, aga üksi korralisel aea!, nii pitta aea peale, kui kõrgemalt  poolelt kinnitatud põhjuSkirjaS määratud on. Tahawad  seltsid korrata aeal omast juhatajast lahti saada, fiiS palugu nemad teda. et tema ise tagasi aStub, ehk kaevaku  tema peale, et teda süü pärast kohtu poolest lahti tehakse ; muidu et woi seltsid seda mitte teha. Nende põhjuSktrt on nende eraseaduS, selle järel peawad nemad käima. Wtgadused Ksleri ktrjaS on sits need, et Hurti ksebtuv .tagasi lükatud" olla, ja et seltsid oma juhatajat igal aeal lahti teha wõidd. KahjetseteS peab ka kõik auuS rahwaS nägema, kuida Professor Köler omale Sakalastest  nii palju ülemääralist wttruki suitsu nina alla kõrwetada laseb, et tema peast uimaseks jääma peab. Renda on Dr. WeSke EeSti Kirjameeste (Sakalaste kirju meeSte) Seltsi viimasel koosolekul, kuS Professor Köler ka juures oli, ütelnud: .EeSti kunst aga olla juba suurem, kul Eesti teadus. .EeSti kunsti olla nimelt härrad professor Köler oma .kunstmaalimisega, Weizenberg oma kuju nikerdamisega ja .noor Eesti kunstnik Adamson oma puunikerdamise kunstiga .tähendatud pildi raami kallal suure kiitusega ilma eeS .avalikuks teinud. Iseäranis olla professor Köler j. n.e." Kõige pealt on see üks kentsakas halpuS, kui .Eesti kunstist" ja .Eesti teadusest", räägitakse. Iseenesest on kunst ja teadus üleilmlised. Ühest .rahvuslikust kunstist" wõib üksi seal rääkida, kuS ühe rahwa keSkiS üks alguSlik kunStijoon sigis. SelleS ei wõi aga siin wel juttu olla, ja .rahwuslikku teadust ei ole kusagil ega wõi kusagil olla, sest teadus on ühine, just nagu tõde ühtne on. Kui keegi fiiS ühest .Eeski teadusest" ehk ühegist teisest .rahvuslikust" teadusest räägib, siis ei ole fee muud kui paljaS HalpuS ja tühi lori. Tahtis aga Dr. Weske EeSti sugust kunstnikudest ja EeSti sugu teadusemeestest rääkida, sits olekS tema seda tõsisemalt, armsamalt ja mõistlikumalt tegema pidanud, ja seesugust kõnet ei oleks Professor Köler sallida tohtinud, kui tema weel ülemääralisest  wiiruki suitsust wähegi uimastamata oli. KaS Professor Köler omaS kunstis suurem on, kui endised ja nüüdsed EeSti sugust teadusemehed omas teaduses, nagu Dr. Faehlmann, Dr. Karell ja suur rida teist, see on ikka kõige vähemast õige wäga küfltaw. Üht pealtkuulajat aga nende kulu peale üle aru kõrgele tõsta, keS mitte pealt kuulamas et ole, see on üks üliwiletS tuisulaSte tegu, mida kiidetud pealtkuulaja wait olles waõta wõtta ei tohi, kui temal tema enese tõsine auu kallis ja kui tema pea ja süda segamata on. Üleüldse arvaksime meie herra Professor Köleri puhta nime heakS tulusaks, kui tema aegsast politika wainult tagasi aStuks. Seal on kindlamat meelt tarwiS, kui temal olema näib, ja seal on mõnda teadust tarwiS, miS temal mitte ei ole. Seda puudust on tema oma arutamistega Kuntugana mõisa rahalaenu aSjuS selgest küll üleS näitanud, nagu meie omaS wiimaseS numriS seletasime, seda tunnistab tema nüüd selleS kirjas uueSte. miS .Virulase" Nr. 36 seeS seisab. KunSti wainul on Professor Köler auusast teenitud auupärgast leidnud, politika wainul ei leia tema muud, kui muhkufi. Muhkufi ja määrimist leiab igaüks politika wainul seda rohkem, mida rohkem tema ennast Sakalastega segab ja mäSfib. Nende küüsist ei ole tänine weel keegi tervelt ja puhtalt peaSnud, keS nendega tegemist tegi. Sakalased laulawad nagu sääsed, tukeS: .Vend, wend, anna tilguke werd!" minneS: .Sinder, sinder, finder!" Seda laulu on herra PaStor Hurt ja teised auusad mehed kuulda saanud, seda saab herra Professor Kõler ka kuulda, kui tema head nõuu kuulda ei wõta! .EeSti PoSttmeeS" on oma .Mõni sõna vastuseks", wiiendemaS järgeõ, lõpetanud. KahjetseteS peame kinnitama, et selles kirjas pea niisama palju halwa poifikese kamalust ja meelega tehtud eksitust on, kui lauseid. Ühes järgmises numreS tahame meel kord mõne wiletsama nõuu peale tähendada, mida herra Dr. Hermann oma enese parema teadmise ja südametu»- niStuse, ja oma lugejate eksitamiseks tarwitab. Sel korral oli meil tähtsamate asjade üle kirjutada, nagu lugejad näewad. Nii kaua wsib .EeSti Postimehe" toimetaja seda sõbralist kirja pähe õppida, niida tema waimuwend Komarow, Venekeelt .Peterburgi Zeitungis" Eestlaste eluõiguse ja usutunnistuse kohta kirjutanud ja mida Saksakeeli  .Peterburgi Zeitung" oma Nr. 250 seeS jälestusega üleS wõtnud on. Kui tema fiiS meel söbrade ja waenlaSte  wahel mähet teha ei oska, kui tema oma tänist tegewust  ei kahjetfe ja .xooeavi!" et õhka, fiiS ei ole temast enam ühtigi head loota. Meie kanged .Taara" tütred, need .Mitmed EeSti neiud", kes mägise omast ellast kenaduse wallast wälja tungiwad, on .EeSti Postimehe" Nr. 36 seeS selle tõsise meeletuletamise waSta suure käredusega üleS aStunud, mida meie neile oma Nr. 31 seeS saatsime. Nemad kiitlewad,  et nende .rinnaS" ka .wabaduse maim wehib", nemad ntmetawad meie manitsemist »tooreks" ja .pööraseks",  ja arwawad, et nende .Taara tuulede" igatsus sedasama tähendada, mida Schilleri laul .Greekamaa Jumalad",  tähendab. Kui mähe need neiukesed ja kui mähe nende käemeeS, Dr. Hermann ltteraturast teab ja mõistab, see on õige hale näha. KeS wähegi Schilleri maimu tunneb, see teab, et tema selle lauluga muud taga et kurtnud,  kui lapsepölwist luuletuse aega, kuna meie Taaralased üksi kõrge politika peale mõtlewad. Meie ei tea, mis Dr. Hermannil rohkem puudub, kaS teadust ja mõistust, wõt auusat meelt, wõt kõiki kolme ühewõrra, et tema neid muidugi juba õigelt teelt eksitatud neiukesi ikka rohkem eksitab ja nende looduslikust wallast wälja talutab. Taara neiukesed pajatawad meeletuma kõrklusega: .Teie haridus lubab Teile ka tõe ja luuletuse mähet tähele panemata jätta." Kallid kangelaste tütred: UkSki luuletus ei tohi ilma tõeta olla, muidu ei ole ta muud, kui tuisulaSte sõnakslin. Teie juhatajad on Teid aga ühele teete eksitanud,  kus kuulmise tõde iialgi ei leita. Teie meeletumad juhatajad ei osta paleuslikkude ja politiklikkude eeSmärkwe wahel .wahet teha" ja solgivad sedaviisi kõiki luuletust, ka Kalewipoja laulu, kuida juba õnnis Dr. Kreutzwald ise ka kaebas. Taara neiukesed lõpetavad oma lugu ühe .Kalewipoja" laulu salmiga, millest nemad niisama vähe aru saanud on, kui Schilleri .Greekamaa Jumalate" laulust. Nemad loodavad: .Küll siis Kalev jõuab koju oma laStel' õnne tooma, EeSti põlve uueks looma." Auidä kuulda, olla seesugune .uueks looja" juba kõndimas. Laske ennast senna juhtida, kangelaste tütrekesed!  Teenige omale seal kannukseid. Neiu sukad on Teie kareda pandade kohta liiga pehmed! ÜkS Z. T. Simuna kihelkonnast on selle üle kangest  kohkunud, et .Tallinna Sõbra" juhtkirjad eratrükkiS ilmuma saamad, ja katsub .Eesti Postimehe" Nr, 36 seeS, rahwast nende lugemisest ära peletada, just nagu oleks temal nendest midagi katta. Suure hoolega hoiawad seesugused  .rahvamehed" oma õpetust, kõige asjaliku läbirääkimise  eest, nagu abrat klaasi põrutamise eest Io nemad  ise kõige paremini teadwad kui palju nende õpetused .katsuda kannatawad" ehk mitte. J. T. ütteb, et meie juhtkirjad niisama .ärritavad" olla, nagu fee manitsuse sõna .Kel kõrwad on kuulda, see kuulgu", miS sel suvel ilmus. Paremat tunnistust meie ei soovi. See wetke raamat on ühest mehest kirjutatud, keda Jumala  vaim tema pilkas tegevas elus puhastas ja karastas.  keS EeSti rahva õige hariduse eest rohkem tulusat tööd teinud on, kui Sakalased lõhkuda suudavad. On meie juhtkirjad wähegi selle raamatu sarnatsed, siis täname Jumalat ja oleme oma tööga rahul. Et seesugused kirjad Sakalast .ärritavad", seda meie juba usume, aga ega need olegi Sakalaste peade silitamiseks kirjutatud. Selle kuu 10. pääwal, homikul kell 8 suri Eestimaa  Aktsiisi valitsuse ja Kameralhofi ülem juhataja, Wirklicher Staatsrath Kammerherra Dr. Karl von Wistinghausen. Omas 20 aastases ametitallituses Tallinnas, oli tema niisa na ustaw ja kindel kui lahke olnud, ja seifis oma Keisri ja Herra, oma ülemate, kaasteenijate  ja alamate eeS suures auustuses. Eesti rahvale iseäranis oli tema tuttav ja tähtjas, kui Tallinnas peetud Laulupidu kordasaatja ja kaitseja. Meie tänavune suvi, mis esiteks soe oli ja põualiseks minema näitas, siis palju wihma tõi, oli Leikusekuu wiimaste päävade seeS ennast Me väga soojaks  ja kenaks muutnud. Selle kuu 8. pääwal hakkas ilm jälle pilwitama ja öösel tõufiS hirmus maru, lumega segatud wihm ja torm, mis wäga palju kahju tegi. Tallinna  lahel, Paljassaarel, on Kolga talumehe Hindrik Nikferi laev .Jala", kus 50 sülda puid peal oli, kivide peale paisatud ja täitsa lõhutud; kolm laewameest saiwad waewaga peaStetud. Saksamaa laev .Elsiua", on Ka> drinthaali randaS hukka läinud; laevamehed on peastetud. SadamaS on üks Soome laew põhja vajunud; aurulaev .Düna", Peterburgist Riiga sõitmas, tuli vigastatud Tallinna sadamasse, tuul oli 92 kiwitörwa vaati ära lõhkunud, mis laeva lael olnvad, kõik kaubad on tõrvaga rikutud. Prangli saarel on Saksamaa auralaew .Sayn" ja wiiS teist laeva hukka läinud. Tallinna kroonu sadam on wäga raskest ära lõhutud, palju aidast ja koguni kivi sambaid on ümber visatud. Kadrinth alt-) on 654 suurt vana puud muist juurdega wälja kistud, muist katki murtud.  BaltiSkis on üks laew Pakrisaarel kuiva maa peale visatud. Metsades on igal poolel sadade ja tuhandete  kaupa puid maha murtud. See maru ou meile sügiset toonud; juba on kaks öökülma olnud. Pääsukesed lätsivad juba kahe nädali eest ära, kured on ka minemas. Saksakeeli .Riia Zeitung" hüüab Vallimaa Ewang.-Luth. kiriku liikeid kokku, Lutheruse 400 aaStasekS mälestuse pääwakS, peale kirikliku Lutherusea  suluse, weel üht kapitali korjama, millega kas üks mälestuse sammas wõiks ehitad, saada, ehk ka wana Tartu Doom-kirik uueSte üles ehitatud ja edaspidi Lutheri-Ä)om  nimetatud. See pääw peaks üheks iseäralikuks  Vallimaa pidupääwaks tehtud saama, sest see meie kodumaa on esimeste maade keskis, kus puhastatud Ewangeliumi õpetuS wasta wõetud sai, j, Luther,,? ise on Vallimaa kirikliku elu eest hoolt kannud. Riia linn oli omal aeal Schmalkaldeni ühenduse liige, mida Ewangeliumi  kaitsemiseks af> tati; Gustav Adolfi all on Vallimaa  pojad Ewangeliumi õpetuse eest lahingileS võidelnud ja kõik Vallimaa haridus on Ewangeliumi vaimust lstbi õhutatud. Ka EeSti rahwal on palju asja, seda pääwa tänuga pühitseda, sest fee osa, mis EeSti rahwaS omaS hariduses teistest Vene r igi rahvastest ees oa, see on puhta Ewangeliumi õp.tuse wili. Tallinna Tuletõrjujate juhatajat on palutud, mõnda uut Tuletõrjujate Seltsi jõuga ja nsuuga tuelada. Nimelt on need palwed tulnud Uhtna wallast Virumaalt, Jõhvi alevikust Virumaalt, Kawastu wallast Tartumaalt jaJekaterinslawi  linnast. Palwed on lahkusega täidetud.