kuu 21. pääwa õhkal mashina peal äkitselt rabandusesse ära. Tema oli kefkigaline tugew meeS ja oli weel wähe aega enne seda oma sõbradega rõõmsast koos olnud. Sellesama pääwa pärast lõunat tõugati Wiegand'; «vabrikust  üht lastitud wagonit wälja, kus juures õpipois Wilhelm  Pranz libises, maha kukkus ja wagoin ratta alla sattus, mis tema mõlemad jalad murdis. Õnnetu sai hospidalisse «viidud, aga tema elu peale on wähe lootust. Saksakeeli Tallinna Zeitung* kirjutab ühest iseäralisest  juhtumisest, mida küll «vist pahategude sekka lugeda tuleb. Selle kuu 17. pääwal toodi aurulaewaga Helsingist  üks umbes 9 knnni 10 aastane tütarlaps waeses riides  Tallinna sadamasse, kes ilma rahata ja tunnistusteta Helsingis leitud oli, kuS tema rääkinud, et onuga* Tallinnasse  reisida tahtnud, aga .onust* teel maha jäätud olla. ,Onu* ütelnud, et tema risti-ema Tallinnas elada. Tütarlaps ütleb ennast 11 aastat «vana olema, nimega Maria Atelsandrowna ja ühe Wenelase tütar, kelle Wgnime  tema ei teada. Oma üheksama elu aastani olnud tema Moskwas isa ja ema juures. Isa olnud «vabrik-; töömees, keda Aleksander Matwejewitsch nimetatud; ema nimi olnud Jelisaweta Awdotjewna. Ema surnud ära, isa annud teda ühe »täd«* juure, «võtnud siis kihwti ja surnud ka ära. ?Tädi* sõitnud temaga /Weike-Tallinnasse*,  kus ainult Poolakad ja Rootslased elanud. „Tädi', üks umbes 25aaavtane kena naesterahwas, pidanud keda peitus, pillanud tema «varanduse, 100 rubla, pealikutega ära ja müünud «vinnaks ka riided ära. Nenda olla tema kaks aastat üksi elanud, lukkus uste taga, kui ,tädi* terwe pääwade kaupa kottu ära olnud. Majaperemeest nimetatud  Machiu. Ühel pääwal tunnid üks »onu*, kes teda kaasa «võtnud ja „risti-ema* juure ,Suur-Tallinnasse* «viia tubauud. Palju päiwi olnud nemad teel, käinud mitmes linnas ja sõitnud raudteedel ja aurulaewadeS. Nenda tulnud nemad Helsingisse. Seal «viinud ,onu* teda wagonisse, ütelnud ennast ise billetisi ja toitu ostma minema, kästtnud teda senni paigal ist,ida, kui rong ka sõitma hakkaks sest rong pöörata kohe jälle ümber. Teises jaamas päritud tema billetit ja kui teina «vastanud, et „onu* billetit tooma läinud, fiis saadetud teda wagonist  «välja, «võetud läbikuulamise alla ja «viidud siis Helsingisse  tagasi, sealiseSse Politseisse. Kui tema neli pääwa seal olnud, siis saadetud teda ühe laewa peal Tallinnasse, see ei olla aga see linn, kuS ,tädi* elanud. Kõigist paistab  wälja, et see tütarlaps ühe kahewäärilise „lädi* saagiks  ou langenud, kelle jälgi Politsei otsib. Tüdrukud Feodosia K. ja An u a 0., kes trahteripidaja K. juures teeninud, saiwad selle kuu 20. pääwal kinni «võetud, sest nende nüüdne leiwawanem, herra P., andis neile süüks, et nemad mitmeid asju «parastanud.  Nende asjad saiwad läbi otsitud ja seal leiti herra P. asju ja ka asju, mida nemad trahteripidaja K. juurest «varastanud. Teenija tüdruk Katti B. oli kolme üksiku naestcrahwa juures teenistuses ja langes kahtluse alla, et tema ühe kuld uuri brilliantidega «varastanud. Tema asjad  saiwad läbi otsitud ja seal leiti «varastatud pesu, 2 puuda sukrut ja teisi «varastatud asju. ,Walgusele* on Mere külast kirjutatud, et seal Leikusekuu 30. pääwal umbes tund aega õhu-pilti morsana) nähtud. Peterburgi linu seisnud nii selgest waatajate silma ees. et katuse karwagi ära seletada wõidud,  niisamati ka lippu ja üht torni telingitega, mida parandatakse.  Natuke põhja poole nähtud «veel üht teist linnakest,  aga mitte nii selgest, et aru oleks saada «võidud, kas see Oranieubaum wõi Krasnoje Selo oli. Kui „Waiguse* kirjasaatjal tema lähema naabruse geograsia natuke tuttaw ja ,Walguse* toimetusel tarwitataw kaart käe pärast oleks olnud, fiis oleks ehk üks seda tühja juttu kirjutamata ja teine trükkimata jätnud. Joon, mida Merekülast  Peterburgi peale tõmmatakse, ei käi mitte üle mere, «vaid leikab paiguti umbes 25 «versta rannast eemal läbi maa, mis kaunis kõrge on ja kus osalt kõrge mäuua-metS peal kaswab. Seesugused õhu-pildid ei paista aga mitte üle mägede ja metsade, waid ainult üle wete ehk üle laia lagedate kõrwcde, nagu näituseks Sahara liiwa-kõrwes. Ka Merekülast Kronstadti peale tõmmatud joon käib suuremalt  osalt üle mägede ja metsade, paiguti umbes 10 «versta rannast eemal. Aga mis teha! kirjasaatjad  ja toimetajad näewad sagedast õhu-piltifi asjadest, mis niisama «võõriti ja teiste filma ees niisama «võimata on. Baltiskist, Mihklikuu 26, pääwal. Läbi wiimase nabalt  otiwad ilmad heitlikud ja tuulised, aeguti raske wihmasadudega.  Selle kuu 24 pääwa pärast lõunat oli raskest wihmapilwest müristamist kuulda ja õhta hilja sadas kange tuulega rahet. Mõni kord tõusis soe kesk-pääiva aeal kuuni lv graadi peale, seisis aga enamist ikka alamal. Kõik Mihklikuu on täniue tuuline, wilu ja wihmane olnud. Metsades on siin ümberkaudu ikka weel rohkest rohelisi puid. Selle kuu 23. pääwal nähti siin läbi kõige pääwa rohkest pääsukesi, kes mist kangemalt põhjapoolt tulnud oliwad  ja siin õhkus neid wäheseid lend-kärbikuid otsisiwad, mis weel elus on. Põllud su koristatud ja põllumehed piaivad tänuga tunnistama: „Wõime rahul olla!* Maalt on «.Tallinna Zeitungile* järg«nised sõnumid tulnud: Mihklikuu 2. pääwal põles Põluta mõisa wiljakuiwatamise  hoone maha. UmbeS 280 tschetwerti wilja saiivad tulest häwitatud. Tuli olla liiga kütetud ahjust wälja läinud Mihttikuu 3. pääwal läks Härjapea külas Koon u «valdas ühe talukoha eluhoone põlema, kuhu kõige pere riided ja peremehe raha stSse jäiwad. Tuli ou hooletuse läbi tulnud; kõrwalised hooned on puudutamata  jäänud. Mihklikuu 13. pääwal põles Kunda waldas ühe talukoha eluhoone maha, mis õnneks kaitse alla antud oli, nenda et peremehe kahju kõige «vähemast osalt tasutud saab. Öösel wasta Mihklikuu 8. pääwa «varastati Rägawere «valla talumehe Jüri Poomann'i lukku pandud kapist lõhkumise abil 36 rubla ja üks hõbe uur. Waras, Kolu «vallast päritud losep R., keS Pruuna waldas elas, on leitud ja kriminalkohtu alla antud. Peremees  on muist omast «varastatud «varast kätte saanud. Mihklikuu 5. pääwal põles Lehtse «valdas taluperemees  Jakob Kuusik'u maja maha. Kust kuli wälja läinud, seda ei olnud «veel teada. Leikusekuu 26. pääwal  on Amu t a mõisa rehi maha põlenud, kuhu «välk sisse oli löönud. Rehe hoone oli 1000 rubla eest kaitse alla antud, kahju on aga 2500 rubla suur. Mihklikuu 10. pääwal leiti Kuksema mõisa metsas üks umbes 3aastane  must mära, rantassidega wankrega. Seani ?i olnud peremeest «veel leitud. Ööle! «vasta Leikusekuu 28 pääwa tungistwad umbes kaheksa kurjategijat kaigastega Koeru kirik'? lese-mõisa (Sandhof) «viljapuu aida rööwima ja oliwad selleks suured kolid kaasa «võtnud.  Kui aiawahid Michail J. ja Juhan P. healt legitvad, siis kargasiwad kaabakad nende peale ja pekstwad neid kaigastega nii raSkeft, et ühe käeluu murtud  sai. Kisa peale jookstwad nemad «viimaks ära. üks nendest on kui Koeru postipois Willem P. ära tuutud ja kohtu ülekuulamised su alganud. Mihklikuu 8. pääwal on Muuga mõisa metsas üks sammetiga «vooderdatud kaStike leitud, kus 12 laua-miga, märgitudß.", seeS oliwad. Senni ei olnud weel teada saadud, kelle oina see kastike on Teadaandja* fõnnmite järel on Hulja «valdaS hiljuti Hans Aro' must ruun, Tallitaja  R. Esbaumtt ja H.Esbaumi kõrw ruun ära «varastatud. Hobuseid ega «vargaid ei olnud senni leitud. «võtame järgmised sõnumid: Mõtsu waldas Hanela kihelkondas  on üks terwe kurjategijate-salk kinni «võetud, kes tungima kahtluse all seisab, et mitmed majad põlema on pistnud, milleks neid sealine taluperemees A. K. palkanud. Wiimane on ka kinni wõetnd ja sellest aeast saadik olla rahu. Hanela kihelkondaS P. (Podrema «või Patsalu  ?) «valdas olla koolmeister ühe Greeka-Kakholiigi abielu-paari  lapse Ewang-Luth. usutunnistust mööda ristinud ja selle eest kohtu alla antud. Kolga «valdas Kuusalu  kihelkondaS on «vennaksed 3. ja M. Walk maanteel Karl Wilipson'i ja J. Willipus'e peale kargunud, ««ende raha rööwinud, mida 150 rubla olema arwanud, kuna nemad ainult 5 rubla leidnud. Mõlemad wäljarööwitud mehed ou raõkest haawatud. Kurjategijad on leitud, kinni wõetnd ja on ka juba tunnistanud. Narmast. Teadaandja* kuulutab Kõige kõrgemalt kinnitatud seadust, mis järel Narwa Pokitseiwa  litsus Raekohtu kullest lahutatud ja ühe Politseimeistri  alla antud saab, kes Peterbnrgi Kubermanguwalitsuse  all seisad ja künni Baltimaa kohtute muutmiseni ka mõned kohtu-asjad tallitab. Tartust. xUus Tartu Zeitung* kirjutab Mihklikuu 18. pääwa!: ,Wiimase aaSta Heina? ml «vangimajast põgenenud,  Jõulukuul 1886 weikekanpleja Oja wasta tehtud  rööwmõrtsuka teu pärast 12 aastaks rvangitööls mõistetud  Emil KosSler on jälle nuhtleja õiguse kätte langenud. Heile pärast lõunat sai see röövmõrtsukas fiin teist korda kinni «võetud. Politsei oli kuulda saanud, et kaua otsitud Kossler eh? ometigi Tartusse tagan tuleks ja walwas hoolega tema tulemise peale. Heile pärast lõunat kell 2 tnngisiwad Pristaw Fuchs, Linnajäu-ülewacttaja Uland ja Politsei-soldat Kriisa õeksete R. korterisse, keS kahtluse all seisa«vad, et nemad, omal aeal Kosslertt põgenemise  juureS abiks olnud. Uks nendest õdedest, Koss leri pruut, salgas tema sealolemist käredast ära, aga teda leiti maja läbiotsimise juures «voodi alt. Kuna tema kangest  kinniwõtjate wasta pani, oli tema aega leidnud, nuaga sügamast oma kõrisse leigata, mis aga tema elu kohta kardetaw  ei ole. Kossler sai hospidalisse «viidud. Korteris leiti ka üks klaas kihwtiga (Blausäure), mis niisama silgune  on, knida seda Oja tapmise juures tarwitati. Saksakeeli  , Peterburgi Zeitungi* sõnumite järel on õeksete nimi Retschg ja sõnumisaatja arwab, et Kossler kõige selle aea, peale aasta, põgenemise ja uueste kimnwõtmise «vahel,  oma .pruudi* kaitsusel Tartus elanud on.  Selsamal  pääwal, kui Kofsler kinni «võetud sai, kargaS üks öösel passita uulitsal kiuni «võetud tüdruk Politsei maja kolmandama korra pealt uulitsale. Meriselt sai see «vaene kliinikusse «viidud, kus tema terweks saamise peale natukelootust  olla. Ülikaudse arwu järel olla Tartu «voori meeste neile 1200 rubla maksma tulnud; kasu ei ole nemad sellest ühtigi saanud. Liiwimaa Maapaäw astub Wiiuakuu 11. pääwal Riigas kokku. Liiwimaa raudteel oliwad selle kuu 21. pääwal Tartu ja Riia «vahel juba kõik roopad pandud; Walga ja Pihkwa wahel oliwad roopad weel ainult «viie wersta seal panemata. Loodetakse, et sõidud juba selle aasta Talwekuul wõiwad algatud saada, Tartu maakonna Kreisülem on Mõisa- za Wallawalitsust tele teada annud, et tema nende käest edaspidi ainult Weiie? e e l i kirjast «vasta «võtab. Erainimesed «võida esiteks weel Eesti ja Saksa keeles kirjutada. Kreisarft olla ka juba mitmele Wallawalitsusele Eestikeelisel» kirjad tagasi  saatnud ja kuulutanud, et tema edaspidi ainult Weuekeeliseid  kirjast «vasta «võtab. sõnumid) Peterbnrgist. Keisri Mazestätide reisust Kaukasiasje  tulewad wäga hiilgawad sõnumid. Määramata rõõmuhöiskamistega on Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Aunjärjeparija ja Suurwürst Georg Aleksandro«vitsch  igas pidamise - paikas «vasta «võetud ja linnade ja maade seisnskonnad, kogukonnad ja seltskonnad on soola ja leiba «vaagnale peal toonud, millest otse kui wõidu üks ikka teisest uhkem ja kallim oli, Je! aterin o d a r is on selle kuu 22. pääwal Kuban - Kasakate pidulikku rongi (LoueuoLoS uxsi"k.) peetud, kus Keiser neile oma lootust tunnistanud, et noored Kubun-Kasakad niisama auusast ja heast teenima saawad, kui nende eelkäijad. Määramata rõõmuhõiskamisega  wastaflwad Kasakad, Suurwürst Aunjärjeparija asus kui Hetman rongi ette ja juhtis rongi pidu-marschis Majestätidest  mööda, kes selle peale oma korterisse läksiwad, Kasakate ja sealiste rahwaste saatekondast wasta «võtma. Saatekondade poolest ou Majestätidele ja Keiserlikkudele Kõrgustele  9 «väga kallist hobust kalli sadulatega kingituseks toodud,  kui ka kullaga ja hõbedaga kaetud sõeariistu, «vildist mantleid ja teist kallid asju ja kodurahwa tööst. Teiste keskis tõiwad Kubau-Kasakate pealikud Kasakate kujust ühe poliritud marmori jala peal. Kujud on kõik wäga kunstlikult  hõbedast tehtud; kokku kaalub see 9 puuda, hõbedat on 3 puuda. Selle Keisri-reisu kalli auukingitustega saab pärast «vist üks kerwe musenm täidetud. Saatekondadele ja sõeawäele on Keisri Majestälide poolest uhke söömalaud «valmistatud; Keiserlikule lauale oli palju pealikuid ja ülemaid kutsutud. Jekaterinodarist reistfiwad Keisri Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused selle kuu 23. pääwal kell 12 ära ja jöudstwad kell 3 aeal Noworossiskisse. —> Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergi Aleksandrowitsch,  Snurwürsti praua Jelisfaweta Feodoroivna  ja Suurwürst Paul Aleksandra «vitsch on selle kuu 18. pääwal aurulaeiva peal Smirnasse jõudnud ja sealt õhtal Beyruti poole edast sõitnud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Georg Michailowitsch  on oinal reisnl Ka««kastasse Tambowi kubermangus kõhnnaha-põletnsesse haigeks jäänud, on aga «viimaste sõnumite järel jälle paranemas. Wene lehed on Rusttschukist sõnumid saanud, et BulgarlaStel nõuu olla oma riiki pea Sultani ülewalitsuse  alt lahti kuulutada. Bulgaria põgeniknd,  kes OdessaS elawad, tahta pea isamaale tagasi minna. Peterburgi kreisis on mitme talu koguduse  eestseisjad nõuuks «võtnud, Maakonnanõuukogu  poolest neile taluperemeestele raha laenuks paluda, kelles hobuseid ega lehmi ei ole, sest seesugust »peremehi* olla seal palju ja nende oma nõu ei hakata enam. Kõikis Wene riikis on wiimase aasta kaikus  ametlikkude sõnumite järel 1248 «niinest liia joomise  läbi ära surnud. Tscherepowezist, Nowgorodi kubermangust, kirjutatakse: „ Leikusekuu 3V. pääwal, Ke sri Majestätt nimepäämal, tnli meile kätte, mis juba ammu oodatud oli. Kubernöri iseäraliste toimetuste ametnik andis maakonna-amekile mitme ametliku mehe kuuldes Kõigekõrgemat käsku teada, mis järel Maakonna-nõuukogu kohe piab lahutatud ja selle asemele nkS aegline «valitsus nelja kiikega pandud saama. Need kiiked on : Präfident Laslowski (Seespidiste asjade Minifteriumistj, kohaline Maksude - Inspektor, Rahwakoolide-Jnspektor  ja üks ametnik Riigikontrolist. Esimeste pääwade  sees püiidstwad une «valitsuse liiked asju seletada ja endist ametmehi tundma õppida, et Kubernörile, keda igal pääwal oodati, täit aruannet ette panna wõikstwad. Kui Kubernör tulnud oli, siis saiwad tema juhatusel uõuukogud  peetud ja uue «valitsuse liigetele nende kohused ja õigused  ette kirjutatud. Üleüldise läbiwaatamise juures leiti tühi kassa ja leiti, et kooliõpetajatele ja mõne teise ametnikule peale 6000 rubla palka «võlga oli.* Samara kubermangust kirjutatakse ühest korralisest lahingist, mis fealiste Saksa asujate >a Wene «väljarändajate  «vahel ol««ud. Wäljarä««dajad jootnud oma loomi, umbes 100 pead. asujate tiikis, «uis eest asujad maksu pärinud, «väljarändajad küll ka 2 kopikat iga looma pealt