kokknhoida möistawad. mida hoolsal ja osawal kombel teenida mõisiflwad. Need terwede seltskondade waesused ja terwede seltskondade wilelsused ja toonused, millest mitmel wõeral  maal suured raamatud täiskirjutnd on ja mille wasta seal korralisel kombel ja korrata kombel wõideldud saab, need kõik on meie maal nii heaSte kui tundmata asjad. Sellest se siis ka tuleb, et asjalik wahe meie maa üksikute seisuSte wahel palju kitsa n on kui mitmel teisel maal, kui ehk ka seisuste seaduslik wahe siin mõnes tükkis laiem olla wõib kui seal. Maal on tööjõud, se on töörahwas  üks nii otsitud ja selle läbi teiste maade kohta arwates ka nii kallis kaup, et sette kauba t. rwitajad, se on mõsiade peremehed ja talukohtade peremehed hinnapakkumisega üksteise ette jõuda nõuawad, et aga seda kaupa tarwiliseks aeaks etteosta saaks, kuna wäliseil maadel tööjõud, se on töörahwas pakutaw kaup ja sellepärast meie maa kohta arwates ka odaw kaup ou. Nimetamata ei wõi meie ka mitte jätta, et Eestlased meie maa maatöö tarwis ka parem kaup, se on parem tööjõud on, kuida selgest küll mõne aasta eest uäha oli, kus wõeralt maalt odawamad kaupa siin ja seal meie maale nsseweeti, pitkema aea peale aga tarwitada ei wõidud. Niisama otsitud kui maal, ou tööjõud ka meie maa linnades ja meie maa ümbrikutes ja et se otsitud on ja sellepärast parajas hindas seisab, sellepärast ei langenud meie töömeeste seisus selle waesuse, wiletsuse ja tooruse sisse, kui se töömeeste seisus, mida wälisedel maadel iseäranis  „ rahwas" nimetakse, kui ka uimelt linnades mõne paha eeftknjn läbi töörahwa seas mõnda toorust leida on, mida parandada kindlamate sellsilikn ühenduste ja sündsamale rahwakootide asjaks jätta ja rahuga parandust loota wõib. Kui aga meie maa! „rahwaft" sellel tähendusel suuremad juttu olla ei wõi, kuida se wäliseil maadel on, siis ei wõi siin la nendest seltsi  likuift liikumistest juttu olla. mis seal korralist elu tülitawad, ja ei wõi selles tähenduses „rahwa eestkostjatest" ja juttu olla, mida need sõuad seal täheudawad. kus nendel olla asja ja nende uõuudmistel põhja on. Kes siin seltsilikuift tülidest räägiks ja ennast selles tähenduses Mhwamcheks" tõsta nõuaks, se teeks sedasama, mida need tegewad. kes meie maale oma sulega „ kiri kii kkufi" tülist sünnitawad ja sellesama sulega kiriklikkude lülide wasta wvitlewad, et aga süül tööd oleks. „Õigust saksale, õigust maamehele". Ülemad wanarahwa sõna peame meie „ Eesti Postimehe" kirjasaatjale Samaaras ja „ Eesti Postimehele" enesele meele tuletama. Meie kitsama isamaa üksikud rahwasugud ja seisused ja nende üksikud liited, kes selle meie isamaa pinna peal sündisiwad ehk ühegil teisel korralisel  kombel selle omaks saiwad. kõik need ei ole iialgi meie silma ees rohkem ega wähem olnud, kui ikka aga selle isamaa seltskonnad, pojad ja kodanikud, olgu nemad nüüd maal mõisnikud, taluperemehed, wabadikud ehk sulased, ehk olgu nemad linnades kaupmehed, meistrid, sellid, töömehed ehk teenijad. Kõik need on meie silma ees ühe isamaa osalised ja igaüks omas paikas ühe kindla seltskonna liited, ja kui nendest üks häda tunneb, siis tuimemad seda meie arwates ka teised ja tunneb seda kõik keha. Meie oma seisupaiga pealt, mida ikka hoolega kinnipidanud oleme, ei wõi siis ka mitte arusaada, kuida ükski õiglane ja mõistlik mees ühe seisuse sõber, teise seisuse waenlane olla wöiks, kuida meie ka koguni mitte arusaada ei wõi, wiks se mees iga kord M de" wastane olema peab, kes sõber olla tahab. Alaline waenu kihutamine ühegi sugu ehk seisuse wasta. ei wõi pitka peale iialgi muud sigitada, kui selle sugu ehk seisule wiha ja waenu teise sugu ehk seisuse waM. ja kui se wam ühegilt poolel pealegi wee! ühekohtuse laimamisega ja käekatsutawa waliga toidetud ja ülesoeetud saab, siis peab se ja põlga tust sigitama ja üht kodaniku- kogu teisest ikka ja ikka enam wõerutama ja üht olekud sigitama, kus ühemeeleline töö kõige maa ja maara dwa kasuks wõi ma tümaks tehtud saab. Kui meie nüüd üks kord ehk teine kord .mõisnikkude" eest kostma pidime, siis tõstsime meie ühe meie maa kodauikukogu eest ja sellele sündisiwad meid need. kes selle kogu peale malet tunnistasiwad ja wõerustust üksikute seisuste ja seltskondade wahel figitasiwad. On siis sünnitud partei-waim tõeste juba meie rahwa silmi nenda kinuipannnd, et rahwas enem ei mõista, et ükski pealtwaataja kahe waidleja peale üksi asjalikust seisupaigast waabata  wõch, ilma et siinpool ehk sealpool parleimeheks  saaks ? .Mõisnikud" ja . Eestirahwas"  ei ole jo mitte juft looduslikud wastased,  waid ei ole muud kui ühe ja sell sa ma isamaa pojad, kui nemad esiteks ka weel rohkemal jäul kahest rahwa sugu st ou. Meie ütleme teades, mitte kogemata: .esiteks weel suuremal jäul". Et suur hulk mõisasi juba Eestlaste omandus on ja aaft aastalt ikka rohkem mõisasi Eestlaste kätte langeb, se wõib küll Samaara kirjasaatjal teadmata ella, .Eesti Postimehel" küll wist mitte. Kui aga nüüd Eestlane mõis. omanik on, peawad siis ka pEeslirahwa sõbrad" tema õiguste ja omanduse kulges rebima ja raputama, wõi maksab siis wana tuttaw: »Zse lugu sellega?" Kes üleliiga ehk ülekohtuga pärib, selle hääl ei mõedu pärast euam seal, kus ehk õigusega pärida tuleks; meie tahame oma häält sesuguseks  aeaks hoida. Kes õigust sugnwendadele ja naabritele ja kus tarwis ka wihameestele ühe mõeduga kättemõtta ei suuda, se ou weel kaugel täielisest haridusest. Kahesugune mõet on hirmus Issanda ees." Pidagu seda kõik need hoolega meeles, kes ennast juhatajaks arwawad kutsutud olema! Meil oleks Samaarast saadetud  kirja kohta weel mõnda tähendada, aga tahame esiteks weel oodata, kas ehk „ Eesti Postimees" seda ise et toimeta. Mei juhtkiri "Kassi kuld" oli möödaläinud nädalis ka Tallinna saksakeeli aealehtes „Reva!sche Zei tung" aset leidnud. Selle kohta ütled nüüd teine Tallinna saksakeeli aealeht „Revaler Beobachter" : Sakala" nõuutuste seletuseks toob „Nev. " oma heilises nummreS üht „ Tallinna „Sõbra" kirja, kus wiimine mõne tülitsemise Avasta astub, mida „ Sakala" usutunnistuste „kannatamist poolest töeuud oli Et „Saka„la"  salalikude teutuste wasta wõideldakse, pselle wasta ei ole meil midagi ütelda; ,wäga imeks oleme aga pannud, et .Tallinna  Sõber" ja Mv. Ztg." ennast sel „ korral ühendawad, pahas mälestuses seiswa pherra David Ballohdi wasta oum auustust Täniue on meie teades „auumees Ballohd üksi aga Juri Samarim. Straumiti, nende Mshki Westniku lärelrääkijate ja mõne teise selle seltsi .järelkäija poolest kiidetud; wiimise aeal tema auustajate hulk kosuma." Kuida ,Revalsche Zeituug" oma naabrega asju seletab, ka käredal waimul wõi wagasel maimul wastab, seda jätame selle lehe enese hooleks. Meie omalt poolelt peame aga tunnistama,  et meie wäljaarwata ei suuda, missuguse tuju pannast se sõna „Revaler Beobachteri" fisse pudenenud on. Et meie omal, kui ilmalikul aealehel osawuft ega ka õigust olema ei arwa, usutunnistuste põhjuste üle kirjutada, seda olime meie tunnistanud. Meil ei wõi selle Üle awalikku teadust olla. kas Ballohd heal usul wõi pahal usul oma ema-kiriku wasta astus. Inimeste südame-liigutused on mõnesugused  ja wõiwad niisama heaste eksituse peale kui tõetundmise peale põhjustud olla. Meie ei wõi ühegi hinge-slu läbmurlda ega siis ka selle üle kohut mõista, pealegi weel ühe asja juures, mille külge aga ella sõrmega liigutada wõib. Kiitnud olime meie aga seda, et Bollohd nähtama lehwiwa lipu all waiuule astus, kuna mõned teised seda salalipu all tegewad. Et esimene wumiste waSta arwatud selles tükkis auustust teenib, se peaks igaühel selge küll olema. Peale seda aga eksib .Rev. Beob." kui arwab et .Tallinna Sõber" peale .selle seltsi" esimene on, kes midagi kirjutab, mis David Ballohdi kohta kui wabandamine waljauäitab.  Juba Dr. Harless kahetseb, et se iseenesest mitte madala loodusega inimene (.nicht. unedel augelegte Natnr") mitmesuguse õnnetuma  segaduse läbi wittuse tee peale eksitud sai. Et aga Dr. Harless siin midagi muud wabaudand oleks, kui aga eksinud ehk eksitud inimest, seda ei arwa küll wist keegi. Omalt maalt. TaNinast. Kuida kuuldakse, on Tallinna Kubermangu-Gümnaasiumi Director Staatsrath Dr. C. von Paucker sellest ametist lahkuud ja tema asemele sellesama Gümnaasiumi Jnspeclor  Collegieurakh A. Verting walitud. Doomi Shlosswogtiks ou R. von Antropow  walitud. Wiimiske pääwade sees on Tallinnas mitmed õnnetused juhtund. Nenda leiti 24 Jaanikuu pääwal Grabbi teliskiwi ahju juures, Hholosiowi saue hau kudes ühe töömehe surnukeha. Arwatakse, et tema ujuma läinud, wee sees aga jalakrampi saanud ja sedawiisi surma leidnud on. 27 Jaanikuu pääwal uppus sadamas Warudi walla mees Aleksander Pihlakas, kes seal kui töömees teenis. Pihlakas oli oma seltsimeestega ujuma läinud ja kui osaw ujuja teistele nende palme peale mitu osawad tükki ette teinud. Korraga wajus tema aga alla; seltsimehed hüüdstwad aurulaewa „Nabotniki" pealt õppind põhjalaskja, kes teda ka pea wälja tõi, aga et küll ligi kaks tundi õnnetuma mehe kallal tööd tehti, jäi tema siiski surnuks. Umbes selsamal aeal oli üks teine töömees ujudes sügawa paiga peale fatunud. sai aga pea wäljakistud ja toibus abitegijate mõnusa hoolekandmise läbi elusse, kui ka esiteks surnud olema näitas. Pärast Jaapipääwa oli Mõigu kõrtsi ligidal suur kiskumine. Uks osawötja oli niipalju wiga saanud, et liuna põgenes ja ühel põningil rahu paika otsis. Seal leiti teda teisel homikul ja wiidi haigemajasse.  Wigadufed vliwad aga nii rasked, et õnnetu pea surnud on. Nende inimeste heaks, kes wiimise tulekahju  läbi, millest meie wiimine nummer sõnumid  tõi, oma warandust kautafiwad ja keda umbes 70 perekonda on, on kaupmehed Epin a t j e w Wiruuulitsa! ja Peterse  n Pitkauulitsal rahakorjamist alustand. Loodetakse et Tallinna rahwa helded südamed õnnetuse alla sattunud kaaskodanikud? heaks rohkest kokkukannawad. Ha psalust. Keiserlik Kõrgus Suurwnrst Auujärjepärija on oma kõrge Abikaasaga ja perekonnaga 25 Jaanikuu pääwal Peterburgi reisiud, sellest Jumalateenistusest osa wõtma mis õnsa Keisri-Praua mälestuseks peetud saab. Kõrged wõerad tulla mõne pääwa pärast Hapfalu tagasi. Peterburgi st. Greekamaa Kuningast oodati Peterburgi. kes senna tuleb, oma kõrged abikaasad koju tagasi wiima. Et kõrge! wõeral Peterburgis ka muud osja seletada on mis tema riigi ja selle uue piire külge puudub, seda on sell. Greekamaa kohta tähtsal aeal iseenesest arwa ta. Luugaft tulewad sõnumid, et Raha-Miniftri abiline Geheimrath Aleksander von Giers 24 Jaanikuu pääwal omas mõisas ärasurnud on. - Hhiinaft tulewad sõnumid, et hukkamõistetud  Saadik Tshonng Hon oma walttsuse poolest andeksandmist saanud. Hhiina walitsuS