Sakala Wiljandis, IZ. Nvwembrikuu Mewal 1882. V. aastakäik. P-NMa, kirjandust ja Mnt-- ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Sissekord. Poliitika leht» - Wiljanbi Eesti Põllumeeste Seltsi maja pühitsemise pidu 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. - Visandist: Balti kubermangude talurahwa kohtute muutmise kommisstoni  töö; ilmadest; Meie Saksa ajakirjanduse hool. Wi lj andi maalt: Koolmeister Mareb lahti. Tartust: Tartu Eesti Põllumeeste  Seltsi koosolek; Kündja toimetajast. —' Riiast: Liiwimaa rüütlite saatekond rewideerija lenatori ManaSsein'i suure.  Tallinnast:  Ranna - Wiruyma hqakenrihter ametist lahti tehtud; kuratori kooli asutuse keeldus. Xakwerest: „Walgus'e" Tallinna minek; taulu Selts „Lind«" hengusele kilinud; Mihkel Lindenbergi prosess. Leeterburgist: Terek-Kasakate ültwaatamine; hoofrat MetS auuraha saanud; Juutidele luba antud maad rentida; kurjategijatele armu antud; keisrimaja waros; Serbia kuninga peale lastud. Moskwast: Kroonimisest.  -- Mõnesugused sõnumed. Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja ehitamisest. Kairs ullu miest. Teekond Krimmi poollaarele.  V. Nalja Mart ja Kalja Pärt Kuulutused., Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja pühitsemise pidu 8. ja 9. Okt. 1882. 11. pidusöögist wõtsnvad mitu sada inimest osa. Et siin laua-kõned ja terwise-joogid ei puudunud, on iseenesest mõista. Wiljandi raeherra A. Rosenberg awaldaS oma laua-kõneS wana tuttawat mõtet, et Liiwimaal see kõige õnnelikum paik olla, kus igaüks, keS tubliste tööd wiitsib teha, omale hõlpsam, kui kusagil muial kindlat ja lõbusat eluaset wõida Valmistada.  Et Liiwimaa kõige oma elu ja oluga niisugune  Paradiis olla, olewat tähendatud raeisandalle iseäranis seega selgeks saanud, kui tema kord üle Wenemaa piire käinud ja tõisa rahwaid näinud. Et auuStatud raeisand linna kodanik on, kes meie talurahwa  elu ja tarwitust ei tunne ning ka wäljapoolsete  talurahwa seisku mõne nädalase perekonna asjades  reisimisel ilmwõimata wõis uurinud olla, sellepärast  ei wõi meie temale seda mitte pahaks panna, kui ta omale tundmata asjast rääkides pildi maalis, mis tõega kokku ei sündinud! Et inimesi otsata palju oli, siis ei wõinud pidusöögi eest mitte nõnda hoolt kanda, et kõik nõnda oleks olnud, kui olema oleks pidanud. Lauad saiwad küll kolm korda kaetud, aga siiski polnud kõigil wõimalik, pidusöögist osa wõtta. Weel kaua pidusöögi lõpetust jäiwad rõõmsad pidulised kokku. Töisel päewal oli enne lõunat seltsi esimene koosolek oma katuse all. Suuremad kõned pidasiwad siin studendid F. Buschmann ja N. Sõrd. Pärast lõunat andsiwad eilsed lauljad jällegi kontserdi, mis nõndasama heaste korda läks, kui esimene  kontsert. Et täna wähem rahwast saalis oli, kui esimese kontserdi ajal, siis wõis nüüd weel enam, param ja eksitamata laulu iludust imestada. Jällegi oli iseäranis seltsi auuliikme, proua Ida Thomson'i imestamise wäärt heal ja laul, mis kõiki kõrgemate tundmustega täitts ja kõiki südameid liigutas. Tõe poolest wõib selts uhke olla, et esimeses kontserdis, mis uueS majas anti, seesugune laul ühe Eesti tütre rinnust on helisenud, keS waewaks oli wõtnud tähtsaks  päewaks siia reisida. Selts ja kõik pidulised jäewad lahke lauljale tänu wõlglaseks. Iseäranis kuulsas Saksa laulus „Erlkönig," tuliwad ka kõige raskemad käigud ja käänud imekspanemise wäärt puhtuses  ja maheduses kuuljate kõrwu, mis igal ühel weel kaua saamad südames helisema. Õhtu kella 9 ajal algas näitemäng. Etenduseks oli päewa tähtsuse järele walitatud Jakobsoni „ Arthur ja Anna," mis rahtda poolt suure Vaimustusega wasta wõeti. Ka näitemängu ajal oli suur saal puupüsti rahwast täis. Seega pidi pidu lõpetatud olema, aga et tähendatud  näitemängu esimM õhtul kõik waatama ei mahtunud, sai seesama tükk pühapäewa õhtul Lõist korda mängitud. Nõnda, kestis suur ja tähtjas pidu kolm päewa ja alles esmäspäewal sõitsiwad wiimased pidulised koju. Rõõmuga Võime sim tunnistada, et EeStirahwaS  ka sellel pidul uueSte on ülesse näitanud, et ta mõistlik ja kaine rahwaS on, kes seadust ja korda auustab ja armastab. Isegi Wiljandi sillakohtunik hra von Wahl, kes pidul politsei ameti oma peale oli wõtnud, pidi tunnistama/ et pidu ilma mingi lärmita  magusalt ja wiisakaM ära peeti. Politseikorra pidaja hra v. Wahl'gi on imestama ja tunnistama pidanud,  et tema kõigil pidu ajal määratuma rahwa hulgas ainsalt ühe purjus inimese näinud, ning seegi olnud mitte talupoeg, maid Wiljandi linna kodanik. Sarnane tunnistus ühe sillakohtuniku suust on meie rahwale anuks. Kaua, weel. kauagi saab rõõmus pidu kõikide meeles seisma, kes temast osa wõtsiwad. Kuna meie majast enesest ja tema ehitusest eespool pitkemalt saame rääkima, lõpetame oma pidu aruande õuekohtu adwokadi  Hermann Jürgensoni õnnesoowituse sõnadega: „Kandku meie Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja, mis esimene säärane ehitus meie Eestimaal on, julgust Eesti Põllumeeste keskele, ning saagu see uuS maja kõige EeStirahwale eestähekS ja põllumeeste wahwuse waimu kaswatajaks!" Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Aeg ajalt liikus wäljamaa aja- lehtedes sõnum, nagu Valmistaks Wenemaa oma merewäge  sõja wasta. Nüüd teab „Golos" ühe Inglise lehe järele kuulutada, et Inglise kaptein Beaumont Londonist Peeterburgi olla saadetud järele kuulama, kas jutt Wenemaa merewäesõjale Valmistamisest tõsi on ehk mitte. Wene ohwitserid on Inglise kapteini ülimaga lahkelt wastawõtnud, temale kõik meremäe arsenalid ära näitanud, nõnda et Inglise saadik (agent) sedamaid leidis, et iseäralikust sõjale Valmistamisest juttugi ei ole. Seda andis Inglise agent oma riigi- Valitsusele sedamaid teada. Nõnda tuli jälle uueste «Valikuks, et meie riigiwalitsus omas poliitikas aina ' rahu teed käib. Nõndasama on ka lugu, selle sõnumega,  mis hiljuti teatas, et Wene saadiku ja Türgi Valitsuse stzahel sõjakulude tasumise pärast tüli olla tõusnud. See weikene segadus ju nukrus on aga kõige rahulisemal Viisil ära õiendatud, ning hakkab Türgi Valitsus tulemase aasta 1. Märtsikuu päewaga oma ssjawõlga Wene Valitsusele ära maksma. Saksamaalt. Saksamaa riigiministeeriumi abipresident ja sisemise asjade minister v. Puttkammer saab lähemail päewil Warzmi lossi reisima, kus würst Bismark praegu Viibib, et seal temaga troomkõne kokkuseadmise, kui ka edespidise sisemise poliitika üle nõuu pidada. Würst Bismark'i arwamisi sise- mise poliitika kohta tuntakse isegi Berliinis parlamendi  ja ministrite ringkonnas wäga pisut, sest et riigikantsler sellepoolest iseäranis wiimasel ajal, oma mõttid wäga napilt olla awaldanud. Kuna Saksa riigiwalitsus tänini kõik oma jõnudu Põhja ehk Saksa mere ranna kindlaks tegemise peale ära tarwitas, pidada nüüd kindlaks tegemise kord Läänemere ranna kätte tulema. Pillau kohal peawad kaks soomus-torni, Meemeli juures üks soomus-batterei ranna ja sadama suu kaitsmiseks ehitatud saama. Ka Warnemünde, Rostok, Trawemünde, Lübek ja Wismari lahe ning sadama suud tahetakse soomus - tornide ja battereide waral kindlaks teha. Prantsuse ja Inglise walitsuste wahel on nõuupidamine Egiptuse asjade pärast alganud. Inglise.  walitsus on ette pannuh, et Prantsusemaa kõik omad õigused Egiptuse asjadi kohta kaest ära anüaks, millest Prantsuse walitsus aga midagi teada ei taha. Saab näha, kuda nad wiimaks oma asjadega õrrele saawad. Inglismaa poliitika kohta Egiptuse asjus peawad isegi Inglise walitsuses wäga mitmesugused mõtted walitsema, mis selgeste ministrite nõuupidamistel  on ilmunud. Edasi ja tagasi arwamise peale ühendasiwad endid kõik selle otsusele, et waja läheb ühte wolinikku Egiptusesse saata, kes kohal ja paigal asja tähele paneks ja hõlpsam õigele otsusele jõuaks, kui see ministritele Londonis wõimalik on. Tähendatud wolinikuks walitati Lvrd Dufferin, kellele Egiptuse asjade kohta õiete woli kätte anti, nõnda et ta wäga tähtjaid asju wõib toimetada, millest mõned Inglise walitsuse nõuu, Egiptuse maad nagu mõnda India würstiriiki walitseda lasta, ära arwawad tundwad. lirimaal näitawad asjad aegamööda paranewat.  Wiimasel ajal on juba hoopis wähem tüli ja kuritööst ette tulnud. lirlaste peamehed Parnell ja töised wiiwiwad praegu Londonis, kus nad oma püüdmiste  edenemiseks parlamentis tööd teewad. Rootsimaal pühitseti hiljuti Gustaw Adolfi 250-ne aastast surmapäewa igal pool õieti pühalikult ; iseäranis suurelt pealinnas Stokholmis. Pühitsemine algas lauluga: Meil tuleb abi Jumalast, mida iga kiriku tornist lauldi. Kõik kirikukellad helisestwad ning kuningas oma saatekonnaga kui ka kõik wõerad printsid wõtsiwad Jumala teenistusest Riddarholmi kirikus osa, kus Lütseni wäljal langenud wõitleja puusärk üleni ja üleni lilledega oli kaetud. Austria keiser Joosepil oli nõuu TrieStist ka Rooma Jtalia kuningale külaliseks minna. Aga nõuu jäeti katki, sest et Itaalia kuningas kirjalikult oli tähendanud, et see wiimaste juhtumiste pärast parem saaks olema, kui naaber Rooma ei tuleks, kus nihilistlased  ehk jälle mõne nurjatuma tembu wõiksiwad ära teha. Nõnda jäi külakäik katki, aga tunnistab siiski, et mõlemate walitsejate wahel sõbrus walitseb, mis Itaalia mässajad mitte heameelega ei näeks. Egiptuses kestab Araabi pasha protsess ikka edasi; mis sealt lõpeks wälja saab tulema ei tea keegi ette ütelda. Inglise wägi on juba peale 10,000 mehe, kes esiteks seaduse ja korra ülespidamiseks Egiptusesse  jäewad, kõik äraläinud. Aga nüüd näitab, nagu ei oleks Tel -el - Kebir'i lahinguga Inglaste sõda