Tallinna Sõber M 4. Kaheksas aastakäik. Tallinna?, Zi. Märi-knn piäwal IM. Kltöliikt ktkleht Eesti rkhvklt «kat ja liknides. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindf,r«'i päriate trükimaja,: „»t»« ll rubla, 40 kop.— p-ol.aa«ta« 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 5 rubla pool-aalta« i rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised Võetakse waSta t Tallinnas: Li«dfors'i päriate trükimajas. Ketervurgis : J. S. Seelandt, vsunsponas H 54. Hartus - Laaiimann. Kalliveres - J. Kuhs. Kaides - A. Seidelöerg. Kapsalus: H. Kollverg. Lihulas - A. Mtt«er'i poodis. Mljandts : H. J. Aara«'i raamatupood. Karmas: W. Köder. Mõrus- Kraua Rielrose. Matkas: W. Rudolfi. Kuuresaares: Tst- Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Balti,» (Baltischport La-MouiS-lloxr».) SkeatStert Üleüldised politika sõnumid. Omalt maalt; Tallinnast: Kubernöri rmgkiri Weue ki lkud. Liunasaadikute kogust. Pahateud. Ööwahtide tegewus. Leitud raha. Õnnetu». Ilmad ja meresõidud. Teistest lehtedest. Knrgja kohast. Wirnmaalt: Kinniwõetud kurjategijad. N. v. Wilken P. Narwast: Pahateud. Hapfalust: Linnapea walimine. Wiljandi maakonnast! Hoolekandmine. Kuld-pulmad. Riiast : Kõrged wõerad. - Kunramaalt: Hobuse-wargad Usu wahctused. — Peterbnrgist: Keisrikojast.  Ministeriumist. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Põllutöö ja majapidamine. Kirja wastused. Üleüldised politika sõnumid. Jälle kord on Europa filmad pungis Inglismaa poole pööratud. Selle kuu 14. päawal oli Parlamentis nõuupidamine  selle adreSsi üle, mida Kuninga-Prauale trooniköne  peale anda tuleb. Gladstoni erakonna poolt nõuti selle adressi juure lisa, milles kahjatsetakse, et talurahwale mitte kergitust kohtade saamiseks toimetatud ei ole. Ministeriumi  poolt sai selle waSta räägitud, sest et selles umbusaldust Ministeriumi wasta tunnistatud oleks. Gladstone  ise kostis selle eest ja lubas kõiki oma peale wõtta, mis sellest tuleb. HääleandmiseS oliwad 250 häält Ministeriumi  poolt, 329 häält waStarääkijate poolt. Inglismaa  pruugi järel peab nüüd Lord SaliSbury ja peawad tema KaaSministrid ennast ametist lahti «võtma ehk Parlament  peab lahutatud ja uued «valimised wälja kirjutatud saama Wiimasest nõuust ei oleks nüüd hoidlastel ühtigi loota. Olekfiwad wabalased lirimaa asjus «võim saanud, siil heidaksiwad ennast kõik Inglased hoidlaste poole, sest keegi ei soowi Kuningriigi lõhkumist. Wabalased on nüüd aga suure kawalusega järsku üht asja ette toonud, mis tänine koguni mitte weel nõuupidamise all seisnud ei ole, mida niisamati Inglismaa talurahwa kohta kui JirilaSte kohta tähendada wsib ja sellepärast saakS ka wist Inglismaa  talurahwa? uuteS walimiõles wabalaste poolt seisma. Kelle poolt ja kelle kulu peale wabalased talurahwale kergitust päriwad, seda ei ole kusagil tähendatud ja seda pärimist ei wõi fiiS ka keegi muuks pidada, kui selleks mis see on, paljaks .heaks lubamiseks", aga suure hulga peale mõjub see siiski. .Palju kisa ja wähe willa", see on igal poolel wabalaSte juhtsõna, mida rahwaS aga «vast siis kõikiS selle tühjuses ja paljuses ära mõistab, kui aeg õpetanud  on, et kisast kangast ei kujuta, waid «villast. SaliSbury  Ministerium on ära mõistnud, et nüüd sel korral midagi loota ei ole, ja on juba teisel päawal oma lahtipalumise  kirja Kuninga-Prauale saatnud. Seitse kuud on see Ministerium ametis olnud ja on kõiki oma jõudu wäljaSpidiSteks  aSjadekS ära tarwitama pidanud, mida wabalased  hukka ajanud oliwad, Afghanistani piire tüli, Gladstone  Ministeriumi sasist pärandust, on see Ministerium küll auusast lahti kerinud, selle asemel aga Balkani poolsaarel  uut sasi walmiS toimetanud. lirim a a aSjad on nii hukka jäänud kuida nad oliwad, mõjuwad ka õige kardetawalt  Inglismaa enese rahu kohta. Wiimasel nädalil reifiS Prinz von Wales Chcster'isse, pidi aga teel Politsei nõuu peal raudtee-rongist ära tulema ja hobustega edasi reistma, sest Politsei oli teada saanud, et lirimaalt üks mõrtsukas raudteele «varitsema tulnud. Indias on sel aeal suur Birma riik ZnglaSte omaks «võetud ja nemad tallitawad seal nagu pool - metsalised. Nendanimetatud .mässajad" saamad tropi kaupa «naha lastud ja üks pääwapiltnik  tahab sel .parajal aeal" seal sureja inimese pääwapilti saada. Surmale mõistetud .mässajad" peawad niikaua winnaS püsside eeS seisma, künni tema oina torn paigale juhtinud on laskjate kommandörile märku annab. Üht .mässajat" on Inglased nii kaua winnaS püssidega ähwardanud, künni tema Kuningas Thibo kaht Ministrit .mässajateks" tunnistas. Wist ei saa küll nendele seesuguse  .tunnistuse" peale ühtigi tehtud, aga sealise rahwa usaldust ei saa seesugused tallitused Inglaste peale wist mitte suuremalt kosutama. Egyptuse ja Sudani asjadest, mida hoidlased ka wabalaste käest päranduseks saiwad, et ole nende Ministerium jägu saada suutnud; wiimaSte sõnumite järel olla Str Drummond Wolffi tallitus seal täitsa nurja läinud. Seiõku Inglismaal hoid- lased wõi wabalased tüüris teiste riikide ja rahwaste kohta on mõlemad tänine kiskujad olnud. Wäljaspoole saab aga Inglismaa Ministeriumi wahetus sel korral wist mitmet  wiifi mõjuma ja muutust tooma, nimelt Balkani poolsaare  asjus, kus politika kattel ikka meel tulel seisab ja üle keema kipub. Serbia poolt on seal nüüd «viimasel aeal lahkemat nägu näidatud, Bukaresti linn on rahutegemise  paigaks wasta wõetud ja Serbia kommissär, Mijatowitsh,  on täielise Volikirjaga senna saadetud; ka Türgi ja Bulgaria kommiõsärid, Madshid Pasha ja Geshow on senna reisinud. Bulgaria Würsti ja Sultani wahel olla lepitus otsale jõudmas. Sultan lubada Bulgaria ja Jda-Rumelia ühendust Würst Aleksandri all kergema kaubaga,  kui loodeti; kauplemist olla ainult weel selle «naksu üle, mis neil maadel edaSpid! aastaS Türgi Valitsusele maksa saab olema; see asi olla pea lõpetatud, kui suurriigid  tehtud kaubaga lepiwad. Ainult Greekamaa tõrgub weel kangest suurriikide nõuu ja kasu wasta, ei taha oma sõeawäge rahu-korra peale saata ja söealaewad on koguni ühe pitseritud käsuga PiräuSest (Wana-Atheni sadamast) wälja jooksnud. Maawäge «valmistatakse ikka weel söea waõta, ülem kommandör on Türgi piirele saadetud  ja Athenis peab rahwas käratsewaid koosolekuid Kuninga-koja ees ja mujal, mille? sõda päritakse. Kuhu laewad sõitma peawad, seda saab kommandör «vast merel teada, kui pitseritud kirja lahti teeb. Konstantinopelis räägiti,  et kolm Greeka sõealaewa Kreta saare alla tulnud ja seal on üks Türgi sõealaew ka ühe Greeka kaubalaema kinni wõtnud, kes saarlastele sõeatarwitusi wiimas oli. Türgi walitsus on oma sõealaewu Salonikl alla saatnud ja ähwardab Greekamaale ultimatumit (wiimas sõna) saata, kui Kreta saarel peaks mässamist tõusma ehk kui Greeklased  weel edaspidi ärritawad. Konstantinopelis on Riiginõuukogu  kokku kutsutud, ka mitmed Admiralid. Acwatakse, et Türgi merewägi sel korral nõder on ja sõda, kui see tõuseb, rohkemalt maal peetud saab. Greekamaalt kinnitatakse,  et sealised söealaewad mitte Kreta alla läinud ja et Greeka «valitsus sealisest mässamisest midagi kuulnud ei olla. Suurriigid on Greekamaale uueste noomimist saatnud, aga Minister DelyanniS on jälle wasta pannud. Tänine oliwad kõik suurriigid selles üheS nõuus, et weike Greekamaad Europas tulepanija ametit tallitada ei pea lastama. Inglismaa oli walmis kuus soomuslaewa, kuus kreuzerit ja hulka suurtüki-paatifi Wahemerest Piräus'esse saatma ja Herzog von Edinburgh oli käsku saanud ennast kommandöri ametiks walmiõ pidama. Ka Saksamaa poolt sai WilhelmshafettiS ükS foomMaew walmistatud, et wiiwimata  Piräus'esse sõita wõikS, kui käsku antakse. Et Greekamaa kõige nende manitsuste ja ähwardamiste wasta tuimaks jääb, sellest on raske aru saada. Wist loodetakse seal ikka weel wäljaspidise tuetuse peale, nimelt Inglismaa peale, kui walitsus jälle Gladstone kätte langeks. Atheni kogukonna-eestseisus oli temale ka juba enne SaliSbury Ministeriumi nähtawat kõikumist telegrammi saatnud ja lootust tunnistanud, et Greekamaa Inglismaa poolt eestkostmist  ja kaltsust leiaks. Gladstone on küll ettewaatamisele  manitsenud, kui nüüd aga «valitsus tõeste tema kätte langeb, siis wõiks kergest midagi uudist oodata olla. Juba ammu silmitseb Inglismaa Kreta saare poole ja soowtb ehk nüüd seal sõea-tüld sülitada, et suitsus midagi taSku pista wõiks. Saksamaal paneb plaanitud «viinaks  u p l u s e - s e a d u S , mis kõiki seda kauplemist Riigiwalitsuse  õiguseks teha tahab, põllumeeste ja kaupmeeste südamekd kangest tuksuma. Palju lootust ei ole sellel plaanil mitte, et Riigipääwa poolt wasta wõetud saaks. Juba on Riipääwale peale 200 palwekirja selle uuenduse waSta, aga ei mitte üht ainust selle eest, fisse antud. Ka mitmed Kauba-kamrid ja Wiinapõletajate-seltst peakogu on selle waSta. Preusfi Maapääwal saab nüüd pea Poolakate  «väljasaatmine, PreuSsi idapoolistest Saksa maakondadest, läbirääkimise alla tulema. Seal ei ole Riigiwaliksuse wsidu kohta enam mingisugust kahtlust. Juba on ükS ettepanek 240 allakkjaga walmiS, milles Riigiwalitsust palutakse hoolt kanda, et need maakonnad mitte poolaStatud ei saa. Need allakirjad teemad juba isegi rohkem kui poole Maapääwa hääledest wälja. Poolakad  on nimelt Austria - Galizias näitanud, et nemad teiSte rahwaste waSta halastamata on, kui neile «võimust antakse. Seal on nemad Saksa keelt ja Saksa koolist täitsa häwitanud ja hakkawad nüüd Ruthenlaste keelt ja koolisi häwitama. Selle eest tahab Preusfi «valitsus Sakslasi  PreuSsi piiretes kaitseda. See on passita Poolakate Väljaajamise wiimane põhjus, mis üle need kõige suuremat  kära tegiwad, kes ise ka .wõeraste" keelt, kooli ja kirikut häwitama kipuwad, kui need .wõerad" ka riigi kõige ustatawamad kodanikud on. Preusfi walitsus tahad oma idapoolisteS maakondades weel rohkem teha, tahab seal suuri mõisasi oSta, neid talukohtadeks jäutada ja Saksa taluperemeeste kätte päriS-rendi peale anda. Keiser Wilhelmi termis on ikka wäga hea, Würst Bisur  ar kt termis olla aga jälle kõikumas. Herzog von Edinburg on Saksamaa Kronprinzi wõerus l. Baieri Kuninga Varanduse segaduS olla selgimas. Kuninglik Kabinetsrath Alug on Kuninga enese Varanduse korraldamist  oma peale wõtnud, loodab mõisadest kõrgemat renti saada, tahab mõnda mõisa ja mõnda maja müia ja sedawiifi  suuri wõlgafi Kuninga enese Varandusega tasuda. Ministerium jääb ametisse ja kõik kära saada rahuga margistatud.  Samoa saarestikku pärast olla Saksamaa, Inglismaa ja Põhja - Amerika Ühendatud riikide mahe! nõuupidamised, mis järel seda saarestikku jägada tahetakse, nenda et Saksamaa Upola, Inglismaa Sawaii ja Ühendatud riigid Tutuila saare omale päriseks peamad saama. Sealine walitsus olla nii wilets, et meresõidu rahwad sellega enam leppida ei wõi. Daanimaal on Folkcthing jälle Ministeriumi poolt ette pandud riigi majapidamise  eesarmu tagasi lükkanud. Kuningas on Ministeriumile  jälle luba annud tarwitust mööda maksnsi wötta ja raha wälja anda, Folkethingi tõrelemisest hoolimata. See weider mäng kestab Daanimaal j lba mitu aastat: Folkething (Rahwa-nõuukogu) tõrgub ja Kuningas jätab teda kõrwale. Austria-Ungrumaal keStawad rahwuslikud  tülid ja kärad iga maakonna Maapääwal ikka edasi ja kipuwad kõiki haridust lämmatama. Krakaus on selle kuu 10. päawal Poolakate wiimase mässamise püha peetud, nimelt üliöppijate poolest kiriklikult. Selle kuu käikuS on 390 Poolakate perekonda, 1017 hingega, Krakausse  tulnud, kes PreuSsi piiretest wälja saadetud oliwad. Prantsusmaal on Rochefort Parlamentis ette pannud, et kõigele neile peab täieste andeks antud saama, keS polilika  süüde ja pahategude ja kõige selle eest mangi mõistetud  ou, mida nemad oma politika eesmärgi kasuks tegiwad,  niisamati ka Arablaslele, kes Algiris aastatel 1865. 1871 ja 1880 mässamiStest osa wõtstwad. Ministeriumi wasta on Parlament seda otsuseks teinud ja sedawiisi on Freycinet' noor Ministerium juba ühe löögi saanud, mis teda kõigutab ja langema panna wöib. Monarchistlased ja käredad wabalased on ennast selleks Ministeriumi wasta