Umbes iga kahe kuu taga tuleb weike anne „ Meelejahutajast"  wälja, kelle hind paljalt 20 kop. on. Tema sisu on jutud, laulud ja teaduse kirjad. Kümme künni kakstõistkümmend annet saamad pärast üheks raamatuks ühendatud. Nii on esimest raamatut juba ilusaste poogitud ühes tükis saada (480 lehekülge) ja maksab 1 rbla 50 kop. Tartumaalt. Wale raha. Tartumaal olewat wiimasel ajal palju 25 rublaseid wale rahast liikumas, ning olewat politsei seesugust rahast juba õige palju inimeste käest ära wõtnud. Seda wale raha on õigest rahast raske ära tunda. Wale raha kiri pidada natukene  tugewam näitama ja kuju töisel pool ka natukene  tugewamates joonedes walmistatud olema. Waadaku  sellepärast igamees ette, et ta kelmide läbi kahju sisse ei lange. Nimelt pidada mõnes kohas ümberhulkujad  Juudid wale raha odawalt pakkuda müüma. Seesuguse raha wäljalautamise peal seisab niisama suur trahw, nagu wale raha tegemise peal. Wõrumaalt. Ratsa politsei. Wõrumaalt kirjutatakse meile, et seal mõned kihelkonnad, kus nõrgad wallawanemad on ja omi waldasi heas korras ei jõua pidada, kihelkonna konwendid otsuseks on wõtnud, igasse kihelkonna kaks ratsa politsei soldatit (shandarmi) ametisse seada, et need seal politsei korda ülewal aitawad  pidada. See on üks wäga hea nõuu, sest kus politsei asjad korratumas olekus on ja inimesed wargade  ja muu kurjategijate woli all seisawad, ei wõi paremat abi olla. Aga sellest asjast wõiwad meie wallad ka jälle head märki wõtta, kuidas nad endale ütlemata kahju teemad, kui mitte mehi wallawanemaks ei walitse, kes igapidi selle auusa ameti wäärilised on. Kahe ratsa politsei soldati ülespidamine tuleb kihelkonnale 1100 rubla maksma, mis näituseks Urwasto  kihelkonnas kus seesugused politsei soldatid juba ametisse on seatud, iga taaldri peale 7 kop. maksu wälja teeb, peale selle weel hobuste moon. Seda peawad  nüüd Urwasto peremehed selle eest maksma, et nad nurjatumad mehed wallawanema ametisse seadsiwad,  kes kihelkonna politsei korra nurja lasksiwad minna. Tubli wallawanem wõib oma abilistega meie maal ja meie waga rahwa juures wäga heaste oma walda heas politsei korras pidada, ning on sellepärast wäga kahetsemise wäärt, et mõned wallad omale oma halwa walitsemistega ise edespidise ajale nuhtluse ja kahju kaela walitsenud ja terwe Eestirahwale selle häbi, et tema asjad oma enese toimetuse all uisapäisa käima hakkawad. Pärnust. Laulupidu. Pärnust tuleb meile kiri, 25 aastase walitsuse auuks üht laulupidu pidada tahetakse, kellest ka töised laulukoorid osa palutakse wõtma. Pidu pidada 22., 23. ja 24. Juunil olema. Pidukomitee president saab herra kaubapürjermeister Conze olema, kes juba suure osawusega kahel korral Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi poolt asutatud näitustega komitee auupresident on olnud. Pidu kõnepidajad on kõik tuttawad rahwamehed,  ning ülejäädawa raha kohta on ka juba ette ära määratud, et see raha Aleksandri kooli, Eesti Kirjameeste Seltsi ja sarnaste asjade peale jääb. Omalt poolt wõime seie juure lisada, et Pärnu linna kodanikud ütlemata suure kaastundmisega Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsist asutatud näitustest a. 1877 ja 1879 osa on wõtnud, ning et sellepärast ette on arwata,  et ka Eesti laulu-koorid seal lahket wastuwõtmist  saamad leidma. Kui meie aga sellepeale mõtleme,  et tänamu wist igas kreisis oma laulupidu saab olema, siis näitab meile nagu oleks kolm päewa natukene  liig pitk aeg, ning oleks kahest päewast küllalt. Kui 23. Juunil enne lõunat kontsert oleks, kelle eel lühikene Jumala teenistus käiks ja õhtu Jaanitule juures iga laulukoor iseäranis laulaks, siis wõiksiwad 24. Juunil enne lõunat wõidu laulud ja peale lõunat pidusöömaaeg olla. Tallinnast. Hunt. Hilja aja eest tagasi sõitis Liiwa jaama postimees tühjalt hobustega koju poole tagasi ja läks tee peal Hageri kiriku kõrtsi sisse. Selle aja sees oliwad aga hobused edasi hakanud minema ja postimees jooksis neile järele. Seal tuli korraga hunt postimehe kallale ja kargas temale otsekohe selga. Postimees oli aga tugew mees, raputas hundi seljast maha, ja kui see ära ei tahtnud minna, hakkas ta temaga wõitlema, künni teda oma alla ja lume sisse jõudis rusuda. Aga oma kätega ei jõudnud ta hunti mitte ära kägistada, ning hoidis teda nii kaua kinni, künni talumehed tuliwad ja ühe noa temale kätte wiskasiwad, kellega ta hundi kõri läbi lõikas. Oma wõitlemise juures saanud haawu on wahwa postimees praegu Tallinna hospitalis parandamas. Seltsi kool. Sagedaste oleme juba sellest koolist jä seltsist' omas lehes rääkinud. „Kalewipoja Selts" ei ole mitte üksi seks kokku astunud, et ta seltsiliigete seas, kõnepidamistega,  lauluga 2c. waimuharimist edendab, waid ka koolide asutamise läbi üleüldse ülemat waimuharimist rahwa seas suurendab. Tema on siis ka juba enamast  üksi oma enese jõuuga omale koolimaja muretsenud,  kus kolm koolmeistrit õpetawad, kellest pääkoolmeister  peale korteri 450 rubla, mõlemad abikoolmeistrid  igaüks 300 rubla palka saamad. Seltsi eestseisus walitseb koolmeistrid ja maksab nende palga, aga õpetuste asjades seisab kool Tartu koolikonna kuraatori all. Koolil on ka juba oma raamatukogu, mis ligi tuhat raamatut suur. See asi on wäga rõõmustaw ja suureks auuks Wiru rahwale. Nimelt on nüüd sellepärast ka iga Wirulase kohus, selle asja edenemiseks tööd teha; aga ka kõik muud Eestlased saamad temast jõudu mööda osa wõtma. Seal on meel tööd küllalt teha, sest koolimaja ostmise läbi on ka paar tuhat rubla wõlga meel seltsile tasuda jäänud, ja kooli ülespidamine tarwitab peale selle suurt kulu. Nii oli seltsi tulek aastal 1877 küll 3,862 rubla 58 kop., aga wälja läks ka 3,862 rubla 68 kop. Wõlga maksis selts sell aastal 376 rubla ära. Kuidas selle poolest aastal 1878 ja 1879 lugu olnud, seda ei ole meile meel teada antud. Et nüüd seltsi wõlg ennema tasa saaks ja intressi maksmist enam ei oleks, on „Kalewipoja Selts" ka priitahtlikuid andeid hakanud  oma kooli heaks korjama. Meie lehes saab seltsi eestseisus edespidi selle korjanduse üle kwiitungid wälja andma. Kes jõuab, see andgu lahkest südamest, mis meie nimelt Wirulastele ütleme. See on üks kodune missioni töö ja selle asja peale antud summad saamad Teile enam õnnistust tooma, kui et Teie neid wõeramaadesse saadate, kus Teid ehk selle eest sugugi ei tänatagi. Lahket kätt ja üht meelt on tarwis, siis saab „Kalewipoja seltsi kool" pea auusambaks Wirulastele terme riigi ees olema, aga neile enestele õnne ja rõõmu allikaks, sest kellest wõib meil enam rõõmu olla ja mis meid õnnelikumaks teha, kui et see teadmus: meie lapsed on õiges maimus ja järjes kaswatatud! Rahwa koolide arw. Rahwakoolisi on talwel 18 WaMWo-19,  mõisa koolisi 7 ja päewa koolisi 3, ühtekokku 527. Juure on uuelt tulnud 8 kooli, „ hengusele,, läinud 1. ümber ehitatud olla 29 koolimaja, aga 85 koolimaja tarwitawat hädaste parandamist ja laiendamist,  koolmeistrite palgad olla 30 kohas suurendatud,  aga siiski olla 132 koolmeistrit, kellel wähem kui 100 rubla palka on. Selle järele on siis Tallinnamaa  kooliasjad weel õige waeses olekus! Riiast. Rüütlite konwent. Liiwimaa Rüütlite  otsuse tegew konwent oli 26. Nowembril Riias kokku astunud, ning tema otsuse tegemistest peame mõnest ka meie rääkima. Edespidi peab üks seadus wälja tulema, et leerimata noored inimesed mitte lusti pärast kõrtsidesse ei tohi minna, ja wallawanemad  selle peale peawad waatama, et neid seal ei ole. Üks komisjon sai walitsetud, kes seadust maapäewale  ette paneb, kuidas peale rahukohtude tulemist ülemad politsei kohtud ja politseid maal suurendatud ja ära seatud saamad. Selle komisjoni liikmed on: von Hohnenseldt, von Samson-Kassinurmi ja Baron Campenhausen. Wiimaks tehti ka muudatuste kohtu otsust, mis meie kogukonna seadusele tarwis minewat, enne kui teda täitsa jäädawaks seaduseks kinnitakse. Baltiskist. Baltiski sadam oli weel künni 7. Januarini lahti, kuhu auru laew „Strasiburg", kes enam Tallinna sadamasse ei olnud peasenud, nimetatud  päewal sisse jõudis. Peeterburgist. Keiserliku pallei minister Grahw Adlerberg on Kanne linna Keiserina Majesteedi juure reisinud. Kõigekõrgemalt on senator ja riigi -sekretär Theodor Brun Ewangeliumi usu kindral-konsistoriumi  presitendiks nimetatud. Saadikute wahetused. Meie seiemaalne saadik Konstantinoopolis, würst Lobanow-Rostowski,  on Kõigekõrgemalt Inglismaa saadikuks, grahw Shuwalowi asemele, walitsetud, meie saadik Wiinis, Nowikow, Türgiriigi saadikuks, Berliini  saadik Oubril Austria saadikuks, ja Kreekamaa saadik Saburow Berliini saadikuks. Sõawäes teenistuse aja lühendamise kohta olla juba seadus Kõigekõrgema käsu peale Riiginõuukogule  ette pandud, ning pidada sõawäe teenistus edespidi paljalt 4 aastat kestma. Jhunuhtluse kautamine ja wangi-seaduse  parandamine. Juba minema aasta alustusel oli Keiserlik Majesteet kõrge Riigi - nõuukogu (Riiksraadi)  ettepanemise ära kinnitanud, kelle järele mitte üksi neis Weneriigi jagudes, kus juba rahukohtud wa- litsemad, maid ka riigi kõikides muu jagudes, kus rahukohtuid  meel ei ole, ihunuhtlus täitsa ära on keelatud.  Aasta lõpetusel, see on 22. Detsembril mullu aasta on nüüd Kõigekõrgemalt ka Riigi-nõuukogu ettepanemine  kinnitatud, kelle järele mangi -seaduse ja trah mi-seaduse-raamatu parandamist peab käsile wõetama. Nende seadustega tungitakse selle ülema järele, kuhu kõik Eüroopa haritud riigid jõuda püawad,  ehk juba jõudnud on, see on: inimese priiuse käestärawõtmine on peaaegu ainus trahw, kellega kurje tegnsi trahwitakse. Seesugune trahwiseadus pcastab riiki ja inimese seltsi neist liigetest lahti, kes seal tema head korda rikuwad, ning annab kurjategijatele aega, oma kurjust järele mõtelda ja ennast wangi-töö juures  parandada. Teutaw ihunuhtlus ei paranda ühtegi inimest, maid teeb teda meel suuremaks seaduslikukorra  waenlaseks. Wangitöö aga, kus juures inimest kristlikus armastuses parandada ja parema elule tagasi katsutakse tõmmata, on seesugune nuhtlus, kellega inimest  sopa seest, kuhu ta sagedaste elu-juhtumiste sunnil  langes, wälja parema ja auusama oleku sisse juhitakse.  Nende eesnimetatud seadustega on siis Weneriik  jälle ühe tähtsa sammu edasi astunud ja meie armuline Keisri Herra on näidanud, et Ta kurjategijate  sala seltsist hoolimata ka pärast nagu ennegi üksi Oma riigialamate õnne ja wabadust taga nõuab. Ewangeliumi usu kirikutes Peeterburgis on mullu aasta 2066 last ristitud ja 2409 inimest ära surnud. Kõige suurem neist kogudustest on Soome Maarja kogudus, kus 540 last sündisiwad ja 572 inimest suriwad. Siis tulewad Saksa Peetri ja Anna kogudused. Eesti Jaani koguduses on mullu 196 last sündinud ja 246 inimest surnud, see on 50 inimest on enam surnud kui sündinud. Kreeka õige usu kirikute ehituseks saamad  riigi renteist aastal 1880 wälja maksetud: Lääne kubermangule 618,007 rubla, Weikseli maakondadele  200,000 rubla ja Balti kubermangudele 150,000 rubla. Peale selle saamad Mõskma ja Peeterburgi  pääkirikud oma ülespidamiseks 150,846 rbl. Lõuna - Wenemaalt. Rasked lumesaud. Odessas, Jekaterinosslawis, Harkowis ja muial Lõuna- Wenemaal on Januarikuus nii kanged lumesaud olnud,  et raudteede sõidud seisma jäänud ja muud tallitused  takistatud saanud. Ka on külm igal pool tänawu  wäga käre, nii et Krimmi Lõuna pool serwaski 8 kraadi külma on olnud, mis seal üks aruldane asi on. Wõeralt maalt. Türgimaalt Türgimaa malitsus on ühe ringkirja  Euroopa riikidele saatnud, kus sees ta Monteneegro  kaebdusi tühjaks püüab teha. Prantsusemaalt. Kuulus poliitika mees Jules Favre on 20. Juunil Pariisis surnud. Inglismaalt. Stäffördi maakonnas Inglismaal on hirmus õnnetus ühes söekaevanduses sündinud,  kus ligi sada inimest surma on saanud. Saksamaalt. Saksa riigi parlament on 12. Webruari kuu päewaks kokku kutsutud. Intressi raha-paberite hinnad. Pceterburgis, 10. Januaril 1880. Wõidu-laenupaberid I. jagu 227'/-2 rbl. Wõidu-laenupaberid 11. jagu 227'/-2 „ Riigi 5"/" pankpiletid I. emmission.... „ „ ~ „ 11. „ .... 92,, /, „ „ 111. „ .... 4 „ „ „ „ IV. „ .... 93 „ Hommikumaa I. laenu paberid „ ll° „ Poolimperialid 7 rbl. 85 k. Kirja wastused. 12) H. J R—s. Täname wäga selle mõnusa ande eest ja saame teda pea trükkima. Palume edasi tööd teha. 14) J. K. T—s. Saamad mõlemad tänuga trükitud. 15) Ltucl. A. S. P —s. Olge terme nende sõnumcte eest. Saame omalt poolt tegema, mis wõimalik. 16) A. P. W —s. Tükati mana rahwalaul, aga selles kokkuseadelduses  ei kõlba. 17) T. A. T. Sell kombel ei ole wõimalik, aga meie saame sellest asjast töisel kombel rääkima. 18) A. S. A—s. Teie lood on hullud küll, aga sinna ei aita muud, kui õiguse otsimine seaduse tee peal. 19) W. Riias. Teie sõnad on meid rõõmustanud, aga wõite arwata, et meie neid asju ise ka juba põhjani ära oleme kuulnud ja oma tööd selle järele seadamc. 20) P. U. T—s. Olge terme. Selle matcriali poolest oleksime praegu clawama kaastöö eest iseäranis tänulikud. Seesugust kirju meie aga töiste ajalehtede feest wälja ei trüki. 21) M. K. Ä—s. Seesuguste asjadele peab küll ka walitsuie luba olema, aga trahwi selles tükis Teie ei pruugi karta, sest et siin midagi paha pärast ei ole tehtud. 22 > J. L. T—s. Ei ole sellkõmbel wõimalik. Meil on palju raamatuid, kellest rääkima peame ja ci wõi sellepärast weiksest kalendrist nii pitka juttu teha.