Postimees (Endine PSr»« Postimees.) M 62 Tartus, Sl. mail. IMA Kolmaskümuesteiue sastakäik. PoUiga a°st r, k, Ilma postitabast, r6O k, . '/- „ 1„õ0 „ „ „ M „ „ kuus - ~ KO, „ „ kuus-„ 30 „ KolmaskümneStciue aastakäik. Paidest Seidelberg. Torist Martson. WõruS Bielrose. Walgasi Sindolff. Põtlsamaal: Leih. Lang. Jõhwis: Haho. Keilast Maabcrg Alatskiwil: Fr. Kärner. NarwaS^Grigorjew, Alandlik meeldetuletus. Maarjalaseöst Wonawara kor- jauiiue >võju»eb, nagu aruannetest näha, õige jõudsast-. Ühelt ja teiselt poolt tõttavad kirjad tubli tuumaga auustatud suguvenna l)r. Hurti kätte, Mis oleme meie, Maarjalased, teinud? Magame meie nnewaipas, kui teised tublisti töötamas isamaad, võtame tema WAZ st hästi osa, püüame kõik, mis veel On siis juba palju tõud? Paksud  kirjad tuumaka sisuga rr hirti kätte jõudnud? On, kuid mitte mehelikult kui vaia, Wanaivara on juba korjama hakutud  aga weel väiksel mõõdul! Ainult nöned üksikud on seda kasu tuunud  ja oma priiaega selle tarbeks tarvitagusas  unes ja vabandavad: „las' need koriaia,  kellel aega ja kes neid just tahab I Meil on küllalt teisagi toimetusil" Trööstita ütelused nuhtlust kaela töm- Mitte ühelgi pole tarviliku aega just selle jaoks, aga kellel tahtmine seda teha, see näpistab ka kõige kibedamast ajast ikka natukene; kellel aga tahtmine puudub, see unistab ka kõige vabamal ajal ajanappusest! Sest siis tööle teie tugevad tammed! Tööle teie õrnemad õied! Tehku äranis teie Saare vallas olevad peiud ja neiud, teil on küllalt sarnasid taatisid ja eitesid, k°s hipigana vanu laule ja jutte Politlka ringwaatus. nagu vähe nõdremaks jäänud, mida reisi mõjuduseks võis arwata ja ongi nüüd jälle paremaks saanud. Kuuldub koguni uuesti, et tema haigus sugugi krebs ei olewat, milleks teda ühe wahe kõik arstid tunnistasiwad. Nii wõida meel keisri täielise terweks saamise paale loota, Eks saame kuulda, mis sest haigusest weel viimati  wälja arutatakse ja mis ta õieti on. Ju Keisri Wilhelmi eluajal oli kuulda et kroonprints mitte igapidi selle aegse rsigi juhtijatega ühes mõttes ci olnud, waid enam wabameelt avaldas, Ja keisri põdemise ajal waikisiwad jällegi. Aga nüüd, ins keiser nähtswalt ise rohkem riigi valitsuse  juhtimisega tegemist hakab tegema, tulevad uuesti mitmed nähtused ilmsile, nagu saaks Saksamaa sisimine politik täiesti muudetud. Kull on praegu asi sündinud, takistaks, Bismark on jälle Berlinis lapäält amet,ist lahti wötis. Keiser on soowi wastu wötnud, temale aga Meel lepituseks  suure auutähe vnnud. Puttkamer oli tähtsam wanameeleliiie riigi mees Preisi walitsuses, tema lahkumisel wöiwad suured järeldused olla. Kuuldub ju, uagu saaks, meel mõui muu temale järele minema. Nagu ju arwata oli, on Bonlangõr oma tormi jooksmist praeguse walitsusekorra  wastu ka nüüd parlamandis alganud. Ta on riigi. põhjusseaduse läbiwaatamist ja muutmist ettepannud, mida ju tema erakond  kõigest mäest nõuab. Oma ettepaneku põhjendamiseks pidas ta praegusele miniskeriumile  pika noomitus kõue, kus ta wastastele  sada süüd selga ladus, Prantsuse rüki wöimata ja korratu, ütles olewat, mida meel tema üksi päästa ja tõsta wöiwat.  Ta ütles oma kohuse olewat, nende wigade parandamist pärida, mille all maa ja rahwas ägab. Ta täita oma walijatc nõudmist, kui ta praegust korda muuta tahab, mille pääls enam usaldust ei olewat. Et temal nii palju wastaseid/sce olewat temale suureks suuks ja tähtsuse tunnistuseks.  Niitu korda läks rahutu olek parlamendis  nii suureks, et waew edasi rääkida oli, president hüüdis kõnelejat korrale ja nõudis, el ta omad käredamad sõnad tagasi wõtaks, aga Boulanger ei teinud seda, waid Pajatas ikka edasi, awaldas koguni Mõtet, et Prantsuse maal riigi presidenti wajagi ei olewat, saada muidugi läbi, mis pääle aga uus kära algas. Waewalt wõis kangelane oma kõnet otsa pidada, mille lõpul ta siis teatawat ettepanekut awaldas. Kuid mehikene kukus seekord rängasti läbi; kaugelt suurem häälte hnlk oliwad tema ettepaneku wastu. Boulangcri wastascd on ühe endise asja ülesse nuuskinud, millega  nad rahwast temast wöõrutada tahawad. Parist komnnistlaste mässamise ajal 1871, kus ka Boulanger Valitsuse wäehulkades wõitles, olewat ta kord alatut kamalust torwitanud, et üht komuniftlaste kindlat kohta oma käte saada. Ta saatnud oma soldatid meelitustega wastaste juurde, lu- Eesti maalt. 20. skp. tõusis Mustmees häkitselt niisugune aruldane torm rahe-ja wihma saduga, mille sarnast küll juba mitu aastat  tagasi nähtud pole. Kasepää külas on raheterad, mis umbes weikeste kartuhwlite suurused, paljudel majadel aknad ära purustanud  ja kuulu järele olla pikne ka selsamal  ajal Awinurme wallas 2 maja Põlema  löönud. Jakobi luteruse usu kiriku torn saab tänawu jälle ülesse tehtud mis 1885 aastal pikse läbi ära põles, siiamaale oli kirik ilma tornita. Ehitaja meister on Pärnust härra Klein, ta teeb 1266 rumaast  kõrge, aga Puu jagu 48. jalga jääb tulema aastaks teha. Torni aluse kaewamisel leiti palju wanaaegseid surnute luid maa seest, ühes ka wanaaegseid rahasid, aasta numrite  järele 1666 ja 1686, mõned rahad oliwad üsna ilma nnmrita. Luude all oli kord mulda ja siis jälle hulk luid hunikus, nende juures leiti ka mõned wanaaegsed sõja riistad, manad piigitükid  ja üks wibu püssi nool, mis näitab,  et need sõja ajal sinna maetud on. Kolmas kord surnuid oli Meel 16. jala sügawuses, need olimad korralikuld maetud pead õhtu, jalad hommiku pool, aga needgi  on ikkaenne maetud kui kirik ehitatud, mis kiriku teatuste järele 1567. aastal on sündinud.  Luud olimad kiriku müüri all, sest wõib arwata, et see kirik kesk surnu aeda on ehitatud. Jutunurk. Kuhu päikene ei paista. Eduard Wilde. lJärg,) Margareta esiteles teda kohe wõõrastele, kellele Madlson tundmata, Weidi nagu häbelikult ja argliselt tegi ta seda, mida nagu nalja otsides juurde, „ta on oma käe hirmsa maru ajal kolmest kohast katki murdnud/' „Kahest kohast, tahad sa ütelda," õiendas Madison kuiwal toonil, „AH, soo, kahest kohast," kordas Margarcta  punastades. Küllap tal häbi oli, et ra sedagi ei teadnud, kudas mehe tulnud, sellel oli teine põhjus, kui et teda näha wöi rema tutwust teha taheti, Wa> sosistas üks hälbi näoga noorherra Nes-- selnile körwa, korda tantsis ta temaga õhtu jooksul, ta oskas teda ikka pikematesse sõnawaheldustesse  tõmmata, Madisoniga kõneles ta ainult paar korda ja mõlemal korral soowis  ta temale õnne, et ta nii armastuse wäärt abikaasa saanud, nagu tema onutiitar  olla, , , Vanaprouaga sai Madison pääle csialgulise  teretamise alles söögi lauas, kus ta tuna teisel pool küllel istus, paar pääliskaudist sõna wahctada. Pidu lõppes kell kaks öösel. Teisel hommikul oli Margaretal pääwalu.  Ta jäi peaaegu õhtuni oma kambrisse,  Ja kui ta ilmus, oli ta tusases tujus. Madison ohkas tasakesti„Wööras  omas majas.". . . 20, Äikene kauase põua järele. Madison sai weel kaua ohata. „Meid kutsuti täna Merkide juurdemeie  täheme ometi?" " „Minc! Ma ei lähe mitte." „Sa oled ka haiglane; aga sa saadad mind sinna ja wabandad, et sul palju tööd on; eks?" „Ma miin sind pidule," I Terme pika õhtu kuni keskööni ja kaue- mini oli Robet uksins kodus, . . Ja see tuli sagedasti ette, Margareta on arusaamata. Margareta hing on haige, , , Roberti rinnus walit- > seb põud, kuiw jänunew põud, , , See põud Mältab kaua, sest mees on pikameelne, kannatlik. Aga ärgu keegi sädet põuasesse südamesse heitku, Jumal teab, mis siis wõib sündida Mitte igakord ei jäänud kapten koju, kui ta abikaas „löbu" läks otsima. Mõui kord läks ta ikka kaasa ja siis tõi ta Margareta waremini koju. Iseäranis wara ühel korral. See oli jälle kord Nesselnite juures, kes tänawu talwel nagu meeleäraheitlise õhinaga pidusid  püüdsiwad pidada ja näitada, et Madison astus järsku ühest kõrwalijest säältsamast Margareta Leopold Nesselui käekõrwal. Margareta nägu õhetas. Onu poeg püüdis pääliskaudselt naeratada. Niii pea kui nad saali maha istusiwad, lähenes kapten abikaasale. „Sa tuled minuga koju!" ütles Robert rahulisti, aga weidi litsutud häälega. „Rüüd kohe?" „Nüüd kohe!" „Mis pärast?" „Ma tahan seda!" Kartlise umbusaldusega waatas noor proua abikaasa otsa. Selle külm tõsine „See peab ilma tähelepanemiseta sündima,"  ütles ta,' „ma lähen eel, sina tuled järele riiete kambrisse. Nad sõitfiwad koju. Tee piäl ei rääkinud  kumb kummagiga sõna. Mis see