gewad kõrwarõngad tema kõrwades nagu wihas wabisesiwad. Ain.lie kahwatas; Peter hoidis oma julgust. »Kas tuled juba lagast?" kogeldas Amalie. ,Siin on wõerad, kuida näen." »3a," waStas Peter ja tõusis julgest üleS; ,meie wõime seda niisama heast ka nüüd kohe ütelda. Amalie ja mina oleme endid kihlanud." vSoo? —ja minu käest küsida ei ole muidugi kellegil  waja?" ,Muidugi on waja, eideke. Peter tahtis juba täna öhta Sinuga rääkida." ,3a suurkaupleja?" ,3fa ei tea sellest weel ühtigi." , Muidugi, seda wõifin arwata. Aga tema piab seda tõeste pea teada saama." ,3a muidugi, aga mina arwastn, esiteks wõiks see ikka weel saladuseks jääda." ,Mina ei armasta sala-kihlamifi. Teil ei ole ju midagi oodata. Teie olete rikas küll, et igatahes abielusse  astuda wõite, ja Amalie kaasawaras ei pia ühtigi puuduma." ,Aga mina kardan, et minu isa nii järsku luba et anna." ,Selle peale wõite julge olla; mina tahan temaga rääkida. Meie oleme wanad tuttawad." Kui nemad natuke paigal istunud, siis tõusis emand Engebretsen Üles. „Tulge nüüd, Wenzel, läheme teise korra peale ja palume Teie isa luba." 3a emand Engebretsen wõttis noore herra Wenzel õlast kinni ja tõukas teda oma eeS trepist üleS. Peter laSkis ennast wastapanemata tõugata. Tema armastas küll natuke Amalie't ja kena neiu peigu mängida  tegi temale nalja; aga ennast temaga awalikult kihlata  ja seesugust äia-wanemaid saada, see oli temale kole-3»ba  mõte selle peale ajas tema ihukarwu püsti. Emand Engebretsen kõlistas aga kindla käega uksekella.  Tuatüdruk tegi kohkudes lahti. »KaS tahate nüüd nii hea olla, mind oma herra isa juure wiia, Wenzel?" , Eks oleks parem, kui mina enne—" ,AH miS Z Meie läheme mõlemad üheS." 3mestawa silmaga waataS suurkaupleja sissetulijate peale. (Pooleli.) Mõnda. Eisfeli torn ParifiS, see meie aegne Babyloni torn, on nüüd walmiS. Ehitaja Eisfel, kes kõlisema wasta koguni mitte tuim ei ole, oli omaks ainus-õiguseks pidanud,  tornist pääwapiltisi teha ja müia laSta, mis palju raha sisse kandis. Walitsus on aga armanud, et tema juba küll raha teeninud, ja on seda ära keelanud, on igaühele  luba annud, sellest awalikust ehitusest pääwapiltisi wõtta. Torni peal käimine ei ole koguni mitte odaw. KeS kolmandema korra peale minna tahab, maksab 5 franki, teise korra peale 3 franki, esimese korra peale ? franki. Seal olla wõib siis igaüks niikaua, kni tahab. Torni kordade ja treppide peale mahtuda 10,000 inimest. ,Figaro" kirjutav pilgates: Torni otsa pannakse määratu  suur lipp ja seda ühendatakse ühe iseäralise telegrafitraadi  läbi Parlamentiga. Siis ei näita lipp mitte ainult tuult, waid näitab ka, kas Miuisterium kindel on, wõi kõigub. Khiina endine Keiser Hieng-Fu, Päikese- poeg, ei olnud ühegi asja peale nii uhke, kui oma mokahabeme  peale. Mõlemil poolel oli kolmkümmendfeitse karma, mida tema igal homikul hoolega üle luges, sest Khiina Keisritel ei ole ülearu tööd. Hieng-Fu rõõmuStaS ennast ikka selle oma habeme üle ja ptdaS seda kallimaks kui oma krooni. Tema welSker, keS KeiSrt nägu kordaS ptdaS, leikas ühel homikul ko omata ühe karwa ära. Kui Keiser teisel homikul ühel poolel ainult kolmkümmendknNS karwa leidis, stis oli tema selle üle wihasem, kui TaipinlaSte  mässamise ja oma sõeawäe põgenemise üle. Waese welSkeri pea pidi kohe maha raiutud saama. Õma peaga pidi tema seda üht karwa tasuma. Ungrumaal on järgmine rööwlilugu sündinud. Kange lumesajuga oliwad mitmed karud HunyaderiS kroonu metsa tulnud ja nende jäljed läkstwad ülem-metSnik Dereki maja poole. Ühel õhtal iStuS tema oma perekonnaga söömalaual,  kui ukS lahti läks jä suur karu fiSse astuS. Derek wiiS minestanud praua ja lapsed ruttu teise kamri, pani ukse lukku, wõttis ise püssi ja läkS aknast wälja, selle tua akna alla, kuS karu sees oli, Karu oli senni seal söömalaualt  toidu nahka pannud, ksik laiale loopinud ja löhkuS nüüd kaSti, kus metsa-kaSsa sees oli. Ülem-metSnik kartis, et karu paberraha ära neelab, laskis läbi akna ja karu langes. Derek läkS nüüd sisse ja wedaS looma wälja, keS temale aga wäga kerge ette tuli. ÕueS leikaS tema karn naha kõhn pealt katki ja naha seeS oli metsawaht 3osza Dtmitri surnukeha, keS sel wiist metsa-kaSsat oli wälja rööwida tahtnud. Haige: ,Peale peawalu, herra Doctor, ei ole minul muud wiga. Mina teen tööd nagu hobune, föön nagu hunt, olen õhtul wäfind nagu kver ja mägan öösel nagu rott." Arst: ,SiiS küsige ühe looma-arSti käest nönu." rs«s TrSsttud Si °df °r-'t » - r > i ... t°°«° t- Teada and mised. Tellimised meie lehe 5) Hallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetus on ja mis iseäranis tcadaaudmisteS kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud telliuusi wastawõtta ja toimetata. tNimile hind on 1889 aasta peale: postiga ekk kodu kätte saata aastas 3 rubla poolaastas 1 .. 70 HaMnnas ifeäratuua aastas rubla 40 Kop. poolaastas 1 40 Ntende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soomimad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Tallinnas Eullaseva uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. - ..Tallinna löbra" niiiljaandia. LiMrs'i pärijad Tallinnas. Faia ml. Hr. 48 W). Lindforsi trükikojas oi: ilmunud: Eesti maa rahina Kalender ehk Tiih t - r«a Ms t ISSS aasta peale Hind: S kop. 100 tükki S rbl. 50 kop. 1000 tükki 13 rbl. ooxooxooxoaxo X oxooxooxcxzxos XXIX X Eestimaa rahwa kodll jkKirikil raamatud ~ vanast seltsist I ! on weel ST kop. tükk saada X Msors'i i Tallinnas, Laja-uulitsas. X X XIXIX X X u s. uut u t Allnimetatud trükikojas on praegu ilmunud; Zteisri ja isamaa lausud. Kesti rahWakookideke wäksa antud. Hind I S kop. See raamat ei aS u mitte kui kõrwaline eraettewõtmine välja. Raamatu pruukimine saab Tartu kooUkonna kõrge Kuratori h°rra kasu järele igale Eesn koolile kobuseks tehtud, nii et edespidt igalühel Eesti kool,lapsel tähendatud raamat koolis ja kodu lugemiseks ja piihaõpimiseks kiieS peab olema, sellepärast antakse teada, et ..Keisri ja isamaa laulud" igast raamatukauplusest saada on, aga koolmeistrid teemad kõige paremin?, kui naad otseteel/arwllikudekscmplarld selle järele, kui palju neil lapsi koolis on, ise Müllere trukekvlast Rrias k.rialikult tell.- wad ja raha kaasa saadavad; siis tuleb tellitud raamatupakk ,lma tee kõverdamiseta neile nende adressi all kätte. . Trükikoja adress on: r. ?nru, «?. rllnorpschiw lin^epi». MuUeri trükikoda Micrs. llma maksuta ! j saab üks Soome keeles trükitud juhatus miiua-tõbe üle, ! kuulja Dr. von Brühl õpetuse järele haigel  teatud ehk teadmata, täieSte parandada, kätte saadetud. AdresS: G. H. Lagermanii,  TawaStchus, Soomemaal. müümise ia ostmise lmtralit lehti on saada Lindforsi pärijate trüliimajas. Tartu kreists >a kthelkonnaK olew Koivast» karjamõis Poksi 34NZwakamaaa p?l!u- ja 45(1 makamaa heinamaaga saab ilma elama inwentariumita Jüripääwast sel aaStal wälja renditud. Lähemat teatust annab igal Laupääwal KanaStu msisaherra. Tallinnas Meile Kompasna-uulit saS Nr. 254 all olem maja on müia. Ligemat teatust antakse. sealsamas. ! VM" Tuur "WW RkllPllll M Kirna all. Paide ligidal. saab rendi peale antud. »0000«v«XXttXtt HinNab Tallinna tnrnl 31 > Paastukuu pääwal 1889.