küll kangeSte Wenelasele järele, nii et juba enam saadud,  kui esiotsa tahetigi. Aga ajalehtede uuemate sõnumete  järele olewat mõlemate riikide lepitajaks palumise kord wana ja praegu küll wigalise Saksa Willemi kätte jõudnud. Daani kuninga üle on jutt wagusemakS jäenud.  Lord Roseberri käis suiste pühiks Berliinis wõersil ja on kõige pealt würst Bismark'iga kaua aega nõuu pidanud. Ka käisiwad nemad Wenemaa uue Saksa saadiku  graf Schuwalowiga ükstõiselt läbi ja tõendanud lord Roseberri, et kui Wenemaa oma endiste nõudmiste juure jäewat, siis ka piiri õienduses mingit uut takistust tulla ei wõiwat. SelleS arwamiseS ja rahu tahtmises on ka Inglise peaminister Gladstone oma ammetiwenda Berliini saatnud, et see kantsler würst BismarN läbi Saksa keisrit nimetatud lepituse - kohtunikuks paluda. Ammetlikult ei ole see sõnum aga weel sugugi kindel ja pealegi ei tea, kas Wenemaa ka Saksa keisriga rahul on. Daani- ja Rootsimaad ei näita ka koguni kindlaste rahu sõnumid uskwat ja sellepärast on nad wõeraSte riikidele käsud wälja saatnud, et nende sõalaewad  mitte Daam ja Rootsi mere teedelt ja kitsustest läbi ei tohi minna, mis nad lubada ei wõi, waid seega , arwawad tarwis olewat näidata, et nemad kummagile poole ei hoia. Külap saame näha, kas nende wühemate meeSte kartus ka tõeks wõib minna. Prantsuse wabadriigis, ajagu töised naabrid sõa, rahu wõi mis tahte juttu, ei kuule aga muud midagi, kui aga laulik Viktor Hugo on surnud ja mitu tuhat kord Viktor Hugo! Parlament ja senat on omad koosolemised tema surmapäewal ta mälestuseks ja auuks seisma jätnud ja minister-president parlamendis ette lubanud panna, et kadunud lauliku surnukeha riigi kulu peale wiimasesse puhke paika saaks söidatud. Temal ei ole kedagi pärandajat, sest et ta pojad mõlemad enne isat hauda langesiwad. Oma elu ajal on La oma suurte waimuannete awalduste läbi palju waenlasi enesele saanud  ja peale wäga rohke sõbrade hulga ja otsata rõõmude  ka küllalt walu ja kurwastust kannatama pidanud. Pärast on ta oma maa pealinnas elades weel palju raamatuid ja kirrju kirjutanud ja Prantsuse ilukirjandust tõstnud, nõnda et tema nimi küll maailmale igawaseks jäeb, sest ta tööd on Saksa laulikutest mitme mõrra ees. Inglise wanameelelised, ehk nad küll mitu korda oma tormijooksmisi ministeeriumi peale kautanud on, ei näita siiski weel waitjäemise peale mõtlewabgi. JgaS omaS awalikudeS kooSolemiStes laidawad nad ministeeriumi  poliitikat ja tegewad Wenemaa wasta järelandmisi naerumääriliseks. Ka parlamendi enamuse mehed wabadlased  nurisewad isekeskis walitsule wigade üle, aga nad näewad siiski ära, et wanameelelised omaS sõatuhinaS asju palju hullemine saaksiwad ajama, seepärast saab ehk küll kõigist waieluStest hoolimata Giadstone künni selle parlamendi lõpuni walitsema. Kanada neegrite mässamise asi on heaste paranenud,  sest Inglis sõawäel on õnneks läinud mässajate peameest kinni püida. Mehikesel olnud tuline hirm püssiga mahalaskmisest ja seepärast palunud tema Jumala jutul, et teda mitte sõakohtu kätte ei piaks annetama. Kindral Midleton on seda soowi ka Läitnud ja lubanud tema üle üht tsiwiil kohut mõistma panna, siis hinganud  meeS kergemine. Surmast on ka suuremal kelmil hirm. Omalt maalt. Wiljandi linna Saksa keele leht kõneleb uueste ehitatavast Liiwi raudteest ja paneb nimelt selle küsimise päevakorrale, kaS raudtee meie kubermangude weiksemate linnadele kahjuks wöi kasuks oleks? Saksamaal on küll suuremad linnad weiksemate linnade üdi kauplemisega zc. te. just raudteede läbi välja imenud, aga arwata on, et ' meie kubermangudes, kus ülepea nõnda wähe suuremid linnasid, need ka seepärast kuidagi kahjulikult oma vähemate  naabrite peale mõjuda ei võiks. Seda arwamist tunnistavat kõige paremine Rakvere linnakene, keS raudtee  läbi oma kauplemises elavamaks ja ka elanikude hulga poolest suuremaks on läinud. Praegu olla küll kindel asi, et Liiwi raudtee Tartust edasi ehitatud saab, aga weel ei ole selgeSte ära määratud, kaS teda Pihkvast Wöru ja Walga kaudu Riiga ehitakse ehk üks haru ka Rõngu kaudu tehakse. Nõnda pia kui see küsimine ära on tõstetud ja kinnitatud, fiiS saab ka sedamaid ehitamisega peale alustatud. Meie linna leht arvab ka sest meile suurt kasu kubermangu linnaga läbikäimises tulevat, et raudtee haru nõnda lähedale  umbeS 65 werSta tuleb, künna praegu 266 werSta piab sõidetama, enne kui oma kubermangu linna saame. Ülemkooliõpetaja H. Zohannson on koolide kuratori läbi Wil jandi linna tütarlaste kooli õpetajatS kinnitatud ja saab tulewa pool-aastaga oma tegewust algama. Ühtlast saawat tema ka kohalises kreiskoolis Saksa keele tunnid andma. Endine maakohtu sekretär Th. Voss on oma palumise peale ammetist lahti lastud ja tema asemelle senni-aegne linna sekretär M. Tobien maakohtu sekretäriks  kinnitatud. Hra. Voss on Wljandi linna stndikus ja ühelhoobil ka linna-sekretär. Endine stndikus Faber saab stit linnast ära Riiga oma laste juure elama minema. Wiljandi Laenu- ja Tagawara kassa korteri muutuse pärast on meile selle kassa seltst liikmete poolest mitmesugused seletused ja küsimused ettepandud, mille selgituseks  mõnda rida kirjutama piame. Omas 17. numbris teatasime seda, et kassa linna raekojast ära rviidud ja nimelt üiri nõudmise pärast, ehk küll aga ka uues hoopis wähemalt kindlas korteris ka üiri maksetawat. Linnawolinikude  kogus on kord see üiri asi läbi räälimisel olnud ja selle peale tuetades, et mõeldud kassa käsi senini heaste käis, määratud ära, et laenukassa. oma määramist mööda ka sugupärast linnale korteri eest üiri wõits maksa. Eestseisjad  härrad wiinud aga kassa selle peale kiwist raekojast ära maakohtu wanaldase puumajase, sellest tähelpanemata et küll sellesama üiriga ka wana kindlast korterise olelstwad jäeda wõinud. Meile on seltst liikmetest nüid küsimist awalikult soowitud ettepanna, kas eestseisus ka oma woliga ja ilma seltst otsuseta seda teha wõis? Asja kostuseks tuetawad liikmed endid põhjuskirja § 8. peale, kuS nimetatud  on, et kassa „pöhjuskapitali rahawaärtus raekohtus alal saab hoitud." Sellel põhjusel arwawad need kellese asi puutub, et eeltähendatud korteri-wahetus ühes oma kardetawa kahjudega ka põhjuskirjaga ühte ei sünni ja on mitmelt poolt soowitud, et kassa raekohtuse tagasi piaks toodama. Meie omalt poolt arwame ju seda ka wäga kergeste wõimalikuks, esiteks julgustuse ja siis ka harjunud ja tutwa koha pärast, künna muidu mõndapidi küll tahtmata kahju tulla wõib. Maalt osawõtjate arwamine oli ka enne kindlam, kes korteri läbi kassat raekojaga siutud nägiwad ja sellest mitmet kindlust oma sissepanekute lootfiwad,  mis nüid tõisiti mõtelda laseb. Kuulda oli, et mõned pärast korteri wahetust omad rahad wälja wõtnud. Wanad postmargid ja kaardid, nagu see uuel aastal nõnda jäi, saawad künni 1. Juulini kestma ja siis tulewad uued. 25. Mai-kuu päepast saadik on kroonu wiinaaktfi  8 kop. pealt 9 peale tõstnud, s. o. iga wiina graadi eest. Ütelgu lugeja, kui palju tema arwamisel see sissetulek  riigile enam kasu sisse toob, kui sennini? Selle läbi saawat igas aastas riigi raha-ministeerium ainult selle kopiku kõrgendusest 22 miljoni rubla enam sisiewptma.  Ehk oleks wõinud weelgi koprkut lisada? Wtst meie kõikide arwateS küll. Hiljuti on tollivalitsus otsuseks teinud, köit krihvlid tollimaksu olla heita. Tolliseaduse p. 229 järele on nüid iga naela lihtlabasemate krihvlite eest 33 kop. kulla hinna järele arvatud, tolliraha maksta. Ü's kastikene  lihtsaid krihvlid, kus 199 tükki sees, kaalub umbes 2 naela ja tuleb nõnda kastikese väljamaalt toodava krihvlite eest enam kui 1 rubla tolliraha maksta. Kastikene  krihvlid, mis enne 25 —39 kop. maksis, läheb seega edespidi neljawõrra kallimaks. «Balti põllutöö nädalaleht" toob temale mitmetest  kohtadest kätte saadetud 132 sönumete järele, põllutöö  asjust ja tänavustest ilmadest järgmist teateid: Selle aruande järele tuli kevade pehme talve järele Lätimaal vara, aga Eestimaal, mida kaugemalle hommiku poole seda hiljem. Lumi läks suuremalt osalt Mänst lõpul, mõnes kohas ka alles Aprilli algul maast ära. Maa taheneS kaunis usinaste, nõnda et põllutöö omal ajal algada võis. Talvewilja väljad seisivad lume katte all terved ja ei saanud ka lume mineku läbi kedagit rikutud. Sügisese kuiva ja usside rikkumisel kidurema jäenud oraseid on kesk Aprilli ilmad kauniöte kosutanud, nõnda et orase väljad enamiste igal pool ilma suurema wigata võrsuvad ja läbikaudu kaunis head lõikust loota on. Pshja-Liiwimaalt ja Ecsti kubermangust saadetud sellepoolsed sõnumed kisuvad enam halva poole. Wiljandi maakonnas on Tarvastu priitahtlik tulekustutil  jäte seltS suviste pühadel pidurongina kirikus käinud ja siis ka oma kaas-asutaja Tarvastu pärishärra v. Mensenkampff'i auustamiseks mõisase läinud. Seltsil on 199 liiget ja peamees Tarvastu metsasaks E. Brasche. Pühapäeval 19. Mail andis Paistu kirikus kunstlaulja., baroni preili Stakelberg kontserti ja tuttav muusitir.Säbelmann mänginud orelit. Sissetulek olnud 199 rüblä Ayber. KAga-Jaanist kirjutakse meile: Siit kihelkonnast  on Teie teheS küll vähe juttu olnud, nagu oleks meie elu tõiStest haiglasem, miS aga nõnda üsna ei ole. Koolid on meil päris kaunil järjel ja ka muidu läheb asi rahva edenemisega elus koguni kenaSte. Mineval aastal ehitasime uue kihelkonna kooli, mis ruumirikaS on ja kuhu ka tütarlapsi kooli rvõetakse. Ka oli meil meel alles hilja kaks laulukoori, kellest kahetsemisega ka seda ära ütlema, töine juba hingusele läks, aga elusvlew  heaste töötab ja edeneb. Mitu korda oleme omas kihelkonnas oma koori lauluhelinat kuulnud ja minewal aastal wõtis ka meie koor maakonna laulupeust osa. Kolm raamatu kogu on meil, kellel kokku umbes 899 raamatut lugemiseks ja rahwa õpetlikuks lõbustamiseks wälja laenatud saawad. Wene kihelkonna kooli raamatukogu heaks tahame suwel näitemüiki ärapidada ja seega seda asutust täiendada,  milleks meil juba ka rohkeste asju kokku on korjatud. Teie auustud lehe 12. numbris räägib keegi kirjasaatja ka meie kihelkonna elust ja tunneb seda mitmetpidi laita alewat. Meie waimu elu edenemine olla kängu jäemas ja selle aja kombete rikuw hobuse warguse mood minna igapäewaga sagedamaks' wanemad käia lastega ja mehed naistega seltsis kõrtsis j. n. e. j. n. e. Mina ei wõi neid süiks panemist kedagi õigeks pidada ja kui ka meie kihelkonna waimu-elu hiigla sammudega suurelt edasi ei wõi jooksta, siiski ommeti edeneb tema ka nagu mujalgi ja hobule wargust ei ole ma tänawu siin sugugi kuulnudgi.  Nõndasama on laste ja wonemate, naeste ja meeste kõrtsis käimise kombe maast wõetud wits, millega rahwast ilmaaegu lüiakse. Minu arwates piaks kihelkondade sõnumete saatjad rahwa ja tõe sõbrad olema, aga mitte töiste turja peal plekki taguma ja ebatõtt teatama, millest kasu asemel kahju tuleb. —Mp — Pillistwerest teatatakse, et seal 9. Mail õhtu suur rahe-sadu olnud. Terad olnud nõnda suured, et neid läbimõõtes I—lV* tolli paksult olnud ja I'/? tunni parast seisnud rahehunnikud alles räästa all. Niisugust suurt sadu ei ole siin meel enne nähtud, midas wanemad inimesed tõendawad. Rukiwäljadele ei ole ta suurt kahju teinud, sest et ta õnneks wähelise tuulega tuli, künna paljalt mõnes kohas aknaruumsid kahjutormist purustatud  saanud. Peale seda kirjutatakse, et alalised mihmasaud ka seal poo! põllusaaki takistawat ja rukioraied kaunis heaste kewadise kaöwu tööga on alganud. Talw omalt poolt ei ole orasid suuremalt mitte rikkunud, waid mis minemast sügisest kuiwast terweks ja puutumatud jäiwad, need ka nõnda on. Igamees soowiks küll õnnistuserikaft  sume ja rohket lõikust igapidi, aga kes nmd kunnagi seda ette ära wõib teada, mis Jumala ilmukesed tegewad. k " Pärnust. „ Pärnu Postimees" maenitseb oma lugejaid  jöe sillast sammu ülesõitma, lest et muidu kergeöte kahju wõiksiwad sünnitada ja trahwi alla langeda, et silla peal igal aja! laewade täitmisega zc. Zt. inimestel hulgani tegemisi on. Nõndasama on ka piibuga suitsutamine  sillast üle sõidul ja minekul keelatud, sest et enamiste  laewasid linadega täidetakse, mi§ tuld kardawad. Tehtagu siis selle järele ja hoidku igamees kahju eest. „V- Zrg.« kirjutab ühest hirmsast mõrtsuka tööst, mitte ohwriks üks K. hoolas walla ammetnik on langenud. Mõrtsuka kuul on, kui ta oma abikaasa ja lastega rahulises une hõlmas uinunud, tema pealuust läbi tunginud ja sügawalt kukru alt kätte saadud. Tapetud  mehe kõrwal magaja abikaas, kes raske une wöi körwa ääres lastud püssipaugu läbi ära minestanud, on alles ukse kinni löömise läbi meele mõistusele tulnud ja mõrtsukat uksest wälja mineku peal näinud. Pärnumaalt kirjutatakse, et 13. Matt Pati walla Mõisaküla kooli oreli heaks mõisa ruum.des nältemüik, ühes näitemängude, laulude ja muusikuga ära peetud. Ilm oli ilus ja rahwast oli waga palju kogunud, aga imestamise wäärt on, et pidu sissetulek, nagu kuulda, mitte palju üle saja rubla ei olla. millest kaunis suured kulud maha arwata tulewad. Puuduliku korrapidamise pärast tuli seal palju halbu asju ette, millest siin ei tihka rääkida. « Tartust. Suurkooli lektor vr. M. Weske oli wigalise terwise purast takistatud enueuiine oma wõera maa keeleuurimise reisile minema, ehk küll juba kroonu kinnitus  kaes oli. Nüid nagu meile sealt teatatakse, on hra Weske 25. Mail ära reisinud. Tartu maakonnas Wõnnu kirikumõisa oo Liiwi kuberneri härra apteekrile Schmidt'ile luba annud, sinna üht maa apteeki asutada. Külap saab neid wist pia iga kihelkonda üks asutatud saama. Sealtsamast maakonnast teatatakse .E. P.«-le, et seal ühes kõrtsis keegi hulgus wiina näljaga ehk joobnud  peaga, elawa hiire ära söönud, mi 6 eest ta kõrtsis olejate käest poole toopi wiina saanud. Mõned kelmid on Wirtsjarwe kala Wenelaste lootsiku saega purukö lõikanud. Rumalad tembud! Walga maakonnast. Nimetatud maakonnast teatatakse  meile, et seal 9. Mail wäga suur müristamise wihma sadu olnud, paiguti sadanud ka rahet. Sellsamal ajal löönud pikne ka Helme kihelkonnas mitu inimest ära, kelledest mõned weel elusse tulnud, kuna mõned surma saanud. Rukki orased olla läbistikku keskmised ja olla 56 22. Sakala. 1885