Sakala ..1.? 25. Wiljandis. 29. JuunikW PSewal MZ. VI. «MMil. Poliitika, kirjanduse ja pollutoo azaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Oma-walitsiisest ja Wcnemaa X. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Uus ajaleht ..Saarlane"; Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek; Wiljandi  linna elanikude kaebtus; kirikhcrradc sinod. Pärnust: Näitusest. Pärnumaalt: Koolimaja pühitsemine. Torist: Näitemäng. Mõnesugused iõnumed Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kuulutused. - „Papi wõimus." 111. Sumiri rahwas. Oma-walitsusest ja Wenemaa „Земство"st. x. Eespool on juba öeldud ja peab seda siin weel kordama, et säherdust asjaolekut mitte mõneks tähtsaks  Wenemaa riikliku olu headuseks ehk paremaks olekuks, kui töistes riikides lugu on, nimetada ei wõi. Meie ei wõi sugugi salata, et Wenemaa edasi minemine, üleüldise hariduse teel, tähendud talurahwa seisuse liig laiale paisunud suuruse ja isesuguse loomu pärast wäga takistud saab, ja et nimelt kogukondliku maa omaduse korra ja selle kõrwal üksikute talurahwa  liikmete weikeste maa osajagude läbi edenemine ja kultuura põllu harimises lnalt wäha jäädawat wõimü ja asat wõiwad leida. Aga aasta sadade käiku ei wõi meie nüüd enam muuta ehk ajaloolisi sündmusi ja juhtumisi tühjaks teha, nendega peab rahul olema, nõndasamuti kui Wenemaa käreda kliimaga ehk muude loomuse awaldamistega, mis elanikudele just meele päralised ei ole. Siiski wõib asjatundjate arwamise järele siin ja seal aitada, seda ja töist parandada ja mõndagi takistust Wenerahwa  hariduse edenemises ja üleüldises seltsiliku elu korralikus edasi minemises tühjaks teha. Kudas wiisi see wõimalik ja osalt juba tõeks tehtud on, tahame nüüd järgmistes ridades weel lühidelt tähele panna. Põhjusmõte, mis kõik Lööd ja tegewust selle kohta juhib, on see, et Wenemaa seltsiliku elu edenemine,  maakonna walitsuse korra ja tema ameti kohtade tulusaatmine Weneriigi üleüldise sisemise elu kohta, terwe rahwuslik oma-walitsus kõige oma tulewikus  lootuse järele lihtsamaks, kui praegu tehtud seadlustega, wõib üksi sell mõõdul kosuda, kudas Wenerahwa alam seisus waimu hariduses ja koolitamises oma nüüdse alatu järje pealt kõrgemale jõuab. Mida enam wiimne, see on waimu haridus, kindla põhja peale ennast asub, seal priskeste kosub ja jõudsalt kaswab, seda julgemaste sõuab ka esimene, rahwast ikka enam õnnestades ja wabastades rahwameeste paleuse poole. Nende alamate  Wenerahwa seisustesse peab hariduse ja teaduse küünal mitte üksi walgustajaid, waid enam weel ka soojendajaid kiirest saatma, kes juba osalt külwetud hariduse seemet mitte kollatauud, waid lihawateks ja kauniste kosujateks idudeks üleskaswatab. Kaks teed on lahti, mis läbi seda korda saata ja rahwa hulkasi  tünurikkal teel harida wõib: õpetlik tee, see on, hinge ja waimu käswatamine rahwa koolide läbi ja praktika tee, see on, rahwa tegewuse osawõtmine kohalikust oma-walitsusest. Mõlemad waimu harimise wiisid peawad käsi Mes üheaegselt ja ühekohaselt tegewad olema, sest üks täiendab ja toetab töist. Üksi nende mõlemate ühise tegewuse läbi saab rahwusliku  wabause korraline käik asutud. Iseenesest mõista, ei ole wõimalik terwe rahwale täit teadusliku ja õpetliku haridust ja täisi poliitikalist  õigusi anda, aga kohalik oma-walitsus on täieliste poliitikaliste õiguste ehk rahwa enese walitsuse õiguse kohta kui algus- ehk elementar õpetus teadusliku hariduse  ja õpetuse kohta ja sellepärast peab siis üleüldise rahwa waimu harimise kool kahte õpetuse jauskonda Larwitama: rahwas peab kõige wähemalt lugemist ja kirjutamist oma täieks ja kindlaks teaduse waraks nimetada wõima ja töiselt kohalikudest nõuupidamistest ehk nõuukogudest ja kõhtudest >vsa wõtma. Et aga tulusaatmine üleüldiseks saaks, peawad need koolid nõnda palju õppijatele, pealt kuulajatele ja osa wõtjatele,  kui wõimalik, lahti olema. Selle peale toetab ennast maksuta õpetus ja Heale nõuukogude ja kõhtude asutaja põhjusmõte. Aga töine poolt ei wõi nmte lubada, et juhatus rahwa waimu harimise koolis, see on õpetamine rahwa koolides ja asjatallitus ja toimetus kohalikudes ameti kohtades wahet pidamata, ilma usalduse wäärilise  kõlbduse ja ülespidamise peale waatamata terwe rahwa hulga enese kätte antakse, ja sellest tuleb siis Wenemaa oma-walitsuse töine põhjusmõte. Kõik waheliikmeta otsekohesed osawõtmised kohalikus walitsuses,  iga teenistus kohtus ehk muu ameti kohas ja õpetamine rahwa koolides, on üksi wõimalik selle tingimise all, kui loodetud tulu mitte tühjaks sõnaks ei pea jäema, et kõik need, kes seda tegewust enese peale wõtta tahawad, seaduses ette määratud hinge ja waimu hariduse järjeni on jõudnud ja seda üleüldise  selle tarwis seaduses üles seatud tunnistuse tähe, attestaadi ehk diploomi läbi nende poolt, kellel selle tarwis seaduslik luba ja õigus on, tõendawad. Wenemaal saab siis sell wiisil oma-walitsus järgmiste kolme ametikoha läbi sünnitud ja sellega ka semstwo olu tähendud: Rahwakoolide, maalaste  kokkukäimiste (aeMkoe eobpnine) ja rahukohtude  läbi. Ükski neist ametikohtadest ei wõi töisest lahutud, kõrgemale ehk alamale oma wäärtuse ehk kõlbduse poolest seatud ehk hoopis kõrwale jäetud saada, nii pea kui töised oma tegewust algawad. Muidu läheb riigi sisemise walitsuse masin wõls tee peale ja wõib seal palju kahju teha ja oma puuduliku  oleku pärast seda ja töist hoopis nurja ajada. Mõnel rahwa õnnestajal näikse küll lugemine ja kirjutamine liig weidi olewat ja meie maale, kus algus haridus juba kõrgema järje peale on tõusnud, on see ka tõeste wähe, aga kõne käib Wenemaast, kus rahwa üleüldine koolitamine weel kätkis on ja seda wäheks arwata ei wõi. Seal on weel liig Hilda alustust tehtud selle tööga, olgu et küll walitsuse  poolest juba ammu agarat tegewust selle kohta soowitud ja kästud on. Pealegi on mõistlikust lugemisest  ja õigest kirjutamisest esiotsa küllalt selle tarwis,  et rahwa sees himu,- teadusi ja õpetusi korjata ja tallele panna, äratud ja kaswatud saab, et rahwas tõsise hariduse tulu ja wäärtust ära tunneb, et tema selle oma algusteaduse waral kõlblik on oma asju ka ise ilma kõrwaliste inimeste, kirjutajate ja muu sarnaste käemeeste abi tarwitamata korralikult toimetama.  Nõndasamuti on ka lugu kohaliku omawalitsusega,  nõnda palju kui tema ennast healte nõuukogudes ja kohtudes awaldab. Ka tema ei anna rahwale meel mitte Mt poliitikalist wabäust, aga ta kaswatab rahwa sees õiguse ja tõe armastust ja õiglast meelt, tema tutwustab teda asjaajamise ja toimetamise wiisi ja seadusliku korraga, tema õpetab rahwast wahet pidama oma tõsiste tarwituste, puuduste  ja kasude wahel ühelt poolt ja kunstlikult wälja mõeldud õpetuste wahel töine poolt, mis üksikutest  meestest kuulutud ja tarwitamiseks kiidetud saamad, kes kamakal kombel oma kasu püüdwad, ehk mõnest tõsisest elus wõimata paleusest ehk töistest nõrga waimu sünnitamistest juhatud saamad, mis rahwa olekut õnnerikkaks looma peawad, seda aga tõepoolest iial ei wõi ega saa. Ltthidelt oleme meie nüüd mõnda asja, mis semstwo põhjusmõte Wenemaal ajade jooksus riiklikus elus on sünnitanud, jutustanud. Järel tulemas paneme nüüd semstwot ennast tähele, nimelt tema wälimist wormi seaduse ja käsuandmise tegewuses, see on seda, kudas tema seaduse raamatus üksikute poragrahwide läbi on määratud. Semstwo sai esimest  korda 1. Jan. 1864 riigivalitsuse poolest kinnitatud  ja kuulutatud. Enne seda oli juba palju aega mitmesuguste juurdlemiste ja läbirääkimistega ära kulunud, sest et asi kohalt uus näitis olewat ja liig palju kardetawat wõimust rahwa enese kätte oma-walitsuse põhjusel andis, aga wabastaja loomuga ehitud ajawaim sai siin ka lõpelt wõitu ja nimetud semstwo ametlik wäljaandmine oli tema wili. Et ruum meil liig kasin on, kõik nimetud seaduse paragrahwisi  siin ülespanna, siis wõime üksi mõnda tähtsat  siin nimetada. Esimene peatükk. Üleüldised tähendused. § 2. Kubermangu ehk kreisi ameti kohtade walitsuse all seisawad järgmised asjad: 1) maakonna omaduse, kapitalide ja rahamaksude walitsus, 2) maakondlikule  ja töiste majade, nõndasama maakonna tarwis ülespidawate teede ehitus ja ülespidamine, 3) hool ja mure rahwa hea käekäigu eest, 4) maakonna  heategemise kohtade walitsus ja hoolekandmine waeste eest; kerjamise wähendamine ja maharõhkumine, ja hoolekandmine kirikute ehitamise eest, 5) maakonna omaduse wastastiku kaitmise asjade walitsus, 6) hoolekandmine  kohaliku kauplemise ja käsitöö tõstmise eest*), 7) osawõtmine rahwa Vaimuharimisest, terwise ja rohtude asjadest ja hoolekandmisest wangikodade eest, nimelt majatallituse poolest ja seaduses määratud piirides, 8) abiandmine elaja katku eemal hoidmise  juures, nõndasama külwi ja töiste kaswastikude kaitsmine kahjusaamise eest, mis rohuritsikad, põllurotid  <o^lll,-n) ja töised kahjulised neljajalgsed ja mardikad teewad, 9) sõawäe ja tsiwiil (kodanliku) walitsuse tarwituste toimetamine, mis maakonna peale pandud ja osawõtmine posti asjadest, 10) nende rahaga maksetawate riigimaksude ärajagamine, kelle ärajagamine kubermangus ehk kreisis maakonna ametikohtade  peale on pandud selle kohta wäljaantud ehk 5) 1876 wäljaantud lisandatud ja laiendatud maakonna seaduse raamatus on juure lisatud: ja külade parema asutamise eest.