aga weel jume lisada, et Baltlaste Viimastest kirjadest  wälja paistab, kuidas nad juba Seltsi lõhkumise lootust ära on kautanud, sest et 400 liikmest paljalt 60 seiemaale wälja on astunud, kuna meile juba ligi sada uut liiget juure on tulnud, nende seaS mitu tuttawat kirjameest, kes ennast justl Seltsis olnud parteiliku olemise pärast seiemaale eemale vliwad hoidnud. Lõhkumises nõuu on siis tühine ja Baltlased  näewad, et nad ennast täitsa ise tuule kätte kuiwama on pannud. Nemad kutsuwad nüüd „ Eesti Postimehes" C. R. Jakobson'i ja vr. M. Weske't awalikult üles, eestseisuse ametid Kirjameeste Seltsis käest ära panema ja Seltsist wälja astuma. Siis tahawad tulewal koosolekul jälle Seltsi tulla ja oma tahtmise järele uue eestseisuse walitseda, millega nad rahul wõiwad olla ja siis Seltsi jäeda. Kuidas need Baltlased siis healte paljust oma poole tahawad saada, on teadmata. Wist tahawad nad siis õige palju urwaplaastrit  ja muud sarnast wana-aja wara kaasa wõtta, millega paljuse kangekaelust murda tahawad. Waesed inimesed! Teie lootus on tühine, sest nii wähe kui C. R. Jakobson ja vr. M. Weske eestseisuse ametit nüüd käest ära annawad ja Seltsist wälja astuwad, nii wähe on Teil ka nüüd Seltsis tegemist, kus ennast uueSte ülesse peate laskma wõtta, kui jälle sisse tahate astuda. Selts on aga kord juba näidanud,  et ta Seltsi ja rahwa teutajaid mitte oma keskel ei salli, nagu G. ettepanemise juures awalikuks  sai. Jätke sellepärast parem see uus lootus täitsa jälle maha ja tehke oma lõhkumise tööd edasi, et EeStirahwaS oma põues kantud ussi täitsa ära tunneks ja ennast ka edespidi wale sõprade eest hoida teaks, kes kardetawamad on kui awalikud waenlased. (Järg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Keiserlik Majesteet on vWst Danzigi reisist tagasi tulnud ja DaaN NMMfüdXuured külalised ara reisinud.  Missugune poliitika tähendus Wme Keisrite wastastikku teretuse-käigul saaks olema: selle üle puhuwad poliitika mehed ja ajakirjad igamees oma seisukohalt ja oma külje poolt juttu, mõned waiksemal arutusel, mõned kibedal tungitusel, ja ehk küll rahutumas  mõtteS mitmedki liig kaugele kallakad, nagu nimelt mõned Austria-Ungria poliitika lehed, kes Wene ja Saksa walitsejate ssbralist kokku tulemist Austria wasta nagu külmuseks tähendada arwasiwad wõiwat: on ommeti kõigil selge, et üksi rahu jalal hoidmine  see Põhjus oli, mis Keisrit Aleksandrit 111. naabri Saksariigi walitfejaga, kes pealegi Tema sugulane  on, teretusele ja kokkusaamisele wiis. Riigi seespidiste  asjade suur toimetamine ja parandamine nõuab Wenemaale wäliste naabritega rahu ja head usaldust, ja seda saab nüüd pahur Saksamaa ja wistist pea ka Austria Wenemaale wasta kandma ehk küll senniajani iseäranis neis mõlemates wiimastes maades Wenemaa peale wõeriti silmil waadati ja kardeti, nagu tahaks ta kõik Austria ja Saksamaad ehk kõik Eüroopat kiimaks  tasku pista ja Wenelasteks teha. Meie õhtupoolsete  naabrite isa-isad on jo seda kartnud ja on enesele selles hirmus jo mõndagi tonti seina peale maalinud: ehk saawad nad Keisri Aleksandri 111. poolt juba seda tunda, et Wenemaa ja Wenerahwas niiheasti  ligimese armastuses kui koduses elukorra seadlemises  kellestki õhtupoolsest naabrist maha ei jäe ja Jumala abiga oma Isaliku Jsewalitseja silma ja kaitsmise  all pealegi ehk pea eemale jõuab, kui need õhtupoolsed  naabrid, kes senniajani Wenemaad aina Aastaks oliwad pidanud. Wäsimata töö ja hoolekandmisega astus nende päewade sees wõerast külakäigust tagasitulek Riigi-Jsa jälle Oma alamate keskele ja riigi seestpidiste asjade toimetamine lähab Jumala abiga õnnistatakat teed edasi, sest nende päewade sees on üks Keiserik Ukaas wälja antud, mis nende seaduste edespidist uuendamist ja kindlaksseadmist kinnitab, mis riigirahu jalalhoidmiseks juba Ontsa Jumalas-hingawa Keisri ajal hullustajate kurjategijate tegewuste lämmatamiseks olikad wälja antud. Praegu awaldatud Kõigekõrgem Ukaas on üks neist kõige tähtjamatest riigiwalitsuse töödest praegusel silmapilgul, mis mässamist ja hullustamist saab ära kantama, mille läbi Wenemaa riigiwaenlaste ja nende palgatud kurja tööriistade läbi rojastatud sai, ja millele ohwriks Õnnis Riigi-Jsa langes. Wistist saab nüüd ja alati edespidi kõwa seaduse-käsi mässamise umbrohtu juureni wälja kitkuma ja iga truu alam oma armastatud  Riigi-Jsa kaitsmise all jälle rahulikku õnne tundma. Kuidas kord jo mõne nädala eest nimetasime,  tahetakse kõrtstjoomisele suurel hoolel kõigeS riigis tammi ette teha ja on igalt poolt riigist tähtjaid mehi 20. Septembriks Peeterburgisse kutsutud, et riigiwalitsuse  komisjoniga nõuu peawad, kuidas kõige paremal  teel õnnetumat joomist mahendada tuleks. Wistist sünnib see, nagu jo riigi komisston enne oli arwanud, kõrtside wähendamise ja põleta rwa wiina takside suurendamise  läbi. Rootsimaal on wiimaste päewade sees enamiste  'kõlgts maakondades wabatmeeleliste poote riiginõuukogu  saadikute walitsemise wöit langenud. Wanameelsed  on selle üle wäga kohkunud ja katsuwad kõigipidi,  et linnades wõit nende poole saaks jäema: Sest linnadel on Rootsimaal wanast põlwest saadik maakondade  wasta iseäralist eesõigusi, see teeb nende päid stis ka weel ikka kaunis wanameeleliseks. Et aga ka mitmetes linnades inimesed mitte enam liig lühikese silmaringiga ei ole, saawad nende walitsemd kanditaadid  wistist mitmed wabameeleliste poole hoidma, ja seega loodawad Rootsis wabameeljed pea wõimuse kaalu oma poole saawat. Inglastel ei taha ei kodus ega wäljas asi rahulikult minna: lirimaal kestawad korratumad lood edasi; Shottimaal nõutakse ja tehakse tööd, et sealsed maad uuemaid seadust ja korde saaksiwad j. n. e. Wäliseis asjus teeb Afghanistani kõrwal praegu Egiptusemaa  Inglastele jälle korraga pääwalu: Seal on nimelt Egiptuse sõawägi oma Khediwe ehk wiitsekuninga wasta mässamist tõstnud ja see ei ole ka Brittania poliitikas nalja asi, sest Egiptus ja Niili jõe suu ei ole Inglastele mitte wähem tähtjas, kui Dardanellide kitsus ja Bosporus. Egiptuses ei ole Inglastel küll Wenemaa poolt suurt karta, aga seda enam Prantslaste  ja ka Itaalialaste poolt, keS ennast, ehk küll salaja ja warjatud näul, niisama suure ihaldusega wana Waraoonide maale tahaksiwad pesitada ja seal oma kauba ja mõjutada, nagu Inglasedki. Laguneb kord Türgi riik, siis on Egiptus üks himustatawamaist  tükkidest, mis kõige pealt Inglased, Prantslased  ja Itaalia lased igaüks saada tahawad. Ameerikast, Washingtonist tulewad kurwad Ühendatud Riikide president Garfield, kes kord jo tükikest aega selgtoolil istuda wõinud, on 2. Septembril ära surnud. lähäb Aafrikas lugu päcw päewalt tõsisemaks ja Semi-sugu rahwas näitawad kõik mõega alla ästMmd olewat, ja ehk nad küll suuremate ssawäe osakondade eest kõrwale hoiawad, tungiwad nad sagedaste üksikute Prantsuse salkade peale ja sunniwad neid linnadesse warjule. See rahu ja lepingu kaup, mis Prantsuse walitsus Tuneesia walitsejaga  ehk „Bei'ga" tegi, ei maksa suuremat midagi, sest et mässajad Beduiinid rööwlitena maale sisse tungiwad  ja Bei sõna ei kuule, keda nad, pärast seda, kuna ta Prantslastega lepingut tegi, enam mitte, nagu enne, „Allah warjukS" ei pea. Nigeerias ei ole lugu parem, waid weel pahem. Prantslased koguwad ikka weel sõawäge kodumaalt seie ja suuremad salgad astuwad lõunapoole mässajaid kätte saama. Nüüd, kuna suurem palawus lõpeb, saab päris sõategewus pea algama. Oberst Negrier, kes üht suuremat wäesalka juhatab, on ühe tähtja Muhamedlaste pühamehe haua-kabeli ära rikkunud, ja sellepärast kardetakse, et mässajate usuwiha seda enam põlema saab süttima. Omalt maalt. WilitMdist. „ Tartu kirjutab: Mitmelt poott tuleb meile teadust, et mõned meie lugejad oma lehte sugugi korralikult kätte ei saawat. Mõni olewat mitmest numrist järestiku  koguni ilma jäenud. Praegu oli mees siin, kes Woldi jaama lähedal elab ja ise sealt oma „posti" ära toob. Aga meie lehest, keda ta on tellinud ja keda meie temale ikka korralikult ära oleme saatnud, ei olla temale nimetatud jaamast mitte üht ainust nummertki antud. Küsimise peale kostetawat ikka igakord: „Ei ole!" Sarnane häda olewat sealses jaamas ka mõne töise Eesti ajalehega, nimelt Eakalaga. Arwalt saawat kätte õigel ajal, sagedaste aga mitu nädalat hildam, sagedaste ka ei sugugi. Jlda kätte saadud lehed olewat enamiste ikka ilma ristpaelata, adresstta ja nii wäga ära määritud ja lõhutud, et mõnikord wõimata lugeda. Nõnda olla lugu nimetatud jaamas just nende lehtedega, kellele omanikud ise sinna järele käiwad. See lugu on aga õige paha ja laiduwaart.  Muidugi on meie auusameelelistel ajalehtedel palju wagewaid wastalisi ja wajutajaid; aga kui tellijad neid kätte ka ei saa, ehk määritult ja lohutult, mitu nädalat ildam saawad, stis on lugu küll liig pöörane. Tahtja on tellinud, saatja on saatnud, saaja ootab, küsib, pärib, aga ei saa. Peaks meie rahwaliste ajalehtedega ometi selleski kohas natukene kasinama takistustega lepitama, nõnda et tellijad mitte nii sagedaste  lehest ilma ei jäekS ja wähägi õigemal ajal kätte saakS! Tungiwalt, hädastlikult oleks meie posti Mus paranemist tarwiS." Naljakas. Helme kihelkonna küla-p., tahtsime  ütelda koolmeistrid M. Jakobson, J. Wahi, A. Supp, O. Raud, P. Roosmann, J. Miljar, P. Stellmacher, H. Roosmann, J. Warres, J. Supp, J. Kotsmann, T. Rosenberg, J. Kukk, J. Prosa ja H. Prosa, ühtekokku 15 hingelist, on ühe awaliku kirja ja „Tallinna Sõbra" seeS awUoanud, kus nad nüüd ühe Sakala nrja rvasta wälja astuwad, mis juba enam kui pooletõise aasta eest Sakalas seisis ja kus kirjas üteldud oli, et rahwas ja mõistlikud koolmeistrid meie koolide ülemat walitsust ministeeriumi alla soowiwad. ZWe 15 tarka ütlewad nüüd ees wälja, et seesugust soowi kusagil maailma ees ei olla, kihelkonna koolisi ei suruda mitte kusagil Saksa keel ja Saksa meel, Helme kihelkonnas olla kohalik kooliwalitsus neljast liikmest kokku seatud, kellel ühewäärilised healed olla ja kellest üksainukene kiriklik olla, n. n. e. Wiimaks kaebawad Helme targad, et ajalehtedes kooli aluspõhja alt ära õeniStatakse. Et Helme koolmeistrid  pooltõist aastat selle kirja Valmistamiseks tarwitasiwad, seda ei wõi imeks panna, sest neid üteldakse kõige mammat sorti olewat, mis üleüldse meie maa nurkades leida. Seesugused peawad jo ikka kartma, et nad töise kooliwalitsuse all tähtjast koolmeistri ametist wälja praagitakse. Kõige paremine saamad Helme epistli awaldajad selle juhtumise läbi löödud, et praegu Helmes külakoolmeistrit, kelle nimi ka ülemal nimetatud hingeliste epistli all seisab, kihelkonna  koolmeistri ametisse tahetakse saada, ehk küll terwe kihelkond ja kaks kihelkonna kooliwalitsuse liiget selle wasta on, nagu iga mõistlik isegi ära wõib arwata. .. -Tallinna Sõber", kelle kirjutaja nüüd juba tükk aega Baltiskas elab, awaldab ennast Viimasel ajal nii kentsakal kombel, nagu tahaks ta seda weikest linna oma käralegemisega nagu Jeeriku müürisi maha purustada ja kuhugi pitkema katuse alla sealt ära põgeneda. Nüüd ta pahandab ennast weel selle üle, et Sakala tema walesi seletama ja õiendama ei tule, ning wõtab omale ka Saksakeele ajalehta appi. Meie peame siin tunnistama, et meie „Tallinna Sõpra" mitte selle wäärt ei arwa, et tema kirju kõiki tähele hakkame panema, waid kui temast edespidi weel midagi jutustame, siis teeme seda üksi sellepärast, et meie oma lugejatele ka wahel nalja ette soowime panna. Sellepärast wõime seda kuulust Baltiska Jeeriku-pasunameest  enamiste Nalja Mardi hooleks jätta. Meie raiskaksime kurjaste oma kitsast ruumi, kui selle mehega palju waidlema hakkaksime. " Kiri^^yaaK^sõM...Weie.ajast ja tema wigaHA" millest paaril korral oleme jutustanud, olla, nagu Tallinna Saksakeele ajalehed jutustawad, J. W. Jannsenist kirjutatud. Seda on meil aga raske uskuda. Tartus räägiti, et R. Kallas selle kirja kirjutaja olla, kuna Baltlased rahwa sekka lautasiwad, et teda Dr. Kreutzwald kirjutanud  olla, mis küll sugugi wõimalik ei ole. Wiliandi Usu muutmine. Suure-JaM' kihelkonnast kirjutatakse meile, et seal paari .wiimase nädala ajal Reguldi wallast üksi peale kümme inimest Lutheruse kirikust wälja Kreeka õiget usku on läinud, nende seas ka mitu peremeest. Uus hobuste postijaam pidada tulewal aastal Suure-Jaani kihelkonda Parikale saama. Pärnust. Pärnu Elisabeti Eesti koguduse uueks õpetajaks on linna raekogu kihelkonna õpetajat  Lementit Saaremaalt walitsenud. Niisama on Saksa Nikolai kogudusele H. Girgensohni asemele F. Kolbe Nishni-Nowgorodist õpetajaks walitsetud. PürM lMlükowlast. Pärnust kirjutatakse „Rishki Westnikule" M 200): ..Mõnes kohas Balti kubermangudes on juba nii suureks kaswanud, et mitte enam woiinaltterole seda waikselt pealt waadata. Seesugune õnnetu lugu on nimelt Reio wallas, mis Pärnu linna päralt on. Hilja aja eest kirjutadi selle walla olekust Eesti ajalehes ..Sakalas" 23) järelseiswat:' ..Reio wallas on täitsa nälja häda walitsemas, nn et küll inimeste lahket abi sinna tarwis lähäks. Terwed perekonnad on seal nädalate kaupa ilma leiwata ja töö rahwas ei saa muud sööki põllule kaasa ehk kui kuhugi wälja lähäwad, kui keedetud kuiwi kartohwlid. Nii waene kui see toit iseenesest on, siiski ei ole teda nii rohkeste, et temast terwe perekonnale küllalt saab, waid õhtuti peawad lapsed, kes mitte tööd ei tee, ilma söömata magama minema. Nälja tundwa laste nutt lõikab wanemate südamest läbi. Mõned pered on näljahädast juba täitsa pikali maas ja töised inimesed käiwad nagu nälja kujud ümber. Kõige imelikum asi aga on see, et Reio wallawanem seda näljahäda linnas ja kihelkonna kohtus olla rääkimas käinud ja abi palunud, aga teda kusagil kuulda ei olla wõetud. Näljatsed on oma meelt ära kautamas,