aea hakatust läkstwad kaks kaolmeistred ära ja selle asemele,  kes Kõppu läks, pandi üks Tartu Seminaris õppinud  koolmeister ametisse. Aga et kolmandemat koolmeistrit  nii pea ei saadud ja kool ka juba peale oli hakkanud ja see koolmeister kellele kirjutatud oli, omale uue koha sai, kirjutati ühele Helme kihelkondas, kellest teada oli, et tema Tartu Seminaris eksami teha tahaks. Et aga kolmeklassiline  kool nii kaua mitte kahe koolmeistrega ei jääks ja Helmest weel sõnumid tulnud ei olnud, siis wõeti üks noor mees, kes Wiljandi Kreiskoolist läbi käinud, abikoolmeistreks.  Wahe aeal oli Helmest sõnum tulnud, et tähendatud  noor mees tulemisele malmis oleks ja pea siin olema saaks. Nenda on fiis Wiljandi Kihelkonna-koolis kaks koolmeistrid,  kes weel kinnitatud ei ole ja selle pärast ka weel täit palka ei saa. Mis peakfiwad küll niisugused rahwuse mehed foowima?  KaS on ses nende auus püüdmine, et koolivalitsust  laimata, usaldust Luth. usutunnistuse kirikuõpetajate ja koolmeistrite peale mahendada ja wihawaenu nende wahele külmata, sellega ühes ka jõudumööda kirikumüürist  lõhkuda ja Jumalasõna Eestirahwa südamest wälja ajada? Kas see on küll .auus" püüdmine? Julgeb fiis ükski mees, kes Jumalasõna ja kirikut pühaks peab ja armastab, ühe sõna selle wasta rääkida, siis on rahwuse mehed kohe tema kallal teutamas ja muda selga loopimas. Julgeb keegi niisuguste wasta wõidelda, flis olla see õpetajate ori, keS teisiti teha ei tohtida, kui oma ametit kautada ei tahaks! Ärgu kartku! Muretsegu oma enese eest rohkem! Seda ärgu kartku .Sakala" ega see .Tartu Eesti Seitungi"  tundmata kirjasaatja —w—, kui tema ka tundmata  koolmeister oleks. On ta õige mees, miks ta siis oma nime awalikult alla kirjutada ei julge? Tõeste ei ole neil meeStel priidust, kes priidusest palju räägiwad. Meil keda orjameelelifeks nimetakse, on rohkem priidust, meid ei keela keegi Eesti aealehti lugemast ega seltsidesse astumast. Aga niisuguste seltsidega, kus .Sakala" awalduse  järel .kurja" taga aetakse, ei taha küll keegi õige Eestlane tegemist teha. Kui juba seltsisse astumine nii „kuri" on, mis seal seltsi sees fiis peaks olema? Kurjast püüab ennast igaüks kõrwal hoida. Kai meie oma ameti kohust õite täita püüame ja kui õiged töötegijad Issanda wiinamäel tööd teeme, fiis ei ole meil aegagi selle tarwiS. Koolmeistri käest ei küsita muud kui: Õpeta lapfi, juhata neid weikefi nõdru hingekesi  Õnnistegija juure ja ustawale teadusele ja kaswata neid kölwalikuiks inimesteks. See on rahwa põhi, sellega teed kõige rohkem tööd rahwa kasuks. Sellega näitad kõige rohkem .armastust" oma rahwa wasta üles. Lapsed  on tulew rahwas, kaswata nendest truuid riigialamad ja juhata neid Jumalasõnu tõewalgusele, muud sinu kaest ei nõuuta. Ja kui koolmeister nenda oma kohust täita püüab, fiiS on temal tegemist .küllalt". Keegi lapsewanem  ei nõua seda, et koolmeister peaks seltsidest osa wõtma ehk seal kölawaid kõnest pidama ja rahwale .õigust" nõudma. Seda ei nõua ükski lapsewanem; waid kõik ütlewad ühest suust: Koolita minu lapsi heaste. - Kingsepp,  jää oma liista juure. Ara tüki wõera ameti sisse I Meie orjameelclised tahame püüda, nii palju kui Jumal  aitab, rahulisel teel oma tööd teha, ei mitte karjudes, sest kes karjub, sellel ei ole aega tööd teha. Meie põhjendame ennast selle kalju peale, mis ei kõigu, see on Ristiusu õpetuse peale ja jääme selle põhja peale kindlaks, mis Peale teie, rahwuse mehed ennast põhjendate.  andke wastust! Ütlete teie, et teie püüdmine ja põhi seesama oleks miks meie tülitseme? Ärgu arwaku .Sakala" ja tema sulased, et meil suur himu oleks nende järelkäijateks heite ehk seltsidesse astuda kus C. R. Jacobson Präfident on. Wiljandi Kihelkonnakooli  koolmeistrete seas ei ole üht meest, kes ennast .Sakalast"  juhtida laseks. Arwawad .Sakala" sõbrad, et see mitte nii ei ole: Põhjendagu! Wiljandi Kihelkonna-koolis on küll praegu kaks eksamita  koolmeistred abiks, seda ei salga keegi; neid on ülemates  koolides wahe-aeguS ka. Aga ärgu kiitlegu ega hooplegu keegi, waid ütelgu igaüks targa sõnaga: Minu teadmine on: Et weel wähe tean. Minu tarkus on: Et weel õppima pean. .Tartu Eesti Seitungi" kirjasaatja ärgu pangu sugugi  Pahaks, kui mina jälle oma nime awalikult kirja alla panen. Jaan Wahhi. Riiast. Läti Kirjameeste Seltsis pn pea niisamasugused  kärad olnud, kui EeSti Kirjameeste Seltfis Tartus. Kui esiteks üleüldise tänawuse kirjanduse üle aru antud oli, rääkis Riiamaa-Läti Seltsi Direktor Pastor Döbner Läti aeakirjade üle, millest nimelt pßaltijas ja Valss paha waimn awaldastwad.  Kõneleja näitas nende lehtede üisikute numrete järel, kuida need kirikuõpetajaid, koolmeistreid, usuõpetust, missionitööd. kohtuid, üleüldse ja üksikuid kohtuid iseäranis tentakfiwad ja sõnakuulmist ülemate wasta otsekohe mahajätma  õpetakfiwad. Sakslased saakfiwad pea igas numres teutatud; kümne numre sees, mis seal käepärast,  oliwad 13 seesugust kirja ja kolmkümne ,Baltijas Wehstneesis'i" numres 15. Kuida peaks see rahwa peale mõeduma, kui rahwas ikka ja ikka jumaliku ja ilmaliku seaduse sõimamist nende lehtede sees lueks? Jutlused saakfiwad rahwa ees tuetatud ja häwitaksiwad rahwa usaldust  oma hingekarjatseke peale ja kõiki auustust elukorra Põhjuse peale. Sellest ei wõiks muud sigida, kui et umbusk  ja tallitsemata elu wõimust wõtaksiwad. Prästdent luges xßa!ss'ist" ühe kirja ette, milles üteldud on: ,Läti Kirjameeste Seltsis saakfiwad nooled Läti rahwusliku elu, majapidamise ja õpetliku elu wasta sepistatud V Präsident  andis teada, et ,Valss Redaktor Konsulent Weber seda kirjutanud oleks ja küsis, kas Selts seda oma teatamiseks ei peaks ja missugust nõuu wõtaks, ennast edaspidi selle wasta kaitseda. Konsulent Weber püüdis seda wabandada ja pöörata, ja arwas et Seltsil oma põhjuskirjade järel koguni õigust ei oleks aealehtede üle kohut mõista. Mitmesuguste waidlemiste peale tegi SeltS 40 häälega t 1 hääle wasta otsuseks, et »BalsS'i" Redaktor Konsulent Weber ja Wehstneefis'e" Redaktor Kosulent Kalning oma teutamistega üle kõige anu piirete läinud on ja Seltsist wälja lükata olekfiwad. ' Peterburgist. Peter-Pauli kirik sai pärast seestpidist  ümberehitamist selle kuu 22 uueste pühitsetud. Esimest  Jumalateenistust pidas Metropolil Zsidor. Selle järel peeti palweid kõige nende Keisrikoja liikete eest, keS siin hingawad. Keiser Aleksander 11. hingeõnnistuse eest kuulas kogudus põlwili. Kiriku seestpidine ümberehitamine on kirikuwanema, kuulsa raudtee ehitaja Gubonin'i kulu peale tehtud. Hhiina walitsuse poolest on esimene jägu sellest rahast wäljamaksetud, mis sel riigil Kuldsha lepituse-kauba järel Weneriigile maksa tuleb. Peterburgis on Jõulupühad niisamati lumeta olnud,  nagu Balti kubermangudes. Wahete wahel sadas natuke lund, mis aga saauiteeks küll ei olnud, ja ka see sulas pea jälle ära. Peterburgis on nüüd ka rahwalugemine. Aealehed  kirjutawad palju selle wiletsuse, kitsuse ja häda üle, kuida waesem rahwas Peterburgis omale nurkade kaupa korterit üürima peab, tosinate kaupa ühes tuas elab ja siiski kallist raha nende haisewate nurgakeste eest maksma peab, kus häda. toorus ja roojuS walitsewad. Seesugust häda on rahwa lugemine palju ilmsiks toonud. Meie arwates teeksimad Wene aealehed paremini, kui oma tähelepanemist  edaspidi rohkem nende koduste hädade peale heidakfiwad, meie maa rahwast aga wähem oma kirikuõpetajate  wasta wihale kihutakfiwad ja Eestlasi mitmesuguse  kawalusega oma rüppe kutsukfiwad, kus ometigi ikka mõnigi asi wiletsam on, kui siin. Kuida selle lehe wiimases numres juba lühidelt tähendatud sai, katsuwad mõned Wenekeeli aealehed, nimelt  Moskwas wäljatulew Meie-aegsed Sõnumid", kurjategu  Kanepi kirikuõpetaja wasta uueks ärritamiseks tarwitada.  Seesugused Wenekeeli lehed ei anna omale niigi palju aega, et õieti järel kuulakfiwad kus ja kuida asi oli, waid punuwad mitmed eemalt kuuldud jutud üheks kokku, lisawad omalt poolelt midagi juure ja kaunawad seda solki meie maa kiriku teutamiseS Riigiwalitsuse ette. Nenda kirjutab ka nimetud Moskwa aealeht, Kanepi õpetaja von Holst oleks koguduse tahtmist wasta õpetaja Hurti asemele ametisse pandud, kuna kogudus üht Eestlast õpetajaks soowiud.  Talupojad olekfiwad siis ka juba waStapannud, kui Holst neile kolme aasta eest õpetajaks pealesunnitud  sai, olekfiwad temale ähwardamise kirjast saatnud ja nü,d teda tappa püüdnud. wasta awaldab  nüüd Saksakeeli ',Peterburgi Zeitung" kaks kirja. Üks nendest kirjadest on ilma allkirjata ja seletab kuida Pastor Holst juba 28 aastat Kanepi õpetaja.ja ikka selle paiga peal oli, sedawiisi ka iialgi Pastor Hurti järeltulija olla ei wõinud, ja -et ajaleht Sõnumid" mäletada ei wõiks, kuida Kanepi kogudus 28 aasta eest oma õpetajat waSta wöttis, sest sel aeal et olnud seda lehte weel Nimetatud kirt lõpeb nende sõnadega: ,KeS iial rääkida ja õpetada tahab aSjade üle, millest stema ühtigi ei tea, sellel on ikka karta, et tema ennast teutab. „Meie-aegsed Sõnumid" teekstwad heaste, kui kölwatu,mat  mõrtsukatega Lutherufe usutunnistuse kirikuõpetaja , waSta ieisttyiifl otsitud põhjusel wabandada katsuksiwad; , selle põhjuse juures, mida nemad nüüd leidnud, on neil õnnetus olnud." Teist kirja selle asja üle on kuulus Eesiikeele uurija ja õpetaja, Akademiker Geheimerath Dr. Wiedemann saatnud, fee kiri ütleb: »Kni mina Teadus te-Akad em ia kallituses aastal 1867 , esimest kord Otepääl olin, leidsin mina seal weel mana , õpetaja Kautzmann'i, ja Holst oli juba siis mitu aastat , Kanepi kiriku peal, kuhu tema ka tamne wahepidamata , jäänud on. Kantzma»n'i järeltulija oli Hurt, ja kui ,teda Peterburgi Jaani kiriku peale kutsuti, siis ei tulnud ,mitte Holst tema asemele, waid just nenda, kuida see ,Meie-aegsete Sõnumite" aru järel olema peaks, üks Eestlane,  herra Sperlingk. Sellega langemad fiis need põhjused  maha, mida koguduse tahtmist wasta, patronaadi ,õigusega ametisse pandud Otepää kirikuõpetajast luuletajud  on. Kõiki seda, mida sellest põhjusest arutakse, jaatan  mina seaduse-tundjale seletada; mina teen aga weel ,üht wei kel täheudust. Selle pärimisega, et patrouaadi ,õiguS täniSte omanikude käest mitte ülema waimuliku ,kohtu kätte langema ei pea, nagu see Greeka-õigeusu kirikus  on, waid koguduse kätte, sellega on iseennast minu arwates kurja näpistese wa,hele  saatnud. Tahab fee leht, et kirikuõpetaja walimine ,fiiS Eesti ja Läti Lutheruse usutunnistuse koguduste eesõiguseks  peab tehtud saama, kuna nende kõrwas Greeka»õigeusu  kogudustel seda õigust ei ole, wõi pärib see leht, ,et ka nende kogudustele see õigus peaks antud saama, ,ja kaS selle uuenduse waSta mitte waimuliku kohtute poolest  õigusega waieldud ei saaks?" Kes peakfiwad küll seesuguste Wenekeeli lehtede kirjasaatjad  meie maal olema, ja mis peaw nende tahtminne olema? Et need kirjasaatjad meie maa asjadest üleüldse, ega nendest asjadest, mille üle kirjntawad, is äranis ühtegi  ei tea, seda on ka flin näha. Et nemad Eesti rahwast  ja õiget Eesti waimu ei tunne ega auusta, see on niisama selge kui see, et nendel ühest seadusest ega selle järgmisest mõnust aimu ei ole. See kiri mida Meieaegsed  Sõnumid" saanud ja millega see leht Riigivalitsuse  silma maa aSjade kohta segada püüab, see näitab ühe kärahimulise segapea töö olema, kes midagi eemalt kuulis, millest aru ei saanud, mida aga siiski oma sala-käsnandja käsu peale meie kodumaa kodanikude ärratamiseks tarwitada  püüdis. Mis aga need Wenekeeli lehed oma lõpmata  maledega meie maakiriku õpetajate wasta wiimafes otsas tahawad, sellest oleme küll juba sagedast kirjutanud, üleliiga ei jõua seda aga ükski rahwa meele tuletada. Need lehed tahawad Eestlast oma esivanemate kiriku wasta wihale ärritada ja leegile lõõtsutatud tujutule abil meid sellest kirikust lahutada ja wömttada. Olekstwad Eestlased  kord omast usutunnistusest lahkund, siis tuleks lahkumine  ja wöerumine emakeelest iseenesest. Et siis enam EeSti rahwaS ega EeSti nimi alles seista ei wõiks, et Eestlased oma kosuwat ja kosutawat iseolemist ära annud olekstwad ja Weuelaste sekka nagu tina tuhka kaunksiwad, seda on tseennesest mõista, aga just seda need salalikud Eestlaste , sõbrad" soowiwad. Et see pool wägiwaldne, pool petis rahwawaimu lämmatamine suurele isamaale lausa kahjuks oleks, et seesugustest usutunnistuse salgajatest  ja rahwuse salgajatest ustawaid Keisri allmaid ei saaks, seda mõistab iga mõistlik, sest kes iides asjas ustaw  ei ole, see ei ole seda ka teises, kes seda kirikut ära salgab, mille külge tema nooruse paremad mälestused kaswanud  on, see salgab ka oma KeiSut ära, kui sellest omale kasu tulema loodab. -Aga kõige selle järel ei päri need KöikslawlaSte tujust pingule puhutud Wenekeeli aealehed ega nende EeStikeeli kirjutatud sulased. Mis oleks ka ühest otstarbest head oodata, mida lõpmata waledM nõutakse,  mille taganõudmiseks mehi tarwitakse, kes warguste ja teiSte pahategude pärast kohtu ja nuhtluse all seisnud  on! Aga pott käib kaewul, künni katkeb. Seesuguste lehtede  lustimised on juba nii jõledaks ja ülemeeleliseks läinud,  et küll wist ka nende katkemine ligidal on. Saaks aga ka see mõnest Wenekeelt lehest sütitatud ja mõnest Eestikeeli lehest lõõtsutatud kiusatusetuli kauemini kestama, fiis on meil ikka kindel lootus, et Eestlaste keskis kaunis kimbuke uStawaid rahwa ja rahwuse söbru on, kes kõiki kiusatust kindla maimuga wälja kannatawad ja wälja kannawad.  Kes otsani ustawaks jääb , selle kätte saab auukroon langema! Jumal andku, et see kimbuke, kes tõega ja teuga, ilma salaliku sõnakõlinata kindlast oma usutunnistuse, oma KetSrt, oma kodumaa ja oma sugurahwa poole hoiab, et see kimbuke Eestlaste keSkiS suurem olema leitud saaks, kui inimese arglik süda kirjul aeal loota julgeb! StiS saamad omal aeal ka eksitatud ja eksinud usu-