kud teemad kiiduwääriliselt tubliste tööd, aga need on ikka mõned üksikud ja ei jõnua mitte nii ladusaste edasi, kui see ühes koos hulgani wõimalik oleks! Suurem hulk paneb aga käed rüppe ja waatab tuimalt töiste töötamist pealt, ilma et ise kätt isamaa hariduse adra külge paneks, mis ometi iga mõistliku ja auusa isamaa  poja püham kohus piakS olema. Niisugune orjapölwest päritud uni on wäga laiduwäärt, ärksamad isamaa pojad piaksiwad kõik hulgani tema surmamiseks töötama ja waewa nägema, küll siis asi paraneks! MiS mind aga kõige enam kurwastab ja sulge kätte wõtma sunnib, on see, et ka Sakalamaa oma meeste seas rbeel nii tuime mehi leida on, kes Seltside kasu ja tulu kahandada püiamad! Lõpeks hüian ma weel auustatud Sakalastele, kes nntte weel Põllumeeste Seltsi liikmed ei ole: ärkage üles orja põlwe unest ja saage aru, mis teie elutee tasandamiseks tarwis läheb!! n — SesstvegMl kihelkonnas, Wõnnu maakonnas, on politseil korda läinud wate-rahade tegijaid seltskonda kinni wõtta, kes 25 rublalisi malmis Löönud. Tallinnas on kohatised Eesti Seltsid mitmed piduõhtud  C. R. Jakobsoni keha lunastamiseks pidanud. Rahwas mötnud rohkeste osa. BaltiskN linna olust kirjutab „Rev. Beobachter" pitkema kirja, kus ta kõige pealt kaebab, et kohatised elanikud olgu Saksad ehk Eestlased maesed olla ega edasi ei tahtwat saada. Saksa sugu elanikude arm sulada iga aastaga kokku, nõnda et paljalt Saksa kogudus umbes 80 hinge weel suur olla. Eestlaste koguduses olla küll heaste rohkem 550 hinge, aga ka nende elujärg e: tahta palju paremine minna. Ehk küll sellel linnakesel oma sadam ja ka raudtee on, siiski ei läha elu seal edasi. Seepärast on linnapea tulewal aastal pealinna Volitatud minema, et seal riigiwalitsust kohalist sadamat ära parandada  laskma paluks. Kui sadam parandatud ei saa, ega wõerad kaupmehed sinna elama ei asu, siis ei wõida see linnakene ka enam kaua kesta, waid pidada puuduse pärast ära lagunema. Litthaust rändawat igal aastal mitmed perekonnad Põhja-Ameerikasse wälja. „Balt. Westn." kirjutab, et sellel wälja-rändamisel enamiste see põhjus olla: Enne jäenud iga maapidaja wanem poeg tema koha pärandajaks ja elanud sedawiisi Littawlased kaunis kenaste. Nüid on nad aga uut wiisi pruugiks wõtnud ja jautawad maha jäejad pärijad kohad eneste keskes tükideks. Sagedaste saawat siis sarnase jautamise läbi mitmed nõnda weikesed maa tükikesed omale, et nad seal oma maksusid ära ei jõuua maksa ega ka kuidagi wiisi elada ei saa. Nad müiwad siis omad maatükid ära ja asuwad üle mere Põhja-Ameerikasse. Seal käib nende käsi kaunis heaste ja lähab Littawlaste kolonii iga aastaga suuremaks. Neil on seal ka üks oma keeleline ajaleht nimega „Unija" asunud, mis nende prisket elu tunnistab. Oudowa maakonnast. Ssnumed. Auusad suguwennad,  kallid Sakala lugejad! Lumi on ka siin maas, seda hiljaks jäenud uudist on mull omalt poolt kõige esite kuulutada. Töiseks teatan Teile õiete kurba lugu: Oudowa  Eesti õpetaja maja on tule roaks saanud, kuna enne seda laut niisamasugusel teel maa pealt kadus. Maja oli assekurantsi all, niisama ka õpetaja mööblid, aga kes wastntab selle ehmatuse ja kurwastuse eest, mis kohetawal, tule lahti peasmise ööl majalistele osaks sai! Ei keegi. Aga pöörame niisugusest kurbtuse piltidest lootuse päikese poole omad silmad, kes kõike õnnistuse aasadele  juhatawat, paneme ka tähele muu rahwa elu, kelle seas ka hädalisi ja rõõmsaid, rõhutud ja trööstitud hin- gesid leida on. Rõhutud on enamisle kõik need, kes nüid talwisel ajal omale stin pool kohtasi ja peawarjusi otst'  wad. Siine maapind on imelik paikline ja mitte ühesugune.  Siin on liiwakas maa. werst edasi aga mullamaa.  Suured mäed on siin harilikud. Suur Plüssa jõgi, kes kogu Oudowa kreisi läbi woolab, rändab enamiSte  kõige oma tee liiwa mägede wahel. See jõgi on oma suuruse poolest Emajõe kohaline, oleks wististe laewa sõidule kõlbaw, kui tema sees mitte kohalte imelikuid kaljn rünkaid ei oleks, mis ka weikse lootsiku sõidu temas kardetawaks  teemad. Wististe saab aga ükskord aeg tulema, kuna inimeste kunst neid kalju rünkad ära kautab ja siis wõiwad tossu-matsid seal peal inimeste laste kasuks jalutada.  Kunas see aeg aga tulema saab, kes teab ehk wõib seda teada? Selle jõe kallastel mõlemil pool metsades,  kaugelt ja rajalt, on wanaaegseid haudasi, kiwi-rista ja künkaid näha, mis ilma kahklemata sõdade tunnismärgid  on. Ja, Wenerahwa seas liigub mana jutt, et siin enne üks töine rahrvasugu on elanud, kelle wastu endised Wene rahwas wõidelnud on. Hiljema ajalu'u teaduste järele puudub asi ainult Nootslastesse jne., km aga rahwa jutt sügawamale wanaaja sisse ulatab, siis on tal töine põhi. Nagu üeldut, seisawad need mälestused  puutumata, ja sellepärast oleks Archäologia uurijatel  siin küllalt tegemist. Praegu lumetee ajal on kauplemine lahti plahwatanud, Eestlased wooritawad oma linu Narwa ja Sireinitsasse (Eestimaal Wask-Narwa), kuna Wenelased ainult wiljaga kauplewad. Ka puudekauplejad  tõttawad metsadesse puid raiuma ja ostma, kuna nüid muidugi metsa ligidal piawad olema. KuidaS rahwused siin ühetõisega sõbralikult elawad, selle üle olgu järgmine pildike tunnistuseks: Nende ridade kirjutaja kodus oli hiljuti pulma-pidu, kuhu kreisist kõik auusad haritud inimesed kokku oliwad tulnud. Nii nähti seal Wenelasi, Sakslasi, Shweitslast ja Eestlasi, kõik sõbralikult üheskoos.  Ka kohalik rahukohtu härra ei puudunud mitte. Pidu peal walitses aga wäga lõbus ja kõigite kiiduwäärt olek! Mis tähendab, et Wenelased, kui siinsed pearahwas, kõlwatumast rahwuse wihast teadagi ei taha. Rõõmus oli waadata, lõbu ja sõbruse peale! Jah sõbrus, lähtus  ja wennalik meel, kui sina rahwuste wahel, nende püidmiste keskel walitseks, siis oleks igawene rahu maa peal. Sellepärast lisan oma kirja lõpule järgmise soowi: Armsad Eesti rahwa ärksamad pojad! Tehkem tubliste ühendawat ja ülesehitawat tööd, püidkem haridust ja õigust ning teadust igal pool wälja lautada, tark käib waikselt asju tallitades oma teed, hea töö ja tõsidus jäeb igaweselt  hiilgama. Elagu auusus ja headus, kaswagu tarkus ja teadus! k. Peeterburgist. Sisemiste asjade ministeeriums on üks komisjon töös, kes Wene-Prantsuse kirjanduse-lepingut piab muutma ja parandama. See on wälja tulnud, et leping enne nõnda mahatehtud oli, et kasulikum külg Prantsuse poole on. Pealinnas on wiimasel ajal palju inimesi rahukohtunikude  ette wiitud, et nad politsei keelu wastu julgemad  seal elada ja ka palju neid inimesi linna tagasi on tulnud, keda sealt wälja aetud. Seda on eelseiswas asjas awaliknks saanud, et need kohatised walitsused, kuhu kardetawaid inimesi paranemusele saadetakse, sugugi nende järele ei waata ega kuula, ei ka neile tööd ei anna. Walitsuse Kachanowi komisjonis on liikmed kolme liiki langenud. Ühed tahawad, et waldade isewalitsused koguni ära kautatud saaksiwad. Need liikmed põhjendawad  oma arwamift nende punktidega, et wallawancmad wäga lõdwalt senni ajani oma kohusid on täitnud ja kirjutajad seda tegewad, mis nad tahawad. Jsewalitsus maksab wallal 1500—2000 rubla ja selle juures ei olla sugugi weel seaduse wastalised maksu wõtmisi wallakirjutaja  poolt sugugi arwatagi. Muidu ei wõida waldade pankrotti-jäemist sugugi ära tõrjuda, kui mitte kohatised ise-walitsused ära ei saa kautatud. Töine jagu tunnistab  küll ka eeltähendatud wigasid õigeks, ei ole aga selle poolt, et selleläbi ise-walitsemise wiisi muudetama piaks, waid tahab aga tarwilisi parandusi käsile wõtta. Kolmas ja suurem osa liikmid on aga selle poolt, et waldade ise-walitsew walitsus alalejäeks, aga wallakogule  muud õigusi ei piaks jäetama, kuid aga walitemist.  Walla-walitsuste ülewaatajaks nimetab riigiwalitsus iga maakonda ühe ammetniku ehk inspektori, kellele kõik seisused palga maksawad. See oleks siis, kui kreisi ülem ja iga wallawanem oleks nii kui tema abiline.  Lähemal  komisjoni koosolemisel saab selle tähtsama küsimuse üle otsus tehtud. Riigivalitsus tahtwat raudtee Valitsustele kohuseks teha, et nemad omad sula-raha summad riigipangas alalhoidma  pidawat. Seda on nimelt selleparast tarwiliseks arwatud, et sennini mitmed raudtee seltsid omad summad era kohtades paigal hoiawad ega aruannetes nende eest mingit protsenti maksu ei olewat tähendatud olnud. * Sõawäe-arstide akadeemias Peeterburgi linnas on praegu studeerimas 803 õppijat, kellest peale Greekaõigeusuliste  ka weel 99 Rooma-katoliku- ja 49 Luteri usku on. Raha ministeerium tahab tulewal aastal riigi kauplemisest raamatute wiisil aruandma hakata ja loodab, et selleläbi kauplemine edendatud saab. Põllumeeste pankade saadikuid on pealinna jõuudnud,  kes riigiwalitsust tahawad paluda, et riigi-maapanga  asutamise nöuu maha saaks jäetud ja selle asemel nende pankadele 3 prots. riigi-laenu paberid angeldamiseks  saaks antud, millede Vastu nemad raha wõiksimad saada ja oma käsulist toimendust edasi ajada. Riigituludest kõneleb ajaleht ..Nowosti" ja näitab kuida wäljaminekut sagedaste suuremad olnud, kui sissetulekud.  Aastast 1857 künni 1871 on ikka läbistiku 25 miljoni enam kulunud, kui stssewõetud s. a. ühtekokku: 343 miljoni. Aastal 1881 on sissetulekut miljoni Väljaminekutest üle tõusnud, mis aga järgmised aastad jälle tagasi on tõmmanud. Sõa-aastadel 1878 ja 1879 oliwad riigi sissetulekud küll 43 miljoni Väljaminekutest enam, aga järgmistel aastadel pooris jällegi asi 43 V 2 ja BÕV2 miljoni tagasi. Sedawiisi ei taha riigikulud sugugi põhja allasaada, midas ka osalt halvad aasat teemad. Pealinnas peeti Keiserliku Majesteetide juures suur Georgirüitlite püha kõige toredusega 25. m. k. p. ära, millest 308 ülemat kindrali ja keiserlik sugukond osawõtsiwad. Peale pidu läkstwad Keiserlikud Majesteedid tagasi Gatshinasse elama. Helsingist. Professor Urjö Koskinen, endise Rootsi nimega ForSmaNn, sai paari aasta eest senatoriks tõstetud. Nüid sai tema tänawu töise suure auu osaliseks ja nimelt wõeti teda rüitli-seijusesse. Tähelepanemise wäärt on tema juureS ka see, et ta endise Rootsi keelse nime nüid koguni maha on jätnud ja omale seda Soome nime ainsaks ammetliseks nimeks wõtnud, mis ta enne ainult kirjaniku nimeks wõttis. Soome nooresuu seas on üks kasinuse seltsi nimeline ühendus edenemas, mille otstarbe see on, et rahwa seas kangete jookide joomisi ja tubaka põletamist wähendada. Selts on juba nõnda laialine, et ise omale ajalehte tahab asutada. Tshernigowi kubermangudest rändawad inimesed Wenemaale  ja sealt jälle edasi Aasiasse. Nimetatud kubermangu  maa-walitsus tegi paari aasta eest otsuseks, et maata inimesi kubermangu kulu peale Amu jõe äärsete maadese rännata awitada. Selle aja sees on nüid ka juba Mylini ja Ssurashi kreisidest 500 perekonda waefid maata inimesi wälja rännata awitatud. See ei taha enam sugugi mõjuda, waid sarnased abipalumise kirjad lähemad iga päewaga sagedamaks; koguni maapidajad tahawad ka abi äraminemiseks, mis neile aga ei anta. Odessa linna leht teab kirjutada, et uue-usulifi „Stundistisi" kõige enam Kiiewi kubermangus olewat, kus nende arw juba umbes 24,700 hinge suur olla ja oma õpetust päris awalikult kuulutawad. Kõige wähem on neid Tauria kubermangus, paljalt 1000. Lõuna kubermangudes kokku: 46,200 Ka Baptisti usulisi on nende sekka asunud ja igaüks tahab segases wees kalu püida. Jaroslawi kubermangust kirjutab „Walits. Teataja" mitmed tükid, kus käsuliselt selle asja peale näidatakse, kuda rahwas hulgani seltsis mõnel kohal, kus nende maad jautamata, omad tööd tegewad ja pealegi kasuga. Nõnda on ühe kihelkonna rahwas oma preestri käest maad pooletera  peale wõtnud ja hulgani püha- ning pidupäewati neid töösid toimendanud. Sissetuleku pannud nad paigale ja asutanud sellega telliskiwi wabriku, kus uue kiwist kiriku tarwis telliskiwa tehakse. Ühendus teeb iga pidi tugemaks! Kishinewist. Lõuna-Wenemaal ei jõuua seaduslikud keelud inimeste ja nimelt tüdrukute kauplemist ära keelata. Nõnda on Kishinewis üks inimeste lihunik omale Nowembri kuu esimesel poolel 7 tütarlast ostnud, keda tema Aasiasse edasi saatnud. Tema ise saatnud neid palelikult künni raudtee jaamani, kus neid siis jälle ühe wõera mehe hooleks edasisaatmiseks antud. Kohtud on küll sarnase wana aja ebawiisi üle terawal keelusilmil walwamas, aga palju seadus seda inimesi hukatuse ja õnnetuse eest jõuuab warjata, kes ise temase tungib. Krimmis on praegu parajad soojad päewad. Nagu Nowembri-kuu lõpul sealt teatati, olnud seal wälja peal 20 graadi sooja ja wilus 16 graadi. Kirja wastused. 427) K. Oleme Teie sõnumet tarwitanud ja palume edespidigi meie peale mõtelda. 428) Sando. Esimese asjale jõuudis naaber ette ja töist oleme ka nalja pärast tarwitanud. 429) J. K. K Täname ja ilmutame edespidi. 439) W. J. W—. Õiendus on küll nõdra jalglinc. 431) J. T. T—. On kõik nõnda sündinud. 432) J. G. Täname ja palume sagedaste omale kirjutadaß 433) J. J. S—J - . Kõik kätte saadud ja lubasaama saadetud. 434) H. L. H—. Oleme kätte saanud ja Teie nõuuandmist pärijate eestkostjatele teatanud. 435) J. L. J. T. R. tz. J. T. M . Kõikide saadetused käes ja saame rõõmuga edasi andma. 436) J. R. P . Suur tänu! 437) M. P. R-. Wäga hea, et Teie lahkus ikka endiseks on jäenud. 438) K. L. W -. Ei ole wõimalik sellel kurjal wiisil haritud asjale kallale minna. 439) E. W. H—. Ei saa nõnda pia ruumi. 440) J. L. W Jututua kraam jäeb kõik 1885 a. 441) Ilr. K. T . Tänu Teie lahkuse eest, saame kohe kirjateel wastama. 442) P. R. T—. Seda wiisi ei tohi meie tähtsamast asjast mõtelda. Kui Teie mingit ohwrit ci taha enam wiia, siis ci ole Teil ommeti õigust laimata. 443) K. K. T Saame tulewal aastal esimeste numbrites ilmutama.  Terwisid! 444) H. P. W -. Tahame ka Teie soowi täita pindina. 445) J. F. R—. Saame tänuga tarwitama ja loodame, et ka töised  Teie hea eesmärgi järele tegema saamad. 446) M. L. A- . Wäga hea, et Teie rehi ära ei põlenud, aga rohkem  sellest kirjutada ei ole ju tarwilik, sest et isegi oma tüdrukut ettevaatusele  noomida wõite. 447) M. P. K—. Nimetame lühidelt. 448) J. J. A—. Teie tähendused on küll tähelepanemise wäärt, aga sellel kujul neid tarwitada ei sünni. Mõtelge sagedamine ja uuemamate asjadega meie peale. 449) Th. K. S-. Oleme Teie soowi täitnud. Terwitusi. 459) J. W. L—. Teie kirjad tulewad ikka liig hillja meie kätte, millepärast kuulutus ka nüid jälle ilmumata jäi. 451) —ll—. Oleme tarwitada tahtnud —. 452) C. M. Siberimaal. Wõime alles siis päris otsust anda, kui tööd oma silmaga oleme näinud; saadke neid siia. Terwisid kodumaalt! 453) J. R. W—. Saime juba kätte. 454) „N." Sõnumiga oli töine ettejõudnud, aga lubamine on mind wäga rõõmustanud. Terwisid! 455) J. Kannelnik. Luuletaja nimi küll, aga lauludel on päratu wähc luule magu juures. 456) L. W. W Oli ju enne Teie soow täidetud. 50 Sakala. 1884