see: Wiljandi linnal ei ole mingit wõlga. Uueste walitatud Wiljandi linna-pea herra J. Werncke ja tema asemik herra A. A. Rosenberg on Liiwimaa kuberneri herra Loolt edespidise nelja aasta peale ametisse kinnitatud saanud. Wiljandi maakonnast. Ühte ja töist. Meie L. walla inimesed walmistame tasakeste ja jõudu mööda oodetawa kroonimise püha wasta. Juba minema sügisel sai ilus neli sülda pitk ja 2 sülda lai lipp, millel Kõrge Rngi-Jsa nime sisse õmmeldud, malmis ostetud ning 10"° süllane warraS ülesse seatud.  Oodetawal tähtjal päewal tahame lipu kalli püha auuks esimest korda lehwitama panna. Muidu on meie elu kaunis kõhnas korras. Rahasaak  on kasin. Enamiste kõikide hooned on wäga halwad, mõned nõnda lagunud, et imeks peab panema, kuda hingelised, pealegi inimesed nende sees mõiwad elada. Mitmel on rent mõlgu, nõnda et kohus kraami peab ülesse kirjutama. Siiski peame oma herrat selle eest tänama, et ta meid mitte kohe kohtadest  wälja ei aja, maid rendiga kannatab. kk. Põltsamaa EeSti Põllumeeste Seltsi peakoosolek 25. Märtsil s. a. 1. Esinik hra Rose soowis omas teretuse kõnes, et Celts ühenduses ja kindlal meelel põllutööd edendaks. Oma kõne põhjuseks wõttis kõneleja üht salmi, mis Eesti Põllumehes  trükitud on: Edasi, edasi Eesti pojad, Kalewide kallid kaimud, Lindanisa langukesed, ' Hoidkem kokku ühel meelel, Wana aja mälestuseks, Minewiku unustuseks, Olewiku auustuseks, Tulewiku Lugemuseks! 2. Seltsi Eestseisuse liikmete uuendamiste läbi oliwad  mitmed endiste koosolekute protokollid kinnitamata jäenud,  mis nüüd ette lueti ja ka kinnitati. 3. Auuliige hra Fischer pidas Seltsi koosoleku päewal oma hõbe-pulmi, milleks Selts temale ühe õnnesoowimise kirja saatis. Herra Fischer laskis Seltsi see eest wäga tänada ja lubanud Seltsi muusikakoori alalhoidmise eest nii palju hoolt kanda, kui tema jõuud seda lubab. 4. Kassarewident Ahren andis Seltsi minema aasta sissetuleku ja wäljamineku üle aru. 5. Esinik Rose andis Seltsile teada, et ülemalt poolt Seltsile mitte luba ei ole antud, Keisri Herra kroonimise päewal üht saadikut Moskwasse saata. Waheaeg. 6. Esinik Rose tutwustas Seltsi ühe raamatu käekirjaga, mis selle nime all „Põllu rammutamine" wälja tulla. Nimetatud raamat wõetakse Seltsi toimetuste alla wasta. 7. Seltsi Eestseisuse liige Zimmermann pidas kõnet majapidamise wäljanäitusest. Kõneleja põhjendas  lühidalt, et see mitte õige ej ole, et mitmedgi meie põllumeestest põllutöö wäljanäituste tarwis iseäranis üksikuid  loomast nuumata; niisugused loomad ei tuua meie põllumeestele mingitsuguft ckasu, waid maksta palju kulu ja olla ainult ilu asjaks. Põllumees ei wõida neid oma majatallituses  mitte pruukida, waid olla wiimaks sunnitud neid ära müüma. Peaasi olla aga korrapidamine majas, kui see joones olla, siis alles ehk wõida niisuguse asjade peale mõtelda. 8. a) Minewal korral ettepandud liikmed wõeti wasta. d) Tulewane koosolek määrati Lihawõtte wiimse pühapäewa peale ja siis lõpetati koosolek Keisri lauluga. Abikirjutaja Lillak. 20. Weebruaril s. a. pidasiwad Abia- Peraküla rahwas Töötsi mõisa talu sündsa ja ruumika  elutubades näitemüüki. Müügi asjad oliwad enamist neiude ja noorikute kingitud näputööd. Osawõtmine  rahwa poolt oli elaw, pidu auusa meeste toimetusel kõigiti kaunis ja lõbus. Muusika mäng ja segakoori laul Peraküla lauljatest rõõmustasiwad müügi waheajal kuuljate südant. Rõõmuga peab tunnistama, et rahwal mitmel pool üleüldise hea asja edendamisel alati käsi lahti on. Hea meelega makseti  asjadest mitmekordset hinda. Keelekaste eest, mis wäljamüümiseks kingitud oli, makseti 2 künni 3 rbl. baieri, ning 5 rubla pudeli eest sellepärast ainult, et see rahwa kasuks tuli. Basaari sissetulek sai kohaliku raamatukogu heaks. See ettewõtmine tõi raamatukogule  (kulud maha arwatud) ligi 150 rubla sisse. Wõimalik on nüüd seeläbi raamatukogu, kus enne juba suur hulk Eestikeeli paremaid raamatuid koos on, täielikumaks Eestikeeli raamatute koguks ümbermuuta,  kust igamees oma waimu meelepäralist toitu wõib leida ning teadushimuline oma janu kustutada. Lõpeks hüüan weel: Tänu teile Eesti neiud, Eesti noorikud! Kuida toetate teie juba rohkeste mehi, isamaa  poegi nende ettewõtmistes rahwuslises töös! Kuida olete teie mitu widewiku tundi oma ajast nõrga näpudel isamaa tööle ohwerdanud! Kuida olete ses asjas sagedaste ära toimetanud, mis meestel wõimatu oli! EeSti pojad, tütred edasi! —a—  Wiljandimaalt saime järelseiswa kirja: „Auustud toimetust palun tungiwalt järgmist kirja ära trükkida. Nagu ma Eesti Postimehest lugesin,  olla tõpra-poolwenda mind oma kummardajate hulka üleswõtnud ning mind pealegi oma kohtumõistjaks  teinud. Seda mulle antud õigust tahan siis ka pruukida, ja tõtt mööda tunnistada: niipalju kui mina kuulnud olen, ei ole meie terwes kihelkonnas mitte rohkem kui üksainus Sahkaja lugeja. See on siis ka temale adressifi saatnud, mille järele ka minule 1 kätte saadeti, wist lootuses, et ma siis lehte tellima saan; mina aga põlgan nimetud lehte ja ei loe teda ilma tellimatagi, sest meie kihelkonda käib ju kaks eksemplari ilma rahata. Mina arwan eneselle  hirmsaks teutuseks, Kündjas nimetud olla ja küsin: Kust on Nebucat selle julguse wõtnud, et mind oma poliitika kasuks tarwitab? A- A-"-""", koolmeister. Tanawune wiimane suur lumetuisk on mitmel  pool õnnetusi sünnitanud; mitmed inimesed on siin ja seal lumehangedes surma leidnud. Ühest juhtumisest,  mis aga weel õnneks inimese elu ohwriks ei pärinud,  kirjutatakse ka meile. Wiimasel kange tormi ja tuisu ajal oli ühel K. talu perenaisel tarwiline sõit ees ja ta oli sunnitud oma last ühes wõtma. Laps oli rätikute sisse mässitud ning istus ema selja taga. Ühe äratuisanud koha peal ähwardas saan ümberminna, kus juures ema oma lapse järele waatas. Omaks ehmatuseks  aga leidis ta lapse kadunud olewat. Kõik otsimine oli asjata. Üks wastatulija mees aitas ka omalt poolt otsida, aga last ei olnud wõimalik leida. Seal ruttas õnnetu ema lähedale K. metsaülema majasse abi paluma. Ülem - metsawaht tuli ka oma poisiga sedamaid kaasa. Kaua aega oli kõige nelja otsimine asjata; lasi ei leitud. Korraga tundis metsawaht,  kes põlwini sügawa lume sees sammus, oma jala all midagi kõwa asja. Lumi aeti ruttu pealt ära ja õnneks leiti laps weel elusalt ülesse. Saanist wäljakukkudes oli laps kohe pehme tuhkja lume sisse wajunud, mis sedamaid pealt kinni tuiskas. Laps oli nõnda rätikute sisse kinnimässitud, et ennast sugugi liigutada ei saanud ja oleks pidanud armuta surma leidma, kui otsijatel mitte wiimaks õnneks poleks läinud,  teda "weel wiimasel silmapilgul leida ja lume alt peasta. Pärnust. „ Pärnu Postimees" kirjutab järgmisi:  „Nii kui teada, on Pärnus üks Eesti Lauluselts  „Endla", mis juba 18. Märtsil 1878, ülema walitsuse poolt kinnitatud sai ja siiaajani küllalt tööd on teinud, waewa ja walu näinud; aga jõuud mitte weel nii kaugele ei ulatanud, et enesele ka ühte mängukoori  asutada mõis. Pidi ikka siit ehk sealt mängijaid  paluma ja neile kallist raha maksma, kui mahest ka natuke pidulikka õhtuid lõbusal teel pidada tahtis, mis ju ikka noorte inimeste asi on, kus ka mõne wanalegi nähes naer laste lusti löömisest palest paistis  j. n. e. Nüüd on aga Selts nõuuks wõtnud, nagu ustawast suust kuulnud oleme, omale isi ühte mängukoori asutada. Mõned liikmed olla ka omalt poolt selle asutuse heaks juba, kuidas kellegi jõuud jaksanud, raha kinkinud ja laenanud, et tarwilikka riistu muretseda wõiks. Meie soowime selle Seltsile head edenemist, Eesti meelt ja Eesti keelt, ühendadust heale ettewõtmisele ja truudust isamaale, et meie Weneriik  wõiks kaswa ja kosuda j. n. e. Kõik paha waim ja mõte seisku meie Eesti rahwast ikka eemal, nagu siiamaale on olnud. Meie oleks küll hea meelega nimetatud Seltsi uuematest püüdmistest rohkem kirjutanud.  Aga meil pole mitme takistuste pärast sellest Seltsist mitte palju osa wõtta wõimalik olnud. Oleks küll söowida, kui keegi eestseisuse liikmetest meile selle üle pitkemalt seletust saadaks." Õiendus. Pärnu Põllumeeste Seltsi minema  (7. Märtsi) koosoleku protokolli on kogemata wiga libisenud, mida ennast wabandades õiendada palun: Auust. Põltsamaa Põllum. Seltsi esimees ei ole omas kirjas mitte seda nõuu andnud, et Pärnu Põllum. Selts parema talumajade plaanid „Eesti Postimehe" toimetusesse trükkida saadaks, waid seda nõuu on üks meie oma seltsi liige siin annud. Wabandades Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi kirjatoimetaja. Pärnu maakonnast. Awalik soowimine. Et Eesti Aleksandri kooli asjus presidendi hra J. Hurt'i toimetuste pärast segadus on tulnud, seda teadwad  ajalehtede lugejad juba wist kõik. Meie oleme suure kurwastusega imeks pannud, et see asi weel edasi kestab ja ei saa aru, mikspärast J. Hurt presidendi  ametit just kui wägisi oma käes püiab hoida, sest 5a sai Tartus 25. Küinlakuu päewal s. a. kõige koösolejate poolt awaliku Laituse; peale selle tunnistasiwad  32 abikomiteed ja 2 peakomitee liiget teda ajalehes „Walguses" «malikult lahti. Kui üks president  usalduse on kautanud, siis ei lõpe seltsist enne rahutu olek otsa, enne kui uus president on walitud. Meie soowime ja palume, et Hurt seda tähele paneks ja ise ennast aegsaste ametist lahti wõtaks. Suurema hulga lahti ütelusi ning kohtusse kaebamist ei oleks temal mitte tarwis oodata olewat. Meie palume ka kõiki neid, kes Hurtki poole hoidwad, et nad lahtiwõtmise soowi temale ette paneksiwad. Aeg on kasin ja kallis. Mikspärast peab rahutu olek ja usaldamata meel rahwa seas nii kaua pesitama ja isamaalist  tööd takistama? Kes wähegi tähele paneb ja tähele panna tahab, see näeb selgeste, et enne ühendust ja usaldust ei tule, kuni uus president on walitud. Mitmed Aleksandri kooki sõbrad. Wändrast. Wolimeeste walitamine. Wana Wändra walla liikmed walitasiwad ühel meelel ja nõuul tähtraamatu tegija Tõnissoni oma walla wolimeheks ja oliwad selle üle juba aegsaste rõõmsad. Aga paraku, nende rõõmu üle olewat aga üks mees pisut pahane olnud ja mõisas tähtraamatut näitamas käinud. Käik olewat mõnus olnud ja wiimaks asja nii kaugele wiinud, et iga mees, kes Tõnissoni wolimeheks  soowis ja oma sõna juure kindlaks jäi, selle eest rubla hõb. wallalaekasse pidi maksma. Hea asi kah, sest W. Wändra walla laekas olewat nii tühi olnud, nagu kiriku roti kere.' .1. Wändrast kirjutatakse meile, et sealne Aleksandri  kooli abikomitee mõne tuttawa kahepaiksete ette paneku ja wigurdamise peale otsuseks olla teinud, wiimase näitemüügi sisse tulekut mitte enne peakomitee  kätte saata, kuni selgeks on saanud, et kiriksand  Hurt kuni kuratooriumi walitamiseni peakomitee presidendiks jäeb. Seniks olla isandatel nõuu, raha kellegi Wändra pärisperemehele kindla obligatsioni peale wälja laenata. See on ime. Meie erakondlased  lähemad ikka weidramaks. Peakomitee president waidleb kätte jalgega wasta, et Aleksandri kooli kapitali ka kõige abikomiteede otsuse peale esimese maa-obligatsionides alles ei wõida ega tohtida hoida, ja nüüd tulewad ühed abikomitee isandad ning tahawad raha obligatsioni peale wälja laenata, kuna nad sellesama koosolekul enne ise tunnistanud, et peakomitee presidendil õigust pole sarnast asja lubada. See on sõgedate suksutajate tants ja Vassimine.  Peakomiteel on põhjuskirja järel luba, Aleksandri  kooli raha maa-obligatsionides alal hoida, ning kes seda salata püüab, ajab tühja jonni, aga abikomiteede poolt summad tulewad üksnes peakomitee kassahoidja kätte saata. Tahawad aga isandad peakomitee  poolt wälja laenamiseks luba paluda, siis ei wõi Hurt seda luba mitte anda, kui oma tõendust ei taha tühjaks tunnistata. Riiast. Liiwimaa prokoröörile N. A. Mässojedow'ile  on nõnda palju asju läbiwaatamise alla tulnud,  et temale kaks abilist on juure antud. Pihkwast. Möödaläinud päewil tahawad Pihkwalased  oma linnas ühe petroleumi hallika ülesse leidnud  olla, ja nimelt ühes kaewus, mida juba mitu aastat pruugitakse. Kaupmehe Shafjanshikow'i kaewu wesi olla, nagu kohaline" leht teatab, juba mõnest ajast saadik sogane ning kange petroleumi haisuga. Wett tahetakse keemika teel läbi katsuda, et näha saada, kui palju seal petroleumi sees on. Wõib olla; aga meie peame selle uuest leitud petroleumi hallika kohta esiotsa kõigewähemalt kahklema. Eks saab näha, kui palju sellest tõsi on ehk mitte. Peeterburgist. Kroonimisest. Wremä le teatatakse, et kõigilie soldatitele, kes kroonimise ajal Moskwas on, üks selle tarwis walmistatud hõberubla  mälestuseks saab kingitud. Peale selle antakse neile, kui ka junkrutele ja kadettidele iseäranes pidusöök.  Rohkem kui 55,000 soldatid, 121 kindralli, 2417 ülemat ja alamat ohwitseri saawad kroonimise ajal 30 —40 päewa Moskwas wiibima; neile kõikile antakse ülendatud reisi- ja korteri raha. 30. Märtsil on juba riigi pühad asjad, nagu kroon, czepter j. n. e. Moskwasse ära saadetud. Üksikutes ministeeriumides olla nende ametnikude nimekiri kokkuseatud, kes kroonimise  mälestuseks kingitusi saawad. Ülematele riigiametnikudele  antawad auu-, alamatele rahapalkasi kingituseks. Mõnes ministeeriumis peawad rahakingitused  kuni poole aastapalga suurused olema. Moskwa Hodyni wäljal on praegu peale 500 meest näitemängu ja muu hoonete ehitamise kallal töös, mis rahwapiduks  Valmistatakse ja 1. Maikuu päewaks walmis peawad olema. Kõige Wene riigi sõjamäe suurus oli aastal 1882 ülepea 39,050 ohwitseri ja 812,484 liht soldatit. Wene ajalehed kaebawad sagedaste Wenemaa perekonna-elu raiskuminemise üle. Selleks wõib neil