ja jäädawad ahastust stgitand, kuS Jumala käsi tasasel teel inimese-lapsi loodusliku edenduse poole talutab, kuida se aegade-tarwituSte kohaline  on. Jumala kast ilmub maa-ilmas aga wähem nähtawal kombel, kui korralisel kombel targa ja wägewa riigiwalitfuse läbi ja kirikliku õpetuse läbi. Edenduse teed on aga seal kõige tasasemad ja seal on kõige wähem komistamist karta ja komistajaid näha, kus ilmalik walitsns ja kiriklik õpetus isekeskis Võimuse piirete pärast tülis ei ole; meie maal ei ole aga neid tülist olnud ja meie maa on fiis ka ilma kärgatusteta wana aea seest une aea fisse astund. Nimetud tähtsad mehed Eestisugnst ja mitmed teised mehed teisest rahwasugust oliwad Eestikeelt  harinud ja seda nii palju haritud rahwa keeleks kölwaliseks teinud, kui selle lühikese aea sees ilma suurema abita ja kuluta wõimalik oli. Wanaaegsed rahwamälestused oliwad suure waewaga kogutud ;a suure osawusega ühte joodetud  ja sellega nähtawaks tehtud, et Eestlased ennast ka juba endisel aeal kui üht ise-rahwaft tunnud oliwad, kui ehk ka ühe koguni teise nime all, mida aegade-kuristes neelanud wõib olla. Wabadus oli seaduslikul kombel kinnitub, talurahwas  oli oma seisuslikku õigust selgemini tundma õppind ja selle õiguse, kui ka iseoma asjade tallitust aegamööda ikka suuremal mõedul iseoma seisust auustama õppind, millest weel hiljuti suur puudus oli. Kui iseenesest sigis siis ka rahwuse-tundmine Eestlaste seas ja sai hakatusel tasasel ja targal wiistl kosutud. Wiimine  suur takistus üleüldises edendufes oli weel se seadus, mis sündind maameest maal elama ja maatööd tegema sundis, kui temale mitte iseäralist luba, linnas, ehk kusagil teises kubermangus  elada antud ei olnud. Aga ka se endise  aea pärandus langes omal aeal ja ta linnades  asusiwad suuremad Eestlaste kogudused ja nende ükäkud liited hakkastwad ennast selleks tunnistama ka siis, kui nemad suuremad õpetust  saanud oliwad. Mitmed elu-kenaduse ja õpetuse seltsid saiwad asutud ja ka need kuulsad mehed, keda teised tänine omaks tunnistada ei usaldanud, ka need astnstwad awaliknlt kui Eestlased  nende seltside fisse. Nüüd et olnud ka enam kõrgemast õpetud Eestipoegadel tarwis oma elu-söbru teistest sugudest otsida, sest et nemad niisama heaste oma waimu-wäärilist suguwendade, kui teiste seas leidstwad. Eestlased  oliwad ennast meie ligema isamaa üleüldise  kosumise all rahuga rahwaks Venitanud. , Eestlane" ei tähenda nüüd enam midagi seisust  waid tähendab üht tähtsad rahwast, suure Weneriigi piirete fees ja warju all. Selle rahwa seas on ,rahwast" selles tähenduses, mida meie selle lehe Nr. 27. sees seletada püüdsime,  on talurahwast. igasugust maa- ja linna kodanikust, tähtsaid kaupmehi, õpetud mehi ja maal on mitmed suuremad ja weikemad mõisad Eestlaste omanduseks saanud. Ka seadusliku mõisniku- ehk rittre-kogu liiteks wõiwad need saada, kui oma öpetuse-järje ja riigiteenistuse läbi selle seisuse sisse töusewad, mida seaduse poolest selleks päritakse. Et nemad sündind Eestlased on, selle pärast ei tõuka neid ükski tagasi, kuida ka ükski selle kogu ltikeks wastawõetud  ei saa, üksi selle pärast, et tema Sakslane,  Wenelane ehk midagi muud on; kuida ka, linnades ühegi Eestisugnst linna-kodanikule täielist kodaniku-õigust ei keelata, kui tema seal oma õpetuse-järje poolest ja seisuse-järje poolest seadusliku paiga peale tõusnud on. , Eestlane" ei ole seisuse-nimi, ei ole iseenesest auu-nnni ega ole iseenesest häbi-nimi, ei anna iseenesest midagi õigust, ega häwita midagi õigust, mis selle rahwa-nime kandjale muidu tema riigikodaniku-seisuse  järel saada ei ole ehk saada on. Se ei ole muud midagi, kui aga rahwasugu nimi, niisama heaste kui „Wenelane"  ja iga teine. Kui siis weel meie päiwil mõned külamehed ja külanaesed uuest aeast niipalju  aru saanud ei ole, et selles tähtsas asjas iga asjale oma õige nime ja iga tähendusele oma õige sõna annakfiwad, siis ei ole se küll mitte kiita, se on aga mõista ja se on Vabandada  ja se ei tee ka suuremad kahju; kui aga ka mõned aealehed seda tegewad ja ennast pea rahwa, pea Eestirahwa ehk talurahwa eest wõitlema  kiidawad, ilma et aru saada wõiks kellest jutt on, siis ei wõi meie seda kiita ega wõi seda wabandada, waid peame seda hooletuseks ehk ka kawalusekS pidama. Nenda seadis weel hiljuti , Eesti Postimehe" kirjasaatja Samaarast  ,Eestirahwast" ja , mõisnikust" üksteise wasta, ja andis mõista, et kes üks sõber oleks se teise wastane olema peaks, kuna ometigi mõni Eestlane ise mõisnik on ja mitmel teisel mõisnikuga mitte kõige wähemad tegemist ei ole, nenda kui näituseks linna-kodanikudel, Sel wiistl saab mõni Eestimees iseoma looduslikuks wastaseks, teine ühe teise Eestimehe looduslikuks  wastaseks seatud, kellel aga temaga midagi  asja seletada ei ole. Aga seda ligemalt läbikatsuda ja setetada peame selle juhtkirja lõpetuseni tegemata jätma, kui enne ka weel ,talurahwast" iseäranis kirjutanud oleme. (Jääb pooleli.) - Omalt maalt. Tallinnast. Järsk köue-torm Pühapääwal 29. Jaanikuu pääwal on Tallinnas suurt kurwastust  saatnud. Mõned noored mehed oliwad kahe paadiga mere peale sõitma läinud ja need mõlemad on hukka saanud. Ühest paadist peastfiwad  ennast waewaga neli meest, kaks uppustwad;  teine paat kahe noore kaupmehega on weel tänapääwani kadund. Raha Minister Kindral-Adjutant Greigh on meie maa teest ja sadamaid läbiwaatamas käinud. Tallinnas sai kõrge ametnik wakshallis Linnapea ja Politseimeistri läbi teretud, käis siis esiteks Doomi kirikus, kus tema suur-isa. Admiral Greigh maetud on, ja waatas siis Tallinna sadama ja tähtsad wabrikud üle. Ka Narwa Jõesuud on Minister waatamas käinud ja loodetakse seal pool, et selle sadama kohendamiseks  Kroonu poolt ehk wähe abi antud saaks. Reedel, 4 Heinakuu pääwal läks Wagewa  raudtee-jaama pumbamaja põlema. Tapalt toodud riistadega sai tuli kustutud, enne kui Tartust palutud abi senna jõudnud oli. Tuli arwatakse turba-süte läbi tõusnud olema. Minifteriumi poolest on keelatud suwi aeal raudtee peal mashmaid turbadega kütta. Turba sädemed on sel aastal raudtee ääres mitmed metsad põlema pannud. Balti raudtee sissetulemine on selle aasta Lehekuul 375,598 rubla 37 kopikad olnud, kuna se möödaläinud aastase! kuul rohkem kui 150,000 rubla kõrgem oli. Lehekuu hakatuseni oli tänawune  sissetulemine 80,000 rubla rohkem kui mullu, nüüd on aga ühe kuu läbi rohkem kui 70,000 rubla wähemaks jäänud. Politsei poolest on Tallinnas käsku antud, et kõik sõitjad uulitsate peal ennast paremal käel pidama peawad, nenda et wastastikku sõitmist  karta ei oleks. Kahe-hobuse woorimeestele on keelatud rohkem kui neli, ühehobuse woorimeestele  rohkem kui kaks sõitjad korraga peale wötta, ja on Politsei-soldatitele kvwa käsk antud, selle seaduse täitmise üle walwata. Ka mängijaid,  lauljaid ehk teistwiist käratsewaid sõitjaid on woorimeestele sõita keelatud. Uienltse kannab  Politseimeistri asemik von Äottbeck täuuwäärt  hoolt korralise elu heaks ja korrata elu pahanduseks. Need uutmoodi lustipaigad mida „Tmgel-Tangel" nimeakse ja kus kahewäärilised  neiukesed kahewäärilise lauluga ja teiste kuusti-proowidega kuuljate ja nägijate taskuid kergitawad, need on köwa käsku saanud kuuljate ja lauljate wahele kindlad piiret teha ja sedaanist  awalikn rööwimist lõpetada. Muidugi on Tingel-Tangelite omanikudel paha meel. et nende .igapääwast leiba" sedawiisi piiratakse, ja nemad katsuwad kawalusega seaduse selja Lakka läbi minna, aga Tallinna paremad kodanikud loovamad,  et Politseimeister kamalust tarkusega, osawusega  ja kindlusega keelata mõistab. Narmast kirjutakse: Lootus on wäga hea asi ja kinnitab inimese meelt siin puuduslikus ilmas. Meie pahad ilma-lapsed oleme aga nii ihnsad, et meie lootuse eest mitte valju kulu kanda ega waewa näha ei taha. Kellel asja oli läbi Narwa alewi Meresnu poole sõita, se teab küll kui paha tee seal oli ja on wift mitu kord foowind, et selles parandus tuleks. Nüüd on asi käsile wõetud ja selle tee peale on umbes ühe ehk ka poolteist jala kõrgusel kiwa weetud. Se on nüüd wäga hea ja se annab lootust, et meie järeltulijad ükskord seda uulitsad mööda õige kergest sõita wõiwad. Need tee-stllutamise kiwid on aga nenda ilma ühegi tasumiseta mahawisatud,  et meie-aegsed inimesed seal sekord jalad ja kaelad murda wõiwad. Niipalju head meie nüüd ka oma lastele soowime, siis arwame ometi ka ikka, ei meil enestel ka natuke õigust oleks elu-kenadust ja elu kergust pärida. Murrame  me-e enne aegu omad jalad ja kaelad, mis suuremad head siis ka meie armsad lapsed sellest  saada wõiwad. Kas Narwa Linnawalitsusel mitte ei peaks wõimalik olema seda teed natuke tasandada? Sealt weetakse ka surnud oma rahupaika.  Tahab Narwa Linnawalitsus seda ärawaslata,  kui need teises elus kaebtust töstawad, et nende wiimiue sõit siin ilmas nii kare oli. Lootus on hea asi, aga meil ei ole himu lootust  oma kontidega maksa. Peterburgist, Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Auujärjepärija ja tema kõrge Abikaasa söitsiwad 2 Heinakuu pääwal Zarskoje Seloost Peterhofi ja sealt aurulaew peal Hapsalu tagasi. Söeast Turkestanis annab Kindral-Adjutaut  Skobelew seda sõnumid: Jaanikuu 21. pääwal sai ,Punaseristi" seltsi arst vr. Studizki  12 Kasakaga Bamist Bendeseni saadetud, ühe 19. Jaanikuu pääwal surmatud Poltawa Kasaka surnukeha waatama. Selle kommaudo järele läks mõne tunni pärast üks kompanii Samari rügementist. Homikul kel 9 tuliwad umbes 300 meest TekinzlaStest Kasakate peale, piirafiwad neid ümber ja hakkafiwad wõitlema. Kui Kasakad nende esimest tormi taganlöönud oliwad, jäiwad nemad kaheksa tundi Tekinzlaste tule alla, kes umbes 200 sammu kindla paiga peal seistwad ja lõiwad kõik nende tormid tagasi,  milles mitnkord mees mehe wasta wõitlema  pidiwad. Pärast lõunat jõudis järelsaadetud  kompanii Kasakatele appi ja ajas waenlast  põgenema. Surmatud saiwad selles Võitlemises  Fr. Studizki ja 2 Kasakad, haawatnd 5 Kasakad; waenlase poolt jäiwad 4 sumud ja hulk söeariistu platsi peale; sõnumite järel on waenlasel 13 surnud ja palju haawatnd mehi olnud. Tekinzlaste ülem oli üks tundmata  mees Euroopa riides. Weike wahwameeste  hulk on Kindral Skobelewi poolest suurt kiitust saanud. Keisri Majeftäti poolest sai iga elusse jäänud Kasakas p. Georgi risli.  Pärast  vr. Studizki langemist kommandiris weiked Kasaka-hulka Kindral Graf Siewerst poeg; tema on terweks jäänud ja ka p. Georgi-risti saanud. Jaapanist saab Saadik Eanahiwaro Peterburgi oodatud. Kuida ,Nowosti" kirjutab,  tuleks se Saadik Jaapani Keisri poolest, lepitust Weneriigi ja Hhiinamaa wahel toimetama.  Mõne aasta eest on Hhiina ja Jaapani  wahel ühendus tehtud, et üks teisele abiks oleks, kui ühegi wöera riigiga sõda tuleks. Nüüd on Hhiina Jaapani poolest selle ühenduse järel Weneriigi wasta abi pärinud, sealtpoolt ei taheta  aga tegewad abi anda ja katsutakse asja lepituse läbi seletada. Kuida kirjutakse, olla Eanhiwaro oma walitsuse poolest wolikirja saanud  Weneriigiga ühendust teha, kui lepitusetöö  korda ei läheks ja sõda Wenemaa ja Hhnna maa wahel tõuseks. Londonist on telegrafi läbi sõnumid tulnud, et Hhiina Saadik Markn