kirikuõpetaja igat oma koguduse liiget ka näul tundagi?— Seesugust aSju on siin weel rohkem, ja ka karja on enamtst  ikka rohkem, kui üks karjane ära tallitada suudab. Ja kui, pealegi weel ametitallituse ja üleskirjutamise päiwil,  igaüks peale tarwtlise Lallituse aga weel msne sõna rääkida tahaks, juba see käiks üle ühe inimese ihuliku jöuu, ja teised peakfiwad fiiS jälle ootama, sest neid teist on neil päiwil wahest sadade kaupa, kuna õpetaja ükst on. Teisel korral aga, tulla, selleks on jälle tee pikk, ja kui ka iga liige aga kaks kord aastas tulla tahaks, juba seegi käikS sagedast üle ühe inimese jonn. Meil on üks .Kirikute rohkendamise komul  iss i o n/ ja see on jõudu mööda tööd teinud, on juba mitu kihelkonda kaheks jäganud, aga tema rahalt? jõud on kastn, ja rahwast ennast ei ole tänine weel koguni palju osawvtmisele kutsutud; enamist on tar vilised rahad mõisnikkude  poolest muretsetud ja antud. Metl läheks aga kõige wähemast kakSkord niipalju maakirikuid ja õpetajaid tarwiS, kui meil on, kui nemad oma ametit nenda peakfiwad  tallitama, kuida seda tarwiS läheb ja kulda wist ka suurem jägu nendest ise oma ametit tallitada igatseb.— Meie rõõmustaksime ennast, kui mõistlikud mehed rahwa keskist ja ka teistest seisustest ja sugudest oma mõtteid selle tähtsa asja. selle põlewa küsimise kohta, siin paikaS awalikult ilmutada tahakstwad. .Linda" asjust kirjutakse meile Tallinnast: .Linda" asjust wõtn Teile weel teatustada, et mitmed waesed aktsionärid ümber jooksewad, aktsiad 50 künni 40 rubla eest müia pakuwad, aga ostjaid ei leia. Nemad on kohtast ostnud ehk kaubelnud, aga raha on .Lindat maetud  ja seda ei saa sealt kätte. Weitzenbergi rehnungi järel tulla 47 rubla 100 rubla eest wälja. Praegul on ükS mees 1500 rubla eest akfiatega minu juureS, tahaks neid 500 rubla eest ära müia. Tema on sugulaste käest selleks raha wöknud ja ei julge nüüd koju minna". Kuida lugejad teadwad, oleme meie ükst tänine nende wigaduste peale tähendanud ja nende parandamist nõudnud.  mis .Linda" walitsuses hakatusest saadik oliwad ja oleme ennast jselle eest sõimata lasknud. .WalguS" ja.Virulane" kuulutastwad mullu suure rõõmuga, et .Linda" walitsus meid nende sõnumite pärast .kohtu alla" annud, mis .hakatusest  otsani waletatud" olla. Tõeste on ka wiimasel suwel ja sügisel .Linda" walitsuS meile ühe kaebtusega tüli ja kulu teinud, on seda kaebdust aga wist edast andmata  jätnud, kui omalt poolelt natuke tõsist nägu näitasime. Nüüd teab juba .Valgus" ka, et .Linda" SeltS selle aasta 1. Näärikuu pääwani 33,431 rubla 2 kopikat kahju saanud olla, kuna .Sakala", mis sel aeal .Walgusega" ühe >a sellesama töö oli, weel wiimasel sügisel, enne kui .Jakobsoni pärijate kasuks" korjati, kinnitas, et ükSki asutuS nii ruttu kosunud ei olla, kui .Linda" SeltS, ja rahwast uueste kutsus raha tooma. Kuida need mehed ja lehed nüüd seda ära wastata tahawad, seda jätame nende hooleks.Omalt poolelt peame meie aga nüüd selle üleliialise  hirmu waSta astuma,mis rahwa südames. Linda" pärast aset wõtnudolema näitab. Kanna tage, kuuni .Linda" uus walitsus oma aruannet walmis teinud on! Seesugune hädaline aktsiate wäljapakkumine wõib ka kõige kindlamat asutust ümber lükata ja teeb aktsionäridele  omale kõige rängemat kahju, sest et just selle läbemata  müütamise läbi aktsiate hinnad kõige kangemini alanewad.  Kui .Linda" uuS walitsuS oma kohust auusast ja mõistlikku» täidab, stis ei wöt jo muidugi rohkem kahju sündida, kui juba sündinud on. .Linda" walitsusele peame aga uueSte tungiwalt nõuu andma, wõimalikult pea ühe täielise, mõistliku ja tõe peale põhjustatud aruandega  awalikult ette aStuda ja aktsionäride ta teiste wõlauSkujate hirmu solgutada. Kuida kirjutakse, on p. Synodi käsu peale, Küünlakuu  4. pääwast 1884, Weike Lahtre waldaS ükS ckrS Greeka- õigeusu kihelkond asutatud ja senna ÜkS preester ja kaks salmilauljat ametisse seatud. Ka Paadremal saada ükS Wenekirik ehitatud. See on fiiS neli kirikut mõne saea hinge peale. Oleks meil ka nii palju jõudu!— Rishki Westniku" sõnumite järel on nende pääwade seeS p. Synodi ametnik, Wirkl. StaatSrath Jefim Mihhailowitsh  Krõishanowski Riiga tulnud, ümberwõitud LätlaSte ja Eestlaste elukorda tähele panema. Uniküla rööwm õrt sukad, 35 aastane Wao walla meeS Karl Kihlefeld ja 27 aastane Mädapäe walla meeS Hans Luht, ou Eestimaa Landstua  kohtu otsust mööda wangitööle mägedes, mõistetud, eflmene 14 aaSta peale, teine 12 aaSta peale, ja peale selle jäävamalt Siberi asutustesse. Nemad ise on küll oma tegu otsani salganud. aga tähed ja tunnistused on selged olnud. Kuida lugejad ehk wecl mäletawad. tungisiwad  öösel, 1. ja 2. Viinakuu pääwa wahel 1882, wiiS meest Uniküla mõisa sisse, haawastwad mõisaherrat tema woodiS raskest ja rööwistwad. K. Kihlefeld sai juba järgmisel  Näärikuul Wao koolmeistri juureS, kuS tema tööl oli, kinni wõetud ja Uniküla herra uur tema juureS leitud. H Luht oli wiimasel Küünlakuul ühest Rakwett seltskonnast Peterburgi saadetud. Seal sai tema Ministri käsu peale, ühes, teistega kinni wõetud ja wangi witstl kodumaale tagast saadetud, kus teda juba enne otsiti» sest et tema Uniküla kurjateu kahtluse all seisis. KaS see tema.saatjatel" just wöeras oli, seda meie ei tea, niisamati ka mitte,kas kohtud  juba nende kolm seltsimeest kätte saanud on. Kaks koledat aSja on wiimasel nädalil Tallinnas sündinud. Selle kuu 18. pääwal pooS ennast ühe sadulsepa 17. aaStane õpipois, August Loik Tallinnast,  üles, kelle tööga ja ülespidamisega meister rahul et olnud. Surnukeha oli juba kange, kui teda leiti. Sedasama  tegi selle kuu 20. pääwal Tiinuse wallast päritud töömehe Priidlk Elbahi 14 aastane poeg. Tema oli weel paar tundi enne seda ühe tütarlapsega hoowis mänginud.  Kui see aga pärast lõunat kell 3 jälle tema juure minna tahtis, siis oli uks seestpidi lukku pandud ja läbi akna nägi tütarlaps oma mänguseltfilast laes rippuma. Sel silmapilgul tuli ka isa koju, lõhkuS ukse lahti ja leidis  oma ainsa poja surnukeha. Mis selle poisikese meelt nii järsku seganud, selle üle ei ole kellegil aimu. Hapsalust kostawad ikka kangemad kaebtused kõiksuguste  erausulaste aSjakallitajate üle. kes seal rahwast eksitawad  ja oma keSkis aga ühes ainsas asjas ühel meelel on, see on omaS w a s t a p a nemises Luther u s e kiriku wasta. Et need, rohkem ehk wähem meeletumad erakondlased järeljookSjaid leiawad, selle üle saawad need mehed ja paraku ka mõned naesed Jumala ja aealou  kohtu eeS wastust andma, kes umbusaldust meie korraliste  kirikuõpetajate wasta figitafiwad! —Esimese sõnumi täieldamiseks on ütelda, et Keisri Majestätist kingitud 500 rubla Hapsalu wana Schloss-kirlku heakS antud on, mis waremetes seisab ja nüüd uueste peab üleS ehitatud saama. Tartust. Wiimasel aeal on suurkott kohtu poolest õige rohkest üliõppijaid suurkooli nimekirjast matriklist maha kustutatud. Seda tehakse ja kuulutakse Muidu ikka ühel harjunud wiifil. Ühe üliõppija kohta koStab see kuulutus aga natuke teist wiisi ,Uue Tartu kuulutuste keSkts, selle kuu 2t. pääwast, on lugeda: ,Herra swÄ. tkvol. Aleksander Sõrd on nuhtluseks aeguti Tartust wäljasaatmisele mõistetud/ Süüd ei ole nimetatud. Wiljandift. Kulda raskemad kurjateud Wiljandi ja Pärnu maakondades wiimaste aastate sees kaswanud on, sellest annab s Wiljandi aru. Krimtnal-aSju seisis selle järel Wiljandi-PSrnu Maakohtu all aaStal 1871: 141, järgmisel aaStal 192, siis künni 1878 ikka peale 200, aastal 1879 Ma 296, järgmistel aastatel ikka tõustes 339, 397, 461 ja wiimasel aaStal koguni 602! Riiast. Liiwimaa Ritterkonna kitsam nõnukogu astub Lehekuu 14. pääwal ja Maapääw Lehekuu 31. pääwal kokku. DünaburgiS seisis Düna jõe wesi selle kuu 20. pääwal 7 jalga 2 tolli üle keskmise aru ja seal oli 9 graadi sooja. Uputust ei ole tänawu kusagil karta. Peterbnrgist Selle kuu 19. pääwal tuliwad Majestätid  Keiser ja Keisri-Praua Galshlnast Petttburgisse ja oliwad lõuneks Keiserlik Kõrguse, Oldenburgi Printsess Eugenie Makfimilianowna juureS. Õhtal oliwad Keisri Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Aleksei ja Sergei Aleksandrowitsh, Konstantin ja Nikolai Nikolajewttsh  oma poegadega, Mihhail Nikolajewitsh, Suurwürsti- Praua Olga Feodorowna oma poegadega ja teised Keisrikoja  liiked kontsertiS, mis wana ja wigäSte soldatite heaks antud sai. Selsamal õhtal sõitfiwad Majestätid GatshinaSse  tagasi. Selle aaSta Lehekuu 6. pääwal saab Keiserlik KõrguS Suurwürst Auujärjepärtja Nikolai Aleksandrowitsh 16 aastat  wanakS, ja saab siis Keisrikoja koduseadust mõõda täie-ialisekS tunnistatud. Juba saada selle tallituse kombed Keisrikoja Mlnisteriumts ette walmistalud. Peterburgis ja Moskwas walmiStakse juba mõne nädali eest selle tähtsa pääwa pidulikku pühitsemist ette. Muidugi saamad ka teistes  linnades ja paikades jõudu mööda kohatised pidud olema. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstantino. witshi pulmaks saab ka Greekamaa Kuninga-Praua PeterburgiSse  oodatud. Inglismaa Prinzi, Leopold Georg Dunkan Albert, Herzog von Albany surma pärast saawad Kõigekõrgema käsu peale Keisrikojas kuuS pääwa leinariided kantud. Senator Manassein olla omad aruanded  Liiwimaa ja Kuuramaa kubermangude läbiwaatamise üle, nende pääwade seeS KeiSri Majestäti ette pannud. Kalapüüdmise ja taswatamise Selt. s i poolest ülespandud uus kalapüüdmise korraldamine, miS Kroonumõisade-Ministeriumi kinnitamise alla pandud saama peab, on walmis saanud. Selle järel pidada kalapüüdmifed  Wiinakuul ja Talwekuul täitsa seisma. Kakalapüüdmtse  riistad olla selles plaanis korraldatud ja ette kirjutatud.  Üleüldiste seadmiSte kõrwas leida aga ka iga maakonna  iseäralised tarwitused kohalist tähelepanemist. Protsess nendanimetatud wasta on selle kuu 21. pääwal lõpetatud. Nendest on kolm Wst lahti mõistetud, teised kautawad kõik omad õigused ja saamad pitkema ehk lühema aea peale Siberisse saadetud, mõned ka tuhthoonesse pandud. Kaks nende keSkist ou wõeramaa mehed, need saamad pärast oma nuhtluse wäljakandmist  oma kodumaale saadetud, kui neid seal aga waSta ei wõeta, fiis neljaks aastaks Arhhangli kubermangu. Esimesed lõukesed oliwad Peterburgi ümberkaudu selle kuu 18. pääwal kuulda. Wiimaste kolmteistkümne aaSta seeS on Peterburgi ümberkaudu esimest tõukest kõige waremini 9. Paastukuu pääwal, kõige hiljemini 2. Jürikuu  pääwal kuuldud. Neewa jõgi on selle kuu 23. pääwal, neli wersta Laadoga järwest alamale, lahti läinud. Pihkwast. Mitme aasta eest on Moskwa Maakonnanöuukogu  poolest umbes 10,000 kala kallimast sugust, nende keskis ka mõned lõhed, Peipsi järwe, sugu tegema pandud. Zuba kardeti, et see hoolekandmine asjata olnud, sest lõhest ei olnud tamne nähtud. Nende pääwade sees on aga Talapse kalamehed ühe 20 naelase ja ühe 15 naelase lõhe kätte saanud ja loodetakse, et need mitte viimased  ei ole. Rjasanist. Rjasani kroonu püssirohu magasist oliwad 110 kasti walmis tehtud padronitega, igas kaStiS umbeõ 1000 padronit ja iga padron 7 kopikat waärt, ära kadunud.  Kogemata on neid nüüd ühe kaupmehe juures leitud, kellele neid üks Unterohwitser 600 rubla eest müünud.  Unterohwitser ise ütleb, et tema rohkem saanud ei olla, kui 150 rubla; sellest rahast tarwitanud tema muist ära, muist annud Vaestele. Jekaterinosslawist. Nende paäwade seesonuuS raudteesild  Ae Dnjeperi jõe, walmiS saanud. See sild on 592 sülda pitk ja on pitkuse poolest kolmaS kõikiS Euroopas.  Esimene on Wolga sild SöiSrani juureS, SSS sülda; ttine on Hollandt-Deepi sild üle Maasi jõe, 693 sülda ; kolmaS on uuS Dnjeperi sild. Selle järel tuleb Kijewi sild, 507 sülda, siis Krementshugi sild, 457 sülda. Gmjewift, Urali maakonnast. Nagu mõne nädali eest Astrakhani ligidal, nenda on nüüd Gurjewi ligidal, õnnetus  sündinud, aga kuida näitab, kurwema järjega. Ssal on 60 kalameest, 59 Kirgiislast ja 1 Wenelane, ja 40 hobust jeatüki peal meresse aetud. Pshja-Zda tuul oli sel pääwal kange ja kardetakse, et waesed inimesed vMa loomadega kaugele mere peale aetud saiwad, kust peaSta palju lootust ei ole. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa Kronprinz on selle kuu 2!. pääwal  Londoni, oma kälimehe, Herzog von Albany Matusele reisinud. PreuSft kõrgemate riigiametnikkude kesklS oodatakse muutust. Würst BiSmark tahta PreuSst Minister- Präfidenti ametit ja Kaubaajamise - Ministriametit Maha panna ja ainult Riigi-Kanzleri ametit pidada. Maiseaduste  järel saiwad Katholiigi Piiskopide ja Preestrite palgad Riigiwalitsuse poolest nendes maakondades kinni peetud, kus need waimulikud wõimud riigiseaduSte Vasta paniwad. Nüüd maksetakse neid palkast jälle, ükst aga Posen-Gneseni maakondaS mitte, kuS nüüdne Kardinal Ledochowõki Piiskop oli ja seda ametit nime poolest maha jätta ei taha, mis läbi senna uut Piiskopi ametisse seada ei wõi. Selle üle on Poolakad PreuSst Maapääwal Ministri poolt waõtust pärinud, nimelt kaS Ritgiwäkltsusel nsuu ei ole, ka seal Preestrite palkast jälle maksa ja kui mitte, fiiS seletada, miks mitte. Minister v. GosSler on esimese küsimise peale lühidelt ,Ei ole seda nõuü/ ja teise küsimise peale waStanud, et RiigiwalitsuS seda seletust  anda ei taha. Selle üle on Maapääwal suurt kära tehtud, millest muidugi käredate Paapstlaste esimees, Windhorst  ja teised osa wõtsiwad. Üks Maapääwa saadik on koguni nii kaugele läinud, et Ministrite laua waSta rusikast  wapuStaS. RiigiwalitsuS ei taha ennast aga kõigist sellest eksitada lasta, sest Poolakad on weel hiljuti oma adressiga, mida Kardinal Ledochowskile saatsiwad, näitanud,  missugune waStapanemise waim nende seeS elav. Laskeri surma pärast saadetud kaastundmise tiri Ameerika Rahwasaadikute-maja poolest, mida Söürst BiSmark Nisne sündmata sõna pärast tagasi saatis, on ikka nii palju tuska Saksamaa ja Ameerika Ühendatud riikide wahel teinud, et Ameerika Saadik, mister Sargent, Perlimist ära kutsutud sai. Teda taheti Peterburgi, ära surnud HM'i asemele saata, aga mister Sargent on ise ära mõistnud, et tema pärast seda tüli, ühes Saksamaaga nii sõbrustatud  Keisrikojas wist mitte wäga suure rõõmuga waSta wõetud ei saaks, ja aStub sellepärast täitsa riigiteeniSWst wälja. Austria'Ungrumaalt. Riigi-trütimajas on suur tulekahju  olnud, mis palju tööriistu ja kirjast häwitaS. PeStis kinniwõetud üheksateistkümnest Anarihistlasest on wiiS: Fried, Prager, Russ. Scheffler ja Nagy, wangi jäätud. Teised saawad Politsei läbi riigi piiretest Mha saadetud. Albin Scheffler on aealehe ,Rädical^