liluks armastuse täheks ja tõstis teda kirikliku püha kombete hulka. Esimeste kristlaste armastuse söömaajad algasiwad pühaliku suuandmisega ja püha Krisvstomus arwab suuandmist, kui teda „puhta südame ja ilma himudeta"  antakse, kauniks kombeks. Hiljemad kiriku isad, iseäranis Tertullianus, oliwad selle wastu töises arwamises  ja nimetasiwad suuandmist kuradi püigi köieks." Põhja- ja Hommikumaa rahwaste juures on suuandmine teretamise täheks, kuna teda lõunas nendesama piiridesse paelutatakse, mida klassikaline wanaaeg temale ette rajanud  on. Nõnda oleks weel paljugi suuandmise wiistde kohta ütelda. . . Auupaklik meel annab kaele ja orja meel jalale suud; isalik heatahtmine muisutab otsaesist, mõtte himu kaewart ja 'õla, ja südame soe ja südame tõe armastus huuli. Kõige kaunim muisu on, mida armastaja ema suu oma lapse otsa peale litsub. Tema on kõige muisude kuningas ja mõjub, kui taewa õnnistus weikese loomakese  ihu kui hinge kohta. Kõige magusama muisu annab armastus. Tema on seda armsam, kui ta kahte huulepaari ühendab, kes ükstõisele nüidsama, pisukese pahanduse sundusel pahanduse  sõnu ütelnud ... see on siis äralepitamise muisu. . . „Nutu silmal," laulab Walter „on imemagus suu!" Natuke põllumehe asjandustest. 11. Kui meie tähendusi ja näitusi lähemalt tähele paneme, siis näeme, mis nende iga üksiku ülesanne on. Rahatähendusesse  saawad kõik raha sissetulekud ja wäljaminekud tähendatud. Need piawad aga nõnda tähendatud saama, et sealt näha on, mil! ajal, mis eest ja kelle läbi keegi raha summa on saadud ehk antud. Wilja tähendusesse tähendakse kõik põllusaakide sissetulekud  ja wäljaminekud, mis õõnes mõeduga mõedetakse; uuemal ajal kaalutakse ka neid. Sellest tähendusest wõib näha, kui palju wilja aitas on ja kui palju wälja on antud. 1. Wiina-kuu päewal annab ta ühe osa materjali  üleüldise põllusaakide sissetuleku ja wäljamineku näituse  ülesse seadmiseks. Majapidamise tähendus. Selle sisse saamad pool walmis tehtud toiduolused, nagu tangud, jahud, liha, kalad jne. tähendatud. Sellepärast on selle tähendused enam perenaese tähendada, ja seda tähendust Mõiks perenaese  tähenduseks minetada. Piab perenaene raskeks, iga kord oma tähendusi suurde raamatutesse tähendada, siis tehku ta selle tarwis üks weike raamatukene, kuhu ta kõik tähendused kuu jooksul sisse tähendab ja kirjutagu kuu wiimasel päema! sellest enne, kui raamat kinni pantakse, suurde raamatusse. Niisugune raamatu sisse seadmine on aga sellepärast laita, et suurest raamatust mitte iga silmapilk  näha ei wõi, kuidas majapidamise olek on. Elama inmentariumi tähendusesse tähendakse kõik loomad,  mis põllumees piab, ühes manadusega ja hinnaga. Neid wõib üksikult ehk ühtekokku ülesse tähendada. Aasta jooksul juure tulnud loomad kirjutatakse inmentari lehe peale juure, kuna ära müitud ehk muul wiisil ära saanud loomad juurest ära kirjutakse. Surnud inwentarisse tähendakse põllumehe hooned, masinad ja muud suuremad pölluriistad üksikult. Weiksemad  ühesugused asjad tähendakse ühte summa. Surnud inmcntariumis kirjutakse nõndasama, kui elama inmentariumis,  aasta jooksul juure saadud asja juurde ja äramüitud  ehk muul wiisil ära saanud asjad juurest maha. Nii heasti surnud, kui elama inmentari iga aasta ülesse kirjutamise juures piab teadma, et . kõik hooned, loomad ja asjad aja jooksul alanemad, see on, nad saamad  mõne protsenti odawamaks. Aga need protsentid on wäga mitmesugused.iga asja ja loomade juures. Hobusad rehkendakse 10"/" iga aastas läbikaudu odamamaks. Noorte hobuste kohta on küll 10"/" palju, aga mana hobuste kohta mähe. Mitu protsenti elajad aastas hinnast odamamaks jäewad, on mõimata nimetada. Nad piawad iga aasta uuesti takseeritud saama. Uued hooned rehkendakse iga austa üks protsent odamamaks,  kuna manad I V2 —2, ehk kui hoone wäga mana on, 3 ehk enam protsenti odamamaks armutakse. Asjadest alanemad mõned rohkem, mõned wähem, sellepärast oleks hea olemat igaühe asjajau üle iseäranis odamamaks saamise  rehnungi pidada, aga see tarwitab palju waewa ja aega, sellepärast armutakse neidki ühtekokku läbikaudu 10"/ u odawamaks. Kui proowi lüpsmise tähendusesse kõik korda mööda tähendakje, fiis saab sealt aasta lõpul näha, kui palju piima iga lehm läbikaudu päewas, ja kui palju ta aastas on ammd. Kui tuuS kaks korda proowi lüpjetakse, on küllalt. Jüripäewal on proowilüpsmise aasta wahe. Siis rehkendaks? wälja, kui palju iga üksik lehm möödaläinud  aastal labikaudu päewas piima on annud, ja kaswatakse wäljasaadud arwugalta proowilüpsmise kordade arwusid, siis saab selle rehkenduse kasust näha, kui palju piima lehm möödaläinud aastal on annud. Palga ja moona tähendusesse tähendakse, kui palju moona ja palka moonak ja palgaline aastas saab, ja mill ajal ja kui palju sellest kätte ön saanud. läeb moonak ehk palgaline töiseks aastaks weel ja jäeb tal moona ehk palka sisse, siis kirjutakse see uute raamatusse eesolewa aasta saadama palga juurde. Paewa palga tähendusesse tähendakse päilise tehtud päewad, nõnda kui ka, kui suur päewa palk on, ja kui palju ta nädalas päewi teinud on ja kui palju selle eest palka antud. Maksetakse päilisele aastas üks ehk kaks korda palka, siis kirjutakse iga nädala teenitud päewad summa päilise raamatusse ja päewa raamatusse, kuhu selle tarwis weel üks iseäraline täbendus joonetakse. Maksetakse aga palgalisel iga nädala palk katte, siis kirjutatakse  see päewapalga tähenduses tasa ja kantakse (transporteritakse)  sealt summas iga kuu lõpul, enne kui raamat kinni pandakse, kassa tähenduse ..Väljaminekusse" üles. Põllu oleku ja põimi tähendusesse tähendakse: mitu tõugu wilja maha kükitakse, kui suur maatükk iga sugu wilja all on, mille all tuli tehtud sai, kui palju seemet igast wiljatõust selle tarwis läks ja kui palju wilja mõne iseäralise põhjuse ära niideti. Sõnniku-weu tähendusesse tähendakse: mill ajal sõnnikut weetakse, missuguse põllu peale teda weetakse, kui suur maatükk sellega wäetatud sai, missugune sõnnik see oli, kas lamma, weisse, hobuse ehk muu sõnnik, ja missugune wili sinna peale kükitakse. Elajate söögi näitaja saab selle tarwis joonetatud, et sealt näha saaks, kui palju põhku ja wilja loomade söögiks talwe jooksul tarwis läheb. Temast saab ka näha: kui palju neid söögi olusid oma põllu pealt saab, ja kui palju neid juurde tuleb osta. Tema langeb kahte jakku. Esimene jagu näitab, kui palju ühel loomal ühes päewas süia lähab anda, töine näitab, kui palju kõikidele loomadele  terweks söögiajaks tarwis läheb. On nüid ühel peremehel  5 hobust, keda tema 1. Wiina-kuu päewast kuuni 1. Jaani-kuu päewani (243 päewa) söödab, 18 weist, keda tema 15. Wiina-kuu päewast kuuni 15. Lehe-kuu päewani (212 päewa) söödab, 2 nuum-weist, keda tema 90 päewa söödab, 4 wasikat, keda tema 1. Iõulu-kuu päewast kuuni 1. Heina-kun päewani (212 päewa) söödab, 15 lammast, keda tema 15. Wiina-kuu päewast kuuni 15. Lehe-kuu päewani (212 päewa) söödab, ja 5 siga, keda tema Talwe-kuu päewast tunni 15. Jüri-kuu päewani (152 päewa) söödab. Ühel hobusele annab tema päewaks 1 karnits kaeru, IV? leisikat ristikheinu ja V 2 leistkat haganaid; ühel weisele annab tema päewaks wakka odra jahu, V- leisikat niidu heinu, V» leisikat kolkaid, leisikat haganaid ja loodi soola; ühel nuum weissele annab tema päewaks wakka odra jahu, 1 karnits kartohwlid, V 2 leisikat ristikheinu ja V 2 leisikat haganaid; ühel wasikal annab tema päewas 1 karnits kaeru ja leisikat ristikheinu;  ühel lambal annab tema päewas V 2» leisikat niiduchl  rwti!heinu, ja ühele siale annab tema päewas V""' wakka odra jahu ja leisikat haganaid. Wälja rehkenduse näitus. 3.5.243 5 hobus. 253 päewa ls "56 wakka karnits, 3.5.246 2 1822 '/2 leisikat ristikheinu ja 1.5.243 2 leisikat haganaid zc. zc. Kui kõikide ülewal mõeldud loomade tõugude söögi jaud terwe aja tarwis wälja on rehkendatud, siis teeb see wälja: 60"/2 s wakka odra jahu, 73 wakka 19" 25 karnitsat  kaeru, 8 wakka karnitsat kartohwlid, 3343 leisikat  ristikheinu, 1908 leisikat niiduheinu, 954 leisikat kõlkaid,  1993 leisikat 10 naela haganaid ja 18 leisikat soola. Üleüldine põllusaakide näitus näitab käesolewa aasta põllusaakide sissetulekuid ja Väljaminekuid. Selle kõige parem ülesse seadmise aeg on 1. Wiina-kuu päew. Ta langeb kolme jausse: sissetulekusse, Väljaminekusse ja wäljarehkendusse. Sissetulekusse tähendakse kõik põllusaagid, mis oma põllu pealt saadud, mis weel loodetakse saawat ja mis ostetud on. Waljaminekusse tähendage kõik põllusaagid, mis loomade söögiks, majapidamiseks ja loomade alla puistamiseks  eestulewal aastal tarwitakse. Peale selle tähendakse  sinna wili, mis moonaks künni tulewa aastani 1. Wiina kuu paewani tarwis läheb, ja wilja seeme, mis kewade maha tuleb külida. Odra ja kaera seemet jäetakse rohkem, kui tarwis arwatakse minewat. Sest kui talwet ristikhein ehk rükioras ara apardab, stis külitakse ristikheina asemele oder ehk kaer ja rukiorasse asemele oder. Wäljarehkendus sünnib sell wiisil, et sissetulek ja wäljaminek kokku arwatakse ja wiimane esimesest maha arwatakse. Selle rehkenduse jäedaw ehk wahe näitab siis müitawat põllusaakide kogu. On mõne olude juures wäljaminek  suurem, kui sissetulek, siis arwatakse wäljaminekust sissetulek maha ja siis näikse selle jäedawast, kui palju põllnsaakisid juurde tuleb osta. Wäljarehkcnduse näitus. Sissetulek. Põimitud ja oota: 150 wakka rukkit, 185 w. odre, 60 w. kaeru !c. Laen kätte saadud: 37 „ „ 10 „ „ „ „ Ühtekokku: 187 wakka rukkit, 185 w. odre, 60 w. kaeru ?c. Wäljaminek. hoomate söögiks: wakka rukkit, 60 w. odre, 73 w. kaeru w. Moonaks: 13 „ 12 „ „ „ „ Majapidamiseks: 30 „ „ 10 „ „ Seemneks: 10 „ „ 18 „ „ 10 „ Seemne kasuks: „ „ 6 „ „ 8 „ „ Ühtekokku: 53 wakka rukkit, 106 w. odre, 81 w. kaeru ?e. Wäljarehkendus. Sissetulek: 187 wakka rukkit, 185 w. odre, 60 w. kaeru ?c. Wäljaminek: 53 „ „ 106 „ „ 91 „ „ läeb müia: 134 wakka rukkit, 88 w. odre, —w. kaeru Tarwis osta: „ „ „ „ 31 „ ?c. Iga talwe hakatusel on tarwis üleüldist raha wäljamineku  ja sissetuleku näitajat ülesse seadida, et näha saaks, kui palju raha eestulewal aastal leota saada on ja kui palju wälja läheb. Iseäranis halwail aastatel, kuna peremehe ülem kohus on, rahaga napilt ümber käia, on selle näitaja ülesse seadmine hädast tarwis. Selle ülesse seadmiseks annawad matena li põllusaakide sissetuleku- ja wäljamineku- ja loomade söögi-näitaja ja käesolewa aasta kassa tähendus. Tema langeb kahte jausse: sissetulekusse ja wäljaminekuöse. Sissetulekusse saab tähendatud kassa olek 1. Wima-kuu paewal ja raha, mis wilja ja loomade eest loota saada on. Väljaminekusse täbendakse: kui palju raha loomade söögi oluste, puude ja maja asjade ostmise eest wälja läheb anda. ja kui palju teda palgaks ja majapidamiseks tarwis läheb. Wäljaminek arwatakse sissetulekust maha, siis näitab jäedaw, kas aasta hea ebk halw on olnud. Näitab nüid raha sissetulek wäbem olewat, kui tarwis läbeb, siis, kui omaga tahetakse wälja saada, müiakse muist loomi ära ja antakse iäedawatele loomadele wähem wilja söögiks, kui muidu, et müimü'e wilja osa suurendada. Raha sissetuleku ja wäljamineku näitus. Ülesse saetud 1. Wima-kuu päewal. Sissetulek. 1) Kassa olek 1. Wiiua-kuul .... 50 rbl. koo. 2) Põllusaakide eest oota: 130 waka rukkide eest 390 rubla koo. 89 „ odrade „ 220 50 .. 7 „ nisude „ 21 .. „ 100 „ kartohwlide „ 60 10 „ linaseemnete „ 40 731 rbl. 50 kop. 3) Elajate eest loota: 2 uuumelaja eest 110 rubla kop. 4 wasika „ 10 „ „ 120 rbl. kop. 4) Mõnesuguste teadmata sissetulekule eest 25 „ Ühtekokku: 926 rbl. 50 kop. Wäljaminek. 1) Loomade sbögi oluste ostmise eest: 31 waka kaerde eest 46 rubla 50 kop. 60 leisika soola „ 15 „ „ . 51 rbl. 50 kop. 2) ja Põletus-puude eest: Tarwidus-puude eest 25 rubla kop. PõletuS-puude „ 30 „ ... ... , . 55 rbl. kop. 3) Palgaks: Pere palgaks 175 rubla kop. Päewa „ 20 „ . 185 rbl. kop. 4) Muude tarwttuste eest: Ostetud asjade eest 50 rubla kop Terase, raua, süte „ 45 „ Nahkade ja sadulsepa  töö 95 ' t2O rbl. kop. maja asjade eest ... 85 rbl. kop. l»> Mõnesugused ettereadmatad maksud . 40 rbl koo' " RmÄs . . . . 3W kop' Ühtekokku: 846 rbl. 50 kop. Wäljarehkendus. Sissetulek . . 826 rubla 50 kop. Wäljaminek . 846 „ 50 - - - 80 rubla kop. *) ' 1 nael. Üks makk odre on siin sada naela arwatud' Z 6 5. Sakala. 1885 Wa-ttutajn: J. Körw