Jutu leht. Halge. (UrStt jutuStuS.) Weus keelest G. Svovsei». 11. »KaV sinul wäga kahju olt mehest?" küsisin mina. Selle küsimise peale ei wõinud minu haige enam sõnadega waStata, waid pahwataS nutma. Aga paari minuti pärast, kui ame kSiSfega olt silmad ära kuiwatanud, rääkis tema: , Jättis mind maha, waest last, üksinda kõige ilma peale! Minul ei ole et isat, ei emat, ei wendi, ega õdesid! ÜSna Üksinda! Waene lapS olin tüdruku põlweS, kaSwin  üleS wõera inimeste juureS, weiksest saadik puuduses ja mureS I Aga tema hakkas mind armastama, wõttiS mind enesele naesekS, ja kuidas armaõtaS, kuidaS mind hellitas. ISsand Jumal, kuidaS tema mind hellita? l WöikS nendawiifi ometigi palju aastaid elada saada, aga Jumala meele pärast ei olnud see mitte; Jumal wõttiS tema minult ära. Issand Jumal l MiS pattu ma waene olen siiS Jumala waSta teinud, et ta mind nõnda on nuhelnud!" Ja uueSte haktaS tema nutma. , Kellega sa nüüd elad üheS?" küsisin mina. ,Üksinda, ÜSna üksinda, nagu olen üksinda l Kadunud  mee? jättis mulle tuakese ja hoowi. Tema isa aeaS meid lahku, nii pea kui tema mind naesekS wõttiS. Teised pojad, kahe ketsi, minu mehe wennad, need jäiwad isaga ühte majasse, aga minu kadunuke hakka? minuga iseäranis elama/ ,KaS sinul lapsi on?" küsisin mina. M ole ja et olnud/ waStaS naene. , Jumal ei annud meile lapsi. Oleks lapsed olnud, siiS wõib olla ehk olekS nüüd muret wähem olnud. keS seda kõik teab! Kuid lapsi ei ole; mina jäin ÜSna üksinda mehest järele, " Mina rääkisid: sinu mehel oliwad kaks wenda/ ütlesin mina, ,kaS nemad on naesemehed?" ,ÜkS on naesemeeS/ waStaS tema, , teine walmiStab naest wõtma/ Mispärast sina siiS üksinda elad, miks pärast mitte äia perest küsisin mina. Meal ei armastata mind mitte/ oli waStuS. ,Ka minu kadunutest ei armaStanuwad nemad seal. just sellepärast,  et ta mind naesekS wõttiS. Kõik püüdsiwad tema meelt pöörata: ära wõta teda, tema on nii ja nii, waene, sandile 1 Aga tema ajaS oma tahtmist: mina armastan teda, ütlev tema, ta on mo südame järele. Aga tema ema wäga põlgaS mind, üksnes mana taat ei teinud suurt midagi. MiS fiiS? ütle? tema, kui ta tema südame järel on, wõtku peale! Tema lahutaSki poja ära, just sellesama pärast, et tema pere meid ikka ei järaks l Ja nii kaua kui wana taat elaS, olt tema meie wasta ikka helde, ei äm, ei mehe wennad ega wenna naene ei tohtinud meile liiga teha. Aga minemast aastast saadik et ole enam wana taati, ja sest aeast saadik ei tulnud sest perest enam keegi meile. Minu kadunud mees aga ütleS mõnikord: Mis siiS? kui nemad ei taha meiega söbruseS elada, tehku kuidaS arwawad! Minul ei ole nende waSta midagi, armastan neid, kui kunagi sugulasi! Aga siiS, kui meeS ära suri, sest aeast saadik tema sugulased mind hoopis põlgawad! KuS nemad minuga ka kokku juhtuwad, naad Di räägi midagi, nagu ei teakski, mis mina neile olen." Mina küsisin tema sugunime. Sellest tuli wälja, et tema mehe wanem wend olt minule tuttaw: tema naene oli minu juureS paar nädalat hospidalis, ja tema käiS sits teda seal waatamas. ,Kut sinu mees suri," küfitelefin mina edasi, ,kaS sina sest saadik jäid senna sama hoowi peale elama, kuS sa mehegagi elasid?" Tema waStaS ,jah." ,KaS keegi elaS sinuga ühes?" küsisin mina edasi. Tema waStaS ,ei." ,KaS sina pärast mehe surma oled tema sugulastega kooS olnud?" nõndfin mina. M!" ütleS haige. Mest pääwast saadik, kui kadunukest  maeti, ükSkt nendest ei tulnud minu poole. Kui mina ükskord neile usaldasin minna, fiiS äm ja nadu ajastwad mind õuest wälja! Ära tule mitte, ütlesiivad nemad, kaS sina meid ära süüa tahad wöl mis? Aga äm tuli nõnda minu kallale, nõnda, et Jumal hoidku! Sina, ÜtleS tema, oled minu poja siit ilmast ära saatnud! Sina, niisugune sorlfllane: sina oled tema oma külge nõidunud;  kui tema j sind naesekS wõttiS, siis ta kautaS oma mõistuse ära, miS tal oli. Kadunud taat tahtis temale naist wõtta tubli tüdruku leidis, mitte sinu sugune, fiiS tema et tahtnud, sinu järele jooksis; see tutt kõik sest, et sina temale niisugust rohtu andsid. Sina ütles tema oled sündinud nõid, ja tahad meile ka midagi wigurit teha. Ära tule meile, aga kui sa hakkad tükkima, fiiõ ajame sulle koerad peale! Nõnda ka kõik küla mööda mind laimafiwad, et mina olla nõid. Kõik wiha pärast minu waSta. Aga mis nõid mina siis olen? mingisugust nõidust  mina ei tea, midagi niisugust paha tükki ei ole õppinud tegema. Kadunud mehega elasime Jumala sõna seadust mõõda. Ka preestri käest, isa Spiridoni käest, wõite küsida. Kül tema ütleb, et tema meid tunneb, kuidaS  meie elasime! Minu kadunud mees oli auus inimene, ei waraötanud, et joonud, ei petnud kedagi, waid olt töõkaS  meeS. Ja mina ei ole ka ühegi nõidusega tegemist teinud. Seda on nemad kõik wiha pärast minu wasta waletanuwad ja rahwa seaS laiali laotanuwad! Mispärast on nemad fiiõ sinu peale nii Vihased?" küsisin mina, ja tahtsin aru kätte saada, mispärast on sel uaefel niisugune riid tema mehe omaksetega. M tea/ waStaS tema. Mitte midagi ei ole mina neile teinud! Ei tea, mispärast nemad mind nenda hakafiwad  põlgama! Wahest ehk sellepärast, ec mina kehwa waene lapS olen." 3a tema hakkas jälle nutma. Mina andsin aega tema haledust nutul üle minna pärast halasin oma küsimistega jälle peale. , KuidaS sinu meeS siis pärast surma hakkas sinu juures  käima? Tema jo maeti kabeli maha, nagu mõiõta. KaS sina tema haua peal oled käinud?" küsisin mina ja tulin selle mõtte peale, et ehk on need petlikud nägemised lHallucinationen) temal wahest sellest tulnumad, et tema öösete armastatud mehe haua peale on käinud, sest et miua juba olin kuulnud, et seal pool küljes, kuhu juhuS mind oli saatnud, sarnatfed weidruscd mõnedega olla juhtunud. Tema rääkis mulle järgmist lugu: i v (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaam kirikus: 4. Detsembril teeb pastor Assmuth enne lõunat  jutlust. Mõlemad õetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Pihtile wõtab pastor Grohmann laupäew kellu 12, paötor AsSmuth kellu 1. 7. Tetsembril, kellu 5 peab pastor Grohmann piibeltundi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühapääw. sel 4. Tetsembril, lauarahwast waStu; Lauarahwast kirjutakse lauMw enne lõunat kellu 10 —12, pihtile laupäew kellu 1. Büha-waimu-kirikus teeb 4. Tetsembril pastor Bergwii, intlust ja wõtab lauarahwast. rstnsmi pooles lnbatatnd. Tallinnas, s. Jõulu-km, päiiwal 18SS. Trllkitud Lilldf,r«'i piritote jaure» ta kuluga. Tead aand mised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sover" veale saamad kõikiS kohtades, mis selle numbri estmeseS hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas waStawõetud; peate selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1884 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöta Kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmantt Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS majaS, lehtede käteaudmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wöib. . . . . . Sõbra", tvaljaandja LindfoFl vätliad Tallinnas, Sala Ulllltsas R. (KZ). Alguspäralisel Singcr ömblusmashiuad saiwad suureS maailma-wäljanäituseS Amsterdami linnas Kõige esimest ja kõrgemat hinda, anu-tilnnistus. Nagu iga! suurel wäljanäituStel Pariisi. Wiitti ja Philadelphia linnas, kus algupäralisel» Singer-õmbluSmashinatelele  ikka kõige kõrgemat kiitust jagati, nõnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna j ägamisega awaldalud. G. Reidlinger, Tallinnas, Pitka-uulitsas Nr. 37! 188. Narmas, Burg-uulitsas, Nernsti majas. Rakweres, Pitka uulitsas Nr. Ik. «52 L? CestimN rllhva Kalender 1884 aasta peale on wäljatulnud ja saada Klldsm'i piirijste juures. MUemmjad saamad kõrged protsenti. Tallinna linnaameti poolest saab seeläbi teada antud, et linna woli» kogudusest lubatud Seadus ftidu-usjude ule Tullinuus, kui ka uu» söidu-hind HMnna droshka-woorimeestele, skuulutud Eestimaa Kubermangu-Zcitungis Nr. 74 s. a.), Lindfors i parkjate juures Saksa», Wene» ja GeStikeeleS trükkitud ja saada on. Seadus maksab 30 kop. ja sõidu hind 10 kop. Tallinnas, linna-amet, 22. Augustil 1883. Linnapea eest: B. Baron Maydell. Nr. 1577. Linna sekretär: G. Benecke.