wara-wäe meeste arw ja olek selgesti teada oleks. Ka pidada wallawanemad oma abilistega igal kuul mehemalt korra oma wolikonnas asumaid pileti soldatid üle waatama, selle üle igakord protokolli walmistama ja seda alal hoidma. Nimelt need soldatid, kes põdemise pärast ajutiseks „paranemise pääle" on lubatud, wõiwad üksi kreispolitsci ja kreisi wäcülema luba järele teise kohta elama asuda. Wallawalitsused peamad hoolega selle pääle waatama,  et soldatid, kelle ajutine pileti aeg täis on, wiibimata kreispolitseisse läbiwaatamisele ilmuwad, kas ta wäehulka tagasi wõib minna. Kui see mitte õigeks ajaks ei sünni, langeb soldat sõjakohtu alla, kuna wallawanem walju waStutamise alla pandakse. Weel teatab kreisiülem, et ta pea oina ametikonnas üleüldist tagawara-wäe meeste läbiivaatamift tahta ette wõtta ja siis ka katsuda, kaS wallawanemad ja nende abid, kui ka wallakirjutajad  „Käsutäitmise õpetust" hästi tuimemad, milles need eeskirjad seisaivad, mis wallawalttsustel tagawara-wäe meeste sissekutsumise korral tähele panna ja täita on. Järwamaalt. Turist. Pühapäew 12. Märtsil sõitsiwad ühest perest warrulised lapsukest ristimisele wiima; tee pääl olla laps rohkeSte kisendanud, wiimaks ometi suisutamisel waikinud. L. kõrtsi juures, kus waderid wähe peatanud ja lapsewija last waadata tahtnud, leitud kõikide ehmatuseks laps surnud olewat! Lapsukene, külma pärast suure hoolega riietesse mässitud, leidis wististe lämmatuse surma. Kuidas ehmatasiwad wanemad, kui neile nende armsam taimekene närtsinult  eluta, ilma ristimata tagasi toodi! Olgu see lugu iga ühele hoiatuseks, et nende kätte ustud õrnakeStega hoolega peab ümber käima. Koeru kihelkonnast. Mõne päewa eest leidis A. mõisa töö Wenelane, kaemust wett winnates, ämbrist riidetombu, mille seest järelwaatamisel  wäike sündinud laps leiti. Tohtri järeleuurimisel tuli awalikuks, et laps Zllcpoe pidaja R. tüdruku oma oli. Wiimaks tuli ka wälja, et laps mitte kaemus ei olnud surnud, maid juba kaks nädalat moodi aluskoti all seisnud, kust tüdruk teda wististe haisema minemise kartusel kaewu toimetanud. Wirumaalt. 14. Märtsil jäi Simuna kihelkonnas Määri walla mees wäikemaadepidaja W. D. mahalangewa puu alla ja leidis haleda surma. Õnnetu mees oli parajaste mööda teed sõitmas ja ei wõinud aimatagi, kui äkitselt puu talle pääle langes ja ta elu lõpetas. Hobune on rakkest lahti karganud, sellepärast ka wigata jäenud, kuna ta mehe ühes reega surma ohwriks jättis. Kehalised mõisa moonakad, kes puuraijujad olnud, on waStutamise alla wõetud. Maha jäiwad leinama  naine wiie lapsega. Rarwast. Minewases lehes oli sõnum, et keegi W. oma naise õele pistuliga kuuli peast läbi lasknud j. n. e. Selle kohta on nüüd õiendus tulnud. Asi ei olla koguniste nõnda. Tema proowinud tuas oma rewolwrit ja arwanud sellel kolm laengut sees olewat, aga neid olnud koguni neli ja see neljas löönud lahti; kuul karganud wastu põranda naela pea otsa, ja säält tema naise õele otsa eest pea sisse. Haige olla nüüd juba kodus ja terwe. Tema ka ei olla paar päewa kinni istunud. Üleüldse ei olla tema sugugi kinni olnud, ja ei olla ka perekondlikus asjas miskit iseäralist. Nii oli siis kaupmehe isanda W. seletus, millele meil omalt poolt midagi juure lisada ei ole. Lätimaalt. Zarnikaus sündis s. Märtsil kurb juhtumine. Jehkuli pärisperemees oli boraksi (tinutamise puru) prussakate häwitamisekS Wene Moskwa jahu sekka seganud ja jahu nõuu ahju otsa pääle üleSse pannud. Et peremees oma ettewõttest  perele ega oma naisele midagi pole lausunud, wõtnud perenaine mehe kodust äraolekul jahu ja walmistanud sellest lõunarooga. Perenaine ja selle ema, kes toidust hariliku osa oliwad söönud, suriwad warSti, ehk küll tohter saadaival oli. Teenijad oliwad toidust ka osa wõtnud, aga wähem, sellepärast wõisiwad nad päästetud saada. Pctcrburgist. Reisijad, kes Peterburgis käiwad, pangu järgmist „Pet. Listoki" poolt awaldatud  maenitsust tähele: Üks noor osaw kelm, kes nimelt lil. klassi reisijatega tegemist teeb, toimetab Peterburgi raudteedel oma kelmistükkisi. Et kassa juures alati palju inimesi piletist wõtmas on, sellepärast soowib noormees reisijatele piletist osta, kus juures ta ennast piletimüüjaga tuttaw ütleb olema. On ta tarwilist raha saanud, siis kaub ta, kui wõimalik, kas süütumaks tungima inimeste hulka ära, ehk ta ostab, kui piletisoowija talle järele läheb, pileti kuni lähema jaamani, annab selle reisija kätte ja kaub, enne kui see meel aega järele waadata on saanud, kui kaugele ta oma piletiga sõita wõib. Senat on hiljuti miimasel maapaewal tehtud otsuse kinnitanud, mille järele naisterühmale luba antakse ülikooli astuda. Siiamaani pidiwad üliõppijannad seks iseäraliku luba paluma, mida neil nüüd enam tarwis 'pole teha. Or. J. Hurt on, nagu kuuleme, Soome Ungri seltsi poolest Helsingist selle lubaduse saanud, et Eesti manad laulud nimetatud seltsi kulul wõiwad ilmuda. Ka olla see selts Oi. Hurt'ile ISO rubla suwel manade rahwa-luuletamiste korjamiseks abi lubanud. See on tänuwäärt asi. Muist raha ja muist paraku ka osawõtmise puuduse pärast ci jaksa Eestlased ise oma waimu-wara trükikulu kanda. Ashinowi abikaasaolla Peterburgi tulnud. Kuulsa kassaka õrnem pool olla ka reisi ja rändamise himuline ju lapsest saadik, nagu Ashinow isegi. Ta on Tshernigowi kubermangust mõisniku sugust, kus tema isa omal ajal mõisnikkude  peamees oli; nii on ta hästi kaswatatud saanud. Praegu on ta 35. aastane ja hästi nägus inimene. Pealinna ra hm alugem isel mullu on aru saadud, et sääl rahwaarmu kaSwamine miimasel ajal wähenenud on, nimelt on aga meesterahwa arm weidi tõusnud, kuna naisterühmast  rohkem juure on tulnud. Nüüd olla meesterahwa  arm naisterahwa wastu alam kui 20 aasta eest, kuna aga ka laste arm üleüldise rahwa armuga wõrreldes wähem olla, kui siis. Moskust. Säälset leitud laste majas kasmab sinna antawate laste arm iga aastaga. 188 S. aastal oli nende arm 16,151, aga mullu aaltal ju 17,114 last. Odessast. Odessa ligikonnas suri hiljuti talunik Sjedko 132 aasta wanaduses ära. Ta ei olla sugugi haige olnud, maid magamises hinge heitnud. Pojad on tal ju kõik surnud; üks ta pojapoeg on ka 90 aastane. Madalad miljahinnad rõhuwad igal pool põllumehi wäga. Sügisel kuulutati kaunis kindlasti hindade tõusmist, need on aga meel alanenud. Odessat on nisn puuda hind 15—20 kop. wähem kui sügisel. Otsata suured hulgad wilja on seismas ja ootawad asjata ostjaid. Pealinnas on kommission töötamas, kes sellele hädale abi püüab otsida, mida aga raske on leida, ehk ta küll wäga südisti oma ülesannet täita püüab. Soomemaalt. Waasa kubermangust on minewal aastal 1963 inimest, nimelt 1518 meesteja  319 naisterühmast Amerikasse rändanud. Mehed on 731 naist ja 1994 last maha jätnud, keda muidugi wallad toitma peawad. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal Põseni maakonna» on suur weehäda kaes, mille läbi kõige wähemalt  4000 inimest oma majadest wälja on pidanud minema ehk sinna sitse jääma. WeetõuS oli nii häkilinc, et ta mitmed unest üle» aja». Keiser Wilhelm käis ise neid kohte maatamaS. Rahwas «õttis teda igalpool suure waimustusega waStu. Prantsusemaalt. Boulanger on malts riietes ja moonutatud nõol Parisist ära karanud ja Belgiasse  pugenud. Ka tema teenrid ei ole minekut aimanud ja tema poole hoidjad on koguni kohkunud. Arwatakse, et endine prokurör Boucher teda hoiatanud  ja talle walitsuse meeste nõu teatanud on. Boulanger istub nüüd Belgias peidus ja sõitleb säält Prantsuse walitsust, kes teda ilmasüüta  taga kiusata, aga sellega oinale auku kaemata, sest tema wägiwaldne olek saada talle hukatuseks. Praeguste wolipidajate päcwad olla pea loetud, nad pidada peagi häbiga langema ja siit minna tema, Boulanger, auu ja wõimu sees Prantslastele õnnelikku ja rahulikku elu wiima, kuna waStanikud tema aset Brüsselis omale saada. Wiimse kuulutule on ta kõnetraadi teel oma sõpradele Parist teatanud. See lugu on aga Prantsuse walitsusele pahanduseks asja andnud ja selle pääle olla kohe Belgiast päritud, et sääl Boulangeri kihutust ei sallitaks ja teda Prantsuse walitsusele wälja antaks. Belgia walitsus ei oie seda mitte kuulda wõtnud, küll aga tahta ta Boulangerit wälja saata, kui ta wagusi ei ela. Mõned räägiwad, et ta warSti oma wõlauskujate eest Amerikasse tahta pugeda. Waheajal oli Boulanger Mons'i linnas käinud, oma sõpradega nõuu pidamas, kes Parisist uusi teatust tõiwad. Säälne rahwaS wõttis teda waenuliselt wastu. Ja kui ta Brüsseli tagasi tuli, karjuti sääl raudteehoowis jälle: „Maha keisriwõimu  püüdja!" Mõned ähwardastwad koguni Boulangeri kallale kippuda ja teda kraami heita. Sääl aga kuuldasiwad ka mõned sõbralised hüüded ja Boulanger sõitis mõnede ajalehtede teatajate saatusel, kes teda terwitama oliwad tulnud, oma korteri. Sääl ta rääkis, et tal kindlad teotused olnud, et walitsusel ju käsk wälja oli antud, teda kinni wõtta ja waStupanemise korral kohe maha lasta. Sedasama oleks talle ka kohtu ees pikema jututa tehtud, selle pärast olla ta sõbrad tungimast palunud, et ta oma elu päästaks, mis ta ka siis teinud. Seni on Parist» tema nõuuliste, isamaa-liiga  peameeste üle, kohut peetud. Sääl on jälle terawaid sõnu küll kohtunikkude ja kaebealuste poolest loobitud. Deroulede ütles kohtu-ametnikule: „Teie olete rumal ja salalik!" Kui see wahelerääkimist  keelas, ähwardastwad kaebtusealused kohtusaalist wälja minna ja Deroulede ütlei: „Jah, lähme pääle!" Waewaga suudeti kohtukooSolekut lõpetada. Rumeniamaalt. Rumcnia» on jällegi minister iumi wahetus. Waewalt sai Rosetti-Karpi ministerium oma armsama soowi täide saata, Hohenzollerni printsi Ferdinandi Rumenia  troonipärijaks seada, kui ta ametist taganema pidi. Uue ministeriumi asutus on Katargi hooleks antud, aga kuda ta sellega malmis saab, on raske arwata. Näitawad, nagu hakkaks Rumenia asjad ka Serbia karma saama. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, l«. Aprillil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Willberg. EeStikeeli Jumalateenistus kell '/st.2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Kirjawastused. k" l" si's'