tulnud enam tagasi, sellepärast arivati teda ara uppunud olcwat. Pärast seda, kui inimesed jälle lahtise mee aegas üle maina hakkasid käima, räägiti juba, et ta Kuresaare  linnas oli nähtud, ja säült esimise auru laemaga Riiga sõitnud. See oli rahwa jut sellepärast oliwad ta omaksed, kodu ikka wecl kahewahel. Nüüd Lehe kuus on ta Riiast kirza saatnud,  ja palub, et kodused rahwas talle passi saatwad; sest ta ei saada mitte tovd ilma passita. Kui mõni küsib: kes sundis seda meest seda rn vdi jooksu minema, siis on selle pääle taimis kosta: ei muud midagi, kui ikka wnn' Ta oli puumaa peremees, ja säält ta ei laanud niipalju wiina kui ta tahtis, sellepärast häda sundis teda kargama. Wargust, iseäranis kanga märgust on meil see kewade wäga tihti ette tulnud. Hiljuti marastati ühe waese wabandikul 40 küünart kangast ära, ja sellesamma kor . ühe teise wabandikul 30 küünart, mis nende ainus wara oli. Pärast seda marastati ühe talu peremehe ajast 2 kangast  ühe korraga ära. Warga jälgile ei ole tänine meel mitte saadud. Muhumaa (ringwatus.) Muhumaal on 7 kroonu malda ja 3 päris malda. Km nonde waldade inimeste pääle waadatakse.  siis tuntakse juba neid nende karmast,  kes kroonu ja kes päris walla inimene  on. Kroonu walla inimesed on enamiste kõik, kui kidcwad ja baiged mälja arwame, prisked ja klaari näuga, puhtaste  ehitud ja kenaste kasitud, kuna päris malta inimesed näust mustad, peaaegu tõmmud, enamiste musta juuste ja hillerdewate  habemetega teistest ära tunda on. Kui nende clamiste ja nende elumajade puhtuse pääle waatame, neid ihuliku waranduse  poolest wõrdlcmc, Ms leiame mõlemate  scas scgumahetust. Hakame neid ihuliku waranduse poolest wördlema, siis näeme, et küll päris maldade! palju kõrgem rent on, et MM n'«d kroonuwalla peremeestest sugugi  wacscmad ei ole; seda wist tasub nende suurem töö hool ja waewa nägemine  ära; missost juba nende näu tõmmu nahk ka seletust annab. Maade priiks ostmine  läheks Uu küll suuremal mõõdul edasi, kui ruumaad mitte nõnda ära tükistaiudei  olckümad; selleläbi tuleb palju takistust eire. Loomade kasmatamine ei ole iiin talu rabaval übtcgi elu ülenduseks; sest ct karjamaad  möga maemd on ja talwcl looma ülespidamine napi heina parast kuna «id imbus vale üksi antakse, ainult neid nälja surma eest bojab: nõnda et wcstcd selle konnaga. missega n'ad ilma sünnimad, 'ellega ka ilmast läbivad. Illemaa-ooeg läte? niiMgustst kornstst elukast kiima silmaga maadaics enamiste ikka mööda. Mis Kaia tasmaramucs ei wöi kätte saada, seda tasub tMpmd kahe mõrra ära. Muhulastea  on nmmiste kõik kanged kalavüidjad  ja armamad endid ka oina püi nõudega  enm.ste pulga paal olemai. ilst.ia ka olla. Pääle krsonu ja päris  »s»a «iKpoegade on siin meel uks kolmas liv raiuvast, koonu mõisa põllu lasti mehed, keda oma kavva poolest Mris-UvaTa rahva  a sekka wöib anvada : aga oma M pää»ase  bäws pookst miste sugugi nende kõnoa ei sünui. Need waesed on üsna kimpus. Mees ja naene, kellel ka juba pool tosinat lapsi sees kidisewad, jalutumad oma 2 —3 wakalise wilja põllu ümber, ei wöi mujale tohe minna. Tühihans kipub juba köögi peremeheks, peab nende arukste wilja kvrde pääle ette laenama. Kui sügisel rehed tehtud on, siis meel näeb, et palju rohkem ette söödud on, kui põld oleks luband. Ja nenda aastast aasta ikka edasi. Muhus on neli kaupmeest, igaüks neist waatab poe uksest wälja ja ootab ostjaid; aga paraku kus jõuab selle wäikse saare rahwas kõige nende nelja käest nii palju osta, et need omale leiba ja üles pidamist küllalt saamad. Küla taat läheb kaladega Ülemale, linnadesse, kuuleb et siin mõned asjad alwemalt osta saab, eks siis lase ka kaupa käia, mõteldes: miks ma siis Muhus  mõned kopikad selle asja eest rohkem pean andma. Muhus on arwata kaks kolmandiku jagu  inimesi Wcne usku ja üks kolmandiku jagu Lutcruse usku. Luteruse usus on õppctaja härra suure hoole kaudmise läbi 4 walla kooli alustud ja I kihelkonna kool on juba ammu. Selle rahwa arwu järge on koolisi küllalt. Sääduse järel peawad lapsed talwel wiis kuud otsa iga nädali 6 pääwa koolis käima; on aga ka kaebtufi kuulda, et muist lapsi kooli päiwi ära wiitwad; aga siiski mõib rõõmuga näha, et õppimise himmu iga aastaga kaswab.  Eestimaal, kirjutab Rew. Bcob., nõuab põrnapõletik see sui iseäranis suurt ohwrit. Harjumaakondas on Kurnamõisas 10 looma, Saustimöisas niisamma palju, Uksnurmes 28, Sauemõisas pea kõik tööhobused,  Wooramõisas peaaegu kõik loomad,  Pitkaweres 8 looma ärasurnud, kuna põrnatöbi Mäeküla-, Sutlcmi-, Tõbise-, Koddila-, Pahkla-, Rassiku-, Tuhala-, Maidla-,  Ääsmäe- ja KZblamõisas ka juba oma tööd alganud on. Sako- ja Keblamõisa on kurja tõbe kaitsmiseks Tartust loomadearstid  senna tulla lasknud, kes säält küllalt Lööd eest leidfiwad. Kahjukaitseseltside agentidel on praegusel silmapilgul palju tegemist, sellepärast et nemad ikka meel ähwardawast hädast hoolimata kinnitamist wastuwõtwad, mis mitmele peremehele küll suureks troostiks wõib olla. Riiast. Sääl on kohalise seitungi, Rig Tabl" järele 8. heina k. p. Mõõku linnajõus siiamaani Rügas nägemata ehk arwa nähtud suur tulekahju olnud, mis arutu palju majasid ja warandust ohwriks pärinud on. Kuida sääl juures olijad rängimad, olla tuli, mis ütlemata nobeste laiale lagus, kaasiwabriku lähedal, ühe puude platsi paal lahti pääsnud. Mille läbi aga see sündinud, on siit saadik meel täädmata. Õnnetuse plaisile jõudnud tulekuõtutajad leidsiwad säält ühe täieliku tule mere eest, mille hirmsa, kuumama palamuse eest nemad  hakkatufcs kõige oma abinõudega taganema  pidiwad. Alles kolme tunni järele,  pärast lõunat, läks ivahwale tulekaitsele  korda mld omas edasi tormamise takistada ja tema hirmust ärabawitamise tööd mähe waigisrada. Pääle suure Wene  Balti wagoni wabriku. mis suuremalt jault ärahäwiiud on, peicsimad 44 elansmaja,  suur hulk kõrva kfehooncfid ja Skwartsowi köictegcmise asutus maani tuhaks. Suurt kahju on ka Ritteri uulitsas nr. 12l abi-kaaswabrik saanud: elatismaja, tall, puhastamisemaja jne. on ära põlenud.  Tulekaitse seltsib on omad agendid õnnetuse kohale saatnud kahju taksecrima. Nimetamata ärgu jäägu ka, et üks salk madrosid ühe wäelaewa ohwitseri juhatuse  all tänuwäärt abi asjade wäljakandmises  õnnetumaile saatnud on. Tartus, 8. heina k. p. Ministerkomiteele  ette pandud küsimus, kas Baltimaa  wennaksteseltsile (6parerso) stda õigust,  kirikute ehitamise tarwis Liimi-, Eesti  ja Kuuramaal maad omale wötta, anda  wõib, ei ole, kuida Riia seitung kuulnud  ja mida ka meie omalt poolt tõeks tunnistada mõime, mitte otsusele toimetatud.  Kuida kuulukse, saada see asi riigi nõukogule  ettepandud. Politiika ringwaatus. Minema nädala lõppul astus politiika wäljal Afganistanc lustmuS ühe hoobiga jälle pääma korrall, eht 101 l hiljuti usaldawalt  poolt kinnitatud sai, ct Wens- Jnglis tüli Afgamstuu: piiri päralt rahulikult  otsusele toimetatud saada. Jällegi oli see Inglis seitung „Times", kes rahu rikkus kerge meelel maailmale kuulutades, et Wene magi otse kohe Sulfikar mäekitsuse  poole marsimas olla. See kuulutus leidis muidugi pea põhjendatud kahtlust ja ka seitung „Journ. de St. Petb." õiendas kohe oma laupääwases numris seda sõnumit.  Kui ka seletab, telegrammi põhjusel,  nimetud ajaleht Wenemäe salgud  siin ja sääl oma seisukohta muutnud on, siis ei' ole sellel siiski ühtegi politiikalisi  tähtsust. Iga pidi olla Wene walitsus  kindlaste ette motnud, ei ühtegi teha,  mis neid sammusid, mis Inglis ja Wene wahel Afganistaani piiri küsimusi kohta rahu teel toimetatud on, ära rikkuda wõiks ; rahwas aga ärgu lasku ennast mitte  niisugustest põhjuseta sõnumitest petta. Inglismaal ja nimelt Londonis, ei ole kui meie kärategewate Afganistaani  sõnumite pääle ei maata miimastel pääwadel ühestgi muust asjast enam juttu olnud, kui „Pall Mall seitungi" juhtkõnedest,  mis 500,090 eksemplaaris mälja tillemad,  milledes hirmsaid aSju Londoni linna rahwa elu musidest walge ette tuuakse.  Ühelt paolt mõistetakse nimetatud lehte armutumalt hukka ja Welsi prints on, nagu leht ise ütleb, selle lugemist maha  jätnud, sellepärast et ta neis nimetatud juhtkõnedes ka kunningliku sugukonnalegi pole armu annud teiselt poolt armatakse, et lelu selle läbi omale suurt täuuära teeninud  olla. Londoni kirikutcslai wnmafel pühapäämal  peaaegu iga! pool neist „Pa!l Mall seitungi juhtkõnedest suhtlustes räägitud.  Iga pidi on selle lehe paha elu kombete walge ette toomine seda teinud, cl see kaua aega riigi nõukogus läbimaa- Lcumst! e-lcm läädus, mis neidudele !a naesmaidü  :-.aute ira>>u müriseks, nr.bciuir.e kus kolera mana