ei ole kuulda olnud; aga kroonimise-pääwal antud Kõigekõrgema  armukäsu järel sai Wenemaa seespidiste kubermangude  maarahwale see intresside ja wõlatasumise wõlg kingitud, mis Viimasel aaStal enne seda juure kaswanud oli, ja seda oli 22 millioni rubla! Et pärast seda intressid  ja wõlatasumised korralisemalt sisse tulnud olekfiwad,  sellest ei ole kuulda olnud, seda ei ole ka arwata, sest wiimase aasta Viljasaagid ei olnud mitte paremad kui enne seda, loomatõbedest ja teistest hädadest on aga mitmelt poolelt õige kurwad sõnumid tulnud. Sellest on arwata, et need 22 millioni rubla wölga wiimasel aastal jälle juure kaSwanud on. Kui aga ka ühegi koguduse ,lahtiostmise raha" wälja maksetud oleks ehk wälja maksetud  saakS, siis ei saaks selle läbi üksikud koguduse-liiked mitte oma maa-osade omanikuks, waid koguduse maksud jääksiwad aga wähemaks. Koguduse-maa saab ka siis edaspidi iga aasta uueste lõhutud ja jägatud, kuida koguduses  rohkem ehk wähem majapidamisi on, ja maaosade ehk phinge-maade" rent saab ka edaspidi iga aasta uueSte jägatud, kuida kogudusel raha tarwis läheb. lialgi ei wõi üksik koguduse-liige ütelda: see maa on j-äädawalt minu päris ja mina olen kõigist wolast lahti. Järgmisel aastal wõib iga koguduse-liige oma osa ikka teises paikas saada, ja häälede enamuse järel wõib uueste wõlga tehtud  saada, ja sellest wõlast langeb oma osa ka nende peale,  kes wõlga teha ei tahtnud. Kui siis Mss-.ls.sk" siin uueste seda räägib, mida tema mõnest Wenekeeli aealehest  lugenud on, et Baltimaa kubermangudes maarahwas wõi xMeie rahwas" «.ilma maata" priiks lastud sai, ja ja kui tema sellega tähendada tahab, et Wenemaa seespidiste  kubermangude maarahwa lugu selle poolest parem oli, et sealised ihuisandad oma pärisrahwa wasta priikslaskmise  juures heldemad oliwad, kui meie kodumaa mõisnikud  oma waldade taluperemeeste waSta, fiiS on see üks eksitaw eksitus. Kingitud ei ole ka seal kellegile ühtigi, waid kogudused saiwad üksnes sunnitud kogudusemaad  selle hinna eest omale wötma. mille alla nende endised  teud ja maksud määratud saiwad. Kui palju seda koguduse-maad oli ja kui hea see koguduse-maa oli see ei teinud maa hinna kohta mingisugust wahet. Seda wõib teiste sõnadega ja õigemini ka weel nenda tähendada: Wenemaa seespidistes kubermangudes ostsiwad maarahwa kogudused ennast omast ihuteenistusest lahti, nemad oststwad ennast priiks ja saiwad selle juures ka selle maa, millest nemad ennast tänine üleSpidanud oliwad, koguduse omaks. See oli seal sealisest aealoust wälja kaswanud, sest seal ei tehtud tegu ega maksetud maksu maa eest, waid hingede eest. Seal seisis parisrahwas ise oma ihuisandate  ihuteenistuses, maa oli kõrwaliue asi. Koguni teisel põhjusel seisiwad asjad enne priikslaskmift Baltimaa kubermangudes,  oliwad ennast aealou kaikus koguni teistwlifi korraldanud, oliwad ennast aga pärast Mõegarittrete riigi langemist wõera seadustega sasinud ja pidiwad siis ka koguni  isewiisi, oma isewiisi aealugu mööda uueste korraldatud  saama. Sellest kirjutame järgmises nummres ja saame seal ka näitama, et siin mitte üht maha ei kustutatud", kuida 3aak" seda arwab ja arutab, waid et siin endised maarahwa seisused uueste wana korra peale seatud saiwad, ja et wast see meie taluseisust häwitanud oleks, mida meile tagajärel heaks kiidab ja pakub. (Lõpetus jääb tulema.) Omalt maalt. Tallinnast. ,Walitsuse Teadaandja" kuulutab, et Eestimaa Landstua-kohtu ülem, Landrath von F o ck, oma palwe peale sellest ametist lahti lastud ja Landrath von Lilienfeldt, Eestimaa Landrathi-kollegmnn waltmist  mööda, tema asemele nimetatud on. Saksakeeli .Tallinna Zeitungis" pänb üks kirjasaatja,  et need ässitajad üles otsitud ja kaebduse alla pandud saaksiwad, kes walekaebtusele Harju-Jaani k,riknõpetaja  wasta äõsitasiwad ja ähwardamistega sundtsiwad. Kirjasaatja loodab, et kohtud seda asja ka juba ette wõtnud  on, sest seesugune ässitamine on üks kurjategu unda kohtud Weneriigi Kriminal-seaduse 8 939 järel nuhtluse alla panna wöiwad ja panema peawad, ilma et keegt selle üle kaebtust tõstnud oleks. Ka meie arwame, et aeg seesuguste rahu rikkujate ja auu mahaleikajate karistamist kibedast pärib. . . . Eestimaa Terwise - hoidm is e ko m m ission pidas Nelipühi nädalil Tallinnas koosolekut looma-töbe pärast, mis Peterburgi kubermangust siSse tungima kipub. NöuukS sai wõetud, igas palkas kuS tõbi ilmub, kõiki loomi ilma ühegi wahe tegemata, surmata. Kahju saab Eestimaa Ritterkonna poolest tasutud  ; niisamati saawad ka kõik kulud, mis lautade puhastamisest  figiwad, maa eestseisuse ehk Ritterkonna poolt kantud. Peale selle saawad wahid Naroowa kallastele vandud, kes selle üle walwawad, et Jamburgi maakonnast loomi sisse ei weeta. Kõige selle ülewalwamisekS on ükS kommission seatud ja Waiwara Hakenrihter Baron Visti  n g h o f, Hermamäe pärisherra Baron Arpshofen ja Eestimaa looma-arft Mey on selle kommisfioni liigeteks  walitud. Põldude ja heinamaale seisu üle 25. Lehekuu pääwal, tulewad järgmised ametlikud sõnumid:  Talwwilja orased oliwad Wirumaal ja Järwamaal põua läbi kahju saanud, Läänemaal korraliste ilmade mõnul kosunud. Suwiwili, nimelt suured odrad ei olnud weel igal poolel täitsa maha tehtud; kus see töö aga lõpetatud oli, seal oli oraS heaste üles tõusnud. PöLühemad  ja metsaheinad oliwad kauniste kosunud ja andsiwad  head lootust. Rahelöögid ega söödikud ei olnud tänine kahju teinud. Erasõnumite järel oli Lehekuu 25. pääwal Paides ja ümberkaudu kaunis kange rahesadu,  aga õnneks mitte wäga kange tuulega. Rahe terad oliwad suured, muist nurgelised jea-tükid, nagu seda raske rahesadude juures sagedast nähakse. Paide linnas ei ole sadu wäga raske oluud ja muud kahju teinud, kui aga paar akna ruutu lõhkunud. Balti skis kuuld! Nelipühi  nädalil esimest müristamist. Selle kuu 4. pääwa homikul oli jälle natuke müristamist ja natuke rahesadu, waikse tuulega. Ilmad on soojad, niiskust on korra pärast, rukis oli Nelipühi nädalil loomas. Kõik wili ja rohi sigib ja kosub kenaste. Tartu koolikonna Kuratori ringkirja  järel peab Wenekeel keskmistes koolides hoolsamast õpetatud saama. Kes Wenekeeles oma täit eksami  wälja ei kanna, sellest arwatakse, et tema kõikis omaS suurkooli ehk Abiturienti-eksamis ikaldanud on. Wenekeeles  üksi ei wõi tema siis enam mitte taga eksami teha, waid peab seda igaS teaduse-jäus uueste tegema. Mõne Wenekeeli lehe sõnumi järel saada ka Baltimere sadamatest fisseweetud kiwisüte peale tolli raha, V, kopikat kulda puuda pealt, pandud. Nelipühi Viimasel pühal on Tallinnas, Lasnamäe all Suurel Tartu maanteel, üks paha lugu juhtunud. Linnasaadik JakobHecken on teenija soldati, KhriStian Krasmus' e maha lasknud. Hecken ise annab seda asja nenda üles: Linna karjaloomal» ja ka mõned inimesed oliwad sagedast Heckcn'i heinamaad tallanud, mis enne karjamaa olnud. Kui muud nõuu ei aitanud, siis on tema ähwardanud, iga looma ja iga inimest maha lasta, kes tema heinamaa peale astuks. Tähendatud pääwa homikul olla tema ka hirmutamiseks üle kolme naese pea lasknud, kes üle tema heinamaa läksiwad. Pärast lõunat, kui linna kari koju pidi aetud saama, on tema oma kahe pojaga teed mööda käinud, mis tema heinamaa ja ühe kroonu kapsa-aia wahel on, ja on waadata tahtnud, et loomad tema heinamaale ei läheks. Seal on soldat Khristian KrasmuS, kes kroonu kapsa-aida wahtimas oli, tema heinamaa peale astunud ja pilgates hüüdnud: ,Noh, Teie tahtsite igaüht maha lasta, kes Teie heinamaa peale astuks! Mind Teie ometigi lasta ei julge!" See olla teda wihastanud, tema olla rewolwri wõtuud, kuuli üle soldati pea lasknud ja edasi läinud. Pea selle peale ütelnud üks tema poegadest, et soldat järel tulla ja juba õige ligi olla. Tema pööranud ennast ümber, näinud kuida soldat kiwi wõtta ja sõimates teda wisata tahtnud, ja lasknud hirmutamiseks uueste. Soldat jooksnud umbes 50 sammu edasi ja langenud siis surnult maha. Kohe selle peale kogusiwad ennast rahwahulgad sadade kaupa Heckeni maja ümber, pärisiwad teda käratsetes wälja ja jäiwad wast siis rahule, kui Politsei ametnik kinnitas, et Hecken juba wangi pandud olla. Teisel pääwal sai soldati  surnukeha lahti leigatud ja leitud, et kuul wassaku labaluu alt. ülemalt allapidi sisse, läbi kopsu ja suure weresoone läinud ja õnnetumat paigal surmanud on. Kas kohus seda tegu mõrtsuka teuks wõi järskmeeliseks surmamiseks  tunnistama saab, seda tuleb ära oodata. Jakob Hecken on Nheini maadelt päritud Katholiiklane, kes umbes kahekümne aasta eest Tallinna tuli ja kaua aega selle peen-trahteri ehk restauratfioni peremees oli, mis Suure turu ääres seisab. Mõne aasta eest on tema Weneriigi alamate sekka astunud. Temast räägiti ikka kui ühest äkilisest, natuke riiakast mehest. Nime järel arwataoli õnnetumat  surma saanud soldat wist Eestlane; ligemat teatust meil selle üle ei ole. Narwast. Uus uhke Eesti kirik JoakhimisthallS, Narwa linna juures, mis Krähnholmi wabriku peremeeste kuluga ehitatud sai, on Lehekuu 28. pääwal pühitsetud ja pidulikult  sisse õnnistatud. Kiriklikku ametit tallitasiwad: Eestimaa  Kindral-Superintendent Dr. W. Schultz, Alutagusemas  Propst, Nigula kirikuõpetaja Hunnius, Waiwara  kirikuõpetaja Tomberg, Narwa Eesti kirikuõpetaja  Tannenberg, Iõhwi kirikuõpetaja Christo ph ja Lüganuse kirikuõpetaja Walther. Auuwõeraks oliwad: Eestimaa Kubernör Geheimerath Poliwanow, Peterburgi  Kindral-Superintendent Laaland ja palju teisi kõrgeid ilmalikkusi ja waimulikkufi ülemaid. Uus kirik saab Waiwara abi-kirikuks luetud. Jumal kaitsegu ja õnnistagu  ka seda oma koda, selge Ewangeliumi õpetuse kinni- tuseks üleüldse, Krähnholmi wabriku tööandjate ja tööwõtjate  lepituse ja söbrustuse sidemeks iseäranis! Hiomaalt. „Kuresaare Nädalilehe" sõnumite järel on hiljuti Hiomaa randas üks Riia aumlaew ühe paadi ümber purjetanud, kus '6 inimest sees oliwad. Nendest inimestest on aga üks peastetud, teised on laeneteS surma saanud, Nemad on paadiga aurulaewa peale sõita tahtnud  ja paat on aurulaewa ratta alla sattunud. Ühe meile tulnud erasõnumi järel on peaSnud inimene EmaStu kirikuõpetaja,  R. Rinne noor abikaasa. Tema teenija tüdruk on ka surma saanud. Riiast. Liiwimaa Ritterkonna ja Maakonna Maapääw sai Lehekuu 31. pääwal algatud. Nõuupidamise all seisawad  mitmed wäga tähtsad asjad, kõige pealt Maakonna-nöuukogude  j a Rahukohtule asutamine  Vallimaa kubermangudes. Peale selle seisawad nõuupidamise all: Ritterkonna Bank ja Ritterkonna  wastatamise all seisaw Laenu- ja Kokkuhoidmise-kaSsa,  mis suurpõllu-pidajatele ja weikepõllupidajatele  lühema ja pilkema aea peale rohkemal msedul odawat laenu toimetada tahawad, kui see tänine Talu- Rentbankil wõimalik oli; Talukohtade müümine kirikute waldadeS sugukondade ehk Fideikommiss-waldades; Liiwimaa raudtee; tolli maksud fisseweetud põllutöö mashinate ja kunstsömuku pealt; Ewang. Luth. usutunnistuse koolmeistrite abikassad; Riia Pimedate-kooli abiraha; kiriku-maksude ümberarwamine raha peale, ja mitmed teised. - Saksakeeli ,Riia Zeitung" kirjutab Lehekuu 27. pääwal: ,Neljapääwal läksiwad siit jälle mitmed perekonnad  läbi, kes kewadel Rowgorodt kubermangu wälja rändasiwad ja nüüd tagasi tulewad, sest et nemad seal mitte asju nenda ees ei leidnud, kuida nemad oo tanud  ja igatsenud oliwad. Meie rääkisime nende inimestega kes Liibawi ligidalt oliwad, ja nemad jutustafiwad, et nemad 12—18 pääwaga Nowgorodisse jõudnud, kus neile maad kätte juhatati, mis aga metsa pind ja täitsa harimata  oli; mõnes paikas olnud maa pind rohkem kui kolm jalga kõrguti langenud puudega kaetud ja põõsastikuga läbi kaswanud, ja wäljarändajatel ei ole wähemadki lootust  olnud, omast tööst midagi kasu saada ja tööle hakata. Nemad olla siis paremaks arwanud, Kuuramaale tagasi tulla, kus nemad nüüd kõgist paljad üksi hobune ja wanker oli neile jäänud oma eluwõitlemist uueSte algada tahta, kuna neil enne Väljarändamist osalt talukohad,  osalt sulase - kohad olnud. Lehed ei saa wist mitte wiiwima, oma lugejatele neid asju teada andmast, mis iseenesest seletust annawad, ja sedawiisi aitama, et nii mõni inimene teatud kahju eest kaitsetud saaks." Meie paneme omalt poolelt ka seda sõnumit muutma lugejate ette ja lisada ei arwa meie midagi tarwiS olema. Liiwimaa Landmarshall, Kammerherra von Bo ck, kes seda ametit kaua aega tallitanud, on sellest tagasi astunud, Maapääwa poolest on Baron Friedrich Meyendorff  tema asemele walitud. Läti Kaubalaewa Selts ,Austra" on omale jälle ühe laewa ostnud. See laew .ColumbnS" maksab 33,000 marka. ,Austra" Seltsil on nüüd kuus laewa. Wõnnust. Wõnnu Maakohtu Assessor Baron Arthur Wolff, keS ühes tülis oma kutsarit rewolwri kuuliga haawas, on niikauaks omast ameti tallitusest lahti lastud, kui selle asja järelkuulamine kestab. Urwaste kihelkonnast kirjutakse meile: Meie auuStatud  herra, Baron Stael von Holstein, keS enne ka siin Wastse-AntsmõisaS on elanud ja kelle päralt mõlemad  Antsmõisad juba ammu on olnud, tuli Jürikuu 30. pääwal jälle Wastse-AntSmõisa elama ja sai kõige walla poolest suure lahkusega ja rõõmuga wasta wõetud. Kui ka tema tulemise pääwa õiete ei teatud, siiski oli koolmeister  oma lauljatega ja mõne walla-peremehega teda wasta wõtmas, kuS ka see lipp auuwärawa peal lehwiS, mida auustatud Baroni-praua meie koolile kinkinud on. Kell 6 sõitsiwad auustatud mõisawanemad sisse ja saiwad lauluga: ,Nüüd paistab meile kauniste" teretatud. Tõllast wälja astudes teretasiwad herra ja praua waStamõtjaid käe andmisega, mis peale kolm kord ,hurraa!" hüütud sai ja fiiS weel 18, muist waimulikku, muist ilmalikku laulu lauleti. Tulijad rõõmustafiwad wastawõtjaid wetke söögiga ja joogiga, kottu tulnud lapfi maiusega.  Lehekuu  6. pääwal tuliwad mõned peremehed ja perenäesed ja tõiwad üheskoos soola ja leiba, mis lahkest wasta wõetud sai. Lehekuu 13. pääwal oli mõisa herra kõik oma walla ametnikud kokku kutsunud ja neile uhket pidulauda Valmistanud. Herra pidas osawat kõnet, milles nimelt ka selle peale tähendas, kuida Waflse-AntSmõisa wald looduse poolest ja kosumise poolest mitmest teisest eeS on, ja manitses õigusele ja armastusele igaS aSjas, mõisa ja walla wahel. Rõõmuga saiwad klaasid kokku löödud ja herrale kolm kord: »Ta elagu!" lauletud. Mõned walla-ametnikud pidasiwad kõnefi ja soowifiwad nimelt, et herra seda ära unustaks, mis möödaläinud aaStal siin olnud ja ette tulnud, olgu kas rumalusest ehk suure õiguse