kokkuhoidmist ja kokkukäimist. Suwine elu olgu meile ühtepuhku äratajaks ja kogujaks, kutsugu igat põldu harima ja igat tööd edendama, sest kitsas tee wiib maailmast  õnnistusele ja ühendaw, kokkuhoidmisel tehtud töö wiib meid EeSti elu suwele, kus ei saa õitsemine eksitud ega pudene wili enne walmimist. Looduse suwe on Looja meie jalge-aluseks järjeks seadnud, aga rahwuSline üleüldine suwi lehwigu waimu wiisil üle EeSti peade ja ulatagu sellest meie auu kaugele ja kõrgele. Poliitika ringwaatus. Saksa riigiwalitsuS ei tahagi ElsasS-Lothringeni maale õndsa kindral-feldmashalli v. Manteuffeli asemele töist nimetada, waid arwatakse sinna üht ministrit ammetise  panna, kes riigikantsleri juhatusel teda saab walitsema. Braunshweigi troonipäranduse asja, arwatakse riikide nõuukogust Preisi kuningriigi tahtmist mööda waStu wõetawat. Aga tehakse weel mõlemal pool tööd, et iga aSja oma tahtmise järele wäänata saaks. Kuninga koja jutlustaja Stöckeril on kibedad päewad, sest tema peale on Berliinis juba kohtuse kaevatud  ja pia saamad weel mitu protsessi järele tulema. Sellepärast on tema pealinnast ära Baierimaale oma mõisa peale rännanud, et kohtu hirmust kaugel olla. Prantsuse parlamendis oli Tonkingi sõa-auuraha pealkirja pärast suur tüli ees. Uued-wabadlased wõitlesiwad  ja waidlesiwad, et seda mitte ütelda ei wõiwat: Prantsuse wabadriik oma wõitlejatele, waid piaks ütlema: Prantsusmaa oma wõitlejatele. Muidu näitaks see, nagu oleks wabadriik sõda pidanud ja mitte Prantsusmaa.  Näituseks on mitmed sõamehed Tonkingis sõdinud,  nagu Koubet j. n. e., keS aga omas südames ainult Prantsusmaad kannud, aga wabadriigist midagi teada ei tahtnud. Iseäranis walju wõitleja olnud oma suuga Bonapartlane Kossanjak, kelle sõnade üle töised rõõmustanud, aga siiski wõetud ministritest määratud seadus suurel healte-enamusel wasta. Kreeta saare elanikud on Prantsuse konsuli nõuuandmise  peale selle tingimisega Sawas-pashat oma kindralkuberneriks  wastu wõtnud, et tema esiotsa üheks aastaks selle ammetise proowi peale jäeb ja kõiki seadusi lubab pidada ja walitsuse poolest mõeldud saarele antud eesõigusi  tähele panna. Kui uuS kuberner seadusi ei piaks pidama, siis lubanud Prantsuse saadik selle eest wastutada,  et ta sellest ammetist aasta pärast lahti saab. Suudani wana waleprohweti Mahdile on, nagu juba mõne kuu eest kõnelesime, uuS Mahdi weel nagu kärbse seen üleStekkinud. Tema on hiljuti wanemale usuwennale kirja saatnud ja seletanud, kuida wana paljalt linnasid ja maid oma alla heidab, oma kaStifi kullaga täidab ja naeste hulka kaswatab, mis õige ei olla ja kuida tema ainult usu eest paradiisi pärast sõdiwat. Sellepärast kutsunud ta wana Mahdit oma alla heitma ja tema sõna kuulma, mis see aga wist temale tulega kostma saab. Omalt maalt. WiljlMdift. Juba mõnda aega ajalehtedes kõlanud kuuldused, et pearaha-maks ara saab kautatud, on nnid kord päris ammetlikult kinnitatud. Wene seaduse kogusse on üleswõetud, et Kõigekõrgema käsu peale, riiainõuukogust  heaksarwatud pearaha-maksu nõuudmine, 1886 aastast saadik muude seas ka Balti kubermangu talupoegade käest, järele saab jäema. Selles uues seaduse punktis on weel tähendatud, et 1887 aastaga pearaha-maks terweS riigis, peale Siberimaa maha saab jäetud. Peale seda määrab kõnes olew seadus, et 1887 aastaga ka kroonu maa peal asuwate talupoegadest maksetaw obruku-maks ümber saab muudetud ja hoopis töist wiist seatud. Liiwi raudtee ehitamise asjus tõiwad ajalehed waheajal niisuguseid wähe rõõmustawaid sõnumeid, kui piaks meie lootused selle meie maale ja põlluhariwale rahwale rohket kasu tõutawa ettewõtte kordamineku poolest esiotsa pisut kõigutatud ja asi igawa ootepingi  peale paigutatud saama. Sellewastu arwab „Heimath"  heaste usaldama sõnumete põhjusel tõendada wõiwat,  et nüid sõaministeerium, pärast seda kui sõaminiSter selle tee ehitust sõaaSjalikult wäga tähtsaks ja rutuliseks tunnistanud, aSja läbikatsumise ja edendamise oma hooleks on wõtnud. SõaminiSter on juba ammetnikudki nimetanud, kes pia Liiwimaale pidada tulema, teesihti sõatarwitusesse puutttwal joonel kindlaks seadma, mis esialguse plaaniSse wiSstSte suuremat muudatust ei saa tooma. Nende ammetnikude töö piab hiljemast 1. Nowembrini s. a. lõpetatud olema, et ehitus fiiS algada wõikS. Sinati esimeses depardemangus on neil päiwil, kuida „Uus Aeg" teadustab, selle küsimuse üle otsust antud, kas Läänemere kubermangude kohtud niisuguste palwete kõikumiste Fest, mis mitte Saksa keeles pole sisse antud, midagi maksu wõiwad wStta. Sinat tegi otsuseks, et kohtud nende palwekirjade ümberpanemise  eest, mis Wene- Läti- ja EeSti keeles kirjutatud mingit maksu ei tohi wõtta. Liiwi kuberneri poolest on Pärnu sittakohtuniku abi, H. baron Stäöl v. Holstein tema enese palme peale ammetist lahti lastud ja mõisnikudest tema asemele walitud Gustaw baron Maydell Podis, Pärnu sillakohtuniku  abiks kinnitatud. Sisemise asjade ministri abi poolest on Wiljandi sillakohtuniku abi Harald v. Stryk luba saanud, kolmeks kuuks wäljamaale reisida. Wene ja Saksa lehed toowad ükstõisega wõidu sõnumeid EeSti wäljarändajatest ja nende õnnetumast käekäigust.  Nõnda jutustab „Nowoje Obeörenje", et neist hiljuti üks kogu, mis 630 meest suur olnud, Stawropoli kuberneri juure mõned saadikud saatnud, kes kuberneri palunud, nende tarwis seiswat prii maatükki kätte näidata. Kui kuberner neile ära oli seletanud, et seal ega ümberkaudustesgi  kubermangudes mitte asutusteks kõlbulist maad ei ole, rändasiwad nad nüid ilma sihita oma teed edasi. Mõne päewa pärast andis Woroneshi shandarmi walitsuse  peamees Stawropoli kubernerile telegrahwi läbi teada, et Koslowi jaamast 630 wäljarändajat minema läinud, kellel midagi warandust ei olnud, et oma reisiraha 1447 rbl. ära oleks tasuda wõinud. Wilets lugu, kus nõnda ette teadmata, ilma nõuuta palja kätega kodule selga pööretatse ja wõerale minnakse, sellest ei tule kellegile  Snne, waid ainult õnnetust niisuguste wäljarändajatele  nagu igapäewased nähtawused tõendawad. Waadaku  sellepärast igaüks hoolega ette, kes elu kergitust wõeralt otsima ihkawad minna: kuhu läheb ja kas kopik ka tarwituse nõuudmisel sõna kuuleb? enne ärgu ial tõstku jalga üle kodu läwe! Wiljandi maakonnast. Ilmadest ja wiljakaswust.  Jlukuu Mai oli läbikaudu külm ja lahkus meie pool samasuguses karuses mundris nagu seda Sakala mujalgi pool ütles sündinud olewat, mispärast tõuuorased waewast wiist üles tuliwad ja eluaratawa sooja puudusel kaswamises kaua kängus pidiwad seisma. Juuni algusel hakkas küll sooja sgAtja maailma-kera lahkemat nägu näitama, hakkas iga päewaga ikka palawamalt meie armsamat emamulda muisutama, nagu tahaks ta wa' üleaegu konutama jäenud külma isandat maa põhja peletada,  aga seal tõmbas põllumehe esimesest murest selgunud pale uuesti kortsu põuud kõrwetas külmast kägistatud, kidurad oras-wilja ladwad kollaseks ja olekski põllumehe lootused ja põnewad ootused parema aaSta järele, kes möödaläinud aastal löödud haawad osaltki parandaks ja teda puuduse hangust üles, peastja weere poole awitaks, pia puhtani mulda matnud, kui mitte kosutaja wihm weel õigel ajal poleks abiks tulnud. 9. s. k. p. tuli meil kaunis hoog wihma, mis aga suuremat awitada ei wõinud, sest et järgmistel päewadel päikese kiired seda palawamalt paistsiwad ja elawahõbeda soojamõetja klaasis juba 27" peale ülestõstsiwad. 15. Juunil sadas tubliste kõue wihma ja järgmine päew oli umbes ja wilu, misläbi närtsiw tõuuwili uuele, priskele kaswule sai äratatud ja põllumehe süda jälle sugu rõemsamalt tuksuma wsis halata. Talwewili on Tarwastu ja Helme kihelkondades läbikaudu  kaunis heas korras, õitsemise aeg ei olnud ka just mitte halw ja on sellepärast parem, kui keskmist saaki loota; kapusta istutamine jäi taimede puudusel hiliseks ja on neid maakirbud paiguti rootseks laasinud. Heinamaad  on niiheaste maisal, kui luhas heaste kaswanud, kus mitte wiimseid uht-west, mis neid kaua, Wirtsjärwe ja Emajõe äärseid kohati praegugi weel kattab, rikkunud ei ole. Heina kogumisega on igalpool juba alustust  tehtud. —r—" Meile teaduStakse TarwaStu poolt, et kirikumõisa  aptegi ehitamine sellepärast seisma pidanud jäema, et luba küsija ja saaja, apteker Schöler oma aptegi pidamise õiguse Tarwastu hra. v. Mensenkampff'ile annud. Wiimne mõtlewat seda nüid endise kiriku-kõrtfi ruumidesse ülesseada. Rõnda saab siis wana ohusünnitamise  hoone rohu-hooneks ümber muudetud. Hea kah! Pitkasillal on laupäew, 15. s. k. p. üks hobuse waras, kes ennast Wõisikust ütelnud olewat, kinni wõetud. Ta katsunud küll Emajõest läbi ujumise läbi tagaajajate käest peasta, mis aga hohuse loomade õnneks mitte korda pole läinud; teda püitud kinni ja saadetud, kuhu mujale kui ikka türni. Meile kirjutatakse: „5. Juuni oli meie Patküla  walla elanikudele rõemupäew, mill meil õnn oli oma härrat Harald v. Stryk'i oma noore abikaasaga Wiljandist pulma pidult koju tulemisel, teretada ja wasta wõtta. Juba eesminewa päewa õhtaks oliwad ennast walla peremehed mõisasse kogunud auustawat paari wasta wõtma. Tee peale, keda mööda noorpaar pidi tulema, oli kolm auuwärawat ehitatud ja paari wersta kaugusel ilutuledega kaunistatud; wiimiste juures oliwad wahid seisma seatud kes lambidesse, sest et saksad wiibifiwad tulema, õli juure walama ja tuulest kustutatud tulukest ikka uuesti põlema süitama pidiwad. Kaugele ette oliwad ratsanikud wahi peale saadetud, kes noorepaari liginemisel sarwe ajamisega ootajatele märkust pidiwad andma. Kellu 2 hommikul jõuudis noorpaar koju, kus teda ootajad rõemsa hõiskamisega  wasta wõtsiwad ja wallawanem mõni sõna teretamiseks  ütles; ka mitme töise selle walla liikmete poolest peeti meelitawaid kõnesid. Härra tänas kõiki lahke wastawõtmise  eest, künna ta armsa sõnadega selle sideme peale näitas, mis teda rahmaga ühendada. Ta ütles oma südame nõnda täis olewat, et seda sõnadega sugugi wälja ütelda ei suutwat. Walla peremehed kutsuti 7. Juuniks uuesti mõisa, kuS neile fiis keha kinnitust anti ja kibedat keele karastamiseks pakuti. Terwise joomisel peeti weel mitmed kõned ja lahkusiwad pidulised alles Hilda õhtul rõemsa südamega kuost ära." Selle üle wõib ainult rõemustada, kui mõisa isandad walla rahwaga nõnda käsikäes  käiwad ja wastastiku lugupidamist mõistetakse rikkumata  hoida ja kosutada. Pärnust. Pärnu Põllumeeste Selts pidas 9. ja 19. Juunil s. a. oma näiteplatsil Seltsi maja heaks näitemüiki, mis heaste korda laks ja millest osawõtmine rahwa poolt kaunis elav oli. Peale kulude oli puhas sissetulek 595 rubla; kaunis summake, mida Pärnu Eestlased vabatahtlikult oma Seltsi maja heaks jällegi on ohwerdanud. See kaunis rahwa pidu, mida siin basaari wõi näitemüigina ära peeti, tunnistab jällegi, et meie suguwennad ikka enam seltsliku-elu kasu ära tunnewad ja sest aeg ajalt suuremal mõõdul hakkawad lugu pidama. Ka annab see pidu seda tunnistust, et meie Seltsi ja suguwennad piduplatsil hulgani koos wäga lõbusal wiisil ja rahulikul olekul rõõmsad ja seal juures endid mõistlikult ülespidada mõistawad. Esimesel päewal oliwad piduplatfll enam kui 1599 inimest koos, kes kõik Eestlased ja fiia Pärnu elama aMud Wenelased oliwad. Rõõmuga nimetame ka seda, et meie Wene wennad siin meie Eesti Seltsist igapidi, teu kui ka nõuuga agaralt  tuetawad ja meie rõõmust ja kurbtusest vennalikult osawõtawad. Ka seekord oliwad kõik Wene perekonnad meie basaari platsil näha, kus nad meiega ühes meeleS oma aega lõbustades mõõda saatsiwad, mispärast oma kohuseks piame neile südamest tänu anda. Tänu üleüldse  ka kõige meie pidu wõerastele, nimelt nende wäga ilusa wiisaka ülespidamise eest, sest korraline ülespidamine awalikus pidudes toob rahwale kiitust ja auu. Ka soemat  südameliku tänu awaldab Seltsi Eestseisus (Seltsi nimel) kõige basaari komitee liigetele, iseäranis tänu aga naeöterahwa komitee juhatajatele, nimelt proua Suigusaarele  Pärnu, Nõmme noorikule Audru, Weske noorikule  Sauga ja Tammanni noorikule Pärnu. Niisama on ka mõningad meesterahvad oma agara töötamisega (basaari heaks) iseäranis tänu ära teeninud, nagu härrad Suigusaar, Kull ja Horn Pärnust, ja Juntson Jööpreft. Peale selle avaldatakse weel kõige kauni noorikute ja neiudele tänu, kes wäsimata oma jöuudu ja aega meie basaari kordaminikuks on kulutanud, jällegi lootes, et nad ka edespidi oma abi meie kalli Seltsi heaks ei keela. Tartust. »Rishki Westnik" teab teadustada, et Tartu ülikooli Eesti keele lektor I)r. M. WeSke riigivalitsusele  soowi ette pannud, et teda Kaasani ülikooli peale, Soome sugu-keelte lektoriks saaks nimetatud. Tartu koolikonna kuraator, salanõunik KapuStin,  kes oma haigusest paremaks saanud, mõtlevat, kuida „Rcv, Ztg." kuuleb, suveks Tallinnasse elama minna. Ta olevat juba Kadrinthalisse korteri valmis kuulanud. „UuS Tartu Ztg." kirjutab, et 10. Juunil endine Kambja wallawanem Jndrik Pahles nõdrameelses  olekus linnas oma sõsara juures elawa naeõterahwa  A. H. pea puuhaluga lõhki löönud. 11. Juunil on, nagu seesama leht teadustab, Raadi mõisa piiris seminari kooliõppija Weske Emajõkke  ära uppunud. Õnnetuma surnukeha on ühe tunni parast weest wälja tõmmatud. Sellesama õnnetuma surma ohwriks on ka paar päewa hiljem öue-nõuniku proua A. Jegorowna Chrapal, kes 29 aastat wana oli, saanud. Mõlemad pealnimetatud õnnetused on suplemisel  juhtunud. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi koduloomade ja käsitöö näitus, mis seatud tärminil 15., 16. ja 17. Juunil Suures-Rõngus arapeeti, on paremine korda läinud, kui minewal aastal. Ehk küll laupäewane wihm nattusel käijaid natuke märjaks tegi, siiski on umbes 509 munest näitust rohkem waatamas käinud ja loomi ia asju heaSti rohkem wälja Pandud, kui minewal aastas. Esimese anuhttma, ministeeriumi suure höbe-auuraha sai 26. Sakala. 1885