taks ja sedawiist jääb wist ka see inetu tegu tasumata. Saksamaa , salakuulajate" püüdmistega ei ole Prantslastel  õnne. See pealik", keda nemad hiljuti Nizzas kinni wötsiwad, ei ole iialgi ,pealik" olnud, ei ole ka mitte Fritz Kilian von Hohenburg, waid on lihtlane  aidniku poeg Fritz Kilian, kes küll ühe aasta kui priitahtlane rügementiS teeninud, aga ilma ühegi auunimeta jälle wälja astunud on. Tema juures ei ole ka muud leitud, kui ühe wanamoodi pttSst padroni kest, mida tema kusagilt leidnud. Madame Adam sepistab ikka peale , ilmutust" Saksamaa Keisrikoja saladustest, aga ka juba kodumaal pilgutakse nende üle. Wäga inetumad sõnumid  tulewad Jda-Afrtka rannast Prantslaste orja-kauplemiste  üle. Sealt weeta hulga kaupa orjast Madagaskari saarele ja ocjalaewod sõita Prantsusmaa lipu all ja Prantsusmaa  paberitega. Leikusekuu 20. pääwal on üks seesugune  laew Inglismaa sõealaewa »Griffin" nähes 80 orjaga randa läinud, aga Prantsusmaa lipu ja paberite pärast ei ole .Griffln" orjakauplejatele ühtigi teha wõinud. Oma pWene-wennastuse" himu on Prantslased hiljuti  St. Nazaire sadama-linnas sume kõlaga üleS näitanud.  Senna oli Wenemaa kreuzer Kornilow" tulnud, mis ka seal ehitatud on. Selle laewa pealikud saiwad Linnawalitsuse poolest ütlemata uhkest Wene ja Prantsusmaa lippudega ehtetatud linnamajas wasta wõetud  ja lugemata rahwa saatmisel muufikaga ja hüüdmistega:  , Elagu Wenemaa!" , Elagu Prantsusmaa Z" suurele  pidule juhitud, niisamati pärast linna tõldades laewa peale lagast wiidud. Ohtal oli nende auuks linn auutuledes  ja tulelontide rongid liikufiwad mööda randa. Kus Prantsusmaa Kindral Boulanger, nüüd on, seda ei näi Prantslased isegi teadma. Ühed ütlewad, tema olnud Saksamaal ja tahtnud Würst Bismarki jutule saada, ei olla aga wasta wõetud ja läinud koju tagafi. Teised, kolmaudamad j. n. e. kirjutawad, tema olla Peterburgis, Berlinis, Madrid'tis, Ostendes, Schweizis ja kes teab kuS. Boulaugistlased ise kinnitawad, tema olla ühe oma tütrega  Khristianias, Norramaa pealinnas, ja tema reisul ei olla politikaga ühtigi tegemist. Jtaliast. Uuemate sõnumite järel oodatakse Saksamaa  Keisrit juba Mihklikuu 29. pääwal Rooma ja sõeawäge  ja kõiki linna walmistatakse suure agarusega kõrge wõera pidulikuks wastawõtmisekS ette. Ka käiwad jutud, et pärast Saksamaa Keisrit ka Austria Keiser Jtalia Kuninga  wõerusele Rooma linna tulla, mis küll natuke küfitaw  olema näitab, sest seda ei saaks Paapst temale iialgi andeks andma. Mitmelt poolelt kinnitati, et Minister-Präfident  Crispi wõeruskäik Friedrichsruhes asjata olnud. Seda ei näi aga Jtalia Kuningas mitte arwama, sest Crispi on Annunziata-rittretähe saanud, kõige kõrgema, mida Jtalia  Kuningal anda on ja mis ikka iga Annunziata-ritkre wanemale pojale põlwest põimeni jääb. Põhja-Jtalias, s. o. Lõune-Tyrolis Etschi jögikondaS, Verona linnas ja ümberkaudu, niisamati ka Jnni jõgikondas Auõtria-Tyrolis,  Znnsbruki linnas ja ümberkaudu, on kanged wihmasajud  suurt uputust stgttanud, raudteede sõitufi laiaiS ringkondades  kinni pannud, «enda et nimelt liikumine Tyroli ja Schweizi wahel taieste wõimata oli, ja ülepea wäga palju kahju teinud. Selle kuu 1. pääwast saadik oli west Etschi jões pitkamesi alanemas. Massauah piirkondas  on Abessynialaste peamees Debeb Leikusekuu 25. p. Keren'i kantside peale tormanud, on aga tagasi tõrjutud ja 50 meest kautanud. Ministrite-koguS on nõuuks wõetud,  mitte enam uut wäge AfrikaSse saata. TuriniS sai Leikusekuu 30. pääwal Jtalia Kuninga wend, Herzog von Aosta, Prinzess Lätttia Bonapartega laulatatud. Juures oliwad Jtalia ja Portugali Kuningapaarid,  pruudi isa Prinz Napoleon, Prinzess Klotilde ja Prinz Louis Bonaparte. Prinz Viktor Napoleon, pruudi wend ja Prantsusmaa Keisritrooni kandidat, on kinnitanud,  et tema oma isa politikaga selles asjas mitte ühel meelel ei olla ja mitte pulma minna ei wõida. Balkani poolsaarelt. Wmemaa Suurwürstid Sergei ja Paul Aleksandrowitfch on Konstantin opelisse tulnud. Sultani poolest on Dolma Bagtscha palee neile korteriks antud. Türgi walitsus on Konstantinopeli vantidest 750,000 Türgi naela hea kaubaga laenanud sa Barou Hirsch'iga on kauplemised ühe 50 millioni franki suure laenu üle. Seda wõib wäga kibedast tarwis olla. Sultani palees on 200 kokka oma tööd seisma jätnud, kunm nende palk maksetud saab, mis juba 15 kuud wõlga on. Greekamaa Kronprinzi kihlamine Saksamaa Keisri õega on Konstanlinopelis murel teinud. Serbias oli Kuningas Milan soominud, et tema lahutamise-protsessis wast kolme nädali pärast otsus tehtud saaks. Konsistorium on selle peale oma koosolekut lõpetanud ja astub wast Talweknu 8. pääwal jälle kokku, mis läbi see ast weel rohkem wiiwitatud saab. Kuninga-praua Natalia oli oma kaitsemise-kirja Konsistoriumisse saatnud ja pärib waimuliku  ja ilmaliku seaduse tugil, et tema ja Kuningas ise Konfistormmi ette kmsutud saakfiwad, kuida seadus seda teiste inimeste kohta ette kujutab. KuningaS ega Kuninga-praua  ei seista kük ühegil maal kohtute all omas riikiS, kuivaga Kuningas ise ennast nende alla heita tahta, siis ei olla ka temal, Kuninga-praual, ühtigi selle wasta, tema pärida siis aga ka, et protsess taieste seaduslikul wiisil peetud saab, muidu ei wõida tema iialgi ühe otsusega  leppida, miS tehtud sai, kui tema ise juures ei olnud. OmakS mmepääwaks oli Kuninga-praua Belgradisse tulnud  ja reisis siis Bukaresti, Rumania Kuuinga-paan wõerusele,  kuS tema ka kuningliku auuga wasta wõetud sai, millest arutatakse, et Rumänia politika ennast rohkem Wsnemaa  poole pöörama hakkab. Kuninga-praua Natalia tahta omale ka Bukarestis üht paleet oSta. Läbi kõige Serbia on Politsei karedusega selle üle walwanud, et Natalia-pääwa  mitte ei pühitsetud, ja kes seda tegiwad, need on wastatamise alla pandud. See ei ole aga aitanud; mitmes paika?, nimelt aga pealinnas, on kirikud rahwast täis olnud. Kuninga-prauale on wäga palju telegrammist saadetud ja ühe alla oli ka endine Mmister-Prästdent Garaschanin oma nime pannud. Kuningas ja endine Mmister-Prästdent Ristitsch, kes Weue-sõbraline on, on wõeral maal uõuupidamisel olnud, Ristitsch on Kuninga lauale kutsutud ja siis Wiini ja Berlini reisinud, Kuningapaari  lahutamise asjus, kuida arwatakse. Jutud käi ivad, et Ristitsch jälle Minister-Präsidentiks saada ja Kuningapaari  lepitada püüda. Bulgarias on asjad segased nagu tänine. Leikusekuu 29 pääwal seisis aealehe toimetaja Rissow politika aSjade pärast kohtu ees. Omas kaitse-kõues päris tema selge sõnaga, et Prinz Ferdinaud Bnlgariast piab ära minema. Pealtkuulajad awalikkuS kohtusaalis audsiwad  temale hõiskades õigust ja Politsei pidi saali pealtkuulajatest  tühjendada laskma, et kohus oma asja edast tallitada wõikS. Teiselt poolelt lallitab aga Prinz Ferdinaud  oma ametit, nagu oleks tema Bulgaria seaduslik Würst. Leikusekuu 30. paamal on tema Ichkamani ma nöwritele reisinud ja pidi sealt WarnaSse reisima, oma ema, Priuzess Klemeutme, wastawõtmifekS, keS jälle VulgariaSse  tuleb. Selle kuu l. pääwal reisis üks kommtsfion  Budapesti ja Wiini, sealt 1200 hobust ostma. See ei näita kõik mitte wälja, nagu oleks Prinz Ferdi»and'til himu wälist käsku kuulata ja Vulgariast taganeda. Madridist kirjutatakse Leikusekuu paäwal, et lõunepoolises  Spanias, nimelt Valencia, Grauc.da, Badajozi ja Almeria maakondades, alalised wihmasajud suuri uputusi sigitanud, miS palju majasi lohkunud ja palju wilja häwitanud  on. AfghamstaniS on Emir Abd««rrahman Khani sõeawägi juba mitu kord mässajatega Zshak Khant all. kokku põrkunud.  kuS juures «viimased löödud saiwad. Mässajate kindlus Kamard on Emiri sõeawäe kätte langenud ja seal on palju mässajaid mangi «võetud. nende keSkis ka Jfhak Khani äi; sõda ei olla selle läbi aga mitte meel lõpetatud. Afrikast. Kongo riigist lulewad sõnumid, et Major Bartelot. kes hiljuti hulga rahmaga Stanleyl otsima läks. omaist palgalistest ära tapetud on. James Wan, kes tema kaasas oli, on Stanley-joade juure tagasi tulnud, kogub seal uueste rahwast ja tahab uueste Stanley jäljile minna. Saksamaal ja Inglismaa! on seltskonnad kokku aStunud. kes suuri rongifi Emin Pascha (Dr. Schnitzler'!) peastmiseks Taga SudaniSse saata tahawad. Saksa Keiser wötab sellest elawat osa. Amerikaft. Kalapüüdmise-tülid Ühendatud - riikide ja Kanada wahel on maga kangeks läinud. Ühendatud-rilkide poolt pannakse kõrged tollid Kanada kaupade peale. Inglismaalt  tähendatakse ähwardates, et Kanada Inglismaa suurtükkide marjul seiõta; Amerikast «vastatakse niisamati. Et sellel nääklemisel tõsist järge oleks, seda ei usuta mitte. Inglismaal on lirlastega ja teiste koduste tülidega nii palju tegemisi, et «välisteks asjadeks palju jõudu üle ei jää. Kuba saarel on Leikuseknu 18. päämal hirmus  keer-tuul möllanud. Sadade kaupa on majast lõhutud.  raudtee-rongtfi on roopateft puhutud, palju laemu on hukka läinud. Batabana juureS on üks Spania kanonipaat  hukka läinud, Kapten ja kaheksa laewameest uppufiwad  ära. SagnaS tegi keer-tuul majadele, laewadele ja sadamale suurt kahju, 50 inimest on surma saanud. Pablo Nuowa küla on täitsa häwitatud. Omalt maalt. Tallinnast. Uued Politsei-kohtud on nüüd selle kuu il. pääwast tegewusel. Täntsed Hakenrihtrite kohtukonnad, miS nüüd KreiSülemate nooremate abiliste tallituse alla langemad, jääwad enamiste mana piirete sisse, muudetud saamad need ainult järgmisel wiisil: t) Tänisest Saare- Läänemaa kohtukonnast saamad Hiomaa ja Wonnff saared  ära lahutatud ja kokku ühekS kohtukonnaks tehtud; selle asemel saab Martna kihelkond tänise Saare-Läänemaa kõrwa luetud. 2) Sirenitzi (Wasknarma) küla Peipsi ran- daS saab Waiwara kohtukonnast Alutaguse kohtukonna juure pandud. Täniste kohtukondade uimede asemele tulewad numred ja kreiside nimede asemele kohaliste kreislinnade nimed. Nenda muudab ennast Harjumaa Tallinna kreisiks ja selles on järgmised kohtukonnad: Nr. 1 sLääne-Harjumaas, Rr. 2 sZda-Harjumaas, Nr. 3 sLõune- Harjumaas; lärwamaa saab Paide kreisiks, kahes jäus: Rr. 1 sLöune-Zärwamaas, Nr. 2 slda-lärwamaas; Wirumaalaab Rakwere kreisiks, neljas jäus: Nr. 1 fßanna-Wirumaas, Nr. 2 sMaa-Wirumaaj, Nr. 3 fAlutagusemaas, Nr. 4 fWaiwaras ; Läänemaa saab Ha p - salu kreisiks, neljas jäus: Nr. 1 fHiomaa ja Wormsi;saareds, Nr. 2 sSaare Läänemaa tähendatud muutmisegas,  Nr. 3 fßanna-Läänemaas, Nr. 4 sMaa Läänemaas.  nooremate abiliste asupaigad on Tallinna kreisi kohtukondades: Rr. t Keilas, Nr. 2 Raasikul ja kohtumaja ehitamiseni Pikawere mõisas, Nr. 3 Juuru mõisas; Paide kreisiS: Nr. 1 Paides, Nr. 2 Amblas; Rakwere kreisiS: Nr. 1 Kolu mõisas (aeguti), Nr. 2 Serewere mõisas, Nr. 3 Zõhwis, Nr. 4 Krähnholmis; Hapsalu kreisis: Nr. 1 Kärdlas, Nr. 2 Niinja mõisaS, Nr. 3 LihulaS, Nr. 4 Merjamaal. Kreisülemateks on kinnitatud kreisis Graf Rehbinder, Rakwere kreisis herra Werigin, tänine ametnik EeStimaa Kubermangu-walitsuses; Hapsalu kreisis Baron Wrangel, tänine ametnik Tobolski kubermangu  TaluaSjade-?MU nssionis. Paide kreisi Kreisülemaks  on Oberstleitnant Dedjenko määratud, et tema aga weel sõeawäe teenistusest lahti ei ole, siis tallitab senni Kreisülema wanem abiline, herra E. Louis, tema ametit. KreiSiilemate nooremateks abilisteks, kes tänistes  Hakenrichtrite-kohtukondades tallitawad. on nimetatud: Tallinna kreisi kohlukondaS Nr. 1 Waiwara Hakenrichter Werner Baron Schilling, Nr. 2 E. von Hagmann, Nr 3 Rittmeister Baron Taube; Rakwere kreisi kohtukondas: Nr. 1 Leitnant Baron Ungern-Sternberg, Nr. 2 Hiomaa tolliameti ülem Hofralh Zwanow, Nr. 3 Tallinna Politsei-Pristaw  W. Timosejew, Nr. 4 Siegfried Baron Schilling;  Paide kreisi kohtukondas Nr. 1 Löune-lärwa Hakenrichter  Ferdinand Baron Stackelberg, Nr. 2 Leitnant A. Baron Wrede; Hapsalu kreisi kohtukondas: Nr. t herra OSkar Gööck, Nr. 2 Ranna-Lääne Hakenrichter Carl-Otto Baron Stackelberg; Nr. 3 Arthur Baron Maydell, Nr. 4 Rudolf Wetter von Rosenthal. Hapsalu Politsei-PristawikS:  tänine Tallinna Politsei-Pristawi abiline Allas; Baltiski PMsei-ülewaatajaks: Leitnant Mershinski. Kuida Peterburgist kuuldakse, olla Realk volide  öpetusplaaniS muutmist oodata. Nimelt saada mathematika  tuuuid mahendatud, selle wasta aga elawate keelede, uimelt Saksakeele ja Prantsuskeele, peale rohkem rõhku pandud. Saksakeele õpetust saada igas kuudes klasfis  kokku nädalis 27 tundi õpetatud, kõiki aga ka Baltimaa  kubermangudes Wene keeles. Tallinna Petri- Realkooli asjus on Linnasaadikute-kogus nõuukS wõetud  paluda, et kooli majapidamine linna hooleks jääks ja linnal õiguS olekS kooliõpetajate walimises oma sõna sekka anda, Riitsrathi heaksarwamise Z 5 põhjusel, kus seisab: ,Et kogukondadest ülespeetud Realkoolid, kus kooliõpetajad kogukonna walitsufe poolest ametisse pandud saamad, nende üleüldiste seaduste all seisawad, mis erakoolide kohta antud  on./ Kui seda mitte ei lubata, siis saab luba palutud,  Petri - Realkooli kiuni pauna. »Rishki Westnik" kostab selle eest, et koguduste walitsustel Valtimaa kubermangudes  kwlide asjus, mis koguduste poolest üles peetud  saamad, ainult koolide majapidamisega piab tegemist olema. ,NuS Tartu Zeiluug" tähendab selle juure: ,SiiS ei pia koguduste walitsustel kogudustest üles peetud koolides  muud õigust olema, kui aga raha maksa." Eestimaal oli nõuu omast käest üht Kurtkeeletumate-kooli  asutada. See nõuu jääda katki ja Eestimaa saada jälle oma osawõtmist Wändra Kurtkeeletumate-koolt  peale heitma. „Grashdanini" sõnumite järel olla walitsuse ringkondades nõuu maakondade Leitud-laSte  majast asutada. Ülespeetud saada need asutused linnades linnakoguduste, maa! maakondade kulu peal. ,Pet. Wedomostis" kaebab keegi , Riiast", et Riia LinnawalitjuS ikka peale Wene ja Eesti lapsi omais koolides saksastada. »Zeitung für Stadt und Land" tähendab  selle juure: ,KuS Läti lapsi saksastatakse, sellest ei ole ,Riia kirjasaatja" rääkinud." Wist saksastatakse  neid Tallinnas." ,Zeitung für Stadt u. Land" kirjutab, et »Rishki Westmku" peale tema kirjade pärast Keiserlikku Liiwimaa Hoowkohtu waSta, endise Riia Linnapea  Robert Büngneri süüst lahti mõistmise asjus, kaeblusi tõstetud saada. ,Nowoje Wremja" sõnumite järel olla Vallimaa  kohtute muutmine Kohtute - Ministeriumis juba täieõte läbi arutatud. Rahukohtud saada uue aasta hakatusel asutatud. Kohtu-wanemad ja Rahukohtute - ko-