termini kiri Wäikse-Rõngu wallawalitsuse kätte saadetud, mis nii on: Wäikse-Röngu mõisa maid ei saa mitte wähemais tükkides rahwa kätte wälja renditud, sest kroonu kautab (müüb. toim.) kõik talupoegade rendi kohad ära ja ei sao edaspidi enam uusi rendi kohte asutama. Miitätvist. Riigi maade ministeriumil  olla muude seas ka üks plaan ees, mille järele Kuuramaal kolm eeskujulist talupoja-asutuft tahetakse ehitada. Selle läbi tahetakse karja kaswatamist, mis põlluharimisest  palju tagasi olla jäänud, edendada  ja tõsta. Et selle plaani kordasaatmiseks  tarwilisi abinõusid saada, tahetakse  Kuuramaa talupoegade maamaksu üks protsent kõrgendada. Praegu olla see plaan ühest maade miniSteriumi juures olemast erakommisjonist läbi katsutud ja tähendatud asutuste ehitamine wüga tarwiliseks ja kasulikuks leitud olema. Segewoldift. Segewoldist kirjutakse ühe Läti et raudtee ehitamine Wõnnu jä Segewoldi ümberkaudu agarasti käsil olewat ja raudtee awamist ning walmis-- saamist selle aasta lõpu poole arwatawat. Peeterburgift. Peeterburgis, 27. Juulikuu päewal 1888. Mööda läinud laupäewal oli pealinnas hirmus torm ja pikse wihm walengu ja rahega. Umbes lõuna ajal kattis nii must pilw taewast, et ilma tuleta kirjutada ei saadud, kuuldi esimene pikse pauk sa wihma ja rahe sadu hakkas pääle. Katustelt jooksis wesi ojana ja mõnest uulitsast sai jõgi. Suur torm sünnitas päris wihmatuisu. See looduse möll ei kestnud poolt tundigi, aga kahju tegi ta palju. Linna „duuma" maja ümber NewSkil ja põikuulitsaS pooris mesi prügimise  puu pakkudel pahemale poole. Palee silla poolt jooksis tublr zõgr kindral-staabi majastmööda, laterna postid olid ligi 1 wee sees. Katused, telehwoni traadid, laternad,  aiad, puud sasivad wiga, lille peenrad häwitas rahe ära. Mõnes kohaS olnud jala läbisaamine wõimata, sest et wesi wankri astme rauani ulatanud. Aga meel suuremaid õnnetusi on ette tulnud. Liigowka  ääres löönud pikne ühe noore mehe õue pääl surnuks. Wolönkino külas lükanud  torm küüni ümber ja selle all marjus olem naiSterahwaS saanud surina. Niisamuti surmanud üks teine maja inimese ära. Keldri elutused mitmes majas tulnud mett täis. Selle lühikese aja sees läks soojamöötja  25 kraadi päält 17 kraadini alla, selle pääle tuli jälle tõusmine. Pääle kella 3 tuli uus, aga palju wähem pikse wihm. HOlewik.) Kroonlinnast. Kroonlinnast teatab kohaline leht ühest laewaõnnetusest: 23 Juulil õhtu kell 10, kui pimedaks hakkas minema, tõukasJnglise avrulaew „Nanva", keS merele tahtis minna, Kroonlinna reidi pääl ühe purje paadiga kokku, mille pääl Wana Grasnaja Gorka küla 22 taluinimest oliwad, keS Kroonlinna tahtsiwad minna. Aürulaew leikas paadi täitsa pooleks ja kõik 22 seesolejat kukkusiwad merde. Inglise  aurulaewa kapten Taylor laskis kohe kaks abipaati merde ja 17 inimest päästeti ära, 1 talumes ja 4 naiSterahwast uppusiwad  ära. Aurulaew laSkiS ankru põhja, läks aga teisel homikul warase walge ajal jälle merele. Nõnda nimetatud , Londoni" tuletomi juures laskis „Mrwa" päeStetud inimesed ja oma paadimehe maale. Üks osa neist wiidi lootsi paatis Lebjase külasse, teine osa Kroonlinna. Siin wöeti protokoll ülesse. Kurblik lugu juhtus pimeduse pärast ja et paadi Ml wähcmatki tule märki ei olnud. TvMskist. Tomski ülikool Siberimaal on nüüd malmis saanud ja Juulikuu 22. päewal pidulikul wiisil awatud. See on ainuke ülikool Siberis ja algab oma õpetust esiotsa ainult arstiteaduslise jauskonnaga, kuna teiste teaduste osakonnad aeg ajalt juurde asutakse. Awamise pidu algas jumalateenistusega, mispääle kõnesid peeti ja kurator selleks päemaks mitmelt poolt saadetud önncsoowi telegrammid ette luges. Õhtu oli pidusöömaaeg ja sõjamäe laagrites rahwapidu. Ülikooli hoone ja aid oli ilutuledega  torcdaste kaunistatud, kuna palju awaltkka ja eramajast lippude ja männikute ehtes seisiwad. Keisri majesteedile saatis ülikoolikurutor köigealandlikuma telegrammi, mispääle majesteet oma käega kostnud: „Jumal annaks, et Siberi ülikool minu lootusi täidaks." Seega on Wene riigis nüüd üleüldse lv ülikooli, kuna neid enne 9 oli ja nimelt järgmistes linnades-. Tartus, Moskwas, Kasauis, Harkowis, Peeterburgis, Helsingis, KiiewiS, Odessas jä Warshawis. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa wäejuhataa krahw Mol t k e on oma tegewusest tagasi astunud ja oma raZke ameti ühe noore kätte andnud. Kui ühegi inimese wõitluse rikas elutee enne oma surma wanaduse röömu tundmuses lõpeb, siis on just see krahw Moltke oma. Juba wiie kuninga all on tä teeninud ja Saksa riigi wõidulippu enam kui ükskord üles tõmmanud.  Ta on praegu 88. eluaastas; juba 66 aastat on ta Preisi ohwitser. Weel kolm aastat puuduwad, muidu jõuaks ta sellesama wanaduse sisse, milles tema kuulus keiserlik peremees oli, kelle sõdade ja wõitude hulgas Moltke kõige hiilgusrikkamaid lahingid läbi tegi. Mitte üksinda sõjamees, nagu seda ajalugu waewalt oma lehekülgede pääl nimetanud, ei olnud Moltke, waid ka suur sõnakas kõnemees, kelle sõnad sellesama järeldusega kaljude kohta mojusiwad, nagu ta möögahoobid  lahingetcs waenlass pääle. Moltke ei ole weel ialgi ühte lahiugit kaotanud, ja mis weel imelikum, ei ole talle kui parlamendi kõnepidajale üks kordagi wastu räägitud. Kui ta kord oma selged, südamlised  sõnad sõudma pani, kuulas hinge kinni pidades terwe Saksa riigipäew,tcrwe isamaa, ja sagedasti terwe Europa. Ja weel on üks maapäälne õnn Moltkele osaks saanud, mida waewalt mõni teine surelik on leidnud. Tal ei ole waenlasi olnud. Meile kõigile on teada, missuguseid nägelemist ja jagelemisi  Bismargil waenlaSte ja wastaliste poolt on olnud Moltke, kes kolmes werises lahiugis wöitjaks jäi, ei ole ial waStaliste ehk waenlaste poolest raskusi kandnud. Ka mitte ühesgi Saksa waStalises leheSgi ei ole kudagi wiisi Moltke kallale tungitud. Ta on mees, kelle wahwusc ja tubliduse ees igaüks sügamas auutundmuses  kübart kergitab. Ta on enam teinud, kui mõni käratseja riigikantsler. Tema asemele on Alfred v. Waldersee nimetatud. Prantsuseumalt. Mitu tuhat töömeest  on Pariisis oma töö wäikse põewa palga pärast seisma jätnud, kohui trahterite ja limonadi poodide teenred on ka oma teenistuse seepärast maha pannud, et palk weike olla. Hulk neist suurema palga nõudjatest on Parisis ümber rändanud ja ka neid, kes meel tööle ehk teenistusele jäänud, sundima, et ka nemad oma töö seisma jätaks, ehk oma ameti teenistuse maha paneks ja mitte enne tööle ega teenistusele ei läheks kui suurem päewapalk  päewatöölisele ja suurem aasta palk aasta ehk kuulise teenijale saab maksa lubatud. Tööperemehed ehk tööandjad ou ka sitked, ei taha palka sugugi suurendada maid ütlewad, et nad tahta uusi töölisi ameti talitusele wõtta ja manadele mitte enam oma tööd anda. See üle olid suurema palga nõudjad töömehed wägo mihaseks st.anud ja mttmeS kohas aknad kiividega puruks wiskamid, kus nad siis politsei teenritest ju soldatidest kinni maeti ja waugi heideti, jäult Me ühest koost ära aeti j. n. e. Ka teistes Prantsuse maa linnades oliwad töömehed wäikse päewa palga pärast palju lärmi teinud) ning seepärast oli karta, seesugune töömeeste lärmitsemine wõida rahwa mässu sünnitada. Uuemad teated ja telegrammid toomad sõnumid, et suurem jagu neist töölistest, kes töö oliwad seisma jätnud, jälle tööle olla läinud, ning seega on siis see kartus, et nende tööliste läbi wõida rahwa mäss tulla, üsna ilma asjata kartus olnud. Jtulmmaalt. Jtalias on ministri nõuukogule ametlikult teada antud, et Saksa keiser kuningale wõersiks saada tulema. Enne saab Saksa keiser aga Austrias käima ning säält Jtaliasse minema. See wõib aga alles Oktobrikuus tulla. Bulgariamaalt. Prints Ferdinandi walitsuse päewad Bulgarias näitawad juba lõpu poole jõudwat. Wnmati tuli ta lühikese reisu järele oma pealinna tagasi. Sofia rahwas wõtsid teda üsna külmalt wastu ja ei aitanud ühtegi, et politsei igamoodi rahwa waimustust püüdis õhutada. Kõik printsi sugulased on wiimati Koburgi hertsogi juures kooS käinud ja on sääl üht suguseltsi nõupäewa pidanud. Ehk oli nende käsil ka see nõu pidamine, kuidas  prints Ferdinand ilma häbita Bulgariast  jälle wõiks ära tulla. Nüüd parajastc on weel üks ise riiu asi Bulgaria ja Türgi walitsuse  wahele siginenud. Üks juut, baron Hirsch nimi, oli Jda-Numälias Türgi sultani lubaga ühe raudtee ehitanud; ja see oli tema kaup, et selle raudtee pidamine tema kätte pidi jääma. Raudtee sai nüüd malmis sa Bulgaria walitsus päris seda korraga omale. Ja kui ta heaga seda ei saanud, siis läkitas ta oma soldatid sinna, ja need wõtsid wäekombel raudtee onia kätte. Kuulub, et Türgi suitan nüüd seda ülekohtu aSja riikidele ametlikult on teada onuud. Ehk hakkab sultan wiimaks pärima ct prints Ferdinandi  ülekobtuse wulinuscle ots saaks tehtud. See oleks üsna Wenelase meele pärast ja Suksariigi walusus on ka juba ammu teatanud, et tema sellega üsna nõuus on. Kirjawastused. l IS. A--son S. Oma kirja lriate Aie muut-