Saksakeeli .Peterburgi ZeitungiS" leiame meie üht pitkemat kirja Läänemaalt, mis sealiSte ümberwõitud  Eestlaste elust räägib. Niipalju kui meie sellest tähtsast kirjast oma lugejate ette panna wõime, olla need suguwennad nüüd meie Ewang.-Luth. kirikute kõige hoolsamad  jutluse kuulajad, kuS nemad oma südamele kergitust ja oma ahastusele jahutust otfiwad. Nende tänised palweraamatud,  iseäranis Laulu-raamat, olla nüüd nende kõige kallim wara. Kui ühel nende keSkist hiljuti see õnnetus oli, et tuli tema elumaja häwttas ja tema endine kirikuõpetaja  temale wilja ja raha abiks pakkus, sits on tema ütelnud: pKinkige minule üks Laulu-raamat, see on nüüd minu kõige suurem igatsus." Kõigist on näha, et Ewangeliumi  usutunnistus ometigi sügawamalt meie maarahwa südamesse tunginud on, kui mõnelt poolelt kinnitakse, kui nemad enne ehk ka ise ära tundstwad. Mitmed on oma endiste õpetajate juures palumas käinud, neid jälle oma koguduste liikekS wasta wõtta; aga need ei wõi seal esiteks ühtigi parata. Seda ei wõi muidu teha, kui aga ainult Keisri Majestäti iseäralise armukäsu peale. Baltiskist. Baltiski Linnasaadikute kogu poolest on walitud: Linnapeaks tänine Linnapea N. De min, Linnaameti  liigeteks tänine liige P. Sörensen ja endine Vogteikohtu wanem Uhl; Linnasekretäriks selle ameti tänine tallita ja Bauer. Narwast. Uus Lutheruse usutunnistuse kirik Kcähnholmi  wabriku juures, mille ehitamist wabriku peremehed nii suure osawõtmisega edasi toimetasiwad, on nüüd juba walmiS ja peab pea fisseõnniStatud saama. Kiriku plaani on Hi ppi us, seesama meister keS Tallinna Karle kiriku ehitas, teinud ja pärast tema surma on ehituse-meiõter Altsch ehitamist juhatanud. Kirik on teistwiifi kui teised meie maa kirikud, mis muist Katholiigi aeal, Katholiigi kombele tarwitust mõõda, muist nende plaani järel ehitatud on. Katholiigi kirikuõ on jutlus kõrwaline asi ja sellest ei hoolita palju, kas igaüks jutlust kuuleb wõi mitte, kui aga altar igaühe silma ees seisab. Teine asi on sellega Gwangeltumi usutunnistuse kirikutes, kuS Jumala-sõna kuulutamine ja seletamine esimene asi on, kus siis ka kõik kirikulised jutluse sõnu selgest kuulma peawad. Selle tarwituse  järel on Krähnholmi kirik kaheksakandiline. Ühes nurkaS, altari kõrwaS mis natuke seina sisse laStud on, seisab kantsel nenda et õpetajat igalt poolelt näha ja kuulda  wöib, sest lagi on wõlwitud ja köikis kirikus ei ole mitte üht sammast, mis nägemisel ja kuulmisel ees oleks. See uhke ja isewiifi ehitus maksab tänine peale 184,000 rubla, sest kirik on läbi mõeka 10 sülda lai ja sisse mahuwad  umbeS 3000 inimest. Kuida lugejad küll weel mäletawad,  on see kirik Eesti Lutheruse koguduse tarwituseks ehitatud ja seisab ka EeStimaa piiretes, selle maa peal, mida endine Joala mõisaherra, Cramer omale jättis, kui mõiS wabrikule ära müüdud sai. Niisama uhked kui kiriku  ehituS, saawad ka seeSpidised riistad ja ehted olema. Altari pilt on kuulsa E v. Gebhardti töö ja orel on LudwigSburgiS Walckeri, sellesama meistri juures tellitud, kelle töö Rita Toompea kiriku kuulus orel on. Krähnholmi wabriku wanem arst, Dr. med. Nikolai  Brasche on Jürikuu 28. pääwal Berliinis ära surnud. Kuusalu kihelkonnast. ,Ristirahwa Pühapääwa Leht" kirjutab: ,Kuusalu kirikust warastati öösel enne Suurt Neljapääwa üks Jumala-armu wiinakannu,  miS seekord kogemata oli kiriku jäänud, aga niisuguses  kohas seisis, kust waraS suurema otsimise järel wviS leida, kui ta ehk enne seda ei teadnud. See oli seesama öö, millal kange tuis? möllas ja õiged inimesed wõimalikult kottu wälja ei tahtnud minna. Aga eks waraS Ma niisugust ilma armaSta; m>da pimedam ja kurjem, seda parem pimeduse töö tarwis. Altari kannu oli plateeritud töö (wask õhukese hõbe korraga kaetud) nenda et waraS sest küll ühtigi Juuda-palka ei saa. Warga jälgi ei ole weel leitud, kuna uus samasugune wargus nädal hiljem Kuusalu Leesi kabelis, Kolga rannaS, sündis. Sealt wiinud waras hõbe karika ja leiwa taldreku ära, miõ siis wast tähele pandi, kui õpetaja 15-mal Aprilil kapeliSse tuli ja riistad sakramendi jägamise juure tarwiS läkfiwad. Mõned pääwad enne seda olnud seal külaS ükS mees wõera olekuga näha, kes samuti hulkunud ja pärast jälle ära kadunud, ilma et ta kuSkil pereS ehk saunaS öömaja pidanud. Pärast on teda nähtud Wirumaa  poole minema. Wõib olla, et seesama ükS meeS mõlemad pühad kojad riisus. Ta on kirikutele kahju teinud  l Aga eks ta hing ole palju suurema kahju all, et ta ei karda ega häbene kui kuradi teener Jumala altarit riisudes. PeakS Jumal aitama, et asi üles tuleks ja kurjategija teenitud nuhtlust saaks; ehk ta siis hakkab jälle meelt parandama." Seesama leht kirjutab nendest kahjudest.  mis wiimane tuisk ja torm meie mere peal teinud on: .Paljn laemu on randa läinud: Jnglislaew »Midlotjan"  Hochlandi saare juureS, Norra laew ,Sofna" Gotlandi saare juureS, JngliS-laew /Solwai" Saaremaa jumeS, ja JngliS-laew ,Hoselaw" Gotlandi juureõ. ,Neptuni"  seltfi abilaewad on igas kohas tööl, randa läinud laewu lahti peastma ja kuskile sadamasse saatmas. Kuresaarest. ,Kuresaare Nädalileht kirjutab: ,Jürikuu  15. pääwal jõudis raske post seia. Wäänja kinni seismine on lõppenud. Teinepool wäänjat oliwad 11 posti ootamas. Tartust. »Baltimaa nädalikiri" annab suure hoolega kogutud statistika aruannete järel sõnumit selle aastaste täniste nähtuste üle, niipalju kui need meie kodumaa põllutöö  külge puuduwad. Kõige tähtsamad on sel aeal muidugi  sõnumid talwwilja põldude seisust. Liiwimaa  läänepoolisest jäust Saaremaalt ja ranna maadest,  Eestimaa piirest künni Düna jõeni on kõrgemad ja madalamad maad aruandes lahutatud. Madalamatel maadel on talwwilja põllud kahju saanud, kõrgematel maadel on orased head, kui ka Jürikuu waljud ilmad nende kosumist takiStafiwad. Kõige raskem kahju on madalal raskel maal olnud, kus põld wiimase suwe ja sügise liiast wihmast weel toibunud ei ole. Ka paljas külm ja öökülmad wiimastel nädalatel enne Lihawõtet on madalatel maadel kahju teinud ja orast mitmes paikas nii palju maapinnast wälja kaagutanud, et seda rullidega jälle tagast muljuda katsuti, mis nimelt nisu orase juures wäga heaste korda- läks. Düna jõe kallaStikkudel ja keskmisel  madalamal maal on küll Jürikuu ilmad ka kahju teinud, aga see ei ole wäga suur ja sõnumid on läbistikku  head. Seal on aga jälle kõrgematel maadel ägedad kuiwad ilmad ja järgmised külmad ööd, nenda ka wilud Ida- ja Pöhja-Jda tuuled Jürikuul, rukki orasele tnndwat  kahju teinud. Paremad sõnumid tulewad põhjapooliselt  Liiwimaalt, Emajõest saadik, kus kõrgematel maadel  oras hea on ja ka madalamate maade orast toibuma loodeti. Kõige pahemad sõnumid tulewad Pöhja-Jda pooliselt  Liiwimaalt, kus nimelt Kurema mõisas tarwis arwati  olema umbes neljat jagu rukki orasest ümber künda. Ka kaevatakse Laiuse ja Põltsama kihelkondadest sügisese usfi-sõögi üle. Saksakeeli »Uue Tartu Zeitungi" läbi juhitakse laiemate ringkondade tähelepanemist Eesti näitemängu peale, mis selle kuu hakatusel Tartu Handwärgi-ühenduse majas peetud saab ja kus nimelt L. Koidula Mulk", üks neist parematest Eesti näitemängu tükkidest antud saab, mis meil tänine on. Puhas sissetulemine on waefemate Eesti lauljate heaks määratud, kes sel suwe! suurest Soome laulupidust osa wõtta tahawad. Juba selle hea otstarbe pärast oleks elawat osawõtmist wäga soowida. Wiljaudist. Liiwimaa Kubernör, Geheimerath v. Schewitsh jõudis Pärnust tulles Jürikuu 20. pääwa öhtal Wiljandisse ja wõttis sellepoolise palme peale Karola herra, Th. v. Helmerseni juures korterit. Pea pärast seda saiwad kohtute liiked ja linna ülemad wasta wõetud ja stis teretafiwad prittahtlikud tuletõrjujad kubermangu ülemat uhke tulelontide rongiga. Teisel pääwal saiwad kohtud, koolid ja teised awalikud asutused läbi waadatud. Pühapääwa  homikul käis Kubernör weel Maa-Gymnasiumi waatamas ja sõitis siis Wolmari ja Wõnnu kaudu Riiga tagast. Wönnust. Jürikuu 22. pääwal saiwad kaks noort meest, K. Platsis Ramkawist, 21 aastat wana, ja P. Lassmann Nitawist, 18 aastat wana, Liiwimaa Hoowkvhtu otsuse peale Siberisse saadetud. Nemad oliwad ähwardanud Baron Meyendorffi prauat Ramkawist maha laSta, kui tema neile mitte 1000 rubla ei annaks. Selle rahaga tahtnud nemad Ameerikasse, Wiskoustni riiki wälja rännata. Hulk rahwast oli neid linnast tüki maad saatma läinud. Kuida lugejad küll weel mäletawad,  sai selle praua mees, Baron Meyendocsf mullu kurja käe läbi raskest haawatud, suri Berliinis ära ja tema mõrtsukas, lahtilastud soldat Lessing sai hiljuti Liiwimaa Hoowkohtu poolest raskele wangitöõle mõistetud. Walgast. Ermse kihelkonda? on sel kewadcl laste suremine wäga suur olnud. Pühapääwal pärast Lihawõtet  on 9 last korraga maetud. Enamist surewad lapsed leetre haigusesse. Üks abielu paar on I'/, nädaliga kõik oma neli last kautanud ; kaks ja kolm last on mitmes majas ära surnud. Riiast. Maksu wõtmine hobuste pealt Riia linnas, linna kassa heaks, on seaduslikult kinnitub ja see seadus ka juba kuulutatud. Greeka-õigeusn Piiskop Donat, kelle all Baltimaa kubermangude Wene kirikud seisawad, saada Lehekuul ja Jaanikuu hakatusel suuremat ringreis» ette wõtma ja oma wana ja uust kogudust läbi waatama. Riiast sõita Piiskop Lehekuu 10. pääwal ära, tulla Pärnu kaudu Kallile ja Lihulasse, kuhu tema Lehekuu 14. pääwal jõuda ja 17. pääwani jääda. Lihulast  käia sõit Hapsalu ja BaltiSki kaudu Tallinnasse, kuhu Piiskop Lehekuu 19. pääwal jõuda, sealt Aruküla kirikut waatamaS käia ja Lehekuu 23. pääwal RakwereSse sõita. Rakwerest sõidab tema Wasknarwa, tuleb 25. Lehekuu pääwal RakwereSse tagast, sõidab Paide ja Paidest Nelipühi  teisel pühal Lelle. Jaanikuu esimeste pääwade sees saada Wene kirikud Pöltsamal. Wiljandis ja Wolmaris läbi waadatud. ja Jaanikuu 4. pääwal loodab Piiskop Riigas tagasi olla. xßifhki Westniku sõnumite järel on see kommiSfion,  kes Wize-Kubernöri juhatusel Liiwimaa realkvormaid Lutheruse usutunnistuse kiriku heaks (kiriku maksufi ja tegusi) hinna peale arwas, nüüd oma tööd lõpetanud. Kõige nende koormate hind olla 220.000 rubla peale arwatud. Kuuramaalt. Tukkumi Hanptmann-kohtu poolest sai hiljuti Ans Lustm a ch e r Versebeki wallast, 22 aastat wana, kinni wõetnd, kes Antzenbachi eramõisa, P leppe nhofi kroonumõisa, mitmed teised hooned ja Anhenbachi metsa põlema pistnud on Noor kurjategija sai kohalise kohtu poolest neljaks aastaks raskele wangitöõle  wabrikutes ja järgmiseks elu-aeaks Siberisse mõistetud.  Tema olnud Pleppenhofi rentniku juures sulaseks ja saanud sellega tülisse, teistega, kelle majad ja metsad tema põlema pistnud, ei ole temal iialgi midagi tegemist olnud. Bresilgeuist kaebab ühe Lati aealehe kirjasaatja kasulaenu  andjate üle ja annab nöuu, et maakogudused oma kestis laenu kassast asntaksiwad ja maarahwast seda wiisi Juutide küüsist peastakfiwad. Kuida inimesed nüüd wälja kurnatud saawad, sellest annab järgmine asi seletust: Üks taluperemees oli Juudi käest esiteks 100 rubla, siis 80 rubla ja pärast weel kolm kord 60 rubla laenanud, nenda el tema nüüd Juudile 360 rubla wölga oli. Laenuandja wötab nädalis rubla pealt IV, kopikat kasu, see teeb aastas 100 rubla pealt 79 rubla, Weel ennemini wõtawad aga Juudid wilja ja arwawad aastas waka rukkid iga rubla pealt, mis aastas 100 rubla pealt 25 Riia wakka rukkid wälja teeb! Et waesed laenajad sedawiifi pea kõiki oma wara Juutidele andma peawad, seda on iseenesest mõista. Miitawist on ühe Läti lehe kirjasaatja wäljarändajate  rongi käest küsinud, kuhu nemad minna tahawad, ja temale on Nowgorodi ja mõnda teist idapoolist kubermangut nimetatud. Küsimise peale aga, kelle juure nemad minna tahawad, on nemad wastanud: Herzogi juure." Kas neil kontrakti  olla? ,AH, seal ei ole kontralt! waja !" Wiimaks on kirjasaatja küsinud, kas nemad siis kodumaal elada ei wõinud? ,Ei wõi palju kaebasa," on temal wastatud, meil oli oma leib, aga pHerzogi" juures üteldakse kergest  ja usinast rikkaks saamal " See on siis see wiimane põhjus, mis Kuuramaalt ja teistest Baltimaa  kubermangudest msuda eksitatud inimest rändama, wiletsuse ja ahastuse sisse kihutab! Paraku on Baltimaa  aeakirjaudus kõiki ara teinud, mida aga suutis, selles asjas rahwa meelt segada. Kes seda ei usu, see wõtku peale teiste eksitawate kirjade, mille peale meie juba eune tähendanud oleme, ,Walguse" nummred 16 ja 17 ja lugegu selle lehe juhtkirja omanduse püüdmine", kus tõtt ja walet nii kamakast kokku punutud on, et see „juhakus" mitmete päid wägise peab kihisema panema. ,Tall. Sõb." toim. Kuuramaa kohta on wiimaste nadalite sees Senati poolest mõned otsused antud, mis ka selle poolest tähtsad on, et neil wiimase ametlikku läbivaatamisega (rewiderimisega)  tegemist on. Nenda oli Kuuramaa taluseadus  määranud, et talurahwa protsessid kohalistes kohtutes ilma maksuta peaksiwad talitatud saama ja seda õigust oli talurahwale ka linnade Naekohtutes toimetatud. Seda on aga Senati poolest nüüd maha kustutatud ja talurahwaS peab edaspipi niisamati kohtu kulust tasuma, nagu kõik teised kohtukaijad. Labiwaatamise aruannet mööda arwab Senat ka, et kohti! kulude puudus talurahwast ilma asjata kaebtustele ja protsessidele eksitab. Liiwimaal ja Kuuramaa!  oli pruugitaw, et Rahukohtu seadust mööda mõistetud  wm-gikoja nuhtlused ihunuhtluseks wõiwad muudetud saada, kui wangikodades ruumi ei ole. Labiwaatamise aeal oliwad mõned Sillakohtu herrad selle eest kohtu alla antud. Senati poolest on aga nüüd mõistetud, et see muutmine seaduslik on. Windawi maakonna Politsei ülem (Hauptmann) von Sacken oli ametist lahti mõistetud. Senati poolest on teda nüüd wiimase armukuulutuse mõnul kõigist wastatamisest lahti mõistnud. Kõige suurem süü, mida tema peale leiti oli see, et tema ü,se wangi kogemata  oli 24 tundi kauemini kinni olla lasknud, kui kohtuotsus  päris. Mõned teised seesugused asjad ootawad weel Senati otsust. Peterburgist Kõigekõrgema käsu peale saawad Austria  Keiser Ferdiuandi lese, Keisri-Praua Maria Anna suremise pärast Keisrikojas kolm nädalid leinariided kantud.  Jürikuu 23. pääwal tuli Keiõri-Praua Gatshinast, käis ära surnud Kindral-Adjutant Tfhertkowi lese juures ja sõitis stis jälle Gatshinasse tagast. Teisel pääwal tuliwad Majestätid Keiser ja Keisri- Praua Kindral - Adjutant Tfhertkowi hingepalwele ja sõikfiwad peale selle Gathinasse tagast.