on see igal mõistlikul inimesel teada, et pidali tõbi üks külge hakkaw ja äraparandamata tõbi on. Seda haigust kautada wõib ainult selle läbi, kui haiged terwetest lahutatud saamad ja nende jäuks üks maja saab ehitud, kus nad künni surmani terwetest lahutud on. Waldade saadikud ei ole, knida kuulda, mitte selle maja ehitamisega ühes nõus; mõningad on koguni sovwinud, st üksnes need wallad wõiwad omale maja ehitada, kus pidali tõbiseid leida on! ehk ka, st iga wald wõib ise omale ühe niisuguse maja oma kulul ehitada. Otsus selle kohta jäänud seekord tegemata. Jah, wäga tungiwalt on soowida, et pidali tõbistele maja täiesti kerkkonna kulul ja ka pea saaks ehitud. Kui mõne mõistmata mehe juttu järele saab tehtud, siis wõib õnnetus hoopis suuremaks minna, sest praegus on Kihelkonnal « pidali tõbist. See wäike hulgake on praegus kerge ühisel jõul terwetest lahutada. Mõtelge: kui nüüd iga tõbeline aastas ühe terwe inimese sellesse tõbesse hakatab, mis jo küll wõimalik wõib olla, siis, kui nad ikka wabalt rahwa seas wõiwad ümber käia, siis peaks wiic aasta pärast Kihel» konnal 25S ja kümne aasta pärast koguni 3184 immest selles hirmsas tõbes olema! Siis oleks raske ja koguni wõimata olcwat, weel selle tõbe laiale lagunemist seisma panna. Praegu on ta jv üsna kerge ja pole muud, kui ettewõtmist hädasti maja. Ka mõni kord nähakse praegus, küll kirikus ja mujal rahwa seas mõnda pidali tõbist liikuwad. Iga walla walitsuS peaks küll seda ära keelama, aga siiamaale, kulda näha, ei taha sest keegi suuremat  tähele panna! Kes ühte pidali tõbist on juhtunud kord nägema küll see teab, et ühtegi muud inimest ei wõi õnnetumaks  ega wiletsamaks arwata, kui ühte pidali tõbist immest. Hale meel on ühe niisuguse pääle waadata ja mõtelda: Ka üks kõwa südamega inimene  peaks haledaks minema ja enese õnnetust ja wiletsust, olgu see kui suur ja raske tahes, tühjaks asjaks nende kõrwast pidama. Kes tahab niisuguseid õnnetumaid näha, see mingu Attla külasse. Pardi talusse, sääl on üks ema oma tütrega selles hirmsas tõbes! ehk Loona walda, Heeringsaare Ludi peresse, kus kaks õde, mõlemad alles noored neiud, selles tõbes õnnetumad  on! Selle Ludi pere kohta räägitakse, st sääl kõige pere rahwal selle tõbe haigus-märkisi kulles olla. Jumal hoidku seda tõsi olemast. Kui nüüd kuulda, et mõnedel selle maja ehituse wastu midagi rääkida on ja nuriseda, ei selle inimesel pole siis sugugi südant sees, ega ka mitte ühte natukest ligimese armastust! Sellepärast: Tehke nüüd weel, kui õige aeg on, kõik mis wähegi wõimalik saab olema, selle tõbe kautamiseks! -R,-. AliseMast tulewad kurwastawad sõnumid! Neil olla heina töö suuremalt osalt juba malmis, saak olla oige waene; künkudc ja kõrgemate kohtade püält ci saanud niitagi, sest see alaline kuiw ja päcwa paiste olla kõik ära kõrwctanud. Kewadest saadik ei olla sugugi wihma olnud. Paar päewa enne Jaanipäewa olnud natuke, aga see pole palju mõjunud! Niisama peab kärugi põldudega olema. Kõrgete kohtade ja liiwa maade pääl kõrbes juba enne õitsemist wili ära. Neid põllumehi on ka siin, kes aga waewalt seemne lootwad weel kätte saada; niisama on ka sui wiljaga lugu! Kartuhwlite  warred on küll weel haljad, aga siiski õige wiletsad. Kaebamist ja õhkamist olla alati kuulda! Aga lootus jäeb Looja pääle, kõik meie nõuu on tühine!! Karja poolt pole ka sugugi paremaid sõnumid kuulda, sest pitkaline kuim olla neile wäga walusad hoobid annud! Kõik wili olla ära kõrwend, nii et midagi enam loota pole. Odrad pole mõnes kohas koguni üles tõusnudki. Korda kaks olla mähe wihma, otsekui kaste maad niisutanud. Ka heina saak peab waewaline olema kõrgemate koh- tade pääl, aga nõgu kohtades olla natuke parem. Kõige põllu wiljadc seast olla linad mõnes kohas õige ilusad! Sigade surm olla mõnes kohas üsna õued tühjaks teinud; niisamuti ka sarw-loomadc surm peab liikumas olema, iseäranis lehmadel; esiteks peawad hakkama merd lüpsma ja siis on ka surm kohe käes. Kurb lugu! RõõmuStaw olla see näha, kuida kiriku walitsus püha koja eest hoolt kannab. 10 aastat tagasi olla Karja kirik üsna waeses olekus olnud, aga nüüd hilja aegu ostetud uus orel, ja pärast uus altar. Ka olla seest poolt kõik uuest üle wärwitud, et üsna rõõm on südames, kui püha koja uksest sisse astud. Peaks meil ka meel uus kroon lühter saama mui etsetud, siis on kõik üsna täielik! Suurt tänu oleme kõige kiriku eestseisjatele ja kõige toimetajatele mõlgu! Paari nädala eest hammustas uss ühte Leisi walla naist. Ta läinud kohe ühe naise juure, kes pidanud suur tohter olema, aga haigus on nüüd hoopis suuremaks läinud, nii et waenekenc pidanud suurema arsti hooleks ennast andma. Ettewaatmist on maja, et mitte kõigist sasijatest ei lase ennast toherdada! Karjas on 29. Juunil, ööse püäle kellu 12 üks imelik nähtus taewaS olnud. See olnud üks suur tule sammas, alt poolt laiem ja ülalt kitsam; millal ta sündinud oli seda pole kuulda, kuid sell ajal olnud ta kaunis suur ja weerand tunni aja pärast hakkanud ta alla poole wajuma, kunas ta wiimaks metsa taha ivaatajate silmist ära kadunud. Imelik nähtus! Wahest on inimesel õnne rohkem, kui mõistust. Nii juhtus 8. Juunil Karjas, ühel talu perenaisel. Ta koristanud pärast söömist laua ära, aga pühkinud kogemata ühe wiie tollise noa ka koordega ühes lehma solgi sisse. Lehm olla see ka sisse joonud, aga õnneks on pärast kõik jälle hästi läinud, nii et loom praeguS jälle üsna terme on. Perenaised, perenaised! Waatkc teie ka paremine omade maja toimetuste juures ette! Tartust. Tartu Saksakeele leht teatab ühest härjawõitlusest järgmist: Wiimasel laadapäewal homiku mara oli lihunik Zichr ühe talupoja käest tubli walge pulli ostnud ja selle Halec uulitsasse oma majasse wiia lasknud. Seni ajani wagune loom hakkas lihuniku poissi nähes, kes teda waStu tahtis wõtta, möllama, tormas poisi kallale, wõttis ta sarwede otsa ja wiskas üle aia. Parem lugu ei olnud ka lihuniku enesega, kes loomale kere põllule wissatud. Loom läks wiimaks nii pööraseks, et kell Veü politseisse luba paluma mindi, teda püssiga maha lasta. Selle pääle läks üks pristaw  kahe kardawoiga mõitlnsc platsile. PriStaw katsus kahe rewolwri paugu läbi looma surmata, kes aga rängaSte haawatud sai. Kuna nüüd püssi järele saadeti, tormas loom häkiste ühe kardawoi kallale ja mirutaS selle pikali maha, kuhu ta tema seisma jättis. Wahcajal oli teine kardawoi paar sammu edasi astunud, et oma seltsimehele appi minna. Paljaks tõmmatud mõõgast hoolimata tormas härg kardawoi kallale, wiskas selle maha ja tegi sellele niipalju paha, et see sinna paika jäi ja pärast klinikutse pidi wiidud saama. Wähema wigastuste kõrwal olla ka kaks luud katki murtud. Wiimase wõitluse ajal oli püss sinna toodud ja hästi sihitud pauk tegi loomale otsa pääle. Tallinnast. Jaanipäewal sõitsiwad 6 nöörimeest  purjulaewaga mere pääle, aga nad pole mitte linna tagasi tulnud, sest laew läinud mere pääl ümber ja noored mehed uppunud ära. Narwast. 4. Juulil tahtnud kaupmees K. oma ema käest raha, et emal aga raha anda ei olnud, ehk anda ei tahtnud, siis tulnud poeg kodu, peksnud akna ruudid katki ja kui ta pärast sisse peasüüd, siis wõtnud kohe, ei tea missugust kihwti sisse, mis pääl ta kohe ära surnud. Ülekuulamine on alganud. Peterburgist. Maksude läbi on 18S8 aastal 148,501,837 rubla raha sisse tulnud, see on ligi 9 miljoni rubla rohkem kui ette arwati. Wiimaste wäljalautatud kolmerublaliste asemele saada pea uued tulema. 2S. Juunil on rahwa hariduse ministri poolt kuratoridele ringkirja läbi kuulutatud, et koolides sõjagümnastikat peab õpetama hakatama. 1889/99 kooli aasta alastusel peab kõigis koolides, kus turnimist õpetadi, gümnastika õpetusi alustadama,  niisama ka, kus wõimalik, elementar- ja rahwakovlidcs. Harkowist. Nagu Harkowi seitungid kirjutawad,  on üks säälne student ühe riista wäljci mõelnud, kelle abiga kurdid elektri mäel kuulda wõiwad. Üks kurttumm mõis selle riista abil muusika ja inimese hääled äratunda. Student on oma riista Berlini kurttummade kooli inspektorile  läbikatsumiseks saatnud. Küll oleks tähtjas leidus! Wernist. Wcrnis on 30. Juunil maawärisemist  tuntud, mis sääl küll suurema kahjuta mööda läinud, aga ümberkaudsuses olla lugu palju kurmem. PoSjewalski linn ja mitmed külad on palju wiga saanud, majasid on kokku langenud ja umbes 20 inimest surma saanud. Wäljamaalt. Kõige tähtsam punkt praegustes Europa politika küsimustes on: miks tahab püha isa paawst Rooma linnast, kus hulk sada aastaid järgemööda kõige -vanema risti usu piiskopi (paawsti) elukoht on olnud ja kus kõik ruumid selle kõrge ameti wiiärilise tarivituste tarbeks korraliselt on sisse seatud, ära Bartseloona linna Spaniamaale minna? Teine, ka tähele panemise -vääriline politika punkt on see, et Austria keiser Franz Josep tahab AuguSti-kuu esimise päewades oma -välimise asjade toimetaja ministri grahw Kalnokiga Berlini Saksamaa  keisri wõerusele reisida ja würst Bismark tahta siis ka Berlini tulla. See ajani näitas Europa politika seis, et sõja algus wõida kõige cesmalt Saksa-Prcmtsuse riikide wahel tulla, nüüd aga on nende mõlema riikide politik ühe teise wastu koguni rahuliseks jäänud, nad walmistawad endid küll suure hoolega sõja wastu; aga nad ei ärita enam üht teist mingisuguse pahandusele, sest et nad oma mägede tugemuss üle ise juba kahtlewad;  ei tea, kas jaksame lahingu platsil oma wastalisest ka jägu saada. On see neil kahtlane, siis on ju palju kergem kurja naabriga püüda rahuliselt ja leplikult läbi saada, kui temaga seesugust  tüli ja sõda algada, kellest mitte ette aru saada ei wõi, kes ses sõjas -võidumeheks jääb. Ka Parist ilma maa wäljanäitut nõuab seda, et kõik rahwad, kes selle näituse läbi üleSse kutsutud said, oma kõige parema töö produktidega tulla sest näitusest osawõtma, neile mitte põneivuste ja sõjalärmi släbi seesugune üleüldine kasulik ettewõttc ei saaks raskeks ja kurwaks tehtud. Iga mõtleja inimene, kes mäljanäituscplatsil teiste wõera raha maste kenaid ja kasulikka käsitöösid näeb, peab nende läbi äratud ja üleskutsutud oma parema südame tundmisega neid auuttama ja neist lugu pidama, kes sarnatseid ilusaid ja kasulikuid töösid teiste inimeste elu tarwituste heaks nõnda osawaSte on walmistada mõistnud. Seda rahwast aga keda meie oleme nende kena kasuliku tööde pärast auuStama  ja lugu pidama hakanud, sellega ei taha meie mitte tüli tõsta, meie parem südame tunnistus -vaidleb selle wastu. Pikemat seletust ei ole siia enam maja juure lisada; mõtle ise see üle järele, küll saad siis aru, kui suur see mahe rahwaste elu edenemise kasuks ehk kahjuks on, mis „ilma maa -välja näitus" neile wõib pakkuda ja tuua. Saksamaalt. Würst Bismargi ja Saksamaa -väeülema grahw Waldersee wahel on -viimasel ajal mitmed arwamiscd ette tulnud, mis nende