Kaukasiast. KraSnowodSkiS on meri Näärikuu j 7. pääwal kinni külmetanud. Sõealaewad ,Tshikifhljar" ja pKaramsin" oliwad selle kuu 3. pääwal wälja jooksnud, pidiwad aga tagasi tulema. Mõned aurulaewad on jea sisse kinni külmetanud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist. Põhja-Baltimere kanali ehituse-plaan on Riigipääwa poolest teisel lugemisel wasta wõetud. Endine Peterburgi Eremitage Direktor, Geheimerath von Köhne, on sette kuu 7. pääwal Würzburgis ära surnud. Miinist, 8. Küünlakuu pääwal. Küünlakuu 7. pääwa pärast lõunat oli Montenegro Würst pool tundi Graf Kalnoki jüureS. Täna enne lõunat oli Montenegro Würst Keisri jutul ja lõune aeal 01l Keiser tema juures. Pärast lõunat oliwad Graf Kalnoki ja Wene Saadik Würst Lobanow  Monteuegro Würsti juures. Londonist, Küünlakuu 8. pääwal. Ametliku sõnumite järel on Wene sõealaewad Greeka meresse jõudnud. Herzog  von Edinburg sõitis täna aurulaewa ,Tamar" peal Malta saarele, Wahemere laewustiku kommandot oma kätte wõtma. Sofiast, Küünlakuu 7. pääwal. Würst Aleksander ja Minister Karawelow tuliwad Pühapääwal Philippopelist tagasi. Eestimaa Loomakaitse Seltsi poolest on meile järgmine manitsus kuulutamiseks saadetud: Armastage lapsi ja loomi. Kes lapsi waewab, sellel on toores, halastamata süda; sest nemad on noored ja wõimatumad ja nemad tarwitawad  inimeste armastust. Kelle süda ei saaks mitte wihaseks ja ei tõttaks appi, nääks tema, kuida üks laps täiest inimesest, oleks see ka tema isa, piitsaga peksetud saab. Karistamiseks ei nimeta seda keegi, waid halastamata tooruseks. Aga, ka loomad on Jumalast loodud, nagu meie. Meie wõime nende teenistust tarwitada, aga meie ei tohi neid mitte piinata. Ka loom tunneb walu. Ka wõimata, kaitsemata looma piinata, on toorus... Hoia ennast, lapsi ja loomi halastamata waewamast. Ära ütle, et sina seda teha tohiksid, sest et nemad sinu omad on. Sinul on ainult armastuse -õigus mõlemite wasta. Tooruseks ja kiskja-tegudeks ei ole ühegil inimesel õigust. See ei ole mitte arm, kui meie loomadega pehmest ümber käime. Meie ei wõi ilma nendeta elada. Hobune, kes sind nii tähtsast teenib, peab taltsitatud ja kaswatatud saama aga teda wihaselt piitsaga peksa, et tema rasket koormat mitte ruttu küll wedada ei jõua, see on patt. Hoidke oma poisikesi putukaid ja kärbseid halastamata mängus waewamast, konue kiwidega wis kamast, noori lindufi  emade käest wõtmast. Neist poisikestest saawad pahad pojad isa ja ema wasta. Meil on üks ainus süda. Kellest hoolib kuri inimene,  kes laste ja loomade külge puudub? Inimene peab armuline Kuningas olema kõige teiste loomade üle aga mitte halastamata tyrauu. Ükski eesmärk ei pühitse abinõuu; halastamata tallitus on üks hirmus abinõu, mis ühegiks otstarbeks ei kõlba, näitaks see ka nii kasulik olema. Süüaluste piinamist on ära keelatud. Loomad on ilmafüüta. Sinai kõrbes peetakse üht kohta koledaks, kus üks hobune ratsamehe piinamise all langes. Beduinlaste mooridest  wisatakfe ikka weel kiwa selle koha peale. Mida külwatakse, seda leigatakse. Armastage lapsi ja loomi, siis saab teie käsi heaste käima! Jutu leht. Kandle? s i s"). Näitemäng kahes näituses. Ernst von Houwald'i drama „Der Aigeunerbube" järel. Osavõtjad: Katharina von Brunert, kindrali lesk, kapten Gorg on, Mustlase wana-ema, Waari, tema õepoeg, kandlepois, Miili - Mart, sütepõletaja, Kark-Jaak, metsavaras, Waibel, üks Juut, kõrtsi perenaene, Tio, tema tütar, üks kerjaja, ü?« unterohwitser, soldatid, üks ordonanj. Näituse-paik: Kõrwe kõrts. Esimene näitus. j. etteaõte. Laua ümber istuwad: Mustlase wana-ema, Miili-Mart, Kark- Jaak ja kõrtsi-perenaene. Mustlase wana-ema (jutustab): Kuida Teile ütlesin, ei ole mina siin sündinud. Kalgel siit, kenal Egyptusemaal, seal on minu isamaa. Seal on parem, seal on kenam kui siin. Seal woolab wana isa Niiluse jõgi igal aastal üle maa ja wilja wood ja rikkus käiwad tema järel, kannawad tema sinise kuue hõlma. Sea! seisawad  mäe-kõrgused pyramidid ja räägiwad ime-juttu manast ime-aeast. Seal iStuwad suured muiste-jumalate kujud, wahiwad homiku poole ja laulawad koidule oma homiku-laulu, ehk wahesi wägewama häälega omast kiwifest  rinnast, kui Teie omast lihasest südamest. Ka rk-Jaak: Miks Sa siis senna oma ime-maale ei jäänud? Sa wana kiwi- moor! Mustlase wana-ema: Mina olen kuninga-tütar, aga nemad on mind ja minu rahwast sealt wälja ajanud. Kõiki on nemad meie käest riisunud, ainult meie salariik  on meile jäänud. Miili - Mart: Tundsin kohe Sinu kõrget sugu ära, mana kuninga - tütar! Wöikfid mind sulaseks wötta. Karwa poolest mahume kokku: Sina oled tõmmu nagu nugiS, mina olen must nagu must kass. (Kõik naerawad.) Mustlase wana-ema: Naerge, naerge! ehk peate wahcst pea nutma! Kõrtsi-perenaene: Olgu peale! Las' nad naerda, kes kõrtsi -paikas wingumist kannatab. Aga eideke, ära pane pahaks, kuninga-tütrega on lugu ikka natuke isewiifi.  Kus siiS Teie riik on, et silma ei paista? Mustlase wana-ema: Mis minul waja on Teile oma snguwõsa ette arutada? On ka minn rahwas laiali pillutatud, siis on temal ikka o- ad kuningad ja walitsejad, ja nende keSkiõ saab wana Babekani eide nimi auustusega nimetatud. Meie riik aga on meie sala-teadus,  mis ainult meie oma on. Kark-Jaak: Sina räägid wist roti- ja hiirejahist,  eideke? Mustlase wana-ema: On ikka auusam, kui linnu-warguS ja põesas-küti amet, ja kepp, miõ wana jalga tuetab, on auusam kui kark, mis metsa-waraS oma katki lastud jala asemele kannab. Kõrtsi-perenaene: Hästi! Anna taie häSti, eideke! Kark-Jaagul läheb õpetust tarwiS! *) See näitemäng on juba mõne aaSta eest kirjutatud, on ka UheS trülimajaS trükkimiseks antud, ei ole aga tänlne weel mitte awalikult ilmunud ja sellest arwame, et see sealt kuidagi wõib ära kadunud olla. Edaspidi tahame seda näitemängu ka erakirjas wälja anda. Kark-Jaak: Oota, wana sorkst-moor, küll ma meeles pean! Miili-Mart: Noh! Jutustada edasi! siin kuninga tütar! Mustlase wana-ema: Seda mina olen ja sellekä mind minu PhwaS peab. Kui mina suren, siiS mind seia ei maeta. Siis pannakse minule kuninga - kroon pähe, ehtetakfe minu keha ja pannakse woolawa jõe laenete  peale. Need wiiwad mind wana laia mere peale ja meri Egypluse maale, kuS wanad kuningate-hauad seisawad,  kuS mitme-tuhande aastased kõrged kuningate - kooljad mind omaS rahu -paikaS wasta wötawad. Kark-Jaak: Head teed ja toimetust! Aga omast sala-teadusest wõiksid meile tükikese näidata. Siin on minu pihu, mis õnne Ta sealt leiad? Mustlase wana-ema: Sinu pihust wöikS mõnda lugeda olla, aga nüüd minu silmad seda ei seleta. Minul on mure minu poisikese pärast. KakS pääwa on tema juba linnas, , kus waenlane walitseb, üksi wöeraSte keSkis, ja mina pean siin mureS paiga! istuma. On meil mure selle pärast mis käeS, siiS ei ulata silm tulewaid asju nägema. Kark-Jaak: Ole rahul, wana! Ega pois seal pillale lähe. Ega ohakaS häwi ja mis wõlla omaks loodud,  ega wefi seda waSta wõtta. Mustlase wana-ema: Tunneksid Sina minu pojukest, küll siiS teist juttu ajaksid. Mägedes olen ma teda kaõwatanud, lahke Jumala-õhu sees. Seal olen mina temaga kõndinud, kuS zulwed käiwad. Seal on tema õppinud liudu laskma ja rohu-taimete sala-wäge tundma, on sppinud kannelt lööma ja laulma kodu-paikas. Mina olen teda õpetanud inimese elu peidetud teed tundma. Tema isa ja ema on ammu haudaS, minu käe körwas on tema kaSwanud. Nüüd, kus wana olen, nüüd tulime tasasele maale, kus soojem on, nagu metsa-linnud talwel sügawast metsast lagedale tulewad. Kõrtsi-perenaene: Wana-eidel on sigus. Poisike  on wirk a wiisakaS ja minu Tio istub homikust saadik  ukse ees, wahib tee peale, kust teda ootame. Tema seisab meie kõikide südames. (Jääb pooleli.) Kirja wastused. A. G. ,K.: Eesti õigekirjutuse üle ei ole ammu weel wiimane  sõna rääZüud. Nimesi, mis wõerast keelest wõetud, peab sedawiifi  kirjutatama, kuida neid alguskeeles kirjutati, muidu tuleb määramata  segadust „Linda" walitsuS: Lõpetame praegu seda numre, ei wõi enam ühtigi mahutada. Saab näha teisel korral. Kiriku teatused. Jaani kirikus: 16. Küünlakuu pääwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Atzmuth. 19. Küünlakuu pääwak kellu 5 peab pastor NsSmuth piibeltundi. 17. Küünlakuu pääwal hakkab EeStikeeli poeglastega leeriõpetus pastor Grohmanni juures ja 24. Küünlakuu pääwal tütarlastega pastor AiSmuthi juures. Kaarle kirikus teeb pühapääwal, 16. Küünlakuu pääwal pastor Brasche jutlust. Püha» waimu-kirikus teeb 16. Küünlakuu pääwal pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Jaani - kirikuS. Ristitud: Priidik Rlcklaudec Wiil. H-lene Mirte Ptrk. Ulfres MizauS KS.wer. Lmiit Srwin. Hugo Johan» <e«oberg. L»uti«e Marie Sluäiik. Helmi Aim. Helene Liujfe Wiirau. Ra«a» Ta»- uaw. Helene M«ie H»eonl. Eduard «letsaoder llSrze. La ulatu»: Nleksauter Lepp. tllmees, u-tuga Kaesliue Lewisa Tamtaal. Maetud: Mtchel Gatse!». töömees, 78 ». S t. Wilhel» Srundwaon, 74 a. K k. Heinrich Sari Johan»» Sch rmer, 4 t. lk p. »arl Msldemar »hhwg,«, 2t. Emilie Äahosoa K-eujbirg, 14 a. St. 23 p. JSri Klaus. 63 o. Kai llseu, H»us« uaeae SL a 7 p. Akice Kriedertte Teb-l, 2 « 8 k. 20 p. Johan» SS a 11 t. IS p Ramau Tauua«. 4p. Järi Reiasahui surnudsiiud. lktar. Lna >ueu2. Tuäavi lest, Kl a Püha« waimu - kirikus. Ristitud: Sckaed TSira. Laula,  «d: Rätsepasell Kaspar Fra», L-re-zsoa neiuga «ai Roll. Maetud: Helene Soonik, tnad w. Ao-so-s-o ?«W7?ol>. - 13-ro IKBS. Trükk.» Li»»f°r«'t pSrtj.t. t»m.» j- kuln>«. PssMKsV Eestimaa rahwa Kodu- ja Kiriku-raamatud Z wanast seltsist A on weel kop. tükk saada Pndfors i trnkimajus, Tallinnas, Laia-unlitsas. Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuu lutamist meie lehe peale wasta E. J. Karowi raamatu pood. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GeZkirjNÄ Lesti maarabwa koolidele. Teadaandmised. Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta 7 jalga pilkad ja 9 künni 29 tolli poikmõetu, ladwa otsast jämedad, M°w»d h°- hi»«. ..st Makmiv ju A.M. Luther Tallinnas. Mnamnimine ehk rendi peale andmine. Kakssada seitsekümmend wiis (275) dessätiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonetega  ja kraamiga saamad kaksteist-ummendtohat (12,000) rbl. eest ära müüdud eh? ?a rendi peale antud. Külwatud ou 25 dess. härjapeascemueid, 10 dess. ru.kid ja 3 dess kartuhwlimaa, mis peale selle, ou hea karjamaa. Balti raudtee, pooljaama Wruda ligidal <92 w Pcterburgist ja 59 werSta Narmast eemal). Maa peal wõib wõlg 2400 rbl. seisma jääma. Ligemat teatust saab mõisa Sjäglitz i omaniku  juures, Wruda jaamal. Tellimisi meie lehe peale wõtawad maal waSta: Eestimaal: Hiomea Suurmõisa kool' meister Liit; Sagadi m.isaS: M. Gustav sohn; Koerus: W. DnglaS; SimunaS: W. Liiwiwaal: WändraS: J. Eglon; HarglaS: kirikuõpetaja W. Christiani; Põltsamal: G. F Leiberg. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kutda lehte tellitakse. „Tallinna Sõbra" talkius Uue tellimise kuulutus. .Meelejahutaja", EeSti perekonna õpetlik ja lõbns nädalakiri, algab l. Januariga 1886 oma uur aastakäigu ning awab selle kuulutusega  oma tellimise. «Meelejahutaja" maksab tulewal aastal: AaStaS? Tartus ehk Tartu? ise ära tuues, s. o. postita 2 rubla; Postiga kätte läkitatult 2 rubla 60 kopikat. Poolaastas: Tartus 1 rbl. PoSliga 1r.35 k. Tellimisi wõtawad s'uiaegfed auuStatud abili  ed mujal ja H Laakmauni enese trükikoda, Tartus, waSta ning palutakse raha kohe tellimisele  juure lisada ehk ka postmarkides sisse saata. Iga N> tellitud lehe kohta antakse auuStatud wahcndajatele  1 leht maksuta. " Jstapääwane hinge tuikuse minut, kirjutanud A. K. Kasser, on walmis saanud ja saada LindforS'i  pärijate juureS.