Tallinna Sõber M 8 UksteiMmnes aastakäik Tallinnas, N. Küünlakuu Mwal IBBS. Uieäldne aealeht Eesti rahvale maal ja Nanades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trllkimajaS: ,oSta» L rubla, 40 kop.— pooftaaStaS l rubla 40 kop Koju eh! postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aaStas ! rubla 70 kop Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme peal! 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: T-Munas: Li«dsors'i Pärijate trükimajas. - ReterSurgis - S. Seelaudt, 0»ll<r«i»e--a« » 54. Kartus: Laakmanu. -Aakweres- A. Kuys. haides: A. Keidelöera Kap salus: H. KollSerg. Lihulas: F. Zzültuer'! poodis. Zõlliaudis: E. J Kar»w'i raamatupood. Karwas: M. Z»õder. Mõrus: H»raua Wielrote Matkas: W. Rudolfi. Kuresaares: Kh. Lauge. - Maak- tuida iseäranis luulutätse. WaStajo redaktor W. F. Slchhor n. Elab B-ltistis, - kirjad ISiwad Baltiski (Baltislhpart La-,iSouiS-llvxi!b Register- Jiilli üks juhlliri. - üleüldised sõliumid maailmast. — Omalt maalt. Talllirmast: .. Moskowskija Wedomosti'  kirjadest. . Kõlaw a raha" tähendus. Wallawalitsusc pitsarid. Wiina-magasite maksud. Gtempel-makfude asjust. Läbipuuritud hõberahad. Pvsti-raha kõrgendamisest. Kuuramaa tähiseadus.  Kohtuti muutmisest. Uks altari M saada. Õnn-tu riid. Kahtlane tulekahju. Poh-teud. Baltiskist: Ilmad. Sadama sõnumid. Niigemata surm. Rakwerest: Linna majapidamine. pidu. - Pahatend. - T-ntust: Priitahtlikkude tuletõrjujate — Ho usc-waraused. Ringkonna kohas. Rõngust: Takistatud ttrllnõpetaja-walimine. Peterbnrgist: Keisrikojast. Parist näitus. Moskwast - Kohtu-otsnS. Jntu-lcht: Wgesed-lgpsrd. Jälle üks juhtkiri. (Lõpetus.) Keegi looduse-tundja ülepea ja põllutöö-tundja iseäranis,  ei salga, et üks maa ahtraks jääb, kui metsad ära häwitatud saamad, ja wihmasajud selle läbi wähenewad. Meie kodumaal on aga selleks tarwituseks meel metsast küll, meie kodumaal metsast ei häwitata ja see nõu, mida ,Walgnse" kaastööline nime all ,mitmed kohaomanikud",  metsade hawitamise wasta annab, on ühelt poolelt metsade häwitamiseks sündsam, kui metsade kaitsemiseks. /Parandus on aga Üksi siis wõi - malik, kui mallal on?a mets ja mõisal  oma metS on, sest igaüks hoiab siiS seda, mis tema oma on, ütleb ,Walguse"  kaastööline „ mitmed kohaomanikud". Kellel meie kodumaa aSjad tundmata on, see piaks sellest lausest arwama, et meie kodumaal metsad mõisade ja waldade omad kokku on, kust mõisaherra ja taluperemehed  puid raiuwad, kuida tahawad, mida nüüd waldade ja mõisade wahel jägada wõikS ja tarwis läheks. See ei ole ju aga mitte tõfi. Kõik meie kodumaa  metsad on juba ammu pärisperemeeste omad, olgu nende pärisperemeeste nimed kuida tahes. Wast stis, kui , waldadele", s. o. mitte üksikutele peremeestele,  waid kogukondadele, , metsa" antud saaks, wast siis figiksiwad metsad, kust iga osanik wõtaks, kuida süda kutsub, ja kus teine kaasosani? teda keelata ei wõiks. Seal tõttaks ,walla metsas" iga walla-liige raiumisega teise ette, mitte aga metsa hoidmisega, kaitsemisega ehk kogüni metsa kaswüptnna parandamisega, kuida seda nii sagedast tarwis läheb ja kuida seda metsade pärisperemehed  meie kodumaal teinud on ja ikka meel teemad. Neil ei ole walla maid, meil on ainult korraldatud talukohtade maid, kus kohäpercmehed omale sagedast ka oma tarbeks metsa kaswatada wõiwad ja kaswatawad, kuna ,walla mets" tingimata ja armuta häwitamiseks määratud oleks. Enne talukohtade krunditamist saiwad külade karjamaad paljaks laastatud, künni mõistlikud Eesti taluperemehed karjamaa metsa oma keskis perekohtade peale ära jäutastwad,  palju enne üleüldist krunditamist, et jälle ahjukütet saada wõiks. EeSti taluperemehed oliwad ära tunnud, et kõikide omandus kellegi omandus ei ole, kellegi poolt hoitud  ja kaitsetud ei saa, waid kõikide poolt häwitatud. Nüüd tuleb keegi, kes ennast , mitmed kohaomanikud" nimetab  ja pärib metsade kaitsemiseks metsade  andmist kõikide omakS! Kallid külalised, dppige enne Eesti rahwast ja Eesti rahwa äraproowitud elukorda põllutöös ja majapidamises tundma, stis tulge ehk m i n g e nõuu andma! Aga kui ka .walla metsad" metja hoidmiseks nii tarwilised olekffivad, kui need metsa hävitamiseks on, kust piab stis neid wõetama? Kõik meie kodumaa talumaa on juba talukohtadeks ära jagatud, wallalist .walla maad" ei ole kusagil. Meie ei usu mitte, et need .mitmed kohaoüianikud"  oma kohtasi, kui neil neid on. .walla metsa» deks" kingiksiwad, ja mis fiis sellest natukesest köigeile waldadele ka jätkuks?— .Wirmalise" Nr. 2 tõi üht .juhtkirja" magasi aitadest, milleS ka üht õige iseäralist nõuu antakse. Ka selle nõuu Üle saame oma mõtteid lugejate ette panema. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Küünlakuu 10. pääwal. Saksamaalt. Wabameelised erakonnad ja mitmed teised woimud püüawad wiimastel aegadel wana Würst Bismarki  elu wõimaliknlt kibedaks leha. Rijgipääwal on Wabalafed seletust pärinud, missuguse õigusega kaebtusekiri  Dr. Geffckeni wasta kuulutatud sai, sest muidu pidada kohtu-asjad ikka kohtu saladuseks jääma ja uenda ei olla ka sel korral Riigikohtul õigus olnud, seda kaebtuse-kirja kuulutamiseks walja anda. Ministri poolt on wastalud, et ülema kohtu pärimise peale kõik kohtu-kirjad ette näidatud  ja walja antud wõiwad saada, ja fiin olla Keiser ise seda pärinud. Wabalafed ja nimelt nende estmees Eugen Richter, tahta seesuguste tõrelemistega rahwa tähelepanemist  selle poolt ära pöörata, miS nemad neil 99 päiwil  korda saata on püüdnud, kus kõiksugused körwalised maimud ja wõimud haige Keiser Friedrich lil. nime all walitsestwad. Neil ei ole, kuida juba mõne kuu eest ühes weikeses kirjas: ,K a üks programm 99 pääwast",  seletatud on, mitte wähemat nõuu olnud, kui Saksamaad täieste Inglismaa juhatuse alla saata. Saksamaa  olla Wenemaa wasta pidanud wõitlema saadetud saama, et Inglased Valkani poolsaarel ja Taga-AstaS tahtmist  mööda oleksiwad tallitada wõinud; Prantslast tahetud sellega lepitada, et Elsass-Lothriugi maid neile tagafi anti ja Saksamaa seespidine walitsus pidanud Inglismaa eeskuju  järel Parlamenti healede-enamuse alla heidetud saama, kuida Wabalafed seda juba ammu soowinud on. Seda kõiki olla Dr. Gesfcken Keiser Friedrichi pääwaraamatute ilmutamisega uueste käima panna tahtnud. Pääwaraamatud  pidanud rahwale näitama, miS head nõuud Keiser Friedrich'!! olnud ja kurwastus tema surma pärast pidanud rahwast eksitama seda kõiki tõeste heaks pidama ja tagajärel  pärima, kui ka Keiser ise ehk juba ammu kõige sellc üle teisiti mõtles. Et nüüd enam selle peale lootust ei ole ja et rahwas seda wõerast kätt ära on tunnud, mis köikis selles tallitamas on olnud, et rahwa wiha mitte nende salatallitajate wasta suureks ei läheks, sellepärast püüaivad nemad nüüd rahwa tähelepanemist kõiksuguste tõrelemistega teiste asjade poole pöörata ja nimelt wiha Würst Bismarki wasta kihutada. Seol räägitakse  palju tema »isemeelest", mis suuremaks  kaswada, räägitakse tema ülemeelest, millega tema oma poega juba nüüd oma asemele toimetada ja sedawnfi Riigikanzleri ametit omas sugukondas päriseks teha tahta. Seal räägitakse ka, et Keisri poolest Graf Waldersee, kes Graf Moltke asemele Saksamaa sseawäe ülemaks juhatajaks  sai, Riigikanzleriks määratud ja selleparast tema ja Würst Bismarki wahel suur tüli olla j. n. e. Senni on ilmunud, et Dr. Gesfcken omal aeal küll Kronprinz Friedrich'i usalduse-mees oli, ogq juba sügisest aastal 1887 saadik mitte enam, sest juba Kronprinzi haiguse aeal on tema mõnda wälja lobisenud, milleks temal luba ei olnud. Dr. Gesfcken on ikka weel haigete-majas, arstide ülevaatamise  all, sest tema sugukond tahtis teda segawaimliseks tunnistada lasta, kui ka wist ainult sellepärast, et see teda wabandaks, kui Riigikohtu otsus karmim tema wasta oleks olnud. Pärast tahab tema Schweizimaale elama minna ja tema kirjutada juba jälle ühe raamatu kallal Würst Bismarki wasta. Keisri-praua Friedrich tulla Inglismaalt paariks pääwaks Berlinisse ja saada edaspidi omas Friedrichsdorfi mõisas ja wõeral maal elama, Keisrikojast ennast aga eemal hoidma, sest pahandused, mis pärast Keisri surma tuliwad, olla tema meelt raskeks teinud ja teda jäädawalt hiilgamast ilmast peletanud. Ka tema tütred, Prinzesfid Victoria ja Margarethe, jääda tema juure ehk elada ka Inglismaa Kuninga-praua juures. Kord kirjutati, et Keiser Wilhelm kewadel Inglis-- maale, oma wana-ema, Kuninga-praua Victoria, wõerusele reisida tahta, aga see nõuu olla pärast maha jäätud. ,Wabalastel*  näib korda läinud olema, Keisrikoja ligemate omaksete wahel jäädawat tuska teha. Jda-Afrika Riigi-kommiSsär, Kapten Wissmann, on juba ära reisinud. Berlinisse oli Marokko Sultani saateks  n d suurte kingitustega Saksamaa Keisrile tulnud. Saatekouna tallitus olla, üht kaubaajamise-seadust Saksamaa  ja Marokko wahel korda saata. Saatekonna liiked on ka Essenis, Krupp'i suurtnki-wabrikut waatamas käinud. Wsib olla, et just see nende pea-tallitus oli.—Rasked lumesajud ja tuisud kestasiwad Saksamaal ikka edafi. Kewadel kardetakse jälle uputust tulema, nagu neid wiimasel  kewadel oli. Austria-Ungrumaalt. Pestis ja teistes paikades Ungrumaal  kestastwad käratsemised uue sõeawäe-seaduse wasta ikka edast, iseäranis aga Minister-Prästdent Tisza wasta, kellest arwatakse, et tema enam kauaks ametisse jääda ei wõi. Mitmelt tähtsalt poolelt kinnitatakse, et neil käratsemisel  weel palju sügawam põhjuS olla, kui uuS sõeawäeseadus.  Käratsejad ei tahta wähemat, kui Ungrumaa suuremat lahutust Austriast, kuida Ungarlased seda juba aastal 1848 saada püüdfiwad, kus nende merine mässamine  ainult Wene sõeawäe abiga lämmatatud sai, mis aeast saadik Ungarlaste wiha Wenelaste wasta suur on. Kergest wõiks seal uus mässamine tõusta, pealegi nüüd, kus Kronprinzi iseäraline surm üht iseäralist warju Keisrikoja  peale heitnud ja thronipärimise õigust Ungarlaste silma ees kahtlaseks teinud on. Wene abi peale ei oleks nüüd Austria Keiorikojal mitte lootust. Mitmesugused jutud Kronprinz Rudolfi surma üle ei taha waikida. Nüüd räägitakse jälle, et kole tegu mitte Meyerlingi schloSfis sündinud ei olla, waid metsawaht Werneri majas. Kui Kronprinz Näärikuu 17. pääwa õhtal mitte tagafi ei tulnud, fiis annud Graf Hoyvs käsku, metsa läbi otstda, kas mitte ehk wahest midagi õnnetust juhtunud ei oleks. Otsides tulnud metsawaht Werner oma maja juure, kus imestates tuld näinud, sest tema oli poismeeS ja kodu ei olnud kedagi.  Tema murdnud lukkus ukse lahti ja leidnud surnukeha oma aseme peal. Graf Hoyos saanud senna kutsutud ja leidnud, et Kronprinz ennast metsawahi püssiga maha lasknud. Kinnitust näib see sõnum selle läbi saama, et, kuida juba enne kmulati, metsawaht Werner olnud aruandmiseks Keisri j.rure kutsutud. Prantsusmaalt. Floquet' Ministerium on ühe eksi. tuse läbi Parlamentis, ametist lahkuma pidanud. Kuida juba enne kirjutatud, nõudsiwad walitfuse wastased Parlamenti  lahutust, uute saadikute walimiseks, ja pöhjusseaduse muutmist. Floquet' Miulsleriumi sobrad soowisiwad, et see asi hiljemini ParlamenliS uöuupidamise alla wõetud saaks, aga Floquet oli lubanud, seda asja tohe Parlamenti  ette panna, kui walimise-korra küsimine walitsuse ettepanekut mööda ära wastatud oleks. See oli nüüd sündinud, Floquet tahtis sõna pidada ja päris, et põhjus, seaduse läbiwaatamise asi kohe ette wõetud saaks, päris sellega Ühes ka usalduse-tunnistust oma Ministeriumi kohta. Just tema sõbrad on aga selle wasta olnud, arwates, et nemad MiniSterkumile sellega head teeksiwad, kui see asi hiljemini ette wõetud saaks; Ministeriumi soowimine sai