ametis kinnitada, ametist heita, kohtu alla anda, weikemate  süüde pärast nuhtluse alla panna ja Wallakohtnid läbi waadata, Wallakohtu ametnikkudel on öiguS Kihelkonna-kohtu  otsuste üle Kubernöri juures kaebata. Liiwimaa Kubernõr kirjutab Kihelkonna-kohtutele ette, seda Senatt-käsku Wallakohtutele kuulutada. Laudohni kihelkondas on Mohdoni (Birschumuischa) walla raudne rahakapp ära wa> rastatud. Wõnnust tuli üks kohtuametnik asja üle kuulama  ja on ka kurjategijate jälgile saanud. Ülepea wõeti kaheksa kahtluse-alust kinni ja sadeti Wõnnu linna, nende keskis ka kohaline Wallawauem. Kolm on juba tunnistanud.  Rahakapp oli Laudohnis maa sisse maetud. Wiljandist. Rõuge-tõbi on Wiljandis kustunud. Ülepea on Jürikuu 19. pääwast Heinakuu 22. paamani 73 inimest haigeks jäänud ja 12 ära surnud, 3 täiskaswanud  inimest ja 9 last. Werelaske küla ligidal leiti selle kuu 13. pääwal üks mana talumees, kelle koorm kõrgest kaldast alla kukkunud, kes ise koorma alla jäänud ja seal ära lämmatanud oli. Wiljandi kirikuaia  ligidal on kohalise Wallawanema elu peale kiputud, kes aga kaabakaid ära peletada suutnud. Riiast. Liiwimaa Hoowkohtus sai endise Linnapea, Robert Büngner'i, asi seletatud, keS kohtu alla antud  oli, nagu oleks tema keelede-seaduse asjus Senati käsku täitmata jätnud. Tema sai süüst lahti mõistetud. ,Rishki Mesinik on wäga wihane tema ja kirikuõpetajate  lahtimõistmise üle, sõimab ja loodab, et asi Senatis teisiti seletatud saab. Riia linna kulud Politsei  ülespidamiseks uut korda mööda, on 65,000 rubla aastas  suuremaks kaswanud. Uus kord algab Mihklikuu 1. pääwal ja juba sel aastal on 21,700 rubla rohkem tarwis.  Seda raha tahetakse laenata. Kuuramaalt. Riigiwalitsuse poolt peetud läbiwaatamised  ja arutamised, kuhu sõeas adam piab asutatud saama, kas Lubanusse wõi Windamisse, olla, kuida Peterburgist  kirjutatakse, lõpule jõudmas. Peterburgist. Keiser on omast erakassast Orenburgi hädalistele, kes omad majad ja oma waranduse suureS tulekahjus kai,tast,vad, 25,000 rubla kinkinud. Niisama palju on sealtsamast Orski tulekahjulised saanud. Kuulus Afia-reisija, Kindral Major Prshewal - ski, läheb pia wiiet korda reisima, nimelt KhiinaSse ja TibetiSse. Kroonu kassast on temale selleks 53,600 rubla kaasa antud. Reisu-selts on 27 meest suur: Kindral- Major Prshewalski, tema endised kaasalased Leitnant Roborowski  ja Leitnat Koslom, ja 24 Kasakast Orenburgi ja Urali Kafaka-wäest, kes ka enamist kõik juba enne temaga reisul on olnud. Reisu-aeg on esiteks kahe aasta peale määratud. Kronstadtisl on „ PoStimeeS* sealise kirikuõpetajakäest järgmise kirja saanud: ,Aastate jooksul on Eestimaalt ja mujalt õpetaja nime peale seia soldatitele palju rahakirjast saadetud, mida aga tänine siin keegi järel ei ole pärinud. Mõned rahakirjad ootamad siin juba kümme aaStat jarelpärijat.  Et kõik kuulutused siinpool asjata olnud, arwan tarwiliseks, aealehtedsS neid Eestimaalt saadetud kirjast awaldada, et siis, olgu kas raha saatjad wõi raha saajad, oma raha nõudma teakfiwad tulla. Raha saajate nimed on järgmised: Jaan Pklmann sraha Wõru poolt saadetndj, Juhan Rätik saadetud Tartu poolis Tõnu Ratas paatja Jüri Koppel Wiljandistj, HanS Keek ssaatja Jaan Keek Tarwastustj, Aadu Lepik ssaatja Jaak Lepik Wiljandi pooltj, Tõnis Sulg ssaatja Jaan Sulg Suure-Jaani Wasemõisastj,  Haus Pallo paatja Jüri Pallo Wiljandistj, Jakob Sarne ssaadetud Wõru pooltj, Aadu Kolin ssaatja HanS ?ändik Wana-AntSmõisastj, Hans Esu! sfaatja Mari Eful Rakwere pooltj, Iman Rasson ssaatja Jaan Lilleberg Saaremõisast Wiljandimaaltj, Hans Abel ssaatja A. Abel Tännafilmastj. Jüri Köhelik sfaatja J. Tomson Hapsalustj. Neis kirjades on suuremad ehk weikemad rahasummad. Kui saatjad ehk saajad minule selged tunnistused saavamad,  et rahakiri nende päralt, ja saatmiseks tarwilised margid kaasa lifawad, siis saadetakse neile kirjad rahaga kätte. Palun ka teisigi aealehta seda sõnumit ära trükkida M- 3. Eisen. Soomemaalt. KohuS Sõeawäe - Propst Petterfon'  i ü!c on nüüd Häraö-kohtu poolest mõistetud, kust weel Abo Hoowkohtusse edafi kaebata wõib. Teda on süüdlaseks leitud li wale-wekskit, 1 wale-wõlakirja ja 6 seesugust kiriklikku protokolli teinud olema. Selle eest on tema auust lahti, 28 paäwaks mee ja leiwa peale mangi ja 243,000 marka tööga tasuma mõistetud, kolm kord nii palju, kui teised tema pettuse läbi kautanud on. Wana Rootsi seadust mööda saab iga tööpääm määratud hinna peale armatud ja selle järel piaks Petterfon 110 aastat tööd tegema, künni wõlg tasutud saab. See tähendab siin muidugi seda, et tema oma elu otsani töömajas kinni piab olema. Soomemaa lehed kirjntawad järgmistest õnnetustest: Heinakuu 20. pääwal lõi wälk Loiuujoki liriku  sisse, miS maha põles, nenda et ainult käärkammer üle jäi. Kiriku riistad ja teised liikuwad asjad on wälja saadud. Kirik oli umbes 50 aasta eest teliskiwidest ehitatud,  oli 250,000 marka maksnud ja ei olnud kaitse alla antud. Teine õnnetus oli natuke waremini Kerwa raud tee-jaama ligidal, kus Kapten Trygg'i wlemärkide-wabri? maha põles. See oli ühekorraline puumaja ja all oli püssirohu kelder. Peremees ise. tema pojapoeg ja üks teenija tüdruk olimad ülemal, üks tööline all tööl. Tüdruk  sai alla saadetud püssirohtu tooma ja noormees läks järel, waatama, et tema rutemini wlekS. Keldre uksel tuli temale tööline põlema riietega wasta ja kohe tuli kärgatus,  miS peremehe ja tüdruku tappis. Kapten Trygg'i keha on nii kangest lõhutud, et pea ja mõned liikmed kehast  eemal leitud saiwad. Tööline on tule-haawades raSkest haige' noormees on ilma suurema w iga ta peasüüd. Woroneshist. Kõik raudtee rongid on nüüd töölistega  täidetud, keS koju tagasi lähemad. Rostow-Woroneshi raudteel on sel kewadel umbes 7t),v01) talupoega otsima* läinud. Wene lehed arutastwad paari aaSta eest seda tähtsat küsimist, miks Baltimaa kubermangudest mitte ka nii palju pahmast* tööd otsima ei lähe. WaStuS  et olnnd neil raSke: Kurjad ,Barouid* ei lase! Kui suurt õnne arwawad need helded wimese-sõbrad küll ,töö-olfimisest* rahwale tulema? ,T. S.* t. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterlmrgisi, Leikusekuu 22. pääwal: Majestät Keiser ja Suurwiirst Michael Aleksandrowitsch on heile õhta ZljinSkojest Peterburgi teele läinud. Gmundenist, l?ei?usekun 21. pääwal: Austria Keiser tuli heite lõune aeal Wene KeiSri-praua wöerusele ja reisis  pärast lõunat kell 3 jälle ära. Wene Keisri-praua oma kõrge kaafalastega reisis selsamal õhta! Gmundenist ära. Berlimst, Leikusekuu 111. pääwal: Keisri-paari noorem  poeg sai täna kell 2'/, PotSdamiS, ristimise-kabeliks korraldatud Friedrich Suure elu- ja magamise-tuaS ristitud.  Ristija oli Keisrikoja ülemõpetaja Dr. Kõgel. Jutluse  ja laulu aeal oli noor Prtnz Saksi Kuninga-praua, ristimise aeal Rootsi Ku unga käe peal, ja sai nimed Oskar  Karl Gustav Adolf. Keiser on Rootsi Kuningast Saksamaa meremäe Auu-Admiraliks nimetanud ja sedasama  auunime Rootsi meremäes Rootsi Kuninga poolt waSta wõtnud. Prantsusmaalt. Prantslaste voolest saab mõrtsukas Garnier segameelisekS tunnistatud, kui seda ka keegi ei usu. Tema elukord ei ole nii wilelS, kui esiteks kirjutati, aga .kättetasumise«-hulluses on tema põdenud, nagu mitmed  teised ka. See, kelle peale tema laskis, oli kogemata Prantslane Tournouer, kes Saksamaa saatekonna poolest teenriks palgatud oli. HambnrgiS on öösel wasta selle kuu 15- pääwa Steinwärderi  saarel suured kauba-magasiuid maha põlenud. KuuS inimest on surma saanud, palju teisi on wigastatud. Kahju on mitu mjlljont suur. Londonist. Leikusekuu 16. pääwal: lirimaa näituseplatfist  läkS kuulus õhusõitja SimmoudS täna pärast lõunat kahe teisega sõitma. ESseri Grafkondas kukkuS õhulaew kange kiiruga maha. Kõik on wigastatud ja Simmonds on juba sel õhtal ära surnud. xmn! - SS-.° ,888 S>°ds.r,'> jnnr.. ~ k«wg«. HnW TreMeri Kuueklassiline kool Tartus Kooli öpet«s. . ... . Kooli õpetus hakkab ettevalmistamise klassi alumises jaos abd-e" peale ja käib kroonu >a realgymuasimuide viis klassi läbi kuni kuuendama klassini (Söennäa). Õpetuse ja rääkimise keeled on Wene ,a Saksa keel. Õpetatud saavad: padina, Kreeka ja prantsuse keel. Kooli lõpul. .... Kooli lõpul wõiwad kasvandikud koolist 1) kroonu klassika ning 2) realgymnastnunde kuuendamasse  klassi (Seenulla) astuda. Kooli ülematest klassidest wo-wad kasvandikud apteekr, ~.ij,.. .. kolmandama järan ja prioat elemenlarkoali õpetaja eksami ära kirjutajaks saada. Elemcntarkooli õpetajad on koolides ametit plmäeteenistukett  priid Ehk küll kool veel alles wiiendamat aastat töötab, siiski on ;üba lageupaini, i ?ertia klassis on Seminarides, on apteekn abilised meie za kau> teised on elementarkooli õpetajad, teised kaupmeesteks õppinud Peterburis ja teistes linnades on põllu pidajad ehk muidu ametis. Kooli wastuwotnttne. Kooli võivad astuda ja on astunud igast Wene Saksa ja A-ti keelsest koolist linnast ja maalt ja ei ole nmnadns ei noorus selle zuures selles koolis takistus ks. Ülespidamine ning korter. Koolimajas Tartus, Hugo Treffneri majas Hobuse uulitsas Nr. 2, wmwad kasvandikud lahket ülespidmH leida ja elavad ning õpivad siin mitme kooliopelaza usutama nlewaata- Wenckooli õpetajat elamad koolimajas ja vaatavad uimelt selle peale, et kaswandikiid  teistega, kes Wene keelt mõistvad, räägivad. Klaveri za viiuli mangim.se eest 1w.,..?-maksud kabv tuleb täkele panna, et need pool odawamad on, kui teistes sar.k-a  lelle antakse tarvilikul ja sündsat viisil vaesematele, w'raematele kui Äks venda ko^ag/koolis ja nendele, kes millgi viisil koolimaias aitavad, « ei,, anan, akt kui kee teistes niisugustes koolides sünnib, kus aiuult need abirahad. Mis üksikutest  ehk seisustest on kingitud, antud saavad; siin tuleb iga kulu alandamine direktori oma Kooli seis. Goolis õpetatid esimesel poolaastal s. a. RV kooliõpetajad! lAnmnanum: ülemkooli õpetajad, Seminari kooliõpetajad ja Aoalis oli IZK kasmandikku Tartu, Wõru, Walga, Rija, Wiljandi, Pärnu, Rakvere, Tallinna, Pihkwa, Peterburgi ja Moskva linnadest ja maakondadest. Rahvaste ,arele oliwad koolis. Eestlased, - p»e«al; hiljem võetaks, km.vandikkust KirMwll ja suusõnalt antakse igal aial ligemat teadust ja võetakse uusi kasvandikku vastu. Kooli majas Hobuse uulitsas Nr. 2. Augustikuul' ISSS. kooli direktor. Tcada and mistd. Mu 9 luu!. SSSZ Suttema - MMüla miiisaWalitsus annab fkll? läbi teada, et Eeestima kubcrnõri herra würst Sebahowskoi lnbaga, iga aaSta AA. ja A 4. Küünlakuu p. ja A 4. ja A 3. Mihklikuu P. Hageri kiriku ligidal, looma ja hooste laat peetud saab. Selle aaötane sügisene laat saab A 6. ja A 7» Äliihklikuu ärapeetud, sellepärast et 25. Mihklikuu v. pühapääwa veale langeb. o o o <z> "õNS S 2 F»! > Z z UliB mois k saab müüdud Peterburgi kubermangus Peterhofi kreisis, 27 wcrSta maanteed mõõda ? PeterhoA eemal. jäkel n 293 maad, hea? ?orka? 5 ned ta mets. Mõisa majavidamine (Wirthschast) on täies ,o°ne«. Mõisa saStane V puhas sissetulek on raama ute järel 1400 rubla. Ostuhind on kl 000 rbl "hkS V ü Piab ostja ta mõisa peal olema mõiSnikkude-banga mõla 6000 rbl. oma pealrmStma. Täit hinda, 11.000 rubla, ei ole maja korraga mälja maksta. KeS soowtb oSta. l? antku teada Saksa ehkWme keel-S hra Hornsteintle PeterburgiS, WoSnescnski profp. V L maja Nr. 30, tort Nr. 4. x —de —7k II (5W PsgMwK II ii E es t l m aa rahwa ss st KadnjaKiriku raamatud il Vanast seltsist kl I I on weel 63 kop. tükk saada I ! x Ziudfarsl triiki«ajlls, ! j Hassmnas, Laja-uulitsas. ! ! «xxnxnxvovsosc Lindfors'i pärijate trüki' kajas »n saada õpetlikud OeB k i rj n ä Gestimaa H!a?wa-li ostidele. Hind: 23 kop. TMKohll MNMft ja ostmisr kviitrakt lehti ou saada Lindforsi pärijute lrükimains. Z6SSSSO>GSZ«VSOS« Hinnad Tallinna turul: ?5». Leikusckau pääwa! 1838. Kartuha>lid, tshetwk ... 30 kop. Herned. toop 7 „ Lcadsed, toop „ Tan>;ud. toop .... . 7 ~ imel .... tL—l > „ sea liha neal .... 10—12 „ Röösk piim, toop .... 3 „ Hap-r piim taop .... 5 „ Koore koriei 4 „ Laua wõl uaei .... 33 „ Püti wöi imel .... 24 „ Muna paar...... 3'/, „