Sakala .U 14. Wiliandis, 5. Aprillikuu päewal 188 V. i». aastakäik.. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Wallawanemate kohused. Poliitika ringwaatus  — Omalt maalt. Wiliandi maakonnast: Kelmid; maawärisemine.  Põltsamaalt: Mis kirikhcrra Maurach räägib. Tartust: Kaunis pidu. Worumaalt: Kanapää abikomitee; Keiserliku Majesteedi 25-aastane juubeli püha; õiendan? kiri. Tallinnast: Kohtualuste arm; Linda Selts; tükikene Tallinna Sõbra toorust. Riiast: Näitus. Peeterburgist:  Ketserina Majesteedi haigus: sala trükimaja. Wö eralt maalt. Saksamaalt: Bismarki sündimise päew. . Inglismaalt: Kuningana teekond; endise Prantsusemaa ketserina teekond. Löuna- Aafrikast: Lahing. Aasiast: Mekka ülem-sheris. Kirja wastused. Kuulutused. Lisaleht. Üksainus tütar 111. Paapstidest ja Jesuiitidest 11. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Wallawanemate kohused. Wallawanemad on liikmed sellest suurest ametnikude  kogust, kelle läbi Keisri Herra oma riiki walitseb ja oma käskude ja seaduste täitmist toimetab. Wallawanemad  on esimesed, kelle peale rahwas maal maata  b, kui neil midagi abi ehk nõuu tarwis läheb. Nemad peawad ka esimesed õiguse kaitsjad olema ja armu ja halastust seal ülesse mõistma tunnistada, kus seda ilmalik seadus ja kristlik armastus nõuab. Niisama  peawad nad ka, kus ülekohut sünnib, waljud kohtumehed olema, kes igapidi selle peale waatawad, et riigi seadused täidetud saamad ja ükski kurjus ilma nuhtlema ta ei jää. Wallawanemate kohused on wäga suured ja malla - wanema amet üks suur amet, kui teda õigeste tarwitatakse.  Tuhandeid on neid inimesi, kelle õnne ja õnnetuse kohta mallamanemal ütlemist on, ja kellele waene lugu kätte tuleb, kui mallawanem oma kohust ei mõista ja ei taha täita. Wallamanem peab esimene kaebaja olema, kui midagi kurjust tehakse ja peab selle eest hoolt kandma, et kurjategijad trahwi alla langemad. Wallamanema käes on ka Malla politsei amet, ja tema peab sellepärast selle eest muretsema, et igal walla liikmel julge elu omas wallas oleks ja kelmid sinna pesitama ei asu. Tema käes seisab malla mara, kelle eest ta peab wastama, ja sellepärast peab tä seepeale maatama, et kõik maksud ja rehnungid õiges korras on. Tema peab waeste ja waestelaste eest muret pidama ja peab ka selle peale maatama, et iga manem oma last auusaste kaswatab ja koolitab. Wallamanem peab selle eest hoolt kandma, et malla teed heas korras on, ja et wallalc mitte enam maksust kusagilt poolt kaela ei tule, kui mald ära jõuab kanda. Wallamanemah on meel sada tallitust ja tööd Malla kasuks teha, nM. meie kõik lühidelt ei jõua nimetada. amet on sellepärast ka üks raske amet ja tarwitab osawamat ja õiglasemat meest. Hea eeskuju on enam määrt, kui keegi muu asi. Wallamanem peab sellepärast ka oma korraliku elu poolt esimene mees Mallas olema. Jumal olgu selle wallale armuline, kus lakkekoer ehk muidu liiderlik ja ülekohtune inimene üleüldse walla ametisse ehk pealegi Mallamanemaks .on juhtunud saama. Wallamanem peab oma' hea eluga töiste ees läikima. Tema ei pea ka mitte mähet tegema sugulase, ehk wõera wahel, maid peab õiguse peale üksi waatama. Seda on küll raske täita, aga seda peab iga anus inimene tegema. Nt . seda asja kergitada, sellepärast walitsctakse ka sagedaste seesuguseid auusaid mehi wallawanemateks, kellel nutte suurt suguwõsa ei ole ehk kes mõerusest malda sisse on tulnud, et nad mitte oma suguwõsa pärast parteide elu ei edendaks. Aga mallamanemal ei ole mitte üksi neid kohuseid täita, mis temale just seadus ette kirjutab, maid ka Meel tõisa, keda tema tähtjas amet juba iseenesest tema peale paneb. Tema mõib iga tulusat ettewõtmist malla ja rahma kasuks edendada. Tema Mõib mallaliikmeid kokku kutsuda ja mõib selle üle nõuu pidada, mis wallale  kasuks on. Tahab ta aga seesugust koosolekuid osawaste juhatada, siis peab ta ka ise midagi mõistma ja peab teadma, mis ta tahab. Tema peab üks mees olema, kelle pää õige koha peal seisab ja kellel isamaa armastus südames on; kelle meel auus ja puhas on ja kes õiguse eest seistes kedagi ei karda. Seesugune mees peab wallawamm olema, ja kus ta seesugune ei ole, seal ei Mõi ka walla aszav seesuguses korras seista, nagu seisma peaksiwad. Meie ei taha siin mitte sellest rääkida, kuidas meie praegused wallawanemad neid omi kohuseid täida - wad. Kuidas auusa meeste malitsemine mõnes kohas Mõimata ja ka üleüldse oma auu peale hoidma meestele  selle ameti pidamine mõimata on, sellest saame pea pitkemalt rääkima. Nii palju aga tahtsime siin lõpetuseks ütelda, et iga mõistlikum isamaa poeg seda aega igatsedes ootab, kus meie Eesti Aleksandri kool elusse ärkab, kust meile mehed wälja peawad tulema, nagu neid meie auus wallawanemate amet tarwitab. Meie armuline Keisri Herra on meile sette õiguse kinkinud,  et wallamanemaid enese seast malitseda wõime ja seeläbi ise omi asju toimetame. Selle seadusega oleme alles waba rahwaste järje sisse astunud. Näidakem *Nüüd oma kalli Riigi-Jsa juubeli aastal üles, et meie selle seaduse tähtsusest aru saame ja selle õiguse määriliseks  seeläbi püüame'"saada, et seda kooli pea elusse kutsume, kes meie armulise Keisri Herra nime kannab, meie Kui meil juba igas mallas seesugust olema, kes selle kooli läbi käisimad, siis saab meil ka wallamanemaid enam olema, kes täitsa teadmad, mis nende kohused on. (A Poliitika ringwaatus. Täna tahame oma poliitika ringwaatust natukene Moduste asjadega alutztada. Kaks asja on nimelt, meie siin kohal peame rääkima. Esimene on meie noor seltsi-elu, kes juba nähtawat wilja hakkab kandma, töine lootus, et rahukohtud  ka pea meie maal tõeste elusse saamad astuma.  Omas wiimases numris nimetasime juba, et seltsis Tallinnas künni 17. MüViMi juba 60,000 rubla põhjuskapitaliks sisse oliwad  maksetud, ja mahe-ajal on see sissemaksetud kapital  75,000 rubla peale tõusnud. See rõõmustaw sõnum tunnistab, missugune tugew waim weel meie rahwa sees elab, kui aga õigel ajal seda maimu äratada  mõistetakse. Isamaa waimustus on Tallinnamaa Eestlasi selle suure sammu edasi lasknud teha, ja kui elaw see waimustus on, tunnistab nimelt ka seal seltsis 2. Märtsil peetud kõne, mis lugejad meie tule- wases lisalehes saamad leidma. Wõtku sellest Tallinna Eestlaste tööst ka kõik töised" isamaa nurgad omale äratawat eesmärki. Olgu ta nimelt ka meie Wiliandimaa  Eestlastele kihutajaks, kes manast Eestirahwa seas esimesed oliwad. Meie Wiliandi põllumeeste seltsimaja  ootab, et selle maakonna Eestlased ülesse näitaksiwad,  kas nad oma isamaa püüdmistes ikka meel manad Sakala mehed on, ehk tulewikus wiimasteks Mda tahawad. Töine rõõmustM. see lootus, et nüüd pee^rahukohtud!ka meie maale saamad tulema. Ja ei saa mitte üksi nime poolest rahukohtud olema, nagu neid mõnelt poolt soowiti teha, maid tõsised rahutegijad kohtud, mis nad peawad olema. Rahukohtumehi ei saa mitte kihelkonna konwendid walitsema, nagu mõnel pool soonuiuo  omwai, VHHltnr wallawanemad töiselt poolt lahus rahukohtumehi walitsema,  nagu kuulda on. Ka ei saa rahukohtumehed mitte meie kubermangude ülemate kõhtude all seisma, maid Peeterburgi ülema kohtu all. Seda seadmist peame wäga kiitma, kõige wühemalt nii kaua, kuuni meie maa harjunud on, et kohtud mitte selle peale ei tohi waadata, mis seisusest inimene on, maid õigus üksi kohtumõistja kaalu peab seadma. Astume nüüd kodumaalt wõera maadesse, siis leiame esmalt (Sa ksam a a l H kõige pealt, kuidas würst Bismar? ennast" Me" imelikul kombel awaldab.  Tema on juba tükk aega jälle Berliinis, aga teda ei näe seal keegi ja tema ei näita ennast ka kusagil.  Ta ei ole Preisi ega riigi parlamendis oma silma näidanud. Tema ei pea könesi ega ei käi pidude  peal. Tema ei lähe omast palleest wälja ja on paljalt paar korda keisri jutul olnud. Tema on haige, öeldakse, ja tema ei lase sellepärast kedagi enese ette, ega ei anna kellegile seletusi. Sedawiisi on ta enne ka juba tähtja juhtumiste eel teinud. Aga ta istub nagu ämblik omas wõrgus, keda ta targaste igalt poolt kokku on tõmbunud, nii et ükski kärbes, kogemata sisse juhtub, enam wälja ei pease. Bismark  on üks nii suur poliitika mees, nagu neid sadade / aastate sees paljalt üks ehk kaks sünnib, ning õnne- X likuks tuleb seda maad kiita, kelle poliitikat üks see- z' sugune mees juhib. Oma isamaa kasu on temal ikka > üksi silma ees, ja kõik, mis Eüroopas sünnib, mõis- / tab ta nõnda juhtida, et Saksamaa sellest kasu saab. > Bismark istub waausi  käima  d tema tahtmise järele" ja tema isamaa kasuks. Saksamaa riigi wälitsus ligistab ennast pealt näha Roomlastega, aga et Bismark paapstiga liig sügawat lepitust saaks tegema, seda ei ole mitte loota. Seda tunnewad ka kawalad kiriklased wäga heaste ära ja sellepärast on nende ajalehtedest ühed paapsti järelandmise  poolt, töised wasta. Et aga kõiki neid ajalehti Roomast juhitakse, sellepärast on nende waidlemised wäga õpetlikud. Ehk saame edespidi tükikese neist oma lugejate ette panema. Koduste asjade poolt on Saksamaal praegu nende tüli uue õigekirjutamise wiisi poolt tähtjas. Sakslaste õige kirjutamise wiis on praegu kõige nurjatumas olekus, mis wõib olla, ja sellepärast on juba ammugi tema parandamisest juttu olnud. Aga seiemaale ei ole Saksa õpetatud mehed