Prantsusmaalt. Pariisis on selle kuu S. pääwal suur rahwapidu ikka ära peetud, nii wäga ka arstlikult poolelt selle waSta räägiti. Muidu on kõik heaSte korda läinud, aga tujukad on oma meeletumat ja Võimatumat wiha Saksamaa waSta jälle ühel wiifil üleS näitanud, mis kõige maale wäga suurt häda teha wõiks. kui Saksamaa walitsuS seesugusest tembutamisest rohkemast hooliks.  Prantsusmaal wõtawad awalikkudest pidudest ikka weel nendanimetatud , Isamaa Seltsid" osa, kes suure käraga näitawad, et nemad omalt poolelt wiimase rahutegemisega  ei lepi ja Elsass-Lothringi maid ikka weel omaks luewad. Nende maade kujud seisawad Pariisis awalikku platsi peal, saawad pidudeks ehtetatud ja rahwahulgad käiwad nende ees käratsemaS. Seda on muidugi ka nüüd tehtud. Kui pidurongid senna poole lükkasiwad, siis läkfiwad  nemad ühest wõeraSte majast mööda ja nägiwad, et seal teiste lippude keSkis ka Saksamaa ja PreuSfi lippud  wälja pistetud oliwad, sest selleS majaS (Hotel Continental)  wõtawad reisijad kõigest maailmast aset ja peremees  tahab muidugi kõikide wasta ühetasa oma lahkust üleS näidata. Sellest ei hoolinud aga käratsejad, nimelt ka mõne suurkooli kaswandikud ühtigi, waid pärisiwad, et need lipud maha wõetud saaksiwad. Peremees ei tahtnud käratsejate wiha mitte weel suuremaks kaswatada ja laskis  lipud fiSse wõtta. Sellega ei lepinud nüüd aga wihased  hulgad enam, waid tormafiwad trepist üles, lippufi otsima ja rahwa kätte tooma, kuna teised kiwidega wõerastemaja  peegliklaasist aknaid puruks loopisiwad. Lipud faiwad leitud ja alla toodud, üht olla koguni weel Politsei  - kommiSsär Gallien rahwa sekka wiskanud ja pärast ennast sellega wabandanud, et ükS uulitsapois seda tema käest ära kiskunud olla. RahwaS tallas jalgega lippude peal, kiskuS neid lõhki ja põletas wiimaks narmad ära. StrasSburgi mälestuse samma all hüüdis keegi järsku: Magu Saksamaa!" Köit senna jõudnud rongid kargafiwad  muidugi selle liigjulge ärritaja peale, kes õnneks Hollandi  Saadiku majasse peasis, kus teda sisse lasti ja wäraw kinni pandi. Minister-Präsident on pärak Saksamaa  Saadiku juures wabandamaS käinud ja Gallien on ametist lahli lastud. Lipude teutamist peetakse muidu wäga suureks aSjakS, aga Saksamaa walitsus lubab leppida,  nagu wägew sagedast ülewalt alla waadates nõdrema wallatusega lepib. Mõned lehed küsiwad aga, mis herra Ferry sellest küll arwab, kui Saksamaa walitsus Khiinlast natuke kinnitaks, keS iialgi Saksamaa lippusi katki rebinud ega teutanud ei ole. Saksamaal ei tuleks see ühtigi makSma, aga herra Ferry et julgeks ehk siis pärast ka mitte üht meest enam Tongkingi saata. Ehk kui Saksamaa  Londoni konfercnzil natuke teist juttu räägiks, kui Pariisi laStel just meele järel on? Tongkingist  tulnud sõnumite järel on Khiina walitsuS lepitust pakkunud ja ühe kuu käigul kõiki oma söeawäge Tongkingist  ära kutsuda töutanud. Nii kaua jääb Prantsusmaa laewuStik Fu - Tsheu lahe peale waritsema. Kuida asi kulu tasumisega on, sellest ei ole sõnumit antud.  Kholera  Marseilles ja TouloniS on niisama käre wõi weel käredam kui tänine. Wilmasel Pühapääwal on Tonlonis SÄ, Marseille? 46 inimest kholerasse suruud. Inglismaalt. Londoni konferenzi üle tulewad segased sõnumid. Raha-aSjade asjatundjad peawad weel isekeSkiS  nöuu; kui kaugele nemad juba jõudnud on, see on teadmata. Saawad nemad oma nõuupidamistega korrale, siis wast aStuwad suurriikide Saadikud teiste asjade pärast  kokku. Et kõik Egyptuse aSjad seal lõpepäraliselt korraldatud  saaksiwad, seda on raske uskuda. Rahwas, nimelt alam rahwas on Parlamenti Ületua peale sellepärast  wäga wihane, et hääleandjate ringkonna laiendamine tagasi lükatud sai. Kümnetuhandete kaupa peab rahwas koosolekuid ja käratseb Ületua wasta. Kergest wõib olla, et Gladstone kõiki seda asja sellepärast just nüüd pingule ajanud on, et awaliku tähelepanemise film natuke nurja läinud Egyptuse politikast kõrwale pööratud saaks.  SaliõburyS  on ärasurnud Minister Sidney Herbert'i auusammast  püSfirohuga lõhkuda katsutud. Kärgatus on küll suur olnud, ei ole aga muud kahju teinud, kui samma aluse muStakS suitsetanud. Selle kuu 4. pääwal on SligoS endine mõisawalitseja Regan wõlla surmale mõistetud,  kes ise ühe salaseltsi peamees oli ja mõnest mõrtsukatööst  osa wõtnud. Dublinis on lirimaa Salapolitsei endine ülem, Fcench, selle kuu 5. paamal waugi pandud. Tema olla palju jäletumaid pahategufi teinud.  Lankashire's  on 18,000 sütekaewanduste töölist oma tööd seisma jätnud, sellepärast, et nende palka wähendada taheti.  Nemad ise olla aga oma keskis tülis ja kaewanduSte  peremeestel olla nii palju süSsa tagawarakS, et tööliste  nõuu wist nurja läheb. Spaaniast RiigiwalitsuS astub suure karmusega mässajate  waSta. Hiljuti saiwad 14 ,Mustkäe" seltfilast ühel pääwal hukatud. Nüüd on jälle kaks pealikut Geronas maha laõtud, kes wiimaStest söeawäe mäSfamiõtest osa wõtnud oliwad. Kõik palwed ei aitanud ühtigi, ka mitte nende pealikule abikaasade palwed, kellel mslemil ka lapfi järele jääb. Kuninglik ametnik kuulutas hukkamise platfil et igaüks surma nuhtluse alla langeb, keS armu paluda julgeb. Gerona linnaS seifiwad kõik poed 24 tundi kinni. Bulgaariast. Minister-Präfident Zankow, nendanimetatud  erakonna esimees, on omast Ministri ametist tagasi astunud. Egyptuseft. Asjad Sudanis on ikka weel kirjud ja segased kni tänine. Khartum ei olla küll wrel Mahdi kätte langenud ja mõnelt poolelt kinnitakse koguni, et Kindral  Gordon Mahdi salkusi löönud ja tagasi tõrjunud olla. UStatawaid sõnumid ei ole sealt aga kellegil. Niisama  segased on sõnumid Dongolast. Alt-Egyptuseft saadetakse  wage Sudanisse, aga muist solatid joolsewad juba enne ara, teised tee peal. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! järel, (Järg.) „Kas tohin Teie nime ka teada saada? küfts Saadet  edasi. ,August Puusepp/ oli lühike wastus. ,WZga hea. 3a nüüd ärge pange pahaks, kui ka Teie ameti järel küsin; peab jo teadma, kellega uädalite kaupa litsa laewa peal ühes reisitakse. Retsijad laewa peal on kui üks seltskond ja minul on ikka wasta meelt, lausa wõerastegs ühes seltskondas koos olla." ,Mina olen kaupmees/ wastas Heinrih. ,KaS Teie kauaks Ameerikasse jääte?" pSee on weel teadmata; kuida asi annab." Mina ei küsi mitte aSjata, waid see teeks minule rõõmu, kui tagasi tulleS jälle üheS reisida wõikfime. Mina jään ka aga mõne nädali, kõige kauem paar kuud senna. Minu wend on seal ka kaupmees ja et teda ka kord näha saaksin, see on minu ainuS asi, mispärast reisin. Tema ei wöi oma laia tallituse ja palju pere pärast Euroopasse tulla; mina olen poiSmees ja minul on rohkem aega. Retsite Teie oma enese tallituse pärast?" ,Ei / ,KaS tohin küsida, missuguse kaupmehe tallituse pärast ?" Heinrih wiiwitas waStusega; teise tungitaw uurimine ei olnud tema meele järel. ,See ei ole minu enese asi." ksSlis tema wiimakS, , sellepärast ei wõi mina Teile ka mitte Vastata. See on Teile jo ka üks kõik, missuguse kaupmehe tallitust mtna toimetan. " xTeil on õigus. Mina küfisin aga ehk wõib Teie peremees minuga tuttaw olla", tähendas Saadek. Mina rõõmustan ennast, et Teie nii õiglane ja ettewaatlik olete. Uskuge, kõik noored inimesed ei ole seda meie päiwil mitte; seda olen mina ise tunda saanud. Teie õde on Teie kaasas?" ,Minu õde?" küstS Heinrih imestates. ,See noor naeõterahwas, kellega Teie siin edasi tagasi käisite, see oli jo ometi Teie õde?" ,Ei." »Noh, seda arwata oli minul asja küll. Tema oli jo üsna Teie nägu." ,Seda ei arwa mina mitte." ,Lugu on tõeste nii, seda nägin mina kohe. Tema peab wähemalt Teie sugulane olema." ,Ka seda mitte. Wast siin laewa lae peal olen mina seda naesterahwast esimest korda näinud." Saadek raputas-pead. ,Miua olekfiu kihla wedanud, et see naestecahwas Teie sugulane on." , ,Teie oleksite oma kihla taieste kautanud." ,Mina panin seda naesterahwast kohe tähele; tema on nii rõõmus ja wallatu, nagu ci oleks tema omas elus weel iialgi midagi paha näinud. Teie teate ometigi, kes see uaesterahwas on?" ,Tema on minule oma nime nimetanud." ,3a see on?" Heinrih oli wästnud. Keegi Politsei ametnik ei oleks nii peenest midagi wälja pärida oskanud. ,Tema nimi on Edith Platen ja tema on näitemangija,"  waStaS tema. ,Tema wanemad on surnud; üks tädi on weel elus, keS teda aga mitte ei armasta. Tema isa olnud ka näitemängija; tema reisib esimeses kajüütis ja üksi. MiS tema Ameerikas tahab ette wstta, seda mina ei tea, sest selle lärel ei ole mina pärinud ja iseenesest ei ole tema seda minule ka ütelnud. Kui Teil seda teada tarwis on, siis tahan mina homme seda küsida ja ka juure lisada, et Teie seda teada soowite. Tema on minule ka üteluud, et tema kakskümmend kaks aaStat wana on enam ei wõi mina kõige parema tahtmisega teada anda." Saadek piigiStaS wihaga mokad kokku. Wihaselt waatas  tema oma noore kaasreisija peale, keda tema sellest tunnist saadik oma Vaenlaseks pidas. Tema oleks terawaSte  wastanud, kui nimi ,Platen" tema mõtteid ei oleks äratanud. Anna Lamprehti tütar, keS näitemängija Becnaule  oli läinud, ei olnud mitte noorelt ära surnud, nagu Saadek lulianale ette kujustanud, waid oli pärast ennast näitemängija Platen'iga ühendanud. Mitte silma pilku ei olnud Saadek kahe wahel, et Edith selle Plateni tütar oli ja nüüd sellesama päranduse aSjas Ameerikasse reisis. Tema kawal pea oli seda asja mõne minutiga kaalutauud. See asi oli temale wäga tähtjas. Sellepärast kannatas tema Heinrihi sõnu ja Vaigistas oma wiho. (Jääb pooleli.) Kirja wastused: kg. T.: Tulewal nädalil. Kiriku teadused. Jaani kirikus: 15. Heinakuu pääwal teeb pastor Grohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Assmuth lastele jumalateenistust. Kaarle kirikus teeb 15. Heinakuu pääwal õpetaja ammeti kandidaat R. Hirschhausen jutlust. lüha-waimu-kirikus loeb 15. Heinakuu p. kõSter jutlust. - r-.»»» I. I-W,.- ZOG»XXXXXXXX«»»XXXXXXXX»«»» I Z Sellega anname meie oma auustatud kirjasaatjatele teada, et meie , > edaspidi iga tarwitatud kirja eest üks kopik triikitud V > Kui jõud edaspidi wähegi kannab, fliS tahame rohkem maksa. Ridade me /V < saab ~Tallinna Sõbra" tallituses rehnung peetud ja uue aasta hakatusel saab raha igaühele käite saadetud. Meie soowime nimelt, et meie kod u- X <)maa ja usutunnistuse ustawad rahwa kool 2 õige rvhkeste meie tööst osa wötaksirvad, mis nii wäga ka nende eneöte M jäädawa kindla elukorra külge puudub. Gz ..Tallinna Ssõra" toimetus ja tallitus. H I»»»ZO«xxxxx«>«»)QQcxxxx»«»«« Lindsors » partjare luurrv v > wälia tulnud ja saada: õpetlikud GeskirjNä Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Wiljandist ja ümberkaudu wötab tellimist ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra" peale herra K. Z. Karow'i raamatupoed wasta. Teadaandmised. Eestimaa rahma Kalender ZMWIBB4 S-MG aasta peale on saada Knchlsl pärijate jumes. RUemiiljad saamad körgfd ni-otsmli. TM«ha niiiimise jaostmse-kintrikt on saada Lmdfors'i trükimajas. Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS- K. Husen, Suure Hiioma-möisaS. koolmeister Liit. Saadgo mNsas: M. Gustassohu.  Koero: W. Duglas. Simunas - W. Nor. manußagaweres: W. Lepp. Alel: Jakob Kub mander. Krikis: M. Meier. W-udra morsas: J. Ealon, Wõrrus: Bielrose proua, WalkaS: M. Rudolffi raamatu-pocs. Narmas : M. Põder Wiljaudis: raamatu-kaupleja E. Ä. «arow. Kuuba semiuaari Direktori poolest saamad kõik need, keS Kuudal kooli»  käies 18 58 künni >BB4 oma eksaami teinud ja praegu koolmeistri ammeti» on, v-maks Augustiks Kuubale  sõbraliku koosolekule kutsutud.  Tulemist palutakse enne seda kirja läbi teada anda. A. <Lofferenz, Seminaari Direktor. Üks hoolakaS teenija tüdruk wõib kohe kohta saada Müüri uulitsas, pagari Jakobsoni juures, 2 korra p., p-r. kätl. Jgapääwane hinge tnldnse ranmat, kirjutanud A. A. Kalter, teine trük, on malmis saanud ja saada Lind>vors'i  pärijate juures.