Sakala >V 27. Wilia«diS, 2S. Schtembrilm pätwal 1882. v. aaStaküik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. Jakobson'! pärijad. . . Sissekord. Poliitika leht. Aleksandri kooli pohjuskirjade loost.  Poliitika  rmgwaatus. Oinalt maalt. Wiljandist: Scnator Manassein  ja kubernör tagasi; kudas meie rahwas oma õigeid ametnikka auustab.  Wilj and ima alt: Nurjaw kõrtsi elu. Pärnust: Õnnetus; uus kool. Tartust: Eesti Kirjameeste Selsi kogust II.; „Olewiku" ei taheta enam Tartus trükkida; wäljanäitusest Tartumaalt: Riigi-Jsa nimepäew.  Riiast: „Jmanta" apstapäewa pühitsemine. Tallinnast: . KSigekõrgem tänu. Rakwerest: Wäljamüük. Peeterburgist: Majesteedid  tagasi; kingitus; Montenegro würst; rahwahariduse ministri abiline.  Moskwast: Majesteedid wäljanäitusel; kahjutasumine. Orelist: Suurw. Mihael Nikolajewitsh. Tislisist: Rahesadu. Shadrinskist: Kroonimise pühaks. Wastus herra. Grenzsteinile. Kuulutused. Aleksandri kooli põhjuskirjade loost. i. Eimnasiumi ülemõpetaja E. Luick on „ Heimath'is " sügawal ja osawal wiisil realkooli kasu, kelleks Eesti Aleksandri kool Juunikuu otsuse järele peab saama, ära seletanud; oma tubli kirjutuse aluStuseS aga on t» mõned eksitused teinud Aleksandri kooli põhjuskirjade  100 kohta. Tema ütleb, et kõik olnud selles ootuses, et Aleksandri koolist kreiskool saab, aga äkitselt  tulnud Juuni kuul sõnum Tartust, et pTäkomitee  otsuseks teinud, Aleksandri kooli realkooli kõrguse peale seada. See tulnud sellest, kirjutab tema edasi, et kroonu olla üle 200 dessätini maad sellele koolile kinkinud. Õigusega aga laidab herra Luick Eesti rahwuse lehti, et nemad selle kooli küsimuste üle seletust ei tegewat. Sellepärast ja mõne muu asja pärast annan mina teatust põhjuskirjade komisjoni  tööst nii kaugele kui wjimaks Aleksandri kool realkooli wormi sai. Minewal aastal walitsefiwad Eesti Aleksandri kooli pääkomitee ja abikomiteed oma 29. Augusti kuu koosolekul 11-ne liikmelise põhjuskirjade komisjoni,  kelle kohus oli, Januari algusemMBB2 oma töödega malmis saada, millal jälle koosolek pidi olema, päew enne ehk pärast EeSti Kirjameeste Seltsi koosolekut.  Komisjoni liikmed on: vr. M. Weske (juhataja),  J. Tülk, seminari õpetaja J. Kurrik, H. Treffner,  kreiskooli õpetaja J. Kunder, kihelkonna kooli õpetaja G. Koch Wiru Jakobis, gimnasiumi ülemõpetaja  E. Luick, päris peremees M. Mitt, kogukonna kirjutaja J. Märitz Tarwastus, pärisperemees J. Kuusmann Harjumaal, „Walguse" toimetaja J. Kõrw. Neile Valitseti meel mitu asemikku. Komisjon pidas Tartus Nowembri keskel oma esimese täielise koosoleku,  kuna jo enne Tartus elawad liikmed mitu korda nõuu oliwad.pidanud selle koosoleku ettewal-. mistamiseks. Nimetatud koosolekul pani 29. Augustil  walitsetud juhataja esiotsalist lühikest põhjuskirja ja õpetuSplaani ette, mida asutajad ülesseadnud on, mis riigiwalitsuse poolest aastal 1869 14. Augustil kinnitatud ja korjamise raamatus 1871 (Tartus, H. Laakmann'i juures) awaldatud. Selles kinnitatud põhjuSkirjaS on teiste seas järgmised punktid: t. Aleksandri kool on kõige ülem Eestirahwa kool ja hakkab oma koolitamist sealt, kus muud Eesti koolid praegu teda lõpetawad. 2. Aleksandri koolil on 4 klassi ja täis koolitamise aeg kestah 4 aastat. V. Kooliõpetused Aleksandri koolis on need: I. Ristiusu-õpetus,  Lutheruse katekismuse järele. Pühakirja lugemine tarwiliSLe seletustega ja õpetus Jumala riigi ja kiriku sündinud asjust. !l. Eesti keel.' Seda saab nõnda õpetatud, et koolipoisid oma emakeelt selgeste  ja ilma weata rääkida ja kirjutada oskawad. ' Õppijaid harjutatakse igqsugu asjadest pääst midagi kirjutama, niisamuti ka kirju üles panema, mis maja J» ameti pidamises, kauplemise ja muu asjade toimetamise  jWreS pruugitakse. UI. ja IV. Wene ja Saksakeele peawad koolipoisid nõnda ära õppima, et kõigest, mis igapäewases elus ja asjatoimetamise juures ette juhtub, parajaste wõiwad rääkida ja kirjutada.  V., VI. ja VII. Geograafia, Maailma süfldinud asjad ja Loomuse õpetus, iseäranis seda tähele pannes, mis meie isamaasse puudub. VIII. Wiisika ehk õpetus maailma loodud mägedest. IX. ja X. Rehkendamine ja Geometria. Sellega ühtlasi tuleb ka maamõõtmist õpetada. XI. Seih lendamine. XII. Lühikene põllu-ja aiaharimise  õpetus ja õige majapidamise juhatus. Laulma õpetatakse kõiki koolipoiss) mängima aga üksi neid, kellel seks näikse loodud mõistus ja himu olewat ja keS selle õpewse eest iseäranis maksta jõuawad." Siis näitas komisjoni juhataja, et see õpetusplaan,  mida pääkomitee poolt nende ülemal nimetatud  põhjuste peale walmistatud, mida komisjoni kätte antud (enamiste Saksakeeles), mitte nende kinnitatud alguskirjade nõudmisi ei täida, et selle järele koolitamine  mitte sealt peale ei hakka, kus Eesti kihelkonna koolid teda lõpetawad, maid mitmetpidi kihelkonna kooli õigusega kõrwu käib, ja et kui Aleksandri kool nende järele saab sisse seatud, et ta siis mitte kõige ülem Eestirahwa kool ei ole, mitte ka kreiskool, maid ennemine mõni elementar-kool. Seda seletasiwad ka teised komisjoni liikmed, nagu J. Tülk, kes nimelt rehkendamise ja loodusteaduse õpetuse jau liig puudukse  leidis olewat. Komisjon nägi, et temal seda pääkomitee poolt sisseantud õpetusplaani mitte paljalt parandada ei tule, waid et ta uut õpetusplaani Aleksandri  koolile peab walmistama, mis 1869-mal aastal kinnitatud õpetusplaani nõudmiste kohale sünnib. Komisjoni kirjutaja J. Kurrik pani mõned malmid punktid uuest õpetuSplaanist ette ja anti tema hooleks ka teisi punktist künni tulewani koosolekuni, mis jõulu ja nääri wahel otsuseks tehti pidada, ülesse seadida. Et pääkomitee juhatuse poolt hiljem ruttu tehti, siis kutsus komisjoni juhatus juba 20. Detsembriks komisjoni liikmed kokku. Sellel ja järgmisel päewal sai õpetusplaan malmis, mis 21. Detsembri õhwse poolel ühele kogule, kus mõned pääkomitee liikmed ja maewalt neljas jagu abikomitee saadikutest koos oliwad,  ette lueti. Järgmistel päewadel tegi komisjon meel hommikust ööseni tööd, künni ta ka põhjuskirja ja kooli ülespidamise plaani malmis sai, ja saatis kõik põhjuskirjad jõulu ja uue aasta wahel ustama pääkomitee  liikme professori Koelerk kätte Peeterburgisse, et tema neid, kui seda rutuliSte tarwiS peaks olema, kui komisjoni tööd riigiwalitsusele sisse annaks. Küindla kuul saadeti komisjonile need põhjuskirjad tagasi mitme muutuste ette panekuga ja soowiga, et komisjon Aleksandri kooli õpetusplaani meel natukene mõnelt kohalt täiendaks ja seda riigi realkooli õpetusplaani sarnatseks ja suguseks sünnitaks; sest Aleksandri kooli põhjuskiri nõuda realkooli õigusi kooli õpetajatele ja õppijatele, sellepärast pidada tema ka realkooli kohu- sid täitma. Professor Koeler oli omale nõuumeeStekS mitu tuttawat Peeterburgi õpetatud Eestlast palunud. Siin annan nüüd esiteks mõned õpetuSjaud Aleksandri  kooli õpetus plaani sellest wormist, milles ta minewal aastal jõulu ja uue aaSta wahel päälinna saadewd sai ja panen nende kõrwa needsamad õpetuSjaud  sellest õpetusplaanist, mida komisjonile pea pärast tema walitsemist, pääkomitee poolt kätte anti. Pöhjuskirjade kommissioni töö. UI. Wenekeel. 16 tundi nädalas. Õpetuse määr. Wenekeele tundmises peawad kaswandikud nii kaugele jõudma, et nad Wene kirjanikkude kirju jaksawad arusaamisega  lugeda, ja et nad oma mõttid Wenekeeles suujõnal  ja kirjalikult lihtsalt ja õieti mõistawad awaldada ja nimelt antud proowi järele, kui ka sõnaraamatu abil, kergemaid  asjatoimetuse kirju oskawad walmistada. Tähendus. Iga wõerakeele õpetaja püüdku Võimalikult  aegsaste wõerakeele õpetustundides kaswand itkudega  enese õpetatawat keelt rääkida, et kaswandikud õiget, ilusat wõerakeele rääkimist kuuldes selle rääkimises  edeneksiwad. L. Õpetuse jautus. Neljas klass. 4 tundi. Lugemise harjutused; sõnade ja nende muudete õppimine;  tõlkumine ühe hea elementar-raamatu järele; õigestkirjutuse  harjutused. Kolmas klass. 4 tundi. Lugemise ja tõlkumise harjutused. Sõnade muutmise õpetus ja nende ütlusteks ühendamise kõige tähtsamad seadused.  Lühikeste juttude järele-jutustamine ja üleskirjutamine.  Töine klass. 4 tundi. Kergema kirjanduse lugemine. Grammatika õpetuste täiendamine. Tõlkumine, ka Eestikeelest Wenekeelde suusõnal  ja kirjalikult. Esimene klass. 4 tundi. Tähtsamate Wene kirjanikkude kirjade lugemine. Seletuste  ja asjatoimetuse kirjade Valmistamine. IV. Saksakeel. 12 tundi nädalas. Õpetuse määr. Kaswandikud peawad õppima Saksakeeli võimalikult õieti rääkima ja kirjutama ja selle keele teaduse-fisulist kirjandust  mõistusega lugema oma mõistuse rikastamiseks ja meele harimiseks. L. Õpetuse jautus. Neljas klass. 3 tundi. Lugemise harjutused; tõlkumine Saksakeelest EeStikeelde  suusõnal ja kirjalikult, kus juures ühtlast Saksakeele sõnu ühes nende muudetega rohkeste ja kindlaste kätte õpitakse.  Ilusa käekirja ning õigestkirjutuse harjutused.