 teinud. Helmersen oli oma alamaid, pealegi neid keS Liiwimaa mõisnikkude sugust, ülekohtusel viisil piinanud.  Kindral-Kubernör Hastfer, kelle ette Patkul üheS õrnaS aSjaS jõudnud, wihkaS teda aga, pidaS seda palve kirja mässamiseks ja Patkul pidi Sõeakohtu alla pandud saama. Selle eest põgenes tema ära, sest et temal õigust oodata ei olnud, ja läkS Stockholmi, ennast kaebajate kacbtuStest  pnhaStama. Kui maa-saadik oli tema selleks reisukS  kaitsuse-ktrja kaasa saanud. Stockholmis ei leidnud tema aga asjalikku läbikuulamist ega leidnud õigust, vaid leidis ainult vaenlasi. Enne kni need oma wõrkusi tema ümber kokku tõmmata jöudsiwad, põgenes Patkul Kuuramaale,  üht kirja järel jättes, milles tema selle kohtu waSta waidleS, kuS tema vaStased ja vaenlased tema üle kohut mõistma pidiwad. Mitte kerge südamega ei lahkunud tema sellest maast, mille külge tema kõige oma südame soontega kasvanud oli, millest teda üks halastamata käsi lahti kiSkuS. Oma emale saatis Patkul üht liigutavat lumalaga-jätmise kirja ja pögeneS siis ühest paigast teise, nagu peletatud metsa-loom; tema vaenlased ja RootSlaSte salakuulajad ikka tema kannul. Wägevad maailma valitsejad, ka Saksamaa Keiser ei suutnud Rootsi Kuninga meelt pöörata ja vaese põgenikule  andeksandmist toimetada. Poolamaalt ja Saksamaalt  põgeueS Patkul Schveihi, kuS juba sel aeal riigi põgenikkudele pelgupaika anti. Siin elas tema nime all Vifcheriug, andis õppijatele tuudifi ja täieldaS oma enese teadust. Kõige võimuga uuris tema riikide põhjuSfeadust. KaS tema oma seisuse liigetele avalikku waõtapanemist Roolfi Kuninga waSta öpetaS, ei või öiete salata ega või õiete tõeks tunnistada; aga tema plaanides ei leita muud kui nõudmist, et tehtud kaubad riikide ja rahvaSte wahel truuwiste peakfiwad peetud saama, nimelt Rootsi riigi ja Liiwimaa wahel tehtud kaup oma endise korra peale tagasi seatud. Ka SchweizlS ei võinud Patkul julge olla. Rootsi silmad ja käed ulatasiwad sel aeal kaugele ja Patkul läks Prantsusmaale ja Itaaliasse. Langis tema oma vaenlaste  kätte, fiiS ei olnud temal head oodata, sellepärast katsuS tema ikka uueste omale andeksandmist toimekada. Arvatakse ka, et sel aeal õrnad tundmised tema südames liikunud ja teda sundinud oma elujärge kindla pinna peale asutama, mis peale tema kui põgenik mõtelda ei võinud. Kuningas Karl XI. jäi kõvaks kõige palvete ja eestkostmiSte  waSta. Rootsi Kuninga-praua koStis ise Patkula eest, aga ka tema palvet lükkaS KuningaS valjusega tagasi ja jäi Patkula vasta ka omal surmatunnil kõvaks. O. A. Wernich kirjutab: „Kui surm nii Karl XI. ligidale  aSInS, et kuninMr kõrguse kujud tema silma eeS kokku kortsustwad, fiiS ärkaS ka tema seeS mõte igavese tasumise peale, tema hing langeS kaebava südametunnistuse  vaeva alla. Nõuuta seisis arst tema voodi juuruS, tunnistas oma kunSti lõpetust ja tähendas haige Kuninga südame rahu peale, kust tema kinnitust leida wõikS. kui tema seda rahu mitte ise il na süüta inimeste ohkamistega rikkunud ei oleks. Seal ütleS Kuningas Karl XI..- ,la, Jumal annaks, et Reduktsioni seadus oleks tegemata jäänud".  Wiimsel elupääval, kui ligine surm Kuninga valjust sulatanud oli, siis kirjutas tema oma nime ühe kirja alla, mis läbi Liiwimaa vangid lahti laStud saiwad.  Patkul jäi ka sellest armust ilma". Aastal 1K97 sai Karl Xli. Rootsi Kuningaks. Tema oli vast 15 aaStat wana, aga seisused oliwad teda täieialisekS  tunnistanud, et riik mitte jälle wõörmündrite valitsuse alla ei langeks, mis Karl XI. noorusest vahaS mälestuses seisis. Noorus tunneb kergemini teiste vaeva ja on sellepärast kerge viha unnõtama ja süüd andeks andma. Uueste saatis Patkul palvekirjast, et Rootsi valitsus temale kõige vähemast luba annaks, ühegiS paikas  Saksamaal, kuS valitsus ise juhataks, rahulikult omast varandusest elada. Selle juures tõutaS tema, ei ühegi Würsti poole hoida, kellest Rootsi riigil midagi karta oleks. Aga ka see palve ja see tõutus põrkas tema vaenlaste kaljuköwa sädametest tagasi. Patkul oli välja tõugatud, leina isamaa oli tema käest röövitud, ja ka võeral maal plaaniti tema hukatust. KaS oli see fiiS ime, kui tema teistel teedel omale kinnitatud  elupõlwe toimetada katsus? Et tema waenla ed oma viha lepitada ei lasknud, sellepärast laskis tema ennast Roolfi vaenlaste laagrisse tungitada. Oma enese ja oma isamaa rahu ja eluõnne katsuS tema nüüd oma waStaSte hävitamise läbi korda saata. Sellega algab Johann Reinhold Patkula elu-tragödia teine jäutuS. Sakst Kuurvürsti, pärast Poola Kuninga August Tugeva usalduse-meeS, Graf Flemming, kellega Patkul Prantsusmaal tuttavaks saanud, wiiS teda selle WürSti majasse, kus tema pea vägevaks sai. Kiirel sammul tõusis kogumaata põgenik kõrgesse, sai üliwägevakS, üle kõige teiste inimeste. Sellest aeast hakkas Patkul ennast koguni teiseks muutma. Hakatuses ei tahtnud tema muud, kui tahtis seda ülekohut õiendada, mis temale ja tema seisuslaStele tehtud oli. kui aga tema võimus kasviS, kui tema vägeva käega politika asju tallitaS ja kõik politika  nöörid tema kätte kokku jooksivad, siis näib tema rohkem ja rohkem omast esimesest eesmärgist eemale nihkunud  ja ainult Rootsi vaenlaseks saanud olema. KaS tema Liiwimaad koguni unustanud, või kaS tema laiail politika teedel oma isamaale teisel kombel abi saata lootis see on ikka näitab aga wiimasel arvamisel rohkem põhjust olema. Aastal 1997 oli Kurwürst August Poolamaa Kuningaks  walitud ja Mihklikuu 15. pääwal kroonitud. Selle elawa vaimuga ja ütlemata tugema kehaga mehe südames liikufiwad auuahned plaanid. Enne kui Patkul tema majasse  tuli, oli Kurwürst ja Kuningas August lõune pool silmitsenud, oli Poolamaad wana suuruse fiSse nihutada- Walahheid, Podooliat, Siebenbürgiat ja üht tükki Pealt- Uagrumaast ära wõtta himustanud. See nouu läks nurja ja Patkul juhtis oma wägewa kaitseja mõtteid põhja voole. MiS Donau jõe ääres saada ei olnud, seda wõiS Düüna jõe ääres saada. Patkul äratas Kurwürst ja Kuninga himu Liiwimaa peale, Patkul toimetas ühendust Sakfi-Poola, Daani ja Wenemaa wahel, Rootsi nõrgendamiseks.  Söea plaanid Türgi riigi ja Saksamaa KeiSri waSta olla kardetavad, nenda seletas Patkul, kergem olla Liiwimaad Rootsi käest ära kiskuda. Seda juhatust wöttiS Kuningas August waSta. Sedaviisi sai Patkul Pöhjamaa-söea  vaimlikuks sülitajaks. Tema peast tõusis plaan Riia linna järsku ära võtta ja korraga pidiwad ka Taanlased  ja Wenelased Rootsimaale tungima. Riia linna võtmine ei olnud Patkula arvates mitte raske, sest selle linna kindlused olla kohendamata ia linnast ja maalt olla abi loota. Liivimaast tahtis Patkul üht era-riiki, Poola kailsuse all, korralda, milleks tema arvates Liiwimaa Ritterkonnad oma kätt andma saaksiwad. et vägivaldse Rootsi valitsuse alt peaseksivad. Sel aeal ei olnud Peter Suur oma silma veel Baltimere rauna peale heitnud. Riia peale tehtud plaan ei läinud aga korda, sest Poolakad  ei usaldanud oma walitud Kuningast täitsa, asi oli liiga vahelise ettevalmistamisega algatud; ka ei saanud Patkul Liivimaalt mitte seda vastust, mida tema ootas. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus : 3. Kiiitnla-kuu pääwal, teeb pastor Grohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Atzmuth lastele jumalateenistust. 6. Küllnla-kuu pääwal kell 5 teeb pastor Grohmann paastu jutlust. Kaarle kirikns teeb pähapääwal, 3. Kiiiinla-kuu pääwal pastor Brasche jutlust. Laululehed on uue leeritoa heaks. WeikeSte laste koolimajas peetakse Kiiiinla-pääwal enne lõunat kellu N selle kooli aaStapääwa ja siis teeb seal pastor Treuer jutlust. Laululehed on kooli heaks. Mha-waimn-kirikus teeb 3. Kiiiinla-kuu pääwal pastor Bera. witz jutlust. Xos»o-i!llo — zox-,5, sl-ro Ao-ax-i ISSS. Trvlitud Liudfors'l piirijite juure» jo kuluga. Teadaandmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saawad köitis kohtades. miS selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawöetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1885 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas i „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas, lehtede käleandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kuS neid äratuua woib. . .... . „Talllnna Sõbra", tväljaandia Lindfors'l väniad Tallinnas, Laia uulitsas R. 48- (KZ.) Maakre-uuliNaS, wärwal Birki waStaS, majas Nr. 297 B, saab üks Wood mis wäga heaSle õlle poekS kõlblik, kohe Sra« üüritut. rigemat teadust saab Märkel Makarow ja A. M. Lutheri Kantoris. Lindfors t pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjas Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Härjapea ja Umolü seenlet, gipsi, tllk-is ja jahwatud on alwalt saada Confumverein, Wirru-uulitsaS. Nr. 366. 100.000 Ägmil. Pakkimist S ja 10 tükki pakkis: iga 100 eest 1 Rbl. 1000 eest 7 Rbl. SO Kop. müib V. Siaarikaublus, Pitkauulitsal. Winiaa rahlva Kalender 188 S aasta peale oa lvalmis saanud ja saada Msorsl pmijate jumes. InssemiiijaN saamad körgrd psotsenli. ja UÄMMM joom cslmWtsi raswlihkNlilgid miliwad wäga odawalt LoBtröm (Ä., Pärnus. Jämedad ja jahwatud tükki gipsi kui ka wärsket põletud ja jahwaiud tukotur giVsi mSib igapäew auupaklikult Märkel Makarow>i A. M. Luther. Selle aasta hakatusest oleme meie oma wabuku  kirju seepide hinda 50 kop. Kasti pealt idawamaks pannud. l? LroBB Lo. Tallinna Seebi wabrik. Kõige MMt lmlgetßkük-soola nüiakse odawa hinnaga. H. E. Kuhlmanui kontoris Tallinnas.