Tallinna Sõber 27 GeitSmeS aaStakätl. Zalliana» 5. Heina-kuu pääwal 1885. KleSldllt llkaleht Etstirllhmle «iil ji liilllldts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Raksad Tallinn»» Lindf«r«'i piriate trükimaja»: «aita» ll rubla, 40 kop.— paol-aastas 1 rubla 40 k»p Koju ehk postiga saadetud: aasta» » rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kap. Kuulutused ««lls«»«d iga rea ehll sekle aseme pealt d llep. »eM«tfe» »tet«ks< »««t«» Uslltuuus: Li»df«r»'t ptrinte trüttmnjus. Zketervargts: Z. F. Keelaxdt, 0s»u«?or»« X S4—Harkus: <Laalima««. Ztakweres: z. Mhs ?«td«s: A. Seidelöeri -- Anpsalus: ch. Kollöerg. Kihutas? K. Nüttner'i poodi». Wiljandis: E. z. raamatupood. Aarwas: W. ?öder. Mõrus: Mraua Melisse. Mallias: M. Audolfi. Auuresaares t H? .Lauge.--Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Bultiski (Baltischport Register: Eesii wäljarändajatest Saratowi kubermangus. Omalt maalt. Tallinnast: Tagawara-wäe liigete passi. dest. Seadus tõö-wangide kohta. Uued rahad. Põllusõnumid; ilmad: loomatõbi. Eestimaa näitus Tallinnas; wöidufõit. Wäljarändajad lagast tulemas. Pahateud. Õnnetused. Wiru- ! maalt: Õnnetus. -- Suure tormi järjed. Tige lult. Narmast-' Pühitsuscd. Koolmeistrite eksam. Lapse õnnetu surm. UuS-Suislepa wallawanema kiri. Pärnust: Suur õnnetus wallatuse läbi. Kuurama-lt: Hobusewargad. Tulekahju. Peterburgist: Keisri MajestStid tagasi. Afghainstani asjust. Heinategemine. Soomemaalt. KeiSri-reisust. Uus amet Saraiowist: Põud. Nishnr-Nowgorodist: Tulekahju. Kijewist: Põud. Woronefhist: Põud. Kalugast: Põud. Tambowist: Põud. Kharlowist: Hukkamme.  JekatarinenburgistPõllusõnumid. Kasanist: Põllusõnumid. SemiretshrnSkip. BlagoweshtshenSkist. Wveralt maalt: Taanimaalt. AuStria-Ungrumaalt. Spaoniast. Tiirgimaalt. Ameerikast. Eesti wäljarändajatest Saratowi kubermangus. Selle lehe 25 sees oleme meie üht kirja oma lugejate  ette pannud, mida Ust-Kulalinka kirijuõpetaja, L. HeSse, Saratowi kubermangust saatnud ja mis sellest hädast räägib,  mille sisse tuntud herra Roman Romanowitsh von Michleri juhatusel senna rändanud Eestlased sattunud on. Nüüd on Tallinna Saksakeeli leht .Revaler Beobachter" selle Roman Romanowitsh! käest üht kirja saanud, milleS kõiki seda häda salgatakse ja wäljarändajaie sealist elupölwe õige heaks kiidetakse. Seda kirja tahame fiin ka üleS panna ja siis natuke arutada, kuida see elupõlw on, mida Roman Romanowitsh heaks küll arwab. Tema kirjutab: .SaratowiS, 16. Jaanikuu pääwal 1885. , Austatud herra Retaktorl Lubage minule, Teid paluda,  järeltulewatele ridadele Teiest juhatatud leheS ruumi anda ja sellega minule õigeksmõistmist saata. ,Revaler Beobachteri" 130 seeS selle aasta 7. Jaanikuu pääwast on üks herra PaStor Hesfe, Ust-Kulaltnka  kirikuõpetaja, Saratowi kubermangus, tehtud kiri üleswõetud, mis seia rändanud Eestlaste elupolwest räägib ja iseäranis minu siinse tegewuse üle kohut mõistab. Et igaüks, kes sellest asjast osa wötab, seda omas õigeS paistes  näha wõiks, selleks tahan mina selle asja käiku tõtt mööda üles panna. ,Selle aaSta Paastukuul palusiwad mind mõned Eesti taluperekonnad, neile Saratowi kubermangus maad toimetada.  Selle peale tulin mina seia ja astusin mõne mõisaomanikuga  kauplemisesse. Suure waewaga läkS minul korda, neile talupoegadele maad hea kaubaga saada, kõigist kõiki 90 perekonnale. Lehekuu 1. pääwal sai selle üle mõisaomanik Kropotow'i poolest Notär Dõibow'i kontoris üks korraline tunnistus üles pandud, mille ülemad tingimised  järgmised oliwad: 1) Herra Kropotow wõtab omakS kohuseks, neile 90 Perekonnale künni 1600 dessätini maad kätte juhatada ja peawad talupojad temale selle eest kas 3 rubla dessätini pealt aastaS renti maksma, ehk omanik annab neile kõiki seemet ja talupojad saawad siis kõige selle maa harimise eest poole leikust. (See wiiS on fiin kõige rohkemast pruugitaw.)  2) Peakfiwad talupojad soowima seda maad omale päriseks osta, fiiS tõulab mõisaomanik seda neile 50 rublaga  dessätini eest müia ja nimelt sedawiifi, et kui Agrarbank*)  talupoegadele mitte kõiki oõtuhinda ei anna, fiiS wõib ostuhinna rest mitme aasta käikuS, kaubategemise järel talupoegade poolt tasutud saada. ,Peale selle lubas mõisaomaniku wend, talupoegadele hooneteks kuluwaid puid wola peale anda. ,Herra Kropotow tegi tingimiseks, et wäljarändajad selle aasta 1. Jaanikuu pääwal seal pidtwad olema. ,Selle herra Kropotow'i kohustusega läksin mina nende talupoegadega ühes keS fiin oliwad, herra Kubernöri juure ja panin temale palwet ette, EeStimaa herra Kubernõrile *) Siin kubermangus on üks Talu-Agrarbank, mis selle eest hoolt kannab, et talupojad omale maad päriseks osta wõiwad. Selleks  on kogukonna otsust tarwis, et talupojad maad osta tahawad ja annab siis Agrarbank, muidugi pärast tarwilist korraldamist, iga meesterahwa hinge peale, wanudusest lugu pidamata, 125 rubla, ehk wõiwad ka seltskonnad kokku astuda ja saab siis iga pere tZMpi.) SOO rubla Agrarbattkist. Muidugi ei wõi rohkem raha antud saada, kui maa maksab. See raha saab kui hypothek maa peale kirjutatud ja selle eest saab aastas 7'/» ehk 3'/, protsenti intressi maksetud. Wrast 24 ehk 37 aastat on talupojad siis mölata maa peremehed. teada anda, et tema poolest wäljarändajate ümberasumiseks midagi takistust eeS ei olekS, et Eestimaa Kubernör neile talupoegadele, kes weel Eestimaal oliwad, Väljarändamiseks  luba annaks. Mitte minu süü läbi ei ole see herra Kropotow'! kohuõtuS natuke hilja, mina arwan wast 29. wõi 30. Lehekuu pääwal Eestimaa Kubernöri kätte jõudnud. Et aga scda wiga parandada, palusin mina, et herra Kropotow  talupoegade tulemist hiljema aea peale määraks, miõ tema poolest ka lahkest lubatud sai. .KaS nüüd see kaup, millega mina talupoegadele maad toimetanud, raSke on, seda jätau mina igaühe enese arutada. ,Nüüd tähendatud kirja juure. Siin oliwad ülepea 10 perekonda, mitte 30, kellega herra Kropotow ise tülgi läbi rääkinud on, ja kõik oliwad nõuuS seda maad wõtma; kui aga tähendatud koolmeister senna tuli, jätsiwad talupojad  oma nvuu maha ja läkfiwad Liflänka külasse. Pärast tuliwad weel mõned taluperekonnad seia ja need on esiteks ühe rentniku juureS, keS neile toidu ja korteri körwaõ 30 kopikat mehe pealt pääwaS maksab, see olekS kuuS umbeS 9 rubla. Sedawiifi wõib ÜkS perekond kellel ainult kolm tööjõulist liiget on, kuuS ligi 30 rubla selget raha teenida. lialgi ei olnud minu nõuu, wäljaräudajatd ühest lahutada,  waid minu tahtmist mööda pidiwad nemad kokku jääma, sest ainult ühe weike, koguduse asutamise läbi wõib jõud kosutatud saada, ja kui herra Kropotow't poolest pakutud  maa kõige wäljarändajate kohta ei ulata, fiis on tema naaber walmis, oma maad, 10 kuuni 15,000 dessätini  andma; fiiS oleksiwad kõik wäljarändajad koos ja wõikfiwad pärast üht kogudust asutada. , MtS nüüd sellest wigadusest maksab, et Eestlastel fiin kirikut et olla, fiiS woiks seda, minu arwateS, sellega parandada, et seesama herra PaStor HeSse neile Jumalasõna  südame peale panna wõikS, pealegi weel, et tema siinpool Wolga jõge elab. Seda on iseenesest mõista, et Eestlased siin esiteks ilma toolita olema peawad; aga ka fiin on koguduse-koolifi. (1) Mina kahjetsen wäga, et herra PaStor HeSse nende kirjade  fisu, mida mina temale ette lugesin, mitte arusaadaw et olnud; aga mina ei wõinud seda mitte arwata, sest et tema minu küsimise peale, kas tema Wenekeelt mõistab, seda omalt poolelt kinnitas; muidu ei olekS mina töeSte mitte waewa kartnud, seda kõiki temale tükkida. MiS nüüd minu südametunnistuse kohta mõjub, fiiS on see täitsa puhaS, sest efitekõ ei ole mina kedagi kutsunud  seia tulema, waid mina sain palutud, neid aidata siin maad saama, ja teiseks arwan mina oma kohust truuwiSte  täitnud olema. , Tähendatud olgu weel, et mina siin talupoegade käest mitte üht kopikat saanud ei ole; et mina aga reisu oma kulu peale ette ei wõtnud, see on tõst, ja mina arwan,  et ka kedagi leida ei ole, keS teiste eesi ilma maksuta  tSöb teeb ja selle eest pahandust ja umbtänu leikab. , Lõppeks pean mina weel herra Reinwald'i peale tähendama,  kes minul abiks oli, kuS tema aga olla wõiõ." .Lubage aunstatud herra Redaktör j. n. e. Robert v. Michleri Sedawiifi on herra von Michleri wõi Roman Romanowitsh'!  wabandus Esiteks näitab, et see kiri mitte igapidi wiimase wäljarändamise-tuhina aeawuga täitsa kokku mahtuda ei taha. Roman Romanowitsh kinnitab siin, et mõned EeSti taluperekonnad teda selle aaSta P a aStu k u u l palunud olla, neile Saratowi kuberman- guS maad toimetada. Kõik meie kodumaa teab aga, et tema ,praua" juba möödaläinud aaStal RakwereS .üleskirjutamist"  toimetas. Juba fiis küll wist sel abielupaaril  enne pidi teada olema, mis nemad nende üleskirjutatud  hingedega peale hakkama pidiwad, ja et Roman Romanowitsh seda salgab, see näitab pea wälja, nagu oleks ehk keegi juba enne Saratowi kubermangust teda palunud, senna asujuid, ostjaid, poolteralafi ja päiwilisi .toimetada." Waatame aga wäljarändajate elukäigu peale Roman Romanowitsh'! enese kiija järel, kellel wist tõeSte mitte aSja ega tahtmist et ole, nende elupolwe Saratowi kubermangus  kurwemakS kujustada kui see tõeSte on, fiis peame  küll kurwaS.usega kiflnitama: see on seal wiletõ k ü ll! Ja waatame selle maa hinna peale, mida Roman Romanowitsh seal .toimetanud" on, fiis peame kinnitama: see on kallis küll! Terwest kolmkümmend kopikat saada iga meeS Saratowl kubermangus pääwapalka, peale korteri ja toidu, see teha kuuS üheksa rubla, kolme tööjõulise hingega perekonna peale ligi kolmkümmend rubla kuuS wälja ja sellest näha .igaükS". et Eestlaste elupõlw seal .koguni mitte" kurb ei olla! Meie arwateS unustab Roman Romanowitsh fiin mõnda aSja nimetamata. Esiteks  seda, et kuuS mitte kolmkümmend tööpääwa ei olc, waid k a k SkiimmendwiiS, et ÜkS meeS kuuS fiis ka mitte 9 rubla ei teeni, waid 7'/» mbla; teiseks seda, et nüüd kibe töö-aeg on, kus meie kodumaal .tööjõulise" liiketele 60, 70, 80 kopikat kuuni 1 rubla pääwapalka maksetakse, siunatud abi- , orjuses " koguni künni 1 rubla 20 kopikat. Arwame toiduks pääwas 20 kopikat, millega meie kodumaal suwel läbi saab, siis on ikka rentnikud omad rentkohad ära annud, päriSperemehed omad päriSkohad  ära müünud ja Saratowi kubermangu päiwiliseks rändanud, kuS nemad 10 künni 70 kopikat wähem pääwapalka  saawad, kui fiin wabadikule maksetakse. See wõib jo olla, et üks perekond, kellel kolm tööjõulist inimest on, selle pääwapalgaga waewalt läbi ajab, aga mis peawad fiiS need perekonnad peale hakkama, kellel üks tööjõuline liige ja kolm ehk neli wäetimat liiget on? Oma kodu ajab ehk seesugune perekond sellega läbi .mis majast leitakse",  aga miS peab wõeras majaS, wõera rahwa keSkiS peale hakatama, kuS kõik peab raha eest oStetud saama ja ühe tööjõulise liike teenistusest rohkem hinge ja pääwa peale ei lange, kui ehk 7 kuuni 8 kopikat? Ja mis peab fiiS peale hakatama, kui kibe töö-aeg lõpeb, kub ehk wahest 20 ehk 10 kopikat pääwapalka maksetakse, ehk kuS oma rahwas küladesse tagasi tuleb ja wSerad ehk wahest koguni  mitte tööd ja teenistust ei leia? Eks näe sellest .igaükS",  et wäljarändajate lugu saratowi kubermangus ometi .koguni kurb" on ja weel kurwemakS minna wstb, minema  kipub; herra Roman Romanowitsh? Ja maa hind? Roman Romanowitsh peab seda .heaks kaubaks", kui Saratowi kubermangus ühe dessätini maa eest, miS söötis  on ja kus kõik hooned puuduwad, 50 rubla maksetakse  ja seda raha Agrarbankist kuuni B'/, protsenti peale laenuks wõetakse, miS juba isegi 4 rubla 25 kopikat renti ostetud maa dessStini peale paneb, kuna meie kodumaal läbiStikku umbeS 3 rubla deSsätini pealt renti maksetakse, kuS juba kõik tarwilised hooned walmiS, talwewilja seeme maas, sõnnik lautaS ja kõrrepõld küntud on. Arwame, et üks .ASOPS" Agrarpankist 500 rubla saab, fiis ostab tema selle eest 10 deSsätini, wõtab .naabri" käest ehitufepuud  .wõlga", miS wist jälle 500 rubla maksawad ja