Sakala 11. WilimM 17. Ottvbritm PSeval 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Mõni sõna kohtudest, iseäranis " rahu - kohtudest" ja truuduse wandest. ii. Keskajal kadus meie rahwa käest oma kohtumõistmine  ära; töised ajasiwad asju, töised mõistsiwad kohut. Sell ajal siis asuski see sõna rahwa keskele, mis hiljemini histooria ehk ajaloo tõsidusega meie rahwa elust ja olust teadust andis, see sõna, mis ütleb: „Jumal kõrgel, kuningas kaugel!" Meie rahwas langes sell ajal raske orja-põlwe sisse. Orja-põlwe ajal oliwad rahwa õigused koguni kehwad. Nõnda kes- tis lugu künni käesolewa aastasaja alguseni. Rootsi . walitsus katsus küll omal ajal paremaid seadusi ja kergemat põlwe meie rahwale muretseda, aga waenuaeg,  waenu ja sõa wanker, mis meie maal weerema hakkas, pani kõik jälle seisma ja wana roobaste peale käima. Jgawene looja oli oma targa nõuu järele meie maa edenemist, meie armsa rahwa põlwe kosumist mägewa Weue riigi isaliku Keisrite hooleks jätnud. Hommiku poolt, kust päikene tõuseb, walgust ja elu kõige loodusele toob, pidi meie rahwa hariduse ja ebenduse päike tõusma, pidi meile wabadus tulema, pidi meile wallawanemate wõi tallitajate amet ja uus kogukonna kohus tulema, mida rahwa oma mehed toimetavad  ja korda saadawad. Hommiku poolt tulewad ka uued rahukohtud, mis uuemad aja nõudmisi emo» täidawad. Käesolew aastasada on meie EeSti rahwa hariduse ja edenduse aeg uuema aja nõuhmiste järele, iseäranis Keiser Aleksander I. ja weel palju enam Keiser Aleksander 11. ajal. Oh kui palju, palju head on meile õnnis, igaweste äraunuStamata Keiser Aleksander 11. teinud! Tema on meie rahwa põlwe uueks looja ja õnne tooja. Tema nime saab meie rähwas kõige suuremad tänuga ikka õnnistama. Teda loetakse igal ajal kõige suuremate  inimese soo heategijate sekka. Kuda juba öeldud, edenesiwad Eesti kohtud, iseäranis  alamad rahwakohtud, käesolewal aastasajal. WähemateS, igapäewaSteS asjades wõib nüüd rahwaS ise oma asju kogukonnakohtutes õiendada, ise oma warandust walitseda. Aleksander 11. õnnistatud Valitsuse  esimesel ajal saiwad suure Weneriigi kohtud uuema aja nõudmiste järele põhjani muudetud ja parema korra ja tuluandmise järjele seatud. Iseäranis  nimetamise wäärt on „wannutud meeste" ja „rahukohtud". Meie rahwaS on ikka Wene Keisrite, meie kalli Riigi-Jsade armu peale lootnud ja sealt abi ootnud. See lootus ei ole teda mitte petnud.  Keiser Aleksander 11. andis käsku, meie isamaale ka rahukohtuid seada, ja peagi saawad nad ka oma tööd algama, kui ettevalmistused korrale on saadetud. Meie suurematel kõhtudel on tänini mitmetpidi keskaja kuub seljas olnud. Neil on, mõneski asjas, weel ikka see olu olnud, mis neil enne Saksamaal oli ja mida meie maale tulnud Sakslased kaasa tõiwad.  Kohtuasjad käisiwad tänini wäga pikka teed. Sagedaste ei teadnud õiguse otsijad, mis nad pidiwad tegema, kui neid ühest kohtust töise juhatati ja kui asjad, mis kibedat ja rutulist otsusetegemist tarwitasiwad,  kõigest sellest hoolimata mitu kuud ja aastat pidiwad edasi tagasi käima, enne kui wiimaks otsus tuli. See tegi sagedaste palju kulu ja waewa ja wiitis palju aega. Sellepärast jätsiwad mitmed inimesed  sagedaste oma õigust nõudmata: nad teadsiwad, et pikaline kõhtude käik mõni kord enam kulu ja waewa nõuab, kui sellest kasu oli loota. Sellele on Keiser Aleksander 11. abi saatnud sellega, et käskis meile „ rahukohtuid" seada ja meid sellega nende seaduste ja õiguste osalisteks teha, mis terwes suures riigis maksawad. „Rahukohtude" oleku ja seaduse läbi saab see südamelik soowimine ja igatsus, millega meie rahwas Wenemaa poole waatas, täidetud:  meie rahwas saab suure riigi rahwaga ühise seaduse ja kõhtude läbi rohkem sõbrustatud ja ühendatud. Waatame sellepärast siis nüüd „rahukohtuid"  ligemalt läbi. „Rahukohtud" on Wenemaal igalpool kõige armsamateks  kõhtudeks rahwas saanud ja kõik rahwas waatab usaldusega nende peale.' Meie loodame, et see meie isamaal ka nõnda saab olema. Nimetame siin mõnda asja, mis poolest «rahukohtud" iseäranis  tulusad ja kasulikud saamad olema. 1) Rahukohtumees saab kõigest rahwast, kõigest  riigialamate kogust walitud ilma seisuse eesõigusteta.  Teda waliwad kõik seisused ühel õigusel, nimelt talu ja rüütli ehk mõisniku seisus. Kes tubli, õpetud, auus ja ustaw mees on, olgu ta mis seisusest iial Lahes, see wõib kohtumeheks walitud saada. Rahukohtumees, kes kõigest rahwast on walitud, on kõikide kohtumeeS. Kõik seisused maksawad temale palka. Kõiki kutsub ta riigi seaduse järele oma kohtu ette. Selle läbi on suur tükk uuema aja nõudmisi  täidetud: üksikud seisused saamad ühendatud üheks riigi kodanikude seisuseks, mis kõige riigile, kõige rahwale ja igaühele kasulik on. Sell kombel lõpewad siis ka seisuse waenud ja waidlemised ära ja astub tõsine rahu riigi kodanikude keskele. See kõrge eesmärk oli meie õntsal Keisril Aleksandril 11. „ rahukohtude"  seadmisega. 2) Rahu kohus on awalik kohus, kus igaüks,  kui aga aeg ja ruum seda lubab, wõib kohtumõistmist  pealt kuulata. Seal ei ole kohtualune mitte üksi kohtumõistja silma all, waid ka pealt kuulaja rahwa silmade all. Seesugune lugu saab mõndagi eksijat ja kurjategijat meeleparandamisele wiima ja ära hirmutama. Seal ei ole ka kohtumehel nii kerge asi auusat olekut ja seadust unustada: ta mõistab kohut terwe rahwa ees ja see olek sunnib teda auusust, haritud wiisi ja seadust tähele panema. Jälle suur kasu. 3) „Rahukohus" õiendab ja seletab asju lühikese  ajaga, ilma wiiwituseta, ilma et seal pitka kohtukäiki,  waewa ja suurt kulu karta oleks. See on jälle suur kasu! 4) Asjad, kui nad kohtualuste ja kohtukäijate nõudmise peale „rahukohtude" konnast edasi lähäwad,  lähäwad otsekohe Peeterburgi ehk Riigi päälinna,  kus nad warsti õiendatud saamad. See on otsekohene tee, ilma et peaks meel ühest kohtust tõi,, minema. Peeterburg on selleks wäga omane ja paras koht, sest seal on jo kõik riigi ülemad ja kõige kõrgemad  kohtud, seal on seaduste wäljaandmise koht, seal tuntakse ka seaduse nõudmisi ja seaduse waimu kõige paremine ära. Kõige selle peale waadates ootab meie rahwas igatsusega „rahukohtude" tegewuse hakatust. Meie isamaa järg saab siis tõeste parema korra peale astuma. Mis on aga siis nüüd, meie kõikide, kõikide riigikodanikude kord ja kohus kõikide kõhtude ja riigi seaduste wasta? Meie ja kõik riigi alamad peawad ilma waheta riigi seadusi ja kohtusi auustama ja seda täitma, mis riigiwalitsus ig a alama käest nõuab. Tänawu Märtsi kuus saime meie selleläbi, et ühel wiisil kõikide riigi alamatega Keiser Aleksander  111. pühatruuduse wannet andsiwad, kõikide riigi alamatega täiesti Weneriigi kodanikkude ja alamate  õiguste ja kohuste wääriliste ja osalisteks „Wene riigi alamateks" uueste tunnistatud. Meie tõutasime püha wandega Jgawese Jumala ja Tema püha Ewangeliumi  juures, et meie kõik ülesanname, mis Keisri. Majesteedi kähjuls, Tema kasu alandamiseks  ehk rikkumiseks on, ja meie tõutasime püha wandega kõige selle wasta sõdida, mis Keisri Majesteedi  kasu ja auu wasta on. Seda püha tõutust ja wannet peame meie wiimse weretilgani täieste pidama, ka siis, kui meie ise sellepärast oma truudusele peaksime ohwriks langema. Kui meie siis nüüd siin ehk seal näeme, et midagi riigi seaduse, riigi käskude ja kõhtude wasta tehakse; kui meie näeme, et see ehk töine kurjust ja ülekohut teeb ja selleläbi waenu ja rahutumat olekut rahwa seas sünnitab, kui meie näeme, et see ehk töine Keisri käsku ja seadust teutab ja halwaks peab, seda mitte ei täida, ehk oma ligimeste kahjuks ja oma ja oma sõbrade kasuks täieste Lõisiti täidab; kui meie näeme, et riigipühapäewi,  mida terwe riik Keisri auuks ja Keisri eestpalumiseks igawese Jumala auujärje ette pühitseb, rojastatakse ja teatatakse; kui meie üleüldse  midagi teada saame ja näeme, mis kuidagi wiisi Riigi-Jsa seaduste wasta on: siis peame kohe teadma, et see kõik on Keisri Majesteedi auu ja kasu wasta, ja meie püha kohus on, antud truuduse wande järele, kõik seda kohe wiibimata kohtu karistuse alla anda. Püha wanne ja truudus nõuab meie käest, et meie seal juures inimese seisuse ega ammeti peale ei waata. Kui meie kõik nõnda oma kohut täidame, siis oleme truud Keisri alamad, siis kauwad riigi waenlased, siis on seadused ja kohtud auu sees, siis on riik heas korras, siis on Keisril rõõm, siis õitseb, kaswab ja saab tugewaks Weneriik. k. Poliitika ringwaatus. Riigiwalitsuse poolest, nagu ajalehed kuulutawad, olla nõuu ettewõetud, et meie Läänemere kubermangudesse  maakondade nõuukogud ehk maapäewad (mis Wenemaal -ks nimetatakse) elusse kutsutud Peaksiwad saama, ja meie maa mõisnikude kogu olla nende uute seadelduste põhjus-arwamisi enesele ette panna palunud. Ka tahetakse tänawu sügisel uute kõhtude sisseseadmise nõuutamist ettewõtta. ei taha Jirilastega ikka weel kindel rahu ja kord sigima hakata, mis nimelt sellest tuleb, et mõisnikud hulgakaupa oma rentnikkusi, kes