;w protsenti laenata wõida, kuna mõni rida Ülemal ounsti 30 protsendist jutt oli. Minaks pöörab „Sakata" ennast nieie kodnuma asjade voole jo kirjutab: „Siis on Wene põllu pankad pölliuiiehe elu tõstmiseks palju sooivida  jätnud, Baltimaad pole sarnaste Mupliiikade  kasu ega kahju 'veel ruitte tunda joonud, maid siin on rahwas ühe kolmanöiku  kõikidest talumaadest enamiste oma jõnuga omandanud. Mis mõisnikkude kreditkossa  ou awitada tahtnud, see on oma kassamaksude  ja mõne muu tarwitustega enam ivusta- klli peri meelt pruugitud saanud ja on iga üks, kellel ial 'võimalik, ennem 'nuhilt,  kui kredit- kassast laenanud. Nõnda mi M nüid, nagu näha, meie lähemal isamaal  ühes simre isa maa põllupidaja rahwaga  asja pareinast oodata ja loota. Kust oga o odata w parandamine piab tulema, ei na soowijad isegi, aga nad on oma lootuses ja ootuses kindlad, et meie selles asjas edenew ja leidnsrikas aeg ka selles asjas abinõuusi saab leidma." - on / Mõtelgu nüid iga- üks, kelle pea ajud weel wähegi sõna kuulewad, i Eks seesugust kirjutatakse, mis mitte ei juhata, waid eksitawad, mis seesuguste lehtede toimetustest  ootusi üles kihutawad, mille peale tänine keegi mõtelnudki ci ole? Kas meie oleme Wene maa sees pidistest kubermangudest kaeblusi  kuulnud, et Talu bankid nende peale heidetud lootusi täitnud ei ole, aga meie kodumaa ja meie talurahwa külge ei puutu see rohkem, kiti aga kaastundmise wäel. Seal Wenemaa seespidistes kubermangudes wõtaivad  talubankid küll , kõrgemaid intressist wõi „tajumaksust," kui nieie kodumaa kredit-kassad,  aga see nende tegemist ja nende mõjudnst wüga ei takistaks. Neil on teised takistused ees, mis Wenemaa seespidiste kubermangude üleüldistest Taluseadustest tulewad  Kuida lugejad teadwad, ei ole seal kindlaid talukohtasi waid seal on „hingemaa„ iapideks ja täpikesteks lõhutud koguduse-maa. Talubankid ei wõi seal siis ka laenu üksikute  talukohtade peale anda, mida seal ei olegi, waid annawad koguduse, maa peale, kõige koguduse ühendust tarwis, aga seda ühendust  ei ole nii kergelt säada, kuida igaüks ise arwata wõib. Just hoolsamad ja jõukamad  koguduse-liiked saawad ikka seesuguste laenude wasta seisma, sest et neil ei wõi himu olla oma warandusega nende eest wastata, kellel 'varandust ei ole, kellest ka loota ei ole, et nemad edaspidi oma majapidamise eest hoolt saawad kandmä. Kui seal ka keegi oma käe peal, kas mõisamaast ehk kes teab kust, maad tahab osta, siis ei saa tema üksi selle peale mitte Talubankist laenu, waid tema piab ennast laenu saamiseks teistega ühendama, kes siis jälle üks kogukond on ja 'vastastikku üks ühe eest, teine teise eest, kõik ühe eest ja üks kõikide eest wastab. See keelab ja takistab Wene Talubankide tegewuft  rohkemast, kui intressid, kui näed ka nieie kodumaa Kredit-kassade interessidest natuke kõrgemad on. Eestimaa talukohtade müimife hakatusest saadik, rohkem kui 30 aastat tagasi, on meil jävges ja palju nende asjadega tegemist olnud,  meie ei ole aga weel iialgi kuulnud, et ostjad kredit-kassast „wastumeelt"' raha laenasiwad. See ei wõinud ka teisiti olla, sest nii hea kaubaga ei laenata kusagilt. Meie kodumaa mõisnikud asutasiwad omale kreditkassad, kust nii hea kaubaga raha laenata  wõisiwad, kui see iganes wõimalik oli. Kui talukohad ja teised taluasjad nii kaugele korraldatud oliwad, et taluperemehed kohtasi päriseks ostma wõisiwad hakata, siis tegiwnd mõisnikud need oinad kassad ka taluperemees tele lahti ja andsiwad neile sealt laenu just sellesama kaubaga, kuida nemad seda sealt ise saiwad. Kredit-kassad ei ole kogum imttekassa-kaupluse  asutused; „rikkaks saada" ei taha neist keegi, waid neid peetakse amnlt põllumeeste abiks üles. Esiteks oliwad need kassad mõisnikkude, suure põllumeeste weike-põllumeeste kõige maa kasuks, mitte Kredit asjade asutajate ja ülespidajata kasuks, Meie, kellel nende asjadega kaua ja palju tegimist on olnud, meie ei ole iialgi kuulnud, et talurahwas omale odawamaid laenu laekaid ootas, lootis  ja igatses. Muidugi laenas iga ostja mumme oma omaksete ja sugu laste käest, kust ehk ajuti ilma ~kasumaksüdeta„ sai, iialgi aga mitte „e"nemine mujalt", sest seal „mujal" päriti rohkem „kasuMaksusi," kui kredit-kassades kapitali intressi ja kapitali tasumise osast kokku. „Öotusi"egä „lootusi„ selle kohta ei ole olnud, ja „wastumeelt" ei ole ka olnud, kõike neid tahab „Säkala" °>na silmanähtawalt eksitama juhtkirjaga ivast "ilid rahwa keskis äratada/ kes teab mis otstarbeks, wist aga mitterahwa kasuks." Kredit-kassad ja "kõik teised laenu-kaSsad lneuawad ise raha ja laenawad seda jälle intressi  peale wälja, "nüdugi kõrgema intressi Veale, sest see asja tallims.teeb kulust; korterit on tarwis ja ametnikud päriwad palka, õige kõrget palka, sest nemad piaEb midagi õppinud  olema ja see annab neile-..õigust lahkema  elu peale. Meie kodumaa kredit- kassades tulewad weel aastased kapitali tasumise  osad juure ja see teeb intressi suuremaks.  Need kassad ei saa aga kellegi erakasuks  üles peetud, maid kõige maa põllutöö kosutamiseks ja selle läbi ulanewad intressid jälle nii palju, et need tähendatud osadega kokku rohkem ei ole, kui era-laenu pealt enamist  intressi ilma nende osadeta maksetakse. Kes tähelepanemisega ülemist seletust lueb, saab aru, kuda noor Sakala omas juhtkirjas  laenu kassademastu eksinud on. Walgus põhjendab omas 39. lehe numris,  kuda „Postimees" mitte tõdekohalisi teateid Aleksandri kooli sisseõnnistamise kui ka kooliõpetajate üle pole toonud, maid eksliknid ja segaseid. Mitmesugused teated. Et tiisikust ehk kopstllõbe wüga raske mvitada  on, teab iga mees, siiski arwawad mitmed  arstid, et ühel ehk teisel wiisil wõida seda tõbe, km tema kopsu mitte liig rängast pole ära rikkunud, parandusele mvitada.  Nüid on hilja aja eest üks tohter Louis Halter see üle laiemalt kirjutanud ning püiab sess- kirjas põhjendada., et tiisiku haiget  kopsu küll wõida järgmise tähelepane mise peale tuetades ära parandada. Hulk aastaid järgimööda olla seda tähele pandud, et need töömehed, kes lubja ahjude juures töötmvad, iialgi kopsutõbeSse haigeks pole jäänud;  seda haigust pole mitte lubja tolm kõrwale heitnud, waid see palarv õhk, mis töötajad  leidja ahju juures sisse hingawad, surmata  need tiisikuse bazillused ära, mis kopsu mädanemist edendmvad. Dr. Weigert, kes ka selle sama haiguse laialelautamise kui ka tema parandamise järele hoolsast uurinud on põhjendab, et kopsu bazillused 41 kraadi soojuses hukka samoad sära furewad), seepärast  pidada iga tiisikuse haiget palawat kuiwa õhku, mis 41 kraadi ehk weel natuke palawam on, oma kopsu sisse hingama, siis surra kopsu haige kohtade peal bazillused kõik ära ja tiisikuse haige saada terweks. Dr. Weigert on ka juba seesuguse abiriista walmistada  lasknud, millega kuiwa palawat ohku haige kopsu sisse hingamise heaks wõib 'valmistada.  Wissiste oleks see awitamise mis wäga kasulik, kui tema järeldused niisugused on, kui teated seda usaldawalt wälja lautawad. Shikagoos Ameerika maal on hilja aja eest rehkendamise masin 'valmistatud, kellega õige ruttu rasket aritmeetika ülesanded wõiwad  wüljarehkendud saada. Selle kunstliku masina pikkus on 141/2 kolli, laius 7'/ z ja kõrgus ehk paksus 5 tolli, tema raskus on 6 naela. Ju enam, kui paarkümmend aastat  tagasi, oli üks rehkendamise masin kokku seatud, miska mitmesugused ülesanded kergest lvõisiwad wälja rehkendud saada, aga tema polnud weel mitte nõnda korraline, et teda oleks Täheudud uus masin olla palju täielisem/ ning seepärast  on loota, tema saab rohkest ostjaid leidma. „Trk. f. Ztg." teatab: Kõige suurem  maja, mis meie maailma pinnal weel see ajani pole olnud, saab nüid Minneapolis  Ameerika maal ehitatud. Ehitaja meister on mshinbr L. S. Buffington, tema tahab seda maja nõuda ehitada, et tulekahju ja wargad sellele majale kudagi wiisi kahju ei saa teha. Sellel majal saawad 33 korda ja igal korral 36 suurt tuba olema, see on 738 suurt elutuba. Maja kõrgus saab 360 jalga ehk 50 seitsme jalast sülda ja tema -katus saab klaasist olema. Maja worm saab täitsa nelja kandiline ja iga kant 30 jalga pikk olema. Keskelt seda maja läheb trepp iga korra peale, mida mööda aga see pärast, et maja wüga kõrge on, weidi käidud saab. Kerge ja rutulise ülessesaamise pärast kõrge kordade peale on auru masina abil seesugune tool tehtud, kelle sisse ülema kordade  peale tahtja istub, ning teda tõstab nii pea kohe kui ta selle tooli peale on istunud,  masin selle korra peale/ kuhu ta minna tahab. Kapid, lauad ja toolid on selles majas kõik rauast. Selle maja ehitus materjal on enamiste raud, kiwi ja klaas. Seal on, kus see maja ehitatud saab, maja krund wüga kallis, seepärast ehitab meister oma majale 33 korda, ning seeläbi jääb majakrnnd temal odawamaks. Km see maja on walmis ehitud,  wissiste saawad siis palju uudishimulisi teda waatama minema. Spaa linnas Belgia maal oli hilja aja ees laste wäljanäitus, sest näitusest on seal weikeses linnas ligi 30,000 wõerast iga päew waatamas käinud. Meie wõime sest aru saada, kui suur psawõtmine seal maal iga uudise kohta on. Paar nädalat hiljemme tähtakse seal noore neitside wäljanüitust ära pidada. Kuda ajalehed sealt teatawad, on noored neitsid nõnda rohkest endid, selle wäljanäitusele  tulla, üles annud, et kohaline ruum, neid kõik ülesse wõtta, seal puududa. Kui palju ei sa Mdishimulisi noori mehi sinna tulensal Mlja näitus on noore neidu ja peidudele Palju kohälisem nende tutwustuseks,  kui pallid ja tantsu saalid, kus mõni neiu kui ka mõni noor mees rohke tantsimisega  enesele mitte pole abikaasa jõudnud nõuda, küll aga tiisikuse (kopsu haiguse) ja sellega ka oma surma. Mõne aja eest tagasi hüppas tuttaw  õhulaewa sõitja professor Baldwin 6000 jala kõrgest õhulaewast Londonis ühe shirniiga  wälja ja jõudis mõne sekundi pärast ilma wiata maa pinnale, see kohta laused „St. James Gasette" järguliselt: Professor Baldwin on üli julge kunstnik, temal on niisugune  hüppamine mitme tuhande sammu kõrgusest seeajane korda läinud, tema on oma kõrgest hüppamise eest pealtwaataja te käest head palka saanud, kui kergest ei wõi see tulla, et tema ühel õnnetumal korral mõne maja katuse ehk kiriku torni peale oma hüppamisega  juhtub kukkuma, siis on tema elupäewad  luetud ja pealtwaatajate rõõm kurbtnseks  muudatud. Igal- ühel on selge, et niisugune hüppamine, ehk õigemalt kukkumine mitme tuhande jala kõrguselt, kukkujale silmapilkset  surma walmistama piaks, kui temal mitte kukkumise shirmi abiks ei oleks ja seepärast  on siin järgiuine küsimine kohaline, kuda teeb Urm tema kukkumist kergeks? Shirmi wastu surub õhk alt ülesse poole ja kaukad selle kiire kukkumise raskuse ehk maapeale  langemise (ligimalp tõmbamise) jõu üsna ära, seepärast ei saa kukkuja maa piuna peale jõudes midagid häda. J«lge mere sõit. Kapten Andrews tahtnud ühe weikse paadiga seda katset teha, Amerikamaalt Euroopamaale, üle mitu tuhat  wersta laia weelagendiku, weikse purjude  abil sõita. Kui tema juba kaks kuud ja 11 päewa mööda seda suurt weelageudikku  ümber ulanud, peaftnud teda üks Norramaa  laew sest õnnetumast mere sõidust. Kapten Andrewi jõud olnud nõnda nõrgaks jäänud, et teina enam pole kõnelda jõudnud. Iga julge ettewõte ei jõua mitte õnneliku otsusele. Rootstmaa Põdra jaht. 2. Septembril  pidas Rootsi kuningas oma külalistega,  ligemiste sugulaste ja jahi-sõpradega suure põdra jahi Halle ja Hunne mägede orgudes, kus kohta tema 15 aasta .eest tagasi 50 põtra edasi sigitamise tarwis oli lasknud panna. See koht on kena metsaga üle kaetud,  seal on järwed, rohu-rikkad orud ja mäed, kus põdrad wäga hästi wõiwad sigineda.  Et nad seal hästi siginenud on, tunnistab  see, et ühel ainsal jahi päewal 57 põtra jahi meestest maha lastud said. Kuningas  ise on lasknud 6, tema poeg troonipärija  7, prints Eugen 2 ja teised jäägred kokku meel 42 looma. Õhtul oli suur pidulik  sööma laud kaetud, kelle ääres kuningas  ise ja kõik tema kütid ja jahi saatekomm  liikmed osa ivõtsiwad. ülem hoowl jahimeister tõstis kõige eime oina marjawiinaga täidetud klaasi ülesse, tänas kõiki neid, kes sest hästi korda läinud jahist oliwad osa wõtma iulnttd ja tüheudas oma klaasi kuninga terwiseks. Kuningas kostis see peale, et Rootsi kuningas Kaarel XV. (15.) 35. aasta eest tagasi ühe jahi seltsi (klube) elule kutsunud, kelle liikmed kõik siin koos olejad jahi sõbrad olla, neile siin rõõmsalt koosolejate jahi klubi liikmetele foowis ta, et nad meel kaua seesugust  lahket ja õnnelikku jahi päewa mäletaks,  kui neil siin täna ära elada xm olnud. Hilja aja eest teatasid mitmed ajalehed, et pirnidest ja mitme teistest magusa puuwiljadest,  puuwilja teed walmistatakse, kelle nael umbes 40 kop. maksta. Nüid saab ühe sisemise ministeeriumi ringkirja läbi teatatud,  et arstide läbikatsumise järele seda jooki, mis puuwiljast walmistatakse, mitte teeks seepärast ei wõi nimetada, et temal wäga weidi tee omandust on, siiski wõida teda kasulikult sooja-joogi walmistamiseks tarwitada, teda aga mitte kaupluses tee nime all müia. Utts kange õlu. Ju kaua aega walmistatakse  Inglismaal, suuremalt jault siit Wenemaalt siuna wiidud odradest ühte jooki keda kangeks õlleks ehk porteriks nimetakse. Ka Wenemaal sai seda jooki rohkest nõutud, ja pidi teda seepärast Inglismaalt siia toodud  saama. Wiimasel ajal, millal Wene raha kurs õige rohkeste alanes, läks see jook, Inglismaalt osta, liik kalliks; seepärast on siis St. Peterburis osawad mehed hakkanud ise porterid Wenemaa odradest walmistama, mis, kuda asjatundjad seda teatawad, wäga hästi olla korda läinud. Kui palju kasulikuid  asju ei saa Wenemaa produktidest, mis siit wäljamaale saab ära mttidud, seal walmistatud  ja wiimaks jälle Wenemaale kui uus kaup tagasi toodud ja kallis hind tema eest neile see eest maksetud. Loodame, et Wenemaa technika teadused pea nõnda kaugele  edenewad., et meie oma produktitest ise seda teha mõistame, mis meie nendest teha tahame. Ettewaatamine Tfentrifugi  j uureü. 1) Tsentrifuge piab iga päew kokkupanemise juures ja enne, kui ta käima , saab pandud, ilusaste läbi waadetud saama, see tähendab: heaste piab järgi waadetud  saama, kas kõik jaud ilma mata on, ja et puhastamise juures midagi selle tarwis  pruugitud asja sisse ei ole jäänud. 2) Kui tseutrifuge mitte ordnüngis ei ole, ei tohi ta mitte käima pandud saada, ilma et wiga enne parandud on. 3) Kõik krumvid tsen- trifugi juures piawad kõmast kinni kruuwitud, ja kõik ära wõetawad asjad jälle ilusaste tagasi pandud olema. 4) Enne kui tsentrifugi  käima pannakse, piawad kõik öli toosid  ja määrimise augud puhastud ja õliga täidetud saama. 5) See rihm, mis tsentrifuget  käima ajab, piab ettewaatlikult ja hästi pikkamisi peale lükatud saama, et tsentrifuge  tasaselt liikuma hakkab. 6) Kui tsentrifugetrumm  oma õiguse käigud minuti sees teeb, wõib piima sisse joosta lasta, millalgi ennem. Kas trumm täies käigus on, wõib tsählwergist ära tunda. 7) Kui üks rihm tahab ratta pealt ära tulla, ei tohi seda mitte üks kõik kuidas wiisi tagasi awitada, waid maschin peab seisma jäetud saama. 3) Trummi käigud minuti sees, mis teada on antud, ei tohi töö ajal mitte ülendatud ega alandatud saada,tiht  tsählwergi pruukimine näitab,kas trumm õigest käib, ja el mitte tasa ega. ka ruttu. Inimesele piab õigest teada antama, kui palju trummi käiku minuti sees piab olema. 9) Käigu juures, kui trumm ka lahti ja nähtaw on, ei tohi millalgi käega wõi mõne nõuuga trümmisse  puutuda. 10) Kui trumm kuskile külge puutub ehk wäriseb, wõi trummi wõll ehk lagrit wäga sojad on, piab rihm kohe maha wõetud saama, ja nõndasama ka kui tsentrifugetrumm  töö ajal seisma jääb. 11) Üht käigus rihma ei pia mitte riitega wõi käega puutuma, sefk se wõib suurt õnnetust sünnitada,  ja on seda sama määrimise juures tähele  panna. 12) Ei pia mitte unetama üht neist ette kirjutud punktidest tähele panematta  jätma, sest see wõib ka surma tuua, sellepärast ole alati ettewaatlik. Sügise. Mid nurmed nukralt leina lehti kandivad Ja üle kõrrewälja wingub tuul, Ja närtsind lilled meile märku andivad, Et muisutanud neid öö-külma huul. Puulehed tasast surina laulu laulwad, Wee pinda hirmu ainult krimpsu kiskwad. Kõik kohad kahwatand.ja karwatumad, Ju maikind kägu, ööpikk, lõukene, Kõik kohad surnu karma, Muetumad, Ja kuula! meiski ohkab hädaste. Ja kuula oja wulisewalt kaebab, Et jää ja külm pea teda mängis waewab. Pea kohal kõrgel pilwe piirel näewad Mu silmad linnud ära rändama, Neist healetumad ainult maha jäewad, Kel healt ja elu on läeb minema. Oh peaseks minagi ka köidikutest Siit ühes minna mendest heitlikutest! 10. —IS, September IKSS. A. Lsilhmnmel. Uuemad sõnumed. Tartust. Uus raudtee sõit, mis Tartu ja Riia linna wahel pea awatud saab, ja mitmet wiisi põllumehe kui ka teiste reisijate käiku nende kahe linna wahel kergemaks teeb, kui ta see ajam oli, on Liiwimaa oekonomia Seltsi läbirääkimisel olnud ja arwatud, et selle Lee kergituse wõimul kohaline olla! Tartus sarnast Põllumehe konsuum seltsi elule kutsuda, kui niisugused seltsid juba Libawis,  Riias ja Tallinnas kasulikult tegewad olla. Esiotsa wõida seesugune selts era poolikult neist elule kutsutud saada, kellel see tarbeks kohaline kapital  on. Ka soowis tähendatud selts, et nende sekretär  waewaks wõtaks, kõik selle asja koha puutuwat  materiali koguda. Kudas teada, elawad 4 urjädnikut Tartu linnas, kust nad ligidale waldadesse käiwad. Tartu kreisis on neid üleüldse 16 meest. Igale ühele maksetakse 350 rubla kroonu poolt palka ja selle püäla kreisi poolt 130 rubla hobuse söötmise ja 50 rubla korteri raha. Käes olewal aastal wõetakse Tartu kreisist  431, Wõru kreisist 305, Wiljandi kreisist 315 ja Pärnu kreisist 339 noort meest nekrutiks. Riia Läti selts arwas oma wiimafel koosolekul  heaks, üht Läti ivana asjade kogu (Museumit)  elule kutsuda. Sest ikka enam ja enam minna  Lätlaste wanad tähtsamad asjad kadunuks ehk saada ka wõeraste kätte. See tähtjas ettepanek sai wastu wõstud ja tema ligemaks korralduseks üks komission walitud. Tuneesia maa pärast Asrikas, kus Prantsuse  kui ka Itaalia maal alamaid palju elawad, tahab jälle Itaalia ja Prantsuse riikide wahel riid tulla. Prantsuse riigi walitsus on seal koolides Tunesia riigi walitsuse luaga Prantsuse keele õpe> tuskeeleks teinud, see on Itaalia soo rahwale wastu meelt, ning waidlewad kangeste selle wastu. Kuda see waidlus lõppeb, seda piame rahuga ära ootama. Prantsuse ministrite nõuukogu on hilja aja eest selle summa iile, mis sõjaminister oma kõrwaliste  sõja asjade toimetuseks pruukida tahab, otsustanud,  ning kohaliseks arwanud, seda summa sõja era toimetuse kasuks tarwitada. See summalene pole mitte suurem kui 600 miljoni franki. Nad armasid esite, et seda summa olla maja läinu teel muretseda, pärast aga teda magusal musil obligationide  teel koguda, nõnda et see suur summa wälja ega ka Prantsuse omas riigis sõja tuleku lärmi ei teeks. Prantsuse aastane mäe ülespidamine maksab umbes natuke rohkem kui 400 miljoni franki, kui nemad mäe era tarwituste pärast selle nelja sõja miljoni kõrwa meel 600 miljoni rohkem pruugimad,  siis on W aru saada, et nad ennast maga suurel mõednl sõja wastu malmistawad. Ühe ainsa aasta woolul seesugust suurt summa mäe asjade toimetuste kasuks ära pruukida, on liig suur kulu riigile, seesuguse suure kulul piawad oma asjakohalised  põhjused olema. Homiku- Afrika rannas on nõnda nimetatud orja kauplejad kõiki neid, kes maalagendikkudes karja kaswatamisest ja puuwilja harimisest elawad, nõnda Saksa ja Inglisse walitsuse wastu, nii wihaseks üritanud, et seal suurt mässamist karta. Nende seas piab peale 40 missionäri ja meel hulk teisi Europlast olema, kelle elu siis missist wäga kahtlusesse  saab lükatud, kui seal mässamine piaks algama.  Need tähendatud orja kauplejad, kes iga aasta so kuni 80,000 inimest müimiseks kinni püiawad ja neid kauba turgudele wiiwad, on nimelt seepärst Inglaste kui ka Sakslaste üle maga pahased, et need nende kauplemist raskeste takistada püiawad,  sest ligikord neljas jagu orjalaewadest, kelledes  orjasid ära miiakse, langemad Inglaste ehk ka Sakslaste kätte, kes neid siis jälle lahti lasewad.  Meis wõime seesuguse orja kaupluse kohta tähendada, et tema üksnes seal wõib ette tulla, kus riigil ja rahwal korralist walitfust pole; sest igal pool, kus korraline walitsus puudub, seal puudub ka korraline elutegewus. Kuda mitmed teatawad olla ülemal pool nõuks mõstud uuemate keelte tarwis kaks seminari asutada, milledes neile õpetust antakse, kes edaspidi reatkooli õpetajateks tahawad saada. Teine seminar,  milles iseäranis Germanis keeli õpitakse, saada „Reg. Ztg." teate järele Tartu ülikooli juurde sisse seatud. Telegrammid. St. Peeterburist, reede 23 Septbr. Seaduste kogu awaldab ühe uue raha ministeeriumi poolt wälja antud seaduse, mille järele wilja ja jahu wälja-faatmtne  Balti-, Musta ja Asowi mere sadamatest  tolli poolest kergitust leiawad. Wiinist, reedi 23 Septbr. Saksa Keiser Wilhelm  11. on Austria Keisriga Franz Josef täna Mürzzushlagi metsatese jahile reisinud. Londonist, reedi 23 Septbr. Indiast teatatakse:  Inglastel oli India piiride wastu, nõnda nimetatud musta mägistikkudes elawate rahwa suotega  wõitlemist, keda nad ära wõitsiwad ja nende linna Katkoi sisse wõtsiwad. Wiinist, laupäwal 24 Septbr. „Korr. de l'Esc" kirjutab. Saksamaa Keiser Wilhelm olla oma peale wõtnud Austria- Uugariamaad Wenemaaga ära lepitada, mis aga temal näitab raske olema, sest et Wiinist «Austrias) Bulgaria küsimusi ei tahta mitte Wenemaa soomi järele enne ära õiendada, kui seesugust lepituse teed pole leitud mis Austria riigi ja rahwale kohaline oleks; siiski arwatakse, et keiser Wilhelmil olla korda läinud Austria Keisrile  ustawalt teatada, et Wenemaa rahu soomida, ja rahulisel teel tahta Austria- Ungria riigi walitsusega,  Bulgaria küsimuste üle otsustada. Parisist, 22 Septbr. Sealsed rahapangad on wälja latnatawa kapitali protsentid kuni kõrgendanud. Londonist, 22 Septbr. Sealsed pangad on läinu raha protsentid kuni ö kõrgendanud. Bugarestist, 22. Septembril teatatakse- Serbia  Kuningana, kes oma abikaasaga (Serbia Kuningana)  lahutuse protsessis on, on oma asjatalitaja „Piratfchanatzi läbi Kuningale, kui ka Konsistoriumi  kohtule teatada lasknud, et tema (Kuningana) oma laulatud abikaasast lahutada ei taha lasta, ega ka mingisugust ettepanekut, mis Kuninga poolt temale pakutakse, ja tema auu alandata tahta wastu ei saa wõtma. Wiljahinnad Tartus kuni 1. Oktobrini I3SS, maksab hra. Georg Riik: Rukkid 113-120 naelal. 70-72 kop. puuda eest- Keswad 107-110 „ „ 70-75 „ „ „ Keswad 102—10? „ „ 67 „ „ „ Suwenisu 123—130 „ „ 96 „ „ Talwnisu 128—130 „ „ 1 rubla 7 kop. „ Kaerad 75 „ „ 3 rubla 90 kop. tssiwnt Herned, walged keeda tarbeks . 3 rubla isetw. Herned, elaja toiduks . . . 6 „ „ Soola puud 44 kop.j Kiwi süte 5 puudalisest kotist ... 1 rubla 25 kop. Paewa lille koogi' puudast 73—30k0p. Tallinnas, 19. Septembrist kuni 1. Oktobreni  maksab A. Brockhausen: Rukkid 113-120 naelal. 74—76 kop. puuda eest Õlle keswad 103-110 kui 95 protsenti neist idenewad „ 32—35 kop. „ „ Keswad 104—107 74—76 kop. puuda eest Suwe nijud 120-130 „ 90-100 „ „ „ Talws nisud 120—130 „ 100-110 „ „ „ Kaerad 75 -77 „ 59-60 „ „ „ Raha ja wiiiirtpaberite hin»rad. Tolli-kupongid 149^/z Hõbe-rublad. 116 Börse diskoni Riigi-panga M/» biletid 1. wiiljaanne . . . 9?',» >. ........ ... » ~ 3- „s /- > - „ „ „ 4. „ ... 9S „ S. „ ... 6S'/, K°/z Orieutlaen 160 ja 1666 rbl. 1. waljaanne 64°/,, „ „ IVV „ 1666 „ 2. „ 94°/» „ „ 106 „ 1600 „ 3. „ 04Vz / teine „ 231 „ laen V. seria (IKS 4) 166 „ kokku tõmmatud raudtss-obligatsionid 2. waljaanne (1871) 146 Nikolai raudtee S"/» obligatsionid j . . . . Wenemaapi»na-kredit-seltsiö°/zpantkirjad,kuld. 146 pantkirjad Charkowi aast. 166'/» pantkirj. Ptb. Tula põllup. 43V. aast. 166 pantkirjad Kijewi põllup. 43'/» aast. 160 „ pantkirjad Moskwa põllup, 43'»» aast. 166 „ pantk. Bessaab.Taur.põllup. 43'/» aast. 66 pantk. Samara. põllup. 43'/, aast. 66 „ pantk. Wilna. põllup. 43'/.. aast. 66 St. Peterburi linna Obligationid .... 62°/» Moskwa linna p. 61 Odessa linna p 91'/» 166 rubla imiksawad . 226 Marka 6 protsentilised Tallinna Jmmobilid pan. prd. 162—163 Tallinna läinu kassa 1882 aast 94 Tallinna Gas ja wee wkrgi paberid . . . 162 Tartu turuhinnad. Kartohwlid, wakk. . 60 —35 kop Erned, toop ..... 8 „ Oad, 6 ~ Odra tangud, toop ... 7 „ Loomaliha, nael .... 10 „ Sealiha, „ . . 10 —11 Rõõsk piim, t00p.... ? Hapu „ „ . . . . l „ Nr. 39. GeSti Postimees 1338 — Asxiir?- 20. OsaiAÜM löög Waswtaja toimetaja: J. HSK.