Sakala U s<» Wiljanditz, 15. Detsembrikuu päewa! 1884. V». aastakäik. Zlmub lanpäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 top. Eesti seltsidele poole hinnaga. Toimenduse adrels: ..Saka la" toiinendmele Wiüe.ildi. Wene keeli: öi. u,kn.'iillü „Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. LO kop. Poole aatzta hind: Postiga 1 rbl 75 kop., postita I rubla 50 kop Weerand aasta tellimisi wastu ei wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'! pärijad. Sakala 1885 aasta peale tellimisi palutakse .wõimalikult Detsembri-kuul ära toimetada,  et siis uue aasta algusega wahetpidamata esimesed numbrid ühes kaasande suure seinakalendriga  kätte saadetud wõiksiwad saada. Sakala lisas saamad tulewal aastal peale õpetliku -Orjandnse ja põllu-asjanduse kõnede ka mitmed lõbukirjastused ilmuma ja nimelt: kolm ilusat lühelikku  alguspäralist juttu M. Põdder'i sulest, alguspäraline  uudisjutukene A. Jürgenstein'ist, mitmed Wene keelest tõlked H. Ninck'ist ja töistest kirjanikudest,  nõnda et lugejate rahulolemist igatpidi enam kui siiamaani ärateenida loodame. Sakala tzoimendus. Wenemaa rahwastest. u. IV. Germaanlased. 1) Sakslased, elawad iseäranis Lääne-mere kubermangude  linnades, aga ka suurtes põllutöö koloniides Saraatowi, Samaara, Tauria ja Jekatarinoslaawi kubermangudes.  Ühtokokku wõib nende arwu 990,090 peale arwata, kellest umbes 190,000 hinge Läüne-mere kubermangudes  elawad. Enamist Luteruse usku. 2) Rootslased, iseäranis Soomemaa linnades; aga ka Jngri- ja Eestimaal. Umbes 200,000 hinge. Luteruse usku. V. Türgi-Taterlaste sugu rahwad. Neid on enam kui 2'/- miljoni; nad on Mongoli kännust, Muhameedi usku ja järgmistes suguharudes Wenemaal elamaS: 1) Päris Taterlased. Nemad elawad Uuralil, Wolga jõe ääres, Permist lõuna poole künni Kaukasuseni.  Krimmi poolsaarel (Krimmi Taterlased). Elawad enamiste külades; hariwad põldu, kaswatawad karju ja kaubitsewad ka. Neid on arwata i miljoni hinge. 2) Bashkiirlased. Elawad Orenburgi, Permi ja Ufaa kubermangudes. Suwel hulguwad nad oma hobuste ja lamba karjadega ümber ning tulewad talweks oma küladesse (autidesse) jälle tagasi. - Kodune elu ei ole neil sugugi puhas ega korralik; terwe talwe otsa on Bashkiirlane päris õigeste wälja ütelda laiskleja. Neid on 1 miljoni arw 3) Kirgiislased. Elawad põhja pool Turani ja langemad kolme jakku. Euroopas elab neid paljalt üksjagu  Astrahani kubermangus, Wolga ja Uurali jõe wahel, Kawal, rööwimise himuline rahwas. Talwel elawad nad kindlates külades, aga suwel lähemad nad oma kirju-karjaga hulkuma. Ka omad kerged wilt-Lelgid (jordid) wõtawad nad kaasa. Hobune ja lammas on Kirgnslase kõige suurem warandus. Maast madalast hakkab Kirgnslase poeg ratsasõitmises end harjutama; ja ja tema wasta ei saa pärast ka keegi töine, kui ta mitte just sündinud kasakas ei ole. Nende hobused käiwad karjades (tabuunidcs), mis mõnikord mitu tuhat pead suured on. Noored hobused, mis alles õpetamata, püitakse  linguga kinni ning, enne kui loom end liigutada saab, on tal Kiirgiislane seljas ja kihutab tuhat nelja edasi ja ikka piitsa! kas tehku hobu mis ta tahab, Kirgiislane on nagu tema kinni kaswanud. Sadult pruugib ta niisuguse sõidu juures nii palju, kui mitte sugugi. Alles mõne tunni pärast sõidab ta jälle tagasi ning hobune on talts. Kirgiislasi on pealt 150,000 hinge. VI. Kalmuklased. Kalmuklasi on umbes 100,000 hinge. Nad elawad  Euroopa Wenemaal, Kuuma jõest Donn'ijaWolgani, nad on Mongoli kännust ja Buda (Buddha) usku. Nende elumajad on wildist tehtud, kõrged ja terawad nagu heina kuhjad. Lähemad nad oma lamba karjadega, kamelitega ja hobustega edasi, siis wõtawad nad ka omad telgid, nagu kolija rahwas kunagi, kaasa. VII. Wlahhlased. Wlahhlasi on umbes 700,000 hinge. Nad on Romaanlaste sugust ja Greeka-õigetusku. Nende elukoht on iseäranis Bessaraabia, kus neid suurem hulk elanikudest  on. VIII. Juudalased. Juudalast ehk Juuta on Wenemaal umbes 2V5 miljoni. Nad on Poolamaal kõige enam, aga ka töistes kubermangudes künni meie maani palju. Nende pea elu hallikas on kaubitsemine; ka käsitöölisi on nende seas palju. Moosese usku. IX. Mustlased. Mustlasi on Wene riigis arwata 30,000 hinge. See imelik rahwas on mast 15-mas aasta sajas Indiast Euroopasse tulnud. Elu hooneid nemad ei salli ning nad on täna päewani kolijaks rahwaks jäennd, kes meie silmade all ümber hulgub. Euroopa Wenemaal on Bessaraabias  ja Taurias kõige enam Mustlasi. Nemad on sepad, paja paikajad, looma toherdajad, moosekandid, nõiad, käekatsujad, iseäranis aga osawad hobuste parisnikud.  Mõnel osal neist ei olegi usku; warguse juures on nad osawad, ning sellepärast waadatakse ka seal ikka ette, kus Mustlased ümber hulguwad. X. Peale neid nimetatud rahwaid on Euroopa Wenemaal elamas meel: Greeklasi, Armeenlast, Prantslasi,  Hispaanlasi zc Iseäranis elawad need lõuna poolsetes  kauba ja wabrikute linnades. Ülemal nimetatud armudest on näha, et Wene riigis ikka kõige enam Slaawlasi on, kes kui ühine riigi keha kindel seisawad. Selle ühte usku ja ühe rahwustelise keskpaiga ümber koguwad end töised kui kindla kandsi ümber. Niisugust kindelt keskpaika ei ole näituseks Türgi ega Austria riigil mitte. Sellega lõpetame oma pilgu suure Wene riigi rahwaste peale, aga piame siin weel juure lisama, et meil mitte wõimalik pole olnud, ka kõiki Aasia-Wenemaa rahwaid siin ülesse lugeda. Need on meist ka eemal; kui aga tulewikuS aeg ja termis jaksab, ehk saame siis neid ka nimepidi ette tooma. Poliitika ringwaatus. Wenemaale on kauba-asjanduseS kõige suuremaks Vastaliseks ehk wõitlejaks Ameerika. See on lugejal tuttaw asi, et Ameerika oma wilja-rikkusega Eüroopamaasid  wiimasel ajal on toitma hakkanud ja Wenemaad sellest ammusest õigusest madalate hindadega ära tõrjuda tahab. Selle wasta on oga jälle Wenemaa töist pidi ja nimelt petroleumiga Ameerikat kõrwale lükkanud ja esimeseks meheks saanud. Kuida aga sarnased suured põksud ükstõiste pihta põrutatakse, ka selleks on poliitikat kaubanduses waja, mis asju ringi käima paneb. Oktobril 1883 a. pidasiwad Wenemaa petroleumi wabrikantide saadikud Odessas konwerentsi ja warsti peale, seda tõsteti  hinda puuda eest 55 pealt 1 rublani! Sedawiifi kruwiti kodumaal hinda kõrgeks, aga wõeraste maadele saadeti ikka wana hinnaga, sest peakasu wõeti kodus ära. Seesugusel wiisil wõisiwad aga Wenelased oma kaupa koguni odawaste wälja saata ja Ameerika omat eest ära tõrjuda. Juba aga nüid aasta jooksul kui sellel kawalal teel wõidu kätte saiwad, on ka omal maal hinnad alanenud  ja kaup käib üle enam poole maailma. Wenemaa  Aasia riigi jagudes on hiljuti palju petroleumi hallikaid ülesleitud, nõnda et seal suurel mõedul teda wõimalik saada on; puut ja I'/- puuda maksawad paljalt 20— 30 kop. ning Ameerika kaup ei ole ka suuremat kedagi parem. Sedawiisi on see siis muidugi rõõmustaw, et wedel asi nii mõjuwalt meie wiljakaubale abiks tõttab. Saksa parlamendis on see suurt liikumist sünnitanud,  et president v. Wedell ultramontanlaste kirikuseaduse  paranduse ettepaneku otsusetegemise juures healt ära ei annud. Seeüle nurisewad wanameelelised isekeskis ega ei tunne sellest mingit rõõmu enam, et nendel oma seast Vähemusest (Minorität) küll president on, kes aga ultramontanide (kirik-wanameeleliste) paljust nõnda palju kardab, et oma südame tunnistust wasta wait jäema piab. Parem olla nende arwamist mööda siis ammugi, et ka nende eneste kätte eestseisus oleks pidanud antud saama, kellel enamus on, millega ühel hoobil Vastutamine  ju ka muude pealt ära saaks. Aga nagu see ju ilmas kord wiisiks on wõetud, anu on ju alati enam kui asi, kui teda ka töiste rehnungi peale saadakse. Prantsuse parlamendis tuli Valitsejate ministritele  senatoride Valimise seaduse muutmise ajal päris kibe kätte. Parlament wõttis mõeldud seaduse täiendamiseks  üht lisandust 260 healega 246 heale wastu otsuseks,  midas saadik Floquet ette oli pannud ja mille wasta iseäranis sisemiste asjade tallitaja minister Waldeck  oli rääkinud ja seisnud. Senat oli ministrite arwamise  poolt ja muutis mõeldud punkti nõnda, nagu Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; TallinnaS: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge «k Ströhm'i raamatupoed, jaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner Pärnus: „ Endla" Selts ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwaö: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WõruS: Vielrose. Walgas: Rudolf; Paides: Scidclderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, LkueinS uxoeu. 60 ja N. Mattis sen IZ«izoi:ui upoeii., 7 Kainuen. uoeia, .V 28/21. Wiljaudis: F. Feldt.