mifeta faunas htatel, enamist ilma arstliku seadmiseta, rahwale  kupusarwi külge paneb. Kas kupüsarwed mõjuwalt puhastatud saäwad ja kas ilma arstliku ülewaatamiseta  kupulaskmine mitte kardeta wa i d hai usi wälja ei lauta, see on üks küsimine, mis meie arwates küll piaks arutatud saama. Et selle läbi were kihwtitamist  tulla wõib, seda ön küll karta/ j,Jaanipääwa pärast lõunat, selge pääwa aeal, saiwad walli peal üks tüdruk ja üks noor mees kolmest meesterahwast, kes seal wedeletes luurisiwad, peksetud. Kui jalutajad ligemale tuliwad, siis taganefiwad tee-luurijad ja jooksiwad ära. Knida noor meeS ütleb, olnud need üks sell ja kaks õpipoissi  ühest kohalisest katelsepa sepapajast. Sellest on näha, kui toorustatud need on! Tarwis oleks, et kohaline kohus  neid kaSwikmd kareda läbikuulamise alla wõtaks." — pääwade sees andis üks talupoeg linna ligidalt Politseis üles, et tema ühe harja linna müüa toonud. Temal olnud enne mõnda asja toimetada ja tema olla sellepärast üht tuttawat, Pawel 8., palunud, härga oma hoole alla wõlta, mida see ka lubanud. Kui tema tagasi tulnud, siis olnud /õber" härja juba ühe lihunikule müünud.  Kohtu ees tunnistas Pawel 8., et tema härja talupoja  heaks küll ära müünud ja raha tema kätte anda tahtnud, aga ära kautannd olla " 25. pääwal  andis Peter L. kohtus üles, et tema Ühe trahteri aidas, trahteri peremehe sündimise-päawal ühe wõeraga riidu saanud. See läinud küll ära, aga siis tulnud teised  wõerad tema kallale ja peksnud teda nenda, et tema suust ja ninast weri jooksnud. Tema appihüidmise peale tulnud ükS talumees aida ja siiS taganenud peksjad. L. andis ka weel üles, et selles trahteris keelatud mängu raha peale mängitud. Selle üle on protokoll tehtud ja kohalisesse kohtusse saadetud." Hiomaalt. ,Virulase" sõnumite järel on Hiomaa randas Jaanikuu 2. päswal suur õnnetus juhtunud. Sel pääwal oliwad 10 inimest, 8 meesterahwast ja 2 naesterahwaft,  kalapüügi paadiga Lihulast koju sõitmaS. Kõrge mere peal lükkanud kange tuul nende paadi ümber ja kõik kukkunud wette. Üks mees pidanud paadist kinni ja saanud  10 tundi laeuetest uhutud, kuuni ükS Muhulane appi tulnud ja teda peastnud. Kõik teised, 7 meesterahwast ja 2 naesterahwast, on ära uppunud. Senni ei olnud surnukehad  weel leitud. Riiast. Liiwimaa Ritterkonna ülekorraline k o n went on selle kuu 6. pääwaks Niiga kokku kutsutud.  ,Niia Pääwaleht" kirjutab ,Rishki Westniku" urisemiste kohta Läti laulupidu wasta: p3gaüks, kes siinseid  Saksa-keeliseid lehta lugenud on, teab, et need ,Rish?i Westniku" kahtlustamised meeletumad on. Asi on ühtlaselt  nenda, et Saksa-keelised lehed Läti laulupidu kohta, mis igal wiifil auusast peetud sai, erapooleta seisupaigaft ilma ksrwalise mõtteta ktrjutasiwad, kuna ,Rishki Westnik",  Jumal teab miks, selle sisse joonesi toppida katsub, mida seal koguni mitte ei olnud. ,Nishki Westnik" on sellega jälle kord näitanud, kui tundmata temal siinsed asjad  on, kui uskuda ei taheta, et tema neid meelega wõõriti  tähendab." Üks hirmus maru ou Jaanipääwal  üle Riia linna ja ümberkaudse maa läinud. Kell 3 aeast saadik on wihma ja rahet segamine nii raskest sadanud, et mõne minutiga uulitsad ja keed weega täidetud oliwad, kust läbisaada ei wõidud. Korraga ratsufiwad ka kõue-löögid wahet pidamta, ou mitmes paikas sisse löönud, sütitanud ja lohkunud, kui ka tuli kustutatud sai. Kaks hobust on surnuks, löödud ja fissewoolaw wesi on majadeS, nimelt aga maa - aluSteS kordades wäga palju kahju teinud. Seal ei mäleta keegi üht niisugust sadu Piigas enne näinud olema. Riia Wene - Kool - meistrite Seminaris saab üks iseäraline katheder Võitlemiseks Raskolnikute ja teiste Wene erausuliste  õpetuSte wasta asutatud. Juba aastal 1886 on Wene Syuodi poolest selle kohta kas? antud ja juba siis ou 40 Seminaris seesugused kathedrid asutatud. Nüüd piab neid weel 12 Seminaris asutatama, mille keskis ka Riia Seminar on. Kuuramaalt. Miitawi näitusel on kunstlikkust lukkusi näha olnud, mis sealise wangikoja töötuas tehtud oliwad. «Riia Pääwaleht" tähendab selle juure, kuida see küll wäga kiidetaw olla, et wangist tööle pannakse ja neile tööd õpetatakse, et aga wäga küfitaw on, kaS just seda käsuliseks pidada wõib, kui neile lukusepa kunsti õpetatakse. Saawad wangid omal aeal wangist lahti, siis hakkab suur jagu neist ikka jälle oma wana ameti peale ja see wõiks ehk neile õige kasulik olla, kui nemad tublid lukusepad on, waewalt aga teistele, kelle lukkude kallql nemad oma kunsti proowimas käiwad. Windawl sadamas on Jaanikuu 20. pääwa õhtal Kuresaare laew «Marianne" põhja wajunnd. Laew oli kustutamata lubajaga lastitud, mis märjaks sai ja põlema läks. Libawist kirjutatakse Jaanikuu 27. pääwal: «Kangest tuulest ja kõrgeist laenetest  hoolimata läkfiwad heile pärast lõunat neli noort meest purjupaadiga merele. KüsSneri maja kohtas läks paat ümber ja kõik kukkustwad wette. Kaks neist, üks puusepa ja üks treiali õpspois, peastwad ujudes wälja, kaks, puusepp  Meschulis ja meie trükikoja kiwi-ihuja, Richard MarkZ, saimad laeueteS surma. Mõle-nad oliwad 18 aaõtafed. Noorte meeste kergemeel, niisuguse ilmaga merele minna, on raskest nuheldud !" Peterburgist. Keiserlik sõidulaem ,Zaremna" oli Jaanikuu 27. ja 28 pääwal Junfru-lahel ankrus ja sõitis  sealt Jaanikuu 29. pääwal Abo poole.  Peterburgis  räägitakse, et Saksamaa Keiser ka Moskwat, Kijemit ja Ohessat Maita ma Pinna. Seda sõnumit naib mähe uskuda olema. Gardi-korpuse kommandör, Prinz Äleksandpr  von Oldenbnrg, on Warschamist tagasi tulnud ja Jaanikuu 26. pääwal HangöSse reisinud. Ülema trükiwalitsuse endine ülem, Würst Wjasemski,  on Jaanikuu 29. pääwal ära surnud. Kõigekõrgem käsk on ilmunud, mis järel sel aastal 250,009 meest oma sõeawäe-kohnse täitmisele kutsutud saamad, kuna ueid mullu 235,000 kutsuti. Üks teine seadus kuulutab, et teenistuse-aeg, teenistusega tagawara mäes kokku, 18 aasta peale pitkeudatud saab, kuna see taniue 15 aastat kestis, nende kohta, kes liisu läbi sisse astumad. Tegema teenistuse  aeg on 5 aastat. Kõrgemate koolide kaswandikud  ja priitahtlased saamad eesõigusi. Maakaitsewäe sekka saamad kõik kõlbulised mehed 43. elu-aasta lõpuni armutud  ja kahesse järisse jäutatud, mille esimesest jäutnsest üksikud  maakaitse-mäe kogud asutatud saamad, teine ainult lühemateks harjutamisteks kokku kutsutud saab. Maakaitsewäe  teine jautus saab Keisri käsu peale kokku kutsutud. Synodi kanzellei ülem, Geheimrath Sabler, on selle kuu 2. paamal Kijewisse reisinud, Wenemaa 900 aastase r ist i mi se - pää w a pühitsemist ette walmistama.  Kijewisse oodatakse palju Slamlafi Balkaui poolsaarelt ja Austriast, nende kohta on Wene piire-kohtutele  käsk antud neile seletada, et nemad kui mõerad tulla mõiwad, mitte aga kui ühegi rahwuSkouna eestseisjad, sest ainult Wenelaste külge puutuda see püha. Tuntud ,Prii- Kassakas" Aschinow, kes pärast Nabokowi surma Bulgarias, ennast jälle kusagil Jda-Afrika raudas elama asutanud on, saab ühe AeSsynialaste seltskonnaga Kijewisse  oodatud. See seltskond on juba Peterburgis ja elab Aleksander-Nemski kloostres. Aschinow elab .Hotel de NordiS". Tema on Abessyuia Neguse poolt Keisri Majestätile ühe kirja kaasa toonud. Niisamati tulla Montenegro Würst Nikolai ja tema manem poeg. Bal. timaa Wenelaste poolest minna üks saatekond Kijewisse. Wiimasel aastal on 372,742 noorest mehest, kes oma sõeawäe-kohnse täitmiseks fisse kutsutud oliwad, 130,842, s. o. rohkem kui kolmas jägu, mitmesuguste haiguste ja kehaliku wigadnste pärast teenistuseks kölwatumad olema leitud. Pealinna  lehtede sõnumite järel on Peterburgis, SchlüSselburgis  ja ümberkaudu sarwloomade keskis loomakatk lahti läinud. Soomemaal korjatakse raha ära põlenud Rootsi linnade  Umea, Sundswall ja Lilla Edet heaks. Waasast on juba 3000 marka saadetud. Seda õnnetust Rootsimaal  veetakse nende õnnetuste wääriliseks, mida maawärisemised  Jlalias ja uputused Saksamaal tegiwad. Rootsis, Norramaal, Daanimaal, Saksamaal ja Inglismaal korjatakse  õnnetumatele raha. Heis ingiS on ühe suure maja parandamise juures üks wõlw sisse kukkunud ja 5 naesterahmast, keS seal tööl oliwad, puru alla matnud. Abi oli ruttu seal ja õnnetumad saiwad elusalt wälja kaewatud,  oliwad aga muist raskest wigaStatud. Moskwast. Jaanikuu 24. pääwal feifiwad postiwargad  Ketchudow ja Machrowski, keS Knoopi kaubamaja  kirja 120,000 rublaga ära waraStanud, ja nende abiline Panow, uneste Moskwa Ringkonna-kohtn ees. Wandcmehed oliwad neid, kuida lugejad küll weel mäletawad,  esimesel korral sellepärast süüst lahti mõistnud, et see raha ühe Saksamaa seltsi kaitse alla antud oli, mitte Wene posti kaitse alla, mis läbi jo Wene posti-amet kahju saanud ja Mida need auufad ametnikud sedawiisi ,kätte tasuda" tahtnud. —Sel korral tunniStafiwad wande mehed neid süüdlaseks. Kõik saiwad kõigeist õigustest lahti ja Ketchudow ja Machrowfki Tobolski kubermangusse, Panow  Olonezi kubermangusse elama mõistetud. Ketchudow piab enne weel ühe aaSta wangis istuma. Tema oli senui Peterburgisse elama asunud, seal omale ühe wiinakaupluse  asutanud, hobused ja tõlla ostnud ja naese wõtnud.  Moskwasse on 20 Inglast Wene keelt õppima tulnud, nende keSkis mõned pealikud India sõeawäest. Kijewsst. Radomõisli maakondas on 9 silda ehitada ja soodest teesi läbi teha, kus meeste kõrwas ka tüdrukuid ja naest sööle tarwitatakse. Seal on aga jutud tehtud, et need ehitused ainult katsed olla, kas naesterahwast fõeawäe  keskiS kantside ehitamiseks tarwitada wõib, kus neid siis soldatite sekka panna taheta, kui sõda Austria waska lahti läheks Seda hullu juttu nsuwad naesed ja ei lähe tööle. Simbirskis läks Jaaniku» 30. pääwal, õõsel kohe pärast kell tuli lahti ja möllaS õhtaui kell N. Tule- tõrjujad ou Võimatumad olnud. Peale 206 maja ja palju asju ja kaupa on ära põlenud. Nishni Karast. Jürikuu 2. pääwal on Wjugowa perekonna  mõrtsukas Üst-Karas üles poodud. Tapetud saiwad selleS perekondas üks naene, üks 7aastane poeglaps ja Äks 16aastaue tütarlaps. Mõrtsukaid oli kolm/ kellest üks tagaajajatest surmatud sai, teine, üks Tatarlane, sai 26 aasta peale wangitööle mõistetud ja kolmas on üles poodud. Archapglist. Heeringifpüüdmine Valges - meres on sel kewadel waga head saaki anuud. Kqndalajka lahel on üksi 56,600 puuda heermgid saabud. Roo.lskäarl (Stockfisch)  kala püügid on waewased olnud. Maria-Pimedate-asut us e eest seis u s on aastal 1386 kõiki pimedaid Wme riikis ü.les lugeda lasknud. Nijüd on sellest ülelugemisest aruanded trükkis wälja antud. Ülepea on 189,969 pimedat immest leitud, 93,836 uaesterahwäst ja 94,673 meesterahwast. Läbistikku  ou 16,666 inimese kestis 26 pimedat; ,kõige parem on asi selle poolest Poolamaal, kus 16,666 inimese keskis 7 pimedat on. Kõige rohkem pimedaid on külades, kus arstlik abi puudub. Läbiskikku on 166 pimeda keskis 53 oma filmawalgust silmahaiguste läbi kautauud, 24 teiste haiguste läbi, 7 on pimedalt sündinud ehk pea pärast sündimist pimedaks jäänud, 16 ou leisiwW oipa filmawalgust  kaotanud. Wanudust mööda kautasiwad llw pimeda  keskist oma stlmawalgust kuuni 16. elu-aastM 23, iga kümne aasta sees kuuni 56. eluaastani 6. Seisuse poolest oliwad 86 talupojad, 5,s weike-kodanikud, 6,« soldatid,  kõigeist teistest seisustest kokku 1,? protsenti. Kui wähe pimedate heaks tamne on tehtud, seda on sellest näha, et 166 pimeda keskist ainult 3 midagi teha oSkafiwad,  kuna 97 ilma mingisuguse tööta Ainult 7,5 protsenti pimedatest saiwad kroonu ehk awalikkude asutuste  kulu peal üleS peetud; 10,5 protsenti elaftwad omast käest, 76 saiwad sugulaste poolt üleS peetud, 12 elafiwad kerjamisest. , Nägijale!" oleks siis pimedate heaks siin weel mõnda teha. " Läti la u°l up i d u as j u s on Saksakeeli burgi Zeitung" järgmise kirja saanud: toimetus! Teie auustatud lehes üles wõetud pßishki Westniku" tuskliste tähenduste kohta wiimasel  nädalil Riigas peetud , Üleüldise Läti laulupidu" üle, palun mina järgmistele ridadele, Riia Wene lehe tänise seifupaiga seletamiseks Lätlaste wasta, aset anda. Kõige pealt pian rõhku selle Peale panema, et Läti õpetatud seltskonna eesmärgid pärast kui enne kõikumata ühesuguseks jäänud on; nende püüdmiste kõrgem hari on: oma keelt ja oma rahwust kinni pidada, armastust ja hoolekandmist  selle kohta oma rahma keskis äratada ja ühes ka haridust ja walgustuft rahwa keskis wälja lautada. Need ei ole siis mitte ,libedad teed", mille peal Läti õpetatud ringkonnad käiwad, ja ,Rishki Westniku" manitsemised ettevaatamisele, näitawad kõige wähemast asjata olema. Üks aeg oli, ja see ei ole weel kaugel selja taga, kus „Rishki Westnitul" neist nüüd nii pahandawatest Lati püüdmistest  hea meel oli. Kas oli see tema poolt eksitus wõi kas oli see kawaluS, kes «võib seda ütelda? Tõsi on aga, et „Rishki Westniku" paha meel Lätlaste waSta wiimastel  aastatel sel möedul ou kasivanud, mida leplikumad ja heameelifemad kohalised Saksa-keelised lehed Lätlaste kohta oliwad. Mis wiimase „Üleüldise Läti laulupidu" külge puudub,  siis näitab selle täielik kordaminemine ja igapidiue hea käik selgeste, et Lätlased nüüd õige tee pea! on. Kohalise Saksa-keelise aeakirjanduse kiituses Läti laulupidu hea kordaminemise kohta, „kawalust ja alatumat meelitust" näha, seda wõib ainult kadeduS ja nende paha mech kes ise wõerusega ja tähelepanemata pidust eemal seistwad, sest Saksa keeliste lehtede pidu- ja kontsertide armastustes ei ole ühtigi, mis „Rishki Westniku" seesuguseid pilkawaid tähendust wabandada wõiks. .Määramata hõiSkamised", millest .Nishki Mesinik" räägib, ei olnud tõe poolest muud ühtigi, kui pidurõõm ja kõrgendatud meelehea, knioa seesugused  pidud neid igal poolel toowad ja är.tawad. Lätlaste  telegramm Kankastast: .Ligo-laul kostku Kasbekist saadik!" ei tähenda muud kui: Igal poolel laial Wene isamaal, kus Lätlased üheskoos elawad, saagu nende keskis  Läti lau! kõlama. ÜleSwõetud lause New-Dorki telegrammist  on solkimata tükkis: .Armsast kõlagu finn heal (s. o. laulja Läti rahwa heal) kõige maakera pinnal I" .Rahwuslik" oli see pidu selleS meeles, et see pea ainult Lätlastest toimetatud ja peetud sai. tlhendaw oli see nii palju, kui Lätlased Kuuramaalt ja Liiwimaalt, ja koguni ka pealinnadest ja riigi seespidistest kubermangudest sellest osa wõtfiwad. Lapienki ss.t! (Targale on sellest küll!) Mis aga .Rkshki Westnik lätlastest tahab, see on see, et nemad wõimalikult pea lõppema pkawad seda olema, mida nemad on ja see seletab kõiki, nenda et .Rishki teiste wõõriti käänamiste ja kahtlustamiste peale wastata