mehe käest küsima, keS see wõeraS on, kes teda oma lauluga,  mänguga ja palwega nii wäga liigutanud. Mina teda küll mitte ei tunne/ waStaS trahteri peremees,  .aga ktill tema wist mõni õpetaja on. Wähe aega enne Teid, auulik Grafi herra, tuli tema heile õhta seia ja tahab praegu juba jälle ära sõita. Raha on tema juba ära maksnud ja hobuse lasknud ette panna/ Mine warSLi tema juure/ käskis Graf, .ütle, et mina teda wäga lasen paluda wähe wiiwida. Minul on küll ka wähe aega, aga siiski tahan teda tänada nende kalli õhta ja homiku palwete eest, millega tema mind rõõmustanud.  Enne ära sõitmist pean tema silmisse waatama  ja teda ligemalt tundma õppida, muidu ei ole minul teel rahu/ Graf ei annud peremehele aega minna ja jälle tagasi tulla, waid aStus temaga ühes kamriSse, wõerast teretama. Waga laulja seisis wabalt wägewa Grafi eeõ ja wsttis tema terwist alandlikult waSta. Laulja oli 34 aaStat wana, kaunis kehakas, keskmise kaSwuga meeS. Näust paistis helduS ja tõsidus wälja. Taewa-karwa silmad waatasiwad teraselt ja armsaõte tulija peale; käherad muStad juuksed katflwad tema pead. Kõik tema kuju ja nägu rõõmustas Grafi südant. Mina tulen Teid tänama, auuS waimulik herra/ ütles Graf, /elle kasutamise eest, mida Teie oma lauluga ja palwega minu südamele olete saatnud. Kui ka trahteri peremees minule ütles, et Teie edasi sõita tahate ja juba hobuse olete lasknud ette panna, ka minul enesel kibe rutt taga ou. siiski palun Teid, weel ühe salmikese laulda, sest minu hingel ou janu elawa wee järel, mis Teie südamest otsata wälja woolab/ Minu ameti püha kohus on jänutawaid inimesi elawa weega joota/ kostis wõeraS. Mustka on kallis Jumalaand,  millega oma kurba südant raSkel tunnil peame rõõmustama,  uimaStusest äratama ja Taewa-isale pühitsema/ Tema wöttiS kandle ja laulis Üht kaunist waimulikku laulu, mis Püha-waimu käest uuest-süudimise armu palus, et elaw usk Zesuse sisse tõuseks, mis patust ja surmast peastab. Graf Eberhard istuS liigutatud südamega laulja eeS ja tema silmad läkfiwad niiskeks. Kui laulja oli laulu lõpetanud, audis Graf temale kätt ja ütles : Meie armaS laul ajaS mind küsima, mis Teie Augustinuse õpetusest arwate, et meie mitte ei wõi tegude läbi patust peaseda ja taewa riiki pärida, waid ainult usu läbi, Jumala armu peale lootes?" Wõeras õpetaja, keS seesugust küsimist mitte ei olnud ootanud, pani seda imeks ja koStis: Mina näen, et Teil südames peale waga usu ka weel head tundmist ja järelmõtlemist  on, nii et Teiega kui teise omasugusega kõneleda wõin/ Pitkalt ja sügawalt seletas tema nüüd püha-kirja, Apostlite ja Kiriku-isade õpetust ja kiitis Piiskop Augustinust,  peale Apostel Pauluse, kõige wägewamakS Ristiusu kuulutajaks. Graf rääkis mõni kord wasta, nõudis teine kord pttkemat  ja sügawamat seletust ja põhjustust, nii et wõeraS uueSte pidi seletust audina. Tedawiist oliwad juba mitu tundi mööda jõudnud, kui wiimaks trahteri peremees kamriSse  astus ja imestateS küfis: .Kas pean laskma hobused rakkest wõtta? Grafi herra sulane ega õpetaja sõitja ei taha enam ood ta, mõlemad teadwad. et nende herradele rutuline  aeg on." ,Awita Jesus Maria!" hüüdis Graf. ,See kõne oli nii armaS kuulda, et mina oma tallitust koguni ära unustasin.  Minu ettewõtmine on waga ja Jumala meelepäraline,  saab ka wist Teie meele pärast olema, anus waimulik  isa." ,SiiS tohin wist küsida, miõ pakitaw tallitu? Teil eeS on, mis Teid ruttama sunnib?" , Tõeste, seda tohite ja peate minule peale selle weel oma õnnistust kaasa andma, et minu nõuu heaste korda läheks, Jumala auikS ja tema püha kiriku heaks." ,SiiS palun Teid, auulik Graf, nimetage minule oma ettewõtmist." ,Mina olen," ütleS Graf Eberhard, ,oma ratsameestega  wälja läinud ja olen juba suurt maanteed lasknud kinni panna, ise ruttan ka kohe järele, et üht suurt kurjategijat  ja Ristiusu rikkujat, keS ustatawate sõnumite järel täna seda teed tuleb, kinni wötakfin." ,KeS fiiS see õnnetu inimene on?" »Kes muud, kui see ülekohtune Wittenbergi munk, kes Jumala, püha-ifa Paapsti ja meie kiriku wasta on üles astunud. Tema tahta Heidelbergi linna reisida ja peab täna siit läbi minema." »Kas tahate Teie ehk Martin Lutherust kinni wõtta, sest tema jo see kurjategija olla?" ,Ja, teda, kes köikis riikis on suurt pahandust tõstnud." vKui olete teda kätte saanud, mis tahate Teie fiiS temaga teha?" Mina tahan teda wangitorni panna ja oma preestrid tema juure saata, keS keda kui üht eksinud karjalammast kuradi küüsist peawad peastma ja Khristuse riSte juure tagasi saatma." „Aga kui tema ennast mitte ei pööra, waid oma usu sisse jääb. mis tahate Teie siis teha?" ,Soo, wõi mitte!" hüüdis Graf pool pahandatud häälega. ,Kas Teie arwate, et mina asjata ennast olen kulutanud, seda pääwa teada saada, millal tema siit läbi läheb? Kui tema minu preestrite manitsust mitte ei peaks kuulda wõtma, siis wiin teda ise Roma linna, püha Paapsti kätte. Tehku püha-isa temaga, mis heaks arwab. Nüüd auus waimulik isa, nüüd olete minu ettewõtmist otsast otsani kuulda saanud, andke siis oma õnnistust minule  kaasa, et wõin teele minna. Aeg on muidugi juba hiljaks jäänud." nime! tahan mina Teie tahtmist täita. See meeS keda Teie otsite ja tahate kinni wõtta, see seisab siin Teie ees. Teil ei ole waja ennast rohkem waewata. Mina olen Martinus Luther!" Nagu pikne selgest taewast, nenda mõjuS see sõna Grafi kohta. Tema jäi nagu Loti naene liikumata seiSma. Ainult liikuwad silmad tunnistaflwad, et temal weel elu sees oli. Lutherus aga rääkis naerates edasi: ,Mina olen Teie käeS, tehke minuga mis tahat.'. On Teil tõeste tahtmine üht ilmasüüta inimest, kes seaduse  peale looteS oma teed käib, nagu kõik teised inimesed, kinni wõtta ja just sellepärast, et tema Paapsti pettuse waõta paneb, kes raha eest pattude andeksandmist müüb, siis laSke omad ratsamehed tulla ja mind siduda. Mnu! ei ole muud sseariiSta kaitsuseks, kui elawa Jumala sõm." ,Ei mitte, ei mitte!" hüüdis Gras tuliselt. IMna olen wang ja Teie olete wangiwõtja. Meil ei ole nüüd ka enam tarwis rutata. Mina tahan Teie õpetust nM palju rohkem kuulda. Kohe saadan oma sulase teisi ratsamehi  tagasi kutsuma. Jumal on seda wäga imelikust saatnud, et Teie enne mind seia jõudsite. Aga enne kui Teie pitkemalt oma usuõpetust minule seletama hakkate, laulge üht laulu, et minu hing Teie õpetusele saaks ette walmiStatud." LutheruS wõttiS kandle, mängis ja laulis üht kaunist waimulikku laulu, kuida see selle aea kohaline oli. SiiS hakkas tema Grafile Jumala-sõna püha-kirja põhjusel ära seletama. Jutlus jooksis kui wefi tema suust ja Grafi filmad läikifiwad seda kuuldes. Tund läks tunni järel mööda, ilma et kõneleja ja kuulja seda tähele pcmiwad. Grafi ratsamehed oliwad juba ammu tagasi tulnud ja ootafiwad oma herra käsku; ka Lutheruse  sõitja oli hobuse jälle ette pannud ja ootas ärasõitmist.  Grafi süda oli selle kokkujuhtumise üle rääkimata rõõmuga  täidetud. Tema wöttis Lutheruse käest kinni, saatis teda hoolekandlikult alla, aitas teda waukri peale ja sõitis siis ise ratsa waukri körwas. »Kui imelikud on Issanda teed," algaS Graf teel uueste juttu. ,Nagu Saulus olen mina kottu wälja läinud,  nagu Paulus lähen koju tagasi. Mina tahtsin Teid wangi wõtta, olen aga nüüd Teie wangiks saanud. Teid tahtsin mina wangitorni saata, kui wang lähen oma majasse. Õnnistatud olgu see tund, kus Teie miim silmade  pealt olete katet wõtnud, et mina nüüd wahet teha mõistan Paapsti õpetuse ja Jumala püha sõna wahel." Teelt saatis Graf Eberhard Erbach üht ratsameest koju, nende tulemist teada andma. Kui nemad alewiku ligi jõudfiwad, löödi kirikutornidest kellast nende wasta. Palju rahwast, nende keskis ka Grafi praua, tuliwad neid teel terwitama ja koolmeister oma koolilastega laulis: olgu, keS tuleb Issanda nimel!" —KeS Jumalat  armastawad, neile peawad ksik aSjad heaks tulema. Kiriku teatused. Jaani kirikus: 17. Näärikuu pääwal kellu 5 peab pastor Grohmann piibellundi. 19. Näärikuu pääwal teeb Pastor Grohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Ahmuth. 22. Januaril kellu b peab Pastor Ahmuth piibeltundi. Kaarte kirikus teeb piihapääwal, 19. Näärikuu pääwal pastor Brasche jutlust, VÜHa-waium-kirikus 19. Näärikuu pääwal teeb pastor Bergwitz jutlust. Koguduse aasta püha. On laululehti kiriku heaks. Jaani kirikus. Ristitud: Karl Heinrich rist. JohaaneS Ausus  Alt. R-solie Tdrisiine Kawel. Netii Tala». Vlexander Rudolph Hallis. Martha lohauna Tedder. Hilda Heuriette Rasevstrauch. Alexauder «daarb Tripak. Paul Vietor Courad Taalwaun. Maetud: Karl Woldemar Mlihibach. 2k.lb p. Mari Kuiwtõzi, Peteri u.. SS 6k. Mart Puhm, Jitri l-lk. «» a. S Karel Kiisk, Goldat, Sl a k. SS p. Ado Leivbiug, 64 ». 4 k 22 P. Theodor Rogamel. madrus, S 3 a. Madli Wetger, Sdami lesk. SS o. 11 t. kv. Au»» Kasil TSuü u., 64 a. 4 k 6 p. Rosalie Sacabowtii.  Kelixi u>, 44 a. Pühawainm» kirikus. Ristitud: Sll«zr Jiirw. qe-»xx°». - Asxõ. 16-70 IVSö. Trükitud Liudf°r-'i pSrij.t. jm».« j. kulllgs. Hugo Treffnerl kolmeklassiline kool I. Kooli õpetus (programm). Ettewalmistamise klass. , Ettewalmistamise ehk elemeutaarklassis antakse alguSõpetust ehk elementaaropetust. Kolm peaklasfi jäutakse igaüks alumise ja ülemise jäusse. Kolmes peaklassis  õpetaksa künni klassika ning reaalgümnaasiumide kolme jäuma klassini (tertia). II Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud koolist a) klassika- d) reaalgümnaasiumide kolmandama klassi astuda, e) apteekri õpilase, ä) wäeteeniStuse kolmandama Mu ja o) primaat elementaarkooli õpetaja eksami ära teha. Wiimfed pnwaat elemenaarkooli  õpetajad on wäeteenistusest priid. iii. Kooli wastuwõtmine. Peale linna elementaar- ning kreiskoolide kaSwandikkndi saawad ka EeStr ja Wene koolide õppijad maalt wuStuwõetnd ja on see kool meie CeStimaakondadeS esimene,  kus maalt tulejad, lapsed otsekohe gümnaasiumdille ettemalmiStatud saawad, ilma et kaswandikul tarwis oleks enne mitu aaStod teistes koolides käia wõera keelte kätteõppimise pärast. IV. Kooli seis. < Kooli õpetajade arw oli wiimsel poolaastal 12, kaSwandikude arw oli liv. Ülespidamine ning korter. Koolimajas wõiwad kaswandikud ülespidamist leida ja õpiwad ja elawad stm nelja kooliõpetaja juhatuse ning ülewaatmise all, mis Ülemate ja wanemate poolt soowitud on. Kooli õpetus hakkab 8. Januaril 1886. « » Uusi kaswandikkusi wõtab waStu igal päewal kella koolimajas Nr. 2 Hobuse uulitsas. löIIRAV VrvMll.Gß?, kooli-direktor. Teada andmised. üks wesi-weak hea koha peal, suure maautee ääres on ära rentida. Ligemat teadust annab S-rrewerre mõisäwMfuS, Türi lihelkondaS, Järwa maakonda? « MssDvßsl A 8 Eestimaa rahwa » s KM- ja Kiriku-raamatadß Z Vanast seltsist ä on weel HF kop. tükk saada A « Pndsorsi trükimajas< Z Tallinnas, Laia-uulitsas. Eestimaa rahwa KalenderTäht-raamat aasta peale on wälja tulnud ja saada Lindforsi trükimajas. mõisas, Keila kihelkondaS  wv b üks piima-rentnik kohta Ullmiiimne ehk rendi peale nndmine. Kakssada seitsekümmend wiis (275) dessätiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonetega'?ja  kraamiga saamad kalsteistkümmendtuhat (12,000) rbl. eest ära müüdud eh? ka reudi peale antud. Käimatud on 25 desf. härjapea-seemneid, 10 desf. rullid ja 8 dess. kartuhwlimaa, mis peale selle, on hea karjamaa. Balti raudtee, pooljaama Wruda ligidal (92 w. Peterburgist ja 59 wersta Narmast eemal). Maa peal wõib wõlg 2400 rbl. seisma jääma. Ligemat teatust saab mõisa Sjäglitz'» omaniku  juures, Wruda jaamal Oksjon. Keila kihelkonna kohtu poolt saab sellega kuulutud, et see Sakko mõisast  lahutud Matso koht ÄM selle Wrikm piiiiml stin kihelkonna kohtus oksjoni wiistl saab ära müüdud. Ligemat teatust saab siin iga Neljapääw antud. Woore möisaS, 2 Näärikuu pääwal  1886. a. Keila kihelkonna Kohin wanem: A. K. von zur MüUen.