Sakala 82. Wilimdii, 8. AuguSNkm päewal 1881. IV. aaStaM. Poliitika, kirjandust ja Mutöö ajaleht. MaKtutaja toimendaja ja Väljaandja S. R. Jakobson. Sissekord.. Poliitika leht. Tühjad kaebdused. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliaadis: Wiliandi EeSti Põllumeeste Selts; auurahad; Kroonu tessätini maksud; Eesti Al. k. pää- ja abikomiteede koosolek. Wiliandi maakonnast: Wana asi, uus kaebdus. Põttsamaalt:  Põltsamaa Eesti Põllumeeste Selts. Pärnu maakonnast: Konwent. Tartust: Missuguse trummi-käraga mõneS kohas omi mehi auustada püütakse; ast on pöörnud; tulekahju. Tallinnast: Halb tegu; auupakkumine. Wirumaalt: Õnnetus. Läänemaalt: Rdömu-awaldus.  Peeterburgist: Kõige Kõrgem Ukaas; uued rahukohtud. Kiri SewaStoopolist „Liwaadia laewalt. 111. Kuulutused. Lisaleht. Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja nurgakiwi panemiseks. Kuidas sõstra-marjadest joodawat wiina (ehk weini) tehakse. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja waStused. Tühjad kaebdused. saksakeele ajalehed tSstawad wiimasel ajal raskeid  kaebdusi meie rahwa, tema saadikute ja nimelt tema seltside peale. Meie rabwas ei saanud muidu omi saadikuid walitseda, kui et seda seltsid tegiwad; need saadikud ei olnud aga meele järele; sellepärast ei ole siis nüüd ka imeks panna, kui taga järele kardetawaks püüetakse teha, mis keelata wõimata oli. Meie omalt poolt ei räägiks seesuguste Saksakeele ajalehtede awalduste kohta midagi, kui nad mitte tõe näul seda ette ei kuulutaks, mis mitte tõde ei ole. Kui asjad nii oleksiwad, kuidas neid Saksakeele  ajalehed püüawad teha, siis oleksiwad nad küll halwad; aga nad ei ole mitte nõnda. Mis on nüüd Saksakeele ajalehtede suurem ja raskem kaebdus? Meie Eesti saadikud, kes terwe Eestirahwa  Peeterburgis käisiwad, oliwad, nagu mõned ajalehed jutustawad, seestpidiseS mini ka ühe märgukirja sisse annud, millega meie rahwa soowisi awaldasiwad. Need soowimiste punktid on nüüd, ehk küll wist töisel kujul, ka Saksakeele ajalehtedesse tunginud,  kus nad ütlemata paksu werd on sünnitanud. Kõik pattu püüawad nad nüüd meie seltside süüks ajada, neid seaduse-üleostjateks tehes, ja ütlewad: „Meie põllumeeste-, kirjameeste- ja laulu-seltsides aetakse  poliitikat taga ja peetakse poliitika küsimiste üle nõuu." lähäb omas laimamises pealegi et ta ütleb: „Et Eesti seltsid omas koosolekutes küsimiste üle nõuu peawad, millega seltsi otstarbega midagi tegemist ei ole, see on üks tuttaw asi, mida ka Eesti enese poolt tõeks tunnistatakse,  sest et mõned seltsid ennast „ „poliitika klubedeks""  ümber on muutnud." Peale selle ütleb weel „Rigasche Zeitung", et nende punktide üle, mis saadikud Peeterburgis sisse annud, igas ühes neist 17-nest seltsist, kelle saadikud Peeterburgis käinud, nõuu olla peetud. Seda lugedes peame imeks panema, kuidas üks suur ajaleht, nagu «Rigasche Zeitung", nii suurelt walet julgeb kuulutada, nagu siin näeme. Esmalt ei ole kusagilt' EeSti poolt tunnistatud, et mõni Eesti selts ennast «poliitika klubeks" ümber oleks muutnud. Äeoa' on üksi kord ütelnud, aga keegi inimene et saa ommeti arwama, et see, mis «Tallinna Sõber" ütleb, Eesti poolt tuleb. Meie juures teab iga laps, et «Tallinna Sõbral" muud EeStiga tegemist ei ole, kuid et ta Eestikeeles wätja tuleb. Kui keegi mõnd sõimukirju «Rigasche Zeitung'!"  üle Saksakeeles awaldaks, siis ei saaks ommeti see ajaleht ütelda tahtma, et seesugune sõimukiri Sakslaste  tunnistus «Rigasche Zeitung'i" kohta oleks. Tsiselt ei ole üheski seltsis neist punktidest räägitud,  millest Mgasche Zeitung" juwStab, ja mida saadikud  ministeeriumile fisse olla annud. Kõik, mis meie seltsides räägitakse ja nõuu peetakse, pannakse protokolli  üles. „Rig<chhe Zeitung" ei saa üht ainust Eesti seltst nimetada wõima, kuS poliitikat taga oleks aetud. Mis ta omaS 161. numris meie seltsidest jutustab, on sellepärast kõik täitsa selge wale. Jah, seda Wm on küll Meie seltsid pidanud, meie armastatud Migi-Jsale üht alandM ja truuduse kirja saata, mille otstarbeks nad ka saaWuid wälja walitsestwad. Meie) Eesti seltside liigetel on see alanduse ja truuduse tund- mine nii sügawaste südames juurdunud ja juhib meie z seltside tööd nii suurelt, et teda igal silmapilgul awaldamä  peawad. Kui see olek wahest „Rigasche Zeitung'il" mitte meele pärast ei ole, siis eiMõi meie sinna ühtegi Kui ZeitMg" wahest seda oleküt üheks kardetawaks poliitika olekuks nimetab, siis peame meie „Rigasche Zeitung'i" seisukohta hukka mõistma, sest see ajaleht näikse siis nagu ara unustanud olewat,  et ta Weneriigis wälja tuleb ja mitte muial. Kui meie nüüd selgeks oleme teinud, kuidas Saksakeele  ajalehed meie Eesti seltsa täitsa ilma põhjuseta määrida püüawad ja kardetawaks katsuwad teha, siis tahame töiselt tähele panna, kas meie Eesti saadikutel õigust oli, Eestirahwa eest tema soowimisi PeeterburgiS awaldada. Meie 17-nel seltsil, kes omad saadikud Peeterburgi  linna saatsiwad, on ühtekokku umbes peale 3666 liiget ja need on igast seisusest kõige paremad Eesti mehed. Kui need 3666 meest 19 saadikut eneste keskelt wälja walitsestwad, siis pidiwad need walitsetud  mehed seesugused olema, keS igapidi ka töiste usaldust ära teenisiwad. Need mehed oliwad siis ka tõeste seesugused, kes meie rahwa tarwitusi ja soowisi igapidi tundsiwad. Nemad ei tunnud neid soowisi mitte üksi ühest maa nurgast, waid igast linnast ja kohast, sest neid oli igalt poolt saadetud, nii heaste Tallinna kui Riia kubermangust, nagu ka igast Eesti jauskonna tähtjamast linnast. Kui nüüd meie seltsid seesugused mehed wälja saatsiwad, et nad nimelt Eestirahwa alandust ja truudust  selle rahwa nimel Keiserliku Majesteedi ees awaldaksiwad,  siis ei olnud sellega mitte öeldud, et need üksiainult seda pidiwad PeeterburgiS tegema. Saadikud  pidiwad ise mehed olema, kes teadsiwad, mis neil teha tuli, ning nemad tegiwad ka, mis nad EeStirahwa tahtmise järele teadsiwad tarwis olewat. On nad nüüd omal PeeterburgiS olemise ajal ka ühe märgukirja Eestirahwa  tarwituste kohta ministeeriumis sisse annud, siis ei ole nad seda küll mitte seltside läbirääkimiste järele teinud, waid nad on seda kui mehed toimetanud,  kes teadsiwad, mis nende kohus tähtjal silmapilgul  oli. Seltsid ei teadnud sellepärast nimetatud märgukirjast  ühtegi, waid kui nende 3666 seltsiliikmest saadetud  saadikud seesugust märgukirja PeeterburgiS walmiStasiwad,  siis on nad seda täitsa ja üksiainult oma nöuuga teinud, mille eest seltsidel mingisugust waStamift  ei ole. ..Heitung für Stadt und Lund" arwab, et Eesti saadikud omi nõWmll" M olekstwad pidanud awaldama ja nimetab neid saadikuid „ isetehtud saadikuteks/ keS oma „ rumala soo võimistega" Peeterburgi  läinud, kuna ommeti päälinnaS «äga heaste wahet saada tehtama rahwa tõsiste tarwituste ja selle wahel, mis tema saadikud tarwitusekS arwawad. Nüüd meie aga tahaksime küsida: kaS siis .Zeitung für Stadt und Land'i" partei saadikuid Peeterburgi linna ei saada? Ehk kas arwab „Zeitung für Stadt und Land", et kui tema Eesti saadikute nõudmist rumalaks arwab, siis seda ka meie tark RiigiwalitsuS saab tegema? Mikspäraft ei anna need mehed, kellel „Zeitung für Stadt und Land'i" arwamife järele üksi õigus on, Peeterburgis saadikuks käia, neid asju, mis EeStirahwale  tulusaks arwawad, enne pitka teekäiku EeStirahwale  ka mitte teada? Ehk on need „Zeitung für Stadt u. Land'i" partei saadikud üleüldse mei? terwe maa saadikud? KaS xl NA EeStirahwaS sagedaste täieste tagasi lükkama ja-halwaks kiitma, mis need saadikud heaks arwanud ja meie maale soowiwad? Ja kui „Zeitung für Stadt und Land'i" seaduslikult walitsetud saadikud omi tarku soowimisi Eesti rahwa  le enne Peeterburgi teekonnale minemist ei awalda, kuidas tahtwad nad siis meie „ isetehtud" saadikute käest pärida, et need omi „rumalaid" soowimist neile enne peawab näitama? Mitte Eestlased ei ole lahutajad,  waid Sakslased on ennast enne Eestlastest lahutanud.  ei taha paljalt enam mitte mütsiga. peuS SaMaste selja taga edasi kõndiLlgl Eestlased on needstnatsed meie maal, keS kõige pealt rahu ja kokkuleppimist kõikide rahwaStega soowiwad,  aga nad soowiwad ka kõige pealt kokkuleppimist inimlikuis õigustes. Arwawad aga Saksakeele ajalehed  täieste, et Eestlaste õigused praegu juba seesugused  on, et nendega auusat poliitika elu wõib elada? Seda ei arwa nad tõeste mitte. Aga kui nad mitte ei soowi näha, et Eestlased enestele seesugust õigusi kätte saawad, siis ütelgu nad seda parem kohe auusaSte  wälja, aga ärgu andgu omale auusamat nägu kui neil on, ja ärgu tõstku meie peale nii liig palju tühje kaebdusi! Poliitika ringwaatus. .iköik Yffenemaa ajalebed räägiwad nüüd palju Keiserliku Majesteedide reisist Moskwa ja muial kubermangudes.  Et see elaw armaSWS oma riigiwalitsejate waSta, mis kõik Weneriigi rahwaS igal pool nüüd awaldab,  kõige suurem isamaa tugi ja seestpidise jõuu ja wägewuse  selgem tunniswS on, paneme tulewal korral Keiserliku Majesteedide reisi sõnumed pitkemalt üles. Igas kohas, nagu nimelt MoskwaS ja tõisteS linnades wõetakse Keiserlikka MajeSteetisi rahwa poolt kõige suurema  ja elawama armastuse ja truuduse tunnistusega wasta. Weneriigi keskpaik ja nimelt Moskwa linn on praeguse Weneriigi endine kätki. Ajaloo auustus ja mööda läinud päewade püha mälestus kutsub iga Weneriigi  uut troonile aStujat sinna, sest seal pandi endisel ajal Weneriigi wägewusele Mongolide ikke katki murdmisega  kindel põhi ja seal tõsteti praeguste Wenemaa isewalitsejate Romanowide Esiisa ühendatud Weneriigi trooni peale, ja settega on üleüldse sünnitatud, mis