Postimees 119. Tartus, 18. oktobrll 1888. Kvlm«sküW«esteme «s«stakäik. Postiga a-A. 3r. k. Ilma postitabast. 2r.KO k. „ V-„ l „M,, l, » „8»„ „ ku«s „ sv„' >, „s»„ Kuulutuste korpusridn 5 kop./lche ees vstgs 10 I°p. T»im^et^s KolinaskÜMnesteine aastakäik. Paides: Seidelberg. Toris: Martsou. Wõrusi Vielrose. Malgas: Rudolff. Põltsamaal: Leih- Kurjatööde arwustik Liiwi maal 1887.. aruannete järele, mida „Z. u, L>" teadustab, on minewal aastal arstite tunnistust teise- käe läbi haawÜHise juures kohtu poolt 59? korda tarwitatud ja muude «vigastuste  korda. Surnukehade läbiwaatamisel  on 79 juures isitapmist, 40. juures mõrtsukatööd. ja 17 lapsetapmist tunnistatud; pätile selle on weel 12. lapse surnukeha juures tunnistust antud, et surm abita olekusse jätmise Põhjusel on sündinud. Jsetavmisi on linnades 39 sündinud, maal 40; mõrtsukatöösid linnades 10 ja maal 30; lastetapmisi linnades 3, maal 14. Sellewastu on aga linnades rohkem katclusi  ette tulnud, nagu'see ju ikka rohkema rahwaliikumise kohal ennemini sünnib, kui khrwal maal. Haawamistest, milles kohe arsti, abi tarwitali, on linnades 356 sündin  ö na t aga 241. Weel pahem on m d"st 'kohtutele on te^ aga isikeskis ära leppisi- Mad. Kul siisgi mõisawalitsuse poolt süüdlase  pätile kogukonna kohtusse kaebati, oliwad  tülitajad üsna imestanud, et kohus Riia linnas 6 164 374 Riia kreisis 5 2 9 22 Wsnnu linnas ' — 9 „ ' kreisis 6 3 27 10 Wolmari linnas 1 9 3 „ kreisis 2 2 . 34 25 Walga linnas 5 „ kreisis ÄI 5 Tartu linnas 4 2 133 92 „ kreisis 8 10 52 180 Wõru linnas 1 17 „ kreisis 3 1 47 56 Pärnu linnus 2 IL '8 „ kreisis 5, 8 37 L 4 Willaudi linnas 3 2 „ kreisis 6 3 23 sl Saaremaal . '3 7 2 Nagu sellest tabelist näha, on isiäranis Tartu kreisis palju mõrtsukatöösid' ette tulnud: ligi kolmaS jagu Liiwi maal sündinud tapmistest tuleb Tartu maa ja linna Piiale ja nendest aga 2 linnas, tei-1883  56 'Ä' 577 1392 °l5 1884 75 14 576 1520 14 1885 71 27 506 1248 13 1886 69 L 7 517 1121 17 1887 79 40 597 1316 17 Politika ringwaatus. Et Saksa keiser nii reisihimuliue näib olewat, siis hakati ju rääkima, et ta olevat. Saksa maal räägitakse jälle rohkesti keisri sissetulek» kõrgendamisest, mis praegu tema suurte kohuste kohta wäike olevat, kuna kõik teised suuremate riikide valitsejad palju rohkem saavat. Näituseks olla Jtalia kuninga sissetulek riigist umbes 12V? milj. marka, Austria keiser saada 30 milt Preisi riigist, Saksa keisri jaoks ei oie riigi kulu rehnungides mingit sissetulekut  mäMtud, Niiiid tahetawat teisse osariikide valitsustega keisri sissetulekute chi, siis riigipäevale sellekohalist plaani tulevikus ette panna. Würtembergis nKiwad sarnased lood ees seisvad, nagu ! teise kätte võib langeda, kes kato!  liku usku on. Mackeuzie kirja ärakeeldns  on tagasi võetud >a nii tema müümine  nüüd vaba. Austria saadikute majas on jälle rahaminister uute nõudmistega sõjatarwi- Inglased on Wene keisri reisi üle Kankasias õige rahutud, nimelt teeb see neile tüli. et Persia shahh wiimsel ajal nii nähtawalt Wene poole hoiab, nagu see jälle Tiflisis awalikuks sai. kuhu üks shahhi teda nii Kesk-Asiast eemale hoida. Kui täitsa wette kukkuma, sest praegu on ju suurem osa Kaukasia rahwastest kristlased ja kanged wastupanejad Tsherkessid on wõimu awaldada ei wõi. Kui ka Inglased Kaukasias wõidumehed oleksiwad, aga Wenelasi  Kesk-Asia sõjaplatsil nad takistada siisgi  ei wõi, sest sääl on neile teesid weel küllalt takse.' Jutunurk. Imelikud juhtumised. Eestistanud J. H, Wa h t r i k. (Lõpp.) imeilusa nõid - kuninganna hoopis ära , , , Mis meie seda nähes tundsime, ei jõua üksgi sulg kirjeldada. Leo Pääle waadates nägin ma, et ta juuksed walgeks oliwad läinud  ja ta nägu 20 aastat ivanemaks. Kuda meie Nuti koopasse tagasi tulime ei mäleta ma selgesti. Kord olime meie M sääl ja ronisime ühe lambi walgusel steisest oli õli otsas) koopa katukse kiwi paale.  Meil ci olnud muud nõuu, kui kaliu keele pääle säält hüpata, kui kardctaw see ka oli, aga teist teed ei jäänud meile üle. Pimedas oli hüppamine "hoopis' wöimata, sest et meie kitsast kalju - keelt ei näiuudgi. Meie lamasime kolmekesti kiwi pääl ja lõdi- ma jäin. Seljamai silmapilgul kuulsime meie Jobi kiljatamist ja spurt mllrrsu. Leo oli hoogu mõttes katukse kiivile niisuguse sime. Surmani wäsinud, roomasime meie metsa tuka juurde, lus Billali meid imestamise  ja kohkumisega wastu wõttis, Ta ei juuksed jviwad ja kust ta need wõtnud? Kus Tema, kelle käsku igauks kuulab, on? Kus Job?" magama. Kui ma jälle ärkasin, seisis Billali minu  ees ja waatas lahkesti minu pääle, ma arwasin. Ta nõudis süüa ja kui temale kitseliha toodi, sõi ta seda suure isuga Miuu  pääle waadates tegi ta kohkunud näo „Ei see wõi tõsi olla," wastas Billali „Temc>/kelle käsku igaüks kuuleb, läks kuule  minu keha/ „Kas sa ei wõi meid siit hirmsast maast wälja aidata, mu isa," palusin ma, „mina heme, mäletad, nia ütlesin sulle, kui meie Kõrri tulime, Amagaggerite juurest teid läbi wüa, oleks teie hukatus, ehk ma küll Hija kadumist nimetamata jätaksin, Aga meil on siin ainult üks kauderaam ja ühed