fee ott kui kewadene öökülm ja rooSteudu. miS meie üleSõitsema  nurme peale laugema kipub. Selle nukra meele ja sigima tigeduse waSta wõidelda, see peaks sel silmapilgul  iga parema kodumaa poja ja iga EeSti rahwa tsstse  sõbra kõige suurem hool »a mure olema.  Ewangeliumi  usuluuniStuse koguduse kõrgem püha. suur rahu ja rõõmu püha seisab ukse ecS. GellekS soowtme oma lugejatele,  kõige EeSti rahwale ja kõige RMirahwale seda walguötatud ja pühitsetud rõõmu maimu, mis nukra meele ja sellest sigima tigeduse kõige mägcwam waStane on. /Mm olgu Jumalale kõrged ja rahu maa peal ja inimestest hea meel!" (Tagastmaaluse lõpetus tuleb järgmises numreS.) Omalt maalt. Tallinnast. Nukra meele sigitamise waSta peame meie ka nüüd wõitlema, nii mähe meil selleks waSta raha ja rõõmu pühi himu oleks. .Eesti PoSttmeeS" tarwltab niiiid ka seda /Valitsuse Teadaaudja" aruannet, miS meie lehe Nr. 47 seeS seisis, nukra meele sigitamiseks, niisamati nagu /ÄalguS" seda tegi. Niisama suguse kiuStega küsib nttüd ka ,Eeõli PoStimees" : /Aga miS ütleb .Tallinna Sõber" selle paäle? Tema .arust on kõigi Eestlaste elu kuldne ja paradiislik, kuna /eda rligiwallisuse ametlik leht ükSneS paljudest ütleb, mitte kõikidest." Meie ütleme sedasama, mis meie .Valgusele" oma Nr. 49 seeS juba ütelnud oleme. Sellest , Walitsuse Teadaaudja" kirjast on ,EeSti Postimees" niisama wähe aru saanud wõi aru saada tahtnud, kui MalguS". Kõige Eestlaste elukorda ei ole meie kusagil kuldseks  ehk koguni paradiislikuks nimetanud. Maa ja põllu asjadest rääkides, et ole. meie ka koguni mitte Eestlastest kirjutanud, waid maarahwa seisustest  mõisnikkudest.  taluperemeestest, wabadikkudest ja fulaStest olgu nemad ühest ehk teisest suguaruft. Meie teame niisama heaöle, nagu seda koi? teised Ristiinimesed teadwad, et Paradiisi siin maailmas ei ole, waid et Jumala käsk : ,Oma palehigi  seeS pead sina oma leiba sööma", iga poolel rahwa osa on. ja et see koguni mitte ükö neednS ei ole. waid Üks õnnistus. Geda oleme meie aga kirjutanud, et meie kodumaa maarahwa elukord palju parem on. tui Venemaa seespidiste kubermangude maarahwa elukord. Ja seda tunnistawad kõik ametlikult ja kratitud aruanded, seda tunni stawad sõbrad ja waenlafed, seda tunnistab ka räägitaw  ,Valitsuse Teadaaudja" kiri. Muidugi ei wõiuud see kiri Kõikidest" rääkida, waid pidi paljudest"  rääkima, keS meis kodumaa põllu- ja taluseaduse all jõukaks saanud ou. KSi kei ole jo ühetasa osawad, hoolsad ja kottuhoidiad. Kuida sits ,EeSti Postimees" pärida wõib, et kõik ühetasa tasuma peawad? Või kaS wõib .Eesli Postimees" üht seadust nimetada, miS köik  i ühetasa kosuma pani, oliwad nemad osawad, hoolsad ja kokkuhoidjad. wõt mitte? MikS , EeSti PostimceS" meid kiusab? Meie ei ole muud teinud, kui selle nukra meele sigitamise waSta wõidelmid,  mida "WalguS" .Virulane" ja paraku ka ,EeSti PoSttmeeS" sellega kosutada püüawad, et nemad meie põllu, ja taluseadust rahwale halwakS teha katsuwad, kuna fee seadus kõige tunnistuste järel ometigi kosutaw on, ja et nemad Venemaa seespidiste kubermangude põlluja  taluseadust kiidawad. kuna seal kõige tunnistuste järel rahwa wötad aast-aastalt mitliouide kaupa kaswawad, kuna seal ametlikkude arnannete järel külakondasi leitakse, kuS mõnel koguduse maa osanikul wöi peremehel" muud kodulooma  ci ole. kui üks kits ja mõnel ka sedagi. Meie kodumaal peab see juba üks wäga wllets maaga wabadik olema, kellel mitte ütS lehm. paar lammast ja üks PõrsaS ei ole. Niisamati on lugu ka maakohtade peale asutatud mõisa sulaStega. ja mõlemite, wabadtkkude ja sulaSte kesklS  on paljn neid, kellel ka hobune ja mõni leine loom on. Kui nüüd nimelt ,WalguS" ja .Virulane" omaS salalikkuS tembutamises omad käed .armulise Riigi-Zsa" poole tüSlawad ja oma krokodill meie maarahwale  sedasama elukorda paluwad. miS Venemaa maarahwal  juba olla. siiS ei wõi meie seda muuks pidada, kui rahwa eksitamiseks, nukra meele sigitamiseks, ja meie ei wõi muud teha, kui seesugust nurjatumat tembutamist elleks nimetada miS ses ou. Üleüldse on see ükS wäga paha asi, rahwaft ikka kohe seaduste waSta wihale kihutada, kui seadused igaüht maailma elukoorma eest kaitseda  ei suuda. Meile ou kohtule ja walitsuse seaduste uuendamist lubatud, aga põllu- ja taluseaduse muutmise peale ei ole meie kodumaa mõjuwateS ringkondades ega ka kõrgemates walitsuse ringkondades keegi mõtelnud. MikS kujuStawad ,rahwamehed" siis rahwale midagi ette, miS koguni mitte oobataw ei ole, mis ka kogttttt mitte soowitaw ei ole? Mikõ kihutawad ,rahwamehed" ueude seaduste peale wihale. mis walitsuse ametliku lehe järel ja statistika aruannete järel ja meie oma rahwa teades kosutawad on; mikS kiidawad ja vakuwad nemad rahwale midagi, miS kõige nende ja teiste nStatawate sõnumite järel Vene maarahwa põllutööd ja. majapidamist tagurpidi kiskunud oi, ? MIS muud, kui ikka ja ikka nukra meele sigitamiseks  l Anda neil .rahwameeStel' ei ole tihtigi ja seaduses ei suuda nemad wiletsad mille üht i lippu muula, ja see oleks maale ja maara hwale ka kõige suurem õnnetus, kui need mehed põllu- ja taluseadust muuta wvilsiwad, keS igaS kirjav näitawad, et nemad taluelust ja maarahwa elutarwltusest  tihtigi ei tea. Meie põllu- ja taluseaduse muutmist ei oodata ega ole soowida, sest fee on kui kosutaw  Riigivalitsuse poolest ära tuntud. Seaduste alaline kõigutamine on üleüldse ÜkS kardetaw asi. SeaduS on see pvhjuskiri, mille peale igaüks oma elukoda ehitab. Kui nüüd ksik halplased ja nukra meele sigitajad seda põhjuSkiwi  igatahes ja igaühe himu ja tuju järel kõigutada ja wintsutada tohikfiwad, kuida wõiks sits rahwas oma elukoda  kindla põhjuse peale rajada?! Igaüks seadku ja korraldagu oma eluplaani seaduse järel ja ssbruStagu ennast makõwa seadusega, siis kosub tema elu. ÜkSki seaduS  ei wõi kõik! korraga jõuukakS ehk koguni rikkaks teha, seda wõib üksi ja ainu osawuS, hoolsus ja kokkuhoidmine.  kindla seaduse kaitsusel. Muidugi ei ole ükSti ilmalik seadus igawese aea peale tehtud, aga iga mehisest meelest wälja arwatud ja antud seadus peab niikaua kõigutamata  olema, kui tema enese mõjuvusest uued elutarwitused  wälja kaswawad. Nii kaugel ei ole meie siin weel mitte. KeS seadust sellepärast kohe muuta tahab, et mitte kõik, waid üksnes palju selle all nõuukaks saiwad, see tahab rahwast eksitada ja kindlaid aSju saSfi ja mässu ajada, et tema fiiS ennast kut suurt .rahwameest" ja peastjat  wälja mängida wõiks, ehk tema tunnistab sellega oma kitsast silmaringi ja lapsikut meelt. Esimist püüdmist näitawad  .WalguS" ja .Virulane" teist omadust näitab .Eesti Postimehe" toimetaja. Olgu see temale lühikeseks waStusekS tema teise, õige käänaka kirja peale, mille peale wastata meil ruumi ei ole. Mõlemad aga, pahameelised eksitajad ja lapsikud eksitajad, mõlemad ei tee muud, kui sigitawad nukral meelt ja teemad rahwale ütlemata suurt kahju. Sellepärast oleme meie ikka seesuguste pahatahtlikuks  ja lapsikute meelesegaduste waSta kirjutanud ja tahame  seda Jumala abiga ka edaspidi teha. Nüüduusi tellijaid oodates ja meelikates,  on meie .varemad rahwuSliknd lehed" wäga agarad,  rahwale uusi seadusi lubamas, mis kõiki maailma koormat ja eluraskusi kautama pidada. .Wtrulane" asub rahwamajapidamise õpetajaks, sepistab ühe juhtkirja Meie põllupidamisest" ja kirjutab: Meie rahwas on põlluharija rahwaS. Põlluharimine .on peaaegu ainus töö ja amet, mis läbi selle maa rah.waS  enesele elu ülespidamist saab. Mitmetes teiSteS Maades ja riikides öitsewad peale põllutöö ka mitmesugused  käsitööd ja wabrikud, ning aunawad maa kodanikudele  põllutöö korwal mõne hea suutäie leiba. Need 'maad elawad siis euamiSte ka ikka rikkamalt ja õnnelikumalt,  kui need, kelle rahwad ainult põllutöö külge on .seutud. Aga meie maal on ainult põllutöö rahwa .eluülespidamise hallikas. Endine mitmesaja aaStane raSke .orja-aeg rusnS rahwa nii kangeSte maapinna põrmu .külge (!). et ta sealt miSkisngnse muu tööle ega ametile .lahti et peasüüd, et ta üksneS mulda segades (!) ja põldu .harides pidi higistama, osalt walla, osalt mõisa wäljal." Armsad lugejad, kaS olete juba pöörasemat halpust kuuluud, wõi koguui lugenud? Jumal halasta! Siin hakkab ütS mehike rahwamajapidamist õpetama, kellel ka selle teaduse alguspöhjufest aimu ei ole, ja meie waeue Eesti kirjandus peab seda kõiki kannatama, peab omale seesugust wiletsa! rumalust turja peale laduda laskma, tulewate  põlwede hirwitamisekS! .Mitmesaja aastane raSke vrja-aeg" olla EeSti rahwast .maapinna põrmu" külge rummud! Kui see tõeste nenda oleks, siis peakS Ee?li rahwaS Jumalat selle .raske orja-aea" eest põlwili tänama,  siis oleks see .orja-aeg" rahwast looduslikkus joones pidanud. Põllutöö ei ole mitte nii halw .mulla segamine",  kui .Wirulase" tarklased arwawad. Põllutöö on iga haritud rahwa kõige esimene, kõige looduSlikum töö, ja on see töö, miS inimese waimu kõige paremini wärSkuseS  ja puhtuses hoiab. Wabrikud ei figt kusagil enne, kui wast siis. kut ühel maal kõik käed enam põllutööle ei mahu. Kus wabrikuid enne sigitakse seal tehalse seda kunstlikult ja peetakse wabrikuid kunstlikult, kange kaitsetollide  waral ü!eS, ja seda tehakse siis ikka rahwa üleüldise  elukorra kulu peale. .Wirulase" tarklased soowiksiwad, et EeSti rahwaS wabriku töö rahwaS olekö. Sellest wõikS mässu ja wihawaenu kihutajatel küll suur kasu olla, sest wabriku töõrahwaS on igal poolel kõige suuremas wiletsuseS, on kõige toorem ja on stiS ka seesuguste  .rahwamecSte" kõige parem .rahwas", sest see rahwaS laseb ennast ikka kõige kergemini tustninadest wintsutada. Jumal andku, et meie armsal EeSti rahwal weel kaua maad ja pinda küll oleks .mulda segada" sest selles töös kosub waimu ja hinge puhtus, wärSkuS  ja rahuline, Jumala kartlik elu. Maad meil weel on, aga sellest seisab wäga palju wee ja niiskuse paelus. Juba on kodumaa erkamad pojad, õpetatud teaduse Mehed pöhjuStööfi teinud, seda maad wee ja niiskuse paelust peaSta ja osawa ja hoolsa põllumehe saha walitsuse alla heita. Jumal andku õnnistust! .Wirulase' rahwamajapidamife  Professor õpetab edafi: .ÜkSneS wiina wöi tulimee wabrikud oliwad e»« .newanast peale põlluharimise ka awalikudekS töökohtadeks,  peaaegu nagu nüüdki. Ka nüüd on tulimee wabrikud põllutöö körwal meie maal rohkeSte .õitsemas — kuid rahwale nendest tulu ega eluülespidamist .ei saa; nad ei anna rahwale kuigi palju tööd ; nad köitvad  meie metsadele surmaks ja rahwale kumamiseks, see .on, nad on rahwa elukorra takistajaks.' Kallis herra Professor! See on küll uus rahwamajapidamise  õpetuS, aga see on rohkem kui lapsik, see on täitsa pöörane! Wiina wabrikud ei ole koguni mitte .awalikud töökohad", ei ole koguni mitte wabrikud, selle sõna üleüldises tähenduses. Wiina wabrikud on põllutöö ab.i-ametid, mis põllutööd ületama peawad ja ka täieste tuetawad. RiigiwalttsuS on seda ka ära tunnud ja on kommisfionifi kokku kutsunud, selle üle nöuu pidama, kulda Wenemaa seespidistes kubermangudes ka seda põllutöö abt-ametil korrale saata wõiks. Eestimaale on wiina wabrikud milliouid fisse toonud ja neist millionitest on kõik rahwas osa saanud. Taluperemehed on kartuhwlite  läbi ühe aaStaga rohkem raha saanud, kui nemad muidu mitmel aastal näinud oleksiwad; sulased ja päiwisjsed  on selleläbi rohkem palka ja pääwapalka pärida ja saada wõinud, kui umbeS kakskümne aasta eest keegi ette arwata jnlgeS. Nendest millionidest, mis wiinapõletamine stsse kandis, on üks suur jägu otsekohe rahwa tasku jooksnud.  Meie kodumaal ei põletata jo mitte wiina meie kodumaa rahwa joogiks, waid kaubaks suurel maailma turul. Meie kodumaal on mõisnikud, ilma rahwameeSte nöuuta, umbes pooled kõrtsid kinni pannud ja meie maarahwa keSkis on joomine umbeS poole wähemakS jäänud. Seadtmc Eestlasi mõne teise rahwaga, nimelt Wenelaslega kõrwuii, siis wõime Jumalat tänades tunnistada: EeSti rahwas on üks kasin rahwa  Läheks aga .Wirulase" tarklaSte nöuu korda, saaks meie maa kunstlikult wobrikutega täidetud, muudaks ennast meie maarahwas wabriku töörahwakS, siis pööraks ennast ast järsku teisiti: Nüüd on meie kodumaa wiina põletamise maa, siis muudaks meie kodumaa ennast wiina joomise maakS. ehk räägime kord teadusemeeste  sõnadega: Nüüd on meil wiina produktsioni wald, siis tuleks meile wiina konsumtsioni w a l d. KaS saate aru, herra Professor? Kui Teie ei usu, siis küsige teiste käest, kelle teadus ka natuke kaugemale ulatab! Siis sõimab ja kahtlustab .Wirulane" maamõõtmist  ja maamõetjaid, ja kirjutab : .Maamöetmise pärast tuleb meile ka kadetsemise wäärt .sõnumeid. Talukohad muudetama! hoopis teisiti, kui nad .seni olnud, tehtawat pahemaks. Paremad heinamaad j. .n. e. wõetawat walla maade küllest ära, kohad tehtawat .osalt kilsemakS, aga teSsätinide aru suuremaks j. n. e. .Kõige selle juureS tõnSwat rent ikka suuremaks. .Hiljuti laskis üks wabadik oma maa lapikese, mis uue .mõõtmise läbi umbeS 10 teSsätini suureks oli saanud, .teisel maamõõtjal ümber mõõta ja see sai sealt umbeS .kuuS tessätini." KuS Teie seda kõrtsilori kuulsite, märgitud laimaja!  Kui talukohad krunti pandud faawad, kuida woiwad nad fiiS muutmata jääda! Kui.paremad' heinamaad  walla maade küllest ara wõetakse, kuida Keiserlik Talu-kommWon, keS Kubernõrl juhatusel kõiki seesugust wahetamist läbi katsub, seda fiiS lubab? Teie teutate Keiserlikkufi  kohtuid ja ülemaid, märgitud mehike! Kelle kasuks .tehtawat" siis .tessätinide" aru suuremaks kui ta on? Renti ega ostuhinda ei arwata >o koguni mitte ,teSsätinide'  aru järel. KaS teate ka, et et selle wabadiku .maa lapike" kellest Teie räägite, umbeS kolm kord nii suur on, kui Wene .taluperemeeste' kogudusemaa osad? Kelle .maamõõtja' see oli, keS wabadiku .maa lapikese' suurust mitte selgemini wälja arwata ei oSkanud, kui aga .umbes' ? Minge kõrtsi, oma kõrtsi loriga, märgitud mehike, seal wõite usaldust leida! Kõigest sellest arutab nüüd .Wirulane" wälja, kui hädast .uust seadust" tarwiS läheks. Ja, meil oleks hädast üht uut seadust waja, ja see on see: Seesuguste  .toimetajate" laua ääre peaks üks kcpimeeS asutatud saama, keS neile näppude peale koputaks, nii pea kui nemad asjadest kirjutama hakkawad, millest neil aimu ei ole! Mirulase" nurjatuma jutu ,Elu ja armaStuS" järg on wiimases numreS tulemata jäänud. KaS ülemad , Virulase lugejate peale alastafiwad, wki taS see jutt edaspidi weel tuleb, see on meil teadmata. ,WalguS" katsub juba ,Mõisarahwa Manade ja leSkede Hoolekandmise kaSsasi" kahtlaseks keha. Muidugi. Nendega tahetakse jo selle rahwa jäuSkonna elukorda kindlamaks  teha ja muret wähendada. Kindlat elukorda ja