ja selle läbi kõige rahwale suurt waimu kasu wõiks saata. Aga Põidlased ei tunne, ehk ei taha tunda seda suurt kasu, mis selle tähtsa kooliga nende lastele tahetakse saata. Kuida kuulda ja kinda teada, ei saata wanemad ome lapsi mitte enam palju senna kooli, see on: mitte enam nõnda kui esialgus». Sui ajal olla see kool juba lonkamas peaaegu seismas. Siin pean ühe noomimise sõna ütlema: Põidlased! Kas niisuguse tuima ja leige osawõtmisega tänate selle auusa asutuse eest, mida teie armas ja auus õpetaja wäsimata tahtmisega, mõisa wanemate abil teile ja teie iväikeste laste ihu, hinge ja waiinu kasnks on muretsenud? Põidlased! mis tohite ja tahate wastata, kui ma küsin: Miks pärast ei saada teie ome lapsi mitte enam senna kooli?! Aga et teie sarnatse wastuse andmises wäga wisad olete, siis tahan ma isegi et ma teie elu olu tunnen teie eest kosta: See iva'puude puudus, puude toimetu»; puudega sahkerdamine teie paljal maal —: see ajab teie pea-ajud segamine; see sunnib sagedasti teid unustama, et oma pead keha otsas kannate; see takistab teie noore sugu koSwatamist; see keelab teie lapsi kooli saatmast! Aga mõtelge ometegi praeguse aja ja tulema kohtu päewa päälr: ühele kui teisele peate koztust andma, ning need ei küsi mitte, mitu reisi Karjalaskma metsas käidud on, ehk kui palju keegi end tamme pakkude kikerdamisega on higistanud, maid seda: kuida oma noore siM hariduse eest olete hoolt kandnud. Puude sahkerdus ja tasku politik on selle räägitama asutuse põud. Põidlased! Kas tohite ja wõite minu kostust siin maleks tunnistada? li., Tartust. Tartus sai mõne nädala eest üks woorimehe hobune hullust koerast hammustatud. Teda wiidi loomade hospidali ülewaatamise alla. Haaw sai küll wälja põletatud, aga siiski on hobune paari nädala pärast hulluks jäänud. Ta hammustas iga asja, mis tall ette tuli, katsus ka inimesi hammustada ja waew näis tall suur olewat. Tallinnast. Tähtjas uus selts on Tallinnasse sisemiste asjade ministri abi v. Plehwe läbi kinnitatud saanud, ja see on nimelt „Eestimaa selts joobnnse ja pordu-elu kätte sattunud inimeste eest muretsemiseks." Et niisugune selts kasulik ja wäga kõrge eesmärgiga on, seda saab igaüks mõistma. Uuel seltsil on suur töõwäli ees, ja igaüks, kellel inimlik süda sees tuksub, saab temale jõudu ja kosumist soowima. „EeSti kubermangu leht" annab teada, kui palju lugejaid snälsetel lehtedel mullu olnud. Selle järele on olnud : „Revalsche Ztgil." ja „Revaler Beobachteril" kunibagil umbes poolteist tuhat, „Wescnberger Anzeigeril" 300, „Baltische Wochenschrift" 585 „Rordischc Rundschau" 435, „Maa ivalla Kuulutaja" 574, „Waigus" 1000, „Wirulane" 5300, Tallinna Sõber" 443, „Ristir. pühap. leht" 3100 lugejat. Baltiskist. Baltiski sadamas on rohkesti jääd liikumas, mis aga laewasõitu ära kerida ei suuda. Teisipäew 7. skp. pärast lõunat hakkas suur ladu laudi sadamas põlema. Tuletõrjujate südiduse kiuste lõõtsus tuul wäga tugemast! ja õhutas lauad leckele, nii et peaaegu midagi päästa ei ivõinud. Lauad olnud Tartust toodud ja wäljamaale saatmiseks sadamasse laotud. Tule hakatus meel teadmata. Riiast. Liimi õuekohus mõistis 30. Januaril õpetaja Vogeli, kes ameti eksituste pärast kaebtuse all oli, süüst wabaks. Õpetajad Harff ja Porth, keS minewal sügisel walitsuse käsul Smolenskisse politsei ülewaatamise alla asumiseks  saadeti, on nüüd ka oma kohtadest lahti tehtud; wõiwad aga pärast riigi sisemistes kubermangudes  meel ametisse saada, kui nende olekust laitust ei leita. Saksa lehed halkamad ka ära tundma, et wäikse maa pidajatel praegu wäga raske olek on. Iseäranis raske on päris peremeestel: need on enamisti omad kohad sell ajal ostnud, mill «viljahinnad  kõrged oliwad; nad on siis ka seda mööda hinda maksnud. Aga nüüd on wili peaaegu poole odawamaks läinud; ei tule peremehele lugugi enam nii palju sisse kui tormis maksude kandmiseks. See asi teeb, et mõnigi talukoht haamri alla läheb, mis wäga kurb lugu on. Olla selle pärast ivaga foowida, et mõisnikud maksusid wähendaksiwad, nii et peremehed jälle oma kohusid täita jõuaksiwad. See soow on muidugi teada wäga kasulik, ja kirjatük, mis meie maa Saksa lehtedes selle kohta käib on otse ajakohane. Peetcrburgist. „Now. Wr." awaldab arwustikku  mullu aastal sündinud suurte õnnetuste üle, mida 132 teatamaks on saanud. Pääle otsatu warakahju on nendes 1,031,564 inimest otsa saanud, nimelt weeuputuSteS 1,004,700 inim., raudteede pääl 537, tulekahjude» 484, mäetöö kallal 813, marudes ja tormides 1940, merehädas 1483, maawärisemises 16,300, mäe mahalangemisel 30 ja muidu weel 277 inimest. Ja need armud on meel ainult pääliskaudu arwatud! Tänawu aastal saada 1,100,000 rubla määrtuses peenikest hõbejawaskraha löödud. Selleks kuluda hõbedat 549 puuda, 12 naela, 63 solotnikku ja maske 2000 puuda ära. Ametlikkude teatuste järele on Wene riikis üleüldse 44,708 Weneusu kirikut, kus 47,682 preestrit ja 42,353 salmilauljat ametis on. Peeterburgis ilmuwad 193 ajakirja, nende armus 8 Saksa keeles. Pcetcrburgi apteekites müüdi mullu aastal 1,556,955 rubla eest rohtusid. Sellega on läbistiku iga pealinna elanik 1 rbl. 80 kop. rohtude eest wälja annud. „Now. Wr." teaduse järele on talupoegade  põllupangal umbes 3 miljoni rubla maksuwõlga maaostjate käest saada, mille kättesaamiseks muud nõuu ci olla, kui wõla all seiswaid maatükkifid sunniteel ära müüa. Wjatka kubermangu pagana usku Tsheremisside  seas on mullu aastal ristiusku põörmine õige hästi edenenud ja palju Tsheremisslasi  sääl WeneuSku astunud- Iseäranis mõjuwalt on üks kaupmees Ushkow oma wabriku tööliste seas ümberpööramist kõigiti toetanud ja selle eest hoolitsenud, mis pääle see liikumine ka laiemale läks. Pühapäewal 5. Weebruaril oli talwe palees keiserlik pidu, millest pääle 800 wõerast osa wõtsiwad- Piduliste seas oliwad wäljamaade saadikud, ülemad riigi ametnikud ja sõjamäe ülemad. Ka Montenegro printsessid ja Hesseni suurhertsog oma tütrega wiibisiwad sääl- Nikolai saal ja kaks teist saali, kus söögilauad oliwad, seisiwad uhkes palmi metsa ehtes. Keiserlik majesteet ei istunud lauda, waid käis lahkesti rääkides piduliste seaS. Aukudega hõberahad ei taha enam erielus hästi käia. Selle pärast on maja nende wastuwõtiniscga ettewaatlik olla. Mõned pealinna suurtsugu noored isandad tahawad ratsa hobusega Pariisi maailma näitusele sõita. Saamad mehed raputada küll. Kihlweo järele peab reis 45 päewaga sündima. Uglitshi ligidal jooksiwad kolm mangi tee pääl wahtide käest ära. Kaks kukkusiwad üle Wolga jõe põgenedes jäc auku ja uppufiwad; kolmas, kes kurjategude pärast kuulsaks on saanud, pääsis aga pakku. Umani kreiSkonnakohuS on otsuseks wõtnud J uut isid edespidi mitte enam seaduse asjaajajateks  waStu wõtta, maid kõiki selle õiguse saamiseks sisse antud soowisid Juutide poolest tähelepanemata jätta. Wene ajalehed kõnelewad jälle agarasti üleilmlisesl politikast, mis mõnes tükis kardetawat märki kandwat. Afganistani piirile näidata emir oma märatsejatele wäehulkadele tegewust püüdivat otsida ja ka Buhara emiri selleks wõrgutada.  Selleks aga ei olla kartust; Buhara ei wõida mingil wiisil Wenemaa wastu maenu awaldada ja ka Afganlased saaksiwad oma näpud kohe kõrwetama. „Grashdanin'i" arwamise järele on Europa politika olekus wiimsel ajal suur muudatus sündinud. Saksamaa üliwõim olla murtud, wähenenud ja wajunud, raudse Bismarki suured Plaanid näidata kukkumas olewat ja tema mõju lõpemas. Wenemaa aga kaswada ja kosuneda oma iseolus ja oma seisuses ikka tugewamaks ja sammuda suurele tulcwikule. Tsardushuis, 8. skp. Emir Abdurahman wiibib Mazaris ja peab mulju kohut Jshak-khani mässust osamõtjate üle. Tema Wenemaa pääle kippumist ei ole suurt karta, ometi on üks Wene sõjamäe jagu KarkiSse sõjawalmis pandud. Moskust. Mosku linn tahta ühte kooli asutada, kuS naisterahwad wõiwad aptekriks wälja õppida. Kurator on selle tarwiS suurekooli apteki lubanud, aga 50,000 rubla peawad weel selle asutuse tarwis kokku korjatud saama. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisrile lubati miljoni „palka" juurde, nii et ta aastane sissetulek nüüd umbes 15 miljoni marka on. Ainult wäike jagu riigisaadikuid oli kergendamise waitu. Saksa keiser ivõttis sell nädalal Afrika Marokko sultani saatekonna üliuhkel kombel wastu. Saadikud tõiwad ja saiwad suuri kingitusi. Bismargi waStu tulla neil päiwil ühes Prantsuse lehes aruldane „purustaw" kiri, millest suurt telmupilwe kardetakse. Saksamaal näib Geffkeni protsess ikka õige sügawaid jälgi järele jätnud olewat. Kuulu» „Risti seitung" kirjutas selle kohta mõne kibeda sõna, aga sai meeS kohe politsei wõimu tunda: see nummer, kus teataw kiri ilmus, wõeti käest ära ja pandi hoiu alla. Saksa riigipäewal  oli siiamaale hulga erakondade seas rahwuS-wabameelne erakond ainuke, kellega BiSmark ikka alati hästi läbi sai. Nüüd aga näib ta ka ju sellega huntsus olewat. Mitmel pool arivatakse BiSmargi päike looja minemas olewat ja pööratakse silmi uue tõusewa tähe poole, milleks grahw Watdersec'd loetakse, uut Saksa kindralikogu peameest. See üteldakse praeguse keisri täis usalduse meeS olewat. Wälimise» politika» aga lõikab „raudne kantsler" ikka uusi wõidupalmisid. Ka Samoa asjades on ikka tema jonn jäänud: Amerika ÜhiSriikide walitsus on oma konsuli Samoast ära kutsunud, kes sääl kange Sakslaste wastane oli ja on sellega rahul, et need sekeldused Berlinis seletuse alla wõetakse. See näitab muidugi, et Sakslastele Samoas ikka jäme ots jääb. Kuna Sakslased minewa kewade oma maa weeuputusest otsata nutulugu lõiwad, karjuwad nad nüüd kõigest hingest suurte lumesadude ja tuisude üle, mis neid ära kippuda matma ja enam paigast liikuda ei lubada. Raudtee rongid olla lume sisse tuisatud ja mõned külad üsna lumest kaetud; linnadeSgi olla raske liikuda- Mõnes kohas sadanud kaheksa päewa ühtelugu lund. Sääl siis wõis seda küll ka rohkesti saada; arwata aga on ka, et peenikesed Saksad karu suuremaks karjuwad kui ta on. Ei ole teised meel õppinud, lumehangede wahel talitama, ja kui neil aiateibad lumesse jääwad, siis kohkuwad ja kisawad selle üle, mis mujal ehk igapäewane asi on. Prautsusemaalt. Prantsusmaal on Boulangeri  wslimisest saadik kirju lugu. Kohtuminister pidi ju ametist lahkuma ja teiste lahkumist oodetakse. Mõnedele ministritele antakse koguni süüks, et nad Boulangeri sõbrad olla! Rahwariigi sõbrad anda tõsiselt nõu, walitsus wõtku Boulangeri kinni ja lasku püssiga maha, et riiki mässamise eest päästa. Boulanger öölnud, et kui laskmine peaks