tubli õuekoer neid ei oleks oma Wtöö ametist, hstdMe appihüüdmise peale peletanud. Ka kiwimetster oma poistega  on temale appi tulnud, hobuse ja wankri kätte muretsenud,  keda rööivlid wist aea puuduse pärast weel ära wiia ei jõudnud. Niisamati on nemad temale ka saapad ja mütfi laenanud, et wilets kaetud jalgega ja peaga omaksete juure koju minna wöikS. See hirmus ja raske karistamise wääriline. tegu peaks õige pea suurema kohtu kätte, kangeks järelkuulamiseks antud saama, et kurjategijad  oma teenitud palka wõimalikult pea kätte saakstwad. ei. Riiast. Keisri Majestäti soowimifc peale saab, kuida Saksakeeli ,Niia Zeitung" kirjutab, Kindral-Adjutant Graf Todle b en 't surnukeha Riiast Sewastopoli wiidud  ja seal wiimasele rahupaigale pandud. Graf Todlebent  wäimees Oberst v. Wolkenau on, peale selle kui teda Keisri Majestätide jutule wõeti, hiljuti Sewastopolis olnud ja on ühes Kindral-Leitnanl Alleriga seda aSja seal ette walmistauud. Wiimine saada Mihklikuu 30. ehk Wiinakuu 1. pääwal söeawäe pidulikul kombel, kroonu kuluga toimetatud. Ka matuse pidu, hqua ja mälestufesamma  kulu saab kronu poolest kantud. Keiserlik Kõrgus Herzog von Leuchtenbergi abikaasa ou selle kuu 12. pääwal Peterburgi tagasi reistnud.  Dubelnis ei ole tema seda rahulist elu leidnud, mis temal waja olla. Heinakuu 30. pääwa õhtal on Tolkenhofi möisaherra,  Hermann v. Brümmer' i peale kaks kord lastud,  kui tema widewikkus koju sõitmas oli. Üks kuul on kaugelt, teine õige ligidalt mööda läinud. Et Herra von Brümmcr'il oma wallarahwaga ega teistega mingisugust tüli ega waenu ei ole, siis arwatakse, et kurjategija rööwmõrtsutas  olnud, kes teda kellegiks teiseks pidanud. Pärnust. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi põllutöö riistade, wiljade ja käsitööde wäljanäi t u s e st , mis selle kuu 4 , 5. ja 6. pääwal peetud sai, kirjutab Saksakeeli  vPäruu Zeitung/ et see wäga heaste korda läinud on. Seda aga kahjetfetakse, et wäljanäituse plats esiteks weel kokku toodud asjade kohta liig suur on, mis läbi wäljanäitus waewatisem wälja näitab, kui ta tõeste on. Soowitakfe, et edaspidi nii palju kokku tuleb, et platS täidetud saab. Peale wMpõllu-pkdajate, oliwad ka palju suurpõllu-pidajaid, ja omamaa ja wõeramäa põllutöö-mashinate wabrikantisi oma aSju wäljanäitusele saatnud, ja igas jaatuses ou aSju küll olnud, mis waatamise  wäärt oliwad. Auupalkadest ei ole meie weel sõnumit  saanud, niipalju leiame aga Saksakeeli lehtedes, et kõik Kasti mõisas kaswatud hobused Ministeriuml kiitusekirja  saanud on. Miitawist. Heinakuu 29. pääwa homikul on endine Götze wabrik, mis juba kolme aasta eest tühjaks põles, uueste täitsa wälja põlenud. Ülemise korra peal oli waksriide  wabrik auru-mashinatega, alumise korra peal majariistade  ja puusaagimise wabrik auru-mashinatega. Õli, puud ja teised kergest põlewad asjad andfiwad tulele palju toitu, wett oli hakatuses wähe ja sedawiist ei wõinud tuletõrjujad rohkem teha, kui aga körwalifi majast kaitseda.  Ka tuletõrjujatest ja teistest on mitmed rasket wiga saanud. Ruttuga oliwad tuletõrjujad üht suurt mashinat wälja weeretada tahtnud, oliwad seda aga Ühe kitsa wärawa  ette wedanud, kust edast ega tagasi ei peasnud, kui katus sisse kukkus. Walmku sees oliwad mitmed tuletõrjujad  ja Politsei-ametnikud ametis, kellel muud nõuu ei olnud, kui aknast wälja karata, kus juures kaks meest raSkest põletatud saiwad. Põlewad ölitud rjide-tükid lendastwad  100 —150 sammu üle ühe heinamaa, ja sütitasiwad  seal ühe ehitatama sadama puuwirnad põlema, mida auru-pritstga kustutati. Wabrik oli 19,200 rubla eest kaitse alla antud, aga wiimasel aeal oliwad sagedast peremeeste wahetused ette tulnud, keda korralisel kombel kaitse-kassale üles antud ei olnud, ja sellepärast jääda ehk raha maksmata. Liibawist. Üht haledat lugu, kirjutab ,Liibawi Zeitung",  oli Heinakuu 31. pääwa õhtal Liibawi wakshalliS näha. Seal seisis üks salguke naest ja lapfi. Need oliwad  Baron Nolde mõrtsukate omaksed, kes Siberisse mõistetud  mõrtsukate järel reisiwad. Peterburgist. Peale suure maawäe manõwri, saab Kronstadtt lahel ja Björko-Sundis ka suur meremäe manöwer,  KeiSri Majestäti silma all peetud. Manöwrid lõpewad selle kuu 17. pääwal. Kuida kuuldakse, saada KeiSri Majestäti d, Seespidiste asjade Minister, Keisrikoja Minister ja teised kõrged ametnikud selle kuu 24. pääwal reisule minema, esiteks Warshawi, sealt Moskiva Kostroma ja Doni Kasakate maale. Wõeramaa lehtede sõnumite järel käia seal jutud, et Keisri Majestätid selle reisu peal ehk ka Saksamaa Keisriga. Austria Keisriga, ehk wahest mõlematega kokku saaksiwad. Keiserlik Kõrgus  Suurwürst Mihhail Ni k olaje w i t s h on selle kuu 6. pääwal Kijewi ja Odessa söeawäe jagust Ae waatama  reistnud. sõnumite järel saada sel aastal Keiserliku peakorteri ülem, Kindral-Adjutant von Richt e r, Saksamaa manöwritele saadetud. Et üks mees saadetud saab, kes nii kõrge paiga peal seisab, seda peetakse  selle kindla ühenduse täheks, mis wägewate põhjapooliSte  Keisririikide wahel on. Kindral-Adjutant Graf Baranowi surnukeha sai selle kuu 5. pääwal Sergijewo kloostri surnuaidas, suure auuga maha maetud. Keisri Majestät, Ruksrathi ülem, Suurwürst Mihhail Nikolajewitsh, teised kõrge Keisrikoja liiked ja kõrged riigi ja söeawäe ametnikkud oliwad osa wstnias. Teiste seltskondade keskis oliwad ka Liibawi ja Riia Börfi-komiteed auupärgast surnukirstu peale pannud. Arhhimandrit Ignatij tallitas matuse teenistust. Et Graf Baranow Ewang.-Lnih. usutunnistusest oli, siis oli Peterburgi  kirikuõpetaja Freifeldt matuse jutluse tegijaks ja tallitajaks  palutud, mis aga mõne takistuse pärast wiimaks koguni tegemata jäi. Graf Baranow'! asemel on endine Raha-Minlster Abasa, Riiksrathi majapidamise jäuskonna  ülemaks nimetatud. Peterburgi - Mõskma ehk N i kolai- r a u d t e e walitsus olla aastate kaikus, ssnumite järel, kroonut niipalju petnud, et temal kroonule 40 millioni rubla tasumist maksa tuleks. Mõned Weuekeeli lehed annawad Riigiwalitsusele tungiwalt nõuu, nüüd, kus Khiina walitsusel Prantslastega nii palju tegemist on, Kuldsha aSja uueste üles wõtta ja ka mõnda teist tüliasja õiendada, mis Khiina jn Wenemaa  wahel on, nimelt et Khiina walitsus seda kaupa pidada  ei taha ehk pidada ei suuda, mis Wene kaubaajamise  pärast tehtud sai. waid et Wene kaupmehed seal ikka weel kiusamiste ja Lülitamiste all seisawad. Warshawist. Üks wana Poolamaa mässaja. 83 aastane  Ignaty D omej k o, kes 50 aastat San Jago's Professor olnud, on KeiSri armust luba saanud isamaale tagasi tulla. WarshawiS wõeti teda pidulikult wasta. Shitomirift. Katholiigi Piiskop Kozlowski on Preester  Morawicz'ile kaheks nädaliks Jumala-teenistuse tallitust sellepärast ärakeelanud, et Metropolil Platon tema kirikus pidulikult teretatud sai. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Austria Minister Graf Kalnoky on 3 pääwa Varzinis, Würst BiSmarki wöerusel olnud, kuna tema esiteks ainult üheks paamaks jääda tahtnud. Sellest arwatakse, et neil maga tähtsaid politika asju läbi rääkida olnud, mis kõige Euroopa külge puuduwad. Ka edawamadki  aealehed ei tea aga nende nõuupidamiStest meel ühtigi  kuulutada. Nukker meel Saksamaa ja Inglismaa wahel kestab ikka meel edast ja teeb mõlemite politika puude lehtedes palju kohinat. Et Saksamaa ennast Lää- Aafrika randas kindlast asutada soowib, seda ei wõi Inglased  sallida, sest nemad arwafiwad tänine. et kõik ülemeelsed  maad nende looduslik parandus olekstwad. Nemad katsuwad siis ka suure rutuga maad ja merd, mis Angra Pequenna ümberkaudu on, omaks tunnistada ja sedawiist noort asutust igalt poolelt kitsa piirete wahele muljuda. Saksamaa poolt on üks söealaew Walaskala lahele saadetus  seal Saksamaa lippu üles panema, kuida arwatakse. —> Selle asja üle, et Saksamaa kaubalaew ,Dietrich" Põhjameres Inglismaa kalameestest wälja rõöwitud sai, on nüüd ametlikult protokoll üles wõetud ja seisuplaan tehtud, millest näha, et siin tõeste ühe inererööwi asjaga tegemist on. Et Saksamaa ja Inglismaa wahel sõda tuleks,  seda ei mõtle kull keegi, aga et need riigid ühiseid radafi ei käi, see on waidlematu tõsi. Koblenzi linnas on kaks Prantsusmaa wäepealikut kinni wõetud, kes seal kindluse plaani üles joonistanud ja teist sõnumid kogunud, mida wõerastel just teada tarwis ei ole. Plaanid ja kirjad  on nende käest ära wõetud ja nemad ise siis lahti laStud, et kodu rääkida wõikfiwad, kui ettewaatamata kombel  nemad oma sala-ametit tallitanud on. Saksamaa elatanud Keiser on nii heas jõudus, et tema iga pääw ratsa sõitmas käib ja suurtest manöwritest tegewat osa wõtta tahab. AuStria-Ungrumaalt. Kronprinz Rudolf ja tema abikaasa,  kes selle kuu 10. pääwal Lmemburgi sõitmas oliwad,  on teel ümber wisatud, aga ilma suurema hädata läbi saanud. Schweizimaalt. Bernis on kholera ennast näitama halkanud. Mitmed inimesed on haigeks jäänud; surmast ei ole weel kuulda. Prantsusmaalt. Versailes on kongress otsuseks teinud, et selle põhjuõseaduse üle midagi räägitud saada ei tohi, mis Prantsusmaad waba- ehk rahwariigikS tunnistab,  ja et keegi Präfidentiks saada ei tohi, kelle suguwõsa  iialgi Prantsusmaal walitfenud on. Piiskop Freppel  ütleb, et kui rahwaS wabariigist kord tüdinenud on ja oma wana Kuningasugu walitsejaks tahab, kelle pea sel korral Graf von Paris on, fiis ei wõiks kongresst nõuuwõtmised selle wasta midagi aidata. Omal aeal saada igavese wabariigi nõuu peale sellega waStatud, et Monarhi-Mi tagasi asutatakse. — Sõda Khiina ja Prantsusmaa  wahel on lausa lahti läinud. Khiina Saadik Lii-Fong-Pao ön Pariisist ära, Verliiui. oma endise paiga peale reisinud. .Admiral Couxhet ou Foutsheu kindlused puruks lasknud. Seitse weiket Khiina sõealaewa  kanonipaati  on põhja lastud, -?- Parlameutis lehti hiljuti  seaduseks, et Prantsusmaal abielu wõib lahutatud saada, kuna Katholiigi kirik seda ei luba. Mitmed paarid on ka juba lahutatud. Paapst on nüüd ühe kirja saatnud,  miS seda seadust hukka mõistab. Inglismaalt. Kui hiljuti Parlamenti koosolek lõpetatud  sai, fiis kinnitas trooniköne, et lirimaa mässamine lõppemas ja sealise maarahwa elukord kosumas olla. Nüüd tulewad aga sõnumid uute rööwimiste, piinamiste ja ka mõrtsukategude üle, mida Kuupaiste salgud ja teised seesugused  isamaa mehed rahuliste rentijate wasta teinus on, kes rahu igatsewad ja mässamisest osa wõtta ei taha. Parnellitlafed rändawad kõuest pidades mööda maad ja on mässamise tuld uueSte leegile löõtsutauud. Itaaliast. Kholera on mitmes paikas õige kurjaks läinud. Laupääwal suruvad Roomas 5 inimest, Mailaulus  2. Spezzias on juba 70 inimest kholerasse jäänud ja nendest 48 ära surnud. Buskas on wiimasel kolmel pääwal  108 inimest haigeks jäänud ja 58 ära surnud. Spaaniast. Juba enne on Kuninga terwis köikuw olnud ja näitas tiiSkuse poole kippuma. Nüüd on tema uuest werd sülitama hakkanud. Arstid tahawad teda merereisule  saata, mis selle kardetawa haiguse wasta hea olla. Lõune Aafrikast. Transwaali taluriigi ja Inglismaa wahel on jälle tülid, mis söeale tungitama kipuwad. Paari aasta eest oli sõda, milles Transwaalased igas paikas wõitsiwad, rahutegemise juures aga petetud saiwad. Seda ei ole nemad unustanud. —> Need talumehed, kelle saadikud  hiljuti Berliinis suure auuga wasta wõetud saiwad, on nüüd Zuulumaal uut asutust korda saadnud ja TraSwaali  kaitse alla wõtnud. Seda ei taha Inglased sallida.  Kas kool ja õpetus kasu wõi kahju teewad. Uks meeletu küsimine, ütleb lugeja põlastusega, tui seda Pealkirja lueb: armas wennake, mitte nii äkiline; waatame seda natuke ligemalt järele. Selle kirja kirjutaja ei ole koguni kooli waStaue, waid täitsa kooli poolt, ja wõin tõega Ütelda: kui õpetus iseenesest kahju teeb, siis teeb leiwa söömine ka kahju, aga ainult nende waStuoksa pruukimine wõib kahju teha. Kõrgest koolidest on palju kirjutatud, kui hea ja käsuline  see oleks, kui iga teu- ja töömees, sulane ja ümmardaja  kõrgest õpetud inimene oleks. ÜkS waga soowituS, aga kas tõeste mõistlik ja maailma loomulikkus olekus pruugitaw, ja kas seda aasta tuhanded korda jõudwad saata, see on küfitaw. Wötame kord oma meieaegsed koolikaSwandikud käsile ja waatame, kas palju tubli mehi on wälja tulnud. Ja, tõele peame tunnistust andma, auusad ja tubli mehi on palju wälja tulnud. Aga mikspärast meie ei tohi julgeste  ütelda: ,köik on mele ootust ja lootust täitnud". See tuleb sest, et üks suur osa oma koolmega hooletuse ja laisklemisega kulukamad, wancmate raha ja armastust kergel meelel waStuoksa pruukiwad, ja ühel jäul ei ole kõige parema tahtmisega seda waimn-annet. Sellest lühikesest  näitusest saame juba aru, et kool iseenesest hea ja ilmasüüta on, aga wastuoksa pruukimine kahju teeb. Waatame edast: jõukas peremees toob poja kihelkonna koolist linna kõrgema kooli, 15—16 aastat wana. Siin algab tema õnnetus; tema saab waewalt kõige madalama klassi wasta wõetud, kus teised 10—12 aastased jõmpfikud temast  kõrgemal istuwad, tema on kui Goliat pöialpoiste hulkas, ja need pisukesed, loomad ei jäta teda näkimata, see teeb temale meele paha ja takistust. Kodunt tuleb ta tõsises nõuus ja möteS, et kõik üSna jõude eddasi läheb, ja maaemad loodawad sedasama, aga ei lähe. Ühel poolkaswand nooremehel süniuwad mitmesugused eratarwitufed,  mis õppimist igawaks ja hapuks teemad, ja  natuke  herrat mängida on ka õige lõbus, isal on raha, mis sest suurt lugu. Ja nenda lendawad paarid aastad tuule tiiwul, faead rublad on kosti ja kooliga kulutatud, aga wilja liiga wähe. Poeg tuleb pooliku õppimisega koju, isa loodab omale abi saada, aga —ei ühtigi; läind herraks käest, ci ole koolitud ega töömeest kümbadki, mõlemad  rikki läinud. Sedasama sünnib mitmel tütardega, keS kergest preiliks saamad, wokiratast kardawad, piimalüpsekud  ja pesukünna häbenewad. Seal on eideke nendasama kimpus. Wiimane näitus ei ole mitte koolist peletusekS kirjutatud,  waid mõistliku wanemate ja lastele näituseks, et kool ja õpetus mitte MStaoksa ei tohi pruugitud saada. Nii kaua kui see wastaoksa mõte, et MM töö ja tallitus õpetud inimese auu mahendab, ei wõi kool ja õpetus rahwa seas oma täie ülesandele jõudu ja täielik haridus kosuda. See on üks paha haigus, aga meie aeal on seda wäga rohkest leida; selle haiguse wasta peame tungiwalt sõda algama, nii heaste mõistlikud wanemad kui ka lapsed. (Jääb poolelt.H