Sek tui la mitte otse kohe maleks ei aeta, et Indiaanlastel sa muulastet mõnesugused õiglased kaebtused Valitsuse waLtu on, siis on ometi mässamise  põhjus ligi ehitatud raudtee, mille wastu muidugi mässajatel põhjendatud kaeblusi on, kui Türklaste!. Hiinlastel ja muu harimata rahwastel, kes tule-täkku wastu sõdiwad. Raudteega seltsis tuleb ka wolge näuga põllumees oma kohta asutama  ja iga asutatud perega maheneb Indiaanlaste  jahi-maa ja saak s. o. nende elu tarwitused. Raudtee ehitus tähendab wapra mets inimeste kohta painutamist ehk murdmist haridust wastu ,võtma ehk ära kaduma. Et nad agaennast mitte ärakautada  ega harida lasta ei taha, mässawad nemad  ja suudiwad walitsust raudteet nagu hariduse lippu sõjariistade mõiinuscga kaitsta. Nalja nurk. Kaks harju Wenelast olid öömaial, ja ajasid ise kcskes oma keeli juttu. Küla isa, kcS ennast õige targa armas olewad, ütles WenemecStcle: tee olete aga targad mehed, räägite wene keelt. Wene mees kostis; Jah, meie õppisime seda oma ema käest. Küla isa: On ta ikka, siis rääkiwad ju teie naesed ka wene keelt. Koolmeister: Mis on kõige wägewam asimas pääl. Kooliposis: Rugi jahu leem. Koolmeister: Kuidas see wõib kõige ivägewam olla? .Koolipoiss: Meil oli eile õhtu pala ja soolane ka, keegi es pista koosta susse. Küla onul oli õnnetus, raud kang läks keskelt pooleks; ruttu palasse jätkas nee naeldega kokku, ise ütles jah, kui kiikumise eest jõuab hoida, siis on riist mõneks ajaks kätte mõtta. Wastutaja Reduktor: Hartwig Sasi U-DS AsM- Täädaandmised. Kuresaare —Haapsalu —Paltiski. Aurulaew „K o n st anti i»", kapt. A. Ling saab Laupääwal, Stt. Bprilil kcllu 7 Ho- Kuresaarest Paltiski minema. Ligemat täädust annab Theod. Lange. tulekiunitamise selts wötab igal ajal tellimised tnle asscku- Ta»P, nii hScsti majad, kui kõiksugu kigutawa  sHade M?s«Pade pääke wastu SW tvimwja C. v. S«gbusch, Karjamõisas. 'me.e. e »»»«SGTWESSEGSS TsabasNdmive. I S-iiw! Märtsi k«« pääwa õhtul oa Wddsla wMg «che Mart AL «iie aastane tine kõrb «Lrs kõige r« ja riistadega Kcllsmõc kõrtsi drrr.".': ara I«I»NNd ja tõusse vaäTSm ci ole M lvosstt «idsgid aru ega Wdssi saada olnud. '<ec2ek retm.l r:: mae'aü: külje tagumiue jalg ko-kjMg zs wuk visas. .. -.....- et -- sc>e PNBU ksizgct Wskv, min xõraft. iga M oamS «Mas, Drele Pärida, ja kvi te«W leiwd os. llma arza »ütlv«a Ma kohtu am a»ds. SSls kchws. IS. paastu k. p. I8«z. koht» härra: ». CkesPsrre. Wärsked müüb Uks jagu iväga heaste prnugit §? H. SchwaAbachi "MW M suures riide poodis on kõik sugu, esimiste laewadega toodud W M wärsked ja uutmoodi kaubad odawa hinnaga saada, uimelt: M M wäga ilusad siidi-, willased ja poomwillased rätikud, M M mööbli riided, mööbli ja wankre makstud, sitsi riided, W kangru- ja wörgu-löngad, Purju riided, ued wärwid K W ja wäga head Wh õmbluse mashinad kõige kuulsamatest waabrikntest. Köigs "MU Wene püssi-rohtu mLib ülema kohtu lubaga Kurcsaares. D üks vääwa pildi üleswötm on müüa Krügeri majas, Schlohstrahe. Brakli kirjutaja juures, on üks wäga hea piima anniga paraja hinnaga müüa. Kaupa wõib iga pääw säälsammas teha. saamad müüdud: 8 terwed ja S poolt walmistchtud ükztnd J rnutu kõrged, ruutudega, rautatud lengidega, kleidungi ja kahekordse-akuadcga.  Pottiseppameister härra