seesuguse pöörase meelefegamise ja rahwa eksitamise waSta. See on meie püha kohuS, see peab iga awaliku lehe eestseisja kohuS olemas keS EeSti rahwa elutarwitufi tunneb, kellel EeSti rahwa puhtus, elurõõm ja eluõnn  armsad on. Meie tahame seda oma püha kohust ttmnviSte täita, kui ka kõik Sakalased ja teised waleivennad ühest wõimust meie waSta torm! jooksewad. Mis , EeSti PoStimeeS" wiimakS Aleksandrikooli  tüli kohta kirjutab, et Saksakeeli ,Peterburgi Zeitung" selles asjas rahule jätnud olla, see et puudu esimese aSja külge mitte sugugi. See on jälle üks neist tembutamistest, millega , Eesti Postimehe" toimetaja  oma armast rahwuSlikku wihawaenu lõõtsutava püüab. Meie oleme juba enne kinnitanud, kinnitame nüüd ja saame, kus kulub, ka edaspidi kinnitama, et tülid ja purelemisel) , Eestlaste eneste keSktS" enne ei lõpe, kui wihawaenu kihutamisel) ja ärritamisel) meie kodumaa teisest sugust kodanikkude waSta lõpetatud saawad. Need teisest sugust kodumaa kodanikud tahawad EeSti rahwaga igaS tulusas asjas käsi käes käia ja Eesti rahwale tugeks jolla. Seda on nemad selgest küll üles näitanud. Seda teadwad  Eesti rahwa mõistlikumad ja paremad pojad wäga heaSte, ja need mõistlikumad ja paremad pojad pahandawad  ennast kõige toore ärritamiSte ja wihawaenu lõõtsutamiste  üle. Sellest tulewad lõhutused ja lahutused ,Eestlaste  eueSte keskiS". Wöib aga ikka ka juhtuda, et Saksakeeli ,Peterburgi Zettung", see meie Ewangeliumi kiriku kohkumata eestkostja, keS just selle pärast Sakalaste, nende seljataguste ja sabakandjate wiha all seisab, wõib ikka olla, et see leht omal aeal ka Aleksandrikooli tülist kirjutab ja kõrgemates ringkondades näitab, mis kantsi Sakalased ja nende seljatagused omale Aleksandrikoolist, EeSti rahwa kiriku ja Eesti rahwa enese lõhkumiseks ja hävitamiseks ehitada tahawad. See lõhkumine ja häwitamine  on Sakalaste ja nende seljataguSte otstarbe Aleksandrikooli  tülis. Et nemad seda okStarbet Eesti rahwa enese käest korjatud rahaga korda saata tahawad. see on nurjatu küll, aga see on tõsi, kuida igaüks näha wõib, keS siluri kiuni ei piigista ja kellel mitte enam lapse kingad  jalgaS ei ole. ,EeSti PoõtimeeS" peakS ennast aga häbenema, seda asja meele tuletamast, sest selleks on tema ise sagedast küll ,Wirulasega" ja teiste Sakalastega üht pilli puhunud ja lõhkujatele ja häwitajatele kiwa kätte kannud. ,Eesli Postimees" peakS ennast ka häbenema, sellega samastamast, et tema ühe lehe waenlane on, keS kõigest jõust meie maakiriku eest ja sedawiist ka EeSti rahwa ja rahwuse eest kostab. Ewangeliumi-Lulheruse kirikuga seisab Eesti rahwaS ja selle kirikuga langeb EeSti rahwaS. Seda ei wõi keegi salata, kelle film wähegt meie kodumaa asjade kohta selge on. Selle peale peakS ka pEeSti PoStimeeS"  natuke mõtlema ja peaks oma poifikesemeelist jonnimist  wähendama, kui tema Eesti leht olla ja EeSti rahwale  kasu saata tahab. Omalt maalt. Tallinnast. Meie lehe ta kiituse kätte Tallinnas, on järgmine „U u e kooli algamise kuulutud saadetud.  Et meie seda mitte waremini awaldanud ei ole, see tuleb sellest eksitusest, miS juba mitmet aSja wiiwitanud  on ja mille peale meie siin uueSte tähendame r Tallinna Sobrab tallitus on Tallinnas, LindforS'i pärijate triikimajaS, Laial uulitsal, ,Tallinna Sõbra" toimetu» on aga SaltiSktS, nagu meie lehe pealkirjaS  stleS pandud on. Senna palume kõiki kirjast saata, miS iganes toimetuse külge puuduwad, et kirjade edafi ja tagasi saatmisega wiiwitust ei tuleks. Kõiki teisi aSju aga, nagu lehe tellimisi ja teisi, miS üksi ta l litnse külge puuduwad, neid palume otsekohe tallituse kätte, Lindforsi  pärijate trükimajaSfe saata. Tähendatud kuulutus  on järgmine : Tartu koolikonua kuratori nõukogu poolest on 7. Detsembril minule ametlikult lubatud kolme klassilist kooli, kuuendama, wiiendama ja neljandama gümnafiumi klassiga (Serla, Qniuta, Quarta) Tartu linna asutada. Kooli asutamise põhjuS. Klassika gümnasiumide kasu, miS uniwersiteedile ettewalmistawad,  on iga ühele isegi tuttaw. Kahju aga, et suurel jaul noorest sugust weel mitte oma wanemate kurbdusekS -- wõimalik ei ole sarnase kooliõpetuse osaliseks saada. Sest pea iga meie maa gymnafiumi alumistes klassides jääwad palju õppijaid juba ruumi puuduse ja wanaduse pärast waStu wõtmata. Seesama lugu on ka real- ja kreiskoolides. Küll on priwaat klassika koolid (gümnasiumid ja proaümnasiumid)  kooli häda wähendada katsunud fiiõki on ka nende alumiste klasside sisse saamine raSke pealegi  on sarnased priwaatkoolid waesema rahwa lastele liig kallid. Näituseks on Eesti- ja Liimi maakonoas järgmised  priwaat klassika koolid: Tallinnas: Kooliraha iOO rubla, söögi ja kooliraha 400 rubla aastal; TartuS: kooliraha 100 rubla aaStal; WiljandiS: kooliraha 100 rubla, söögiraha Liiwimaalt päris poistele 300, teistele 330 rbl. aaStal; BirkenruhiS: kooli ja söögiraha 330 rubla, muusika õpetus 50 rubla aastal. Minu kolmeklassilise kooli arutamiseks on mind koolide suur puuduS, kõiksugused takistused, mis meie rahwa lastele  sarnaSte koolidesse sisseastumist wöimatmnakS teemad, ja südamelik soow juhtinud, ilma iga wahepidamata, kodumaa  laSte maimu ja hinge haridust seal jõudumööda edendada,  kuS see senni mitte meel ei ole tarwilikul mõõdul sündinud. Kooli programm käib kõigis õpetustes Tarto koolikonna klassika gymnafiumi kuuendama, wiiendama ja neljandama klassiga ühte. 1. Tähendus: Kes apteekri õppijaks saada, realgymnasiumi  aStuda ehk wäeteenistuse kolmandama järgu katsumise (eksami» teha tahab neil ei ole mitte sundusi Kreeka keelt üheõ õppida. 2. Tähendus: KaSmandikud, keS koolis ise ülespidamist  soowiwad, õppiwad ülewaatamise all ja harjutawad ennast waheajal, peale kooli ja õppimise tundide, Saksakeelse  kooliõpetaja juhatusel nimetatud keelde rääkimises. Koolt waõtuwstmine. Peale linna koolide kasmandikude  saamad ka maalt paremate EeSti- ja Wene kihelkonna koolide õppijad waStu wõetud ja on see kool meie kodumaal  esimene, kuS kihelkonna kooli paremad kaswandikud, ilma et neile tarwiS oleks enne gymanasiumi astumist, wöera keelte kätte õppimise pärast, mitu aaStat teistes koolides käia, otsekohe teel klassika gymnasiumidele ette walmistud saamad, sest sellest antakse nendele, kes Saksaja  Venekeeles puudulikud on, tarmitust mööda eratundisi ehk tehakse abiklass. Kooli waStuwõtmise katsumine on 9. ja 10. Januaril  aastal 1884. Kooli alguSpäew saab katsumise korral nimetatud. Tarwilikud tunnistused. 1. ristmise täht, 2. wiimane koolitunnistus ja 3. Rõuge panemise täht. Kooli maksud. Kooli raha on alamaõ klaSstS 30 rbl., keskmises 35 ja ülemaS klaSfls 40 rubla poole aaSta eest. Need kaSwandikud, kes koolis ka ülespidamist soowiwad,  makfawad poole aaSta kohta kooli, söögi ja korteri raha kokku 110 rubla. Palun neid, keS kooli tahawad aStuda, seda wiibimata üleSanda ja juure lisada, missuguses koolis kaSwandik senni ajani olnud ja kui kaugele ta umbeS õppimises jõudnud,  sest minul on ainult tarwis teada, kui palja ja missuguste tundmiõtega kaSwandikud kooli saawad tulema, et mina selle järele kõik ettewalmiStada wöikfin. Palun kooli sõpru kooli asutamist laöte wanematele sõbralikult teadustada. Minu kõnetunnid argipäewadel on kell 11 —1 lõuna ajal, Raatuse uulitsas Nr. e, Linda majaõ. Kirjad saadetagu: TartuS, Kubermangu gymnastum. TartuS, 24. Detsembril 1883. Hugo Treffner." .Valitsuse Teadaandja" sõnumite järel on Eestimaal  (Tallinna kubermangus), maal ja linnades ühtekokku, 63! kooli; nendeS on wiimasel aaStal 23,794 koolilast õpetust saanud ja iga 14 hinge peale langeb Eestimaal üks õppija. .Valitsuse Teadaandja" lõpetab oma sõnumit järgmiste sõnadega: .Üleüldse peab tunnistatud saama, et Eestimaa õpetuse asutused täitsa sealise rahwa kohalisel)  on ja kõiki alamate ja keskmiste koolide tarwitust täivamad."  .Valitsuse Teadaandja" kuulutab selle maksu kõrgust,  mis aaStal 1884 igaS ükfiknS kubermangus wangide toitmise eest maksa tuleb. Selle järel on kolmel Baltimaa kubermangul iga wangi eest pääwaS 9 kopikat maksa. Saksakeeli .Peterburgi Zeitungi" sõnumite järel saada kõik need sõeamehed surnuks tunnistatud, keS wiimaseS föeas ära kadunud on. Nende omaksetele saada pea nende surma tunnistused kätte saadetud. Möödaläinud aaStal on Tallinna sadamasse 745 laewa siSse ja Tallinna sadamast 738 laewa wälja sõitnud.  Lahe ja sadam on ikka weel lahti ja laewasöidud käiwad takistamata edafi. Zlmad on heitlikud, talwife aea kohta aga läbiStikku sooja poole. Lund on wähe. .Virulase" sõnumite järel tahta Kolga wallast palju inimest wälja rännata. Nüüd olla neil selleks weel jõudu, pärast ehk enam mitte. .Olewik" annab neile nõuu ära oodata, mis Senatori rewid e r im ise st wälja tuleb. Meie anname aga nõuu, wäga ette waadata. Niipalju kui meie teame, saamad just nüüd Kolga talumaad möedetud ja kohad krunti pandud. Meie oleme mõnda meest näinud, keS ka kohtade muutmisest kahju kartis aga pärast palju paremini elas Meie oleme aga ka mõnda meest näinud, keS omas tuhinas  kohas käest ära andiS, natuke rahaga wälja rändas ja kerjakotiga lagast tuli. Krimmi põllumeestel näib osawaid ja odawaid sulaseid tarwiõ minema. .WalguS" ja .Virulane" laulawad juba jälle selle poolsaare kohta kiituse laulust. .Valguse" kiri on sel korral oma kohta kaunis asjalik ja mõistlik, nenda et sellest paljalt nimetateS mööda minna wõib.  .Virulase"  laul on jälle nii kangest ärritamistega meie kodumaa elukorra peale ja nii rohke kiitusega Krimmi maapinna ja elukorra peale läbi pekitud, et mägise mõte tõuseb, see laul wõiks ehk wäljarändamise tuju äratamiseks ja lõõtsutamiseks  luuletatud olla. Vaatame ta läbi. Et Krimmis mais tuhatkordse ja hirse mitusada-kordse  seemne tagasi annaks, nagu Sakalased siiS kiitsiwad, kui nemad Aleksandrtkooli raha laenata himnstasiwad,  sellest ei ole küll nüüd enam juttu, aga muidu sigib .Virulase" kirjasaatja waimustatud sule all Krimmist ikka meel weike Paradiis. Kentsakas kõige selle juures on, et kiitmised ja asjalikud aruanded .Virulase" kirjaS, mitte õiete kokku mahtuda ei taha, niipalju kui meie seal midagi leiame, mis asjalikku aruande nime kanda wõib. .Virulase" kirja järel saada Kuntaugana põllumaa .kõige paremaks" nisu maaks ümberkaudu Inetud, sealine nisu maksa .kõige kõrgemat" hinda ja mööda läinud suwel olla seal ligi 70 tuhande rubla eest nisu saadud. Kui palju wälja külwatud oli, seda jätab ,Virulane" nimetamata,  aga mööda läinud sügisel olla umbcS 1200 deSsätini  peale nisu külwatud. see on meie kodumaa aru järel 1440 tshetwerti. Oli nüüd enne seda ka umbeS nii palju wälja külwatud ja maksis tshetwert 10 rubla, mis .kõige kõrgema hinna kohta mitte liiga palju ei ole, siis on 7000 tshetwerti nisu saadud ja põld ei ole täitsa wiiskorrist seemet annud, mis Krimmi .kõige parema" nisu maa kohta natuke wiletS saak on. Kui palju annab fiiS .parem" ehk koguni waesem maa? Niipalju, ka rohkem ja kaks kord niipalju saab ja ka meie laimatud kodumaa põllu pealt. Paneme kõrge kiituse ja selle aruande üksteise kõrwa, fiiS paistab wälja, et .Virulase" kirjasaatja põllutööst ja wiljasaagist just niisama palju teab, kui .Virulase" toimetaja  ise, see on ei ühtigi. Põllu tööliste wõi päiwiliste kiidetud palgad on .Virulase"  asjaliku aruande järel niisama kahtlased ja näiwad ehk koguni wiletsakS kokku kortsuma. .Asjatundjad töölised"  pidada .kewadesel ajal" Krimmi tulema, kus kohe tööd ja .head" palka saada, miS talwel, kus tööd seisawad,  mitte ,nii kergeste kohe" leida ei olla. Põllutöö algata WebruariS ja Märtsis, kestata sügiseni ja meeSterahwas  saada kuus 15,20 ja ka 25 rubla, naeSterahwaS 8, 10, 12 ja ka 15 rubla palka. Kas töölised selle kõrwas  ka süia saawad, seda .unustab" .Virulane" nimetamata.  Kui töölised aga sellest rahast, mis kuue kuulise põllutöö aea kohta 90—150 rubla ja 48—-90 rubla wälja teeb, ennast ka toitma peawad, siis wõib see selle maa kohta õige kasin olla. Niipalju on nstatawate lehtede sõnumite  järel teada, et sealised linnad, nimelt Simferopol, talwetel sagedaste kerjatega täidetud on. Need kõik on Krimmi töölised, keda häda ja nälg talwel linnadesse ajawad. Kõik teised kiitused Krimmi lõbusast ja uhkest elust, mida .Wirulasest" leiame, näitawad niisamati palju kölawaid  sõnu ja hiilgawat koort, aga wähe tofist mõtet ja tuumakast fisu. Seal kirjutakse nimelt : .Krimmis on kallis wabadus, mis kõiki riigi.  alamaid ühesuguse õiguse osaliseks teeb ja eesõigustele  maad ei anna/ See on patusel südamel õige meelitaw kuulda, aga miS tähendust sel on, seda teadku teised. On meie kodumaal  saunamehel ehk ka .moonakal" nii palju jõudu, et tema mõisa osta wõib, fiiS ei takista teda ka fiin kellegi .eesõigused". Et aga Krimmis iga saunamees ja tööline niisamati wõikS maa eestseisjaks  Ritterschafthanptmanniks  - walitud saada, nagu iga Würst ja Graf, seda ei usu meie mitte, kui ka kõik need neli ühetasa.riigialamad"  on. Meie ei usu ka mitte, et Krimmis soldatid ja töölised Kindralitega, mõifaherradega, kohtualused, kohtuteenrid  kohtuherradega üheS laudas iStuwad. 3a õigust rääkida seda ei olekõ ka soowida. See wõib sellSrahwaSlaSte  kena unenägu olla, aga auusa .riigialamate"  , nimelt Keisririigi alamate soowimine ei ole see küll wist mitte. MiS iseäralisest . wabadu - sest", .ühesugusest õigusest" ja .eeSvigusest"  fiis .Wirulane" fiin räägib? .Krimmis andis armuline riigi walitfuS õnnetuma .wäljarändajatele ilma hinnata maad, raha ja .wil j a asumiseks", ütleb .Wirulane". Meie ei ole selle aSja järel kuulnud. See wöis ehk esimeste kohta nenda olla, nüüd ei ole see aga mi tte enam nenda. Sellest kõrwasostStamisest ärgu laSku enuast keegi ektttada. SiiS jutustab .Wirulane": .Mingisugust orjust ega kõrwalist maksu peale rendi raha Krimmis ei tunta ; ainult rendi maksmise päewal on rentnikul maa omanikuga tege-