alanenud. Sest näeme siis küll et ei jaksa seltsis edasi sammu taba. Elik ütleb mõni naaber: ~Millal Paidelt  ka midagi bead on tulnudd" Aga kuule, armas wend, siin ci ale ka ses kooli asjas mitte käed magasi süles peetud: siin on ausate kooli ülemate ja meie armsa kiriku  õpetaja mäsimata holekandmise all ka koolide edendamiseks hoopis enam sündind ja tehtud, kui endisel aeal, kui rahwa seisuse  jõud suur ja ühine oli. Endisel aeal peeti neid silmakn ja kooli sid siin sellkombel et lapsed ühel paamal nädalas ühte jn teises nädalas jälle tu'e perese ning nenda korda mööda umber walla, kokku tulid, kus koolmeister, kes isegi weerida ei mõistnud, ning takkanppitamata  iialgi ühest kohast teisele, takkistnmata  ei mõistnud lugeda, noore sugu tarkuse  meister oli. Sest wõib küll arwata, missugust seemet nisuguuc mees mälja külmas,  ja kelle sarnane see mi li oli mis sellefugnsel  maimu harimise pvldus kaswaS! Nüüd aga, auu taewa Isale ja tänu kooli ülematele, on siin ka sääduslikkud koolimajad igas maldas. Uht koolimaja, mis Saarcmaldas Welta külas tahtsin iseäranis nimetada; see on ruumiline ja ilus, ja igas asjas kooli pidamiseks  rohkel möödul mälja arwatud ja tubliste ehitud, ning wöib sedasamma küll õigusega „ Saarlase" 30. numbris tähentud  Elnie Tsentral koolimaja kaimuks nimetada.  Sääl koolis käimad mitme ümberkaudse  kogukondade lapsed ning saamad maast madalast lugemises, kirjotamises, rehenduses, piibli lugus, katekismuses ja kcikis muus tnndzniteS niikaugele õpctud, et wöimad kihelkonna ehk muu kõrgema kooli kui küpsed ja hcaste ettcmalmistud lapsed astuda. Niisugust koolimaja ei annud Pöidlaste ennaste jaksmitte, ilmale saata; aga waata, armas EeZtiwend, kuidas see sündis. Meie auuõuid ja tõrge mõisnikude Rittrikogu, kelle pruukiiawaks Poidel Saaremõis on, kinkis lelle walla talomaadest ühe terme talu-koha kooli asutamiseks, ning koolmeiüri  ülespidamiseks. Aun ja tänu olgu selle eest meie kõrgete Vammile, kes omalt poolt nii suurt ar- Mastun meie taluiugu maimu harimise pärast, ilma oma kulu pääle «matmata, iilesnairnud. Jumal andku et ralmas tänulikkus  ma sen arnmstuses seda heategu amaldaks l mes: kus armastuse side ülemad  ja alamad ühe teise külge wissimine kinn-tüb, me on Lks togew side, ning sääl läbed kõik daami korda. Pääst stlst on siin mitrnes maldas h«- riiuo kobalistd koolimajad. Iseäranis ehitas  mõestuläiuud aastal Reina kogukonna Taluda J. Koel oma kuluga Kadbutst kiilam  üte iiust ja tubli koolihoone, kus lakke Ja 'uur stlgg koolituba ja paras koolmeistri elamist ruum. Lest et ta koolide edenemist  ist trumste ioowib, ei nõua ta kõrgeinat  buüri. kui temale hea meelega antakse.  - nii kui ka kerkis teistes kosudes. käib meie annas Kiriku õpetaja ist sagedaste järgewaatmas, kas koolidega boa lugu, kas töötegijad koolipõllul wapram  tööl? näitab ise seda moodi kuidas nn? taimekest peab kantama ja kastetuma, nina aitab ist kergest wääst, umbrohtu nende ümbert juurini ärakiskuda. ' Mic loodame, kui Jumal armu annab, ning Tema püha sõna ja tahtmine ka edes  pidi meie kantsli päält selle töö maimuga siin koguduse seestpidise inimese kallal tööd ; teeb ja parandab, ning koolid selle tee püül, niis nüüd jalul, edasi astumad, tüdimata, et siis Põidi kogudus kirikliku ja kooli j asjus peagi teiste naabri koguduste kõrl  was seisab. Andku Jumal, cl ta pea ! sammu kaks nende ette jõuaks!.. Jaani kihelkonnast. Õiendus: „Saarlane" tõi meileömas 30. numbris, niisamuti  ka saksakeele nädalalehtes „lMochenblatt")  selle lõbusa pildi, kuida Jaanis Taliks  ning säält ümberkaudne rahwas Talita  mõisa uut herrat, Förster, ning tema armsad omaksed Jaani öbtul ja pääwal, pidulikult ja mitme armastuse märgiga, teretamas  olnud. See on jo üks möga ilus kombe, et mõisa omanik ja talunaabrid ennast, nii sõbralikul kombel tuimaks teemad, see paneb  jo warsti esimist naabri meeste söbrnse  ja armastuse seeine idcnema, mis siis ka kasmama hakab, ja kaim aega wöib Head wilja kanda. Püälegi on Försteri herra Jaani kiriku möõrmündriks süütud, kelle heast sündsast kombist ja awaldusest see kogudus niiheasti kiriklikus kui kooli, asjus palju head loodab; ja meie igal pool, kes Försteri hcrrat tüünemad,  loodame ka omalt poolt, et rahwa lootus mitte ilma asjata ei ole, maid mõimalikult  saab toeks minema. Aga ühes asjas on üks Jaani kirjasaatja  „Saarlase" ees natukse koppistand, kui ta ütleb et wiietcistkümnel aastal Jaanis  kiriku möõrmündri herrat põlle kogunisti  olnud. Eks Jaani kogudus enam ei määleta kui selleaegne Arjo mõisa herra Weelsert, Ottimöisa herra v. Aderkas, ning Maasi mõisa rcndiherra Mihelson kiriku wöörmündri  hcrrad olid Jaanis? Raad laulsid  jo sessamas aastas wöõrmündri herra ametist lahkumise üle „ halet ning kiituse laulu! Sest et niisugune awaldus, nnlidugi teada, ühest ehk teiselt poolt kogenuna sündind,  cbk kirja saatjad sest asjast selge töölik  täädus puudund mis aga raiuva kestis ometi kahtlasi mõttid sünnitand, palume auusat „Saarlase" toimetust, seda wiltu läinud asja seega õiendada, etie seda mis selle pärast siin kirja panime „ Saarlase" lehesse üles wötaks. Kaugemalt kodumaalt. Wiljandi maakonnast. Õnnetus. „Sakalal" teatakse järelieisaw kurb lugu, mis tunnistab, et iga töö ja tegemine juures  inimetel köige enam eitemaatust tarwis on. Mõne nädali eest oli siin R. walla pcremcbel üks Walga linna mees nurmest kiiva maa alla laskmas ja ruttas tööga selle musil kiiremiue edasi saada, et ta üleliia kimide alla öõnistanud, mis muidugi teda kcrgemiue sisse kukkusiwad. Majaperemehel  oli see asi natukene wõeras ja noonu.s  sellepärast töömeest enam eriemaaruscle, kes aga oma tööd isegi bcastc küllalt armas tundwat ja noomimist mikski ei pannud, ei tulnud töömeest übes töistega kodu ja kui icda peremehele tcatadi, ruttas tema i õnnetust aimates põllule, kus ka wacfe ! tööiuehe ühe kimi hangust leidis, aga ! külmalt ja surnult! Snnuikehe miidi Walga linna, kuhu lahkuja kaese ja lapsed leinama i maha jättis. ! Tartumaalt.' Kodumerest kaebab üks ! kirjasaatja „E. Postini.", et seal rahwa elu mäga puudulise maimu harriduse järel olemnt. Pöörame silmad koolide poole" ütleb kirjasaatja „kust meie noorsugu õpetatud saab: nendes malitseb enamiste alles mana kirjamiis ja kui ehk mõneS paigas ju hakatus uuega on tehtud, siis on see teadmata. Sellepääle maalib nüid kirjasaatia  Kogora wallast kurba pilti lugejate piina ette. Sealsed 3 koolimaja olewat mitetsad kui heina küind. Laulu- ja mängukoorid  olewat waikinud, (Miks?) raamatu kogu puududa ja näitemängu ei lubawat wallawalitfus mängida j. n. t. j. n. t. Ajalehti loetumad scllemasta aga tubliste, 18 lehll: tulewat walla kohta. Pettusest, mis ühele on heeringate ostmisel juhtunud, jutustab meile mees, kes petta saanud, ise nõnda. Tema ostnud püti heeringaid, maksnud ka täie hinna, inis raswabeeringate eest on maksta, läinud siis kodu, mõtnud tüuniku lahti ja leidnud, et heeringate seas 3 musta kimi olnud, iga kimi 15 naela raske! Ta manitseb, et heeringade ostjad ette maataksimad. Ka ei ole heeringaid sugugi need olnud, mis nad pidanud olema. Kirjasaatja ei nimeta kahjuks kaupmehe nime, kelle käest ta heeringad  ostnud. Rumal tükk! Tallinna politsei sai 28-mal Juulil, see oli laupääiva õhtul, teada et weikese Tartu maante pääl, juudi kiriku juures arwata IVO enamiste joobnud töömest ennast  oliwad kokku kogunud ja tahtsiwad kiriku  ja juutide majade aknaid lõhkuda. Politseimeister  tuli ühe pristaiviga senna koha pääle ja ajas rahurikujaid laiale, nõnda et juutide Jumalateenistus ei saanud segatud. Läbi ööd ja meel pühapääwal oliwad wahld  teal ja pidasiwad rahu ülesse. Pärnu maanteel sündinud 17. Juulil raske õnnetus. Nelja aastane poisikene, R. N. kadunud järsku ära ja tagasisides leitud ta körwaliscst kohast. Küll wõetud õnnetu kohe ivälja aga surnult. Maenitsegu see liig hale surm kõiki, paremine ja hoo lisamine  laste järele waalama ja ka nimetatud  kohtasid tarwilises korras hoidma. Wene maalt. Peeterburgift. Uusi nekrutisid saab käes olewal aastal ühte kokku terwclt Wene maalt 224,000 meest wõetama. „ Valitsus  e teada-andsa" särele saab neid Liimi maalt 3201 meest, Eesti maalt 1002 meest sa Kuura maalt meest wõetama. Kõige rohkem mehi wõctaksc Kisewi kubcrmangust  sa nimelt 7073 meest, siis Podolia  kub. <>37,4 m., Wolhinia kub. 0338 m., Tamdowi kub. 0254 m., Poltawa kub. 6022 m. Moskwa kub. on 4323 nu, Peeterburgi  kub. 2504 m.; kõik teised kubermangud  annawad umbes kabe kuni nclsa ruba-tde wahel. Kõige wähcm mehi wöetakse  Tera maakonnast t 177 meest), Aknzolinskist  tko2 ui.,) Scmipalatinskist