Tallinna Sõber 41. Kolmas aastakäik. Tallinnas, 8. Wiinakuu paälval 1881. Kienldne ärileht Eestirahwale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pkriate trükimajas: «Ma, S rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas s rubla pool-aaSta, 1 rubla 70 kop. <jiu»l»tuseb maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt s kop. Tellimised tõdetakse Vasta: HaNnnas: LindforsN päriate trükimajas. ?eterv»rgts: J. K. Seelandt, v«»us?esua 54. Tartus: W. Just. peruus: K. Kudcwiita. Aakweres: L. Wattly. haides: A. Seidewerg. Kapsalus: H. A. Kollõerg. Kuresaares: Hh. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad kälwad Ballisli (Baltischport NleaiÄter» ..RahwuSlikud õpetajad" erapooleta kolmandema stlma all. Omalt maalt, Tallmimst- Lluuasaatnkute walimiiell. Taltuma wolijate nimekiri. Maakonna>kogust, ehk Semstwost. M. Lmdenbergr asjust. Rahurikkumised. Riiast! Tulekahju. Wõrumaalt! Tulekahjud. " Pärnust, Uula roomupldu. Kuuramaalt: Suur kingitus. Peterburgist: Keisri kojast. Protsess. Kiudral Loris-Melikow. Pihkwast : Mitmesugust. Hharkowist: Pitk iga Sariskist: Kirikuwargus. Kaukaasiast: Warone Talwe. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Auslria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Ameerikast. Peeri tülidest. Jutu leht. „Rahwuslikud õpetajad" erapooleta kolmandema silma all. .Eesti Postimees" kirjutab 2) edasi: ,Siin peame kõige esmalt küsima: kes on need .rahwuslikud õpetajad"? Pühapäewa leht ütleb: Uus sõna .rahwuslikud õpetajad" olewat üles wõetud. Kus on see sõna üleswõetud ja pruugitud? Meie tunneme ka Eesti kirjandust, aga meie peame tunnistama, et sõna .rahwuslit õpetaja" mitte tuttaw ega pruugitaw ei ole. Mis ühes kalendris .rahwusliku õpetaja Walgusela" kohta on kirjutatud, seda on Eesti Postimees tagasi lükanud ja sündsal kombel laitnud. SiiSki räägib Pühapaewaleht  .rahwuSliku st õpetajast" nagu koguni pruugitawast  sõnast. El nimi ise wõeras on, sellepärast püüame asja tema märkidest tunda. .Rahwuslikkude õpetajate" esimeseks tundemärgiks nimetab Pühapäewaleht, et nemad politika mehed olla. Esmalt aga küsime: Mitmesugused õpetajad meil siis ülepea on? Ma arwan, et Pühapäewalehe  maimus wahet teeme, kui ütleme, et meil Saksa soost ja EeSti soost õpetajad on. Kumbad nüüd on need .rahwuslikud õpetajad" keda kõige pealt .politika" püüdmistest  tunnukse? .Pühapäewaleht" on ise Saksa õpetajate leht, sellepärst  on arwata, et tema oma enese liha ja were kallale ei kipu, maid on arwata, et tema siin EeSti soost õpetajaid  on tahtnud laita ja laimata." . Ma arwan on arwata"?  Unustatud  .Eesti Postimees" ! Kas siin mitte kõik arwamine  ülekohus ei ole? Missuguse õiguse arwab siis .Eesti Postimees" midagi, mida .Ristirahwa Pühapääwa  Leht" koguni mitte kirjutanud ei ole, ja waidleb fiiS selle iseoma arwamise wasta, nagu oleks see .Ristirahwa Pühapääwa Lehe" arwamine ? ! Eks ole aõjad .käest ära", kuida rahwas ütleb. Kirikuõpetajad teemad Palwepääwal, Weneriigi kõige raskemal leina-aeal jutlust patust ja patustpöörmisest .Sakala" ja „Peruo Pohtimees" arwawad, et kirikuõpetajad  sellega ingelpuhast Eestirahwast teutada tahakfiwad.  Mõned Eesti aealehed wötawad üht kirja ühes, milles raSkel leina-aeal üleüldistest wigadustest jutt on .Sakala" ja .Peruo Postimees" sõimawad ja tähendawad  seda üleüldist kirja erakeutuseks .meie rahwa" wasta. pßistirahwa Pühapääwa Leht" kirjutab jo selge sõnaga:  „Rahwus" on liha ja were peale rajatud, aga ZSsanda riikiS maksab apostli sõna: Meie ei tunne sest ajast kedagi liha poolest!" Aga seda ei pane „ Eesti Postimees" mitte sugugi tähele, waid arwab, aga, et see „Eesti soost" õpetajate  waSta kirjutatud oleks, mis kirjutatud on! Meie arwame, et , Eesti Postimees" sellega midagi muud ei taha, kui aga iseennast ,Ristr. P. P. Lehe" kulu peale nende kihupeade filma ees „rahwuslise?s" tunnistada, keS ,rahwuslikkufi õppetajaid" nõuawad ja Ristiusu, Kristuse riigi üleilmlist ametid unnstawad. Seda mis ,Ristr. P. P. L." selgest wäljarääkind on, seda tahab P." segada ja tahab seda ühegi erapüüdmise kasuks segada, ja see on kõlw a t u. See on, nagu oleks P." stiil oma enese juhtsõna „kogemata" ümber pöörand ja tõekotta waleoda saatnud. „E. P." teeb, kui oleks õpetajate" k : bmine koguni teadmata ja tundmata. Meras" asi, tunnistab aga kohe selle kõrwas, et kord ühes .kalendris" ometigi seda sõna tarwitatnd on. .E. P." ütleb ennast seda kirja Lagast lükand" ja .sündsal kombel laitnud" olema. Meie rõõmustaksime ennast, kui seda .E. P " laitmise- kirja kord ka näha saaksime, sest tänine on meie teades üksi Saksakeeli „Tallinna Zeitung" tähendatud .Isamaa Kalendri" kirja .Uinumiselt ärkamisele" wasta üles astund. Kui aga .Eesti Postimees" seda ka teinnd oleks, kas siis .Ristirahwa Pühapääwa Lehel" seda mitte ka teha luba ei oleks? See on jo just kirikliku lehe asi, sest tähendatud halplaste kirjas on politika mehed üle kiriku piire etstund ja kiriku piire wahtide kohus oli, neid tagasi tõrjuda. Aga miks .E. P." nii wäga selle palja sõna .rahwuslikud õpetajad" wasta tõreleb, kuna seda asja salata ei wõi, mida selle sõnaga tähendaks? ? Millest tönsiwad siis wiimasel aeal waidlemised Tallinnas, Otepäes ja teistes paikades? .E. P." salgab, et se sõna üleültse .pruugitaw" oleks, kirjutab aga ise mõni rida alamal: . .Pühapääwaleht" on ise Saksa õpetajate leht." Noh, kus .Saksa õpetajatest jutt on, seal peab fiis jo ometigi rahwuslikust wahest jutt olema. Missuguse  õigusega nimetabaga .E. P." .Ristr. P. P. Lehte" .Saksa" õpetajate leheks? .R. P. P. L." on jo kõiki rahwust õpetajate ametist tagasi tõrjund, nenda siis ka .Saksa" rahwust. Aga .E. P." arwab ja kirjutab siis selle arwamise wasta, mis wiimaks muud midagi ei ole, kui tema enese armumine. See on kölwatu. Kes teise kirja wasta kirjutab, see jäägu kirja juure, ärgu mingu kirjutaja mõtteid arutama, mis üksi Jumalal tuttawad  olla wõiwad. Üksi sits wõib kirjutaja salanõuust jutt olla, kui nõudmine asja tarwitnsega koguni mitte kokku ei mahu, kui kirjutaja salanõu mägise lugeja silma ette tungib. Kui näituseks mõned Wenekeeli aealehed ja nende Gestikeeli abilised Eesti rahwuse kinnituseks Wene keelt Eestirahwa kohtukeeleks teha tahawad ja seda uõuu teiste lehtede kirjasolkimisega korda saata püüawad, nagu .Sakala" ja .Rishki Westnik" teemad, siis näeb igamees, et seal üks salanõu kõrwas waritscb, sest ühtegi keelt ei wõi sellga alleshoida, kui wõerast keelt keele rahwa kohtukeeleks  tehakse. Kui aga üks kiriklik leht selge sõnaga pärib, et Ristiusu õpetajad kõiki rahwust, selle sõna lahutawaS tähenduses enesest heidaksiwad, siis ei wõiks ometigi ükski meelemõtleja ütelda, et sellega .Saksa" ehk ühegi muu „rahwuse" kasu ja .Eesti" ehk ühegi muu ,rahwuse" kahju nõuutakse. Mitte .Ristirahwa Pühapääwa  Leht" ei ole rahwuslikku lahutust teinud, waid .Eesti Postimees." Kui fiis ,E. P." küsib .Kus on se sõna (rahwuslikud õpetajad) üleswõetud ja pruugitud ?" fiis peame meie kostma: ,Eesti Postimehes" ! .Eesti Postimees" kirjutab -—3) edasi: .Aga tema ise peab poolteist kogemata Eesti õpetajate kohta hoopis teist tunnistust andma. Pühapäewalehest  loeme: .Oleme kuulnud, et Sakala tihti räägib .õpetajate parteist". See on üks tühi ütelus, et mõni kartma jääks, nagu olekfiwad õpetajad ei tea mis kurja seltsi peamehed. Õpetajad ei ole mitte parteimehed, muidu nad olekfiwad oma ameti waenlased." Kes on siis see Sakala .õpetajate partei" ? Kes wähegi Sakalat  tunneb, teab, et Sakala siin üksnes Eesti õpetajatest räägib." . See on jo selge tühi jult, mis .E. P." fim raäglb. .R. P. P. L." on niisama wähe Eesti .soost" õpe- tajaid laita ja laimata, kui nende eest kosta tahtnud. ,R. P. P. L." et wõinud jo üht ega teist teha, sest fee leht ei tunne jo mitte rahwuSlikku wahet õpetajate wahel waid tõrjub kõigest jõust ja selge, käänamata sõnaga selle wahe wasta. Ükfl mõistuse puudus ehk paha tahtmine wõib ,N. P. P. L." kirjas waletegemist õpetajate ja õpetajate wahel leida. ,R. P. P. L." ei pööra ennast jo kogum mitte oma manitsusega õpetajate poole, et need, mitte' ,rahwuskikud" olema ei peaks, waid pöörab ennast rahwa poole ja manitseb, et rahwas mitte õpetajaid" ei päriks. Ka see manitsus ei pruugi jo ka mitte üksi Eesti rahwa kohta maksa, waid iga rahwa kohta, kellel ehk himu tõuseks, kantslet rahwuSlikuks kõnetooliks  muuta ja alandada. Kõik see ,E. Postimehe" kiri näitab wälja kui warese waakumine, kes kedagit oma pesa kallale kippuma kardab. Meil ei ole siin ruumi kõige nende meelesegaduste peale iseäranis kosta, mida P." siin teha heaks arwab. Meil ei ole ka koguni mitte himu lugejate enese järelmõtlemist ja otsusetegemist nende kahe kirja kohta eest ära wõtta. Sellepärast ei taha meie siin enam rohkem teha, kui et „Eesti Postimehe" tõrelemife-kirja lõpetust mõne tarwilise tähendusega üles ja rahwa ette paneme. Meie Nu. 40 sees seisab ,R> P. P. L." kiri, selle numre sees ,E. Postimehe kiri mõistku rahwas ise kohut. „E. P." kirjutab edasi: Sakala Õpetajate partei" on üksnes need EeSti soost õpetajad, keS tema, ehk õigem tema eksituste ja laimamiste  wasta üleS tõusewad ja oma sugurahwale õigemat,  puhtamat teed näitawad. Sakala „õpetajate partei ei tähenda mitte Saksa soost õpetajaid. Sedamööda peab siis Pühapäewaleht ise tunnistama, et Sakala ,õpetajate partei," see on Eesti õpetajad, mitte politika mehed ei ole. Siis peawad Saksa soost õpetajad politika mehed olema. Seda wõib ka tõeste ennemini ütelda. Sest Saksa õpetajatest on selgeSte ,rahwuslikkude õpetajate" esimene tundemärk, see on politika, leida. Nimetame selle põhjendamiseks kõigest ühe asja, mis kõige ilma fllma paistab. Pühapäewaleht, mis ju suuremalt poolt politika leht on, on Saksa õpetajate leht, (kuida nii? Red.) neilt wälja antud ja nende trükimajas trükitud. Mis on õpetajatel  ajalehega tegu? ajalehte peawad, annawav wälja ja lautawad, wälja politika mehed. (Tasa, tasa! On wahest misfloni lehed, selged põllutöö lehed ja teised seesugused ka politika lehed? Red.) Et Saksa õpetajad ajalehte wälja annawad, siis on nemad politika mehed. Muud warjulifemad politika tundemärgid jäägu fiiu nimetamata.  Seda mööda peawad nüüd Saksa soost õpetajad kõige päält Pühapäevalehest ,rahwuslikud õpetajad"  olema. Seletuseks lisame juurde et sõna , rahwuslik"  üleüldine on ja iga rahwa kohta käib. Se on rahwuslik mees kes oma sugu rahwa liikmeks ennast tunnistab, kes oma rahwast ja tema iseloomu tundma õpib ja sellest lugu peab, kes oma sugurahwast püüab edendada ja tema rõõmust ja kasudest osa wõtab- KeS nõnda Eesti rahwast mõtleb ja teda edendab, see on Eesti rahwuslik mees, kes nõnda Saksa rahwust mõtleb ja teda edendab, see on Saksa rahwuSlik mees. (See seletus on natuke puuduline. Mis on siis need Saksad kes Eestlast edendawad, kuida nemad pea tamne üksi Eestlast edendanud on? Mis 05 need Sakslased, Inglased  ja teised, kes Hotteutotlafi, Kafferlasi ja teist eden-