Sakala 48. WiliaadiS. S. Detsembrilm päewal 188 t. iv. aastakail. Poliitika, kirjanduse ja pöllutöö ajaleht. WaStuLaja toimendaja ja wäljaastbja E. R. Jakobsün. Sissekord. Poliitika leht. Eesti Kirjameeste Seltsi kümneaastase keStuie pidupäevi 14. Nowembril 1831. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast: Helme Mart Jakobson. Pärnust: «Pärnu Postimees". Tartust: «Tartu Eesti Seitung"; «Eesti Postimees";  õpetaja Eisenschmidt. Riiast: «Zeitung für Stadt und Land". Tallinnast: Tähtjas selts; uue wolikogu walitamine; «Ristirahwa pühapäewa leht". Harju maakonnast: Op. C.Hasselblatt Soomemaalt:  Rõugehaigus. Peeterburgist: Kubani Kasakate saadikud; josgiasjade komisjon; Wene saadikud. Kuulutused. Lisaleht. Eesti laual. ÜkS ainus higitilgake. Rääkijad masinad. Õnnetu! Nalja Mart ja Kalja. Pärt. Kirja wastused. Eesti Kirjameeste Seltsi kümneaastase kestuse pidupäew 14. Nowembril 1881. Ilusaste lilledega wälja ehitajud Wanemuine saalis alustas see pidu muusika mängu ja meestekoori lauluga. Pidupäewaks oli ka üks iseäraline laulu-, raamatukese wälja tulimd: „ Eesti Kirjameeste Seltsi 11) aaStase pidu laulud." Koosolejad laulstwqd neid laule, nimelt õhtusel pidusööma-ajal, sUure waimuZtusega,< Kõige pealt alustas president C. R. Jakobson pidu ühe kõnega, kus ta Eesti kirjanduse ajaloost rääkis  ja näitas, missuguse wälise elu äratusel üksikud siginemise-ajad selles kirjanduses oliwad alganud ja missuguste wäliSte sündimiste all jälle lõppenud. Kõige tähtjam siginemise aeg alustas 60 aasta eest tagasi, kuS EeStirahwaS orja-mme alt lahti oli peasenud ja uued kewudised tuuled uut elu rahwa-oluS sünnitafiwad. Töiste meeste seast paistab vr. Faehlmann  sellest ajast kui täht wälja, sest oma wägewa ja julge sõnaga äratas ta hulga õpetatud mehi EM kiMpõllu  peal töösse, kes ennast Tartu uniwersiteedi peal «Ovetatud Eesti SssMs" ühendasiwad. Peale vr. Faehlmann? surma aga mitte enam seda tugewat  kätt olemas, kes ettetungiwat umbrohtu oleks jõudnud  lämmatada ja käreda tuultele aeda ette ehitada. Umbrohi lämmatas kõige paremad õied ja taimed oma warju, ning ka „ Õpetatud Eesti Selts" langeS paarikümne  aasta eest Lägast oopis üeist eesmärkidest kõrwale, mille pärast teda oli asutatud. Seal tuli meie Kogukonna  seadusega, kus Eestirahwas omas Vabaduses tähtja sammu edasi astus, ka uus elu meie kirjandusesse. Kõneleja näitas, kuidas Eesti Kirjameeste Selts elusse tõusis ja kuidas ta oma tööd alustas. See töö kandis kaunist wilja,, kuuni ka seal tuttaw umbrohi oma oksi wälja hakkas lautama ja käredad tuuled seda elu närtsitama.  Aga minewiku tähelepanemisel) oliwad meie rahwa filmi selgitanud ja kardetawad püüdmised uppusiwad  oma enese häbitöö sisse ära. Siis näitas kõneleja, kui tähtjas see kokkujuhtumine oli, et meie Seltsi pidupäev) Ketserina Majesteedi sündimise päewaga  kokku langeb. Selle läbi, et meie Kõrge Riigi- Ema Eesti emade truuduse ja alanduse tunnistust meie saadikute suu läbi Eesti keeles kuulda Võttis, tõsteti meie kallis emakeel töiste tähtjama riigikeeled? Vääriliseks.  Meie Eesti emad õnnistawad seda päewa, kus nende Eesti keel, kelles nad omi poegi truudusele Keisri ja isamaa wasta üleskaswatawad, selle auusa järje peale tõsteti, aga weel enam õnnistawad nad tänast päewa, kuS meie armuline Riigi-Ema esimesel korral omad silmad lahti lõi ja Tema kõrwa fisse Tema Ema armatsew heal kõlaS. Meie Eesti Kirjameeste Selts on ka üks rahwa õrnem laps, kes omas ema-keeles oma truudust ja alandust Keisri ja isamaa wasta ütesse on tunnistanud ja keS muud ei soowi, kuj et seda ikka edasi omas kallis ema-keeles WSW teha. Meie Keiserliku  Majesteedi Keisri Herra arnmpaistus ja meie Keisri Proua emalik armastus on mÄd nii kosutanud, et tänases waimustamises oma kahekordset püha wõime pidada. Jumal õnnistagu ja kaitsku Keiserliku Majesteetisi,  meie kallist Keisri HerKtt ja Keisri Prouat! Ütlemata suure waimustuseHa hüüdis Selts hurraa!  ja laulis siis muusika juhatusel: „Jumal Keisrit kaitse sa! Wägewalt, wõimsalt Walitsegu kiituseks, kiituseks. Elagu kaua Ta, Walitsegu auuga. Jumal Keisrit kaitse.sa!" Kui Selts seda laulu vaimustusega kolm M laulnud, tegi ta otsuse ls, peale Jumala teenistust  kirikus ühe õnne ja truuduse tellegrammi Keiserina Majesteedile Tema sündimise päewaks saata. Nüüd pidas lektor vi. M. Weske kõnet Seltsi kümne aastasest tööst. Selle järele on Eesti Kirjameeste  Selts üleüldse 28 Seltsi koosolekut ära pidanud  ja 1877 aastast künni piduni 48 eestseisuse koosolekut.  Seltsi liikmed on ligi 3000 rahwalaulu rahwa suust korjanud ja sisse saatnud, ka wanu jutte ja wanu sõnu, palju wanu rahast, n. n. e. Tänini on 8 aastaraamatut ilmunud ja 52 nummert toimetusi. Tänawu Augusti kuuni oli 46 nummert toimetuste alla wasta wõetud. Aastal 1878, enne waieluste algamist, wõttis eestseisus 15 käsikirja toimetuste alla wasta, aastal 1881 lanuarist künni Augusti kuuni aga paljalt ühe ainsa: „Eesti Luuletused". Uus eestseisus  on Septembri kuust künni Nowembri keskajani 6 nummert käsikirju ja kaks walmis raamatut wasta wõtnud, ning mitu käsikirja on weel eestseisuse käes läbi waadata. vr. Weske näitas Seltsi protokollidest, kuidas riid ja tüli seeläbi Seltsis oliwad alustanud, et õp. Eisenschmidt Seltsi käest õp. Hurt'ile auustamise kirja ja Sakala kohta hukkamõistmise tunnistust päris. Wiimasel aastal ei ole wana eestseisus oma koosolekutel peaaegu midagi tööd teinud, waid on paljalt riielnud. Kõneleja näitas, kuidas uus eestseisus üksi kirjanduse edenemiseks tööd tahab teha ja mingisugust wälist tüli SeltfiSse tungida lasta, milles püüdmises iga seltfiliige  eestseisust toetagu. KassameiSter Bwä. meä. A. Sperrlingk annab Seltsile teada, et üks Peeterburgi liige, kaupmees Jürgens, 160 rublase intressi paberi Seltsile olla kinkinud. SeltS tänab rõõmuga. Selle peale annab Seltsi president teada, et üks õpetatud Eestlane, kes oma nime ei luba nimetada, 166 rubla Seltsile lubanud üheks iseäraliseks ühekordseks  tarwituseks kinkida, olgu mõne raamatu auuhinnaks,  keele uurimiseks ehk wanawara korjamiseks. Raha tarwitamise otsust jätnud ta presitendi hooleks. Kõneleja ütles edasi, et ta seda raha seks ära olla määranud, et Vr. M. Weske tulewal suwel õpetuse waheajal meie kodumaal reisiks ja Eesti keelemurdeid rahwa suust uuriks. Andja olewat selle otstarbega väga rahul olnud ning raha saada Juunikuu aluStusel välja maksetud. SeltS paluS kõnelejat, et ta andjat  tänaks. Ka Vr. WeSke tänas andjat ja ütles, et temale ikka kõige kallimaks tööks see jäeda, Eestikeele  kauni sügawustesse tungida. Kirjanik J. Tülk pidas nüüd ühe mõnusa pitkema  kõne Walgusest. See kõne saab tulevases aastaraamatus trükitud. President annab teada, et kooSolewa seltsiliigete seast Vr. Weske keeleuurimise töö abiks ükS liige 25 rubla kinkinud ja edeSpidi iga aaSta lv rubla Wa nud anda, ja töine liige IV rubla kinkinud ja seda summa ka edespidi iga aaSta lubab anda, künni tarwiS. Peale selle oliwad kaks liiget iga ükS IV rubla ühekordselt  sellesama otstarbeks annud. Selts tänab vaimustavalt. Waheajal oli suur hulk tellegrammist ja palju õnnesoowituse kirju sisse Agast Eesti linnast ja PeeKrburgist tuli tellegrammist  oliwad  ka peaaegu kõik Eesti seltsid. Suure ei wõinud neid kõiki mitte tervelt ette lugeda, pandi ksik ükSaawalt siiski Seltsile ette. Ka siin paljalt mõningad oma lugejatele ette panna. Tallinna linnast ükst tuli kuuS tellegrummi, seaS „Lindas laevameeste ja ERoNia lauluseltsi teu?D grammid. Üks tuttaw õpetawd mees saatis sealt järelseisva  õnnesoowituse: „Muistne Kalevite vahva vaimu vara Ärka Eesti pühal pinnal uuest ülssse! Anna Taara lastel' õnnistavalt jõudu Eesti oleviku künklist rada tasanda. Muuda minevikust kostvad kurvad healed Uue Wanemuinse kandle laulule! Siis on EeSti kirjal, keelel, meelel Õitsev tulevik täis püha omadust!" Peeterburgist, kust ka Heategeva Seltsi poolest Snnesoowitus tuli, saadeti 14 enamist õpetatud meestest ja sõawäepealikutest järgmine tellegramm: .Kui ka langenud ara vana kindel Sakalane ja arrad Baltlased  sammugu julgeste edasi voorusele, valgusele, kasvagu ja kandgn rikast vilja Eesti Kirjameeste Selts! Elagu pidulised!" Suurema jau õnnesoowituStes ja tellegrammides on seda lõhkumise tööd paari (mõnikord  õige tugeva) sõnaga hukka mõistetud, mis ennast üksiku lahkunud liigete toimetusel viimasel ajal avaldas.  Sellepärast ei taha meie neid õnnesoovitust ka siin rohkem avaldada, sest meie ei soovi oma langenud wastalistele mingisugusel kombel taga järele veel südame valu sünnitada. Peale selle, kui SeltS otsuseks oli teinud, et koosoleku  päev Januari kuu alustusel eestseisuse hooleks jäeks ära määrata, pidas abipresident H. Trefsner piduliku koosoleku löppesõnad. Pitkemast pildirikkast  kõnest, mis Kirjameeste Seltsi elust viimasel poolel  aastal jutustas, nimetame mõned mõtted: Augusti kuu lõpul seisis Kirjameeste Seltsi laev Wanemuise kodu-sadamas mere- ja maa-mehed oliwad sõbralikult  kooS. Maru tõusis ja ajaS laeva sadamast mere poole, kuS tigedad tuuled õnnetust kuulutafivad. Laeva kolmekihiline headuse, teaduse ja seaduse sein pani kavala kaljudele ja sortsitarkade kiusava tööle kindlaSte vasta.