Rõõmustama ja südant kõrgendama kõrge politika poolt, mis üleüldist maailma rahu kinnitab, peame meie nüüd weel natuke selle madala, .kannnkallajate" politika poole pöörama, mis meie armsa kõduma rahu rikkuda ja häwttada ähwardab. .Sakala" on nüüd ise tunniStand, et need .rahwasoowid",  mille sisu ja mõnu muud olla ei wõi, kui Eestirahwa  iseolemise ja rahwuse häwituS. ilma rahwa ja ilma seltside teadmata Peterburgis tehtud saiwad. Siiski, kinnitab .Sakala", on need .rahwasoowid" oleksiwad, sest need on .rahwasoowid" ; rohkemad kinnitust ka .Sakala!" enesel nende kohta ei ole. Soowiseppadel näitab nüüd aga ometigi natuke peenike peus olema. Kas neid ülemalt poolelt piigistakse, wõi alamalt poolelt torgitaks?, seda meie ei tea, seda aga kuuleme, et nemad kibedast tööl on, oma sepistust rahwusliku wärnitsagK natuke üle wõida. Nende saadikud soita mööda maad ja koguda .soowide" kinnituseks tagajärel allakirjafi. Nenda on Tartumaal H. mõisa teliskiwi-wabrikus wiis 17 künni 19 aastast poisikest ühe ligilähedase maa-poemehe  juure kutsutud, kellel neile midagi wäga tähtsad aSja kuulutada oleks. Poisid jätnud töö seiöma ja ruttand  poemehe juure. .Kirjutage omad nimed selle lehe alla", käskis kare rahwameeS, .se on Eestlaste kõrgenduseks".  Neli poissi kirjutanud nimed sõnalausumata alla, wiies pärind aga teadust, mis lehe peal seisaks. .Pealöuad, lurjus!" oli lahke wastus, .eks sa kuule et se Eestlaste kõrgendamiseks on?" Selle sügama seletuse peale on siis ka wiieS poisike oma nime alla kirjutand ja tema seisab nüüd ka rahwa wöörmündrite seas. Naljakad  wõikfiwad need näitused ikka olla, kui need mitte kurwad ja kölwatumad ei oleks, kui wägiwalla-mehed sedawiisi mitte kõiki rahwa st oma kiustliku halpnfe kaaõsüüaluseks  teha ei püüaks. Koguni kentsakas on ka se, kui üks rahwasaadik" Saksakeeli ..Tallinna Zeitungile'" kirjutab: „Pitkemalt reisult tagasi tulnud, leian mina Teie „aunStatud lehe Nu. 192 sees minu üle üht tähendust, „mis minu imekspanemist äratab, nimelt se naljakas .tähendus, et mina ilma Eestikeele tundmiseta seda sa.gedast  nimetatud märgukirja allakirjutanud oleksin. Teie .nimetate seda .üheks tähtsaks näituseks", wist küll .ühel erafihtlasel tähendusel, sest muidu ei ole selles .midagi.tähtsust". Wäljaspoolkodumaad üleskaswand .ja kaSwatatud, on minul küll nriim rahwusline keel .ära kadund, mida puudust mina nüüd tagajärel kasutada .püüan. Se puudus ei ole mind aga keelanud, ikka oma .ligema isamaa tarwitustest soojalt osa wõtma ja selle.tarwitufi  tundma õppida. Pärast seda, kui mina kui .fiiniSte seltside eesseisja oma kohust täitnud olin, ei .olnud mina mitte silmapilku kahewahel, üht märgukirja .minu enese nimel allakirjutama, mis siin awaldatud .soowimistega ja iga! poolel tuntud Eestirahwa tarwituS.tega  kõige paremini kokku mahub. Mina tegin seda .rahulisema südamega, sest et mina sellest Saksa tarwi.tustele  midagi kahja tulema ei arwand. Peale selle .kõigi tunnistan mina ennast täieste kõige nende seletuste .poole, mida meie kõrgestauustatud herra Wastor Hurt oma kirja lõpul annud on." Meie peame tunnistama, et meile wähe sefugust segadust silma alla langend on. .Rahwasaadik" tunnistab,  et tema wäljaspool ligemad isamaad üleskaswand ja üleSkaswatatud on, nenda, et temal ka emakeel ära kadus. Kaugel omast ligemast isamaast üleskaswand, omast sugurahwafi wõerdund, on kirjasaatja Tallinna tulnud, ilma et tema maad ja maarahwast, nende elu ja nende elutarwitust kusagilt teiselt poolelt tunneks, kui üksi erakondlaste kölawaist kõnedest, ja sellest arwab tema küll olema, oma nime ühe märgukirja alla panna, mis wõeras keeles kirjutatud oli. Ühe maa ja rahwa tõsiste tarwituste  tundmine tarwitab ikka natuke rohkem uurimist; kes nende üle üksikute kõnemeeste kõnede, ehk kogum wõeraS  keeles kirjutatud lehtede järel kohut mõistawad, need on kergemeelelised, ehk nõuawad üht eratarbet taga, millega  sel rahwal midagi tegemist ei olle kelle kasuks seda märgukirja üteldakse kirjutatud olema. Se isewiist .rahwasaadik",  kes rahwast ega rahwa keelt et tunne, arwab, et tema selle oma allakirjaga .Sakslatele" kahju teinud ei oleks. Meie arwame, et temal selle järel ka esimeses joones pärida ei olnud. KaS se aga mitte Eestlastele kahju ei teeks, selle järel oleks tema pärima pidand, ja oleks teadma pidand, et need mõned mehed temale selle peale möeduwad waStust auda ei wõinud, kes Peterburgis kouS oliwad. Kes oma nimekirjaga midagi kinnitab, se peaks kinnitawad asja ometigi ise tundma, ei tohiks seda mitte üksi teiste tunnetuse peale teha. Weel imelikum on se kui tähendatud .rahwasaadik" lõppeks kirjutab, tema tunnistaks ennast igapidi nende seletuste poole, mida Pastor Hurt annud on. Pastor Hurt ei ole seda klr,a aaa mitte alla kirjutanud ja on selge sõnaga kirjutanud, tema ega suurem jagu nendest seltsidest, mille saadikud Peterburgis oliwad, ennast nende nendanimetnd .rahwa- soowimiSte" mitme jäu poole tunnistada ei wõiks. Sedawiisi  tunnistab nüüd .Tallinna Zeitungi" kirjasaatja ise, et tema üht paberid allakirjutanud on, mille üksikute jagude poole tema ennast tunnistada ei . wõi. Sellest on üksi seda näha, et need .rahwasaadikud" midagi allakirjutanud  on, millest isegi täitsa ei teadnud, mis selle sees seifis. Ka selle arusaamata asja, selle lukkus laeka wötme leiame meie .Sakalast". Se leht tunnistab, ehk jutustab, et .Eesti saadikute" seltsis ka üks .Golos'i" kaastööline oli. Reed .rahwasoowimised" on aga nii wäga selles tülikihutuse maimus kirjutud, mille pärast .Golos" meie kõrge Rngiwalitsuse poolest ärakeelatud sai, ja meie ei eksi küll mitte, kui arwame, need .Gesti rahwasoowimised  .Golos'i" kaastöölise tehtud on. Mis aga .Golos'i" ja teiste sesuguste lehtede sõbralik tahtmine  oli, sellest oleme meie juba mullu pitkemalt kirjutanud.  Oma Nu. 34 sees sõidab .Sakala" selle meie asjoseletuse  wasta, mida meie oma lehe Nu. 29 sees meie maakohtate üle andsime, kus tähendasime, et Eestlased tülgi läbi kohtumõisjatega rääkim > peaksiwad, kui neid mitte enam meie maakodanikkude keskist, koguduste ja seisuste läbi ei walitata, waid Wene aealehtede soowimist mööda Riigiwalitsnfe poolest nimetakse ja meile, kes teab kust saadetakse. Esiteks waletab .Sakala" natuke, ja teeb seda sellepärast, et se wale harjund kombel Wene aealehtede sisse woolaks ja Rngiwalitsuse silma meie maa asjade kohta segaks, sest üksi wale waral loodawad need Wenekeeli ja Eestikeeli Eest! rahwuse waenlased oma salanõuu korda saata. .Sakala" kirjutab: .Nõnda kirjutab .Tallinna Sõber" ja lisab siia ka .weel juure, et need ametnikud, mis Kroonu walitseb, .Eestikeelt ei saada oskama, waid üksi Wenekeelt, mille .pärast stiS Eesti-Saksa tõlkide asemel EeSti-Wene tölkisi .tarwiS minna, kui inimesed .kohut käiwad." Se on jo selge wale, kallis .Sakala" ! Meie ei ole kusagil kirjutand, et EeSti-Saksa tuttide asemel Eesti-Weue tülkifi tarwiS oleks, watd aga üksi, et siis tülkifi tarwis oleks. Meie teame seda niisama heaste kui iga teine meie maal, ja kui ka .Sakala" seda isegi teab, et meie maal nüüd kohiukäijad iialgi tüllist ei tarwtta,  waid et Eestlaste aSjad meie kohtutes EeStikeeli seletatud saawad. Aga seda kirjutab .Sakala" Wene aealehtedele, et meie kõrge Ntigiwalitsus selles asjas segatud saaks ja arwaks meie maal saaksiwad Eestlaste aSjad maakohtutes Saksakeeli seletatud. Se on kawalus, kallis .Sakala", millega meile umbkeelelisi kohtumõistjaid toimetada ja sel kõweral tee! Eestlaste keelt ja rahwust hamttada tahetakse. Kentsakas .RahwameeS" onse küll, se suur .Sakala" I! Edasi kirjutab se Eestirahwa eestkostja, se hea .Sakala"  : .Ka ei ole sellega, kui Kroonu neid politsei kohtu.herrafi  walitseb, mitte öeldud, et ta siis nendeks kohe .seesugust mehi saab walitsema, kes Eestikeelt ei oska. .Siin teeb .Tallinna Sõber" Riigiwalitsnfe .tõeste ilma põhjuseta kardetawaks. Aga seda saab Nii.giwalitsuse  walitsemisel küll wist olema, et ta wahet Saksa ta Eesti soost seaduse-tundjate wahel ei tee, ja se asi teeb .Tallinna Sõbrale" suurt hirmu." Arwab .Sakala" tõeste, et kõik Eestlased meel ikka asjadekäiku nii wähe tunnewad, et nemad sellest tühjast jutust ennast pimestada lasekfiwad? Kirjutab .Sakala" poisikestele, wõi täiemeelega meestele? Seda ometigi teadwad kõik need, kes wähegt ilmas elanud ja asjakäiku tähele pannud on, et Kroonu ametnikud koguni mitte walitud ei saa, waid nemad astmvad teenistusesse ja saamad siis oma palme peale, oma auunime mööda ühe ameti peale saadetud, mis nende auunime kohaline on, olgu se ühes ehk teises kubermangus, kuS aga just üks sarnane amet lahti ja saada on. Kas seatine rahwaS ja kogukond seda ehk teist ametnikku omaks kohtuherraks himustab  ehk mitte, selle järel ei päri ükski. .Sakala" teab wäga heaste, et siis wahetegemisest Sakslaste ja Eestlaste wahel juttugi ei oleks, waid üksi ja ainu aga WenelaStest. .Sakala" teab wäga heaste et meie maa õiguseotsijad siiõ maakohtutes tõlki tarwitama peaksiwad ja et Eestlased sedawiifi aegamööda omast emakeelest ja omast rahwusest wõecutatud saaksiwad; aga just seda se weider .Eesti" leht omal salateel nõuab. Mölemit tahab .Sakala" meie maakohtutest wälja wisata, Sakslasi ja Eestlasi ; meie aga soowime, et meie maakohtud meie kodumaa  kodanikkude all seisakfimad, olgu need Sakslased, Eestlased, Wenelased, Lätlased ehk ka Rootslased, kui nemad aga meie kodumaa auusad kodanikud on. Et Eesti poegadest aast-aastalt ikka rohkem õpetudmeeste seisuse sisse astub ja et nendest õpetudmeestest edaspidi meie kodumaa kohtuherrad walitud saaksiwad, kuida need ka nüüd saawad, ilma et ühegil meele tuleks wahet Eestlase  ja Sakslase wahel teha, seda teab .Sakala" ka wäga heaste. aga seda ei taha .Sakala" ega .Sakala" leiwawanemad. Sellepärast teeb se .Sakala" nii suurt hirmu, kui meie kord rahwale asju asjalikult se- letame. Usub tõeSte .Sakala" ise, wõi tahab se kentsakas .rahwahääl" üksi rahwast sellele lapsemeelsusele usule sundida, et Riigiwalitsnfe! wõimalik oleks, igale kogukonnale  just seda kohtuherrad walida, kelle! kogukonna elutarwitused  tuttawamad oleksiwad, kui kogukonnal enesel, ehk keda kogukond rohkem usaldab, kui oma tuntud ja isewalitud  kaaskodanikku? Se .Sakala" salapolitika on meie kodumaa madal politika, mis kodumaa rahu rikkuda äh - wardab, mille peale ennast aga küpsemad politika-mehed tunnistada ei wõi, waid üksi wiletsad ja wihased kanenukall  a j a d. Omalt maalt. Tallin » a st. Kuida .Ztg. f. St. u. L." kuulda saanud, on selle kommisfioni tööd walmis, mida Kohtu- Ministeriumi poolest Baltimaa talnkohtute muutmiseks seatud oli, ja muutmise plaan on läbivaatamiseks Kohtu- Ministeriumi ette pandud. Sellest plaanist seisawad peaasjad  ka juba nimetud aealehe feeS; et se aga weel ikka Ministeriumis muudetud saada wöiks, siis arwame asjata olema, sellest siin juba nüüd midagi üleS wõtta. Kuida juba enne kirjutanud oleme, on talnkohtute juures selleks mõnda muutmist tarwis, et need edaspidi Rahukohtutega ühes ja nende all tööd teha wõikfiwad. Pärast suwist puhkamise aega sai Leikusekuu 26 pääwal jälle esimene Linnasaadikute nõuukogn peetud. Esiteks andis Linnapea ametlikult teada, et 1) walijate registred walmis on, aga weel seaduslikul kombel läb waadata tulewad; 2) et Realkool oma õpetamist kahteS klassis algand on; 3) et weetorni ehitamine Tõnismäe! juba kolm sülda kõrgele jõudnud; 4) et uue Realkoolimaja  alus (fundament) sell sügisel pandud saada ei wõikS; maa pöhjaS leiti 28 jalga paks kord kerget liiwa ja peab selle pärast alus muudetud plaani järel pandud saama; 5) et järgmine nõuukogu enne peetud saada ei wõi, kui 16 Mihklikuu pääwal, sest et Linnapea Linnabanki  asjade pärast Peterburgi reisima peab.  Suuremad  nõunpidamift oli maksude lisade üle, mida Rahukohtule  ülespidamiseks tarwiS on. Se asi ei ole otsusele jõudnud, waid on selles weel linna ja maa wahel nõuu pidada. Maa eeSseisuse poolest oli nõuutud, et linnamõisad  Wäo ja HaberStt edaspidi maamaksudest osa wõtaksiivad. Linnasaadikud ei olnud selles nöuus, sest kui ka Wäo mõis üks maamõis ja linn muud ei ole, kui selle maamõisa omanik, siis oleks selle õigus, maamaksudest  lahti olla, ikka juba nii wana, et sellest taganeda waja ei oleks. Habersti mõis ei oleks aga koguni mitte üks maamõis, waid üks linna krunt nagu iga teine. Linnakohtu uõuutuS, Mihklipäawa laata edaspidi liiwa peal, paberiwabrikn jnures pidada, sai kogu poolest kinnitatud.  Linnatheatres saamad näitemängud selle kuu 5 pääwal algatud. Kubermangu kohtu poolest on eeskuulamised endise .Walguse" Redaktori M. Lindenbergi asjus lõpetud ja tema on Manngerichti (Kaelakohtu) alla antud. Tema abikaasa Elisabeth seisab Rakweres Politsei ülewaatamise all. Kahetsetes peame kuida fe nõdrem wend ennast neist .kohinal keerutawaifi wabaduse ojadest" on rabasse ajada lasknud, mida kawalamad mehed lahti peastsiwad ja kihutafiwad, kes aga nüüd eksitatud wenda wäljanaerawad. P. waldas Zöhwi kihelkondas pidiwad talumaad mõedetud ja krunti pandud saama. Eksitatud ja üleskihutatud  mehed on aga wägiwaldselt wasta pannud ja pärast ka Hakenrihtre wasta, kes tüli foigutamifeks kutsutud  ja Narmast 10 soldatid abiks kaasa wõtnud oli. Mitmed tülitegijad on wangiwufil Tallinna wiidud. Niipalju on se paha seeme jub, idanmd, mida .Walgus", .Sakala" ja teised sesugused lehed nii suure hoolega külwafiwad ja ikka meel külwawad. Suur õnn on fe, et meil sesugusi lehti sel aeal weel ei olnud, kuS talumaade krunti panemisega meie maa talurahwa Ülesõttsew  elu kindlast põhjustatud sai; need oleksiwad ka siis oma eksitawate tülikihutamistega seda tähtsat tööd nii wäga tülitand, et se küll wist nii lõbusast ti olekS wõinud kordasaadetud. Kes tõsisel, mõistlikul meelel selle peale mõtleb, kui palju paremini talurahwa põlluharimine pärast kruntipanemist figib, se saab küll wist selles meiega ühel meelel olema. Zumal kinnitagu meie auusa maarahwa  meelt, et nemad ennast edaspidi kiustlikkudest tülitegijatest  eksitada, segaduse ja õnnetuse sisse saata ei lase. Nende tülitegijate eeSmärk ei ole mitte rahwa õnn, waid üksi aga tüli, mis kõige selgemalt sellest wälja paistab, et nemad oma nõuu maledega korda saada püüawad, kuna head aSja ikka üksi tõega nõuutakse ja sigitakse. .Walitsuse Teadaandja" kulutab 29 Leikusekuu pääwa- Kõigekõrgemat käsku, mille järel alaline sõeawägi rahul aegus mahendatud saab. Sel aastal siSsekutsutud sõeawäe-kohuse täitjate