Ministerium tagasi astuma. Kõige raSke eksimiste kõmas M Gladflone ikka nii et tema Wenemaga rahu pidada pÜüdtS; Toride erakonna walitsuse all saab selle poolt wist teine asi olema. Rahu lootusest hoolimata,  saab ikka peale suure rutuga sõea waöta Valmistatud.  Gladstone waStased päriwad nüüd Parlamenti? selget waStust, mis tarwiS need 1 1 millioni nael stärlingi pruugitud saawad, kui Wene sõda tulemata jääb, muidu peaks see lubamine tagast w setud saama. See teeb Ministeriumile  palju muret, sest just Wene sõda näib selleks Võtmeks  tarwitatud olema, millega kukrut lahti tehti. Afghanistani piire kommiSfärikS on Oberst Ridgeway, LumSdeni asemele, nimetatud. Itaaliast. Jürikuu 21. pääwal on Paapst 200 Saksamaa  pilgerit oma jutule wõtnud ja neile kinnitanud, et tema kõigest wäest kiriklikku rahu Saksamaal teha tahta, ja on Katholiiklafi Lõikumata kindlusele manitsenud. See tone ei näita koguni mitte rahulist nägu waid rohkem Vaenulist. Saksamaa walitsnS jääb muidugi ka kindlaks, sest .kiriklik wabadus" ci tähenda Paapstlaste suuS muud, kui Ewangeliumt usuliste maha rusumist, nagu mõned teised  ka .kannatusest" räägiwad, kui nemad wägiwaltselt Valitseda tahawad. Belgiast. Parlament on Kuningale Võimust annud Kongo riigi Ülewalitseja nime waSta wõtla. Üht teist sidet ei pea aga iialgi Kongo ja Belgia riikide wahel köidetud saama. Egyptusest. Aleksandria sadama ette on torpedofi põhja lastud. Punameres olla 15 Wene söealaewa nähtud. Inglismaa söeawägi on käsku saanud, ennast Sudanist Suakini poole koguda, s. o. sõda lõpetada. Suakin-Berberi raudteed tahetakse aga ikka edasi ehitada ja selleks on 1200 Khiinlast senna toodud. Awalikuks teatuseks. .Riigimaade-Ministeriumi lilbaga saab Tartu EeSti Põllumeeste Selts selle aaSta 45., 16. ja 17. Heinakuu pääwal SuureS RõugaS koduloomade ja käsitöödenäitust  pidama. Selle näituse kasuks palub nimetatud Seltsi Eestseisus kõiki, kellel soow ja tahtmine on Eesti rahwa majapidamist,  loomade kaSwatamist ja käsitööd paremale seisukorrale aidata, sellest näitusest lahkelt osa wõtma tulla. Näitusele wõetakse waSta: Hobused, sarwloomad, fiad, lammad, haned ja käsitöödest kõik põlluriiStad ja mashinad, nagu; adrad, äkked, hangud, kirwed, wikatid, külwamise-, rehepeksmise-, kiwide ja kändude kangutamise riistad ja mashinad. Karjalauda ja psllu-annete malmistuStest:  wõt, juust, kohupiim, jahud, tangud, tärkleS, seep, küünlad j. n. e. NaeSterahwa käsitöödest: kõiksugused willased.  poolwillased. linased kangad, waebad ja wöõd; weikematest  töödest: sukad, kindad, jakid j. n. e. Et näitus üks tähtjas majapidamise la töö edendamise  kool igaühele on. kes oma majapidamise tundmist ja töö-osawuse wirkust laiendada ja parandada püüab, sellest saab igaüks selgest küll aru. Selleparast on fiiS ka PõllumeeSte-Seltside  tähtsam kohus: näitust elule äratabaga nende abiga põllutööd, käsitööd ja majapidamist kosutada. Mida rohkem ühele näitusele häid loomi ja käsitööst on toodud, seda rohkem wõib igaüks, keS näitusele tuleb, seal äratust ja õpetust leida. Missugune auus Eesti peremees ja perenaene ei tahaks mitte oma põllutööd ja majapidamist edendada ja parandada;  miSsuguneZubli Eesti noor-meeS ja EeSti neiu ei tahaks mitte oma töö-ofawust ja töö kenadust ülendada ja tähtsaks teha. See soow on tõeSte iga mõistliku inimese  rinduõ mägew ja sunnib teda senna minema, kus tema kena-tööde nägemise mõnul äratust ja juhatust leiab, oma selleaegseid tööst paremini tegema ja sellega ühes lahkemaid pruukimise omadust walmistawa asjadele saatma. Saab nüüd selle eest näituste läbi tubliste hoolt kantud,  et rohkeSte kenaid aSju iga waataja silma ette saadetakse,  stiS on sellega kaunist äratust wirgu ja tähelepanija waatajate ette wälja lautatud, mis neid nende auus meel järele-tegemisele ehk koguni paremale ja kenamale tegemisele,  auusale ja rahulisele Võitlemisele kutsub. Sedawiist saawad fiiS meie wanemad ja nooremad wennad ja õed kenamatele ja kasulikumatele töödele kutsutud,  hoolsamale ja puhtamale majapidamisele juhitud. Nenda wõib aast-aaõtalt Eesti põllumeeste majapidamine paraneda ja wõiwad nende käsitööd kenamale näule, tähtsamale  ja laiemale tarwituse-nõudmisele tõusta, sellega üheS tõuseb aga ka Eestlaste wara ja Eestlaste töö tähtsus  teiste rahwaste kohta: Sellepärast peaks igaüks, kellel see iganes wõimalik on, näitusele toodud aSju waatama tulema. Kui ka temal enesel midagi näitusele tuua ei ole, siiski saab tema seal tähtsat õpetust, tema näeb: missugusel  seisukorral sel aeal Eestlaste paremad koduloomad ja kenamad käsitööd on. Tähendus. 1) Näitusele toodawaid loomi ei ole waja näituse tarwis mitte just nuumata, mis peremeestele aõjata kulu teeks. Neid loomi  on korralisel wiisil üles pidada, knida muidugi hoolsa majapidaja kohus on, oma loomade toidu ja puhtuse eest hoolt kanda. Käsitööde kohta on soowida, et just niisugused  tööd saakfiwad rohkeste näitusele toodud, mille järel igapääwases elus kõige  rohkem pärimist on, nagu kõiksugused kangad, waebad, sukad, kindad, wöõd j. n. e. 2) Et Tartu Eesti Põllumeeste Selts kõigile neile, keS häid loomi ja kena kasulikkust  käfitöö-aSju näitusele toomad, asjakohalisi auuhindasi ja kiituse-kirjast saab ja stiS ka anda wõib, selle eest on nimetatud Seltsi Eestseisuse poolt rohkest hoolt kantud.'' 11. lüilc. Asjalikult ei oleks meil selle tähtsa ja lahke kutsumise juure midagi lisada. Meie peame aga oma elawat rõõmu selle üle siin awalikult wälja rääkimas et Tartu Eesti Põllumeeste Selts, oma nüüdse osawa juhatuse all, kohesel ja tasasel teel oma aSjalikulel eesmärgile tõttab. Seda ei ole mitte üksil meie kodumaa suurpõllu peremehed rõõmuga ja tun- waid kuida meie kuuleme, on ka Liiwimaa Kubernör, herra Geheimerath Schewitsh, oma rõõmu Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi tasase, kindla ja asjaliku tegewuse  üle kui tema hiljuti TartuS oli. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi heaks ei ole iialgi käraga ja kõlama kõnedega rahwa kulu peale uhkeid majasi ehitatud  ega seda Seltsi ülepea kui iseäralist õnnetoojat hoopleteS  wälja trumbatud. Rahwale ei ole see SeltS mingisugust  kulu teinud. Äga Eesti rahwa põllutöö ja majapidamise eest kannab see SeltS mõistliku, tasase meelega mõjuwat hoolt. Just selle läbi on Tartu EeSti Põllumeeste Seltsi liigete hulk rahulikult  kaswamaS, ja mis weel rohkem tähendab: selle Seltsi liiked on kõik kaS tegewad põllumehed, põllutöö tundjad ehk põllutöö tarwituSte hoolekandjad. Nemad tulewad põllutöö ja majapidamise pärast kokku, mitte näitemängude  ja nättemüükide pärast, kes teab mis tarwituSte  täitmiseks. Lõbusad aeawiited on jo aga üks ,Põllumeeste SeltS" ei tohi neid iialgi kui peaasja  oma tegewuse eesmärgiks teha, waid peab seda pinda harima, milles lõbus kodu-elu juurdub, kust . haridusZa elukenaduõ, ilma auruta, kui õied wälja kaSwawad.— Jumal andku Tartu EeSti Põllumeeste Seltsile õnnistust kõige tasaste ja just sellepärast mõjuwate ettewõtmiste juureõ! »T. S." t. Kiriku teatused. Jaani kirikus: 4. Lehe-kuu pääwal, wõtab pastor Grohmann kellu 12 lauarahwast pihtile, kellu pool 1 loetab pastor Atzmuth leerilapsed ja wõtab neid kellu 1 muu lauarahwaga seltsis pihtile. 5. Lehe-kuu pääwal kellu 9 õnnistab pastor Ahmuth leerilapsed ja teeb enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarah» wast. Pärast lõunat teeb pastor Grohmann jutlust. 6. Lehe-kuu pääwal, aujärje pärija sündimise pääwal, peab pastor  Ahmuth kellu 10 jumalaenistetust. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühapääwal, 5. Lehe-kuu pääwal, lauarahwast wastu. Lauarahwast kirjutakse laupääwal kellu 9—12 ja wõetakse kellu 1 pihtile. Uüha-waium-kirikus 5. Lehe-kuu pääwal, teeb pastor Bergwitz  jutlust ja wõtab lauarahwast, ja peab ka 6-mal Lehe-kuu pääwal  auujärje pärija sündimise pääwal Jumala teenistust. Jaani kiriku». Ristitud! Elfriede Adele Helme Grünberg. Emilie  Rafalie Wirtepa. Johan» August Kolla». August Karl Bernadt. Julm» Johanne» Kruberg. Marte Elisabeth Allmann. E-ustantin Leopold Rstga»tik. Laulatnd: Anton Mit, Tiõmie», Neiuga Leena Paetz. Nieolai Larl Panl Remmert, M-schiuisti abiline, Neiuga Anastasia Jwen. Maetud! laroline Lauise Tammik, 6 nSd. Samnel Jenke, Soldat, 21 a. Hilda Enlalie Jaanwerk, 4 a. S k. 24 P. Peter Prntzmann, Kojomee», 7S >. 11 i. 15 p. Elina Gretuei», 6S a. 6 t. 6 p. Julie Aiexaodrioe Kri«tel, 3 a. 3 t. 16 p. Corl Rehhemetsa sündind-surnud tütar. Jahauua Wilhelmine lürgenthal, 1 a. 5 k. Eduard Alexander Metrow, 3 a. 1 k. 1 p. Püha-waimu-kiriku». Lanlatud: Aealehe toimetas» Jakob Körw Neingo Aana Marie Keer. Maet» dSmali Rofalie I-uk-wit», Sa. 1 k. 6 P. Xo-.o«-» v«wov. - s-ro 2K- ISSS. Trükiwd Li»df°r»'i Piritat, tuure» t« kuluz.. Tellimise kutse. Meie kuulutust selle lehe N 44 sees oma auuStatud sõbradele ja lugejatele meele tuletate», Palume meie tellimistega nüüd rutata, et lehe saatmises wahe-aega ei tule. Kuida tänine kuue aasta käikuS, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatustes ainult seda pakkuma, mis proowitud. mis tõsi, m,s lustliku ja auusa põhja Ml seisab. Kodumaa politikaS saame Eeöti rahwa rahu. auu «mge kasu eest kostma, kus ja kelle waSta see iganes tarwis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja llma kartuseta. Meie lehte tellitakse TallinuaS LindforSi pärijate trüki» ajas; Pete-barais: A See?a»dt'i juures, ochuuepcl-a» õ4; Ta-ti s: Laakmanni juures; Nakweres: J Kuhsi juures, Pardes : A. Seidelbergi juu.-S; Hapsaws - G Hollberg r juures; Lthnws F. iuures Narwas: M. Põder«luures; Wrljandts: Karowt pr^?°N°os«ju?« j W-»-s- M. R..do siim.r»! TI>. La. ile juures. Peale s:lle on maal seda toimetust sõbralimlt  oma peale wõtta lube.md, G e stim aa l: Hiomaa Suurmõlla k°owuMr Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn; KoeruS: W. Duglas, Sim naS W. Normann Liiwimaal: WäriraS : J. Eglon ; Harglas. kmku. õvetoia W. Cbriüiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ,a koolmeistrid saamad piali s-ll- lahlisl j»h°!ust mdma, Imd» >ch>- ,-ll- s»°w°d I°g»I-d m°°l w°°l lg- Ma°e ch-mM-t i»u« O-1 m» hmn-ta. M->- p-wm- m<»° °m° nimch wtt s-l °°d° saatjatele ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga ülesvõetud ria pealt maksma. „Tallinna Sõbra" tallitus ja toimetus. Martin Köckltt, müib oma auru-wakriku wankre-määret <» <.»<» > rbl. »« ?ov. puud wärioi ja rohu kaupa magasinis, Tallinnas, wana turu ääres. Jgapääwane hinge tniilch ranmnt. kirjutanud A. A. KaAtrli, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. Teadaandmised. Kõrge Eksellentfi, Riigimaade-Ministeri lubaga tahab ! Eestimli Mchndch Selts 22-sel, 23-mal, 24-mal ja 25-mal Jaanikuu pääwal 1885 a. Tallinnas Põllumeeste-näitust äraptdada. kuS hobused, loomad, pölluwili, põllutöö riistad ja mashinad saawad tväljapandud. Kes midagi tabab näitusele tuua, peab seda kuuni 1-se Jaanikuu pääwani 1886, Tallinnas Näituse-komiteele teada andma. Poogitud Lesti maarahwa Ksi»«- ja Kirik»-ri»«iat»d mana scltlist on saada 66 kop. eksemplar Kndfors'! trökimajks, Hatlinnas, Laia-uulitsas. LindforSi pärijate juures on wiilja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjal? Lesti maarahwa koolidele. Hind »5 kop. Talukoha müimisc jaostmse-kmtrM on saada Lindfors'i trükimazas. Mnemaa UÄMNMA sooK tsimest seltsi raswaheerwgid müiwad wäga odawalt Loström ck tlo., Pärnus. ÜkS noor TT Koolmeister, hea eluwiisidega ja kõige parema tunnistustega  Kuuda Seminarist läbi käinud, kes pärast orelimängimises tulusat eraõpettust  saanud, ja tänine ühes eta-kooltS tegew olnud, otstb köstri ehk koolmeistri teeuiStust.  Lahket teatust palutakse ..Tallinna Sõbra"  toimetusesse, Baltisli. saata. Wiljandi mõisas on jälle kaks Tori sugutakku mida kargamiseks wõib tarwitada. Lähemat teadust annab Mõisavalitsus. Hinuad Tallinna turul L. Lehe-kuu jpäõwal. Karduhwlid, tfetwk 48 kop. Herned toop 7 » Leatsed, toop 7 « Tangud, toop L „ Weikse liha uael 10-1 S . Sea liha nael 13 » Rõõsk piim, toop 3 „ Hapu piim, toop 3—4 » Koore, kortel 3 „ Laua tvõi, nael 33 » Pütti wõi, nael 27 „ Muna paar .... 3 .