osalt purustatud. Eemalt sõnumed on, kus seda kirjutan, weel oodata." „Tõiseks pian ka meie nurgast kahetsedes tunnistama, et siin vargad mägist häbemataks lähavad. Paari päeva eest tungiflvad nad öösel salaja laewaomaniku J. Martinson.'i  majasse ja varastasivad sealt 700 rbl. ümber ära. 430 rbl. ümber puhast raha ja peale selle riideid ja muid asju. Inimesi maganud sealsamas tuaögi, kus wargad oma asju tallitasiwad, aga ei ole seda mitte kuulnud. Lamba wargust ja muud „peenemat wärki" tuleb ka ette. x." Tartust. „Oma Maa" Oktobri-kuu nummer on juba 20. Oktobril wälja tulnud ja igast raamatu-kauplusteft  ka üksik numbrites saada. Selles numbris on Keiserliku kõrguse suurwürsti Sergei Aleksandrowitsh'i ja tema kõrge abikaasa suurwürstina Eiijabeti pildid. Sisu poolest läheb see meie Eesti kuu-kiri iga numbriga ikka weel tublimaks ja on tema wäga õpetlik lugeda. Hra. Dr. Weske on meie Eesti kubermangude kohad kõik oma uurimiste reisidega läbi käinud ja tunneb oma rahwast kõigipidi täielikult. Omas kuu-kirjaS annab tema siis ka omast waimuliku waranduse tagavarast seda jälle rahwale, pealegi ladusas kõnewiisis, tagasi, mis tema korjanud ja õpetuseks ja lõbustuseks teinud. Meie kirjutame  iseäranis sellepärast jälle sellest asjast pitkemalt, et tellijatele nende kohut meele tuletada. Paremat kuulehte, seda piab tõeste ütlema, ei wõi meie tahta ja seepärast piab ka seda meeles peetud saama, et „iga tööline oma palga wäärt on." Selles siin nimetatud 7. numbris on esiteks õpetlik ajalooline kirjeldus Wenemaa rahwastest ja nimelt 1) Soome-sugu rahwaste elumajade ajalu'ust ja Kaukaasia rahvustest. Töiseks Tauria wanaaja mälestused  ja kolmandaks ilus Eesti alguspäraline jutt Ärkamisel.  4. On ilus Wene-keelest ümberpandud laul Jwan Wasstljewitsh'lst (loan IV.). 5. Seihkendamise õpetatamise  kasust ja 0. õpetlikud tükid ja mitmesugused katsed  põllu-asjandusest. 7. Kirjandusest: J. Kunder'i Eesti muinas-jutud; J. Lütkens'i juhatus metsawahtidele ja neile, kes metsawahiks tahawad saada. Pr. Hermanni Eesti keele grammatik. 8. Eesti Kirjameeste Seltsi püidmistest. 9. Kaks Eesti rahwa-laulu: Mardisandilaul  ja Õlle laul. 10. Eesti laulu-kimbukene nootidega:  Waene laps ja Ketra Liisu. 11. Kuulutused. Baron Nikolai Gersdorf, baron Ssergei Gersdorff,  Ernst ja Aleksander Einbrot on Wene riigi alamate  kirjast wälja kirjutatud. 13. Oktobril Pidas Tartu Eesti Põllumeeste Selts koosolekut aastapiduga. President J. Tülk alustas koosolekut ja teatas, et see põlluasjanduses rõõmustaw edenemise märk olla, kuda iga rahwa seas ikka samm sammult põlluasjandust enam teaduslisel põhjal toimendama  hakatakse. Rootsi riigiwalitsus on 10 miljoni marka selleks määranud, et kõik sood ja rabad seal maal kuivaks saaksiwad tehtud, milleläbi maapinna soojus 2 graadi tõuuseb ja see taimede siginemisele suurt kasu saadab. Inglismaal on üks kästweöki ülesleitud, mida üks inimene  vandaga ümber wõib ajada, aga mis siiski samasuguse  kiirusega jahvatab, kui meie tuntud vesi- ja tuuleweskld.  Saksamaal on põllutöö kalender ilmunud, mis muu seas ka seda õpetatawat, missugust ja nimelt mis sõnnikut miskisuguse maale piab pandama. Härra Lütkens olevat nüid hiljuti metsa kasvatamisest ühe raamatu  Eesti keeles wälja-annud, milles metsa-kaswatamises head õpetust saada võib. Eesti põllutöö-kooli asutamisest  peetakse kindlalt nõuu ja loota on, et Eesti-rahvas enam kaua ilma põlluharimise toolita ei saa olema. Siis võetud sea! Seltsis hobuse varguse pärast asi kõnelemise  alla, mill wiifll seda maad sellest piinast kõige hõlbsam peasta oleks? Mitmepoolistest arutust oli nähtav, et põllumehed hobuste wargate trahvi kergeks arvavad ja soowitaksiwad, et kõik hobuste wargad otsekohe Siberisse  saakstvad saadetud, et töiseks sarnasid kelme tunnistajateks  vastu ei võetaks, kui ainult neid inimesi, kellel ammetlised tunnistused nende usaldusest ette on näidata, kuna muidu üks kelm töist kergeste lahti tunnistab aga ise valetab; kolmandaks soovis selts, et vallavalitsustele ja volikogudel!? enam õigust kelmide tühjaumale saatmiseks saaks antud. Selts soovis üht „kauba-magatsit" asutada,  mille üle nõuupidamised edespidisekS jäeti. Seltsi uue eestseisuse valimisel langesivad kõik healed hr. Tülgi peale, nõnda et tema töist korda selle seltsi eestseisjaks valiti. Tema on ka väsimata põlluasjanduse edendaja ja õpetatud asjatundja, millepärast seltsile aga õnne on soovitada, kellel seesugust tublit juhatajat võimalik saada on. Abipresidentideks valiti härrad Buck ja P. Sukk; kassapidajateks: J. Neimann ja Sõrmus endised, ning uueste valiti töiseks abikassapidajaks päriskohaomanik Lesta. Kirjutajaks valiti C. Neimann, abideks kooliõpetajad  Tarkpea ja Pellberg. Lõpeks oli seltsil ühendatud  pidusöök, millest linna-pdlitseimeister Rasi ja endine Tartu zensor professor Nummel, kui auuvõerad osawõt- siwad. Pidul lastud kõige pealt Keiserlika Majesteeta, siis kuberneri, riigi-maade ministrit ja palju muid tähtsamaid  mehi elada. Eesti Kirjameeste Selts, kes mõne aasta eest ise omale Tartusse maja ostis ja enamiste wölgade peale,' on wiimasel ajal ka mitmesuguste lõbustuste ettewõtetega  oma maja wõlga mahendama hakkanud. Nagu meie lehe kuulutustest leida on, saab Eesti Kirjam. Selts Keisri Proua sündimisepäewal 14. Nowembril ka omas majas lõbustuse pidu näitemüigiga pidama, milleks rohket osawõtmist ja head kordaminemift soowime. Tartu maakonnast kirjutatakse meile järelseisaw kiri, mille «maldamiseks ruumi palutakse. „Sangaste Puka wallasi ei ole ma ajalehti midagi kuulnud kõnelewat, midaparema meelega ma seda siis ka täna teha wõin. 7. Oktobril oli Puka rahwal iseäranis tähtis rõõmupäew. mill meil uut Wene-kooli Wene usu kombete järele sisse pühitseti. Selleks päewaks oliwad uue kooli ruumid kenaste kaunistatud. Esmalt rääkis kohaline preestri härra tarkusest ja Jumala kartusest tähtsaid sõnu. Siis toimetati  pühitsemine ja selle peale rääkis uus kooliõpetaja H. Hermann mõned mõnusad sõnad koolist, kelle eest rahwas igatahes hoolt kandma pidada. Riigiwalitsus kandwat  tänuwäärilisel wiistl Wene-koolide asutamise eest hoolt, sest üks kõige tähtsam asi Eesti noortel meestel õppida, on Wene keel. Selles koolis saab ka naesterahwastele  käsitööd õpetatama, midas neiu Anna Oberst toimetab.  Kuikatst kooliõpetaja J. Orgusaar kõneles laste koduõpetamisest ja soowis, et kool lastele armsaks õpetuse asemeks ja kaswatuse kohaks saaks, kuhu iga laps rõõmuga  tuleb ja kurbdusega koolist ära läheb. Pühitsemise  lõpul laskis preestri härra Keiserlikka Majesteeta, Tartu õpetuskonna kuraatori ja waimulikka ülemaid elada, mille peale Keisri-laulu lauldi. Pidu-söögift wõtsiwad  umbes 300 inimest osa, kus ka rahma-koolide inspektori  hra. v. Mewes'et ja Eesti meelelist ajalehti elada lasti. Koolimaja on 13 sülda pitk, 6 sülda lai ja seest seinad 11 jalga kõrged. Koolitamise asjad, lauad, pingid ja kooliruumid on kõik unema aja nõundmist mööda ära seatud. See ehitus maksab umbes 4000—üOOO rbl., mis iseäranis sellepärast tahtis on, et seda kõik kooliõpetaja Hermann üksi on toimetanud ja kulutanud. Ka maksab tema kooliõpetajate palgad ja saawat peagi weel kolmas koolitaja ammetisse pandud. Pean awalikult ütlema, et see wäga tähtis ja noore H. poolt hea eesmärk  igale ühele on. Head õnne ja edenemist koolile! 1. Wõrust. Kooli asjust kirjutab „Rishki Westn." Wõrust, et kohalise kreiskoolis sennini Wene keele tundide peale paljalt 14 tundi nädalas olnud, aga neid nüid 3i) tunni peale kõrgendatud. See on meie rahwa elule wäga rõõmustav) ja tähtis. Ka ütleb Wene leht kuulnud  olewat, et ka lelle kooli Saksa õpetuskeelt muuta tahetakse, sest et sea! ainult Eesti ja Läti wanemate lapsed õppimas olla. Riiast. Wene piiskopi kiriku õnnistamisest on osawõtmas  olnud Kiiewi metropolit Platon, Lithawi peapiiskop  Aleksander, püha sinodi ülemprokuraatvr Pobedonoszew,  koolide ministeeriumi ja sisemiste asjade tallitaja ministeeriumi saadikud, nõnda kuida „Rishki Westn." kirjutab. Miitawist. Kuuramaa kubermangu wäeteenistuse kommisjon on nekruutite wastuwõtmise ajaks korrapidamist iga walla nekruutite üle wallawanemate kätte annud ja selleks iseäralise ringkirjalise käsu kõikide walitsuskohtadeöse  wälja saatnud. Seega piab siis iga wallawanem ise oma nekruutite keskel korda pidama ja neid, keS sõnakuulmatult  liiga kära tegewad, wäeteenistuse kommisjonidesse  kohe tegewase teenistuse saatmiseks ära andma, ega saa neid siis enam kodu lastud. Ka linnade politseiwalitsustele  on sellepärast käsku antud, et nad omalt poolt wallawanematele nende tallitustes abiks oleksiwad. Wõib olla, et see käsk mõjub, et mõned noored mehed ülemeelelist halpust ja kärategemist sellel ajal maha jätakstwad. Tallinnas. Rätsepmeister P. Käbi on tulekahju sünnitamise pärast wangi ja läbikuulamise alla wõetud. Peeterburgist. Wene riigi rahwaste arwu kaswamisest  ja kahanemisest kirjutab „Petr. Herold" ühe statistika  aruande raamatu järele järgmiselt: 1876 a. hakati riigiwalitsuse poolt sõawäge kokku kogutama, kuna 1877 aastal Türgi sõda algas ja 1878 alustuseni kestis. Selle aja sees läks Wenemaal suremiste arw sündimistest üle, sest et mehed omast sugukondadest ära kutsuti ja sõa hirmu pärast koguni wahe abielusse heitmist ette wõist wStta. Nimetatud kolme sõa-aastate sündimiste arwud oliwad järgmised. 1876 a. sündistwad 3548, suriwad 2443 ja kaswis seega elanikude arw 1165; 1877 a. sündistwad  3531, surriwad 2451 ja kaswas kogu 1686; 1878 a. sündistwad 3418, surriwad 2766 ja kaswas elanikude arw 658. Abieluta laSte arw kaswab ka iga aastaga suuremaks, ning olid nimelt iga 1000 sündimise kohta 1876 a. 26 last, 1877 a. 28 ja 1878 a. juba 31 last. Iseäranis Moskwa linnas sünnib isata lapsi kõige enam sa nimelt 1876 a. 10754, 1877 a. 10553 ja 1878 a. 11,574 abieluta last. Laulatamised jäiwad 1876 ja 1877 a. 12 protsenti sõa pärast wähemaks, kuna nad 1878 a. peale rahu tegemist korraga 26"/ o tõuusiwad. „Walits. Teataja" järele on Wõnnu walla waStastiku  tulekinnitamise seltsi pshjuskirjad 27. Septembril sisemiste asjade tallitaja ministri poolest kinnitatud. Varnasid  seltsisid on wiimasel ajal õige tihti asutama hakatud  ja on selleks rahwale õnne soowitada, et nad isekeskeS  oma häda awitawad, kuna kinnitamise seltside maksud liig kõrged maksa on. „Peeterb. Listok'i teatuse järele andwat riigiwalitsus  1885 a. koolide ja nende õpetajate täienduse heaks 60,000 rbl. Nimelt saawat sellest summast: Peeterburgi  ülikool saab 12,600 rbl.) Moskwa ülikool saab ka 12,600 rbl.; Kasani ülikool 2100 rbl.) Harkowi ülikool 3800 rbl.) Odessa ülikool 2400 ja Tartu ülikool  4700 rbl. Peale seda andwat weel riigiwalitsus 19,000 rbl. noorte teadusmeeste ja professorite wäljamaale  saatmise jaukS. Sellest on näha, kui suured summad isaline riigiwalitsus oma alamate waimude walgustusekS  ohwerdab, millepärast õppijatel küll igal mehel ise oma tulewiku kgsu tõsiselt silmade ees piaks olema. Hilja aja eest tuli ka pealinnast sõnum, et sealse ülikooli peale 5 kroonu kulu peale Eesti sugust, wastu wõetakse. Meile ülitähtsa sõnum. Kuulus rikas baron Aleksander Stieglitz, keda ka naljapärast Wenemaa Rothschildiks nimetadi, on hilja aja eest pealinna ära surnud. Tema rikkust arwatakse 140 miljoni peale. Tema on omal eluajal ka palju head waestele teinud ja ehitas wiimaks eneselle Narwa wabriku, kus palju inimest tööd ja ülespidamist leidsiwad. Kaua aega oli tema ka riigiammetis, kust aga mitme aastate tegewuse peale era-elusse heitis. „Rikka surm ja waese õlut on ikka kuulsad." Kiewi ülikooli rahutuste pärast on enamiste kõik Püha Wladimiri ülikooli kaswandikud oma tunnistustega kodu saadetud. Kes weel Kiewisse jäeda tahawad, nõnda kirjutab Wene ajaleht „Sarja", need piawad selleks politsei käest lubasaamist nõudma. Tislisest. Nagu sealsed lehed teatawad, on mõned kadedad inimesed oma wastaliste pahandamiseks ehk katte tasumiseks wõeralt maalt wiina-marja putukaid tellinud, midas nad oma waStaliste aedadesse saadawad ja sedawiisi  kahju tegewad. Hiljuti leitud seesugune kahjutegev) pesa politseimeistri FialkowSki aiast üles, midas finna pandud oli. Ka enne seda oli neid ühes töises Tiflise aias leitud, mille laiali lagunemise wasta töötadaks ja selleks nimelt üks komisjon ammetisse on seatud. Wõeralt maalt. Berliinist. Saksa keiser oli natukene haige, aga on wiimaste sõnumete järele, juba paranenud. Pestist. Ungria sõa-komisjon on kindluste Krakau ja Przemysl täiendamiste kulud lubanud. Kellay seletas, et Bosnia ja Härzegowina kubermangude aSjad paranenud  on ja uute seaduste wälja-andmiste peale saawat juba ka mõeldud, millega nende kubermangude elujärge wõimalik edendada. Pariisi linnas on mõned koolera haigused ette tulnud, millepärast tarwilikud kaitse ja katku laiali lagunemise hoidmise käsud wälja on antud. Hiina sõda kestab edasi ja tahab iga päewaga palawamaks minna. Oktobri lõpul tuli Tientsienist telegramm,  et Hunani kuberner sõawäge Fukiani kubermangust kokku koguwat, et lõuna-pooliste sõawägede ülemjuhatajale  Tso-Tsung-Tang appi rutata. Tõsised mõtted küll, aga kus nad mehekesed rindupidu kokku põrkawad, seal pistawad plagama. Konstantilwpelift. Wene saadik Relidow andis sultanile oma Keisri Härra nimel püha Andreaö'e auutahe risti. Kirja wastused. 375) R. W. T—. Olge terwe maewanägemise eest, aga teda tarwitada  ei ole meil wöimalik. 376) H. R. Wenemaal. Tänuga kõik kätte saanud. Lisalehe materjali  on meil nii palju juba ees, et enam Teie saatusi sellel aastal äratarwitada  ci jõua. 377) J. P. K Oleme lehte mahutanud, kuid natuke lühidamalt. 378) —x— O. Sõnum kohe üleswõetud. Jut ilmub tulewal aastal. Terwitusi ja peatset jällenägemist. 379) T. T. T—s. Teie teete laulu ja Nalja Marti teibadest, millest muud aida tegewod. Neid saatke Kilpla Alpile. 380) —bb— T—. Tarwitatud. 381) J. P. K—s. Külap näeme, mis neist tarwitada wöime. 382) pke— K—. Kulla weli. Teie sõnumed on tühja täis. Neis ei ole Jumal paraku maimugi uudist. 383) J. L. W-. Tänu! 384) A. K. P—. Kostame nüid kohe kirjalikult. 385) P. W. P—. Ei ole! 386) H R U-S. Olime juba enne kätte saanud, aga siis küll weel mitte näinud, kui suusõnal koos olime. Terwisi! 45. Sakala. 1884