nii suur« jõuugä kui 1830. aastal. Kolera hakkab kõige kergemini kolera haigete  wäljaheidedest terwete külge. Kõige sagedamini  jääwad joodikud ja kasinuseta inimesed kolerasse. Haigega-kokku puutumise läbi ei hakka kolera mitte külge. Katk aga hakkab kohe terwe inimese külge kui ta katku haige inimese, tema riiete ehk ka ühe asja külge puutub, mis haige katsunud. Selle pärast peab katku ajal kõik kohad kinni Panema, et inimesed mitte üks teisest läbi ei käiks, kuni haigus lõppenud. Enne tegi katk wõi „must surm" hirmust tööd, aga nüüd, "kus temake wäga südikalt teede kinni panemise jne. läbi wMu astutakse, on ta koguni tundmatuks jäänud. Disterit ehk kaelahaigus. Disterit hakkab kõige kergemini noorte inimeste ja iseäranis kahe kuni kümne aastaste laste külge. Tema nõuab omale mäga palju ohwrid. 1876—1879 aastal suriwad ainult Poltawa kubermangus 12,900 inimest kaelahaigusessc I Disterit on wäga külgehakkaw. Terme inimene wõib kergesth selle haiguse küüsi sattuda, kui ta aga haige hingeõhku, riietesse,  Pesusse, sööma nöuudesse j. n. e. puutub. Niisamuti wõib haigus ka selle läbi külge hakata, kui terwe inimene kaelahaigusesse  surnud inimese kehasse puutub, ehk sääl toaS seisab, kus haige oli. Disterit hakkab kõige Päält kurgus, kus ta ennast walkjate plekkide läbi tunda annah; aga paari päewa pärast on wcri kõikj difteriti seemnckesi täis. Walkjad plekid wõi wistrikud  kaswawad rohkemaks ja täidawad hingekurgu nii täis, et haige enam hingata ei saa. Kaela rahnud paistetawad üles ja walutawad mõnikord nii kangesti, et haige pääd liigutada ei wõi. Haigus wältab enamasti nädali ehk ka kaks ja mõnikord koguni kolm nädalit, ja kui parammist  ei tule, lõpeb inimene ära, ramm kaob ja haige sureb. Et disterit wäga külgehakkaw on, Peab iseäranis lapsi haigest eemale hoitama, kui wõimalik, neid kodunt ära saadetama, sest parem on ühte last kaotada/ tui kõiki ohwerdada.  Haige riided j. n. e. tulewad mida warem seda parem ära põletada ehk wääwli suitsuga tublisti puhastada. Sharlach. Sharlach, ehk küll ka wäga külgehakkaw pole siisgi nii wäga kardetaw haigus, kui ta nimelt üksi on. Sagedasti on ta aga difteritiga ühendatud, ja siis enamasti surmaw,  Sharlach on laste haigus. ,Ta wältab kardetawal korral mõne Mdali, aga neerude põletikuga ühendatult koguni mõne kuu. Sharlach on sest tunda, et ta peaaegu terwe keha punaseks teeb. See ei ole mitte täppide wiisi naha pääl, waid suuremate rooside kaupa ehk plaatus nagu punane kalew. Mõne Päewa pärast hakkab nahk pleekima ja tuleb paar nädalit pärast See kcsta-ajamise aeg on kõige kardetawam terwetclc, kes haige ümber on, sest wana naha tükikesed on kerged ja wõiwad hõlp. sasti õhu sees lennata ja säält terwetcle külge langeda, mis läbi ka haigus edasi tungib. Leetrid. Leetrid on kergem laste naha haigus, kui sharlach, aga niisama külgehakkaw. Leetrid üksi ilma teiste haigusteta, ci wälta kaua ja kaowad ilma arstirohtude pruukimata; ainult külmetamise eest peab hoidma. Kui leetrid ehk sharlach naha päälc ilmuma hakkawad, siis peab aknate ette marju panema, et tuba pimedaks jääks, sest haiged ei salli selget päewa Mälgust. Et suurt palamust, mis haiget waemab, mahendada, peab tema keha päewas kaks ehk kolm korda õliga ehk mageda raswaga wõidma. Rõuged. Ennemuiste suri wäga palju inimesi rõugessc; aga nüüd, tänu kunst-rõugedele, mitte enam nii palju. Kunst > rõugeid hakati umbes saja aasta eest panema, ja kellele nad kahel korral pandud on, ei jää mitte rõugesse, ehk kui jääwad, siis on need nii kerged, et nad täppisid ega armisid maha ei jäta. Kui rõuged wäga raskesti ja hunnikus on, nimetatakse neid „mnstadeks rõugedeks" aga 'kui neid j wäga arwa on, siis „tuulerõugctcks."  Tuule-rõuged on koguni kerge haigus. Mustad ja päris rõuged on wäga külgehaktawad. Et surma ja rõuge armide eest hoida, peab igaüks enesele kunstrõugeid panna laskma. Lastele peab kõige hiljemalt  nelja kuu wanaduses kunst - rõugeid laskma panna. (Ots tuleb.) Sõnumid Tartust ja Tallinnast Tallinnast. 7. skp. wõtnud pristaw Nieländcr II ja tema abi Sclesnow ühest majast trobikonna Tartu kreisist Tallinnasse reisinud wargaid kinni, kes majaperemeest tahtnud „üle lüüa." Nende nimed olla Tho ma s Ass ui us. Mart Letti, JakobJlwes ja Arthur  Wegner. Nad olla ainult paremate  saagilootustega ja kõigi oma muukraudadega  Tallinnasse kolinud. Kinniwõtmisel  olla Merine sõda tulemas olnud, sest et kurjategijad omad noad wälja tõmmanud,  ilma et nad nendega midagi teha oleks saanud. Nende juurest leitud mitu walepassi, mis mitmete nimede pääle ol- nud kirjutatud. Nad olla kõik juba waremalt  wargusc Pärast trahwitud ja kohtu all olnud ja oodata praegugi oma nuhtlust. 1387 aastal oli Eesti maal sündinul e arw 11,856 (6,066 meeste ja 5,790 naeste sugust), surnute arm (ilma nende juurde arwata, kes surnult ilmale tulnud) 8,172 (4,147 meeste ja 4,021 naeste sugust), selle järele on siis loomulik juurdumise arw 3,684 inimest. Surnult sündinud oli 370, elawalt sündinud  kaksikuid 329, kolmikuid 16. Abielusse astujate arw oli 2,763. Nende seast Ewangcli usulisi 2,575 Wene, Õigeusulisi 128, Roma-Katoliku usulisi 2 ja Jsraeli usulisi 9.; nende seast-Ewangeli Õigeusulisi  segi paari läinuo43, Ewangeli ja Katoliku usulisi 5 ja Õigc-ja Katoliku usulisi 1. Talinnas üksi oli 1887 aastal sündinute anv I,s43,(nende seas sohilapse 989, surnute arw 1,236, ja uusi paariheitmisi 361. Ka siin on sündinute arw suurem kui surejate ariv, nimelt 307 inimest; üleminewal aaStal  ainult 234. G- W. P. Juba sees. Hääd elu! -- P. G, U-W, Ei ole kõigiti kohalik. ?  Lühemalt  lehes. H. G. K. Lehes. J. L. W. M. K. P. Vaadam? irüütm C. Ä. Ei ole avaldamiseks küllalt küpsed. H. G. K. Lehes. M. M. N. Ei lastud läbi. Olge hääks ja saatke! T. K> J. Ei sünni. A. L. Lehes tänu! Õige sisukad. K. P. L.-S. Avaldasime. W. J. M. noorik R. H. T. K. J- J. T. H. A. M. L. - K. E. P. - H. G. K. - J. S. S. - S. K. W. - J. R. W. J. W. P. - L. T. A. - M. M. J. H. - H. U. T. H. K. A. Üks neiu Märjamaalt. K. T. Lige! (Pooleli). Uuemad sõnumid. Dartnst. Tartu õpekonna kurator on „Ringkirjadcs" käsu andnud, et Tartu Wene seminaris edesptdi mitte enam ei pea Saksa keele tundisid antama. Selle asemele  antakse kiriku-Slawoni keele tundisid. Kuratori herra avaldab^„RingkirjadeS"  ka Schamajewi abiraha Põhjuskirja. See abiraha on rohkem kui ZOLHOOO rbl. suur ja on üksnes Tartu linna laste tarwis. Miiast. Linna valitsus on siin lubanud,  et Salomonsky omale püüst tsirkuse ehitab, aga politsei on ehituse ära keelanud  ja ka kuberner ci ole seks luba andnud. Läti laevameeste seltsil „Austra'l" on kaks õnnetust olnud: laew „Perkohns" on mere põhja läinud jISMO rubla kahju) ja laew „Trimpus" on wiga saanud j 506() rubla kahju.) Selle pärast ei ole võimalik  tänawu kasuraha saada, aga muidu on kõik teised laewad kasu toonud. Peterburist, Salori rahwa üle, kl' lega AfghanlastK hiljuti tüli oli, on Russkij  Jnwalid nüüd sõnumi toonud, Salorid  on waesed Afghanlased, keda teistest Afghanlastest on tihti taga kiusawd, Nad põgenenud muist Persinsse, muist Wene maale üle piiri, .kuhu neid aga taga aetud Afghanlastc poolest, Wene maa Päät olnud  õige merine lahing, NnÄb on aga Saloritele Wene poolest marju autud, et tagakiusajad enam nende külge puutuda ei julge. Sisemiste asjade ministri herra grahw Tolstoi läheb kuni oktobri kuuks Rjäsani kubermangu oina mõisa pääle, Poola maa Petrikan ja Plozki kubermangudes ei luba kroonu enam, et wäljamaa mehed suurte mõisade Püüle raha laenawad, Mt seda wiisi läheb palju mõisaid wäljamaa meeste osaks, Paschiowi ususelts on kahesse harusse läinud, selle pärast on hulgal selle usu seltsi tunnistajatel nõuu jälle Wene usku tagasi  minna. - Lõunc-Wene inaal ostawad Sakslased  wäga palju msad ära. Krimmi saares on juba Vo kõigest maast Sakslaste oma. Sakslased olla nagu waesed põdurad  sandid näha, aga wõtta rahulisti 70,000 rubla ja weel enam taskust wälja ja osta maad mõisade kaupa. Wene lehed tillemad, cl see mäaostminc mstre kasuks ei ole. StrasSurist. - Iga Prantslane, keS iile Saksa piiri tuleb, peab passi ette näitama, mis Saksa konsul alla kirjutanud,  muidu kasi tagasi. Telegrammid. Söterkuris, IZ. mail. Uued seaduse  punktid on Keisri Majesteedi poolest kinnitatud, milles on üteldud, missugustel Puhkudel Luteri kirikuõpetajad ametist wöiwad  lahti tehtud saada. Kui nimelt konsistorium  seda tungiwal ja tarwis olemal puhul  ruttu ei" tee, siis wöib sisemiste asjade minister wastu panema õpetaja ametist lahti teha selle läbi, et ta konsistoriumile käsu annab ja konsistorium seda käsku peab täitma'art. 446 järel. Darmstadtis, 13. mail.  Suurvürst  Sergei Alcksandrowitsch ja abikaas on täna siia tulnud. Marssis, 14. mail. Prantsuse maal on sõjateenistuse aeg 25 aasta Pääle määratud; kolm aastat sest ajast peab soldat  tegewus teenistuses olema, kuus ja pool aastat tagawara-wäes, 6 aastat maamäes  ja 9Vs aastat maa - tagawara - wäes. Wienis, 12. mail. „Pestcr Lloyd" Püüab näidata, et Austria! midagi paha sõja nõuu ei olla mäge korjates ja korterisse  pannes. 56. Dosti m e e S. 1888. Gart KoLLmanni juures Tallinnas, Pika uulitsal müüakse kõige paremaid Ws., kingseppade-1 ' nõelu, õli ja niiti. »»»»»« Silku ja soola soowitab odawalt Hesti Möllumeeste pood Tallinnas, Wenc turu ääres. MU" Maarahwale on hää suur hoowiruum  ja soe söbratuba pruukida. R tilxliiili kes ka Saksa keelt räägib, leiab kohe teenistust Raatuse uulits nr. 17. ott saada Mäe uul. nr. 28. Praegu ilmus ja K. A. Hermann'! juurest  Tartus saada: Maailma keel Jotapük Kirjutanud ,1. lapilt. Volapük on nii kerge, et igaüks tema grammatika 2—3 tunniga ilusti ära õpib. Paari kuu wältusel õpib juba kirjutama ja kõnelema. Et see keel maailmas juba wäga palju möistetaw ja räägitaw on, siis on loota, et ka Eesti rahwa seas teda rohkesti pruugitakse. Kes 20 kopiku eest postmarkisid lihtkirja sees K. A, Hermann'i nime pääle Tartu saadab, saab raamatu kodu kätte. Wõru linnas saab neil päewil üks piiewapiltnik kõige uuemate Nistadega sitmlipilklisi illeSVötNist toimetama. s 6 Kaks õpipoissi kes juba maal rätsepa tööd on õppinud  ja soowiksiwad weel linnas juurde õppida, wöiwad kohta leida, Tallinnas,  Lühise jala all nr. 249. s 3 KWgi MM kes söögi tegemise täiesti oma pääle wõtta wõib, otsitakse Tiigi uut. nr. 20. Kõne tund kell 2—3 pääle lõunat/ Rõngu kiriku juures on üks j 2 pood wälja rentida. Kaupa teeb Wönnu kihelkonnas Kriimanni mõisas 16 mer-m Tartust M. AaumaNN. ! Myapäemal, 22. mail s. a. WU- Suwe "WC iläitkmällgiide üivsiliiiit. Eeskawa: WuuMumäng. Laul. Naljalaulud. Näitemängud: i. Maie mõte ehk kes teab kuidas lood lähewad. ii. Majawõti ehk abikaas külma käes. Nali ühes järgus. Pühapäew 29. mail s. a. Teine suur näitemäng Honi. Waatemäng il järgus.