 aga ikka, et ka see lepitus üks nael Gladstone Ministeriumi surnukirstu külgeS olla wõib. Samaara asutustest kirjutakse meile: ,Kündja"  teatab oma Nr. 52 sees, nagu kihutaks Rezold ikka peale weel kodumaalt Eestlasi Kaukaasia maale wälja rändama ja avaldab sealsamas ka Jaan Kilgi kirja, millest  väljarändamise paha järg wälja paistab. Seletagu seda ka umbkaudsed weiked arwud. Samaarast rändasiwad Suhhum-Kaleesse umbes ttt hinge, umbes 38 hinge on tagasi tulnud, nende seast on üks mangi wiisil tagasi toodud. Tema waranduS oli rändamise teel kõik ära kiilunud. Et aga siiski kuidagi witsi tagasi saada, pidi kawaluS aitama. Tema olla omad kirjad kellegi kätte ära annud ja lasknud ennast siis kui passita inimest Politseis üles anda, kes teda soowitud paika, Samaarasse, tagasi saatis. Kõigist wälja rändanud inimestest on nmbeS 24 hinge Kaukaasia üditõppe ära surnud, muist seal. muist pärast tagasijöudmist Samaaras ehk tee peal. Nenda on siis Samaarast wälja rändanud Estlast ümbes 50 ehk mõned peale, Kaukaasia maale, jäänud.  Nende seas oli Jaan Kitt kõige rikkam. Temal wõtS umbeS 2000 rubla raha olla, palju fialtha ja mõnda muud kraami, kui tema Samaarast wälja läks. Peale selle on nii heaste tema kui ka need teised keS omad krundid rendi peale andsiwad (mõned müüfiwad nad üSna ära), Samaarast ikka maarendi raha Kaukaasiasse järele saanud. Nüüd korraga ei ole Jaan Kilgil enam T rublat, , Kündja" hinda wälja maksa, palub wõlga. ÜkS ehk teine asi on siin nüüd tõeste sündinud: KaS on Jaan Kilk nii vaeseks jäänud Nezoldisi kiidetud ja Linda nimel pühitsetud Kaukaasias, ehk on tema ,Kündjat" tahtnud petta. Kui ka Jaan Kilk küll teiste teutusekS ja latmduseks on waletanud, mis .Eesti Poõtimehe" lehtede pealt mitte ära ei kustu, siiski ei tahaks mina seda mitte uskuda, et tema just varguse hirmus olekS petnud ehk waletanud. Looduse poolest on Jaan Kilk'il kaunid anded, kui ühe nõdruse maha arvame, et himu ilma oma jõuu ja anuele ärateeuimata varanduse järel ajas teda rikast aga vana naeft võtma. Niisugusest abielust sigines hädaelu, sellest ebaelu ja witna joomine. Kui nüüd , arvame", et Kilk teda abita-elule, mis tema ja Varanduse  wahel oli, muututist soovis, siis oli väljarändamine, merereisuga ja Kaukaasia kliimaga tarvilik abinõu. Et aga rahwaS õnnetuse sisse saab petetud, missugune rahvamees"  on sellest hoolinud, rahwa kasu" nõudes?! Kilgi waua naeue on Kaukaasias ära surnud ja ütlemata  kiirusega, kuida see muidu mitte pruugiks ei ole, olla noor naene wõetud saanud. , Kündja" tellimise lugu tahaks siiski üht mõntt tilka rõõmu karika sisse tunnistada. Et aga Nezold, kes nende jõukate inimeste puuduse fiSse langemist tunneb, siiski kodumaa kehwemaid inimesi väljarändamisele awateleb, see tunnistab tema uskmata ja halastamata südant. Küll saate nägema, et mitmed nende waeSte petetud Eestlaste seast, kes Nzzoldi kiituse peale Kaukaasia  maale peakstwad minema, selsamal witfil nagu see ÜkS Samaara mees, kodumaale endid saakstwad tagasi toimetama  , rahwa kasuks", aga kroonu kahjuks. Waesed inimesed aga saakflwad weel vaesemaks ja õnnetumaks. Et , Eesti Postimees" niisuguseid kirjast üles wõtab, see ei tunnista mitte rahwa kasu" nõudmist ega Dr. Hermanni armastusi" ,täijes Eesti vaimus ja meeles", nagu „Eesti Postimees" sellest äärest ääreni täis on. Niisuguses väljarändamise kihutamises ei ole isamaa armastust ega rahwa kasu nõudmist ka. Seeon Jumala ja inimeste ees tõeste õige. Weel viletsam on fee ,erapooletus", mis põhjusel Dr. Hermann sarnatfed ja kõik kirjad Eesti Postimehes" üles wõtab. Tema tahab kõiksugused klobatsid, tühjad kolgaspead, uulitsapoisid ja muud pahad inimesed nende auusamate inimestega ühesugusesse vaidlusesse rebida omas Eesti Postimehes". Muidugi peawad auusamad meeled niisugusest  , erapooletusest" taganema, kui mõne käntsaka waSta silmi ou saanud'; wöit jääb ,rahvameeste" kätte. Ltndenbcrgi wiisil laseb tema juba ennast Rezoldt läbi kiita ja teisi Eesti aealehta laita. Rezold töötab Armeenlaste  seas, nõudku tema ka selle rahwa kasu, kelle leiba tema sööb; jätku waesed Eestlased kodumaale rahule. Tuutage ometigi neid kärnakonnu ära, keS pettuse läbi waese rahwa verd imewad. ja hoietagu nende eest. Need on tõeste walusaks küüruks, kes seda omale selga saab, fee kannab surmani." 3. Astrahhauist, 2. Küünlakuu pääwal. öökülmad on jeat KaSpta mere peal nii palju kinnitanud, et kõige wähemast üht neist kalameestest peaõma loodetakse, keda tuul jea» panga peal meresse ajaõ. Nowotsherkaökist. Polshinskaja sloboduS langes selle kuu 2. pääwal uks talurahva salk ühe lambakaswalajü majade ja loomade peale. Pealetungijad saiwad tuleriistadega  tagasi tõrjutud; mitu meest on surnud. Kärapaiga peale sai Kasakaid saadetud. Permist. Kubermangu maakonna-nõuukogu, keS oma koosolekut selle kuu 4. pääwal lõpetas, on nälgima rahwa ülespidamiseks ja seemne muretsemiseks 750,000 rubla lubanud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Selle kuu 3. pääwal on Keiser Wilhelm lväljasöites ka Wenemaa Saadiku, Geheimerathi Saburowi abikaasat waatamaS käinud. Wenemaa sõeawäe wolinik,  Würst Dolgoruki on FrkerichSruhesse, Würst Bismarki juure sõitnud, temale niisamati Wene Keisri otsekohest sõbrust Saksamaa wasta tunnistama, nagu tema seda Keisrile juba tunnistanud on. Preusfi Maapääwa koosolek sai Näärikuu 28. pääwal lõpetatud. WiimakS oli weel kära Poolakatega, kes kaebasiwad. et neid ,sakfaStada" taheta, kuna Minister von Göstlar kinnitas, et nemad endise Poolariigi jägudeS Sakslastele liiga teha. Nenda on ühes Schlesia maakonna koguduses, kus rohkem Poolakaid  et ole, kui aga 5 protsenti, siiski kolm kord igal kuul Poolakeeli jutlus. ,See on ka Poola maa," ütlefiwad Poolakad. ,Ei, see on Preussi maa," waStas Minister. ,KaS arwate, et Saksamaa riik heaga omad maakonnad wälja annab?" küsis Maapääwa saadik v. Tiedemann. ,Etl" hüüti waSta. ,KaS tahate wägiwalda tarwitada?" küsis v. Tiedemann. ,Kut Wenelased meile kaela peale tulevad!" hüüdsiwad Poolakad. ,Ja," ütles v. Tiedemann, ,see on Teie nõuu, Teie tahaksite meid Wenemaaga sõtta mässida, et fiiS sogases weeS kalu püüda wöikfite!" Selle peale tõusis suur kära Poolakate keSkis, kes wabandawad, et nende tahtmine wihawaen Saksamaa, Wenemaa ja AuStria wahel on, mis aga nende tegudest wälja paistab, kuida ka enamist kõik ärritavad kirjad Saksa ja Wene lehtedes Poolakate waimust siginenud on. Münstre Piiskop Brinkmann, keS omal aeal Mai-feaduste läbi omast Piiskopkonnast ja Preussi riigist wälja jsaadetud sai, on nüüd andeksandmise teel oma ameti tagasi saanud ja Näärikuu 30. pääwal Münsteri tulnud. Tema tagasitulemise  aeg ei olnud teada ja sellapärast ei olnud ka keegi teda ametlikult wasia wõtmas. Teise pääwa õhtul rõõmuStati  teda aga uhke tnlelondi rongiga. Esiteks pidas Ülem- Bürgermeister linna nimel kõnet, ja siis Katholiiklaõte kuuluS kõnemees Baron Schorlemer-Alst. Piiskop tänaS ja tähendas, et Keisrile kõige pealt tänu anda ja seda sõnakuulmise  läbi näidata tarwis läheks. Põseni piirel on sigade sisse wedamine Wenemaalt, ära keelatud. Austria-Ungrumaalt. Riigiwalitsuse poolest nõutud eraseadused selleks aeaks, kuuni kardetawad liikumise tähed rahwa, nimelt töörahwa seast kauwad, on Parlamenti poolest  wasta wõetud. WandemeeSte kohtud jääwad selle aea peale ka kinni ja kõik nendanimetatud „wabameelised" lehed on ära keelatud. Minister Graf Taaffe kinnitab, et kõiki seda mitte õige wabameelise edenduse waSta ei tehta; tahaks walitsus selle wasta wõidelda, fiiS sünniks see awalikult Parlamentis, aga Sozialistlaste wõi seltsrahwaslaSte  waSta läheks teist nõuu tarwiõ. Miinist on umbes 300 wõerast wälja saadetud, kes Sozialismuse ja kurjategemise kahtluse all seisiwad. Hollandimaalt. Weneriigi Saadik Geheimerath Stolõiptn  on selle kuu 1. pääwal ära surnud ja tema surnukeha  sai selle kuu 3- pääwal suure auuga Wene kabelisse wiidud. Saatmas oliwad Kuninga, Prinz von Oranieni ja Prinz Heinrichi lese asemikud, kõik Ministrid ja wõerad Saadikud. Surnukeha saab pea Wenemaale toodud. Norramaalt. Storthing wõi Norramaa Parlament sai Näärikuu 25. pääwal algatud. Kuningas oli Norramaa Kindrali mundres ja luges trooni peal istudes troonikõne ette, mida kõik, ka kuninga-Praua püsti seistes pealt kuulafiwad.  Storthingi majas ja maja ümber oli ennast wäga rohkest rahwast kogunud ja Kuningas sai waimustatud elamusega teretatud, nenda ka need Ministrid, kes Norramaa  , rahvameeste" kaebtuse peale kohtu alla antud on. Storthingi Präfident Sverdrup, kes ka kaebajate keSkis on, sai wilult waSta wõetud. Kuida lugejad ehk weel mäletawad,  on Storthing Ministreid selle pärast kohtu alla annud, et nende nõuu peale Storthingi otsused Kunningast  kolm korda kinnitamata jäiwad. Need otsused ei nõua aga omaS sügawamas tähenduses wähemat, kui Kuninga wõimust nii palju piirata, et Norramaa täitsa ,Vabariigiks"  jääks, kuna Kuningale muud jätta ei taheta, kui aga pAuu-Präfidenti" ametit wõi nime. Kunstköncde wõimuga  on ,rahwamehed" StorthingiS nii palju häälest oma poole saanud, et üks erakohus seatud sai, kes nüüd aegaealt  oma koosolekuid peab ja asjale seaduslikku seletust otsib. Ikka wõib olla, et Ministrid seaduse kirjatähe wasta süüdlaseks, ametist lahti ja teenistusest wälja mõistetud saawad. Arwatakse aga, et nemad siis kõrged paika Kuningakoja  teenistuses leiawad, ehk ka Saadikute ametit saawad. Ka rahwa keskiS on neil nii palju sõbru, et üks, 2.000,000 krooni suur kapital korjati, mille kasudest nemad edaspidi elada wõiwad, kui kohtu otsuS nende waSta olema peakS. Prantsusmaalt. Prantslaste aealehed, pealegi nende punased, tuli- ja werepunased lehed, hsiskawad Inglaste õnnetuse üle Egyptuss aSjus ja Sudanis. Tongkingist on wäga pahad sõnumid tulnud, mis muist juba peale kuu aega wanad on, aga nüüd wast awalikult ilmuwad. Tanh- Hoa, Kyhe-Han ja teistes Annami maakondades on kõik Annamiitlased ära tapetud, kes ennast tänine Risti - usku ristida lasksiwad. Arwatakse, et see sel aeal sündinud, kui Admiral Courbet wastapanijaid Nam-Dinhe maakonnast wälja ajas, kes fiis nimetatud maakondadesse põgenefiwad ja oma waewa Katholiiklastele kätte tasusiwad. Hue linna Mandariinid, nimelt Nguyen-Thüong, saawad selle juureS süüdlaseks peetud ja Prantslased tahawad neid., wastatamise alla panna. Ühe telegrammi järel, mida Admiral Courbet saatnud, olla nemad Annami walitsuse poolest juba nuheldud; seda et wõi aga mitte täitsa uskuda. See sõnum, mille järel Leitnant Brazza Kongo jõe maadel pidi ära surnud olema, ei ole õige. Tema elab küll ikka weel, aga tema asjatallitus on seal täitsa nurja läinud. Mitte üksi sealist kodurahwast ei ole tema omale Vaenlaseks teinud, waid ka kõiki wöeraid, kes seal kauplewad. Tema tähtsam wastane on Stanley, kes nime järel Brüsseli üleilmlise kaubaseltfi teenistuses seisab, tõe poolest aga Inglaste asju tallitab. Kodumaal kestawad töörahwa tülid ikka edasi, kes ühes kohas tööd seisma jätawad, teises kohaS wabrikuperemeestest lahti lastud saawad,  ikka aga fiis hädasse ja nälga jääwad. Nüüd ilmub paha waim ka sõeawäe keskis, nimelt on Lyonis Kürassirid  ja Husarid uulitsatel kära teinud, Politsei wasta pannud  ja pealikute sõna kuulmata jätnud. Inglismaalt Gladstoni Ministeriumi elupääwad näivad  õhtul olema. Parlamenti ÜlemaS tuas on nõuuks wõetud, Ministeriumile Egypluse asjade pärast laituse tunnistust kuulutada, kus walitsuse tegewuS ilma kindluseta, ilma sihita ja sellepärast kõige õnnetuse süüdlane olla. AlamaS tuas ei ole seda laituse tunnistust weel wasta wõetud, aga ka rahwaS peab koosolekuid ja mõistab Ministeriumi politika hukka. Gladftone on tunnistanud, et Inglismaa kõiki, Sudani sõeast kaswawaid kulust tasuma  peab, mis iseenesest mõista on, sest Egyptuse walitsuse! ei ole seda jõudu; aga Inglased on ikka kohe pahased, kui nende rahakoti kulges raputatakse. Nüüd ilmub ka, et Kindral Gordon Sudani valitsust täitsa Mahdt kätte andma peab, kuna Inglismaa mullu selle eest hea seista tõutanud on, et Kesk-Aasrtka maakonnad Egyptuse omaks jääwad. Ka see ärritab omakseid ja wõeraid Gladstone ja tema Ministeriumi wasta wihale. Kuulus Jumalasalgaja  Bradlaugh on jälle Parlamenti tunginud, oma wannet korrata wtifil ühe lehe pealt ette lugenud ja aset wõtta tahtnud. Parlament on teda uueste wälja lükkanud ja tema on pärast ise omast ametist tagasi astunud ja ennast uue walimise alla annud. Wist saab tema uueste walitud ja kära läheb uueste lahti. Jirilaste aealehed hõiskawad Inglaste õnnetuse üle Sudanis. Limerikis tungifiwad Näärikuu 26. pääwal umbes 500 töömest Raekotta ja suudisiwad Raeherrasi oma nõuupidamisi lõpetama.  Nemad on selle pärast wihased, et sadamast üht hobufe-raudteed linna ehitada tahetakse, mis läbi kotikandjad,  kärutajad ja teised seesugused ametmehed kahju saada. Linn oli kõige öö kihisemas. Greekamaalt. Wene sõea-laewastik, mis Greeka meredes  sõitmas oli, on Tenare juures kangest tormist laiali pillutatud. Soomuslaev ?Herzog von Edinburg" jooksis Salomint sadamasse, oma wigadufi parandama. Egyptusest. Sinkati linn on mässajate kätte langenud. Tewfik Pasha läks nälja pärast oma 600 mehega linnast wälja ja katsus ennast Suakimi poole läbi wõidelda. Araablased, Osman Digma all, langeflwad suure wöimuga tema peale, saiwad mitu kord tagasi löödud, raiusiwad aga pärast Tewfik Pasha ja tema näpnläie nälginud sseawäge wiimse meheni maha. Sinkatis oli Tewfik Pasha enne kõik suurtükid kinni naelutada ja kindlused ära lõhkuda lasknud. Osman Pigma salgud on kõik naesed ja lapsed maha raiunud, keda Sinkatis ees leidsiwad. Tokkar oli wiimaste sõnumite järel weel Egyptlaste käes ja senna taheti Suakimist abi saata, kardetakse aga, et mässajad selleks aega ei anna. Tuakimisse on abt tulnud ja loodetqkse, et seda linna kaitseda wõib. Kindral Gordon saadab sõnumit, et tema oma tallitust korda saata loodab. Oma rahaga oli tema juba Berberi ja Khartumi wahel ja temaga oliwad mitmed tähtsamad Araablaste peamehed. Kui temal muud nõuu ei ole, kui seda, et tema Mahdi, Ahmet Mohameti walitsust Sudani üle kinnitada tahab, siis wõib see nõuu ikka korda minna. Mis sellest aga pärast wälja tuleb, seda on ära oodata. Kairos on üks jägu Egyptuse sõeawäest Khediwet palunud, neid mitte Sudanisse saata ja Inglismaa pealikuid teenistusest lahti lasta. Khediiwe on neid kui mässajaid wangi panna lasknud. Ameerikast. Suured weetõusud on, nimelt Ohio ja Pennsylvania riikis, hirmus palju kahju teinud ja õnnetust  sigitanud. PittSburgiS ja AlleghanyS on 5000 künni