raSke haiguse aeal ja pärast wenna surma kui Preusst Kuningas rääkida, wiikS meid meie kitsa ruumi kohta liiga kaugele. Gaagu kellest, kui tähendame, et temal ka fiis rasket mõi ke-uisi selle usust ja rahust wõerdunud maimu wasta oli, mis Prantsusmaalt üle Europa puhus ja seaduslikku elukorda Monarchi-riigi põhjusel, hnwitada püüdis. Selle maimu maSta wöitlemisekS tahtis tema Preusst riiki mägewaks teha ja kõiki Saksamaad ühe lipu alla kokku kutsuda, milles töös tema herra von Bismarksis omale üht osamat, truuwi ja kindlat aailist leidis ja teda kõige tema möirgamate maenlaste wasta kaitses. Kahes sõeas ligemal kodumaal pidi Saksamaa ühenduse põhjus pandud saama, siis aoa astusimad Saksamaa ja kõige pühitsetud seadusliku elukorra päris-maentaled uneste wainule.  Prantslaste Keiser Napoleon 01. oli oma mände murdmise mõnu! trooni peale saanud, oli Prantslaste ülimeelt uueste kõtistanud, nimelt omas »kättetasumises" Wenemaa masta, merises Krimmi-sõeaS, ja oli juba uueste oma jalga tõstmas, et Prantslaste hulgad uueste laastates  üle Europa woolaksimad. Ühest juhtumisest, millega temal ühtigi tegemisi ei olnud, sellest et Spanialased üht liiget Hohezollerni (Preusst Kuningate) sugumõsast omaks Kuningaks walida tahtstwad, wõttis Keiser Napoleon 111. asja Preusst Kuningast ja temaga kõiki Saksa rahmast raskest pahanda ja Prantslaste kõlamaks hõiskamiseks: ! Verlini!" sõda kuulutada. Ast läks aga teisiti.  Kindlas lootnseS Jumala abi peale mõtkis Kuningas Wilhelm sõda masin. Usaldus Preusst Jumala-karllikn õigemeelise ja kindla Kuninga, tema targa nõuuandja ja tema wägewa ülema sõeamäe-juyataja peale oliwad Saksamaal  juba nii sügamast juurdunud, et kõik Saksamaa ennast hõiskatel tema poole heitis. Verlini ei saanud Prautõlaied mitte naha, küll aga Sakslasi Parifis. Mitte oma piired ei nihutanud nemad Rheini jõeni, küll aga mõltis Saksamaa omad maakonnad tagasi, mida Prantsusmaa  wägimaldne KuuingaS Ludmig XIV. kestet rahuaega  otse kui sala-rööwel omale kiskunud oli. See ssda, mis lõhutud Saksamaad ühendas ja Preussi Kuningast Saksamaa Keisriks tegi, on omas sügamamas tahenduses üks sõda kõige Europa rahu ja seadusliku monarchiliku  elukorra kaitsemiseks olnud, sest ilma selleta oleksiwad Prantslased salgamata jälle üle Europa moolanud,  nagu selle aasta-saea hakatusel, kus nende ülemeel miimats Moskwa linna luleS kõrwetatnd ja ühendatud Wenemaa ja Saksamaa mägedest lämmatatud sai. Meie KõrgejiõmuS Keiser Aleksander 11. on seda ära tunnud ja oli sel aeal jõuga ja nõuga Saksamaal abiks olnud. Sellest aeast saadik sai Keiser Wilhelm Europa rahu kindlamaks sammaks ja on seda 17 aastat kaitsenud, kõigist  kärast hoolimata, mida rahu-wastased tuisulafed paremal  poolel ja pahemal poolel just sellepärast tema, tema lähemate nõuuandjate ja tema rahwa masta tõstnud on. See kindeb rahu-sammas on nüüd langenud ja temaga  ühes pühitsetund mälestused Saksamaa ja Wenemaa mahel, mis merisetel wainutel köidetud oliwad ja tänine tema kaitsusel kestasiwad. Keiser Wilhelm oli Wene Keisrikoja suuromi ja oli kõige oma südame-soontega Keisrikojaga ja Wene sõeamäega, ka Wene rahwaga, kokku kaswanud. Kui tema minnast korda Peterbnrgis oli, siis hüüdis rahmas teda hõiskates: Laeen^ius" Oma enese rahwa seaS on tema aga pärast rasket tööd ja pärast mõnda rasket kannatust üht usaldust, auustust ja armaStust leidnud, mida nii ühisel meelel ehk ka iialgi meel ühele malitseja Würstile antud ei ole, ja seda usaldust  ja auustust andis temale ka kõik Europa. Just selle pärast sündis tema rahu-sammaks kõigile maailmale. Knida saamad asjad nüüd minema, nimelt Wenemaa ja Saksamaa wahel, kus see otse kui pühitsetud side katki kistud on? Nii palju kui inimese mõistus ette armata jõuab, ei saa ennast üleüldises politikas esiteks weel ühtigi muutma, nii kaua kui Keiser Friedrich 111. elab, keda ka üheks Rahn-Würstiks peetakse ja keda tema surmawoodis  wist keegi suurtüki mürinaga tülitada ei raatsi. Kui kaua aga tema elu weel kestab, see on mäga küsitaw. Korralisi kuulutusi arstide poolest mälja anda oli kord koguni keelatud, mis mist mitte hea täht ei olnud. Arstide  keskis kestasiwad mitmesugused mõtted selle üle ikka edasi, kaõ haigus krebs ou wõi mitte. Dr. Mackenzie ja temaga ühes teised Inglismaa arstid salgasimad seda ikka, Professor Dr. von Bergmann, kes ära reisida tahtis aga mana Keisri iseäralise soowimise peale San Nemosse jäi, ja teised Saksamaa arstid tunnistasimad seda. Strassburgift  sai knuluS Professor Dr. Kussmanl kutsutud, kes teisle Saksamaa arstide mõttes oli aga nõnu andis, et ka Prosessor Dr. Waldeyer kutsutud saaks, kelle kohta ka Dr. Mackenzie oma usaldust tunnistaks. Tema on tunnistanud,  et Kronprinzi haigus tõeste krebs on ja koguni puhcmast mormift, kuida Professor Dr. von Bergmann ja teised Saksamaa arstid juba hakatusest saadik arwanud oUwad. Nüüd kuulutamad kõik arstid, et nende keskis haiguse loomuse üle mingisugust maidlemist ei ole, mis mist seda tähendab, et ka Dr. Mackezie enam ei maidle. Ühes patuwad arstid, et ka amlehed enam sellest waidlemisest  ei kirjutaks ja ülepea haiguse üksikuid nähtust mitte üle-aru täieliselt ei arutaks. Wnmafel aeal ou ka jälle kuulutusi mätja antud, mis aga karmata on ja suuremat usaldust ei leia, mis stlmanäytawalt kõiki ütelda ei taha. Kartust sigitab nimelt see, et neis kuulutustes nüüd enam Krvnprinzi heast ja kindlast üleüldisest termisefl juttu ei ole. Era sõnumid mis Sau Remost tillemad, on aga meel palju kärmemad, Kopenhageni leht ,Politiken", kes asjakäiguga San Remos muidu ikka õige tuttaw ou olnud, kirjutab wiimasle päämade sees: , Kes teda San Remos näinud on kinnitawad, et miimaste nädalite häda Saksamaa  Kronprinzi mitu aastat maaemaks on teinud: tema habe on üsna wcllge ja tema on ka mäga ära kõhnetannd. See enne nii tugem mees kaalub nüüd waewalt weel 70 kilogrammi (4'/ t puuda). Seal ei ole siis wist enam pitkema aea peale wahematki lootusi. See mees, keda teiseks rahu-mõlwels peeti, on langemas. Seisukorra kohta Wenemaa ja Saksamaa mahel mõib pea püha-kirja sõna niaksa: „Ja uus Kuningas tõusis Egyptuses, kes losepit ei tunnnd." Ülepea näib Hohenzollerni kodakonnal  korraga neli leinalugu tulemas olema. Keisripaari  tütrepoeg Badeni Prinz Lndmig on juba enne surnud.  Nüüd suri Keiser ise, mana Keisri-Praua on juba aastate kaupa raskemas hädas, olla nüüd ka weel iseäralises  haiguses ja ei saa kõiki neid raskeid löökisi mist kauemine  mälja kandma. Kuida lugu nüüdse Saksamaa Ke>.s viga on, sellest kirjutasime ülemal. Keiser Wilhelmi miimsed  elupääwat. oliwad mäga rasked kurwastustest tema perekondas,  kurwaslustest ka suures politikas, mis tema südame masta oliwad. Tema rahwa ja kõige parema maailma armastus ja auustus saawod aga jäädawalt tema mälestusega  kokku köidetud olema. Iseäranis meie poolt on aga leinata: Wene Keisrikoja, Wene riigi ja Wene söeawäe kõige wauem ja kindlam sõber on hauda lämud! Keiser Friedrich 111. on omast haigusest hoolimata  Küünlakuu 27. pääwal Eharlottenburgi oodatud, kuS tema eluaset wõtab ja knhn Riigipääwa liiked üheskoos  temale wannet manduma lähewed. Würst Bismarkile  oli Keiser juba San Remost järgmise telegrammi saatnud: pSügawama leina silmapilgul Keisri ja Kuninga,  meie armastatud herra ja isa kojuminemise pärast, tunnistan mina Teile, kui ka kõigele Niigi-Mimsteriumile minu tänu selle hoolsuse ja trnnwnse eest, millega Teie kõik teda teenisite ja loodan Teie kõikide abi peale selle raske töö juures, miS minu rätte langeb. Mina reisin Paastnkun 10. (Küünlakuu 27.) pääwa homikul Berlini. Friedrich." Riigi-MiuMmumile on Keiser ja Kuningas  järgmise telegrammi saatnud: ,Harjunud maa-leinamise  kohta ei taha Meie midagi määrata, maid tahame iga Sakslase hooleks jätta, kuida tema ühe seesuguse Monarchi  kojuminemise järel oma kurwastust mälja näidata tahab ja ka seda aega et taha Meie määrata, kus amalikud  lõbukogud seisma piawad, maid jätame ka seda igaühe  enese hooleks. Friedrich". Riigipääwale ou Würst Bismark, Preusst Maapääwale Minister von Putlkamer Keisri surma teada annud, mis peale mõlemad kojad oma uõuupidamifi määramata aea peale seisma jätsiwad. Weel surmamoodi peal on Keiser Wilhelm oma lootust  tunnistanud, et Saksamaa ja Wenemaa wahel mitte sõda ei tule, ja on soominu), et Saksamaa Wene Keisrile  ikka kõige suurema lahkusega masta tuleks. Keisri surnukeha ou tema moodi peal, malge warbaga kaetud; nägu on täis rahu ja pehmust. Õues seisamad rahwahulgad  healeka kurmastuses. Ksigeist Walilsejate-kodadest  on kaastundmise telegrammid tulnud MatuSte üle ei olnud weel ühtigi määratud. —. Ka börsid oliwad kinni ja sellepärast ei olnud Wene paberraha kursi üle wiimastel päämadel sõnumil tulnud. Küünlakuu 25. pääwal makseti  100 rubla Wene paberraha eest 162 marka, järgmisel  pääwal kerkis kurs 162 marka 75 penniga peale, knida kirjutati selle mõnul, et Prinz Wilhelmi nimetamine Keisri asemikuks ,Niigi Teadaandjas" seisis ja sellega kinnitatud oli, et malitsuse-mashin ka mitte üheks silmapilguks  seisma ei jää. Need ülitähtsad sõnumid, mis Saksamaalt tulnud ou ja mida meel tulema kardetakse, on osawõlmlst kõigest teisest  politikast lämmatanud. Igal poolel armatakse, et politika arutamised ühel aeal ühtigi ei maksa, kus aSjad nii kergest täitsa wõiwad koguni teisiti pööratud saada. Meie päimil jooksewad salgamatu kõik suure politika nöörid  Berlini kokku ja jooksewad sealt mälja, keegi ei tea aga meel kindlaste, missugusel juhatusel ja joonel neid nöörist seal järgmistel päämadel köidetakse ja lahutatakse. Ka meie lõpetame sel korral oma sõnumeid suurest maailmast  selle ühe ülitähtsa sõnnini arutamisega. Seda tähendame aga weel, et Sulta n Wenemaa ja Saksamaa  Saadikute ühise rõhumise mõnul ometigi Bulgaria walitsusele kirja saatnud on, milles Prinz Ferdiuandi malitsus ja ülespidamine Bulgarias umbseadusliknks tunnistatud  on. Kuida see käsk Bnlparias mõjud, see on teadmata. Ikka on aga arcaata ja juba ilmuwad ka tähed, et see kask Bulgarias mitte täitsa ilma järjeta mööda ei lähe. Tähtsaks peetakse nimelt seda, et Prinz FerdinandL ema, tnntnd Prinzess Clementine, kes kõik seda Orleanlaste  sasi Bnlgarias teinud on, nüüd suurema kiiruga sealt taganeb Tema tahta Ungrumaale minna ja seal Magyarlasi oma poja heaks maimnstada. Bulgarias olla ka jälle mässamine hakatust leitud, keda kaelakohtu alla anda tahetakse. Serbias on suur rõõm selle käsu üle. Seal nähakse jälle und ühest Serbia-Bulgaria riigist, Kuningas Milani malitsuse all. Makedonias olla kõik kihisemas, nimelt Kõik-Greeklaste maimus, s. o. Balkani poolsaare ühendamiseks üheks uueks Byzantini ehk Greeka Keisririigiks. Kui see käsk aga ka nenda mõjub, et Prinz Ferdenand selle mõnul ehk selle läbi üleskeerutatud  mässamise mõnul Bulgariast taganeb, siis ei oodata Europa tähtsamates ringkondades sellest mitte rahu, maid kardetakse rohkem weel põlcwamaid küsimist. Siis mast astuda Bulgaria ja kõige Balkani poolsaare kohta täie ja tungima rõhuga küsimine pääwakorrale: ,Mis nüüd?" —> Omalt maalt. Tallinnast. Kakö KeiSri-pääwa, sündimisepääm  za troonipääw on mööda läinud, kui see leht meie lugejate kätte jõuab. Mõlemitel xääwadel on ka meie Emang.-Luth. usutunnistuse kogudused ennast omais pühakodades  kogunud ja on oma südameid oma hingekarjatsete juhatusel magas ja tungimas palmes Walitsejate Issanda poole tõstnud: ma l hoid k u, kaits e g u, w alguslagu,  kin'nitagu ja õnnistagu meie Keisrit! ,Eestimaa Kubermangu Zeitung" arutab kaebtuseasja  Hageri kirikuõpetaja A. H ö r s ch e l m auni wasta. Prokurör on selle üle Laedstua kohtus kaevanud, et Harjumaa  Manngericht seda aSja tuntud põhjuste pärast mitte ette ei mõtnud. Landstua kohuõ on neid põhjuseid õigeks arwanud, s. o. tarwilifi eeskuulamist ka puuduslikukS leidnud.  Selle üle on Prokurör Senatis kaevanud ja sealt on käsk Harjumaa Manngerichtile tulnud, seda asja mtiwimata  ette mvtta. - Kuida kuuleme, on iseäranis selle üle kaebatud, et kirikuõpetaja Hörschelmann üht oma koguduse-liiget,  kes Greeka-öigeusku heita tahtnud, noominud olla, seda mitte teha. Seesama leht kuulutab ka Vallimaa  Greeka õigeusu Wennastuse (Bratstmo) aruannet tema waranduse ja tegewuse üle. Kapitali olla Bratstwol 22,000 rubla. Aastast 1884 saadik olla selle aruande järel Eestlastest ülepea 2955 hinge Greeka-õigeusu poole pööratud. (Endiste sõnumite järel oli neid palju rohkem.) Mitmed olla ennast ümbersalmida laöta lubanud, ei olla seda tänine aga weel teha jõudnud. Teiste asjade kestis  lueme selle aruande sees: ,Konvertitud (ümbersalwitud inimesed) tnuniStawad awalikult, et keegi õpetaja ega preester Greeka-õigeusu tunnistusest neile selle pööramise eest mingisugust aeglist, ilmalitkn kasu ei ole töulanud ja et nemad seda ka ei oodata; selle wasta olla neil teatud,  et mitmed oma pööramise pärast Õigeusu poole mahest ehk risti oma peale wötma ja häda kannatama piawad. Lutheranlaste käimisega Õigeusu kirikutes ja koolides saamad  nemad preestritega tuttawaks ja käiwad siis ka kodu nende juures, abi, nöuu ja õpetust otsimas. Päruu Propst Prolohierei Dionysius Tamm rääkis Piiskopile, et üks Lutheraulaue Mõisa mailast Eestimaal Mihkli-kiriku preester Stepan Beshanizki juure tulnud ja palunud olla, tema aia ja põllu puhastamise eest madrikutest ja kahjulikuist kärbikutest  palmet leha; üks teine talupoeg Tori kogudusest palus preestril, tema looma-suremise masta palmet teha." Aruandest ou näha, et pööramine Greeka-õigeusu poole miimasel aastal kadunud on. Kõige määmast ei leia meie seal nende armu, kes ennast aastal 1887 oleksimad ümber salwida lasknud. »Nishki Westniku" sõnumite järel olla Tartu koolikouua  Kuratori ettepanekud Vallimaa koolide, nende kestis ka Tartu suurkooli muutmise kohta wastawõtmist leidnud ja saada lähemal aeal ette mõetud. ,Nowosii" sõnumite järel saada Vallimaa kohtute muutmise plaan Paastukuul Niiksralhi nöuupidamise alla tulema, Aleksaud r i - k o o l i asjus on kuulda, et mitmed abi komiteed oma legewust on seisma jätnud teiste keskiS ka Nakwere abikomitee. Tartu abikomiteest kirjutab rEesti Postimees": ,Tartu Eesti Aleksandri-kooli abikomitee  eestseisuse kiiked oliwad üleskutse järel Pühapääwal 21. Küünlakuu pääival koosolekule tulnud, millest ,üks ainuke" maksja liige osa mõltis. Teistest korjajatest liigetest  oliwad kolm omad korjamise-raamatud selle tähendusega  ära saatnud, et neil edaspidi enam wõimalik korjata  ei ole ja et ka keegi enam korjajale midagi anda ei kaha. Koosolejad abikomitee eestseisuse kiiked amaldasiwad seda soomi, ikka weel edaSpidk katsuda selle hea töö kasuks uenda palju teha, kui iganes wõimalik on, ja seepärast