Sakala .1- 12. WiliandiS. 22. Miirtfiw P-iewal 188«. UI. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Südamelik sõna Eestirahwale. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Liig palju ja liig wähe; kuidas Saksakeele ajalehed meie maal oma lugejatele liiwa silma puistawad;  hobuste wargusest. Tartust: Saksakeele ajalehed. Pärnu maakonnast: Tori pidu. Haapsalust: Senati otsus. Riiast: Waen seltside wasta. Peeterburgist: Ketserina Majesteedi termis; ameti muudatus; rahawöidud; kurjategija Mlodezki; Saksamaa waras. Helsingist:  Suurkool. Wderalt maalt: Hiinamaalt: Saadiku trahw. Pariisist: Kurjategija Hartmann. Londonist: Uus parlament. Kirja wastused. Kuulutused. Lisaleht. Üksainus tütar. I. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Südamelik sõna Eestirahwale. Armsad Eesti wennad! Üks kallis mälestuse aaSta on meil praegu käes. Kakskümmend wiis aastat on täis saanud, kui meie armuline ja suur Keiser Aleksander 11. trooni peale tõusis ja walitsema hakkas. Isalikult on tema oma suure riigi alamate eest hoolt kannud ja kõigiti nende põlwe ülendanud. Nüüd peab kõik ustaw riik hõskamisega juubeli aastat, tänab Jumalat  taewas ja auustab Keisrit trooni peal. Ka Eestirahwas  on suuri heategemist Keisri herra armust maitsnud.  Meile on mööda läinud kahekümne wiie aasta sees üsna uus elu tulnud. Aleksandri 11. walitsuse ajal on meie pslw nii wäga paranenud ja meie järg nii ülenenud, et temast Eestirahwale uus iseäraline aeg peale hakkab. Seda on ka Eestirahwas igal pool täiesti äratunnud ja tänab oma armulist Riigi-Isa südame Põhjast. Tuhanded palwed tõusewad suust ja südamest taewa poole: Jumal õnnistagu, Jumal hoidgu, Jumal kaitsku meie kallist Keisrit ja pitkendagu tyna päewi. Suure osawõtmise ja südame liigutusega oleme ka meie 19. Webruari kuu päewal Jumala kodadesse kogunud ja tänu ohwrit Kõrgemale wiinud. Aga, wennad, tänu peab ka teus awaltkuks saama ja weel järeltulewale põlwele jäädwaks mälestuseks olema, ühtlast elawaks tunnistuseks meie südamelikust juubelist. Igal pool Weneriigis on ka linnad, kogukonnad,  seltsid rohkeste nägusaid tänu-tunnistusi ja mälestuse-märkist üles seadnud. Nimelt on hulk koolisi asutatud, mis armulise Keisri nime kannawad ja ka laste lastele tema õnnistatud walktsust peawad meele tuletama. Näituseks: Lätlased on tõutanud 199,999 rubla kokku panna ja selle kapitaaliga üht ülemat Läti kooli asutada. Sarnased mõtted on mõistliku Eestlaste seas liikumas. Meie peame juubeli aasta mälestuseks midagi tegema ja saame ka tegema, aga arwamised ja otsused ei ole esiotsa weel ühisele sihile saanud. Walagu üksikud maakonnad ehk seltsid oma südame soowisi teuks ümber, kuda nad iial auusaks ja tulusaks arwawad, aga üks ettewõtmine on meil kõigil ühine, üleüldine Eestirahwa asutus. See on meie Aleksandri- kool. Paremat ja ülemat juubeli aasta mälestust ei wõi meie Eestlased teha, kui et meie oma Aleksandri -kooli tänawu walmiks teeme. Õndsa Keisri AleNandri I. mälestusest hakkas meie kooli asutamine peale, armulise Aleksandri 11. juubeli aastaks lõpetagem  tööd. Seega auustame tõeste oma kallist Riigi- Jsa ja seame nägusa ja kindla mälestuse märgi üles. Tahaksime sell aastal uusi mälestuse koolisi Põhjenda, nagu mõnelt poolt nõuu on antud, siis jautaksime oma jõudu asjata ja ettewõtmine ei saaks juubeli wääriline olema. Üks ja õige on auusam, kui mitu kehwa ja puudulist. Sellepärast, armsad wennad, wõtame igal pool ja ühel meelel asja käsile, korjame hoolega raha ja lõpetame sellsinatsel aastal oma Aleksandri-kooli  ehitamise, Keisrile auuks, meile enestele ja laste lastele armsaks ja rõõmsaks mälestuseks. See olgu meie ühine ja üleüldine juubeli tegu. Kudas tuleb seda teha? täieliseks  asutamiseks ja ülespidamiseks on rubla kapitaali tarwis; rubla on juba korjatud)  meil puudub siis umbes 69,999 rubla. See wiimne summa peab tänawu muretsetud saama; siis wõime tööd lõpetada. Et seda raha pärast kokku saada, on meil kaks teed ja meie wõime mõlemaid . käia. Esiteks on meil igalpool abikomiteed. Nende kohus ja auuasi olgu, tänawu iseäralise hoole ja armastusega  tööd teha ja raha korjata. On eestwõtjad mehed ja ajab neid armastus, siis saab rahwas rõõmuga ja südamelikult osa wõtma ja Keisri auuks isamaa altri peale ohwri andeid panema. Töine tee on see, et wallawalitsused ka omalt poolt selle asja ette wõtawad ja korda mööda andid korjawad. Kuberneeri herra on wallawalitsustele selle poolest selge, kirjaliku luba annud ja lubakiri seisab pääkomitee käes. Keegi ei keela meid, ei tohi keelda, ei saa ka keelama, kui aga ise tahame ja mehed oleme. Wõtku siis, auusad wallawalitsused  asi jalamaid kätte ja pidagu nõuu, kuidas korjamist nende piiris kõige sündsamine, korrapärast ja wiljakalt ette wõtta. See töö on tõeste kõige nõuu pidamise ja hoole kandmise wäärt. Seega auustame suurt Riigi-Isa ja tunnistame oma tänu tema wasta teuga üles. See sünnib tõeste isamaa iluks ja jätab kindla, paistwa tähe juubeli aasta mälestuseks järele. Aleksander 11. on meie wabadust isaliku armuga kosutanud.  Tunnistagem üles, et meie ka wabaduse kohusid  ära tunneme ja täita tahame. Isamaa edenemine ja ülenemine on meie armulise Wgi-Jsa südame rõõm. Rõõmustagem teda ka omalt poolt niisuguse edendamise  ja ülendamisega. Eestirahwaft on Liiwi ja Tallinna maal kokku umbes sada kihelkonda. Jautame 69,999 rubla nende peale ära, siis tuleb läbistiku igal kihelkonnal 699 rubla Aleksandri-kooli heaks korjata. Et aga kihelkonnad  mitte ühesuurused ei ole, siis tõuseb ehk alaneb  see summa üksikute kohta. Wähematel kihelkondadel  tuleks 2—3999 rubla, suurematel 899—1999 rubla, keskmistel 5—799 rubla ohwerdada. Peaks see wõimata olema? Mitte sugugi! Pealegi on see, meie Keisri herra suurt armu Eestirahwa wasta mälestades,  liig pisukene tänu tunnistus. Meie oleme palju suuremat tänu wõlgu. Seda ennemine, wennad, löögem kokku kui truuid isamaa Pojad ja ärgem jätkem seda nõuu ja ettewõtmist mitte palja paberi peale. Tungigu need sõnad igal pool südamese ja sünnitagu tegusid, mis juubeli aasta waärilised. Tänu, palaw tänu meie suurele Riigi-Isale tema eest, auu ja kiitus Jnmalale, kes teda meile kinkinud. Jumal kaitsku ja õnnistagu Keiserliku Majesteeti ja tehku meid tänulisiks  kapsiks! J. Hurt. Poliitika ringwaatus. Saksamaa riigi parlamendist praegu seaduse  pärast ehk tagasilükkamisega  ka meie maa põllutöö külge puudutakse. Seal on mõned parlamendi liikmed ette pannud, et tollimaks, mis muialt Saksamaale toodud linade peal seisab, ära saaks kautatud. Selle waidlemises näidatakse,  et lina-toll Saksamaa põllumeestele mingisugust  kasu ei too, sest sellest tollist hoolimata olla Wenemaalt toodud linade hinnad ikka 30 protsenti odawamad olnud, kui Saksamaal kaswatatud linad; ka ei jõua Saksamaa ise nii palju linu kaswatada, kui tema wabrikud tarwitawad. Bielefeldi kuulsa kedramise wabrikutes olla linadest, mis seal riideks tehakse, 70 künni 80 protsenti Weneriigi linad, ehk küll Hanooweris, Westfaalias ja muial linu kaswa- > tatakse. Läheb sellepärast see seadus parlamendis läbi, et Saksamaa linade pealt mitte enam tolli ei mõta, mis muialt sinna sisse weetakse, siis ei saa see mitte üksi Saksamaa linawabrikuid edendama, maid saab ka meie maale kasuks olema, kust seda enam linu siis ka Saksamaa jauks taga saab päritama. Saksamaa parlamendi wabameelelised liikmed teemad kangeste selle heaks tööd, et uut sõawäe seadust mitte wasta ei wõeta. Siiski arwatakse, et parlament  seda seadust, kui ka weikse paljusega, otsuseks saab tegema. Waheajal aga läheb nende Sakslaste hulk ikka suuremaks, kes oma isamaale selga põörawad  ja muiale wälja rändawad. Wiimasel ajal rändab nimelt uue sõa kartuse pärast palju noori mehi Ameerikamaale wälja. Aastal 1879 on üksi Hamburgi ja Breemeni sadama-linnade kaudu 28,993 Sakslast wälja rändanud, ja neist nimelt Ameerika Ühendatud riikidesse 27,176, Brasiilia maale 942, Austraaliasse 2,747 hinge, n. n. e. rahwa kange nõudmise peale wana parkammt 12. (24.) Märtsil koost ära lahutatud  ja iga partei walmistab ennast uue liigete walitsemiseks ette. Igalt poolt awaldakse programmist  ja walitsemise kõnesi.ning terwe Inglismaa on sellepärast praegu kihisemas. Kui Lord Beaconsfieldi partei poole jälle wõit peaks jääma, siis oleks see ime küll, sest Inglismaa raha tuleku kaal ei kanna enam tema mineku kaalu juba paar aastat ülewal, ja Afghanistaani asjad on ka jälle uueste õige kirjuks läinud. Kahe wiimase aasta sees on Inglismaa riigi minek 5 miljoni tulekust üle käinud ja käesolewal  aastal saab jälle 3 miljon nael sterlingi wähem sisse tulema, kui wälja minema. Asghanistaanis on sõda korraga uueSte ja õige käredaste alustanud, kus Afghanistaanläsed alustust  tegiwad, ja tüli mitte kaugel Inglaste pääkorterist  eemal ei alustanud, waid õige Kaabuli lähedal, kus juures Inglased löödud saiwad ja Tsharikani linn nende käest ära wõeti. Afghanistaani sõakulusi tahab Inglismaa walitsus India selga weeretada, sest see sõda ei olla muud, kui Jndiamaa piiride õiendamine. Aga Jndial on juba küllalt maksude koormat muidugi kanda, ja tema ei saa uut sõamaksu sellepärast mitte lahke näuga wasta wõtma.