Tallinna Sõber .V 35. üheksa» aaStakttk. Tallinnas, Mihklikuu 3. pääwal 1887. Alenldne aenleht Eesti rahuinlt «kkl ja linnades. Tuleb Ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas Lindfor«'i pärijate trllkimajas: aastas Ä rubla, 4l> kop.— pool-aasta» 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kod. Kuulutused maksnmnd iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Ltndsors'! pärijate trüittmajas. N-terSurgts: S. Seetandt, o»uusp«uu-l k 54. Tartus: Laalimaun. - Aak-oeres: J. Kuys. haides: A. SeidelSerg. Kapsasus: H. Kollüerg. Aihutas: A. Ntitt>rer'i voodis. -McjauVis : S. Z. Karow'i raamatupood. Narmas: W. Möder. WSrns: Mraua Bielrose. Maikas: W. Audolsi. Knresaares: Eh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport La-Mcuin-rlopi^.) RegiSter: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Seadus abielu lahutamise kohta.  WZidulaenu  paberitest. Kubernöri reisust. Unterohwitseride asjust. Vallimaa kohtad uue kaebtuse all. Tallinna Tuletõrjujate seltsi põhjns°iri. Koolide asjust. - Kaks , ja nende käratsemisel». ---- Keelatud rahwapidu. Pidu Wirumaal. ..Olewiku" mõtted Alekfandri-koolist ja kirjandufe-kapita list. üks tühi jutt. Uus wabrik. Tarm näitus. kerja na lnaaitnd. Mörtsuka-tegu. Tulekahi» BaltiSkist: Mõnda. Rakwerest: Linna asjust Liiwimaatt.- Käjk Keisrilanu kehta. Tartust: Rahwavidn. Peterbargist: Plaanitud seadus. Omiemsed Wene lehed. Deronlede. --- Moskwast: Kirikn-rõöwel. Tiflifist: Jkewiil tulepauija. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jatu leht: ..Asutajad". Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Leikusekuu 29. pääwal Rasket kaebtust Europa suurriikide ühemeele puuduse peale töstawad weel Bulgaria asjad. Kõik walitsused kinuitawad, et Prinz Ferdinand seaduse-wastasel korral Bulgaria WiirStiks walitud on, sest et Ida-Rumelia saadikud  ka Suurest Sobranjest osa wõtstwad, kuna see maa Berlini kongressi otsust mööda Türgi riigi jagu on, mitte aga Bulgaria jägu; ka et ole suurriigid teda Sobranjele walimifeks ette pannud, kuida seesama otsuS pärib. Kõik Europa ei suuda aga seda ülekohut kõrwale saata, mida üks weike Prinz ühel weikel povl-wabal maal kõige Europale  teeb. Muidugi lähemad asjad selle läbi BulgariaS  ikka rohkem hukka, sest kes tahab, see kuulab walitsuse  sõna ja piab ennast isamaa-meheks, kes ei taha, see ütleb, et Würst õiguseta walitseda, ei kuula sõna ja kiidab  ennast meel rohkem isamaa-meheks. Üks rebib rähmast  ühele, teine teisele poole, muidugi ikka tulise ,armastusega",  kui rahwaS selle juures ka kalki rebitud saaks. ÕnnetuS ja wiletsus, mida seesugune lugu sigitab,  langeb kni rabke waew rahwa peale, patt langeb aga suurriikide peale ja wiimases joones rahwuslikkude kiustlemiste  peale. Kuida juba kirjutasime, olla Venemaa Türgi malitsusega ennast nii kaugelt ühendanud, et üks Wene kommiSsär, Kindral Ernroth, Bulgariasse pidi saadetud saama, sealiseid asju korraldama. Sõbruse pärast  Wenemaa waSta, wcel rohkem aga auustuse pärast Berlini kongressi protokolli wasta, mis ka Saksamaa poolest  alla kirjutatud on, oli Saksamaa hakatusest saadik selles nõuus ja kõige waljuma sõnadega mõistawad need Saksamaa lehed Prinz Ferdinandi käiku BulgariaSfe hukka, keS Saksamaa walitsuse tahtmist tunnewad ja auustawad.  Inglismaa, Austria ja Jtalia ei taha aga seda korraldamist mitte Wenemaa kätte üksi usaldada, sellepärast  on Würst BiSmarki palutud neid lepitada ja tema on seda teha lubanud. Et Würst Bismarki nõuu nimelt nii palju aitaks, kui Wene lehed päriwad, ja kas tema seal täie rõhuga ette aStuda wõib, kus Wene ja Austria püüdmised Balkani poolsaarel kokku põrkawad, see on küsttam. Wenemaad et taha tema pahandada, Austriat ei wöi tema pahandada, sest selle riigiga seisab Saksamaa kindlast kaubeldud ja kirjalikult kinnitatud ühenduses.  Inglismaa ei ole iialgi teinud, mis teistele kasu saadab ja Jtalia ei taha wist juba Paapsti pärast Prinz Ferdinandi wasta üles astuda. Prinz Ferdinand ja kõik tema sugukond on kindlad Rooma-Katholiiklased, Paapst loodab Bulgaria uuest Würstist Bnlgarlaste pööramist oma usutunnistuse poole ja Jtalia Kuningriik otsib lepitust  Paapstiga. Peale selle on just nüüd Bulgaria põgenikud  Venemaal PaapSti ühe wäga halwas Ladinakeeles  üleS pandud telegrammiga raSkest ärritanud. Nemad on kirjutanud: »Enne aegu olete Teie ruttanud,  Prinz Ferdtnandile oma lahkust üles näitama  ja õnnistust andma. Kahju, et Teie ilmekfimata seisus mitte ette ei näinud, et meie isamaa, keS oma õiget  usku peale tuhat aastat on kinni pidanud, mitte ei saa lubama, et ketserite usk Bulgarias sisseminekut ja wäljalautamist leiaks, ja et aeg ligi on, kus see umbrohi juurtega saab wälja kistud. Bulgaria põgenikud." Prantsusmaa lehed on hirmu ja kadedust täis selle leppimise üle. mida Wenemaa ja Saksamaa walitsused oma keSkiS kosutada püüawad, ja Mgiwad .wõidu-koSjakäigust" Saksamaalt sja Prantsusmaalt We- Ntmaale. Saksamaalt tähendakse, et ,wõidu-koSjakäik" just mitte alatu ast ei olla, aga »wõidu-roomamist"  Wenemaa eeS ei tahta Sakslased Prantslastega ühes mitte algata. Ikka olla aga Saksamaa lahkus Wene Keisrit rõõmustanud ja jälle kostawad jutud, et mõlemad Keisrid pea Stettinis kokku saada, kui Wene Keiser Taanimaalt koju sõidab ja Saksamaa Keiser selsamal  aeal manöwrite juures on, mis Stettini ümberkaudu  peetud saamad. Sellepärast saada ka Würst Bismark  Stettini tulema. Sellepärast olla ka Stettinis juba suured ettewalmistamised ette wõetud. Wahe aeal on Prinz Ferdinand Bulgarias otsitud Ministreid leidnud, kelle keskis endised aeglised waliksejad, Stambulow ja Mutkurow, nii kindlad ja osawad mehed olla, et noor Würst ennast julgusega nende peale tuetada wõib. Esimeses  Ministrite-kogus, mis Prinz Ferdinandi juhatusel peetud sai, on nõuuks wõetud, et Kindral Ernroth mitte ei pia Bulgariasse lastud saama, ka siis mitte, kui kõik suurriigid sellega lepiwad. Kõigist on näha, et wõimusmehed  Bulgariat täitsa oma käe peale seada tahawad ja nimelt Inglismaa poolt saamad nemad selleks ikka rohkem  kinnitust. Kuida juba wiimases numres tähendatud, kinnitatakse Wenemaa poolt, et Kindral Ernrothi saatmisest  juttugi ei ole olnud. Räägitakse, et Bulgaria põgenikud käsku saada isamaale tagasi tulla, kui nemad oma isamaa-õigust mitte kautada ei taha. Põgenikud Wenemaal tahta siis, kui ast nenda on, Wene alamaks heita, mis nende seisupaigast wist õige küll on, sest lahket wasta wõtmist neil kodu oodata et oleks. Saksamaa wana Keiser on jälle kord libeda põranda peal maha kukkunud,  ja kui see temale ka suuremat häda ei ole teinud, siiski on tema arstide nõuu peale reisu Königsbergi juures  peetawatele manöwritele maha jätnud. Stettini manöwritele  tahta wana Keiser aga ikka reifida. Läbi Saksamaa  peeti Leikusekuu 21. pääwal jälle suure rõõmuga Sedani pääwa, selle pääwa mälestust, kus 17 aasta eest Sakslased  nii suurt ja nii mõjuwat wõitu Prantslaste üle saiwad. Iseäranis suure iluga ja kõlaga on seda pääwa BerliniS peetud. Keiser oli küll pääwal enne seda maha kukkunud, astus aga sttsti akna alla rahwast teretama ja rõõmu-hõiskamtsed on seda suuremad olnud, mida wähem loodeti, et Keiser ennast näitaks.  Allgemeine  Zeitmig", mis, kuida teatakse, Würst Bismarki enese mõtteid kuulutab, ütleb Bulgaria asjade kohta: .Saksamaa politika saab kõiki oma jõudu tarwitama. et Bulgaria auuahue Wiirsti ja Ministrite plaanid lämmatatud  saakstwad. Saksamaa piab kindlast Berlini kongressi otsustest kinni, auustuse pärast oma enese allkirja wasta. See julgus, millega Koburgi Prinz Europa rahu mängulauale  paneb, ei wöi wabandust leida." - Austrias peetakse  Keisri stlma all suuri manöwreid. Saksamaa poolt on Feldmarschall GrafMoltke abiline, Kindral Graf Walersee,  Austria manöwrit waatama saadetud. Et muidu nii kõrgeid pealikuid wõeraste riikide manöwritele ei saadeta, sellest arutatakse, et sõbrus Saksamaa ja Austria wahel kõikumata on. kui ka seda lahkust kardetakse, mida Saksamaa  Bulgaria asjus Wenemaa wasta üles näitab. Wäljaspidiste asjade Minister, Zraf Katnoky, ei ole mitte Kissingisse Würst Bismarki juure reisinud, sest et tema manöwritel oma Keisri juures xiab olema. Würst Bismarki  juure tulla tema hiljemme. Suurwürst Aleksei Aleksand r o w i t s h on Leikusekuu 25. pääwal Wiiut tulnud. - Austrias on neli tolli-ametuikku ja wiiS suurte kaubamajade ametnikku kiuni wõetud ja kohtu alla antud, keS juba mitu aastat ühel meelel tolli- ametit petnud on, nimelt Saksamaalt sisse weetnd tubaka tollides. Arwatakse et weel rohkem seesugust petjaid kinni wõetud saab. Belgias kipuwad Inglismaa ja Belgia kalameeste tülid ikka suuremaks minema. Ostendest kir jutatakse Leikusekuu 20. pääwal: ,Ostendes on lausa sõda lahti. „Surma Inglastele!" see on hüüdmine kalameeste keskis, kes Flämlaste sitkusega sellest mõttest kinni piawad, et kõik nende häda Inglaste läbi tulnud on. Inglased ei leia töömehi, kes nende kala-laewa wälja lastikstwad; ükski Ostende kaupleja ei osta Inglismaa  kalu. Kohtud, kes sest et Inglismaa kaebtused seaduslikud on ja kes Inglismaad pahandada ei taha, teewad kõiki mis wõimalik,  aga see ei aita ühtigi. Kui heile pärast lõunat üks Inglismaa  kalalaew Ostende sadamasse sõitis, wõtstwad kalamehed  ja nende naesed teda kiwirahega wasta. »Surma!" karjus rahwahulk. „Meie ei lase kalu maale tuua!" Rahwahulgad  oliwad ui! tigedad, et Inglismaa kalalaew sadamast wälja sõitma pidi." Walitsuse poolest on shandarmid jäädawalt sadamasse walwama asutatud. Belgia walitsuse  soowimise peale ou mitmed Inglismaa laewad Põhjamerele  läinud, selle üle walwama, et Inglismua kalamehed  seal Belgia kalameestele kätte tasuma ei hakka. Asjad  on wäga — Prantsusmaal on kohtud ja kõrged pealikud agaras töös, et sõeawäe kokkukutsumisekatse  mitte nurja ei läheks. Sõea-MiniSter reifis Leikusekuu  26. pääwal ise senna, wiimaseid seadmist korraldama.  Auarchistlaste ja teiste leppimata" ringkondade lehed, kes Rouvier' tasase Mimsteriumiga ega ka kellegiga  ei „lepi", kes rahu ja loodust ja seadust armastawad,  piikawad hirmsast selle katse" üle, mis mitu nädalii  enne neil tuttaw olnud, kellega teha tahetakse,  mis 8 millioni franki maksab ja mis muud ei olla, kui mäng. millega rahwale tolmu stlma puistatakse. Nende kärast paistab selgest wälia, et fee „ katse". mida nende sõber, Kindral Boulauger, omal aeal plaanis, mitte paljas  katse ei pidanud olema, waid et tema selle katte all kokku kutsutud sõeawäega tõeste midagi tõsist asja teha tahtis, kas Saksamaa wasta, ehk Prantsusmaa walitsuse wasta, mõne juttu järel wana Kuninga-sugu, teiste juttude  järel Auarchistlaste ja Kommunardlaste heaks. Et wiimased nii wäga tema lahkumise üle Ministeriumik kä-> ratsestwad, ikka weel käratsewad ja tema järeltulijat söimawad,  sellest wõib arwata, et nemad tema poolt oma pöörase ja tigeda-tahtmise täitmist lootsiwad. Missugused  waimud need Anarchistlased ja teised ou, kes ennast Prantsusmaal nii suure käraga isamaa-meesteks kiidamad, seda sn nemad näüd jälle õige selgest üles näitanud. Kuida teada, tegiwad Kommnnardlased talwel 1870/71, kui Saksa sõeawägi Parist linna ümber piiranud oli, seal hirmsat mässamist, piftsiwad linna tähtsamad majad põlema  ja tapsimad palju inimesi ära, kelle keskis ka Parist  Erzviiskop ja Kindral Thomos oliwad. Kui Saksamaaga  rahu tehtud oli, siis lämmatati koledat mässamist ja lõhkumist suure waewaga ja wana Thiers sai Respublika,  Waba- ehk Rahwarngi. esimeseks Präfidentiks walitud.  Mässajad, mõrtsukad, põletajad ja lõhkujad saiwad kohtu alla pandud, suuremad süüalused maha lastud, teised  Uue-Kaiedonia saarele saadetud, kelle keskis ka Rochefort  ja Louise Michel oliwad. Wana Thiers suri aaStal  1877 ära. Tema haua peale on nüüd üks kabel ehitatud ja Leikusekuu 27. pääwal kiriklikult sisse õnnistatud.  Selle üle on nüüd Auarchistlased ja teised ,isqmaamehed"  hirmus wihased.