juures takistuseks on, jn mis keegi nonde paremale korrale seadimiseks kohalise arwab olewat, see saatku omad mõtted käes olcwal  aastal Saarlase toimetusele ära, et tulemast  aastal nende juhil täielikult unuksime kirjutada. slui omade küsimuste juure tagasi lähme ja üleüldiselt tahame tähele panna, miks meie talunikud oma jõudu, rammu ja osawust, oma kohtade parandamiseks ci taha wälja panna, siis peame pääle paljude muu põhjuste  seda üht praeguse ja tulcwiku aja kohalist nimetama ja see on: et nad endid omade kohtade pääl ei tunne kindlad olewat. Iseäranis meie nooremate talunikkudele  on see waim omaduseks juurdunud, et nad arwawad endid omade kohtade pääl tänaseks ja homseks olewat. „Kellele ma teen, kohendan wõi muretsen?" on nende üleüldine eluküsimus. Niisugune waim ja mõte ei ole meie kodumaale mitte kasulik, sest kes nii mõtleb ja ütleb, ega see hakka aastas ühe rendi koha pääle 30. wõi 80 sülda kiwnaida tegema, waid ajab oma päiwi kohinal edasi. Kuidas seda wiga parandada? Kuidas seda joonele juhtida, et meie talunikud oma rammu ja higi talukohtade parandamiseks wöiksiwad wälja panna, need on jälle küsimused, mille pääle paljugi waStusi woiks otsida, aga olgu selleks korraks jall nt üleüldine: Meie põllutöös ja üleütd 1 n ipr elamises kokku puutuwad seisused, need on mõisnikud ja talunikud peawad käsikäes käima; üks seisus peab teise mõtteid ja elu raskusi õppima tundma; iga üks peab teoga, näitlikult püüdma seda selgeks teha, et teda usaldada wõib. Kui pere ja leiwawancmad  üksteist ei usalda, siis on see nii kui käiks keegi nõrga ehk mäda jae pääl, sest ta ci tea, mis tulewik samm tema elu kohta toob. Saamad meie talunikud selle teaduse kätie, hm ida neil praegu ci ole) et mõistnvanemad tulewikkus nende pääle raskemat  koormat ci pane, knd nad ajakohalikult  kanda jõudwnd, siis ci saa Saaremaa  talunikkude hulkas Tuura talu Mihklid mitte puuduma, kes omc põldusid kiividest puhastawad ja aastas ka 80 sülda kiwiaida  teemad, mille läbi meie kodumaa kultuura  waraudusc poolest rikkamaks saaks. Siin awaldatud mõtetest wõib iga üks näha, ct meil tähtsaid läbi rääkimisi oleks ja igaüks kellel nende asjade kohta tundmusi on, olgu meile abiks, ct meie kodumaa ja selle elanikud aja ja elu kitsikuste wasta ingewamaks sasksiwad. Tartust. Tartu ülikooli muutmisest ilmuwad icc kord Wenc lehtedes köwad sõnumid, e: see muutmine pea käes olla. Wcd üilewad. et ülikool Tartust Riiga Mndaksc. tev cd teatawad, et üleüldine Wenc uuimerniicetide seadus ka Tartu ülikooli koina saav maksmaks tehtama. Reed profeStvrid, kes Vene keeli ei oska ettelugemist  pidada, saada ilma kindla palgata jäetama. Kas see tvst, tuleb ära oodata. Viljandist tahta säälus põllumeeste seks ä. kuuni 8. Septembri k. p. iva!- janäitust pidada. Riiafd Swwistc asjade ministrile on nende M emade sees ühe seltsi põhjus kirjad kes rabad lahti lastud nmngide eest muretseda.  ctre pandud. Lnwimaalt. Wana-Vebalgi mõisa päris därra krabm Lchcrcmctjcw on säalsc Vene kirikumaa Male ühe suure kooli maja edi:-.n: l:wanAd. see maja peas tuvist ckilud saama ja nii suur, et K<) lapsel Ml ruumi on. Nimetatud mõisa omanik on täiesti oma kulu pääle ühe Wene kiriku  üles ehitanud, mis tulewal aastal peab saama sisse õnnistatud. Tallinnast. Linna wolinikude koosolek  on sääl luba annud üht hobuse raudteed  Tallinna linna ehitada. Politseimeister oli küll kitsa uulitsate pärast senna wastu waidlenud, mis aga mitte ei saanud tähele pandud. Wene seltsile „Gusli" on luba antud ennast nimetada: Keiserliku Kõrguse  Suurwürst Wladimir kaitse all seisan?.  Wiru ranna ääres Pöddessi mõisa hobuste  seaS on tatti- ehk lõuetõbe näha olnud. Peterburgis Wene maal on praegus ülepea 123 põllu töö seltsi, milledest ligi kolmas osa ehk 35 Balti maades on. Lugejate ja kirjutajate hulk ei ole, nagu „Nowoje Wremja" teatab, Europa Wenemaal mitte küllalt suur. Seda on iseäranis nekrutitest näha, kelle koolitundmised  järele katsutakse. Kõigist Wene maal wõetud nekrutitest ei ole näituseks aastal 1885 ühte kokku pääle sprosenti) mitte lugeda ega kirjutada mõistnud, see on igast sajast nekrutist ei mõistnud, läbisegi  77 hinge lugeda ega kirjutada. Just neis Wene kubermangudes, kus ülikoolid on, juhtus õige palju mõistmata nekrutifid. Nõnda on Kasaui kubermangu nekrutitest pääle 90 Kijewi kub. 86"! g, Harkowi kub. ka ligi 8K"Iv hinge täitsa niisugused olnud, kes lugemisest ega kirjutamisest midagi  ei teadnud. Peterburi kubermangus oli neid 47"„ ja Mõskma kub. kõige parem lugu olnud weel Jaroslawi kubermangus, kus lugemise ja kirjutuse mitte mõistjaid olnud. Liiwi maal olnud aga kõigest Eesti maal niisamati  ja Kuura maal niisuguseid nekrutid,  kes sugugi lugeda ega kirjutada ei ole mõistnud. Saratowist. Hirmus õnnetus juhtus Wolga jõel 8 skp. Laew „Wera" läks Rowuoje ligi põlema ühest lõhkemast lambist  esimeste klassis. Hulk inimesi hüppas jõkke ja neid on umbes 200 hinge ära uppunud, ja mitu inimest on laewa ruumidesse  ära põlenud. Seni ajani on 150 uppunute surnukeha jõest ja 5 koguni söeks põlenud surnukeha lacwast leitud. Millest kõnelewad teised ajalehed? O l c W i k kõneleb 29. numbris ühendusest: „We«nad, kuhu on see noor ja priske clnõlst jäänud, mis a. 18L9 päSle esimese üleüldise Eesti laniupidu algas ja aa sl aastalt jõudsasti edasi ksMvis k Kas see ci olnud rõõmus rahmuslik nähvis? Kas ta ci kannud oma rüpes elusta- W« tnlcmikn lvomst? Äui niisugusel priskel clnõhui  meie Eestlaste kestes nii lühikene eluiga on. kui Eeillascd teda kui oma rahwuse kaSwukätki eneste keskele mitte jälle ci suuda ülcsse scadida, MS sünnitab see kurve mõtteid Eesti asja kohta, mõtteid, mis lootused ja julguse kaotawad ja seega kätki asemele hauale maad annmvad. Meie micme  wccl kord ja meel kümme ja sada korda : Kui ÄS rahwas mitte ise oma rahwuslist elu ei jõua korda scadida, siis põeb see rahivuslik elu kuni ta sureb, linsti ja tingimata sureb." Elcwiku 30. numbris on küsimus: M i k s seisab Aleksandri kooli rai, akorja mi n c ?" ja uüilab sääl 2 > neh» jun. mille läbi rahakorjaminc seismas on. Übesõnaga  üic.da - Endine Aleksandri kooli esimees J. Hurt olnud selles toimetuses iga pidi osaw ja tegew, kunas nüüdne esimees kooliõpetaja Eornclius  Trenncr oma kohuse tSnnisrs Aleksandri kooli aöjus tünts Ma. Olewik nõuab selles asjas porandamisi. Meis peame omalt pool! tunnistama et O!e»iku 2.> sõhzust mitte sellega ühte ci lähe. kuidas mõne aasta eest „rahwa heal" Aleksandri kooli kasu ja rahwa aun eest wõitles; kelle wõimul  ka Olewiku toimetaja, nagu ta ise selles lehes kõneleb, sai selle kooli tegemisest tagasi tõrjutud. „Nahwa heal" sai see kord oma mõidu sellega, et ta kõik „rahwa wastased ja Aleksandri koolile kahjutegijad" sai eemale tõrjuda. Sääl, kus mõnede  arwamise järele, täieline tegewus ja elu pidi algama, sigines täna püsivani olew surma waikus. Wõtku need nüüd sellest õpetust, kelledesse asi puutub. Wäljamaalt. Bulgarias on minewal nädalal palju muutmist ettetulnud. Meie minewases numbris seisis, et würst Aleksander mässajatest,  Zankowist, metropolit Klementist ja nende kaaslastest mangi wöetud ja lacwaga ära saadetud olla. Laew, misga würst ära saadeti, pidi Lõuna-Wenemaale Reni linna juure maale tulema. Selle mahe aja sees on selgeks saanud, et Bulgaria rahwas truuiste oma würsti poole hoiab. See sõnum, et Karawelow, endine peaminister, Zankowiga ühes nõus on, on male. Karawelow  laskis Zankowi ja tema poolehoidjad  kui mässajad mangi wõtta, ka soldatid lubasiwad würsti Aleksandri eest elada ja surra. Wilipopeli linnas olew Bulgaria oberst Mukhtarew on ühe ringkirja kirjutanud,  kus ta üles kutsub würsti Aleksandri  ja Bulgaria auu kaitsmiseks. Würst Aleksander, kes wahel ajal Reni linna jõudnud oli, sai Wene kardawoist kinni wõetud, üks käsk Peterburist seadis aga seda asja nõnda, et würst kohe jälle sai wabaks lastud. Renist reisis würst Austria piiril olewa Lembergi linna. Sääl sai ta kuulda, mis Bulgarias sündis ja et rahwas truuiste tema poole hoiab. Saadikud Bulgariast palusiwad teda oma würstiriiki tagasi ja kuida kuulda, olla suurriigid ka seda sama teinud. Nii wõtis ta nõuks jälle Bulgariasse tagasi minna. Praegus on ta juba Wilipopeli linnas, kus Bulgarlased  teda rõõmuga wastu wõtsiwad. Amerika maalt. Hiljuti on Sommerville  linnas Massachusetts'! maakonnas üks naene wälja tulnud, kellest ei tea ütelda, kas ta saadana sarnane inimene wõi inimese  sarnane saadan on, kellel üksi sarwed puudawad. Tema nimi on Robinson. Ta seisis hiljuti kaebtuse all, et ta oma enese poja oli ära kihwtinud. Kohtu ülekuulamise  ajal tuli wälja, et see waua sarwik naene on aega mööda umbes 100 inimest ära kihwtinud! Niisuguseid peletesi on ka wcel maailmas leida! Jtalia maalt. Püha paanist on kaupmeheks hakanud. See on kena sõnum, mis sü alt maalt kuulda. Paawst on Rooma linnas ühe palee ära ostnud ja selle sisse raamatukaupluse ja trükikoja ehitanud.  Hoone maksnud poolteist miljonit pranka (üks prank 40 kopikut). Muidugi müüakse ja trükitakse sääl katoliki usu ramatuid, aga noh kasu langeb ka ikka paawsti tasku, ja see on nüüdsel waesel ajal, mil pawstilc Peetri kross kõhnald sisse tuleb, asi ka. Kolerat on ikka meel Jtalia maal leida, aga ei tee hirmu. Mailandis on hiljuti Europa mässajate  peamees Brando kinniwöetud. Prantsuse maalt. Sealt kirjutatakse Prantslased pcawad see üle nõu, kuda wõida üht suur: kanali risti Prantsuse maast nõnda läbi kaemata, et selle kanali teel kauba- ja sõsalacwad wõiksiwad Wabemcrest  Atlandi meresse sõita. See kanal tuleks küll valju maksma, aga tema tulu oleks ka suur. Tähtjas kitsendus, mis seda