maakondades 4,» seemet; Kijewi kubermangus  4« seemet; Eestimaal 4,, seemet; S. ratowi ja Warshawi kubermangudes 4,» seemet ; Radomi kubermangus seemet. Nendest kümnest kubermangudest seisawad Kijewi ja Saratowi kubermangud mustamulla piiretes, siiski seisab meie Eestimaa oma suuremalt jäult wiletsa põllumaaga nende kõrwaS ja nende üle. Kuuramaa seisab oma Viljasaagiga teise paiga peal, Ritamaa kolmandema ja Eestimaa kuuendema  paiga peal. Meie arwame, et ja teised aealehed ennast ennemini nendest amet- Muist rehnnngidest wõiksiwad juhatada lasta, kui omast Wenestamise tujust. Kui meie seda paremad Viljasaaki ka suurelt jäult meie isewiifi  haridusest kantud ja tuetud osawuse, hooluse  ja kasinuse osaks kirjutada wõime, siis ei ole ka mitte salata, et meie maa põllu-seadused ja talukohtade mõistlikud ja kindlad rajamised omalt poolelt meie talu-aSju ja põllu-asju wägewast  edendanud ja kosutanud on. Wenemaa talukohtade weiked põllud, mis oma puuduõliku suuruse läbi ennemini lirimaa olekud meele tuletawad, saawad ikka weel kitsais siiludes peetud  ja haritud, ja ei ole peale selle jäävamalt ühegi koha liikumata piire sees, ega ühegi peremehe  jäädawa meelewalla all. Baltimaal on kõik talukohad nenda seatud, et üks teist nii wähe kui wöimalik, tülitada wõib, ja neile on kindlad piired seatud. Iga peremees teab, et koht kõige maadega tema kätte jääb, nii kaua kui tema oma igapidist kohust täidab. Sellest on se nõuu tulnud, mis meie maad wiimiste aegade sees niipalju kõrgemale saatis, et maatakserijad  nüüd üht ja sedasama põldu künni kaks graadi kõrgemale kirjutama peawad, kui umbeS 15—20 aastad enne seda. Et meie maa seadused ja seadmised nüüd juba jäädawalt ja igawesekS aeaks walmiS olema peakfiwad, seda ei tohiks ükski, ka mitte pärida. Paigalseismine on surm. Maa-ilma asjad peawad ikka edenemas muutuses seisma, fiis on need nii hea korra peal, kui maa-ilmas pärida wõib. Meie maa asjad on edendawaS muutuses ja on õige tee peal; seda tunnistawad  meie põllud, meie põlluriiStad, meie sõiduja  majariistad, meie koduelu ja meie seltfilik elu. ja teised sesugused aealehed teekfiwad  paremini, selle peale mõtelda, kuida nende ligemal kodumaal põllu-asjad meie maa kohaliseks  tõstetud, meie edenduse-jälgede fisse juhitud  saakfiwad, kui et ikka ja ikka tüli kihutakfiwad,  miS siin ja seal mõtet äratada wõib, kui olekfiwad meie talu-aSjad ja põllu-asjad nii raiskuS, kui need õitsewas edenduseS on. Pernufi. Peterburgis surnud StaatSrath Hermann von Klüwer on oma Varandust, 15,000 rubla testamenti läbi Pärnu linnale jätnud. Se raha peab aga 200 aastad, järeljätja sündimisepääwast  arwatud, seisma jääma ja kaswama.  Wast aastal 2031 wõib Pernu linn seda tarwitama hakata, fiis on se aga ka juba mitmeks millioniks kaswanud. Peterburgist. Kaks asja seisawad neil päiwil pealinnas kõikide meeles ja suus. Need on, suur politika prozess ja kõrged wilja - ja l e i w a - h i n n a d. Politika-prozesS,  mille ettewõtmisest meie juba kirjutasime,  on Winnakuu 25 pääwal algatud, jäult ka juba lõpetud. Sellest tahame selle numre lõpetusel ja ka weel edaspidi laiemalt jutustada; esiteks olgu siin niipalju täheudud, et 16 riigi-kurjategijad kohtu all seisiwad. Nendest  on Kwjatkowski, Shirjajew, Tihhonow, OkladSki ja Pressnjakow surma nuhtluse alla wõllas, Mõistetud; teised 11 lähemad Müügitööle  ehk saamad ära saadetud. Wilja ja leiwa hinnad olimad juba uit kaugele tõusnud, et leiwa naelast 7, ehk koguni 8 kopikad päriti. Kuida enamist ikka sesugustel häda-aegel nähtud,  et tõusnud hinnad mitte üksi, ega ka mitte suuremalt jäult wilja puuduse läbi, maid rohkemalt  jäult jumalakartmala kauplejate läbi, kes ligemise häda oma kukru täitmiseks tarwitawad.  Peterburgis tarwitakse, ilma söeawäe arwamata igal pääwal 2000 kuuli, ehk igal kuul umbes 75,000 kuuli jahu. oli kohaliste kohtute poolest esiteks ülearwatud ja siis nõuuti teadust, kui palju wilja paiga peal oleks. Nüüd sigis selgeks, kust milja-hinnad ja leiwa-hinnad tõufiwad. Peterburgis on umbes 500 jahuja  milja-kauplejad, nende seas 98 suurt. Nendele  sai käsku antud, kõiki oma tagamara ülesanda;  kõige wähem jägu andis tõtt mööda wastuft, teised waletafiwad, ja 31. kaubamaja ei annud koguni wastust. Kui ükski ehk weel kahewahel nende ülesandmise üle oli, siis sai asi ka sellele pea selgeks. Mitmed weikemad kauplejad tahtfiwad korraga 100 kuuli osta, suuremad kaubamajad ei annud seda aga mitte, maid kõige rohkemalt 20 —30 kuuli. Suured kauplejad ootastwad hinda tõuSma. Linnapea osawa järelkuulamise läbi saadi aga siiski teada, et linnaS umbes 600,000 tshetwerti wilja on, ja se mõedub tulema sügiseni. Nüüd lõiwad ennast seltskonnad wilja odawamakS saatmiseks kokku, hakkasiwad leiba 3 künni' kopikaga naela pealt müüma ; esiteks töuW DuWnoÄ wennaõte kaubamaja 16 rubla eest tfhetwert rukkid müüa, mõni teine tuli järel, ja Linnawalitsdse  poolest sai leiwakauplemine igaühele lubatud, keS 2 rubla 86 kopika eest marki lunastab.  Ka on wilja- ja leiwa hindade kõrgeks  ajamine ülesostmise läbi seaduslikult juba ikka keelatud olnud, ja sellest on selleS kommiSfioniS  jutt olnud, miS Gras Loris-Melikowi käsu peale wilja ja leiwa saatmiseks kokkuaStunud oli. Nüüd müüakse rukkid juba 15 rublaga tshetwert, ja loodetakse, et hädaaeg Riigiwalitfuse  hoolekandmise läbi Peterburgis lõpetud on. Maa- ja polluperemeeSte selts oli Viinakuu  21 pääwal Peterburgis kooS. Nõnupidamised  liikustwad enamist selle ümber, et Wenemaal  lojnkse-kaswatamise ja wiina-põletamise eest rohkem hoolt kantud saama peaks, kuida seda Baltimaa kubermangudes näha on. Nenda pöletawad weikel Eestimaal 148 wiinawabrikud 3'/, milltoni wedro spiritust, kuna suures Nishni- Nowgorodi kubermangus rohkem ei ole, kui 22 wiinawabrikud, mis rohkem ei põleta, kui aga 250,000 wedro. - Se wõib jo igale üksikule maale kasu küll tuua; kui kaugele se aga minema  peab, se on muidugi teine küsimine. Wiinapöletajad  tuetawad ennast selle peale, et nemad wiina maa-ilma kauplemiseks pöletawad ja sedawiisi  omale ja oma kodumaale kasu saadawad. Selle wasta ei suuda ükski waielda, keS raha ja wara elu põhjuseks ja elu õieks peawad. Kas se aga igalt poolelt kui õige ja tõsi ennast  tustada laseb, seda peame esiteks igaühe enese südametunnistuse aSjaks jätma. Meie igapääwase mõistuse ees näitawad asjad suurte wiinapõletaiate wahel ja kõrtsmiknde wahel niisamati  olema, kui mõne suure wlljakauhleja ja korwinaeste wahel. Pühapäämal, Viinakuu 26 pääwal sai Pastor Hurt laanikoguduse õpetajaks õnnistatud.  Kell pool 10 aStuS Pastor Hurt, Pastor HeSse ja PaStor Mafingi saates kiriku, mis ennast koguduseliigetega täitnud oli, kuna esimene  kiriku-laul lanletud sai. Kui miimist salmi lauleti,, astuS Kindral-Superintendent Laaland altari ette la temaga uus õpetaja oma saatjatega.  Südameliku sõnadega soowis Kindral Superintendent Laaland uue õpetajale jõudu ja kannatust omas uudes ametis, ja tähendas nimelt  selle peale, et löhutused, mis miinuste aegade  sees selle kiriku Eesti-koguduse ja Saksakoguduse  wahel tõusnud, selle koguduse rõõmust kosumist igapidi takistanud on. Rahu ja ühendust  nende koguduste wahel sigitada, oleks uue õpetaja tähtsam mure ja kohus. Selle peale astus Pastor Hurt altari ette, tänas kogudust walimise eest. ütles et tema rõõmuga tulnud oleks ja soowis, et kogudus teda sellesama armastusega  wasta mõlaks, mida tema koguduse wasta kaasa tooks. Peale seda palus uus õpetaja,  teda tema raskes ametis tnetada, et soowitud  lepitus ja ühendus EeSti-koguduse ja Saksa-koguduse wahel sigiks, mis seda rohkem lärmis läheks, kui Eestikogudns ilma Saksakoguduseta  jalal seista ei wöiks. Siis pidas uus õpetaja jutlust ja sellega oli kiriklik ametihakatus  kell 12 lõpetud. —. Kell pool 2 pidas Pastor Hurt Saksa-kogudusele jutlust, ilma ametisse-seadmise kombeteta ; tänas ka seda kogudust  kutsumise eest ja palus lahked wastawõtmist  ja tuetust, rahu-lepituse töö juures. Selle aasta lõpul saada kõrgema kooliasjade  üle Peterburgis konferenz peetud, millest kõik Kuraatorid osa wõtawad. Soomemaalt. Tal me on ka Soomemaal  wara ja raSke lumesadudega tulnud, niisamati  kui meie maal. Zuba oli seal 16 graadi külma, aga , wiimiste pääwade seeS on külm tagafiandma hakkanud. Hundid teemad ikka weel suurt hirmu ja häda. Jaläkko kihelkondas  kargas hunt ühe poisikese peale, kes teed mööda ratsa sõitis. Hobuue oli aga wirk jg'peaM oma sõitjaga. Ühes teises pai?M kargas hunt saani, mitme lapse kallale, keda ÜD noormeeS" kooli sõitis, hammuSkaS mehe kätt, sai aga piitsaga peletud. WaSkiS põgenefiwad  kaks poisikest hundi eest puu otsa. Metsaline, keS poisikesi kätte ei DWud, jäi aga puu alla waritsema ja sai mõnest mehest peletud,  keS kisa peale appi tuliwad. Nüüd o'« kuuluS hundikütt Ignatii Woronen Korpisälkist oma poegadega Aabo kubermangu kutsutud, huntide wasta sõda pidama. Kubermangu wälitsüse poolest on Sordowäla kohtule telegrafi läbi käsku saadetud, Wöroneri ja tema poegade reisu eest hoolt kanda. Tema saab prii reisu ja 300 marka iga surmatud hundi eest. luwankoM paberiwabrik Aabo kuhermanguS on kõigiga mis seifis ja sees oli, 19. Minakuu pääwal, hoWkul  kell 3 mahapõlend. Tulekässade kaikssmift alla ei olnud midagi antud Kuida tuli tõus»ud,  se on teadmata, arwMkse agä, et margad öösel wabrikuS käinud ja kustumata tuletikk puuwilla siSse wiõkanud on, mida seal paberi fisse segatakse. StawropoliS Samaara kubermangus oliwad Vargad Rentei põranda alla koopa käewanud  ja raha kallale kippuda tahtnud. Põrand  oli aga kõwa, ja töö oli pooleli jäänud Pahategijaid saab otsitud. 5 ekat eri n o sla w L st. WitmiSte aegade  seeS oliwad Zekatermoslawis mitmed wargused  ettetulnud. Küvemsri käsu peale sai hoolega  wargati ja Varguse järeloifitub, ja, Kida kirjutad, leitud wargus üheS nunnekloostres.  Wargad ja salgajad on kinniwõetud. Lomshas sai hiljuti üks takumeeS A a st r - fhembz', kes oma kolm/ last äratapnud oli, künine aasta peale wangiMsse mõistetud. Gsh Kisk ist, Smolenski kubermangust. Sarimi kreisis laskis üks wallawanem ühe talumehele,  kelle Zroonumakstd wõlga oliwad, 20 hoopi witsu anda ja teda siis ühte kütina'tuppa kinni panna. Kui 12 tuuni pärast waatams mindi, oli mees' surnud. Wallawanem on kohtu alla antud. Moskw«'st. Butõirka linnajäust tulewad sõnumid, et seal lojuste põrnatõbi ja köpsutõbi liikumas on. Mitmed loomad on juba laügend  ja ka mitmed inimesed selle tõbeSse surnud.  Ka Hhamowni linnajäus on talumees Zwanow haigemajasse saadetud ja seal leitud, et lojuksetõbi tema külge hakkanud oli. Näitab se tõbi ennast külmemal aeal, siis saawad seda parkalid, willakraafijad, harjategijad ja üleültse inimesed, kellel surnud loomade nahkadega ehk karmadega tegemist on. Ka Iwanow oli ühes harjawabrikuS tööl olnud. Weel rohkem on se tõbi ennast Dratshewka linnajäus, Pimenowi willa-wabrikus näitanud, kus mitmed inimesed haigeks jäiwad ja töö seisma jäätud saama pidi. Kaks töömeest olla juba surnud.