sukmwabrlkuh Ml Musepuid tarvitavad, milleks kõige rohkem buhi puid tarwitakse, sest et see puu kõwa ja raSke kni tamm on. RahwaS elab suures küladeS, mtS wahel wiiS werSta pitkad on, sest majad on ikka tihe ojakese ehk jSe ääreS ehlkakttd, miS sügama oru seeS. mägede wahel jooksewad. Nitsugnne küla näeb üSna tluS wälja; kolk majad on «algeks lubjatud, katuse harjal ou toonekure pesad; maja ümber on wiljapuud ja ümberkaudu wäga palju õle kuhjast,  mida kuhugi ei tarwitada, kui üksi aga aia sidemeteks  ja teede parandamiseks, sest kiwa ei ole kusagil, kui Ükst aga jõgede kallastel, kuS suured kaljud ivana! aeal on weest wälja loputatud. DujeSli jSe kaldadeS on küll palju paast, aga seda igale poole wedada tuleks liiga palju makSma. Et kõik maapind PoodoliaS sawl ja mustmuld on, fiiS on ka maantee pärast wihma ja iseäranis  kewade ja sügise aeal nii rääkimata hirmus raSke, et ühe koorma ette saamad 2 kuuni 8 paari härgi pandud, keS sagedast rohkem kui 6 werSta pääwaS edasi ei jõua. Need juured hallid härjad, keda enne ka Eestimaale nuuma  peale saadeti, on Poodolia rahwa, see on Wetke-Weuelaöte  kõige kallimad ja armsamad loomad ja waranduö. Nemad paSsiwad ka wäga beaSie kokku. Mõlemad, peremees  ja teina härjad on pttkaltsed ja tuimad. TasakeSti ksnniwad nemad samm sammult edasi, ja kui nemad täna koju et jõua, siiS ometigi homme. Igal poolel on koormaid  maantee peal näha, sagedast 50 koormad rldaS, kuS kaeru, nisu ehk buhi puid weetud saab. Sukrunairetd saab sügisel wäga palju wabrikuteöse weetud; ligi kolmas jägu põldudest seisab nakete all, ja kõik wabrikud ou omale maad ostnud ehk rendi peale wõtnud, kuS naireid kaSwatawad. Nende läbi saab rahwaS palju teenistust, sest nairete kallal on palju tööd teha, 5 kord aaStaS, enne kui neid wabrikuS ära tarwltakse. Seeläbi nüüd, et rahwaS  mitte üksi head pääwa palka et saa, maid iseäranis ka seeläbi, et maa 12 kuuni 16 kordse wtlja annab, on selle maa sugu wäga laisaks läinud ja ei wiitst ennast suuremalt waewata ja maad mõistlikult harida. Sõnnikud  põldude peale ei panda, waid pannakse 3 paari härgi hirmus suure adra ette, mis 2 jalga laiad ja 1 jalg sügawad waud leikab. SiiS saab põld kakS korda hooletumal wiisil aäStatnd ja töö on malmis. Aga kui uhkeSte kaSwab siiski wilil Mina olen sagedast rukki ja nisu põldudest läbi sõitnud, miõ 16 künni 29 werSta pitkad on, ja sõitja pea ei paistnud wiljast wälja. Uhke uärb maist (Türgi uisu) wilt wälja, miö kui paks pilliroog laia oksadega ja suurte, 6 tolli pilka peadega PÜSIi seisab. Et aga mitte ükst RiStkahwast situ kenal õnnistatud maal ei ela, waid ka umbes 200.009 Juuti, kes, kuida Eestlased ka teadwad, maa harimist ei armasta, waid kõige kaubaajamise kawatusega oma kätte kisuwad, ja raha kõrge intresside peale laenates, waefl Weike-Wenelasi oma wõrku kisuwad, kust need waewall wälja ei pease, sits wlhkab maarah waS ka Jun ta hkmsaSte, ja pistab nende majad põlema ja peksab neid, kui iial wõib. Kui neid wahekauplejaid ei olekS, siiS wõikS elu siin ime-odaw olla. Ikka on aga hinnad GeStimaa waSta üsna madalaks nimetada.  Nenda maksab Üks tshetwert rukktt ehk odre nüüd 6 rubla, nisu 9 kuuni 11 rubla, ükS nael härja liha 7 kuuni S kopikat, ÜkS nael nisu jahu 4'/, kopikat. Lojukse hinnad, tüki kaupa, ei ole wähemad kui Vallimaal,  aga loomad on suured. Et meie siin Austria piire ligidal oleme, siis on hobuste, lammaste ja iseäranis sigade  hinnad kõrged, sest et neid palju saamad Wtini ehk koguni Saksamaa kaudu Pariisi saadetud. Iga peremees peab kaks paari härgi ja ühe paari hobuseid; need on aga enamist weiked ja lahjad, sest esiteks saamad head hobused  kohe ära waraötatud, teiseks söödab peremees hobuseid wäga halwaSte; heinu on wähe ja aganad et anna rammu.  Siiski jooksewad need lahjad hobused, rautamata jalgadega kena pehme maantee peal wäga kiirest, ja kes neid HeaSte söödab, wõib kergest 100 wersta pääwas sõtta, ilma et hobused rohkemalt waewatud saakfiwad. Ühe hobusega aesade wahel ja loogaga, et sõida siin keegi, waid ikka paariga, tiiSles. Üksi Suure-Wenelaste sugu sõidab nenda, kuida Teie seda näinud olete, suure lakeeritud  loogaga. Aga need sngnd on ka koguni kahesugused  inimesed, keS üksteist wihkawad ja pilkamad. ja nende keelemurrete wahel on nii suur wahe, nagu Tallinna ja Wõru Eestikeele wahel. Weike-Wenelane on üks wagane, tasane ja tuim inimene, sagedast paistab tema filmist aga ka üks tige ja salalik waim wälja, kui wiha tema südames  liigub. See waene rahwas on juba 300 aastat Tatarlastest,  Juutidest ja Poolaka ülematest räägimatal kombel  piinatud, ja ei ole imekS panna, et ta nüüd katsub seda igaühe kätte maksta, keS tema meelest teda, ei tea kui wäga, et armasta, aita ja käte peal ei kanna. Ja, see on tõsi, see rahwaS on saanud ülematest igapidi piinatud  ja sagedasi halwemakS peetud kni siad. Ja oma ülemate  poolest ei ole nemad midagi saanud oma maimule ja hingele, mis neid wõiks kinnitada ja Jumala ja tõe poole juhatada. Tatarlased ja Juudid põlgawad neid nende Ristiusu pärast, ja Poolakad ei pea nendest ka suuremat  lugu, nende Weueusu pärast, sest et Poolakad Rooma-Katholiigi  usulised on, kes ennast ilma järel mõtlemata  kõige ülemateks RiStkahwa seas arwawad, sest et nende »Papa" seda ütleb ja see fiiS ka peab töfi olema. Katholitgi Preestritel ei ole luba, oma kiriku ja usutunnistuse  liiteid teise usutunnistuse liigetega laulatada ja nenda wiisi on juba mitu korda juhtunud, et üks Wene Preester on ühe Lutheruse usulise peigmehe ja Katholiigi usulise pruudi laulatanud. Eks see ole küll?! Nenda on nimelt ka ühe Eestlasega sündinud, kes wäeteeniStuses musikantiks on. Tema on Virumaalt, Haljala kihelkonnast,  Kandla wallast päritud, nimega Widrik Reusel. Nii kui mina juba nimetasin, elab siin wäga wähe Eestlasi, ja needki on euamiste juba Venelaseks saanud, fee on, kui nemad mitte enne kodumaal ei ole Saksakeeli õppinud. Kui nemad aga wähe seda keelt õppinud on, siiS suuruskawad nemad ennast sellega ja saamad Venelastest  niisamati Sakslasteks nimetatud, ja et nemad lugeda  ja kirjutada oskawad, iseäranis auustatud*). Kui mitu korda on minule Wene ja Poola mõisnikud  ja wabriku ülemad ütelnud: Minu juures teenib üks ustaw mees; mina ei sa aru, mis tema on, Sakslane ei ole tema mitte. Rääkige Teie temaga. Ja kui mina tema keelemurdest tundsin. et tema Eestlane oli ja teda rõõmsast teratanud olin, siis ütlen mina: See on üks' Eestlane,  ja nii kui tema, nenda on suurem hulk tema rahwast  kodumaal; nemad saamad waimu poolt koolis ja kirikus  heaSte haritud. Kui fiiS siin maa Saksad kttfiwad - -Aga zeitungid tttlewad jo, et see rahwas hirmsa pimeduse,  tuimuse ja waesuse sees elab", fiiS pean minna wastama: Minge ja waadake ise. Nenda nimetatud kes ise ei tea, mis nemmad teemad, need tahawad Saksu selle eest Wene kohtu ette wedada, et meie suurisad nende suurisast mitte enam ei koolitanud. Ehk meie nüüd kõik teeme, mis iial inimene wõib, siiski see et kolba kõik nende silma ees midagi. Oi armsad Eestlased,  siin on külast, kus mitte üks ainuke hing ei oska lugeda, kus rahwas nii rumal on, et mingisugusest waimulikust  asjast nendega ei sünni rääkida. Teie olete tuhat  korda rikkamad waimu harimise poolest ja Ewangeliumi  kuulutamise läbbt. Oh, tänage Jumalat selle armuande  eest ja ärge laske ennast õigusest eksitada! Adrian SchulK. Kirja wastused. Ass: Täname. Wabandage, et järge ootama jätma pidime. Kõiki lahkeid kirjasaatjaid, kelle kirjad üles wõetud,  kelle asjad tallitakud on, ja kellele iseäralist sõnumit tarwis ei lähe, kõ>ki neid palume wabandada, kui meie siin mitte ei wasta. See wiidab aega ja kitsendab ruumi, ja oma kirjasaatjate hulgaga kiitleva ei ole meil himu. Kõiki neid, kes meie lehte jälle ilma hinnata, ehk määramata  aea peale wõlga palunud on, palume meie wabandada, et see meil mitte wöimalik ei ole. Kiriku teadused. Jaam kirikus: 13. KüUnla-km, Mwal teeb pastor Groh. mann enne lõunat jutlust ja wötab lauaahwast. Pärast lõunat õpetaja AsSmuth. 16. Kitiinla-kuu p. kell 5 peab pastor Grohmann piibli tundi. 28. Klllinla-kuu p. hakkab õpetaja AsSmuth Eestikeele leeriõpetust  tütarlastega, ja pastor Grohmann poeglastega. Kaarte kiriku õpetaja wötab 13. Küünla-kuu pääwal lauarahwast  wastu. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9—IL, pihkile kellu 1. Uüha-waimu-kirikus teeb 13. Küünla-kuu p. pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. *) Kentsakas kiill: Wenelaste keSkis tahawad Eestlased ennemini SakslaötekS maksta. Oma keSkis ja Sakslaste kõrwaS kihutakse neid Wenelastega kokku sulama. Kus llheline mõtkejoon on? Tsmsuri poolest lubatatud. Tallinnas. 11. KlMnla»k»u pSiiwal 18SL. Trükitud Liudfor«'i piirijate juures ja kuluga Tead amn dmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sbber" peale saamad kolkis kohtades, miB selle mundri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors': pärijate triMmaja Talliuuas waStawöetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1883 aasta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöta Kop., poolaastas 1 „ „ HaMnnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowimad, auuame meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS lliajaS, lehtede käteaudmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kuS neid äratuua wõib. „TMii»ia Sõbras wSljaandjad Bindfors'i pärijad Tallinnas, laia uulitsa Nr. 48 (KZ). Lindfvrö'» pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjal! Lesti maarahwa koolidele. TS kop. Wililkred, saanid, purjepaadid, l weike rehepeksmise-mashin,  I puhastamise-, mashin, rauda j t a. saamad müüdud Köppo mõisas, Hiomaal. I üchwlcadulrd mis 20. Movembrit 1804 kinnitati ja Üleüldised Geadusemäarused mis nende täiendamiseks wälja on antud. Raamatu tükk maksab J rnbla S 0 kop. ja on saada Klngv ia Gtvõüml raamalnkauplnseS ja Kubermangu kantseleis Toom peal. Us plud. "Ml korteriga, ka wNga passttaw üheks söämamajats laab odaiva yimmga ärra äärltub Baltistt maa»- tee hakatuses, promenadt ääres, nurga peal. ! üls wiisukas ja truu köögitüdruk, kes Saksakeeli ehk Venekeelt räägib ja hea tunnistuse  kirjaga, wõib kohe teenistusse aStuda Harju uulitsas, Schwabe majas, all. Kell tunnistuse kirja ei ole, ei pruugi ennast pakkuda. Talukoha miiimse jaostuiise-koutlakt on saada trükimajas. Wsliuidnka vhlul VII jumest Ballis «« ttks must hvvimr, lihe malge nidrkiaa  paremal pool. ja saaniga, ära «varastatud.  Palutakse, tui seda hobust liles leitakse, üba Baltiskl WogtMtohms hea waewapatta eest klti anda. Gummi-kalosstd saawad heaSte parandatud wcikse Kampasna uulitsas Nr. 242. i Hinnad, Tallinna turul. 6. Küünla-kuu pääwal. Karduhwlid, tsctwk. 4S kop. t Herned, t00p.... 7 . Leatscd, toop. ... 8 „ Tangud, toop ... 8 .. Weikse liha nael. . 16 .. Sea liha nael ... 12 „ Röösk piim, toop . 5 „ Hapu piim, toop. . 5 „ Koore, kortel.... 4 .. Laua wõi, nael . . 40 „ Pütti wöi, nael. . ZS—.BO „ Muna paar .... 4 „