Jutu leht. Apposonia. EM» I«W Umbri pmmub M> So««W. »Anna unille ükg musu palgaks I ÜU ainukene musu, Appolonio. mina ei ole hisigal ajal ühegi tüdruku käest musu saanud/ Ütiest Züri, ja pühkis higi otsa eest ära. /sisina annan üksinda selle poisile Musu, keS minu armukene on, ja et mull armukest mitte ei ole, stlS hoian nia oniad mnsnd endale /Lkst mustt ei maksa midagi ! Mina panen selle eest ka kaerad sulle weel rõuku/ palnS Züri südamlikult. ,MiS sa weel tahad Mina ei ole stnu abi mitte nõudnud sa oled ise pakkunud. Ml nn pärast olekS ka kaer weel niitmata võinud seista, aga oma sõrme ei tohi sa minnstse mille puutuda! * oled üks tulipea ja kurt nagu mõni vanamoor, ehk suli süli veel ilus ihu ja punased põsed on/ ülleS fibednSle. kuna ka oina puhast kalewtkuube jälle selga lõmdaS za lüdikese hüppamisega mütfi õnnelikult puu oksast, kätte sai: .Hoia omad mnsud peale iseenesele! Jumalaga! Itllf. Pilsi! - Nende ssmdega hüppas ta üle kraami ja jeisiv juba maanteel, ja hakkas öitmioja küla poole minema, «ppoionia vaatas temale järele ja sai äktitftlt aru. ek ka tänamata ja paha Mi olmd. ms wlisaka» tüdruk et kingi oma musust mille iga ühele nii alwalt, aga üks sõbralik sõna ei oleks midagi maksnud. Za hea südamega Jüri oleks ka sellega rahul olnud. Aul sagedaste oli Appolonia viimastel aastatel üht truuwt südant igatse. Mld. ja nüüd oli la küll kõige parema südame tänama, talk tagasi tõukanad, 11. Nmme küla talu,sikud Appolonia kodumaal oliwad eitamisi  jõuukad mehed, kellel wana nodi kauntSte oli. Muidugi  leada. ei olttttd kõik just mitte rikkad, mõni oli ka mõnda wsisi kehwaks jääuud. »nis põllumeestel väga sagrdaõie  elle juhtud, kui Md äpardab ja tema töö waew kõik astjata .'» otilud. ehk kui ta raiskamise ja pillamise läbi mäefi alla werrema hakkab. Nenda oli ka Pärna talttS Ühe juhtumise läbi niisu. gnne ajl sündinud. Praegune omanik oli kui /õuukas" meest ülest kasvanud. Ja nagu rahwaS ütlevad: kahe kognia jänkst tuled üks pillaja ja MMi kord veel enam. Ma,kiu Pärna lalnnlk, ei olnud hakatusest saadik oma uiajapidansist usiite õiele Mõistnud, ja seifis NÜÜd oma hnkaiuse kuristlikn kaldal. G«da et tttdNUd küll läirstte nnittd keegi, kui tema ise ja juut linnas, kelle käest ia võlgtt oli wõsnnd. Pärna taluperenaine see oli tema teine naine et teadnud sellest veel midagi. Ta oli ka kanntt sume weime vaka kaasa toonud ja oli sellepärast  südamest rahul. Kõige enam tundis aga Appolonia seda viletsat maja oleku allaliugnemise järku. Temal oli weel väga hästi see aeg meeleS, kui tema õnnis ema elas, kuidas siis kõik küüned, taud, pööningud ja rehealused lõikuse ajal vilja kuhjani täiS oliwad, nenda et vili mõnikord enam kuhugi ei tahtnud mahtuda, mis teistel peremeestel millalgi ette ei tulnud. Mitte üksinda sellepärast et olnud nüüd lõtkus, vähesem, et maad hooletumalt haritud salvad, waid et ka ükS tükk põldu teise järele alt käe oli ära müüdud. Maja pööningud ja landipealsed oliwad aga tühjad nagu tantsu põrmandud argipääwal ja kass ajaS keldris ja vilja salves näljastd hiiri taga. See kõik oli enne teisiti olnud, kui weel esimene Pärna talu perenaine elas ja peremehega alati tööd tegi. Sell ajal läks isa ainult pÜhapääva õhtu poolel kõrtsi, kuna noh, olgu peale ! MiS aga kõige hullem oli: viimastel nädalatel  aga käifiwad juudid sisse ja välja, nagu oleksiwad nemad peremehed olnud. Missugune noor loom aga nende meele pärast oli, seda võeti ilma palju sule lugemata kaasa, mtS nad kapitaali kasude asemel wõtsiwad ja nendawiifi majatallitust ikka enam kängu panivad. Appolonia oleks küll selle korratuma olekulle takistust võtnud teha ja tegi ka, mis ta võis. Aga see aeg, kus maja perenaise film ,pekki tekki külles kasvada laseb" oli juba amm. gi mööda. 111. Ka Pärna taluS sai nagu ennegi talgute vasta valmistatud.  Perenaine seifis kõrgeste üles kääritud kõiksetega  leivaküna taga ja segas kookifi sisse. Tema oma lapS, valge peaga Liisi, Pärna talu pisikene pesamunakene, seifis seal kõrvas ja waatis pealt, kuidas suured või tükid murenefld, ja ikka jälle kõva pudru sisse tagasi kukkufiwad, nagu teakfiwad nemad, et Pärna talu rasvased aaStad mööda on. . . . Nüüd waatis Liisi uudishimulikult  aknast välja ja hüüdis: ,Waata ema, Tiigitalust saadetakse rofinakookisid talgumajaSse  mikS pärast ei tee sina mitte täna rofinakookifid?"  ,Seda küsi oma õe, Appolonia käest, tema on jahud linna kaupmehelt ostnud ja teab kõik paremine. . . . Oma eluajal et ole ma seda mitte uskunud, et minul talgu pääwal rofinakoogid peakfivad puuduma! Üsna häbi on talgule minna ma kuulen juba kuida nad ütlevad: ?Pärna kalus ei saa küll asjad mitte korras olema, perenaine ei ole mitte roosinakookisidki küpsetan,id. . . . . Aga see lobisemine peab lõppema/ lisas perenaine rahuliselt ja võidu meeleliselt juure, /ui igapääw korsten suitseb ja raõwalõhn laiale laulab igale poole. . . . . Za karjastele saadan ma sell aaStal poole pidu koogi asemel terve koogi, et naiste lõugade löugutamine rahule jäätS!" Sel ajal istus Pärna talu peremees puu pingi peal. Pink seifis just pärna all, kellest ka talu selle nime oli pärinud. Ehk küll sügisesed tormid tema oksa ja lahti raskeste raputafiwad.jäi pärna tüvi täies tugevuses seisma, kuna maja pööning aina kõikus. . . . »Tema peab mulle raha andma tema peab !" rääkis ta iseeneses mõteldes. ,See on hea, et ta Mihklipääwa!  on täieealiseks saanud täiskasvanuks, nimetab kohtuherra. Zuut ei anna mitte enam laenuks et lõikus viimseni ivani ära kaubeldud on. Minul peab aga raha olema, peab olema, et ma seemnenisu võin osta. Nisupõld peab weel täis külvatud saama/ seal juureS lükaS Pärna talunik mütfi omas halliks mimjas peas kohe ja läks Appoloniat üled otsima. Seal tuli temale must Jakob, wana katlalappija waStu, kes jälle kord korralt mööda majasid käis. /Andke mulle midagi!" palus võrukael. „Arge andke mitte, isa Z ta on pääwawaras ja võib tööd teha/ hüüdis Appolonia heal lehma laudast. Sest must Jakob oli kuri keelepeksja ja sai sellepärast igalt poolt pwasta paganat aetud". ,Kasi minema, enne kui ma koera finu peale ässitan!" kisendas ka Pärna wana laiskleja  vasta. (Jääb poolele,) Kirja wastused. J. S. S.: Ehk olete natuke meie toimetaja kottu äraolemisest  lugenud ja Vabandate mõnda sellega. Esimene sõnum oli sel aeal natuke wanalS ja teine? Meie ei wöi weikestcst tillidest, Vallavanemate Valimiste ja seesuguste asjade juures, mitte üleliiga kirjutada, kui nende Põhjus mitte üleüldiste asjade külge ei puudu, waid rohkem külakonna seespidine asi on. Wana kaubaga hea meelega. Muidu ei ole Võimalik. J. W. W.: Täidame Teie soowimist ja jääme ootama. K. M. A. -- K.: Wötame natuke muudetud näul üles, kui meil selle kurwa juhtumise üle esiteks ka weel teised mõtted on. W . . . . mõisa ja walla nimi on meil tundmata ja meie ei leia seda iihegist kirjast. A. W. W.: Wabandage, et rohkem Võimalik ei ole. Pahandus  näitab rohkem tühi kiuste, kui midagi muud olema. Kiriku teadused. Jaam kirikus: 7. Talwe-kuu p. teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja Võtab lauarahwast. Pärast lõunat õpetaja Assmuth. 10. Talwe-kuup. kellu 5 peab õpetaja Assmuth pubcttundi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 7. Talwe-kuu p. lauarahwast  wastu, lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat kellu pool 10—1 ja wõetakse pihtile kellu 1. Mha-waimu-kirikus: 7. Talwe-kuul teeb pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. UWWt poolest lubaiotud. XMmaS. S. Xalwe-kuu P»wal 188 S. - XrüNtud Li«df°r»'i pärijate juures j° kuluga. EM-ma rahva Kalender /? lBB3, lisaga: „Sva«gvtt «snttlunisinse hakatus Baltimaal", « «Uja tulnud ja saada K»dsors'i pärijate Mres. Mllmiiijad saamad kõrged lirollmli. Korjandus tVd«wb «vMvisuSteW . OeslimÄN tllluseNMsest aaltast RSM ja teised käsud EMtmaa talupoegadele on saada poogitud  Saksa- ja SBtikeele 75 kop. tükk Kluge 6? Gtröhm i, Ur. Wasscrmaun i ja Gmtt Pruhm'i raamatukauplustes. sAfz aastast s«W oma toimetuse all seisaw tõeste Kpllsti- jt WGna-leM-mllnk J. GvthlSff, auiub sttlÄi t«ba, et praegune MwaHnd ftrgmtne on: t leib lg naelane ......... SS kop. » „ S „ ......... 1S „ 1 „ 4 „ ......... 9 „ I vttnlM S naelane w ~ 1 l „ ........ S „ Laewaleib on mitme hinnalene. MillniistM mesterillMll - paletoch n»»t« trttdnttui DtaWNl-riidest mttib halwa hinna eest sa wötab ka tellimist «almtStegemtieks mSedu t««l waSta Zlarl Nossmann. Teadaandmised. ««xxxxxxxzoo »o»cxxxzcxxxxxxz« Kambid, kõiki alamatest köögi, koja- ja laua-lampidest künni kõikse peenemate salonlambini,  kõige paremate ja prugitawamat moodi Wäga kasulikut pakkun mina Lumberg'i Jermanent-pöletazad, mis suure walgnse juures palju Wähem õli pruugib, kui kõik teised tänine olnud lambi-põletajad. Siis weel pakun mina Dupleks-põletajad, kellel kõikse suurem walguS ühe õli-põletajast on, nagu ka see ettewalmiStuS,  et teda kartmata wiiljakuStutada wõib. Kõik mis ühe lambi juures tarwis läheb, kui: tambi-klaastd, piimaktaast-katted, kuulid, tahid, arjad, käärid j n. e. miiin suures ja weikes hulgas wäga halwa hinnaga. M. Stahlbergl jiireltulljli. SoeuxxxxZOOoez»»» <xxxxzoexxx>o< Üks suur wäljawalimiue mesttrl>hii»-i»ltt««i>ejl uutes ilusas moodis. Salwad hinnad. Paremast riidest. M. Stahlberg'i jSreitliljji. Naesterahtva kleidid ja DM- paletood -WW sasivad odawalt tehtud weike Rosenlrautsi uulitsa,  Sir. W. Ms maja waeste-laste»maja uulitsas »ub lltt. K2o. saab tnkidud. Passide toimetust wNab oma peale kubermangu-sekretär R. von Michler, li ima loja uulitsas Nr. 156. Rääkimisetunnid lell 8 kuuni kell 10 homilu ja kell 5 kuuni kell 8 õhtuni. Pernu maantee ja Rauukwere jaama ligidal, Põlli waldas, saab stnr metsammmine alustud - palka, laudu, katuse pilpaid ja kõiksugu tarble ja pletuspuid. Müia elab Nõmme aluse peres. Tõnis Simastel. Üks wisakas toatüdruk, kes natuke Saksakeeli räägib ja pesu triikida oskav, wõib kohe kohta leida Laia uulitsal Nr. 63 (43), otsekohe hoowi sees, üks trepp kilesse. l suur uus rebchmhll llasilkWoodll v« rubla eest ja üks weüsem Skp rubla eest, saawad müidud. Ligemad teadust saab KompaSua ja Narwa maantee nurga veal, kellu 12—4 p, l. JÄÄHmmmisej«  estmise°l««trM on saada trükimajas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisaS, koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aptekis, Saadgo mõisas: M. GuStavsohn, Koero: W. DuglaS, Simunas: W. Normann, Ragawcres: W. Lepp, Alel: Jakob Kitlwander, KrikiS! M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, Wõrrus: Bielrose proua, Walkas: M. Rudolfil raamatu»poes, NarwaS: M. Põder, Wilianbis: raamatu-kaup» leja E. J.^Karow.