 unest MtaS ,a öo waikist rahu rikkus. Tuli oli alewis, J Sanderi maja kuurist lahti peasnud  ja Sanderi ja Kabanowi majad seisiwad pea täides leekis. Järsku pööraS tuul ja ajas tuld otse uulitsat  mööda Holzi majade peale. Nii agarast meie Vaprad tuletõrjujad ka wõitlefiwad, fiiSki päris tuli weel nelja peremehe majad ära za oleks ilma wapra abita wist kõige uulitsa maa tasa >"lnud See kõik sündis wähe aeaga ja kange tuulega. Settsme peremehe majad, peale 10 hoonega, on Maha põlenud, palju-inimesi on ilma peawarjuta  ja peremehed kui ka üÜriWhwas' on nii paljaks jäänud, et aga ise waewalt tulest peasiwad; Suurem jagu peremeestest ou palju kahju saanud,'sest nende majad oliwad  kerge hiüna all kinnitatud, ühel peremehel koguni kinnitamata. Üks lehm ja -kolm kitse on -stsse jäänud ja M tüdruk on teise korra aknast wälja HaMteV M kangest  läbi põrutatud, et mõnda aega wdövis maas peab olema, enne kui endist tetwist kätte saab. M siin arwatakfe  knrja kätt tällitamas olnud olema ja asi seisab kohtu all". —r —lil. Hapsalust kirjutakse Saksakeeli Meterburgi Zeitungile-'; Lehekuu 29. pää val on palju kahju teinud Promenad  seifis wee all, istandused on palj.r kahju saanud, tamm on osalt lohutud, talwewili on kõrrest katki murtud. Aurulaew , Admiral" oli W orm st saare warjul ankrus ja tõi teisel pääwal reisijad wigata sadamasse. Wõeraid on weel wäga wähe. Hulk korteritest tühjad, elutarwitufed  on wäga odawad: Kümme muna 10 kopikat, nael wõid 20 kopikat, pudel paremat piima 5 kopikat j. n. e. Rusutud meel on walitsemaS, kauplemine ja toimetamine on wäsinud. Wiimasel nädalil on kallid wõerad. Keiserlik  KõrMsed Suntwürstid SZrger isi Aleksei Mih hail owitsh, Hapsalusse tulnud ja see on kõikidele  uut lootust asinud."' ' Pärnust kirjutakse meile; Mune Suwiste pühi leiti ükS mees, ühe 5 kuuni 6 aastase tütarlapsega Pärnu linna merepoolise walli pealt, kes selle lapsele seal jäledat wägiwalda teinud oli. Pääw enne seda olnud see mees seal trahteris, kus selle lapse wanemad ekawad. Seal on tema lapse ojng ligi meelitanud. Õhtal ei tulnud laps koju ja wanemad olla teda läbi öö Politsei soldatitega ja teiste inimestega otsinud, kuuni homikul üks töömees neid seal walli peal leidnud/Laps on külmetanud za wöimatu olnud, kui teda wanemate juure tagasi toodi. Arsti hoolsa abt all on tema juba nii palju toibunud, et oma jala peal seista suudab. Kurjategija olla selgest kui üks linna aida töömees P. ära tuntud, istub nüüd tomis ja ootab oma paika. , Lehekuu 20. ja 21. pääwade seeS oliwad Päxnuõ nii külmad ilmad, et maa jalge all kõmises ja köit õied jä nöorev õrnad taimed aidadeS külmast ära käägistatud saiwad. Lehekuu 22. ja 23. pääwädel oli kauge müristamine  ja wälgulöömine, kus wälk Mnda inichest rabanud, aga mitte surnuks löönud ei ole. Ka mõnda teist kahju olla wälk teinu d, ei ole. ,Lehekuu 24. pääwal tulnud üks W. walla mees willadega Pärnu linna, M. willakraasimise wabrikusse. Perenaene olnud koltu 3 pütti wõid ja 1 püti täis mune kaasa annud, linnaõ ära müia. Õhta hilja poole tulnud ükS noor mees ja kaubelnud wõid ja mune, aga kõrge hinna pärast jäänud kaup katki. Wähe aea pärast läinud mees oma hobust waatama ja leidnud, et wõipütid ;a munad ärawarastätsid oliwad. Mehe pea muret täis, kõnnib mööda linna siulitsat ja juhtub kogemata heilase wötkauplejaga kokku. Maamees kargas kohe arwatud warga kraesse kinni ja küflS: , Kuhu Sina heile õhta minu kolm pütti wõid ja munäd panid? Ütle aga üleS, kuhu panid!" Esiteks tõreles mehike küll wasta, aga wiimaks,  kui kohtuametnik fenüa jõudis ja warga korterit läbi otsima mindi leidfiwad nemad wõi ja Munad weel puutumata. Külamees oli rõõmus, et oma asjad kätte saanud oli; waras wiidi luku taha. Paari tunni pärast  juhtuS Ühe tütarlapsele seesama õnnetus. Noor naesterahwas  läheb üle filla, kolm kängarulli kaenlas. Üks manalane naene tuleb järel ja hüüab suure häälega : „Ann, kus sa k. .. . lähed, kuhu sa muu kasuka ja kaks willast tekki panid?" Kisa peale kogus ennast kaunis hulk rahwast kokku, mis. peale neiuke suure häälega kisendama  hakkas: »Ärge pange mind tonn, kasuka ja tekid annan muidugi kätte, ega need wee! müüdud ole!" Kolm kangorulli wõeti ka Num Mest ära, mis ka wjsti õigel wiisil saadud ei olnud. Teda ennast wiidi Politseisse", kl. Walgast kirjutab sealiue ,Teadaandja": »Kur Kesknädalil  (Lehekuu 29. pääwal) wara ükS kangr Pshia- Lääne tuul kõnet ja rahet tõi, kaswas tuur pea tormiks,  mis wahet pidamata 43 tundi kestis. Kui ka rahe suuremat kahju ei teinud, fiis on itta need häwitused, mida torm tegi, wäga suured ja lootused puuwilja peale on küll wist kadunud. Reisijad räägwad lugemata mahamurtud  puudest, mis möneS paikaS maanteed täieste kinni pannud on. Thermometer langeS järges ja näitas Nelja- psäwa õhtal ainütt 4 graadl sooja, mis Lehekusi 30. pääwa kohta üks natuke iseäraline nähtus on"^ Kuuramaalt Baüs k e st kirjutakse; „ Tnfipääwäl, Lehekuu 28. pääwal, oli meil raske maru ja meie lootused  ei wõi enam täide minna/ Küll olin mina aealehtedes  lugenud, et Liiwi maa üle marud käinud, mis palju kähju teinud, nüüd oleme aga ise ka seda näinud. Lehekuu  28. pääwa homikul kest 4 hakkas wihma sadama, kuS juures iM silmapilgul köue°kmgatused koststwad ja kange tõbm lõõtsus. Pärast kell 5 nägime Ähi musta Wtsusammast Üles tõusma ja kell 57,, kui'wihm uksi lahti teha ja wälja waadata lubas, oli kõik nenda. weega 'kaÄud; et -Aevähemagi-' kraami ei peasüüd; igal poolel oli uputus, küidä mina seda weel iialgi üäinud ei ole, ja kui mina weega kaetud wäljalp läksin, nägin mina Jnngferhofi Luku talut leekis seistnä. Kaks kord oli wälk selle talu peale langenud ja laudad, ait jä rehi põlefiwad maha. Sulase koomad faiwad weel wälja peästetüd, aga peremehe lehmad, lammad ja siad jäiwad sisse  Bornsmündest  on Hauptmannkohtule teada antud, et seal üks inimene piksest surnuks löödud ou. Littawi piirel on maru ' weel waljüm olnud ja räsket rahet toonud, mis rukkist põldude peal häwitanud ja hoonetele kahju teinud. Tekste keskis on üks küün täitsa Ämber wisatud, kus neli inimest wiga saanud, kellest üks juba ära surnud on. Meie juures  on rukis igal poolel maha peksetud; nisule on maru wähem kahju teinud, sest et see weel madalam oli. Mis enne seda külwalud odrast saab, see on teadmata; tina ei olnud weel külwatud. Peterburgist. Selle kuu 2. pääwal sai Peterhofis suur ratsa-wõidusõit peetud, kus Majestätid K etser ja Kei s r i Pra u a kõige oma kõrge perekonnaga, Keiserlikud  Kõrgused Sumwürstid Sergei Ale ks a ndr owitsh  oma kõrge abikaasaga, Paul Aleks and r owits  h, N ikolai N i k o l a j e w i t s h wm. oma poegadega,  DMitr i K o u sta ntinow i ts h, Niko la i, M i h h a i l ja G e org M i h h ai l ow i ts h ja mõned teised Keisrikoja liited juures oliwad. Majeftät Keisri- Praua jagas oma käega neile pealikutele auüpalkasi wälja, kes wõitnud oliwad. Kõigekõrgema käsn peale saab Pteusst Prinz Friedrich Karl Nikölaus 'e surma  pärast Keisrikojas kaheksa pääwa leinariideid kantud, selle kuu 5. pääwast algatud. Selle kuu 4. Pääwal on Shuwalowos üks hirmus torm möllanud, mis palju kahju tegi ja ühe inimesele ka surma saatis. Kindral Swertshkow, 65 aastat wana, oli ühe sulasega Oberst Swershinski ratsatallis, kui tokm lahti läks, talli ümber puhus, Kindrali, sulase ja wkis hobust prügi alla mattis. Sulane ja hobused saiwäd elusalt  prügi alt peastetnd, Kindral oli ühest palgist surnuks löödud. Kuida lugejad ehk weel mäletawad. oli Warshawi suurkooli üliõppija Shn? owitsh vaarl aasta eest oma kätt sealise Kuratori, Geböimerath Ap-.htm'i wasta üles tõstnud ja siis wöerale maale pDenemw. Kord käifiwad jutud, et tema sealt priitahkli kult tagasi tulnud ja ennast kohtute kätte annud olla, mis aga eksitus oli. Shukowitsh  oli sellest aeast saadik taieste Anarchistlaste ja teiste seesuguste seltskonda astunud ja on ennast nüüd Lembergis, Austria Galiziamaal, maha lasknud. Järeljäänud kirjadest on näha, et mässajate seltskond teda üheks teuks wälja walinud oli, mis üle tema jõu ehk üle tema südametunnistuse riismete käis, ja et tema selle teu eest hauda põgenenud on. Poolakad on teda kõiksuguste ärritawate auuhalpustega maha matnud, mis näitamad, kui wähe küpsenud need waimud seal on, kes ennast ,wabakS"  nimetawad ja eest Võitlema kiitlewad. Groduo suurt tulekahju arukates on ,Swet" wälja  arwanud, et aastal 1882 Kesk-Wenemaa kubermangudes  48,944 tulekahju oliwad, mis 164,396 maja maha psletasiwad ja 98,112,112 rubla eest kahju tegiwad. Kronstadtist. ,Neptuni" Seltsi abilaewad ,Hermes" ja ,Assistent" on soomuslaewa Wainopea kiwide pealt peaftnud ja Kronstadtti sadamasse wedanud. Suurwürst  Mndral-Admiral Aleksei Al eks andr owi tsh on selle kuu pääwal seda õnnetumat laewa waatamas käinud ja on pealikuid ja madruseid selle mõistlikku juhatuse  jä tallituse eest tänanud, mis läbi õnnetuse juures kõik eluga peasiwad. Kõrge mere peal oli kanges tormis üks soomus lahti kargunud ja selle läbi suur auk laewa sisse siginud, kus fiis muud nõuu ei olnud, kui et kommandör,  Kapten Shamshin, laewa kaldasse jooksta laskis, et. inimesed peaseksiwad, mis ka korda läks. Laewast enesest  ei saa küll wist enam muud, kui rauda. Kallid mashinad  on rikkumata. Soomemaalt. Lehekuu lõpul on öökülmad läbi Soomemaa  põllu-ja aiawiljadele wäga palju teinud. Groduost. Tulekahju on wasi kolmandemal homikul suure waewaga lämmatatud ; umbes 800 maja on maha põlenud. Umbes 40,000 elurahwast on umbes 25,000 inimest ilma peawarjuta. Komiteed on õnnetumate abiks kokku aõtunud ja igal poolel algatakse korjandusi. Bakus osi LehDsi Z 9. pNwäl W kürjaMlsia Wn! wõetud, kes aga Politfeimeisttile nuaga kõhtu ptstis, «enda et Politseimeister Wesirow ühe t mai pärast hinge heitis. WoWis on selle kuu 3. ja 4. pääwa wahel öökülm olusid,'mis aga suuremat kahju ei teinud. Tjumeni ligidal. 342 wersta Tobolskist, ott selle kuu 1. pääwal Wbfhkini mägi ümber langenud ja Jntõishki jõkke kukkunud, kui just üks aurulaew sellest paig, st üle sõitmas oli. Laew on kangest laenust üiuber pööratud ja wiiS inimest on surma saanud, kuna seitse selle läbi peafiwad,  et laewa põhja fisse augu raiüstwad ja sealt wälja ronisiwad. Mohilew-Podolskist. Soroki maakonna tubaka-tstandustes  on üks tänme seal tundmata uss ilmunud, "IteS tubaka warred ja lehed kangest ära närib. Tiflisift. Kaukaasia mägedes on selle kuu 1. pääwal baske lumesadu olnud ja selle järel Tiflisi üMetkaudw nii külmad ilmad, kuida seal ei mäletata sel aegk nähtud olema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Keiser Wilhelmi termis on juba et temma selle kuu 2. pääwal Wenemaa SaädikNt, Mraf Shuwalow'it, oma jutule wõttis. Wilu ilmM pärast chn Keiser oma reifu Emsi terwiseweele hiljemaks jätnud. Baden-Badeuist kirjutakse, et ka Keisri-Präua teisivis wäga hea on. Wurst Bismark on KiSsingenis ja silla ka heas terwises. Politika ringkonnad rõõmustawad ennast JnglPnM MinisteriuW haMemDe üle ja loodawad,  et uus Ministerium seda segadust wähegi seletab, mida ,wahameelifed" lirimaal, Egyptuses ja Afghanistanis  figiWwad ja mis juba kõiki maailma waewama Pattas. OetlM^..Maakohtu Hchüt -Mulsa Kezsrikoja-kirikuõpetaja, St ö cker''t ja MM Zeitungi" endise toimetaja, He«rkhz Rä ck er' i wahel. Wiimane oli omas lehes kõiksugust laimukirjast üles wõjnud.,. milles Stöcker'it otse Sozialistläfeks teha taheti, õige. istetu on see protsess selle läbi, et ka mitmed teised kirÜuöHtäjad selle sisse mässitud on. Tähtjas on ka, et StMr'i wastased mehi tunnistajateks tarwitawad, kes enne Sozialistkaste  keskis oliwad, wale-wande pärast juba tuhthoones  istunud on ja kelle eest Stöcker pärast hoolt kandis.  Robert von Schl a g intw ei t, wiimane nendest  kolmest weunast, et oma Kesk-Aasia, uimelt Himalaya mägestiku, uurimise läbi omale kuulsat nime teemstwad. on Lehe-kuu 20. pääwal Giessenis ära surnud. Würst Anton Hohenzollern-Sigmari u g e n , Rumeenia Kuninga isa, on Lehe-kuu 25. Sigmaringenis suure osawõtmisega maha maetud. Matusel oliwad Saksamaa  Kronprinz, Rumeenia Kuningas ja palju teist WürStist.  Põhjameres, Frieflmaa randus, on Sakslastel jälle Jngismaa kalapüüdjatega tüli olnud, kes ilma lubata senna tungiwad. Üks Inglismaa aurulaew ei tahtnud oma lippu näidata ja siidi wägiwaldselt sunnitud saama. ÜkS Inglismaa kutter on pandiks WichelMshgpMMe MUud. Poolamaa Zuutisi, kes ilma passita Saksamaale tulewad  ja seal kahtlasel wiisil ennast hulkades toidawad. on jälle suurema karmusega wälja saatma hakatud.  Austria  Wiser on Lehchtziu M. Mwal Müncheni tulnud ja sealt Feldafingi edasi reisinud. Kaks tähtsat meest ja kuulsat söeawäe juhatajat wiimases Saksa-Prantsuse sõeas, ou üksteise järel ära surnud: Selle kuu 3. pääwa homikul suri Feldmarfchall Prinz Friedrich Karl, Keisri wenna, Prinz Karli poeg, kes paari aasta eest ära suri. Tema oli Paastukuu 28. pääwal 1828 sündigud ja on oma isamaad suure hoolega, osawusega ja wMusega teeninud, nimelt wiimases sõeas, kus tema Feldmarschall Graf Moltke kõrwaS, kõige tähtsam oli. Selle-kuu 2. pääwal  sai Prinz Friedrich Karl halwatud ja heitis teisel pääwal hinge. Selle kuu 5. pääwal suri .Feldmarschall Edwin Karl Freiherr von M a n t e u ffe.l,Heisri-asemik  Elsass-Lotheiugi maal, järsku, Karlsbadi linnas. Tema oli aastal 1809 sündinud ja on omaõ pilkas hoolsas  teenistuses palju tööd teinud, palju auuskust. saanud, aga ,wabalaSte" poolest ka palju wiha kunnatama pidanud,  nagu kõik need, kes walitsust ennemini uhe WurSti kindlas kaes hoida, kui erakondade efimeeSte kvrkuwaks saagiks jätta tahawad. Freiherr von Manteuffel, kelle wana sugukond ka Baltimaal manast aeau saadik tuttaw ja tähtjas on, oli kord ka Preussi Erasaudik Peterburgis, oli ka Wenemgi Feldmarschall ja Weneriigi kõige kõrgema rittretähe kandjatest üks kõige wanemate testist. Prantsusmaalt. Prantslased on oma jumaldatud Victor Hugo ühel wiistl maha matnud, mis rohkem talgute kui matuste kohaline oli. Kõige öö enne matuseid, on rahwas uulitsatel pidu pidanud, joonud ja tautsinnd, ka aknaid sisse loopinud ja teisi seesugust tegust teinud. Matuse pääwal kardeti wäga suurt kära ehk ka koguni lausa mässamist Anarchistlaste poolest, sest iialgi ei ole' Pariisis nii palju rewolwreid ostetud, kui pääwädel enne matukseid. Asi on aga paremini läinud, kui arwati. Mõned  punased ja muStad lipud, mida lahti tehti, on Po-