kui kusgille mujale; need kõik wõiwad söa lckbi kahju saada. Ei ole fiis sugugi ime, kui sõa-sõnumed mere rannaS suurema põnewusega oodetakse, kui mujal. Laewad on suuremal osal juba sellegipärast koormatega Inglismaale  ära sõitnud. Sadamates, nagu PärnuS ja Heinastes,  on hulga aja taga jälle elu; wõera maa laewu on palju sisse tulnud, keS wilja ja linu meel Võimalikult enne sõda ära wiia tahawad. Loodame, et kui ka sõda tuleb, et Inglane Wene poolt siin ka kauaks pidama ei saa jäetud. Muidugi teada, on Wene laewastik Krimmi sõast saadik palju tugewumaks  läinud ja torpedod mere sõale üsna uue Vammuse  selga ajanud. Nõnda ei karda meiegi siis Pärnumaa  rannas Inglasi sugugi nii suurel mõedul, kui enne. Et meie neid ju Krimmi sõagi aegu liiga ei kartnud, sest andku järelseisaw lugu tunnistust: Inglased põmmutgfiwad  merelt lustiliselt Oraja Valla, Dreimanni küla ligidalle männikuse. Onnis koolmeister Grant, feS sell ajal poisikene oli, ronis üles manna latwa ja näitas sealt John BulNle (Inglastele) rusikat. Järwe Ansi, kes praegu alles elab, Võttis mere ääres liiwa peal ühe pommi, mis wee! hooga edasi jooksis, kinni, kallas omale sealt kodu Vaagna täie ilusat püssirohtu wälja, Võttis siis taelaga tuld, hoidis töise käega pommi ülewal ja Viskas tule nõnda ei pomm tuhandeks tükiks plahwatas;  poiss ise jäi aga terweks. x." Wändra kurt-tummade kooli on 33 uut õppijat ülesantud, millede tarwis uuS maja pidada ehitatud ja kaks uut koolmeistrit wälja koolitatud saama. Priitahtlikka  andeid on, kuida selle kooli elulekutsuja ja edendaja  selts „Hephata" teadustab, selle otstarbe heaks üle 600 rubla kokku tulnud. Kooliõpetus algab nagu ikka 12. Augustil. Tartust kirjutab meile tuttaw käsi: Siin kus suuremad  meie maa koolid aset on, siin sigineb ka wist kõigist kodnmaa linnadest umbrohi enam ja ajab nisuga Võitu. Tasku-kunstnikud ei saa wist oma ammetiga endid enam heaste ülewal seepärast Võetakse awalikku pettust ja wägist Võtmist selle asemelle. Turu-kauba fissewedajatele  wedelewad nõnda nimetatud Saksa undsakad linna sisse söitmiSte kohtadesse wastu ja lubawad ka lühikeste lingimistega nõuetud hinda maksa. Siis Viiakse müia kodu raha wastu Võtma ja seal nõnda nimetatud kodus kauwad sagedaste ostjad ühes kaubaga käest ära, ning müija oodaku mitu päewa asjata oma raha ehk tellitud kaubahinda. Seesuguste kelmistükkide läbi on siin üks linnajagu nõnda hirmsaks müijatele läinud, et sinna ka kõige auusam ostja enam müijat ei taha saada, keegi ei Või enam naljalt töist usaldada. Nõnda juhtus 19. m. k. p. ühe wõi müijale kimbatus, kus tema omast kaubast sedaanist ilma rahata lahti sai. WarSti linna jõudmise peale oliwad temal kari ostjaid juures, kes ka kergeSte nõuetud hinda anda lubasiwad. Ettearwatud müija õnnetuseks ei olnud temal pakutud 10 rublatükki Võimalik ära Vahetada ja seepärast minti lähemase kabakusse  seda tegema. Seal pani müija oma länniku kõrtsi nukka, aga kui ta juba raha oli kätte saanud, ei olnud wõinõuud enam seal, waid see oli ühes ühe naesterahwaga  ja töise meesterahwaga ostjate hulgast kadunud ja mis muud kui mees jäi jällegi omast ilma. Sellepärast  on kõige muu ettewaatuse kõrwal ka weel seda turu-kauba müijatele soowida, et nad kohegille paigast ei liigu, waid ainult kauba selle kätte ära anniwad, kes paraja raha wastu annab. Siis ei ole seesugust suisa petmist Võimalik ja igaüks Võiks ennast kergemine kahju eest hoida. I^. Tartu pank on möödaläinud aastaga, kuida meie selle panga 1884- a. aruandest näeme. 32,700 rubla puhast kasu saanud. Olevik teadustas hiljuti, et ajalehe Kündja toimetaja Nebokat Tartu ja Wiljandi mõisniku kogudelt oma lehe väljaandmiseks rahaabi palunud. Nüid teab Nebokat omalt poolt Rishki Westniku sees Oleviku kohta sedasamasugust asja teadustada. Nimelt olla Oleviku toimetaja hra Grenzstein TarwaStust 4000 rubla abiraha  saanud ja otsivat uusi avitajaid käsa. Kuberneri härra on isand Treyerille luba annud Tartusse üht kivitrüki- ja päewapilditamise koda asutada. Tartu naesterahwa kliinikut on mõne nädali eest hakatud suuremaks ehitama. Nimelt saab praeguse kliiniku otsa kiwist ehitatama, üks pealtkuulamise saal 150 inimese tarwis, läbikatsumise tuba ja ruumid teaduSliSte  tööde tarwis, kuna ülemise korra peale üks arstimise  saal ja 5 haige tuba sisse säetakse. Sündimise awitaja jaoskond saab töistest koguni iseäranis äralahutatud.  Kliiniku töö läheb ehitusest hoolimata Vahetpidamata  edast. Tartumaalt. LaiuS-Tahtwerest kirjutatakse meile: Meie seltS „EdenduS" pidas 14. Aprilli! oma üleüldist koosolekut, milleS kõige tähtsamaks uue eestseisuse walimist wõib nimetada. PresttendikS «aliti endine hra. Joh. Dawel tagasi ja tema abideks M. Sommer ja losep Dawel. Kassapidajaks Gustaw Kruus ja tema abiks losep Tamm. Kirjatoimendajqks Kr. Laas ja abiks August Dawel. Seltsi laulu-koori juhatajaks paluti endine  tagasi kooliõpetaja Wük. Auuliikmeteks paluti Laiuse Õigeusu preester Bogdanow ja Torma ning Laiuse õpetajad  Landesen ja Dr. Bidder. Siis andis seltsi presi dent seltsi minewa aastasest sissetulekust ja Väljaminekust aru, ning nimetati seltsi poolest ka tarwilised kassa ja raamatute rewidcerijad. Seltsi aastapäewa tahetakse 19. Mail pühitseda ja waliti pidutoimetajateks ka eestseisuse liigetele abiks noorikud: L. Dawel, A. Sommer ja M. Tamm; neiud K. Mänd, E. Mänd, E. Dawel ja A. Paju. Peale lühikese waheaja pidas seltsi president Dawel kõnet: Isamaa armastusest ja seltslikust elust, miS kuuljatest  waimustusega wastu wõeti. Koosolek lõppis Keisri laulugü: ,>Juma! Keisrit kaitse Sa!" u—u. Sealtsamast maakonnast toob „N. D. Ztg." järgmise mõrtsuka töö teate wennatapmisest: Öösel wasta 21. mkp. on Ahja walla Sulbi talu omanik Jaan Mutso, kirwe hoobiga päaluu purustatud, surnult woodist leitud. Tema 18 aastane wend Hindrik on kohe ülestunnistanud, et tema oma wenna tapja on. Kuida Hindrik Mutso ise kohtule ülesannud, on tema wanem wend oma ema ja kahe weikese õega sagedaste kõige tooremal  wiisil ümberkäinud, mis teda Hindrik Mutsot wäga pahandanud. Õhtul enne seda hirmsat tegu on ta wend jällegi ema ja õekestega wäga halwaste ümberkäinud. Tema, Hindrik, olla siis Viimastele appi läinud, mis läbi peksmine wendade wahel tõusnud ja seega lõppenud, et tema wend niihästi emat kui ka õdesid ja teda ennast majast äraajanud ja neile ärakeelnud, kunagi enam endid tema silmi näidata. Kui tema omakseid nõnda ilma abita näinud olewat, olla tema seda hirmust nõuu wõtnud, kõike seda ülekohust oma wennale kätte maksta ja omakseid  piinajast lahti peasta. Ta olla tasa hilju magaja wenna wovdi juure läinud ja kirwega tema pähä löönud, Nõnda et tema ohwer kohe surnud. Siis olla ta wälja läinud ja umbes poole tunni pärast emale seda oma tegu teatanud, ühtlasi junre lisades, et ta kohe Tartusse minna ja ennast seal kõhtudele kui wennatapja ülesanda tahab. Ema sovwimise peale oli ta aga oodata lubanud,  künni ta hommiku liMck sõitmiseks ühe wankri saab. Ta! ei ole aga mitte rahu olnud ja juba esimese koiduga hakanud ta Tartu poole kõndima. Waheajal oli aga kurjast teost teadust saadud; wallaammetnikud tuliwad  äratapetud peremehe majasse, ajafiwad mõrtsukale Tartu tee peale järele ja wiisiwad teda, kui ta ka neile sündmust ülemal tähendatud kombel oli jutustanud, kohalise  sillakohtu kätte. WalgU kihelkonna kooliõpetajate seminaris on selleaastane  waötuwõtmise katse 9. Juunil. 13 kaswandikku wõiwad wastu wõetud saada. Praeguste kaswandikkude lõpu eksam on 3.—7. Juunil. Üleüldine Liiwimaa kooliõpetajate konwerentssaab 19. ja 29. Juunil ärapeetud. Norramaa laew, kes heeringa koormaga Riia poole purjetas, on põhja wajunud. Laewarahwas õn Inglise aurulaewast ..Livoniaft" peastetud. Saaremaal hakkada talukohtade päriseksostmine ka juba kaunis priskeste edenema. Möödaläinud aastal on, kuida kohaline Saksa leht teadustab, 61 talukohta päriseks  ostetud. Suure-Bushhost walla magasiaida olla kelmid, kuida „Latw. Aw." teatab, ära lõhkunud ja enam kui 56 wakka rukkid ära warastanud. Wargad on hiljem Jakobstadtis  kinniwõetud, wili olnud aga suuremalt osalt juba Riiga müigile toimetatud. 3. Aprl. öösel põlenud hra v. Rautenseldi karjalaudad maha, 156 lehma, 56 wafikat, üks kallis wäljamaa tõugu pull, üks lambakoer, kõik lambad ja siad on sisse jäänud, ka tõllahoone ja suluste elumajad on tuhaks saanud. Kahju olla üle 16.666 rbl. suur. Riiast. Hiljuti tõi würst Meshtsherski oma „Grashdaninis"  teate, et Liiwi kubernöör salanõunik Shewitsh senatisse ammetiSse saawat seatud. Kuida St. Pet. Z. kirjutatakse, saada see sõnum pea ammetliselt poolt kinnitatud.  Shewitsh'e asemikuks olla Petrikau kubernöör Sinowjew arwatud. Kohaliste Wene ja Saksa lehtede tsensüriks olla ülemkooliõpetaja Schlösing Tallinnast nimetatud. Tema sinna jõuudmiseni jäeda selle ammeti toimetus Läti tsensuri  Wilkeni hoolde. WindllWift. .Heimath" toob Windawift sõnume, mille järele Wene usuliste arw sealse rannatalupoegade juures nimelt Liiwi külades jälle enam kui sada hinge suuremaks olla kaSwanud. DubbMi suplemisekoha politseimeistriks on eesoiewa supeluse ajaks jällegi hra O. Grotthuss nimetatud. Paltemalist kirjutatakse „Latw. Aw.," et üks sealne mõisa sulane pidali tõbiseks jäenud. Ka tema mõlemate laSte külge on see hirmus, parandamata haigus hakkauud. Bauskaft kirjutatakse «Latv. Aw.": üks tundmata Juut toonud ülemineva kuul umbeS 7000 rubla eest linast riiet Bauskasse ja müinud nelikord odavama hinna eest ühe sealse Juudi kaupmehele K.le ära. K. maksnud  ühe osa hinda kauba eest ära ja lubanud puuduwat summa järele maksta. Kui müija seda temalt aga nõudma läinud, salganud ta seda aga koguni ära, arwateS, et Juut ommeti kaebama ei saa julgema. Ta ei kaebanud ka mitte, vaid andis üheS ilma nimeta kirjas Riia-Düinaburi  raudtee walitsusele teada, et üks osa ühest vagunist warastatud linasest riidest kaupmehe K. juures olewat. Läbi otsimisel ei leitud tema juurest küll mitte enam riiet, waid ainult mõned kastid, kelle sisse riided pakitud olnud, mispärast kaupmees K. kinni wõeti. Tallinnast. Sõalaew «Afrika" on, kuida Wene lehtedele kirjutatakse, kapten Dubassow'i juhatusel 22. m. k. p. ühes Tallinna väejaoskonna päämehe Glinojetzkiga  Muhu väinisse sõitnud, et sealsamas rannapatareide  ehitust süntsal wiisil juhatada. Tallinnas piab Eestimaa mõisnikkude Põllumeeste Selts 22.-25. Juunil põllutöö wäljanäitust. Näitusele wõetakse hobuseid, kari-elajaid, põllutöö produktist,  põllutöö riistu ja masinaid wastu. Rakwereft. Kohalise teadustaja sõnumete järele on päewal enne Jüripäewa jälle hulk väljarändajaid, kümme wagunit on neist täidetud saanud, kuna seitSme töise wajunite  sisse nende omanduS ja waranduS mahutatud, oma kodumaale selga põörnud. Nende reisi eesmärk olnud Stavropol ja Kaukasus. Paar päiwi enne seda cn, kuidas „Rev. Beob." teatab, mitmed Eesti väljarändajad Suchum-Kalee poole Tallinnast läbi läinud. Peeterburift. „Grashdanin" teatab, et ajalehtede teate sisemise asjade ministri krahv Tol st oi Wiini minemise  poolest mitte tõsi ei ole. Et krahvi tervis paari viimase nädala sees pahemaks läinud, siis on tohtrid seda Krimmi õhu süiks arvanud ja temale oma mõisasse minekut soovitanud. Krahv läheb nüid Moskvasse ja sealt edasi Rjäsani kubermangu oma mõisasse. „Uue Ajale" kirjutatakse Kroonlinnast, et laewaväe  juhataja Pilkin juba 18. Aprillil lipu soomuslaeva «Peeter Suure" peale üleS pidi tõmbama. Ühtlasi oli paari töise laevale käsk antud, ankrud üleStõmbada ja wäemehi ja sõariistu tarvilise moona tagavaraga oma turjale võtta. Käesoleval ajal saab laewaväe seis järgmine  olema: 53 sõiduriista kodumaa vete peal sõitmiseks, 700 ohvitseri ja 10,000 madruSsega ja 10 sõiduriista väljamaa vete peal sõitmiseks, 200 ohvitseri ja ligi 3000 madruSsega. Warst saavad mitmed kõige parematest  Balti mere sõalaewadest tarvilise sõamoonaga väljamaa vetesse saadetama. Atlanti merel ujuvat sõalaewa  „Streloki" ei usaldavat Inglise laevad pilgukski silmast ära laSta. Uus weedeminiSteeriumi seadus ja palgad pidada käesoleva aasta lõpuni sisse seatama ja maksvaks tehtama. Auunimi „ektselents" pidada edeSpidi ainult ministritele, riiginõukegu liikmetele ja ammetis olevate senatoridele osaks saama. «Kõrge ektselentsi" auunimi pidada hoopis maha jäetama. 18. Aprillil algaS riiginõukogus riigi-põllupanga põhjuskirja läbivaatamine, mida rahaminister sisse on andnud. Eestimaa kuberneri würst Schachowski asemelle on, nagu „Walits. Tead." kuulutab, Pärmi kuberner Anastasjew Tshernigowi kuberneriks ja Orenburi wiitsekuberner  Lukoshkow Pärmi kuberneriks nimetatud. Kõigekõrgema käsu peale on sisemise ministeeriumi nõukogu liige, salanõunik Tokarow, seaduse waStaliste teenistuse eksimiste pärast teenistusest lahti laStud ja õiguS temalt ühtlasi ärawõetud, kunagr enam mingi riigis ammetisse saamast. 21. Aprilli kuu päewa maleStafiwad Weuemaa mõisnikud igal pool pidulikul «iistl Äi 100-aaStast mälestuse  päewa, mill neile Keiferinä Katharina 11. arm iseäralised  õigused osakS andis. Keiserlik MajeSteet KeiSri Härra on sellel päewal ühe Keiserliku kirjaga Wenemaa mõisniku seisust auuStanud, usilleS Ta oma Kõrget rahulolemist  nettde waSta üleS tunnistab ja oma armutäheks käsu on mcknud, üht iseäralist riigi-põllupanka mõisnikkude tarmiS asutada, kust need puuduse korral oma mõisate pidamiseks tarwilist abi ja tuge wöiwad leida. „Uue Aja" teate järele ou rikaS Wene krahw Aleksei Dmitrijewitsh mõisnikkude eesõiguste 100 aaStase mälestuse päewa, ka oma talupvegadelle mälestawaks teinud seeläbi, et ta kõik maksud ja lvõlad, miö temal õigus neilt saada oli, tasa on tunnistanud. See kingitus tegewat  umbes 280,000 rbl. wäija. Wäljamaa shampanjeri wiinad saamad pea missist kallimaks minema, sest et nemadki, knida „HeimUH" kuuleb, panderolli alla pidada tulema. 5S 19. Sakala. 188 S