isa tema ftWtaftd oma kMlemist Türgi valitsusega ja VUlMta Valitsusega katki jätta tähawäd, M Mitmed «ende t-Sklst olla wangtõ ehk teisiti takistatud. Selle asemel ähwardawad need uut mässamist Üles kihutada, MiS hkmsam olema saada, kui endised. Sedawiifi loovamad nemad Bulgartat sellest walitsusest peasta. Mtda Würst Aleksander tunni uue WÜrsti walimiseni seadtS. Selle kuu 8. pääwal on Filippopelis suurt rahvakogu peetud ja NõuukS wõetud iga hinna eest isamaa vabadust kaitseda. Bulgarlased loota Saksa-Austtia-Italia  ühendusest abi, sest AuStriaö ja JtaliaS on tteile suurt ösawotmist üles näidatud, kelles lootttses vötkfiwad nemad ennast aga kergest petta, sest Würst Wlkark on kinnitanud, et temal VulgarlaSte heaks ka OM ühe Pommeri grenadiri luid anda ei olla. Bulgarlased piakffwad ennast wist aina üksi kaitsema  ja sellest wõikS Veidraid nähtttsi ilmuda. Et nemad Wtne verega ja waraga Türgi Võimuse alt peaStetnd on, Stba ei salga nemad ise ega keegi teine.  Karavrlow.  Zankow, Nikiforow ja neüde seltsilased on ikka veel wangis. Nemad saiwad hiljuti Politsei DSttgimajaSse wiidud, kus neid kantMi peale Rhti laSta lubatakse; kas neil aga kautsjoniks raha A ole, Või kas seda teisiti wiiwitakse, see on teadmata, agS viimaste sõnumite järel oliwad nemad ikka weel wangiS.  —» ühe sõnumi järel, mida täitsa usaldada ei wõi, olla Würst Aleksandri Sekretär, Baron Niedesel, OosMse tulnud. Sobranje siSsekutmise aeg õli weel määramata. Omalt maalt. Et Tartu koolikonna Kurator, Geheimhaiguse  pärast omast ametist taganeda WD», «agu pealinna lehed hiljuti kirjutasiwad, seda tun- HWtaiatse mõjuwalt poolelt tühjaks jntuks. Tema on ka W» Peketbntgist Riiga tagasi tulnud. Ühe Wenekeeli lehe sõnumi järel on Tartu suurkooli Rektor, Professor G. Schmtdt suurkooli muutmise pärast Peterbnrgis Anud. Selle muutmisega saada Wenelastele suuremaid õigust plaanitud, uimelt seda, et Venelased Tartus niisamati  kui Warshawis suurkooli astuda wõiwad, kui nemad ka mitte Gymnasiumist läbi käinud ei ole ehk seesugust eksami teinud, maid ühest Seminarist. Pea-asi olla, et rohkem Wenelasi senna tuleb. Wäga uStataw ei näita fee sõnum mitte wälja. ,Walitsufe Teadaandja" kuulutab järgmist Kõigekõrgemast  kinnitatud NiikSrathi heaksarwamist Tartu koo - kitsana rahwakoolide ülewaatamise kohta: k) Tartu koolikondaS on ühe rahwakoolide Direktori  ja nelja rahwakoolide Jnspektoride kohad asutaba,  peale nende kahe Inspektori koha õigeusuliste külakbolW  tarwiS, mis seal juba on ja mis ka rahwkoolide liispektoride kohtadeks ümber muudetud saiwad. lk) Tartu koolikonna rahwakoolide ülewaatamise alla M kõlk elementarkooltd linnades ja külakoolid igast nimetusest  heita, koolid Ewang.-Luth. usutunnistusest ja teistest UstckinniStMest, niisamati ka erakoolid ja need inimesed, liv eraõpesust ehk koduõpetust annawad, kus juures aga kSSimdaba õn, et kreiskoolid nende ümbermuutmeseni aeglWt,  ja Sigeusulised külakoolid künni uute seadmiste, mis nende kohta tehtud saawad, tähendatud ülewaatamise alla jäävad. , Ä) Rahwakoolide Direktoril on õiguS õigeusulise küla- peetud nõuukogust kui liige osa wõtta; tähendatud  koolide ülewaatamise kohta saawad rahwakoolide Inspektorid aegliselt neid õigust, mis tänine õigeufnliste külakoolide Inspektoritel oliwad. 4) ülewaatamise-ringkondade jäutamine rahwakoolide Inspektorite keSkiS, on Tartu koolikonna Kuratori hooleks antav, 5) Rahwakoolide Direktori ja Jnspektoride kohta, palga poolest kui ka teenistuse-õiguste poolest, maksab Kõigekõrgemast  kinnitatud Riiksrathi heaksarwamise K 5 Lehekuu W. pääwast 5874 rahwakoolide-walitsuse muutmise iile »DOD kubermangudes, kuS Maakonna-nõuukogust asuta- W ei ole. M Rahvakoolide Direktori ja kuue Inspektori üles- Tartu kovlikondas on 14,500 rubla aastas «Akatav, miS aastast 1887 hakates iga aasta Rahwaharivvse-Ministeriumi  wäljaandmise-rehnungisse pandud IWWad, knS juureS need 4500 rubla mis tänine õige«suliSteMlatoolide  Jnspektoride ülespidamiseks määratud olivav, selle rehnungi sekka arwatud saamad. EeStimaa Kubernöri ringkirja järel on Linna- ja Maa-Politseidele ette kirjutatud selle üle walwata, et edaSpiSi  seltskondade ega üksikute inimeste poolest, kuida see tänine on olnud, suurtel pühadel ühegi heategewa asutuse heakS korjandusi ei pia peetud saama, kui selleks Mitte enne seaduslikku luba palutud ia saadud et ole. yLiiwimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab, et Sõeawäekohuse-seaduse  § S 7 ja Kõigekõrgema käsu järel Küün- lakuu 3. vääwast 1876, kooliõppimise lõpetamine Ewang.- Luth. usutunnistuse Koolmeistrite-Seminarides, Vallakoolides  ja erakoolides Baltimaa kubermangudes, iseenesest mitte õigust teenistuse-neal lühendamiseks, 3 ja 4 aasta peale, ei anna. Selle õiguse ja mõne teise kergituse saamiseks sõeawäekohuse  täitmises on neil, kes oma täit õppimist tähendatud  koolides lõpetanud, kui nemad heaste Wene keeli rääkima, lugema ja kirjutama õppinud on, pärast oma wastawõtmist teenistusesesse ühes Kroonu-Gymnafiumis, Tallinuas ehk Riigas, üht eksami Wene keeles teha, ilma milleta nemad ühtigi oma hariduse-järje kohalist  kergitust sõeawäe-kobuse täitmises ei saa. Kuntaugan i õnnetumast .rahwuslikust ettewõt test" leiame Saksakeeli .Peterburgi Zeitungis" pttka seletust,  millest sel korral nii palju wötame: Kuida tähendatud kirjast näeme, ei ole Kuntaugani Mõis mitte oksjoni wiifi! ära müüdud, waid on kohtu otsust mööda müijatele tagasi antud. Kõik sissemakstud ja kulutatud raha, 544,600 rubla, on kadunud ja protsessi kulud on ka ostjatest tasuda. Peale selle on kõik ehitatud hooned, mis umbes 10,000 rubla ära kulutanud; maa ja pinnaga ühes endiste omanikkude kätte langenud. Suur ahastus on nimelt Tarkhani Eesti koguduses, kes Professor  J. Köleri sõna usaldafiwad, oma maade peale 20,000 rubla wõlga tegiwad, Kuntaugani Uitlikkudele ostjatele andsiwad ja nüüd ise tasuma piawad. Kuntaugani  s olla 30 perekonda kõigist omast ilma jäänud. Kõige suurem süü langeb selle õnnetuma .rahwuslikn ettewõtte" juures Professor J. Köhleri, tema Vennapoja Peter Köleri, Peter Kääri ja Märt Mitti peale. Esimene on kõige selle ettewõtte etteotsa astunud, ennast teistest tallitajgtesi rikkaks meheks ettekujustada lasknud ja kahewäärilife sõnaga kiitlenud, et tarwis ei olla .raha taewast tuua", on aga pärast teisi ostjaid täitsa üksi jätnud, kui Aleksandrikool! kasfäst raha ei saanud. Teine on see, kes tühja lootust oma .rikka onu" peale sigitas, pärast kui tema asjatallitaja  ja arwates pärija, kõige paremaid tükklfi Kuntaugani maadest onule wõi omale ahnitses ja selle läbi kohe hakatuses  tüli ostjate wahel sigitas. Pärast on tema ostjaid weel mitmel wiisil petnud ja wiimaks ise KaukasiaSse läinud. Kolmas on oma libedega keelega rahwast selle ettewõtmisele kutsunud ja oma Jumalast wserdunud meelega Krimmi Eestlaste keskis peale selle palju segadust ja waimu-toornst kaswatanud. Neljas on kui kuulus ,asjatundja"  ostetawat maad täitsa Võõriti takserinud ja selle eest omale weel ilma kopikata 100 dessatini maad waewapalgaks  pärinud. Kahjetseda on kaupmees Tõnisson Jõhwist ja talupojad M. Lindemann ja H. Mägar, kes 10,000 rubla selle wirmeldawa kuristese stsse wiskanud. H. Mägar on omast käest ja oma sugulaste käest 5000 rubla kogunud ja .isa Kölerile" annud. Kui asjad ennast pahaks pööraflwad, siis on kurwastns ja pahandus teda otse kui peast nõdraks teinud, Krimmist on tema kodumaale  tulnud ja pea pärast seda ära surnud. Siin on nüüd need kaks hiilgawat asutust: .Linda" ja Kuntaugani,  mida nii suurte kiitlemistega, meelitamistega ja wihawaenu löõtsutamistega korda saadeti. Odawalt arwates on .Linda" Selts ja Kuntaugani mõis 340,000 rubla kölawate kõnedega eksitatud .suguwendade" .waewaga korjatud kopikaid" maksnud. Arwame teised korjandused kõiksuguste täitsa ehk pooliti nurja läinud .eltewõtete" heaks, ja wäljarändajatele tulnud kahjud juure, siis maksawad  wiimastel aastatel peetud .Vaimustatud kõned" kõige Vähemast 500,000 rubla. Sellega oleks wöinud umbes 10,000 dessätini kalli kodumaa .orjastatud" pinnast .lunastatud" saada. Ahastusest, wöerutamisest Jumalast ja teistest waimlikuist kahjudest jätame rääkimata. .WalguS" toob oma Nr. 9 sees. kaks juhtkirja korraga, meie kodumaa .Maitsema luule" ja .Ühenduse ja rahu" kiituseks. Kui tänuwäärt uudist, mida Viimased aead meile toonud, nimetab .Walgus" teiste kauni asjade keskis ka: .Eesti ja Läti keele õiguste tõstmine koolides ja ra hwali k k u d e.s kohtutes". Selle kuu 8. pääwal pühitses Wallingi mõisaherra, Landrath Ferdinand vou Sa ms on, oma 25. aastast ameti-päawa kui Landrath. Eestimaa Ritterkonna poolest oli jubilarile tema auu-pääwaks tänu- ja õnnesoowimiseadress  Ritterkonna-peamehe läbi saadetud. Anu-pääwa pühitsemisest wõtfiwad Ritterkonna saadikud ja jnbilari sõbrad ja sugulased osa. Pakutud suuremat aun-pidu ei olnud herra Landrath von Samson omas tuntud lihtlases meeles mitte wasta wõtnud. Riia kaupmees 1. gildist Paul Griinwald on St. Stanislause rittretähe 2. klassist, Tallinna kaupmehed I. gildist Chrtstian Rotermann ja Gustav Heise St. Stanislause rittretähe 3. klassist saanud. Selle kuu 9. pääwal leidis raudtee-waht Ülemeeste järwe ääres ühe naesterahwa raudtee pealt, kui rong just oodata oli Waht koristas selle joobnud inimese, kes wasta pani, tee pealt ära ja pani punase lipu üles, et rong kinni piaks. Tallinnas sai tema kui Madli J. ära tuntud, kes omast mehest ära lahkunud on, oma kasu- mehega riidu saanud ja sellepärast oma elule otsa teha tahtnud oli. Selle kuu 9. pääwa öhtal kargasiwad kaabakad spiritufe-,vabriku  ligidal Saksimöisa wallast päritud Karl Kananeri  peale, löiwad temale ühe nüri riistaga raskest wasta nägu, rööwisiwad tema taskust 5 rubla ja läkstwad ära wist oma saaki ära jooma. Selle kuu 10. pääwa õhtal kargafiwad neli kaabakast, Russalust päritud Aleksander 8., Toompea hingektrjalane Jaan M., Maidlast päritud Aleksander  B. ja endine wang soldatipoeg Sergei J., öhe kõrtsi eeskojas Kompasfi-uulitsas aidnik Sahar B. peale ja tahtsiwad teda wälja rõõwida. Õnneks tuliwad mõned kroonu-laewade madrused ja peletasiwad rööwlid ära, kes aga ära tuntud, oliwad ja pea kinni wõetud saiwad. Selle kuu 9. pääwa õhtal leidis Pristaw Selesnew endised mängid Juhan ja Jaan K. Harkust, Andrei G- Kostiwerest  ja Juhan K. Merekülast, kes ilma passita Tallinnasse  tagasi tulnud, Liiwa-pealt nõuu pidamast, ja wiis neid Politseisse. Mõne nädali eest Varastati Mustjõelt  sealise rentija köögist suur fisse-müüritud mask kattel ära. Nüüd on üks waras, endine wang Jüri W. Weneturul  kinni wõetud. Kui teda mõne teisega kinni wöeti siis katsus tema üht paberi pakki ära Visata. Seda nägi aga keegi, kes ligi oli, wõttiS paki üles ja selle sees letti 200 rubla eest hind-paberid, mis kui Haiba wallalaekast Varastatud ära tuntud saiwad ja tunnistust andsiwad, et Jüri W. ka sellest wargusest osa Võtnud on. Kattel oli senni ühes suuremas kaupluses ära müüdud. Selle kuu 10. pääwa õhtal wõeti kuulus fiSselõhkuja ja rööwel endine wang Peet T., Tallinnas kinni. öösel wasta selle kuu 9. päawa leidis Politsei-soldat Jakowlew WanausuliSte  surnuaidas ühe muste-halli mära riistadega, puu külge siutud. Hobune sai Politseisse wiidud. Harku walla taluperemehe Juhan W. laudast Varastati öösel wasta selle kuu 12. pääwa üks 5-aastane kõrw ruun, natuke peale 2 arshinat kõrge ja umbes 100 rubla wäärt. ära. Margad oliwad katuse lõhkunud ja sealt sisse läinud. Wiimaselt Keila laadalt ou 5 hobust Varastatud Uks nendest on teel kinni wõetud. Baltiskist, Paastukuu 16. pääwal. Ilmad on kewadesed.  enamist pilwised ja aeguti sajab sula lund. Musträästad  ja lõukesed on wäljas. Lund sulada ei olnud. Rakwerest. Selle kuu 8. pääwa homikul kell 2 kargastwad  kaks kaabakast Pitkal-uulitsal Hasperi mehe Kaarel E. peale, kes raudteelt koju minemas oli. Oma suure koja-ukse wõtmega lõi Kaarel E. ühe kaabaka maha ja pistis teist nuaga, kes tema kõrist kinni hakkanud oli mis peale kangelased taganestwad. Asi on kohe Politseile  teada antud ja kurjategijaid loodetakse kätke saama Aniq mõisas on selle kuu 7. pääwal wiina-wabnk karjalaudad ja üks küün põhjani maha põlenud. Ka kõik kari on sisse jäänud. Kust tuli wälja läinud, see oli meel teadmata. Hapsalust. Juba mõne aasta eest oli Hapsalus nõuukS wöetud, mana Dom-kiriku waremeid üheks Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikuks ümber ehitada; selleks oli üks komitee  asutatud ja raha korjatud, ja ka Majestät Keisri Praua oli üht summat kinkinud. Nüüd on tar.oiline raha kokku tulnud, ehituse-tarmitust on kokku weetud ja töö peab sel kewadel algatud saama. Sõbralise käe läbi tuleb meile järgmine sõnum : .Kuida minule praegu räägitakse, olla Hapsalu ümberkaudu manu naesi, kes uutes keeledes rääkida,  nagu see Apostlite aeal olnud. Wahe olla aga see et nemad üksteise keelest aru ei saada ja sellepärast oma keskis üht tüdrukut tülgiks tarwitada. Nemad ise kinnitada,  et Püha-waim neid sundida, aga küll fee wist koguni üks teine maim wõib olla!" jxg. Viljandist. Kohalise .Teadaandja" sõnumite järel on Küünlakuu 28. pääwa homikul Wiljandi ümberkaudu müristamist kuuldud. .Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsil" olla õige kibedad pääwad. Aegade kaikus mn palju liiteid Seltsist lakunud ja teised ou oma aasta-raha wõlga jäänud. Sissetulemised ulatada ainult maja tarwituSteks  ja Võlgade intresside tasumiseks ei jääda ühtigi üle. Selts wõida ainult nii kaua jalgel seista, kui wõlgast  tagasi et pärita, aga Aleksandrikool ja .Linda" Selts parimad ja wiimase seltsi raha saab wist pea päritud.  /Sakala" sõnumite järel on Seltsi juhataja Viimasel  koosolekul soowinud, et jõukamad Seltfl-liiked 50 kuuni 100 rubla kaupa ülesütlemata laenu annaksimad. Peale selle on otsuseks tehtud, nende liigetele, kelle aastamaksud  wõlga ou, teada anda, et nemad Seltsi tagasi astuda ja aasta-maksu maksma hakata wõiwad, kes aga mitte tagasi ei astu, nende käest wõlga sisse nõuda. Tänine on igal liitel 3 ruba sisse-astumise raha ja 3 rubla aastaraha  maksa olnud, nüüd on sisseastumise raha ühe rubla peale alandatud ja loodetakse et selle läbi jälle rohkem liiteid ja rohkem raha tuleb. Ka meie soowime .Wiljandi  Eesti Põllumeeste Seltsile" paremat aega mis aga wist ainult siis tulla wõib. kui mõni endine joon maha jäätud saab. Kas mõtlewad Seltsi-liiked weel kõige nende kõnede peale, mida suure maja pühitsemise juureS peeti?