Toitudest. Pärnu Põllumeeste Seltsis peetud kõne. N. Sõrd stuä. mecl. 11. Hulga katsete läbi on wälja uuritud, et täiskaswanud  inimene keskmise töö juures päewas kõige wähem 118 gr. munawalget, 56 gr. raswa ja 566 gr. tärklise jahu tarwitab. Peed määratud hulgad ei ole aga igakord õiged, seepärast et olluste ärapruukimine ihus sugugi seesama ei ole, waid ihu oleku järele wankub.  Selle järele peab ka söök hulga ja kokkuseadmise.  poolest wankuma; nii saab näituseks kange töö juures rohkem raswa lahutud kui puhkamise juures, kaöwajad inimesed tarwitawad liha sünnitamiseks rohkem  munawalget kui täiskaswanud. HTugewad töömehed,  kellel suured muskulid on, ja kelle ihus munawalge  Lige rohkeste lahutud saab, päewas mitte 118, waid 136—156 gr. munawalget, ja raswa mitte 56 waid künni 266 gr.) Ülepea peawad töömehed iseäranis  rohkeste süsinikust rikkaid ollust üleswõtma. Töömeeste seas on küll ka niisugusid olemas, kelle söögis toidu ollust tarwilisel hulgal on, suuremalt jault aga sööwad töömehed palju sandem, kui terwise õpetus nõuab, ja mitmed ei wõi lämmastikust rikkaid toidust niipaljugi saada, kui puhaw inimene oma ülespidamiseks  tarwitab. See kuude ja aastade läbi wältaw  toidu puudus ei jää muidugi mitte ilma kahjuliku mõjuduseta töömeeste terwise peale; ka näitab see asi töömeeste kurwa elu, kui meie mõtleme, et toit see wiimane asi on, ilma kelleta end inimene jätab, ja et tema siis juba töistes asjades palju kannatanud on, enne kui ta nälga kannatama hakkab. Töömeeste perekonnas on liha peaaegu igal pool wäga arwa söögi laua peal näha. Kartohwlid, tangud, leib, ja kui käsi juba heaste käib, piima toidud sünnitawad nende pea sööki. Siia juure tuleb weel sagedaste sant, i.lmmaiguta söögi walmistamine, mis terwisele kahjulik on, kui töömehe abikaasa majast wäljas tööd tegema peab, nii et söök ruttu keedetud ja söödud saama peab. Waese rahwa elu saab weel seeläbi raskendatud, et nad toidust üksi weiksel hulgal ostma ja seepärast rohkem  maksma peawad, kui jõuukamad inimesed. Kui, nagu meie nägime, kõige parem on, sööki loidudest loomade ja taimede riigist kokku seada, siis õpime ka tundma, missugusel mõedul nad söögis olema peawad. Peaks toidud loomade ja taimede riigist niisama  heaste äraseeditnd saama, siis annaks hind selle üle otsust, missugused mõlemist paremad on. Asi on aga tõisiti: loomadest ja taimedest saadud toidude sees on küll suuremalt osalt needsamad toitwad ollused, aga nende äraseedimine sooltes on wäga mitmesugune; saawad  loomadest ja taimedest saadawad toidud ühel hulgal  üleswõetud, siis ei lähe peale seedmift mõlemist mitte niisama palju toitwaid ollust weresse. Suurema  hulga loomadest saadud toidude juures saab nende munawalge ja rasw kaunis taieste weresse imetud, taimedest saadud toitudega on koguni tõitte lugu, ja nemad on ka enese keskel mitmesugused. Kõige pealt on, nagu kõige uuemad katsed õpetanud on, taimedest toitude juures suur wahe munawalgest ja süsinikust rikka olluste weresse üleswõtmise wahel. Kunas mitmede  juures neist nagu jämeda leiwa juures suur jagu munawalgest ilmkasusaatmata ihust wälja läheb, saawad  ollused, kelles lämmastiku ei ole, palju suuremal mõedul weresse imetud. Küll on ka taimede keskel niisugusid olemas, nagu läätsed, oad, herned, kellest munawalge peaaegu niisama täielikult weresse läheb, nagu mõne loomade riigist saadud toitudest. Nende kõikidest aga sauwad süsinikust rikkad ollused palju parem  weresse üleswõetud. See asi on nimelt sellepärast  toitmisele tähtjas, et meie sest teada saame, kui raske on ainsa taime toiduga ihule munawalget suurel hulgal anda, nagu see tugewa töömeestele tarwis läheb, kunas töiselt poolt see suur kasu, mida taimedest  saadud toidud süsiniku tarwituse täitmise juures saadawad, selgeste wälja paistab, et meie söögis suurel  mõedul wäga kalli looma raswa asemele taimedest saadud toidusi üleswõtta wõime. Sest näeme meie siis, et meie toitmisele kõige kasulikum on, et üks jagu tvitwaist ollustest loomadest saadud toiduks üleswõetakse. Küll wõib leiwast, riisist, kauna wiljadeft j. n. e. natukese "raswa juure lisamise  läbi söök walmistatud saada, kelles toidu ollused tarwilisel hulgal on, aga niisugune söök saab üksi täitsa terwe soolte juures ära kannatud. Jlmkahtluseta ei wõi ihu üksi taimedest saadud söögist ilma looma liha ja raswa juure lisamiseta kaua rasket tööd tehc!. Tugew töömees tarwitab Palju munawalget oma muskulite  alalhoidmiseks, ja rohkeste süsinikust rikkaid ollust, kui tema mitte raswa oma ihust ära kantama ei pea. Seepärast peab söögi sees seda rohkem liha ja raswa olema, mida rohkem tööd ihu käest nõuutakse. Niisama ei wõi meie ka ilma taimede riigist saadama  täituteta elada, mis seda selgem on, et nüüd kamns kindel näitab olewad, et skorbuti tõbi wärske taimede riigist saadud toidu puuduse pärast söögis sünnib;  aga meie peame üksi niipalju mnnawalget ja tärklise jahu taimedest saadud toitudes üles wõtma, kui see ilma seedmise abinõuude takistusteta wõimalik on, ülejäenud tarwitus peab liha ja raswa läbi täidetud  saama. Nimelt on stia maale rasw wähe tähele pantud, kunas arwati, et tärklise jahu täieste tema aset täita wõib. Raske töö juures on raswast rikkas toit koguni tarwilik. Üleüldse peab kõige wähem tarwilikust lämmastikust lihas ja muus loomade riigist saadawais toitudes üleswõetnd saama. Selle järele Võiks siis täiskaswanud inimese söök, kelle käest rasket tööd nõnutakse, umbes järgmisel wiistl loomade ja taimede riigist saadawaist toitudest kokkuseada: naela liha ilma kondita; naela raswa lihas; raswa töisel näul; naela mnnawalget ja "/lo naela tärklise jahu muu loomadest ja taimedest saadud toitude näul. Üleüldse on waesema rahwa söök peaaegu igal pool enamiste taimedest saadud toitudest  kokkuseatud, sest et toidud loomade riigist palju kallimad on, nii et looma munawalge ja raswa eest umbes 4 korda nii palju maksetud saama peab kui taime munawalge ja raswa eest. Aga nagu nägime, toidawad taimede ollused, seepärast et nad sooltes heaste ärapruugitud ei saa, nii wähe, et wiimati leib, kui meie mitte söödud hulga waid weresse tõeste üleswõetnd saawa hulga peale waatame, uiisama palju maksma tuleb kui liha. Siiski saawad taimede riigist saadawad toidud juba seepärast waestest inimestest rohkem  tarwitud, et nad oma suure hulga läbi ruttem kõhtu täidnwad. Söök, kui temas ka toiduollused tarwilisel hulgal ja kokkuseadmisel on, ei ole ikka weel päris Meie ei oleks seega sugugi rahul, kui meile söök ette pantakse, mis puhtast munawalgest, raswast, tärklise jahust, soolast ja weeft kokkuseatud on, ja üksi siis, kui meil kange nälg oleks, sööksime meie niisugust toitude  segi. Mis see stis aga on, mis meile toitust heaste maitsmaks teeb, söögi isu äratab, ja meile hea söögi nägemise juures suud wett jooksma ajab? See on toitude iseäraline maik, kes ennast nõnda nimetud himu roogade ja würtside läbi awaldab. Nende ollustel  ei ole toitmisega otsekohe midagi tegemist, sest et nad ihu tema olluste ärakadumise eest Mtsta ei wõi, waid neil on koguni töine tähendus, kes ennast selle peale põhjendab, et nad meie meelest äritawad ja seedmise  limade wäljaajamist suurel mõedul edendawad. Ilma himu roadeta wõiksime meie ka täidetud laua ääres jälestuse pärast ilmmaiguta toidu wasta nälja ärasurra. Himu roadeks peetakse peale wiina, õlle, thee, kohwi j. m. ka neid kõiges toitudes olejaid, maitswaid ja sagedaste heaste lehkawaid ollust, nagu taimede hapust, lehkawaid õlist, keedu soola, pipart j. n. e. Mitmed neist sünniwad alles söögi walmistamise  juures munawalge ja raswa olluste muutmise läbi: tuletame iseäranes praetud liha haisu, põletud kohwi übade haisu meele. Nende lehkawate ja heaste maitswa olluste pärast armastame meie muudatust söökide  walmistamises, ka hea ja heaste walmistatud toit wõttab meilt söögi isu ära, kui tema maik ikka sessamuseks  jäeb. Hulga himu roade nagu kange jookide tähenduse arwamise juures on enne palju eksitust ette tulnud, kunas neid toitwaks ja jõudu kaswatajaks ollusteks arwati. See on aga eksitus, sest nemad annawad meile närwide äritamise läbi üksi lühikese aja peale suurema jõu tundmist. Oleme meie nüüd üleüldse toitude seltsa tundma õppinud, stis lähme ka üksikute toitude juure ja tutwustame  endid nende kokkuseadmisega, Valmistamisega ja ülalhoidmisega. Loomade musklide ollusliha on kasuliku söögi tarwilik  ollus. Meie sööme weise, wasika. lamba, sea, lindude ja kala liha. Kõige rohkem on lihas wett (70—80"/»), kõige tähtsam ollus on aga munawalge (16—23 "/«>), peale selle on lihas weel liimiandjat ollust 4"/», ja raswa kõhna liha sees I—2'Vo, sea ja nuumatud loomade lihas rohkem 2 —6"/«. Nimetud protsenti hulgas on üksi see rasw lihas, kes musklitest nuaga mitte lahutud ei wõi saada, selle raswa hulk, kes ümber musklite on, on muidugi palju suurem, läbistiku 11 "/o. Siis on lihas weel mitmesugused ollused, kes munawalge olluste muudatuse juures elawa ihu koede sees sünuiwad  ja mitmesuguste liha seltsidele iseäralikul maiku anuawad, nagu Piima hapu, ja ka weel mineralide ollust nimelt kaali ja woswor. Looma wanaduse ja toitmise järel maitseb liha parem ehk pahem, ja on ta rohkem ehk wähem rikkas toitwaist ollustest. Mõningad  loomade sisikonna jaud nagu magu, maks, neerud wõiwad ka head toitu anda, aga neil ei ole iialgi muskli liha tähtsus toitmise juures. (Järg jäeb tulema.) Mõnesugused sõnumed. Kooraste walla Kustomäe talu maa seest ühe kõrgema mäe peal olemast soost laskis siitne mõisaomanik, kes aasta eest selle koha oma harimise alla wõttis, tänawu talwe soo maad widada. Nimetatud  soo ei ole suur, seisab kaunis kõrge mäe hommiku  poolse külle peal talunurme sees ja kandis ka heina. Rahwas nimetab seda sood „suuretüki sooks" ja räägib, et selle soosse kellegi sõjamäe suurtükk sisse olla jäenud ja põhja wajunud. Kui juba kuue jala sügawuseni maad oli wälja kaewetud, tuli üks jäme tamme puu masta, mis põllu serma poolt soosse lamas. Mõisaomanik laskis siis põllu poole kaewama hakata, et seda kaunist puud kätte saada. Aga mida rohkem nurme poole kaewati, seda enam maa pinna poole seisis palk, ja kus enam mesist soo maad ei olnud, seal oli palk sootumaks ära mädanenud,  nii et tema tüwe juure sugugi ei saadud. Sellepärast jäi teadmata, kui kaugele tüwi ulatas, kui jäme ta mõis olla ehk mis läbi ta soo sisse omal ajal oli langenud. Soo sees olem ladwa poolne tükk on weel kaunis terme, ligi neli sülda sile ühetasane palk, kust oksad alles halkamad, ja 25 tolli jäme. On küll õige mürakas, mille sarnast arwa leida. Mõisnik laseb ta laudadeks lõigata. Selle wälja wõetud tamme all oli põigite weel töine peenem, mis aga jo rohkem ära oli mädanenud. Keegi herra olla ütelnud, et niisugust puud siin ei olla olnud; olewat omal ajal Saksamaalt toodud. Aastal 1863 elas Peeterburgis 540,000 inimest, aastal 1881 juba 860,000. Sellesama aja sees oli Mõskma elanikude arm 352,000 -dest 650,000 -de peale tõuusnud; KiiewiS oli 1863 68 tuhat ja 1881 127 tuhat elanikku, Harkowis 52,000 nüüd 112,000, Odessas 119,000 nüüd 225,000 inimest. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Kuule, Part, õpeta kudas ma oma mana koera Aami Tlab'i arstima pean. Tahtsin ütelda, kudas tema saba ära kärpida, et tal ka ilus ja uut moodi nägu oleks. Olen temaga päris kimpus: maailma pitk saba wõi händ töisel taga, kui sa midagi puhast ette paned, siis musteldab ta selle jälle kohe ära. Kalja Part: Siin tean ma nõuu. Waata, kui sa ühekorraga tema saba takka ära lööd, siis on see ju wäga hirmus walus, ja ta wõib selle läbi päris hulluks minna ning su käed ja silmad ära kratsida. Aga tee nõnda: lõika täna natukene, homme natukene ja tee seda päew päewalt, seni kui saba parajaks jäeb; koer harjub ka wjimaks waluga ära ja Nalja Mart: Ja lõhub töisel ehk kolmandamal päewal käed ja silmad ning paneb punuma. Päris kalja poliitika ah ei, tahtsin ütelda politien ü In Lai'tlloloMÜUB Laas Kirja wastused. 110) J. T. T. Ei olnud wõimalik tarwitada. 111) J— S. Esimest ei wõi, töine ei sünni awaldata. Aga saatke meile sellepärast edespidi ikka sõnumid. 112) „Delibab." Täname wäga. Teie kirju sa sõnumeid matame  alati hea meelega wasta ja saame ikka tarwitama. 113) J. R. Arwame paremaks, kui trükkimata jätame. Wöiks ehk wõeriti mõistetud saada, mis paljalt paha merd sünnitaks. 114) M. T. W. Leiate tänasest lehest. 115) G. D. K—s. Käes ja täname. Teie soowi kirjawastuste kohta saame täitma. Kas wiimasest kirjast kõik wõimalik saab tarwitada olema, on weel teadmata. 116) J. M. T—s. Meie oleme selle asja omalt poolt lõpetanud,  sellepärast jäeb «maldamata; pealegi ei aita Teie sisse saadetud seletus midagi seletada. Tuleb midagi eestseisuse poolt seletuseks, siis on töine lugu, praegu ci saa meie asjast mitte paremat aru, ' waid jäeme selle juure, mis juba ütelnud oleme. A. T-A—l. Kahju? Ei olnud wõimalik, antke see ast kohtu hooleks. 113) „Tulewik". Wõib olla hiljem ehk waest. 119) H. J. P —s. Teie 21. Aprillil saadetud kiri ei ole mitte Tene, wa:d L. S. kirjutatud, selleks tunneme meie L. S. kooloni tarwitamist,  kui ka kirjutuse ja kõnewiisi wäga heaste. Oleks kirjutata oma mme all seisnud, siis oleksime kohe tarwitanud. Töine L. S. oma kirjutatud  wõera nimega sisse saadetud kiri on pealegi juba enne ilmunud. 120) J. J. K s. Mõned kohad on pidanud wälja jäema. Wastutaja: J. Kõrw