ja siis on Saksa riigi wiljaturg Wenemaa naljale  niisama kui kinni, sest kõrge toll teeb Wcncmaa  wilja sääl nii kalliks, et teda enam keegi tarwitada ei wvl. Sellepärast on see asi suurte wiljakauplejatc MircS piba nüüd palju rahutumat meelt sünnitanud za >aab tema ka meie wäkcse põllumehe elu kohta omal wiisil mõjuma. Kiserlikust küla - käigust Berliinis  kõuelewad Wene lehed õige pitkalt, nagu see asi ju iseenesest maga tähtjas. Kõik ntlewad, et Wene ja Saksamaa walitsejate koosolek  wäga südamelik ning armas olnud. Mõlemad keisrid on igaühele näitanud, et mana sõprus nende wahel walitseb. Elatand Saksa keiser on Wene saatkonna paleesse rutanud oma külalist waStu mõtma. Würst Bismark olnud pärast ühe tunni aega Wene keisri jutul. Mis sääl kõneldud, seda ei tea muidugi keegi. Aga Wene lehed ütlewad, et Bismark uuemal ajal awalikuks Wene mastaseks on saanud. See ollagi see paha punkt lahkes läbikäimises Saksa keisriga olnud, Bismark  on uuemal ajal ühte puhku püüdnud Wcnemaale  kahju teha. Kust fee tuleb? Wäljamaalt. Saksamaalt. Üks asi üritab Wene seitungid oma Saksa nabri waötu üles. Wiimsel  aastal on kroonu rahakukru kasuks Wene riigis mitme sugused maksud ja aksid saanud ülesmöetud,  nimelt on tolliraha Väljamaalt sisse toodama kauba eest wäga saanud kõrgendatud. Muidugi teada, on need kõrged tollid wäljamaa kaupmeestele, nimelt naabri Saksamaal suurt kahju teinud, sest nende kaup ei käi Wenemaal enam endisel wiisil ega teeni endist kasu sisse. Nüüd on Saksariigi Valitsus mõtelnud: teeb Venelane mu alamatele seda pussi, siis mina teen temale puunoaga tagasi. Ta pani miljale, mis kõige rohkem Wenemaalt sisse toodi, tolli pääle. Juba sest said Wene põllumehed hea manu: Vilja hind kukkus alla. Nüüd tahab Saksariigi malitsus wiljatollid meel kõrgemaks tõsta, mis läbi Wenelase wiljakaup meel raskemat  kahju saab. Eks mõi iga riik oma seadusi nõnda teha, kui ta ise enesele anvnb kasuliku olcwat. Wenelanc on oma tossid kõrgcndanud. Sakslane teeb sedasama. Aga see tollisõda, mis nende kahe naabri riikide wahel on alanud, ses rikub dmmeti sõbrusc ja rahu nende wahel ära. Nüüd kõige minnaks ou wurst Bismark keelanud,  et Saksanigi kroonu raha-pangad ehk knnturid  ei tohi enam Wene laennpaberid pandiks wastn mõita. See keeldus hirumtas Wene wckslite  omanikud Berliinis nõuda ära, et Wene rahapaberite hind sääl korraga Z niarka saja rubla päält alla kukuZ. See tähendab Wenelasclc suurt kahju mitme miljoni rubla eest. Auftria-Nngrumaalt. Mitmed politika lehed kahetsewad sääl pikades artiklites Saksamaa troonipärija kaela haigust, nad tähendawad liigutawate  sõnadega see päöle, kui wäga kaastundmise wäärt see olla, sõbralisc naabri riigi troonipärijat, kes omas tegemas elus rohkest see üle tunnistust annud, et tema sõja wälja pääl julge ja tubli, rahuajal lahke ja armas kõikide nende wastu on olnud, kellega temal tegemist, haige näha, see pärast arwata ka nemad, et nende kohus olla oma liigutud südame tundmist awalikult teatada ja sellega oma naabri riiklastele awaldada, kui tähtjaks nemad Saksamaa walitsusc sugukonna peawad. Prantsusmaal algas Kassareli ordujahiga niisugune kära, mis terme riigiwalitsuse ähwardab langema panna. Ammugi juba kaubeldi Pariisis alt käe auulegionide ja ordudega, mida riigiwalitsns üksi neile mõis anda, kes seda wahmade tegudega ära oliwad teeninud. Suured wõimumehed hakkasiwad  aga neid kalli raha eest müüma, kes aga iganes himustas. Selle teo päält wõcti esiti Kaffarel kinni, kellele pärast wcel mitme teise kindrali seas ka üks naisterahwas Limoufin seaduse ette toodi. Sellega aga ei olnud asi meel otsas. Isegi presidendi Grewi mäimeeS Wilson leiti selle musta ordusupi seest. See oli liig. Nüüd hakati weel suurema hoolega asja järele uurima, mille tagajärg see oli, et kindral Kaffarel mangi pidi minema. Miimaks weel tuli walge ette, 1. et ordude ja ametitega alt käe kaubeldi, 2. et sõjaministerium  sala-aktisid awaldas, Z. et rahaministerium  lubamata wiisil raha wälja andis ja 4. et poStiministerium riigi kahjuks ilma margita  kirju edasi on saatnud. Kohus otsis auutähtede kauplcjanna Limousini maja läbi ja leidis säält teiste suurte meeste kirjade seast ka Wilsoni kirjasid, mida !a ordude wälja andmise pärast kirjutanud. Sellega langes ka Wilson ülekuulamise alla. Politsei oli tema kirjad enese rätte saanud ja talle wälja annud. Wilson wõttis need kirjad, mis temale kahju oleks mZinud saata, ära ja andis teised politseile tagasi, kes nad siis kohtu kätte saatis. Limonsin leidis paar kõige tähtsamat kirja waja olema ja tegi kära. KohnS nõudis neid politseilt ja politsei jälle Wilsonilt, kes nüüd nende asemele uued kirjutas. Limonsin ci tunnistanud neid õigeks. Tuli järele kuulamine. Õnnetuseks oli Wilson uned kirjad niisuguse paberi pääle kirjutanud, mis aastal 1885 tehtud, nagu wesinumbrist paberi sees näha oli, kuna kiri juba 1884 pidi kirjutatud olema. Wilsoni pettus oli korraga awalikuks saanud. Niisugust peitust ja walskust ci wõiuud keegi aimata, mis nüüd Prantsuse riigimeeste, politsei, ja ministeriumide seaS päew päcwalt awalikuks tuleb. Sellel leidusel wõiwad nii suured tagajärjed olla, et ministrid ametist taganemäd ja Grewi enese lahti wõtab ning oma wäimche enesest ära tõukab- Kirjawastused. 155. A. K. K. Ehitasime natuke enam seadusliku põhja Pääle. Uudised teie poolt oleksiwad meile magusamad, kui salmikud. 15S> W. M. A. Katsume kirjalikult kosta. 157. J. W. P. Üsna kurb lugu Teie nurga rahwa eluga! 158. Oru-näpp. n. l. Awaldame muuimaia. Teile ja teistele teadustame, ci kes meiega lähemalt tuttwad ci ole, ka pääle nime, elu koha nimi kirjal peab all olema. Wasiutaja Redaktor: Hartwig Sap> IMss-õo lZ ix, SüLSM 2887 DSM. MAkktiÄ „Kv«Mre Nädalilrhe" trskkiksjaS. MlWMmillt. Linna walitsuse Poolest saab teada antud, et raekojas kesknädal sell 2S. Talwe kuu Mwa! kllu 12 enne lõunat enam pakkujale  saawad kolme aasta paale ära antud: 1) T«m raha sisse korjamine;  3) Raha sisse korjamine PMnste Wa üte käima eest. Kure saares, raekojas, sell 13. Rowsmbrll 1887. Nr. 393. Eesti selts. Pühapae» SS. Nowembril 188?. Wi- j« chiisß», Ls»ÜDa, Lnedega ja pärast tantsuga. Hakatus õhtu kell s. W» Asse toodud wöerad maksawad KO kap, 3O kop. ja naiSterahwad W kop. vMKStmist palub AsstfsiK»S. Iluclme misa Ms on 1. Näcri kp. 1888 aasta «M Mk L»ze»at kahust saad lluelösve mõisast. Teada and mised. Tellimisi ajalehtede Me: Valgus .3 rbl. kop. Virulane 3 „ „ Olemit 3 „ „ Tallinna Sõber 3 „ - „ Eesti Postimees 3 » „ Mcclcjaliutaja ...... 2 „ Kv „ Ristirahva pühapäewa leht . 1 „ L 0 „ wötab Ivastu Theodor Lang i raamatupood  Kuresaares. soowitab Theod.Lang i raamatupood. Üks mustakiri kolmeaastane l ö must pea, mustad sarwed ja Ivalge händ, on ära jooksnud. Kes sellest sõnnist midagi  teadust teab, palutakse hea waewapalga eest Kerla kihelkonda, Paadla malda. Kork külasse. Nihkel Mattsohn'ile anda. Wlete »«is> M saab 1. Nääri k. p. 1888 aastast saadik rendi pääle antud. Ligemat teadust mõisa walitsuse juures. 2—2 tttlekinllitamise selts wötab igal ajal tellimised tuleassekuranisi,  nii hästi majade, kui kõiksugu liikuma asjade ja kaiepade pääle wastu. Seltsi toimetaja Y. SeNglNlsth. Ksk kelles kaup hääste läheb, saamad uuel aastal wälja renditud. Ligemat teadust annab I—3 Pilgnse mõisa wslitMs. seeläbi annan auupakliknlr teada, et ma Raekoja all uudes paadis kõiki kaupasid odawa hinnaga müün: Wäga head SskfaWas humalad; uued wõrgu ja kangru lõime lõugad, mitmed karma ust moodi rätikud, mutri, särgi ja sitsi riist. Wiüu ja puuwillu, uahka ja saapaid. Asuda, terast ja waukri pusid, kõige paremat wärmimife märwid, head Petrvleomi õli. Ka TaarlaSte kalender MBB aasta Pääle su saada, kus 5 head kiugitust Pärast saamad autud. Suur wälja walimiue, ja kõige uuem ja parem kaup saab ostjatele Pakkuda olema.