Sakala WiljaudiS. 3. AuauStitmi ptewal IBBZ. VIII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimendufe adrels: ..Sakala" toimendulele Wiliandis. Wene keeli: L?> ölM»,. vk che i mnk. „Sakala" aastahind pooltöist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaSta hind: Postiga I rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei moeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adr ess id palutakse selg es te kirjutada. Poliitika, kirjandust ja Mittõö ajaleht. Wäljaanhjad C. R. Jakobson': pärijad. Aettirrrift jcr rVõterrverõ BVcrstrr: TartuS: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sach ker' i raamawpood ja Räpina paberiwobriku kontor bürjermufse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner;- Pärnus: Seltsis ökonom Must ja E- Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pikauuWal B 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk sa Leihberg; WõruS: Vielrose; Malgas: Rud o lf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, UkueÄ» npoen. Aoui. 30 ja N. Mattisse n*lle»t:xiü nxoeu.j 7 Rasaueu. uoe-ra, qou?. M 28/21. Milj andis: F, Feldt. Et nüid tellimise aeg lõpnud, siis palume ka enamtcllijaid nüid meile raha sisse saata. Sakala toimendus. Kaswatus ja haridus. 111. » numbrites pidime töist kirja wahele wõtma ja jäi seepärast meie praegune töö pooleli, midaS nüid ära lõpetame ja ka lõpeks haridusest lühidelt kõneleme.  Nõnda kuidas meie oma kirja esimeses pooles näitasime, mill wiisil maailmale kangeid poegi kaswatatakse,  mill wiisil igas majas ja iseäranis jnba EeSti majas ema kõige pealt igaühe kaswatuse kunsti põhjendaja  on, nõnda waatame ka selle kirja wiimses jaus kaSwatuse kaksikwenna hariduse peale, mis maailmalaste eluteede mitmesugune tasandaja ja rahwaste põlwe parandaja  ja kergendaja on. Haridus on nõndasama üleüldine,  nõndasama igale maimule tarmiline, nagu ihule igapäewane leib. Selle sõna kõla kostab ühe maailma otsast töise ja tema tähendus mõjub sügawaste elusse ja maailma edenemistesse. Kus hariduse waim oma walgustawa, oma õndsaks tegema wõiwuga meel mitte üle maailma ja tema elanikude ei olnud lehwitanud, siis wõis seda ennemuistest aega küll olewikust sinna tagasi waadates, üheks pilkase pimeduse ajaks pidada, kus kergeste  tuliste hobustega sõitmisi ja tule ja weewli sadamist  wõimalik luuletada ja kujutada oli. Aga mida enam maailma mitme miljoniline wanadus inimesi wastastiku  õeruS ja õpetas, seda arusaadawamaks muutuwad kõik endised imed, ja hariduse teraw hammas häwitab kõike, mis aga maailma elu ja maailma ülema ja täielisema  elulase, inimese, silmaringi ja arusaamisi ummistab ning udustab. Haridus on kui küinal maailmale, mis eluteesid seda enam walguStab, mida enam keegi selle küinla lähemale suudab saada. Tema selgitab meie silmaringi, awab meile maailma teaduste ust, mille läbi inimene uuema ja hoopis suurema elurõõmuga eluteele astub, sest et ta arusaamine awatud ja midagi imet maailmas ei sünni, midas inimene ise ei oska sünnitada ega luua, oma põlwe parandamiseks wälja mõelda ega elusse tuua. Haridus on see abinõuu, millega meid elu peale õigest küllest waatama wõib õpetada, ta on see peegel, millest mitmesuguste teaduste waral elus õigemine  käima õpime ja näitab, et harjutuse ja õppimisega inimene mitmet pidi omast jõuust ja wäest head teha wõib. Tahetakse seda küll mõne üksiku seisuse kasuks sugupärast salata, aga hariduse heal on selle asja tüki poolest kõigist hüidwaist healtest kõwem ja kostab läbi maailma nagu muinasjutulise kõrbe, nõnda et kõik kokku kantud kiwirahnud teaduse tuule käes wankuwad ja laiali pudenemist karta on. Wanad wiisid ja kombed, kelle ette ja kelle all nii mitmed miljonid kummardawad, ei suuda midagi sillest maailmas alalhoida ja kaitseda, milles ajasilm s. o. haridus midagi udustawat ja ebatõdelikku  märkab olema ja kui ka seda ennemuiste ebajumalatena  pühaks peetud. Haritud pea ei waewa ennast ilma-aegu asjadega, mis mõtlemist ja eluaega segastawad,  maid tema waimusilmade eeS on need päewad selged, mis elul on ära oldud ja nõndasama enam ehk wähem kaugele, nõnda kuidas kellegi mõistule-kaal weab, näewad  ka tema waimusilmad tulewikku. Seda mööda oskab tema siis ka oma elurada ajada ja maitseb elumagusust  hoopis suuremal msedul, kui see tema kaasinimesel  wõimalik on, kes haldusest wähem osa saada on wõinud. Läbi terwe maailma käib hariduse kosutaw ja elustan)  õhk, ning nõnda kuida kellegi rahwa elu minewik olnud, selle järele on ka tema olewiku hariduse järg, ühel pitkaldase ihu- ja waimu wangipõlwe järele, taga pool ja töistel ammu isi oma käte peal elanud rahwastel jällegi enam edasi jõudnud. Tahaksime  näid oma lugejale siin kohal ka seda tõistese puutuwat  küsimist ettepannä, et kord ju üle wõeraste läwe astusime, kes siis tema arwamise järele rahwaste hariduse  harja kõige kõrgemale tipule on jõudnud? siis saaksime wift selle osalt kätte harinenud kostuse: „ Sakste haridusmillest palju meie kubermangudes kõneldakse, on kõige kõrgemal tipul Seda arwata ja ütelda, teeb ehk mõnelegi meie maa nõdra-usulise elanikule meelehead,  aga seda õigeks pidada ei luba statistika mehed mitte, kes mitte ainult nullidega, waid ka kõige muu nummertega rehkendawad. Nemad kaaluwad rahwaste harimist koolitamise järele ja otsustawad seda mööda ühe rahwa enam ehk wähem hariduse üle. Selle hariduse  kaalu järele olla siis Shoti-rahwas Sakstest palju raskemad, sest Saksa rahwa seast saawat paljalt 2000 hinge kohta üks ülikoolitatud mees, kuna Shotlastel iga 600 hinge pealt sarnane haritud hing ehk „haritlane", nagu meie mõned mehed mäända armastawad ja ütlewad,  rehkendada tulla. Aga hea küll, kui koolid need kohad on, kuS haridust wälja jagatakse ja rahwast siis ka tema hariduse järjes koolitamise järele kaalutakse, siis mõjuwad küll seks alamad rahwa koolid, kus tuhanded oma waimuwalgust saanwd, enam kui kõik ülikoolid kokku, kus aga ainult üksikud oma teaduste uurimistes walmiwad ja nõnda nimetatud „ õpetatud maailmanikudeks  ehk maailmaks" ennast piawad. Aga kas meie töised inimesed ka neid kõike selleks wõime arwata ja wastu wõtta, kas nemad ka tõeste kõik „õpetatud" ehk õigem ütelda haritud on, see on koguni uus jakk selles asjas. Sest nõnda kuida igal nurmel nisude seas ohakaid  kaswab ja iga wilja sees lusteid terade seas leiame, nõndasama tühje peasid ja lusteid kannab ka küllalt ja küllalt hariduse wäli. Siin tuleb sagedaste seda ka ette, et koolitamise järg, ehk ta küll igal kohal üleüldise mõeduks  jäeb, üksikult palju ei tähenda, waid alati muud kohad paremine hariwad, kuid need päris hariduse kohad, koolid seda wõiwadgi. Sest peale kooli ja enam kui kool hariwad ja walmiStawad inimest tema pärast-poolse tegewusele elu oma mitmesugustes katsetes ja nimelt elu seltsiline pool, kes meid wälimiötes wormides ja kombetes silub ja töiste järele ja töiste kõrwale seab, keS meie tegemist täiendab ja õiete käima kihutab. Seepärast  on inimesele kooliteaduse kõrwal hädapärast seltsilist  haridust tarwis, et tema elul igast küllest mõistliselt ja praktikalikult mõistaks kinni haarata ja läbi saada. Sest just kui koolipingis mitmesuguste teaduste ja õppimistega  inimese maimu pärastise elule kõlbulikuks tehakse, just nõnda harib ka iga perekonnaline ja seltsiline elu ka meie nooremaid ja teeb neid küpseks. Oma Eestirahwa  perekonna ja igapäewase elu üle ei wõi sugugi kaebada, seal üksikud liikmed nõutud sunni järele mast ei käiks, see läheb ja meie rahwa usinus aitab ka ligi, nõnda et meie kodu elu mast nii mõnegi töise haritud rahwa kõrwale seadida wõib. Aga seltsiline, ühendusline  harimine wõiks küll kõrvemaid sammusid Eestlaste maal astuda, nõnda et seda kõla äratamiseks meie naesterahwad,  meie õrnem sugu enam kuulma hakkaks. Muidu tuleb wiimati, mõni aasta sinna poole, ommetegi see tõsidus siiski wälja, et ühte külge pidi edasi nihkunud oleme, mis otsekohe käiguga ühte ei sünni ega edasi jõuudu ja edasi sõuudu ei kergenda. Sest nimelt õrnale sugule on majaline ehk nõndanimetatud seltsiline haridus nõnda tähtis, et kooliteadus tema alla jäeb ja tema muidu juba ikka omas haritud sõnas suus ja mõistlises töös Leus kui igast tähelepandud ja auustatnd käsuline tõinepool, ehk haritud ilmakodanik maailmast läbi wõib minna. Selle eest hoolitsetagu tubliste tütarte kaswatamises,  siis saamad nad tulewikus emana isi oma majades oma õige eluga hariduse aluspõhja panejakS ja paberil ei ole tarwis ikka sõnu kanda. See on ju õige, et meie rahwale hariduse poolest läbistiku midagi ette wisata ei wõi, sest ta on ennast ise imelise usinusega ja agarusega harinud, künna temal sennini harijad puudusiwad.  Meie nõndanimetatud rahwa-koolid olid juba mitme kümne aastate kaupa oma wõera-isalisi ehk saunamehelisi  hariduse töösid teinud, aga see kõik jäi nõnda wõimetu oluse, et keegi tema kasust riksu ega räksu ei kuulnud ja kahjust kuulda ei tohtinudgi lasta. Seal leidsiwad meie märksamad mehed ommeti ka ühe abinõuu,  millega neid nõndanimetatud waimuharijaid natukene  tukkuwast olekust ärandada. Seda jätsime meie nimelt siia lõpupoole nimetada, sest et asi teda isi ette tooma pidi ja see hariduse ärandaja ja ergutaja oli ja on meie kirjandus. Kirjanik J. W. Jannsen awaldas omas „ Pärnu Postimehes" omal ajal tähtsaid kirju, mis unistajaid igalt põllult tööle taga ajas ja kõdistas - Ei jäenud sellest liikumisest tarwiline kasu tulemata, sest ka weel kooli hariduse abinõuude, raamatute puudust awitas õnnis ülemkooliõpetaja C. R. Jakobson oma tähtsamate  kooliraamatutega ära. Harime endid ka oma kirjanduse läbi edasi Wene wendade abiga ja püiame elu küsimuste küpsust omale kätte saada, siis oleme eneste ja töiste ees haritud rahwas, haritud inimesed, keS teawad  mis nad tahawad ja tegewad, mis nad piawad. Haridus walgustab, kenastab ja kergitab inimese elu