mida ihalikudele kihupeadile üleSriputati. Kuida wõib se ka teisiti olla? Mitmed nendest seisawad omas sügawamas  põhjuses Ju» «ala käskude, ilmalikud? seaduste ja rahwa enese tarwituste wasta, kuida need mehed kergest aru saamad, kellele Jumal sügawamad mõistust kinkis, kelle! wõimalik oli, oma õpetusejärge kõrgendada ja oma politika-küpsust kosutada. Need soowimised on se palk, mida nimetud, Wenekeeli kirjutud lehed omale meie ,rahwameeste"  (?) poolt wälja tingifiwad, mille eest need lehed nenda, meie küsitawate rahwameeste peitus peetud otstarbel tuetada tsutafiwad. Eestlased, armsad lugejad!  Mõtelge järel. Wõtke aealoust õpetust! KaS ei ole Teile juba enne ka sesugust söölast ettepandud? Kui palju langes nendest Teie kätte ja kui palju sisu leitfite Teie läikima koore seest? MiS meie «viimasest soowimisest palju räägime. Selle fisu on walgusel waadatud just sesama, mis «viimaste ,soowimiste" fisu oli. Paneme ka seda fiin weel kord üles: 9) ?Et nüüdsed kolm Balti kubermangu kaheks jagatud  saakfiwad, nenda et ühtes Eestikeel, teises Lätikeel ametlikuks keeleks tehtud ja sellepärast ka kõik need, kes Tartu suurkoolis oma kohtu-asjade (Juristi) eksami teemad,  seda ka Eestikeeles ja LätikeeleS tegema peakfiwad. Siis wõiks igas kubermangus kõikiS nendes kohtutes kahe keelega läbi saada: Wenekeelega ja Eesti-ehk Lätikeelega, kui maakeelega/ Wale ja filmasegadus! Mis oleks meil siis weel eestikeelelisteist Juristidest kasu, kui meile wenekeelelised kohtunikud saadetakse, kes Tartu suurkooli iialgi näinud ei ole? Se ettekujutus on nii õhuke, et sellest ükfi se läbiwaadata  ei suuda, kellele tolmu silmi wisati. Meie kohtutes  mõistab nüüd kohtunik iga maa keelt ja peab seda rohkem mõistma, kui maarahwaS kohtuniku «valimisel laiendatud õigust saab. Saadetakse meile aga küsimata kohtunikud kes Eestikeelt ega Saksakeeli ei mõista, kes ehk «vahest mõlemid wihkawad, siis peab iga kohtukäija kaht keelt mõistma. KaS seda alama rahwa käest pärida wõib, kui rahwaS mitte oma kodukeelt ei muuda, selle üle mõtelgu  igaüks ise järel. Mõtelge weel natuke järel armsad  Eestiwennad: Kui kaugele ulatawad need ilma Saksakeeleta, kes Teie seast kõrgemad õpetuse-jarge "õ"M?s'on nüüd wiimaks nende ,rah«vasoo«vimiste< sisu? Sakslast ja Saksakeeli tahetakse meie maa koolidest ja kohtutest wäljawisata ja rahwa, Eestirahwa poolt nõutakse selle soowimisele abi, ja kujuStakse rahwale selle abi eest mõndasugust kasu .mõiSnikude" kulu peale ette. Kosutawad ja kosuwad oma-tallitust tahetakse «võtta; wõera wara kulu peale kujutakse selle oma-tallttuse asemel  kasu ette ja pealegi üht kasu millest nutte EeStt rahwas üheskous osa ei saaks, waid aga mõned, kes kogemata kohtade peal on. ja mis kui kaheteraga mõek mitmes paikaS nende kohapidajate, ikka aga Eestlaste meste liha fiSse leikaks'. On se tõeste ,rahwasoow«mine«, et meie oma kosutawad ja kosuwad oma-tallitust ara anname wõi on se aga mõne palgalise ja mõne erakondist? nustumehe  soowimine? Juba enne oleme me«e kmutand, et meie iseolemine, meie keel, kirjandus ja kmk, ühe sõnaga meie rah wus, üksi fiis allesseista wõib, kui umega üks rahwasugu ennast sõbrustuses teste peale tuetab. Eestirahwa iseolemine üksi ei suuda «lmalaenete wasta seista. Suur Eesti-Soome riik ei ole muud km halplaste unenägu, kelle peas niisama wähe politika-küpsust km nende südames suguwendade ja isamaa armastust on. olnud meie sõbrustuS heas käikuS. enne km kahewäanttsed „rahwamehed" kära ja tüli tegrwad? ?ks langend Eestirahwale ja maarahwale üks kergttus za uks õigus teise järel rüppe, kui küps wili? - MkS«neie M nüud salateel, wäljaspidiseabrga poolküpset wil,a puust kiskuma läheme? Eestlased seisawad praegu raske kiusatuse sees. Lööme Biibli lahti ja lueme, mis Luuka Ewangeliumis, 4p. 5-7 s. seisab. Paneme teraselt aeatähti tähele. Ristteel ei tohi tukkuda! Omalt maalt. kiimaalt on meile iäramine kiri saadetud: on aealehtedes lugeda, kus üks ehk teine rahwasõber ehk auustatud mõisaomanik oma rahwale ehk rahwakoolidele midagi head teinud, mälestusewaart asza kinkind, ehk kui mõisaomanikud? suguseltsis ehk perekondas midagi iseäralist rõvmupidu juhtund, nemad sellest ka oma wallarahwast osa wõtta lasknud. Nenda sün«lb se ka meie saare peal, Läänemaa serwas. Hemakuu 19 paamal sai Suuremõisa pärisherra Graf Ungern-Sternberg i zpoeg ps?mest kord püha armulaule wõetud ja waldade kogukond wõis ennast rõõmustada ja lahke lootusega eeswlewate pääwade peale mõtelda. Selleks paamaks ol« Pühalepa ) kirik ilusas ehtes, uksest hakateS künni altan l«g rohkest rooklille männikutega kaunistatud. Seatud aeal alga Jumalateenistus, kus õpetaja tundlikult ja mõnusast Rom. Meie kirjutaksime wist õigemini: Pühalõpe. 6. p. 3—ll s. järel jutlust pidas, seletateS: Olgu Keisrist kuuni kõige Vaesemani saunameheni, kõik on Jumala ees waesed patused, aga püha ristimise j. n. e. läbi saamad nemad puhtaks pestud. Pärast EeStikeeli jutlust, millest Grafi herra omaksetega osa wöttis, pidas õpetaja altariteesnitust Saksakeeli, kus fiiS noor Graf pühalauale wõetud sai. Pärast õnnistamist kogufiwad ennast walla-ametmehed ametitähtefi kandeS altari ümber ja üks nende seast rääkis noore Grafile, kui tulewale waldade walitsejale koguduseliikete  asemel ja nimel südamelikku õnnesoowimist wälja, kohaliste sõnadega Kõigekõrgema poolest ihulikku ja hingelikku  õnne ja õnnistust paludes. Grafi herra tahtmist mööda kogufiwad ennast walla ametmehed, 40 meest ja nendega ametmehed mõisa teenistuses  mõisa, kus neile pidulauad «valmistatud oliwad. Kui «viinamarja wiinaga täidetud klaasid nende käes oliwad,  tõufiwad kõik püsti ja üks koolmeister ütleS: Andku  Kõigekõrgem, Riigi-Isa kaitsemise all meie auuliku Grafi herrale ja tema pojale, meie tulwale «valitsejale sn n e ja te rwi st - ja nad elagu ! Naad elgu! kostis rõõmsast igaühe suust. Peale söömise ja õllepudelite wäljajoomise pidas üks koolmeister pitkemad kõnet, ametnikudele meele tuletutes, kui palju Grafi herra oma waldadele head teinud. Kui seda ka kõiki siin mahutada ei wõi, siis olgu niipalju tähendatud: Kogukonna «valitsusele on Graf igapidi abiks olnud, ja kui häda-aastal 1869 magasinidad tühjaks tehtud oliwad, siis sai Grafi poolest maad antud, mida põlluks tehti ja «vilja magasiaita koguti, nenda et magasites nüüd pea juba seaduslik wili jälle seeS on. Kalewiwabriku, teliskiwiwabriku ja laewade juures on waldade ja rahwale palju tööd ja teenistust saadetud. Talumaad, mis enne kitsais jagudes seifiwad, on nüüd kõik perekruntideks mõedetud ja pandud, ja seda kasu tüünemad  juba kõik kohapidajad. Iseäranis on aga Grafi herra isalikult koolide eest hoolt kannud. Wähe aea sees on kolm koolimaja ehitatud; kaks koolimaja on uuema plaani järel ja üks mõisamaja on koolimajaks ümberehitatud ja seatud, ilma et waldadel nende eest midagi maksa oleks. Iga koolimaja fisseõnniSttamise  juures on auustatud Grafi herra omast lahkest  käest kingitusi jäganud, nimelt igale koolile ühe orila mis 80—120 rubla maksab (ühe kooli oriladWtakse weel), Sydowi seina-kaardi, suure laelambi ja esimeseks hakatuseks 260 raamatud. Enne, kui Grafi herra Jõulu-aeal kodu oli, oli laste ootus ja rõõm rohke, sest fiis kutsuti neid mõisa, kus laulfiwad ja Graf ja Grafipraua  neile mitmesuguseid kingitust wäljajägasiwad. Oma siit maailmast lahkund laste mälestuseks kingib Graf iga aasta walla lastele mitukümmend rubla ja Biibleid. Ka «vaestel on iga aasta üks ootuse-pääw. kus Graf neile wöörmündrite mõistmist mööda kirikuõpetaja läbi andeid, wilja ja riiet wäljajägada laseb. Weel midagi: möödaläinud aasta 15. Wiinakuu pääwal kinkis auulik Grafi herra kogukonna kohtumajasse meie nüüd Issandas hingama Riigi-Isa Aleksander 11. kalli pildi, mis peale 2'/, jalga kõrge ja 2 jalga lai on, särama kullatud raamiga,  miS iga sisseastuja südant tänuga kinkija wasta täidab ja liigutud südamega kõige selle hea peale mõtlema paneb, mida meile unustamata Keisri Aleksander 11. armulise  «valitsuse all tehtud on. Kui walla ametmehed oma heldet Grafi herrat ja noort Grafi rohkem liigutud südamega kui rohke sõnadega oliwad tänamas käinud, läkfiwad kõik rõõmsa südamega kogukond ole rõõmus, et Sinul niisugune pärisherra on ja palu termist noore Grafi herrale, et ka tema omal aeal sellesama kindla meelega ja isaliku armastusega  walitsema saaks! Auu, kellele auu anda tuleb, ja seda on meie armulik Grafi herra rohkest ärateenind. Rõõmsad andjad armastab Jumal, ja miks ei peaks südamelik tundmine ja rõõm iga koguduse liiget täitma ja tema oma koolide ja rahwa heategijaid südamest tänama  ja armastama. Andku se Kõigekõrgem ülematele ikka head tahtmist meie rahwa ja koolide elujärge igapidi hea korra peale juhtida ja saagu rahwas ikka enam ja enam mõistlikuks, seda tänuga wastawõtma ja ise kakast tulises maimus iga parema asja edendamiseks külge panema, ja löögem rahus ja armastuses ühte, sest ühendus teeb tugemaks,  aga lahutus, kadedus ja sundmata meel teemad nõdraks. „ , Teilt aga, auustatud herra Redaktor palun andeks, et ma seda, kuS midagi rõõmulikku ehk tähelepanemise wäärt on juhtund, ei ole kohe teada annud, sest seal ehk teal, ülemate ja alamate wahel armastuses käfi käes olemise teadandmine äratab sesugust rõõmust sõbralikku olekud ikka rohkem elusse. M- L. Tallinnast. KakS suurt ehitust on Tallinnas möödaläinud nädalil algatud. Need on «veemärki Torn ja Tallinna Rxalkoolt maja. - Heinakuu 30 pääwa õhtul tõusis Markeli ja Makarowi  auru-werktuaS ja puukuuris tuli. Raske tööga ja suure osawusega lämmatasiwad priitahilikult tuletõrjujad tuld, nenda eb ka kojamehe maja põlema ei läinud, mis aga üks süld tulest eemal oli, ja mis kõiki puumagafid sütitanud oleks. Tallinna priitahtlikud tuletõrjujad on omale jälle suurt kiitust teenind. Wenekeeli aealehtede järel taheta tulewal aastal kroonumaksud raudtee sõidubillettte pealt maha jätta. Ka saada linnapostiga saadetud kirjade postiraha wähendatud. Rikolai-priikooli walitsuse poolest kuulutakse, et 19 Heinakuu pääwal peetud rahwapidul Kadrithalis üleültse  2194 rubla 60'/, kopikad sissetulnud ja 1456 rubla 90'/, kopikad Väljaläinud on. Nimetatud kooli kasuks on stis 737 rubla 70 kopikad selged raha ülejäänud.  Heinakuu 31 pääwani oliwad Tallinna sadamasse 364 laewa sisse sõitnud ja 368 laewa wäljasõitnud. Riiast. Riia maakonda? on ühe talukoha peal põrnatõbi  tõusnud, on aga WetrinärarSti abiga pea lämmatatud.  Kahju oleks wähem olnud, kui wallawalitsuse poolest tõbest waremini teadust anti. Wallawanem on hooletuse pärast kohtu alla antud. Kuura maalt. ,Liibawi järel on Kuuramaal  mõisaomanikude ja talurahwa wahel enamist hea kokkuleppimine, wiimasel aeal on aga ka juba tülidest kuulda olnud. Nenda on Sunr-Dseldeni endine pärisherra von Simolin koolimaja oma kuluga ülesehitand ja koolile orila kinkind, niisamati ka magasinida. Mõis on pärast ära müüdud ja uus omanik tahab kingituse tagasi wõtta. RahwaS on wihane ja ühel ööl on mõisa aknad kiwidega sisse wisatud. Weel paar teist kohta saamad nimetatud, kus sesugust tülisi olla. Meie loodame kindlast, et Eestimaalt iialgi sesugust tülisi kuulutada ei oleks, niipalju  ka mõnelt poolelt wiha ja pahandust tõstetakse ja lõötsutakse. Tülid ja pahandused ei ole aga ligemal Eestimaal tõusnud ja meie rahulisel talurahwa! ei ole nende tõstmiste juures süüd, weel wähem talurahwa lastel, kelle kasuks koolisi asutati. Kui ehk ka siin ehk seal mõni nõdrem wend ennast rohkem ehk wähem üleskihutada laseks, siis loodame meie, et meie ligema kodumaa mõisnikud  selle peale mötlewad, kui kergest inimese meelt kõlama  kõuega pöörata wõib, ja üksikute kihupeade eksitust koguduste süüks ei arwa. Miitawi ligidal on WikStrauteni  mõifaherra Barou von GrotthuS't peale süda pääwa-aeal, metsast maantee peale yaawletega lastud. Barou Grotthus'i käed ja nägu on kergest haawatud. Peterburgi st. Manõwre juures KraSnoje-SeloS on Heinakuu 31 pääwal Majestätid Keiser ja Keisri- Praua, Kaiserlik Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija, Suurwürst Georg Aleksandrowitsh ja Suurwürsti-Praua Marta Pawlowna, kangest wihmast hoolimata, ratsa ligi olnud. Hhiina Erasaadik Markii Tseng saab nende pääwade sees Peterburgi oodatud ja saada siis KuldshalepituS  allakirjutatud. Soetõbi ja teised haigused on Peterburgis nii rohkest sigimas, et ArstidekohuS heaks arwanud on, kõiki elukorterist hoolega läbi waadata. Aealeht ,Strana" on üleSarwad, et kuuekuune keeldus selle lehe tallttusele umbes 270,000 rubla maksma tuleb. ÜkS nädal pärast ,GotoS'i" keeldu on Peterburgis üks teine leht ühe,Golos'i endise kaastöölise tallituse all wäljatulnud, mis just sellessamas maimus kirjutab. Kawala rebase koopal on ikka kakS fisfe-ja wäljaminekud. Türgiriigil on Weneriigile 300 millioni rubla sõeakulu maksa. Et Türgiriigil tasumiseks raha ei ole, seda teab kõik maailm. Nüüd on mõnest poolelt nõuu antud, seda aastaraha Weneriigi poolt fiSsepärida, mida Bulgarial esiteks weel Türgiriigile maksa tuleb. Seda ei ole aga rohkem, kui umbeS 500.000 franki aastas ja sellega wõikS wõlg mast 2400 aaStaga tasutud saada. Wist jääb fiin ka wanasõna tõeks: ,Kus ühtigi ei ole, seal kautab ka Keiser oma õiguse. MinisteriumiS saab selle üle nõuu peetud, kuida Wenemaal kõrtside hulka wähenda wõikS. Et sedawiifi, kuida asjad nüüd seisawad, talurahwa kosumise peale mõtelda ei wõi, seda on selgeks tehtud. Talurahwas kanda aastas 400 kuuni 500 millioni rubla kõrtsi, peaks wõlatasumisekS peale selle oma wilja, sagedast ka omad tööloomad pool muidu kõrtsmikudele andma ja töö jääks pääwade kaupa järestikku tegemata. Saaks kõik se kahju kokku arwatud, fiiS kaswakfiwad teised 500 millioni ehk weel rohkem juure. Juba enne on kõrtside wähendamisest räägitud, et aga nendest riigi kõige suuremad sissetulemisel» figiwad, siis on se hea nõuu ikka jälle katki jäänud. Nüüd rehendakse.  et kui kõrtsid wähendatud saakfiwad, siis figikfiwad  teised sissetulemisel» ja nimelt saakfiwad need riigimaksud  paremini tasutud, mis nüüd millionite kaupa wõlga jääwad.