.kwdm Wwtch" on MWWtd sa alamaid ametnikust, keS küll Saksa keelt mõiStawad, mitte aga Eesli keelt. Aga see ei ole jo nende ringkondade süü, kelle «vasta .Eesli Postimees" ja teised rahwuslased .wöitlewad". Just neid ametnikust, keS mitte meie kodumaa pojad ei ole, on jo .Juuni saadikud" soo,vinud. Ja kui meie sel aeal tähendasime, et fliS Eestlastel nende kohtu «vanemate jnureS tttlkifi tarwiS läheks, fliS solkis suur .rahwameeS" meie kirja, walelaS, et meie ütelnud olla: Siis läheks Saksa-MSti tülkide asemel Wene-EeSti MW tarwiS. Ja see meelesegaw «vale «venis .Rishki Westniku" läbi Riigiwalitsuse ette, ja meie pärimise peale ei õiendanud seda .eksitust" .Sakala" ega .Rishki Vesinik". KeS püüab Eesti keele «.õigust" meie kodumaa kohtutes kitsamale  pingutada, kaS meie «või .rahwamehed", kaS Sakslased  «või Sakalased? Tahab .Eesti PoSti,neeS" Eesti keele siguSte eest .«võidelda", miks tema stiS nendega ei .«võitle", keS neid õigusi kawalusega maha rõhuda püüawad?  MikS tema neid süüaluseks teha tahab, kes Eeski keelele kõige «vähemast seda õigust alleS hoida püüawad, mis temal tänine oli?! ,EeStt PoStimeeS" ja teised .paremad rahwuslikud lehed" tahawad EeSti elukorda endisest roopateft «välja tõsta, teisele joonele paenutada. Nemad kiitlewad nntest sõbradest ja tahawad Eestlastele uufl isandaid toimetada, aga : Meie ja meie majad, meie tahame oma Keisrit teenida, teist maapealist isandat meil ei ole. See on see Balti seisupaik, mida Sakalased ja teised kahet - lased sõimawad ja mõistmata hulkade ees halwakS ja kahtlaseks teha püüawad. Meie armastame igaüks oma emakeelt, meie õpime Vene keelt, nii palju kui meil «võimalik on ja kui meil meie laiema isamaa teenistuseks kulub; meie õpime Saksa keelt, nit palju kui meil «võimalik on ja nii palju kui meie laiema teaduse kosutamiseks kulub, milleks nüüd weel EeSti keel et ulata. Oma laiema teadusega teenime meie oma kodumaad ja oma laiemad isamaad. Seda meie Keiser Herra meie käest pärib, selleks Tema meid kaitseb. KõikslawlaSte  urtsemisest, SakalaSte sõimamisest ja halplaSte halpimiõtest meie ei hooli! Jumala nõu on nüüd ükskord kakõ rahwast meie ühisel kodutnaal, Ühisel usutunnistusel elama seadnud, et nemad üksteist luetakflwad ja üksteist teenikfiwad, oma mitmesuguste  annetega. SelleS waõtaStikuseS teeuiSuses on ka EeStt keel alleS hoitud, kuuna see meie naabri tmaakondadeS juba ammu kadunud on, ja on kosunud omaõ looduSltkkuõ waimuS, ilma kärata. Ja kuida rahwa jõud, rahwa haridus  ja rahwa keel losusiwad, ueuda weuiS ka meie rahvakeele  ametlik ringkond ja wötmuSkond. Ametlikult «valitseb Eeõtikeel «vallakoolis, kihelkonna koolis ja Eesti seminaris ; wallakohtud saiwad Eesti keelega asutatud ja selsamal aeal muudeti Eestimaa kihelkonna kohtud täitsa Eesti keeliseks. ilma kärata, ilma rahwa ehk koguni .rahwameeSte"  päriiniseta ja .«võitlemiseta". Ja just need ringkonnad,  kelle waSta meie .rahwamehed" nüüd .wõitlewad" ja keda Sakalased sõimawad. just need on EeSti keelt kõige osawamalt kosutanud, on meie rahwakeelt rahwakoollde ,a rahwakohtute kohaliseks teinud. Need ringkonnad ja nende tasased kaSwandtkud saawad seda ka edaspidi tegema, künni meie rahwakeel kõrgemate koolide ja kõrgemate kohtute kohaliseks  saab. Üksi sel teel wõib meie rahwakeele ametlik ringkond ja wöimuSkond ka edaspidi kaSwada ja wenida; üksi sel teel wõib meie rahwakeele wõimuSkonna «venimist soowida. Tehakse seda teisel teel, latendakse rahwakeele woimuSkonda enneaegselt ja wägiwaldselt, siis tehakse seda maa ja rahwa üleüldise kosumise ja hariduse kulu peale. Kõige maa kosumine  ja rahwa haridus on aga kallimad kui rahwuse toredus. Ja see rahwaS, kelle hariduse kulu peale rahwuse  toredust üleS ehitakse, see ei jäksa oma uhket rahwust kaua kanda. ,Aga siis," küfiwad eh? mõned Eestlased ja küfiwad ehk mõned Sakslased, „kui omal aeal EeSti keel ja kirjandus  nit kaugele kosutatud on, et EeStt keel igaks ametlikuks  ja teaduslikuks tallitusekS ulatab, keS peab stiS meie kodumaal «valitsema, kaS Eeõtikeel wõi Saksakeel. AuuStatud ja armsad kodumaa kodanikud ja usuwennad, igast sgg"st ta igast seisusest: Arge olge ülemeelised!  Arge piiüdke Jumala «võimust ja tallitust oma kätte kiskuda! Aealou raSket ratast ei suuda meie surelikud käed ja meie nõdrad wõimud nihutada ega «veeretada. Meie asi ja meie kohuS on tiksi Jumala uueseaduSlikku käöku täita: .Sina pead oma lig emist armastama,  nagu iseennast." Meie peame seda kosutama, mis meie ligemisel armaS on, miS rahu ja sõbruStust kosutab, mis hea on. Meie peame selle «vaSta «võitlema, miö meie ligemist kunvaStab, miS rahu rikub, mis paha on. . . . Sel silmapilgul et saa meie kodumaal EeStt keele kirjandus,  EeSti rahwa kõrgem hartduõ «veel ilma Saksa keelerühma abita läbi. Selles peab Saksa keelerahwaS oma kaaskodanikust meel aitama ja tuetama, ilma kawa luseta, nagu tänine. Sel silmapilgul peab Saksakeel meie kodumaal «veel kõrgema teaduse hallikas, ülemate kohtute tugi ja iseäranis Lutheruse usutunnistuse kiriku pvhjuS olema. Seda peab EeSti keelerahwaS sallima ja kuS tarwiS läheb, tuetama, ilma kadeduseta ja ilma kiuSleta,  nagu enne .rahwameeSte" ja Sakalaste sündimist. See ou nüüd meie kohuS. Täidame seda; jätame tulewat aega, jätame aealon raSke ratta «veeretamist Jumala hooleks! Omalt maalt. Tallinnast. Sel aastal saatvad Kõigekõrgema käsu peale 218,000 meest oma söeawäe kohuse täitmisele kutsutud,  see on 0000 meest rohkem kui «nuttu. Eestimaa peale laugemad nendest 900 meest. .Valitsuse Teadacmdja" kuulutab seda hinda, mis päranduse maksu kohta mitmesuguste hindpaberite peale pandud ou. Selle järel maksawad: Homikumaa laeuupaberid  90 rubla, Wõidulaenupaberid 1. andest 220 rubla, 2. andest 210 rubla, Balti raudtee paberid 108 rubla, KreditkaSsa paberid 98 rubla. Tänine, nimelt aga «viimase söea aeal, on raske lumetuiskude juures sagedast maarahwast ametlikult raudteede  lahtirookimisele sunnitud. Et see aga ükS uus koorm on, miS talukohtade omauikudel ja rentnikudel tundmata oli, kui nemad omad kohad ostfiwad ehk rentisiwad, ja et seda ka üle kõige maa ära jäutada ei wõi. «vaid et see üksi selle maarahwa peale langeb, kes raudtee ligemal elab. siis on seda riigiwalitsuse poolest ikka üheks ülekorraliseks koormaks peetud, mida üksi tuugiwa häda pärast aeguti maarahwa peale panna wõib. Selle koorma Üle on ,Nowosti"  sõnumite järel nüüd järgmised käsud antud: 1) Kibedal aeal, kui raudtee rongil tee peal õnnetus juhtub, ehk kui kanged tuuled ja «närud rongi raudteel kinni tuiskawad,  ja kui raudtee enese korraline jõud peastmiseks ja rookimiseks ei ulata, ja kui ka «võimalik ei ole nii palju töörahwast palgata kui kulub, siis saab Raudtee-shandarmi «valitsusele õiguS antud, üleüldise Politsei korda mööda ligemat maarahwast, tarwitust mõõda, hoobustega, sõidu ja töö riistadega appi pärida. 2) Välja päritud rahwas saab raudtee kulu peale tööpaigale ja sealt tagasi «viidud; töö aeal saab tõörahwas raudtee «valitsuse poolest ilma hinnata üles peetud, ja saab Raudtee-shaudarmi «valitsuse ametnikude silma all. kohe pärast töö lõpetust pääwapalga, iga pääwa eest «uis igaüks kottu ära oli. See pääwapalk ei tohi mitte «vähem olla, kui seda Kubermaugu-Maakonnauõuukogu  poolest seesuguste juhtumiste kohta määratud ja Kubemöri poolest kinnitatud on. Kus Maakonna-nõuukogusi  «veel asutatud et ole, seal saab see hind kubermangu Taluasjade-kommiSsioni poolest määratud. 3) Maakonnanõuukogudel  ja Taluasjade-kommisstonil on ka õigus, selleS käSkuS lgbatud töörahwa wäljapärimise põhjustamist kinnitada.  -Kulda Saksakeeli .Ri i a Zei tuu g " kirjutab, saada kohalises Ministerlumis selle üle nõuu peetud  kas need taluperemehed, kes omale kroonu «valdades kohad otfiwad, neid jälle ära müia wõiwad, enne kui köit ostuhind tasutud ou, ja kas nemad «veel teisi kohtafi juure osta ja oma kohaga ühendada, ehk ka omast kohast weikemaid  tükkisi ära müia tohiwad. Kõigekõrgemast kiu,«itatud Riiksraiht otsust mööda maksab  kroonu «valdades selle asja kohta kohaline Taluseadus, ja selle järel ei tohi Liiwimaal üks talukoht mitte suurem kui 80 thalrit ja mitte «vähem kui 10 thalrit olla, ja «vast fliS wõib üks talukoht lõhutud saada, kui see 20 thalret suur on. Sette seaduse läbi on ühelt poolelt hoolt kanda püütud, et mitte mõni rahamees omale kokku ostetud talukohtadest suurt mõisat kokku ei lapi ja maarahwast  laiali ei pilluta; teiselt poolelt, et mitte talukohtast  nii weiketekS tükkideks ei lohutada, et üks keskmine perekond nende peal enam täit tööd ja leiba ei leia ja kehwuse fiSse ei lange, mis läbi maa korrata hulgustega «võiks täidetud saada. keS ametmeeste, talumeeste ja teenijate  «vahel koiguwad. Seda seadust ou aga kroonu «valdades  raske pidada, sest seal ei ole maad ja kohad koguni mitte takseritud, ja «vist ei saa kroonu poolest seda tööd ettewsetud, mis palju raha maksab ja milleks ametnikust kulub, kellel pitka ja hoolast asjalikku harjutamist tarwiS läheb. .Riia Leitung" anvab, et takserimata kroonu «valdades talukohtade kõige kõrgem ja kõige «vähem suurus selle seaduse järel «võiks arwatud saada, mis Saaremaal maksab ja mis omalt poolelt Eestimaa Taluseaduse järel tehtud on. Selle järel ei tohi üks talukoht suurem olla, kui 24 dessätini põllamaad, mõlemad kohaliste heinamaa, tega ja karjamaatega. Seda arwame meie ka. ,Rila Zeitung" arwab «veel edasi, et mõlemad, kõige kõrgem ja kõige madalam talukohtade suuruS wõikstwad alandatud saada. Seda ei arwa meie mitte. Kõige «vähemad talukohad on muidugi juba nii wetked, et nende peal üks keskmine perekond waewalt tööd ja leiba saab. Kõige suurematest «võib aga peremees ka nüüd seitse kõige «vähemat ära müia, ilma et selleks iseäralist seadust tarwiS läheks. Kellel aga juba kõige suurem seaduslik talukoht on, seda ei wõi seadus sundida, sellest üht tükki ära müüma, sest see oleks wagiwald. Peale selle aunab /Riia Zeilung"  Nõuu, kroonu mõisade mõisamaade peale talukohtasi  asutada, kui riigiwalitsuse! nõuu on, talukohtade hulka suuremaks kasivatada, nagu seda era mõisades juba nii palju tehtud on. See oleks wäga hea. Sette läbi saaks talurahwas rohkem kohtafi ja riigiwalilsus saaks rohkem raha. Taluperemehed, kellel lootus on jäädawalt oma kohtade peal elada, saakfiwad oma maid suurema hoolega harima, kui rentnikud, kes teadwad. et nemad tulijad  ja minijad on. Nende käe all kannaksiwad kohad rohkem «vilja ja selleks oleks kõigil riigil ehk seltskonnal kasu. Ministri käsu peale on koolimajades selle eest hoolsalt muret kanda, et küllalt wärsket õhku sisse woolab. KuS selle poolest puudust leitakse, seal langewad ametlikud ülewaatajad waStatamise alla. Kange torm ,a raske «vihm selle kuu 12. pääwal, on Tallinnas mõnda kahju teinud. Uulitsatel jooksis «vesi nagu jõgedes, palju keldreid oliwad «veega täidetud. Mere peal woogasiwad määratumad rohelised laened, walge wahu-päidega. Vahet pidamata uhtufiwad laened sadamas üle kroonu silla. Üks tühi paat sai wasta kiivi sülda lõhki löödud. Kas merel õnnetust olnud, selle üle puuduwad «veel sõnumid. . RiStirahwa Pühapääwa Lehes" awaldab J. Jung oma soowimist, et Lutheruse sündimise pääwa määlestuseks üks Eestikeeli raamat, Lutheruse eluloust  kirjutatud saaks. Seda soowiwad «vist ka kõik paremad  Eestlased. .Ristirahwa P. P. L." «vastab, et «viimase  EeStilnaa Synodi peal see asi uõuupidamise all seisis ja täidetud saab. .Olewikn" sõnumite järel saab Türi kirikuõpetaja, Pastor Kurrikoff selleks pääwaks Lutheruse  kirjad: .Ristiinimese «vabadus" ja .Lapselikust palwest", Eesti keele peale ümber panema, ja need raamatud saamad Lutheruse mälestuse pääwal, nimetatud õpetaja juures saada olema. Professor J. Köler kuulutab /Kalguses", et tema Aleksandrikooli peakomitee juhatust wasta «võtab noomib .ühendust" pidama ja tõukab korjatud raha .kindlalt  ja .kasulikult" kassameistrile «vastamise .all" seiSma jätta. Niipalju kui meie kuulnud oleme, ei ole aga weel PaStor Hurt Aleksandrikooli raha ega ka raamatuid «välja annud, ei ole sedawiisi ka omast ametist lahkunud ega taha seda teha, kuuni asi kõrgemast paigast seletatud, on. Meie arwates on siis sel silmapilgul Aleksandrikooli peakomitee ilma seadusliku peata ja juhatu - seta. Seda pangu need Abikomiteed tähele, kes otsekohesest  südamest sellest asutusest üht Eesti kooli ehitada soowiwad, mitte mõnda udust politika kantsikut. Kuida meie kuuleme, olla mitmel Eesti abikomileel nõuu, oma raha tagasi pärida, kui juhatus Sakalaste kätte jääb. Et Professor Köler just /Kalgust" oma kuulutuse kandjaks «valib, see teeb asja õtge kardetawakS, sest .Valgus" oli ümberrahwustajate' kõige agaram teede rookisa, ja on ka nüüd, .Virulasega" .mestis", nende elawam kaitseja ja EestlaSte laialt pillutaja. Langeb Aleksandrikool täitsa Sakalaste juhatuse alla, stis ei ole küll Eestlastel sellest suuremat loota; kas nemad aga oma raha tagasi saawad, see on ikka wäga küfitaw. Me e kardame, et raha senna jääb, kus ta on. ka siis, kui Pastor Hurt omast ametist lahkuma peab, mis selle j irel mitte «võimata ei ole, mida meie «viimastel aegadel juba näinud oleme, sest Sakalaste  kasuks waletakse Venekeelt lehtedes wäga palju, kuida igaüks näha «võib, kes neid lehta lueb. Rohkeni abi oleks sellest loota, kui need Abikomiteed kes kindlaks jäiwad ja kelle saadikud oina häält petisel kombel andfü wad, oma kaebtust «varmalt kõrgemale saadaksiwad. Kui aga korjatud raha ka Sakalaste kätte jääma peaks, siis ei wõi ometigi keegi sundida, et need Eesti komiteed, keS korjatud raha «veel ära saatnud ei ole, seda «veel tagajärel Sakalastele saadaksiwad, ehk et uemad koguni weel edaspidi  Sakalastele raha korjaksiwad. Seda pangu need ringkonnad tähele, keS Sakalaste tallitust ei usalda, ehk keS ka juba nende salanõudest aru saanud on. .Sakala" wilets warjuke, mida J. Kõrw oma waSsaku käega .toimetab", «vaidleb selle wasta, et Pastor Hurt sellepärast omast armsast istandusest «välja aetud on, et tema Eesti kirikuõpetaja on. .Sakala" warjuke  püüab rahwale ette kujustada, et Ees t i kirikut koguni mitte ei olla. Kentsakas selle kentsaka asjaseletuse juures on see, et .Sakala" warjuke sellega just nende Wenekeeli lehtede waSta räägib, kelle peale tema ennast muidu tuetab. Need lehed kirjutawad jo ikka Vene kirikust,  kui Venelaste tähtsamast tundemärgist. MtkS siis Eesti lehed ka EeSti kirikust, kui Eestlaste tähtsamast tundemärgist rääkida ei wõi? Aga olgu peale! Kes «varjudega «vaidlema läheb! Need puewad läbi pragude, ofatawad ja hirwitawad rünkade ja nurkade takka! .Virulase" kuulsa ag rarikustele on ükS weike .äpardus" juhtunud. Nemad on oma õnnetuma lugejatele ka neid maa hindafi kuulutada tahtnud, miS