Türgi maalt. Sultan on ühe uhke saaiekonna Berliini  saatnud, Krouprinzile ja Wllrst BiSmarkile Jmtiase rittretähte, Graf Hahfeldile kalli-kiwidega Osmanis rittretähte  wilma. Jutuleht. Johann Weinhold von Matkul, iiks Ltiwtmaa kangelane ja kannataja. (Lõpetus.) Nüüd näib ometigi see natuke, mis Kuningas Augusti südametunnistuse riismetest üle jäänud, ennast liigutanud olema. Hirm Keiser Petri eest ja Euroopa awaliku hääle eest mõjuflwad nii palju, ftt Patkula wälja andmisega wiiwitati. Räägitakse ka, et Kuningas wangile salaja ütelda lasknud, wangikoja uksed seista ühel tähendatud aeal lahti, tema wsida põgeneda. Aga Patkul ei pidanud ennast süüdlaseks, ei suutnud küll ka nii suurt umbtruuwust uskuda, kui tema wasta pärast üles näidati; tema et wõtnnd  kahewäärilist sala-armu wasta, waid päris, et tema üle seadust ja õigust mööda kohut mõistetud saaks. Karl XII. päris aga käredusega rahu-kauba täitmist; kauemini ei julgetud walju Nootfi-Kuninga wiha ärritada. Aealou kirjutaja Jarochowski ütleb: ,Olse kui oleks pääwawalgust selle tallituse juures kardetud, läks ohta hilja 6. Jürikuu päämal 1707 üks ratsawäe kommando Rootsi Kindral von Meyerfeldi korpusest, Königsteini kindluse poole. Rootslastega  läks Kuningas Augusti kommtssär, Kindral-Adjukant  ArenSstädt". Öösel läks see üles. Königsteini kindlusesse,  wõttiS wangi wasta ja andis teda ratsawäe salgu kätte, kes Königsteini kõrge kaljurünka all ootamas oli. Rootslased andsiwad wastawõetud wangi üle kwittungi, mis weel alles on ja kuS kahe Liiwimaalt päritud Rootsi pealiku nimed all seisawad. Naudas sai Patkul ära wiidud.  Keiser Peter saatis Kuningas Augustile ja Saksamaa  Keisrile käredaid kaebtufi selle ülekohtu üle, mis tema Saadikule tehtud; see oli hiljal Wägew ja leppimata Rootsi Kuningas ei annud oma igatsetud saaki enam käest ära, kelle werd tema wallada himuStaS. Nüüd taganes Karl XII. oma sõeawäega Saksimaalt ja wiiS oma kardetawat  waenlast kange wahi all kaasa. KasmierS'ts, Poolamaal  tuntud Bernhardini-kloostce ligidal, laskis Karl XII. oma ülikarmi kohtuotsust kuulutada ja kohe täita. Wiinakuu  10. pääwa homtkul 1707 aStuS kirikuõpetaja Lorenz Hagen õnnetuma Patkula juure waugimajasse ja ütles, et tema ennast surma waSta walmistama peaks. Wang teadis küll, et tema elu ots tulnud oli, kui hirmus see aga olema saaks, seda ei teadnud tema mitte. Kui Patkul  300 Dragoni wahel hukkamise-paigale jõudis ja üles Pandud rattaid nägi, siis kohkus tema ja ütleS kiriku-õpetaja  wasta: Paluge Jumalat, et mina meelt ei heida". Rootslaste poolt hukkamiseks sunnitud kohaline kohtuotfusetäitja  kummardas mitu kord kõrge wangi ees ja palus' andeks selle eest, mida tema tegema pidi. Wang sai raudest wõetud ja Kapten Waldow luges kölawa häälega ette: ,Kõigele ja igaühele olgu selle läbi kuulutatud ja teada antud, et see kuningliku Majestäti, meie köigearmu- lisema Kuninga löwa käsk on, et ?eS maa-äraandja on, temale teenitud nuhtluseks ja teistele täheks, ratastatud  ja neljaks tükiks peab raiutud saama. Igaüks hoidku  ennast umbtruuwuse eest ja teenigu oma Kuningast suusastV Selle Peale algaS harjutumata otsuse-täitja oma hirmsaid piinamist, mis rääkimata jäägu. Murtud luudega ronis õnnetu paku peale ja Hüüdis korisewa häälega;  »Pea maha, pea maha!" Pärast mitmed lööki langes  tema pea. Keha sai tükkides nelja ratta peale punutud,  pea sai samma otsa pistetud. Wiis aastat pärast seda laskis Kuningas August Patkula luid kokku korjata ja Warshawis maha matta. See oli selle wägewa mehe ots. Oma isamaa õiguste  eest seisteS oli tema maailma wägewate wahele sattunud, kes kui weSkt kiwid teda puruks jahwatafiwad. Kuningas August oli üht umbtrumvuse tegu teinud, mis ühegi kohtu ees et wõi wabaudatud saada. Kuningas Karl XII. oli üht kustutamata plekki oma kuulsa nime peale teinud, mis aealon kirjades seisma jääb. Kas ehk Keiser Peter kuidagi mõjuwamalt oma truum teenri eest oleks seista wöinud, sellepeale on raske wastust anda. »Humala weskid jahwatawad pikkamisi, aga peenest" ! Kuningas August pidi Poolamaa krooni maha panema, kui Kuningas Karl XII. Poltaawa lahiugis ara wõidetud oli ja Türgimaale põgenema pidt; aga rahu ei leidnud tema omas körklewas elus iialgi. Tema määramata pillamises  oliwad Saksimaad wälja kurnanud, mis läbi üks tükk teise järel sellest riigist Preussi saagiks langes, riik kokku kortsus ja oma tähtsust kautas. Poolamaa säsised asjad et korraldanud ennast selle Kuninga pool lödwa, pool wägiwaldse walitsuse all, waid sasiwad ennast  ikka rohkem, künni seestpidt lagunenud riigi tükid naabrite saagiks langesiwad. Kuningas August ei seisa aealon raamatutes mitte, kui oma riikide kosutaja, waid kui nende kurnaja ja taastaja. Kolm aastat pärast Patkula hirmust ja ülekohtust hukkamist  heitis ennast Eestimaa Ritterkond kõige maaga, Keiser Peter Suupe wägewa ja osawa walitsuse alla; Liiwimaa tegi pea pärast seda sedasama. Keiser Peter andiS mõisnikkudele rööwitud mõisad, maale oma seaduslikud  õigused tagust. Rootslaste ja Rootsi Kuningate umbtruuwuS, kahekeelus ja wägiwald oli. neid tähtsaid maid jäävamalt Rootsi riigist lahutanud. Riik oli meeletumate  sõdade läbi nii wõimatumaks tehtud, et riigi piired  üle mere tagasi nihutatud saiwad, edaspidi ka Soomemaa  ära wõetnd sai ja Rootsimaa Euroopa suurriikide keskist wälja astuma pidi. Kuningas Karl XII. sai 8. Heinakuu pääwal 1709 Poltaawa juures raskest löödud, kautas pea kõik oma sõeawäe ja pidi Türgimaale põgenema,  kus tema wiiS aaStat, pooliti kui Sultani külaline, pooliti kui wang elas. Pooliti kui kangelane, pooliti kni kaabakas, sõitis Karl XII. aastal 1714 ratsa oma riiki tagasi. Aga tema wõimus oli otsas ja 30. Talwekuu pääwal 1718 langes tema sala-mõrtsuka kuuli läbi, Friedrichshalli  linna all. Selle aasta-saea hakatuses langes Rootsi kroon koguni wõeraste kätte. Wenemaa sai aga wägewaks ja astus hariduse teedele,  oma suure Keisri tulusal juhatusel, suurelt osalt selle no Utt järel, mida Palku! annud, selle hoole läbi mida Patkul kannud oli! KeS meie kodumaal Jumalale puhtast  südamest selle eest tänu annab, et meie wägewa Wenekotka  liiwade all rahulist ja kosuwat elupvtwe leidnud oleme, fee ärgu unustagu, et Zumal selleks ka Johann R e i nhold Patku l a kohkumata südant, kui tähtsat tööriista, tarwitanud on. Sügawamas tähenduses ei nõud- Patkul iialgi muud, kui oma isamaa seaduslikku õigust, kui tema selles nõudmises ka ülekohtustest wöimudest eksiteedele  tungitatud sai, kuida need paraku sel aeal igal poolel pruugltawad oliwad. Ka tema oli oma aea kodanik,  tema eksitused oliwad tema aea eksitused. Oma isamaa  eest on tema wõtdelnud ja kannataja-surma kannatanud;  tema isamaa on teda kannataja-krooni wäärtliseks tunnistanud. Need sõnad aga, mida tema surmamise juures  wõõriti pruugiti, need seisawad tõsisemas tähenduses kõikumata ja on tagasi põrkates raskest Rootsi riigi ja Kuningate kohta mõjunud hoidku enn  ast umbtru u w u s e eest!« Ülekohus langeb wiimaks  ikka ülekohtu tegija kaela tagasi. we Skid  jahwatawad pitkamisi aga peenest!^ Kirja wastused. J Peawad kord ootama jääma. J. T. J.: Täname. Kas kaalule ruumi leiame, seda ei wõi weel ütelda. Kiriku teatused. Jaam kirikus : 24. Paastu-kuu pääwal, 1 Lihawõte pühal, teeb pastor Ahmuth enne lõunat jutlust. Laululehed Tallinna loguduste  abikassa heaks. Pärast lõunat pastor Grohmann. Teisel pühal, 25. PaaStu-kuu pääwal, teeb pastor Hirschhausm enne lõunat jutlust. Kaarle kirikus teeb pastor Brasche esimesel ja teisel Kristuse ülestõusmise pühal jutlust. Esimesel pühal on laululehed uue leeritoa  heaks, Teisel pühal, mil pääwal ka Maarja kuulutamise pääwa pühitsetakse, korjatakse raha Ewangeliumi Luteruse koguduste abikassa heaks. Tütarlaste Eestikeele leeriõpetus hakkab 1. Jüri» kuu pääwal. Lapsed saamad leeri kirju tud laupääw enne seda, see on 30. Paastu-kuu pääwal kellu 11—2. Wha-waimu-kirikus teeb esimesel ja teisel ülestõusmise pühal pastor Bergwitz jutlust. Esimesel pühal on laulnlehti kiriku heaks. Jaani kirikus. Ristitud: Johannes Mänd. Helene Wilhelmiue  Kreekmann. Karoline Louise Tammik. Elli Christine Uulberg.  Anna Sophie Numberg. Helene Hildegard Peitong. Hildegard  Helene Elisabeth Kesküll. Wilhelm Friedrich Reinwald. Otto Jakob Treier. Olga Natalie Wallmann. Alexsander Woldemar Ermann. Alexandcr Johannes Keltser. Laulatud: Karl Riistop,  Raudteeteenistusest, Neiuga Mari Dreher. Karl Reinglaö, Oöwaht, Neiuga Liisu Saarberg. Jüri Luit, WabrikutödmeeS, Neiuga Maria Catharina Jürgensohn. Georg Julius Turban, piletipeal  Kroonu-kirjutäja, Neiuga Pauline Wilhelmine Jürgensohn. Johann Hermann TönniSsohn, Lukkusepa sell, Neiuga Marie Wilhelmine.  Tambak. Jaan Krostük, Tischler, Neiuga Amalie Juliane Brandt. JuliuS Hans Tiige, Teender, Neiuga Anna Lubbi. Maetud:  Lisa Schmiedeberg, Juhani lesk, 78 a. Alexandrine Ostmann,  3 a. Hinrik Torbek, Piima rentnik 47 a. 6 k. Maria Selli 73 a. 10 k. 25 p. Liisa Wiidas, Jaani abikaasa 70 a. 25 p. Liisa Hansen, Hansu lesk, 83 a. Alexander Reinhold Hanson, Müürisepp,  47 a. 11 k. 10 p. Hindrik Sturm, 9 k. Julie Elisabeth Mois, Tõnise lesk, 52 a, 9 k. 23 P. Alexander Johannes Keltser, 13 P. Catti Johanna Rutel, 4 a. 4 k. 2 p. Aosaousuo iMgxxov. Avxõ, 81-rv Uaxiu IS3ö. Trükitud Liudf ors't pärijate juures ja kuluga. Teadaandmised. Teüimiled ' v meie lehe «Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajaS Tallinnas wastawõetud: peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind o n 1885 aaS t a pea l: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöla kop., poolaastas i „ 70 „ HaMnnas iseäratuua Z „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Knllaseppa uulitsas omaS majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. „Tallinim Sõbra"/ Haljaaiidia Liiidfors'i pärijad Lai» uulitsas N. 18. (KZ.) Mlilm-rchW Kalender INNA aasta paale on waluuS saamid ja saada Klldforsl Mijate jmes. lälsemiiijad saamad Kõrged prolseaii. Slllllt palka sststilst! Sellese kes tõsiseid tunnistusi nende hiibeaSiade  kätesaamifrkS toimetada wöib, mis wiimasel  sügisel SchiosS Joa nMsast Keila kihelkonnast  ära warastatud saiwad, saab iga naela pealt «viisteistkümmend rubla waewa palka maksetud. Earl JiUgens, möisawalitseja. Talukoha müimisc ja ostmise-koutrakt on saada Lindsors'i trükimajas. Lindfors'i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: - õpetlikud Lesti maaraljwa koolidele. Hi»»d SS kop. Kondit saatvad kõrge hinna eest ostetud Martin Böckleri waukre määre wabrikus Paltiski Maantee Mes Tallinna». Waena morsas saawad elusaid ostetud, 1 Rbl, tük. Hinnad Tallinna turul. 21. Paastu-kuu piiäwal. Karduhwlid, t5etwk........... 46 kop. Herned toop 7 „ Leatsed, toop 7 „ Tangud, toop ...... 8 Weikse liha nael IV-1K „ Sea liha nael 12 „ Röösk piim, toop ........... 3 „ Hapu piim, toop 3—ö » Koore, k0rte1............... 4 ..