kaotamiseks suur mõju. Saaremaa ostmine kihelkonna kohus mõistis paastukuu 9. päewal s. o. ühe Jaam kihelkonna naese kolmeks päewaks kinni, sellepärast et see naine oma pere minijat amaliknlt nõiaks tunnistas. Peaksiwad kohtud tulewikus  terawamine ebausku trahwima, killl soe ka mõjuks. Soowida on, et iga üks, keda nõiaks ehk moluks tunnistatakse, seda kohtule üles annab. Kihelkonna kihelkonnal on 1880 aastal s ü ndinlld : 212 last. Neist olid 202 abielu paari lapsed ja 10 wärdja lapsed (s"jg). 10 last sündisid kas snrnnd, ehk surid enne ristinist ära. Ükskord sündisid  kolmikud. Surid 1880 aastal: 183 hinge, 101 meesterahwasugu, 52 naesterahwasugu.  Neist olid 4 ärauppund. Laulatati: 55 paari. Leeritati: 150 last, 09 p. 81 t. l. Hingede arw: on ligi 7290 hinge ja nii paljugi on lübistikku armolaual käijaid aastal. Jumala riigi heaks armoandid sai 1886. antud: 133 rubla 42 kop., ja nimelt  : paganate heaks : 38 r. 3l k., püha kirja wälja laotamise heaks: 11 r. 35 k. Saaremaa koguduste abikassa heaks 0 r. 93 k., abikassa heaks 20 r. 1 lk. koolide heaks g r. lõ k. õpetajate lesknaiste heaks: 1 r. 25 k. ja koguduse wacste heaks 49 r. 42 k. „Ärge olge laisad ses, mis teie peate tegema" ja: kes kehwale annab, see laenab lehoomalc." Muhus Nintsi koolis wedanud üks kooli poiss teise poisi käe wäigipulka (rahwa keeli „ kaigast") wcdades asemest ära. Suurwäin on mööda läinud talwel Muhulastele palju tüli ja kahju teinud. Mitme mehel on rüime-ja siiatündrid maina põhja läinud, onne korral on mehed ja hobuses ise ära päüsnud. Palju mehi on jälle mõnda aega maina taga olnud, kes kord kui mäin kandis, kala kaubale rutasimad. Pccterburist. Minewas numbris teatasime  „Kglltsuso teataja" järele, et kolm Pccterbun ülikooli õpilast on Newskij pääl kinni wõerud, kelle juurest läbikatsumisel lökkumise-pomWifid ja strychmiga täidetud imakmilmd leitud. Sellel puhul on, nagu „WaU:swe teataja" edasi sõnumi annab, Veeiei buri ülikssli direktor Andrejewski kõik üliövilüscd lasknud anlasaali kokku kmsuda ja on neile säa! köne pidanud, milles ta utelnud, et see juhtu Peeterburi  ülikoolile lõige suurcznaks häbiks ja teotuseks su lediud. „Ra tean, et teie köit Minuga stlle kurzatöö, selle häbi- ja fömm-teo :ras:u protesteerite," ütles kõucleja  ja a-valdas kindlat teadmist, et kõik meie Keisri jalgade ette oma truus lamlikud tundmused Maha panemad. Kõne kestis oige pikale ja oli päis roaga südamlikku sõnu. Üliõpilased awaldasiwad oras psolr kõige UM'.mustaWam-tt kiitust kõncle, ja pärast lauldikeisri-laul. Wäljamaalt. ««akt, Pidurõõm ja pidupära  » se?, mis pmegu Saksa lehtede weergAßd täidab: Saksa keiser Bille::, on omc Vv-aastast iünnipäewa pühitsenud: ÜkS malmeja on ttv-aastaseks saanud See vn lugu. nüda weel enne wist maailmas ei sle sündinud. Saksa keisril on poeg. kes juba ise wana mees on. Sellel on jällegi poeg, kes naesemeeS ja kellel ka juba 4-aastane poeg on. Nõnda näeb siis Keiser Willem oma järeltulijaid neljanda polweni, see on, ta näeb paale enese meel kolm Saksa keisrit.  Nõnda on siis üks Saksa keiser 90 aastat, teine Saksa keiser 64 aastat, kolmas  Saksa keiser 25 aastat ja neljas Saksa keiser 4 aastat wana. Saksa maal ei ole siis keisrite puudust karta, waid kui üks sureb, on teine asemel. Niisugust häda, nagu Rumänia kunninglikul paaril, kellel lapsi, nõnda siis ka mitte troonipärijat, ei ole, ei saa Saksa maale tulema. Et 90- anstase suure wahma keisri sünnipäewa terwcs riigis toredasti peeti, on enesestgi mõista. Igal pool astusiwad laulukoorid kokku ja tegiwad rongkäikusid, andsiwad pidukontsertid  jne. Kõige uhkem oli pidu muidugi pealinnas Berlinis, mis õhtul 10. skp. üsna ilmuledes hiilganud. Keiserlikus palees on suurt püha peetud, ja hulk kroonitud  päid olnud koos oma rõõmu ja önnesoowisid  awaldamas. Inglise maalt. Korgilt poolt olla üks plaan wälja mõteldud, mis liri maal peab kõik rahule panema. Wiimsel ajal oliwad nimelt salamässajad ja kuupaistemehed  jälle nii hästi rentnikkudele kui ka möisaomanikkudele rasket sundi teinud. Nad tahtnud mägist teha, et üksgi rentnik ei pea Inglise möisnikkule renti maksma ega tööle minema, ct siis Inglise mõisnikud liri maalt ära läheksiwad. Nõnda on nad hiljuti  walenägudega ühe rentniku juurde läinud,  kes paari päewa eest oma rendi oli ära maksnud. Mustaks tehtud nägudega mehed aStunud sisse, ja üks ütelnud koleda häälega: „Kudas oled sina julgenud rcuti ära maksta?" Siis lasknud nad rentniku pistuliga maha. Jumal näeb õigust aga warma ei ütle. (OtS.) Wangis õpp-s Aksjonow saapaid tegema. Teenitud raha eest ostis ia enesele Piibli ja luges teda pühapäcwiti; käis wangide kirikus, luges salmist ja laulis hääl oli tal hea. Ülemad arinastasiwad Aksjonowit  ta tssanduse pärast, aga seltsilised auuStastmad teda ja nimetasiwad: „wanaisaks"  ja ~ J aina la inimeseks." Kui midagi ülematelt tanvlS paluda oli saadeti Aksjonowit  'a 'ui tööliste seas pahandusi oli, siis iurst::'. AksZonowit wahetegijaks. ,'le> ,st ci kirjutanud Aksjonowile keegi ja W ei :.'adaud, kas naine ja lapsed weel elus olid. Äo d .r üüdlasi mangi. Tötal l. gusin d l ! r ' rd süüdlased uude iünüer ju bak.alnvad küsima, nussmrrstst linnast ehk rd.ast keegi on ja mi. neid siia laadenae õ Aksjonow istus mm. koita ääre rääle kaste noore körms. kuulas kstatcs, mis kumgi jutustas. süüdlastest oli pikk terme manamees, a srai mana, h -.äi uiiwtnd häbenegu. O >" jutustas, miile eest teda kinni oli n..'..? Ta köncles: „Nõnda. ivennakescd, üsna rõõsa asja eest mind saadeti. Posti pobnsed mõistu eest sra. Wc-eti kinni, üteldi: ..warastssid." Ma tahtsin aga ainult narnke rutem sõita. Za postipois oli mee! vurle selle mu sõber tahtsin seletada. ,Polc töst," räägiwad, „waraNasid." Tegin Äilist, ammugi oleks tarwis olnud scie sacra, aga ci saadud kätte. Rüüd aga ci sssdcMS mind mitte säädusc järele scie. „Waletad, rääkis teine, olid enne Siberis aga pugesid pakku." „Aga kust sa ise oled? küsisiwad töised mängid. „Mina? Wladimiri linna kodanik. Nimi Makar, aga hüütatakse - Semenowitsch."  - „A, Semenowitsch, kas ei kuulnud Wladimiris Aksjonowi kaupmeestest midagi? Kas nad elus on? küsis Aksjonow. „Na muidugi kuulsin. Rikkad kaupmehed  pole ütelda, ega isa asjata Siberis ela, oli'.vist seesama sugune patune, kui meiegi. Aga, isake mille eest sa ise siin oled ?" Aksjonow ei armastanud enese õnnetnsest  rääkida. Ta õhkas ja ütles: „Oma patude pärast olen ma juba 26 aastat siin wangiS." Makar Semenow ütles: „Aga missuguste pattude pärast?" Aksjonow oli juba ütelnud ja ei tahtnud  enam midagi rääkida- Teised aga jutustafiwad, kuidas Aksjonow Siberi sattus. Nad jutustafiwad, kuidas keegi tee pääl kaupmehe ära oli tapnud ja Aksjonowi kotti merise nua pistnud ja kuidas teda süüta hukka mõisteti. Kui Makar Semenow seda kuulis, waatas  ta Aksjonowi paale, lõi käega mööda pölwi ja ütles: Waat imet! Waat kus aga ime on! Oled sa ka wanaks läinud, isake! Teda hakati küsima, miks ta imestas, nüüd Makar Semenow ei wastannd enam midagi waid ütles: Imed, wennakesed, kusagil nägime  teine teist! Nendest sõnadest hakkas Aksjonow mõtlema,  ehk teab see inimene, kes kaupmehe ära tappis. Ta ütles: Ehk kuulsid sa, Semenowitsch, enne sellest teost, wöi oled mind enne näinud? Miks ci kuulnud. Kõik maa on juttu täis. Ammugi oli seks asja. Aga mis ma kuulsin, seda olen nüüd ära unustanud,  ütles Makar Semenowitsch. Ehk kuulsid, kes kaupmehe ära tappis? küsis Aksjonow. Makar Semenowitsch naeris ja ütles: Teada muidugi, et see ta ära tappis, kelle kotist nuga leiti. Kui ka keegi teine sulle nua kotti pistis, aga ei ole kinni wöetud ei ole ka waras. Aga kuidas sulle ka wöimalik oli nuga kotti pista? Ta seisis ju su pea otsas. Sa oleksid jn kuulnud. Nii pea, kui Aksjonow need sõnad kuulis, sai ta aru. et seesama inimene kaupmehe ära m-.ch.s. Ta tõusis üles ja laks ära. sie öö ei wöinnd Aksjonow magada. Teda wacwas igawus ja ta hakkas  unistama : ta nägi oma naist, just kui sell korral, millal ta teda laadale saatis. Ta nägi teda kui clawalt, ta nagi ts palge ja silmad ja kuulis kuidas ta temaga jutustas,  naeris. Siis tuliwad ta Sie le.med niisugused, km nad sell korral oliives kkS ballis, teine rinnal. Ta tuleus ka iseennast meelde, kui noor ja rõõmus ta siis oli olnud, tuletas meelde, ruidak ts tõnsi ukse ees oli istunud, kus seda kinni wõeti. kuidas ts g narre oli mänginud ja kui rõõmus ja ladke ta süda siis sk. Ts meelde tuli nurtluse koht, kus reda r.kste: ningnmnkaS sa rsrwas ümberringi ui.:: all:- Md ning kõik 2n aastane wangi rlllw. sia nn suur iZsw-s tuli Aksjonowi rõäle, ct La Ned risu pani ja ShkaS: Ja kõik Me kurjategija pärast!