Suurem jägu rahwast wõtti» neid auustamisega wasta, aga ka wiltStamist oli kuulda. Selle kuu 17. pääwal andiö Kttttinga-Prana Buckinghami palee aidaS suure pidu 7000 osawõljale, kuS ka kõik wöerad juures oliwad. —. ParlamentiS kuulntas juhataja Smith selle kuu 19. pääwal, et aruanne lirimaa nuhtluse-seaduse üle kõige hiljemalt selle kuu 22. pääwani peab läbiräägitud olema. Parnellitlased ja suurem jägu Gladstoneanlastest läksiwad saalist wälja; aruanne sai selle peale ilma läbirääkimiseta waSta wöetud. Sealsamas kuulutas Smith ka, et Kuninga- Praua Jnglis-TÜrgi kaupa Egyptuse asjus juba kinnitanud  on. Sultan olla kinnitamiseks aega palunud ja temale  ei wõida ette kirjutada, milla tema seda piab tegema.  Indiast tulewad sõnumid, et selle kuu 1. pääwal Afghanistani Emiri sõeawäe ja Ghilzailaste wahel  lahlug olnud, milles wiimased löödud saanud. Ülepea  olla mässamine jahtumas ja muist Ghilzailasi juba koju läinud. Täitsa ustataw ei näi see sõnum olema. Belgia Kuninga termis hakkab seal muret tegema. Tema oli ühe raSke pöie-häda pärast Wildungeni terwise-weel, ei ole seal aga wähematki kergitust leidnud ja on oma pealinna tagasi tulnud. Jtalias räägiwad kõik lehed oodatawast lepitusest Kuningriigi ja Paapsti wahel, mis kõige tasasemate ringkondade soowimine olema näitab, ilma et keegi seda selge sõnaga tunnistada usaldab, kartuse pärast nende üliwabalaSte eest, kes kirikut orjastajaks ja Jumala-teeniStust orjuseks piawad ja keda Jtalias õige rohkeSte on. Õnnetuseks on Jtalia Kuningriik osalt seesuguste  wõimude abil endistest weikeist riikidest kokku lapitud  ja nüüd ei saa walitsns enam neist Vaimudest kergest  lahti, keda ettewaatamata wiisil appi kutsus. Paapst walmistab üht Encyclicat (ringkirja) ette, mis seda lepitust piab tuetanM Parlamentis on Massauah hoidmiseks 20 millioni lubatud. Wäljaspidiste asjade Minister Crispi, kuulutas Parlamentis, et Jtalia waZitsus Wahemere  asjus Inglismaaga igas tükkis ühes nõuus olla, mis siis wist ka seda tähendab, et Jtalia selle kauba Wasta waielda ei taha, mis Egyptuse asjus Inglismaa ja Türgi walitsuste wahel tehtud sai. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida Saksa-keeliue Zeitung" kirjutab, olla Raha-Ministeriumis wiina-aktsifl asjus üks uuS seadus plaanitud, mis wiinawabrikutele mitte enam nii palju wiina ilma aktsifita nendaniMetatud ülepsletusest  ei luba, kui tänine, ka mitle niipalju aktsiisi wäljaweetud wiina pealt tagasi ei anna, kui tänine. Tähendatud  leht arutab pitkaS juhtkirjas, et see uus seadus nimelt Eestimaa põllutööle nii suurt kahju teha wõib, et suurpõllu-peremehed (mõisnikud) kitsikusse langeda, weikepõllu-peremehed  (talupojad) aga täitsa kadu oodata wõiwad. Eestimaal on aastat 1886 ülepea põletatud 250,301,947 graadi weeta spiritust. Sellest on wõerale maale wälja Veetud 153 506,540 graadi, Wenemaale müüdud za kodumaal  ära tarwitatud 96,795,407 graadi. Wõerale maale saadetud wiina eest on põletajad 2,078,488 rubla kopikat tagast saanud, kroonule on aga ikka Eestimaal põletatud  wiina eest 6,556,068 rubla 39 kopikat aktsisi järel jäänud. Kahaneb nüüd see wiin, mida põletajad kui ülepõletust  ilma aktsisita saawad ja kahaneb tasumine wäljaweetud  wiina eest, siis kardab see arutaja, et wiinawabrikud  kiuni jääma piawad, sest ka tänine ei ole neil muud kasu oluud, kui waewalt praak, millest nuumamise läbi põllu-rammutust ja sedawiisi rohkemat wiljasaaki toimetati. Kuida taluperemehed teadwad, õitses nende põllutöö sel aeal, kui wiiua-wabrikud suurt kasu töimad ja kartuhwlid kallist hinda makstwad. Selle uue seaduse mõnul saada aga kartuhwlt hind wähemast 25 kopikat tüudre pealt kahanema  ja kartuhwlite kaSwatamine ei maksaks euam. linna Zeitungi" kirjasaatja ütleb: »Kui seaduse andja ennast sellega iseäranis Vallimaa suurpöllu peremeestele kahju tegema arwab, siis eksib tema raskest. Muidugi saaksiwad nende sissetulemisel» tähtsalt kahanema ja nemad piaksiwad raSkeid aegu läbi elama, häwitada ei wõiks see neid aga mitte. Läbiõtikku on neil küllalt majapidamise-kapitali, julgust ja osawust, mis läbi nemad teisel teel oinale pöllu-rammutust nõuda wõiwad, milles tänine kõik wiinapöletamise  kasu seisis. Kõige pealt peaksiwad nemad aga kartuhwlt--hinda maha rusuma." „ Piaksiwad aga taluperemehed oma põllu-korda täteste muutma, siis oleks nende suurel osal majapidamise häwituft oodata." seda oma arutust kokku, siis piame selle plaanitud  seaduse järjeks pidama, et Viinapõletamine EeStimaal palju piab kahanema, mis läbi jälle riigisissetulemised EeStt maalt kahanewad, suurpõllu-peremehed palju kahju saawad, kõige pealt aga ühe jäu taluperemeeste majapidamise  täielist häwituft oodata on." Omalt poolelt oleme meie juba sagedast selle peale tähendanud, et Viinapõletamine  kui põllutöö Põhjus, ükS wäga kõikuw põhjus on, Mis küll kõigele maale, nimelt aga weikepõllu peremeestele omal aeal suurt kasu tõi, ise aga kõtkuwa põhja peal seisis. Msisi seadust on aast-aastalt muudetud ja wõeral maal on wiina fissewedamise-tolli muudetud. Järskut kahju tegi Baltimaa kubermangude wiinavõletamisele ja sellega ka kartuhwli-kaswatamisele  uus kaubaajamise-kaup Saksamaa ja Svania mahe!, mis järel ainult seda puhastatud spiritust ilma tollita Svaniasfe lastakse, mis 'Saksamaal põletatud toorest spiritusest tehtud on, kuna see enne kõige spirituse kohta maksis, mis Saksamaal puhastatud oli. Sel aeal läks meie toores spirikus Hamburgisse, sai seal puhastatud,  ilma tollita Spaniasse saadetud, kus seda kobar-wiiua karastamiseks palju tarwltatakse ja Hamburgis wsis siis Vallimaa toore spirituse eest kõrget hinda maksetud saada. Uus kaup Saksamaa ja Spania wahel kahandas siis ka äkitselt meie kodumaa toore spirituse hinda ja kahandas äkitselt meie kartuhwlike hinda. Ülepõletuse kõrgemad a-klsisita  protsentid ja kõrgem tasumine wäljaweetud spirituse eest pidasiwad meie kodumaa wiinawabrtkuid ja kartuhwlihindasi  ikka weel waewalt jalal, kauwad aga need kasud, siis pöörawad ennast asjad teisiti. Sellepärast et ole aga meie weikepõllu - peremeestel weel asja oma lootust kautada. Kaub üks kasu, siis piab teist otfitama ja mõistlik  meel, kindel tahtmine ja kõikumata püüdmine leiawad seda ikka. Wenemaa seespidistest kubermangudest, kuS põllutöö ülepea madalama järje peal seisab, nimelt aga kartuhwli-kaswatamine, ou juba ammu Baltimaa kubermangude  wiinapöletamise peale hammast ihutud ja seda ei ole meie kodumaa põllutöö juhatajad ringkonnad mitte tähelepanemata  jätnud, ou siis ka ammu juba nõuu otsima hakkanud,  kuida wiletsusest peasia wõiks, kui see löök kord langeb, mida oodata oli, ja seda nõuu on leitud. See on looma-kaS w a t a m i n e laiemal möedul ja paremates,  kallimates tõugudes. Viinapõletamine on ülepea ikka üks kunstlik asi ja on üleüldises tähenduses, kõige maailma kasu kohta, ikka üks küsttaw asi. Loomakaswatamine  on aga meie kodumaa kohta täitsa loomuslik ja ei ole oma üleüldise kasu poolest kuidagi küfitaw. Selleks on meie kodumaa tähtsamad ja mõjuwamad seltskonnad juba ammu looma-näitusi ja tõuglooma laatasi asutanud ja wiimasel aeal on suure kuluga teesi otsitud, kuida meie kodumaa karjalauda saakidele, lihale, wöile, juustule, laia turu ja parajat hinda toimetada wõib. Loomakaswatamine piab wiinapöletamise asemele astuma, kui wiimane looduslikul  ehk kunstlikul teel maha rõhutud saab. Juba enne oleme meie selle kasu peale tähendanud, mis tõugloomade kasvatamisest  Eesti põllutööle oodata on ja mis kasu need näitused tõuglooma-kaswatamisele  saadawad. Siin tähendame uueste selle peale ja tähendame selle peale, kui wäga ligemat ühendust meie kodumaa suurpöllu-peremeeste ja weikepõllu peremeeste wahel tarwis läheks, mis, kui iganes Võimalik, üheks majapidamise seltsiks kokku sulama piawad. Suurpõllu-peremeestel ja weikepõllu-peremeestel on täitsa ühised elutarwitused, need piawad siis ka üks majapidamise-seltskond olema, ilma kadeduseta, ilma kiustlemiseta  üksteise wasta. Ühendus teeb tugemaks. kosutab, waen kautab"! Meie suurpöllu-peremeeste poolest ou weikepõllu-peremehi selleks ühenduseks juba ammu kutsutud,  on kõiki mis Võimalik tehtud, nimelt weike põlluperemeeste  loomakaswatamise heaks. Kas ei tahaks ka weikepõllu-peremehed, kas et tahaks uimelt kõik Ees t L Põllumeeste Seltsid selle kosutama ühenduse peale mõtelda. Kuukirjas" leiame Liiwimaa ja Eestimaa  kohta järgmisi pöllusönumid: , Ilmad Jürikuu 19. pääwast kuuni Lehekuu 17. pääwani oliwad põllutööle mõnusad. Põllutööd wõifiwad usinamini kui muidu toimetatud  saada ja saiwad ainult paiguti kangemate Vihmasadude  läbi takistatud, kuua need sajud enamist soowitud oliwad ja mitmes paikas ka weel rohkem wihma igatseti. Põld wõis heaste sõredaks tehtud saada, sest et niiskus paras oli ja harimine sügisele ilmade mõnul juba heaste oli korda läinud. Wili ja rohi oliwad wara kosunud. Lehekuu 17. pääwal läks ilm soojemaks, kui seda enamist sel aeal nähakse; siis tuliwad wihmasajud, mis ilma pöõrasiwad,  sooja maha rõhusiwad, kunui nulli peale, mõnes paikas ka alamale, ja tormid, mis kolm pääwa kestafiwad, takistasiwad põllutööd. Aegsast kosunud wili ei wõiuud paiguti wasta panna ja kippus maha heitma. Mitmes paikas sai rukis ka raskest rahest häwitatud. Wiljapuud ei olnud weel wälja õitsenud, kui need marud tuliwad. Lõune-Liiwimaal ei tuntud sellest palju muud, kui jahutust/  hea kosumine ei ole paiguti wasta panna suutnud. Põldudel, mis hea paiga peal seisawad  ja heaste rammutatud on, on rukis heaste, ja segatisest  pahemast ilmast hoolimata, wara kosunud, näitab aga paiguti heitma tahtma. Lehekuu 10. ja 12, pääwast saadik  hakkasiwad pead ennast näitama. Madalate, raskete ja külma põhjaga põldude peal on rukis öökülmade ja nulu tunlede läbi Jürikuu lõpul wähem ehk rohkem kahju saanud,  ei ole paiguti 'toibuda suutnud ja ou siin za seal koguni ära kadunud. Kõige kurwemad sõnumid rukki se,su üle tulewad põhja-ida poolt Liiwimaalt ja weel rohkem selle maakonna lõunepooliselt piirelt, Wõru mägi-maalt. Nenda kirjutatakse Kergolast: sooja ilma läbi sai rukis terawaks ja hakkas liig wara looma, mis läbi fliS ka nõder kõrs Viimase tormi läbi murdis." Marud Lehekuu  17. pääwast 19. pääwani on just kõige lopsakamaid rukki-põldusi laastanud. Talwe - nisu, mis Liiwimaa l ja Eestimaal uögu-maadel haritud saab ja ka seal ainult soojema pinna peal, on sellepärast ka kewadel wähem kahju saanud, kui talwe-rukis. Nisu on siis ka enamist parem, kui rukis; paiguti kippuS ka nisu Vihmasadude läbi heitma. Här jap ea-p õllud, mis sel aastal esimest korda niidetud saawad, näitawad paiguti wiimase aasta põua tahtest,  mis esimest kaswu takistas, nimelt kerge liiwamaa peal. Need põllud on ainult paiguti heas kaswus, muist aga ka wäga heas. Üle-aastane härjapea on öökülmadest Lihawõte  ümberkaudu rohkem häda saanud, nimelt kinkude peal. Kewadene soojus on härjapeale wähem kasu teinud, kui talwewiljale, aeglised wilud tuuled aga rohkem kahju. Läbistikku on heinamaad heaste üle-talwe saanud ja warane, kui ka aeguti takistatud soojus ja sagedad Vihmasajud,  on rohtu heaste kosutanud. Kõige paremini on rohi kõrgemate heinamaate peal kosunud, niisamati ka kunstheinamaate  peal, kus wett ei puudunud. Luhad ja aasnd, niisamati ka paesu-heinamaad, mis sel kewadel ilma weeta jäiwad, on taha jäänud. Kõige wähem rohtu on sel aastal soo-heinamaate peal, kui neil ka liiga niiskust ei olnud. Paljas talwe näib ainult paiguti kahju teinud olema. Kewadene põllutöö on hea ilmaga wara lõpetatud ja oli peale maa-odra ja lina mahategemise, enamist juba Lehekuu 20. pääwal malmis. Mõnes paikas on rasked kõue-wihmad wilja tõusmist takistanud, nenda Saue mõisas Tallinna ligidal ja Arola mõisas Otepäe kihelkonda?, kus Lehekuu 10. pääwal wäga raske kõue-mihm oli. Siledal põllul oli maapind nii kõmaks muljutud, et äästatud pidi saama, kinklisel maal sai seeme alla ujutatud.  Kärbitud on mähe kahju teinud, mis küll sellest tuleb, et wahe-aegfed wilud ilmad ja wihma-sajud neid kosuda et lasknud. Olustwere maldas on rukki-ussj talwewilja  põldude peal edasi närinud ja traat-ussj on mõnes paikas odrale ja kaerale kahju teinud. Kus kartuhwli tükka põllule wisati, seal on traat-ussj neid närinud ja orase puudutamata jätnud. Liiwimaa Läti jäuskondas on maa-kirp paiguti ernetele ja kure-ernetele kahju teinud. Aa mõisas Lüganuse kihelkondas on üks kärbik rukki kõrt esimese sõlme pealt katki närima hakkanud ja kõrssi, mis selle läbi ära kuiwawad, on õige palju leitud. Wiimasel aastal on selles kihelkondas rändajaid rohutirtsust nähtud ja seda asja oleks hoolega tähele panna." pEestimaa Kubermangu Zeitung" arutab keele  de-käsu st Mihklikuu 14. pääwast 1885, et need kohtud Vallimaa kubermangudes, kes oma asju Saksa-keeles tallitawad, kohtukirjasi kohtutesse, kus asju Eesti ehk Läti keeles tallitatakse, Wene ehk kohalises maakeeles saatma piawad, mitte aga Saksa-keeles, sest et siin kaht Valitsejat keelt ei pia olema. Selle kuu 2. pääwal on Kõigekõrgem käsk wälja tulnud, mis järel sel aastal Wene riikis 235,000 meest söeawäe-kohuse täitmisele kutsutud saawad. Nendest langemad  Kabani ja Taga-Kaspia maade peale 2400 meest. /Nowosti" sõnumite järel olla Raha-Ministeriumis üks kommisfion asutatud, ühe wana nõuu arutamiseks, mida juba Keiser Peter Suur pidanud, mis aga aegade kaikus ära unustatud oli:Baltimere ja Wa Igeme  re wahele laewa-teed teha. Selleks saada Onega järwest kanal Walgcmere lõunepoolisesse lahesse kaewatud. Kulud on 7 millioni rubla peale arwatud. Selle kuu 19. pääwal on Hobusepea-uulitsas uurmaker  M. poeg ühest koerast kistud. Koer on tähelepanemise  alla wöetud ja poisike arsti tallitusele antud. Selle kuu 8. pääwa homikul wöeli kolm kaabakast  kinni, kes Toompea-promenadi ääres maja U 243 maja keldris wõerusel oliwad. Herra H. lukku pandud kapist, 3. alewi-jäus majas 27, on kaks kuld käe-sõrmust,  wäärt 45 rubla, ära warastatud. Pahategijad näiwad kenal suwel maale läinud olema ja seal on neid siis ka wist rohkem, kui just hädast tarwis läheb. Hiljuti  saiwad kohalise Hakenrihtert käsu peale Jänedi, Soonurme jaßawa metsad, heinamaad ja Viljapõllud,  niisamati ka mitmed kahtlased majad ja inimesed läbi terwe nädali läbi otfitud, ja sai seal ka suurem jägu sellest leitud, mis natuke enne seda Jänedi maldas stsselöhkumisega  warastatud oli. Peale selle on aga metsades  terwed warga-laagrid kõiksuguste asjatega leitud, mille peremehed meel tundmata on; üks õmbluse-mashin oli kapsa aidas mulla sisse maetud. Zänedi walla Tallitaja, Jako b Kiru ma nn, on iseäralise nõolega ja osawufega  wargaid ja märgust otstuud ja leidnud.  Tallinnas  on selle kuu 9. pääwal Nehatust päritud endised wangid, wennaksed Peter ja Aleksander T., korterita ja tööta hulgused, kinni wõetud ja jälle koju tagasi saadedud. —> Kasti wallast päritud sadama-töömees August T. sai selle kuu 15. pääwal aurulaewa peal kinni wõetud,  kust kohust warastada tahtis. Passita Juhan W.