Md ka selle kurjateu juures tunnistand ja teist kaassüüaluseid  üleSannud. Nende tunnistuste järel ei mõtelnud mässaja-partei esiotsa mitte kurjateu peale Keisri elu wasta. Kui aga aastal 1878 mässajad käredamaks läkstwad  ja nende seast jäuSkond ennast seadis,  siis hakati ka sellest rääkima, kui ühest nõuust. mis mässajate aSja wägewalt edendada woiks. Kui Wiirft Krapotkiui äratapmine kordaläinud oli, seisis kuritegu Keisri elu wasta ka Goldenbergi südames ja tema reisis Paastukuul j 879 Peterburgi, kus tema seda mõtet äratada  ja wäljslautada püüdis. Tema sai Peterburis tuttawatega  kokku ja nende seas oliwad iseäranis Sundelewiksh  ja Mihhailow, kellega tema seda asja sügawamalt läbirääkis. Kui kuritegu Kindral-Adjutant Drenteln'i elu wasta nurja läinud oli, juurdus se pea-kurjategu ikka sügawamast  nende kolme südames, kelle juure pea ka weel Kabõiljanski,  Kwjatkowõki ja Solowjew astufiwad. Nüüd astusiwad need kuus meest mitu korda nõuuptdamiseks trahteriteks kokku, kus ühe era-kambri wõtfiwad ja tundidekaupa  kokku jäiwad. Kui nemad esiteks ennast selles ühendanud oliwad, et Keisri surmamine nende parteile kasu saadaks, siis hakati selle kurjateu kordasaatmise üle uöuu pidama. Esiteks pakkus ennast Goldenberg selle nõu» täitjaks, aga teda, kui Juuti ei peetud kõlwaliseks, sest teeks seda üks Juut siis ei mõeduks se rahwa kohta, kui üks ,rahwalik tegu." Ka Kobõiljanski pakkus ennast, aga ka teda, kui Poolakast ei peetud kõlwaliseks, sest siis arwaks rahwas, mõtlesiwad nemad, et se Poolakate erapoolitika  heaks tehtud oleks. Üks Wenelane pidi seda tegu awalikult tegema, se oli nende koledate »rahwameeste"  kole uöuu, siis wast paistaks se kui rahwalik tegu rahwa silma ees. Selle peale pakkus ennast Solowjew  uöuu täitjaks ja sai igapidi kõlwaliseks peetud. Goldenberg pakkus ennast efilekS temale abimeheks, kes etteastuva wõiks, kui tegu nurja läheks, aga seda arwati asjata olema, sest Solowjew oli osaw kütt. Kui sedawiifi nõttu nii kaugele jõudnud oli, sai mässaja partei poolest kõigile neile käsku antud Peterburgist wälja minna, kelle passid mitte kordas ei olnud, sest et mitmed kinni wõetud saakstwad, kui kuritegu tehtud oleks, seda arwasiwad nemad  isegi. Goldenberg reisis 31 Paastukuu pääwal Hharkowi ja wöttis hulga kuulutusi katsutud kurjateu üte, Kindral-Adjutant Drenteln'i elu wasta, ja ?Semlja i Wolja" lehti kaasa, mida seal rahwa sekka kantama pidi. Hharkowis kuulis tema nurjaläinud kurjateust 2 Jürikuu pääwal ei rääkind sette iile aga ühegiga. Goldeuberg lisas weel juure, et tema Solowjewiga ühes need padrottid  ostnud on, mida se omaks kurjateuks tarwitas. Rewolmer  oli juba enne ostetud. Nendest, keda Goldeuberg ulesannud oli, jäi Aleksander Mihhailow leidmata; Solowjem  oli surnud (kohtu otsust mööda ülespoodud), kohtu eeS seisiwad Suudelewitsh, Kobõiljanski ja Kwjatkowski. —> Suudelewitsh, kes 22 Wiinakuu pääwal 1879 kinniwõetud  oli, tunnistas kõiki seda tõeks, mida Goldeuberg tilesannud ja lisas juure, et Solowjew teatud kurjategu ka ilma teiste nõuuta teinud oleks. Ludwig Kobõiljanski  andis üles: Teda oli Paastukuul 1879 Kijewisi Peterburgi saadetud, keelatud zeituugifi tooma. Seal on tema teistega kokkujuhtund, keS Keisri surmamisest rääkisiwad,  ja et Solowjew seda awalikult tegema saaks. Muud tema sellest ei teaks ja tema ei oleks ka uskund, et seda üleültse tehtud saaks. Oma osawõtmist Wiirft Krapotkini äratapmise juures oli Kobõiljanski tunniStand.  Aleksander  Kwjatkowski tunnistas kõiki kurjategufi, mis tema peale kaewatud oliwad. Kurjateust 2 Jürikuu pääwal ütles tema aga, et seda iialgi heaks kiitnud  ega omalt poolt kinnitanud ei oleks. Solojew oleks aga juba selle kindla nõuuga Peterburgi tulnud ja Rahwa-partei  ei oleks selle ette ega selle wasta midagi teha ega parata wõinud. Seda nõuu ennast oleks üks jagu Nahwa-parteist küll tnnnud. Milla aga Solowjew oma nõuu kordasaata tahaks ehk wsiks, seda ei ole keegi teadnud,  ka Solowjew ise mitte. Esiteks olnud weel kõik juhtumise hooleks autud. Raha poolest ei oleks Rahwapartei  ka abi annud ja seda ei ole ka tarwis olnud; Solowjewil  ei olnud muud osta, kui üks ametniku-mütS. Peale selle, mida Goldeuberg ulesannud, ei olnud nõuupidamisteft  kurjateu üle 2 Jürikuu pääwal tunnistajaid, ja ei saanud selle üle siis ka mitte rohkem küsitud. 111. -partei koosolek LipezkiS,  Tambowi kubermangus. Goldeuberg oli ülesanuud, et Sozial-mässajate partei jäuskonnal enne aastad 1879 we l kindlad seeSkorda ei olnud. Wast pärast kurjategu 2 Jürikuu pääwal,  hakkasiwad selle jäuskouna liiked kindlama korda- seadmise peale mõtlema. Suudelewitshi ja SubkowSki juttudest sai Goldenberg Kijewis kuulda, et mässajate! uõuu oleks koosolekud pidada, kus Rahwa - partei seeskord kindlamini seadub ja wägiwaldsete tegude üle nõun peetud ja wõetud saaks, mis Riigiwalitsuse wõimuse wasta mõedukstwad. Pea peale seda sai Eoldenberg endise  Kijewi-Studeuti Kolotkewitihi läbi teada, et mässajate  kcngress Heinakuul Lipezkis peetud saaks ja tema läks selleks aeakS senna. Umbes lõ Mässajad oliwad kaktutulnud,  nende seas Aleksander Mihhailow, Nikolai Kolotkewitsh,  Andrei Sheljabom, Stepau Shirjaiew, Lew Tihhonow,  Aleksander Kwjatkowski, Nikolai Morosow, Mihhael Fomensko, Koshurnikow, ja Maria Nikolaewna, kelle sugunime  Goldenberg ei tunnud. Pea pärast Goldeubergi tulemist hakkafiwad nöunpidamised ja saiwad wäljaspool linna, metsades ja lagestikkutes peetud. Nöuupidajad arwasiwad, et nende tänine töö selle läbi korda läinud ei oleks, et nemad rohkem õppetustega kui tegudega tagakihutanud  olekfiwad. Mässajad kardaksiwad küll Riigiwalitsust,  aga Riigiwalitsus ei kardaks mässajaid. .Teroristide"  jäuskond, mis ennast siin kindlast seadis, heitis kahte seltsi: .Seadja kommissioni" ja .Täitja komiteesse." (Jääb pooleli.) Õiendus: Selle lehe Nr. 45. sees on 1 lehe külge, teise santuse 24. ridas mõni sõna trükis nnustudz seal peab seisma: „kni oleks iga uuendus Eestlastele lunastuseks, kui se uuendus ka Eestlastel rahwust maksaks." Kirja wastused. J. W.--W.-S. Oleme tänuga kätte saanud, aga ei ole wee labiwaatamiseks aega leidnud. Kiriku teadused: Jaani kirikus: 16. Talwe-k. p. teeb pastor Assmuth, Risti kiriku õpetaja, enne lõunat jutlust. Lanarahwast saab wõetnd. Aaarlc-kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 16. Talwc-k. p. õpia poeglapsi sisseõnnistada ja esimest korda lauale. Laululehti on kiriku heaks. Lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat kellu pool 10—12, Pihti laupääw kellu 1. HMa-Waimlt-kirikus: Pühapääw, 16. ?alwe-k. p. teeb pastor Bergwitz jutlust. Ts-usuri poolest lubatud, Tallinnas, 15. Talwe-luu p. 1830. Trükitud Lindfors'i pärijate juures ja kuluga. Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Tallinna Sõbra" peale, saawad igal ajal wastuwõetud ja esimised numred jckrelsaadetud igast kohast, kus selle lehe tellimised wastuwõetud  saawad, ja Äindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas. Teadus Kõige trahteri, wiinapoe ja kõrtsi pidajatele, et Siefarti majas. Duukel-uulttsas ja suure turu nurga peal Nr. 300 WM" puhastav lviina "MD wedro ja waati wiisi endise hinnaga müiakse. Tallinnas, Nowembri kuus 1880. EM-maa-rahwa MKalenderM ISSI on wäljatulnud ja on saada Kndf«rs'i pimjlck trNl«ai>ls. WW- Jättemüiad saamad patju hatwemalt. Naesterahwa Palitod hea paksu Boist müib 16, 18 ja 20 rubla eest ja kallimalt ja wõtab tellimisi mvedu järel walmistegemiseks wasta Karl Kottmann'i magasinis, Pitka uulitsal. Weikse Maakre uulitsas uues ehitatud majas Nr. 274 on alumas korras W lirtn trahteri tarwis ärtMrida. "" Mge paremaid . seppa-süsi müib odawalt H. Drewitz, Karja uulitsal, Pfafs'i majas, i Semnsko-LW mõisas, Pctcrburgi kubermangus, Oudotva kreisis, Us> mina koarilounas, Kv wersta Pihkwast ja 45 werSta Warshawi raudtee Belaja jaamast kaugel,  saamad wäga head ja wikjarikkad põllumaad, weikeSteS ja ka suurtes osades, kuidas seda aga soowitakse. odawalt mitidud ehk kasuliku tingimistega  walja renditud. Lähemat teadust tvõib igal ajal nimetatud mõisaS  saada. Eesti rahwast on Oudowa maakonnas ligi 3000 inimest juba elama asunud, kellel omal palwe-majad jo koolid on ja kelle juure Eesti õpetaja Peterburgist kaks korda aastas käib kirikliku  talitusi toimetamas. Nõmme kõrts ja mõisa maad Weikc-Maarja kihelkondas saatvad Jüripääwast rendi peale antud. Kaubategijad saamad selgema  W liknaft on saada C. Sporleder'i juures, Tallinnas, Stigola-kiriku juures. palume oma austud lu- kaeblusi selle üle, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaandmise paika, K«Ws'i viinjatc trükimajasse Tallinna saata. Sesuguue  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetamist ja wiidab aega. Kuulutus. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wõib rohkem lehti ühes pakkis tellida. Iga lugejale oma adressi peale saata, käib üle meie jõu , See läbi annan minna teada, et minna siin ühe uurmilkri magasini otten lahti teinud, ja wõtan kõiksugu tasku nuri ja seina kella WM- parandamise tööd wastu ja odawaste kahe aasta wastamife peale teen. Uurmaker Aleksander Leika, Peterburgist, suure Karja uulitsal Nr. 145, Adwokat Gregori majas. Laks holmst, üks droshra, üks sõidu-saan kõige riista dega ja kaks nummert uue aastani on odawa  hinnaga müia J. Pichelli juures, Tallinnas, wene turul, Korjus'e kõrwas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: K. Husen. Suure Hiioma-mõisaS: koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aptekis, Saggadi mõisas: M. Gustavsohn, Koero: W. Dnglas, Simunas: W. Normanu, Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Krikis: M. Meier, Wendra mõisaS: J. Eglon, AbiaS: J. Jung, WõrruS: Vielrose proua, Walkas : M. RudolfsjS raamatu-pocs, NarwaS: M. Põder, Wilianins: raamatu-kaupleja C. Kreutzdahl. Uss kchekockse mja ou müia Magasini uulitsas, priihospidali taga Nr. 196 ä. Hinnad Tallinna turul. 5. Talwekuu päiiwal. Karduhwlid, tsetwk. 50 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, t00p... . ? „ Tangud, toop ... 10 „ Wcikje liha nael. . 12—18 „ Sea liha nael ... 11—13 „ Röösk piim, toop . 5—6 „ Hapu Piim, t00p.,. 6 „ Koore, kortel.... 5—6 Laua wõi, nael . . „ Püti wõi, nael . . 30 „ ' Muna paar.... 5 „ Kauba-hiuuad. 1. Talwekuu p. 1380: Soola tünder 9 rbl. 50kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 9 rbl. Heringi tünder 13—26 rbl. Silgu tünder IS—l7 rblt Kopli heina puud 60 kop. Õle puud 25 kop. Soome lat-rana perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 6 rbl. kop. Männi puude süld 5 abl. kop. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putvrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—20 rbl. Katukstekiwid tuhat 40 rbl. Kustuamata lubja tünder 90 kop