werstade peal hingepoigagi elamas ei ole. Nimetatud summasse oliwad ka wäheurad linnad ligi arwatnd ja kui paljalt maa elanikkude arwu järele wõtame, fiis saab köigeS 22 hinge ruut wersta kohta. Üksikutes maakondades  elawad: Wolmari ja Wönnu maakonnas 25 inimest  ruut wersta peal; Tartu-Wõru maakonnas 23 inimest  ja Wiljandi maakonnas 22 inimest ruut wersta peal; Saaremaal 21, Walga maakonnas 20, Riia maakonnas  1!) ja Pärnu maakonnas kõige wähem, paljalt 17 inimest ruut wersta peal. Saksa lehed soowiwad, et suuremad kihelkonnad, ärajautatud saaksiwad, nagu: Marienburgi, Schwaneburgi, Torma-Lohusu, Wõnnu, Sangaste, Urwaste, Pölwa, Röuuge, Suure-laani, Põltsamaa  ja Helme kihelkonnad. Riias hakawat adwokat J. Klawing piltidega lätikeelelist nädalalehte „Rota" (Ehe) nime all wäljaandma,  misseks ta juba luba on saanud. Majori mõisas on üks 6 aastane poisikene Aa (Koiwa) jõe peale suplema läinud ja et kaugele ennast usaldanud, alla wajunud. Seda nähes karganud tema ema järele ja uppunud mõlemad. Samasugusel kombel on neli inimest Düina laenetes oma elu kautanud. Üks isa sõitnud oma abikaasa, tütre, poja ja ühe abielu  paariga, kes neil külaliseks olnud, weitese paadi sees Düina jõe peale lusti sõidule. Kas osawuseta aeru pruukinuse  ehk kange laene lükkamise läbi kukkunud paat ümber. Ainult isa peasis oma 8 aastase pojaga, töised neli leidsiwad  märjas hauas wiimast aset. Riia maapäew on 1882 aastal walitud kommisjonist  walmistatud põhjuskirjad Liiwi rahwakoolmeistrite abikassa asutamiseks wastu wõtnud. Abi kassast saawad abi kõik koolmeistrid ja abikvolmeistrid, kes Luteruse usu kihelkonna-, walla- ja mõisa koolides kihelkonna kooliwalitsuse  ülewaatamise all tööd teewad, kui nad wanaduse  parast enam omale leiba ei jaksa teenida. Kihelkonna  koolmeistrid maksawad 55 aastat järestiku nimetatud  kassasse 5 rubla, walla- ja mõisa koolmeistrid 3 rbl. ja abikvolmeistrid 2 rbl. iga aasta. Täis paiuk wanadusest  koolitööle jõuetumatele kihelkonna koolmeistritele on 100 ja walla-, mõisa- ja abikoolmeistritele 60 rubla aastas, kui nemad 35 aastat ammetit on pidanud. 25 tunni 35 aastase ammeti pidamise järele maksetakse 10—25 aasta järele nimetatud rahast, s. o. ainult siis, kui nad enam kooli tööd ei suuda teha. Kui paiukisaaja  surnud on, siis maksetakse ainult üks aasta see raha nende järeljäenud abikaasadele ehk wäetimatele lastele. Rüitli kogu on nimetatud kassa põhjuskapitaäliks 5000 rubla annud. Kihelkonnad maksawad selle kassasse ka aastas otse nõnda palju kui selle kihelkonna koolmeistrid kokku poole summa mõisnikud, poole talupojad. Põhjuskirjad  on riigiwalitsusele kinnitamiseks sisse antud. Kuida „Walitsuse Teadustajast" näeme on 1881 aasta rahwa ülelugemise aruande järele Riia linna elanikude  lastest, kes üle 14 aasta wanad on ja lugeda ega kirjutada ei oska: Sakslast 4 protsenti, Eestlasi, Lätlasi ja Poolakaid 16 protsenti, Juntist 28 ja Wenelasi 31 protsenti. Aruldane nähtus, et Wenerahwa juures lugeda ja kirjutada mõistwaid naesterahwaid rohkem on kui mehi, kuna kõigi töiste rahwaste juures lugu otse ümberpöördud  on. Uus raudne tuletorn Domesnina kaljul Riia lahes saab 1. Juulist saadik tuledega Valgustatud. Tema tuli on helemalge, mis iga minuti järele kenasti loitab. Uduste ilmadega hakkab nõndanimetatud auuru-udusarw tööle, mille läbi laewamehed endid karbetawa kaljupingi eest teadwad hoida. 1. Juulist saadik pidada ka töised Balti tuletornid sarnasel kombel sisseseatud saama. Nagu „Rig. Ztg." teatab, on Liiwi mõisnikude maapäewal Liiwimaa õuekohtu presidentide kandidaatideks A. v. Sievers'i ja M. v. Oettingen'i Valitud, keda senatile  kinnitamiseks ette pandawat. Maapäew lõpetanud oma koosolekuid laupäewal 16. Juunil. Riia linnal oli õnn K. K. Suurwürft Nikolai Nikolajewitshi näha saada, kus ta möödaläinud nädalal sõawäge ülewaatamas käis. Sealt sõitis nimetatud kõrge wõeras Wilnasse krahw Todleben'i matnksele. Sisemise asjade tallitaja ministri poolt on Liiwikui  ka Eesti kuberneridele eeskiri tulnud, et koolera haiguse  pärast kõik Prantsuse maalt tulewad laewad tubli läbikatsumise alla piawad Võetud saama. Kuuramaal saada, nagu Riia ajalehed teatawad, pea üks eest hoolitseja selts" elusse tõusma. See selts tahtwat, nagu ta nimi juba tunnistab, niisugustele  inimestele, kes mõnesuguse juhtumise ehk enese sni läbi ilma tööta jäennd, tööd muretseda, et nad oma leiba wõiwad teenida. 11. Mail s. a. saiwad põhjuskirjad  kõrge riigivalitsusele kinnitamiseks sisse antud. Suures Essernis sGoldingi kreisis) on 24. Mail hirmus rahe sadu olnud. 30 talu rukiwäljad en täitsa rikutud, lambad jalutumaks peksetud, haned, pardid ja kanad surmatud ning mõne talu aknad purustatud.  Üksikud rahe terad kaalunud 8 looti. Sealtsamast maakonnast toob ajaleht „Ewangelifts"  teate, et Jrgeni kõrtsi palli peal, nõndasama kui mõne aasta eest, üks meeS surnuks peksetud. Süidlased olewat raudtrellide taga tassttud, kus nad oma palka ootawad. Eestimaalt. Loomade katk, kellest hiljuti kõnelesime,  on Waiwara kihelkonda Narmast ostetud loomadega sisse wiidud. Üks talunik ostnud Narmast 3 lammast 50 kop. tükk. Pool-töise päewa järel peasnudki katk tema talu loomade hulgas lahti ja tapnud temal ühe lamba ning wiis lehma ära. Ruttu hakkanud tema ka ümberkaudu  laiali lagunema, mille mastu kohe kohaline terwise hoidja kommisjon abi muretsema hakkanud. Katku haiged loomad lastud maha ja maetud 7 jalga sügawaöse maa alla, kuhu kloor- ja kustutamata lupja peale riputatud. Peale seda suitsutatud laudad, kus haiged loomad sees olnud, kloori suitsuga läbi, põletatud sõnnik ära, puistatud  kloorlupja igale poole maha, kus need loomad peal käinud ja pritsitud looma kui ka inimeste korterite seinad karbol hapu wedelikuga üle, et kardetaw haigus enesele mitte uusi radasid ei peaseks rajama, mis kommisjonil seega ka näitab korda läinud vlemat, sest et sellest ajast enam ühtegi looma katku kätte ei ole surnud ega ühtegi baiguse märki nähtawalle tulnud. Üleüldse on Webskülas 8 kurielajat ja üks lammas katku ohwriks langenud, kuna 9 karilooma ja 27 lammast kahtluse pärast maha tapetud  on saanud. Pikne on tanawu kaunis rohkeste kahju sünnitanud.  Peeterburgi raudtee ääres 8 wersta Narwa linnast eema! on ta 10 telegrahwi posti puruks löönud ja ühe raudtee wahi 7 aastase tütrekese mõlemast kätest wigastanud. Pirki mõisa heinaküin ja üks saunaurtsik Porikülas on põlema löödud ja maha põlenud. Kahju olla 225 rubla suur. Peeterburgist. „Uue Aja" järele on walatud raua tolli kõrgendus 12 aasta peale kindlaks säetud. Kuuni 1. Märtst kuu päewani 1885 wõetakse 9 kop. puuda pealt tolli raha; künni 1. Märtsini 1886 a. 12 kop. ja künni 1. Märtsini 1896 a. 15 kopikat. Ajalehtede teatamist mööda on kõhtude ministril nõuu uue karistuse seaduse raamatusse riigi, üleüldiste kui erarahade pillamise ja warastamise karistust kõroendatult  üleswõtta ja nimelt maalt wäljaajamist sunnitöö karistuseks ümber muuta. Riigimaade ministeeriumis peetakse selle üle nõuu, kuida maakvnna päralt olewatest obrokumaadest suuremat  sissetulekut muretseda. Seks saawat nende maatükide  rendipidajate kontrahid läbiwaatamise alla wõetama. Wene lehed teatawad, et wäljaüirimata majade arw Peeterburgis juba 30,009 peale kaswanud. Sellepärast, et iga aasta ikka enam stemplimaksu korrast üle saab astutud, saawat, nõnda kui „Moskwa ajalehele" tclegrahweeritakse, trahwid nende kohta, kes liht paberit stempelpaberi asemel asjatallituseliku mahategemiste  ja kontrahtide tarwiS pruugiwad, kõrgendatud. Sellesama lehe teate järele olewat sisemise asjade tallitaja ministeerium passiseaduse parandamist silma wõtnud.  Iseäranis tahetakse ühest wallast töise minewate pearaha maksust waba inimeste ümberkirjutust kergitada. Riigiwalitsuse poolt 3 miljoni rubla eest äraostetud  Marie palee ostuhinda "tasutakse suurwürötina Marie Nikolajewna pärandajatele alles 36 aasta pärast ära, künni selle ajani maksetakse neile 150,000 rubla aastas protsenti. 23. Juunil maeti Peeterburgis Greeka õigeusu Smolenski kirikuaeda LoUis de Lusignan, üks Kristuse hauahoidjate järeltulejatest, kes omal ajal Küpruse, Jeruusalemma  ja Armeenia kuninga nime kannud ja Wene ratsawäe ülema auus oma 77. eluaastal pealinnas, kus ta oma wiimse poole elueast mööda saatnud.okt, mõne päewa eest surma kodakondseks sai. Tema põrm olewat ainult, kuida kuulda, mõneks ajaks Smolenski kirikuaeda pandud, saawat aga pärast Küpruse saarele wiidud. Naesterahwast sellide arw olewat Peeterburgis ikka kaswamas. Kuida „Nowosti" teatab, olla läbikaudu 100 kontori ammetniku hulgas wiisteistkümmend naesterahwast.  Iseäranis rohkeste on neid rehknungi pidamises ja kassa tallituses leida. Palwekirjade wastuwõtja kommisjon saab ärakautatud  ja tema asemel üks uus palwekirjade kantselei töösse hakkama, kelle peameheks Mamantow on nimetatud.  Kõigekõrgema nime peale saadetud kirjad, saawad Keiserliku peakorteri peamehest (praegu on kindral-adjutant  von Richter see ammetnik) wastu wõetud ja läbi katsutud, kellele 28 töist ammetnikku abiliseks antakse. Peeterburgis on, kuida „St. Pet. Herold" kirjutab, üks seltskond Kaukaasiasse wäljarändajate toetuseks  kokku astunud, kes nimelt neile wäljarändajatele arstliku abi awitawad muretseda, kelle terwis ja waranduS  pika tee ja wäljakannatamata kliima ohwriks lange- nud. Iga aasta tõtata tuhanded talupojad Kaukaasiasse omale uut kodumaad otsima) juba poole tee peal olla suurema hulga waranduS otsa lõpnud, lapsed ja naesed surma sülle suikunud ja mehed hakkawat ootamata wiletsüste  wasta joomisest troosti otsima, langeda harjumata kodumaa sauna leile sarnase kuuma kliima käeS palawiku ja külmtöbe kätte ja ootawat oma wiimast tunnikest, keS neid hädaorust wäljaawitaks. Niisugustele õnnetumatele tahab uus selts esiotsa arsti abi nõuutada ja pärast ka neid muul wiisil tuetada. Riigimaade ministri abilise salanõuuniku Wishnjäkowi  juhatuse all on pealinnas kommisjon kiwi-Sli ajamise  üle nõuupidamiseks kokku seatud. Seks tahetakse wäljaweetawa toore nawta peale tollimaksu panna, TranSkaukaafia  tee peal nawta wedamist kergitada j. n. e. Ka raha ministeeriumist on kolm liiget kommiSjoniS saadikuna  tegewad. „Riigi Teadustaja" kuulutab uuendusi ja muudatusi,  mis wannutatud kohtudes ette saab wõetud. Selle järele saab wannutatud meeste asemikude arw 6 pealt 3 peale wähendatud. Wannutatud meeste arw saab asemikudega täidetud, kui neid wähem kui 24 (enne 30) ammetiS on. UuS weksli seadus saada esite eesolewa sügise hakatusel riigi nõuukogu läbiwaatamise alla tulema. Enne seda piab ta weel ühe iseäralise kommisjonist riigi nõuukogu  juures läbikatsutud ja kaalutud saama. Wene ajaleht „Uus Aeg" astub tõsisel näul oma lugejate ette ja maenitseb pitkemas juhtkirjas arstlikku  jauskonda tarwilisi abinõuusi wälja mõelda, et mitte koolera haigus Prantsusmaalt, kellel Wenemaaga mitmet pidi tegemist, sisse ei saaks weetud. Hoia isi, siis aitab Jumal ka ja seda wanasõna on sarnase hädaohu juures iseäranis tähele panna. Et Wenemaa wiljawäljadelle iga aaSta putukad suurt kahju teewad ja põllud wiljast paljaks laaStawad, siis on üks jagu põllumehi nõuuks wõtnud sisemiste aSjade tallita jat ja riigimaade ministrit paluda üht kongressi kokku kutsuda, keS nende kahjuliste põllumeeste waenlaSte waStu nõuu wõiks pidada. Kui suur töökoorm ärakautatawa palwekirjade kommisjonil kanda oli, näitab „Grashdanin" kui ta ütleb, et kroonimise ajal 20 päewa steS 23,000 palwekirja Kõigekõrgema nime peale sisse antud. Keisri Härra on „Riigi Teadustaja" järele riigi warandusest 4538 rubla 22 kop. Donau jõe kalda kindlaks tegemiseks, waötu Terapontise kirikut, wäljamaksa käskinud. „Uus Aeg" kuuleb, et riigi ülikooli ettelugemiste  kuulamiste maksudest ja koolirahadest tänawu aastal 2,200,000 rubla rahwa hariduse ministeeriumi kätte sisse tulnud. Et kangest keelust hoolimata altkäe tubakuga ja salawalmistatud suitsu asjadega ikka edasi kaubeldawat, on aksi-walitsus nõuuks wõtnud, selle seadusewaStalise aSja lämmatuseks mõjuwaid seadlusi ettewõtta. Pihkwa kubermangus Noworshewi kreisis ja nimelt Apolino, Nowini ja Bjeshanitsi külades on hobuSte ja sarwloomade kallal Siberimaa katk lahti peasenud. Maakonna  kogu ei ole, kuida „Pihkwa Päewaleht" teatab, seiemaani paraku ühtegi loomaarsti haiguse kohale saatnud. Oudowa maakonnas olewat, kuida „Wirulasele" teatakse, Eestlasi kaunis rohkeste elamas ja nende käsi käiwat enamiste kauniste. Nimetatud maakonnas olewat Eestlastel juba neli kooli, kuS nende lapsed õpetust saamad.  Wenelased olewat seal peaaegu ilma koolita, mähe olewat seega Eestlaste eesmärgi järele hakatust tehtud. Eesti koolid olewat enamiste üiritud majades, mis Wenelased  odawaste andwad. Näituseks olnud ka Sepitse mõisas üheS üiritud majas Eesti kool ja üir olnud üli odaw. Läinud kewadel aga ostnud üks Liiwimaa härra von Bock nimetatud mõisa ära ja tõstnud koolimaja üiri korraga nii kalliks, et Eestlased seda maksta ei olewat wõinud. Nõnda pidanud nad siis oma kooliga sealt wälja kolima. Odessast. Aurulaew „Zaritsa" on thee-põesaStega Hiinamaalt tulles Odessasse jõudnud. Kõige pealt tahetakse  Suchumis thee-põesaSte istutamisega katset ja hakatust  teha. Läheb katse korda, siis wõime wiimakS theed ise oma Wene isamaalt saada, kuna seda nüid nii suurel hulgal kalli raha eest Hiinast ja mujalt, kuS theed kaSwatatakse,  sisse weetakse. Kui ettewaatlik raudtee sõidul wõera inimestega tutwustamise juures olema piab, tunnistab järgmine sündmus,  mis Rumeenia piiri peal Odessa poole sõiteS ette tulnud. Ühel teatawal isandal Krauö'il, keS Rumeeniast seie poole reisis, oli tee peal õnnetus ühe peenikese istmdaga  tuttawaks saada, kes ennast rikkaks kaupmeheks kiitis ja niisamuti OdeSsa poole reisima ütles. Jutu puhumise  ajal pakkuS wõeras isand K.'le sigarit ja enne kui see teda ära suitsetada oli saanud, uinuS ta magama. Seda pani tähendatud „rikas kaupmeeS" kohe tähele ja sls 28. Sakala. 1884