Sakala Wili-MS, Zt. M°ik«« Päew-I 188 V. UI. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Muudatused mcic kogukonna seaduses. I. Poliitika ringwaams. Omalt maalt. Wili andis: Tallinna laulupidu  ja Eesti Postimees. Wiliandi maakonnast: Õnnetus püssi läbi; kaebdusc kiri. Põltsamaalt: Uus raamatu pood. Pärnust: Pärnu Postimees ja Eesti Postimees. Pärnumaalt: Mis ka Jumala nimel tebakse. Tallinnast: Mõisade suurus. Läänemaalt: Abi Aleksandri-koolile. Riiast: Tulekahjud; Alewikud linnadeks; laulupev programm; näituse pilctide hinnad. Pihtivast: Elajate näitus. Soomemaalt:  Kui suurelt Soomemaa 25 aasta sees edasi jõudnud. Peeterburgist:  K. K. Suurwürst Mihael Nikolajewitsh; suur protses; koolide  tanvitused. Wd eralt maalt. Saksamaalt: Juutide hulk; Berliini kongressi kulud. Austriast: Wõitlemised keele pärast. Prantsusmaalt:  Uus senati president. Türgimaalt: Rööwlite hulk. Küprose saare st: Ametnikude muudatused. Ameerikast: Suurte ajalehtede  kullid. Kirja wastuied. Kuulutused. Lisaleht. Üleüldine ringwaatus. Kartohwlid ja nende harimine.  Nalja Mart ja Kalja Pärt. Muudatused meie kogukonna seaduses. peale tosin aastaid on meie praegune kogukonna  seadus meie maal walitsemas, mille läbi meie wallad oma enese jalgade peale saiwad ja päris tõsine wabadus meie rahwale tuli. Esite olnvad need seadused  6 aasta peale proowiks seatud, aga nüüd on juda 2 korda 6 aastat mööda läinud, kus alles selle peale mõteldakse, parandusi käsile wõtta. Sest nüüd saamad need seadused nõnda muudetud, kuidas tarwis peaks olema, ja siis jäädawalt kinnitatud. Kui aga üks proowiks antud seadus nii kaua edasi wältas, ilma et kettegile meele oleks tulnud, tema muudatusi nõuda, siis on see selgeks tunnistuseks, et see seadus hea on olnud. Ei oleks ta mitte hea olnud, siis oleksiwad wallad ise juba ammugi riigiwalitsuse juures tema muudatusi palunud. Kus muudatuste soowimisi oli, seal läksiwad nad ainult ülewaataja kõhtude kohta. Kui nüüd  lähemad,  et meie wallawalitsused üks seadelmus on, millega  meie maa olek parema järje sisse on astunud, ja et meie kogukonnad oma uut wabadust paremine ja mõistlikumalt on tarwitanud, kui seda keegi ette jõudis arwata, ühe sõnaga, et meie talurahwas kingitud wabaduse  wääriline on olnud, siis peaksime arwama, et kui meie kogukonna seaduses muudatusi need waldadele suuremat priiust peaksiwad aydma ja meie wallawalitsusi nimelt alt labtt Kastma. Aga lugu ei ole mitte nõnda. Aõik muudatused, mis seiemaale ette nägime panewat, ei soowi mitte lugugi kogukondade suuremat wabadust, waid tahawad seda wabadust kitsama piiride sisse rõhutada ja nimelt MjjMalitsuse sa politsei õigusi jälle suurendada. Kui täide läheksiwad, siis oleks sellega meie praeguse kogukonna seaduse tzähtjus kautatud, tema esialgune otstarbe tühjaks tehtud. Sellepärast  loodame, et meie tark Riigiwalitsus, kes mitte meie weikse põllumeeste seisust ei taha tagurpidi lasta wedada, meid terwe Weneriigiga ühes edasi saab kandma ja kõik need nõuud tagasi lükkama, millega meie kogukonna  seadust pahemaks tahetakse muuta. Nagu Saksakeele ajalehed kuulutawad, olla ennast kogukonna seaduse muutmiste kohta Liiwimaa mõisnikute komisjon ja Liiwimaa komisjon talurahwa asjades järelseiswa  punktides ühendanud ja LAiksraadile kinnitamiseks  ette pannud: 1) Edespidi pidada  rentnikütel  nagu taluperemeestelgl ""MsW''UMlltktktes''Mis otsuseandja heal olema. 2) Need wallaliikmed, kes mitte talu omanikud ehk rentnikud ei ole, walitsewad, kui nad wähemalt kaks aastat walla piirides elanud on, iga kümne mebe peale ühe saadiku walla*Wos- 3) Walla liikmed, koosolekust wälja jääwad, maksawad walla waeste heaks 1 rubla trahwi; niisama ka wolikogu liikmed, kes wolikogu  koosolekutel puuduwad. 4) Wolikogul on järgmised  liikmed: wallawanem, wallawöörmündrid täitsa healeandmise õigusega, ja wolimehed, keda wald omas koosolekus walitseb n. n. e. 5) Wolimeeste arw peremeeste  ja sulaste seast läheb selle järele, kui suur peremeeste  ja sulaste seast walitsejate hulk on. 6) Wolikogu  äramääramiseks on antud: maksusi wallatarwituste kohta äramäärata, keda kõik maksjad hinged peawad kandma; aga maksusi maade peale ei tohi nad mitte äramäärata. 7) Komisjonil Talurahwa asjades on kohuseks, wallaliikmeid, kus tarwis, wolikoguft määratud  maksude maksmiseks, üksiku klassidesse jautada. 8) Wolikogu otsust tuleb kohe ehk kõige hiljemalt kolme päewa sees mõisa politseile teada anda. 9) Komisjonil  Talurahwa asjades saab õiguseks, walitsemiseks üht iseäralisi walitsemist seadust wälja anda. Reed punktid oliwad esite lühidelt ülestähendatud, aga pärast on nende määramisi Saksakeele ajalehtedes weel täielikumalt awaldatud. Nimelt: Mõisamaa rentnikud  pidada üksi siis healeandmise õigusi saama, kui nende kohad 19 taalert suured ja rendikontraht 6 aasta peale tehtud on. Töiselt oli wallawanematel seiemaale  paljalt 1 rublaga õigus trahwida ehk 2 päewaks kinni panna, aga edespidi pidada neil kuuni 6 rublani trahwimise õigus olema ja 3 päewa kinnipanemiseni. Niisama pidada ka ülewaataja kohtus 5 rubla asemel kuuni 14 rublani wallawanemat õigus olema trahwida. Wallakirjutaja ajalik ametisse seadmine pidada ära kaduma, sest iga kirjutaja, kui teda esimest kolme aasta pärast uueste walitsetakse, on elu-aja peal ametis. Üleüldse  pidada wallakirjutaja walitsemise juures järelseiswaid  punktist tähele olema panna: il) Üksi seesugust mehi wõib wallakirjutajaks walitseda, kellel ülewaataja kohtu käest tunnistus on, et nad wallakirjutaja ameti peale kölbawad. 2) Ülewaatajad kohtud peawad neid, kes vallakirjutajateks heita tahawad, katsuma ja neile katsumise üle tunnistust andma. 3) Wallakirjutajad Wõetakse ameti wande alla. 4) Kui üks wallakirjutaja kahe ehk enam walla kirjutaja tahab olla, siis peab seda ülewaataja kohus lubama. 5) Komisjonile Talu rahwa asjades on õigus antud, wallawanemate ja kirjutaja  palkasi äramäärata. 6) Kõrkide wallawalitsuse, kohtu ja wolikogu otsuste eest peab ka walla kirjutaja wastama. Reed on need otsused ja nõuud, mis eesnimetatud ühendatud mõisnikute komisjonid meie kogukonna seadust  muutmiseks Riigivalitsusele ette on pannud. Meie peame tunnistama, et nende läbi meie kogukondade wabadusele wäga kõikuv) alus saab alla pandud, kui neid Riigiwalitsus tõeste wasta peaks wõtma, mis meie mitte ei usu. Meie tahame nüüd neid punktist natukene  lähedamalt tähele panna; et meile nende otstarbe selgemaks saaks. Meie saame seda Lätistele aialebe ,Balss'i" järele tegema, kelle ühte asjast edasi. Poliitika ringwaatus. segased asjad tõmbawad ikka enam ja enam EürtwMiä hele panemist terwelt tmese poole. Seiemaale oli Inglane Türklase tugi olnud, kes teda igal pool aitas ja tema wigadusi maailma silmade eest kinni püüdis katta. Uue Inglismaa Ministeeriumist  on aga see tugi maha lükatud, ning Türklasel  ei ole terwes Euroopas kusagilt tugi ja abi soota ning ta seisab täitsa üksi, nagu wiimase 25 sees weel kunagi ei ole seisnud. Inglismaa on tenur kaitsmise ameti l -t ära annud, ja Inglismaa asemele  ei saa naljalt ükski töine riik astuma. Prantsuse  republiik ei saats seda kõige parema tahtmise juures  teha wõima, Austriat keelab tema enese kasu, Türklase  sõbraks heita, ning >Wenemaaü ei saa tõeste ka mitte ilmaski Türklase nurjatumat walitsust ja olekut  oma kaitsmise alla wõtma. Juba on Inglismaa ühe kirja, keda kõik töised riigid toetawad Türklasele saatnud, kus nõuutakse, et ta oma nurjatumaid asju pea parandaks ja nimelt Berliini lepingu määramisi Montenegro ja kreeka riikide nagu ka muial Kristlaste  kohta täidaks. Aga ehk küll terme Eüroopa sell kombel Türklase peale käib, ei ole ommeti loota, et sellest midagi wülja tuleb ja et Türklane omast unistamast olekust ülesse ärkaks. Tema ei wõi neid tingimisi täita, sest seks puudub temal raha ja tarwiline  wõimus. Lubada wõib ta küll palju, aga täitmine  on iseasi. Sellepärast ei saa Eüroopa riikide kirjad midagi Türgimaal parandama, olgu siis, et need riigid ise Türgi walitsuse asemele astuwad ja ise Balkaani poolesaare peal head korda ja rahu elusse kutsuwad. Kui ennast Eüroopa riigid seesuguseks  toimetuseks ühendawad, üksi siis on abi loota. Näitab ka, kui tahaks Gladstone ministeerium seesuguse  eesmärgi poole tõttama hakata. Kõige rutulisemat abi tarwitawad Türgimaal tüliasjad. Albaanialased lähemad ikka enam ja enam kihisema, ning merine sõda on seal tulemas. Türklane ei liiguta ennast palju, ehk ei wõi ennast liigutada, sest nagu uuemad sõnumed jutustawad:  nii pea kui Türgi sõawäed Albaanialaste wasta wülja lähemad, nii pea panemad Türgi sõamehed omad söariistad käest ära ja lähemad Albaanialaste teenistusse.  Ehk küll Eüroopa riigid selles asjas tungimalt  Türgi walitsuse käest parandamist on nõudnud, ei ole nad midagi paremat otsust saanud, kuid et Türgi walitsus omas wastuse kirjas palub, et temale nende Montenegro asjade õiendamiseks enam. aega antakse. Aga mida kauemaks asi wenib, seda raskemaks  läheb ta, sest nüüd on Albaanialastel mõimalik, ennast nii ette malmistada, et nende wõimust raske saab olema murda. Wist ei saa nad ka enam kaua ootama, maid saamad oma sõawäega, mida nad oma mägedes hoolega praegu koguwad ja ette nmlmistawad,  maailma ette astuma. Ka Austria näitab juba selle mõttega ennast ministeerirtmiga käsikäeskäimine  wõimalik on, ehk küll esiotsa Austria ajalehed  seesugust kooskäimist wõimatumaks nrroasimad. Austria on ennast ka Inglismaa ringkirja poole tunnistanud,  millega Inglane Euroopa riikist üles kutsub,