Jutu leht. Maim Weiichotd von Mikul, üks Liiwimaa kangelane ja kannataja. (Särg.) Warshawt fiSsewötmtse juureS ott Rootsi Oberst Arved Horn wangi langenud. See oli ükS osaw diplomat, keda Kuningas ja Würst Fürstenberg suure auuga waSta wõtsiwad,  Kuninga lauale kutsufiwad ja wahemehekS Dresdeni  Kuningakoja ja Rootslaste laagri wahel tarwitasiwad, mis Ramitshi juures seisis. Just salaja et sündinud need asjad mitte, sest kõik pidiwad seda suurt priidust, miS Rootflwangil oli, ja tema suurt tegewust imeks pannes tähele panema. Kuningas AuguSti uuS politika tegi Patkula elukorda wäga kahtlaseks. Era-rahu tegemine Karl XII. ja August  11. wahel pidi Patkulat pahandama, kes kõiki oma elu, oma lootust ja oma tegewust Rootsi waenlaSte wõidu peale põhjustanud oli; see pidi ka tema wiha Kuninga Augusti kodakondlaste waSta kaswatama ja põlema ajama. Patkul sai 7. Küünlakuu pääwal 1705 sellest kuulda, kirjutas Kuningale käredal toonil, ütles temale tõtt ilma katteta ja mõistis raSket kohut tema nõuumeeöte peale. Kuningas katsus ennast walega Patkula eeS wabandada, sest tema tahtis oma Nootfi-lepituse plaani saladuses küpseda  lasta, tema tarwitaS selle körwaõ aga weel Wene sõbrust ja tarwitaS Wene raha. Patkul sai aga nende sala-kauplemiseft aru; kõik tema maim oli ütlemata kihisemises  MitmeS kirjas katsus tema oma südant jahutada, miõ Kuninga nõuumeeste sõimamisest üle keemad, keda tema säsiseks, petiseks ja meeletumaks peab ja nimetab. MiS tema tegi, see oli ükS kardetaw mäng, oli käe pistmine  örilase pesasse. Nii heaste Zaari aSjad, kui ka Patkula enese asjad seifiwad DceSdeniS wäga kahtlase pinna peal. Oma kohkumata südant mööda wõttiS Patkul  nõuuks, kawaluse keerulisi toimetusi ühe julge löögiga lõhkuda. Taheti tema herrat, Zarl, nii alatuma kawalufega  petta, siis ei tahtnud tema ka Kuningas Augusti aõjast enam hoolida. Tema ise tahab Zart Rootsi Kuningaga  era-rahus lepitada, omale aga andeksandmist wälja kaubelda. Seda nõuu oli temale Hollandi maalt juba sagedast antud. Tema enese kardetaw seisupaik, tema wiha Saksi keeruliste Ministrite ja truuwuseta Kuninga  wasta, tungistwad teda nüüd seda nõuu waSta wõtma; ka tungis see teda, et tema ennast nüüd tõeste Graf Einsiedeti lesega kihlata tahtis. Südame soowimine oma enese perekondliku elu peale, näitasiwad temale Hollandi  maa pakkumist ja andeksandmist Rootsi poolt, hiilgamas  kujuS. Oma waenlaSte keeruliste madu-teede wasta otsis tema nüüd abi niisamasugusel teedel. Kuningas August näitas temale ikka weel lahket nägu, peitis oma salamõtteid hoolega tema eest ära. Patkul märkaS kõiki ära, andis Keiser Petrile kõik teada ja palus seda saladuses  pidada. Aga ka Patkula waenlased ei uinunud; nemad saiwad salanuuskijate läbi tema kirjadest ja plaanidest  teatust. Nenda oli õhk sel aeal Saksi Kuningakojas,  nagu selsamal aeal teiSteS ka. ja tõsidust ja truuwnst  ei tuntud libedal põrandal, kalli Rafaelt piltide ja uhke laua riistade wahel, kus kuninglikud ametnikud kullaga  tikitud riieteS liikuflwad. Selle seltskonna waimltk alatus oli kena lubja alla peidetud. See paha õhk hakkas  igaühe külge, keS selleS liikus; see ei jäänud ka Patkula  peale mõjumata. ÜkS uuem uurija ütleb Patkula kohta: , Kooselamine ühe inimesega seesuguse meelega ja politika joonega, kui KuniugaS August 11., ei wõinud ka Ühe mehe kohta mõjuvuseta jääda, kes enne muud ei tunnud,  kui waimuStust oma isamaa õiguste ja priiduse peastmiseks,  ja wiha selle oma isamaa mahatallajate wasta. SelleS nähtuses ei seisa Patkul mitte Üksi. ÜkS kurwastaw  saatuS kõigub kõige uende üle. keS 18. aaSta-saeal seesuguste keeruliste kodade sisse sattufiwud, olgu nende nimi Görh, Patkul wsi Struensee. Ast-astelt libisesiwad nemad alamale. Esiteks mstlefiwad omaS paleuslikku? südames ainult inimeste õnne, teaduste kosutamtse, tarkuse ja kõige hea peale. SelleS õhkus õppisiwad nemad tahtmata  kawalust ja keerulisi teesi tundma, arwasiwad tulega mängida wõima ja pidiwad seda eksitust oma peadega ära makSma". Sõbra näul oliwad Kuningas August ja tema Ministrid  ja kodakondlafed kawalusega Patkula selja taga tema herra, Wene Zari, ja tema enese püüdmist rikkuda ja teda õnnetuse flsse saata katsunud, oliwad tema selja taga poo! lausa tema weriwaenlaStele kätt pakkunud. Kawalusega, niisama keerulistel teedel katsus Patkul nende nõuupidamtst nurja saata, oma herrale, Zarile, ja iseenesele wöimalikult suurt kasu toimetada. Tahetakse tema salaliku toimetuse peale kohut mõista, fiiS et tohita unustada, et kahekeeline Kuningas jä tema kahekeelised Ministrid teda selle libeda tee peale tungitanud oliwad. Salalikud toimetused lõppesiwad  ülikurwalt Patkula kohta, põrutawal wiisil pidi tema oma süüd tasuma. Patkula wägiwaldne käsuandmine selle Wene sõeawäe üle, kes Saksimaal seifis, pani immitsewat tuld leekama. Selle sõeawäe üle käskida arwas Saksi Sõeanõuu-kogu ainult omal wõimust olema, sest see wägi oli Kuningas Auguõtt abiks saadetud ja tema käsu alla pandud. Kui Rootsi söeawägi Saksi sõeawäge Poolamaalt wõiteS wälja tungitas, siis pidi ka Wene abiwägi taganema  ja Pealt-LaufltziSS aset wõtma, kus Saksi walitsuS neid ofawõtmata seista ja puudust kannata laSkiS. Saksamaa  Keiser tarwitaS soldatid Rheini jõe ääres ja Holladt maal, Itaalias ja Ungrumaal. Wene Suurkanzler Golowtn  oli käsku saatnud, et Patkul seda sõeawäge, wöimaltkult  hea kaubaga üheks sõeakäiguks Keisri alla saadaks,  kui tagasisaatmine Wenemaale üleliiga raske olekõ. Jõulukuu 15. pääwal 1705 tegi Patkul, Wene ja Saksi kasu filmaS pidades, kaupa, mis järel Wene abiwägi Keiõri teenistusesse astus. Kuningas August ei olnud sel aeal ise Saksimaal, ja Patkula waenlased, kõige pealt Kuninga-asemik  Fürstenberg, tarwitasiwad seda aega, kus wõimuS nende käeS seisis, wihkatud nöuumehe maha-tõukamisekS.  Mitmesuguste sala-tegewuSte ja sellepärast, et tema üle oma wöimuse piirete läinud, sai Patkul wangi pandud. See oli lausa ülekohus ühe wõera riigi Saadiku  waSta, kelle külge üleilmlist seadust mööda keegi oma kätt piõta ei tohi; see tegi ka esiteks palju kära. Wõib olla, et Kuningas August ja Keiser Peter esiteks ennast selle üle ühendanud oliwad, mis Patkula wasta ette wõeti; nemad oliwad hiljuti enne seda kokku saanud ja igalt poolelt oli Patkula tegewust ka Keiser Petrk ees kahtlustada  katsutud. Mõlemad, kellel sel aeal weel sellcS aSjaS kõige rohkem ütelda oli, ei mõtelnud aga selle peale, kui kaugele see asi pärast aeakäigu sündmusel libiseda wõiS. Kuningas August rõõmuStaS ennast ehk Patkula üliwägewuse  otsa üle, kelle noomimised teda sagedast pahandanud oliwad. Keiser Peter ei saanud esiteks kõiki õiete teada, sest sõnumid tultwad ainult nende poolt, kelle kadeduse ja wiha all Patkul seisis; pärast päris Keiser Peter küll oma Saadikut wälja ja ähwardas, aga fee ei mõjunud, sest juba seifiwad Poolamaa ja Saksimaa Kuningas Karl XII., Patkula kõige tigedam waenlase, wõimuse all. Kõikidest maha jäätud, kirjutas Patkul Ketser Petrile ja kirjutas awalikult selle ülekohtu ja wägiwalla üle miS temale tehtud, millega tema Keisri ja tema enese aun teutatud oli ; millega üleüldist rahwaSte-õigust jalgade alla tallati. Kõik ott asjata. Mihklikuu 9. pääwal 1706 sai Patkul Königsteini kindlusesse wangi pandud. Kuningas  Karl XII. tungis oma sõeawäega Saksimaa sisse ja sundis AltranstädttS rahu tegema, kus tema ka päris, ja kus truuwuseta Kuningas August lubas, et Liiwimaa mõisnik Johann Reinhold Patkul, Rootsi walitsuse kätte Pidi wälja antud saama. (LõpetuS jääb tulema). Kirja wastused. M. K.: ?. Teie jutustus „Ühest karjapoisist" saab omal aeal tarwitatud. Aga saatke meile oma adress. Kiriku teatused. Zaani kirikus : Laupääw, 16. Paastu-kuu pääwal, kellu 12 wõtab pastor Ahmuth lauarahwast pihtile, kellu pool 1 loetab pastor  Grohmann õppijad ja wõtab neid pärast seda muu lauarahwaga  seltsis pihtile. Palmipuude piihal, 17. PaaStu-kuu pääwal kellu 9 õnnistab pastor Grohmann õppijad ja teeb enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Laululehed leerilaste piiblite heaks. Pärast lõunat peab pastor Ahmuth lastele jumalateenistust. Kesknädal 20. Paastu-kuu pääwal kellu 12 wõtab pastor Grohmann pihtile, kellu 1 paStor Ahmuth. Lauarahwast kes suurel Neljapääwal, lauale tulewad, kirjutawad mõlemad õpetajad Kesknädal enne lõunat, ja neid kes suurel Reedel, lauale tulewad, Kesknädal pärast lõunat kellu 3—5. Suurel Neljapääwal teeb pastor Ahmuth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauale. Lauarahwast ei saa suurel Neljapääwal enam kirjutud. Suurel Reedel teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauale. Lauarahwas mõlemast kogudusest  saab sellsamal pääwal homiku kellu 9 pihtile wõetud. Pärast lõunat peab pastor Agmuth jumalateenistust. Laululehed waeSte heaks. Kaarte kirikus teeb Reede, 15. PaaStu-kuu pääwal, kellu 5 pärast lõunat pastor Treuer paastujutlust ja Kaarle kiriku õpetaja wõtab Palmipuude piihal, 17. Paastu-k. pääwal lauarahwast waStu. Lauale kirjutakse laupääw enne lõunat kellu )59—12, ja pihtile wõetakse kellu 1. Laululehed on uue leeritoa heakt. Suurel Neljapääwal, 21. PaaStu-kuu pääwal, teeb pastor Treuer jutlust ja pastor Brasche wõtab lauarahwast wastu. LauakirjutuS on teist- Pääw enne lõunat kellu 9—12 ja kesknädal kellu 7—12. Pihtile wõetakse Suur Neljapääw pärast lõunat kellu 5. Suurel Reedel on ka Jumalateenistus pärast lõunat kellu 5. ja ni häSti enne lõunat  kui pärast lõunat on laululehed uue leeritoa heaks. Mha-n»aimn>kirikus teeb Palmipuude pllhal. suur neljaspääw ja suur reede pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Palmipuude  pllhal ja suurel reedel on laululehti kiriku heaks. Neile, kes neljaspääw ja suur reede lauale tulewad on kirjutamine kesknädal, enne lõunat. Pihtimine on kesknädal kellu 1. Aga neile, kes suur reede laual käiwad on pihtimine suurel neljaSpääwal pärast Jumala teenistust. Zaani kirikus. Ristitud: Johannes Woldemar Kesk. Martha Johannes KärSmann. Marie Catharine Timm. Constantm Robert Jiirgens. Johann Friedrich Saarmann. Marie Pauline Lilleberg. Elwine Maritow. Sophie Alide Sauemägi. Annete Elisabeth Aam. Aline Natalie Andermann. L aulatud : Tõnu Tripak, Töömees, lesega Anna Laban. Jüri Birkan, Töömees, Neiuga Anna RosS. Rein Kull, WoorimeeS, Neiuga Kai Lusmann. Jaan Jrik, OtStawnoi Unterofizier, Neiuga Lena Samberg. Maetud:  Jakob Bach, OtStawnoi MatruS, 62 a. Olga Cäcilie Michel, 1 a. 5 k. Aleksander Ferdinand Suurmann, 12 a. 11 k. 23 p. Jwan Kunerus, Soldat, 22 a. Hans Uulbergi surnudsündind  poeg. Wha-waimu-kirikus. Maetud: Adolph Heinrich Rabbi. son, 1 a. 1 k. 11 p. AossoZeao qsssxxov, Asxiiüb, 14-ro UkP?» IL3S. Trükitud LiudforS' i p itritat! juures ja kuluga. Selle läbi saab teada antud, et need Eestimaa Nitterschafti poolest Kaks heinamaad, mis Eestimaa kuberneri herra pruukimiseks  on antud, üks Hark»» järwe ääres 39 teSsätiini 38 ruutsiilda, teine Manna mõisa all 40 teSsätiini 270 ruutsiilda suur saawad tänawu, A-mal Aprillikuu pääwal kellu R pärast  lõunat .Kuberneri herra kantseleis enam palujale üheks aastaks rendi peale antud. Heinamaade kaardid ja tingimise kirjad on sealsamas igal argipääwal kellu 12-nest künni kellu 3-meni näha. (Kroonu ja muil pühadel on kantselei kinni. Talukohi miimse ja astmise-kontrakt on saada Lind fors'i trükimazas. Ttadaandlnint. Laewa aukston. Saarema 11. kihelkonna kohtu poolt saab teada antud, et selle kihelkonna koh tus sel 3. Mail s. a. kellu 12 lõuna, laew „Olga", mis endise Leisi all, kaupleja K. J. Potapowi pärrilt, ja Soela all, Saaremaa ääres ankru peal, 1883. aastal männi puust ehitud, tekkiga kahemaStine Gallias, talwe rummiga 44 lasti, kajutide ruum maha arwades 42 laSti suur on, auksioni wiistl enampakkujale  lööb, ära miiütud saama, warSti selge raha maksu waStu. ArenSburg, 2 Saarema kihelkonna kohtus,  sel 8. Februaril 1885. a. Kihelkonna kohtu herra: Kkesparre. Nr. 74. Wäena mõisas saawad elusaid SOSSSSSOÄ ostetud, 1 Rbl. tük. Teadaandmised Head walged Vene soola müüakS odawa hinnaga J E Kuhlmanni kontoris Tallinna?. xxxxxxveixixxxxx JgaPSüwane hinge toitluse roomat, kirjutanud A. J. K alt eri, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. Suurt polka sooda! Sellele kes tõsiseid tmmistust nende HSVeaSjade  kätesaamisekS toimetaba wõib. mis wii> ma sel sügisel SchlosS Joa mõisast Keila lih-l» konuast lira waraStatud saiwüd, saab iga naela pealt wiiStcistkummcnd rubla ivaewa palka maksetud. Carl JÜrgenS, mbisowalitseja. Viljandist ja ümberkaudu wõtab tellimisi meie lehe peale waSta E. J. Karowi, raamatu poodis. Lindforsi pärijate juures on wtilja tulnud ja saada: õpetlikud Geskirjin? Lesti maarahwa koolidele. Hind kop. Jämedad ja jahwatud tükki gipfi kui ka wärsket põletud ja jahwaiud tukNtur gipsi miiib igapäew auupaklikult Märkel Makarow A. M. Luther. Peinorma mõisa tallist on si Nääri k. p. öösel ärawarastatud. Neist on 2 kõrwi ruuna lithikeseks lõigatud sabadega, wäikeste laukudega  ja tagumise pahema reie peal järgmine  põletud märk, nii kui ä See märk on niiid wana karwald raske näha, aga kewade, kui wana karw ära läheb, siis tuleb see täieste nähtawale. 3. hobune on tugew walkjas kõrw mära walkjama jakaga ja ilma märgita. Ruunad on 7 sa 9, mära 5 aastane. SS rbl. saab lee keö need hobused senna wiib. Peinorma msisawalitsus Hinnad Tallinna turul Petri kih«lkounas. 14. PaaStu-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk.. Herned t00p......^ Leatsed, toop Tangud, toop ..... Weikse liha nael... ' Sea liha nael Röösk piim, toop .. Hapu Piim, t00p... Koore, kortel Laua wõi, nael.... Pütti wõi, nael Muna paar 10-16 „ 1S „ 3 . S-5 . 4 „ 46 kop.