Tallinna Sõber .v> 25. Teine aastakäik Tüüinnas, ZMnkiiii xüäwa! iBBb. ÜitiildNe araleht Gestirahmalk maal ja likaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: «astas l rubla. pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaSigS 1 rubla 40 kop., pool-aastas 30 kop Auulutuscd maksawad iga rea etjll selle aseme pealt kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Ll»dsors'l päriate krükimajas. H»eterõurgis: Z. K. Scekandk, 54. Tartus: W. Znft. : K. Audewiita. Ztakwer-!.: L. Wattly. Kaldes: A. Seidelöcrg. Kapsalus: H. A. Koilberg. Auresaares: Ty. Lange. Amblas: A. Kr. Ilaudkepp.— Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass L.cer>.) Reaister - Rahukohtud. Weel ükskord „Teadus, usk ja ebausk. Omalt maalt: Tallinnast: Dessätini maksud. Eesti tänu-laulupidu. Käsitöö ja wabrikmöö näitus Mustwetel. ' Tallinna laulukoorid. Õnnetus. Nelipühi kased. Õnnetumad suremised Eestimaal. Hapsalust: Kõrged wõerad. Tartust: Uus Inspektor. Õnnetus. Peierburgist: Kõrgema koolide õppijad. Kontre-Admiral Erdmaun. Würst Gortshakom. Warshawist: Graf Kotzebue. Moskwast: Praskowja Katshka. Wilnast: Graf Todleben. Grodnost: Weider jutlus. Rusast: Õnnetus pikse läbi. Jekaterinoslawist: Wiljaputukad. Saratowist: Rööwikud. Rohutirtsud. - Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria- Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Eesti tänu-laulupidu Tallinnas. Kiriku teadused. Rahukohtud. Kõigekõrgem käsk walitseja Senatile. Alalises hoolekandmises kohtuteseadmise tarwilise  kordasaatmise eest kõikides riigi-jägudes oleme Meie käskinud, peale nende eestööde mis 20. Talwekuu pääwal 1864 antud kohtukorra täieliseks asutuseks Baltimaa kubermangudes teha tulewad, waheaegseid seaduse - plaanist Rahukohtule  asutuseks nendel maadel iseäranis üle- Adisteist kohtutest ettewõtta. Neid meie käsu peale tehtud ja Riiksrathis läbimaadatud plaanist: 1) sead ü. isi sette üle, kuida Rahukohtule seadusekorda Liimi-, Eestiga  Kuuramaa kubermangudes käitusele saata tuleb; 2) waheaegseid seadmist Rahukohtunikud? walimise-wiifi üle nendes kubermangudes; 3) seadmist nende kohtute asutuse üle; 4) seadmist nende uuenduste ja lisanduste üle. miS selleks tämsete kohtute ja nende asjatallituse-seaduste juures tarwis lähemad, kui ka Prokuratoriaweli  õiguste ja kohuste üle, ja 5) waheaegsete kulude üle, miS Prokuratori-ameti ülespidamiseks  karmis lähemad oleme Meie Oma tahtmist mööda olema leidnud. Kui Meie nüüd selle järel neid seadusi kinnitanud  oleme, saadame Meie neid Walitseja Senati kätte ja kässime: neid seadusi awalikult kuulutada ja sel kombel käitusele saata, kuida need selles Riiksrathi heaksarwamises ülespandud on, mida Meie sellega ühes kinnitanud oleme. Walitseja Senat ei saa wiiwima tegemas, mis selle täitmiseks tarwis läheb. Peakirja alla on keisri Majestäti Kõrgestoma  käega kirjutud: , Aleksander." Kuida ülemal ülespandud Kõigekõrgemast käsust näha, on nüüd aeg jõudnud, kus meie maal need kohtute uuendused tulewad, millest inda mitu aastad räägiti ja mida mitmel meelel  oodati. Ka neid, kui kõiki seda, mis meie armulise Suure Keisri kõrgest ja heldest käest tuleb, saame, meie tänuga ja ustawa Keisrialama  meelega wastawõtma ja auustusega täitma  ; sellesama ustawa ja auustawa meelega, mis Baltimaa lastel ikka uhkeks ehteks olnud on. Renda kui kõik uuendused, saamad ka need uued kohtud esiteks hoolsad tööd ja tähelepanemist  tarwitama, enne kui kõik rahwas nendega harjunud on. Kuida kirjutakse, saada need uued kohtud meie maal, kui iial Võimalik, juba tulema aasta esimesel poolel asutud ja käima seatud. Enne nüüd, kui kõik nende kohtute seaduS täieSte ilmunud on ja ühes tükkis meie silma ees seisab, enne ei taha meie selle üksikuid  jagust mitte mee! selles lehtes üleswõtta ja laiemalt läbirääkida, et weiked mahedused kinnitatud seaduseraamatu sõna ja aealehtes ülespandud sõna wahel, mitte mõnes tükkis segadust  ja eksitusi ei sigitaks, mille eest ühe nii leikama riista juures, tui kohtu-seadus seda on, hoolega hoida tuleb. Meie .võime oma lugejate  poolest seda rohkeni lühemad kannatusi selles asjas oodata, kui meil moeduwc.lt poolelt teada on, et Rahukohtu seaduste ümberpanemiue Eesti - keele peale nii pea wiiwimata ettewõelud ja toimetud saab, kui tarwilised eestööd seda iganes  lubamad. Seaduse-sõnad ei tohi kinnitatud seaduseraamatus ja ühegiS teises awalikkus kuulutuses  wähcmalgil miistl kahtwiisi ülespandud olla, kui ka nende tähendus umbes üks ja sesamo  oleks, muidu möiks nendest ikka ka kahesugust  lähendust mäljaarutada, kui tuntud omapoole-kiSkuunst  arutamisele juhatajaks pannakse, ja et seda omapoole-kiskumist suuremal ehk wähemal  mõedul iga patule inimese südames elamas  on, se mõib küll kurw asi olla, aga tuntud  asi on se ikka ka. Selleks anname siis ka lugejatele nõun, kõiki seda esiteks weel mitte kinnitatud seaduse-sõuaks pidada, mida ehk mõned  edemad aealehed enneaegu Nahukohtu-feaduse  üle illuutama saamad. Niipalju aga wöime meie juba täna, kui kindelseismad asja ülespanna:  1) Liiwimaal ja Eestimaal saamad kubermangu-linnad  Riia- ja Tallinna linn iseäranis Rahukohtu ringkonnad olema, mille kõrwa ka mõlemis need linnade maad ja asutused armutud  saamad, mille peal mitte korralised talukogudused  elamas ei ole. Maal saamad kihelkonnad,  mõisad, wallad ja nende kõrwa ka weikemad  linnad tarmituse järel Rahukohtu ringkondadeks  kokkuseatud. 2) Rahukohtunikud? walimine saab nimetud kubermangu-linnades Linnasaadiku-kognde hooleks antud. Mcal saab igas Rahukohtu-ringkondas selleks üks walimise-kogu seatud. Walimisekogudes  istuwad ikka kolme aasta peale walitud saadikud igast seisusest, mõisniku-kogu Kreissaadiku  juhatamise all. Neid saadikuid waliwad  kõik seisused oma kestis, se on: s.) mõisnikud  ehk rittre-möisade omanikud, maakohtade omanikud, mis nii suured ehk suuremad on, kui kõige wähemad seaduslikud rittre-mõisad, ja sesuguste  maakohtade omanikud, kelle maakohtadel  iseoma hingekirjad on; d) wallawanemad, ehk tallitajad, ja st) linnad, kus neid Rahukohtu-ringkonna  kõrwa arwatakse. Mõisnikukogu  ja waldade-kogu waliwad igaüks 5 saadikud  ; linnadest walitakse: Shlokist j, Wolmarist 2, Lemsaluft 1, Wõnnust 2, Malgast 2, Tartust  10, Mõrust 1, Pernust 5, Wiliandift 2, Kuresaarest 2, Baltiskist 1, Paidest !, Rak- merest 1, Narmast 4, Hapsalusi l. Mitawist 12, Bauskeft i, Tukkumist 1, Piltenist t. Lubamist  6. Friedrichstadtist 1. lakobstadtist 2. Kus Rahukohtu-ringkondas kroonu-mõisad on, seal saab ka iga mõisa pealt üks saadik peawalijate  seltsi wõetud, kas Kroonumõisade-kohtu ametuikudesi, ehk kroonu-mõisade rentijatest, kui tema kontralt kõige wähemaft 6 aasta peale tehtud on. tema juba kõige wähemaft 2 aastad rentija oli ja rendi-aeaft kõige wähemaft meel 3 aastad ees on. 3) Kohtu-asjades mis Nahukohtute all seisawad,  wõiwad palwed ja kaebtused, kirsalised ja suusõnalised tunnistused ja seletused kohtukäijate  ja tunnistajate, asjateadjate ja asjatundjate  poolest Wenekeeli ehk Saksakeeli ekk igas teises kohalises keeles (Eestikeeles ja Lättikeeles)  ettetoodud saada. Kohtu protokollides, otsustes ja täituse-käskudes on peale Wenekeeie ka Saksakeel lubatud. Kohtu ettekutsumised, käsud ja otsused on kohtukäijate palme peale ka nende omas keeles neile anda. Ka saamad kohtuotsused ühes keeles kuulutud, mida kohtuskäijad  möistawad. Asjades mis Wolitseza Senati ehk Ülewaatamise-kohtu ette lähemad, saamad palwckirjad, kaebtused ja sisseandmised. kui ka Prokuratorioe heaksarmamised ehk wastamaidlemised  Wenekeeli kirjutud, Rahukohtule protokollide, seadmiste, möistmiSte ja otsuste juures, mis Saksakeeli kirjutud on, pea ma d Wenekeeli tulk-kirjad kõrwaö olema.  Niipalju  on meil sekord wõimalik sellest tähtsast asjast kirjutada, sigib se edaspidi selgemal ja kõikumata kujul edasi, siis saame muidugi sellest edasi kirjutama. Et Wene aealehed sellest asjast nüüd igaüks oma partei-karma järel kirjutamad, seda on iseeuest arwata. Nenda teeb siis ka ,Goios", kellel ikka meie maa ja selle iseolemise üle nokkida  ja nokitseda on, oma laia suu lahti ja teutab meie täniseid kohtuid, kus selle lehe tarkuse  järel kõik juba mana ja pehastanud oli. mis muud ei oleks olnud, kui aga üks korrata kogu Neelatanud kokkuriisutud seaduse-tükkidest ilma ühegi ühetasalise seestpidise kindlas ja pidama  sidemeta. Selle peale mastab Saksakeeli Z ei tung": Baltimaa kohtute kulges ka nii suured puudused olnud, kui tahes, siiski oskafiwad need Baltimaa.kohtud  seaduse ja õiguse eest hoolt kanda. Ükski Baltimaa kohus ei oleks Wera Sassulitshi tõeste mitte ilmasüütaks mõistnud, niisama mähe kui Baltimaa rahwas üht sesugust kohtuotsust rõõmukisaga teretanud oleks seda lasku ,Golos" omale üteldud olla." Wenekeeli ,Peterburgi  Zeitnng" lähed mee! ühe sammukese