tutiaw ei ole. millest kirjutada Teie näpud sÜgelewad, mitk Teie jiik asjaknudjatr käest nõu» ja õpetust ci palus Ja f„i seii need asjad tuttoio. d on, miks Teie siis walelitte  ia oma lugejatele tolmu silmi puistate, oma kuuljate  kcrwn tühja sõnakõliuaga täidate?! Liiaatame esitekS  meie kiwumaa taluseaduste ja wõeramaa, nimelt -inglismaa  talus, adnsle peale, siis ei ole ueil mitlc wähemadki  ühesugust uägu. Meie kodumaal ei woi mõlsulk talukohta koguni trijile larwitada, kui üksi aga wälja reutimije  ehk ,na müümiie läbi, talukoguduse liigetele; meie kodumaal on piir, nendniiiiuetatuh p u n a » e kriipS mõisamaa za talumaa wahel; meie kodumaal ou reudjaeg  kolge wähemasi kuue aasta peale määratud. Seda kõiki xi oie mitte. Seal ei ole talumaa ja mõisamaa mahel punast kriipsu ja ükSki jeaduS ei määra rendi aega ette. Ia paha wilja ei ole see kõik Ingl iv ma a k koguni mitte kanuud. Taluperemeeste  reudikoutraktid ei kesta küll rohkem, kui ühest aastast  teise, aga põlwest põlioeui elawad talurahwa perekonnad  oma kstwauemale kohtade peal. Suurtel, Maa-Lordid,  kest oma rstwaiiemakest päritud Maad ja pinda pühaks pramnd. ei raatsi ka oma talurahwa armavtttst maa ja pinna ivnsta kõigutada ega lodwendada. See on alleSl)  oid a N' meel, >a see on wäga head wilja kannud. Ittglismaal  elad mõisnik, Maa Lord, oma rahwa keSkiS, ÜkS tunned teist ja üks inotab teise rõõmust ja waewast osa. See koidab paremini, kui ttkSli scaduS, mida kanzelleideS wälja Mõteldakse, üksi lirimaal on tülid mõiSnikude ja talurahwa umbel. Aga see tuleb sellest, et lirimaa Mõisnikud  mitte oma mõisades el ela, et nemad wõeral maal relstwad ehk kõrgetes kr«M OUvtiteS selsawad, et nemad omast talurahwast muud et tuum, kui üksi aga renti. (Jääb poolele). Omalt maalt. T allinna st. Tiili asi Tallinna Linnasekretäri üle on lõpetud Kulda ehk lugejad weel mäletawad, oli Linnasekretär  esimestest Liiinasaadiknlest kÜMtte aaSta peale tttnisluSse  wõriud 5 eised Liimasaadikud, keda sel talwel loaliti, ci mõieluud rohkemalt jäuit selle peale, et Linnasekretäri  kohta uul wa li mi st tarwis läyekS, aga ükS weikem hulk armas, et endistel Linnasaadikutel õigust et olnud, üht ametnikku kauem aea peale ametisse kinnitada, kui aga üksi oma enese ameti aea peale. Kubermangu walttsuS aimas uuihemal hulgal õiguse olema, aga suurem hulk tt. ttdtst Senati otsust ja sealt au NÜÜd vtsuS tUlttUd, MtS smnema hulgale õigust aunad. istamm-Wirn Hakeurihler WN Brtvertt 0N sellest ametist lahti lastud ,a Mcdapäe herra VON W e N tt dr  l ch tema asemele nimetatud. ,Rijhki Westuiku" sõnumite järel on K. R. Jakobsoni  pärizad palwekirja fiSse annud, et Tartu suurkooli EeSlikcele Lektor. Dr. M. Weõke .Sakala" Redaktoriks  kinnitatud saakS. dösel. selle kuu 10. ja 17. pääwa wchsl MB OdeistLeiinant Huth'i heinaküün Lasnamäel, 3000puudll heintega maha. Tulega ei olnud seal kellegi! midagi tegemist  olnud za sellest oli arwala, el tuli kurja käe läbi pandud oleks. Kuida nüüd Saksakeeli.Tallinna Zeilung" kuulda saanud, olla Politsei kurjategija jäljel. Saksakeeli .Tallinna Zeitung" kuuleb uSlawalt poolelt, et Näärikuu 1. pääwal Märjamaal üleilmline telegrasi jaam asutatud saab. sõnumite lärel olla Türi tihelkondaS mõned metzed itmiinnd. kes MÜÜS, ennast .Tõe wa l gu 1 c m e c v te tuimeiada ja üle arulist usu- tahta, «agu seda Lääne randaS oli. Kõiki aeaiebta, ka .RtSttrchwa pühapääwa lehte" Mõista nemad hukka ,a kinnitada et nemad pärast ristimist uueSte sündinud olla. KaS kõiki seda uskuda wõib, mida .Olensik" kirjutab, see on muidugi küfitaw. Kui ka seal tturkas waimulikku liik. mist ilmunud on, fits et ole see jo iseenesest koguni paha, waid on hea, ja seda Ii peaks mitte tühja tentamisega lämmatatama, waid tasase "kristliku wai- Mttga juhatatama, nagu üht tähtsat waiuiuwäge, mis õige juhatuse all maale ja Mhwale õNNM olla WvtV. .Ll lewik" on suure hoolega tööl, Kirumpäe wõt Kirnpi laada hullajaid puhtaks pevta ja süüd teiSte peale lükata. Tüli tulnud sellest, et .mõne aaSta eest" lihunikud laadal tüli teinud ja et .mõnda" inimest kaupadega  petetud ja mis seesugust õigust käratsejatel rohkem olnud. Muidugi olla .Olewiku" sõnumite järel ka jälle need jalamehed tegewad olnud, keda tülilehed ikka oma tegude katteks ltittlelawad. kui kusagil nende tüliseeme idaneb, nagtt näituseks Otepäe wabadtkude keskis, mida .Sakala" ja Pärnu PoSlimeeS" selge sõnaga külmanud oliwad. mida aga pärast ka nende luuletatud kihutajate süüks aeti. Ua olla lartu ,ki>riuantstkiid" poiõsa tttbliSle jootnud ja wltmased olla sits Olewiku" mu järel ilmasüüla. Meie omalt poolelt et suuda juba seda kiita, mi Rõngu kihelkonna .poisid" Tartu MmaMtudega" wennavtust jooma lähemad ja ennast nendest nurjatuma tegudele ärri- kada laseivad, kui nemad ka muud ühtigi teinud ei olekS. , Olemil,il" näitab asja olema. .Rsnglased", Kirumpäe lähemad naabrid on temale 30 rubla saatnud ja tõutawad  temale trükimaja asutamiseks raha korjata. Üks käsi peseb teist! Pärast paari tormlast pääwa, miv palju wihma töiwad, on Eestimaal täna, Wnnakuu 26. pääwal juba teine lumekate maa peal. Ree teeks ei ole sellest lumest küll weel küll ja kaS see jääb, see on ka teadmata. Wana rahwa jutu järel tulla heitlik talwe, kui lehed ühes järgeS  puude pealt ei lange. Tänawu on mitmed puud nüüd weel täis Mmawõßud lehta. Saame näha, kas wanal rahwal õiguS on. Haps a l u st. Kuida .GoloS" kirjutab, on HapsaluS  seiSwa jalawäe balaljoni ülem, Stabkapitän Oerte  l ennast üleS poonud. MS teda selle eksituse stSse saatnud, see on teadmata. Riiast. .Nishki Westniku" sõnumite järel olla Riia Lätlastel nõuu oma keSkist ja Läti Seltside keskist neid Läti rahwa saadikuid walida, kes Keisri Majestätide kroonimisele lähemad. Nende aru järel ei oleks mitte Läti wallawanemad Läti rahwa parem jägu, waid Läti seltstlased. Meie arwame, et Läti rahwa kindlam känd ja tugi niisamati Läti talurahwas on, nagü seda Eesti talurahwaS Eesti rahwa kohta on, ja siin ja seal on wallawanemad talurahwa enese hääledega talurahwa keskist  walitud. Kui siis kedagi rahwa õigeks eesseisjaks pidada tuleb, fiis- on seda küll wist wallawanemad, mitte aga seltstlased, keda ükski ühegi seadusliku kogukonna wastajakS  waltnud ei ole. ja keS tänine palju muud teinud ei ole, kui kära. Aga sedawiifi on need mehed, kes ennast siin ja seal „rahwameesteks" nimetawad. Kindlaid ja auusaid talumehi tahawad nemad körwale lükata ja tahawad  kõiki anu nende peale koguda, kes kahewäärilistel politika  teedel omast rahwaft juba ammugi wöerutatud on. Weel seisab aga iga kubermangu ülem juhatus Keisri käsu järel kohalise Kubernõri ja kohalise Ritterkonna peamehe  käes ja nemad peawad maa ja rahwa elukorra üle oma Keisri ja Herra ees wastust andma. Miks fits ,rahwamehed" ennast Keiserliku käsu ja seaduse alla ei heida, kuna nemad muidu ikka oma alama-truuwnsega hooplewad?! Hiljuti on Riia Wõidusamma waskne, 400 puda raõke kotkaS ära waraSlatud, mida parandamiseks ühe meistri juure saadetud oli. Politsei on selle nüüd Düüna jõest ÜleS leidnud, kuhu wargad teda matnud oliwad ja wist parajal aeal wälja tuua tahtfiwad. Riia aealehtedeS seisab jälle pilk rida kahewäärilist  tulekahjust ja teist kolwatumaid aSju. Olgu rääkimata!  Liimima Ritterkonna nõnukogu poolest on Landmarshall  von Bock ja teised kõrgemad ametnikud, tungiwate  tarwituste pärast Senator Manasseini jutul käinud. Tartust. „Rahwuslikud" lehed kuulutamad, et Professor Köler Dr. Kreutzwaldi , asemele" , Kirjameeste Seltsib Anuprästdentiks walitud oleks. Kuida see on? Dr. Kreutzwald ei olnud jo koguni mitte enam ,Kirjameeste  Seltsi" Auuprästdent, maid saatis sel aeal oma diplomi tagasi, kui ? Kirjameeste Selts" ennast K. R. Jakobson!  juhatusel politika klubeks muutis. Sel aeal puistati  õige palju teutust Dr. Kreutzwaldi ja tema omaksete peale. Mtlla siis Dr. Kreutzwald oma ,pattu" kahetsenud  ja , Kirjameeste Seltsi" tagasi astunud on? Woi kaS peab selle sõnumiga rahwale jälle tolmu silma puistatud  saama? Niipalju kui meie teame, oli Dr. Kreutzwald  ennast weel hiljuti, enne oma surma nende püüdmiSte  waSta tunnistanud, mille poole .rahwamehed" hoiawadl Kuresaarest. Baron Sass on luba saanud, Kuresaares .Saaremaa nädalilehe trükimaja" asutada. Sealt saab uuel aastal Saaremaa Eesti keeli leht ilmuma.  Jumal andku õnne! Kuuramaalt. Sagedate tulepanemiSte ja teiste kurjategude pärast on Kuuramaa Kubernõr kohtutele käsku saatnud, kõige waljnma lubatud karmusega kurjategijaid otsida ja nuhtluse alla saata. Pete r b ur g i st. Tõsistel lehtedel, kes tõega ja tenga oma Keisri ja riigi poole hoiawad ja kõiki tühja tüli soigutava ja lämmatada püüawad, on nüüd Baltimaa kubermangude pärast palju wõitlemist, meie kodumaa seespidiste  waenlaSte wasta ja meie suure riigi wäljaSpidiSte waenlaSte waSta. Ehk kirjutame sellest edaspidi laiemalt .Nowaja Wremja" Redaktor Feodorow on laimamise pärast kolmeks kuuks wangi mõistetud. PeterburgiS liiguwad jutud, kui oleks seespidiste asjade MinisteriumiS tähtsat uudist oodata. Kolm kuulust meest saawad Peterburgt oodatud: Kiudral-Adjutant Gcaf Peter Shuwalow ja Kindral-Adjutaut Graf 3g - natjew wõerall maalt, ja Kiudral-Adjutant Würst Doudukow-Korsakow Tiflifist. Igaühele teadwad liikuwad jutud üht kõrget ametit anda. Raha-Ministeriumi poolest on kroonimise medaljed juba teha antud. Medaljede esimese poole peal saab Keisri ja Keisri-Praua kuju, tagumise poole veal riigi weikem wappen ja .Jumal meiega" seisma. Neid saab kahe suurusi löödud; suuremaid 800, weikemmd 1000 tükki kullast ja 1600 ja 2000 tükki hõbedast. Medaljed, mida rahwa sekka wälja jägatakse, on juba walmiS; neid on 50,000 tükki. Kroonimine saada Lehekuul olema. Wõeramaa alamad, kes PeterburgiS elawad. veawad  kõik aaSra pärast omale kodumaa passi muretsema ehk Weueriigj alamaks heitma. ShostenSki püssirohu wabrikus on suur pettus leituud. Aastate kaupa on ametnikud teliskiwide eest 9 rubla tuhande eest maksnud, aga Kroonule 18 rubla üles pannud; Kroonu metsast puid toonud aga siiski täie hinnaga  rehnungi pannud j. n. e. Tehtud kahju on umbes 2 millioni rubla suur. Mõne nädali eest tahtis seisusest mees Poltwanow  Saratowis, politika kurjategijat Nowizki' t wangihoonest peasta, kus juures wangi hoone ülewataja Kobolow surmatud sai. Mõlemad oliwad salaseltsi liited ja saiwad surma wõllaS, mõistetud. Nemad on armu palunud ja Keiser on neile nende elu kinkinud. Poliwanow läheb waugitööle tinakaewanduses määramata aea peale, Nowizki 12 aasta peale. Üks hirmus tulekahju ou Gromowi puuwirnad häwitanud, miS üks werst pitkuti, pool wersta laiuti ja majade kõrgusel, Neewa kaldal seistwad; puuwirnadega ühes põlefiwad ka kõik wabrikud, saeweskid ja ametuikude ja töörahwa majad maha. Wiruade ligidal seisis üks wana tühi tallihoone, sellest on tuli wälja läinud ja 12 tunniga oliwad kõik puud ja hooned tuhaks põlenud. Kahju arwatakse umbes 3 millioni rubla suur olema. Puude ja wabrikute perrmees ei ole aga töörahwast lahti lasknud, waid tahab ehitust ja tööd jälle algata, nii pea kui tema oma asja Tulekaitse Seltsiga õiendanud on. MiS .Wirulane" arwab: Eks ole wahest ka õige hea, kui .peremehi" on? Dobrian ' i linnakeses, Kowno kubermangus on selle kuu 8. pääwal suur tulekahju olnud. 36 paremat maja, poodidega ja kaupadega on maha põlenud, nenda ka 10 taluperel kõige wiljaga põhuga ja waraga. Mitu sada perekonda, suuremalt jäult Juudid, on ilma peawarjuta  ja ilma leiwata. Lähemad mõisnikud, enamist Sakslased,  on esimese häda wasta abi annad. Odessast. Tormid, mis wiimasel aeal MuStamere  peal möllasiwad, on mere peal laewadele wäga palju kahju teinud. Nenda oli Nikolajewska sadama laew .Nikolai"  Ktlia liiwa-rahude peale aetud ja rahwas oli juba neli pääwa nälgas, kui õnneks aurulaew .Kasbek" senna juhtus ja neile moona andis. Eupatoria laew .Gawriil" on selle kuu 12. pääwal kõige laewameestega hukka läinud  ; mõned surnukehad ja laewa killud on kaldale uhutud.  Mitme teiste laewade seas, mis Odessa ja Sulil na wahel hukka läkfiwad, on ka üks Inglismaa aurulaew; selle pealt on neli meest uppunud, teised on peasletud. Wõeralt maalt. Austria-Ungru maalt. Suure weeuputuse  üle Tiroolis, kirjutakse Jnsbrukist, selle kuu 16. paamal  : Täna pärast lõunat tulnud sõnumid kuulu tawad meel hirmsamat önetust,. kui wiimane oli. Bruneki surnuaiast uhtus mest surnukirstud wälja ja ujutas alla. West on kõrgemale tõusnud, kui seal iialgi enne nähti. Hospidalist  ptdiwad kõik wälja minema. Silliani. Porzendorsi ja Toblachi külad on suures hädas; Dolsachi kittaS olla juba mitmed inimesed ära uppunud. Raudtee ja maanteed  Kärnteni maale on lõhutud; Briksen ja AlbeiuS'i küla on suures hädas; Bozeni poole on kõik teed kinni. Riigi maantee, mis Blumenau, Ah mangi ja Waidbrüki kaudu käib, on mitmes paikas lõhutud. Jõed, Drau, Eisak  ja Talfer, on üle kallas e tõusnud, nenda ka Roggia, Ferstna ja Avifio. West seisab meelret (lv 7, jalga) üle keskmise möedu. Raudtee LaviS'i ja Trient'i mahel on mitmes paikas lõhutud ja sõidud on seisma jäätud. Kles'i ja Salzberg'i alewikud on hädas. Põhjapool Tiroolis  möllawad kanged tormid ja mõlemil pool Brennerit  sajab lõpmata wihma; Ampasst jõgi on paesennd, Schönbergsi maantee on 8 kilomeetret (B'/z wersta) pitkalt  mee all. Saksa-Matrey's on maantee alt õõnestatud ja maa on alla wajunud. Inni jõgi on tõusmas ja telegrafid  lõhutud. Pärast seda on sõnumid tulnud, et wefi alanemas on. Efimeks uputuseks oli Keiser omast käest 100,000 guldnat annud, riigi poolest anti 500,000 guldnat, millest 300,000 pärast pidiwad tagasi maksetud saama. Need on nüüd ka kingitud ja raha korjatakse juure. Ka riigi poolt saab uue abi üle nõuu peetud. Nende juttude wasta, mis Montenegro WürStile süüks andstwad, nagu oleks tema Bosnia ja Herzogowiina mässamist  tuetanud, on Minister Kallay astunud ja tunnistanud,  et Würst Nikita kõiki oma naabri kohust Austria wasta täitnud. Seatine rahwaS saaks aga lendama juttude  läbi ikka enam ässitatud ja ikka wõikS olla, et mäS-