siin Prantsusemaad arwati, sest «arsti peale selle seletas töistele ettejutustaja umbes nõnda edasi: Kes kurja turjaga püüab kätte maksta, see eksib Jumala käsu wasta, sest „mina tahan kätte maksta, ütleb Issand." Ja kes Jumala wihale maad ei anna, seda nuhtleb Jumal. Näituseks oli Prantsusemaal üks suur ja kuulus mees, wõib olla et ta kõige suurem Prantslane  oli, nimega Gambetta. See mees püüdis oma eluaja Sakslastele seda kätte tasuda, mis need Prantslastele  wiimase Saksa-Prantsuse sõjaga kahju tegiwad, ja maata, tema sohinaene täppis ta ära. Weel näituseks  oli ka Wenemaal üks mees, kes oma kõnedega kahe rahwa wahel wihawaenu põlema püüdis sütitada, aga seal ta oli Moskwas ühe ööga surnud! Nõnda nuhtleb Jumal neid, kes kurja kurjaga kätte tasuwad. Niisugune jutt näitas mulle natukene segane ja mõne tähtsa mehe kohta teutaw olewat, aga et ma wõeras seltskondas olin, kus mull heale õigust polnud, sellepärast  ei wõinud ma sinna midagi parata. Läksin ära ning mõtlesin iseeneses, mis ma siin ka awalikult soowin: Mingu rahwas parem pühapäewal kiriku, kus puhast Jumala sõna kuulutatakse, enne kui niisugust segast Jumala sõna teutawat poliitika solki enestele mõnest nurjatumast lasewad ette lobiseda, mis mõistlikumaid pahandab ja rumalamate mõtteid eksiteele wiib. Wiimaks soowin weel seda, et ilmalikud  ja Vaimulikud ülemad ja wanemgd, nagu õpetajad  j. n. e. selle eest muretseksiwad, et Jumalasõna kuulutust kusagil poliitika ega teutuse katteks ei saaks tarwitatud. li." Januaril wiibis üks rewideeria senatori herra ametnik Wiljandis, kus ta wangimaja j. n. e. üle waatas ja peale selle jälle ära sõitis. Maalt tuliwad kaks talumeest neil päiwil majasse, kuS tähendatud ametnik korteris oli, ning palusiwad maja peremehelt alandlikult teada, kas siin mitte üks rewideerija senatori ametnik sisse ei olewat tulnud. Aga enne kui mehed oma küsimust oliwad lõpetanud, põrutas maja isand: „Mis Teil sellega asja! Kui ta ka siin oleks, ega ma Teid ometi tema juure ei saa laskma!" Mehed kohkusiwad käreda isanda üle ära ja katsusiwad, et tuast wälja saiwad, sest isanda kurjast näust ja wiisist oli weel pahemat karta, kui paljaid kurje sõnu. Oma U 3 seeS soowitab „Kündja" saepuru hobuse toiduks. Tema ei tea küll isegi, kas saepuru, mis mõnel pool loomadele toiduks on antud, ka seedmise teel toidu jagusid looma keha ülesse pidamiseks  annab ehk paljalt kõhu täitmiseks on, aga ta soowitab seda siiski, kui põhupuuduS käes, sell jätkuks, sest et saepuru odawam olla muretseda kui põhk; saeweskede peal olla seda tühja küll. Õige, seal on seda tühja küllalt, aga see on niiskuses läpatama ja hallitama läinud, winge ja wänge, ning et see loomade  terwisele kahjulik ei oleks, seda wõib üksnes „Kündja" uskuda. Tahaksime aga „Kündja" nõuu järele puid loomade toiduks puruks lasta saagida, siis tuleks see hea tükk kallim maksma, kui põhk. Kui „ Kündjal" paremat õpetust meie weikse põllupidajatee  ei ole pakkuda, siis ärgu pangu ta imeks ega wõtku wihaks, kui ta sarnaste õpetuste eest rahwa naeru alla langeb. „Herold" teab jutustada, et akadeemikus herra v. Middendorff (Pöörawerest) kroonu maade ministeeriumist Peeterburgi olla kutsutud, et ta Wenemaa  kariloomade kaswatamist järele uuriks. Selle Löö kuludeks olla 25,000 rubla ära määratud. Herra von Middendorff on 21. Januaril juba Peeterburgi  jõuudnud, kus ta sedamaid ministri jutul käis. Tartust. Uuel aastal on Tartu suurkooli peale 127 uut üliõpilast wasta wõetud. Üleüldse on praegu Tartus 1431 üliõpilast. Tartumaalt saime kirja, mis nõnda käib: „ Palun ka meie poolt paar sõna rahwa elust awaldata, ehk mull küll suuri asju teadustada ei ole. Aga seda tahtsin ma ütelda, et meie pool uuema aja raamatute ja iseäranes ajalehtede peale ränka kaebdusi tõstetakse ja neid tähtsast meestest üli kar- detawaks püütakse teha. Nimelt antakse neile süüks, et nad wõerast maimu rahwa sekka peawad kandma ja rahwa nõnda hukka ajama: Uuema aja raamatutest  rääkides teadwad mõned mehed meile kõiksugu äpardusi ja wiletsusi kaela ähwardata ja ette kuulutada. See wõiks ehk mõne uue aja raamatu ja ajalehe  kohta ka tõsi olla, et nad suurt ei kõlba, enam paha kui head sünnitawad, aga neid ju rahwas nõrOa palju ei lue, et neid igast majast wõiks leida. Aga neist raamatutest ja ajalehtedest, mis rahwas rohkeste lueb, arwab meie poolne rahwas, et nad mitte nõnda nurjatumad ja hirmsad ei wõi olla, et nende lugemine meile Jumala wiha ja nuhtlust wõiks peale saata. Nõnda arwab rahwas ja lueb neid edasi, ilma et sellest midagi hooliks, kui mõned mehed ähwardusi ette kuulutawad. Aga ka lõbusamaid asju on mull teatada, nagu kontsertidest ja näitemängudest. Nimelt oli siin meie lähekorras Tähkuwere wallas Sadala külas jõulu wiimasel pühal näitemäng. Mängitud sai „Naene oheliku otsas" ja „ Jõulukingitused." Mõlemate näitemängu etendus läks kaunis heaste. Lõpeks tuletas auus peremees H. Sommer ka meie Aleksandri  reaalkooli meele ja palus selle heaks andeid. Kui palju selleks raha sisse tuli, ei ole minul kui wõeral pealt waatajal mitte teada. Soowida oleks, et auusad Tähkuwere mehed ka edespidi niisugusid pidu õhtuid õiete sagedaste asutaksiwad, aga seda ka enne, olgu kaS ajalehtede läbi ehk muul wiisil, laiemalt  teada annaksiwad. Sell wiisil saaks nende sisse tulek suurem olema, ning inimestel ei oleks waja päew otsa pidu hakatuse peale oodata, nagu mina nende ridade kirjutaja seda pidin tegema. 8. Riiast. „ Kündja" hädaldab oma 3 kirjawastustes  selle üle, et temal „tellimisekirjadega ilma rahata, kus sees lehte wõlgu palutakse," üsna weeuputus  käes olla, ning palub siis ka tõisa ajalehta oma lugejatele teada anda, et „Kündja" toimetus „oma lehte sellepärast wõlgu ei wõi anda, et ta mitte ei taha rahwast pärast maenitsema hakata, nagu seda wägise kätte topitud ajalehed teewad." Seega püüab Kündja tõisa ajalehta määrida ja ütleb seks tõtt ja walet läbisegi. Meie ei tunne tänini muud „wägise kätte topitud" ajalehte, kui „Tallinna Sõpra", „Ristirahwa Pühapäewa lehte" ja kõige pealt „Künd- jat", keda wiimast ka Lätikeeles Eestlastele kätte topiti ja Eeskikeeli meel praegugi tellimata kätte topitakse. Neil lehtedel peab tugew jõuud taga olema, et seda teha jõuuawad, ilma et „rahwast maenitsema" pruugiks  hakata. Meie Eesti ajalehtedel aga ei ole mitte abikassasid tueks, waid nad elawad peust suhu, aga usaldawad siiski oma tellijatele mõlgu, sest nad usaldawad  rahwast ja rahwas neid. Eesti ajalehtede rahwa usaldus ei ole neid iialgi petnud, sest rahwas armastab neid, ning ei pane neid mitte naeruks. „Kündja" usaldus, et rahwas teda usaldusega peaks wasta wõtma, on minema aasta mõne ränga hoobi saanud. Temale on tellijaid siginenud,* nagu näituseks  Wändras, keda sugugi „maenitseda" ei wõi, sest et Heko ega Pähkel kummagi tema keelt ei mõista. Et edespidi enam niisugusid naeruwäärt asju ei juhtuks,  sellepärast siis „Kündjat" mõlgu ei usalda. Eesti lehtedel aga sarnast kolli karta ei ole, ning nende toimetused saadawad neid igale ühele tellimise peale mõlgu, kellel mitte ühe ehk töise asja pärast Võimalik hinda kohe kaasa saata ei ole. Maal on raha saatmisega Vilets lugu, ning oleks see lehe tellijatele  wäga raske, kui neilt hinda tingimata tellimisega  ühes päritakse. Peeterburgift. Juba minemast suwest saadik seisis iga suure Weneriigi alama keele peal see küsimus:  Millal saab Keisri Majesteetide kroonimine olema? Aeg ajalt ilmusiwad Wene ajalehtedes sõnumed, mis ülitähtsat päewa kord ühel, kord töisel ajal ütlesiwad olewat. Aga kuda pärast igakord ilmus, oliwad sarnased sõnumed igakord paljalt  aimamised ja arwamised, millel tõe põhi puudus. Ehk küll kellegil teada ei olnud, millal kroonimine saab olema, siiski kestis selle wasta walmistamine igal pool ja paigas agaraste edasi. Nüüd wõime lugejatele Walitsuse Teadustaja järele ülemal tähendatud  küsimusele rõõmsa kostuse tuua. Ühe Kõigekõrgema  manifesti järele on Keisri Majesteet otsuseks teinud, et kroonimine selle aasta Mai kuu sees Moskwas saab olema. Sellest pühalikust pidust kutsub Kõigekõrgemalt wälja antud manifest osa wõtma kõiki kubermangude mõisnikude marshallid, iga kuberckangu linna linnapead ja maakonna walitsuste  presidendid. Terme Wenemaa teretab seda sõnumet rõõmu hõiskamisega, iseäranis aga manu Wene Zaaride pealinn  Mõskma, kes igatsusega seda pühalikku päewa ootas, millal meie noor Zaar Mõskma müüride wahel wiibides oma walitsuse püha wõidmist saaks wasta wõtma. Et nüüd kroonimise aeg teada on, siis on igal pool wõimalik aegsaste ja auusaste selle wasta walmistada. Moskwas tehakse niiheaste linna, kui ka walitsuse poolt kõik mis wõimalik, et linn päewa tähtsuse järele pidu ehtes wöiks olla. Kroonimise pühast ja pidust enesest saame peagi lisalehes pitkemalt  rääkima. „ Rishk. Westnikule" teatakse pealinnast, et wäljaandjal ja toimetajal herra A. A. Krajewskil nõuu olla, oma lehte hingusele lasta minna. Saksakeele „St. Petersburger Zeitung" on kuulda saanud, et Läänemere kubermangude talurahwa kohtute muutmise kohta peale kohtuministeeriumi plaani ka üks rewideerija senatori Manassein'i aruanne  Kachanowi kommissionile, kes meie kohtute parandamise  üle nõuu peab, ette saab pantud. Moskwast. Nõnda kuda „Mosk. List." teatab, saawad Majesteetide kroonimise päewal Chodynka wäljal 85 bufeti lahti seisma, kus rahwast ilma hinnata söödetakse ja joodetakse. Nende busetide tarwis  on pagari Filippowi juures 900,000 pirogit tellitud, mis rahwale ära jagatakse. Keiserliku maja ministeeriumi poolest tellitakse kõiki Larwilisi asju kroonimise piduks suurel hulgal. Nõnda on näituseks Chlebnikowi wabrikus hiljuti 1300 tosinat riigi aadleriga  tähendatud nuge ja kahwlid tellitud, mis Aprilli  kuuks malmis peawad olema. Et aeg lühikene on, siis tehakse nende kallal mõlemates Chlebnikowi wabrikutes St. Peeterburgis ja Moskwas tööd. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Mina neil sõnadel heaste aru ei saa, mis ma siit Postimehest loen: haritlane, õpiklane, koolitlane? Kalja Pärt: Kas sa siis seda ei tea? Waata, ma seletan sulle seda karma pealt ära. Pane nüüd tähele waata kas tead nüüd ma ütlen sulle just kas saad aru kuule noh, olgu peale, ütlen töine kord. —x — Kuulutused. limasel Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekul tegi selts otsuseks, oma lähemat koosolekut ja aastapidu Keisri Majesteedi sündimise päewal 26. Weebruaril s. a. ära pidada. Et aga Aleksandri kooli toimetuskond heaks on arwanud, päew enne seda, 25. Weebruaril, Aleksandri peakomiteed ja abikomiteede saadikuid Tartu koosolekule kutsuda, mis seal otsuse alla wõetawa asjade pärast wäga tähtjas on ja millest ka palju meie seltsi liikmed peawad osa wõtma, sellepärast oleme sunnitud MU" ligemat koosolekut 2. Märtsil f. a. -HW see on Keisri Herra troonile astumise päewal ära pidama. Sell päewal koguwad endid kõik seltsi liikmed WiljandiS kirikusse. Pärast Jumala teenistust tullakse otsekohe seltsi majasse, kuS koosolek ära peetakse ja pärast lühikest waheaega pidusöök saab aset olema. KeS pidusöögist soowiwad osa wõtta, neid palutakse seda hiljemalt 25. Weebruari kuu päewani seltsi bufeti pidajale üleSse anda. President Pettel Ailtsgll. Holstri Kroonu walla Massumöisa talu pärisperemees. Eesti Kirjameeste Seltsi lähem koosolek laupäew 2S. Webruaril NM" Tartus "HDD Wanemuine seltsi majas. Hakatus enne keskpäewa kell 11. Tund aega warem algab oma koosolekut. (6?) i Eestseisus. Suru pärm on odawamaks läinud, ning maksab nüüd 1 nael 55 kop., 1 lood 2 kop. (71) i Pagar W. Kelch.