seaduSte kohta saab Gambetta, nagu näha, mitmes tükis terawa kriittkalifi mõtteid omas ajalehes ilmutama. Saksamaal rõõmustatakse rohkeste Gambetta ministeeriumi langemisest, aga jäedawat head meelt ja usaldust oma õhtupoolse naabri waSta ei näita siiski Saksa poliitikameestel ka nüüd olewat. Hilja oli üks tähtjas Saksa ohwitser ühes Shweizi ajalehes sõateaduste  PShjustusek soowimist awaldanud, et nimetatud  wabariigike Saksamaa õhtupoolseks malliks rohkem kindlustega ennast kinnitaks. Shweizlased aga ei taba sarnasest nõudmisest midagi teada, et ennast ühe ehk töise naabri märawaks laseksiwad teha, ja üks Shweizi ajaleht ütleb: Prantsusemaa olla oma hommikupoolse raja, mis Shweizi wasta piirab, ülitugewa kindlustega kindlaks teinud, et Sakslase sissetungimist tagasi hoida. Saksamaa aM pidada oma õhtupoolse Piiriga, pasta Shweizi, sedasama tegema, kui Prantslaste sissetungimist  tagasi hoida tahta, aga Shweizimaa ei saada jalatäit oma pinda kummagi naabri tallermaaks ehk sõakindluse walmistamiseks lubama. Saksamaal ohkawad  wanameelelised salalikul näul niiheasti ajalehtedes kui ka muial, ning kurdawad, et rasked pilwed nende taewast tikkuda pimestama, sest wabameelelised teemad ka nüüd jo wäsimata tööd, et tulewal riigipäewal healtepaljuseS ette aStuda, ehk küll weel kõigil teadmata  on, kuna Bismark riigpäewa kokku saab kutsuma. Itaalias ei taha õiete kellegi üleaedse naabriga õige usaldus enam maad leida, ehk küll wälist sõbrust ja lahkust nägu pea igale poole näidata püütakse. Ühelt poolt siin Prantsuse wasta usaldamata, sest et sealne riik oma wõimust Aafrikas suure hoolega tahab kaswatada, nagu nimelt Gambetta poliitika seda alati tunnistab. Töiselt poolt teeb Itaalial Bismark'i Rooma poliitika tuska, kes heameelega paapsti endist wõimust kaswataks, ja ennem seda suuremalt osast Itaalia kui oma Saksariigi kulu peal teeks. Kolmandalt poolt on Austria sõbrusel kauniste külm magu juures,' mis ka oma minema suwist kiidetud soojust ei taha, leida. Sellepärast ei ole ka imeks panna, et Itaalia praegusel juhtijail poliitikameestel raske tüüril on olla, kuna pealegi Garibaldlased ja muud, kes riigi suurendusi ja kõige Itaalia keelt rääkiwate maakondade'  ühendust omaks püüdmiste põhjusteks panewad,  omal rahutumal meelel ka Balkani poolesaare mässajate läbi Austriale õige rohket pääsooja soowiwad. Wõib olla ehk wõitlewad mõnedki Jtaalialased seal Dalmaatsia-Herzegowina-Bosnianlaste ridades Austria WaSta, ehk, kui seda mitte palju, siis annawad nad mässajatele wähemalt sõariistugi, olgu kui ka raha eest. Türgiriigil on praegu Araabias pylawat tegemist, sest seal loitab laüsa mässamine üleS, ja mitmes kohas on Türgi sõasalgad mässajate Araablaste käest armetumalt peksa saanud. Selle mässamise waigistuseks  peab Türklane usinaste ja kõige jõuuga tööd tegema, sest Araablased on söakas ja tuline rahwas, kes, kui korra jo wõidule saaksiwad, ennast pärast enam ei tahaks alla anda, enne kui kedagi mehi enam püSti ei seisaks. Seda teatakse Konstantinoopolis küll, ja iga päew lähewad Bosporusest sõalaewad wäesalkadega  Punase-mere poole teele. Afghanistaanis teeb praegune wõimusele ja walitsusele saanud emiir Abdurahman jäledat werist tööd nende karistuseks, kes enne tema wasta Ejub Khani all oliwad sõdinud, mitmed tähtjad ohwitserid on tema käsu peale ära surmatud ja 1100 inimest poliitika süü eest wangi heidetud. Kõigega näitab Abdurahman lausa metsalise südant ja Kabulis on seega koledad ja hirmsad päewad walitsemas. Kas see aga Abdurahman'ile kord jälle langemist ei walmista,  on teadmata. Omalt maalt. Wikiandis. Kõhtude tegewus. Wiliandi linnas piiras linna politsei 25. Januaril Wiliandi Sillakohtu  käsu peale korraga kesk päewa ajal Schrnidt'i maja sisse, kus Sakala toimetaja elab, ja otsiti toad läbi, kaS ehk Mart Mitt'i seal ei ela. Jõledad tembud. Nädalal enne seda lautadi  hulk kirju Wiliandi linnas laiali, milles teada anti, et Wiliandi linn 26. Januaril põlema saaks pandud. Linna rahwas elaS suure kartuse sees ja igal pool oliwad wahid wäljas. Peale selle aga, kui paar sala kirjasaatjat awalikuks oliwad tulnud, jäi kõik rahuli ja ka põletamise kirju ei olnud enam näha. Kohtu alla. Ministri herra käsu peale pidada, nagu Saksakeele ajalehed jutustawad, M. Tõnnisson'i kalendri asi kohtu ülekuulamise alla langema.  Nimelt pidada zensuri abi, herra Metz, selle eest awalikult kohtu ees wastama, mikspärast ta selle kalendri zensurist läbi laskis. Mis Wene ajalehed meie maa tulekahjude kohta ütlewad, tunnistab osast järgmine tükike ,Noo,  woje Wremjä'st': „ Tulekahjud, mis Tartu linnas ikka sagedamini ja sagedamini sünniwad, teemad peaaegu  igaühe sealse linna kodaniku südame rahutumaks. Tartu majad on nagu just nimelt nõnda ehitatud, et nad rutemini tuld külge wõtaksiwad, sest nad on õhukestest laudadest kokkupandud ja tormatud paberiga kaetud. Kui wisad nad põlema on, wõib sellest näha, et Dross'i kahekordne maja hilja aja eest wähem kui kahe tunniga tuha hunikuks põles. Saksa ajalehed seletawad seda küll koguni omast pääst mäljawõetud Eestlaste mässama liikumisega ära, aga palju õigem oleks wistist töine seletus, nimelt mis mina ühe Eesti talupoja ja majaomaniku suust kuulsin. Tema ütles: Meile, Eestlastele, pantakfe küll põlemasüütamist  süüks, aga kas ei oleks palju õigem, seda süüdi Sakslaste eneste poolt otsida, sest kui nad 7 künni 10 tuhandalise maja ehitawad, siis wõtawad nad teda kohe 20 tuhande eest tulekassasse üles. Niisuguse  maja ärapõletamine on omanikule kulla kaewandus.  Ja tõesti, Tartus on õieti palju sarnatseid majasi, mis kahe kolme kordse hinna eest on üles wõetud.  Tunnistuseks olgu hilja aja eest ärapõlenud maja, mida asjatundjate üteluste järele wõib 7 tuhanda eest ülesehitada, .aga tulekassas, nagu kuulda, on ta ommeti 17 tuhanda eest ülemal olnud." Nõnda kirjutab  Peeterburgi Wene ajaleht. Pärnust. Õnnetus. Pärnu jõe pöal on jeä ikka meel nii nõrk, et paiguti hobustega ülesõitmist ei kannata. Üks woorimees julgenud 2-3. Januaril seesugust  ülesõitu katsuda, aga ühe koha peal, kus mesi neli sülda sügaw, murdnud jeä ja tõld wajunud hobustega  ühes jõe põhja, kuna inimesed meel waewaga elu jõudnud peasta. Hobused tõmmati töisel päewal jõe seest wälja, aga tõld jäi esiotsa jõe põhja. Pärnumaalt. Läbiotsimine. Ööse 22. Januaril  on Pärnu Sillakohtu herra Baron Pillar kahe shandarmiga Wana-Wändras M. Tõnnisson'! maja läbi otsinud ja sealt 26 „Rahwa Tähtraamatut" ühes wõtnud, mis Tõnnissvn oma jauks meel järele oli jätnud. Koolmeistrist M. Tõnnisson'ist jutustab . „ Olewik", et Tõnnisson siis, kui temal „rikka mehega" protses ees oli, oma koolmeistri ametit pidanud kantama.  See ei ole mitte õige. Tõnnisson oli sell korral Wana-Wändra wallSS* küla koolmeister ja tema kooli kiideti ametlikult konwendi ees üheks kõige parematest  koolidest, ja kahetsed! wäga, et ta ennast waese terwise pärast sellest kohast, kus palju lapsi koolitada oli, lahti wõttis. Selle peale oli ta künni mullu kewadeni Wana-Wändra mõisas mõisa sulaste laste juures koolmeister, mida kooli Wana-Wändra mõisa herra von Ditmar lahkeste oma kuluga ülemal pidas. Aga et M. Tõnnisson'!! tiisikuse haigus on, sellepärast  ei wõinud tema termis ka seda weiksemat koolitööd  kannatada, ja ta wõttis ennast mullu kewade ise koolmeistri ametist täitsa lahti. Ameti kautamisest sell ajal ja nagu Olewik jutustab, ei mõi sellepärast tõe põhja peal juttu olla. Tartust. A. Grenzstein on meel kord oma poliitika seisukohta omas ajalehe kirjanduses selgemine awaldanud, mille eest meie tänulikud wõime olla. Tema kirjutab „Olewik'u" 4-mas numris: „ Siiski ei taha meie salata, et Eesti ajalehed mõnes tükis rahwa wasta on nimelt et nad waidlusi rahwa liikmete wahele on külmanud, mis ennast minema aasta sees mitmel wiisil seltsides on ilmutanud.  Aga neil asjadel ei ole Sakstega ega põletamistega  ega rewolweri laskmistega midagi tegemist olnud. Seal seisiwad kaks erakonda töine töise wasta, kelle mõlemate stht ühesugune: Eestirahma edendamine on. See on aga (nõnda kirjutab Olewik) kahekülgne: waimuline ja ilmaline. Ja nimelt iseäranis esimeses tükis lähemad nüüd mõlemad erakonnad oma teede poolest, mille peal sihile jõuda tahetakse, lahku. Kummagi erakonna ees otsas sammus ise leht: esimese  ees „Eesti Postimees" töise ees „Sakala" nõnda kirjutab „Olewik". Nüüd meie ommeti teame, missuguse põhja peal A. Grenzstein oma „kõlbmata wõitlemise wiisiga" mullu seisis. See Võitlemise wiis olla „ waimuline" olnud. Kui A. Grenzstein Eesti rahwast ja üksikuid tema mehi kõige „kõlbmatamal wiisil" laimas, kui ta Eesti Kirjameeste Seltsi igapidi katsus lõhkuda, siis tegi ta „waimuliku" tööd. Sakala aga, kes Eesti rahwa auu ja tema Seltsi eest wõitles, olla ilmalik ajaleht olnud. Nüüd meie ommeti teame ka, mis ilmaline ja waimuline on. Et tänawu „Olewik" selle waimulise erakonna ajaleht on, sellepärast saab siis, kui Sakala edespidi weel „Olewik'u" wasta wõitleb, ilmalaps waimuliku lapse wasta wõitlema. Jine, et see „Olewik" weel julgeb Tallinnamaa uue usuliste waSta «õidelda, kuna just sellesama seisukoha peal seisab, nagu need pühad: Sellest näeme, kui wäga pöörase tee peale need inimesed langemad, kes oma eksitusi mitte üleSse ei taha tunnistada ja patust ümber ei taha pöörata, maid oma pattu püawad ilustada ja teda maailma ees kui mõnd auusat tegu ette näidata. Kui meie nende „waimuliste" ajaleht loeme, siis leiame õige ilusaid mõtteid mahel ja meile näitab, nagu oleks erakonna lipp maha jäetud. Seal tuleb aga korraga jälle naeruwäärt tükk wahele, kus pää püsti ja rind ette sirutatakse ja ütlemata lapsiku toredusega maailmaDe  wälja hüütakse: „Waadake, meie oleme ikka meel needsamad Baltlased!" .See „BaltlaSte" seisukoht  ei ole aga mitte enam seesama, mis ta kahe aasta eest tagasi oli. Seal oli ta üks poliitika seisukoht, mis nüüd juba,' Jumalale tänu! igal pool maha on jäetud. Nüüd on see laste" seisukoht meel paljalt üks „w aimul ine". Noh, see miimane seisukoht on wähem kardetaw, ja meie loodame kindlaste, et kui weel paar aastat mööda lähemad, siis ka meie wiimased „Baltlased" juba ära on näinud, et üks ainus seisukoht weel wõimalik on, see on Eesti, see on Sakala seisukoht. Aga enne kui nii kaugele jõuame, läheb meile meel tublit wõitlemist tarwis, seda näeme nüüd ette. Meie kohus on, nii kaua wõidelda, künni ka „waimuline" Baltlaste erakond  niisama rahwa ees Võimatumaks langeb, nagu selle partei erakonna poliitika seisukoht juba langenud on. Meie kohus on selle erakonna wasta seda enam wõidelda, mida enam meie ära näeme, et suurema jau meeste juures, kes seda erakonna teed kõnniwad, mitte südame halbus ehk tigedus juhtijaks ei ole, waid paljalt üks nooruse tuju, mida mehed pärast, kui nad terweks on saanud, isegi kahetsewad. Ükskord saab aeg tulema, kus need mehed ära tunnewad, kui wäga naljakas rummal see oli, suurt rahwast „ilmaliseks" parteiks nimetada ja enesele „waimuliste" nime otsaette  kirjutada. Et see aeg aga pea tuleks ja erakondne  „waimuline" tuju, mis seiemaale küll kaunis ilma maimuta on, rahwale ja tema püüdmistele palju kahju ei wõiks teha, sellepärast peab rahwaS igapidi ülesnäitama, kui wäga ta seesugust erapüüdmist  põlgab. Asi peab nii kaugele siginema, et iga töine seisukoht wõimata on, kui see üks, mjs ennast EeSti nimes ühendab ja mille ees kõik töised ära peawad kustuma. See üks nimi ülsi wõib meid ühendada;  see üks nimi liidab üksi Kreeka õige-usu „waimulised",  Lutheruse usu „waimulised" ja kõik „ilmalised"  wenna paeladega kokku, nagu seda ka seal juba omal kodumaal näeme, kust erakonna püüdmised pelgu on aetud. Iga aiasõbra tähelepanemist soowiksime Tartu kunstkärnäri Joh. Daugull'i „Hinnakirja" peate juhatada, mis ka tänawu jälle Eesti keeles wälja on tulnud. Niipalju, kui meie seiemaale kaubakärnärite hinnakirju läbi oleme waadanud, on Daugulli hinnakirjas  hinnad ikka kõige odawamad olnud. Et seal ka kaup hea on, seda wõime juba sellepärast tunnistada,  et ise ka igal aastal sealt oma tarwituse seemned  oleme ostnud ja seal weel midagi halba kaupa ei ole leidnud. Wale raha on Tartu politsei uuel aastal juba inimeste käest ära wõtnud: 1 kahekümnewiie rublane nummer 312008; 3 kümne - rublast, kellel 219,669, 218,630 ja 432,135 numriks peal, ja 14 kolme-rublast, kellest kümnel numrid 352"° alustawad töised aga 58"-°. Kõikidel wale rahadel on aaStäarw 1876 peal. Rahwa ülelugemise armud on juba niikaugele käes, et Liiwimaa rahwa hulk teada on kus ilma Saaremaata ja Muho saareta 1,103 910 inimest elamas on. Kui palju inimesi linnades on seda andsime wiimati juba teada, EeSti kihelkondade rahwa hulk on aga järgmine: I. Tartu maakond. 1. Tartu Kaarjas . . 15,300 hinae. 2. Palamuses . . . 5,163 3. Laiuses .... 11,425 4. Kodaweres ... 10 732 5. Tormas .... 5 128 " 6. Lohusuus.... " ' 7. Kambjas .... 9,120 „ 8. Nõos ..... 6,889 9. Puhjas .... 5,386 " 10. RkkNUs .... 4 272 ' 11. Rõngus .... 6^876 12. Kursi ..... 4,800 " 13. Sangastes . . . 11,257 14. Otepääs . . . . 9 170 " 15. Äksis BM6 " 16. Maarja Magdaleenas 8,454