paljalt need nende waStalised, keS Sakslaste õigusi ilma põhjalal wiisil kitsendada katsuwad. Austrialased ootawad omas riigis pea seda tähtsat päewa, mill 5 aastat täis saab, kuna krahw Taaffe Austria riigiwalitsust, kui minister-president juhtima hakkas. Tema on suurel mõedul ja mitmet wiisi Austria riigi asju edendanud, walimise õigust rahwale laiendanud ja nimelt waesema rahwa kasuks, käsitööd on tema tõstnud, riigi raha-aSju parandanud ja õnnelikult on Taaffe raudteesid  paremaile korrale seadida wõinud. Saksad annawad temale ainult seda suiks, et temal wõimalik ei ole olnud, Austria mitmesugusid rahwusi isekeskis lepitada ja kokku sünnitada. Prantsuse wabadriigi põhjusseaduse läbiwaataja ja uuendaja kongress on oma tööd lõpetanud ja mitme päewaliSte  läbirääkimiste järele neid otsusi teinud: Orleangst ja muud printsid ei wõi riigi presitendiks walitud saada, senati walimise seaduse uuendamist määrab parlament  ja kinnitab senat ise ja mõned töised punktid. Ministeeriumi waStalised karjuwad nüid küll oma wähemuse  üle ja ütlewad, et kongress omast kohast midagi ei ole teinud, waid aga seda kinnitanud, mis töised wälja mõelnud ja kirja pannud. Nad ütlewad, et minister-presitendil seda korda on läinud ja wõimalikuks saanud Prantslastele näidata, et kongress hirmutaw asi on, et keegi enam põhjusseaduse raputamist ei nõuuaks ega seega seda hirmutawat asja näha saada ei püiaks. Inglismaal on parlament kodu lastud ja kuninganna  poolest lõppel pitk trooni-kõne ette loetud. SelleS kõnes kahetsetakse wäga, et suur osa parlamendi töösid senatist kinnitatud ei ole saanud ja sellepärast ilmaaegu töötegemiseks jäenud. Ka kahetsetakse, et Inglis riigiwalitsuse  nõuu, Eüroopaga ühel meelel Egipti asju õiendada, tühja läinud ja seda wiisi sealsed segadused waewal wiisil paraneda wõiwad. Ühelhoobil tuletatud aga rahwa kogule meele, et sügise walimise seadus uueste päewakorrale saada wõetud ja läbi rääkitud. Egipti asjad lähemad iga päewaga ikka kirjumaks ja halwemakS. Kairos, nende pealinnas oodeti konwerentfi  otsustest abi ja kuuldi sellepärast ka selle nurjaminemist  suure ehmatusega. UmbeS 8000 elanikku, keS Kairo linna laskmise läbi kõik oma warandust kautasiwad,  ootawad iga päew abi, aga ei saa seda kohegilt. Need abiootajad kogusiwad endid ja läksiwad hulgani kuberneri maja ette, kes neile walitseja Khediwe nimel tõutas, et nende õiguslised nõudmised wõimalikult täidetud ja tasutud saamad. Inglased tahawad Nili jõge mööda suurt sõawäge Khartumi saata, kes sealt Gordon pashat ära peastma piab. Selle nõuu kordasaatmiseks on Inglismaal  hulk weikesid laewukesi wõi lodjasid tellitud, kellega sõawägi Assunast ära sõuda tahab. Mahdit ja tema sõawäge ei kästa puuduta, kui see mitte ise nende kallale ei tule. Omalt maalt. Wiljandift. Tuttawal kombel on meie kesk-koolides, nagu kreiskoolides ja gymnaasiumideS viisiks, õperaamatuid wäga sagedaSte muuta, mis kooliõppijatele ja nende koolitajatele  nimelt alamast soust, suurt raskust sünnitab. Nüid on hariduse minister ühe uuema ringkirja läbi seda koormatust märksalt kergitada püidnud, milleS ta õpekonna kuraatoritele teada annab, et 1) ühtki õperaamatut enne kahte aaStat tarvitusest ära ei tohi heita. 2) Igas SpetuS-jauS ehk aruS, nagu rehkenduses, geomeetrias, wana-, kesk- ja uueaja ajalu'us j. n. e. piab SpetuS nendesama raamatute juhil lõpule viidama, kellega alustad!.  Ainuüksi ülema klassides võib see kordamise ajal tõistti olla. 3) Kui kooliõpetaja õpetuse raamatut muuta soovib, fiiS piab tema seda, üheS muutmise kindla põhjuste ülesandmisega, pädagogia nõuukogule kirjalikult teada andma. Tähendus. Õpetuse raamatute vahetamist ei tohi milgi muul ajal, kui enne suvise vaheaja hakatust, ettewotta. . „Rishki Westnik" avaldab üht nimekirja, nendest Greeka-õige-usuliSte kooliõpetajatest, kellele Kõigekõrgemalt tubli töötamise eest kooli põllul hõbe auuraha Aleksandri lindi ja pealkirjaga „hoole eest" rinnas kanda on antud: Ivan Lauk Wana-Antsmõisas, Aleksei Punshun Ilmjärves,  Anton LutS Saaremaal, Mihail Üsna Saaremaal,  Jakow Pellberg Tartus, Jradion Tasane, Aleksei Kipper Saaremaal, Andrei Leismann Lustivere kooliõpetaja  ja Dionist Tasane Tori kooliõpetaja. Reed kooliõpetajad on Eesti jaus konnast ja enamiste lugejatele tuttavad, kuna meie Lätlasi nimetada ei arva, keda lugejad ei tunne. „Rishki Westnikule" teadustatakse, et selle uue kommiSjoni esimeheks, mida Greeka-usu waimulikude raamatute  Eesti ja Läti keelde tõlkimiseks Peeterburgi asutati, endine Riia, nüidne Pihkwa vaimuliku seminari rektor MAA. theol. M. M. Drechsler on nimetatud. Eestikeeli kiriku laulude tsenstrimine on, nagu „Rev. Beob." teatab, ülemtrükiwalitsuse eeskirja järele Eesti kubermangu valitsuse iseäraliste tallituste noorema ammetniku Nikberg'i kätte ustud. WiljandL maakonnast kirjutatakse meile: „Paistu kihelkonnas lähevad viljad läbisegamine kauniste korda. Rukkid saiwad kevadise sagedase vihma ajal kaunis kasvamise  järje sisse ja äratasiwad põllumeeste seas kaunist lõikuse lootust. Kõrgemail kohtadel oliwad rukkid päris puhtad, madalail maadel kaunis kasteheinased. Pärast Jaani-päewane kolmenädalane kuiv aeg näitas põllupidajatele  kurbe sõnumeid toovat: odrapead seisivad tupes, kartohwli pealitsed lõiwad närtsima ning linad ja kaerad läkfivad tükati kollaseks. Tubli vihmahoog andis abi ja jagas jõuudu senna, kus weel seda tarvitada võis. Odrad hakkasiwad uuesti haljendama ja päid ajama, kaerad kauniste kasvama, kuid lina jäi mineva aastase arvu järele lühikeseks. Praegusel kuival ajal on veel üks häda põllupidajail kaebada. See häda on: lina leutamise koha puudus. Lombid ja tiigid, kus minewal aastal linu leutati, on hoopis kuivanud, ning suuremad veed, nagu jõed ja järved on kõrgema kohtu käsu peale linaleutamiseks kalade su'u alal hoidmise pärast suutumast ärakeelatud. Põllumees, kes jõe wõi järwe lähidal elab, juhib weel kanaali abil wett oma linaleutse paika, aga mis piab see põllupidaja tegema, kelle koha piiridesse ühtegi jõge ega järwe ei puudu; kuhu piab tema omad linad likku panema? Selle küsimise peale ei tea keegi kosta ega abi leida. Ommeti on niisuguseid umb- kalawaeseid järvi küllalt leida, kus sees põllumees omad linad võiks leutada. o. n." 3. Augustil s. a. revideerinud Wiljandi maakonna  prausk Doll Kolga-Jaani kirikut ja kihelkonda. Muidu läinud kõik harjunud wiisil, kuid aga kiriku kassade pärast olnud kõnet ja ka köstri metsa äraraijumise pärast. Wõru maakonnast. Liivi kuberneri poolest on tohter Woldemar v. Riederile luba antud, Hurmi mõisa - maa peale maa-apteeki asutada. Töine apteek saada kubermangu  walitsuse lubaga tohter M. Edelbergist Rauge mõisasse asutatud. LatimaalV kirjutatakse Smilteni kihelkonnast Läti Kündjale ehk „Arajs'ile" järgmiselt: Wiimastel nädalatel  möllas ka siin sigade tõbi. Mõnes talus on kõik fiad otsa lõppenud. Kroonu mõisas Blumenhowis saiwad 166 siast 38 tükki otsa. Kõige kurvem lugu on sennini ses asjas see olnud, et tõbe wasta weel mitte võimalik ei ole olnud, õiget abi saada. Tõbi näitab nõndanimetatud  põrna-töbe sarnane olewat, mis ka tõisi koduloomi ärawõtab. Haigeks jäenud loomi on pea-aegu võimatu ära peasta. Enamiste surevad 76—86 protsenti, mis loomade pidajaid lageks ähvardab teha. Kõige paremine võib terveid loomi tõbe eest ärahoida, kui kangeSte puhtust  peetakse, puhast wett joogiks antakse ja neid jahedates kohtades hoitakse. Tänavune aasta on põllumeestele wäga mitmesugune:  siin on rõõmsad lõikust loota, seal kurdetakse, et vili tänavu täieste ikaldanud on. Nii kirjutatakse Berson'ist „Balss'ile", et kevadiste ränga vihma sadude ja pärastise põua pärast tänavune aasta seal päris kehv olla. „Kõik näeb wäga kurb wälja, nõnda et see kehvem  on kui kuiv 1868 aasta ja seepärast kõige halvema aastate juure tuleb arvata." Esimesel suviste pühal olewat seal üks L. valla päriskoha omanik K. S. kett 12 l. ennast heinaküiniS ülespoonud, nagu arvatavat, õnnetuma armastuse põhjusel. Elus olevad ta igaühe vastu lahke olnud ja armastanud luulelikku iludust. Lätimaa metsade üle kirjutab „Baltijas SemkopiS" omas 31. numbris ja kaebab kurblikus toonis, et need, niisama nagu paiguti meilgi, mõistmata laastamise  läbi vähenemas olla. Muistsel ajal olnud siin palju ilusaid metsasi, ja neist peetud ka lugu, nõnda et nad mõistlikul pruukimisel sugugi ei olevad vähenenud. Metsade  hävitamine alustanud peale, kui siia lossisid, linnu ja mõisasid hakatud ehitama. Kõige kurjemad metsadewaenlased  aga olla tuttavad tulivee walmistamise kohad. Praegust aega kutsutavat haritud ajaks ja wõida arvata, et metsade kasu ja väärtust tundes neid hoidma hakatakse. Aga ei! Metsasid taastatavad meie maal kõige suuremal mõedul! Aga metsade, kui looduse ilusama ja pühama kohtade ja maa õnne ja rikkuse hallikate hävitamine ähvardada maale hädaohtu tuua. Loodus ei laskvad end mitte pilgata. Kes tema pühaduse vastu eksivad, saavad  raskeste karistud. Kõige õnnelikum, kõige viljarikkam maa, kõige armsam ja ilusam inimese elukoht võib armuta metsa hävitamisega viletsaks kõrbeks muuta, nagu seda juba nii mitmest maast näha on. Sellepärast olla wäga soovida, et niisugune mõistmata metsade hävitamine kauks, kes hirmus patustamine looduse pühaduse ja tuleva põlvede  vastu olla, ja et riigiwalitsus seepeale oma tähele- panemist pööraks ja piiri paneks. Aga ka maa omanikkudel  olla tarwis metsa hoidma ja kaswatama hakata, et meie maa tulevikus ennast mitte wiljakandmata lagendikuks ei muudaks. Walga maakonnast. Ergmäe lossi varemetes peetl pühapäew 12. Augustil nimetud kihelkonna ühendud Latt laulukooride ja Hoomuli Eesti laulukoori poolt kadunud Walga kihelkonna koolmeistrite seminari direktori Jaan Zimse heaks kontserti. Ehk küll ilm ilus oli, siiski ei olnud kuuljaid liiga palju, ehk neid oli pool osa väljaspool  varemeid ilma rahata laulu kuulmas. Mitmedgi, nii heasti Läti kui Eesti laulud, saiwad kuuljate poolt suurema ehk wähema meeleheaga wastuwõetud ja töist korda laulda soovitud. Nimelt nähti mõned Eesti sololaulud  kuuljate meelepärast oleroat. Wäga rõõmustav) oli näha, et Lätlased ja Eestlased nii ilusas ühenduses pidu pidasiwad ja laulu laksutasiwad. Kadunud Zimse, kui Läti rahwa-laulude koguja ja koolide isa mälestusesamba  ja stipendiumi või abiraha heaks, peetakse Lätimaal  õige rohkeste kontsertisi, pidust jne. Peale mitme maal peetawa kontserti, oli 12. Augustil Riias ka üks suurem mitme laulukoori poolt antud kontsert, nimetatud otstarbe heaks. Ergmae kontserdil tuli 56 rubla sisse. Walga maakonnast kuuleme, et seal Ergmae kihelkonnas ja mujal hobusewargad sügisise pitkema ööde tulemisega aegsaste oma ammetit rohkel mõedul hakkavad pruukima. Nad minna juba nii häbemataks ja ülekäte, et enam korraga ühe hobusega rahul ei olla, maid kaks ja kolm ühel öösel ära riisuwad! Asi läheb sellepoolest päris liiale. Kole lugu! WõNNU IV. kihelkonna kohus on, kuida „Balt. Westn." teatab, oma kohtukonnas olewate kogukonna kõhtudelt ringkirjaga järgmiste küsimuste peale waötust pärinud. 1) Kas on käesolewal aastal Jüri-päewa aegu mõned peremehed oma talukohtadest wäljatõstetud ja kui seda sündinud, kui kuur oli nende kahju tasumine? 2) Kelle käsu ja tahtmise peale on wäljatõstmine sündinud ja kas wäljatõstetud on heaga väljaläinud; on seaduslikul  ajal ülesüeldud ja millas on wäljamineku otsus kuulutatud? 3) Kas endine taluperemees wäljatöstmise otsusega rahule jäenud, ehk on ta kõrgemasse kohtusse edasi kaebanud; kas kaebamine enne wõi pärast wäljatõstmift  olnud? 4) Kas peremees wäljatöstmise juures wägiwaldselt wasta on pannud ja missuguseid abinõusid ta see juures tarwitanud? Ons wastupanemine kaelakohtu (kriminal) seletamise all olnud ja missugune partei on kaelakohtu alla antud? Riiast. „6. Augustil suri," kirjutab „RishkiWestnik" „Petrikowis (Poolamaal) endine kroonumaade walitsuse peamees Hendrik Karlowitsh Stange. Tema käis wäljamaal  terwise wett pruukimas ja lõpetas häkitselt kodutulemise  teel südame rabanduse kätte oma elu. Kadunud oli mitme siinsete seltside liige ja wõttis tegewalt kohalise Wene seltsi elust osa. Rahu tema põrmule!" Kindral-adjutandi krahw Ed. Todleben'i põrm pidada Keisri Härra Majesteedi soowimise järele Sewastopoli  wiidama ja senna mulda jäedawa rahule sängidatama.  Üks kadunud wägimehe wäimeestest on hiljuti Keisri Härra jutul olnud ja warssi pärast seda Sewastopolis  tarwilisi ettewalmistusi korda seadmas käinud. „Nig. Z " kuuleb, et Tvdleben'i surnukeha Sewastopolisse wiimise, kui ka tema haua peale ehitatawa mälestusesamba  walmistamise kulu kroonu kandma saawat. Mõned ajalehed awaldasiwad mõtet, et uueSte asutatud Riia Läti elementarkoolis kohalise tarwituse pärast, ilma iseäralise maksuta ka Saksakeeli pidada õpetatama.  „Baltijas Semkopis" räägib nüid ka sest asjast ja küsib, kas need „kohalised tarwitused" pahast meelest on wälja mõeldud, ehk jälle tutawa wanasõna järele: „Man sieht den Wald vor Bäumen nicht" (puude paljuse pärast ei näe metsa.) Läti elementarkoolis olewat seaduse  järele tarwis Wenekeelt õpetada, kuna siis Läti noored  mehed Wene ülikoolidesse wõida minna, misläbi neil terwe laia, suure Wenemaa töö- ja leiwawäli lahti oleks, kuna see kõige Saksakeele mõistmisega lukkus olewat. Ehk kas siis teadused, mis Wene ülikoolides Wenekeeles antakse, niisama head ei ole, kui Saksa uniwersiteetide  õpetused? Peale selle pidawad Saksad vmmeti nii palju maa, s. o. Lätikeelt mõistma, kui igapäevases elus tarwis on. Sellepärast olewat küll ennemine Kohaline  tarvitus", et Saksa elementarkoolides Lätikeelt õpetataks,  aga mitte ümberpöördud. Ka kaswatusteaduse seisukohast waadates, ei ole soovitav, et üheklaSstlisteS elementarkoolides kolme wõerast keelt õpetataks. Kus pool siin õigus on, näeb iga lugeja isigi. Meie elame ju Wenemaal. Läti laevameeste selts „Austra" astub iga kuuga hea sammu edasipoole. Juuli kuul on selle seltsi kapital jällegi 6756 rbl. kaswannd, nõnda et 1. Augustil s. a see ju 177,061 rbl. suur oli. Seltsil on 7 laeva, millest ühe ise on ehitanud ja kaheksandamat ehitatakse praegu. 1884 56 34. Sakala.