Teie minu palwe peale rohkeste asju Kmgja, õndsa C. R. Jakobsoni pärijate koha peastmiseks ära peetama  näitemüügi heaks ohwerdasite. Oma tänu Teile üteldes panen Teile meel uueste palwe ette: Ärge wvtke kätt, mis adra külge olete pannud, sealt mitte ära, waid kogugem ja ohwerdagem weel wirgaste edasi, et meie peagi weel suurema summa hea asja kordasaatmiseks wõiksime wiia, ühe asja kordasaatmiseks,  mis terwe Eesti rahwa ja seega ka meie oma asi on. Iseäralist tänu ütlen siin neile kes minul asjade korjamisel tubliste abiks oliwad, nõnda kui nimelt: H. Nukk, J. Laoson, J. Märtin, H. Kuusk ja M. WõLtin." J. Muru. Wiljandimaalt kirjutatakse meile järgmisi: „Kõiki neid, kes Suwiste töisel pühal Polli mäe peal ärapeetud basaarist osawõtsiwad ja selle tarwis kingitusi andsiwad, täname meie südamest, iseäranis neiusi, kes meid oma walmistatud töödega rohkeste rõõmustasiwad. Et nimetatud basaari päewal wäga wihmane ilm oli, sai basaar selle läbi palju takistatud, nii et paremad asjad umbes 200 üle jäiwad. Ärgu pangu nüüd keegi neiu ega peiu pahaks, kui tema kingitud asjad sell päewal müümata jäiwad ja senni ootama peawad, kuni Septembri kuu hakatuseni, mill meie Wiljandi Eesti põllumeeste maja heaks uuesti basaari asutame. Et wihm siis enam takistada ei saaks, saab saduse ilmaga basaar sündsas hoones ärapeetud. Selleks päewaks rohket osawõtmist paluwad Pool Polli talu peremehed. Tallinnast kirjutatakse: „Olewiku" 27 numbris on õpetaja J. Hurtile üks „ tänutunnistus" awaldatud  18 allkirjaga. Nende allkirjade seas tulewad nimed ette, kelle rahwusliku ja „wennaliku" nagu selles kirjas öeldud tänu herra Hurt ei wõi küll wastu wõtta, kui tema, Hurt, oma mööda läinud rahwaslist tegewust ise määrida ei taha. Õpetaja J. Hurt ei saa wist ilmaski niisugust mehi oma rahwuslikkuiks wendadeks nimetama, nagu Kintsli kõrtsimees (mitte kaupmees, nagu „tänutunnistuses" seisab) K. Eisenschmidt, Juhan Krims Paluperast, H. Kaarna Nüpliwalla koolmeister ja Juhan Kuusk Juuska taluperemees Kastulatsis. Juba selle „tänutunnistuse"  motto: „ Kiusu peastis Doktor Mihkel lahti: tõdel pole enam kuskil mahti", näitab, missugusest  sopasest hallikast ta siginenud on. Kui ma mitte ei eksi, siis on see „ tänutunnistus" Otepää kihelkonnas, Päidlamõisa Kintsli kõrtsi leti peal wiinaklaasi juures malmis sepitsetud. Õpetaja J. Hurti mööda läinud rahwusline tegewus on tõeste enam ära teeninud, kui sarnast kõrtsileti soppa. Kui seda soowitakse, siis saame teatama, mis ametimehed  mõned nendest allkirjutajatest on. Mr. Klu. „Revaler Beobachter" järele kirjutab „Walgus"  23. Juulil: „Port-Kunda wabrikus on rahutumad  lood ilmunud, nende maharõhumiseks aga on kuberneri poolest tarwilikud käsud antud. Kaks Kunda semendi wabriku töömeest oliwad wabriku direktori Dr. Lieweni wastu natuke suid teinud ja sai nende peale haagrehi kohtu juure kaewatud. Mehed ei läinud  aga kolmekordse kutsumise peale mitte kohtusse, ja selle peale tuli hakenrihter 20. Juulil 4 politsei soldatiga Kundasse, kus ta wastupanejaid kinni wõtta ja ära wiia käskis. Enne aga, kui kinni wõetud ära wõisiwad saada wiidud, kargasiwad umbes 30 meest politsei soldatite peale ja peastsiwad wägise omad seltsi mehed lahti, ja seletasiwad, et nad neid milgi wiisil wälja ei anna. Asjata maanitses haakenrihter rahutumaid  mehi rahule: üks Niländer ähwardas temale enesele lüia, mis peale tema, haakenrihter, wabrikust ära läks, omale rohkemat abi tooma. Töisel päewal tuli ta mõisa politseiga jälle wabrikusse, kus üks osa rahurikkujaid, kes Riiamaalt päris, jälle töösse oliwad hakkanud. Kui süialuste wäljaandmist weel oli nõuutud,  ütlesiwad töölised, süidlased ei olla enam siin, mis peale majas otsiti ja üks nendest üles leiti. See hakkas karjuma, mis peale töised töölised appi ruttasiwad  ja taplust hakasiwad. Haakenrihterist toodud mõisapolitsei põgenes rutuga minema, kuna wastupanijad  Eestimaa tööliste poolt abi saiwad, kelle eest hakenrihter  põgenema pidi. Dr. Liewen aga astus hulga sekka, kust temale aga mitu kiwi wastu pead ja rindu wisati, nõnda et ta puhas werine kodu pidi kannetud saama. Wigastatud saiwad peale selle kaigastega ja kiwidega wabriku arst Luik, keemika assistent Kvlobow ja wabriku peremehe wennapoeg Kasonowitsh. Nüid käskis haakenrihter oma mehi, direktoriumi maja oma kätte wõtta, aknaluugid kinni panna ja uste peale wahti jäeda. Waewalt oli see sündinud, siis tuli üks suur töömeeste hulk karjudes ja wilistates maja ette ja pildus kiwadega wastu maja, ilma kahju tege- mata. Mõistlikumad ja taltsamad maanitsesiwad seltsi mehi rahule jäeda, mis aga alles pärast kesk ööd kella ajal sündis, kuna töölised ära läksiwad. Eile, 22. Juulil, jättis kõik Eesti töörahwas, umbes 100 meest, töö wabrikus seisma, kuna Riiamaa mehed oma passist tagasi nõuudsiwad, et põgeneda. Wihane, ärritatud kogu ähwardas mabrikut. Selle sõnume peale sai kuberneri poolest riiginõuunik Thielo Port- Kundasse saadetud ja temale politsei pristawid Brifinsky  ja Nielünder, ühes 6 shandarmi-alama-ohwitseriga,  kaasa antud. Thielo on 30 liht soldatit ühes wõtnud, kellega ta rahu jälle jalale loodab seada." „Wirulase" toimetajale on, kuda tema ise teatab, Tallinna politsei-walitsuse poolt teada antud, et tema selle eest kaela kohm alla langeb, et ta oma 28. numbris ühe politsei käsu üle pilkab, mis järele wärwiga ehk tõrwaga ära määritud inimestel, ehk ka neil, kes raskeid asju selgas kannawad, jalgteedel käimine linnas on ära keeletud. Niisugust käsku on politsei täitsa seaduse põhjusel annud, seda ei wõi keegi salata. Ka on raske aru saada, kuda see käsk kellegile wastameelt wõiks olla, sest et ta ju üksnes iga ühe linna elaniku kasu taga nõuuab. Wärwiga äramääritud maalija sell ehk õpipois, juhtub ju ka omal ajal, puhtas riides jalgteel kõndima, ning ei saa temal tõeste mitte hea meel olema, kui tema ameti wend, kes täna määritud tööriides temast jalg teel rahwa tungimisel mööda juhtub minema, esimese  puhtad pühapäewa riided ära rikub. Töömehele,  kes praegu rasket pakki selgas kannab, ei saaks see ka mitte rõõmu tegema, kui waest töine pool uulitsat jalgteel töise töömehe käest õnnetuse kombel raske asi tema naise wõi lapse kaela kukkub, kes kusagilt tulles puhtas riides mööda jalgteed töömehele,  kes rasket asja kannab, wasta juhtub. Meie ei taha siin „Wirulast" noomima hakata, arwame aga, et niisugune seadus igas linnas peaks walitsema ja ei keegi selle üle pilkama ega nurisema. Lääne maakonnast. Teadus, uus palme ja soow. Mööda läinud kewadel usaldas Kullamaa kihelkonna Eesti Aleksandri kooli abikomitee oma igatsewad palwed Lääne maakonna õrnema sugule awaldata, mis kena piigade juures lahket wastuwõtmist  leidis ja Eesti Aleksandri kooli heaks peale 350-ne ande walmistadi, mis 7. Juunil peetama näitemüüki peal 118 rbl. sisse tõi ja 124 andi järgmise näitemüügi tarwis järele jäi. Pidupaik oli nimetatud päewal ütlemata palju lillide ja wannikudega  ehitud, kuhu pidulised Kasti laulu ja Roodi mängukoori saatusel marsisiwad. Teretuseks pidasiwad  kooli õp. J. Weidermann ja M. J. Tammart paar mõnusat kõne, mis peal waimustaw Keisri laul kõlas ja wägew hurra hüidmine õhku wärisema pani. Peale näitemüüki algas kontsert, mis Kasti laulukoor herra Waheri juhatuse all osawusega laulsiwad ja paari neiu healed ütlemata õrna ja ilu kõla soolu lauludele andsiwad ja Kasti laulu kooril neist palju auustust osaks sai. Mõlemad neiud saiwad pealt kuuljate käest kenad kingitused ja nimetatud  abikomitee poolt ilusad lilli kimbud tänu tunnistuseks.  Wiimaks oli meel--noore rahwale oodetaw tansu pidu ja lõpetuseks pidu söömaaeg. Peale näitemüüki tuli kontserti ja tansu piletide eest 80 rbl. sisse. Kulud maha arwata jäi puhast kasu Eesti Aleksandri kooli heaks 150 rbl. 44 kop. ja peale selle need 124 andi, millest Kullamaa kihelkonna Eesti Aleksandri kooli abikomitee uut näitemüüki pidu s. a. 21. Augustil 1883, saab walmistama ja sellepärast jälle uut julgust wõtab kõiki Lääne maakonna  neiusid ja peiusid töist korda paluda, et nemad waewaks wõtaksiwad, meel mõnda andi Eesti Aleksandri  kooli heaks järgmise pidu ajaks walmistada ja seega ülesse näitaksiwad, et isamaa edendamine Läänlaste seas elaw on ja Wene troonilt woolaw priiuse ja Vabaduse kuldne walgendaw sära Läänemaalt  kõiki orja põlme tuimust ja isemeelt jõudsalt kautab. Kindlas lootuses jäeme kõige kõrgema õnnistamise  peale lootes ootama, et järgmise näitemüüki  peale. niisama saamad andeid kokku tulema ja osamõtjaid suuremal mõedul tulema, et peetaw näitemüük  esimesest igapidi täielikum saaks olema. Andeid wõtawad iseäranis suure tänuga wastu president C. Bleimann, Päril ja pidu toimekonna liikmed: preili Ida Taube, Turplas, Emilie Schütz, Lihulas, kooliõpetaja M. J. Tammert, Suure Lähtrus, C. Pleimann, Päril, H. Uritam, Kolowres, J. Kromel, Loodnal, J. Weidermann,  Waiknal, kaupmees herra G. Binnerdorff, Jõgewas, ja kogukonna kirjutaja J. Peetmann, Liimil. Kõige oma suguwendade ja õdede peale jäeme lootma, et meie palme lahket wastuwõtmist  saab leidma ja ootame kõige isamaa armas- taja sõpradega järgmist pidu päewa suure igatsemisega, kus ühendus, armastus ja meele kindlus igapidi  täielikumaks kaswab ja meie armulist Riigi Isadest kingitud wabaduS mitmekordse  õnnistusega meie maimu ja tund- mist täidab ja südamelik tänu kõige kõrgema armu Isa pühandatud auujärje ette tõuseb kõige selle armu eest, mis wabaStajate Wene keisrite läbi meile Eestlastele osaks saanud. Kõige südameliku terwitamisega soomideS jäeb seda paluma Kullamaa kihelkonna EeSti Aleksandri kooli abikomitee eestseisuse nimel J. Weidermann, kirjade toimetaja. Järwa maakonnast. Nõuudmise peale anname järelseiswale wastusele ruumi, ning tähendame ühtlasi,  et meie seega selle waieluse lõpetame. „Dsastus „ivastuse" peale G. Ch/le. „Sakala" 24. on G. Ch. „wastuse" meie „õienduse" peale, mis „Sakala" .V? 20 seisis, walmistanud, aga nagu ennegi, nii ka nüüd, mudaseid  prillist kannud. Temal on wald, kus ta elab, koolimaja  ja mana naestest ees, ning jagab selle walla järele rahmuslika lehta ja muid asju kõige kihelkonna peale ära. Kes julgeb öölda, et asi kõige kihelkonnaga mitte nii ei ole, sellele wastab tema: „Teil on kas mõistuse puudus, ehk tahtmise puudus, wõi mõlemad puudused." Esimene küsimine on temal: „Kus on minu kiri imekspanemist sünnitanud?"  Meie wastame: Ambla kihelkonnas. Nüüd aga mitte enam imekspanemist, waid pahameelt, iga mõistliku inimese juures. Kui üks inimene näeb, et ta oma teatamisega  on eksinud, siiski meel püüab uueste õiendada. Meie kanda ise mudast prilli, kui meie ütleme, et palwetandistd  sume ajal pühapäewa õhtate edasi peetakse. Seda Teie aga esiteks ei teadnud, sest Teie ütlete omas esimeses kirjas, et need nimetatud tunnid sume ajaks seisma jäewad. See on aga kõrwaline asi. G. Ch. kirjutab edasi: „Palwe tundisi pidada nemad „rahwa" soowimise peale, muidugi mõne wana naesterahwa soowimise peale." Selle sõnaga „nemad" ütlete Teie, et meie neid tundisi peame. Meil ei ole nende tundide pidamisega suwel, osalt ka talwel ühtegi  tegemist, aga seda oleme meie küllalt meeste, pealegi walla ametnikude suust kuulnud. Kus palwetunnid, laulmine  ja ajalehe lugemine maha jääwad: „Ei meil ole enam õiget koolmeistrit, mis kasu meil tast on. Wahest ei saa kirikusse minna, läheks kooli majasse, aga seal ei kuule enam jutlust, ei laulu häält, ega ajalehe lugemist." Kui koolmeister seda soowimift ei täida, on warsi kõik wald tema wastane. Muidugi arwata, et wanad naesed oma meestega ühes sell korral wastased on. Edasi ütleb G. Ch.: „Kas olete keegi palwe ajal kuuljate hulgas istunud? sosin ei ole jo mitte nii wali, et ta jutluse laua taha kuulda oleks." Meie wastame: Meie oleme peaaegu terwe kihelkonna kooli majades kuuljate hulgas istunud (mõned kõrwalised maha arwatud) aga sosinat ei ole palwetundide aegus mitte kuulda olnud. Teie teete koolimajad ka nii suureks, et sosin jutluse  laua taha ei ulata. Weikeses majas, kus rahwas waiksesti  istub, on üle tua kõige wäbem liigutamine kuulda. Kui Teie koolimajas nii sünnib, siis on Teie koolmeister wäga kahetseda, et ta niisugust sosinat sallib. Mudaste prillide läbi on aga Teil wõimalik öölda, et Teie wald terwe kihelkond on; sest omas esimeses kirjas räägite Teie kõige kihelkonna palwetundidest, sinnamaale, kus Teie ütlete: „Ühe walla koolmeister j. n. e."-„ Omas  tunnistasime  meie 3—4 koolmeistrid „magedaks pühakirja seletajaks",  aga Teie tahtsite meie ütelust oma tuttacua koolmeistri sarnatseks teha. Meie ei kiida niisuguseid seletajaid iialgi, ega astu sugugi nende eest wälja. Sega- ja meeste-koori laulmine pidi näituseks „õienduse" hulka tulema, et mitte üksi wanad naesed palwetundidest osa ei wõtta: Need koorid  ei olegi esiotsa kontsertide pärast asutud, waid laulu edenemise pärast. Teie ju teate ometi, et meie kihelkonna laulukoor ei tohi omast peast kokkugi tulla, ammu antakse siis waldade kooridele luba kontsertisi anda. Edasi kirjutab  G. Ch.: „Et „Eesti Postimeest" ja „Nistirahwa pühapäewa  lehte" loetakse, ja mitte „Sakalat" ega „Walgust", seda jätawad nad wastamata, nõndasama ka abiteu üles ütlemisi." Mis Teie asja segate? omas kirjas ütlesite jo oma joobnuid koolmeistrist neid lehta lugema. Meie aga teame, et ajalehte „Wirulast" kõige rohkem igal pool loetakse.  Töise rahwuslikka lehta wähem. Wee meie ütelus, et rahwuslikka ajalehti 4 —5 peale üks käib, ei ole mitme walla kohta sugugi palju, waid liig wähe. (Näitused töine kord.) Kust Teie teate siis, et Ambla kihelkonnas paar rahwusliku lehte iga walla kohta tuleb, kuna Ambla kihelkonnas  4 raudtee jaama on, kust lehed tulewad. Abi-teuga tahate meid määrida, kui ütlete, et see meist wastamata on jäänud. Teie ei tahagi siis, et Teie kirjas sugugi õigust  üle jääks. Et Teie niisuguse koha peal elate, kus ühtegi  ajalehti ei käi, siis on see Teile suureks laituseks. Mikspärast ei tee Teie tööd rahwa seas, et rahwas ajalehta  lugema hakkaks. Meie teada ei ole seda kohta Ambla kihelkonnas, kus üks rahwamees on, et seal ümberkaudu ajalehti ei loeta. Lõpetuseks tähendab G. Ch., et meie „Salme" liikmed oleme. Põikleb aga selle juures kõrwale, et tema sedagi ei teadnud, et meil meeste- ja naesterahwa abikomitee on, sest ta ütleb: „Oleks Eesti wennad õnnesoowi  „eneste nimel" wastu wõtnud ja mitte „tõiste nimel" mulle wastanud, siis oleksin ma õdedele ka õnne soowinud." Meie wastame: Teie tahate wägise naerma ajada, sest Teie seate ennast „Salme" abikomitee õnne soowijaks. Ei see suur „õnnesoowimine" maksa midagi, tarwis käsi tööle panna. Niipalju kui meie nime tähtedest näeme, ei ole niisuguse nimeline midagi rahwa kasuks teinud. Kui Teie weel edespidi ajalehtedes kirjutate, siis kirjutage asjalikult, mida Teie täiesti tunnete. Kui mõned abknõuud maha arwame, misga ennast rahwameheks teha tahate, siis on Teie kirjade paras paik „Olewikus." Töiste nimel: Mitmed Amblas.