Mirvnowitshile wägewalle pruukimist Saara Beckeri anu wusm ja sellesama tapmist, Semenowile wargust ja pettust, Bejackle pettust ja salgamist. Naesterahwa kaSwaramise wiisi tahetawat Wene riigis tähtjalt muuta. Koolide uumoleeriuaus olewat juba uks tommisjon tõttu astunud, tes würst Woltousti eesistumisel  estlt nimelt n.esleruhwa gümnaasiumide uut õpetuse plaani walmistamat. KommiSjvm istumistest olewat  ka Ketserina Maria asutuste ja püha Smodi poolt mõned saadltud osawõtmas. -- Peelerburgis läinud paar härrat hiljuti ilma teenistuseta muneste üle waidlema. Ühelt poolt arwatud, et tl ma teemStusna inimesi õige patju on, kes wäga odawa palga eest ametit wötaksiwad, kui seda saada oleks. Töiselt poolt waieldud selle mõttele wastu. Wiimaks weetud waieluse üle järgmiste ttngimiste all kihla: Kahte ajalehesse pandud kuulutused, et üht noort immest 20 rubla kuu palga eest kirjutamise ametisse otsitakse. Kui nüid kolme päewa sees pärast kuulutamist enam kui 100 koha tahtjat tulewat, siis pidawat see, kes teenistust ja kohtast kullalt arwanud sauda olema, igaühe koha tahtja pealt, mis üle saja tuleb, 2 rubla waeste kassasse maksma. Kui aga koha tahtjaid mitte üle saja ei tulewat, siis pidawat tõlne harra igaühe sajast puuduwa arwu eest 4 rubla waestekaösasse maksma. Aga mis sündis? Kolme päervaga oli 149 noort meest kuulutatud kohta tahtmas kämud. Seega oli ka waeötekassa 98 rbl. rikkamaks saanud. Soomemaalt. Kappuli klhe!kolinast kirjutatakse meile järelsetswad riad: „Svome suguwendadest on Eestlased ainult head ja rõõmustawat kuulma harjunud ja nad on ka oma jeltsliku elu poolest ja ka muidu oma Wlru wendudest hulga ees. Aga fun nimetatud kihelkonnas ei ole köit nõnda hiilgiw, kui kuulda on, waid siin on ka wa märjukese wötmine kaunis moodis. Igas külas, kus ainult 20 talu on, seal peetakse ka 4 5 kaabakut ülewel. Soome seaduse järele ei tohi küll sugugi kõrtsa olla, aga mehed maksawad, kas wöi hea summade kaupa trahwisid, ommetegi wedeliku müimist katsuwat ikka ära! Teenijate palgad on siin kaunis kõrged ja seepärast püiawad  enamiste põllutöö tegijaid käsitööliöteks heita, mis põlluharijatele kahju saadab ja neid ka siin wiimastest küllalt leida on, kes kehwemal järjel piawad elama. ?. L." Soome maapäew hakkas 21. Jõuulu kuul oma koosolekuid pidama, kelle presidentiks igal korral see maamarschall  on, keda suurwürst iseäralise ukaasi läbi selleks nimetab. Arwatakse, et see kõige kõrgema usaldus ka sellel aastal minewa aaStase presidenti mõisaomaniku von Trollile osaks saab, keS 1883 a. iseäralise lihtsa juhtumise  läbi kuulsaks sai. Enne wanaste oli Soomemaal ikka see wiisiks, et Soome maapäewad Prantsuse keeli kõnedega alustatud ja sellessamas wõeras keeles ka lõpetatud  saiwad. Nimetatud aastal aga algas kindral-kuberneer  krahw Heyden seda koosolemist, mis keegi ei ootanud  Wene keeli! Rootsi parteimehed oliwad selle wana wiisi rikkumise üle küll omal wiifil nukrad ja wastasiwad alustuse kõne peale harjunud Prantsus keeles. Kui lõpetuseks  kindral kuberneer ka jälle lõpukönet Wene keeli pidas, siis astus nimetatud mõisaomanik v. Troil kõnetooli  ja pidas sulas Soome omas keeles wastuskõne, mis kõiki Soomlasi waimustawalt rõõmustas ja sellest saadik ka oma v. Troili tähtsaks eestwedajaks piarvad. Julge ja kindel etteastumine toob tihti rahwa asjale auu ja ka kasu. Lugejal on teada, et Soomemaal juba ka nende oma keel igal kohal ammetlik on ja töiste seal räägitama keeldega ühewäärilise õigusega. See on suur alalhoidmise  ja edenemise märk. Mosklvas on ennast üks Prantsuse riigi alam kui Sarah mõrtsukas kohtule üles annud ja kinni pantud. Arwatakse aga, et see noormees ennast ainult kergemeelselt selle teu läbi kuulsaks teha tahtis, aga ise suita tall on. MvskwaS 111. klaSsi linnawolimkude walimisel on esiotsa 527 kanditaadist ainult kaks woliniku täielise healte enamusega walüetud. 6. Aprillil 1885 a. kui 1000-aastase mälestusepüewal,  mis Slaawi apostlite Kprilli ja Methodiusele pühitsetakse, tahetakse köitis kirikutes puba pidada ja ka koolid selleks päewaks priiks lasta. Jäedawaks mälestuseks  tahetakse ka nende apostlite nimed püha palweteSse Lles wötta. Rooma paawst on meie Keisri Härrale oma kaega kirja kirjutanud, millega oma kiriklikku pahandust lepitada katsub. Mohilelvi linna waesemad elanikud leinawad oma arsti, Vr. Sorchmanni, kes iga päew waesid arstis ja kas wõi paljalt 3 kopikat palgaks wõttis. Aega mööda oli tema ommetigi ka rikkaks saanud ja oli temal linnaS ise kiwi maja ja töine maja maal. Kes kopikat korjab, see rublasid saab. TLslises oli ka Detsembri kuu algusel maawärisemist ja nimelt Thushas, mis palju majasid wigastas ja äralõhkus,  aga inimesi küll mitte surma ei ole saanud. Aschabadist tulewad ikka järk järgult rahutumad sõnumed. Kiima Kaan annab kahtluSwääriliSte inimestele omaS rajaS ruumi ja laseb neid sealt wälja rööwima käia, ka jagawat ta koguni röõwlitega sagedaste saaki. Enne oli tee Knfsnowadskist Kiiwase julge käia, nüid on ta aga juba kõige kardetawam; mitte ainult üksikud reisijad ei saa seal paljaks riisutud, waid tehtawat ka seda terme kauba mooridega. Kishinewi ülemas kohtus kaebab suuretüki-mäe ohwitseri  emand Elisabet Nasimko sünd. Jnglesi, keS Serbia kuningana onutütar on, kes kui Kishkv sündinud ja nõuab esimene, et temale 199,349 rbl. wälja saaks maksetud, 1863 a. saanud Kishko waranduS 442,999 rbl. ära jautatud, aga kaebaja arwab, et see seaduse waStasel miisil sündinud ja nõuab nüid oma jagu. ÜheS protsentidega  teeks see tüll kaunis summakese wälja. Wõeralt maalt. Pariisist. Kairust antakse teadmist, et Londonis Egiptuse minister-presttendile käsku olewat antud, et tema ülemate kogu maamaksu seaduse kokkuseadmiseks kokku kutsuks. Inglist arwamise järele pidawat töised riigid seda Egiptuse raha puuduse pärast lubama ja kinnitama. Mmister-prendent Nubar-pasha ei vle seda aga mitte täitnud. Hiina sõas on Prantslased Hiina kindluse Tüyenguanxi  peale läinud ja Hiina sõdijaid tubliöte maha paugutanud. Prantslast ei langenud palju. -- Admiral Br.ereS teatab, et Hangyeni ümberkauduses  mere rvõwlld nende kallale tunginud ja neil peale tulejatega palju Võitlemist olnud. Rööwlid kautanud  300 sõdijat ja 2 suurtükki. Peaministri Ferry poliitika ajamine on Prantsuses  ikka weel Võimuses. Senat on tema nõuudmise peale 1885 aasta esimese Veerandi wäljaandmisteks 1 milliardi lubanud ettewõtta. Sõnum, et würst Bismark Prantsuse peaministrile  Ferryle Pariisi külaliseks pidi minema, on maailmas palju kirjutamist ja kära teinud. Prantslased tahtwat Inglise sõalaewu omale abiks palgata, millega sõamoona Hiinamaalewõiwad Vedada. Madridist. Hispaanias on suur maamärisemine olnud. Granada suur piiskopi kirik Alhambra on ära rikutud; pool temast on rikutud ja poo! päris maa alla Vajunud. Ka Serilla ja Geralda kirikud on kahjustatud  saanud. Ka Malaga kubermangus on uueste suured maawärisemised olnud, mille läbi maa elanikudele suuri kahjusid saanud, majasid rikutud jne. Ka Andaluusias on maawärisemist olnud, misjuures  arwata 150 inimest osalt wigastatud saiwad ja ojalt surnuks jäiwad. Nõndasama saadud ka Benagarzas,  Alfarnatejos ja Nerjos maawärisemise läbi palju kahiu. Surmatud ja wigastatud inimeste hulka arwatakse  266 peale. Kastilia kubermangus on jälle otsata suur lume tuisk inimesi hirmutanud, nii et wanasSna Hispaania kohta enam, kui kohegil mujal tõeks läheb: Ega õnnetus kiwa ega kända mööda ei käi, ta hakkab inimesest peale. Londonist. Üsna ime on waadata, kuida suurriigid  üksteise eest Austraalias ja Aafrikas maajagusid ja ka saaresid oma walitsuse alla wõtawad. Inglise laewanduse  peamees Austraalia wetes on hiljuti jälle kodumaalt mere ministri käest käsku saanud, et tema Lõustadeni, Longi ja RuSki saared peal Inglise lipu üles piab tõmbama, et töised riigid mitte seal Austraalia kindla maa lähedalle pesitada ei saaksiwad. Pekingist. Hiina sõakohus on Moki-en-tsthana, keS Tuntsieni lepingu tegemisel Li-chung Changi sekretär oli smdlaseks arwanud ja surma mõtstnud. Weel aga arwatakse,  et Li-chung-Chang oma endist sekretäri eluga peasta Võib. New-Jorkis põles hilja aja eest suur Vaestemaja põhjani maha, mille Varematest mitme kümne laste ja ka mõne mana inimeste surnukehad üleS vn leitud. Melbournift. TaSmania ja Zmeeriamaad oliwad Wiktoria Valitsuse peamehe nõuu poolt, et Saksa Valitsuse  VaStu panna, kes maailma meres oma Valitsuse alla tähtsaid nendesse puutuwaid saarestd kisub; Uue- Lõuna-Waleesi ja Löuna-Auftraalia lükkasiwad seda ettepanemist  ja nõuuandmist tagasi. Wiktoria peamees nurises aga Inglis riigiwalitsuse peale, et see oma koloniide soowistd enam ei täida ega tähelepane. Mõtteterakesed. Kokkukorjanud J. Õnneleid. Surm. Mis sündis, piab surema: Mis sureb, sünnib uueste Ei tea, mis olid imme: Mis praegu oled, õpi tundma Ja oota, miS saad olema. Herder. Surm! terme ilm täis mälusid on selle sõna sees. Ta on kaheterane mõek, kes, kui ta meie südame kõige kallimat rööwib, nii sügawaste rindu tungib, et kõik meie ümber pimedamaks  läheb, kui ka päike miljonite õnnelikude peale paistab. Üks ainus sõna, peaaegu niisama lühike kui esimene, wõib meile haige südame sisse walada ja abi saata, see on: Jumal! Anderien. Pea oled sa kõik unustanud, Pea on kõik sind unustanud. Marc Aurel. Kes oma armsate mälestuses elab, Ei ole mitte surnud, ta on ainult kaugel! Surnud On see, keda ära unustatakse. Zedlitz. Palju wähem kardetakse surma, kui suremise wiifi. Seal tehakse kõige iseäralikumaid arwamisi wiimse tunni surma mälust, wägiwaldsest hinge ihust lahkumisest ja muud sellesarnast.  Aga see kõik on täieste põhjendamata. Muidugi ei ole ükski inimene meel suremist ise tunnud, ja niisama teadmata,  nagu meie elusse tuleme, lahkume meie jälle temast. Hakatus ja lõpetus tulewad siin jälle kokku. Ei pia end sellepärast  mitte surma wõitlemisest, nähtawast surmahirmust eksitada  laskma, mida mõne sureja juures näeme. Need juhtumised  on ainult waatajale hirmutawad, mitte surejale, kes sest midagi ei tunne. C W Hufeland. Wiimse tunni ingliks, keda meie kartlikult surmaks nimetame,  saab meile kõige rikkam, heldem ingel saadetud, et ta waikseste ja tasa maha wajuwat inimese südant elust nopiks ja teda soojas käes ja õrnalt külmast rinnast kõrge, soojendama Eedenisse kannaks. Tema wend on elu esimese tunni ingel, kes inimesele kaks korda suud annab: esimene kord. et ta seda elu alustaks, töine kord, et ta ülewel ilma haawadeta ärkaks ja töise elusse naeratades läheks, nagu ta siia nuttes tuli. J. Paul. Surma õiis on elu, Elu õiis on surm. Otto Graf v. Loeben. Suremise silmapilk on waikne magama uinumise ja mitte-enam-ärkamise silmapilk; waikus, keda ükski kära, hingamine,  keda ükski ajalik juhtumine ei riku. Ka kõige wägewama  haiguse mässul käiwad enamiste waiksed minutid, ehk koguni selged ja lahked ilmumised lahkumise ees; surma tiiwad kahisewad lähemale ja mida lähemale nad tulewad, seda tasamaks  läheb nende wuhin, kuna nad meid warjawad ja kahwatanud  surma ingel meie peale wajub, kes elusaist kätest waewalt meel puudutatud piaks saama. Püha ring on magama jäeja ümber; seda ütleb ta rahuline pale, seda ütleb ta tasane surnunägu. Ka näu jooned, keda tuju kaua sinna ja tänna on kiskunud, saamad waiksest surma käest tasandud, nii et mähe minutides mõni surnud ilusam on, kui ta elus kunagi olnud oli. Mitte hirmutaja tont ei ole seepärast meie wiimne sõber, maid üks elu lõpetaja; ilus noormees, kes tahi kustutab ja liikuma merele rahu annab. Herder. Kõik suremine looduses on sündimine, ja just surres ilmub nähtawalt elu ülendamine. Ei ole ühtegi surmawat põhjusõpetust looduses, sest loodus on ainult elu; mitte surm ei sureta, maid elawam elu, kes endise (elu) taga marjul, algab ja end ilmutab. Surm ja sündimine on ainult elu wõitlemine isienesega. J. G. Fichte. Suurema hulga inimeste elu on surnu sarnane; meie elu piaks ka oma nime elu wääriline olema. Lavater. Lahke surm on tõsise elu kasu. Teadke, ainult suremiseks on seda elu meile antud. Ja mis surm meile annab, on õige elu. Wieland. Lapsikud on argliku inimeste kaebtused warase surma üle, nad on harimata rahwahulga kaebamised, kes kõike küinarpuuga  mõedab ja midagi ei auusta, mis mitte suur ja pikk ei ole. See on meistri ülesanne, wäha ruumi sisse palju mahutada;  ja suurte inimeste saatus on harilikult mitte kaua elada. Suured tööd ja pikk iga on arwa koos. Elu mõet on tva ots; on see ilus, siis on kõige muul oma õige olek. Kestmine ei wõi mitte elu enam ehk wähem õnnelikuks teha. Suur sirkel ei ole sellepärast mitte ümargusem, kui weike, ringjoon teeb kõike. Inimesi, weel wähem nende elu ei wõi küinarpuuga mõeta. Ollakse kurb, omaksitesi kaugele suremise, ehk mõrtsuka käe läbi langemise, ehk seepärast mitte maha maetud saada. Tahetakse hea meelega woodis surra, oma armsatest ümberpiiratud  ja trööstitud. Aga neid kurba nägusid, nutmist, ohkamist  ja käteringutamist, misläbi lapsed ja sugulased meile wiimast tundi sagedaste ilm kannatamatuks teemad, ei tuletada meelegi. Inimene ei tea ka sagedaste siin mitte, mis ta soowib ja piaks ainult rahuga ootama. Ollakse rahutu, et kõike maad ilma maha jätma piame. Miks pära Ü? Sa oled kõtt näinud, üks päew on töise sarnane. Ei ole ühtegi töist walgust, töist ööd, töist päewa ega töist ilmade ringjooksu. Kõik on ühe aasta sees näha. Seal näeme maapinda ta lapse põlwes, nooremehe jõuus, mehe eaS ja wanaduseS. Ei jäe midagi muud üle, kui jälle eest otsast peale hakata. Teie leinate, et sugulasi ja sõpru maha jätma piate. Uskuge mind, kus teie lähete, seal leiate rohkem sugulasi ja sõpru ja niisugusid, keda teie meel ilmaski ei ole näinud, ja kes siia maailma peale maha jäid, saamad pia järele tulema. 52. Sakala. 1884