Kõigekõrgema käsu peale on raudteewalitsuStele  luba antud raudteedel weetawa wttja peale laenu anda, kas raudteest sissetulnud rahast, ehk ka raudtee  wastatamise all laenatud rahast, kus aga selleks laenuks bankidest iga kord Raha-Ministri luba tarwis on. See öiguõ maksab aga ainult nende raudteede kohta, keS omast sissetulemisest oma enese laenu-paberite intressist ja kapi tali-tasumise osast ära maksa wõimad. Tallinna sadamast (Baltiski sadamaga ühes) on wiimasel aastal 20,330,743 rubla eest kaupa wälja weetud. Kaupade keskis oli: Toidu- jä maiusekaupa  10,943,905 rubla eest, toorest matcriali ja poolwalmis  wabriku-kaupa 9,180,872 rubla eest, wabriku- ja käsitöö-kaupa 205,736 rubla eest, elusaid loomi 230 rubla eest. Maade järel läks kaupa wälja : Rootfimaale 1,202,475 rubla eest, Norramaale 199,680 rubla eest, Taanimaale 795,207 rubla eest, Saksamaale 3,401,084 rubla eest, Hollaudimaale 2,588,050 rubla eest, Belgiamaale 1,287,242 rubla eest, Prantsusmaale 2,273,866 rubla eest, Inglismaale  8,513,866 rubla eest, PortugaliSse 68,18! rubla eest, Tunistsse 1,750 rubla eest. Aastast 1834 saadik, kuS 19,485,524 rubla eest kaupa wälja weeti, on ainult aastal 1887 rohkem, 25,251,642 rubla eest kaupa wälja weetud. Nende wiie aasta sees weeti kõige wähem 10,102,724 rubla eest, aastal 1886, kaupa Tallinna- Baltiski sadamatest wälja. pWalilsuse Teadaaudja* toob wiimase aasta kohta järgmist aruannet Peterburgi linna liha-tarwitusest: Lahitud  saiwad 192,520 sarw-looma, nende keskis 151,996 Tscherkasfi (Sirgatfi) härga, Wencmaalk sarwloomi 25,941 Litwimaalt 10,598, Eestimaalt 355, linnast ja ümberkaudsetest  küladest 3630 lehma. Peale selle: 356 noortlooma,  105,775 wasikast, 16,186 lammast, 30,254 figa, 14,124 põrsast. Kõikide hind kokku on 18,582,511 rbl. 75 kop. Peterburgist edast müüdud on 6450 sarw-looma ja 1256 pudulooma liha, 186,070 sarw-looma ja 165,436 pudulooma liha on paigal ära tarwitatud. Läbistikku on üks Tscherkasfi loom 88 rbl. 15 kop., üks Vallimaa loom 74 rbl. 2i kop., üks Wenemaa loom 24 rbl. 58 kop. maksnud. -- „ O m a i s asjus" kirjutab Saksakeeli ,Peterburgi  Zeitung": Wxdomosti" sees selle (Küünla-) kuu 27. paamast lueme meie: ,RWI Weflnik" teadustab, et ,St. Petersburgi Zeitung" Baltimaa Ritterkonna poolest mitmetest maalasjadest 3000 rubla abiraha saada. Õige'alandlik, aga Saksa küünarpuu  kohta wõib sellest küll olla." ,Niia lehele auustame  meie ennast teadustada, et tema sõnum meie otsekoheseks  kahjetsemisekS mitte tõfi ei ole. Selle peale ei ole ka lootust, sest et need küsimised, mille läbirääkimisest aeakirjanduses need Ritterkonnad osa wõtta wõiksiwad, arutamistkst  ära wõetud on. Meie ei pane imeks, et ,Peterburgskija  Wedomostil" 3000 rubla abiraha ,õige alandlik"  ette tuleb, sest et tema ise kui ka Westnik" koguni teisiti mõedetud abirahadega wõiwad harjunud olla. Meie tahame neid neile ametwendlikul meelel soowida, kui need ka häbemata suured piaksiwad olema." Ka meie tahame midagi ,omaks asjus" rääkida. Meil näib ikka weel waimustatud waeulafl olema, sellestsamast tõuust, miS kõige kangemal tuhinate-aeal möirgas. Hiljuti saime järgmise postkaardi: Z,L köMLMO Tõbras. Sealt Vaitimere kalda pealt on kuulda Toimetaja healt Taohkab südamest ja liinab lahtist kruwikeSt oh rahwas et nii wara Sa mind pidid tormas surmama. Waen kosutab rahu kautab mana tutaw Tallinna tõbraS St. Peeterberg. 25 F. Falkenberg." Kahju, et meie käekirja siin üles maalida ei wõi Z Meie rõõmustame ennast kõikide sõbruse üle, on sõbrad omal eluteel wähem ehk rohkem õppida wõinud. Kui aga seesugused „ kirjamehed" aealehtede üle kohut mõistma hakkawad,  siis soowiksime neid ikka ennemini meie waeulaste kui sõbrade laagris näha. Kooli-elu takistuste üle sel taimel  toomad Tartu Eesti lehed õige kurwi sõnumid. Kodawere  ja Rõngu kihelkondades seista mitmed koolid laste leetri-haiguse pärast juba mitu nädalit kinni. Viimases  kihelkondas on üks koolimaja Küünlakuu 15. pääwal  maha põlenud. Otepäe kihelkondas on trahwi-raha koolist-ärajäämise eest, maha jäätud ja sellest aeast saadik ou õppijate hulk Kihelkonna-kooliS IZO õppija pealt 30 peale wajunud. Wõru maakondas olla osawõtmine koolidest  ülepea jahtumas. Karksi kihelkouna-kool on rõugete pärast kinni pandud. Holdre waldaS, Helme kihelkondas, pidiwad kõik koolilapsed silma haiguse pärast arSti alla antud saama. - Eestimaal on ZlluSte walla koolimaja ahi sisse kukkunud ja kool sellepärast aeguti kinni jääma pidanud, ka koolmeister omale mujul korterit muretsema. , Walguse " Nr. Iv sees leiame järgmise kirja: ,Olewik" toob Soomelehe ,Lappenrannen Uullset" järel sõnume, et suurem osa endise ,Virulase" lugejatest Olewiku ja Postimehe poole slla pööranud, kuna ,Mälgus"  kedagi ehk mitte palju polla saanud. Kui palju 01. ja PoSt. endiseid .Wirulase" tellijaid endi sõbradeks on saanud, pole minu asi teada, aga seda tean ma ometi, et paikasi olemas on, kus .Walguse" lugejate hulk rohkeste  kaswab. Näituseks tuleb Hoida malda ainult ühe tellija pakkis 7 Walgust, kuna kogu wallaS .Olewikku" ja .Postimeest' kumbagit paar lehte laetakse. Sarnast näitust  mõikan palju tuua, aga olgu sellest. Mõistlikum osa talurahmast loodab Valgusest ainult kasu ja põlgab kõik laimu kõned, mis .nurgakirjanikud" Walguse kohta kuulutawad,  ara." .Heal, rahwa seast." Kentsakad nimed on mõne lehe kirjasaatjatel: .Mitmed  kohaomanikud", .Heal rahwa seast", .Üks Mestimaa talupoeg", .Wõiduorg". j. n. e., ja iseenese kiituS õitseb, pakasest talwest ja tuiskudest hoolimata. Jagelemist .Wirulase" päranduse kallal oleme ka teistes lehtedes leidnud: .Das Opfer liegt, die Raben steigen nieder." Schiller. (Wilhelm Tell.) .Postimehe" sõnumite järel on Eestimaal mitme rändaja raamatu-kaupleja käest, kellel selleks kauplemiieks Kubernöri poolest lubakirja ei olnud, raamatud  Politsei läbi ära wõetud. Sellesama lehe sõnumile järel tahta üks laulukoor Harjumaalt sel suwel Wiborgisse, Soome laulupidule minna. Kuulus kuuflratsajate peremees Salomonsky seisab Tallinna Linnawalktsusega kauplemises ühe platsi üle, kus oma zirkust ehitada wõib, ja tahab suwel oma seltsiga, kelle keskis ka 24 tantsu-neiut olla, Tallinnasse tulla, omal wiisil oma .igapääwast leiba" teenima. Määratud  olla selleks suur plats Nmme-wärawa taga. Baltiskist, Paastukuu 6. pääwal. Wiimasel uädalil läks uueste üks hoog külma üle Eestimaa, mis siin Bal tiskis künni l 3 graadini kange oli, maal aga weel mõned graadid kangem ou olnud. Külma idatuulega tuiskas selle juures lumi Kesknadalist Reedeni, kus tuul ida poole põöris, lund sadas ja teisele poole tuiskas, künni Laupääwal  waikis!' Pühapääwa homikul oli I'/, graadi sooja ja sadas laia lund; pääwa poole selgis ilm ja õhtal oli 5 graadi külma. Täna homiku on 7 graadi külma, waikne põhjatuul ja taewaS on kergest pilwes. Kange tuul on meie lahe jälle lahti murdnud, kuuni 4 wersla sadama poole. Laewu ei ole weel tulnud. Nakwerest. Öösel wasta Küünlakuu 23. pääwa oliwad  Johann Kreutzwaldi kaks maja põlema läinud; üks põles täitsa maha, teine on ka wäga palju kahju saanud.  Kell 2 on mitmed uaesterahwad, keõ seal elasiwad, tuld pöningil näinud, miS wist wigasest korstnast wälja ou läinud. Wiimasel nädalil on Kadrina kihelkonda? Saksimõisa mölder Jaan Tipner tuuleweski tiiwa pealt maha kukkunud ja kahe tunni pärast ära surnud. Naene on nelja lapsepa leinama jäänud. Küünlakuu 24. pääwa õhtal on Haljala kihelk, ndas Wanamõisa rehi peksumafhmaga, hulga wiljaga ja põhuga maha põlenud.  Tuli on, kuida arwatakse, anrmuashiua sädemetest tuluud. Kadrina kihelkonda? on Küünlakuu 20. pääwal  Kruussaugu kõrtsis hirmus kiskumine olnud, üks mees Niiroti wallast on nuaga jalast haawatud ja ühe Hulja walla mehel on neli hammast wälja löödud. Rahküla mõisa metsas on ühe õõne puu seest, mida maha raiuti, kakS leudawat orawat wälja tulnud. Ühe neist aruldastest loomadest on metsawaht kätte saanud, piab teda nüüd oma kodu ja toidab piimaga, kus roti suurune loomuke ka juba õige heaste harjunud olla. .Rokwere Teadaandja." : Tartust. Kohalise Saksakeeli lehe sõnumi järel on Kõigekõrgem käsk Tartusse jõudnud, mis järel suurkooli j Ura facultat (seaduste õpetamise jäuskond) muudetud  piab saama. Kuida ja mis sea! muuta tahetakse, selle üle ei ole weel sõnumit tulnud. Rügas kestab, kuida sealised lehed kirjutawad, tüli Liunawalttsufe ja Kubermangu «valitsuse wahe! ikka edasi. Kubermaugu-walitsus oli linna poolt 4189 rubla rohkem «vangikodade tarwitusteks, 1512 rubla Polilsei-tulekommando  uue 9 mehe tarwituseks ja 3259 rubla Iõepolitsei tarwitusekS pärinud. Linnasaadikute-kogns on muuks wõetud,  seda raha küll anda ja linna majapidamise-arwusse üles panna, ühes aga ka Senatis kaebata ja paluda, et see jälle tagasi maksetud saab, kui Senati poolest linnale selles asjas õigust antakse. Linnasaadikute-kogu poolest kirikute ülespidamiseks linna mõisates määratud 3849 rbl. 42 kop., on Kubermangu-walitsuse poolest rehnnngist maha kustutatud. Et selle üle juba «viimasel aastal Senatis kaevatud ou, stis wõeti nõuukS seda summat mitte rechnungiSse  üles panna, künni kaebtuse peale otsus tuleb. Ühe weel kinnitamata jutu järel saada Riia linna aõjatallitnstekS  Riigivalitsuse poolest ametnikud nimetatud ja selleks Kubernõrile laiendatud õigused antud, seda ehk ka teiSte Baltimaa linnade kohta nenda seada, kus siiõ muidugi  Linnasaadikute-kognde tähtsus kadunud oleks ja nimetatud  ametnikud linnade majapidamises, kapitalidega, fiSfctulemistega  ja wäljaandmiskega tallitakfiwad. ,Riia Zeitungile" ja .Riia Börsi ja Kauba Zeitungile" on kuulutuste üleswõtmine kaheksaks kuuks ära keelatud. Küünlakuu 27. pääwa õhtal ou Wöhcmanni pargi konzertsaalis  kuri tüli .Düna Zeitungi" wimetaja Pipirs'i ja kaupmees DosS ' i mahe! olnud, mille kaikus wiimaue esimesele rusikaga wasta nägu löönud, kes omalt poolelt remolwri wälja tõmmanud. Pealtwaatajad kiskunud aga rewolwri tema käest ära ja käinud temaga ka muidu sündiste  ümber. Asi ou kohtu alla antud. Esiteks ou konzertid  Wöhrmanni parkis ära keelatud. .RWi Mesinik" kirjutab suure pahandusega selle kiskumise üle, kuida ?a pahandus seesuguste kärade kohaline on, ei ütle aga, kuida tüli tulnud ja jätab ka nimetamata, et .Düna Zeitungi" toimetajal rewolwer käes olnud. Küünlakuu 23. pääwal  on Konsistorialrath vr. tdeol. et xdil. Khristian August  Berkholz ära surnud, 84 aastat wana. Liiwimaa  ja Riia liuna waimuliku, waimliku ja seltskondliku elu kosutamiseks on tema palju tähtsat ja mõjuwat tööd teinud. Wiljandist. Kaupmees Kae riku juures, Hallistes, on, kuida. ,Wiljandi kirjutab, suur tulekahju olnud. Ara põlenud on 6000 puuda linu, palju wilja, poekaupa, sõiduriistu j. u. e., kolme majaga, kus ueed sees oliwad. Ülewiimasel nädalil ou Wiljaudis keskel linna ja pääwa aeal Rosenbergi kaupluse ,õlle-hobune" saaniga ja ühe korwi õllega ara warastatud, kui sulane natukeseks aeaks ühte majasse astunud oli, seal üht kästud asja tallitama.  Ülepea kaebab .Wiljandi wäga jultunud hobuse-wargnste üle. Kuuramaalt. Nenda nimetatud Kuura Pealtmaal on Barscha külas ühe peremehe rehes sala-wiinawabrik leitud, mis 12 puuda rukkl põletuseks pääwas korraldatud oli. Peremehe 80 aaSl-me isa, kellel ühtigi warandust ei ole, on küll süüd oma peale wõtuud, aga kohtud ei ole sellest hoolinud, maid peremees ou suurt kautsiom sisse maksma pidanud, et kiuni pandud ei saaks, künni protsess lõpetatud ou. Rakischeki koguduse-banki raamatupidaja  ou wiimase aasta lõpul ara kadunud ja kõik raha, 35,000 wõi koguni 90,000 rubla kaasa wõtnud. New- Dorkist on tema rõõmsat sõnumit saatnud, et oma seltsilaStega,  ühe naesterahwaga ja oma kirjutajaga, õnnelikult senna jõudnud on. Banki osanikud tahawad aga banki walitsejale käest kahjulasumist pärida, kes liigusalduses wõtmeid raamatu-pidaja katte jätnud. Peterburgist. Paastukuu 1. paäwal on Keisri Majestä tid Gatschinasfe elama asunud.  Selsamal  päawal reisis ka Hesseni Suurherzog oma Thronipärijaga  ja Prinzess Alicega kodumaale tagasi.Küünlakuu  27. paäwal oli Bnchara Emiri saatekonnal auu Keisri Majestati ette astuda ja oma kallid kingitusi ette panna. Pärast sai see saatekond ka Keisri-praua ja Suurwürst Auujarjeparija poolest wasta wõetud. Keiserlik Kõrgus Snnrwürsti-praua Maria Pawlowna ja tema tütar Helene Wladimirowna on selle kuu 2. paäwal wõerale maale reiflnud. , Aschlnow'i iile tulewad ikka sõnumid. liks arst, Kantemir, kellega tema Konstantiuopelis  kuttawakS saanud ja keS tema esimesel Abessyula-relsul  tema kaasa läks, teadustab, et tema iialgi Abessyuia Neguse ette saanud ei ole, waid ainult Adowa linnaS olnud, kuS teda ja tema feltsilafi pea maha löödud oleks, kui Rass Alu l a neid mitte ei oleks peastnud. kes neile aga ka ühes käsku aunud, nüüd kohe Abessyniast ära minna, mida nemad ka ruttu täitnud, Need kaks „Neguse ligisugulast",  keda tema mullu Wenemaale tõi, olnud üks kerja-pois ja üks kerja-tüdruk; tema ,Beduinlaste Würst" olnud üks lihtlane Beduiulane, kes parast Türklaste poolt abi rHelmanni* wägiwalla wasta palunud. Sogallos on Afchinowi kaaslastest 6 surmatud ja 16 haawatud. Kreuzer toob Sewastopoliõse. 2, jau Sprotfendiliste wõidulaenu-paberite wäljalooflmisel,  Paastukuu 1, paäwal, saiwad järgmised peawõidud  tõmmatud: Ser. Nr. Wõit. Ser. Nr. Wöit. 15977 17 200000 1581 24 1000 18237 36 75000 2255 22 1000 6553 II 40000 2391 31 1000 11343 24 25000 2928 10 1000 2503 50 10000 3937 14 1000 11930 34 10000 4334 41 1000 15724 25 10000 5068 7 1000 3116 21 8000 5942 35 1000 3561 16 8000 8708 25 1000 5551 43 8000 9913 47 1000 14546 37 3000 10097 1 1000 16136 29 3000 14223 40 1000 713 4l 5000 15333 1 1000 1570 33 5000 15990 39 1000 8822 16 5000 16550 43 1000 8886 30 5000 18001 35 1000 12314 41 5000 18102 28 1000 12937 13 5000 18875 1 1000 14702 17 5000 19207 21 1000 18976 24 5000 19700 26 1000