—' Inglismaal pidi Gladstone lirimaa ettepanek selle kuu 28. paamal teiseks lugemiseks Parlamenti ette tulema. Täniue, kus seda kirjutame, ei ole weeltssnumiL tulnud, kulda lugu sellega läks. Et see wabameeline erakond, kelle öladel Gladstone uueSte Ministri-tooli peale kantud sai, isekeskis tiiliS on, et ka mitmed Ministrid lirimaa aSjade pärast juba oma ametit maha paniwad, sellest on juba kirjutatud.  WabameeliSte Parlamenti-saadikute keskist arwa takse sellepärast umbeS 60 künni 70 heält ennast Gladstone  nõuu waSta tunnistama ehk pärima, et see seadus wast kuue kuu pärast uueste ette pandud saaks. Kui see sünnib, siis tahta Gladstone Parlamenti lahutada ja uust walimist wälja kirjutada, sest wabalaSte ja nende saadikute  wahel olla titti, walijad ise seista rohkem Gladstone nõuu poolt, kui nende saadikud. Kuninga-Praua ej tahta aga Parlamenti lahutamiseks sel korral luba anda. Saab Gladstone ettepanek waSta wõetud, siis tahta tema seda ise tagasi wõtta ja mitmel wiisil muuta. Ühes kirjaS oma walijatele kinnitab Gladstone, et kõik ülemate seltskondade liiked Inglismaal tema lirimaa plaani wasta olla, aga Amerikanlased olla tema nõuus. lirilastele Inglaste rahaga maad päriseks oSta, seda nõuu lubab tema maha jätta, sest et see lirimaa Maalordifi pahandaks. AinuS afl, mida tema kõige rõhuga pärida tahta, olla lirimaa Eraparlament Dublinis. Tema laseb märgata, et tema ka ShotlaStele Eraparlamenti toimetada soowib. Need seltskonnad lirimaal, keS kindlast Inglismaa poole hoiawad,  on wäga pahased Gladstone peale, nimetawad keda weresüüdlasekS nende tuhandete pärast, kes Egyptuses ja Sudanis asjata surma saiwad, Kindral Gordont mõrtsukaks  j. n. e. BirmaS seisab InglaSte asi ikka weel wäga pahaste. Jürikuu 16. pääwal on nemad küll ühe , mässajale" küla ümber piiranud ja 72 , mässajal" wangi wõtnud, aga järgmisel homikul sai Mandalay linn põlema pistetud ja ükS joon, umbes üks IngliS-penikoorm pitk ia 500 metrit (1500 jalga) lai, põleS maha. Tuli kippus wangimaja peale, kust umbeS 200 wangi rutuga endise Kuningakoja hoowidesse pidiwad wiidud saama. Kõik söeawägi, mida wahtidekS ei tarwitatud, oli tuld kustutamas, miõ 9 tundi möllas. Spanias on leitud, et mitmed Piiskopid Don KarloS'e voole hoiawad, temale raha korjawad ja ka oma alamaid preestreid seda tegema sunniwad. Nemad on Kuninga-Praua ja praeguse walitsuse  salalikud waenlased ja see on nii pahast nende elukombele  kohta mõjunud, et nemad enam oma ülemate sõna ei taha kuulata. Selle wiga parandamise eest on mahalastud Piiskop Izguirdo, PaapSti Saadiku nõuu peale, agarast hoolt kandma hakkanud, on ka sundima hakkannd, et preestrid  noori tüdrukuid omast teenistusest lahti lasekstwod ja elatanud naeSterahwaid nende asemele wõtakstwad. See on mõnda preestrit raskest pahandanud ja selle peale on ka need kuulid waStust annud, mis anusa ülema elule otsa tegiwad. Jälle on üks preester tähte annud, kui wägiwaldsed  ja hukka läinud mitmed nende keskist on. Ühes külas, Santanderi ligidal, tahtnud talupojad wana pruugi järel ÜleStöusmise-püha Lanpääwal kella lnia, aga kohaline  preester ei keelanud seda mitte ainult ära, waid laskis ka weel rahwa peale, kes kellatorni tungida tahtis. Jtaliast kirjutatakse, et Inglismaa Harrari Sultani karistamisest, JtaUa uurijate- seltskonna maharaiumise pärast, on lubanud osa wõtta. Afrika selts MailandiS on Graf Porco käest, kes maha raiutud uurijate-settskonna juhataja oli, ühe kirja, Paastukuu 20. pääwast saanud, milles seisab, et see seltskond Paastukuu t 7. pääwal Euzasse  jõudnud ja sealt Gildizzasse edasi läinud on. Nende surmamine olnud arwates Paastukuu 27., 28. wõi 29. pääwal, Kholera ei ole JtaliaS weel kustunud, ei lähe aga ka mitte kangemaks ja sellest on loota, et see tõbi pea iseenesest jälle soikub. Egyptuses seisawad kauplemised Sir Drummond Wolffi ja Mukhtar Pasha wahel ikka weel wana paiga peal ja kõigist on näha, et kawal Türklane meelega asja wiiwitab ja Inglasi tüditava  katsub. Ühe asja pärast tahta nemad pea nõuu pidada:  kõrgemate ametnikkude üleliialise hulga ja nende üleliialiste palkade üle. Need ametnikud on aga enamist kõik Inglased, kes ainult selleks senna palawale maale läinud on, et seal ruttu rikkaks saaksiwad. Saab seal nende leiwakott natuke kõrgemale riputatud, siis lahkuwad nemad wist kõik ametist ja seda wist Mukhtar Pasha just soowib. Sndanis on mässajad ennast jälle liigutanud, Akasheh linna ära wõtnud ja ühe tuki raudteed Akasheh ja Ambigoli wahel ära lõhkunud Amerikas, seal kuulsal wabaduse-maal, halkamad Sozialistlased pea rohkem kära' tegema, kui Euroyas. Chicagos on Jürikuu 23. pääwal suur lahing SozialistlaSte za Politsei wahel olnud. Esimesi. olnud umbes 15,000 kokku jooksnud. Politsei meeste sekka wisati dynamiti kerast, mis läbi nendest  4 surmatud ja 39 haawatud saiwad. Politsei poolt auti wiimaks tuld; üks Sozialistlane langeS, teine sai surmani haawatud, 25 kergemast. Wiimaste hulk ei ole aga mitte just kindel, sest mitm-id on nende seltsimehed ära kanuud ja ära talutanud. Õhtal tõusis kära uueste, kus juures Sozialistlased mitmed poed tühjaks rööwistwad, Politsei poolt anti jälle tuld, wõeti mõned mässajad wangi ja pelekati teised laiali. .Tömiste Zeitungi" krükimaja ja teised paigad, kuS Svziaiistlased koos käiwad, oa läbi otsitud ja seal ligi 40 dynamiti-kera leitud. Ka Milwaukees  on seesugust rahurikkumist olnud. ÜkS prnulimaja  on wälja rõõwitud. Politsei andis tuld; mitmed langefiwad, palju saiwad haawatud ja teised jookfiwad ühest ara. Kentsakas on see, et mõnes paikas nüüd ka koolipoisid on .streikima", s. o. oma .tööd" seisma panema  ehk tõrkuma hakkawad. Ka nemad käiwad rongides ja suurte lippudega läbi uulitsate ja päriwad koolitundide kahandamist, muidu nemad enam ei minna. Nemad  arwatvad, et kui edaspidi kõik inimesed piawad ühesugused  olema, siis ei olla jo ka ühel waja rohkem õppida, kui teisel. Selles on neil weikeil wõrukaeladel ka täitsa õigus. Kui sellest, keS koolis rohkem hoolt kandis ja waewa nägi, tema edaspidises elus mitte enam rohkem ei pia lugu peetud saama, kui hooletumast ja laisast, fiis ei maksa jo ka ennast waewata. .Edeneb" afi sedawilfi, fiis saawad inimesed tõeste kord kõik .ühesuguseks",  fiis muudab ennast maailm suureks looma-laudakS  ja inimeste seltskond suureks looma-karjaks, kuS ikka see walitseb, kellel terawamad küüned, pitkemad sarwed ehk kangemad kabjad on. See on see .haridus", mida .wabalased" meile pakmvad! Omalt maalt. Tallinnast. Paastukuu 6. pääwalWai ,EeStimaa  Pro v i n zia l-w angi m a ja , mis maaja linna kuluga ÜlemeeSte-mäel asutatud oli, omal tänisel kujul kautatud ja wangimajaks üleüldiste seaduste põhjusel  ümber muudetud. Selle wangimaja asutamiseks, korraldamiseks  ja ülespidamiseks oliwad ennast maa ja linn esimest korda täitsa ühendanud ja tahtfiwad muretseda, et wangide eest kohalist laenutust mööda ihu ja hinge poolest  hoolt kantud saaks. Wangidel oli oma kirikuõpetaja ja oma arst, ja sai selle eest hoolt kantud, et nemad majas, osawa juhatuse all töötegemist õppida ja tööd teha  wõifiwad, kui ka lahedas raua-wabrikuS, turba-rabaS ja teiõteS sündsaiS paikades töö! käia. ÜkS jägu teenitud  rahast sai nende heaks kirja pandud ja hoitud, et nemad pärast oma wangipõlwe lõpetust ühe summakese saaksiwad ja sellega elada wöikfiwad, künni teenistust leidnud  olekfiwad, et pakitawad elutarwitufed neid mitte kohe jälle pahategudele ei sunniks —> Teine asutuS, mis Kohtute  - Ministeriumi kirja järel, Jürikuu S. pääwast, muutmise alla langenud on, on Eestimaa ,Talu- See kohuS annab seletust küsimiste peale, mis mõisnikkude ja talukohtade-rentijate wahel ette tulewad, kui Taluseadus selle kohta mitte selge  küll ei ole, walwab selle üle, et piired mõisamaa la talumaa wahel mitte talumaa kahjuks muudetud ei saa, ja toimetab ja kinnitab witmases joones wäljawahetufi talumaa ja mõisamaa wahel. Ka selles kohtuS ptawad edaspioi kroonu-ametnikud rohkem aset saama.  Avaliku  asjatallituse kohta on iseenesest üks kõik, miS nimed nende aSjade tallitajatel on ja keS neid ametisse paneb, kui nemad aga küsitama! asja nii selgest teadwäd ja tunnevad,  et nemad oma otsust maa harjunud pruuki ja kohalist  elutarwitust mööda teha wõiwad. Jürikuu 26. pääwal oli Ri t t e rk onn a l igem nõuukogu Tallinnas kooS, RMerkonna-peamche juhatusel  Eestimaa maa-asjade üle nõuu pidamas. Jürikuu 23. pääwal oli Tallinnas Linna saadikute  koosolek. Ruumi puuduse pärast peame selle koosoleku uõuuwõtmiSke läbirääkimist teiseks korraks jätma.  Linda " seltsi peakoosoleku üle, mis Jürikuu  17. pääwal peetud sai, toowad ,Wiru!ane", ,WalguS"  ja /Postimees" igaüks isewiifl teatust. Et seal palju  kära olnud, see paistab igast teatusest wälja, niisamati ka see, et , Linda" kahel wiimasel aastal lausa kahju saanud on. Mis seal aga wiimaseS joones nöuukS wsetud  ja kuida edaspidi kahjud piawad eemal hoitud saama.  sellest ei tea ükski leht rääkida ja sellest ei tea wist ka koosoleku ltiked isegi midagi. Raamatupidaja on ametist lahti mõistetud, teist ei ole aga weel asemele walitud.  Wanad raamatud piawad kusagil luku taga hoitud ja uueste läbiwaatatud saama; uuS walitsuS, kelle liigetest  tähendatud teatuste järel õiele aru saada ei ole, piab uusi raamatuid algama. Direktor Schreimile pakuti 45 rubla palka kuus ja 15 protsenti puhtast sissetulemisest. Sellega ei tahtnud tema aga leppida, waid päris S 3 rub. kuus, ilma protsentideta. Wist ei olnud temal suuremat usaldust ,puhta sissetulemise" peale. Schrctm aStuS wiimaks  ise omast ametist tagasi ja tema asemele saiFlaur walitud, kelle wasta aga palju on räägitud ja keS tazajärel  ka tagasi aStunud olla, nenda et muud nõuu et jääda,  kui Mchreimi järgmise koosolekuni tallitada lasta, kuida tema seda mõistab ja tahab. Mõnelt poolelt on ka sLinda" lõpetamist liquidirimtst päritud, sest et päranduse peale enam wähematki lootust ei olla, olla ometigi selts wttmafe kahe aasta seeS peale 35.V0V rubla  kahju saanud, kui majade ja laewade kulumist ja köde- nemist .puhtast kasust* maha arwatakse, kulda PShjuSkkr! seda pärib. Geda aga teised ei ole lubanud, keS wttt selle kentsaka kanniga edaft mängida Himustanud, tunni hing iseenesest kinni jääb. Kõige kentsakam praeguse wakitsuse  wabandamiStest ja kiitlemiStest on see, et rauda aitas 500 puuda rohkem leitud, kui raamatutes üles pandud  on: .kulda wõida siis weel walitsust kahjntegemiss pärast kahtlustada." Wtst pidiwad .Linda" aktsionärid sunnitud saama uskuma, et praegune walitsuS seda rohkem  leitud rauda aitaS oma hoolekandmisega kaswa tanud  on, sest muidu ei saa meie aru, kuida ühe seesuguse  kahtla hooletuse eest weel kiitust päritakse. Meie arwateS  ei ole see raud küll wist mitte aitaS kaSwanud, waid ou .Linda" aktsionäride raha eest ostetud ja aita. weetud, on aga raamututeSse üleSpanemata jäätud. Oleks nüüd see raud enne rewiderimist ärra müüdud, juS näib õige küsitan? olema, kuhu seda raha pistetud ja üles pandud  oleks, kas .Linda" kassasse ja raamatutesse, wõi kusagile muujale. Seal on weel mitmeid teisi segaseid ja selgeid aSju ilmunud, mis meie arwates igale aktsionärile  õigust annawad, oma raha kohtute läbi tagasi pärida.  Meie kardame, et kui siin kohtute abi ei paluta, siis jääwad kõik aktsionärid omast ilma. Üks meie kirjasaatjatest  ütleS jnba mullu: .Parem pool muna, kui tühi koor." Meie arwame, et temal õigus oli ja et igaüks, kellesse fee puudub, nüüd selle peale piaks mõtlema. Seesama  kirjasaatja kirjutab meile nüüd üheS pitkemaS kirjaS, mida järgmises numreS tahame üleõ wötta katsuda, .Linda"  kohta : ,Ülekohus oli juba ,Linda" asutajatel, et teda üheks rahwalikuks tuhinaks üles puhuti ja ksige Eesti rahwa auu tema külge köita püüti, mis aga koguni mitte nenda  ei ole. Kauplus ei ole iialgi rahwuslik, waid on üleilmaline.  Tahab ükSki seltskond midagi kauplust asutada, siis tehku seda oma enese, aga mitte kõ>ge rahwa nimel. Langeb tema siis, siis langeb tema oma enese otsa-csise peale." ! Seda olime ka meie juba hakatuses ütelnud, aga ,rahwasöbradel"  oli selle peale ,sõnu" küll. Nüüd on meil aga ainult weel kinnitada, et , Linda" langemine mitte Eesti langemine ega häbi ei ole. j Aurulaew ,Amethyst", keS hiljuti 500 härja liha Tallinnast Londonisse wiiõ, tulli wiimasel nädalal jälle tagast ja wiiS 550 härja liha ära. Esimesest lastist on küll weel umbes pool müümata olnud, loodetakse aga, et Inglased pea meie kodumaa härja liha sööma harjuwad. Jürikuu 19. pääwal leiti Tõnismäel Tomsoni maja ukse taga, üks wäljapandud, umbes kahenädaliue tütarlaps,  kaltsude sisse mässitud ja sai Priihospidalisse wiidud.  Jürikuu 25. pääwal leiti Pärnu maantee ääreS Erbe mõisa metsas, Rakwerest päritud 65 aaStase Jaan Rudnikowi surnukeha, keS ennast seal puusse poonud oli. ZÜrikuu 21. pääwal leiti Toompea hingekirjalase Karl Remmeli surnukeha, keS ennast omaS korteris, Retshka ääreS majas Nr. 207, haampalgi külge üleS poonud oli. --- ZÜrikuu 20. pääwal, öösel kell 1, oli Toompea hingektrjalane  Voldemar W. ühesZawelikkuS majaS Medwedjewa-uulttsal,  joobnud peaga sealiste tüdrukutega riidu saanud ja omale selle juureS nuaga watsaku külje fisse pistnud. Õnneks oli nua ots waSta küljeluud läinud ja selle läbi ei ole haaw mitte furmaw. Jürikuu 16. pääwal wõttis Polttsei-soldat Nr. 30. Wene-turul wäljalaStud  madruse Aleksander T. kinni, ke« sea! kuld-aSju müia pakkuS. Politseis leiti tema riiete seeS weel üks kulduur ketiga, ükõ kuld-medaillon, üks hõbedast kaela-ehte,  ükS kuldne rinna-nõel, üks kett ja kaks juukse-nSela kuld-peadega. Kõik need aSiad oliwad Narwa maantee äärest, majast Nr. 11. waraStatud. Zürikuu 21. pääwal  on Dunker-uulitsast, kaupmees F. korterist, ükS raudrahakapp,  4'/, puuda raöke, k»S 400 rubla puhast raha, 500 rubla eest hindpaberid ja üks hsbe-uur kuldse ketiga seeS oliwad, ära waraStatud. Wargad oliwad ühel aeal tuS kaupmees wälja läinud, uksed lahti muukinud, rahakapi  teki sisse mässinud ja wälja kannud. Karli-kiriku surnu-aia waht andis Politseile teada, et ükS roojane käsi selleS surnu-aidaS kuue riSti pealt wask-plaadid ära waraStanud. TeiSte keSkiS seisiwad nende plaatide peal nimed Zohannson, Michelsen. Johannson ja Wellmann.— ZÜrikuu 21. ja 22. pääwa wahel, ajastwad õöwahid Kadrlnthali Lilwa-uulitsal kaht kaabakast taga, kes üht raSket aSja kandsiwad ja maha wiSkafiwad, kui wahid ligemale  jöudfiwad. Asi oli ÜkS suur wask-kattel, mida wahid Politseisse wiifiwad. Mõne nädali eest Varastati  Koitjärwe taluperemehe Hindrik L. laudast hobune ara. Tallinna Politsei on seda hobust nüüd ühe Voorimehe  juureS üleS leidnud. Ilmad läkswad wiimasel nädalil Eestimaal jälle soojemaks. Pühapääwa õhtul tuli natuke wihma. mida kuiwaist tuuiedest läbipuhutud maapinnale wäga tarwiS lakS. ESmaSpääwal oli pilwine ilm wilu lääne tuulega. Orased on nueSte haljendama hakkanud ja on kahjuta jäänud, niipalju kui meie näinud ja kuulnud oleme. Baltiskist. Pühapääwal, Jürikuu 27. pääwal. oli BaltiSki Ewang.-Alth. usutunnistuse kogudusel rõömupääw.