Ätt poisike on raskest haawatud; teisi inimesi ei kuulda häda saanud olema.— Selle kuu IV. pääwal pvleSPawlowt  puukaupluS kõige laudadega, palkidega ja teiste puudega  maha, ja ka voorimeeste herberge sat suurt kahju, kus ta kakS hobust flsse jäiwad. Politsei soldat Grigorjev,  keS oma abikaasa magades ära tappis, kuida meie omal aeal kirjutasime, on 18 aasta peale vangi tööle mägedes, mõistetud. Soomemaalt. Põlluvilja ja heina kaSwu Üle tulewad ka Soomemaalt head sõnumid. Wiimasel aeal on küll põud olnud, aga see ei ole enam suuremat kahju teha suutnud. Pyhajärwi, Kuopio ja Inga maakondades oli rukiS juba Lehekuu 17. pääwal õitsemas, kuida seda pärast aaStat 18SS enam nähtud ei ole. Soomemaal ähwardab pruugiks wõetud väljarändamine avalikku häda sigitama. Igal nädaltl kuulutavad aealehed sadade kaupa inimesi, mehi ja naefi, keS laia ilma, õnne otsima rändawad.  PõhjapoottSteS kubermangudes on rahva hulk muidugi  wäga wäheltne ja keegi ei tea, miS nüüd neist maadest  peab saama, kus mitu sada aastat juba suure waewaga  ja suure hoolega viletsat pinda leiba kandma sunniti.  Senati poolest on KeiSri Majestätide kroonimise mälestuseks 500,000 marka lubatud, millega vaesema rahwa heaks käsitöö koolisi asutada tahetakse. Nystadi randa» räägitakse jälle vana juttu, mille järel mere - m adu, 30 sülda pitk, seal ennast näidata ja wahest randa wõerstle tulla. Koleda merelise surmajale olla 300 marka lubatud ja 7 kütti olla seda palka teenima läinud. Lubliinist. Krushganzoi maakondaS on rahe umbe»  2400 deSsätini põlluvilja puruks pekSnud. Kahju on umbeS 45,000 rubla suur. Tarnuwka mõisas on tuul peale 500 suurt kuuSke maha murdnud. AHarkov ist. Woltshanski maakondaS on Rudeshnoje  külakiriku alam Preester (Diakon), endise mõisaherra,  GrafA.Hendrikowi, kirwega surnuks löönud. Tema arvanud Grafi oma abikaasaga üleltialist sõbrust pidama. Selle kuu 17. pääwal polesiwad KharkowiS üheksa raua ja naha poodi maha. Kahju on 117,000 rubla suur. Arhhanglest. Murmani randaS on sel aaStal wäga hea kalasaak. Ka Norra maalt, kuS sel kevadel waene saak oli, on laewad Murmani rannast talu tooma tulnud. TrubtshewSkist, Oreli kubermangust. Mitmes tülakondaS on rahe, ülepea umbeS 500 deSsätini talwwilja hävitanud. Kahju on 25,000 rubla suur. RowotshertaSkist. Troizkt laadal on peale SOOO töömeest hulga KalmütlaStega hirmsas kiskumise» olnud. Mitmed Kalmüklased on surmatud. Orenburgist. Kange vihmasadu on Orenburgi raudteel 14 sülda tammi ära lõhkunud, mis 3'/, sülda kõrge ott. Moskvast. Öösel, selle kuu 17. ja 18. pääwa wahel jooksis ükS kaubarong suure loomakarja wasta. Kümme härga saiwad puruks aetud, aga ka rong kargas roopast wälja. Üheksa wagonit saiwad lõhutud, mashinamrister  Stolz surmatud ja kaks ametnikku haawatud. Mohilew-PodolSkist. Selle kuu 17. pääwal  ott nimetatud maakonda? raske rahesadu, mis wiljawäljadele,  tubaka iStanduStele ja wiinamägedele suurt kahju tegi. Stawropolist. MõneS maakonda?, Stawropoli kubermangus, on suured rohutirtsu parwed ilmunud. Samaarast. Uhe sõnumi järel, mida meie efitekS weel siete uskuda ei tahaks, on Samaara kubermangus umbeS 60 Eestlast kohtu alla antud, keS oma lubaga kroonu maad wõtnud ja mõned piiremärgid ara hävitanud  olla. Üleüldse on selle sõnumi järel Samaara Eestlaste  asi koguni teistki, kui tänine kuulutati. Kui kindlamat  sõnumit saame, fiis kirjutame rohkem. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preusst Maapääwa ülem jäutuõ (Herrade koda) on uue Katholiigi kirikuseaduse, 64 häälega  IV hääle wasta, waSta wõtnud. Maapääwa mõlemate kodade nöuupidamised on selle kuu 20. pääwal lõpetatud. Aachenis on selle kuu 17. pääwal 20 maja maha põlenud. Poola kirjanik KraszewSki on ikka weel wangts. Tema lahtilaskmiseks on kautsjoni pakutud,  aga kohtud et ole seda wasta wõtnud. KraszewSki on küll tuntud rahwuslane ja Sakslaste waenlane, et tema ennast aga lausa salakuulajaks alandanud, seda ei taheta siete uskuda. Arvatakse, et tema muidu hea süda teda eksitanud on, teiste kihupeade tembutamisest rohkem  osa wötma, kui hea oli. Seda on üks Wiint nurgaaealehe  toimetaja, Juut Arnim Adler teada saanud ja tema käest selle waral raha piigistada katsunud. Kui KraszewSki teda uksest wälja saatis, nagu seesuguste toimetajate  kohaline on, siis on Adler seda kaeb tust tõstnud. Austria-Ungrumaalt. Inetu Tisza-Eslart  protsess ähwardab Ungrumaad, Ungarlasi ja Ungru kohtuid kõige haritud maailma ees teutada. Ikka selgemaks  näitab tõusma, et Ungarlased (Dr. Hermanni suured  sõbrad, ,T. S." toim.), omaS määramata rahwuse tujus ja wihas, seda juttu tõstnud on. Kõik tunnistajad, keS Juutide peale süüd ajawad, olla rahaga ehk rahwuse tujuga waletunnistuseks palgatud ehk ässitatud. JuudipoiS  Moritz Scharf, keS oma lihase isa waSta tunnistab, olla üks tuntud walelik. Tema oli tunnistuseks kinni püütud ja ähwardamistega, meelitamistega ja teiste pettustega  selleks ette walmistatud. Tema kõned olla temale  pähe õpetatud, mis juba sellest wälja paistab, et tema sõnu tarwitab, mis temal tema madala õpetuse järge mööda koguni mitte muidu tuttawad olla ei wsi. Tisza- Wzlare küla kohtumeeS Perczely, üks peatunniStaja, kelle wöimuse all ka Moritz Scharf seisis, on enne Mõrtsukatöö  pärast 12 aastat wangiS istunud. Ka Miini suurkoolis on suur rahwuSlik kära olnud, nimelt Professor  ja Reetor Maasseni wasta, kes ise Saksa sugust on, Lutheruse usu tunnistusest Katholiiklaseks pööras ja nüüd oma sündinud suguwendade ja usuwendade waenlane on. Prantsusmaalt. KuuluS ,rahwaneiuke" tzouise Michel, kes kõiki ülemaid häiritama ja tulega  ja tõrwaga ? priiks" ja õnnelikuks , hari- ma" kihutas, on kuueks aaStakS waugi ja kümneks aastaks  Politsei ülewaatamise alla mõistetud. Sedasama palka saiwad ka tema kakS seltsimeest. Tulipunased ja weripunased ringkonnad karjuwad ,wägiwalla" ja , orjastamise"  üle. Kohtud lasewad neid karjuda, peawad aga kinni, miS käes on. Tongkingist tulewad jälle pahemad  sõnumid. Khiina walitsusel ei olla nõuu järel anda, ja sõeawägi olla juba Tongkmgi poole liikumas.  Kuulus  Wene kirjamees Turgenjew, kes Prantsusmaal elab ja sel talvel ennamist ikka haige oli, oli wiimasel paranenud, on aga nüüd jälle haigemaks jäänud. Inglismaalt. Parlamenti ülema tua Lordid on kord jälle rohkemat kinnipidamist elatanud elukorrast üleS näitanud, kui aegade käiguga kokku mahub. Inglismaa  seadub ei luba naese õde kosida, kui naeue ära surnud  on. Juba sagedast on seda seadust muuta katsutud ja nüüd oli seda..suure waewaga Parlamenti alamas tuaS korda saadetud. Ülem tuba on aga uuendust jälle tagafi lükkanud. lirimaalt tulewad jälle sõnumid paha waimu üle, mida hea wiljasaagi wõi õigem kartuhwli saagi lootuse  abil Jirilased toidawad ennast suuremalt jäult kartuhwletest waikimaS olema arwati. Cürragh'is on Dublini ja Mayomilitsate wahel kange kiskumine olnud, kuS 17 inimest raskest haawatud saiwad. Portrush'iS on Katholiiklased ja Protestantlased keppidega ja kiwidega oma usutunnistust üksteisele seletanud, ja ka seal on raskeid  haawamisi ette tulnud. Ameerika söbruse peale looteS, on mõni laewatäiS waeseid Jirilafi senna saadetud.  Seal kogutakse mässamise lõõtsutamiseks küll raha, aga waesed on lirimaale tagafi saadetud. Ka üks aegade täht. Türgimaalt. Albaanlased on Austria Keisrile palwekirja saatnud ja ennast ja oma maad AuStria walitsuse  alla wõtta palunud. Nende himu olla otsas, ennast Türklasteft petta ja wälja kurnata laSta, ja Monteneegrole ega Greekamaale ei tahta nemad ennast ka ära kaubelda laSta. Egyptusest. Suessi kanali suuS ja ümberringi, nimelt Damiette's on kolera wäga kangest liikumas. Nimetatud linnas sureb igal pääwal peale sada inimest. Tõbi on Inglismaa laewadega Jda-Jndiast sisse tasfitud ja Inglased pidafiwad seda esiteks peites, et nende kaubaajamine  kahju ei saaks. Nüüd ei lase häda ennast aga enam salata ja kõik Punasest merest tulewad laewad saamad  10—24 pääwa ülewaatamise alla wõetud, enne kui Euroopa sadamatesse tulla tohiwad. Kiriku teadused. Jaani kirikus: Jaani päewal teeb pastor Assmnth enne lõunat  jutlust. Laululehed kiriku heaks. 26. Juunil teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja võtab lauarahwaft. Põrast lõunat peab pastor AsSmuth lastele jumalateenistust.  Kaarte kirikus on Jaani päewal laululehti orila heaks. Piihapäeiv, sel 26 mal, võetakse enne lõunat lauarahwaft waStu ja peetakse pärast lõunat kellu 5, kui Jumal tahab, surnuaia püha. Laululehti on siis orila heaks. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz Jaani päewal ja pühapäev, 26 mal Jaani k. p. jutlust. Jaani päew on laululehti. Pühapäew, L6-mal, wõetakse lauarahwaft. TZ>ms«rt poolelt lubatawd. TaNuua». SS. Saani-!»» püitwal ISSS. TrüttMd Li»df>r«'i pirijite t«««> Teadaandmised. Tellimised meie lehe «Tallinna Sõber" Tellimise hind on 1883 aaSta peal: postiga ehk Kodu kätte saadetud aastas 3 rubta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ N-ud- m-i- auuSlatut. lugija,°l° I.S oma l-ht- ise «ratuua anuamr m-i- s-ll- läbi t-ada, .t h-rra p°g°rim-ist«r Wiockmann Tallinna» K»-l°s-PP- uulits-» oma» maja», l-ht-d- k«,-audmist Malikult oma p°al° °u wSl.md, ««» neid «ratuua ..tallinna Sõbra", wäliaandiad öindsorsi pärisad Tallinnas, laia nnlitsas Nr. l 8 (iiZ). Jgapääwane hillge toiduse roomat. kirjutanud K. K. Kakter, teine trük, on praego malmis saanud ja saada LindworS't päri jäte juureS. Häriiigi.uuU-sa» Nr. LM saab Ms ehituse Plats - > mtlwud. 17, Jaanikuu p. hommiku kell '/»9 on TiSkrest linna üks hruun nahhast reisikoti ära?autatnd. Seal sees oliwad iiks raamat, lihe poist west, 2 paar lapsekingad ja teised wei> kesed sajad. Ses seda Pitka-uuliisa Nr. 12 wiib saab » rubla waawapalka. Iks iis»a aoor linN-kott, bruuut ja wolge kirju, bruuni kSrwadega, on esimesel Relipllhal kadunud. Tagasi tuua hea waewapalka eest Wtru-uulitsasse, Oppermanni  majasse. Toom peal majas Nr. 42 on WM- kaks tubba aaSta ehk ka kuu peale ära üitrida. Zalukohli lliiiimse jaostmst-kiitM on saada Lindfors't trükimajas. Mtakse üht wanadlast poismeest walitsejaks Kamena mõisa, -Odowa linna juure AdresS on - SoSnsnx »'i> ceao Rnusnoa, nep. r. I>o»T. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: «. Husen, Suure Hiioma-mSisaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. Gustavsohn,  Koerö.' W. DuglaS. Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külmander,  Klikis: M. Meier. Wendra mõisas, J. Eglon. WSrruS: Vielrose proua, WalkaS: M. Rudolsfi raamatu-poes, NarwaS: M. Põder: Viljandis: raamgiu-kaupleja E. J. Karow. Hinnad Tallinna turul. is-22.  Jaani-kuu päawal. Karduhwlid, tsetwk Herned, toop. . Sealsed, toop. . Tangud, toop . Weikse liha nael Sea liha nael . RSösk piim, toop Hapu piim, toop Koore, kortel. . Laua wõi, nael Pütti wõi, nael Muna paar . . 4S-S0 kop. 7 . 8 -20 14 S k 3ö LS 4