21. pääwal mõistis söeakohus 9 pealikut surmanuhtluse alla, 5 rraiuimrst l 5 ..msiu praühe pealiku 3 kuu peale waugi. Wõmad Konsulid andstwad nõuu kohtuotsuse täitnstsega  oodata, et süüalnstel aega oleks walitsuse poolt armu paluda, aga juba järgmisel homikul saiwad 8 pealikut  ja niida mõned sõnumid ütlewad, ka need 5 erainimest mahalastud. Kapieu Voll muun, kes ka surmanuhtluse alla mõistetud, aga Wene alam oli, on Saksamaa Konsuli  kätte antud, kelle hooleks Wene alamate eestkostmine Bulgarias autud oo:. Sealt on tema Rumäniasse saadetud ja jääb senna, kuuni, tema haaw niipalju paraneb, et OdeSsaSse reisida wõib. Wenemaa poolt on weel 5 pealikut  omaks päritud, aga need oliwad juba maha lastud ja on oma paberite, kui ka oma enese tunnistuse järel selged Bulgarlaseb olnud. Oberstleituant Filow on Wenemaa  eestkostmise peale luba saanud Vnlgariast ära minna. Tema on raskest haawatud. Soldatid, kes mässamisest osa wõtnud, on armu saanud. Unterohwitseridest on 2 wiiekõ aastaks, 5 kaheksaks aastaks, 5 eluks-aeakS wangi mõistetud. Weel seisawad mitmed kohtu all, nimelt ka endised Ministrid Karawelow ja Nikiforow. —> Wene Saadiku nõudmist mööda on Türgi walitsus käsku annud, et Niza Bey, Türgi asjatallitaja Bulgarias, wõeraste Konsulitega ühes, 'selle asja järel kuulaks. Nemad on leidnud ja Nikiforow on ise kirjalikult tunnistanud, et need kaebtused põhjuseta on. Bulgaria  walitsus on pärinud, et kõik Bulgarta põgenikud Rumäniast wälja saadetud faaksiwad. Seda ei ole Rumänia  walitsus üleilmliste seaduste järel mitte täita wõinnd,  on aga pögeuikudele teada annud, et nemad oma eluaset ühes Rumänia põhjapoolises linnas wõtma ehk Kuningriigist wälja minema piawad. Sobranjet ei saada mitte weel nii pea kokku kutsutud. Saksamaa Niigipääwal  on uus sõeanme-seadus walitsuse ettepanekut mööda muutmata wasta wõetnd. Selle eest oliwad 223 healt, selle wasta 48 healt, 83 Niigipääwaliiket jätfiwad. oma healt andmata. Keskpaiklaste keskist on 7 healt walitsuse poolt olnud. Walitsuse ettepaneku wasta oliwad Wabameelised,  Sozialdemokratlased ja ElfasS-Lothringi Protestlased  (törclejad); Poolakad ei olnud sel korral Riigipääwale tulnud. Miks Elsass-Lothringi maalt ainult Protest lasi Riigipääwale saadeti, seda seletatakse nõnda, et Prantsusmaa salatallitajad seal rahwa keskis juttu teinud, sõda minna pea lahti ja Prantslased saada seal rööwima ja põletama, kui mitte Protestlafi ei walita, saada aga pehmed olema, kui neid walitakse. Elsass-Lothringi walitseja, Würst Hohenlohe, on kõik Seltsid ära keelanud, miS Prantslastega silmitsemas. Niisamati on ka Lauluseltsid  ja Turniseltsid ära keelatud, kelle poolelt riigiwaStaöte  walimise eest kobteti. Nheinan Bürgermeister, Gilliot, on ametist lahti lastud. Kuulus kanalitekaewaja,  herra vou Lesseps, on Prantsusmaalt Berlini tulnud. Ametlikult kuulutati, et tema tulnud olla, Prantsusmaa  Saadikule Verlinis Auulegiont suurt rittretähte tooma. Erapoolelt tahetakse teada, et Präfident Grevy teda saatnud, Saksamaale Prantsusmaa rahulseismist pakkuma, kui ehk Homikumaa asjade pärast sõda lahti läheb ja kui Saksamaa selle waSta Prantsusmaad Egyptuse asjus tuetada lubab. Wene Keisri sündimise-pääwal oli pidu Wene saatckouua hotellis, millest Saksamaa Keisrikoja kõrged ametnikud ja Ministrid osa wõtfiwad. Järgmise! pääwal oli sellesama pääwa anuks pidulaud Keisrikojas ja oliwad senna Wene saatekonna liited, Graf Moltke, mitmed Kindralid  ja Keiser Aleksandri-rügementi kõrgemad pealikud kutsutud. Wene paberraha hind oli juba 178 Vz marka peale langenud, Küünlakuu 29. pääwani aga jälle 182 marka peale tõusnud, wist selle kuulutuse järges mida Wene walitsuse poolest Bulgaria asjus saadetud on; niisamati ka Saksamaa sõeawäe - seaduse wastawõtmise järges Nitgipääwa poolest, mis lootust maailma rahu peale kinnitab. - Belgiast kirjutatakse ühe raske mäemeesteõunetuse  üle. Küünlakuu 20. pääwa õhtal kell 7 läks nõndanimetatud ööroug 210 meest, Quaregnoni sütekaewandnsesse,  mis 700 metrit sügaw on, kus aga sellkorra! sügawamal tööd ei tehta, kui 404 ja 495 metrit. Pool tundi pärast seda kuuldi hirmsat kärgatust, mis peale ühe penikoorma ümberringi kostis, ja kaewandusest tõusis suits üles. Quareguoui ja Paturages' kogukonnad selle kaewauduse  ligidal, on wäga perekad ja pea oliwad lugemata  rahwa hulgad seal, enamist mäemeeste omaksed, kes õnnetust aimasiwad, Jusheniörid oliwad ka kohe seal ja käskisiwad mäemehi üles minnata. Esiteks toodi 7 mäemeest wälja. kes wigata. aga ehmatusest keeletumaks jäänud oliwad, nenda et mingisugust'seletust anda ei wõinud.  Teise sõiduga toodi 59 meest walja, kes ka ilma wigata oliwad. Kõik teised 144 meest on muist surnuks põletatud, lämmatatud ehk puru alla maetud. Kae mandus  oli uii kangest "paha ohuga täidetud, et 24 tundi puhasta listks tarwiö läküwad, enne kui surnute poole tungida wõioi. Seal leili neid mustaks kõrwetatud, puruks  lõhutud ja tei sitt tu übinalaks tehtud. Umbes 1000 vmarseid on õnnetumad leinama ja hädasse maha jätnud, Kuningas on neile .10,000 franki- saatnud. Austria- Ungrumaa Maasaadikute-kogu on ühel meelel 52 s/, millioni  guldnat söeawäe tarwitusteks lubanud; Ministrid on kinnitanud, et wist rohkem ei kulu, kui aga isamaa kaitsuseks  rohkem piaks tarwis minema, siis loota walitsus et Maasaadikute-kogu seda keelama ei saa.  Prantsusmaal  näib Saksamaa uus Rugipäew kuhu 221 riigija  KeiSri-truuwi saadikut, 176 teistekarwaliste saadikute wasta waliti, juba enne kui sõeawäe-seadus muutmata wasta wõetnd sai, omal wiisil mõjunud olema. .Kätetasumise"  kärade ja kiitle niste asemel .meie oleme walmis,  tulge aga!" tulewad nüüd teised mõtted, mis oige kentsakad ja haledad on. Ühelt poolelt päritakse, et Elsass-Lothringi maa, mis Saksamaaga ühes olla ei tahta ja ilma söeata.Prantsusmaa külge saada ei wõida, üheks iseäraliseks Würsti-riigiks, Europa kaitsuse all, tehtud saaks. See oleks ehk omast kohast hea küll, aga Prantslastel  on wist sala-lootus, et nemad seda Würsti-riiki siis ühel ehk teisel wiifil omale ehk oma iseäralise .kaitsuse"  alla wõtta wõiksiwad. Wist ei wõiks aga ka seda ilma sõeata korda saata, sest Saksamaa tahab wist ennemini  üht awalikku waenlast omaks naabriks, kui üht küsitawat  riigikest, keS teiste tahtmist mööda tuule järel kõikuda  wõib. Ja miks piaks Saksamaa ühte maad jälle wälja andma, mis ikka tema oma oli, segasel aeal salarööwli  wiisil ära wõetnd ja auusas sõeas Saksa merega tagasi wõidetud sai. Teiselt poolelt kiibeldakse, Prantsusmaa  seista Wenemaa kaitsuse all, kes teda mitte teist kord maha rusuda ei lasta. Selleks tarwitatakse õige wiletsaid sabaliputamist .kaitseja" wasta, mis ühe rahwa suust nii kentsakad kostawad, kes ennast ise .suureks rahwaks",  kõige wägewamaks ja .maailma peaks" kiidab. Selles on õige palju wiletsufe-tunnistust, aga alandus on ikka kõrkluse järg. Missugused waimud selle .maailma pca" sees walitsewad ja oma .wabadusega" ka teist maid ja rahwaid õnnelikuks teha tahawad, seda näitab järgmine lugu: Hiljuti sai ühe terase-wabriku juhataja, Stilmont, ära tapetud. Tema mõrtsukas oli töömees Deruyter, kurjateu põhjus kättetasumise tuju, ja pärast tegi mõrtsukas  ise oma elule otsa. Seda tegu tõstawad .wabalaste" lehed nüüd taewani. Deruyteri matmisest wötsiwad tuhanded  osa, wiisiwad temale auupärgast, ja pidasiwad .waimustatud"  kõnesi selle .kangelase" ja .tööliste eeswöitleja" auuaks. Sellega oli siis mõrtsukatega üle kõige tõstetud ja igale .töölisele" oli õigus antud oma tööandjat tappa, kui see teda tema wüstapauemise, laiskuse, hooletuse ehk ühegi muu süü pärast lahti laskis. See kole õpetus on siis ka kohe mõjunud. Mõni pääw hiljem tappis üks töömees jälle ühe wäckmeistri ära, kelle süüks tema arwas et wabrikust lahti lastud oli. Imelik, kas mitte need waimud, kes teistel maadel Prantslastega wennastust otstwad ja Saksamaa kindla walitsuse peale nii wihased on, just selle kardetawa .wabaduse"-maimuga wennastust ei piaks otsima?  Tasaseid riigi-kodanikkusi, Jumala armust walitsejate  Würstide ustatawaid alamaid ei saaks see weunastus  küll wist mitte sigitama. Öösel wasta Küünlakuu 22. pääwa wisati Ressega linnas üks dynamiti kera mäeraewanduse walitsuse maja wasta, mis kange kärgatusega  lõhkes, aga kahju ei teinud. Be!fort'i suurtükiplatsil  on Küünlakuu 26. pääwal üks suurtük lõhki karganud,  mida melinitiga laeti. Kuus meest on paigal surmatud, üksteistkümmend raskest haawatud. Melinit on see uus rohi, mis peale Prantslased nii uhked oliwad ja asjata kära tegiwad, et Sakslased selle rohu proowi warastanud olla. - - Inglismaa seespidine wõimatus ilmub ikka selgemini. Parlamentis teeb Parnell oma lirimaa saadikutega, kelle sekka GZadstoni .wabameelife" walitsuse all ka üks tallipvis- ja üks .lusti "-maja peremees walitud  saiwad, takistab igat nõuuwõtmifi. lirimaa Riigisekretär,  s. o. Minister lirimaa asjus, Sir Michael Hicks-Beach, ei jõudnud oma pahandust wiimaks enam taltsitada ja hüüdis walju healega, et mässamine iga nõuga pidada lämmatatud saama, ja et walitsusel peale Polttsei-wemla weel terawamaid, mõjuwamaid riistu olla Just Parlamenti pruugi kohaline ei olnud see sõna mitte ja Sir Hiecks-Veach, üks Inglismaa tähtsamatest meestest, kelle wasta sõbrad ja waenlased määratumat kära töstsiwad, on ametist taganenud. KeS tema järel selle okkalise tee peale aStuda usaldab, see on weel teadmata,  aga kardetakse et kõik Salisbury Minifterium pea ühest ära laguneb. Selle aastaks on Inglismaa söeawäe  ülespidamiseks 18.393,000 nael stärlingi määratud, 160,700 nael stärlingi rohkem kui mullu. Sõeawäe kokkukutsumise  plaan on nenda tehtud, et lühikese ueaga kaks tugewat korpust sõea-wainule minna wõiwad. Egy P - tuse asjus leiti Sir Drummond Wolff nüüd Konstantinopelis  lahkemat wastawõtmist, kui esiteks. Lähemad tema tallitused seal korda, siis saada Inglismaa poolt see aeg määratud, milla sõeawägi Egyptusesi ära kutsutud saab. Ülepea leida nüüd Inglismaa soowimised Konstantinopelis  jälle kergemalt kuulmist. India asjus kinnitatakse,  et Khiina walitsus mille Inglismaa nõuu peale rohkem sõeawäge Khiina TurkestaniSse ei saada, waid omast peast. Tibetaulased on mägi teele Tibeti ja Birma wahel ühe kindluse ehitanud. Khiina walitsuS saada aga hoolt kandma et Inglaste kaubaajamine selle läbi takistatud ei saa. Jtalias on tamsed Ministrid Kuninga soowimise peale ametisse tagasi astunud. Portugali tülid Sansibari Sultaniga olla lõpetatud. Inglismaa eestkostmise peale on Sultani anrulaew .Kilma" tagasi antud, mis Mosanbique piirrahwastele söeariistu wiinud ja sellepärast Portugislaste poolest ära wõetud oli. Saksamaa nõuu peale saab piir Portugislaste asumaa  ja Sansibari maade wahel ilma tülita õiendatud. Bostoni linnast Jnglis-Amerikas, on Küünlakuu 25. pääwal üks pakk Inglismaa Kconprinzi adresfiga Washingtoni  post-kontorisse tulnud ja seal marki puuduse pärast lahti wõetud. Paki sees leiti üks klaas-toruke ühe walge wedelikuga, kust kaks traati läbi jooksiwad. Kardetaw wedelik on läbikuulamise alla antud. Omalt maalt. Tallinnast. Küünlakuu 26. pääwal, kui Keisri Majestäti sündimise-pääwal ja Paastukuu 2. pääwal, kui Keisri Majestäti trooni-pääwal, oli Jumalateenistus  kirikutes ja oliwad majad pääwa aeal lippudega kaunistatud, õhtal auutuledega walgustatud. Jälle kostawad Wene lehtedest healed, mis Tartu suurkooli muutmist üheks täieste Wene suurkooliks soowiwad.  Selleks olla Knrator Geheimrath Kapustin nüüd PeterburgiS. Eestimaa Ritterkonna-peamees Baron Engelhardt  on Peterburgisse reisinud. Tema ametit tallitab senni Landrath Graf Tie s e n h aus en. Saksakeeli .Tallinna Zeitungile" on järgmine kiri saadetud: .Auustatud herra Redaktor! .Kohaliste sõnumite keskis Teie auustatud lehe 36 sees leian mina ühe .Olewikust" wöetud sõnumi, ühe häbemata sisfelöhkumise-wargufe üle Mihkli kirikus Maa-Läänemaal. Sellepärast, et need sõnumid suremalt osalt ühe eksituse peale põhjustatud on ja mina kui Hakenrihter seda asja läbi kuulanud olen, auustan mina ennast tähendatud lehe toimetust paluda, seda sõnumit järgmisel wiifil õiendada: Aea käikus selle aasta Näärikuu l 9 pääwäst künni 24. pääwani selgest ei lase see aeg ennast määrata oli tähendatud Ürikus küll sisselöhkumise-wargust olnud ja waras oli läbi akna käärkamrisse läinud. Peale altari peal seisma risti ühest sega-metallist, ei ole aga ühtigi rõöwitud. Läbikuulamine tegi selgeks, et peale selle liiwauur  kantSli pealt maha wisatnd, üks kantsli-lühter köweraks  käänatud ja kõik kirik läbi otsitud oli, kuida mitmed stearini-plekid näitasiwad. Altaripildile ei ole wiga tehtud,  nagu ka kõik peale selle, mis siin üteldud, tühi jutt on. Alandlikult Mõtsus, 20. Febr. 1887. A. Baron Uerküll. vr. Hermanni sulest" on meil jälle ükS tükike lugejate ette panna. .Postimehe" 9 sees seisab.Tallinna  Sõbe r" on wiimasel ajal suu meie .wastu nii täis wõtnud, ja nii pikalt meie tööde üle .kirjutanud, et üsna raske on lühedalt wastata. Esiteks .mõistab ta meie weikese tähtraamatu, mille nimi on ..K. A. Hermanni käsuline rahwa kalender", koguni põrgu .põhja. Sääl sees on ka Eesti ja Wene kalender, aga .Eestlastel ja Wenelastel ei olegi kalendert, ütleb ,T. S. tarkus. Eesti nimest, nagu selles kalendris, ei .ole olemasgi, ütleb Sõber. Tema niisuguseid .solgitud nimesid ei sallida mitte sugugi. Ka laidab ta .kalendri saba jutu täitsa ära. T. Sõber sõimab hir.mus  Eesli inetute nimede üle, nagu kalendris seisawad, .naesterahwate: Ilu, Jäte, Lusti j. n. e., meesterahwale: /Kahvleid, Waatuleid j. n. e. Auus T. Sõber! Kui .Teie mitte ligemalt asja ei tunne, siis ärge parem kõ.nelege  sellest. Saksa keelest on tihti weel imelisemaid .nimede näitusi leida. Eks Pauline tähenda .wäikekest", .eks Stella tähenda.täht", eks Alma tähenda.neitsilik". .Kas .T. S." ei tea, mis .Friedrich". Ulrich", .Gottlieb",  .Leberecht" j. n. e, tähendawad? Friedereich tähen.dab  .rahurikas", Huldreich tähendab .helduserikas", .Gottlieb tähendab .Jumalale armas", Leberecht tähen.dab  .ela õigeste". Kui Saksakeel enesele wõib nimesid .wõtta, miks mitte stis ka Eesti keel?" Ehk oleks küll. kui seda .wastust" sõnalausumata oma lugejate ette panneksime ja ärategemist nende hooleks jätaksime. Et aga vr. Hermann meie kirja, mille peale tema seda ofawat .wastust" annab, oma lugejate ette panna raatsinud -- wõi julgenud ei ole, fiis paneme sellest, mis meie K? 3 sees .K. A. Hermann'i käsulise rahwa kalendri" kohta seisis, niipalju uueste meeletuletamiseks üles, kui hädast tarwiS läheb. Meie kirjutasime.' .Kalendrete kitsama eesmärgi, aea armu, jäärel räägitakse  Ristirahwa keskiS ülepea ainult kahest Kalendrest, wanast ja uuest; uuS on oma uues-arwus 12 pääwa wana eeõ ja wana maksab ainult weel Wene riikis.