 kes ise oma põllutöö juhatamisest osa wõtawad, langewad talumehed ja põllsitöö päiwilised; niisamati ka kõik käsitöö tallitajad, esimesest wabrikuperemehest, wiimasest töölisest saadik, ja esimesest kaubakoja peremehest, Viimasest kaubakoti kandjast saadik. Et ka selle seisuse liigete keSkis  seltslikud ja riiklikud ,waheseinad" on, mida ükski .HariduS" maha kiskuda ei tohi, ilma et sellest lõpmata segadust ja seltskondlikku wilelsust sigiks, seda ei salga keegi, keS tegewa elu pinna pea! seisab, Kaitsema seisuse sekka langeb kõik sõeawägi, kõige kõrgemast pealikust, kõige wiimasest soldatist saadik. Sellesama seisuse sekka peawad aga ka kõik kohtuwanemad ja kohtuametnikud, esimesest kohtuherrast, wiimasest kohtumaja  ja wangimaja uksehoidjast ja kepimehest saadik luetud saama. See seisus omaS kahes jäuSkondas kaitseb kõiki riiki ehk seltskonda ja kaitseb iga riigikodaniku,  see on meie kõikide elu ja rahu, meie Varandust  ja meie auu wäljaspidiste waenlaste ja seespidiste mässajate, kurjategijate ja teutajate waSta. Kui suured wahed iseäranis selle seisuse üksikute liigete wahel, nende kõrgemat ja madalamat õpetuse-järge mööda, nende laiemat  ja kitsamat tallituskonda mööda, ja nende suuremat ja wähemat kohust ja wastamist mööda on, seda teab igaüks.  WiimaseS jooneS peab esimene pealik wiimase soldati  tegude eest ja esimene kohtuherra wiimase kepimehe tegude eest wastama; esimestel peab siis ka niipalju eesõigust  olema, kui nende laiema kohuse täitmiseks ja nende suurema waStatamise kandmiseks kulub; nemad peawad käskima, teised peawad sõna kuulama, muidu läheb kõik asi raisku. Iseäranis seisust eks saawad aga seisused kolmandemas,  see on riiklikkuS tähenduses nimetatud.  Just nendest seisustest kirjutab wist .Eesti Postimees", et .haridus" nende waheseinade kõige parem .mahakiskuja" olla ja soowib, et nende waheseinu Eesti rahwa sekka mitte ei tuleks. RiiklikkuS tähenduses luetakse Euroopa riikides enamist ka kolm seisust : t) Kõrgem seisus, Saksakeeli ,Adel", ükS sõna mis ühe korraga üht ülemat, targemat, puhtamat, peenemat, ülepea paremat seisust tähendab; Wenekeeli mis enne Wene Suurwürõtide pärast Keisrite kodakondlafi ehk hoowlasi tähendab, see on inimesi, kes Suurwürstide ja Keisrite ligemas teenistuses seifiwad ja neid kaitsefiwad. 2) Keskmine seisus, Läane-EuroopaS esiteks linnade päriskodanikud, kes ise oma kogukonna asju tallitafiwad ja oma kesktst omad wanemad ja ülemad walisiwad; pärast õpetatud mehed ehk Literatlased, tähtsamad kaupmehed ja teised tähtsamad sugukonnad; Wene riikis auukodanikud. 3) Alam seisuS, see on kõik teised inimesed, keda iseäranis rahwas nimetakse. Kõrgema seisuse fiSse on igas riikis riigi kõigekõrgem wõimuS. see on walitsejad WürStid, Herzogid, Kuningad ja Keisrid tõusnud ja see seisus läheb igal poole! pärimise  õigusega isast laSte peale. Seisuse pärimise õigust põhjuõtakse sellega, et ühelt poolelt inimene mitte üksi nähtawa looduse loom ei ole, waid ka waimliku looduse loom, kellel sellepärast niisama heaste waimlikku warandust kui nähtawat warandust olla wõib, ja et see waimlik waranduS niisamati päritaw olema peab, kui nähtaw waranduS; teiselt poolelt sellega, et need wanemad, kes ise kõrgema waimuhariduse ja riigi ehk seltskonna kõrgemaks  teenistuseks tarwilise osawuse osalised on, seda ka oma laStele õpetawad ja harjutamas ehk õpetada ja harjutada  lasewad. Peale selle arwawad aga korraldatud seltSkonde ehk riikide põhjusseadused, et seda mis korraline kõigekõrgem wõimus annud ja kinnitanud on, ükski teine wöimus ka enam ära wötta ei wõi, sest muidu saaksiwad selle kõigekõrgema wõimuse teised mõjudused ka küsitamaks tehtud, sest kõikumata korraldatud riikides walitsewad Würstid, Herzogid, Kuningad ja Keisrid ka oma päritud sündimise õiguse põhjusel. Oma keSkiS on kõrgemas seisuses ülemaid ja alamaid ehk auunimega ja auunimeta fugukondasi, WürStisi, Graafist, Baronid ja lihtlast Herrasi  ehk Herrasi von see tähendab ühe ehk teise mõisa ja walla pärisherrasi, mida nende esiwanemad riigi kõigekõrgema  wõimuse käest tähtsa teenistuse palgakõ saanud oliwad. . .nn Wenemaa endise harjunud elukorra zarel tuut: Wenemaal  ainult kaks seisust: .walg et" ehk .puhast rahwast"  ja .muSta rahwast". .PuhaS rahwaS oli umbes Lääne-Euroopa .adeli" kohaline ja üksi sel rahwal ott õiguS wäepealikute ameti ja üleüldse kõrgemate  riigi-ametite peale. .Must rahwaS" oliwad kõik teised inimesed, oli .rahwaS" iseäralises ta headuses ja langes edaspidi ikka kitsama pärispslwe alla. Pärast  figifiwad neist seisustest .mitte pearaha kohustised" ja .pearaha kohustised" seisused. Weel hiljemini saiwad auukodanikud" nende kahe seisuste wahele seatud. Auukodanikukö saiwad Kõigekõrgema armukäsu peale tähtsamad  kaupmehed ja teised tähtsad mehed nimetatud, kes seltskonnale ehk riigile tähtsat kasu saatnud oliwad, suurkoolist läbikäinud mched nMusiwad üleüldist seadust mööda iseenesest selle seisuse sisse. Auukodanikud oliwad pearahast priid ja neil oli õigus wäepealikute ameti ja teiSte riigi-ametite peale, nemad pidiwad aga kauemini ilma auunimeta teenima; pärast tõusiwad nemad kõrgema seisuse liigetega ühetasa, ühel seadusel. Kes oma suurkooli  õppimist suurkooli auuniment lõpetanud oli, sel oli igas teenistuses esimene õigus, ilma et tema wanemate seisus seal midagi wahet teinud oleks. Kes Lüdimata ja auusaS teenistuses nii kõrgele auunimele jõudis, see oli üleüldise seaduse põhjusel kõrgema seisuse osaline ja seda oliwad ka tema tagajärel sündinud lapsed. Sedasama oli ka igaüks, kes jWladiwiri Rittretähe sai, oma enne sündinud ja pärast sündinud lastega. Kui Baltimaa -kubermangud Wene riigi külge langefiwad,  siis kinnitasiwad ja kattsefiwad Wene Keisrid eeSleitud  seisuste õigusi ja eesõigusi. Siin oliwad Lääne- Euroopa wiifi järel kolm seisusi olnud ja jäiwad ka edaspidi.  Aga need ei jäänud ega saanud sits mitte enam Saksa/Rootsi ega Eesti seisuSteks, waid saiwad Wene riigi seisuSteks, sest seisus ei ole mitte rahwuSlik asutuS, waid riiklik. Endiste Feudalherrade ehk möisade ja waldade päriSherrade eeSSigus, mis järel wallad nagu wetkemad riigid ühe suurema ülewalitsuse ja kaitsuse all, päriSherrad nende weikeriikide isewalitsejad ja talurahwas nende weikeriikide kodanikud oliwad, oli juba sellest aeast saadik iseenesest kadunud, kui Mõegaritkrete riik, Saksa Keisri ülewalitsuse all, lõppeS. Talurahwas oli Feudalherrade  Valitsuse all just niisama palju ja niisama wähe möisade ja päriSherrade päris ja .ori", kui maksutandjad riigikodanikud riigi ja WürStide pärised ja .orjad" on. Ka talurahwa keõkis oli kolm seisust: wabadikud, maksu-ehk teutohuslised peremehed ja sulased. Wabadikkud oliwad arwateS ülem seisus;  neil ei olnud tegu teha ega maksu matsa, waid nemad pidiwad wist aga möisade pärisherradel sõeakäikuS abikS, nemad pidiwad oma Feudalherrade .sseawäe järgcS"  (Heerfolge) olema, kuida seda nimetati. SöeaS saiwad  nemad aga maatööst wõerutatud, koju jäänud maksuja  teutohuslised taluperemehed oliwad ehk ka nende maid tasakesti sisse piiritanud, kuuni paljaS maja ja mis ehk just seo! ümber seifis, järele jäi. See ei wõinud neid enam toita, kui Feudalherrade tähtsus ja söead kadusiwad, ja sedawiisi saiwad esimesed aega mööda wiimasteks. Juba Rootsi walitsuse all ei olnud Feudalherrade isewalitsusest  enam juttu, kui aga maa Wene walitsuse alla langes, kuS seda seisust iialgi olnud ei ole, siis nihkus meie kodumaa elukord iseenesest Wenemaa elukorra kohatisemaks,  kuS üksi aga kaht seisust tunti, see on: Fendalherrad  kortsufiwad paljaiks mõisaomanikkudel? kokku, ja walde kodanikkudest ei wõinud ametlikult enam juttu olla, sest et wallad enam riigid ei olnud. Talurahwas nihkuS sedawiisi iseenesest ka alamale, Wenemaa .muSta" rahwa poole ia kitsama päriSpölwe poole. See elukord ei olnud meie kodumaal aga aealoulik, see ei olnud kellegi mälestustega kokku kaswanud, oli wõcraS ja sai jälle wälja tõugatud, niipea kui meie kodumaa Põhjamaa  sõea, nälja ja katku raskeist haawadest jälle toibunud oli ja WalguStatud Keiser Aleksander I. Kõigekõrgem armukäsk luba andis, üht nii suurt wahet Baltimaa kubermangude  wahe! teha. .Mustast" rahwast" ei ole aga meie kodumaal iialgi jullu olnud jatalurahwa ehk õigem: maarahwa seisused .peremehed". .wabadilud" ja .sulased" oliwad meil ka kõige raskemal päriSpölwe aeal, need oliwad Feudal-walitsuse aegsed riismed, kui ka mitte enam endises tähenduses, nagu kõik riismed omaS tähtsuses ja hindas alanewad. Missugust kasu ja missugust kahju seisused seltSkondas saatnud on, seda siin läbi katsuda ei ole meil aega ega ole ruumi, sest selle asja põhjuslikuks ära seletamiseks tuleks paks raamat kirjutada. Seda aga wõime kinnitada, et seisusi ega nende .Vaheseinu" keegi kunstlikult asutanud ja üleS ehitanud ei ole, waid et need igaS haritud seltskondas  looduse wäe wõimuga, inimeste waimliku elu ja tegema elu tarwituStest wälja kaswafiwad. Nii palju kui inimese möistuS ette arwata wõib, ei saa küll wist seisused  ja nende Vaheseinad enne lagunema ja lõppema, kui wast sel pääwal, kuS kõik ilmalik walitsus ära lõppeda  wõib, see on sel pääwal, kus iga üksik immene omas waimu ja südame hariduses, omaS tõe ja õiguse tundmises  ja auustamises juba nii kõrgele tsuSnud on, et lema ise ilma tõrkumata ja ilma sündimata õiguse terawat otsa oma enese waSta pöörata tahab ja suudab, et tema ilma kutsumata, tõrkumata ja sündimata kõikr oma kohuseid seltskonna wasta täidab. See on see päaw, kus kõrk patt maailmast häwitatud ja kõik lihased inimesed Jumala pühaiks Ingliteks saanud on. Et seda pääwa siin maailmas  aga wist iialgi oodata ega loota, ehk ka wahest mitte soowida ei ole, sest et Looja inimestele nende ilmalikku  elu wöitlemisekS patu waõta andis, stiS peawad küll ka wist seisused seisma ja nende waheseinad lõhkumata jääma. Mitte .hariduS" ei taha ka seisuste wahefeinu maha kiskuda, kaida .Eesti Postimees" kirjutab, maid seda tahawad wägiwald ja kadedus keha. LHägiwald ja kadedus on aga ise ka patud, teewad ilmalikku  Valitsust omalt poolelt tormiliseks ja keelavad seisuste  ja nende Vaheseinade kadumist. Wägiwald on juba sagedast Valitsust häwitada ja seisuste Vaheseinu lõhkuda püüdnud, on seda ka aeguti teinud, nagu esimeses suures Prantsusmaa mässamises. Seal weeli Kuningas ja Kuninga-Praua werekirive alla, tõugati Jumal maailmast wälja ja õpetati piiramata Vabadust,  ühesugust seisust ja üleüldist wennaStust. Seal nimetafiwad  PrantSsased üksteist Vastastikku .kodanik Kon- ja .kodanik Timuk", kodanik Kindral" ja .kodanik Kaltsukoguja". Kui aga üks .kodanik" oma haledust Kuninga-Praua wägiwaldse surma üle ehk oma usku elawa Jumala sisse tunnistada julges, siis saatstwad .kodanikud wägimehed" teda .wabaduse" ja ,wennaStuse" nimel kirwe alla. Oli üks .kodanikkude" erakond sedawttfi oma waStaseid küll laastanud, siis sai teine erakond wöimuft oma kätte ja saatis esimesi sellesama  paiga peale, kus .kodanik Timuk" nende päid maha raiuS, künni auurawatest wereojadest uued üles kaõwafiwad, kuS küll .wadadufe" lipud ikka meel peal lehwifiwad, mis aga siiski weel .kõrgemad" ja weel karedamad oliwad, kui endised. Seltslikkus ja ametlikkus tahenduses on igal korraldatud  seltskonnal omad seisused, nenda ka Eesti rahwal, ja nende seisuste Vaheseinad ei saa mitte kaduma, waid saamad ennemini laiemale wenima, selle järel, kuida rohkem  Eesti rahwa poegi kõrgema õpetuse-järje peale tõuseb ja kõrgemate ametite tallitajatekS saab, ennast selle juures ilma wtletsa häbenemiseta ühelt poolelt, ilma tujulise tuhinata teiselt poolelt, Eesti poegadeks tunniõtates. Eesti rahwaS wõib siis nende oma poegade peale õigusega uhke olla ja peab ilma kadeduseta nende peale, nemad aga jälle ilma ülemeeleta, elamas osawötmises oma alamale jäänud wendade peale waatama. See on ainuS tee, mis õigel haridusel siin maailmas ees on. Haridus ei lõhu ega taha neid Vaheseinu lõhkuda, mis seisuste wahel seltslikkus elus ja ametlikkus elus on; haridus häwitab wägiwalda ja häwitab kadedust ja haridus teab, et maailma  mitmesugused inimesed üksi ja ainu ühes paikas ühesugused on, see on kiriku s, Jumala ees. See maksab seisuste tthla seltslikkus tähenduses ja ametlikkus tähenduses, kus üksikute liigete kõrgemat ja madalamat öpetuse-järge mööda, laiemat ju kitsamat tallituskonda,  kohust ja waStatamisi mööda wahed on, ükski wägiwald jäädawalt häwitada ei wõi niikaua kui inimeste Vaimuanded mitmesugused ou ja kohaline waim ennast kohalise watmu poole hoiab, ja niikaua kui ülemaid ja Vanemaid, kui Valitsust maailmas tarwiS läheb. Natuke  teisiti ou asi setsuStega riiklikkus tähenduses, mida Eeski rahwal kui rahwal Wene riikiS niisama wähe on, kui igal teisel rahwal. .Eesti Postimees" kirjutab Eesti rahwa endise ja tamse seltskondliku elukorra kohta: .Kõik oliwad nad ühte wiifi pärisorjad ja mõisa .omad. Priikslaskmisega läks lugu teiseks. Prii Eestlane .wöiS ka teiste seisuste liikmeks minna. See wõis mui.dugi  ükSneS Sakslaste abil sündida, sest ükSneS nendel .oli siin maal ka teisi seisusi. Eestlased astusiwad nende seisuste sisse, ja seda wiisi sai neid ka igasse seisusesse, .muidugi teada rüütli-sugu mõisnikkude seisusesse waga .wähe ehk ka et sugugi. Sellest näeme aga ka selgesti, .et need seisused, kuhu Eestlased pärast priikslaskmisi as.tusiwao,  selle läbi mitte Eesti seisuSteks ei saanud, waid ,Eestlasi sai üksnes Saksa seisuste osalisteks." SelleS oma juhtkirja jäus puudutab .Eesti Postimees"  kolme asja külge: meie kodumaa ja rahwa aealou külge, seisuste seadusliku olemise külge ja selle Võimuse külge, kcS alamast seisusest kõrgema seisuse sisse töStab, ja eksib igaS kolmeS asjaS. Meie kodumaa talurahwas ja alam maarahwas on küll pärispölwes elanud, nagu sel aeal ja ka weel pärast seda teistel maadel alam maarahwaS ka pärispölwes elas. Keegi ei ole siin aga oma suguwere pärast pärispölwes olnud, waid- oma seisuse pärast, ja .pärisori" ei ole siin keegi olnud. See on .EeSti Postimehe" aealoulik eksitus. Siin ei olnud sel aeal enam .Saksa seisusi" ja kas siin .EeSti seisusi" iialgi oli, see on teadmata,  sest need seisused kellest siin jutt on, need on riiklikud seisused. Vallimaal ei olnud aga sel aeal enam Saksa riiki ja kas, milla ja kuida siin enne aealoultst aega EeSti riik oli, see on teadmata. Meie teades ei taha siin ka keegi enam Saksa riiki ega Eesti riiki asukada ja .Saksa seisustest" ja , Eesti seisustest"  ei wõi siin ka edapidi juttu olla, waid üksi Weue Keiserlikuist seisustest. See on .Eesti Postimehe eksitus seisuste seadusliku põhjuse kohta. Alamast riiklikust seisusest kõrgema riikliku seisuse sisse ei wõi keegi lihtlaselt .minna" ega .aStuda" ja üks riigikodanik  ei wõi teist ka mitte kõrgema seisuse sisse .aidata".