Hesseni Prinz Aleksander. Edinburgi Herzog, Baieri' Prinz Arnulf, Meklenburg - Shweriini Prinz Paul, Bulgaaria Würst, Saksen-Weimari Prinz Hermann, Lord Torrington, Lord Sufflield,  Kindralid Chancy ja Galliard, Oberst Defert, Majorid de Guersche ja Liechtenstein, Stoikow, OberStid Rotzmann ja Kelwill, Ritter Murra di Lawriakko, Markeese Borreo Dolma, Ritter Brokesti, Kindral Weidenhalm, Major Tulftrup, Kapten Klingenberg. von Rohhussen, Sahhinis, von Sydow, Graf Henkel von Donuersmark,  Kindral van der Swissen, von Ramm. Omalt maalt tuliwad: Kindral-Kuberuörid Graf Todleben. Würst Dondukow-Korssakow, Tshertkow,  Würst Dolgoruki, Saadik Graf Orlow, Kubernör Graf Medem, Kindral Swerow. Keisri-Praua Stallmeister Markii Wielepolski. Üks jägu kõrgeist wõcrastest sõitis Keskuädalil  pärast lõunat juba jälle ära, nenda ka Saksamaa Kroouprinz ja Austria Erzherzog. Weue.Hhiina tülist kirjutab „Nowaja Wremja": „Hhiinamaa murefigitawseisus Weneriigi  wasta on ikka weel kaswamas. Saadik Tseng wiiwib tulemast ja lootus tema tulemise peale kaub üleültse. Turkestanift aga tulewad sõnumid, et tugewad Hhiinamaa sõeawae-hulgad hea sõeariistadega ennast meie rajade ligidal kogmvad. Mitmed arwawad, et Hhiinlased ilma korralise sõea-kuulutuseta Kuldsha wasta langemad ja sedawiist sõda algawad. Kõik meiepoolised  mmekandmised, Hhiiua Valitsuse sõeatuhinad  Vaigistada, ou asjata olnud. Meie sealine Saadik, keda Saksamaa ja Prantsusmaa Saadikud toetawad, püüdis lepitust teha, ilma et se korda läks, ja on wiimaks arusaanud, et järelandmised meie poolt muud ei saadaks, kui et need seal pool kui nõdruse tunnistus tähendatud saaks. Weneriigi Saadik kinnitab, et Hhiiua waenu-meel ühest rahwuslisest parteist  kihutud saab. kelle pea Prinz Kong. wäheealise  Keisri onu ou. Waeu ei ole ühegi Euroopa  riigi poolest kihutud, waid kõikidel on selge, et Hhiiua walitsus meiega hakatust teha, pärast aga kõiki wõeraid wäljakihutada soowib. Sõda Hhiiua ja Weneriigi wahel takistaks kõiki kaubaajamift selle riigiga, ja Inglismaa saaks sellest kõige suuremad kahju; sellepärast oodatakse nüüd ka sealt poolt ilmumist, kas Inglismaa walitsuS mitte midagi takistust meie meremäe sõidule teha ja sedawiist sõda keelata ei katsu, mis meil mere poolt kõige odawam oleks. Soome maalt. Helsingis oliwad peale sada naesterahwast nöuuks wõtnud õnsa Keisri- Praua haua peale üht suurt lillepärga saata ja Graf Adlerberg on seda omal aeal paiga peale wiinud. Reisijad, kes Lehekuu 22. pääwal raudtee peal TawaStehusist Helsingi sõitfiwad, nägiwad tee ääres kaks talumaja põlema.  Hiljema sõnumite järel on Wono kihelkondas  kahe talukoha hooned taieste mahapõlend.  Lehekuu 24. pääwal läks Professor Ahlkwist uurimise - reisu peale Siberimaale. Tema seltsis reistwad Dr. Waiuio kui taimeriigi  uurija ja Student Sundmann kui elawalooma-riigi  uurija. Keelede ja rahwaste uurimist  wötab Professor Ahlkwist oma hooleks.-—- o«.ange müristamisega lõi walk Lehekuu 16. pääwal  homikul kell 8 Wasa ligidal ühe suure kase sisse, mis Gerby peremehe Jsaak Buss'i aedas seisis, ja 9 jalga elumajast eemal oli. Puu sai taieste killutud ja killud lendasiwad 75 küünart kaugele. Majarahwast lõi walk uimaseks  ; neli meest, kes ligidal küudsiwad, on surmatud. Tors hokis, Tweri kubermangus oli 25. Lehekuu pääwal suur tulekahju. 3 kirikud, 52 kiwimaja ja 92 puu maja põlesiwad kõigi õueh  oon etega maha. Kahju arwatakse umbes üks million rubla suur olema. Pensa kubermangus on, kuida kirjutab, üks naesterahwas, keda külarahwas nõiaks pidas, nendest surnuks peksetnd. „Molwa" kaebab kangest Wene maarahwa harimata elu- järje üle, millest se tuleb, et wähem kui kahe aasta sees nüüd juba wiis inimest Zebausuliste läbi hirmsal kombel hukatud on. Woroneshist kaebab üks ,Golosi" kirjasaatja Linna-walitsuse üle, keS wähe aeaga 200,000 rubla wolga teinud on ja ka edaspidi  teisi nõuu ei leia, kui ikka jälle uusi wõlgasi  kaubelda. Kokkuhoidmiseks ei ole tänine suuremad nõuu leitud, kui et ametliku koerapüüdja  palka 200 rublast 100 rubla peale mahendada  tahetakse, millega aga ka linn rahul olla ei taha, sest ümberhulkujad peremeheta koerad minna nüüdki juba liiaks.  Wiimifesöea  aeal saiwad 500 Tsherkesst meest oma rahutuma oleku pärast Dagestani maakonnast Venemaale saadetud. Nendest oliwad hiljuti kaks meest Orelist ärakargand ja tahtmvad kodumaale  põgeneda. Lehekuu 14 pääwal oliwad nemad Jendowitshi külasse Woroneshi kubermangu  jõudnud, kus Dessjatnik nende passi päris, kellele nemad aga nuiaga pähe lõiwad. Palju rahwast jooksis kokku, kurjategijaid kinniwötma,  need aga pistsiwad nugadega ja jookfiwad  ära. Külarahwas wõttis wiimaks südant ja ajas neid taga, kes tee peal weel wastatulijaid  nugadega pistnud oliwad. Suure waewaga  suutis wiimaks rahwas üht surnuks ja teist uimaseks lüia ja kinnisiduda. Selle aea sees oliwad mõrtsukad aga neli inimest surmand, neli raskest ja mitmeid kergest haawanud. Vangide seas Woroneshi wangihoonetes oli jutt tõusnud, et kõik wangitööle mõistetud kurjategijad,  kelle naesed nendega kaasa minna tahakfiwad,  Sahhalini saare koloniidesse saadetud saaksiwad. Seal oleks elu lahke ja meretee oleks kergem, kui pitk maatee Siberimaale. Se lootus kihutas wangi st abikaasast nöuudma ja sigitas mõnda kentsakad paarikest. Üks soldat, kes teenistuses oma Unterohwitseri surnuks löönud  ja 20 aasta peale waugitöösse mõistetud oli, käratses esiteks selle üle, et temale mitte surmanuhtlust ei mõistetud, nüüd on tema aga surmamõtled mahajätnud ja kosib üht naesukest, kes oma esimese mehe tapnud on ja selle pärast wangi hoones istub. Kui pehme nende kahe armastus üksteise wasta olema saab, seda saamad  tulewad pääwad näitama. Rowgorodis tappis selle kuu 8. pääwal Wassili Trofimow, üks kiriku-rööwimise parast waugitöösse mõistetud mees ühe teise wangi, kes magas ja kellest ütles, et tema selle Valetunnistuse  läbi õnnetumaks saanud oleks. Odessas sai nende pääwade sees ühe endise ohwitseri Trishatn y üle kohut mõistetud, kes mõne aasta eest omast abikaasast ja kahest lapsest lahkund, ühe lesega mitu aastad elandiseoma  ja sette waranduse joomisega ja mängimisega  pillanud ja teda wiimaks mitme noapistega  tapnud oli. Kohtu-arstid leidfiwad õnnetuma mõistust kurja elu läbi täieste rikutud olema ja tema sai hullumajasse wiidud. Orelist. Tshernawi külas, Zelezi kreisis oli 35 aastane talumees Mihhail Kasakow Jürikuu 9. pääwal oma naest kaasa kutsund, kui homiku tööle läks. Tee peal istusiwad puhkama  ja mees ütles: Maata Akfinja, kas seal ei tule keegi?" Kui aga naeue ennast ümberpööris,  pistis mees teda selja takka kahe pistega  surnuks; siis seadis surnu maha, käed rinna peale, kattis teda kinni, pani mõrtsukariista  pea alla ja läks ennast ülesandma, kus senniks rahuga magama heitis, künni asi ülewaadatud  oli. Kasakow ütleb seda naese truuwuse-murde  pärast teinud olema, kellele aga kõik tuttawad auusa elu tunnistust annawad. SmolenSkis on selle kuu 19 pääwal üks raudtee artelshtshik ühe naesterahwa abiga 15,000 rubla warastanud. Politsei poolest oliwad aga pea tagaajajad kannul ja naesterahwaS  saadi 9 wersta linnast, kõigi rahaga kätte. Samarkandis oli Paastukuu 23. pääwal, homikul kell 4 kauge maawärisemine. Biibi-Hhanümi temple toru on mahakukknnd ja turu puruga täinud. Rahwast oli weel wähe liikumas ja ei ole siis ka ükski wiga saanud. Rahwa suus käiwad jutud, et kuulus kangelane Tamerlan seda templid oma armsama naese Biibi mälestuseks ehitaS, kes üks kõrgewaimuga ja pehme südamega Wene-tütar, ja kellel toore ja karmi Tamerlan! üle suur wõi mus olnud. Oma mitme heateu pärast nimetatud Viibid ,Hhanüm", se tähendab ,püha", üks aun, mida peale teda ühegi naesterahwale antud ei ole. Astrahh anist. Wenekeeli Moskwa Zeitung"  on Vetropawlowskist sõnumid saanud, et heeringi-saak sel kewadel Wolga jõe suu-arudeS wäga suur on. Soposhnikowi ja Orehhowi püüdmise-paikades on umbes 40 millioni heeringid  saadud. Ülemal pool Astrahhani on saak wähem, seal on jõgi lai ja püüdmine raskem. Kamowi püüdmise-paikas Petropowlowskis on umbeS 6 millioni heeringid saadud. Kalad on head ja korraliste sisse tehtud, ja kalameeste termis on hea. Ümberkaudsetes lagestikkudes on aga Kirgiisi rahwa! nälg. Lojukseid on talwine  külm ja nälg tapnud, karjastel ei ole leiba ja abi on wiiwimata tarwis. Löunepooliseis kubermangudes on leikuse-lootused alanenud, kuida Odessa aealehed  kirjutawad. Maakonnad, mis meredest eemal seisawad, on põua läbi palju kahju saanud.  Nisu on nii wilets, et leikuse peale üleültse  lootust ei ole. Ka Wolga jõe-ääristeist maakondadest tulewad sõnumid põua üle; wilets rukis on kuiwand, kui loomas oli ja nisu on kuiwand, niipea kui wershoki pitkuseks jõudis. Tuleb weel üks nädal sesuguft põuda, siis on lootus otsas. Kaukaasias on ühes maakonda? juba 1000 puuda rohutirtsu mune kogutud ja põletud; kas aga se palju awitab, seda ei ole weel teada. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kuida juba teada, soowiS Preussi Niigiwalitsus karedad tüli Katolitgi kirikuga sedawiisi natuke soigutava, et Ministrele  õigus antud saaks karmi seadust tarwitust mööda omalt poolelt iga üksiku juhtumise kohta kergitada ehk täielt ülespidada. Selle seaduse kallal ou nüüd Maapääw nöuu pidamas, aga asi ei taha sugugi sigida. Maapääwa-Saadikud  ei päri palju selle järel, mis üleültse kõigile  maale tulus oleks, waid üksi aga, mis igaühe  parteile suuremad wäge ja kasu saadaks. Sedawiisi on siis ka soowitud uue seaduse üksikud  jäud nõuupidajate käte alt koguni teistwiifi  wäljatulnud, kui neid senna saadeti. Pea on midagi juure kaswaud, mida Niigiwalitsus tarwitada ei wõi, pea on niipalju mahalõigatud, et järeljäänud jägu enam ei mõeduks, ja wiimaks  ou otsalise nõuupidamise juures ka kõik seadus tagasilükatud. Ei ole Saksamaa Niigipääwal  ega Preussi Maapääwal weel nii palju waidlemist ja nii palju segadust nähtud. Würst Bismark waatab pahase meelega pealt ja ütleb, et tema koguni wäfind oleks; üksi Keisri tahtmine  peaks teda weel ametis, muidu arwakS ennast ühe inimese elu kohta rohkest nii palju tööd teinud olema, et haiglisteil wanul päiwil rahupaika otsida tohiks. Seda aga kinnitab, et tema selle keerulise Maapääwa peale, oma miimist  jõuudu tuulde rääkima mitte ei läheks. Juba hakkawad aealehed, mis iseäranis Paapsti õiguste eest wõitlewad, selle asja üle suud lahti tegema. Muda kirjutab , Aurora", et se koguni  teistwiifi minna ei wõiks. Tahaks Preussi riik Katoliigi kirikuga tõeste rahu teha, fiiS peaks selle kiriku õigusi puudutamata jätma. Nenda oleks üksi kiriku õigus, oma ametnikust nende õpetusejärje ja ametile-kõlbuse üle läbikatsuda,  riigil ei oleks sellega midagi tegemist j n. e. Muidugi mõtleb aga Niigiwalitsus, et üht wõerast riiki riikis tarwis ei lähe, et kõik riigialamad ühe ja sellesama seaduse all seisma peaksiwad, ja Katoliigi Preestrid olekfiwad  niisamati riigi - alamad, kui kõik teised. Kuna Maapääw waidleb ja partei-tülidega wa-