Tallinna Sõber /K 47 Kümnes aastakäik. Tallinnas, l 8 Mveknu Mvak MB' Uleiildnr aealeht Eesti rahmale maa! ja linaaÄes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajas: Ä rubla, 40 kop.— pool-aaStaS - I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool»aaSta« 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 Kop. Tellimised «voetakse wasta r Tallinnas: Ltndsors'i pärijate trükttmajas. Melerõurgis: S. Seelaudt, o»»uöpeka» H S 4. —Tartus: Laakmann. -Zkakweres: A. Kuhu. - Maides: A. Seiöelliera. Kapsaku-: K. Kollverg. Lihulas: J. Atükluertt poodis. Mkjandis : s. Karo«'i raamatupood. Yarwas: W. Nõder. Mõrus: Mraua Melrole Maktias: M. Uudolst. Kuresaarrs: Tv- Lauge. Maak: kuida iseäranis kuulutakse. Waskaja redaktor W« Eröhh or u. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baktischport LeuriüLuiü-llopir, Register I Weel kord mõne Eesti lehe juhtkirjadest ja teistest juhatustest üleüldised sõnumid mollil- i mast. Omalt maalt. Tallinnast: Aunjärjepärija B-rlinis Reisri-praua sündimise-pääw. NuS Konsistoriumi Ass<Ssor. Kohtute muutmise plaan. Lihiiliiostmisc-moksud. Liiwimaa raudtee. Siberisse saadetud inimeste hulk, PoSti seadusest. Raha leenust. Õnnetus. Tulekahju Pahatend. —. Rõuged. BaltiSlist - Ilmad. Rakwercst: Talekahju. Margus. Tartust: Emajõgi lahti. Majandist: Äkiline surm. Liibaw sl: Õnnetus. Wiija kauplemine Petrrburgist: Raudtee õnnetusest. Uus Teedc-Miuister. Koulurs. -- Wladimirist - Iseäraline wlcpanemiue. Warschawist: Raudtee õnnetus. Moskwast: Iseäraline nõuuwõtmiue. - Kharlomist: Prots.ss. - Smolenskist: Tulekahju. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Weel kord mõne Eestikeelise lehe "juhtkirjadest" ja teistest "juhatustest." Edasi klrjutab .Sakala" : .Kirjutagu .Tall. Sõber" krediitkassade  kohta selgita maid juhtkirjast, miS näitawad, et need tõeste tulusad lainnkohad on, ia äratagu siis rahwast sealt lainama." - Miks? Kreditkassad ei ole ju mitte mõned erakanplused, kellel kõrklewaid kuulutust tarwis läheks. Need on ammu tuntud awalikud asutused põllutöö abiks. Kellel nende abi tarwis läheb, küll see neid leiab. Teistel ei ole nendega tegemist.  Kellel nende abi lüll tarwis läheb, keda aga nende wasta nukra meelega tõrkuma õpetati, need .oodaku", künni .kuld-onu" Amerikafl tuleb ja neile ühe Laenu-kaSsa asutab, kust ilma .kasumaksudeta" ja .mõne muu tarwituseta" raha laenata wõib. Kreditkassadel  neid tarwis ei ole. Meie ei kirjuta mitte KreditkaSsade  heaks, waid Eesti talurahwa heaks, keda meie sellelt abiteelt ei taha eksitada lasta, mis talurahwale nii lahkest lahti tehtud on. .Seeei ole weel kellegi süi leidmine, et kuiwalt üeldakfe, juhtkiri segab, juhtkiri eksitab." Kui .juhtkiri" wõimata asju .ootama" ja sellega pakutud abi põlgama õpetab, siis segab ja eksitab see .juhtkiri". Meie arwame, et igaüks sellest aru saab, kes ülepea aru saada wõib ja aru saada tahab. Mis .Sakala" oma kirja lõpul jutustab, selle kohta wõib meil ainult haledust olla. Selle üle aru anda ei luba meie auu, pealegi ühe .Sakala" ees! Üht aga piame kiitma: J. Peet tõutas oma toimetaja-ameti hakatuses, seda lehte just .õnnsa Jakobsoni" maimus edasi toimetada. Siin ou tema .auusast" sõna pidanud. Kahe asja peale tahame weel tähendada: EsitekS: Kreditkassad ja teised seesugused laenu-asutused on Rahwamajapidamise  abinõuud; kes nendest räägib ja kirjutab, see puudutab Rahwamajapidamise-teaduse külge, ja see teadus ei .hakka mitte külge", nagu mõni kuri tõbi, seda on tarwis õppida ja selleks õppimiseks läheb rohkem eesteadusi  tarwis, kui mõned sulemehed aimawad. Kõige Pealt mõtelgu need, kellel himu on selles waldkondas  tallitada, selle teaduse kahe põhjuSõpetuse peale: .Kõiki mis käes on, piab nenda tarwitatama, kuida see käes on", ja.Paremat ei pia mitte hea waenlasekS tehtama." KeS maja ehitada tahab, ikka aga seda materjali põlgab, mida tema ainult saada wõib, see jätab maja ehitamata. Kes ikka , paremat" ootab ja sellepärast head põlgab, see ei tee wnmaks ühtigi ja wiletsus ja waesus jaamad tema osaks. Teiseks: .Sakala" toimetaja pöörab omas kitsikus kõiki seda wäljaspoole, mis tema sees on, ja püüab tuska ja tüli meie ja .Eesti Postimehe"  wahele külmata. .Eesti Postimees" oli meie juhtkirja .Juhtkirjad Eesti aealeh'edes" üle kirjutanud  ja ennast Kreditkasfade asjus meie poole tunnistanud. .Sakala." oli selle peale kirjutanud: .Meie oleme harjunud  juba mõnda aega nägema, et .Eesti Postimees" enese ja .Tallinna Sõbra" wahel kindlat sõpruse ja ühenduse  sidet püiäb alustada, kuid Tall. Sõber ei näita ikka teda weel mitte uskuwat." Oleks .Sakala" toimetaja meie kirjast ikka hoolega tähele panna ja tõele auu anda mõistnud ja tahtnud, küll tema fiiS ka mõnda leidnud ja tunnistama pidanud oleks, miS tema ässitamist hukka mõistab.  El meie ja .Eesti Postimehe" mõtted talurahwa elutarwituste üle kokku lähemad, see on üsna loomuslik. Meie kaks oleme ainsad EeSti aeakirjanduse tallitajate kestis, keda nende eluteed otsekohe Eesti talurahwa majapidamise  korraldamisele saaksiwad, kes tegema kaega sellest suurest tööst osa wõtsiwad, mis Eesti talurahwa elukorda nii kosuma järje peale tõstis. Meie mõlemad oleme siis ka EeSti talurahwa elutarwltufi põhjani tundma õppida wõiuud ja meie mõlemad kaitseme seda nüüd sulega lõhkujate  himude ja tujude eest, mida meie oma paremat teadmist  ja südametunnistust mööda, meile Jumalast autud mõistusega, käega ja geodäsia tööriistadega ehitada aitauud oleme. Meie kirjutame mõlemad ainult asjalikult, mitte üksteise waskatikuseks kiitmiseks, mida meil niisama wähe tarwis läheb, kui Kreditkassadel. Kus tarwis, üleüldiseks  kasuks tarwis, olema arwame, seal tähendame osawõkmisega üksteise kirjade peale, meie poolt ka .Eesli Postimehe" toimetaja tegewate tallitusks peale tõsiseks rahwa-kasuks. Et see ühine töö meid endid ka waimlikuit ligendab, kui meie üksteist ka weel silmaga näinud ei ole, see on niisamati loomuSlik, ja uutmoodi .rahwaeluparandajate"  kadedused ei saa meid mitte lahutama.  Omalt poolelt on .EeSti Postimees" ka juba wastanud. Pangu .Sakala" seda tähele ja wõtku õpetuseks  ! Imestusega käsi kokku lüies lugesime . Walguse" Nr. 44 sees järgmist .juhatust": .Meile kirjutatakse: Nagu teada, on E. Al. kool kõige .Eesti rahwa asutus. Mida rohkem nimetud kooli heaks „raha sisse tuleb, seda täielikumaks kool saab. Iga kord .aga ei ole fiisgi asi mitte nii, et mida rohkem raha kokku .tuleb, seda kindlam asutus, näituseks: Liuda seltsil tuli .raha küll kokku, aga läks luhta; piab üks asutus tubli .olema, siis piab seda waadatama, et asutuse kapital kind.las  kohas hoitud saab. E. A. kooli kapital seisis esite .priwat pankades ja mujal, ja rahwal oli selle üle kahk.luft.  See kahtlus kadus korraga, kui rahwas kuulda .sai, et wägew riigi walitsuS Al. kooli raha renteisse käs.kis  sisse maksa. Tänu, tuhat tänu riigi walitsusele selle .eest. Niiid teab rahwas, et tema antud raha riigi wa.litsuse  hoida on, ja kindlalt seisab. Aga weel ou meie .maal rahwa rahasi, mis küll Al. kooli kapitali moodi . kõigest rahwast ei ole korjatud, aga siisgi rahwa wara .on, see on: Walla laekale raha ja .waeste laste raha. Walla laekale ja waeste .laSte rahad on seni ajani Kreditkassa hoida olnud: See .on mõisnikkude Seltsi käes: .Soowida oleks, et riigi walitsuS ka walla laekaSte .raha renteisse hoida wõlaks, siis kauks kõik kahklus; ja .rahwa raha oleks riigi walitsufe kindla hoiu all, kuhu .juhtumise tormid ei puutu. Üks Eestimaa talupoeg." .Nõuda lühike ja selge saadetud kiri. Meie arwame, .et ka wäga tähtis on, ja wast seda mõtet äratada suu.dab,  et waldade ja waeste rahad riigi renteisse marjule .wõekakse, kuhu nende kallale igapäewased juhtumised ei .puutu " Mis Aleksandri-kooli kapitali külge puudub, sellega ei taha meie siin suuremalt tegemisi teha. Ikka wõib olla, et need, kes sellest asjast osa wõlsiwad, kes aga mitte .kõik Eesti rahwas" ei olnud, ennast rõõmustasiwad. kui seda raha Renteisse päriti. Seal oli see Kuniauganakompame  ja teiste .rahwa-kas: " asutajate eest marjul, kelle wägewam eestkostja meie teadeS just .Walgus" oli. Mis aga see „Üks Eestimaa talupoeg" wallalaekate ja waestelaste raha .hoida andmisest" räägib ja mis .Walguse" toimetus selle juure .arwab," see näitab umbteadust räägitama asja kohta, et seda hale kuulda ou. Kreditkassa wõtab küll ka raha, hindpaberid  ja hindasju iseäralise palme peale oma tulekindlasse, wölwitud keldrisse .hoida", pärib aga selle eest maksu ja ei maksa mitte kasust. Just sedasama teeb ka Rentei, aga Nentci ei ole kellegi bauk, ei laena iialgi raha kasude peale wälja ega woi siis ka iialgi sissepaudud raha eest kasust maksa. Ka Kreditkassasse ei auta igapääwases elus raha, hiudpaberid ega hindasju .hoida", waid senna pannakse raha kasude (intressi) peale, s. 0., sealt ostetakse kõige Eestimaa eramõisade ja mitmenimeliste maakohtade maa. pinna ja hoonete peale kindlustatud pantpaberid, mis määratud aastasi kasufi kannawad. Kelle omad need pantpaberid  ou, selle raha on .Kreditkassas". kurda rahwas ütleb, ükS kõik kus need paberid .hoitud" saamad. Meie maa harjunud wiifi järel saamad wallalaekad, milles seadust  mööda suuremad summud mitte .puhtas rahaS" seista ei tohi, waid ikka hiudpaberltes, Wallawalitsustes .hoitud", mitte Kreditkuösaõ ega ka mitte Nenteis. WaestelaSte rahad (mis mitte .rahwa wara" ei ole, waid iga waeselapfe  oma wara) saamad, ka hindpaberites, Kihelkonnakohtutes  hoitud, ka mitte Kreditkassas ega mitte Nenteis. Meie kodumaa KreditkaSsades maksab pantpaberite kaitsemiseks  wargate, tule ja teiste õnnetuste eest weel see tänuwäärt  kord, et igaühe pantpaber tema nime peale wõib kirjutatud (registreritud) saada, kuS siis seesugused registreritud  pantpaberid, kui neile midagi õnnetust juhtus, pärast seaduslikku kuulutust tühjaks mõistetud ja nende omanikkudele  uued antud saamad. Seda kaltsust ei ole meie teades ühegi! teisel hindpaberil. Wallalaekate ja waestelaste  Kreditkassa pantpaberid on ka ikka registreritud, piaksiwad  seda kõige wähemast ikka olema, ja on sedawiisi ikka kindlad ja häwimala, saamad need .hoitud" kus tahes. Ei need registreritud on, fee ei seisa mitte ainult nende pantpaberite peal, waid seisab ka Kreditkassa raamatutes. Mis tahawad nüüd .WalguS" ja tema .üks Eestimaa  talupoeg", kes küll wist kusagilt mujalt päritud on, kui Eestimaalt, oma .soowimistega" ja .arwamistega" ? Kas piawad Wallalaekate rahad ja waestelaste rahad ilma intressideta Nenteis seisma, wöi kas piawad nende hiudpaberid Renteisse .hoida" antud, Wallawauemate ja Kihelkonna-kohtttte käest ära wõetud saama, mis ju registreritud  Kreditkassa pantpaberite kohta koguni mitte tarwis ei ole, mille külge ju marga näpud ega tule keeled ei hakka? Seda küsimist ei ole wist Mälgus" ega ka tema .üks EeSlimaa talupoeg" arutanud Nendel ei me wist muud nõuu. kui aga üht .kahklust" Kreditkassa wasta sigitada. .Rahwa!" ei ole iialgi .kahtlust" Kreditkassa wasta olnud. Seda tahawad mõned ringkonnad wast nüüd sigitada. Kas on selle sigitajatel aimu sellest, mis Kreditkassa on ja mis peale see asutus ennast Põhjustab ja kinnitab? Kreditkassa täieline ametlik nimi on: .Kõigekõrgemast kinnitatud  Eestimaa Ritterkondlik Kreditkassa."  Juba see nimi piaks igaüht, kelle teadus raha-asjus üle koolijütsi teaduse et ulata, selle asutuse ..kahtlustamisest" eemale peletama, sest mis Kõigekõrgemast kinnitatud ou, fee seisab ka Kõigekõrgema kaitfuse all. Aga ka peale selle: keS ühe raha-asutuse seisukorda, kindlust ehk