Tallinna Sõber t-.'. Teine aastakäik. Tallinnas, 17°"' Winakuu paäwal ZM. Uleiildne ärileht Cestirahmale maal ja linnades. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindsors'i päriate trükimajas: aastas 1 rubla, pool-aastas 69 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop Mntululed maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt » kop. Tellimised wöeta?se wasta: Tallinnas: Lindforsll päriate trükimajas. Weleröurgis: J. O. Seelandt, v»«uep<ncÄS J? 54. Tartus: W. Just. peruus: A. Kudewiita. Wakweres: L. Mlaltky. haides: A. SeidelSerg. Kapfatus: O. A. KoMerg. Kuresaares: M. Lange. Amblas: A. Kr. Wandkepp.— Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor : W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass H.LCK.) «eaiSter: Omalt maalt: Tallinnast: Kubernör tagasi. - Maapääiv. Balti Tulekahjn-tasnmise Sel-S. Põllutöö kongress. Riigi sissetulemised. Warane külm. Torm ja tuisk ja sellest tulnud kahjud ..Lootuse Seltsi" tänu. Direktor Berent. ..Tartu Eesti Seitung". Kohtu seadus. Pahategijad. Rnast: Torm. Malgast: Pahateud. Wiljakaswud. Peterburgist: Keisrikoja sõnumid. Hhiinast. Ahhal-Teke sõeast. Aleksandrowski kurjateust. Torm ja luisk. Hhiina tülist. Helsingist: Tulepanijad. Kalifhist- Noor naeöterahwas kui mõrtsukas. Odessast: Kentsakas kingitus. Suwaltist: Mõrtsukategu. Kjelzist: Rööwlid. Ohhanskist: Hundid. Wladiivostolist: Hhiina tülist. Knrskist: Wäljarändajad. Wõeralt maalt: Satsamalt. Inglismaalt. Jtaaliamaalt. Valtani poolsaarest. Tormid ja tuisud. Kirja wastnsed. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinna st. Eeõtimaa Kubernör. Wirkl. SLaatsrath Poliwanow jõudis selle kuu 12. pääwal Peterburgist Tallinna tagasi ja sai wukshallis  oma Kanzellei - walitsejast ja Politseimeistrest  wastawöetud. Seeftpidise-asjade Ministri lubaga algab Eestimaa Rittrekogu 20. Näärikuu pääwal Eestimaa  Maapääwa. .- Balti Tulekahju-tasumise Selts ja selle põhjuskirjad on Kõigekõrgemalt kiunitud. Pöhjuskirjast  on tähtsamad j aud awalikult kuulutud: § 1. Selle põhjuskirja peale saab Riias üks tulekahju-tasumise selts asutud ja Balti Tulekahju-tasumise  Selts" nimetud. 8 2. Sel seltsil on õigus, oma tallitust tulekahju-tasumise asjus üle kõigi riigi wäljalautada ja se wõtab liikumata ja liikuwad wara oma kaitsemise alla. K 3. Sel seltsi! on õigus, üht jägu neist asjust.  mis selle kaitsemise all seisawad. teiste seltside tagasi-kaitsemise alla anda. nenda ka teiste seltside poolest tagasikaitsemisi oma peale wõtta. K 5. Majad, mis selle seltsi kaitsemise all seisawad. wõiwad Raha-Ministri lubaga igasuguseks saloggiks Kroonu poolest wastawöetud  saada. 8 0. Sel seltsil on õigus, kõikides linnades ja paikades asja-tallitajaid pidada. § 7. Selle seltsi põhjus-kapital on 500.000 rubla suur ja saab 1000 aktsia peale kogutud, millest igaüks 500 rubla suur on. Se põhjus-kapital wöib seltsi nõuukogu uõuuwõtmist mööda Niigiwalitsuse lubaga, uute aktsiate läbi kõrgendud saada. § 12. Sissemaksmised wöetud  aktsiate peale peawad wiiwimata kuue kuu aea sees tasutud saama, selle põhjuskirja kinnitamise-pääwast  arwatud ja siis wöib selts oma tallitust algata. Kui selleks aeaks raha kokkutulnud  ei ole. siis saab se seks arwatud. et seltsi asutamine kordaläinud ei ole ja sissemakstud  rahad saamad fisfemaksjatelle tagasi antud. 8 14. Kõik aktsiad saamad wõtjate nime peale kirjatud. Aktsiate külges on kupongilehed 10 aasta peale, kasude wastawõtmiseks, ja talong, mille peale pärast uus kupongileht antud saab. 8 19. Kasud saamad üksi kupongi ettenäitamise  peale wäljamaksetud. Selts ei pea kuulutustest  lugu, kui ehk kupongid ärakantud on ja kautajatel ei ole kasu raha peale õigust. 8 20. Selts wastab kõigi oma liikuma ja liikumata waraga ja oma põhjuskapitaliga oma kohuse täitmise eest, iga üksik liige wastab aga üksi oma fissemaksetud rahaga, 500 rubla iga aktsia pealt. 8 21. Seltsi malitsus peab NiiaS aset. Põllutöö kongress Peterburgi riugkondas astub Näärikuu 20. pääwal Peterburgis kokku. Õpetud seltsid, kelle teaduslikud tööd põllutöö külge puuduwad, on osawõtmiseks selle kongressi peale kutsutud. Ka on nendele kõik need küsimised  teada antud, mis Mõisade-Minifteriumi poolest esimese kongressi ette pandud saamad, ja neid on palutud, omalt poolelt uusi küsimist juure panna, kui nemad seda tarwis olema arwaksiwad.  Raha-Ministeriumi poolest on tulema aastased  riigi - sissetulemised 301,178,068 rubla peale ettearmatud. Nende sissctulemiste seas seisawad jookide tollid aktsiisid esimeses paikas ja on 233.880 rubla peale arwatud. Tubaka vealt arwatakse 15,542,000 rubla sisse tulema, soola 11,901,500 rubla, sukru pealt 4,096,000 rubla j. n. e. Tolli-ametnikude palgad ja üleültse  sissetulemiste kulud on 11.362,402 rubla peale arwatud. Warane külm ja lumi on, knida meie mitmelt poolelt kuuleme, suurematele ja weikemate  põllumeestele mitmes paikas kahju küll teinud. Mõnes mõisas on 10, 20 ehk koguni 40 neljawakamaad kartnhwlid lume alla jäänud. Ka mõned talumehed, kelle kartuhwli-warred meel haljad oliwad, on üleswõtmisega wiiwind, künni  lumi ja külm wõtmift kinni pani. Loota on küll ikka meel, et lumi enne talwet sulab ja siis ka kõige wähemast ükski jägu neist kartuhwlitest  meel rikkumata üleswõetud saada wõib, aga siiski on kartus suurem ja selle järel ka kartuhwlit hind tõusmas. Ka kapsaid on palju meel raiumata aedades. Torm ja tuisk selle kuu 9 pääwal ja järeliulewal ööl ou maa ja mere peal palju kahju teinud. Tallinnas kiskus Laial-uulitsal kange tuul ühe suure jäu Heidenschildi maja rand-katusest, sarikatega ühes maha, wiskas sellest  muist wasta Thomsoni maja, muist üle selle. Pitka-uulitsale, kus plekid ja purud weel teisel homikul teed kinni matsiwad. Thomsoni maja pealt on üks weike torn maha puhutud ja sellesama  maja mitmed aknad lõhutud. Olewesti kiriku juures on üks la torn mabapuhutnd ja alewis mitmed aiad lõhutud. Ulemeeste järwes  oli nii palju lund wasta kallast uhutud, et wesi torudesse jooksta ei wõinud, millest linna kaewud wett saamad, ja kaewud ei jooksnud siis ka enam mitte. Suure waewaga on weewärgi ametnikud ja töömehed, külmas wees tööd tehes, lumehangest niipalju wöitu saanud, et wesi torudesse  peafis. Suuremad kahjud oliwad muidugi mere peal. Tallinna lahe peal sai Kunda galas Teliskople otsa peal wasta kallast aetud. Laewamehi peaststwad Teliskople talumehed; oliwad ka laewameeste asju paati kannud, aga seda kiskus tuul lahti ja wiis ära. Laewamehi wõtfiwad pärast Teliskopli  raud-rüütled oma sooja tuppa ja tegiwad neile jõudumööda kergitust. Laew ou täieste wraak. Karlos'i saare randas jooksis Hollandi shooner rahu peale. Se oli oma poole lasti joodawad wiina Tallinnas mahapannud  ja tahtis teise poolega Kronstadti sõita. Abi aurulaew „Neptuu" on seda lahti kiskund ja sadamasse toonud. Pääwal enne seda oli Peruu laew „ Marie Kristine", mis Riiast gipsiga  Peterburgi sõitmas oli, Naissaare ligidal rahu peale sõitnud. Seda on Naissaare mehed lahtikiskund ja 1500 rubla eest sadamasse toonud.  Peale nende laewade läksiwad selle kuu 9 pääwal Tallinna lahe peal ja Wiimsi ligidal mitmed punlaewad ja kalameeste paadid hukka ehk saiwad kaldale wisatnd. Kolga rannas on neli purjelaewa rahu peale jooksnud; Kundas neli laewa ja kõik wähemad padid, mis seal seisiwad; Lätipäel Norra shooner ,Urdur" mis Narma sõitmas oli. Hiomaa shooner „Surprise"  jooksis Weike-Pakri saare randas kinni, sai aga saaremeestest lahtikistud ja Baltlski sadamasse  weetud. —> Ka teistest paikadest Eestimaa  rannast tulewad need kurwad sõnumid, nenda nimelt Sagadist ja sealt ümberkaudu, kus rannamehed wäga suurt kahju sanud on. Selsamal öösel jäi raudtee rong Tartu ja Laiuse jaama wahel lumehanges kiuni ja jõudis wast teisel homikul kell 9 Tallinna. - Saksakeeli /Tallinna Zeitungi" sõnumi järel on /Lootuse Selts" kaks wäga uhked tänukirja trükkida lasknud ja neid Kammerherrale von Wistinghausen ja Linnasaadikule Jakobson saatnud, nende mõeduwa abi ja osawõlmise eest 111. Eesti laulupidul Tallinnas. Selle kuu 11 pääwal pidas Tallinna Theater-Direktor Eduard Berent oma 25 aastast  kunstniku-pidu. Sellest wötsiwad peale näitemängijate ka Linna-walitsuse liiked ja mitmed  tähtsad mehed elawad ja auustawad osa. Kuida Saksakeeli Zeitung" kirjutab, saada „ Tartu Eesti Seitung", mis mõne aea puhkas, pea jälle wäljatulema, mitte aga enam Tartus, waid Tallinnas. Kuida Saksakeeli „Peterburgi Zeitung" kirjutab, saada pea need uued kohtuseadused, miS aastal 1864 wäjaantud saiwad, Saksa, Eesti ja Läti keeles Väljaantud, kui enue ühe kom-