Saarlane -T- Kleäidinc palitiha ajaleht maa- ja linaarahmalc. UW Us 4F. Teisipciewal, 8. Nowembril 1888. V. aastakäik. maksab: MaS 1 „ SS „ Ilmub igal keifi-PÄSSV«»t. Kuresaares Nr. Iv. käiwad: Mõned plaanid Saaremaa kasuks. Juba mõni aeg on mõtlejad mehed selle tarwis plaanisid teinud, kuida Saaremaad  Suuremaaga ühendada wõiks, et selle läbi Saaremaal elaniam rahwa liikumine oleks, mida mööda ka kauplemise teed enam lahti saaksiwad, mis maale ja rahwale kasu tooksiwad. Selle plaani täienduseks sigines wäikese wäina sülla ehitamise mõte ja hiljem et suures wäinaS üks aurulaew oleks, mis, kuida kuulda nüüd juba muretsetud  olla, ja oma läikisid Suure- ja Saaremaa  wahel tegema hakkab. Sarnatscid plaanisid on ka wiimasel ajal Kuresaare Saksa keelne leht läbirääkimise alla wõtnud, mida siin ka Saarlase lugejatele osaks anname. OmaS 39. numbris awaldab nimetatud leht üht meie kodumaa poja W. Matthciseni kirja Peeterburgist. See auustatud kirjasaatja  annab seda nõu, et üks hobuste sõidu raudtee Kuresaare ja suure wäina wahele saaks ehitatud, ka nõu! Nõnda sammuti näitab see Peeterburgi kiri weel teist plaani, kuida Kuresaar tähtsamaks kauba linnaks wöiks saada, see on et Kuresaare  sadam saaks puhastatud, et suuremad laewad sadamasse tulla wõiksiwad. Kuresaare  sadama küsimus on meie Saksa keelses ajalehes palju läbirääkimisi sünnitanud, vr. Mierzejewsky soowib et koguniste üks uus sadam saaks ehitatud ja tähendab Romasaaret selleks kõige sündsamaks kohaks. Selle waStu annab jälle kapten Thomson nõu wanat sadamat pager-masina abil puhastada, mis palju odawam olla kui uue sadama ehitamine. Mattheiseni herra ütleb kuulnud olewat, et riigiwalitsusel nõu olla Liiwimaa raudteed  Pärnu linnani ja säält Wirtsu minnani  sirutada. On juba Suure ja Saaremaa  wahel aurulaew, Saaremaal hobuste raudtee ja Kuresaares hea sadam, noh siis oleks Saarlaste kauplus naabri maade ja rahwaStega soowitawaS korras. Kuresaare Nädalalehe toimetaja tähendab Mattheiseni herra kirja pääle, et praegus hobuste sõidu raudtee pääle meel mõtelda ei wõida, sest kõige enne olla wäikse wäina tammi ehitus korda saata, mille tarwis juba ligi 25 aastat raha seismas olla. Ka see küsimus olla tähtsam ja tarwilisem ära kosta, kuida suurte laewade tee Kuresaare  sadamasse kergitud wõiks saada. 8 Regiina. „Oled sa seda meest lühemalt tähele pannud, Anna?" küsis Rcgiina tasa lapselt. „Ta näeb nõnda haige wälja, tädi," sosistas lapS wastu. „Ta oli suremas haige. Ma olen teda awitanud. Nüüd ta on juba paranemise teel. „Ja tema juure oled sa ikka tulnud?" „Jah, tema juure." „OnS ta siis tõeste sinu armuke, nagu Willem ütleb?" „Jumal on käskinud, mu laps, et kõik inimesed peawad üks teist armastama." „Aga miks sa siis teda salaja siia pööningale oled toonud?" „Kas sa ei kuulnud, mis sugusid sõnu wiimasel ajal wanaisn rääkis?" „Ta tahtis kõik Prantslased maha lüüa, kes nüüd meie maalt wälja põgenewad." „Nii rääkis tema! See ei olnud aga mitte tema päris mõte, waid seda oli ta segasest peast rääkinud." . „Ja ta ei wõi ju mitte üles tõusta," ütles laps. „Aga kõik rahwaS räägib enamiste nii, ja kui nad ühe waese, haige Prantslase leiawad, siis asuwad kohe ta kallale." „Prantslased on aga meile ka palju kurja teinud, tädi Rcgiina." Prantslase oma tüttar pidi nii rääkima! Tema oli nõnda sagedaste mana isat ja Willemit rääkiwat kuulnud " „Ka ome waenlasi peame meie armastama, on Õnnistegija ütelnud." „Aga nad on seda meie poolt teeninud, tädi," rääkis laps nõdrameeleliste meeste järele. „Nad on wana isale ja minu emale, ütleb wana isa, wäga palju ülekohut teinud." Rcgiina waatas kurwalt ja õhkades lapse pääle. „Anna, üks mees, keda ma eile üle jõe wiisin jutustas mulle, et üks talu naine leidnud eile oma kartuhwlite seast ühe waese haawatud Prantslase, kes ennast tagaajajate talupoegade eest oli senna ära peitnud. See waene inimene olnud nälja ja wäsimuse läbi pool surnud. Ta palus naise käest tüki leiba ja halastust. Aga mis tegi naine? Kartuhwli põllu pääl oli kraam. Tema üksipäinis ei suutnud seda inimest mitte sisse missata. Ta jooksis tuppa, kus ta tüttar oli ja kutsus selle seltsi ja kahe kesta wiskasiwad nad seda abita inimest kraami, kus ta ära uppus. Oleksid sa mulle abiks tulnud, Anna, kui ma sind selle pärast oleksin siia toonud?" Laps raputas jälestusega pead ja surus ennast kõwaSte tüdruku rinna waStu. „Ei, tädi." „Ja see kestab nii nädala päewad juba. Hirmus wiha on rahwa südames põlemas. Ja meie kõik oleme ometi wennad ja õed, kõik ühe taewasse isa lapsed." „Waesed Prantslased!" ütles laps halel meelel. „Ja maata, Anna, nii oleks ka lugu selle waese, haige mehega olnud, kes praegu siin magab ja paranemas on. Nad oliwad ka teda taga ajanud, kui ma teda leidsin. Ta oli suremas." „KaS sa siis teda siia tõid?" „Jah, ma tõin ta siia, toitsin teda ja harisin teda. Keegi muu ei tea temast kui sina ja mina, ja ükSgi muu ei tohi temast teada, kui ta mitte surema ei pea." „Üksgi ei pea seda minu käest teada saama, tädi." „Ma tean, et sa suud pidada wöid, mu armas Annakene, seepärast wõtsin ma sind siia seltsi." Magaja hingamine läks korraga rahutumaks.  Tema huuled ja käed liikusiwad tasa. Rcgiina waikis jutustamast. Aga kohe jäi ta jälle rahuliseks, tema kahwatanud huuled tõmbasiwad ennast naerule ja ta magas jälle edasi. Ta nägi wist midagi uneS. Regiina ja laps jutuStasiwad edasi. Nad jäiwad mait. Regiina oli jälle omad silmad mõttes rahuliste magaja poole pöörnud. Kõik oli wait poolpimedas pöö« ningal. Lapsel läks aeg igawaks, ta ei olnud mitte ome mängu aSju seltsi wõtnud. Mis peame tegema? Saarlane ajas juba kord juttu sellest, et Saaremaal iga aasta umbes 200,000 rubla rahwa käest raisku läheb  lakkumise  läbi! Mis peame tegema, et wiina tõbi meie seast kauks? Sull on päris tõsi, kui sa ütled : rahwaS peab paremaks saama ja targemaks minema; ta peab Jumala sõna mäe läbi oma südame poolest uueks saama, ja siis pahad kombed kauwad. Jah, aga mull on ka õigus, kui ma ütlen: Kõrtsid on rööwli augud! Sest mis kirikus külitakse, seda kistakse kõrtsis wälja; mis kirik rahwale head annab, seda riisub kõrts jälle käest ära. Mis kasu siis, kui parema käega haawu kinni seutakse, aga pahema käega haawu lüüakse! Oh, seda waest inimest, ta jüäbgi haigeks, ei jõua paraneda. Kes sunnib siis kõrtsi minna? Ei sunni üksgi, waid liha-himmu meelitab. Ega siis kõrtsil pole süüd! On süüd küll, sest ta MMM. Saarlase kaastöölistele ja kirjasaatjatele  anname teada, et „ Saarlase  toimetusele" saadetawad kirjad nüüd mitte enam Jaani kihelkonda, waid Knresaare saadetagu. Saarlase toimetus.