sellest wälja, et ta raamatutrükkijate kassa president on. Iga meeS wõib nüüd kohe ära näha, kui kõlwatu see jutt on, et herra Th. Jakobson ümberristitud Juut olla; seesugune laimdus langeb laimajate meste peale tagasi, kellest mõningast enesest keegi õiguse pärast ei wõi ütelda, mis werd ta õieti on. Oma tänast kirja lõpetan ma sellega, meie naisterahwa käsitöö  kooli nimetades, kelle tähtjus õige suur on, nagu igamees teab, keS selle kooli tööst näha on saanud, aga kelle ülespidamine wõimatu saab olema, kui mitte Kroonu poolest abi ei anta. Nüüd on weel see õnnetus juhtunud, et majas tulekahju oli, kus kooli peeti, ja selle tulekahju juures kooli juhataja ütlemata kahju on saanud, sest kustutamise juures on tema asjad ja pesu kõik weest ja suitsust ära rikutud. Soowime selle wahwa naisterahwale, keS peale tema mehe surma oma enese kcke peal Soomemaal seesugust käsitööd on õppimas käinud ja üksi oma käerammul seda suurt kooli on julgenud asutada, ehk küll pool tosin weikseid lapsi kaswatada ja toita on, ka edespidi seesamasugust wahwust ja kindmaust, nagu seiemaale." —m— Riiast. Suur sündmus. Saksa ajalehtedel on praegu suur sündmus arutada, millest nad, ehk küll ilma aruta, wäga palju wälja arutawad. Meie Eesti rahwaS olla oma healt awaldanud ja kuidas? Üks palme ja truuduse kiri olla Eestirahwa poolt Riiga mõiSnikute maapäewale tulnud, kus tunnistatakse,  et Eestirahwas Eesti rahwusliku ajalehtede ässitamist hukka mõistab, padronadi ja muu kirikliku eesõiguste ja koolide praeguse Valitsusele truuiks tahab jäeda, ja kus ka palutakse, et maapäew kõigekõrgemal kohal tungiwalt nõuaks, et rahurikkujatest meie maa peastetud saaks, n. n. e. Kui kõikide Eesti seltside awalikult walitatud saadikud üht märgukirja ülemal kohal kyi Eestirahwa soowi sisse oliwad annud, siis kisendasiwad Saksa ajalehed, et see üks häbemata töö olla olnud, sest kuidas wõida seltside saadikud terme rahwa soowi awaldada. Nüüd on üks sarnane kiri maapäewale sisse anwd ja see kiri olla nüüd nagu Saksa ajalehed jutustawad, üks tõsine rahwa soow. Kes on siis selle soowi awaldanud? Saksa ajalehed ütlewad, teda olla palju päriskoha omanika ja wallawanemaid  alla kirjutanud. Meie teame kust need kirjad mõiSnikute maapäewale saadeti ja kuidas neid walmiStadi, ning kui meie seda jutustame, siis Võib igamees ära näha, mis nad wäärt on. Wiliandi kihelkonnas on paar ilma eksami tegemata koolmeistrit, keda kihelkonna rahwa tahtmise waSta ametisse seati. Üks neist koolmeistritest, kes Wiliandi kihelkonnakoolis koolmeister on, kirjutas korraga kooliwalitsuse nimel üksikute küla koolmeistritele, et nad oma kooli silmapilgul  seisma jätaksiwad ja kihelkonna koolimajasse Luleksiwad. Siin pani neile köster Wares ette, et md üht kirja alla pidada kirjutama, muidu wõida neil kirikherra poolt paha lugu juhtuda. Et meie ka meel tulemas numris näeme, kuidas Wiliandi kihelkonna koolimajas politsei ametit peetakse, on selge, et siin kooliwalitsuse tegewus oli, kelle käsku koolmeistrid pidiwad kuulama. Kokku tulnud koolmeistrid  kirjutasiwad siis ka ette pandud kirja alla, sest üksi seesugust oli kokku kutsutud, kellest selgeste teati, et nad alla saaksiwad kirjutama. Asja ennast kästi õige sala hoida. Töine kiri saadeti Helme kihelkonnast mõiSnikute maapäewa peale, mida ka ilma eksaamita kihelkonna koolmeister Supp ja tuttaw Mart Jakobson toimetasiwad. Siin oliwad ka kiriku wöörmündrid kihelkonnast ligi kutsutud, aga muidu peeti asja niisama sala, nagu Wiliandi kihelkonnas. Kokku kutsutud kiriku wöörmündrid ei kirjutanud aga ka mitte kõik seda kirja alla. Nõnda ei ole siis see tore maapäewale saadetud kiri, millest Saksa ajalehed nii suurelt jutustawad, kui paari ilma eksamita koolmeistri  sünnitus (muidugi kooliwalitsuse loaga), keS wasta koguduste tahtmist oma ametisse on saanud, ja kelle alla muud keegi omi nimest ei ole kirjutanud, kui nimetatud koolmeistrid mõned kiriku wöörmündrid ja nende sugulased. Need on need Saksa ajalehtede „ palju ja päriskoha oiyanikud". Sinna kirjade alla ei ole mitte üht wallawanemat ehk muud tähtjat meest alla kirjutanud, kellel rahwa silmas midagi tähendust oleks. Meie paneme wäega imeks, kuidas Saksa ajalehed seesugust waest sünnitust omale toeks wõiwad wõtta. Need kirjad ei wõi poliitikas mitte kõige wühemat kaaluda. Aga ühes tükis tähendawad nad õige palju. Nemad tunnistawad, kuidas praegu koolmeistrid ka poliitika tööd omal kombel wõiwad Leha. Ja meie maa mõisnikute maapäew peab, kui meie Saksakeele ajalehta peame uskuma, meie koolmeistrist  nii tähtjaiks poliitika abiriistadeks, et nende käest seejugust awalduse kirja kui rahwa poolt tulles wasta wõtawad ja seda ajalehtedes wälja lasewad kuulutada. Soomemaal pühitseti Borgas, nagu iga aaSta, ka tänawu 24. Januaril (uue aja arwu järele 5. Weebruaril) kuulsa Soome lauliku Runeberg'i sündimise päewa. Juba hommiku wara oliwad linna rahwas, kui ka Helsingist sinna reisinud wõerad lauliku haua ümber kogunud ja seda krantside ja lillekimpudega ehitanud. Pidu hakkas peale lõunat jalgliugu tritsujooksmisega, kus juures muusika koor mängis. Peale selle mindi pidu rongis ja tulelontidega.  haua juure ja lauldi Soomerahwa laulu: „Meie maa". Õhtusel pidul peeti Soome ja Rootsikeele  kõnest. Peeterburgist. Keiserliku Kõrguse Suurwürstina  Maria Pawlowna haigus on wähenemas  ja, nagu arstid igapäewi ajalehes awaldawad, on Kõrgel haigel pea termist loota. Kindral Skobelew on, nagu jo ööldud, enne Peeterburgis Ahal-Tepe wõitude aastasel mälestuse-päewa  õhwl, ühe waimustawa kõne pidanud ja nüüd hilja jälle Pariisis, millest nüüd mitmed ajakirjad omal ja wõeral maal, mõned kiites, mõned läites, palju räägiwad.  Kindral Skobelew on praegusel ajal lahingite lõwiks peetud, ja sellepärast ei ole imeks panna, et tema sõnadele küllalt tähtjust pgnnakse, waenlaStele tõusewad  harjuksed püsti, sõbrad hõiskawad järele. Skobelew  oli kõnes kindlal sõnal nimetanud, et Wene sõawägi  iga Euroopa sõawäele julgeste wõib silmi waadata  ja kartmata ja kõikumata wõidule saada, niisamuti  tähendas tema aga ka, et tema sõnadel poliitikaga  midagi tegemisi ei olla. Siiski aga räägiwad Wene waenulised wõeramaa ajalehed, nagu oleks Skobelew'i  sõnadel sõaline tähendus, ja mitmed omamaa lehed kritiseeriwad kindrali ütlemisi ning siliwad ja lepitawad Lõisepooliseid karedaid mõtteid. Meie ei saa kõnet trükkida ja ütleme sellepärast lühidelt, et igal sõamehel jo ikka sõamehe wahwad mõtted ja sõnad wõiwad olla, kui ta neid salata ei taha. Ka Wene ajalehed laidawad enamiste, et Skobelew omas kõnes liig jutukas olla ja poliitika asjadesse ennast mässida, milleks talle kellegist wolitust ei olla antud. „Nowoje Wremja" ütleb kära waigistuseks järgmisel  wiisil: „ Saksa ajalehed on Skobelewi kõnele niisugust tähendust annud, mis sell üleüldse mitte ei ole. Tema rääkis kui mees iseenesest, ja selle juures kui auusmees. Tema ei olnud jo mitte diplomaatia (poliitika) ametmees. Ta rääkis terawaste, wõib olla liig terawaste. Tema oleks wõinud küll ka noorte õppijate ees diplomaatia wiisil rääkida, (see on nõnda, et mis sõna üteldakse, see puhas tõisiti tähendaks, Sak. Toim.) aga noortemeeste ees on raske diplomaatia wiisil rääkida. Nendega peab otse- koheselt ja kindlaste rääkima. Nemad waatawad selgeste  ja lihtsalt asjade peale. Nendega peab siis selgeste ja otsekohe ning lihtsalt räägitama. Skobelew  rääkis ka nõnda, ja sellepärast ütleme meie salgamata  temal ei olnud töist teed. ..." „Aga riigiwalitsus ei ole Skobelewi käskinud ega wolitanud  ei rahulist ega sõalist kõnet pidama, ja seega ei wõi riigiwalitsuse poliitika-tegewuse peale Skobelewi eramõtted mitte mõjuda." „Aga nii otsekoheselt ei oleks ei sügawmeelne Sakslane ega tulisemeelne Prantslane wälja rääkinud, ja kui ka, siis iialgi mitte lubanud, et see trükis awaldatud oleks saanud. Sellepärast  on nemad aga oopis kardetawamad kui Wenelane,  kes ikka otsekohe oma südame wälja puistab ja wahel silmapilklise asjade sunnil oma mõtted kohe ära awaldab.. . . Saksa sõaülemad ei räägi küll wist wähem karedalt Wenemaa wasta, kui seda Skobelew  nüüd Saksamaa wasta teinud, muudkui nende kõned ei saa awaldatud, kõned, mis tuhatkord enam Wenemaa rahule kahjulised on kui kindral Skobelewi kõne Saksamaa rahule. . . . Meie, Wenelased, oleme liig otsekohesed ja saladuseta südamega ja lobiseme palju wälja, mis Skobelew ka hiilgawalt on tunnistanud.  Berliini leht räägib: „„ kuidas tohtida meie oma healt tõsta."" Lapsik ütelus! Meie ei ole Euroopa ega ka Saksamaa teendrid ja tahame ennem surra, kui Sakslaste orjaks saada. Meie Wenelased tahame oma healt tõsta, nagu Sakslased oma. Sakslased  näitawad rahutumad olewat, et Wenemaa, Nihilistlastest  hoolimata, kindel ja julge on. Jah, meie oleme eluwõimulised, ehk meie küll sõda ei soowi. Meie oleme eluwõimulised, ehk meie juures küll mitte mõnd Skobelewi parteid ei ole. Skobelew ei ole poliitika  mees, waid waimuannetega ehitatud kindral... Meie tundmine on aga, et riigiwalitsus omas tahtmises  rahuarmastaja, kindel ja kõikumata on." 18. Januaril suri Peeterburgis üks üliwahwamatest  Sewastoopoli sõakindralitest, kontreeadmiral  Brylkin ära. Sewastoopoli ümberpiiramise ajal oli tema ühe üliwahwaste wõitleja patarei komandant, millele tema wahwuse pärast tema komandandi  „Brylkin'i" nimi anti. 1841 ja 1862 aasta wahel oli Prylkin 14 lahingis olnud, ja igakord imeliku wahwuse ja julgusega wõidelnud. Tema nime saab ikka auuga mälestatud. Eesti Heategew Selts Peeterburgis on sellest ajast saadik, kus suur jagu ka päälinna õpetatud  Eestlasi ennast selle Seltsi töös ühendasiwad, igapidi  tubliste edenenud. Omal laiendatud tööl on siis ka Selts uuemal ajal nõuuks wõtnud, suuremalt kõne-õhtusi pidada. Mitmed õpetatud Eestlased ja siin olew pädagoogia museeum on Seltsi selles ettewõtmises  lubanud awitada. Loota tuleb siis ka, et Peeterburgi Eestlased oma Seltsi kõne õhtudest suuremal  mõedul osa saamad wõtma, kui seiemaale. Wiimane seesugune kõne õhtu peeti 13. Webruaril ära, kus elektri mäest räägiti. Abiriistade waral seletas kõneleja elektri mäge ja tema tähtjust. Elektri mägi on meie ajal teaduses ja inimeste elus see kõige tähtjam looduse mägi. Suurem jagu uuematest leidudest,  mis terme maailma imestelema paniwad, on elektri mäe peale põhjendatud. Sellepärast ka igamees, kes neist leidudest aru tahab saada, peab elektri mäega ja tema omadustega tuttaw olema. Kõneleja seletas siis ka kuuljatele õige arusaadawalt ära, kuidas elektri mäge sünnitatakse ehk kuidas ta sünnib, missuguste seaduste järele tema ennast meie meeltele awaldab, tema tähtjust looduses j. n. e. Kõik seadused seletadi katsete teel abiriistade abil ära, mis kuuljate tähelepanemist  wäga äratasiwad. Tähtjamatest kõnedest, mis Heategewas Seltsis peetakse, saab üks jagu Sakala lisalehes trükis awaldatud. Katva wallawalitfuse poolest, Põltsamaa  kihelkonnas, Wiliandi maakonnas, saamad  kõik linna-, mõisa- ja walla-politseid palutud alamal nimetatud fiitwalla pääraha  wölgnikkufi, kes ilma passita ümber hulguwad, oma piirides järele otsida ja kätte saamise korral mangi wiisil siia saata lasta, need mehed on: 1) Jakob Saks, 2) Eduard  Ludwig Pruks. (149) 2 Kawa wallawalitsus, 16. Jan. 1882. F? 5. Wallawanem J. Tiemann. ristikheinn seemneid ostab ja maksab head hinda Tartus Postijaama  ees A> 35 (is4) Georg Riik. 1 Woorumõisas, Tarwastu kihelkonnas, 2K Aprillist 1882 kaks kõrtsi rendi peale anda. Sealsamas on ka (125) MU" kipsi müüa. 'MU «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Teadaandmine. Sellega antakse teada, et Tallinnas „Linda" kontoris, Narwa maanteel,  on häid, wärskeid, Rowembri kuus püütud IM- Norramaa heeringaid müüa. luus maja, kauplemise kohaga, on priitahtlikult  müüa. Kaupa teeb Riia uulitsas X; 29 (155) 2 A. HrünVerg, Tartus. OWWWMDWWWDO O MRIRIIKIIKMKjM 0 oMWMWWW^SO O WWWMo oWWWWWWMMc7 o M«W>>WWW>> o