neist Wene usulised on. Seda tehtawat nimelt seepärast.  et Wene usulised uutes asukohtades Luterruse  usulistega seegi clawat ja nõuda kergoste Luterruse  usku wõimat minna. Et see eest hoida, on nõuuks wõetuv, wäljarändajaid Wene usulisi Lutcrruse  usulistest usu nralahutada. Seitung „Uus aeg" annab tääda, et hiljuti on see otsuseks tehtud, kõiki seestpidise  ministeriumi all seiswaid Saksa koolisid Balti kubermangudes, Wene linnaisa  kreiskoolideks Saksa- ja Wenekecli öppikeelega  ümbernmuta. Siit saadik seisis koolide juhatus Balti-kubermaugudes kohalikkude  ewangcliumi-lutheruse waimulikude kaes; nüüd aga tahetakse seda juhatust rahwa hariduse ministeeriumi kätte anda. 10. Web. k. p. Eile kellu 6 ajal õbtu kukkus würsti Wjascmski maja üks mitme kordne ots sisse, kus töömehed elatuvad,  ning mattis omad elanikud kinni. Juure ruttanud tulekaitse mehed  soldatid  hakkasiwad kohe päästmise tööle. Õnnetumate  arm ei ole meel mitte tääda, mis aga õnneks mitte wäga suur ei näita olewat,  sest et need inimesed meel mitte kõik töölt koju ei olnud tulnud. Kellu 9 õhtu saiwad paljalt ühe naesterahwa surnu kiha ja 4 -vigastatud inimest puru alt wälja kistud. Warsti kellu 6 järel õhtu, kirjutab ajaleht „Nowosti," nägi üks naesterahwas,  kes wiie kordse maja ülema karra pääl elas, kuidas tema tua lagi .vajuma ja lõhkema hakkas: ta ruttas õue wahi juure, kui ta temaga tagasi tuli, sündis õnnetus tema silma ees järgmisel musil: kattus kukkus kõige ülemise korra pääle ning kukkumisest  kukkumise pääle saiwad siis ka 4., 3. ja teine kord hirmsa müraga sisse muljutud  kuni alamise korrani, misse wölw mahakukkumise raskust wasui pidas; see terwc õ-neius sündis paljalt weeraud tunni aja sees. Esmaspääwal, 11. Web. kp. tuleivad selle Wjascmski maja sisse kukkumise  Ae sõnumid, et 3 inimest on sääl juures surmatud saanud, kaks jlellest üks ka surnud) raskeste ja neli kergesti wigaAud.  Telegramm Londonist. 23. (II.) Webruari k. p. Uhe küsimise pääl parlamenti  s kostis minister Kross, Afganistanis olla Tene truppid osalt Pulikhotum'i linna, osalt Sariyatfi linna mastu läinud  Inglismaal  on jutt liikumas, nagu seisaks Wenciane  juba Heerati linna all ja tahaks Afganistani eneü' alamaks teha. Selle üle kirjutakse Berliini linnast: Wenelased ei wõmud mine pabamat wälja arwata, kui üles kobmatud ja raskustega wõitlcjatele Inglastele Heerari linna meele tuletada. Inglased on MU iga kord üht suurt kisa teinud, kui Venelased Kcsk-Aasia tunginud on. mii mati wcel Merwi linna juures. Kahjulik oleks ainult seo Wenc lastele, kui nad Mmlcwad, et Heeratiga M samma lugu on. See ei saa aga mitte nõnda olema. Ka nccv Inglis politika-mehed, kes rahuga Kbiwa ja Bukbaara Venelastest nägiwad örawöctawad, selctasiwad ikka, Hecrat ei loktida mine Wcnelaste päranduseks saada ja Inglased polla mitte wäärt India omanikud  Ma, kui nemad Hecrati Wcnelaste kt ne I.tKmad minna. Sen Heerati kättesaamisega  oleks Wcnelaste truppidele läbi mägestiku Indiasse tee lahti ja Inglased oleM-vad seega sunnitud üht suurt sõja mäge piiri Ml pidama ja ühte puhku walwama. Rahule niisuguste tingimistega peaks Inglismaa küll sõda paremaks armuma.  Ainult selle üle wõiksiwad Londonis  kahkleda, kas seda nüüdses olekus paremaks  ei peaks arwama lõbusat nägu paha mängite teha, ja oodata kuni sõda Suudanis  lõppeb. Midagi aga ei ole kindlam, kui et Hcerat ükskord Wenelaste käes, igal silmapilgul wõib see wügeiv otsust-andja wöitlus Inglis walas-kala ja Wene elewandi wahel tõusta, mida juba mittu aastat arwati  tulcwat. Wõib küll yõ . musega selle uue ilmaluu peatükki pääle oodata, mis kõikide arwamise järele selle pääl-kirja all „Heerat" tulewal ajal kirjutatud saab, esiteks musta, ja kui siis midagit korralist asja -wälja ci tule, siitz piprase tindiga. Wäljamaalt. Prantslased on Hiinlaste üle suurt wõitu saanud. Uks telegramm 16. Webruari  k. p. annab tääda: 10. läksime meie (Prantslased) Tongsoni laagrist ära. Kõigel sell pääwal pole meie ühtcgit wastu-panemist  leidnud. 11. oleme tneie Hiinlased Wanoi linna juures ära wõitnud ning öö läbi nende endise kohtade pääl olnud. 12. on Hiina wäggi täieste ühe kange kaelse möitluse järele löödut. Mitmed patareid on tormiga ära wõidetud- 13. oleme ühe ruttulise käigi järel Langsoni linna saanud. See linn oli tühjaks tehtud ja põlema hakkatud. Maapind on wäga künklik. Meie käik oli wäga osawasti ja targasti tehtud. Ilma lugemata keelmistest hoolimata oleme meie ühe hulga sõja-riistu, moona ja riisi kätte saanud. Hiinlaste kahju on wäga suur. R'ad lähemad Hiina piirile tagasi. Ilm on udune ja külm. Itaaliast. Säälsed ajalehed rääkiwad palju ühest mitmekordsest mõrtsuka-tõöst, mida üks Sitsilia saare soldat Padua linna kasarmis teinud oli. Aja lehtede tääduste järel on see soldat nimega Konstans oma mõrtsuka tööd ettemõetud plaani järel ärateinud.  Tema tõusis öösel kellu 2 ajal, kuna tema seltsimehed raskesti magasiwad, üles, laadis oma püssi ja laskis esiteks oma ligidal olema korporali pääle. See pauk äratas teised soldatid, kellest kaks korporali kurjategija kallale läksiwad, et tema käest soja riista ära kiskuda. Tema põrutas aga kahe paugu läbi mõlemad maha. Siis esiteks läks ühe unterohwitseril korda, kes muidugi ka haawatud sai, Konstanti sõja riista käest ärakiokuda. Et temal pulwrit oli, on seda enam imeks panna, kui ta saaduse üleastumise pärast juba wiis kuud mangi korpus oli ning kasarmist ilma erita mitte wälja minna ei tohtind. —Padua linnas on see kuritegu suurt ehmatust sünnitanud.  Kirjandus. Ajalehtedel näitakse see wiis olewat, et kui üks uus raamat wälja tuleb, nemad siis selle sisu, olgu kiidu ehk laiduga rahwalc tutawaks tee,oad. Ka arwan ma, et meie „Saarlanc" selle lvastu ei ole, kui talle kirjandusest sõnumid saadetakse.  Meie Saaremaal mis wüga arwa ette tuleb on mööda läinud aastal üks uus raamat  wälja tulnud põäl kirjaga: ks armas luggcminne mis ühi usklike J essusse  armastajaid wõga rõõmusta  b." See raainat on manas kirja õiguses kirjutatud, mis nüüdsel ajal meie kirjanduses üsna aruldane uudis on. Wälja andja A. T. ütluse järele on see raamat ühe Juudi rabi sõbra algus kirjast wälja kirjutatud, kes Jeesuse ajal Saksamaalt Jeerusalemma  läinud ja sääl Jeesuse wägewaid imetegusi  näinud. Temaga kõnelenud. Tema surma juures olnud ja ka Kapernaumas wiie saja uskliku  wcnna hulkos olles üles tõusnud Jeesust näinud.  Kes selle raamatu wälja andjat A. T. lähemalt  tunneb, see teab et ta mäsimata waemaga Issanda wiina mäel püüab tööd teha, mille tarwis ta oma ihuliku termist, aega ja ajalikn wara rohkel möödul on ohwerdanud. Kui tema ka mahcst möued  umbrohu seemne terad Jumaia riigi põllu pääle külmab, siis teeb ta seda kogemata, tahtmata  ja ilma täädmata, mis Jumal ja ligcinesed temale saamad audeks andma. Ka see raamat: „ÜkS armas luggemiune" z. n. e. näitab iluta nälja uäul üks umbrohu seeme viemat, nimelt sellepärast  et nõrgemad usu wennad jn õed seda enam auuötamad kui Püha-kirja ehk seda Püha-lirja tõenduseks ja tugiks arwamad mõteldes ja üteldes: „Waata kas pole kõik tõsi, mis Tcstamentis lu- geda on." Selle raamatu 20. lehe külje pääl on lugeda: „Kui meie siis kojo saime mõtlesime keik neiu asjo „jircle, ,a minno ust oli ikka se, et JesuS se „Mcösias on ei se wõiiiud temma sm ma läbbi „wähhcudud mull saada, sest se pimmcduS ja ma„wärriseminne  ja ülleStõusmiune neist pühhadest „inimestcst tcggi mulle keik nii missiks ja kind„!aks  j. n. e." See on üle liig kiitlemine; sest kai Jeesuse tõsised jüngrid, kes iga pääw Tema õpetusi ja kõnest kuulsimad ja Tema wägewaid imetegust nägiroad, Tema surma pärast kahtlaseks ja nõdra usuliseks jähiwad, sest nad ei olnud mitte weel Püha maimu saanud; kuidas mõis üks Juudi rabi sõber kindlama usuga olla? Soowin K seda raamatut lugedes keegi ci usuks, et see ühe alguspäralise  kirja järele kirjutatud tõeste sündinud ja nähtud lugu on, maid igaüks pidagu seda üheks luuletuseks. Kes tääda tahab saada, kuidas mana alguspäraliste  kirjadega lugu on, see küsigu seda oma hinge-karjatse ehk muu kõrgema maimu hariduse järje pääl olema mehe käest. Ka müükse ühes selle raamatuga: „Ellokü - nal walguseks" (wist peab olema: Elll küünal  -valguseks) üks leht, miile pääl üratawad salmid  ja maenitsiised on. Armata on, et A. T. selle raamatu wäljaandmiseS  palju kulu kaimud on, sellepärast on ivaga soowida et rahwaS neid raamatuid ostaks üksnes armastuse pärast A. T. wastu. Sest et tema südame igatsemisega rahwalc äratust ja maimu walgustust soowib, on iga ühel temale palju tanu mõlgu. Mõnesugust. Oeh, oeh! tead sa, mis puru wäsiud mci praegu olen? Nõnda hädaldes tuli Matsi Juku kõrtsist koju. Nacne Kadri: Mis sul siis on, kes pagan sind täna nõnda ää rusuS? Juku: Jah, tead sa, hobu hull läks kajama, wad ohja naru raiped EM katki, siis oli nõu otsas. Kadri: kes sind aitas kinni wõtta? Juku: Söösta si ise rattalt maha, ja laksi jaostes eite, nüüd hing kurkus, oeh! Aadri: Olgu tänatud, et saa nii nobe joosma  olid, muidu oleks sind ää purund. rr. k. Elatand küla emake käis mööda linna uulitsaid  ja hüüdis: Ostke! head inimesed, ostke üht wäga liigutawat asja! Oh, km wäga hcasti, sügawaste  ja põhjani ta liigutab!" „Mis liigntawad asja teil siis müüa on?" küsis linna saks. „Taatke pai härra" ütles emaks asm õlina alt wälja ivöltes, „kas ivõib üht parcniat leeme kulpi meel olla, kui ses on?"