Mas ega rahvakooli asjas fiin kusagil üht .Eesti küsimust", miv peale weel otSpäralist waStust anlud et oleks; meie et tea sits ka, kellel siin midagi .salgada" oleks. Maa. llaaic" kirjutab edasi: .Kuuekümne wiie aaSta eest tagasi, meie nõnda nimetatud  priikSlaskmise ajal, teadstwad suuremad lehed ja .mehed paljalt Lääne mere ääriSte talupoegade küsimusest .midagi rääkida. Sedasama teemad paljud ka nüüdgt .weel, kui nad meie rahwa üle, kui .armsa maa-rahwa .ja Bauerite" üle midagi jutuStawad. Lugu ei ole aga .nii. Meie ei ole mitte paljalt .armas maa-rahwaS" .et ole ka ükfi .Bauerid". waid Lääne mere äärne päriS.rahwaS,  s. 0., kõige esimene kultura-rahwaS neil kallastel. .Manadel wabadel aegadel nimetati meid .Eestlased". .Nõnda nimetame meie uuema! ajal ka ise endid.—" Siin katsub jo .haritud kooliõpetaja" natuke pilgata. .Haritud kooliõpetaja" teeb jo ise seda, mida tema teistele süüks annab: tema ei oSka rahwuse ja seisuse wahel wahet teha. Mitte Eesti rahwast, kui rahwast, ei lastud Eestimaal aaStal 4846 ja Liiwimaal aaStal !849 .priiks", waid Baltimaa kubermangude talurahvast oli see talurahvas EeSti. Läti, Wene, Rootsi wõi Saksa sugust. .EestlaStefi"  ega Lätlastest ei wõinud fiis ka mitte räägitud  saada, waid üksi ja ainu talurahvast ehk maarahvast.  sest fiin ei tallitatud mitte üht rahwuSlikku Ma. waid üht seltskondlikku ehk seisuslikku aSja. Räägime meie üksi Eestimaast, fee on Eesti ehk Tallinna kubermangust,  sits ei olnud fiin ka töeSte mitte ainult Eestlast, waid oli teist .last" ka. Siin oli Naroowa jõge mööda puhtaid Wenelast ja Türi kihelkondaS ja Jõelähtme kihelkondaS oli eestitatud Wenelast; Läänemaa randaS oli Puhtaid Rootslast, Läänemaa, Harjumaa ja Wirumaa randaS oli eeStitatud Rootslast; mitmes paikav oli eeStitakud  Sakslast Need kõik saiwad ühe korraga priiks laStud, ilma et keegi nende suguvere peale waatanud oleks. Nemad ei olnud oma suguvere pärast päriSpölwe alla langenud, waid oma seisust mööda; neid ei wõinud  siis ka nende suguwere pärast keegi priiks laSta, waid ükfi nende seisuse poolest. Suguwerest ei wõinud fiis ka juttu olla, sest .haritud" mehed räägiwad igast asjast ükfi selleS omaduses, millega just sel korral tegemist  on. Meie lueme tähendatud kirjas edasi: .Talupoja-seisus on paljalt uuemal ajal meie sekka .asuma haktauud, .nimelt maapinna päriseks-ostmise ja .omandamise läbi. Uksi see on tõsine talupoeg, leg oma talumaa pääl muud kedagi ei 'tunne, kui riigiwalitsust ja riigi-seadust ja kellel oma pärismaa on. Selle pärast ei 'arwata ka teiste rentnikku!! kuSgil pool maailmas talu.poja-seisuseSse.  Need ei ole muud kui maa üürinikud. keda Inglist ja mujal maadeS .farmeriteks" kutsutakse, .keda kellegi päha ei tule talupoegadeks lugeda, ueid nimetakse  igal pool põllutööliste», sest nende seas on kõi'atst  seisustest inimeifl." .Nõnda on siis talupoja-seisus Eestlaste seaS weel .wäga wäike". . . .Selle pärast on ka sõna .talupoeg" mere maal zuba .kaduma hakanud. Tema aseme! pruugitakse juba .wäike põllumees", mida need wälja mõtelnud ja tarwitanud ja 'tarwitama on hakanud, keS talupoja-seisusest meie maal Kuulda ega teada ei taha, sest meie maal 4849. aastast .saadik õiguse ja seaduse järele enam talumaid et ole .olemasgi." .... Ärge pange pahaks, auustatud .Wene õigeusuline kooliõpetaja", Teie õpetuS läheb täitsa wiltu. Teie elate Wene riikiS, räägite .riigiwalitsufeft" ja .riigiseadufest", ja toote oma arutamist talupoja-seisuse üle—lnglismaalt! See on ju õige, et Inglismaal söua .farmer" üht talukoha rentijat tähendab, aga Ameerikas tähendab seesama sõna just ühe maakoha omanikku. Meil aga, kes meie Wene rttkis elame, meil ei ole sellega mitte sugugi tegemist, missugused sõnad ja missugused seadused Inglismaal ehk kusagil teisel maal midagi maksawad.  waid üksi sellega, miõ Wene Keisrite Kõigekõrgema  käsu järel Wene riikis ja selle riigi üksikutes jägudeS  kui seadus maksab. Selle kõigekõrgemast kinnitatud seaduse järel on aga Baltimaa kubermangutes kõigel talukohtade pidajatel, kes neid kohtasi ise tallitawad, ühesugused  õigused ja ühesugused kohused, olgu nemad oma kohtade pärisperemehed wõi rent-peremehed. Meie loodame ometigi, et ükSki Maa llaatr" Baltimaa  kubermangude talu-peremeeste käest üht õigust ära wõtta ei wõi. mis nendel Keiserliku seaduse särel on! Kui aga Maa öaak" juba Baltimaa kubermangude rent-peremehi  .talupoegadeks" ei pea waid neid üksi aga .üürinikkudekS"  ja .põllutööliste»" nimetab, kuna neil ometigi lõige wähemast kuue aaSta peale kinnitatud köntraktid ja veale selle jäädawad seaduslikud õigused oma rentkohtade peale on, kuida tahab tema fiis neid Wenemaa seespidiste kubermangude maamehi nimetada, kellel neid kontraktist mitte ei ole, keS ainult kogudusemaa .üürinikud" on, kelle käest kogudus igal kewadel nende maalapid ära wõtta ja koguni teises paikaS ja koguni teise kaubaga tagasi anda wõib? Meie ei saa aru, mis asi see on, mida .EeSti Postimees"  .Wene hariduseks" nimetab, sest meie wanameelise teaduse järel ei ole üht iseäralist.Wene haridust" ega üht iseäralist, Saksa haridust" waid kõik haridus on üleilmline.  Meie ei tea fiis ka, missuguse logiks järel neis uuemeelistes hariduse paikades asjade ja inimeste mitmesuguseid  omadust ära seletakse, aga seda teame meie, et ühel ja selsamal asjal mitmesugused omadused olla wõiwad  ja enamist ka on, ja seda peame meie tunnistama, et Maa ka .lalupoja-seisuse" kohta ja „wäike põllumeeste"  kohta raskest eksib, kui tema arwab, et üksi need .wäike põllumeestest" räägiwad, kes .meie maal" .talupoja-seisusest  midagi kuulda ega teada" ei taha. - Siin on jo jälle kahest Mast ja kahest omadusest jutt millel üksteisega ühel poolel midagi tegemist olla ei pruugi, mis aga teisel poolel ühel ja selsamal inimese! kui iseäralised omadused olla wöiwad. Talupoja-seisus on ükS riiklik seisus, oma iseäraliste, seaduslikult määratud õiguSlega. Weikepõllu mees ehk suurpõllu-mees on iga põllumees oma põllutöö tallituSte järel, oma iseäraliste elutarwituStega. Kui üks talupoeg suure mõisa ostab ja oma põllutööd ise teeb ehk ise juhatab, fiis on tema suurpõllu-meeS, jääb aga oma riikliku seisuse poolest talupojaks. Kui üks Graf ühe weike mõisakoha ehk talukoha oStab ehk rendib ja ise seda tallitab, fiis on tema meikepõllu-meeS, jääb aga oma riikliku seisuse poolest GrafikS. Ühel on siis oma põllutallituSte  poolest mõisnikkudega ühesugused elutarwitused, kuna tema ise talupoeg on; teisel on taluperemeestega ühesugused elutarwitused oma põllutöö poolest, kuna tema ise Graf on. Üksi selleS tähenduses räägitakse meie maal, meie wanameelist teadust ja logikat mööda suurpõllu-meestest  ja weikepõllu-meestest. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Meie maarahwa keskiS ja mõneS EeStikeeli  lehtes liikusiwad jutud, et Kaukaafiamaal ilma hinnata  maad saada olla. Seda juttu on .SelSki Wefinik" juba enne ametlikult maleks tunnistanud ja on nende raStuste  peale tähendanud, mis seal sisserändajaid ootawad. Nüüd on ka sealine walitsus, Kindral-Adjutant Sheremetjew  Eestimaa Kubernörile ja Kuuramaa Kubernörile kirjutanud, et kohatised kohtud mitte enne luba andma ei pea Suhhum-Kalee maakonda külge rändada, kui sealised kohtud seda omalt poolelt lubawad, sest sissetungimine olla seal kohtutele suureks koormaks ja maad ei olla koguni  mitte enam saada. Selle üle saada nende pääwade sees ametlikud kuulutused Wene, Saksa ja Eesti keeleS ilmuma. .Olewiku" sõnnmite järel tahta mõned perekonnad  Kuntaukani mõisast jälle ära tulla, sest aSjad ei olla seal kaugelt mitte nii kaunid, kui neid kiideti. .GalguS" kogub omale siit ja sealt sõnumid, kuS kroonimise pääwa rohkem ehk suurema osawõtmisega, kodu ja kirikus peetud olla. Nenda et ole selle lehe sõnumite järel kroonimise pääwal Poltfama kirikus mitte jutlust olnud, kiriku kellad seisnud wait ja öhtal olnud kirikuõpetaja aknad walgustamata. KaS .Walguse" kirjasaatjad  needsamad on, kes temale sealtpoolt mullu Kabala õigeusuliste .kohtutelejate" asjast nii köweraid sõnumid saatfiwad, seda meie ei tea, seda aga arwame ilma kuulamata  kinnitada wõima, et need sõnumid niisama kõwerad  ja niisamati maimu kasulapsed on. Oma F- 40 sees tõi .Wirulane" järgmist sõnu- Harjumaalt. Harju-Jaani kihelkonnast tulewad meile .kurwad sönumed. Selle kihelkonna kiriku õpetaja, härra .CHriStohw, oli mitu korda oma seapoisikest, üht waestkast .nõnda karistanud, et see wiimakS wigasekS ja sandiks .sai. Lapse ristiisa, wallatallitaja, oli küll auulist hinge.  karjast palunud, et ta mitte lapse karistamisega liiale .ei läheks, aga kui see ei mõjunud ja lapS sandiks sai, .siis tõstis tähendatud ristiisa lapse eest õpetaja härra ,waStu kohtus kaebtust, sest lapse termis ja elu üleS pidamise  wõim on raSkeste wigaStatud". Meie ei pannud sel aeal seda sõnumit suuremalt tähele, sest seesugust seisab .WirulaseS" ja.WalguseS" nii sagedast,  et meie neid kõiki tähele panna ja mahutada ei wõi. Wahe aeal on aga selle .waese lapse" isa ! Anton PreaS, Keiserliku Eestimaa Kubermangu-kohtu ees tunnistanud, et tema kaebtuS mitmeS tükkis male põhjuse peal üles pandud ja sisse antud on. Tema poeg olla küll kirikuõpetaja  käest, wallatuse, wastapanemise ja loomade piinamise  eest karistust saanud, ilma et selle .waeselapse" wanemad tema leiwawanemale selleks just iseäranis meelewalda annud oleksiwad, aga meriseid armist ei ole tema keha külgeS leitud ja tema terwisele ei ole nungisngust  kahju tehtud. Peale selle on kaebaja weel tunnistanud,  et tema ise iialgi kaevanud ei oleks, waid et teda selleks ässitatud ja ähwardamiStega sunnitud on. Selle peale on fiiS ka Keiserliku EeStimaa Kubermangu  kohtu poolest mõistetud, seda kaebamist tähelepanemata  jätta. Missugused otstarbed peaksiwad küll nendel meestel olema, kes wallatumald poisikesi ja nende wanemaid  walekaebtuStele leiwawanemate, iseäranis aga meie maakiriku õpetajate waSta, äsfitawad ja ähwardamiStega sunniwad? Missuguseks otstarbeks täidetakse kõiki riiki käradega meie maakiriku õpetajate waSta? .Olewiku" sõnumite järel olla .Wirulase" toimetajal jälle kohtutega mõnda tegemist. Mõne nädali eest puutus jutt ka meie kõrwa, mis järel .Kündja" üksi aga weel sel aaStal wälja tulla; seda oli .Sakala" ka juba poolpeidetud pilkamisega kuulutanud.  Kuida nüüd Saksakeeli .Peterburgi Zeitungile" kirjutakse, ei ole see jutt mitte täitsa tõsi. Mülleri trükimaja  Riigas, kelle kulu peale .Kündja" tänine wälja antud sai, saada seda tallitust küll selle kuu lõpul oma käest ära andma, aga .Kündja" toimetaja saada seda lehte edaspidi, natuke muudetud kujul, oma kulu peale wälja andma. .Peterburgi Zeitungi" kirjasaatja loodab, et .Kündja" edaspidi uue jõuga ja möjuwama rõhuga oma waStaste wasta wälja astuma saab. Kuida ja kui palju .Kündjat" muuta tahetakse, seda meie ei tea, seda wõime aga tähendatud sõnumi järel arwata, et see leht wist edaspidi rohkem politikast osa Võtma saab. kui tänine. Korralisel aeal ei ole küll maarahwal politikat rohkem tarwiS, kui osawat ja laiemat põllutöö juhatust, aga meie aeg ei ole igas tükkis mitte just korraline. Mõnelt  poolelt katsutakse kõrgest jõust maarahwa silma maaja  põllu- ehk taluseaduse, see on agrarpolitika asjus segada ja eksitada, sellepärast on sel korral selles aSjas ehk rohkem  osawat juhatust waja, kui põllutöö asjaS. Wilud ja wihmased ilmad mnutfiwad pühadeks soojaks ja päiwisekS. Kõik on põllul ja heinamaal  kenast kosumas, ja kui asjad sedawiifi edasi lähemad, fiis wõrwad põllumehed ikka õnnistatud aaõtat loota. Talurahwa  wana sõna järel olla külm Lehekuu ja niiske Heinakuu aida, keldri ja küüni täitjad. EeStimaa piirel, Narowka külas Naroowa jõe idapoolisel kaldal, on loomatõbi ja oliwad juba 38 suurlooma, Narwa linnas 8 lehma ja 4 wasikaS langenud. Mõlemilt poolelt, Peterburgi ja Eestimaa kubermangu walitsuse poolelt, on looma-arStid ja teised ametnikud tõbepaiga  peale saadetud. Loomade fissewedamine teinepool! Naroowa jõge EeSltmaale. on esiteks ära keelatud. Rakverest. Öösel, Lehekuu 44. ja 45. pääwa wahel on Rakwere Wennaste-koguduse palwemaja täitsa maha põlenud. Orel, 326 rubla selget raha ja kõik teised aSjad on sisse jäänud, kahju 4530 rubla suur ja assekuranzi alla ei ole ühtigi autud olnud. Tuli ou ühcS külgeS lahti läinud, kus iialgi tuld üleS ei tehtud ja sellepärast arwatakse, et üks kuri kast seal tegew olnud. ÜkS mees, keda see kogudus tema paha elukombete pärast oma keskist wälja heitnud ja kes sellepärast ähwardanud, seisab kahtluse  all ja asi on kohtute ülekuulamise alla antud. Juba sügisel oli kuulda, et mõned waimud Rakwere Mihklipääwa laada aeal. üht niisama rumalat kui kardetawat kuulutust awalikkudeS paikades üles pannud ja wälja lautanud oliwad, milles wäga kõrgele wõimuste wasta ärritati. Kuida meie ustatawalt poolelt kuuleme, on ükS nende kirjade toimetajatest, üks poolkaSwanud mehike SalaSte külaS üles leitud. Kui palju temal juhatajaid  ja seltfilafi on ja kes need on, see seisab kohtute uurimise all. Narvast, öösel. Lehekuu 47. ja 48. pääwa wahel oli NarwaS suur tulekahju, miõ Makarowi, Schultzi, Andersoni  ja Tormgi majad täitsa, Göhi maja poolelt maha põletas. Tuletõrjujad on agaraS ja osawaS töös olnud ja on Jumala abiga nii palju abi saatnud, et lähedad puumajad seisma jäiwad. Wägewa suur kõrtS Tallinna-Tartu maantee ääreS, on Lehekuu 23. pääwal maha põlenud. Sel pääwal  aeti üht suuremat loomakarja Wägewa mõisa. Heinawedaja  oli koorma otsaS piipu põletanud, sellest oliwad heinad põlema läinud ja perud hobused jookstwad ühest kõrtsi wärawafl fiSse, teisest wälja, kuS juureS tuli leekawast  koormast katuse sisse kargaS. Lühikese aeaga oli kõik suur ehituS põlemas ja põles maani maha. Koorma wedaja on efitekS kustutamise juureS abiks olnud, pärast aga ära jooksnud. Tartust. Lehekuu 47. pääwal sai Tartu EeSti Põllumeeste  Seltsi koosolek peetud. Präfident, herra J. Tülk andis teada, et Seltsi saadikud PeterburgiS. Põllutöökooli  aSjuS, lahket waStawõtmist ja osawötmist leidnud on. Loota on, et asutatawa koolile maad antakse, raha abi peale ei olla aga esttekS mitte loota. Kool wõikS küll wist pea asutatud ja algatud saada, aga selgemat aru selle üle anda ei olla mitte aea ja Ma kohaline.— SiiS pani Präfident selle Seltsi uuendatud ja laiendatud põhjuSkirjad ette, mis järel SeltS õigust saab põllutöö mashinaid, teist riistu, kunst-sömnkut ja teist põllutöö tarwitufi  oSta ja oma liigetele kaubelda. —RönguS peetama