Tallinna Sõber M 40. Teine aastakäik. Tallinnas, M Wiinakuu pääwa! iBBv. Ultöldue aealeht EeslirahVale maa! ja linnadts. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» LindforS'i päriate trükimajaS: aastas 1 rubla, pool-aaStaS LO kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS l rubla 40 kop., pvol-aastas 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S ksp. Tellimised wöetakse wasta: Halliuuas: Li«dfors'i päriate trükimajas. ?eterö»rgis: J. H. Keela ndt, vsZuspcsõ H 54. Tartus: W. Just. - Servus: K. Kudewiita. Aakweres: L. MsM?. haides: K. Seidelöerg. Kspsakus- K. J. KoMerg. Kuresaares: M. Lauge. Amõlas : K. Kr. Raudkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad kaiwad Kilst jaama kaudu. (Ass .ärceT.) Meaister: Omalt maalt -. Tallinnast: Pahateud ja Annetused. Ärapõlend laew. Balli raudtee fisfetulemised. Baltimaa sadamad. Baltt Tulekahju-kmnttuse Selts. ZensuurT asiuk «Sakala" leitud kiri ja ..prohwet". Rakwerest: Uus aealcht. Narwast: Laewa õnnetused. Riiast: Uus Kindral-Supermtendent. Torm. Pcterburgrst: Gbiina tülist. Kõrge käe kingitus. Siberi raudtee. Helsingist: Tnlepanijad. Moskwast: Weider kohus. Pensast: Kahjulik tulekahju. Warshawlst: Õnnetus. Saratowist: ' Häda. Wolnowiskist: Mõrtsukad. Kasanist: Wõidulaenu esimene wõit. Wõeraltmaalt: Saksamalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Kirja wastused. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Waatame meie Tallinna zeitungide peale, kuS Politsei ametlikude kirjade järel õnnetused ja pahateud ülespandud saamad,  fiis leiame meie mõlemiteft rohkem, kui meie seda tänine nägema harjund oleme. Nimelt  aga on pahadteud, pettused ja wargused lõhkumisega koguni rohkeks läinud. Mihklikuu kolmandemal nädalil leiame meie selle kuu 15mast pääwaft künni 20 pääwani ülespandud: 11 warguft, 3 pettust, millest üks 700 rubla suur, 1 kordaminemata rööwimine ja 1 haawamine  terariistaga. Sellesama kuu neljandama nädalt nelja esimese pääwa sees leiame 7 warguft,  nende sees ühe õige suure ja ühe rööwimise,  mida rewolwri abiga tallitud on. Rohkeid ukse ja luku lõhkumist arwatakse juba mõne aasta eest tuttawa Kasakowski ja tema seltsimeeste süüks, keda jälle kord Tallinna tulnud  olema üteldakse. - Neid pahategufi järellugedeS tuleb meile se waidlemine meele, mida hiljuti „ Eesti Postimehe"  ja wahel selle asja pärast peeti. , Eesli Postimees" oli pahategijaid ja wangisi meie auusa elu ja hea käekäigu kohta , üleliiga" olema armand; seda nimetas aga ,Sakala" üleliiaks rahwa laimamiseks ja püüdis  statistika aruandmise järel kinnitada, et meie maal mõne teise maa wasta arwateS koguni mitte üleliiga, waid õige wähe süütegijaid ja wangisi oleks. Ilma et meie sellest waidlemisest osa wõtta tahaksime, peame meie ometigi tähendama,  et »Eesti Postimees" koguni mitte üleliiaist  süütegijatest ja Vangidest üleüldiste statistika  arutegemiste järel, waid üksi aga nende liigusest ,meie auusa elu ja hea käekäigu kohta" kirjutanud oli. KuS segane ja Võimatu walitsuS  ehk teised puudused ja hädad waesust ja toorust sigitawad, seal on ikka rohkem süütegijaid,  keda siis statistika üleSpaneb, aga se ei mõedu kudagi meie maa ja rahwa kohta ega kolba meie maal mvedukS. Et aga meie maal, meie elukäigu kohta üleliiga süütegijaid sigib, seda et wvi ükski salata, ja sellel kurwal näitusel  peab oma põhi olema. Omas esimeses kirjas oli ,Eesti Postimees" seda põhja selles otsind, et Jumalakartust laste ja noorte inimeste südamesse õigel Viisil ei külwata, ehk koguni ärapölatakse ja selle wasta ei wõi Vaielda.  Teises kirjas arutab , Eesti Postimees" seda kurwa näitust sellest, et linnade rahwakoolides  mitte Eestikeel koolikeel ei ole, sellepärast  õppijad õpetusest mitte aru ei saa ja siis ka selle õpetuse järel käia ega elada ei wõi. Kooli-õpetus ei mõeduks südamesse ja sedawiifi figikfiwad noorest sugust hulgused ja wargad. Juba enne oleme meie siin paikas kirjutanud, kui wäga tarwiliseks meie emakeelelist koolisi linnades peame. Iseenesest on mõista, et need, kelle aeg, jõud ehk ka tahtmine kõrgemad õpetusejärge  nõuuda ei kanna, üksi omas emakeeles kasulikku õpetust saada wöiwad. Wiidab tema üht jägu omast lühikesest õpetuse-aeast wõera keele õppimisega, mida ometigi selgeks ei saa, fiis ei wõi teaduse-kogumisest palju juttu olla. Et aga nende koolide ehk nende puuduste läbi hulgused ja wargad sigitud saakfiwad, se tunnistus  on ka .üleliiga palju". Meie alamad koolid ei ole mitte kaswatamise-paigad, waid on üksi õpetamise-paigad. Mitte puuduslik õpetamine  ei sigita hulguseid ja wargaid, waid puuduslik kaswatamine. Kaswatamine jääb aga ikka wanemate hooleks, ja se on meie linnades seda kergem, kui koolid ikka nii ligidal on, et lapsed õhtul, suuremalt jäult ka Isuneks koju tulla wöiwad. Ilma toolideta on palju auusaid  mehi üleskaSwatud, kui kaswatamine õige oli. Waatame meie aga linnades süütegijate elukäigu peale, siis leiame meie küll waewalt kahte ehk kolme saea pealt, kes ühes ehk teises linnakoolis oma õpetusi saanud on. Rohkem jagu süütegijatest kogub ennast küll nende seast, kes maalt linna, .tööd otsima" tulewad. Se .töö otsimine" on üleültse üks kardetaw asi. Kellel mitte teatud tööd ja teenistust linnas  oodata ei ole, se teeks igapidi paremini, kui maale, teatud ja tuntud Põllu ja talu töö juure jääb, kuS küll enamist wähem palka maksetakse,  kus aga ka wist ikka tööd leida on, ja kus kardetawad seltsimehed eksitamas ei ole. Sattub üks noormees, kes linnas tööd ei leidnud,  kord ekfitawate seltsimeeste sekka, fiis olgu temal juba kindel meel ja kindel süda, kui..ennast  meelitawate paelade eest hoida tahab. Üleültse  peame meie ka siin sedasama kinnitama, mida juba enne kinnitanud oleme: Taluseisus on Eeõtirahwa rahwuse tuum ja tugi. Kes sellest seisusest ilma hädata lahkuda tahab, se lahkub pea omast rahwuseft, kui tema käsi heaste käib, ehk lahkub paremast ja sagedast ka auusamast  elupõlwest, kui tema käsi mitte heaste ei käi. Selle peale mõtelgu iga noormees, kui ilma kindla kaubata maalt linna minna tahab. Õnnetustest on Tallinnas ja ümberkaudu wiimiste nädalite sees olnud: Mihklikuu 16. pääwa homikul kell 6 leiti Rataskaewu-uulitsal, kus maa-aluseid kanalid puhastakse, wäljateenind soldati Tõnis Leimanni  surnukeha. Tema oli lahtitehtud kanalis magama heitnud ja kuida arwatakse, pahast õhus lämmatud. Surnukeha oli weel soe, aga abitegemised mida katsuti, oliwad asjata. Mihklikuu 18. pääwal kukkus töömees Karl Reser Koluwere wallast. 19 aastad wana, Pärnu maantee ääres Diakonissi- maja telingite pealt maha ja sai suurt wigaduft. 19. Mihklikuu pääwal jäiwad Rakwere ligidal. Balti raudtee peal 3 hobust mashina alla. 20. Mihklikuu pääwal uppus sadamas EmaStu mees Andreas Waim, kes kui madrus weike laewa .Georg" peal teenis. - 22. Mihklikuu pääwal läks Wiru-uulitsal Starki majas Tammeri  pood põlema. Üks õppija oli ahju ligidal kiwi-öli pudelite sisse panemas, nendest knkkuS üks maha ja läks põlema. Tuli sai küll pea kustutud, aga kahju on suur, sest palju kaupa on tule ja kustutamiseks tarwitud wee läbi rikutud. Mihklikuu 8. paamal läks Wene laew Marie", Kapten J. Tenissen Hiomaa ligidal põlema. Laew oli Peterburgist tulemas ja tahtis Pärnu sõita. Laew wedaõ kallist kaupa, suuremalt j ault apteki tarwitusi ja nahka; ka oliwad seal tuletikud, mis ühe õnnetuma juhtumise  läbi ennast sütitanud on, sest korraga oli laew tuld täis. nenda et laewamehed waewalt  peafiwad. Laew on Harri-laidu ligidal 4 jalga sügawasse langend. Laewas oli ka 8000 puuda rauda ja tina, seda on nüüd Hiomaa  tuukred wäljatoomas. Balti raudtee sissetulemise!» selle aasta Leikusekuul oliwad 286.465 rubla 39 kopikad. Sel aastal, 1. Mihklikuu pSäwani on üleültse sissetulnud 2.777,399 rubla, se on 47.913 rbl. 34 kopikad wähem, kui möödaläinud aastal selle aea sees. Baltimaa sadamate edenema tähtsuse üle annab Molwa" ligemad seletust, mis Raha- Minister Kindral-Adjutant Gret ringreisu juures  kogutud on. Nende sõnumite järel seisis möödaläinud aastal Tallinna sadam esimese paiga peal. Aastal 1875 oli Tallinna sadamast  fisseweetud 51 millioni rubla eest, wäljaweetud  9 millioni rubla eest. Aastal 1879 oli sisseweetud kaupade hind 126'/, millioni ja wäljaweetud kaupade hind 25 millioni rubla peale tõusnud. Selsamal aastal, se on aaõtal 1879 sai Peterburgi sadamast 80 millioni rbl. eest sisse ja 22 millioni rubla eest wäljaweetud.  Molwa" kardab, et aega-mõöda Tallinna sadam kõiki Peterburgi sissewedamist oma külge kisub, kui Peterburgis mitte Putilowi sadam walmisehitud ei saa. Molwa" näitab selle peale natuke kade olema, et Tallinna sadama ehitamiseks Ministeriumi poolest abi antakse, ja arwab, et selle sadama ehituseks ka need 170,000 rubla wõikfiwad tarwitud saada, mis seal laewade  pealt sissetulewad.