Sakala 3B. Wiljaudis. 18. Detsembrikuu Päetval 1882. v. aastakäik. Pattittka, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Uus Seaduseraamat. 11. Omalt maalt. Wilj and ist: Mõni sõna. äratuseks; Liiwimaa kuberner Schewitsch; mana Eestlaste kindlus Sinihallikul. 11. Tartust: „Olewiku" trükikoda;  Georg Cramer -s-. Tartumaalt: Kiriku ja kihelkonna konwentidest.  Sillaotsa kerjaja. XVII. Mgnda Eüroopa kultuura ajaloost.  11. Kirja wastused. Kuulutused. Oodatud uus Seaduseraamat. Kirjutanud J. Hurt. 11. sõna uuest Seaduseraamatust tahan ju fiin ette panna, et lugijat luku ja wõtmega esiotsalisel kombel wähe tutwaks teha. Uues Seaduseraamatus tulewad sõnad kohus, kohtukoht, koosolekukoht, koosolek wäga sagedaste ette. Mis nad tähendawad? Need sõnad tahawad wahet teha sääl, kus senni Eestikeeli wahet ei tehtud ja ommeti wahetegemist tarwis on. Kohus on Wenekeeli Saksakeeli das Gericht, see on see seaduslik kogu inimest ehk ammetnikkusid, kes ühe inimese ehk süü ehk kurjatöö üle kohut mõistawad ja otsuse teewad, ehk see sõna tähendab ka seda kohtumõistmise  toimetamist. Aga kohtukoht, Wenekeeli VMöWD AtzeW, LMõlioe LM661106 Saksakeeli Gerichtsbehörde, on see koht, asuws, hoone, kus kohut peetakse, kellel enamiste oma silt ehk nimi ukse kohal ja kus muud tarwilised kohtupidamise märgid ja tarwitused sees leida. Kohtul wõib mitmesugune liikmete kogu, nägu, loom, kombe olla, aga tema koht jääb sekssamaks. Kohtukoht on ihu, koor, aga kohus on tema waim, tuum, wõime tähendamise sõnaga öelda. Aga mis tähendab siis koosolek ja koosol ekukoht?  KooSolek on see, mis Wenelased nimetawad, koosolekukoht on Meio. Sakslased ei tee nende sõnade wahel täit wachet ja ütlewad mõlemate asemel Behörde. Mõnikord mulukse Sakslaste suust koosoleku tähendusega ladinakeele sõna Session. Mis on siis nende sõnade tähendus ja wahe? Koosolek on igasugune  seaduslik ammetnikkude koosolemine ehk kogu, kus seaduse ehk ammeti asju aetakse kindla ettekirjutatud kombe järele. Ajab niisugune koosolek kohtu asju, siis on tema kohtu koosolek vMolioiMs), aga toimetab tema walitsuse asju, nagu näituseks kubermangu walitsuseS, siis on tema walitsuse koosolek  (aMsiiseipaiWllos See koht, asutus, hoone, kus koosolek sees on ehk kus tähendatud  aSju aetakse, on koosolekukoht. Niisugune koosolekukoht wõib siis kohtukoht olla, aga tema wõib ka walitsusekoht olla, kellel kohtumõistmisega midagi tegemist ei ole, waid kes isegi oma süülafi, kui kord ette tuleb ja tarwis on, weel kohtu alla mujale annab. Mõni koosolek wõib paljalt ajuti, mõne iseäralise aSja pärast kokku seatud saada, nimelt Keiserliku Majesteedi nimelise käsu pääle. Siis on temal Wene keeli oeoõöLMk nimi, Eestikeeli iseäraline  koosolek, Saksakeeli öeldakse besondere Sesfion. Meie rahvakeel nimetab niisugusid koosolekuid ja koosolekükohte kõiki kohtuteks. Sedamööda kuuleme siis wäga palju kohtuid Eestirahwal olewat: ka akfi kohus, kassa kohus, kaardi kohus, maamõõtja kohus? raha wastawõtja kohus, tule kohus, tohterdamise kohus jne, mis kohtud ei olegi, waid muud ammetlikud asjaajamise  kohad. Seadus teeb täit wahet kohtute ja tõiSte koosolekute, kohtu kohtade ja muude koosolekukohtade  vahel. Seda wahet olen ka mina, nimelt tähendatud kombel, oma tõlkimise juures püüdnud teha, "Wenekeele põhja peal. Kes Saksakeele õige tundja ön, teab, et ka Saksakeeli suur wahe on Behördesõna  ja Gericht-sõna wahel, niisama kui Wenekeeli YMOMOM6- ja sõna Mhel. On üks koosolek otse asja ja selletarbeks koos istumas, siis on. see koosistumine, Wenekeeli Saksakeeli Sitzung. Kohtumõistja Richter) olen mina kohtumõistjaks jätnud. Mõned uuemad Eestikeeele kirjamehed pruugiwad,. õndsa vr. Kreutzwald'! kombe järele, selle asemel sõna kohtunik. Seda pruuki ei kiida mina ei tarviliseks ega hääks» Miks peame asjata uut sõna sünnitama, kui meil isegi ju ammust saadik selge ja ilus sõna on: kohtumõistja, s. o. mees, kes kohut mõistab. Rahwa selget ja puhast keelt ei pea asjata muudetava. Kohtumõistja on igale inimesele  selge, kohtunik wõeras ja päälegi tume. Sõnalõpul  nik on liig üleüldine tähendus, niiheaste Eestikeeles ja Soomekeeles, kui ka Wenekeeles, kust see lõpp on tulnud (- SM?.). Kohtunik ei ole iganes täieste kohaline sellele, mis Wenekeeli Saksakeeli Richter, meie keeli kohtumõistja on. Laiemad seletused on keeleõpetuse asjad ja neid ma fiin seekord pitkemalt ette ei taha tuua. Kreis tähendab uues Seaduseraamatus sedasama, mis muidugi igalpool Eestikeeli selle sõnaga tähendatakse,  üht äramääratud jagu kubermangust, nagu on: Tartu kreis, Wõru kreis jne. Wenekeeli on see sõna Saksakeeli Kreis. Maakond ei tahtnud ma selle asemel mitte pruukida, sest see sõna sünnib palju paremine selle kohta, mis Wenelased gkAeiso nimetavad,  Sakslased Landschaft, s. o. inimesed maal, mitte linnas, olgu need maal asujad inimesed kes tahes, talupojad, mõisnikud ehk muud. Maakonnad ja linnad seisavad siis ikka vastastikku, kuna kreis ühe kreisi maakonna ja kreisi linna kokku võtab. Kreiskond on jälle koguni töine sõna, kui paljalt  kreis. Juba lõpp kond" tähendab, et tema midagi ja mõndagi kokku võtab, pisemaid jagust suuremaks  kouks ühendab, nagu sõna ülikond mitmed riide tükid üheks kouks kokku võtab. Wenekeeli on kreiskond Saksakeeli Bezirk. Kreiskond võib mõnikord mitme kreisi ühendus kubermangus olla. On neile kreisidele kokku siis üks ülem kohus seatud, siis kutsutakse seda kohut Kreiskonna-Kohtuks,  Wenekeeli Saksakeeli Bezirksgericht.  Näituseks: Pihkva kubermangu kreisid Kreise), neid on kõiges kaheksa on kahte jakku ehk kaheks kreiskonnaks jagatud ja mõlemail jagudel ehk kreiskondadel on oma Kreiskonna-Kohus sojkpMSok väljarännanud Eestlased sääl ütlevad  „Kruusna kohus," mis midagi Eestlaste mõistes ei tähenda ja kirjakeelele mitte kõlblik ei ole. Peeterburgi  kubermangus on kõik kreisid, mis kubermangus on, üheks Kreiskonnaks kokku tõmmatud ja neile üks ?,St. Peeterburgi Kreiskonna-Kohus" antud, mis St. Peeterburgi linnas aset on. Pihkva kubermangul on sedamööda, mis ülemal ütlesime, kaks Kreiskonna-Kohut: „Pihkwa Kreiskonna-Kohus" (kreisidele Pihkva, Porgowa,  Opotschka ja Ostrowa) ja „Welikije Luki Kreiskonna-Kohus"  (kreisidele Welikje Luki, ToropetS, Holm ja Noworshew). Aga sõna kreiskond  Bezirk)  võtavad mõnikord veel laiemad osad Riigist, terved kubermangud, kokku ja teeb neist uue, iseäralise ühenduse, mitmesuguste tarvituste pärast. Näituseks on kolm Läänemere kubermangu: Eesti, Liiwi ja Kuura kubermang, üheks Opetus-KreiskonnakS, koolide Kreiskonnaks kokku võetud ja seisavad fiis kõik kolm kubermangu ühe Kuratori all, kes Tartus aset peab, ei mitte Tallinnas, Riias, Miitavis.  Tarw Universiteedil on oma koolide Kreiskond.  Niisamati on igal töisel universiteedil Weneriigis  oma õpetus-kreiskond, koolide kreiskond. Sellsamal  kombel on ka Sõa - Ministerium terve Weneriigi  kreiskondadeks ära jaganud oma tarvituste järele. Sõa - Ministeriumil on omad „Sõa-Kreiskonnad" (Lo6llNbi6 kelle piired sugugi ei koolide kreiskondade  ega muude kreiskondadega kokku ei käi. Nad on täieste iseäralised jautamised. Nõnda on ka kohtuasjus  Riigil omad jautused, omad kreiSkounad. Laiemat  seletust saab uus Seaduseraamat ise tooma. Mina tahtsin praegu paljalt sõna vähe seletada ja mõistetavaks  teha. Jagatakse üks kreiskond pisemaisse, alamaiSse jagudesse,  siis on need: osakonnad Districte). Nõnda on ka kohtuasjus omad kreiSkonnad ja osakonnad  olemas. Igal pisemal jaul, osal, osakonnal on oma Osakonna Rahukohtumõistja Slkl- POLOÜ eWbs, Districtsfriedensrichter). Tulevad kõik osakondade Rahukohtumõistjad üheS äramääratud kreiSkonnas  kokku, seaduses ettekirjutatud kombel, siis on see kõige ülem, kõige kõrgem Rahukohus ja teda nimetatakse Rahu-Kouks, sõnast Rahukogu (Wenekeeli  NUMok eiHZAT, Saksakeeli FriedenSrichterversammlung,  Friedensrichterplenum), Kes seda sõna tahab arutada, ärgu vaadaku jälle Saksakeele tõlgi pääle, waid Wenekeele algussõna pääle, kust minul ümber tuli panna. Kõigist neist asjust võiksin veel palju enam seletnst  ette panna, aga mis mahub lühikese seitungi tüki sisse. Seadus ise saab täielikult asja tooma. Mina tahan fiin paljalt ette valmistada, nimelt seda äratada,  et mõistusega ja järelmõtlemisega uut Seaduseraamatut  saaks loetud. Uus sõna uues Seaduseraamatus on Kohtu- Uurija, Wenekeeli Sakslased  ütlevad Untersuchungsrichter. See Sakslaste ütlemine ei ole mitte õige, palju kohalisem ja siis ka sündsam on Wenekeeli nimi. Kohtu-Uurija ei mõista kohtuasjus veel mingisugust kohut, ei tee otsust, nagu seda sõna „Richter" tähendab, waid tema uurib paljalt  asja, juurdleb taga, nõuab, küsib, korjab mater-