Saarlane Üleüldine polMa ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlase" toimetus ja wäljaandmine, Kuresaares, kaubaulitsas 10. „Saarla«e" maksab: Saaremaal aastas I rbl. 30 kop., postiga saadetud 2 rbl. Saaremal pooles aastas I rbl. kop., postiga saadetud I rbl. 23 kop. Tuleb wälja iga pühapäcwal Kuulutuse rea ehk selle ruum maksab  T kop. tts 4Ä. Pühapääw 14. Oktobril 1884. I aastakiiik. Isamaalt. Küla koolmeistri kääkäik. Nii palju, kui mina küla koolmeistrid ja nende kääkäiku tunnen, on see amet üks neist raskemaist toimetustest, kus juures inimene oma ihu ja maimu jõudu õigel möödul, truuse ja kärmusega peab kõik ilma tagasi hoidmata ära pruukima. Kui ta talwe kooli aega, mis 20 nädalat kokku wälja teeb, igas nädalas 4 pääwa, kooli pidades maimu jõudu pruukides on mööda saatnud, siis tuleb temale üks iseäralik  suur ja raske eksempel ette, kus sees ja üles andes peab wälja arivatud saama: kuida ta oma suiset kooli mahe aega ja töö pääwi nüüd ühe nii kasuliku tööga peab ihu jõudu pruukima, et töisel taimel ilma ihu elu' ülaspidamise mureta, oma kohuseks tehtud koolitööd wõiks ette wötta. Suurem hulk koolmeistrid palkawad peremeeste juure ehk möisadesse suiliseks, mõned lähemad koguni ülemaale tööd ja teenistust otsima: needsamad peamad aga esmalt oma kooli walitsust seks luba paluma ja üht töist koolmeistrit nimetama, kes tema ära olemise aeani lastele suised kooli katsmise  tunnid annab ja kõigipidi tema ameti kohut suiseks aeaks enese pääle wõtab. Selle tingimisega on enne ja ka sellgi suil mittu koolmeistrit ülemaal pääwa palga eest tööl olnud. Seda ei wõi keegi mõistlik inimene meie küla koolmeistri kohta pahaks panna; ega wõi keegi koolmeister seda enesele häbiks ehk raskeks arwada, sest iga sureliku inimese ihu tarwitab oma jägu elu ülespidamist,  misseks meie maa küla koolmeistrite  praegune palk kaugeltki ei ulata, kui koolmeister ka, kes teab kui wähega katsuks läbi ajada. See on küll tõsi, et küla koolmeistrite puudust nii kaua mitte ei saa tulema kuuni kroonu seda ametit oma teenistuseks arwab, sest isamaa  armastus otsib ikka nii palju noori mehi üles, kes ilma palga pääle waatmata  seda teenistust nõudwad ja truusega ses ametis Kroonut ja isamaad teeniwat. sest hooletumate ja kölwatumatele tuleb polku minek oort kätte, kui kooli walitsus ameti tunnistust ei anna. Ometi on see üks kurb lugu, et üks wald ehk külakond oma koolmeistrile nii maksawad, et ta sest sugugi ennast ülespidada ei wõi. Näituseks: Kuresaare saksakeelne nädala leht awaldas kord, et Saaremaa küla koolmeistrite palk 25 rubla olla. Aga suur hulk on siiski weel neid, kelle palk ligi nimetud arwul ei ulata; neid on ka kelle palk sest arust ülegi ulatab, kuda walla suurus on. Kord lugesin ühes ülelamaa suuremas aealehes, et mõni walla koolmeister sääl wäga haleduste nuhkus ja luksus oma palga pärast, mis rohkem ei olnud, kui 100 rubla. Kui rõõmsad oleksid meie koolmeistrid,  kui nende palk 10 rublani ulataks? Aga, mis peab küll üks inimene sellest neljandama osaga tegema? Seepärast on wäga soowida, et rahwas oma laste koolmeistritele rohkem palka wõtaksid nõutada.  Kauaks tahab meie armas Saare- Jututuba. Ma omal maal ja toida ennast rahu sees. Jutustanud Oskar Hõckeri järele L. kn 8. (Järg.) Tük aega käis Hermann oma juhataja saatusel ja armas ennast warsi terwe Newlorgi  linna läbi käinud olewat, kui ta neegri käest kuulis, et ta meel kümnendat jagu ei ole näinud. Igal pool Valitses suur segadus, jala käijate käik oli päris jooksmine, ja Hermann armas juba, et tuli kuskil oleks lahti pääsenud, kuuni wiimaks neeger talle ütles: „O, siin kõik jooksma, sest aeg raha olema." Hermann lai mitmest rahwa hulgast kinni peetud, »ii»aks ei tahtnud ta oma silmi enam uskuda, kui ta nägi, et kaks liiki nugadega üks töise kallale kippusid, ilma et politsei neile Vähemat takistust oleks teinud. Jälle mastis ta küsides oma saatja poole, kes naerdes oma walgid hambaid näites mastas: M »iM midagit olema. Paljas nali olema, 'Wrssa." .Aga, ma väüN ometi" wasws Hermann  ,et neil immestel nõud on üks töist 'tsppa.^ vatte Mdagit tegema," wastas neeger, „New Jorkis rohkem merd jooksma kui see siin olema, see siin muud midagi  olema, kui natuke riidlema." Hermann waatas oma saatja paale kohkudes  ja ei rääkinud siitsaadik mitte sõna enam. WiimakS oliwad nad ühe Broodway uulitsa kätte saanud. Hermann pidas hingamist kinni, kui nende uhke palastide pääle waatis, mis sääl üks töise koramal seisid ja suuremast jäust marmorist ehitud olid. Oli enne jala ja sõidu riistadega üks töisest mööda ajamine hull küll olnud, aga siin Broodway uulitsal jõu tõusis oma kõige kõrgema järge püüle ja peat rapputades waatis Hermann seda talitust päält. Nii hull ei olnud see lugu kodumaa linnas ka laada aeal hammugi mitte, ehk küll Hermann siitsaadik armunud oli, et kuskil nende laada sagedusest hullemad enam ei lvöi olla. Ka need wastu tulijad ei näitnud kõige mähemat lahket nägu ja inimese armastust Aes, seda tnnnistasiwad talle need mitmed külje wopsud, mis ta selle eest sai, et mitte ruttu eest Sm kõrwale  ei läinud. - Kõik maailm lõpeb miimaks  ometi ära. ja nõnda jõudis siis Hcr- i mann ka wiimaks neegrist tähentatud maja juure, kus sees raha panga meister Elpcrdenz  pidi elama. Muidugi mõista, mängis meie noor sõber Hermann nüüd suurt sugu noorthärrat ja pakkus neegrile ta lahke juhatamise eest natuke joodu raha. Inck waatas raha tüki pääle, ilma, et seda oleks wastu mötnud ja ütles hambaid hirwitades: „Seda mitte küllalt olema, Massa, taks 50 Cent.*) olema." Hermann waatis pool kohkudes üles poole, siis aga mustas wihaselt: „ Armud sa must kuusikus, et ennast sinust petta lasen? Ma ei ole sind mitte palunud minuga seltsis tulla sellepärast on sest joodu rahast ülearu küllalt, mis ma sulle andsin." „0, Oiit>cü sau ok s. ditcll!" moiras nüüd neeger kõigest korgist walja, ja kohe oli hulk uudishimmulisi nende ümber korlanud,  ja kui nad asja lugu olid ära kuulnud,  kohe neegrile õigust andsiwad, kust marsi selgeste näha wöib, kui suure auu sees Sakslane Ameerika maal on. Jankeeslased  nimetumad Sakslasi ikka paljalt „OutBeZiWanN"ja pruulimad seda nime sõimamiseks.  Sis aga, kui ta õieti auupaklik  tahab olla, mis wäga arwa ette tuleb, ütleb ta Selle wastu on ~I)utsell Mu vt s. ditLell" hilparakas) wilunud nimi, mis Ameeriklased  Sakslastele annawad. -»-) I D»Mr 4 Mark. 1W C«t.