list keelt, siis .tseihkendamist," muusikat ja kõiksugust .peenikesi" elu teadust. Temast pidi .õiguse tundmise doktor." pärast .mõni riigi saadik ehk minister" saama. Tõuu oli oma pojale ka ära seletanud, et tema .Eesti rahwa wõsu" oli, Sakslaste" sekka ära kaduda ei tohtinud ja sellepärast .wõeral maal" ja pärast .Moskwas" ennast .õiguse tundmise doktoriks" harjutama pidi. .Tartusse" Tõuu oma poega ei saatnud, temal oli jõudu küll, oma .Eesti wõsu" kas .Jaapanis tudeerida laska." Muidugi, Tartu linu ja suurkool on jo .Baltias," on meie kodumaal, mida iga õige .Eesti wõsu" seesuguste Auu-Tõnude .mõtte" järel «vihkama ja põlgama piab! Seal kaSwatakse jo ka neid .paljaid palgalist ja leiwasööjaid," keda ««ii auusad mehed, nagu Tõnu oli, filma otsas sallida ei tohi! (Lõpetus jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. Europa suures politikaS on ikka weel «vaikne ast. Saksamaa Keisri termis on sel korral nii hea, kui seesuguse haiguse juures «võimalik olla wvib. Tema ööd on enamist rahulised, köhimine tuleb arwemast ja palawikud on kadunud. Pääwa aeal käib tema sõitmas,  on palju Charlottenburgi parkis ja wõtab ka Ministrete  aruandeid wasta. Selle kuu lõpul saada Keiser Potsdami asuma ja kesk-smvel Homburgi, kus õhk Dr. Mackeuzie arwamist mööda tema kohaline olla.  Charlottenburgi  parkis on üks waht püsstkuuliga käewarrest kergest haawatud. KeS seda teinud, seda ei ole weel teada saadud. Selle kuu 12. pääwal sai Prinz Heinrich  Hesseni Prinzess Irenega kiriklikult laulatatud.. Weneu.aa poolt on Suurwürst Sergei oma abikaasaga seal olnud. Ühe Inglismaa lehe sõnumi järel pidi sel pääwal Prinzejs Victoria ja Prinz Aleksander von Battrubergi  kihlus kuulutatud saama. Kuida ette arwata oli, ei ole seda aga mitte sündinud. Saksamaa ja Prantsusmaa  wahel on jälle piire-tüli. Üks reisija korralise passiga, kes Saksamaalt üle piire minna tahtis, ei ole selleks luba saanud. Pärast mitmesugust tülitsemist on teda küll läbi lastud, aga seda tülitsemist on Saksamaa poolt rohkem pahaks pandud, kui muidu palju suuremaid, ja sellele üteldakse Keisri lubaga tõsiseid järgi tulema. Kreuznachis, Rheini maakondas sai selle kuu 10. pääwal Lutheruse söbrade, Hutteni ja Sickingeni mälestusesamma  põhjuSkiwi pandud, kus peale mitme Ministri ka mõlema kuulsa mehe järeltulijad, Graf Bogdan von Hutten  ja Graf Franz von Sickingeu juureS oliwad, peale nende muidugi palju tähtsaid mehi ja Ewangeliumi usutunnistuse  auustajaid. Pidukõnet pidas Professor von Gneist ja tähendas nimelt selle peale, et see usutunnistuste  kannatus, mis nüüd Saksamaal walitseb ja igale khristlikule kirikule «vabadust annab, Saksamaad uueste Europa keskpaigaks ja wägewaks teinud on.  Saksamaal  on põllutöö ringkondades jälle kõrgendatud tollist Wenemaalt fisseweetud wilja peale pärima hakatud, et Saksamaa turud mitte Wene wilja alla uputatud ei saaks. Et «valitsus seda pärimist tuetaks, seda ei arwata mitte, sest «viimaste kõrgendatud wiljatollide määramisest ei ole weel täit aastat mööda läinud. Austria-Ungrnmaal hakatakse jälle sõeawäge Galizia- Wcne piire pooie nihutama. Austria-Ungrumaa lehed kinnitawad, et sellel nihutamisel riigi wäljaSpidise politikaga  ühtigi tegemist olla, waid seda olla riigi seespidise majapidamise pärast juba ammu nõuks «võetud ja see nõu saada nüüd täidetud. Wene lehed ei taha seda õiete uskuda ja tigedaid sõnu kostab siitpoolt ja sealtpoolt. Tschechilaste kestis on agarad ettewalmistamised käsil, suurest Prantsusmaa näitusest osa «võtta. Prantsusmaal kestab «võitlemiste ettewalmistamine ühel poolel Kindral Boulanger, Kuningriiklaste ja Keisririiklaste,  teisel poolel Parlamenti, Senati ja Präfidenti wahel, ikka edasi. Esimesed püüawad Parlamenti lahutada  ja kõiki rahwast põhjuseaduste arutamiseks healeandmisele  kutsuda, teised seisawad selle waSta. Ehk oleks seda kärgatust «varemini oodata, kui kõik need oma ebajumalat  täitsa usaldaksiwad, kes tema eest käratsewad. aga usaldust puudub ka tema agaramatel erakondlaste!. Boulauger  on kõiki neid oma lipu alla kogunud, kes nüüdse malitsusega rahul ei o!e, aga need on üks kirju seltskond, kes isekeskis iialgi kokku ei lepi. Anarchistlased, nagu Boulanger' ligemad sõtnad Rochesort, Laguerre ja teised, loodawad põhjusseaduse muutmisest weel laiemat .«vabadust,"  s. o. kõige seadusliku elukorra sidemete lõhkumist; Monarchistlased Kuningriiklused ja Keisririiklased laulawad küll ka ,«vabadusest/ aga aSja loomust mööda on jo teada, et nemad «valitsuse ohji Kuninga ehk Keisri kätte andma piakfiwad, sest kes Kuningas ehk Keiser olla tahab, see piab jo ka «valitsema. Nenda waritsemad siis nüüdse walitsuse wastased umbusalduses üksteise peale, Baltiskis, Lkhrkuu 14. paäwal on ainult ühes meeles nüüdse «valitsuse lõhk««miseks, «««««idu aga weriwaenlased, kui ka salaja, ja takistawad üksteist kõikis tegewuses. Iseäranis on Anarchifllaste umbusaldus Bonlanger' waSta wäga suur. Nemad kardawad, et tema kõiki «võimust oma enese kätte «võtaks, ehk Kuninga ehk Keisri kätte toimetaks, kui tõeste wägewaks saaks, Laguerre  on ka juba ähwardanud kuuli läbi tema peale lasta, kui tema Anarchifilast petaks. Sellest tülist, m«S BoulangistlaSte  laagris immitseb, loodawad Parlament, Senat ja Prästdent lausa mässamise wiiwimist ja aega, kuS asju korraldada ja Republikat kinnitada wõikfiwad, mis peale aga wähe lootust näib olema, sest ka nemad ei ole ühel meelel. lirimaal peetakse ikka weel rahwakogusi ja mõistetakse  PaapSti kirja suure .auuõtamisega" hukka, kellel õigust ei olla ennast lirimaa politika sisse segada. Jirilased  tunnistawad ennast truuwideks Katholiiklasteks ja tahawad Paapsti kui oma eksimata püha isal auustava, kui tema neile aga keelab .«vabadust" kurjategudega inimeste  ja loomade wasta, taga nõuda, fiis on nende sõnakuulamine .püha isa" «vasta otsas. Siiski tõuseb aga juba ka lirimaa agaramate rahwuslaste keskis  mehi üles, kes awaliknlt tunnistada ja kirjutada usaldawad,  et kurjateud on, kui neid ka.«vabaduse" nimel ja .rahwa kasuks" tehakse. Leplikkudes ringkondades  loodetakse, et seesuguste meeste heal aega mööda «nõjuma hakkab ja PaapSti kiri sedawiist ometigi neid ühendust lõhub, keS lirimaal .rahwa kasuks" põletama» ja werd walawad. Bulgariast tulewad ikka peale kahesugused sõnumid, sedamööda, missuguse erakonna poolt neid antakse. Valitsuse  erakonna sõnumite järel olla Prinz Ferdinand omal reisul igal poolel ütlemata «vaimustusega «vasta «võetud ja tuntud .kõik rahwas" hoida ennast kõikumata tema poole. Wenemeeline erakond omalt poolelt kuulutab, et kõik kihisemas ja igal pääwal üleüldist mässamist oodata olla, mis läbi Prinz Ferdinand maalt wälja pühitud saada. Ka seal on erakondlikkudel lehtedel see «viis, et sellest, mida ««emad soowiwad, kui sündinud ja nähtumast  asjast kirjutawad ja sedawiifl awalikku arwamist teedele juhiivad ja eksttawad, mida rahwas muidu ehk koguni mitte käia ei oleks tahtnud. Nenda on stiS sel korral raske aru saada, kuida asjad BulgariaS tõeSte on. Prinzess Klementine saada pea senna oodatud. Põhja-Amerikast tuliwad sõnumid, et 3llinoiS'e riikiS ja selle riigi läänepoolisel piirel Mississippi jõgi hinnust uputust teinud on. Selle kuu 9. pääwal oli «vest küll juba alanemas, ikka oli aga «veel 259.000 hektari (umbes  2200 ruutwerSta ehk ligi 230,000 dessätim) maad 2 künni 3 metrit (6 kuuni 9 jalga) mee all. Rahwas oli inägedele põgenenud eh? elas oma majade katuStel. Palju inimesi oliwad haigcd, Raudtee sõidud Qulnryst põhja-lääne poole ja lsuue poole oliwad täitsa seismas. Kahju arwatakse Qniucy linnaS ja ümberkaudu 3 künni 4 millioni dollarit suur olema. Omalt maalt. Tallinnast. KeiSri-Majestätide kroonimise  -pä ä w , selle kuu 45. pääwal, mis sel aastal Pühapääwa peale lauges, sai kirikutes iseäraliste palwetega  pühitsetud ja ilmalikkus elus lippudega ja auutuledega  peetud. Pealinnast tulnud sõnumite järel on Baltimaa  koht utem uutmise plaaniläbiwaatamine  RiikSrathis sügiseseks koosolekuks jätnud. Seal olla ülepea niipalju uute seaduste plaanist läbi waadata, et sellega ruttu walmis saada ei wõi ja iseäranis olla Baltimaa Talu-kohtute muutmise plaan kohalisest kommiSfionist  liiga hilja RiikSrathi ette pandud. .Seaduste-kogu" nummer selle kuu 13. pääwast kuulutab üht Kõigekõrgemalt kinnitatud RiikSrathi heakSarwamist,  miS järel wõeramaa u s u tu n n i s t u s te seaduse Z 375 muudetud saab. Muudetud paragrafis  saamad need asjad üles luetud, mille pärast Ewangeliumi usutunnistuse kirikuõpetajad aegliselt wõiwad ametist heidetud saada. Lõpeks on tähendatud, et kibedate  asjade juures, mille üle Konststorium selle muudetud Z 375 järel weel otsust teha ei ole jõudnud, SeeSpidiSte asjade Ministril õigus on ühe kaebtuse all seisma kirikuõpetaja  aeglist heitmist tema ametist pärida, kuS stiS Konfistorium  seda käsku selle korra järel täitma piab, miS selle seaduse § 446 sees ühekorraliSte tarwituste kohta määrava  tud on. .BalsS'i sõnumite järel on Irwtng'i eralt  su lased Lätlaste keski oma õpetust tuhandete kirjadega wälja lautama hakkanud. Eestimaal oliwad Irwingilased  juba enne kõrgemalt poolelt palwetundide pidamiseks  luba saanud. Palju järelkäijaid nemad ei leia; wahest tõuseb kull fiin ehk seal wc ike tuhin, läheb aga pea jälle mööda. Wenemaa seespidistes kubermangudes laugemad Irwingialased raske nuhtluse alla. .EeSti Postimehe Nr. 16 sees, Jürikuu 20. pääwast, leiame järgmise seletuse Aleksandri-kooli otsusplaani  kohta: ..Sakalas" seisab: Hra Treffner olla ütelnud, .et .wägew Riigiwalitsus meie wasta ikka armuline olla, .Meie palunud eneStele Eesti Aleks, kooli asutamiseks .luba ja seda antud meile armulikult. Et sellest koolist .nüüd Wene-keeline kool saada, see olla asutajate oma ,soow. Needsamad asutajad, kes alguses Eesti-keelist .kooli palunud, needsamad palunud nüüd Wene-keelist .kooli. Nad annud ühele mehele eneSte nimel tingimata .«võimuga molikirja Aleksandri-kvoli aSju kõrgemal pool .toimetada ja see mees palunud asutajate nimel Riigi.«valitsuselt  Wene-keelist kooli Eesti kooli asemele. .Siin tuleb «neile meelde hra Tülki ütlemine, kes tõendas, .et keskkomitee Al. kooli plaani tegemise juures milgil .kombel tegew ei olla olnud. (Waata .Eest. Post." .Nr. 5) Arusaamata, miks hra Tülk enne keskkomitee .tööd salgas, mida selle prästdent nüüd ometi ise tun.nistab.""  .Et iga auus lugeja neid lauseid, mida meie oma lehe Nr. 5 seeS oleme kirja pannud, lugeda «võiks ja fiis selgest aru saada, sellepärast paneme neid siin üleS: .Meie abikomiteedel, niisamati ka keskkomiteel, ei oie midagi ligemat  ütlemist selle kohta olnud, missugune kool sellest rahast, mida meie kokku korjanud oleme, piab saama. Meie oleme täitsa töötegijad olnud, kes parema Eesti hariduse kasuks ehitus-materiali on kokku korjanud; kooli plaani tegijad ja kgoli jalale seadijad on meistri sarnased mehed, kes rahwa hariduse kohalise kooli tähendatud plaani järel ka tegewufele saamad kutsuma. Selle järel ei puudu ka sugugi meie külge, kui mõni rahwainees siin ehk seal ütleb, mikS ei ole kool nenda ehk teiflwiisi nimetatud, «niks ei ole tema Tartusse, kus kergem kooliõpetajaid saada, lubatud asutada? Mina ise olen keskkomitee liige, aga kooli asutuse ja tema koha üle et ole minu käest keegi midagi küsinud; see põhjendab, keskkomiteel ei olnud mingisugust ütlemist selle kooli asutuse ega õpetuse-plaani tegemise ja kuraloriumi kokkuseadmise juures olnud, on aga siiski mõned üksikud liiked seal juureS olnud, siis «võib selle kohta arwata, nemad on selle pärast toimetusele kutsutud,  et nemad asjakohalised teade mehed oliwad." .Eesti Aleksandri-kooli selle-aegsed keskkomitee liiked oliwad: .Hrad Gymnafiumi ülem kooliõpetaja ja inspektor Cornelius Treffner estmeeS, erakooli direktor Hugo Treffner,  linna molinik G. Saks, majaomanik Goldmann, kooliõpetaja J. Kurrik, aealehe-toimetaja 3- Tülk, möisarentnik  Sihle, päriSkoha omanik Henuo. .Kui Karlshowi linna-kooli plaan oli läbi räägitud, otsustatud ja valmistatud, fiis ei olnud neist keskkomitee liigetest koosolekule mitte kutsutud ja ei ole nemad ka osa wötnud: Hrad G. Saks, G. Goldmann, K. Kurrik, 3- Tülk, Sihle. .Kui üks seesugune tähtjaõ otsustus saab ära tehtud ja üht Sliikelisest komiteest, keS senui raha korjamist juhatas.  5 liiget wälja jäätakse, stiS on jo käpaga katsuda, et sellel komiteel ainult rahakorjamisega, aga mitte kooli plaani Valmistamisega tegemist olnud." .Walguse toimetaja kinnitab oma lehe N. 16 sees, et .Wirulaue' tema Kirjameeste-seltsi pidul peetud kõnet .wõeriti" üles pannud olla ja lubab oma .kõne mõtteid" ltthidelt üleS panna. Ootame seda fiiõ ja lepime senni sellega, et tema isegi neid (.mõtteid" sel näul õigeks ei pia. .Postimees" kirjutab Wene kirjatähtede  kohta, mida .Rifhki Westnik" uueste Lätlastele on pakkuma hakkanud: .Meie lisame fiin juure, et kui Eesti ajalehed siin ühel nõul on. Ka nemad ei arrva mõimalikukS, et Eesti keelt Wene keele tähtedega trükitaks ja kirjutataks. Siia hulka tuleb ka .WalguS" arwata". See on eksttus. .Walgus" pidas Wene kirjatähka Eesti-keeli kirjadeks paremaks, sest need olla.wähemZnurgelised." —.MoskowskijaWedomosti" kirjutama»  selle kohta, et Kuuramaa Kubernör Paschtfchenko  nüüd Pihkwa Kubernöriks nimetatud on: .K. 3 Paschtschenko on kõigil sel aeal, kus temaKuuramaal  tegew oli, Wene riigi-mõtte lippu kõrges hoidnud ja on kõige ülema riigiwõimuse juhatuse ustaw ja paenutamata  täitja olnud. Nüüd on K. J. Paschtschenko ühe kubermangu eesotsas seista, mille rahwaS ja haridus mitmet wiist Baltikumi sarnane on. 3uba ammu on Pihkma kubermang Eestlaste ja Lätlaste fiSfewoolamise  eeSmärk olnud, kellel «võimalik ei ole paremate elukohtade otsimiseks kaugematesse maakondadesse minna. Palju nähakse Ostrowi ja Porkhowi maakondas terweid Eestlaste ja LäklaSte asutusi, kes ennast kindlas wõrkuS igale poole kisuwad, kuS lahtist maid leida on. Reed head põllumehed ja majapidajad on maadeharimist selles kubermangus palju kõrgemale tõstnud ja kohalisele rahwale head eeskuju annud. Pihkwa kubermangus on peale selle