Omalt maalt. Tallinnast U»S patentt-makfu ja teiste maksude seadus  Msia-ftltflde, kaupluste ja nende töömajade kohta, mis gildi-maksusi maksawad. saada juba sellel aastal maksmaks tehtud. Kameralhofid on käsku saanud seda asja korraldada, juba enne kui need iseäralised maksukommisfionid  asutatud saawad, mida selleks asutada taheti. EeStimaa kohta on seda maksu ülepea 11,000 rubla arwatud,  kuuni aastast 4887 saadik, kuS seda asja uueSte korraldakse. ÜkS hale õnnetus on Tallinnas selle kuu 2. pääwal sündinud. Tähendatud pääwal kell 27, pärast lõunat, läksiwad soldatite pojad Aleksander Jarzunow 46 aastat wana, ja Aleksander Suurmann, 13 aastat wana, merele liugu jooksma, ei tulnud aga enam tagasi. Wanemad  kartfiwad neile õnnetust juhtunud olema ja läksiwad otsima. Wast selle kuu 4. pääwa homikul leiti ühe poisikese  müts, ühe lahtise paiga juures, uMVeS pool werSta Sukrmvabrikust mere poole. Kui jea rohkemalt lahti raiutud oli, siis leiti ka wiimatS poisikeste surnukehad, umbeS 7 sülda sügawal, mere põhjas. Juba enne on selle peale tähendatud, et liugu-jookSjad nimelt kevade poole, kuS jea mere peal enam ustataw ei ole, nende märkide peale peawad waatama, mis Kalasadamas kõrenda otsas üles pandud saawad. Tänawu oleks seda tähelepanemist  weel tungiwamalt tarwis, kui mitmel teisel aastal,  sest tänawu ei ole meie mere peal koguni mitte kindlat  jeat. Kõik mis siin on, see on kaugemalt kokku kihutatud  murd-jea, mis mõnes paikas küll waewalt kokku külmetas, kus pangad ligistikku üksteise waSta aetud oliwad,  teises paikas aga on suured wahed pankade wahele jäänud, mida pehmed Paastukuu ilmad kindlast ei suuda kinni külmetada lasta. Aurulaevad .Sirius', nisudega ja linadega Antwerpeni  minemas, ja .Winthorpe', nisudega Sharpnesõi minemas, jooksiwad Küünlakuu 28. pääwal Tallinna sadamast wälja, jäiwad aga jea sisse kinni, esimene Wiimfi ligidal, teine Naissaare ja Suropi wahel. .SiriuS'e' ümber on jeapangad künni 10 jalga paksud olnud, siiski wedas abilaew .Newa' teda selle kuu 5. pääwal, 5000 rubla eest, Tallinna sadamasse tagasi. .Winthorpe' ajaS öösel, selle kuu 4. ja 5. pääwa wahel, Litte-rahu peale kinni ja wesi tungis etteotsa sisse. Wäljalastimist ja kauba warjamist on Wene Abilaewa-Selts .Reptun' oma peale wõtnud. Pärast wedaS .Hermeõ' wigaõtatud laewa sadamasse. —. leapaukadega on Põhjamaa poolt niipalju ülgetd Tallinna lahele kihutatud, et Wulst saare mehed selle kuu 1. pääwal neist 36 tükki kätte saanud. Ka Wiimfi ja Rummu rahwal on rohke ülge-saak olnud. Loomad tulnud  wiit healt karjamaalt, sest neil olnud kuuni 4 tolli pekki liha peal. Selle kuu 6. pääwal on Tallinna» juba musträäStaid  (kuld-uokki, Rootfi-warblafi) näha olnud. Wiimase nädali wiimaSte pääwade sees on palju sula lund sadanud. Laupääwal tuli külma. Meil on palju lund ja teed on kaunist kinni tuiskanud. .Olevik' on heakS arwauud .pahaift nähtuStuStest'  kirjutada, ja seal on .Olevikul' just õiguS. Kuida aga .Olewik' sellest kirjutab, sedawiisi ei ole .Olewtkul' mitte õigus. See põhjus ja need juured, mida .Olewik' .pahail nähtustel' olema ütleb, need wõiwad seda omast kohast jo olla. nimelt .kõrisielu'. Kui aga .Olewik' .paha nähtuste' kasvamist .kõrtfielu' MkS annab, fiis on see kõige loogika wasta. Kõik need, keS wähegi meie kodumaa asjust teadwad, need teadwad ka, et .kõrtfielu'  ineie kodumaal wägewast kahanenud ja siis kõige wähemast mitte .paha nähtuste' kaSwamise põhjus olla ei wõi. Teiste .paha nähtuste' põhjuste keskis nimetab .Olevik' ka: .vaene aeg' .meie kod umaa kurb minewik', .mõne õigustatud  soowi täitmise puuduS', .üleliigne rahwaarw meie kodumaa kohta' j. n. e., ja wiimaks .halw kirjandus', mille.wabrik' Tallinnas  olla. Kõik see .Olewiku' kiri näitab wälja, nagu rahwasltku  (populär) nime otsimine. KäeSolew aeg et ole koguni mitte waefem kui endine aeg, waid on palju parem, nimelt maarahva kohta, ei wõi siiS ka koguni mitte ,paha nähtuste' põhjus olla. Meie kodumaa, minewik' ei ole koguni mitte „ kurvem' olnud, kui iga teise maa ,minevik'. Wahe-aeal aga, kui see , minewik' juba kadunud oli. mida .Olevik' ehk arwab, oli ka ,paha nähtusi' palju wähem kui nüüd. Kuida siis see .minevik'  nüüd jälle uueste nii pahaste on mõjuma hakkanud? Pannakse aga asja õiete tähele, siis leitakse, et ,pahad nähtused' sellest aeast saadik on kasvama hakkanud, kui halw kirjandus meie kodumaa .minewikku' siunama hakkas.  Selle „halwa kirjanduse' .vabrik' ei ole aga mitte ,Tallinnas' olnud ja .Olewtkul' ei ole Mehist meelt küll, kõikumata sõrmega selle .kirjanduse' peale Ahendada, mis tõeste .halw' on ja .paha nähtust' ZaSwatas. Paraku MM chabv meel seda .halwa kirjandust'  ikka weel. .Missugused ja kelle wõi koguni ,õigustatud' soowid oliwad need, mis halwa meelt hobuseid waraStama ja tuld oma ligemtse katusele  panema saatfiwad, kui Mtmine puudu jäi ? KaS tohib küll walitsuS seesuguste .soowijate' tahtmist täita, kas paha tegema lähemad, kui nende ,soowi' ei täideta? Meie arwates küll mitte. Paraku on .halw kirjandus' mitmet ,soowi' HeakS kiitnud, mis rahwa mõistust omanduse-õiguse  kohta segaS ja himu wöera oma peale suureks kaswataS. Et see himu ennast pärast hobuse-Margusteks ja teiStekS .paha nähtuStekS' korraldas, see ei ole sugugi ime. Selle .halva kirjanduse' esimene .wabrik' ei olnud  aga mitte Tallinnas. —Ja nüüd koguni weel , üleliigne  rahwaarw' meie kodumaa kohta! .Olewiku' toimetaja  wötku ükS .käsiraamatuks' üleüldisest riigi-ehk rahwmajapidamisest  kätte. Küll tema sealt leiab, et meie kodumaal  weel palju rohkem rahwast elada wõib, et just seal ikka kõige lahkem elada on, kus rahwahulk parajast kasvab.  Meie pvllnperemehed teadwad waha heaste, kui suure vaevaga nemad sagedast töörahwast otsima peawad. KuS see.üleliigne rahwaarw' siis on? Seesuguste süiotstmiõte  üle, nagu .Olewik' seda siin teeb, wõib halw meel ennast küll kötiStada laSta ja wõib süi-otfljat kiita, aga rähmale  tehakse sedawiisi ainult kahju, sell sedawiisi sigitakse nukrat  meelt kodumaa kohta, äSsitakse seda wäljaspoolt wälise abiga ootama, mis kodumaal Jumala abiga leida on. Sedawiisi sigitakse .paha nähtusi', sest paha nähtuste wägewam juur on nukker meel! Rakverest. Rakwere Laenu-ja Hoiu-kassa walitsuse aruande järel Küünlakun 26. pääwast, oliwad selle kassa asjad järgmised: Seltsil oli wiimase aasta lõpul 493 liiget, üks wähem, kui aastal enne seda. Seltsi kapital oli selle aaSla hakatusel 14,468 rubla 86 kopikat suur, 154 rubla 88 kopikat wähem, kui aaStal enne seda. Hoida antud raha oli aasta hakatusel 94,313 rubla 49 kopikat, juure oli tulnud 44,895 rubla 64 kopikat, intressidest  juure kaSwanud 4251 rubla 36 kopikat; wälja maksetud  sai aaSta käigul 46,042 rubla 66 kopikat; sisse jäi hoida antud raha 97,417 rubla 83 kopikat. Wälja laenatud oli aaSta hakatusel 106,959 rubla; aasta käigul laenati wälja 114,642 rubla. Tagasi makseti 113.103 rubla 75 kopikat; pärida jäi 108,497 rubla 25 kopikat; sellest oli 78,938 rubla 25 kopikat peale. 29,559 rubla käemeeste eestkostmise peale wälja laenatud. Raha ümberjookSmist  oli ülepea 374,049 rubla 73 kopikat. PöhjuSkapital  oli hakatusel 3990 rubla 19 kopikat suur ja oli senni 4578 rubla 44 kopika peale kasmanud; sellest seistS 4136 rubla 33 kopikat hindpaberiteS, 442 rubla 11 kopikat  puhtaS rahaS, mis warmalt peab hindpabertteSse ümber wahetatud saama. Puhast kasu oli möödaläinud aaStal 3197 rubla 57 kopikat olnud. PõhjuSkirja järel sai see kasu järgmisel wiisil ära jägatud: 10 protsenti ehk 349 rubla 75 kopikat langesiwad põhjuskapitali külge; 50 protsenti ehk 1748 rubla 78 kopikat sai liikete heaks kirjutatud, keS sel aaStal sedawiisi omast rahast 13 protsenti  kasu saiwad; 123 rubla 84 kopikat, mis ennast jägada  ei lase, sai liigete tagawara-kapitali ksrwa pandud; juhataja sai puhtast kasust 25 protsenti, kirjatoimetaja 15 protsenti. Juhataja, herra Th. Kahu, oli omast ametist tagasi aStunud ja. sai F. v. Muldav tema asemele walitud;  juhataja abilisteks waliti herrad C. Gustavson ja C. Valdemana, rewidentideks herrad W. v. Malsch ja G. Kunzberg. Läänemaalt. Saksakeeli , Tallinna Zeitungi' sõnumite  järel on Kolmvere walla mees Jaan Soham Küünlakuu 18. pääwal õnnetumat surma saanud. Tema olnud Sipa weSki wesiratast jeast puhtaks raiumas, kukkunud  sealt ratta ja renni wahele ja olnud paigal surnud. Et kihelkonna-arst. Dr. Sellheim, sel pääwal Sipa mõifaS oli ja õnnetuma surma tunnistada wõiS, siis wöis surnukeha  ilma suurema tülita maha maetud saada. Narvast kirjutakse meile: Meie Narvalased rõõmustasime  ennast tänawuse Küünlapääwa-laada üle, et see nii auusast mööda läks, et nimelt kabjakandjad kelmidest puudutamata jäänud. Nüüd kuulen aga, et ometigi ükS nende näppu juhtunud, ja koguni avalikult wõi wägise. Kelmid olnud kahekesti ja tahtnud hobust osta, kaubelnud ja kaubelnud, pakkunud 80 rubla, aga et peremees 120 rubla pärinud, siis ei ole kaup pahareti sigida tahtnud. Nelikümmend rublakest oli wahet, ,ostjad' tahtsiwad aga looma siiski omaks saada ja esiteks pidi jo ka kabjakandja jooks proowitud saama. Selle wana wiifi waSta ei võinud  peremehel muidugi ühtigi olla; kõik kolm iStusiwad peale ja sõitsiwad. Kui nemad aga laada-platsist natuke eemale jõudnud, siiS annud üks kelm hobuse-peremehele järsku tulise paugu pähe, nenda et see saanist maha kukkunud,  ja enne kui tema ehmatusest ja uimaStusest toibunud,  olnud kelmid hobusega juba kadynud.' ,Paastukuu 2. pääwal sattus jälle ükS kabjakandja kelmide küüsi. Käõ kurjategijate jälgi juba leitud, wõi kas hobuse-peremeeS jälle omast peab ilma jääma, selle ei ole weel kuulda olnud'' .Küünlakuu 25. pääwal leitud ükS meeS omas korteris,  Wana-Petrowski alewts, ennast oheliku otsa riputanud  ja sedawiisi siit ilmast lahkunud olema, nagu karand soldat omast rügementist. Pääwal enne seda käinud tema ise linnas ja tellinud omale puusepameistri juures puusärgi.  Kui see msew pärinud, fiis ütelnud tellija: .Tehke nii suur. et minu suurune keha fisse mahub.' Tema ütelnud ühe oma sugulase ära surnud olema ja käskinud puusarki teisel pääwal oma korterisse tuua, kust tema fiis ise seda senna muretseda, kuS teda tarwis läheks. Kuida teisel pääwal nähti, oli tema aga puusärki oma enesele tellinud. Tema olnud töllasepp, manalane poismeeS, ja olnud ka mõned head kopikad oma wana pääwade tarwis kokku hoidnud. Koleda teu põhjuseks peetakse waimunõdrust,  sest temal olnud ikka wiiraStustega tegemist, keda silmade eeS näinud. Tema wend, ka manalane poiSmees, on mõne aasta eest sedasama koledat teed mööda maailmast  ära läinud.' —r. R. Pärnust kirjutakse meile: .Sala - asi ei seisa kottis. Pühapääwal, selle kuu 3. pääwal, leiti Ülejõe kirikuaia pealt üks surnud laps, kahe ivana jaki sisse mässitud.  KaS tema enne surnud, wõi hinges seuna pandud, see on teadmata. Kohus olla ühe tütarlapse ülekuulamise alla wõtnud. Saab näha, kaS süüdlane käes on, wõi kaS peawad kohtud edasi otsima.' .Kuida kuuleme, pidada Elementar-kooliõpetaja O. selle kuu iõpul omast ametist lahkuma. Teiselt poolelt kuuleme, et see lahkumine mitte just priitahtlik ei olla, waid ülemate käsu peale. Tema olla oma ulu all mõnda .kitsakamri'-meest sallinud, kes teda õigelt teelt kõrwale talutanud ja ka mõnda koolitundi oma koreda häälega takistanud, kuida see koguni mitte selle ameti kohaline ei ole'. .Selle kuu 1. ja 2. pääwa wahel waraStati Ülejõel, lihunik K. hobune tallist ära. Pääwal enne seda käinud kaks wõerast meest hobust kauplemas, ei ole aga kaupa saanud. Öösel lõhutud talli uksed lahti ja wiidud hobune ära. Küünlakuu lõpul maganud kaks wõerast meest Ülejõel, kaupmees 3. wõeraSte-wöi ,sõbrade'-tuas. Kui kaupmehe teenijad õhtal ,söbrade'-tuppa waatama läinud, kas hoowi wärawad kinni ja kõik asjad kordaS, ja ta wõeraõte hobuste ja nende eneSte nime zärel pärinud, stiS ehmatanud .sõbrad' ära ja pärast kahtlast juttu pistnud ükS jooksu. Teine langenud teenijate kätte, kuS temale rabelete? mõned paugud selga antud, saanud aga witmakS ka jooksu, enne kui abi tulnud'. .AuuSta isamaad ja armasta oma rahma  st, üllefiwad wanemad. Meie K. ja P. waldadeS ei peeta sellest aga enam ühtigi lugu. Mitmed perekonnad walmiStawad ennast jälle Suhhmni reisule. Kui wefi kewadel lahti läheb, siis tahawad nenrad laewa aStuda ja otsekohe kuulsale maale sõita. Mis nõuu neil seal on, seda ei tunnista nemad teistele. Küll keelawad sugulased ja sõbrad, aga see ei aita ühtigi, nemad kinnitawad ,et nende kõrwad seesugusest kisast juba tüdinenud olla, ja jampsiwad omast õnne maast edasi. Seal on fiis setgest küll tunda, et nemad oma kodumaad ei auuSta ega oma sugnrahwast ei armaSta. WöeraS maa seisab kui kuldue unenägu rende mõtteS. Enne ei taha keegi targaks saada, kui walu näinud ei ole. Karta on küll, et ka need eksitatud  inimesed rohkest walu näewad, kas aga siis tarku? tagajärel meel palju aitab, see on küfitaw'. — >l. Tartust. Tartu koolikonna Kurator on käsku annud, et ka Vallimaa kubermangudes kõik kdolid KyrilluS- MethodiuS'e tuhataastasel mälestusepää  w al, 6. Jürikuu pääwal, kinni peawad olema, ja kus Mõimalik, peawad ka kohalised pidukõned peetud saama. Riiast. Liiwimaa Landmarshall Baron Meyend  orff, on Küünlakuu 27. pääwal ametliku asjade pärast Peterburg! reisinud. Wõib olla, et see nimelt Liiwimaa  raudtee afi on, mis maa eestseisjat nüüd nii sagedast pealinna saadab. Jakobstadti ja Wõnnu maakonda saadetud Flügel- Adjutant Oberst Nord on Pekerburgi tagasi jõudes, Majestätide KeiSri ja Keisri-Praua jutule wõetud. Kuida kuulnud, saada tema Riiga tagasi tulema. Kuida Saksakeeli .Maa ja Linna Zeitung' kirjutab,  on wtimasel aaStal Liiwimaa Kubermangu-walitsuses  499 wõeramaa alamat, kes Weneriigi alamate sekka aStunud, oma wannet Keisrile ja riigile mandunud. Kuresaarest. Saaremaa Ritterkonna poolest on lõpetatud  Maapääwal järgmised abirahad lubatud: Saaremaa Põllutöö-Sellfile ühekS põllutöö wälja näituse  kS, mis kolme aasta käikus peab peetud saama, eestkostmise  raha 500 rubla; Gymnafiumi tallitusele, ühe kõrwalise maja ehitamiseks Direktori elumaja juures, intressita  laenu 500 rubla; Kaarma Seminarile aastaste kulude kõrwa 200 rubla; Kurefaare PriitahtUku tuletõrjujatele  ükSkordsekõ abirahaks 50 rubla; Merehäda-peastmise  Seltsile aastaS 50 rubla; Wenemaa Ewang.-Luth.