Tallinna Sõber 56 21. Teine aastakäik Tallinnas, 22"°' Lehekuu pääwal IW Uleuldae ataleht EkstirshVale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Raksab Tallinnas Lindfors'i päriate trllkimajas: 1 rubla, pool-aaSSas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., poolaastas LO kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme peatt .'» kop. Tellimised lvöetakse waSta: Tallinnas: Lindfors'i päriate trükimajas. Retervurgis: K. G-. Sectaudk, v»lknepc«a« 54. Hartus: W. Aust. : K. Audewiita. Rakrver- .: L. Wattty. Haardes: K. Seidelverg. Kapsasus: H. J. Koiwcrg. Auresaares: M. Lauge. Amökas: A. Kr. Raudkepp.— Waak: kulda iseäranis kuulutud saab. Vastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass Reaister: Üleüldine tänu-lanlupidu Tallinnas. Awalikud maksud Eestimaal V. Omalt maalt: Tallinnast: Koolide aru. Rahukohtud. Tulekahju. Kaugelase-.eit. Ambla kihel konna teu-orjnse" asjust Peterburgist: Kohus. - Kalapüüdmise seadus. Soomemaalt: Tulekahjud. Pensast: Tulekahju. Jekatarinenburgist: tulekahju. Rihewist Tulekahju. Odessast: Weike paat. Rübinskist: Lootmata õun. Tiflisist: Rohutirtsud. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Belgia maalt. - Inglismaalt. - Sisselaadetud Kiriku teadused. Üleüldine Eesti tänu-laulu-pidu Tallinnas. Pidutoimekond, kes ülewal nimetatud laulupidu  korda saada waewaks wötnud, annab seeläbi  awalikult teada, et pidu 12. ja 13 Jaani k. p. Tallinnas saab ärapeetud, ja pääw eune seda, se on 11. Jaani k. p. wõeraste wastuwölmine  ja teretamine ning kontserti pääproow saab olema. Pidutoimekonua liikmed on järgmised:  Präsideut: kammerherra Dr. C. von Wistinghausen. prästdeuti abi: H. Rosenthal. kirjatoimetajaA. Einwald, kirikuõpetaja W.Grohmann.  endine landrihtri kohtu sekretär Ed Koch, kooliõpetaja H. Stein. liuuawolinik Th. Jakobson.  kaupmees C. Langebraun. kaupmees A. Brommig, köster Asmuth, sadulsepp O. Moorfeld,  ametnik P. Wender. kaupmees H. Schiffer ja kiupsepp Treumann. Laulujuhataja piduajal saab olema Joh. Kappel Peterburist ja muusikujuhataja koolmeister  D. O. Wirkhaus Wäägwerest. Mõlemaid  kontserti juhatajaid niisama kui ka waimulikude  ja ilmlikude kõnepidajaid pidu peal on pidntoimekond järgmisel wiisil walitanud. ! Kõik kooride juhatajad, kes pidust osawötta lu!  banud. saiwad ringkirja läbi palutud, oma soo!  wimist kirjalikult awaldada. et toimekond seda mööda walitemift ettewötta teaks. Suurem hulk kooride juhatajatest ei wiibinud wastusega, aga häälefid äralugedes ei olnud kellegi peale tarwilik  ja täielik häälte paljuõ langenud, waid hääled oliwad üleliialt lahku läinud. Suurem hulk sissesaadetud kirjadest (12) wolitasiwad pidutoimekonda seda walitemist oma heaks arwamist  ettewötta. Seda woli täites nimetas pidutoimekond neid mehi kandidatiteks, kellel kirjade järel kõige rohkem häälesid oliwad. ja et neist liig wähe oli weel oma foowimist mööda mõnda teist, kelle nime ta kirjadest sündsaks armas.  Sel wiisil ülesseatud kandidatitest saiwad kõnedepidajad häälte paljuse läbi walitud ja häälte ülelugemise juures ka need hääled juureldud.  mis iga ühe peale kirjade läbi langenud oliwad. Sel wiisil on pidutoimekond kooride ja koorijuhatajate soowimisi taieste täitnud ning üksi 12 kooride poolitamist mööda walitenud. Seda tegi pidutoimekond selle eesmärgi sunnil, mis ta enesele oma tööd peale hakates esialgust saadik etteseadnud oli, se on. igas tükkis Eestirahwa  püüdmisi edendada, ja kõiki soowimisi, mis seda sama sihi mööda käiwad, tingimata täita. Iga parteilik kasu ehk kahju ei puudu pidutcimekonnasse. sest et üksi üleüldine rahwa kasu niisugusel pidul eesotsas seisma peab. Seda saab igaüks õige Eestlane ja õige rahwa sõber äratundma ja pidutoimekonua tööd õigeks tunnistama. I Sellepärast ei tahtnud ka pidutoimekond  ei kiituse ega laituse peale, ei tema poole hoidjate ega ka tema -vastaliste kirjade peale kosta, mis aealehtedes wiimasel aeal roh keste awaldatud. waid käis oma teed eksimata edasi. Sellepärast ei wõmud pidutoimekond ka mitte „tingimisi", mis temale ühelt poolt ettepandi.  ja mille mööda temale suur wõi weike osawõtmine pidust töotadi, ei wastu wötta, ega ka tagasi lükata. Pidutoimekond wöktis neist awaldustest üksi rahwa õiguse päralisi soowimisi teaduseks ja täitis neid esialgust saadik ikka kooride juhatajate arwamisi küsides ja kuulda wöttes. Kooride juhatajate soowimisi mööda saiwad laulu- ja muusiku tükid, mis kontserti peal etendatud saawad. waljawaliletud, sai puhas fissetulik pidust äramääratud. sai kõnedepidajate M kontserti juhatajate walitemiue ettewõetud. Seda kõik tegi pidutoimekond. teades, et temal kõigest wäest üleüldise tulu üle walwada tuleb, ning kõik kõrwalised tahtmised selle ees maha jääma peawad. Et se tee, keda toimekond senni aeani käinud on ja keda ta ka piduotsani kõikumata  käima saab. õige on, seda tunnistab ka pidust osawõtmine: Pidule tulla on senmaeam lubanud 40 laulukoori 736 lauljatega, nende seas 13 koori Liiwimaalt ja 1 Peterburist, ning 13 muusiku koori 170 mängijatega. Pidutoimekond  wõib sellepärast julge lootusega wiimafi  ettevalmistamist ettewötta, kindlaste uskudes,  et rahwas ja koorid temaga ühes nõuus on. Ta palub sellepärast pidust osawõtjaid koorist laulu- ja muusiku-tiikide õpimisega a harjunemisega mitte ärawäsida ja rõõmsal meelel  pidule tulla, kus Eestirahwas oma armastust  ja oma tänu oma Isaliku ja Helde Keisri Herra wastu ülessetunnistada tahab. Kõiki kooridejuhatajaid. kes oma tulemist pidule weel mitte lubanud ei ole, palub pidutoimekond, kui nad sest pidust osa tahawad wötta. seda niipea ui wõimalik otsekohe ilma wahemeheta Tallinnal pidutoimekonnale herra A. Einwaldi adresst all Toompaä Nr. 1 l teada anda. Kõik Eesti aealehed  aga saamad valutud, eesseiswad kirja ka omas lehes äratrukida. Pidutoimekond. Awalikud maksud Eestimaal. V. Mikspärast mei- seda kirjutame^— Midagi  iseäralist wastust ehk koguni wabaudust, ei veaks küll selle kastmise peale waja olema, ja ka seda küsimist ennast ei peaks waja olema. Tõtt teada on ikka käsuline, ja tõeteadmist mäljalautada  ja igale asjale ja tähendusele oma kohalist  ja korralist paika seada ja juhatada, se on juba üleültse iga inimese kohus, ühe alvaliku  aealehe kohus on se aga weel iseäranis. Kui meie siis siin lugejatele seletada püüdsime, mis awalikud maksud, tööd ja koormad on, milleks neid tarmitakse. knida need aegade-käikiS meie maa tarwituse ja harjund elukombe järel möisade, maakohtade ja talukohtade peale langesiwad,  endisel aeal kantud saiwad ja meie päiwil kantud saamad, siis oli seda seletust juba iseenesest tarwis. Kuida meie aga juba selle seletuse hakatuses tähendasime, on meile selleks wäljaspoolt iseäralist tungimist tulnud. Seda tungimist tegi ja teeb se ärrituse-waim, mis mõnes meiepäiwises aealehtes lehwib ja sõnu. asju ja tähendust niipalju segab ja solgib, kuuni neid wiha-kihutuseks meie maa üksikute sugude ja seisuste wahel tarwitada wöib. Auusad alakasulised  abid ja tööd saamad paha nime alla pandud ja neuda kohustiste täitjate ees. niipalju  teotud, kuuni nõdremad wennad nende seas wihale kihutud on. Iga asja omas õiges tähenduses rahwale seletada ja sedawiifi nõdremaid  wendafi tühja tülide, pahanduste ja õnnetuste  eest kaitseda, se oli üks meie ülematest eesmärkidest, selle lehe alustuse ja hakatuse juures, ja selle poole tahame meie ka edaspidi Jumala abiga püüda, kui ka tülikihutajad pa- Telegramm on 22. Lehe-k. P. õhtu seia saadetud. Peetcrburgis, sel ss. Lehe-k. p. Tiim hsmilü! ktllit 7 o« rahas saraoh.