kudagi wiisi, ei ka adwokadi läbi ei anta. Üksi üks lühikene kohtu otsuse koopia on temale wälja antud, kus kuupäewa ega ühegi kohtuherra nime peal ei seisa. Et nüüd „Neue Dörptsche juure tagasi minna, siis peame temale teada andma: Oige on, mis see ajaleht ütleb: Lektor Dr. Weske'le on küll enne seda, km ta saadikuks PeeterburgiS oli, ära keelatud Eesti seltsidest osa wõtta, („Zeitung s. Stadt u. Land" ütles seda keeldust oma otstarbe tunnistuseks peale vr. Weske teekonda olnud olewat), aga ühe jau omast tööpõllust  ja elu ülespidamisest on 6r. Weske peale saadikuks  olemist ära kautanud. „ Reue Dörptsche Zeitung " paneb imeks, kuidas „Nowaja Wremja" julgeda ütelda, et Eestirahwa saadikuid taga kiusatakse. See on küll suur julgus. Meie omalt poolt peame paljalt imeks panema, kuidas imelikul kombel kõik need kogemata juhtumised just meie saadikute kaela langemad. Meie tunneme meel mitu seesugust juhtumisi, millest ka „Nowaja Wremja" sugugi ei ole rääkinud, ja tahame meel paljalt ühe „Neue Dörptsche Zeitung'ile" järelemõtlemiseks  ette panna. Peale selle, kui M. Mitt Eesti saadikuks oli Valitsetud, sai ta Wõru Sillakohtust  käsu, et ta 26. Juunil tänawu selle Sillakohtu  peale kaheks nädalaks mangi tuleks. M. Mitt lätS 20. Juunil sinna Sillakohtu peale ja küsis järele, mikspärast ta mangi pidi minema, kuna temale enne mingisugust otsust ette ei ole loetud. Seal sai ta siis teada, et teda mõisarmtniku Lima laimamise pärast olla mangi mõistetud. Asi on nõnda: M. Mitt oli kui Tamme mõisa politsei 24. Augustil 1879 üht puuwarast Adam Waha Tamme kogukonna kohtusse kaebanud, kus see mees ennast sellega wabandaS,  et ta ühe jau puid töisest meyast olla wõmud ja töise jau kohta Tamme mõisa rentniku Lima käest lukasedeli saanud. Selle peale ütelnud M. Mitt kogukonna kohtu eeS, et G. Liwa'l seesuguse sedeli andmise luba ei olla ja kui ta seda teinud oleks, siis ta ka puuwarguse süü alla langeks. Töisel kohtupäewal tõi A. Waha kohtu käsu peale oma lubasedeli ette, aga seal ei seisnud muud peal, kui et rentnik Lima temale luba oli annud, hagu raiuda. Nägu kogukonna kohtu protokollis üleSwöetud sõnad tunnistawad, ei ole M. Mitt mingisugusel kombel rentniku Limalt teutand, maid oli paljalt ütelnud: Kui Lima puuraiumise lubasedelit on annud, mis ta ei tohi, siis olete mõlemad margad. Rentnik Lima oli aga Wõru SilläkohtuSse M. Mitt'i peale kaebanud ja see kohus oli teda Lima teutamise pärast 2 nädala peale mangi mõistnud. M. Mitt kaebas siis edasi kubermangu  Valitsusele ja seal misati see Sillakohtu otsus ümber. „Neue Dörptsche Zeitung" saab wist ka tunnistama,  et need EeSti saadikute peale langenud kogemata  juhtumised imekSpanemise wäärt on. Sest kui üks seesugune kaebdus, nagu Lima poolt M. Mitt'i peale, kaks aastat Sillakohtus seisab ja siis M. Mitt Peeterburgist tagasi tulles kohe mangihoonesse selleS asjas peab astuma, siis on see üks imelik juhtumine. Ka pidada see asi nüüd, peale selle kus ta ligi 2 aastat Sillakohtus seisis ja Sillakohtu otsus ümber on lükatud, uueste Maakohtu ette uueks läbikuulamiseks  tulema. „Neue Dörptsche Zeitung" peaks meel selle peale mõtlema, missuguses pildis meie maa eemale paistab, kui üht meest, nagu M. Mitt, kellel nn palju awalikuid ametid käes olnud, margaks tahetakse  teha. Ehk arwab „Neue Dörptsche Zeitung" seeläbi meie maa Lugemust ja ühendust karastawat, et ta seesuguste laimduse kirjade awaldamistega siin kodu mihawaenu sünnitab? Eugen Jannsen on 9. Nowembril oma suurekooli lõpu-eksami ära teinud ja Doktoriks nimetatud.  -Nüüd wõib La ennast l)r. S. Jannsen õigusega  kirjutada. Meie jutustasime wiimases  numnS, . " omad terwed  numrid ja niisama ka oma 44. nummert tülikirjadega  Sakala wasta täidab, siiski aga rahust räägib  ja Sakalat palub, et temaga rahu teeks. Oli see nummer juba imelik, siis on „Eesti Postimehe" 45. nummer weel imelikum. Teeb ehk peab see nummer  siis tõeste rahu? Ei sugugi! Ka see nummer on otsast otsani tulikirjadega täidetud, nii et aga õige wähe sõnumeid leiame, mis aga „EeSti Postimeest" ära ei keela, jällegi nõuda, et Sakala rahu teeks. Rahu! ja rahu! hüüab „Eesti Postimees", aga ei jäta meid ise ommeti mitte rahule. Omas wiimaseS numris arwab ta ennast ka juba nii kaugel olewat, et jutustada wõib: „Rahwa poolt tuleb meile weel sell nädalal ühest maakonnalinnast sõnum, et sealt inimesed tulewal aastal Sakala asemel üht töist ajaleht  tahawad lugema hakata, sest et noh: sest et! Jäägu põhi nende eneste teada." Wäga kena luuletus!  Wist tahawad nad EeSti Postimeest lugema hakata! Ostke aga aegfaste uus suur rahakott walmis,  kuhu selle hulga lugejate tellimise raha sisse panete! Eesti postimees saab tulewal aastal kallim olema km Wmaale. Ehk ta kM weiksem on kui Eakala, saab ta ommeti lisalehega ühes 4 rubla 50 kop. ja ilma lisaleheta 3 rubla maksma. Kuulutuse  all seisab: „Jannseni wennad." Sellest näeme, et mitte W. Just seda „Eesti Postimeest" ära ei ole ostnud, waid „Jannseni wennad", kes teda ka „seiemaale wäljaannud ja toetanud." Wõruft. WMZ »Kandle" lauluselts on 8. Nowembnl"°oma esimese kÄNMu ära pidanud, kus eestseisuseks saiwad walitatud: Presidendid: G. Terepson ja J. Erlemann; kaSsahoidjad: R. Ullay ja P. Zopp; kirjutajad: Pakler ja Palloson; laulujuhatajad:  A. Aras ja J. Tolga. Riiast. Riia EeSti koguduses on aastal 1880 75 last ristitud. Leeris oliwad sellsamal ajal 9 hinge, laulatatud saiwad 20 paari, ja 44 hinge suriwad ära. Nende numrite järele oleks sealne Eesti kogudus peale 2300 hinge suur. Et aga surem jagu Eestlasi Saksa koguduste liikmed on, sellepärast on Eestlaste arw Riias palju suurem. Hobuseid on Wmeriigist 33,125 looma wõeryle maale wälja wiidud. Neist on üle Lääneja  Musta mere 650 tükki läinud, maa teede peal 32,970 looma ja Aasiasse 153 looma. Tallinnast. Eesti Aleksandri kooli asi on ka tänawuse TaNnnamaa sünodi peal läbi räägitud; nagu meie Saksa ajalehtedest loeme, kus selle küsimise üle waieldi: Kas mitte hea ei oleks, kui kirikherrad ka Aleks, kooli tööst osa hakatsiwad wõtma ja abikomiteede  liigeteks heitma? Selle küsinuse kohta awaldab nüüd kirikherra L. Hörschelmann Baltia kuulehes  ühe pitkema kirja, kuS ta ette püüab arutada, kuidas kirikherrad mitte selle kooli heaks rahakorjamise  tööst osa ei wõi wõtta, waid asja rahüiSte pealt pidada waatama. Meie oleksime wäga rõõmsad,  kui kõik, kes meie tööst osa ei taha wõtta, rahuliste  ja meile takistusi ettepanemata meie tööd pealt waataksiwad. See oleks nii heaste ühele kui töisele poole suureks õnnistuseks. Töö Eesti Aleks, kooli heaks. Üks kiri abikomitee osawast tööst CesS Aleksandri kooli heaks. Seal oliwad wirgad noored neiud 250 asja, enamiste nende eneste näputööd, abikomitee kätte toonud ja need asjad müüdi 25. Oktobril wälja. Raha tuli 193 rubla 75 kop. sisse, mille summast paljalt 6 rubla kulude eest maha läks. See on üks ütlemata kiiduwäärt  toimetus ja teeb selle abikomiteele tõeste auu. Temast peaksiwad nimelt kõik need eesmärki wõtma, kes muidu asju ei saa toimetatud, kui et „kulud" suurema jau rahatulekust jälle ära neelawad. Auu Waiwara tubli meeste ja wirga neidudele! Saaremaalt. Koguduste suurus. Saaremaal  on suurem jagu Eestlasi usku ja sellepärast on mõned Lutheruse usu kogudused seal õige weiksed. Nii on näituseks Jaani koguduses 17 last aastal 1880 sündinud ja 9 hinge surnud, nagu paljalt 3 paari laulatatud. Terwel Saaremal on Lutheruse 14 kihelkonnas aastal 1880 sündinud 1162 last (584 pois- ja 578 tütarlast) nende seas 24 kaksikut, 50 sohilast ja 28 surnud sündinud. Surnud on 897 hinge (nende seas 426 meeste- ja 471 naisterühmast).  Neist oliwad 18 meest ja 24 naisterühmast peale 80 aastat wanad. Soome kunstlaulja neitsi Alma UoHWAn'i nimi saab wõeral maal igal pool ikka kuulsamaks. Mailandis, kus ta hilja ühes kontserdis  laulis, kiidetakse tema IUÜu ja kunsti-ilu kõige mahedama sõnadega. Üks Mailandi ajaleht kirjutab: „ Kontserdi keskel astus üks noor neiu Soomemaalt üks ilus inimene otsekui Goethe „Gretchen'i" eeskuju weike, waimustaw, armas ja kõrge. Tema laulis ühe Rigoletto arie imeilusaste ja südamesse  tungiwalt. See sünnitas üleüldist rõõmu ja hõiskamist. Kõik kuuljate kogu hüüdis ühest suust kiitust ja käeplaksutamisel ei olnud määra, ülisuur oli auustamife tunnistus. Laulja neiu nimi on „Eweliina Alma", ilus, luuleline nimi, mis neiu enese iludusega ja muusika Vaimuannetega täieste kohane on." Nõnda Wilandi ajalehe sõnumed. Meie lugejatele ei saa tundmakä olema, et neitsi Fohström minewal aastal ka Tartus ja muial meiemaa linnades käis ja igast kohast oma imelise waimustawa kunstlauluga  ja oma imeilusa healega suurt auustamist ja tänu kaasa wiis. Soomemaal olla jälle üks laps otse kesk päewa ajal hundilt ära söödud. Abo ajaleht kirjutab:  Ühe talupoja 5 aastane poeg mängis Lõise oma wanaduse lapsega maanteel, mis otse küla äärt mööda käib. Korraga tuli hunt ja wiis töise poisikese ära. Widewiku ajal leiti arwata kahe wersta wõrs külast eemal lapse keha üles, mida hunt jo poolest ära oli söönud ja siis, kui püssilaskmist ja inimeste kära kuulis, maha jätnud. Lähemas külas tahtis kiskja sellsamal päewal üht 12 aastast tütarlast wötta, kes suure hädaga meel külasse pakku peasis. Nimetatud ajaleht tähendab õigusega, et selle jäleda asja wasta üleüldiselt suurema hoolega peaks sõditama ja suuri koeri peetama, sest enne, kuna igas külas ja talus suured karjakoerad peetud, olla seesugust lugu wäga wähe ette wõinud tulla. Peeterburgist. Keiserlikud Majesteedid, nagu „Walitsuse Teadaandja" kuulutab, sõitsiwad 12. Nowembril Gatshinast Peeterburgisse, ja reisifiwad sealt pärast lõunat sellsamal päewal GatshinaSse tagasi. „Walitsuse Teadaandja" kuulutab 14. Nowembril  üks Keiserlik Kõigekõrgem käsk, et sest ajast saadik igaseisuse liiget?!, kes Liiwimaal rüütli-mõisate omanikud, kõigesugustes nõuupidamistes maapäewa otsustes ning kreiside nõuukogus ühesugune heale õigus saab olema. 13. Nowembril kanti kindral - adjutant A. Nepokoitschitzki, kes wiimse söa ajal Donau mägede ülemkommandöri Suurwürsti Nikolai Nikolajewitshi abi (Stab-Chef) oli, suure auuga tema wiimast teed hauale. Mitmed Keiserliku Perekonna liikmed ja palju muid suuri ülemaid saatfiwad söamehe põrmu tema wiimast teed. See sõa-kindral oli 67 aastat manaks saanud ja oli omal eluajal mitmed tähtjad sõatööd teinud, ja kui ta ka mitte üks kuulsamatest Wene ajaloos  ei saa olema, ei saa tema nimi snskt ilma nimetamata  ega nooremast ajast ka puhas auustamata jäema. Peeterburgis tõusis 2. ja 3. Nowembri wahet ööse tormiline Lõuna-Õhtu tuul, misläbi mesi kanaalides  ja jões 3 jaiga tõusis. Ligi kella 8 hommiku heitis tuul häkitse.t Põhja-Õhtusse ja läks suureks tormiks. Wesi tõusis nüüd hirmus ruttu, künni s'/- jalga üle hariliku kõrguse ja pani madalamad linna kohad mee alla. Mõnes kohas galeri-sadamas oliwad uulitsad 2 jalga mee all ja nõndasama ka mitmed saarestikud. Weikeses-Neewas seisiwad 200 weu- ja sõidulaewakest talwe ajaks reasse pandud. Need kiskus torm ankrust lahti ja pillutas neid üks töise wasta ja wiimaks ojusiwad nad kõik segamine kõiges Neewas künni kindluseni. Otse merest tormawad kõrged laened kiskusiwad suured puuweulaewad) raudlaewad, dokid ja suplemise-majad oma kinnitatud kohast ära ja wiskasiwad neid silla wasta. Kõige enam saiwad  tormiga kahju Suure-Neewa äärsed majad, nõnda wiis nimelt torm kahel majal katukse pealt ära, purustas  maja kolmandama korra puhas wigaseks j. n. e. Mitmed ja mitmed inimesed saiwad selle aruldase häkilise  tormi ja weetõusu läbi rääkimata kahju. Nagu päälinna ajalehed awaldawad, olla minewal  aastal Jekaterinoslawi, Tauria ja Hersoni kubermangudes wäga palju põllu ja metsade heaks tööd tehtud ja määratumal hulgal kuiwa maakohtadele wett märjadest kohtadest juure lastud. Senni ajani olla rohkem kaks miljoni dessätini kuiwa maad nõndawiisi weerikkamaks muudetud. Nõndasama on jälle Wenemaal  mitmetes kubermangudes soost ja rabast kuiwaks lastud ja seega metsade kaswamist ja wilja- ja heinamaade  suurendamist sünnitatud. Üks Itaalia ajakiri kirjutab: Suure imestuse  wäärt on see osawus, miska Wenelased sõa- ja poliitika asjus oma uurimisi ja järelekuulamisi ajawad.  Suure waikse ilmamere ääres on löunepoolne Ammi jõe äärne maa jo wäga Wttaw ja läbiuuritud. See maa seisab Mandshuri ja Waikse-okeaam wahel" ja lõikab suurt osa Hiinamaa küljest mööda mereäärt ära, mis selle maakonna ülem tähendus oli, kui Wenelased  teda oma kätte wõtsiwad. Töiselt poolt aga lõikab Mandshuri-maa lõunapoolist Ammi maad- ja jõge oma sisse ja keelab sealse kohale Kesk-Siberimaaga otsekohese ühenduse ära, ja nimelt sealt, kust Wene maantee Transakali maadest künni Wladiwostookisse 3000 wersta pitk on, aga üks lühikene otsekohene tee läbi Mandshuri-maa kannaks ainult poole osa sest pitkusest. Wenelastel on see lühem tee aga weel suurelt tundmata, ja nad tahaksiwad tema üle hoopis enam teada, kui praegu teadsiwad, sellepärast paniwad mitmed ülemad-ohwitserid enesele hooSLekauplejate riided selga ja saiwad nõnda Wladiwostookisse minema karjaga otse läbi Hiinamaa ära käia. Kamalus läks täitsa õnneks, ilma et Hiinlased wähematki märkasiwad,  ja sõateaduse meestel on tee ja kohtade üle täieline teadus ja tundmine. Tuleks ehk kunagi Wene ja Hiina wahel sõda, siis saab seda teadust wäga tarwitatama.