olen seda kstõd akganud ja olen seda Uistisahereadega ühest, selle aegleke mastia. oina einklaga kailjema pidanud. kellel selle koo east kuse jt <kga mille anun vi ole. on selle mastla ka milmasel aral kara ! - ltnnd. naga mällu sügise Peen jõle lüli uni last, iuille eest »oeel hiiziiii „lsestli waiuule astlust. ila , i.ihmamelu d' kihulauurd nüüd ka siilui, seda kood, koeraldakud  taiukohkaü kkllukama ja lohknma. Kulda wSikS stiS paiida. Rl m< tfahsuad nüüd lua meelega üh! tööd eite mokakkimad, niist iul'a iieensseli maga lüiitaiv on ja palju raha maksal', kui nemad 10 eel kstige selle korma? kartma peamad. cl onia lnltnina wahele pistawad ja tööd kakistkamad? - ai tea meie põllu- >a taluastsnst. meie ag r a epolilikast ühtigi, urmad seda nende loimelada. kest selle peale harju» kalud im, liist lahrl' see asi edasi >a j.nad ' istele otsusele I Peal' selle mõid testil maal maemall kümme Mõisa sara pcalk ella. k»st kaliikolmd m'lie kiunli pandud ei ole. ~lh'ishki fslejiuika" sonnmiie järel alla AiwiMW fsstssjsiist Kulun nüril palunud, c! lema kulepnnemiste ja teistis kaidelamoie umtustle lsteznmisekst filmimaale uendan.melalud  ~K a u stemai kaik se m i sl" ioimetaks. See au ükst elek. kust iihk maakonda eahnlnmakst lunniStakse ja kust siust telk k.'dku astjad, uu st amallku elukana illiige PUU' dumad, küdema ja karmima käesta lelelatud saawad, kui fi>,lalised seadused seda ette kiijttlamad. fiiwimaa Saksakeeli  lelud kiuuiiamad, e! see Pinnu nulle õige ei olekS. Mist seal !>'ii i'tt. seda meie ei tea, seda aga wöib mi Ime ll mar.. >l uada. e! sfdamiiji. kuida astjad praegu sfisamnd. seesttstull olekud suue >dk parast oodata ou. Just kergi luse kst sl saak st see meie elule miile "lema. ja just amikst ei "lekst see mnie ka Mille, kelle süü see M? Kast meie ast-ad iNhttljsest ei edenenud? i "sel. selle kuu ja lk. paama wahcl, oli lveikes s.,kai, »"li!sast. tiuunimeest Jüri Riitjaewe majaS tuli ladli juastuud ö ul. lm ,ujad oi imad küll marmalt paigal, siga uu >li lli jU!udust ja lie>l de iöii ei uurinud keelda, et tuli ikka kaugemale uuinst. Kuida ka lood tehti, stiõki r'l uiud kulu niue z>iiia!a. kui li Ilse maja, kõige körlvaliste H.UU" lega » e'k> st Laiali uiiliksast ja laiast fiiioa llUlttsaõ tti.ilu, p leuud olin ad Kohji! ou ivüga suur ja palju uumli id iU'l'ieii. kest u,nl j'eal I lalin all, ou kõigist omast ilma jäänud, saksakeeli „ 5 allinna M õMletUmale  heakft l.iha koguniist alganud ja wõtab armuandeid waSta. Lelle kmi 8, paamal jooksis Inglismaa aurulaew »tlna", min Neweasileö kiwisittega ja hemtka kaupadega 5 a llinna liilcma? alt. Naissaare Põhja«lääne otsa peal kinni Laatl.tpd olimad kmpa lkittud, 10W rnbla eest nppl Mitt"., paiall mallis aga Neplttttt abiseltS seda oma pf..,e za makiin Raisiame meestele taganemist. Laew sai ö allinna ladamaSk loodud, aga juba oli 12 jalga wett ikkS lagumine mait oli kalki. Gnne seda oli Inglis-- i„aa amnlaew ..Nellie 'Klise", kiwisittega Awnstadtt sSttmad.  Naidsaair giuns kinni jooksnud, saarlastest 3VW endla f.,l lahlt kistud ja edati sõitnud. Soomemaa anrula.  m ..Patkdan' on Smealwig't ligidal kalju peale jooksnud. .leitungi" sõnumile järel saada GeStikeelt a.altdrd, »ns mälja tttlewad, edaspidi RiigaS zittssttkiid ,lif<ftl'l,tgi kirjutab, et selle knn 14. paamal endise .Walgnje" toimetaja, Mihael Lindcnbergi ja icm., adikaasa an Lenali S. DeparlemenliS ette wdetud saad .st.udlttN au. cl ncmad palwekirja Keisri Majestätil.'  kinttlaand, inilleS wale jutlust ja waletatud ülesandeid  all Inda mitu pääwa seisab kstik maa suilsuõ ja mõnel päänml on hk kange -uaapeleinise haisuga läidetud. Kuida sea!! paoll kirznlakse, alla N.akioere ligidal raba põlewaS. Hellest ei weikst aga nii palju sutlsll tulla. Suured melsap.lemised an aga Piykwa ,a PlttVsa wahel, niisamati ka Pelerbrugi ümberkaudu ja mllmM tktseS paikav, Wenemaa  kubermangudest. Ükstki ei mäleta küll, et Wlttta« ehk Porlkirrr kes kuuse paänmde seest kail sood kutwad 0U ja kaik teed talnuuoad. uagn meie seda lättawu omal kodumaal  näeme Mllmelc poolelt, iseäranis Nakwere maakonnast  tillemad sõnumid, et jüed ära kuiwawad. Mõnes paikas peab tahmast >5 werSla pealt wett wedama, teiste» paikadest orna rraadrite UH ostma, kelle piireS weel hallikald  on Äkiltned wiimköögtd et ole «ee puudiise pärast oma lood algala moinud. G«l silmapilgul, Viinakuu l?. pääwal. kttst seda kirjutame, on taeivaõ ptlweS, kas sellest aga lnnd ehk wihma tuleb, see on wäga kahewahtl. Tuul ,'N ikka roeel õlda paalt ja mere ««st on kaugest alanemas, mtst astiatnndsate jutu järel Muda tähendab. ng eikk' maarja kihelkonnast. Öösel, selle kuu t ja 2 päänm toadel tungistwad wiiv rööwlit Weike"taarza  kidelkandas, lturküla Mõisa herramaja sisse. Kaks > noad ukse elle malmama, teised Wsiwad mana herra, ,r,m Mandelli magamise kamri. pauitvad temale rewolwre n.tua peale ,a pärlsiwad raha. Wanal. jõtttamal ja koh. ktttittd herra! ei olund muud parata, kui andis, mi» käe- põrast oli, 82 rubla. Sealt läkfiwad praua kamri, tegiwad  sedasama, Ühe halwatud sugulase ja wiimakS kooliuleili  sa laSte kamri, ikka ähwardates ja raha pärides. Kui kõik läbi käidud, fiis tuliwad nemad herra kamri tagasi, svtmaflwad wähese saagi üle ja lasksiwad tema kuuli kaenla alla. Õnneks ei ole haaw wäga raske. Kuult hau? on suur ja näitab, et see ühest jämeda rauaga püstolist laStud on, mida hiljuti ühest teisest paigast rööwili.  Tähendatud on meel, et mõisa kärnal herramajas nmgama pidi, sel öösel aga mitte kodu et olnud. -- Kord räägiti, et juba kolm rööwlit kinni wöetud, olekftwad, nende kestis mõisa kärnal ja ühe naabrimöisa endine kutsar, keõ juba enne nuhtluse all seisnud, aga pärast tunnistakse seda tühjaks jutuks. Rakw e r e st. Selle kuu 4. pääwal Homikus põles Amla kihelkoudaS, Kurge mõisa mashinarehi, kõigiga mis seeö oli, täitsa maha. Peale rehehoone, mis 2990 rubla wäärt oli, põles kõik rukki ja kõik kaera leitus, 5529 rubla wäärt, ja mitmesugused mashiuad, nenda et kahju 11,299 peale arwata tuleb. Kaitse alla oli kõigest sellest 8,529 rubla eest. Korraldatud tuletõrjujad oliwad küll wahwusega  tööl, aga weest oli puudu ja nemad ei suutnud muud teha, kui hooneid mis tuule ja kange Sleleegi all seifiwad, kaitseda. Kuida tuli lahti peasnud, seda ei ole weel teada. Nii roti mvisawalitsus, Kadrina kihelkondas, on ühe „m»emeelise" kirja saanud, milles tulega ähwardati, kui mitte ühe tähendatud paiga peale 500 rubla maha pandu ei saaks. Tõeste ou ka pärast juba ükS heinakuhi maha põletatud. Uuemeelist kirjameest ei ole weel leitud. Ntirolt talurahwa wiha selle häbemata kurjategija ja tema teu üle ou wäga suur. Tartust. Koosolekul, Aleksandriks oli aSjuS, selle kuu 5. pääwal, sai kooli plaan wasta wöetud, mida Pastor Hurt, Dr. Weske ja 1! peakomitee liiget teinud. Et asutataw kool Real-Gymuafiumiks saab, see on nüüd peakomitee  poolt kinnitatud ja õpetuse, kui ka kooli walitsuse plaan saamad ülemaks kinnitamiseks pea ette saadetud. Aulu on aaStas 8999 rubla peale arwatud. Walitsust wõiab üks 15 liikmeue kuratorium oma kätte. Igal kolmel  aastal aStuwad wiiS liiget liisu läbi kuratoriumift wälja ja saamad wiiS uut nende asemele walitud. Neid waliwad paigale jäänud liiked, neli saadikud Kirjameeste Seltsist ja üks saadik igast Põllumeeste Seltsist.  Tänine  kasfahoidja, Pastor Eisenschmidt on oma ameti maha pannud. Maarja-Magdalena abikomitee liige Dido seisab kaebtuse all, et tema tuntud Sozialdemokratlase,  E. Bark'iga rohkem tegemist teinud, kui uStawa kodaniku kohusega kokku mahub. Peakomitee poolest ou tema uit kauaks kõigist asjatallitusest lahti mõistetud, kui tema ennast kohtu eeS sellest kahtlusest puhastada jõuab. Riiast. Häda-theatre walitsuse poolest pakutakse sellele tuhat rubla, kes seda tulepanijat Politseimeistri,  Oberst von Richardil juures üles annab, kes theatret põlema piSta katsus. Palwekirjade wabrikantide üle kostawad ikka weel kentsakad sõnumid. Pea-wabrik olla Niigas, kus kaks Adwokati, ükS sündimise poolest Lätlane, teine oma enese tahtmise poolest, igaühele igasugust palwet. 25 rubla eest kormldawad ja kirja panemad. Neil herradel olla nisupvld  õitsemas, aga waesed petetud maamehed, kes nende kütist sattuwad, ei saa oma kalli raha eest muud kut pilkamist  ja sapitatud südant. Nüüd karta mõned juba oma palwega hiljaks jääma, kuna teised kõik eest ära wötakfiwad.  Sellepärast paluda mõni mees seda, mis aga kõige rutemine meele tuleb. Nenda on Tartu maakondas üks wälja teeninud soldat suuremat armuleiba ja Eesti Umwersitäli psoowiuud". Muigeni maakondas tulnud mõisa sulased oma lahke herra juure ja palunud palwekirja  üleS panna; talupojad olekftwad oma juba tallitanud. Remi d kõik tahakflwad maad, muidugi möisaherra maad. Lätlased paluda jälle Läti Universitäti; teises paikas kõige maapinna sillutamist, kõrgema seisuse õigust Lätlastele ja teist seesugust aSju, mis tasasel ja tõsisel talurahwal iialgi meele tulnud et ole. Et see nõndanimetatud ,rahwuslik" liikumine koguni mitte meie kodumaa rahwa keskiS tõusnud ei ole waid et see wäljaspoolt rahwa sisse kunftitatud sai, seda on tänine siin kõik need lehed tnnnud ja tunnistanud, kes maad ja rahwast tnnnewad. Niisamati ei ole see siis mõistlikumate  ja küpsemale maimude eeS saladuö olnud, et sel Kii- talu asjadega ja maa asjadega ühtigi tegemist ei ole, waid et tundmata maimud ja wõimud siin üht salapolittkat taga ajawad, mille eesmärki nemad talurahvale  koguni mitte awaldada ei julge. Nemad.teadwat wäga heaSte, et talurahwas selle eesmärgi eest tagasi põrkaks, nagu tulise raua eest. Sedasama on wiimasel aeal nüüd ka juba mõned Wenekeeli lehed tnndma ja tunnistama hakkanud. Esiteks pööraS meie wägewam kindlus, neile selga. Nüüd on ka Wenekeeli ,Peterburgi Zeitung* ühe Wene sugust Mittawi kodaniku, Slsidin 'i, kirja üles wõtnud, mis Baltimaa  kunstitatud liikumist hukka mõistab. Slöidtn kirjutab: ,Kuhu meie läheme? Meie tänule nii rahuline nurguke  on kuulmata wägiwalka paigaks saanud. Tulepanemtsed  mõisaherrade omanduse kallal on igapääwaszd asjad, saamad õige seatud korra järel tehtud. Nenda on üks wäga heameeliue mõisnik, Recke, pärast seda kui kõik tema leikuS ära põletatud oli, üht ulmeta kirja saanud, milles ähwardati, et tema edaspidi nii kerge kaubaga ei peaseks. Ühe teise mõisniku, Hahn'i, peale on kaks kord lastud. Need on tähed Läti rahwa korrata edendusest. Põllu küsimusel ei ole sellega ühtigi tegemist. Siin on juba palju tehtud ja juba nüüd on kaks jagu taluperemeestest oma kohtade omanikud. Selle juures ou see Kõigekõrgem luba palju aitanud, mis talumaa müümiseks  luba andis. Minu arwamise järel on Läti rahwa käärimisel koguni teine põhjus. Niisamati nagu Kesk- Wõuemaa maakondades, ou ka siin mitmed mehed ,rahwa sekka läinud", kuida seda nimetakse. Reed on omale Läti ülikuued ümber pannud ja need on rahmast üles ässitama hakkanud. Missugust nõudmisi ja soowimisi selle juures taga aetakse, seda teab igaüks; igaüks, kes seda aega meele tuletab, peab tunnistama, et nende wõimude keskis wäga wähe anujaid mehi oli, kes oma südame tunnistust mööda tegiwad; need oliwad oma enese segaste ja põlatud  mõtete ülearulised kannatajad. Seesugustel meestel on harimata pinda larwis, kuhu oma tüli ja wihawaenu külwawad. Seda wõib näha, kui natuke palwekirjade hulga peale waadatakse. Kõigist sellest on näha, et siin ükS salalik kihutamine tegew on, mis pölluküstmust  üksi aga omaks katteks tarwitab." —— Seesugused hääled hakkawad nüüd ka juba Wenekeeli lehtedes kõlama. Meie peame seda üheks täheks, et fissesaadetud  palwekirjadest midagi muud leitud on, kui , rahwamehed"  rahwale ikka weel ette kujustada tahawad. See, mida meie juba hakatuses kartsime, mille eest hoolega hoida meie rahwale nöuu andsime, see näitab sündinud olema. „Rahwamehed" käratsesiwad meie wasta ja andsiwad  nöuu, „ kõiki muhkusi" näidata. Wist on .muhkusi" näidatud, aga kõrgemas paitas näikse aru saadud olema, et need kaebajate eneste muhud oliwad, mitte nende muhud, kelle peale kaebtust tõsteti. Kuida meie ikka kinnitanud oleme, et meeletumad  ,s oowid, soowimised ja soowitused" mitte meie talurahwa ega õige Eestirahwa keskist tõusnud ei olnud, waid wõeraste tagakihutajate ja nende palgaliste keskist, uenda saab meil küll ka edaspidi tööd olema, rahwast sellest teutusest puhtaks pesta, mida meeletumad prahwamehed" rahwa peale ladusiwad. Seda tahame meie eksitamata ja kõikumata maimuga teha. Kuuramaalt. Kuida sügise eemale astub, nenda hakkawad tulepanemised ennast ikka suuremal mõedul näitama.  Taljeni maakondas on üheS järges neli täitetud küüni maha põletatud. Mitmed möisaherrad on Kumamaa  Kubernörile palwet saatnud, et soldatid nende wara kaitsema tuleksiwad. Ümberkaudu on herrade keskis Baron Karl v. Manteuffel Katzdangeni mõisast, ikka kõige esiteks nimetatud. Tema on oma waldade eest palju hoolt kannud, on hiljuti oma kuluga kahekordse koolimaja ehitanud ja koolmeistre ülespidamiseks ühe, 6999 rubla suure kapitali kinkinud. Aga ka tema rehi pandi põlema ja põletati kõige wiljaga maha. Üks hulgus on kinni wöetud, keda seal ümberkaudu logerema nähti. Teda peetakse  selle kurjateu tegijaks, aga mitte omast peast, waid palga eest. Peter b u r g i st. Kuida ka meie omal aeal kirjutasime.  saab Körgestönsa Keisri Aleksander 11. mälestuseks  Moskwas auusammas ehitatud. Selleks oliwad oma maa ja wõera maa kunstnikud kutsutud, wõidu-plaanifi sisse saatma. Need on nüüd kokku tulnud ja ka auupalgad  on juba wälja jagatud. Esimese auupalga, 6909 rubla saiwad Sherwood ja Kasta; teise 4900 rubla, Opekushin  ja Parland; kolmandema, 3090 rubla, Professor Rieger; Kunst-Akademia Professor Florenzis; neljandema, 2099 rubla, Opekushin üksi. Tarwitud ei saa nendest plaanidest weel ükski, waid saab weel teine wõidu-plaanide sissesaatmine wälja kirjutatud. Mihklikuu 27. pääwal, homikul kell 4 oli Mõitninskaja  (Pesski) uulitsas, kahekordses puu majaS Nr. 10, tuli lahti peasnud. Tuli oli alumise korra peal lahti läinud ja trepid oliwad juba põlemas, enne kui rahwaS teise korra peal unest ärkasiwad. Nemad ei peaSnud enam wälja ja pidiwad aknast umbes wiis sülda kõrgelt, wälja kargama. Neli last ja üks teenija tüdruk saiwad rasket häda ja pidiwad hospidalisse saadetud saama. Nende laste ema, Nastasja Kirilow ja tema kaks last leidsiwad tules surma. Teisest ülemise korra korterist peafiwad kolm meest ilma kahjuta wälja. aga lesk Ulja Ottob erSka, kes neid äratanud, oli ise suitsust läkastatud. Tuletõrjujad  kandfiwad tema küll weel elusalt wälja, aga juba hospidali  teel heitis õnnetu, wahwa peastja hinge. KakS