maal, mis tema käes rendi peal ehk tema oma on, üheS oma majawarandusega laiali pillutaks, kaugelt maalt Mue" otsima läheks ja sealt pitka ninaga, räbalas, tühja kukruga ja tühja kõhuga jälle tagasi tuleks. Seda on paraku wiimasel aeal nii palju nähtud ja see on ,häbiks." Herra Professor J. Kõler kirjutab: ,Igaüks, keS Krimmis osta ja wiinapuude kaswatamist ette wõtta tahab, ei pruugi ise Krimmi elama minnagi, ta wõib oma poega, wenda wõi muud sugulast wõi ustawat meest sinna saata ja seal wiinapuu aia istutamist ja kaswatamist peale hakata  ja edasi ajada lasta, mis läbi tema warandus ruttu kaSwab." kaua aja peale, kui Eestlastel weini puude kaswatamist ja weini tegemist waja õppida ja kätte harjutada on, wõiwad mitu weini puu aja wõi põllu omanikku üht weini puu kärneri ja weini tegijat palgata." Kas kuulete! Kui Kuntaugana maa mitte parem ei kui see nõuu, sits hoidku ennast sealt igaüks eemale! ,Hans külwab, HanS lei°k ab, HanS paneb nahka ka," ütlewad Saksamaa talupojad, ja et neil õigus on, seda teadwad taluperemehed meie maal ka. Siin peab aga rohkem knt üks ,Hans" ametisse pandud saama: poeg wend, sugulane wõi mees" ja ,weini kärner" ja „weini tegija"! Peremehe enese film wõib umbes kolmtuhat wersta taga waritseda ja pealt waadata kui ruttu" tema waranduS sedawtifi ,kaswab"!  Auuõtatud  herra Professor, selle pitka kõne lühikene tähendus näib olema: ,Sugmvend, saada aga oma raha Krimmi, jää ise kuhu tahad!" Et siin jälle jutt on, siis lisame paigal juure, mida meile nädali eest Tallinnast kirjutati: ,Praegu räägib meile üks noor abielu-paar Kose kihelkonnast Triigi wallaft, keS täna Suhhumist kodumaale jõudnud: Nemad on Paastukuul herra von Michleri toimetusel onuemaale reisinud ja temale 5 rubla hinge pealt kirjutuse-raha maksnud. Asu-tuse-maa pidanud seal kõik walmis olema, tema läbi tellitud, üsna peremehi ootamas,  kes aga wasta wötaksiwad. Neil olnud siin weike ilus kahepääwa koht, mida nemad maha jätnud. Qma loomade ja kraami eest saanud nemad 300 rubla ja reisinud  sellega ära. Et aga seal sugugi elada ei ole wõinud,  pööranud nemad tagasi, kodumaa poole tulema. Moskwasse saanud nemad weel oma jõuga, sealt palunud ennast wangi wiisil Tallinna saata, kus neid Politsei wasta  wõtnud ja Toompeale wiinud. Nüüd olla nemad lahti Mõistetud, et koju minna wõiksiwad, kui neil seda kallinimelist  paika weel kusagil oleks. Meie küsimise peale, miks seal elada ei wõi, ütles mees: »Millest siis seal peab elama? Muud wilja seal ei kaswa, kui ainult Türgi-nisu; sellest tee leiba, keeda pudru ehk söö kuiwalt. Wefi on nii paha, et suhu wõtta ei taha, soolgi on punane ja wiha. Eluhoonet ei ole, kas kaewa aun! maa sisse wõi tee pesa põesaSse. Mingu kodumaal kuida läheb, aga seal on surm. Oma weikese lapse olemegi senna matnud." Nenda on selle tagasitulija jutt. Nemad on kokku arwanud, et nende seltskonna pealt Paastukuul peale 2000 rubla kirjutuse-raha saanud ön. Nendel olla kõigist weel 20 kopikat raha taskus. Aidaku Jumal!" —ks. Omalt maalt. Tallinnast. .Nowosti" sõnumite järel seisawad Greekaõigeusu  Maa konn a-Gynodil, mis praegu Kasanis koos on, mitmed tähtsad nõuupidamised ees. Seal on Piiskopide ringkirja järel iseäranis tähelepanemist nende eransuliste peale  heidetud, kes ikka ja ikka ennast Wene Greeka-õigeusu kirikust lahutawad ja iseäralist seltskondast asutawad, Lelle juhatajad enamist ikka õpetamata mehed on, kes oma erakondlast  siis ka ikka rohkem ehk wähem segawad ja Jumala sõna Ühtlasest maimust kõrwale juhiwad. Kasanis peetaw Synod  olla omale kolmekordse eesmärgi wötnud. Esiteks pidada  nende Paganate keskis rohkem Ristiusku kuulutatud saama kes weel hulga kaupa Wolga maakondades elawad; siis olla waja neid uusi Khristlast, keda Paganate keskist wõidetakse, kirikuga kindlas sidemes pidada, ja wiimaks olla erausulasi elawa tähelepanemise alla wõtta. Iga Ristiinimene wõib. ennast nende nöuuwõtmiste üle rõõmustada,  mis Greeka-oigeusu kiriku tähelepanemi i ja waimulikku  wõimu omas ligemas ringkondas, hoolsale tööle kutsuwad ja juhiwad. Greeka-õigeusu maakoolid Battimaa kubermangudes seisiwad tänine kahe rahwakooli-iilewaataja all, ühe all seisiwad Eestikeelised, teise all Lätikeclised koolid. Kuida nüüd Westn." tahab kuulnud olla, saada ülemates ringkondades nõuu peetud, mis järel nende ilmaliku ülewaatajate kõrwa ka kaks waimulikku ülewaatajat  peawad asutatud saama. Eestimaa Kreditkassa poolest on nõuuks wõetud nende Kreditkassa paberite intresstde-kroonumaksu, mis metall raha ehk wõeramsa raha hinna peale wälja antud ja mis wõeramaa inimeste käes on, omalt poolelt maksa, et wõeramaa usaldus meie kodumaa hindpaberite peale mitte nõrgendatud ei saaks. Tulewad aga need paberid kodumaale tagasi, siis kaub nende eesõigus ära, ka siis, kui neid jälle wõerale maale müüakse, sest siis peab wõeramaa rahameestel juba teada olema, et nende paberite intressid kroonumaksu all seisawad. Eestimaa ametlikud põllusõnumid selle kuu 3. pääwast on järgmised : ,Rukki leikus oli pea igas paikaS lõpetatud ja saak ei olnud üleüldse mitte rõõmustaw.  Koormate järel oliwad põllud waewalt keskmist letkust annud ja wilja wäljaandmine oli suurelt osalt kogu poolest ja wilja poolest wäheline. Kõige wiletsam oli talwewilja  saa? aru järel Wirumaal. Läbistikku ei näita keskmist  talwewilja saaki loota olema. Rukki maha tegemine oli mitmes paikas hea ilmaga juba algatud. Suwiwili oli pärast wihma ainult püguti uueste kosumas ja hakkas küpsema. Kartuhwlid seifiwad lopsakas kaswuS ja täides õitsemiseS; nendest on head saaki loota, kui öökülmad neile kahju ei tee. Heinu oli palju wähem saadud kui wiimasel aaStal. Liiwimaal on , EeSti Postimehe"  sõnumite järel talwewilja saak läbiõtikku ennemini rohke kui wähene olnud. Suwiwilja peale on lootuS niisama  wähene kui Eestimaal. Kuura maalt on wiljasaagi kohta rohkem kaebtust kui kiitust kuulda. Wenemaa wiljasaagi kohta kirjutab ,Nomoje Wremja": pTelegrafi sõnumid ja kirjalikud sõnumid selle kahju üle, mida põud wiljale Wenemaal teinud, on ülearulised olnud. Kahju ei wõi küll mitte salata, ja see on paiguti õige suur, aga läbistikku saab leikus sel aastal wilja kogu poolest  keskmine, wilja headuse poolest wäga hea olema. Rukkid  on täiskaalused, puhtad ja kuiwad, kuida juba kakskümmendwiis  aastat mitte. Ka nisu olla wäga heast korda läinud, nenda et wilja headus wähemat kogu täitsa tasub. Üleliialised kartused wilja-ikalduse eest, on küll tükk aega wilja hindasi tähtsamatel turudel kõrgele ajanud, aga mitte kauaks. Heinakuu wiimaSte pääwade seeS, kui näha oli, et üleliiga kardeti, wajusiwad nisu hinnad Samaaras, Balakowis, Baronskis Grjasöi-Zarõzini raudteel ja teistes paikades jälle alamale, kui ka weel wähe wilja turule weeti. Wene wilja uuest leikusest, lõunepoolistest kubermangudest,  on juba Königsbergi tulnud ja ostjad on seda wilja wäga heaks arwanud, niiheaste kaalu kui ka karwa poolest. Selle aastase Wene wilja headus saab igal poolel  järelpärimist äratama ja seda alama wilja parandamiseks  kõlwuliseks tegema. . . Wäljawedamise kohta on lähendada, et see keskmise aru kohaline on. Königsbergi teel on wäljawedamine Leikusekuul koguni tõuSnud. Harjltwärawa walli peal, kus selle kuu 7. pääwa õhta kontsert antud sai, on sel õhtal suur õnnetus juhtunud. Peterburgi suurkooli üliõppija, Aleksander Anisimow,  oli natuke kõrwale minna tahtnud, pimedas aga liiga  kaugele läinud ja kõrge müüri pealt alla kukkunud. Tema kisa peale tuliwad kaks Politsei-soldatid ja mõned teised inimesed appi ja kandfiwad teda Raekoja wahi-kamresse.  Herra Dr. Frese ja Linnahirurg Feldhuhn saiwad senna palutud, peale selle tuli üks Sõeawäe-arst, kes esimest  abi tegiwad. Wäljaspoolised haawad ei ole karde- , tawad, aga ristluust on õnnetu noormees nii kangest põru- tatud, et ennast liigutada ei wõi. Oma soowimtst mööda sai haige oma korterisse wiidud. Küll oleks waja, et ' selle walli peale, kuS õhtati nii palju inimest tulewad, l kus ka kanget jooki saada on, nende paikades käepidemed H ette tehtud saaksiwad, kus müür nii järsku alla läheb Selle kuu 6. pääwal oli Knoopi kontori ametnik Aleksander  Malm aurulaewa »Kossak< peal tööl. Kui tema luugi  all seisis, kukkus ülemalt üks puu nii raskest tema pähe, et wassak lõua-luu purustatud sai ja wassak film wmia. paesuS. Õnnetu sai hospidalisse wiidud ja suri seal tei-L sel pääwal ära. Selsamal pääwal oli Altlinna hinge-1 kirjalane Karl Jagus ennast hoowi peal Toompea alewiS rohu peale heitnud. Mõne tmmi pärast tahtstwad teised, keõ temaga ühes seal majaS elasiwad, teda äratada, leidstwad  aga, et tema surnud oli. WäljaSpool ei olnud midagi wägiwalla tähte näha ja on arwata, et äkiline rabandus tema elule otsa teinud. Selle kuu 9. päawal läks kärnal Walkeri majas, weikes Arewjewi-uulitsas, tuli lahti, kuida arwatakse sellest kamrest, kus seemned seisawad. Kaks tundi pidiwad tuletõrjujad  tööd tegema, enne kui tuli lämmatatud oli. Täitsa maha põlenud ei ole see maja mitte, aga katus ja kõik korstnad pidiwad maha kistud saama ja seinad on ikka palju kahju saanud, mida ühte >kokku umbes KOOO rubla peale arwatakse. kuna maja stoo rubla eest Tulekassa  kaitse alla antud oli. Peale selle on umbes 2000 rubla eest kaupa ja majariistu ära põlenud, mis mitte kaitse alla antud ei olnud. Peterburgi kodanik Peter Käbi, kes wiimasel Wiinakuul Glanströmi maja weikel Tartu-maanteel, kus tema elas, põlema pista katsus, on Tallinna Raekohtu poolest, tema salgamisest hoolimata, kõigeist õigustest lahti ja 3'/, aasta peale wangitööle mõistetud. Tahab tema kogudus teda pärast seda jälle waSta wõtta, fiis jääb tema 4 aastat Politsei iilewaatamise alla, saab aga muidu Siberi asutustesse saadetud. - PrenSsi alama, Hermann Wesselowsky li aastane tütar, keda hull koer hammustanud, on selle kuu 3. pääwal  wee-jäleStusesse (koera-hullusesse) ära surnud. Tema haaw oli wäga weike, on aga siiski õnnetumale hirmsat surma toonud. Wiimasel nädalil on Tallinna Politseile kakS hobusewargust teada antud. Selle kuu 3. pääwal warastati WigalaS. Jüri Saia 4 aastane must mära, wäärt 70 rubla, öösel, selle kuu 6. ja 7. pääwa wahcl warastati Haljama waldaS Jaan Peelbaumi 5 aastane must ruun, wäärt 90 rubla, karjamaalt, ja rehe seina pealt 5 rubla eest hobuse riistu. Selsamal öösel warastati Jägala Kahtla kõrtsi rehest 30 rubla eest hobuse-riiStu. Teistest warguõtest on ka ikka weel ülearu kuulda. Ilmad on Eestimaal ikka weel heitlikud, enamist soojad, selle nädali hakatusel aga juba wilumad ja tuulised.  Peterburgist kirjutakse, et selle aasta Heinakuul seal läbistikku 21„ graadi sooja on olnud. Aastal 1757 on seal sel kuul labiStikku weel 2 graadi rohkem sooja olnud; pärast seda aga mitte enam nii palju kui tänawu. Loomatõbi näib Eestimaal kustunud olema, on aga nüüd ka Wiljandi maakonda tunginud, aga mitte selle karedusega kui Eestimaal. ,Wiljandi Teadaandja" sõnumite  järel oliwad seal ülepea 3 hobust, 30 sarwlooma ja 19 pudulooma põrna-tõbeSse langenud. Niisamati on põrna-tõbi ennast ka Serbigali kihelkonda?, Liiwimaa Läti jäuskondaS näitanud, kuS arwatakse, et kärbsed metsas põranatõbeSse langenud põdrade raiskade pealt seda kihwti koduloomade peale kannud. Seal on ka Baksia talukoha sulane, kes langenud hobuse nahka wõtnud, psrnatobesse ära surnud. Kahju ja paha küll, ek mõned inimesed selles asjas, nagu mõnes teiseS ka, ikka weel õpetatud inimeste ja walitsuse sõna kuulda et taha! KaS ei ole ütlemata jõledus, oma elu ühe hobuse-naha wasta wälja mängida? ja ligemise loomadest weel rääkimata, kelle elu ja termist see ükS hobuse-nahk häwitada wõib I Läbistikku on loomatõbi ka Liiwimaal wähenemas. ÜlijulguS raudtee peal wõib kord õnneks minna, maksab aga teine kord elu ehk terwise. „ Walitsuse Teadaandja"  sõnumi järel on hiljuti ükS reisija Balti raudtee peal, 9 werSta Peterburgist, täides sõitus rongist wälja karganud, oma uuri järel, mis aknast wälja hukkanud oli, ja on kahjuta jäänud. Selle kuu 10. pääwal katsus üks reisija Baltiski wakShalli ees rongi peale hüpata, mis mööda sõitmas oli. Õnnetu ei suutnud ennast aga trepi peal püsti hoida, langes tagasi, pidaS küll käepidemest kinni, sai aga edasi weetud, wasta perronit põrutatud ja hirmsast wigaõtatud. Tema sai ühe laua peal wagoni sisse kantud ja poolfurnult Tallinna wiidud. Ühe jutu järel on temal üks, teise jutu järel mõlemad reie-luud katki murtud. KaS tema weel elus on ja kes tema oli, seda ei ole meie tänine kuulda saanud. i Balti raudteel on selle aaSta esimesel poolel 1,836,133 rubla sissetulemist olnud; 223,562 rubla wähem,  kui mullu sel aeal. 5 ,Saarlane" on ennast meie kirja, ,Saaremaa rahwa-elust", üle pahandanud, miS meie lehe Nr. 25 sees seifiõ. Meie wõime otsekohesest südamest kinnitada, et meie Z ega meie kaastööline selle peale mõtelnudki ei ole, Saar'  lasi kuidagi pilgata wõi ,nokkida". Kui aga üks külaline i kord ühe rahwa keskis luusimaaS on, kelle keel ja elukom- bed tema harjunud keelega ja elukombega igapidi kokku et lähe, siis juhtub see tema ees natuke naljakas olema ja ! annab tema jutule natuke naljakat karwa, ilma et tema sellega kedagi alandada ehk pahandada tahaks. Tehku z üks Saarlane seda suurel maal ka, meie loodame, et keegi j ennast selle üle ei pahanda. Kõikumata sõbruses oleme ? meie tänine Saarlaste elust ja edendusest osa wõtnud ja - tahame seda ka edaspidi kõikumata teha. t Rakwerest. Rakwere ümberkaudu on, kuida sealine , Teadaandja" kirjutab, suwiwilja leitus Heinakuu 29. pääwal algatud. Heinakuu 31. Pääwal on need kolm ! last Jaagupi kirikus meetud, kes Kulina waldaS, ühes ° piksest põlema löödud majas surma saiwad. Naabrid arwata,  et need lapsed olcksiwad wõinud peastetud saada, - kui majarahwaS neid mitte ehmatuses ja oma wara peastes  ära unustanud ei oleks. Enne Jaanipääwa on Kunda waldas ühe metsawahile, kes üht heinamaad wahtiõ,  öösel selja takka kirwega selga löödud. Kaks pääwa on õnnetu metsas uimaselt maas olnud, künni teda leiti ja arsti hoolekandmise alla wiidi, kus tema ka juba terwekS  saanud on. Tartnst. Saksakeeli ,Uus Tartu sõnumite järel on Tartus kõhutõbi liikumas. Tähendatud leht annab  tungiwalt nöuu kõiki seda tähele panna, mis terwise hoidmiseks ette kirjutatud on, nimelt mitte tooreid õunu ja marju süia, hoowist ja körwalist kamrid puhtuses pi. !dada j. n. e. , EeSti Postimees" kuulutab neid auulhindafi,  mis Rõngus peetud Tartu Eesti Põllumeeste