Tallinna Sõber M 37 KÄmneS aastakäik Tallinnas, 9. Mihklikuu Mwak!M. Uleiildne eraleht Ersti rahwale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pkirijate trükimajaS: aastas. 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aa»taS 3 rubla pool-aaStas -... l rubla 70 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 Kop. Tellimises wöetakse waSta: TaMuuas: Ltndfors'! pärijate trüki majas. KeterSargis: S. Seekaudt, ()»nasvoi:->s H 54. —Hartus: Laakmann. Aakweres: Auljs. Kaides: Ä. Seideki-era. Kapsaku-: H. Kollverg. Lihulas: ZZätlaer': poodis. - : O. Karow'i raamatupood. - Marwas -M. Kõder. Mõrus, Kraua Kickrote. - Wakkas: M. Uudotfi- Kuresaares: Hh. Lauge. Maal: laida iseäranis taniaratje. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, - kirjad käiwad Balüski (Baltischport Register - Juhtkirjad Eesti aealehtedes. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tal linnast: Uued Polilsei-kohtud. Koolide asjust, kohtute muutmin-. Aleksandri-kooli asjust.  Aleksandri kooli-maja sissepühitsemisest. Õnnetused Rõuged. Paha>tend. Baltistist: Ilmad. Sadam. Rakwerefi: Öökülm. Pahatmd. Weike-Maarjast: Maru. Tartost: Näi- tus. Torist: PSllusõlMlliid. Saaremaalt: Aarulaew. Politsei. Kuuramaalt: Politsei - Peterburgist Keisrikojast. Wene lehtedest. - Soomemaalt: öökülmad. Uus raamat, Kuulutus. Juhtkirjad Eesti aealehtedes. Kui aegade käigud ühel maa! ja lihe rahwa keskis muudetud elutarwituse läbi uusi küsimisi sigitawad, mis kõige maa ja rahwa küsge ülepea ja iga selle maa kodaniku  ja iga selle rahwa liike külge iseäranis puuduwad, siis on soowitaw, et asjatundjad neid asju awalikult arutawad  ja selle läbi rahwale ja igaühele, kelle aeg ja teaduse-järg  neile wõimaltkuks ei tee, tõuswate küsimiste peale ise wastata ja oma elu uute tarwituste järel korraldada, juhatust annawad. Sellest tulewad juhtkirjad aealehtedes.  Selleks läheb neid tarwis ja neil aegadel ei tohi keegi oma küünalt waka all pidada, waid igaüks, kes kohalist annet saanud on, piab seda annet oma ligemise heaks tarwitama ja piab oma küünalt walguStamiseks kõrge küünlajala peale panema. KeS seda aga teha tahab, see piab kõige pealt küfitawat asja põhjani läbi katsuma, et tema ise estteks aru saab, kaS see nii tähtjas on, et seda, kuida üteldakse „suure kella külge riputada" maksab, wõi kas kõlistamine mitte wahest rahwast rohkem ei tülita ja rahutumaks ei tee, kui kõik see asi wäärt on. Siis piab tema aga ka iseennast läbi katsuma, kas temal küsitama  asja seletamiseks kohalist annet niipalju on, et tema ehk wahest oma seletamisega rohkem segadust ei tee, kui seletust. Tema piab ka oma küünalt nenda üles panema, et see selgest küsitama asja peale paistab, ei pia mitte küünalt ainult oma enese tarkuse wäljapaistmifeks põlema ja kõrge küünlajala peale panema, kus juures sagedast ka juhtuda wõib, et tema arwatud tarkus küünla paistusel, laiemate ringkondade silma ees, natuke teisiti wälja näitab, kui tema enese silma ees. Ja köigeist kõrwalistest joone» dest piab tema ennast hoolega eemal hoidma, piab ainult asjalik olema. Eesti aealehed on hakatusest saadik wiisiks wõtnud, enamist iga «muret juhtkirjaga algata ja see on iseenesest hea, sest küsimisi, mis arutamist ja wastust tarwitawad, on palju meie liikuma! aeal. Waatame aga nende juhtkirjade  peale, siis ptame paraku tunnistama, et suurem jägu neist mitte küsimiste arutamiseks ja ärawastamiseks kirjutatud ei ole, waid küsimiste tõstmiseks, mis koguni mitte rahwa elutarwituStest wälja kaswauud ei ole, waid aealehtede toimetuste eneSte tuhinatest, jä kus ka elutarwituStest  tõusnud küsimistes» jutt on, seal ei ole juhtkirja tegija sagedast ei küfitawat asja ega ka oma enese annet selle asja kohta läbi katsunud, waid ou kirjutanud, kuida tema tuju kandis ehk kuida tema omale sellega õpetamata hulkade poolest nime teenida lootis. Oma küünla paistet ei ole nemad sagedast küsitama asja peale juhtinud, waid oma enese küsitama tarkuse peale, mis aga paraku proowi wälja ei kanna. Nenda seisawad kord jälle kakõ seesugust toredat ,juhtkirja" meie filma eeS: malise" Nr. 33 sees NarwaS" ja ,Sakala"  Nr. 34 sees ootused." (Pooleli.) Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSki», Mihklikuu 2. päSwal Europa suures poli tikas on jälle waikne afi, aga sellega ei taheta mõneS paikas õieke rahul olla. Wene lehtedel on paha meel, et Keisrite kokkutulemisel Peterhofis mitte kohe nähtawat järge et ole olnud. ,NÜÜd/ kirjutawad ,Mosk. Wedomosti". »kusnähaon, et Saksamaa meile seda weiket meelehead teha ei taha, on aeg tulnud ära tunda, et meil ka Saksamaa lvasta mingijuguseid kohuseid  ei ole." See olla Wenemaa kohta kõige parem ja niisamati ka Europa rahu kohta. Bulgariaga saada Wenemaa  juba «valmis, kui selleks õige aeg on tulnud, selleks ei olla kellegi abi waja. ,Nowoje Wremja" arutab sellest koguni, et jälle üks suur wahe Saksamaa Keisri ja tema Kanzleri politika wahel olla ja loodab, et Würst Bismark pea omast ametist lahkub. Esiteks olla Saksamaa Keisril Wiiui ja Rooma reisud ees ja sel aeal ei olla ühtigi muutmist oodata, aga pärast seda jääda Würst Bismark ehk küll Saksamaa wäljaspidise politika juhatajaks, pidada aga seespidises politikas järele andma. Kui siin ka selge sõnaga üteldud ei ole, siiski paistab kõigist wälja, et ,?'owoje  Wremja" ringkonnad Würst Vismarki mõjuduse wähenemist  soowiwad ja ootawad, Ülepea on nende lehtede ja ringkondade toon Saksamaa wasta jälle õige ärritaw. Wenemaa wäljaspidise politika juhatus ei saa sellest tüll wist palju hoolima ja Würst Bismark on kinnitanud, et seesugused kirjad tema eeS muud ei ole, kui ,trükimust paberi p al", täleske ilma järjeta ei ole aga ühtigi, mis kirjutatud on. Wene lehed oliwad selle üle tigedad  olnud, et Saksamaa pool! Serbia Knuingapraua  wasta mitte rohkem lahkust näidatud ja teda Wiesbadenis  kaitsetud ei ole, kui Kuninga saadikud Kronprinzi tema käest tagasi pärisimad. ,Norddeutsche Allgemeine Zeitung" wastab nüüd, et Serbia Kuninga-praua oma wihawaeuu Saksamaa wasta iialgi salganud ei olla, nimelt  ka suure maimnstnsega Prantslaste häbemata sõimukirja  Berliin Seltskond" üle hõiskanud. Selle üle olla Serbia poolt seletust päritud, mitte aga saadud. Kuningas  Milan olla aga Saksamaa sõbrust ikka auustanud. Politikas pidada ikka kõige kindlusega sõbrale sõber, «vaenlasele  waeniane oldama. Kui «vaenlaste keskis kuninglkkkufi  naesterahwaid olla, siis ei tulla sellest mingisugust muutust. Seal ei tehta mähet meeskerahwa ja naesterahwa wahel. Saksamaa Keisri Rooma reisu üle ei olla Paapstil esiteks mitte hea meel olnud, kui aga Würst Bismark kinnitanud, et sellest Paapsti pärimistele tema ilmaliku wõimuskonna kohta ühtigi karta ei ole. siis olla Paapst sellega leppinud, oodata koguni igatsusega Keisrit ja loota, et tema Keiser Wilhelmiga niisamati kokku leppima  saab, kui tema isaga, kes kui Kronprinz Roomas ja Paapsti juures käis. Austria poolest oli korraldada soowitud,  et Kronprinz Rudolf Saksamaa Keisri kaasas Noo-na minna wõiks, aga selle peale ei olla lootust. Paapsi «võida küll sallida, et üks Protestantlaste Würst Ztaiia Kuninga wõerusele Rooma linna tuleb, mida ju Paapst ikka «veel oma enese ilmaliku riigi pealinnaks lueb; üks Katholiiklasle Würst ei tohtida seda aga mitte teha, «vaid pidada igatahes  näitama, et tema Rooma liuna wõtmist Jtalia ilmaliku  Kuningriigi pealinnaks ülekohtuks ja lausa rööwliteuks piab, ja ei tohtida sellepärast mitte senna, Katholiigi kiriku rööwli wõerusele tulla. Saksamaa Keiser ou manöwreid Posenis pidanud, läheb merewäe manõwritele Wilhelmshavenisse,  piab ratsawäe manõwrid Berlini ümberkaudu, minna siis Lõune-Saksamaa Würstide-kodadesse, siis Wiini, Austria Keisriga ja Kronprmziga suurtele jahtidele ja sealt Rooma, kuhu teda Wimakuu 6. pääwakS oodatakse. Sansib ärist tulewad sõnumid, et Saksamaa sõealaew „Möwe" neid sadamaid wasta wõtma läinud, mida Saksa Jda-Afrika-selts Sansibari Sultani käest saanud, ja selleks ühe paadi rauda saatnud, kus aga kodurahwas selle paadi peale lasknud. Sõealaew annnd tuld ja pillutanud pealetungijad  laiali. Sultan saatnud sõeawäge mässajaid taltsitama.  Nüüd olla jälle rahu. Austria-Ungruniaalt tulewad ikka peale sõnumid rahwuslikkude  kiusttemiste üle, nimelt Ungrumaalt. Seal on nüüd Magyarlased Rumänlastega tülis, kellest palju Ungrumaat elab ja kelle rahwnst Magyarlased kangest röhuwad.  sest et wöimus sel korral nende käes on. Nüüd on Ungrumaa kohtud ühe Rumänlaste lehe toimetajat pitkemats  aeakS wangi mõistnud ,a Rumänlaste keskis Ungrumaat  ja RumäniaS ou selle üle suur kära. Prantsusmaal näib wihawaen Jtalia wasta jahtumas olema, kõige wähemast ei käratseta seal enam nii palju, kui wiimaskel aegadel. Sellest on ka küll aru saada, mõteldes, kui sasis Prantsusmaa kodused asjad on, mis kõiki jõudu ära tarwitawad ja silma kaua wäliste asjade peal wiiwida ei lase. Leikusekuu 23. pääwal saiwad 18 aastat täis, kus Republik suure käraga Keisririigi asemele astus. Monarchistlaste lehed waatawad tagasi ja leiawad, et selle aea sees kõik asjad seespidi ja wäljaspiöi hukka läinud on. Nahwa maksud on kahekordseks kaswanud ja määramata summad ou maawäe ja merelväe tarwitusteks ara kulutatud, aga Prantsusmaa wägewuft ei rarda euam keegi ja ükski riik ei usalda ennast Prantsusmaaga ühendada,  kuna waenlased igal poolel waritsewad, umbusaldus kõiki naabreid täidab. Koolide eest on niisamati määramata  summad wälja antud ja uhked koolimajad on üles ehitatud, aga sellest aeast saadik, kus Gambetta oma meeletumat  sõda usutunnistuse wasta algas ja Ferry edasi sõdis, kasivamad pahateud nende summadega wõidu, mida rahwahariduse eest wälja antakse ja koolidest tulewad noored  inimesed segaste peadega wälja. kes kõige üle kohut mõistawad. millest nemad ühtigi ei tea. Kuulus kõnewabadus  ei ole mitte üh t tähtsat Parlamenti-kõnemeest kaswatanud, oga otsata palju lvrisejaid halplasi rahwakogud.l  uulitsatel. Kõik on hukkas ja igatseb üht kindlat walitsust, aga keegt ei tea. kuiöa rabast wälja saada, kuhu kõik wajunud ou, Lõu»e Prantsusmaal ou keegi ühe talupoja  käest küsinud, kas tema omast südamest Reoublikanlane  on, ja on mustuseks saanud: ,Aastal 1870 maksin mina 14 franki maksust, nüüd maksan mina 28. Minu põllud ei kanna rohkem wilja ja minu loomad maksawad wähem raha. Niks piau unna Republikaulaue olema— Corrsge departemeutis ou kokkupõrkamine tööliste ja jõeawae  wahel olnud, kus juures mõlenlilt poolelt inimesi langenud.  Walitsuse poolest saadeti 3 kompaniid jalawäge ja 1 eskadron ratsaroäge senna. Jutud, et juba tulema!  Küünlakuul uued Parlamenti-saadikud walitud saada olla tühjad. Nüüdne Pacianient tahab ametisse jääda' tunni suur Parist näitus möödas ou, millest erakondade foigutamist oodatakse. Kas aga Parlamenti wastased nii kaua kannatawad, see ou küsitaw. -- Prantslased tahawad  mõrtsukast, kes üht Saksamaa saatekonna ametnikku  tappa katsus, nüüd mägise segameeliste kirja panna ja sedawiifi wastatamise eest peasta. Saksamaa poolt waadatakse põlastusega seesuguse tembutamise peale ja jäätakse  sõna lausumata nende eneste hooleks, oma tuisulastega  teha, mis nemad tahawad. Niisamasugust põlastust sigitab üks teine asi. Mõne aea eest saiwad tolm Freiburgi  studenti Bekfort'is toorestatud hulkadest sõnaga ja teuga teutatud. Selle üle on kohalistes kohtutes kaevatud.  aga kõigel Prantsusmaal ei leita üht adwokati. kes kohtute eeS nende ,Sakslaste" eestkostmist oma peale wõ-