Saarlane - Nleiilblüt i> />>!» ajaleht »s«. ja U««« rahsalt. 55° ÄB. Esmnspnew 1!». Juulil 1887. !V. aastakäik. maksab: pooles aaslas . . . . !. „ Sis „ Tulcb igal csinaspiiewal wnlja. Riigiwalitsuse küsimised maaasjus. (Ots.) 3) Sui wiljas olewa põllu osa pääle on mitmesugust wilja külwatud, nagu odre, suinisu, kaeru kartohwlid hcrmd, läätsi ja linu. Mõnda neist on külemit, pool külemitu  jne. külwatud ja talumees ei tea ja ci wõigi teada, kui palju maad tal tessätini armus nende iga wilja all on. Sarnaste wähekülwatnd wilja lappidi juures peawad kümnendikud teSsätinid tarwitatud saania; kstmuendikurdudega ei mõista, kõik meie walla kirjutajad weel midagi teha, weel wähem talunikud. 4) Nagu siin kolmandamas punktis nimetatud  sui wilja all olewaid maa lappisid ei ole wöimalik õigesti üles anda, mi samuti ka mitte õue aidu, milledes umalad, kanepid, übad tubakat ja muud sarnatsed kasivamad. Ühe nelja kandelise maa tüki wõib talumees weel ruutsüldadega ära arwata,  kunas see tal mitme nurgaliste juures üle mõistuse jõo käib. 5) on ka sarnaseid küsimise, mida osawgi kirjamees õigesti ci wöi ära kosta nagu: „ Ehituse metsa all. „Põletamise metsa all. „ Metsa, uuibrohu ja wösa all. „Liima teede jne all. Kõige nende küsimiste kohta ei ole meie talunikkude kaartides ega maade möödu raamatudes mitte wahet ega otsust tehtud, mille läbi ka otsuse andmiue wõimatu on. 6) ou ka sarnatseid lüsi uusi, mis meie rahwale mitte hästi aru saadawad ei ole, nagu näituseks: ..Jgawese heinamaade (niitide) all wee all seiswad. „Jgawe>o heinauma (niitide) all mitte wee all soiSwad." „Jgawese karjamaade ja rohumaade all." Nende küsimiste juures on meie talumehed  kahtlased ja ei tea missugused heinamaad  nad peawad üles andma. Nagu lehe seletuse punkt teine kinnitab, peawad talumehed ise need aruannete lehed walmistamK, ja wiiwimata wallawalitsnse kätte wiima. Et aga, nagu juba ütelnud oleme, talunikkudel sarnane lehe watinistamine  wõimatu oli ja walla kirjutajal ka selleks aega ei olnud, siis toimetasid neid lehti ärakirjutajad ja neil on üks kõik, kas kostus õige ehk hukas, kui aga nad oma ting iawa hinna kätte saiwad. Nii oli siis ka mõnes kohas kuulda ja näha, et mõne talumehele kolm tessätini humalamaad ja üks tessätini tubaka maad kirjutatud oli, kunas üks kui teine maa natuke paar kümmekond ruut snlda suur wõis olla. Läbisti arwata, ulul rohkem teisel wähem wigu ja eksitusi, ci ole Saaremaa kohta ühtegi ilma wcata lehte toimetatud ja ses ou kahju. Sarnaste teaduste nõudmiste kastuste andmiseks oleks tarwis : 1) et küsimised meie rahwale tuttawates ja arusaadawates mõõtudes ja könekäänudes saaksiwad üles antud. Meie uuemate maademöötjatel näikse tessätinid ja ruut süllad pruugitawad olewat. Wäikeste maatükkide,  aidade, õue, eluhoonete jne juures oleks ruut sülla mõõt arusaadaw ja woima  li k olemat. 2) oleks tarwis et maademöötja iga heinamaa, põllu ja ajamaa kui ka eluhoone suuruse ise jaos ära tähendaks, et kui nende suuruste üle aru wõetakse, iga maapidaja ruttu ja õigesti seda wõiks anda. 3) oleks meie Saaremaa põllumeestel wöimalikult selgeks teha, kui palju maad üksgi külwataw wili tarwitab. See seadus ei seisaks küll mitte kindla aluse pääl, sest üks maa tarwitab rohkem teine wähem seemet, aga siisgi peaks iga põllumees  oinast põllust keskmise teaduse külwamise  järele wälja uurima. Ilma nende teadusteta on ülewel nimetatud  küsimised rasked ehk tükkis wöimatumad  ära kosta, nii kasulikud kui need ka on. Isamaalt. Kuresaarest. Reede heinakuu 10. püewal algas meil laat ja sellega elawam rahwa liikumine. 11 Ewa. M. Glitte järele. Rahwa taie, tllgema laulu hääle seast oli üks õrn lapse hääl kuulda. Pruut waataZ kartlikult senna poole, kust see hääl tuli. Msned sammud cenial altari kärmal, seisis püha Mewa ehtes tema õekene Liisa. Ta lauks koolmeistri tütre, oma sõbrannaga Wcs: raamatust. Üks imelik igatsemine tõusis icina ices, ta tahtis küsi lapse järele wälja sirmada, tema ümbert kinni wsta, :cda oma rinna wsStu muljuda ja talle kõrms sisse sosistada: „Seda kõik Leen ma teie eest, si«U eest, et sa Mktte Wscsuscs ja p»»d«scs hska ei lähe!" Tal ok, nagu p«M ta ncid sõnu kõige koguduse kuuldes «Slja mAmw, ise ci teadnud ta mitte siKpsMM. SWI sai lawl otsa ja orel jäi mait. Õpetaja tõstis oma haak ja kõneles: „Et see mitte hea ei olnud, et inimine üksi oli, seks andis Jumal temale abi, ehk seltsi lase, kes ikka ta juures oleks." Ta sõõris omad silmad õpetaja näo päälc, nagu ninaks ta temalt oma kodusse täitmsieks.  mis õpetaja talle meele ruieias, rammu sa jõudu. Lpetaja aga rääkis neile armastusest, mis on käsu täitmine  ja kujutas neile üht õnnelikku abielu silmade ette, milles nemad kõll õnne ja önnistust ihu ja hinge poolest leidma pidiivad.  Emale tuli ette, nagu ei passiks ses kõik mitte tema kohta, ja nagu oleks ta kõlwatu selle maga mehe sõnu kuulina, kuna õpetaja maade südamelikku osawc tmisega tema näo pää! wiibiS. Üks ainus sõna aga pmiwtas tema südant, sellest hakkas ta kõigist jär -st kiu::: ja see oli: Issand rd: .nn annab, sellele annab tema la je.äu s.dc. toimetada!" See sõna audis mme.lc uue julgust ja lootust, nõnda et:a stdu stüst.-:..st: „ Tabad sa selle mehele truu c.-5. : rcda ar."astada, kuuni surin teid urhzue.- ? 'clge ja walju „jahga" kosta m".- käsi aga mürises kui õpeta.- . m..ü sõrme pistis, ta oli külm ja .i mitte sojaks, kui peigmees teda s? st I: taS, kuna nad mõlemad palme!: .-n:r.:d ja õpetaja õnnistust mav:u mõ'sim:d. Pärast lõpu laulu mängiv kee.-meister oreliga ilust järclmäugi, mida ta enesele selle tarwis katte õpiuud oli. Selle ilusa mängu ajal tungisuvad kõik pulmalised noore paari ümber, et neile säälse pruugi järele s«u andmisega õnne soowida. Paljude naisterabmastel oliwad pisarad silmas, kui nad pruudile ümber kaela lm kastmed. Km pulma rong kiriku õue paal ennast üle põldude peigmehe maja poole minemiseks malmis pani, seisis päike juba õhta poo! ja säält küljest hatastmad paksud mustad pilwed üles kasivama. Meri aga seisis meel sinine ja maiknc nagu ennegi ja kaugelt mere päält paistwad walged purjud oliwad ligemale tulnud Kui noorpaar kõrge malliga ümber piiratud kiriku õuest oli walja astunud, komistas pruut ja karjatas tasakesti. Peigmees kummardas kohe lahkesti  pruudi poole ja küsis, kaS ta oma jala mastu kimi on are I""nud? Pruudi poolt Ki wasius K... r' .'.'ta, pärast jostStrZ tr arusaamata st..i j. ..StuS edasi. t>li !.. dmiue ncut. - - - ;nt rongi '..st ud.-'.Z peigmehe.l. r r.mist pruudi . . maaigc stKr l u. e' Uis kolme ...uru.-.ne! See ei s.t' ' ,on seks liig kuur!" kolas i>.->' !wr lalamceSts suust. Kaupmehe iccie. .r. sääl olema käe Muljumme juhtis :e:.'L waadet jälle pruudi poole. Silmad mere poole pöördud näitav Ema wälja sirutud käega otsata suure mere poole. „Hsllandi lacw! Mis sugune tugen? riist!" ütlev kaupmees imeftledes. Kolm suurt toret pitka masti tSusimad suurest tugemast lemmast pilmedeni, malged uned purjud kolasimad õhtu päikse paistel; tasa lchivitades teretas walge, sinise ja punase märwiliuc lipp ülewel masti otsas. ~See on üks RinSterdami linna kauba leem, mina türann seesugused la emad karma päält l" ütles üks kalamees, kes omas noorc-