rubla. Kohtu kulud saawad kõige kolme poolt ühevõrra kantud. Kõik kolm tahta edafi kaebata. Rihilistlane Bogdanowitsh, tuntud juuStukaupleja pKobofew" ja temaga 17 teist mässajat, nende keSkiS 2 uaesterahwast, saada Jaani kuul kohtu ette tulema. —. Suur tulekahju OraninebaumiS, millest wiimati kirjutasime, on 36 maja häwitand; 160 perekonda on kahju saanud. Juudijahtide waSta on karmid seadused antud. Peale nende nuhtluste, mille alla kõik need langewad, kes seesugusest kurjast möllamisest osa wõtawad, saawad kõik need kohtuametnikud teenistusest wälja lükatud, kes seesuguste  tülide lämmatamise juures hooletumad on. Hiljuti on 63 aastane talupoeg Semenow Rjasani kubermangust, Keisri Majestäti enese juures, 32 teise talupoja nimel kaebamas. Möödaläinud aastal ostis ükS rikaS kaupmees Peterburgist, Rjasani kubermangus mõisa ja andis käsku, et 32 perekonda, kes endise omanikuga  tehtud kauba järel selle mõisa piiretes elafiwad, wälja minema peakfiwad. Rah aS et tahtnud minna, sest et nemad tehtud kauba järel majad ehitanud olekfiwad. ja nii järsku wälja wisatud saada ei wöiks. Sel aeal tõusis külaS tulekahju, kümme maja põlefiwad maha ja pärast seda laskis mõisa omanik teised ka maha kiskuda. RahwaS kaebab wägiwalla üle ja pärib tasumist. WenemaaseeSpidiStest kuberman - gudest kostab palju kaeblusi põua üle mis wiljale ja heinale kahju teeb. Ka tulewad mitmest linnast sõnumid raSke tulekahjude üle. Nenda on Jürikuu 28 pääwal lunukowska alewikkuS, Hharkowi kubermangus 270 maja maha põlenud. Kahju on umbeS 600,000 rubla suur. Selsamal pääwal põlefiwad Uda alewikkuS 113 maja maha ja arwatakse, et kahju 100,000 rubla suur on. Smorgoni linnas, Wilna kubermangus põlefiwad Jürikuu 27 pääwal 1300 maja maha, miS enamist kõik Juutide omad oliwad. Kui suur kahju olnud, seda ei ole weel üleS arwata suudetud. Tuli olla sala-wiina köökides tõuSnud, milles ükfi öösel tööd tehakse. Neid on seal ümberkaudu nii palju, et aastal 1878 ükst 30 seesugust keelatut asutust leitud ja kinni pandud saiwad. Süüalused on Juudid ja ülekohtused ametnikud, keS raha eest filmad kinni piigiStawad. Jumal andku meie armulise Keisrile ja Tema uStawa teenritele jõudu, et nemad seda katkumuhku  meie kalli isamaa kullest kautada suudakfiwad l Kremetshugist. ÜkS Krementshugi ligidal, elaw Juut oli ühe talumehele wõeramaa wõiduloost müünd, mida aga wast pärast loosimist ostja kätte anda tahtis. LooS wõitLS 22,000 rubla ja Juut ei mõtelnudki selle peale, raha talupojale anda, ka fiiS mitte, kui see ühe osaga rahul olla kahtiS. Afi läks kohtu alla ja kohus mõistis, et Juut keelatud looside kauplemise pärast 200 rubla maksma pidi. Talupoeg ei wöinud aga võidetud rahast ka kohtu läbi ühtigi saada, sest et need wõeramaa loosid Wene riikiS üleüldse keelatud on. Aownost. Selle kuu 6 pääwal põlefiwad Kownss 130 maja maha. Ka sellest tähtsast majast on paljad waremed järele jäänud, milleS aastal 1812 Napoleon l. linna wanemaid oma jutule wõttiS. WiiS inimest on tules surma leidnud. Teisel pääwal tuli Kindral-Kubernõr  Graf Todleben senna ja lubaS hädalistele abi. OdeSfast. Ketserlik KSrguS SumMest Konstantin Nikolajewitsh tuli selle kuu 11 pääwal wõeralt maalt OdeSsa linna ja sõitis pärast lõunat Jalta poole edasi. Hhar korvist. Külade mahapslemised kipuwad sel aastal hirmus suureks minema. Mitte pääwa ei lähe mööda, kuS seesuguseid sõnumid ei tule. Ka kõiki suuremaidki  tulekahjust üleS panna ei ole wõ malik. Nenda põlefiwad Hharkowi maakondaS 28 Jürikuu pääwal üheS külas 113 maja maha ja 667 inimest jäiwad ilma peavarjuta.  Selsamal pääwal põlefiwad Sumõi maakoudaS, lunakowka alewikkuS 243 maja ja Lokus külas 27 maja maha. Ka selsamal pääwal põlefiwad Ahkõirka maakondaS ühes külas 85 maja. Slobinist, Mohilewt kubermangust kirjutakse selle kuu 13 pääwal: Meie alewik põleb. 15 minuti seeS on 80 maja maha pölend. Tuli töustS JuudikirikuS ja kargaS kange kiiruga majade peale, mis pool werSta eemal feistwad. Pärast lõunal kell 4, 15 min. oli kõik alewik, kirikuga ja kooliga paljas tuhahunnik. Arwatakse, et tuli kurjast käest pandud on. Lõunepool Wenemaal on wiimaStel pääwadel  head wihma olnud. Maameeste lootused on tõuSmaS. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Pühade aeal oli Riigipääw puhka - mas ja suurest politikast ei ole palju kuulda. Würst BiSmark on FriedrichSruheS ikka weel haiglane, kui ka paranemas. Mõnelt poolelt räägitakse, et tubaka-monopoli tagasi lükkamine teda nit wäga pahandanud oleks, et tema ennast Katholiigi tiriklaSte ehk Kesk-parteist jälle tagasi lüia tahaks, kelle poolt tubaka-monopoli aSjuS abi lootis. Selle kuu tv pääwal sai Berliinis kuulsa silmaarsti, Dr. Gräfe auusammaS katte alt «Setud. Suur pidu Gotthard'i tunneli esimese läbisõidu juureS, selle kuu tl pääwal, on kenal ilmal, kõrge kõnedega iluga ja uhkusega peetud. Peale kaubaajamise kasude, loodetakse sellest lahkest teest ka lahket sõbruStust AeMuroopa ja ööune- Euroopa wahel. AuStria-Ungrumaalt. Soldati Mfmw Boõnta ja Herzogowiina maakondades on lahket rahul korda läinud. Räägitakse, et AuStria ja Türgi riigi wahel uued kemplemised käsil olekfiwad. mille järel need maad korralisteks Austria riigi jagudeks tunnistatud ja kinnitatud saakflwad. Sultanile taheta seda head nsuu anda, et tema oma ülewalitseja nime lahkest maha paneks, mis ometigi ühtigi ei maksa. Mässamine BoSniaS. HerzogowiinaS ja Dalmaatfias ei ole aga ikka see! kuStund,  waid immitseb edasi ja lõkendab pea siin, pea seal uueSte üles, kui ka isamaa kaitsejad rohkem röõwlite kui auusa söeameeste Mulised on ja rohkemalt jäult röövlite tegusi teemad. Norramaalt. Norramaal on ,tdtttdajalt" erakond alleShoidjate erakonna üle Maapääwal siiurl wsitu saanud. Tänine oli üksi korraliste maakohtade omanikudel, see on mSiSnitudel ja taluinkudel õigus Maa. pääwa saadikuid walida. Seesuguse soo ja raba maa omanikudel, mille eest awalikku maksu ei makseta, ei olnud seda õigust mitte. Nüüd on seaduseks tehtud, et igaük» maltsaks saab, kellel iganeS maad on, kui see ka muud ei ole, kui üks kamariku küngaS, mille peal ühe jalaga setSta wsib. GM»Ust näitad wötmuS küll kätte lmgema, aga afi oa koguni teistil. Rikkad wabriku omanikud, mõisnikud ja teised, kes palju töörahvast peawad, wõiwad nüüd odawa hinnaga iga töömehele üht küngast oSta ehk kinkida ja sedmviisi edaspidi töörahwast ehk toguni  hulguseid, keS pea waestelaekale koormaks langewad, walikogudeSfe, nagu oma häälelooma karja talurahwa waSta Vainule saata. Talarahwas on küll oma eeSwedajate  juhil selleS nõuuS olnud, küll nemad aga pea seda Vitsakimpu tunda saawad, mida nemad omale kõitfiwad. SaS küll meie maa , edendajatel" ka ehk seesugune eesmärk  stlma eeS seifis, kui nemad talukohtade sillutamisele kihutastwad ja Maßte meeSte Seltsist" asutastwad? Egvp t us e maal t. Inglismaa ja Prantsusmaa fõealacwad oa Aleksandria lahe peal. Ministred, Arabi Pasha eeSotsaS, on Shedliwele üht kirja saatnud, milleS parimad, et Khediiwe wõrraStclc luba ei annaks, Egyptusc  aSjuS sõna sekka rääkida. Ka on nemad juba söeawäge  kogunud ja kutsumata wöeraSte maale tulemist mägise keelata tahtnud, kui neil ehk selleks himu oleks. Khediiwe on köit Ministred ametist lahti lasknud A m emeerikast. Kiüarney ligidal psleS selle kuu 7 pääwal Inglismaa aurulaew,Cõllingwood" põhjani maha. Arwatakse, et 20 inimest tules surma leidnud on. Kirja wastused. A. M. —> W.: Rõõmuga wötame kõiki neid waSla, kes tänini osavAaulg M«ad. Endiftb vastased leiavad kõige lahkemat waStawötmtst.  Tele lahket luba mööda oleme koore poolest natuke muutnud. J. R. L. - Oleme Teie soowimist, kui oma kohust täitnud. 3 W. W.: Ega Teie pahaks pane. ei natuke lähendama pidime? Teie teised anded oleme tänuga laue saanud. Wabsndage, et meie rvecl lilbt waatanud ega kirjniiluU vastanud ci ole. Töö ja mure laened kipuvad iile pea ksklu lööma. K. P. P.: Tahame Teie soowimist läita katsuda. Aga kuS? Sas seinal wöi Martnal? ? ? Poststempel Wörust: Ka« seda keelt olete «rahvameeste" kooli» õppind, mida oma postkaardi peal räägite? Seesugust kooli ei wöi meie liita. Ja mis need pilvitused tähenda.vad, mille alla Teie oma posi kaardi peal kahl sõna. wöi kaht nime peidate ? Kas vahest seda suitsu, mida Teie iarnatscd Wöru maakonda» hiljuti nit „tubli«te" »n>iajtw.>d? « Teie tahate teada, kelle peale meie mõtlesime,  km Illilt Heinrich Htinc salmikest iile» kirjutasime: ~I>ai mind ei mõistnud teie, lial mina teid ei ka. Laime soppa» kokku meie, Oli paik meil södruSta." Meie mõtlesime nende meeste peale, ke» leivakoti pärast ehk kuulsama „rahwamehe" nime pärast oma keskiS «Eestlaste" kallal purelevad, nagu näljatsed koerad kondi kallal muidugi purelevad nemad niisama vähe Eestlaste kasuks, nagu koerad kondi kasuks purelevad  —, ke» aga ennast kohe ühendavad, oii pea, kui seda wöera omanduse ja auu riisumiseks tarvis olema arvavad. KaS arvate,  et seesugune «itheudu»" mitte sopane ei ole?! Kiriku teadused. imik»'..: löich Mail tt,!> t'»«ior Grohmann enne lõunat jullttU ja mölab lauarahwask. lõunal õpetaja AsSmuth. vaatle tiittku opclaja mölab p>ihap>i»w, sZ. Mai-k« P. laua» lahivast Vl,et>, Mid liijutaste l,n>uöaw enne lõunat kellu 9—ls ja wõktalik pihlilk kelli! !. : 2!l. Mai! leeb pastor Bergwitz jutlust ja võtab lauarahwast. <-»-«» -u ----- - l' Teadaandmised. Tallinna linna raha-bank wõtab raha sissemaksmist jookswate rehknutide waSta 4 °/° peal aaStaS, (10AprMk.p. 188 S, arwatud) , 6 kuu eest , , 4'/, 7° - ' . I—2 aasta 5 7° peal aastas. ' ' ,3 aasta peale ja üle selle S 7« peal a., annab raha pantide, rahawääriliste paberite ja kauba eest 6 künni 7 7». wõtab wekslid wasta. kellel wähemast kaks allkirja on, 6 wnm 7 /<. veale, fiinilalide boidmist ühe rubla poole aasta pealt 10,00(1 rubla eest, muretseb raha wekslite ostmist ja müümist, ühe kommiSstoni maksu eest. mis 7° wekSlite fisse kaSflrimist, mis Tallinnas maksetawad on, ühe kommlSfioni maksu eest, miS /» /» ' mis teises kohaS maksetawad on. , » , ? / /» ' kupongide 'wahetamist, 7 kurmi 7, 7° -est. arwab aga wähemast S kop. iga kupongi wchetamW. müüb Tallinna 5 °/« linna-laenupaberid 95 7« eest. - , , .. . . Need Statutid ja Reglementid (põhjusseadused), üle selle iankr seaduse wõiwad iga! pääwal kellu lg z banki majas ilma hinnata wasta wõetud saada. Tallinnas. 3-mal Jürikuu pääwal 188 S. . Linna raha banki Dircktond. MMM setllll RooS«a mttM « minu s«»a «»« head kople heinu saada. Üks trahter saab I. Juulist Zrraaurud HLrMP«>De »«MM mass Nr. S2S. Talli»»» Ama»«««ti poolest seelwt UeMGN t«tzus«tt ja ftr«tt»ge«i-fti»  kuulutatud, et lt«ms «attmwdk kogudus  selle põrast, et kõik tSSpalgad ja elu. starwitusch on kallimaks ttmad,!!«««salskohtade  MhaStcha seiemmlse taksi on M proismti körgMAks ««», ning ei selle kõrgendatud takst MM sest M»ast «ma. milla lima «ostMvde loMv» seda otsust sn Ä»»d, see on 7-««k Mai-K» MS»B s. !°ab »id°d. Selle kõrgendatud taksi MM on ««va salakohtade p«ha»t»Ml nõuda 1) salakohtsde puhastamise «st: iga ka«ti pealt 1 rudla SS kop.; 2) sumud howst ehk »«f»»«W»cha. mise eest W kop.; g) »«M, la«b«, sea, k««n Ok ka«st eest 1S kop. TallmaW, An«»a»«Ä. 14. Mai-kuu p«»al IBSZ. Ti»m peawaMM A M»« Mu»». A«a sew»r H. A««M. GeSe lehe teWMD i« t»Ki«tk« «»« K«U«»z «. H>s«. S«« k«,I«.G« AU. «tWM- AWtt .»,«». S«»W »M«: «. S«M,s«h«. »«r«Z ». W. N«>a««»: S.kGv ««- S»b «»«»«. «M- «. »«« «mdw»W«: S. EO«. ««-- S.S»,- «MM P»,». ««» : «. R»M. »«««<: W. ?»«. W»«M« T. J. <»«». Talukoha ulüimise- ja ojiulise-koutrakt on saada Lmdsors'! trükimajas. W ümberkaudu wStab tellimist ja k»«luta«ist meie lehe , Tallinna Sõbra peale herra G. A K«SW't raamatupWd waSta. WSW hea kWplemise koht «SWlft Warbla Nrik» j»«e« „NuS kõrt»". TMtsua k»b«««gM, kthelk»d«; o« el««sj«. s««. ««ute männa metsa ja tarja maa»; »ht«kM« S hind on >GW« «W». ara wSib saada: rM«« «» Sr»Mdtt WG. Zuhkrntalt ««MftS. Mri Oavrofi maja» Rr. ISS >» Wardta Nriln junrr» Uue» kSrtsn». Wis brag pek Heringed »N saada » rstta tünder, tW. nael. Kes rohkem »Stab s r»p »M. J. Wchel, Weoe turul.