ja ennast seal Baptistiks lasknnd nueSte ristida, mitte selle peale mõteldes, et keS kõige wähemas ustaw ei ole, see ei ole ka muis asjus uStam, ja et iga Ristiinimene, kes oma ameti truu vust ära heidab, sellega pattu teeb Jumala wasta, ise wee! süit seaduse ja koolt-kõhtu wasta. ,K oo li-ia l i si lapsi õlisel aaStal 33,811, kellest 32,873 (nimelt 18,124 poissi ja 14,749 tütarlast) koolis käisiwad, igapääwases koolis 9558 poissi ja 8366 tütarlast, ja wahe>koolis 7325 poissi ja 7424 tütarlast. Kooliskäimine oli korraline ja hea, sest hooletuse pärast ei ole palju lapsi koolist ära jäänud ja neid kihelkondafi  on palju, kus seda aSja wäga kiidetakse. Aga küll oliwad mitmes kihelkondaS laste haigused (leetre ja sharlaki  tõbi) koolile takistuseks; neid kihelkondasi oli ligi 20 ja mõnes kohas pidiwad koolid selle pärast tükiks aeakS üsna setSma jääma .Tunnisplaanid on igal poolel nenda seatud, et kõik õpetuse aSjad ette tulewad. mida seadus õpetada käSfib. Wene keele õpetust anti 516 koolis. Õpetuse wili ei olnud ega wöi iialgi igal poolel ühesugune olla. Üleüldiselt näitawad enamiste kõik arulehed,  et koolitöö mitte ilma kasuta ei ole jäänud. Osawad  ja Jumala kartlikud koolmeistrid peawad usu-õ pe tuse (ja Biibli lugude) tunnid nenda, et laste südamed ka hakkawad  aru saama, et Jumala kartus ei ole mitte asi mida päha õpitakse ehk palja sõnadega üleS näidatakse, nemad annawad laStele niisugust elu-õpetust, mis nende südamed palawaks teeb ja selle armastusega täidab kust käsutäitmine  ja püha elu tuleb. Aga on ka neid koolmeistreid, keS tükki tüki järel lasewad õppida, aga õpetused jääwad pähe ja ei saa elawakS südameS ega tegudes. Sest tuleb suur kahju. Jumala kartuS on kõige tarkuse hakatus ja usu-vpetuse tunnid peawad just lapsi Jumala kartuse teele juhatama, kui nemad KatekhiSmusest püha Jumala tahtmist  ja tema suurt armu tundma õpiwad ja siis Biibli lugudest nagu elawaist märkidest näewad, kuida wiifi Jumala  tahtmist peab tegema ja Jumala armu läbi Suusaks saama. Usu-õpetuS ei pea mitte ükfi pead, waid ka südant liigutama; koolmeister peab laste eneSte elust näitusi wõtma, peab nendest patu jälgi aga ka Jumala helduse jälgi üleS näitama, peab kui isa neid manitsema ja nendega  Jumalat paluma. Kus nenda tehakse, ja wäga mitu koolmeistrit teewad nenda seal kannab usu-SpetuS oma rohket ja jäädawat wilja. Waene lugu seal, kus koolmeister muud ei taha, kui aga peatükkide ja salmide pähe õppimist l .Raamatu lugemine läheb enamiste heaste korda, aga kahju ou, et palju laSte wancmaid jätawad selle poolest enne kooli-aega lapfi hooletuse fiSse, ja mõned koolmeistrid ei pea sest ka suurt lugu; õpetawad mõnda asja aga ei pane tähele, et lapsed koolis mitte selgeks ega arusaajaks lugejaks ei saa. ÜkS ülem asi aga igal haritud inimesel, et ta peab arusaamisega lugema, muidu ei maksa muud asjad midagi. Sellepärast ou soowida, et igaõ koolis lugemise tunnid saakfiwad suure hoolega peetud ja et luelud tükid saaksiwad laStele heaste ära seletatud ja nendega läbi räägitud. Kooli lugemise raamat .Laulud ja loud" on nüüd ka suurendatud ja pakub omas uues 3-maS jäuS selle tarwis laStele uut waimu-toitu. Ennemalt  kadugu kooli tunniplaanist mõni muu asi, kui et raamatu lugemine saaks nagu nurka lükatud. Kõigist kooli-ialiStest laStest, seda mööda kuida arulehed näitawad, oSkawad lugeda: Lääne-Harjumaal: selgeSte iga 100 pealt 75 last, arusaamisega . . 65 . Jda-Harjumaal: selgeste , , 57 . arusaamisega . . 32 . Wirumaal: selgeõte » . 48 . arusaamisega . . 35 , Alutaguse maal: selgeõte . . 65 , arusaamisega » . 57 , Järwamaal: selgeSte » . 72 . arusaamisega » . 58 , Läänemaal: selgeste , » 65 , arusaamisega . . 60 , .Nenda tunniStawad arulehed, aga meie arwame, et kuS rohkemini selgeid ja arusaajaid üleS pandud on, seal wist koolmeistrid ja kooli katsujad kõrgema mõeduga mõedawad  (nagu Lääne-Harjumaal ja Järwamaal) ja kuS numrid näitawad wahemad olema, seal wist rohkemat lugemise selgust ja sügawamat arusaamist päritakse. Ja ikka on parem, kui mõedupael lõdwal ei peeta ja õpetusega häõki sngawat arusaamist nõutakse. Rehkendamist õppistwad lapsed nimeta ja nimetud numritega, kuS terased  lapsed oliwad, ka murtud numritega. Ses asjaS on igakord näha, kaS koolmeister lapfi hoolega ja methodlikult  juhatab; kes selle aSja poolest ei taha waewa näha ega mõista heaSte seletada, nende töö ei kanna wilja. Kõige enam näitawad edenemist rehkendamise poolest arulehed  Kuusalu, RiSti, Jõelähtme, Ralwere. Weike-Maarja, Waiwara, Peetri, Järwa-Madikse, Lihula-Kirewere, Ridala ja Lääne-Nigula kihelkondadest. Wene keele õpetuseS  saiwad lapsed tuttawakS tehtud lugemise, kirjutamise ja Wene keele sõnadega, ka grammatika ja ümbertülkimisega.  Mitu enne nimetatud kihelkonda ja weel mõni teine on ka selle asja poolest kauniste edasi jõudnud; aga siiski tuleb ikka meeles pidada, rahwa-kool ei wöi mitte nii kõrgele jõuda, kui kreiskool ehk gymnasium ehk üleüldse  linna-koolid, kus lapsed aaState kaupa suwel ja talwel koolis käiwad; inaa-kooli aeg on lühike ja öpetuS-aSju on wäga palju ja igaüks karwitab oma aega. Kui koolmeister  lastele Wene keele lugemist selge Väljaütlemisega, kirjutamist ja igapääwaseS elus tarwilisemaid sõnu ja lauseid  kätte õpetab, siis tuleb arwata, et õpetus ei ole kasuta, waid laStel on niipalju põhja käeS, et pärast ise wõiwad edasi õppida. .Kirjutamine on igaS koolis nenda, kuida koolmeister  seda nõuuab ja püüab, ka wahest seda mööda kuida koolmeistri oma käekiri käib. Ilusa kirja poolest  on mitmes koolis hea lugu, teises ei maksa .ilusast" kirjast rääkida; mitmeS ou heftid puhtaSte peetud, leiSteS sopased ja ära määritud. Aga suurem hulk koolmeistrid arwawad õigusega seda eneSte auuks, kui kalligrafia ilus oleks ja et lapsed ei õpi pintseldama waid kirjutama. Oige kirja ehk orthografia poolest ou enam näha, et sellega meie koolides hoolt peetakse. .Geografia õpetus on heaste korda läinud, aga on ka neid koolist, kellest ülespandud ou, et iga aaStaga näib armastus selle tähtsa teaduse waSta wähenema. .Laulnrine õpitakse enamiste igal poolel ja palju on neid koolisi, kus kahe ja mitme häälega lauldakse. Ei ole kõik koolmeistrid just muustka-meeStekS loodud, mõnel ei ole seda andi rohkel mõedul. Aga siiski tuleb ütelda, et laul alati lastele waimu õhutajaks su ja jääb ja sellepärast  ükSki truuw koolitaja seda ei peakS kängu laskma minna; iluS laul kosutab ja kinnitab hinge ja kaunistab haritud inimeste elu*. (Lõpetus jääb tul-ma.) .Liiwimaa Kubermangu ZeitungiS" kuulutakse neid muutusi, mis Kõigekõrgemast kinnitatud Riiksrathi heaksarwamist,  12. Jaanikuu p. 1884. mööda, selleS seaduses tehtud on, mis wähe-ialiste wabriku-tööliste  töö- aega ja koolis käimist korraldab. Selle järel peawad walitsuse poolest seatud Wabriku-Jnspektorid (ülewaatajad)  selle üle walwama, et wähe-ialised kes wabrikuteS  tööd teewad, tarwilist kooliõpetust saawad. KuS Vabrikute poolest koolist esimeseks õpetuseks asutatud ei ole, seal peawad wähe-ialised töölised lähemates rahwakoolideS käima, mis selleks karwitust mööda muudetud saawad, kuS juures kohaline kooli-walitsuS abiks paluda on. Kui see wõimalik ei ole, fiiS aStub wabcikuke ülewaataja kohalise kooli-walitsusega uute koolide asutamise pärast nõuupidamisele.  Kooli-walitsus omalt poolelt peab selle asja üle nõuu kohaliste linna-, maakonna- ja kogukonna-eestseisuStega  ja nende era-inimeStega, kelle poolt selleS aSjas abi loota wõib. KuS poeglaste ja tütarlaste jäukS iseäralist koolisi ei ole, seal wstwad nemad kuuni 14 aasta wanuduseni  üheS koolis käia. Wähe-ialised  kaksteistkümnemast  kuuni wiiSteistkümnema elu-aaStani wõiwad kuuS tundi järgeS tööd teha, kui töö seda pärib ja niisugune  on, et sellest wähe-ialiste terwisele kahju karta ei ole. Siis ei tohi wähe-ialised aga kakskümmend neli tunni sees ülepea mitte rohkem kui kuus tundi tööl peetud  saada. Tallinna Linnasaadikute kogudest, mis 19. ja 21. Mihklikuu paama! ja 3. Wiinakuu pääwa!  peetud saiwad, paneme fiin kui tähtsamat teadaandmist  ja nõuuwõtmist üleS: Esimesel kogul andis Linnapea kogule teada, et 1) esimese armee-korpufe kommandör, Kindral-Adjutant Würst Barklay de Tolly.Weimarn linna selle ka sarmi eest tänada lasknud, mis Zoakhimithahli tee ääreS ehitatud ja wäga kiiduwäärt korral seatud on; ka tänab Würst selle auu eest. et kasarmile tema nime anda tahetakse, mis tarwiS aga Kõigekõrgemat kinnitust paluda tuleb. 2) Et kolm kaubamaja luba palunud on, Tallinnas  k i wi-öli magasist asukada, ja et Linna-amet rõõmuga selleks luba annud, sest et sellest Tallinna kaubaajamisele  suurt kasu loota on. 3) Et kaupmees Eduard Zohannson luba palunud Tallinnas üht TeeniStuõmeeSte  (Artelshtshikute) seltsi asutatava, ja et Linaamet  selleks omalt poolelt luba annud. (Hiljemine on see nõuu jälle katki jäänud. .T. S." t.) 4) Andis Linnapea  aru Tallinna sissetulemist? ja wäljaminemiSke üle, tunni Mihklikuu 1. paamani. Selleks aaStakS oli sissetulemist  ja wäljaminemifl 361,041 rubla 46 kopika peale ette arwatud; sellest oli 1. Mihklikuu pääwani 236,227 rubla 98 kopikat sisse talnud ja 225,905 rubla 52 kopikat  wälja läinud; mullu oliwad selle aeani sissetulemise!» 189,650 rubla 81 kopikat, wäljaminemised 208,650 rubla 81 kopikat, wäljaminemised 208,163 rubla 84 kopikat. 5) Et hiljuti margad Linna-kaSsa kallale kippunud aga mitte rohkem raha kätte saanud et ole kui 8 kopikat. Kahju, mis lõhkumisega tehtud, kuS juures margad rahakappi  mitte lahti ei saanud, on Linna-ameti poolest parandamise  alla antud. Nöilnpidamise alla saiwad wõetud: 1) Tüli asi kupmeeS Rebrowiga, kes kroonu-majade salakamrite wäljawedamist oma peale wõtnud ja roojust ilma linna lubata ühe paiga peale sellest üleüldisele  terwisele kahju karta on. Kui temale seda juba mitmel korral keelatud, oli tema nüüd siinse Jnshenörameti  poolest Linuawalitsusete kirjutada palunud, et tema tähendatud ametiga seda kaupa teinud ja oma kaupa pidama  peab. Sealt oli ka see kiri tulnud, milles tahendakse et see kontrakt nagu Keisri nimel tehtud olla, mida Linnawalitsus  tühjaks tunnistada ei wöida, ja et siis Rebrowile  üks tarwiline paik juhatada tulla. Et aga Znsheniöri-amet  seda kaupa ilma linna teadmata teinud, siis sai nõuuks wõetud, sellest ka ühtigi hoolida, waid täie rõhuga selle eest muretseda, et Rebrow oma kardetawat tallitust seiSma jätab. 2) Linna awaliku majapidamise eesarwu kõrwa oli üks lisa tehtud ja selleS iseäralised sissetulemise!» ja wäljaminemised 39,587 rubla peale arwatud,  mis Linnasaadikute kogu poolest kinnitatud sai. 3) Eestimaa Kubernöri poolest oli kiri tulnud, mis Eestimaa  Põllumeeste Kauplusele luba nõuab, Simuna uulitsas  üht gypsi-weskit asutada. Et see asutus linnale  ainult kasu saata wõib, siis sai see luba ilma wastarääkimiseta  antud. 4) Linnapanki tasumise aruanne sai ette luetud, õigeks leitud ja kõigele neile linna tänu tunnistatud, kes Linnabanki asutamise, kasuliku toimetuse ja korralise lõpetuse eest hoolt kannud on. 5) Linuasaadik von Huecki ettepanek, kaupmees Kuybergile müüdud platsi Nunne wärawa ees, tagasi osta, sai nõuupidamise  alla wõetud, ja et kaupmees Kuyberg seda platsi mõne saea rubla kahjuga lagast müia lubab, fliS sai ettepanek  waSta wõetud ja Linna-ameti hooleks antud, seda kaupa teha. Koosolek Mihklikuu 21. pääwal.  Linnapea andis ametlikult teada: 1) Kubernöri poolt oli kiri tulnud, et tema enne .Barklay"- kasarmi nimele Kõigekõrgemat kinnitust paluda ei wöi, kui Linnasaadikute-kogu  poolest wõetud nõuu selle aSja kohta temale ametlikult teada autud on. See nõuu sai fiiS ka kohe wõetud ja protokolli üles pandud. 2) Et Linna-amet nõuuks wõtnud ou, Rebrowi lubata tallituste üle Sõea- Ministri juures kaebata. 3) Linuasaadik Tshumikowi küsimise peale, linna majade ja kruntide kroonimaksude üle, andis Linnapea teada, et seda maksu selle aasta kohta Eestimaa linnadest ülepea 41,200 rubla päritakse ja sellest Kubermangu-walitsuse arutegemist mööda Tallinna peale 38,500 rubla langeb. 4) Linnapea palub, et Liunasaadikud  tehtud Ehituse-korra asja läbi waataksiwad,  sest selle üle saawad pea uued nõuupidamised ette wõetud. (Jääb pooleli.) Selle käsu lisaks, mis Seespidiste asjade Miuisteriumi  poolest 20. Jaanikuu pääwal nende laewade kohta kholera pärast antud sai, on 26. Leikuse kuu pääwal seatud,  et ka ksik laewad mis Spaania ja Alaalia sadamatest ehk teiSsest kholera-kahtlaSlest paikadest, ilma täielise terwise-tunnistuscta  Baltimere sadamatesse tulewad, mitte enne seatud ülewaatamife aea lõpetust sisse jooksta ei tohi. Riigas oli kõige Tartu koolikonna Realkoolide Direktsride nõuukogu Riia Polytehmkumi Direktori juhatusel  koos, ühe ühise kooliplaani üle, kõige Realkoolide kohta, nõuu pidamas. Mihklikuu 30. pääwal on Preusfi riigialam Adolf Flach, keS oma kälimehe, Georg Selki juures elaS, oma elule kihwtiga otsa teinud. Seda nõuu olla tema põlastud  armastuse pärast wõtnud ja joobnud peaga täitnud. Mihklikuu 29. päämal on jälle üks õnnetus rewolwri läbi juhtunud. Udewalt päritud Maali Laabergi poeg Jaan oli Nabala wallast päritud Mikk Kloopi taskust laetud rewolwri wõtnud, kui ema kodu ei olnud ja sellega mänginud, kuS juures tuleriist lahti läks ja laeng poisikest raskeSte haawas. Haawatud poisike sai küll emast, kes pea selle peale koju tuli, kohe hospidalisse wiidud, suri aga kolmandemal pääwal ära. Selle kuu 3. pääwal kukkuS töömees Priidik Saar, joobnud peaga sadama sillalt wette ja uppus ära. Surnukeha sai küll 20 miuuti pärast weest wälja toodud ja Dr. Nosenthal tegi kõik mis Võimalik.  aga kõik oli asjata. Selle kuu 5. pääwal leidis  ÜlemeeSte järwe waht ühe ära uppunud sadulas hobuse,  30 sammu kaldast eemal. Tema andis seda Politseis üleS ja seal saadi järelkunlamiSte läbi teada, et Onega rügementi Fähnrich Orehhow Kesknädal ratsa wälja sõitnud ja mitte enam tagasi ei ole tulnud. Kardetakse et tema ise ka ära uppunud on. Selle kuu 2. pääwal, homikul kell 1 tõusis kaupmees Nikolai Malõishewi kuuri pöningil tuli, mis seda kuuri ja kõiki teisi Malõishowi  elumaja ja kõrwalisi hooneid hääwitas. Sealt kargaS tuli Kolegim-AsseSsor Nteländeri majade peale, mis tuletõrjujad keelata ei suutnud, sest et weetoru kinni topitud oli ja west TiigiweSkilt pidi weetud saama. Ka Nieländeri majad, elumaja, laut, kuur ja pesu-köök põlesiwad maha. Weel mõned teised majad on kahju saanud. Tuli arwatakse pandud olema ja üks Pihkwq