edaspidi tegema, ,k W i se e ülepea wee l «võimalik on> Saksamaa, sõeawäe ülespidamine tarwitada wähem, kui teiste suurte sõcawägede ülespidamine ja rusuda kergemini  maa ja rahwa peal. Saksamaa ei wõida oma sõeawäe suurendamisega kauemini kannatada, kana Prantsusmaa  Parlament wiimaste pääwade sees Sõea-Ministri pärimise peale sõeawäe kuludeks suurt lisa keetmata lubanud  on. Wäga hea oleks, kui Prantsusmaaga ära leppida wõtkõ, see tookS mõlemile rahwale õnnistust ja kinnitaks Europa rahu. See olla aga wõimata, niikaua kui Prautsusmaa  awalik heal suure tuhinaga kahe maakonna tingimata  tagasiandmist pärib, mis oma olemise poolest' Saksa maakonnad on ja mida tagasi anda Saksamaal iialgi nõuu ei olla. Austria seiSla Saksamaaga küll kõikumata ühenduses,  aga iga suur riik pidada oma enese tugewuse peale tuetama. Selle kõue peale ei tahtnud suurem hulk Riigipääwa liigetest teisi könefi enam kuuldagi, «vaid läks saalist wälja. Selle ettepaneku wasta on Wabalaste erakonna  esimees Richter, Sozialdemokratlaste esimees Hasenklewer  ja Katholiigi ülikiriklaste esimees Windhorst rääkinud,  wiimane aga palju tasasemalt kni iialgi enne. Wist saab see ettepanek wiimaks suure healede-enamusega waSta wõetud. Õige wöeras ou kuulda, kuida nüüd Saksamaa  Ntigipääwalt awallkud healed koStawad, mis idapoolt tulewa sõ ea-hirmu peale tähendawad, kuna Wenemaa ja Saksamaa senni selleS söeawäe-wenuaStuses seiflwad, mis ühiseS wöitlemiseS Prantslaste wasta aastal 1813 ja 1814 köidetud saiwad ja Saksamaale nii suurt kasu toonud  on. Selle pööramise all langeb Wene paberraha hind ikka alamale ja ei olnud Berlini börsi peal wiimasel nädalil enam rohkem, kui 190 marka 75 peningat 100 rubla, ehk 59 kopikat ühe rubla eest. Saksamaa wana Keiser piab ennast küll otse Wene soldatiks ja sõda Wenemaa wasta oleks hirmus tema silma ees, aga wägewad politika woolud wöiksiwad wiimaks ka teda teisele joonele ajada. St. Georgi Nittre-pühal Talwekuu 26. pääwal, on Wenemaa Saadik Graf Shuwalow Keisri jutule wõetud, Keisrit kui kõige wanemat Georgi - Rittret teretama. Baieri Prinz - «valitseja tuli Talwekuu 25. pääwal Berlini, kus Keiser, Kronprinz ja teised Priuzid teda wakshallis waSta wõtsiwad. Baieris on laiad ringkonnad ühise Saksa Keisririigi wasta; wist tahab Priuz-walitseja selle wõernSkäiguga näidata, et tema mitte nende ringkondade  poole ei hoia. Schlesias on Talwekuu 23. pääwast saadik rasked lume-tuisud, mis raudtce-söitusi taktStafiwad ja paiguti koguni seisma paniwad. Mõnes kohaS on kaks metrit (6 jalga) paksult lund maha sadanud.  Taanimaal hakatakse ka suure agarusega ssea wasta walmiStama. Maamäe juure tahetakse 12,000 meest lisada, mis umbeS neljas jägu Daanimaa tänisest sõeawäest on. Meremäe juure saada 8 suurt lahingi laewa ja kreuzerit, ja 28 torpedo-paati muretsetud, kuS siis muidugi  oma jägu pealikuid, madruseid ja meresoldatid tarwiS  läheb. Plaanitud uued kindlused Kopenhageni ümber tulewad umbes 80 millioni krooni maksma. Folkething, keS juba mitu aastat Eftrupi Ministeriumiga tülis on, ei ole seda raha mitte lubanud; tööd on aga juba algatad.  Kust seda raha saadud, see on teadmata. Austria Keisririigi kahe poole, AuStria ja Uugrumaa, wahel ou sel korral rohkem ühtmeelt, kui seda seal kaua aega nägema harjutud on. Wenemaa poole ou wäga wähe lahkust näha, ainult mõned Tshehhilaste lehed wõtawad Wene lehtede Slawi-möttest osa ja loodawad selle mõtte abil üle Sakslaste ja Ungarlaste tõusta. Saksamaaga olla ühendus kõikumata nagu ennegi, aga Bulgaria asjuS ei ole Saksamaa ennast tänine AuStria radade poole tunnistanud,  waid on ennast rohkem Wenemaa poole hoidnud, kõige wähemast walituse ametlikkus healeS. Graf Moltke sõnad Austria kohta: »Jga suur riik piab ennast kõige pealt oma enese wägewuse peale tuetama'', näuvad tähendama,  et Saksamaal nõuu on wahest ka oma iseäralist teed käia, Austria iseäralistel! tarwitustest hoolimata. Jtaliaga ja Inglismaaga näib aga Austria Homikumaaküsimises  täitsa üheS nõuuS olema. Bulgaria saatekond tuli talwekuu 26. pääwal Wiini, sai Graf Kalnoky jutule wõetud ja jääda kolm pääwa senna. Kas saatekonda ka KeiSri jutule wõetakse, see ou wecl teadmata, Wenemaal  saakõ see lahkuS pahandust wist weel suuremaks tegema. Ungru,nac4 on jälle kholera ilmunud. Kuuni Talwekuu 22. pääwani oliwad Temeswaris 30 inimest kholeraSse  haigeks jäänud ja 17 ära surnud. Prantsusmaal keõtab Ministrite käärimine ikka weel edasi. Parlament tahtis oma healeandmist, mis seda tüli tegi, niipalju muuta, et Freycinet auuga oma ametit edasi tallitada wõikS, aga tema et taha. Prästdent ou juba kõige erakondade  esimeestega nõuu pidanud, aga keegi ei taha üht ametit oma peale wõtta, millest ette näha on, et see kauaks tema kätte ei jää. Teiste keSkiS saab ka tulipunaste wabalaste esimees, Clemenceau, Minister-Prästdenti-kanditatide  keSkis nimetatud, kelle all ennast wist iga aSja Põhi ülespidi pööraks, ja tänine Söea- MiniSter Kindral Boulanger, keda Mtetasumise"- tujülased omaks juhttähekS piawad. Waewalt on uskuda, et tema seda ametit wasta wõtab. sest siis piakS tema oma pölewaid , kättetasumise täitma hakkama, mis uii kerge ei ole, kui tujulased ehk arwawad, ehk tema piaks teisele teele astuma, kuS tema aga kõiki seda läiki kautaks, mida tema oma kõnedega tuMaste ringkondades saanud on. Hiljuti suri Kindral Pittie ära ja sai Talwekuu 25. pääwal St. MadelaM kirikus maha maetud.  Teiste keskis pidas ka Parisi Kubernõr Kindral Saussier kõnet ja ütles selles nimelt: Pettie olla Sswaftopolt  müüride all oma tule-ristmist saanud, selles vitterlikkus  wõitlemises, kus kaitsejad ja pealetungüad nii kõikumata  wahwusega wõitlesiwad, et ütelda wõib, mölemil poolel olnud ainult wöiljaid. Nii palju õigust selle! sõnal ka on, siiski ei wõi kanapääwase politika tundjad salata, et kõneleja sellega muud teha ei tahtnud, kui Wenelasi  kardetawale sõea-ühendusele Prantslastega meelitada. Egyptuse asjus oli Prantsusmaa ja Inglismaa wahel pea lepitus figimaS, enne kui Freycinet oma Kaasmiuistritega ametist lahkus. Suessi kanal pidi üleilmliseks sõiduteeks kinnitatud saama ja selleS küsimises,  milla Inglismaa oma sõeawäe Egyptusest ära kutsub, ei tahtnud Prantsusmaa walitsus küll omast tänisest  seisupaigast lahkuda, selle kõrwas aga Inglismaa waSta nii palju järelandmisi näidata, kui iial «võimalik. Langeb walitsuS uute Ministrite kätte, siis wöiwad ka selle poolest asjad ennast teisiti pöörata. Inglismaa poolt koStetakse  ikka weel selle eest, et uued Valtani riigid  Rumänia,  Serbia, Montenegro ja Bulgaria ennast oma «vabaduse  kaitsemiseks ühendaksiwad, sest ainult Wenemaa poolt olla nende «vabadusele kahju karta. Omas käikuS Konstantinopeli  poole saada, Wenemaa ainult Europa suurriikide  Ühendusest takistatud, aga selle ühenduse peale ei olla mitte jaädawalt loota. Bulgariat ära wõtta, olla Wenemaal kerge asi, kui ka suurem jägu Europa suurriikidest  selle wasta on. Ühendaksiwad ennast aga need riigid, siis oleks see juba raskem ja Wenemaal ei wõiks selleks ka suuremat himu olla, sest «võidetud maade lepitamise  peale ei olla suuremat lootust. Sel korral ei olla sõda karta, niikaua kui Saksamaa Keiser elab ja riigi juhatus Würst Bismarki käes seisab. Seda aega pidada Balkani riigid tarwitama, ennast kokku heitma ja sellega oma iseolemist kindla põhja peale rajama. Nii kerge, kui Inglismaa polilikused arwawad, ei ole see ühendus küll wist mitte, mis nende plaani järel oma terawat  otsa muidugi Wenemaa poole pöörama peaks. Bulgaria  pealt ei saa Wenemaa oma kätt küll naljalt wõtma ja Montenegro on Wenemaa wasta ustakaw. Kas wiimaks  ka üks wägewam Balkani ühendatud - riik Austria plaanide sisse mahub, see on küsitaw. Inglismaa Ministerium  pidas Talwe-kuu 21. pääwal koosolekut iseäranis lirimaa asjade pärast. Et lirimaal Dillon kohtu ette kutsutud on, see sai igalt poolelt heaks kiidetud jja ühel meelel nõuuks wõetud, seal korralist seadust täie jõuga kaitseda ja maksmaks teha. Kui iseäralisi aSju ette ei tule siiS ei astu Ministerium enne Jöulut mitte enam kokku. Parlament saada Nääriku 13. pääwaks kokku kutsutud. Corkis, lirimaal, on Talwe kuu 20. pääwal jälle lausa mässamine lahti olnud. Rentija Hurley, kes oma renti ikka makSmata jättis, ja juba mitu kord omast reutkohast pidi wälja aetud saama aga ikka wasta pani, oli nüüd kohtu ette kutsutud, sest tema juures oli dynamiti leitud. Wakshallis oli palju rahwast ennast kokkn kogunud, teda suure auustamisega waSta wõtma: Parlameudi-saadikud Dr. Tanner ja O'Csnnor wõtsiwad teda oma wahele ja sõitfiwad teda nagu wõidurongiõ kohtumaja  poole. O'Eõnnor hakkas tõllast rahwale kõnet pidama, mida aga üks walitsuse-ametnik üles kirjutama hakkas. Seda nähes tahtis rahwas ametniku kallale karata. Politsei-soldatid tarwitafiwad bajonett ja 23 inimest saiwad haawatud. Wast poole öö aeal suudeti uulitsaid puhastada. Et lirimaa maarahwaS koguni  mitte puuduse pärast renti makSmata ei jäta, waid hirmu pärast oma wägiwaldsete eestkostjate eest, seda on üheõ awalikkuS Cõnnaught'i maakondaS nähtud. Senna oli ühe mõisaherra aSjatallitaja Talwekuu 14. pääwaks rentijaid kokku tulla lasknud oma wõlga tasuma. Nemad küflsiwad,  kui palju aSjatallitaja rendist maha jätab, ja kui see ütles, et tema seda teha ei wõi, fiis kinnitafiwad rentijad, et neil koguni witte raha ei olla ja et nemad ühtigi maksta ei wõi. ASjatallitaja pani omad raamatud kinni ja läks löunele. Wahe aeal tuliwad zeitungid, milles  seisis, et rahwameeS Dillon kohtu ette kutsutud on. ühe tunniga oliwad kõik rendid maksetud. Waesed rentijad.  kellel enne mitte peningat ei olnud, koputasiwad selle maja akna peale, kuS aSjatallitaja lõunel oli, ja palustwad renti waSta wõtta. Wist langeb suurem jägu nendest kes omaift kohtadest ilma jäänud ehk weel suurema õnnetuse  sisse sattunud, kutsumata rahwameeste südame peale ja nende nõdra Ministrite südame peale, kes oma Ministrite kinnituseks seda üleskeerutatud tuju meelitawad, rytda oma kasu ja kuulsa nime htmulised rahwamehed meelita- miStega ja wägiwallaga rahwa südamesse tuupinud su. Inglismaalt kaevatakse wäga selle üle, et sealised suWtükkide wabrikude ja püssirohu wabrikud suure hooletuse  sisse langenud olla. Enne olla Wenemaa oma suurtükkist  Inglismaal walada ja oma paremat püssirohtu seal teha lasknud. Nüüd olla Inglismaa wabrikud selles aga juba kaugele Wenemaa taha jäänud Spanias on Parlament 9 millioni franki meremäe kosutamiseks lubanud.  Et raha saada, selleks tahetakse kroonu maid ja metsast ära müüa. Uued sõealaewad olla Inglismaa! Jtalias kipuwad tülid Kuningriigi ja Paapsti «vahel jälle suuremaks minema. Paa pst on Katholiigi, usuliste riikide walitsustele, nimelt Baieri, Por!ugali- Spania ja AuStria-Ungrumaa walitsustele üht ringkirjale saatnud, milles wäga nende tülide üle kaebatakse mida Jtalia Kuningriigi walitsus Paapstile igal poolel teha ja mis aega-mööda nii raskeks minna, et Paapst ja Kuningas  ehk kauechiue ühes linyas elada ei wõi. Prantsusmaa  walitsusele ei ole seda kirja miite saadetud, wist selles  arwamises, et seal Paapstist ega kirikust palju ei hoolika.  KaS selle kirjaga tõeste kõiki Katholiigi usulist maailma Paapstile Jtalia waSta appi kutsuda wõi ainult Jtalia «valitsust Paapsti äraminemisega hirmutada tahetakse,  sellest ei ole õiete aru saada. Mõnelt poolelt? Hnitatakse  aga, et Paapst selle kirja waljasaatWiseks kMgtlt  nöuu saanud olla, kust tema kohta nii palju osawõtmist  ei oodatud. Jtalia walitsus naib Katholiigi kiriku wasta tõe poolest wägiwaldne olema, kuna Kuningas ometigi  ise ennast selle kiriku liigekS lugeda laseb. Venedigist  kirjutatakse Talwekuu 24. pääwal: ,Rictos, kuS Santa Lucia klooster walitsuse käsu peale pidi «välja kolitud saama, kogusiwad ennast rahwahulgad kokku ja wõtstwad walitsuse-kommissäri wiliStamisega ja sõimamisega waStq. Kui klooStce wäraw wõimusega lahti tehtud sai, siis tungisiwad  rahwahulgad walilsuse aSjatallitajate peale ja loopifiwad  neid kiwidega nagu rahega. Sõeawäge pidi kloostri  wäljokolimisekS appi kutsutud saama. Kui kloostre õdede ülem wälja aStus, siis hüüti temale waSta: , Elagu usk! Elagu Paapst-KuningaS!" Nii walju kaega selle külge kinni hakata, mida rahwas kord pühaks pidama harjunud  on, ei ole wist kellegi riigi-tarkus ja ei saa wist ritglle head wilja kandma. Ristiusk õpetab Keisrile andma miS Keisri kohus on, Jumalale mis Jumala kohus on. Kui Jtalia Kuninga üliagarad teenrid aga seda ka Kuningale pärida tahawad, mida rahwa südame tunnistus Jumala osaks arwab, fiiS Uõiwad sellest wäga kardetawad segadused  tulla ja mõlemile poole wäga suurt kahju teha. Paapsti esimene nõuumees, Riigisekretär Kardinal Jakobini  on raskest haige. Bagno-Cavallos on ühe Garibaldianlase matusel kara tehtud. ükS noor mees hüüdiS: .Surma pappidele! Jtalia rahwatahtmine elagu!/ ja sai kinni wõetud. Rahwahulgad tungifiwad «vahtide peale ja peastsiwad käratseja lahti. Wiimaks pidi sõeawägi  kära lämmatama. Amerika ühendatud riikide Kongress astuS Talwekuu 24. pääwal kokku. Majapidamise  aruande järel, mis Wara-Sekretari paolest ette pandud  sai, on wiimasel majapidamise-aaStal, mis Jaantkuuga lõppes, fisse tulnud 436.440,000 dollarit wal,a la«nud 242,480,000 dollarit, üle jäänud ja wõlgade tasuvuseks tarwitatud on seda mõõda 93,960,000 dollarit. Siõfe on üle eesarwu 12,750,000 dollarit tulnud, wälja on alla eesarwu läinud 17,740,000 dollarit. JookSwäl aaStal arwatakse 90 millioni dollarit üle jääma. Neil MM ei ole naabrite paolt pealetungimist karta, sellepärast õitseb nende majapidamine. Sansibarist tulewad sõnumid, et Saksa Jda-Afrika Kauba-seltfi aSjatallitaja Dr. lüh lke, keõ selle seltsile hiljuti palju maad toimetas, sealtsest kodurahwast  ära tapetud on. Sansibar! Sultan olla ennast wiimasel aeal Sakslaste ees ka jälle nii kahewäärMseks teinud, et juba jälle nouu peetakse üht sõealaewa meeletuletamiseks  tema akuate alla saata, nagu seda umbes aasta eest tehti ja mis fiiS ka mõneks aeakS mõjus. Omalt maalt Tallinnast. Kuida juba enne kirjutatud, oli Eestimaa  Kubermaugu-walitsuse linnaaSjade jäutus seda Tallinna  Linnasaadikute-kogu nõuuwõtmist, mis järel kirikuwarandus,  nendanimetud Znmala-laegas, lahutatud ja Raekohtu  tallituse alla antud sai, tagajärel tühjaks mõistnud ja Kubernõr oli käsku annud seda «varandust Riigibu-tkt hoidmise alla anda, künni selle üle uuS otsuS tehtud saakõ, wahe-aeal aga seda kirikuwarandust kõige intressidega puudumata  jätta. Selle otsuse ja käsu üle oli Linnasaadikutekogu  Senatis kaebanud. Riigibanki Tallinna jäutuS ei olnud ka kiriku-warandust waSta wõtnud, sest hoidmise eest päriwad bankid maksu ja Tallinna kiriku-warandusel, mis jo Kubernöri käsu peale pidi puudumata jääma, ei olnud ühtegi anda. Senatis on nüüd selle asja kohta selle seespidise olemise üle aru tegemata jätteõ otsuS tehtud, seda Jumala-laekast lahutatud kirikuwarandust  Liuna-walitsuse kätte anda ja Linnawalitsüse