Mõni aasta tagasi oli K. walla mees M. R. K. linnas 12 aastat ilma passita olnud'; ta oli töömees töömeeste ja härra härrade seas. Nüüdsel ajal on linnades passita meeste elamine kitsamaks läinud; scst kuida ajalehed täätasiwad olla mööda läinud aastal  Peeterburis 83 ja Tallinnas Sü passita  meest kinniwöetud. Siiski ei wöi uskuda et linnast neist hulgustest tühjad on. Kuida selgesti tean, on üks M. walla mees W. W. Tallinna linnas 4 aastat juba sõidu woorimeheks olnud ja on praeguski weel; nõnda on siis näha et na'd üsna awalikkude  kohtade pääl wöiwad teenistuses olla. Passita ümberhulkumine sigineb kui umbrohu  seeme, mis iga aastaga laiemala laguneb.  Walla walitsuscle ja auusa kogukonna liigentele teemad niisugused hulgused wäga suurt tüli. Kroonu ja kogukonna maksud jääwad neil wölgn ja saadute järele saab niisuguste wölg kogukonna liigente pääle ärajägatud. Jääwad na'd kohugile haigeks ehk tuuakse wangi wiisil ära, jälle wald maksku. Kust see siis peaks tulema, et nüüd hulguste  arw iga aastaga ikka suuremaks kaswab,  uiille läbi walla ametnikkude ja walla auusate liigente elu kord ikka wacmalisemaks ja wiletsamaks läheb? Passita saab küll teenistust, aga mitte õiget palka. Nõnda teeniwad palju leiwa ja riide hilpude eest ja paljudel peremeestel on see õnneks. Saaduse  keelust hoolimata - oma kasu püüdes wmjatakse passita mehi ja selle läbi siis ka tuleb et mõned mitmeks kümneks aastaks oma kogukonnale suureks waewaks  ilmatäädmata jääwad. Osawamad ja auusamad mehed, kes ei tahe ehk kelle elu seisus ei luba Ülemaale jääda teemad jälle oma moodi. Saadus lubab kahe kuu pääle passi ilma rahata. Palju Ivötwad siis kahe kuu pääle passi ja ou sellega 6 kuuni 8 kuud ehk rohkeni weel teenistuses. Küsimese pääle kuidas na'd sellega läbi saawad, wastaniad: „Kes ise mees on, kes selle käest passi küsib j. n. e." Selle pärast tuleb see ka ette, et kogukonna passi-raha sisse-tulek nnimastel aastatel wäikeseks on jäänud. Tunnen üht märkest walda kus mõne aasta eest 20 rubla ümber aastas passiraha sisse tuli, nüüd aga 5 künni 6 rubla, ehk küll ühe paljuks mehi teenistuses käiwad. Olgu küll et siin nimetatud mehed passiraha ei maksa, siiski ei ole nad oma kogukonnale waewaks, nõnda kuida seda kaua passita ümberhulkujate juures  nägime. (Järg jääb tulema.) mandat korda metsa taha alla läks, oli Unkas terme, tema silm claw, meelemõistus selge ja paljalt suur uödrus tunnistas, et ta haua ääre pääl oli olnud. Augustini kiitus käis nüüd suust suhu ja kõik söamched auustasimad seda suurt rohu tarka. Kuhu ta iialgi läks, süäl wöeti teda suure auupakkumisega wasta. Paljalt Wenonda suust ei olnud ühtegi kiitust  kuulda. Tema jäi seks, mis ta oli: Vihane, tuim, pööratu ja külm. Akiste näitasimad endid palama haiguse mürgid ka tema kulles. Silmad pölesiwad palamusest, luulikmed wärisesiwad ja almam uödrus Mis kontidest läbi. Tema püüdis ennast aga ülemal hoida, nii palju kui ta seda omas nödruses iialgi jõudis ja lükkas põlastusega kõik rohud tagasi, mis Augustin temale pakkus. Viimaks  langis ka temagi kui üks wäeti laps haiguse «Si«use alla maha ja Augustin pöeras teda sellesama kristliku armastuse ja müümata hoolekandmisega kui isagi. ..Sina oled tõeste rumal!" ütles Natti temale. ..Nüüd oleks kõige parem aegsest leppimaia mihamchest lahti saada. Sa peaks teda hoolimata hädasse maha jätma, aga sa rüüo.d kõigest Must teda jälle terweks teha. Ara raue pahaks, Augusti» see on üsna meeleiu regu! ~Kui ma meelega üht inimest lasen ara surrs, keda ma möiksin terweks teha, siis olcknn ma inimese tapja Issanda silmis," ütles Augustin tasase aga kindla Maga. ..Ara ekstra mind mitte, Natti! Mm kohus on abi anda ja ükski kartus ei pea mind keelma seda tegemast. Kristus kässib,  et meie peame oma wihamehi armastama  ja maata mina teen meel wähem, mina püüan paljalt tema elu alali hoida." Nattile tuli mesi silma. „Sina oled küll rumal," ütles tema, „ilma tarkuse järele. Aga sell heldel Jumalal taewas, kes inimeste  südamed ja nerud läbi katsub, saab hää meel olema sinu tegudest." Augustin naeratas magusi, katsus jälle haige mere tuksumist, andis talle rohtu, jahutas ta keelt külma wärske meega ja pühkis tema külma higi örnaste otsa eest ära. Ka Wenonda sai terwcks. Aga oleks ta poole sõnagagi oma elupäästjat tema mure ja waewa eest tänanud! Tema hoidis ennast  Augustini eest eemale ja hulkus mõne korra mitu pääwa metsa mööda ümber paljalt  sellepärast, et oma wiha aluse walgemehega  kokku ei puutuks. Ratti noomis teda käreda ja kibeda sõnadega. Aga Augustin lükkas wihastanud sõbra laitust tagasi üteldes : „Arge mõistke mitte kohut, et teie pääle kohut ei mõisteta! Küll teeb see mulle mälu, et ma Wenonda südant ei jõua liigutada, aga see ärgu sündigu minust,  et ma teda sellepärast sõimaks ehk kahetseks, mis ma talle hääd olen teinud." Weel palju töist Jndiaanlaisi jäi haigeks, aga ära ei surnud ühtegi, sest et Augustin oma wäsimata hoolekandmisega, kui kaitseja ingel haigete woodi juures seisis. Tema suured teud saiwad nüüd ka töiste rahwa sugude juures tntwaks ja Telawaarlascd ' auustasiwad teda meel rohkem, km oma suurt päälikut. See sündis ühel pääwal, et saadikud naabrirahwa juurest nimega „Pekoodid" wöi Pekoodlased Telawaarlaste külla tuliwad ja suure auupakkumisega kuulsat walgenäulist rohu tarka oma pääliku nimel palusiwad,  et tema nende juure tuleks ja pääliku poega haigusest lahti päästaks, nõnda kui tema Telawaarlasi oli terweks teinud. Natti ütles: „Ara mine," aga Augustin  oli warsti malmis saadikuteda seltsi minema. Sinna saanud leidis Augustin, et pääliku pojal seesama haigus oli, mis Telawaarlastelgi  oli olnud. Augustin tegi teda ja meel töisi haigid termeks ja ei läinud enne mitte silmapilgu ajaks külast ära, kui palaw täitsaste oli kadunud. Metsmeeste tänu oli köigipidi selle hääteu  wääriline, mis Augustin nende isadele, wendadele ja lastele tegi. Nemad medafiwad  temale otsatu palju kingituse, töiwad omad ehted, sõrmuksed, rõngad ja linnudgi, mis lasksiwad tema tuppa. Augustin ei wötnud midagi wastu, maid palus paljalt nende jäädawat sõbrust. Päälik tahtis teda omaks pojaks wötta aga ka seda armu ei mõtnud ta wasta, maid jutustas, et ta ema ja õed meel elus olla, kelle ülespidamise eest tema muretsema pidada. Tema jutustas  Indiaanlastele, et ta nende ligidale tahta elama asuda ja ei salganud ka mitte, et ta oma ema ja ödesi tänini Wenonda wiha pärast mitte ei tohtinud ega julgenud üle mere tuua. (Järg jääb tulema.) Isamaalt. Walljalast. Meie Walljala kihelkondas seisab  rahwa wainmelu poolest Saarerahwa keskpaikas:  Mõned kihelkonnad on waimuhariduse poolest  Walljalast ees, mitmed tnlewad ka taga järele. Koolide poolest ei wöi meie nuriseda, neid on iga walla jäuks üks, aga seitsme koolil puudmvad kooli majad. Nende seitsme walla lapsed saamad nõnda nimetud üüritud majades õpetust, kus sagedaste  külm ja walguse puudus kooli tööd takistawad,  aga selle üle ei ole laste wanemate poolest nurisemist kuulda; küll aga siis, kui kooli maja ehitamise üle juttu kuulda on: kellel selleks jõudu! Kihelkonna kool oli oma rohke kaswandikude ja tubli õpetuse poolest mõne aasta eest mitmest kihelkonna  koolist ees, aga wiimasel ajal on. asi ennast muutnud. Walla majast (kohtu majast) on meie kihelkonna kohta ainult kaks, mis pärast ka kooli majade ehitamisega häda ei ole: kohtu majas peab ometi kooli maja ehitamise üle nõu peetud saama. Aja lehtede lugemine läheb aast aastalt elawamaks. aga laulmine pödcb tiisikuses. Kiriku laulu koor (sega koor) mis mõne aja eest jõudsasti nähti edenewad,  on nüüd kchwas olekus ja wäikene K. walla sega koor, keda endine K. walla koolmeister M. K. juhatas, läks engnscle kui nimetud juhataja ametist lahkus, ainult wäikene Wiiuli-koor, kui wöfu sest endisest puust, on järele jäänud. Tuli wee pruukimise üle oleks kukk ka natuke kaebada, aga selle kauplejad ja kauba majade omanikud? kaupelduscd  ci ole ka wäikesed: Esimised kaebawad, et amet iga pääwast palukest ei anna ja wiimased, et majade parandamise kulu suurem olla kui sisse tulek. Mõlematele annaksin head nõu mis paergus  muidugi minu ja lugejate tääda jääb kes ühes ametis leiba ei saa, katsugu töist ja kes rohkem kulu kannab, kui kasu saab, katsugu kulutajast lahti. « Poidelt. Kurwad sõnumid kuuleme Jaani kihelkonna ning Mafi rannaäärtse rahiva suust; need ütlewad et minema töisipääwast 3. Apr. künni Suurneljapääwani, 3 künni 4, (arivatakse Hiioma) laewa Kcinaste lao ning Hiioma wahel hirmsa tormi ja käima jäe sees wöitlend, aga wiiinaks kõik üks töise järel kadunud. Hiidlased purjutawad sell ajal Perno randadesse kala püole, ning sattusid  nüüd selle reisi pääl käima jäe ning rängalise  tormi kätte, meie ranna mehed arivawad, et need õnnetumad naabri laidlased. Hiidlased, nüüd märgas ja külmas mere haudas hingawad. Juba see, et Jaanis Oe ja Hapsaküla randas palju laewa tükisid, toido nõusid. Hiidlaste riided ja muud kraami meri maale ajanud, tunnistab, et see õnnetus kül ikka tahab tõeks minna! Jumal trööstiga waefid leinajaid õnnetumate kodumaal! Pahakombe pärast, mis meie tähele pannud, palume Saaremaa lastewanemaid, koolmeistrid  ja ausaid kogukonna ammetipidajaid oma rahivast ja lapsi maanitseda, et n'ad mitte nõnda, kui see paraku tänine, laste, ajoti ka wanadegi paha wiis olnud, nüüd ning edespidi lindude