olegi suuremad õpetusejärge tarwis. Selleks awttab solkimata looduslik mõistuS ja äratud järelmõtlemine. Seda järelmõtlemist oleme meie sellega äratada tahtnud. Oleks ?. seda oma tarkust nelja seina wahel öpetud meeste eeS ühes kõnes wäljawaland,  siis oleks temale kõlama naeruga wastatud  ja sedawiisi se asi lõpetud. Se seisab aga nüüd kord ühtes awalikkus aealehtes ja pealegi ühtes aealehtes, mis teisi kutsub, teda .omaks juhiks" pidama. Se on juba Eesiirahwa  kirjanduse sisse sattund; seal ei mõedu paljas wäijanaermine. Iga rahwa kirjandus ou selle rahwa maim. Jääb sesugnne õpipoisi töö wastawaidlemata, pealegi weel teaduse nime all Eeslirahwa kirjanduse sekka, siis on se Eestirahwale teotuseks. Seda ei tohi ega taha meie sallida. H.. ?. kirjutab weel natuke ebausu iile ja teeb fiiS oma kõnele seda kõlawad lõpetust: pNõuda ou siis tõsine, teaduste peale „põhjendud usk hea edasi aitaja waimu„harimise  tee pealselle wasta aga wale„ehk  eba-usk kõige parem köis pimeduse „würsti käes, kelle otsas ta kaua aega ini,.mese  sugu on kinni pidanud ja nüüdki weel ~püüab pidada. Kahju aga, et köis juba „wanaks läheb; rahwas tõmbab edasi ja „köis wemb ikka peenemaks ja jäeb ikka nõrgemaks.  Kui ükskord ärakatkeb, siis peab , küll waene pimeduse würft wefiste silmadega „waatama jäema. kuida lahti saanud rahwas ..ilma kinmpidamaia, nobeda sammuga edasi „ruttab ikka walguse riigi poole/' Kui ?. looduse-wägede uurimist .õigeks usuks" tunnistab ja ilma ühegi waheliiketa otsekohe  „ ebausku" selle wasta seab, siis ei ole raske arwata, mida tema kõik ebausu sekka loeb. Aga jäägu se siin esiteks läbirääkimata. Ebausku,  selle sõna õiges lähenduses ei taha meie koguni mitte Vabandada. Kardetawam aga weel kui ebausk ou ebateadus. Ebausk täidab  wainlu ja südant eksitustega ja eksitustest  wõib mõnda pahandust, ka mõnda kurjust sigida. Ebateadus puhub oma wilu tuulega südant koguni tühjaks ja suretab eluiln õrnad taimed. Ebausk kardab midagi ja auustab midagi,  kui ka mitte õigel wiisil, aga selle kartuse  ja sette auustuse abil wõib ebausklikku südant  ikka weel juhtida. Tühjaks puhutud süda ei karda ühtigi ega auusta ühtigi; seda ei wöi ükski juhtida, se tormab üksine läbi ilma. kuida tallitsemata himud kihutawad. Se teadus, mis südame tarwitust ei mõista ega auusta, se ei wii kedagi edasi .ikka walguse riigi poole" se wiib südant üksi tühjuse ja tarretuse poole. Se usk aga, mida ?. ilma sõnata salgab, ilma nähtama sõeariistata surnuks lüia nõuab, se on se side, mis inimesesugu ülemal peab. Läheks ilmatarkuse õpipoistel korda, seda sidet oma roostetand pussnugadega katkiletgata, siis langeks inimesesugu järskust kaldast alla, koleda koopa põhja, ja selle koleda koopa nimi on „ RidL!"! Paks pakk tarwitab paksu talwa." ,Pärnu Postimehe" Nr. 8 kirjutajale waStusekõ:  Teie kõlwatumad sSnad Tallinna tilukaupmeeste  üle ei puudu meie külge, ja nendel ei ole meie eestkostmist tarwis. Kui nemad Teid selle wääriliseks pidawad, siis saawad ehk ise Teile wastust andma. Ikka aga oleme selle üle weel kahewahel, sest kaupmehed seisawad waimuharimife poolest enamist kõrgemal, kui et sõimu peale wastama hakkakstwad; selle tarwis ou ka kohtud, kus harimata suud waigistakse. Olete Teie chk aga kaupmeeste asemel kauplejaid  arwanud, se on neid uaesi, kes kiludega mööda uulitsaid kauplemas käiwad, noh, fiiS wõiksite oma kirjale tüll kohalist wastust loota. Meie aealehed Teid küll wist selle rõõmule awitama  ei saa. Selleks peaksite ise seia tulema aga ehk wõite sesugust rõõmu ka kodumaal weel paremini leida, ja siis jääksiwad reisukulud  maha. Et Teie aga ka meie Hansu ja Maist awalikult laimanud ja sõimanud olete, waat' seal on meie kohus auusa meeste kaitsejaks  heita. Meie külataatide tarkus ei näita Teie kõrge teadmiste eeS armu leidnud olema. Noh, nemad on jo ka lihtlabased põllumehed ja ei wöi ega taha ilmatargad olla aga seda peab neist ütlema: oma loodusliku mõistuse ja solkimata südametunnistuse juhil kõnelewad naad ikka, mis õige ja käsuline on. Ragewüd naad oma sugmvendadele kusagil kahju karta olema, siis pidawad omaks kohuseks õigel aeal wendade eest wälja astuda ja rääkida, mida õigeks arwawad.  Ega rääkimine kellegile keelatud ole. Ja alati waid olla, eks se oleks selge tunnistus  orjameelest? Se ou tõsi wa' naljahambad  on naad nüüd kord, ja kui mõni oma nurjatuma tegude ehk edemuse pärast nende hamba alla sattub, ega need mehed siis palju päri. Aga et ka nende nali muud ei ole ega muud olla ei tahagi, kui päris talutaatide nali, ja kui se wahest ka natuke lugema poole peab .sopane" ega .rumal nali ei ole se ilalgi olnud. Selles olete Teie oma laimuga neile ülekohut teinud. Oliwad meie taadid Teid Teie edemuse pärast natuke torkinud, siis oleks Teil sündsam olnud naljaga Vastata, aga ka nalja tõe peale põhjustada. Aga mõne inimese mõistusepiired  ei ulata nii kaugele, ja kui tema siis ka harimata küll on, siis hakkab sõimama. Jäägu ikka nali naljaks, se aga ei ole koguni nali, kui mõned aealehed nii amttnndmata on ei ei pelgu oma roppu sõi mu soppa, kui sündsad waimurooga kiitusega lugejatele ettekanda, ja seda siis ise, kes teab kui suureks tarkuseks pidawad.  Waat' rahwas, seal paistab tunnistähk nende suurest waimuwiletsusest ja koguni harimata  südamest? Kui aga sesugnne aealeht oma sõimu-epistle lõpetusel weel rahwast harima  hakata ähwardab, siis tuleb meile tõeste suur hirm meie armsa rahwa pärast peale. Mis wilja wõib sesugusest kütmist loota? Jumal halasta  ja paranda? Lõppeks pean mina lugejate pärast weel ütlema,  et mina .Pärnu Postimehe" tahtmist wasta jälle weikese —a —- lesega ennast oma kirja all tähendama saa , sest et mina oma nime rahwaturule kanda ei taha, kui seda mitte just tarwis ei ole. Seda jätan nende hooleks, kes kuulsaks saada tahawad. —a— Seda meie auustud sõbra ja kaastöölise kirja oleme muutmata üleswötnud, ilma et teaksime, kui suurt sõimamist ,P. P." tõstnud 'oleks. Seda ja Tartu Eesti Seitungi" ei ole meile sellest aeaft saadik enam saadetud, kus need ennast  meie wasta põõrasiwad ja tarwilist wastust  leidfiwad. Meie asjatoimetaja poolest peaks küll tellimiseraha maksetud olema, selgest meie seda aga ei tea. Kord oleme ,T. E. S." toimendusele selle üle küll kirja saatnud, aga jäime ilma wastuseta ja ei wöinud tagapärimiseks  rohkem aega kulutada, seda wähem, kui nendel aealehtedel .Sakala" tunnistuse järel ,kitsam silmaringi on, ja meil siis nendest ka palju loota et ole. — .A i nda sees napsi lüia" wõib ka nii kallis orjarõõm olla. et meie seda koguni mitte rikkuda ei taha. Red. Omalt maalt. Tallinnast. Linnasaadikute koosolekul, 4 Paastukuu pääwal andis esiteks Linnapea Baron Üksküll ametlikult teada, et Linnasaadik K. Gahlnbäck oma ametid mahapannud on; nenda ka, et Senati kohtuotsus trahleripidajate kaebtuse peale, nende maksude seadmise üle aastal 1878 tehtud ja selleaegne Linnakohtu otsus õigeks mõistetud ou. Ligemad nöuupidamised  Linnabanki põhjusseadmiste üle saiwad ühe 5 liikese kommissioni hooleks antud ja selleks kommissioniks need herrad walitud: von Riesemann, Karl Elfenbein, Grünberg ja Mayer. Wiimine otsusewõtmiue selle üle jääti tulemaks koosolekuks, 8 päawa pärast. Ehituse- ja tuleseaduse läbiwaatamiue sai ühe kommissioni hooleks antud iiiketeks saiwad walitud herrad Tamm, Siebert ja Eduard Koch, kes oma tööd Ehituse- ja teedeherra Baron Maydell juhatamise all tallitawad. Teised uõuupidamised sadamawahtide alalise ülewaataja pärast ja rehnungi kinnitused suurema wäljaandmiste üle Sadamakommissioni poolest, Korterkamre Wahtmeistre kingituseks, selle 25 aastase ametipidul, ja Keisri Majestäti  walitsnse pühal, saiwad kinnitud. Oöwahtide ülema, herra Freiberg aruandmise  järel ou oöwahid möödaläinud aastal 1879 uulitsate peal 249 immest kinni wõtnud Nende seas oliwad 72 warast, 3 uulitsarööwled, 103 hulkujad, 48 karatsejad. 13 joodikud ja 3 karand waugi. Oöwahtide abi on peale selle 145 kord tarwis olnud. Auupalgaks on ööwahtidele 185 rubla wäljajägatud.  - Sõeawäe-kohuse seaduse järel saawad wöeradpojad, kes oma wöeraisade ehk wõeraemade  juures elawad, kui lihalikud pojad arwatud  ja wõtawad nendega ühesugust osa kergituste juures perekonna tarwitnste pärast. Seda seadust ou mõned Maakonna- kogud uuendada palunud, sest et wöeradpojad ja kaswandikud sagedast mitte oma wõerawanemate juures ei ela ja neid omas teenistuses ei awita. Seda pöhjustust on Ministri-komitee õigeks armand ja on, kuida .Russk. Wed." kirjutab sette asemel üht seadust ettepanua nõuuks wõtnud, et wõeraspoegsdel ja kaswandikudel  üksi aga siis lihaliku poegade õigus oleks, km nemad oma isa ehk oma ema juures elawad; pärast nende surma aga üksi siis, km wõeralisal ehk wöemlemal omal töötegijaid poegi ei ole. Tartust kirjutakse 1 Paastukuu pääwal: Keisri Majastäti walitsusepüha on maal, nimelt  Tartu, Wiliaudi ja Wõru kreisis nii suure wsimustusega ja ühel meelel peetud, kui seda iial weel nähtud ei ole. Töö oli seisma jäätud, lipud lehwisid hulga talumajade peal, kirikute peal ja pärast lõunat oliwad koolimajad rahwaga täidetud kes rõõmsas tänu palwes Keisri õnnistud walitsuseaea peale tagafiwaatas. Õhtul oliwad pidusöömad Wallawanemate juures ja rikkamate taluperemeeste  juures. Mitmes kohtas saiwad pidusöömtsed sedawiisi walmistud, et pääwal enne seda söõmatarwitused ühe peremehe juure kokkuwiidi, kes siis ü.nberkaudist rahwast pidule kutsus ja kulud jooma-tarwituse eest rikkamate peremeeste peale jäutaS, kuida juba enne nõuuks wöetud oli. ZgaS pool sai waimustud meelega Keisri termist joodud ja mitmel korral Keisrilaul  lauletud. Igapooline selle pääwa kõrgest pühitsemine on seda tähtsam, et selleks ühegist poolelt nõuu antud ega pidukorda etteseatud ei olnud. Kuresaareft. Hiljuti on, kuida Zeiwngile" kirjutakse, Riigiwalitsus Saaremaa Möiõnikukogule jälle 16 000 rubla abiks tõutand, et läbi merekaela Saarema ja Mühamas  wahel tammtee wõiks tehtud saada. Siiski sn raske kedagi leida, kes seda tööd oma peale wõtaks. sest suurt kasu selle juures oodata ei ole. Merekaela põhi on sügama mudaga kaetud ja raske on ettearwata, kui suur ehituse kulu olema saab. Peterburgift. Keisri Praua termis on 27 Küünlakuu pääwaft 4 Paastukuu pääwani  sandemakS läinud. 1 Paastukuu vääwast saadik oli weresoojus kõrgem ja kõhimine raskem. Söömaisu ja südametuksumine oliwad korralised, uni oli hea. Jõud on minewal nädalil natuke wahemaks jäänud. Kõige kõrgema käsu peale 3 Paastukuu pääwaft ou Keisri Enese kanzellei 3 jäotus ka otsekohe Kindral-Adjutant Graf Loris- Melikowi käsu alla antud. Kindral-Adjutant Gurko asemel on Kindral-Adjutant Kostando