torm selle hooletuma rahwa waSta tõstis, kes ennast wõera töö peale tuetaS, aega mööda omaS elurammuS alanes ja kõrtlewa, kiimla pidu-elu sisse lauges. .Jumalad langesiwad taewa troonilt, Ja lang'flwad kõik uhked sammad", laulab Schiller. Za, need Jumalad pidiwad langema, sest need ei wõtnud mitte kõiki sugust ja seisusi ühetasa oma armu-käte alla. Ja need kallid, uhked sammad pidiwad  langema, sest need ei olnud mitte oma enese tööhigiga  maapinna külge müüritud! Greeklased saiwad Roomlastest ära wõidetud, keS sel aeal weel karedad ja koredad oliwad. Roomlaste koredad elukombed saiwad Greeka waimuga, Greeka teadiisega ja Greeka kunstiga läbi sõtkutud. Aga esimest, üleSpidawat seadust: .Sina pead tööd tegema", ei wõinud need sunnitud  õpetajad oma õppijatele mitte tuua, sest et neil enestel  seda ei olnud. Eune näitab see käsk Roomlastel küll tuttaw olnud olema, oli aga rohkem ja rohkem ära unustatud.  KaSwawa wäljaspidise wöimusega kaSwiS Roomlaste  ülemeel, kodune hooletus ja körklew pidu-elu. Wägiwaldsed  sõead saatstwad sõeawangist karjade kaupa Rooma orja-turule, kelle hind rohkem ja rohkem alanes, kelle inimese-õigusest wiimakS wähematki aimu Rooma ülemeeliste  kodanikkude südamesse ei jäänud. WiimakS, kui elukörkluS  ja elu-kombete hukatus kõige kõrgema järje peale tõuSnud oliwad, nuumati kala - tiikides kalu uputatud orjadega. Kahe, iseeneses nii mitmesuguste wõimude Ristiusu ja harimata rahwaSte hulkade löökide all, langes Rooma riik kokku, mis kodanikkude kõrkluse ja tegewa töö põlgamise läbi seespidi juba ammu pehastanud ja nagu tõukudest läbi näritud oli. Ilma iseäralise seaduseta saiwad kodanikud  ja orjad läbistikku segatud. KeS wöib täna weel ühest Rooma Nobilist ehk ühest Rooma Miserabilist ütelda,  kelle esiwanemad orjad, kelle esiwanemad ülemeelised Rooma kodanikud oliwad! (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. PitkaiS ridades kuulutab .Valitsuse Teadaandja"  kõrgendatud auunimest ja auutähtefi, mida Keisri Majestäti poolest harjunud wiisil Ülestõusmise pühaks wälja jägatud on. Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetajatest  on saanud: St. Anna rittretähe 2. klassist: Moskwa kirikuõpetaja Paul N eff; St. Staanislause rittretähe 2. klassist: Endine Wilna Propst Karl von Hübfchmann, ja Peterburgi kirikuõpetaja Albert Masing;  St. Anna rittretähe 3. klassist; Peter-Pauli kirikuõpetaja  Paul Ewerth Moskwas; St. StaniSlause rittretähe 3. klassist: Neu-Stuttgarti kirikuõpetaja Karl Heine Tauria maakondaS, ja Anna kirikuõpetaja Konrad  Freifetdt PeterburgiS. Kuldse rinnariSti on saanud: Balti sõealaewuStiku ja Kronstadti Rootsi-Soome- EeSti koguduse kirikuõpetaja Otto Streng.  Vallimaa  kubermangute riigiametnikkudest on saanud: St. StaniSlause  rittretähe l. klassist:. Riia Riigibanki kontori juhataja, Wirkl. StaatSrath Õerström; St. Vladimiri  rittretähe 3. klassist: Kuuramaa Aktfiisi-walitsuse juhataja, StaatSrath Pöhrschke, ja Kuuramaa Kameralhofi  juhataja. StaatSrath GrushewSki; St. Vladimiri  rittretähe 4. klaSstst: Riia Riigibanki kontori juhataja,  StaatSrath Schõpff, Balli raudtee ülem-ülewaataja,  KollegienAssessor Tshist j akow ja wanem metsade ülewaataja Vallimaa kubermangudes, Kollegienrath  Jenfen; St. Anna rittretähe 2. klassist: Wolmari wangikoja-komitee juhataja, Sillakohtuherra von Vegesack;  St. StaniSlause rittretähe 2. klassist: Kuuramaa Aktsiifi-walitsuse maakonna ülewaataja, Hofrath Baron Nõnne, ja Riia Riigibanki kontori noorem kassahotdja, Hofrath Knaul; St. Anna rittretähe 3. klassist : Liiwimaa  Attsiisi-wauem ülewaataja, Kollegienrath v. Lutzau, Rita Tolli-ameti ametnik, Hofrath Skerst, ja Riia Wangi-komitee juhataja, I. Gildi kaupmees Grünfeldt; St. StaniSlause rittretähe 3. klassist: Eestimaa Aktsiifiwalitsuse  maakonna ülewaataja, Tilulärrath Baron Salza, ja EeStimaa Kameralhofi ametnik, Titulärrath Armsen. - Tallinna piirwahtide ülem, Oberst von Sivers. on Ktndral-MajorikS tõstetud ja oma paiga peale jäätud, Tallinna sadama-kommaudör Schäfner on St. StaniSlause  rittretähe j. klassist. EeStimaa Kvntrolhofi juhataja.  Kollegienrath Jgnatjew St. Vladimiri rittretähe 3. klassist saanud. Pealinna lehtede sõnumite järel saada SeeSpidiSte aSjade MinisteriumiS selle üle nõuu peetud, et Vallimaa kubermangudes Politsei rohkem jõudu, nimelt wist rohkem alamaid ametnittusi saaks, kui tänine. Zda-Harju Hakenrichter Baron Un gern-Sternherg  on oma palwe peale sellest ametist lahti lastud ja herra vou Ha gemei ster Paunkülast, tema asemele nimetatud. Maa-Läänemaa Hakenrichter herra von Kursell on oma palwe peale sellest ametist lahti lastud  ja Baron Nikolai Hoyntngen-Huene Matsa- lust, tema asemele nimetatud. Rauua-Wirumaa Hakenrichter  Baron Stacke lberg on aeguti omast ametist  taganenud ja Baron Vietinghof Kaarli mõisast, tema asemikuks nimetatud. Liiwimaa raudtee üle on tagajärel uueSte mitmesuguseid sõnumid tulnud. Viimase telegrammi järel on Söea-Mintster tungiwalt Pihkiva-Riia raudteed nõudnud,  Teede-Minister selle waSta Tartu-Ostrow-WjaSma raudteed. Nüüd olla nende Ministrite wahel kauplemised, et kui Sõea-Mtuister niipalju järel annab, et ka Tukkum- Windawt raudtee ehitamine sel aastal ette wõetud saab, stiS Teede-Minlstril ka enam ühtigi Pihkwa-Riia raudtee wasta et ole. Viimne otfuS pidi selle kuu 2. pääwal tehtud ja pärast seda Pihkwa-Riia raudtee plaan Teede- Ministeriumis witmase nõuupidamise alla wõetud saama, mis tänine weel tehtud ei olnud. Paastukuu 28 pääwa õhtal wõi öösel sellepeale, on Tallinnas üks kole rööw-m õ r t s u k a tegu ära tehtud. Homikul kell andis majaperemees Khristiansen  Wiru-uulitsalt Politseile teada, et tema üürija, kaupmees  Landsberg, harjunud aeal ega ka koputamise peale ust lahti teinud ei olnud. Politsei poolest sai uks lahti murtud ja Landsberg surnult woodiS leitud, kuue auguga peas, mis ühe põitlega uäitafiwad löödud olema, millega ka laud lahti murtud oli. Kõik kapid oliwad lahti murtud, paberid ja muud aSjad põrandale puistatud. Surnu oli riideS woodis, kus ka tema prill, müts ja ülekingad  leiti, millest arwata wõib, et tema kohe surmatud oli, kui omast poest koju tuli. Landsberg on koju tulleS ikka ukse õhu puhastamiseks uatuke aega lahti jätnud; sel aeal on wist mõrtsukas sisse tulnud. Leitud kirjadest on näha. et tema juurest umbeS 41,000 rubla mitmesugustes  hindpaberites, ära rööwitud. Landsberg oli 62 aastat wana, oli juba 30 aaStat selles korteris elanud ja sai wäga jõukaks meheks peetud. Nööw-mõrtsukast ei olnud esiteks wähematki jälge leitud. PaaStukuu 28. pääwal, kell 3 pärast lõunat, läks HanS ReiSmanni maja Ameerika-uulitfaS põlema ja põleS maha. Tuli oli ka kahe naabri-maja peale tärganud,  sai aga tuletõrjujatest kustutatud. Jutt käis, et ühe kasserollt jootmise juures tulega hooletumast ümber käidud. HanS Reismauu on Politsei poolest kiuni pandud. Omas juhtkirjas .Pahad nähtused", selle aaõta Küündlakuu 18. pääwast, kirjutab .Olewik": .Tõeste! Asi on halwem, kui seda lühidelt julgeks .ütelda. Ajalehtedest ja toimetusele saadetud kirjadest .loeme päewast päewa Margustest Marguste pääle, kurja,  töödest kurjatööde pääle. Nende arm on praegu weel .ufinaSle kaswamaS. Kuhu jõuab meie kallis isamaa sell /viisil? Mill tuleb sell kurwal nähtusel lõpetus? Kust on .see uähtuS wälja kaSwanud?" Kuiva meie juba enne kirjutastme, on .Olewik" nende .paha nähtuSte" põhjuseid otsinud ja on mõnda nimetanud,  millest muist rohkem ehk wähem tõsi, muist aga seda on, mida .sihtlik" .tendenziös" nimetakse, see on niisugune,  mis mitte asja tõsiseks ja õiglaseks seletuseks kirjutatud  ei ole, waid ühegi iseäralise politika - joone pärast. Teiste põhjuSte keskiS ütles .Olewik" neid .paha nähtusi" ka .halwast kirjandusest" tulema, leidis, et ,Eestlastel" Tallinnas üks .halwa kirjanduse wabrtk" olla, kuS ikka peale .sopakirjanikkudele" palka makseta, ja wihlles nimelt .Valgust" ja .Virulast". —Ka meie ei wõi salata, et meie päiwil mitmesugused kurjateud siginenud  on, mida enne meie kodumaal osalt ei tuntudki, et mitmesugused kardetawad liikumised rahwa keskiS ilmuwad ja maa ja rahwa rahu raSkest rikuwad, ja ka meie oleme Eesti kirjanduse puhastust pärinud. JmekõpanneS lugesime meie kolm nädalit hiljemini sellesama .Olewiku" seeS: .See oli õige ja hää. Aasta eest seati üle.malt  poolelt Eesti tsensuri ammet uue järje pääle. .Nüüd wöib selle muudatuse wilja näha: Terme EeSti .rahwa sekka on tänuwääriline rat ulik olek asunud, miS .niisama armaS kui kasulik on, mida rahwas ise kõige .suurema rõõmuga näeb. Meie oleme nüüd selgeste näi.nud,  kui rohkeste EeSti kirjandus EeSti rahwa pääle .mõjub. See muudatus on kõigiti õige ja hää olnud". JmekS pannes leiame meie ka, et .Olewik" nüüd ometigi Panthenius'e jutustust .Die von Kelles" .Kelleste herrased" alganud on, kuna PantheniuS seda mitte lubanud ei ole. Iga kiri on kirjamehe waimlik omandus, mida keegi ilma tema lubata tarwitada wõi .omandada" ei tohi, ilma et see tegu ka nende kilda langeks,  mida .Olewik" isegi .paha nähtuste" sekka lueb. Selge pääwapaistsete ilmadega on lumi lagedikkudel  juba pea täitsa ära sulanud, kuna metsad weel lund täis on. Õ>öd on külmad ja kuiwatawad wee jälle ära, mis pääwal ennast sulanud lumest koguS. .Wete-aega" ei ole meil sel kewadel oodata, lõhkumata sulab jea jõgede peal ära. Rukki oraS, niipalju kui seda sügisel kaSwiS, näib rikkumata lume alt wälja tulema. Baltiskist. Baltiskt Meremeeste-koolist oliwad Paastukuu  28. ja 29. pääwal 25 korralist õppijat ja 2 wõerast laewameest Tallinna Kubermangu-GyNnasiumiS, eksami tegemas. Nendest saiwad Ranuasöidu Tüür manniks:  1) Andres Grents Oru wallast, Liiwimaalt; 2) Siim Vanaselja Waemlast, Htomaalt; 31 Gustaw Mey Suuremõisast, Hiomaalt; 4) Priido Onno EmaStelt, Hiomaalt; 5) Peter Onno EmaStelt, Hiomaalt; 6) Johann  JürgenS Sellist, Liiwimaalt; 7) Mart Welstrõm Kolgak, Eestimaalt; 8) Johann Eenstruk Kolgast, Eestimaalt;  9) Aleksander Rosen Naisaarelt, Eestimaalt; tv) Aleksander Kengo Narwa Jõesuult, Eestimaalt (Narwa  MeremeeSte-kooli õppija); 11) Johann Yllö Hakkajalt,  Peterburgi kubermangust. Kaugesõidu TÜürmanniks  saiwad : 1) Sergei von Loewenstern Arhhanglest;  2) Aleksander Nehrnst Narwaft; 3) Priidik Põld Torgolt, Saaremaalt; 4) Jaan Bwmberg Pärnust-5)  Aleksander PeterS Narmast; 6j Julius Kukk Taalist' Liiwimaalt; 7) Karl Kurras Kihno saarelt, Liiwimaalt; 8) Simo LeiSberg EmaStelt, Hiomaalt. Kaugesõidu Kapteniks saiwad: 1) HanS Siim Pärnust; 2) Jaan Aawik Pärnust; 3) Andrei Meibaum Võllast, Liiwimaalt ; 4) Leonhard Kursk Prümrist, Eestimaalt; 5) Paul Feldhuhn  Pärnust; 6) Jüri Saudström Ksndalt, Eestimaalt; 7) Konrad Nysten Ekenäfilt, Soomemaalt; 8) Peter Mörch FredrikShavnist. Daanimaalt. Rakwereft. WeikeseS Viru pealinnas ei taha pahateud  lõppeda. Sealine .Teadaandja" kirjutab omas wiimaseS  nummreõ: .Jaan K. Muuga mõisast on üleS auund,  et Rakweres tema taskuraamat 40 rublaga ära waraStatud  on. Kahtluse alla langenud S. on kinni pandud".  /paastukuu 19. pääwal on maanteel, Karista mõisa ligidal, Aado Dreier talumehe Mihkel Tuwertl peale tunginud ja tema raha, 150 rubla, ära rõöwinud. Rakwere Politsei on kurjategijat kiuni wõtnud ja kohalise herra Hakenrihtri kätte saatnud". .Selsamal pääwal sai Johann R. kinni pandud, keS Anna W. juurest ühe õmbluse-mashina warastanud oli". ,Paastukuu 21. pääwal saatis Awanduse kõrtsmik oma sulase Mihkel T. RakwereSse, pühadeks kaupa ostma. Teel kargafiwad kolm kaabakast tema peale, wiSkasiwad teda saanist wälja ja pekfiwad teda nii kaua, kuuni tema oma raha, 150 rubla, nende kätte andis. Kaks neist kurjategijatest, HanS K. ja Jaan A. on siinsest Politseist kiuni wõetud, kolmaS olla õnneks Maapolitsei kätte langenud. Seda tõuSwat kartlikku olekut awalikuil teedel nähes, peakstwad seesugused kaabakad kõige karmima nuhtluse alla pandud saama. Et kaabakad meie laatadel koledast tallitawad, seda oleme küllalt näinud. Sellepärast anname iga külalisele  nõuu, 1. ja 2. Jürikuu pääwa ladal ettewaatlik olla, ja meie Politseile, silmi lahti pidada". Rakwere ümbertkaudu  on meile ühe kirjasaatja poolest paari nädali eest weel mitme pahateu üle sõnumid tulnud, mida meie aga ka sel korral weel ruumi kitsuse pärast peame wälja jätma. Narwast kirjutakse meile: .Suurel Neljapääwal kargas  töömees K. L. oma 11 kuud wona tütarlapsega rautee-fillalt Narwa jõkke. Miks tema omale ja oma wäetima lapsele nii koledat surma otsis, see on selgemast teadmata. Inimesed, kellega tema ühes elanud, annawad tnnniStust, et K. L. kõigiti auus meeS olnud; ka oma naesega ei ole temal mingisugust sönawahetamist olnud. Tema olnud sel korral ilma kindla töökohata ja käinud pääwa-tööl, mida aga sagedast saada ei olnud. Kord on tema naefele ütelnud: .MiS maksab siin elada: tööd ei saa kusagilt, raha meil ka ei ole, nälg on ukse ees; parem siit ilmast lahkuda", ja tähendanud, et temal nõuu olla weikese tütrega jõkke karata. Naene pidanud neid sõnu pahaks naljaks; teised arwawad, et mees nõdrameelisekS jäänud. Naene, kes nüüd wanema tütrega leinab, on kottu ära olnud, kui kole tegu tehtud sai". .Suurel Neljapääwal sõitsin rauteel Jöhwi, pühadeks sugulaste juure. Esimel pühal läksime kiriku, kuS ka koledast  enele-tapnnsest kuulda oli. Üks 21 aastane noor mees, A. M>. keS kingsepa-meister M. juureS tööd tegi, oli ennast Suure Reede õhtal üles poonud. Tema olnud  wiisakas noor mees, kaebannd aga sagedast, et tema pea ümber käia ja walutada. Arwatakse, et tema seda tegu meele segaduses teinud". r.—Sl. Tartust. Saksakeeli .Uus Tartu Zeitungi" sõnumite järel on Karl Reino, kes wiimasel sügisel woorimeest Karl Palm'i nii raskest haawaS, üksteistkümne aasta peale wangitööle kindlustes ja pärast Siberi asutuSteSse mõistetud.  Oma rööwmõrtsuka nõuu ei ole Karl Reino küll mitte tunnistanud waid on kinnitanud, et tema woorimehega  teel tülisse saanud ja wihases meeles lasknud; kohtu ülekuulamised on aga selgeks teinud, et tema! tõeste rööwmõrtsuka nõuu olnud. Kuida lugejad küll weel mäletawad, on surmani haawatud woorimees, kelle kopsust üks kuul läbi läinud, kliinikus, Tartu suurkooli osawate arstide hoole all Jumala abiga terweks saanud. Suurem osa ja anu sellest wäga raskest arstimisest langeb jälle Professor Dr. v. Wahli peale. Mõne nädali eest on Tähkwere wallast kolm meest