rääkima, srst wäikc kahju ci kaalu ialgi suurt kasu üles. Säbc aega tuuris se kärata wõitlus jõe raal. Võitlus elu ja surma pääle. Väälr näta rabuline, Nudis lodjanacne et aü, agara Nlda põtius waljusti ja üksikuid  Nnu Nüc-as ta enese ette, otsegu mõui uõdranieeleliae. Jälle wuxis raNne, raskest hmgetõmbamiick  murmd ualwe ta körwu: „Aita a.lü r-uu uis Ma surema? Su i'a, N cma. üuu lavie pärast, kõige pühade  uäu-aü oma kiwift südant." ucdsauac::: kuula:.:? palwet ja Nudis cd aü. Lc c l kord kõlas wiimscs m:N. arad.irmiNs: ~Kui sul üks laps on, üis rcab Ne nendasanzma hukka Nmma. räaiimara ärauppuma, km N :::i::d ci rõasrc l" See uc.l:7c labutas naese Wzha, käed magu-muad. k 1.5 julgus sa rammu «aitas kadumad. Käes r. jõudnud enam aerust kr'.õa. rugucamata waaiag ta ojusa poole, kes cuau: aegamööda, rammetnnmk lähemale  sõudis. Namc kuuus rögiNumt biugceõmbamist, üb: "iim.aü aeribüüdmist. Kuu. mis eredal:  uimcede wabclt paisus, walgustas N: ui.ta sa ajuuai. Sa:au kadmaiu meüe rea, mille ümber suulNd ic õu lmmud, seiiis üle wee, :u:::uN sõuaa. mõilles ta elu eest. oleks ta praegu unenäust hirmsa tõe nähtumusele  ärkanud. Kätte sisse tuli endine rammu tagasi, raudselt wõttis ta aerud kätte ja sõudis edasi nüüd aga ujujale wastu. Paar sülda oli ta meel lodjaga kaugel, sääl karjatus tungis üle uulde wöitlcja wajus silmapilgul. Weel kord tõusis käsi ja kahwatanud pea mee paale, õnnekombel sai naene käest kinni tabada. Ise oma elu kaalu pääle pannes, tõmbas ta raske mehe märja  riietega õõtsuma lodjasfe. Hulga maad wiis jõe jooks lodja allapoole,  sest juhtija seisis selle mehe ees pölwili, keda ta lühikese aja eest enesest ära tõukunud oli ja kuulas ärksalt iga hinge tõmbamist. Järgmisel pciäwal sai lodjanaene kohtu ette kutsutud minema öö juhtumise üle tunnistust andma. Küsimiste pääle mõis üksnes hadawacwalt ta käest wastust saada,  tal puudus täna meel rohkem sõna. kui muidu. Tema olla oma kohut täitnud, ütles ta mahalöödud silmadega. Ta ci olla põgenejat  mitte Ae jõe wiinud ja olla otsistel  ncntnud, tobu põgeneja peidupaika O?NNUS. e- wõida selle wastu micnncminc  jätke hüppa- nud ja mitte ennast mangi wõtta lasknud. Kui ta jões külma hauda leidnud, mis see temasse puutuda. Ta paluda ennast rahul jätta. See sundis ka. Lodjanaene oli pärast niisamma, kui ennegi, oma paiga pääl. Ta endine rahuline olek muutis ennast aga rahutumaks ja läbemataks, nõnda et rahwa seas jut tõusis: Selle waese naese mõistus ei olla mitte enam õige korra pääl. Muudatuse põhjust ei aimanud keegi. Ükski hing ei tunginud ju ta wäikse soo ääres seisma urtsikusse, kus ta juba aastate  kaupa elas. Keegi ei näinud sellepärast  ka, kuida raskest pääma tööst poolsurnuks  maewatud naine ööd läbi ilma uneta raskes palawikus jampsia moodi ees walwas. Ka siis, kui haige paranemas oli, ei aimanud seda keegi. Haige oli lodjanacse wang. See tõi talle süüa ja juua, aga pidas teda ühes poolpimedas kambrikeses luku taga. Kui ta ka keitisi ei kandnud ja luk ukse ees nõrk oli, siiski hoidis teda ta kartus tagasi.  Lodjanaene mõistis ikka nii piltlikult  enemaalida, et teda ümberringi kui nööpnõela saada tagaotsitud, sest ta surnu keha ci olla ikka meel mitte Kest leitud. lutcb.) Isamaalt. MaNjnlas. 5. Mail. Jälle on komade  kätte jõudnud ja meile muldised laulu linnud tagasi toonud, aga ilmad on milud ja wihmascd, mis nii heaSti suume- kui ka tali wilja kaswamist takistab ja iga põllu mehele mure kortsust palgele tõmbab  Mööda läinud sügisel tegi uss rugi orasele palju paha ja nüüd paistab see meel kõige sclgemine waatajale silma, kui rugi põllud sui wiljaga uuesti külwatud on, sest mõnes kuhas paistawad ainult wäikesed rohelised orase lapikesed, otse kui oasid Sahara liiwa kõrbest wälja. Ka maimu wäljal ei ole meie pool paremad kaswamist ega õitsmist. Aja lehti loetakse  ainult mõnes kuhas; suurem hulk ei tea neist midagi ja need on manast pimeduse  ajast päritud rumaluse kütkedcS meel kindlasti kinni; seal ustakse siis ka tublisti  nõidust ja haigusi ei arwata Zmnala nuhtlusteks, need peamad, ei tea kust tulnud  olema —? Seepärast ei seisa ka õpetud tohtrid, ega aptegi rohud niisuguste  juures suurema auu fees, maid eba arstid tuuakse toherdajaks ja kui oma kihelkonna kuulsad tohtrid meel küllalt ei jõua, siis otsitakse Mustjala poolt ja mõnest teisest tuhast abi juure. Koolid on nüüd jälle oma tööd lõpetanud  ja lapsed uitawad wainul, aga kooli majad ostamad koikudes ja küürutades parandamist  ja seltsilisi, millest aga suuremad  kuulda ei ole. Ainult W. wald olla omale kosk maja jõuks kaunis hulga ilusaid  puid kroonu metsas maha raiunud ja sellest wöib loota, et nimetud wald omale marsi sündsa maja saab, kus sees möima- ! lik on noorema silgule head õpetust — Muud uudist 'pole mull praegus  siit kirjuta, seepärast palju terwit kõige Saare sugu-wendade ja õdedele jälle  kokusaamiseni. Hapsalust. Siinse rahma seas möllaw  wälja rändamise himmu on wiiniasel ajal järge annud ja ninntr sell paha juhtumise  pärast, kus 70 immest - enamiste Wene usku küünla kuu hakkatuses Nowgorodi kubermangu wälja rändanud oliwad. Senna jõudes pidiwad nemad oma pahanduseks aru saama, et nende jäuks antud maa põlluks ei kölbanud ja enamiste liiwa kõrb ehk metsa maa oli. Kodumaalt nii kaugel alles, ei jäänud neil midagit muud üle, kui oma ligidal olewad kõlbliku maad rentida ehk koju tagasi pöördn. Kaks perekonda, kes nii jõukad oliwad, tuliwad üsna wacsed ja wigased koju, teised rentisiwad 30 wersta omast säältsest asupaigast kaugel maid, kuna paljalt kaks maa kuulajad oma asupaikade  juure jähiwad. Pärnumaalt. Pärnulinna uus loomade  laat peeti 15 ja 16 Jüri kuu pääwal,  esimest korda ära. (enne ei peetud seda laata). Aga selle laada pidamisega oli pisut eksitust; nagu Pärnu kalendri sees seisab: Esmaspääw ja teifipäüw enne Jüripääwa; aga kuu päüwa ei ole sugugi nimetatud. Jüri pääw on alles teisipääwal 23. Jüri kuu pääwal. Rahwa kokku rulemine  oli mitme kesine; suurem jäau rahwast  pidasiwad laata 15, ja 16, wähem jägu jälle 22. Jüri kuu pääwal. Kust eksitus on tulnud, on igal ühel aru saadaw. Loomade hinnad oliwad keskmised. Nät: üks paras talupoja töötegemise hobu maksis  50 kuni 80 rubla, pütti wõi nael 19 ja 20 kop., kana muna paar 3 ja 3V- kop., jähwika toop 5 kop. j. n. e. Wäga wähe oli wõeraid kauplejaid wäljast  sisse tulnud. Ule pea segas laata, õige täädus laada päüwa pääle. Räimesaak on Pärnu meres oige kasin. Jäe minemisest kuni siiamaale s. o. 25. Aprillini, ei ole räime püüdjad Wenelased kõik wärsket räime katsu saanud; kuna ainult mõni selts, kes alles mõne pääwa eest 5—60 pange 35 —40 kop. eest pange räime ära müisid. Palju räimi ostjaid woolab maalt kokku; aga kõik lähemad  nõnda samma tühjalt jälle tagasi. Andku Jumal, et see õnnetus õnneks muudaks ja räime püüdjaid hea saagiga rõõmustaks! Laewu on see kewade rohkem Pärnu alla tulnud, kui mööda läinud aastatel. Iseäranis need hirmsad suured Inglis raudlaewad, mis üsna Pärnlasi kohkuma paneb ja ka mõned Saksamaa raudlaewad, mis aga mitte nii suured wälja ei näe, kui Inglis laewad, wiiwad iga kewade arutuma hulga linu Wäljamaale. Inimesi on kui murdu laewade pääl töös. Arwata,  et Pärnumaalt nii palju töömehi ei saada, toodi laewaga Riia linnast ka pääle sada meest, laewu täitma. Iga kewade Wõeramaa laewade sisse sõitmine toob Pärnu linnale, kui poole elu juure. Rahwas on kõik rõõmsad, neid suuri ehitusi  nähes, töömehed jälle hea teenistuse üle ja nõnda samma ka kaupmehed ja konturid, kell mitme tuhande rubla eest linu aitas seisawad. Ka sõea kartuse pärast  ei antud aida töömeestele kallist püha pääwa aega pühitseda, ikka ruttu ja ruttu, et laewu sõidu tee seisma pidada jääma. Lõppeb laewa sõit Pärnu alt, siis on jälle linnal waikus ja rahu, ja ühes ka kalli palga saamine. Säält sammast kirjutab meile üks tutaw  käsi, järmise: Koolmeister Otstawel olla täiesti omast kooli ametist lahti mõistetud.