astudes seda kunsti ei mõista, sellele näitab mesi tahtmata oma kunsti, ses on, ta lahutab sellel, kes sügawamaSse ta sisse ustub, kui jalad ulatawad hinge ihust ära. KeS hästi ja õieti ujuda mõistab, leiab suwel weeS palju lõbu ja termist, ning wõib häda korral ennast ehk ligemist uppumise  surmast päästa, seepärast wõib küll soowida, et poisid ja noored mehed, kelledel wõimalik on, endid ujuma õppikfiwad. Madalas wees, kus jalg.meel ulatab, on kõige parem õppida wee pääl seisma ja edasi tõmbama; pärast wõib sügawamaS  weeS ka heaks ujujaks harjutada. Ujujad  on palju, häid ujujaid aga mähe. Kes hästi ja õieti ujuma tahab õppida, see peab ka teadma, kuidaS ta ennast wees liigutama peab. Ujumine on wee sees kokkutõmbamine ja sirutamine; kuidas see õieti sünnib, selle üle tahame siin mõne sõna juhatuseks ütelda. Palja ujujad wäfiwad mõne minuti sees juba ara, mis liig kiirest sõudmisest ja korratu hingamisest  tuleb. Rutuline käte alla majutamine ja wälja-sirutawine toob ruttu -väsimust, sest et käsi ruttu alla -vajutades keha ruttu pciäle tõuseb ja niisama ruttu jälle alla wajub. Mõned ujujad püüawad -võimalikult armasu hingata, arwates et hinge kinni pidades ujumine ja edasi saamine hõlpsam on, see on täiesti scaduskorra -vastane, waewab ujuja rinda ja toob ruttu -väsimust. Õige on iga käe allawajutamisega hinge tvmbada ja käe edasi siruta-nisega-välja hingata, kui nõnda parajas taktis ujutakse ja hingatakse, siis -võib ujuja, palju kauem mees olla ja kaugemale saada. Pea wiga, mis ujumises edasisaamist takistab, on liig rutuline jalgade tagasi tõmbamine, mis paljude ujujate juures leida on. Rutulise jalgade kokkutõmbamisega  tõmbab ujuja ennast peaaegu niisama palju jälle tagasi kud ta ennast edasi -tõukas. Jalad peawad aega mõõda ligemale tõmmatud saama, aga enam jõuga eemale tõugatama; ka Khsi alla jalgade tõmbamine ei toa midagi kasu, waid sündigu fee ikka parajal Mõõdul. Jalgu ligemale tõmmates hoitagu jala põied sirgel,- tõugates  ka enam winklis. Ei pea ka mitts jalgu teine teisest eemale walja löödama, waid sirutatagu nad enam ikka otse teine teisest mööda. Seesama sugune lugu on ka käte liigutamisega. Kätega ei pea mitte siia ja senna löödama, waid muljutagu käed tõmmates otse alla, mitte aga rinna ja kurgu alla, mis õigeks ajaks Väljasirutamiseks rohkem aega tarwitab. On käsi ette poole wäljasirutatud, siis wõib teda silma pilgu puhata laska, enne kui uuest mõjutatakse. Mõned keerawad käewarred kätega sõudes ümber, mis liig wäsitaw on ; nõnda saab küll wee all ujudes parem edasi, aga mitte wce pääl. Käte ja jalgadega seltsis wälja sinitamme  ja seltsis sõudmine on jälle liig kaske ja ruttu wäsitaw; parem on ikka kätega enam pääle hakata. Wäike puhkamise aeg iga sõudmise wahel on wäga tarwilik, sellega saab sõudmise hoog "läieSti ära tarwitatud ja uue edasi tõukamise tarwis jõuudu kogutud. Kes õppinud on, wõib seljali wee pääl seistes tüki aega wäsimust puhata; selja pääl seistes on hinge tõmbamine kerge, sest et rind siis mitte wecst nõnda litsutud - ei saa, kui kummuli olles. Külje pääl ujudes wõib kõige jõudsamine edasi saada, mis aga õppijalt palju harjutamist nõuab. „Nõrgad ujujad ärgu mingu ialgi sügawasse wette, ega ärgu ujugu liig kaua. Soja nahaga, weel enam purjus peaga ujuma minna on kõige kardetawam, mis läbi raskeid haigusi ja sageli ka surma wõib saada. Wette laskes peab kohe terawasti liigutatama, muidu wõib kergesti krampidesse.-jääda ; on aga. keegi krampidust omas ihus. tumud, ärgu see ialgi ujuma mingu, wecS wõiwad nad kergesti tulla ja surma tuua. Parem on ikka seltsis ujuma minna, küi üksi. - Kes neid juhatusi ujudes enese juures tähele paneb ja hoolega ennast selles kunstis harjutab, wõib heaks ujujaks saada ja sellest rõõmu -tunda. ÜkSgi meister ei kuku taewast- —x. Kus ujumine õpitakse. Leitenant  (noore matrosc käest küsides): „KaS sa ujuda mõistad?" - -- Matros: „Mõistan herra leitenant!" Lcitcuant: „Kuö pool sa õppisid ?" „WceS, herra leitenant." Kuresaare kiriklikud sõnumid. 1. Nelipühi P., jaanikuu 12. P. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja LeziuS. Ecstikeeli Jumalateenistus kell Vsl2. Jutlust teeb õpetaja Lezius. . - 2. Nelipühi p., jaanikuu I? p. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetada LeziuS. EcSnteeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb õpetaja Gahlnbaeck. 91. J. R. K. Leiate muutmata. AuuS tegu temast, 9õ. H. K. -Sellest oleks üks pitkem kiri A«Z«Z«M «WZZMS. I.cpiiT-i,, 2Z-ro Äss 18W rv^ Teadaandmised. Kuresaare, Muhufe, Hapsalu, Paltiski ja säült raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Aurulaetv „Kons tant i n" Kapten A. Aing, saab reede sell 10. Juunil kellu 8 õhtu ja pühapäew sell 12. Juunil kellu 10 enne lõunat nlewal nimetatud kohtadesse, ja teisipäew sell 14. Juunil kellu 8 homiku Riiga wäljasöitma. Lähemat teadust annab DHooH. Acrrrgo, Kuresaares. Riia auru wäljasõitmise laewade Peeterburgi Admiral 8. Juunil L-audrr U Juunil Weikfandrr 11. IS. Jsauil Ähemat teadust annab Riiga: tzeauder S Juunil Alrxauder 11. I» Juunil Admiral l« Juunil N. Mdeubng. Loosimine M»» Kmma iiirikuAöjsas saab M. Nelipühi MU homiku k. 9 kuni p. ll k. 3 ära saab kolmandamal Nelipühi pühal Auseküllas ära Peetud.- -Hakatus kellu 11 enne lõunat. Waljala kiriku uue oreli heaks saab 14. Jaanikuu p. kiriku mõisas ära peetud. Wöidud on esimesel ja teisel Nelipühi päewal Pärast Jumalateenistust kiriku mõisas näha. Iga loes maksab 15 kop. Rohket osawötmist ka naabri kihelkondadest  palub Waljala kiriku EeftseLstts. sWjg Md on wäga hea käWga rendi pMe, anda. Järel küsida Saarlase "truki köjaS " 7 on saaÄä kärner --O