omale ilma ajawiitmata ühe küpse sisulise ajalehe lugegu seda ja siis alles tunneb ta, et ma tõtt olen pajatanud. ült <Z- t,. „Ma kardan seda iseäraliku meest." „Mängi aga oma jagu hästi; mis pääle selle, see jäta minu hooleks ja hea õnne jäokS." Onu oli laua juures nii lõbuS ja rõõmus, et pitk Joosep enam kui üks kord oma kandilist pead raputas ja köökis oma meele pahandust wälja rääkis, kui ta säält weel toitu töi. Meed linna inimesed segawad meie maja rahu," nurises ka perenaine Kadri nukral näol. „Ma soowiksin neid senna, kus pipar kasivad!" Naistcrahwad läksiwad aegsasti oma kambrisse et endid wäsitawast ööreisist wälja puhkada. Onu ja õepoeg läksiwad ümarikul metsa ülema maja juure herra von Windheimi waatama. Windheim wötis oma wõcraid wäga lahkesti wastu. Willem imetles wäga see üle, et üks see sugune noor jõukas mees nii üksikult kõigest maailmast ära lahutud elab. Konsul mõistis jutu selle pääle juhtida, millest Windheim kõige parema meelega kõneles. Windheim ei hoidnud mitte tagasi oma mõtteid ja arwamisi maailma ja iseäranis naisterahwaSte  üle wälja rääkida; ta kinnitas, et iialgi selle pääle ei mõtle ennast seesuguse elukaga siduda. „See meeS on päris narr, milleks minu onu ka saada tahab!" mõtles Willem. „Mina ei usalda seda poissi mitte, kes teab, ehk ta mängib ka rika konsulile, nagu minagi. Selle mehega peab ettewaatlik olema." .Millega wiidate teie oma aega? küsis konsul. Windheim tähendas käega laua pääle. pMa kirjutan oma elu lugu iileS, mida ma noorte meeste õpetuseks trükida lasen! Ja päälkirjaks panen ma: .Naisterühma  tru u s e ü l e." Oh, sääl on palju õpetust järele mõtlemiseks; ka on see ühtlase kurb ja hale, mis ju praegusel ajal hea meelega loetud saab." Kui konsul ei oleks mitte uuri pääle waatanud ja koju minemisele maenitsenud, siis oleks Windheim esimese veatüki omast tööst teistele ette lugenud. Nad wõtsiwad nõuks teisel päewal jahi pääle minna ja nii lahkusiwad nemad üks teisest. „Noh, kuidas on Windheim su meelest?" küsis onu teel. „Ma olen naisemees ja ei wõi seega tema mõtetega mitte ühes nöuS olla." „Sul on õiguS ja wõid üsna rahul olla; niisugust armsaid naisi, kui Marie on, ei ole roobiga kokku ajada." „Kuidas olete teie, onu, siis Albertinega rahul?" .Ta on iluS, aga wäga waikne. Õöldakse, et wa'ad weed on sügawad! Zah, wa'ad weed on juba mõndagi ohwrid ära neelanud. Ma armastan seda otsekohest, kawaluseta olemist, mis Mariel on. Marie on üks naine, keda ma ise oleksin pidanud omale wõtma, kui ma mitte wäga wana ei oleks." „Onu, teie peate Albertinet ligemalt tundma õpima sellel naisterühmal on maimu ja tundmust, niis teda iga ühe meelest kalliks teeb. Ja sääl juures on ta ilus, tõesti ilus!" „Toho!" hüüdis konsul seisma jääde». Mis see peaks tähendama? Waewalt oled sa Mariega laulatud ja nüüd juba leiad sa, tema sõbrannat waimuka tundmuZrikka ja tõesti ilusa olewat? Albertine on wist sinu nõudmisel Marie seltsi tulnud? Inimene, kuidas wõid sa oma naise wastu nii kamal olla!" Willem kohkus, ta oli oma mängu jäo ära unustanud. „Onu," hüüdis ta, „ärge mõtlege minust halba! Mina olen oma naisele truu kui kuld. Aga kaS ei tohi ma siis teiste naiSterahwaSte  häid omadusi kiita? Oleks Albertine mitte nõnda olewat, kui tema on, siis ei saaks mina oma abikaasat mitte lubama temaga sõbrust pidada. Mõtle omale waewaks seda naisterühmast ligemalt tundma õppida ja teie saate mulle õigust andma." „Seda tahan ma meeles pidada," mõtles onu, „see pruuni näoga tüdruk on tõesti ilus!" „Ma pidin ennast peaaegu ära unustama," mõtles Willem, „see mana on kamal nagu rebane." Onu wõtis ette Albertinet tähele panna ja Willem töutaS seda imeliku mõisniku silmas pidada. Juba wara teisel homikul läksiwad mehed jahi pääle. Aleksander Windheim oli neile nii üli wäga lõbus ja lahke seltsiline, et Willem juba kahetses, et seesugune mees ennast maailmast eemale hoidis. Ta on üks mõnus mees! Oli tema otsus. Windheim  palus seda anu omale konsuli õepoega omaks sõbraks nimetada tohtida. Rõõmsal tujul põörsiwad jahilised koju tagasi. Mõisa õue wärawate ligidal jätis Windheim teised jumalaga ja pööris männa metsast läbi jalgteed mööda oma maja poole. Ta ei olnud mitte kaua käinud kui tee pöõru pääl temale üks naisterühmas wastu tuli. See oli Albertine. Ta armas nägu walge atlas kübara all oli wärSkcst sügisesest õhust mähe punane. Üks ülekuub, tumest rohelisest siidist kätis tema ilust keha. WäikseS koldse kindaga kaetud käes kandis ta peenikest NlNarätlkut. (Jürg tuleb). Isamaalt. Kuresaarest. Ette wa l mis tnm in c. Käes oleival talivel sai Kuresaare kahekorra meie põhi Abruka laidust saadik lübikatsutud ja mee sügawus ära mõõdetud. Mõõdetud kohad on märkidega tähendatud, ning need ongi need märgid, millede rikkumist üks Saarlases olem kuulutus keelas. Selle mere põhja läbikatsumisel on lootuse järele Kuresaare ja Saaremaa kohta tähtjas tulewik, sest selle läbi tahetakse teada saada, kus Kuresaarel Praegus on meel teadmata, kas Kuresaare uus sadam tehakse, wõi saab pageriga (ühe massina abiga) laewade tee puhastatud. Kui need räägitawad  ette inalmistuscd auusale eesmärgile jõudwad, siis on sellest Kuresaare linnale ja Saaremaale kasu loota. Kaarmalt. Laulmine edeneb. Kaarma koguduse malla koolmeistritele olla õpetaja poolest kohuseks tehtud, et igauks oma kooli lastest laulu koori asutab ja et need koolide koorid korda mõõda püha põimil kirikus laulawad. Kirikus laulmisega olla juba hakkatust tehtud. Jõulu laulud kõlanud mööda läinud jõuludel ilusamine, kui iialgi enne. suureks äratuseks ja toetuseks. Soowime tudimata ja wäsimato edasi püüdmist. Pühast. Mõnda.- Saarlases minewal aastal kõneles keegi selle harjunud kombe üle, et meite pruudid oma eeskäijalega perest peresse kerjamas käiwad, kus ka soowitud sai, et rikkamad seda ei peaks tegema. Sellest noomimisest ei ole aga meie Pühalaste ja ReulaSte pruudid mitte tähele pannud, millepärast ma nüüd ka sunnitud olen, selle wana harjunud kombe kohta mõnda sõna ütlema. Nii pea kui kosja kaubad kokku sobitud saanud, on pruudil esimine mure, kui see tal enne tehtud ei ole, ilust tubaka kotti muretseda; ka nina tubaka sarm ehk toos seatakse korrale, pudel wiina pannakse tasku minnakse perest peresse santima. Piibu ja nina tubakat antakse igas peres, aga wiina üksnes tutawamateS kohtades, kus siis ka jälle rikkamalt pruudi koti poole kätt sirutakse. Selle rahwuSlikn pruugi wastu ei oleks mull midagi ütelda, kui üksnes waesemad kerjamas käiksiwad. Aga see komme on nüüd nii, et üksnes rikkamad pruudid sellest kerjamisest kasu saamad, aga waeStcmate  kotid kelledele armu andist hädasti tarwis läheks jäätakse tühjaks. Kuida kuulda ja naSlu meelt. Wäga küsitaw on, miks siis meie rahwas sarnast wastu meelt pruuki alal hojawad. Minu wiimane otsus jääb selle kombe kohta: Kadugu pruutide kerjamise miis tükkis ära, ehk kerjaku üksnes waesemad, kelledel seda häda pärast tormis oleks. N. 8. 10. Januaril läinud Kasti tcowaimud Abruka loidust puid tooma. Esimiue moor saanud õnnelikult laidu, aga nende järele läinud kaks sülla mette sisse. Mehed saanud üleüldse marjaks ja nemad ei oleks jaksanud ome hobusid wätja kiskuda, aga õnneks juhtunud Muratsi mehed neile abiks ja nii päästnud nad ka hobuste elu mee surmast. kt. 8. Poidelt. Piibli tunnid, koolid, puude puudus. Pöide õpetaja on oma koguduse walla koolmeistritele piibli tunni pidamise kohuseks teinud. Piibli seletuse eesmärk on Pauluse,  Kalatia rahwale neljandamaS pcatükkis, neljandama salmi sõna piiäle sihitud, kus õöldakse: „A g a kuiaegtäis sai, läkitas Jumal oma poj a." Piiblist kõneledes peab seda ikka püüdma selgeks teha, et see just seatud ja paras aeg oli kui Kristus sündis. Siia juure peab küll ütlema, et sarnane eesmärgiline seletamine koolmeistritele üle jõu käib, ning selle läbi ka mitte soowitawat kasu ci saa. Wähema haridusega inimene, kellel mitte iseäraliku kirja seletuse andisid, ehk waimulikü ärkamist ei ole, ei ivõi mitte sell põhjusel kirja seletada, kui need, kcS selle pääle õpetatud on. Koolmeistrite piibli- ja palme tunnid tooksiwad neile enestele ja kuulajatele kõige suuremat kasu, kui nad oma sisemise kutse kohalist kirja tükkisid seletawad. Ei inimese häälel ega kirja tähel pole äratawat elu ega maimu, aga mis südamest tuleb, see ka südamesse läheb. Kellel on see meel teadmata, et Poidel ja seda mööda ka Jaanis.- õpetaja Nolllcni juhatusel ja hoolekandmisel Saaremaa kohta arwata koolid kõige paremas korras on. Kooli õpetus luusib sääl ikka kõige sündsamate ja paremate kooli raamatute najal ja õpetuse wiis on kooli teaduse ja seaduse põhjuse pääle rajatud, see on: mis sääl õpetakse, ehk õpitakse peab põhjani arusaabam  olema; massina töö on sääl tundmata asi. Pääle muu koolide on Põidel ka üks wäikeste laste kool, mis oma eesmärgi, oma elu olu poolest nii tähtjas on, et sellest kõige Saarlastele äratuseks mõne sõna pean kõnelema. Senna kooli wõetakse kuue-seitime aasta wanaduses lapsed wastu, kes oma haridust a-st b-st pääle algawad. Kooli peetakse aastas kümme kuud. Õpetaja on mõisawanemate  abil selle kooli koolmeistri palgaks ühe hea poole adra talu koha ja Sl) wõi kogunisti 75 rubla raha toimetanud; juba sellest märkab igaüks, et sarnatse palgaga Saaremaal ilma ohkamata truuiste wõiks tööd teha. Kooli õpetaja herra on ka iga pidi omas toimetuses osaw ja iseäraliste  maimu annetega mees, kes Pöide wäikestele