 paelaga, teretas trepi peal seisteS meeõtekonda, kes waljn hurraaga waStas. Saksamaa laewusti? teretas niisamati  ja tõmmaS Wene lipu üleS. Kell pool wiiS läks .Hohenzollem" Ketsri-lipuga kaubasadamast mööda, kuS rahwas waimustatud hõiskamisega teretas. Keiser Wilhelm  täuaS. Weikel lahel oli jälle teretamine suurtükkidega.  Siin oli teretamine mõlemite Keisrite wahel. Kell pool kuus tuliwad mõlemad Keisrid Peterhofi sõeasadamaõse,  kus Keisri-praua teretamine oli. Siis läksiwad Kõigekõrgemad Ülemad Peterhofi paleesse. Peterhofi  st, Heinakuu 8. pääwal. Heile pärast lõuna-lauda sõitis Majestät Wene Keiser üksi Aleksandriasse; pea pärast  seda sõitstwad kuue-istega tõldas Majestät KeiSripraua,  Majestät Keiser Wilhelm, Prinz Heinrich ja Suurwürst  Wladimir oma abikaasaga senna perekondlikule theele. Kell 11 tuliwad Keiser Wilhelm ja Prinz Heinrich Ühtlasel  Wene wiisil rakendatud hobustega Peterhofi suurde paleesse tagasi. Täna homiku kell 10"/» auras Keiserlik sõidulaew .Aleksandria" Peterhofist Peterburgisfe Keiser Wilhelmiga, üleüldises Wene Kindrali-mundres, ja Prinz Heinrichiga, dragoni-mundres. Keiser Wilhelmi kaasas oliwad Graf BiSmark, Ülemhofmeister Graf Orlow-Dawidow,  Kindral-Adjutant Glinka-Mawrin, Admiral Selenõi,  Graf Schuwalow ja mõned herrad Saksamaa switist. Peterburgist, Heinakuu 8. pääwal. Keiser Wilhelm  oma kaasalastega jõudis kell 11 Peterburgisfe, kus Keiserlikkus sadamas meremäe ja sadama ülemad, Seespidiste  asjade Ministeriumi kõrgemad ametnikud ja LinnapeameeS  teretamas oliwad; rahwas hõiskas waimustusega kõrge wõera wasta. Keiser tänas lahkest. Keiser oma kaasalastega sõitsiwad nelja aurubarkasfi peal Peter-Pauli kindlusesse, kus kommandant oma stabiga teretamas oli. Kindluse-kirikuS paniwad Keiser ja Prinz Heinrich igaüks ühe pärja õitsewatest roosidest Keiser Aleksander 11. haua peale. Siis waatafiwad kõrged wõerad Peter Suure majakest  ja läksiwad .Aleksandria" peale tagasi, miS kell 1? 45 minuti aeal Oranienbaumisse sõitis. Oranien - baumist, Heinakuu 8. pääwal. Keiser Wilhelm on kell 2 pärast lõunat sõidulaewa .Aleksandria" peal seia jõudnud ja rohkest kokku tulnud rahwast elawusega teretatud.  Ühe era-aurulaewa peal mängis musikakhor PreuSsi hymnost. Keiser Wilhelm istus tõlda ja sõitis Suurwürstipraua  Kathar-na Michailowna paleesse, pärast Suurwürst Nikolai wanema ja Suurwürst Michael wanema juure Michailowkasse. Krasnoje Selost. Heinakuu 9. pääwal. Heile õhta kell 7 tuliwad Mojestätid seia. WakShallis seifiwad auuwahid Wyborgi rügementist, mille auuülem Keiser Wilhelm on ja rapporti waSta wõttis, Prinz ja Prinzess Schaumbueg-Lippe ja Greekamaa Kuninga-praua  oliwad ka seal. Siis sõideti ümber laagri, Keisrid ratsa suure kaasalaste rongiga, Keisri-praua ja Suurwürsti-prauad lahtises tõldas nelja walge hobusega. Laagres wõttis Keiser Wilhelm nende rügementide rapportid  wasta, mille auuülem tema on. Siis oli sõeawäe-kontsert  Keisri-lipu juureS. Pärast kontserti andis Keiser Wilhelm Prinz Aleksander von Oldenburg'ile Must kotka rittretähe, Wene gardiwäe wäga head seisukorda k!i-teS.  Siis tuli Zapfenfireich kõige suurtükkidega ja 2000 musikanti mänguga ; pärast seda õhta-laud Krasnoje Selo palees. Saksamaa Keisrit arwakakse wast Teisipäämal ära reisima. (Hilisemaid sõnumid wõime wast järgmises numreS anda.) Suurem jägu Wene lehtedest on natuke kimpus Saksamaa Keisri wõeruskaiguga. Kuida teatakse, oliwad nemad wäga agarad oma lugejaid Saksamaa wasta wihale  kihutama ja sõbrust ja .wennastust" Prantslastega sigitama. Keiser Friedrich m. walitsuse aeal, keda läbi kõige selle aea surijate sekka lugeda wõis ja kelle nime all ebawabalaste erakonda rohkem wõimusele libiseda lasti, kui ühe Monarchi-riigi kohaline on, kiitfiwad need lehed seda walitsuse-joont ühel wiisil, miS selle-aegist Kronprnyi oleks pahandama pidanud, kui tema nendest kirjadest suuremalt  hoolinud oleks. Kõige nende kahtlustawate ettekuulutamiste  wasta on aga nüüd see selle-aegne Kconprinz ja nüüdne Keiser Wilhelm kõige pealt Wene Keisrit, oma ligisugulast ja wägewat naabrit, sõbralikult teretama tulnud  ja nüüd seisab järsku kare küsimine .Mis nüüd?" nende lehtede ees. Sellest küfimise-rüngasi üle saada ei ole kerge asi, sest oma eksitust tunnistada on patusel südamel  wäga raske. Omas kitsikus pöõrawad nimelt.Nowoje  Wremja" ja .Moskowskija Wedomosti" ühele teele, miS neile filmnähtawalk ka suuremat auu sisse kanda ei wõi. Mahedate sõnadega teretawad nemad seda kõrget wõeruskäiku küll, kui üht rahutähte, lisawad aga õige pahandama!  wiisil juure, nagu oleks Saksamaa politika ennast  teisele poole pööranud, oleks ära tunnud, et Kesk- Europa ühendusest kasu loota ei ole, tahaks nimelt Austriast  ennast lahutada ja Saksamaa Keiser oleks otse kui armu otsides Wenemaale tulnud. See on fiiõ ka töeSte juba teinepool piiret pahandanud ja .Norddeuksche Allgemeine  Zeitung", mida Kanzleri kõnetoruks peetakse, wiskab .Nowoje Wremjale" .Asta ülemeelt" ja .Asta umbteadust"  ette, läheb .Moskowskija Wedomostiga" weel käredamalt  kohtusse ja kinnitab, et Saksamaa politika peale kakskümmend aastat ikka ühel ja selsamal rahu-joonel liikunud  on, kui ka Prantslaste ülekohtune pealetungimine aaStal 1870 Saksamaad sundis aeguti sellest joonest lahkuma.  Saksamaal teata wäga heaste, et ka wõidurikkam sõda seda kahju ära ei tasu, mida sõda teeb ja selleS mõttes  tahta ka Keiser Wilhelm 11. walitseda. Saksamaal ei tunta ühtegi Wenemaa .täitsa seaduslikku ja kahtlemata  õiget pärimist", millest .Moskowskija Wedomosti" kirjutawad, mille eest Saksamaa igatahes kostnud ei oleks, .mõne Wene lehe häbemata kiitlemisest  hoolimata." Nenda kipnwad mõned meeletumad  ja kärtsakad suled seda jälle lõhkuma, mida kõrged  Valitsejad ehitawad. RõõmuStawal, siiski aga õige kentsakal wiisil kirjutab .Grashdanin" sellest kõrgest wõeruskäigust.  Selle lehe aru järel olla rahwuslik sõbrus Wenelaste ja Sakslaste wahel täitsa .loomuslik" ja pidada  nii kaua mõlemaid rahwaid üheS, kuuni .loomusliku" sõbruse asemele üks .kunstlik", s. o. üks kirjalik kaup ja ühendus pandud saab. Kas peaks .Grashdanin" küll arwame, et see .hea nõu" kõiki seda ärritamist järsku unustuse sisse matab, mida wiimastel aegadel ühelt poolelt  ja teiselt poolelt heaks arwati? .Grashdanini" sõnumite järel ei saada Kal a - püüdmise näituS sel aastal mitte peetud, kuida plaanitud ja kuulutatud oli. .Nowoje Wremja" lueb Wene wäljawedamise  kauplused üles, mida Peterburgis, OdessaS, TaganrogiS, Rügas, Libawis ja Tallinnas kokku 178 on, ja leiab, et neist ainult 10 Wenelaste käes on. See leht pahandab oma suguwendade üle, et nemad ka sedagi omas käes ei ole pidada oskanud. Egyptusc Khediwe pojad, Pärija-Prinz AbbaS Vey ja Prinz Muhamet Ali Bey saawad Petecburgisse  oodatud, kust nemad ka Moskwasse, Kharkowisse j. n. e. reistda tahawad. W i l j a k a S w a m i s e üle tnlewad enamist kõigist riigist paremaid sõnumid. Nimelt olla lõune pool niklS wäga hea. Rõibinski kaupmehed soowiwad, et kõigile  wõerastele, kes mike õiget nSku ei ole, kõik kauplemine  Wene riiki Sära keelatud saaks. Wenemaa seespidistest kubermangudest rändawad Seespidiste asjade Minißkeriumi aruannet mõõda igal aastal umbes 40,000 inimest prntahtlikult Siberisse. Rjasanis peetakse kahlit Sarai küla ralurahwa ässitajate  Me. Seal on peale 8000 hinge ja nende maad oliwad teiste knlakondade maadega segamini. Et tülidele, mis sellest tuliwad, otsa keha, oliwad mitmed maaperemehed  nõuuks wõtnud neid maid, 7500 dessätini, mõeta ja korraldada lasta. Seda sai tehtud, aga rikas kõttSmik Nowoderefhkin ei olnud selle maaga rahul, mida tema saanud oli. Tema kaebaS Senatisse ja temal läks korda toimetada, et seda uut jäutamist tühjaks mõisteti. Nüüd pidiwad maad uueste mõedetud saama, aga seda ei foowinud  wägew kõrtõmik ka mitte, waid tahtis kõiki seda omale pidada, miS temal enne esimest mõetmist ülekohtusel  wiisil oli olnud. Tema palkaS omale ühe kõnemehe, nimega Litwinow, kes talupoegi maamõetja waska wihale kihutas. Maamõetja sai töölt ära aetud, Litwinowi juhatusel  saiwad waiad wälja kistud ja maa jälle nenda jägatud,  kuida see enne oli olnud, kuida kõrtsmik tahtis. Kubermangu  walitsufest sai üks ametnik saadetud, rahwa päid korraldama, aga Litwinow kinnitas, et nemad palwekirja Keisrile saata tahta ja kellegi teise sõna ei kuulda. F. ja M. Litwinow sõitsiwad ka tõeste Peterburgisfe, kirjutafiwad sealt ime-asju, kui suure auuga neid Suucwürstide paleedes  wasta wõetud j. n. e. Senni oli külaS rahu olnud, kui aga Litwinowid Mihklikuu 13. pääwal tagasi tulnud oliwad, siis muutis ennast asi teisiti. Nemad keelafiwad rahwale kündmist ja külwamist ära, rääkisiwad rahwale .kuldse tähtedega" kirjast ja .kroonu-kullist", mida nemad kaasa saanud, mis järel kõik wana wiifi jääda ja talupoegadele  kõik nende kahjud ja tülid tasutud saada. F. Litwinow  pidas rahwa-kogufi, laskis täiused koguduse-wanemad  ametitest lahti, keelas preestritele ja kohtutele maksufi maksa j. n. e. Kohtu poolt tuli käsk, et F. Litwinow pidi kinni wõetud saama, kui teda aga Stanawoi jume kutsuti, siis märkas tema, mis tulemas oli, jooksis läbi tanawate ja kulsuS talupoegi appi. Kätte teda ei saadud, sest ööd ja pääwad walwaflwad talupojad tema üle ja pantivad 50 meest tema maja ümber. W ilmaks tuli Kubernör  ise külasse. Talupojad wõtsiwad teda pölwili wasta ja pandi soola-leiba tema ette. Kui Kubernör aga rahule jääda ja eksitajaid wälja anda käskis, siis tõufiwad kõik püsil, tõstfiwad Litwinowi käte peale üles ja karjustwad:  .Teda meie ei anna, ilma temata jääme leiwast lahti i" Kubernör pidi asjata ära sõitma ja Urjadnikuiel oli pärast weel palju naeslega tegemist, kes järsku nende kallale kippusiwad. Wunaknu 4. pääwal tuliwad kaks bataljoni jalawäge külasse, lämmatasiwad kära ja wõtsiwad  esimehed kiuni, kes kohtu alla antud saiwad. Bakust. Balakhanõi kiviõli laagris läks selle kuu 1. pääwal luti lahti, üks wahitorn on ära põlenud ja kolm inimest surma saanud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Norramaalt, Heinakuu 8. pääwal. Wiimasel öösel läkS Frederikstadtis tuli lahti, mis nimelt palju puuwirnast  häwitas. Ka Bremeni laew .Heury" on kahju saanud. Serbiast, Heinakuu 9, pääwal. Synod on ennast Kuniga lahntamise-asjas wõimatuuiaks tunnistanud. Asi läheb korralise waimullku abiew-kohtn ette.  Kuningaprana  Natalia olla Ihingeni suwimõisa Floreuzi juures 250,000 liri eest ostnud ja tahta Mihlikuul senna elama asuda. Sofiast, Heinakuu 8. pääwal. Heile õhta laskis üks tundmata mees mitu kord Polizei-Präfekti peale, ilma et temale wiga tegi. Mõrtsukas on kinni wõetud. Athenist, Heinakuu 10. pääwal. Kuningas on täna Wiini kaudu Peterburgisfe reisinud ja tuleb wast Mihklikuu  lõpul tagasi. Trikupis on senni walitsejaks pandud. Inglismaalt. Selle kuu hakatusel on Inglismaal mitmeS palkaS lund sadanud. Kiriku teatused. Aaaui kirikus. Ristitud: Emil Kaljut. Karl Radit. Leopold Kreekmann. Luise Wiidas. Marta Kvpler. Helene Palis. Alma Rea. Klaara Elman. Olga Saks. Sinaide Turban. Woldemar  Rosik. Emilie Post. Johannes Sikka. Laulatud: Mart KieSlein, maaler, ja Ann Tallcnhof. Hans Riis, töömees, ja Marie  Wolfeld. Maetud: Anna Leppik, 5 a. Heinrich Leppik, 1 aa«t. Konstantin Gerber, 4 k. Jaakob Lobjakas, kingisep, 21 a. Helene Kummel, 1 a. 9k. Konstantin Klist, 2 a. Bk. Marie Kellmann. GuStawi lesk, 40 a. Jakob Kiisk, endine politsei soldat, 64 a Nikolai Krchjansen, 1 a. Bk. Pauline Wimberg, la. Bcrta 3 a. Tio SäS k, 50 a. Konstantin Wildewink, 1 a. Anna Kupak, 1 a. Georg Kabi, 4a. Klara l a. 9 k. Artur Habermann, Il k. Jenni MctSak 3k. Wilhelm Kristjanow, endine nnterohwitser. 73 a. Juli Allerwet, I'/- a. Elfriede WesSman. 2 a. 7 k. Elwiine Waarmann, 1 aast. Kaarke kirikus: Ristitud: Elwine Johanna Treugott. Rudolph Eduard Paalbcrg. Johann Lutz. Emilie Rosalie Pork. Friedrich Wilhelm Villmann. Amalie Rosalie Milt. Johannes Suurallik Etwine Soph e Johantson. Helene Kiel. Laulatud saiwad: Hanö Ki owistik ja Liisa Rattas. Otto August Griwling ja Kadrina Weber. Maetud on saanud : Wilhelmine Bergmann, l a. 4 k. li P. Karl Friedrich Wästrik, 2'/, a. Jaan Orntlich, 42 a. 4k. Helene Wilhelmine Jrtk 9 k. Eduard Raima, 9 a. 10 k. August Eduard Kull, 8 a. 6 k. 23 p. Konstantin Alfred Hanzow, 2 a. 2 k. Woldemar Adolph Schmitt, 3 a. 6k. 3 n. Emilie Pauline Naima, 4'/» a. Marie Elisabeth Waino, poolteist aaSk. Tina RemrrS, 22 a. HanS Luts, 6 k. 3 p. Miina Jürjcnthal,  26 o. tl k. A"/, uäd Ernst Johannes Tauram, 2a. Hosso-gav qvMxpov. l6-ro Iw-» I 88«. TrvNwd Liodf or»'i »Sr»j ilt jmireS >° kuluga. LindforSi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud GeMMä Eestimaa JaHwa-kootidete. Hiud: AZ» kop. Talukoha müümise ostmise koutrakt lehti on saada Lindforsi pärijate trülümajas. Teadaandmised, Wmm Mõttuse kaupmees annab teada, et tema selle WM' vii»» poo, "WU mis tema majas on, oma kätte wötnud ja müib wiüm sa kõik peenikesed Munad ja õlled selle hinnaga, mis linna wiinkeldre peal maksab. ists hcaö forraS olew »W- mü!s saab ärareisimise pärast äramuiidut  Bal iraudtce ääres 54 w. Pcterburgisk  ja 7 werSta Gorwitzi jaamast eemal. Mõi a jär«l on 257 tes!. metsa. Järelkiisida  feaisamast Amenskaija Kerma.