läbi ööd nende linnarahwa kõrwu, kes kõrgemast linnast,  kuhu wesi ei ulatanud, walli peale wälja oliwad rutanud. Õö pimeduses aga ei olnud kerge aru saada, kui suur häda oli, ehk kuhu kõige enam abi tarwiS läks. Üleüldse oli wesi 12 jalga üle hariliku kõrguse tõusnud. Linna walitsuse käsu ja juhatamise peale saiwad kõige hädalistemate kohtadesse mehed põlema tõrwa-lontidega seisma seatud ja weehädalistele nii kiirelt kui öö ja tumedus wähegi lubas, abi Viidud.  AlleS töisel hommikul sai selgeks, kui suurt kahju oli sündinud. Mõlemal poolel jõe kaldaid oliwad  määratumad jeä-mäed kokku kogunud ja majast ja laewu hulga ära wigastanud ja rikkunud. Mõned laewad oliwad kaugele maale aetud. Loosi alewis sõideti ainult lootsikutega ja weehädaline waene Löörahwas  asutadi üleslinna pääwarjule. Nende waeste inimeste häda on nüüd wäga suur, ja suurem hulk tarwitab hädaste ligimeste abi ka weel edespidi. Talwe-sadam oli töisel hommikul Ms laewu, jeäpankaid,  stllatükka, palka j. m. Kella 11"' ajal enne lõunat alanes alles wesi, aga siiski seisiwad madalamad  alewi kohad weel täitsa wee sees, kuhu ka hulk jeäkuhje ja suuri üksikuid jeäpankasi palju maha oli jäenud. Ilma.selle kahjuta, mis waesed alewis elawad  inimesed uputuse läbi oliwad saanud, on ka hulk laewa-sadama linu ja muud kaupa rikutud. Pärnu maakonnast. Pikne. „Wändras oli 22. Jürikuu päewal, enamiste kõige päewa 16—17 kraadi wilus sooja. Õhtu eel müristas waljuste ja pikne lõi Uue-Wändra Rõusa mõisa karja lautade sisse. Wälgu tuli oli nagu kera, mis seina mööda edasi jooksis ja wiimaks hobuste tallis ühe hobuse pääd tubliSte haawaS ja teda ennast maha põrutas. Et küll mitmes kohas palgid ja lauad killustatud saiwad ning õled ja heinad põlema hakkasiwad, siiski sai tuli õnnelikul kombel kustutatud. Kas haawatud hobune elama jääb ehk mitte, on alles teadmata. Muud kahju ei ole sündinud. Töisel hommikul, 23. Jürikuu päewal, sadas nõnda lund, et maapind ja katuksed «Lõik walged oliwad. —i —" Pidas pärast seda, kui president M. Mitt koosolekut oli alganud, Kõige Kõrgemat Keiserliku käsk-kirja Seltsile ette, kus meie armuline Keiser Aleksander lil. Põllumeeste  Seltsist armulikult lubab' tähele panna ja nende tööd põlluasja edendamises toetada. Selle peale tuletas  kõneleja Seltsile meele, kui suur tänüwäärt niisugune  Keiserlik Kõige armulisem sõna põllutöö ja põlluasja edenemisele olla ja kui suure agarusega selle Keiserliku Jsalise silma all ka kõik meie Eesti põllupidajad  ennast peakfiwad oma kadund õndsa Keispi armu käbi elule asunud Põllumeeste Seltsidesse astuda >ja ühenduse jõuuga siin töine töisest õppides ja töine töist toetades, et oma põllutööd ja talupidamist kõrgemale järjele wiia, siis saada armuline RiigiwalitsuS ikka usalduses ja toetuses meie põllumeeste peale waatama  ja nende hea käekäigu rest Isalikul silmal walwama,  sest et põllutöö nimelt suure Wemriigi nägemuse  ja kasu ja edenemise põhi osta. Selle peale awaldas president Seltsile  kontrahtisi,  mis tema kätte oliwad toodud. Mitmed seltsiliikmed  palusiwad nende kontrahtide kõrgema kohta ärasaatmisega kannatada, sest et nemad lähemal koosolekul  palju rohkem teu-orjuse kontrahtisi Seltsi kätte saada tooma. Nüüd räägiti mõnda talumaade liiast rendi kõrgendusest ja Selts wõttis otsuseks, ülemalt poolt paluda, et talumaade müümist saaks kiirustatud, sest rendi seisuses 6 aastaste kontrahtidcga lähäb talu põllutöö tagurpidi, ja üksi pärismaa pidamine olla kõige talunikude ja kõige meie isamaa põllutöö kõrgema järjele aitaja. Nüüd pidas N. Sõrd kõnet Keskaja ordu rüütlitest. Siis andis vr. Weske Liiw'i „linaharimise raamatu" kriitikliku otsust teada, mis kriitikaks walitsetud komisjon oli otsuseks teinud. Peale selle luges president Mustwee alewist saadetud kirja ette, miska ühes 40 rubla Mustmeest Seltsi kätte oli saadetud, et selle raha eest eestulewa suise naljanäituseks,  mis Selts Mustmees riigimaade ministeeriumi  lubaga jälle saab pidama, auuhindasi saaks ostetud  ja nimelt naisterühma käsitööde peale mälja jagatud.  Selle peale tehti otsuseks, Seltsi poolest auusaid saatjaid Mustmees tänada, kes, kuida minewal aastal, nõnda ka nüüd wäljanäitusest elawalt osa wõtawad ja asja isamaa armastamas meeles toetawad. Näitus saab ettewalmiStamisele wõetud, nii pea kui lubakirjad kõrgest maademiniSteeriumist tagasi on tulnud. Ajaks jäeb nagu mullu 10. Juuni, kuna Mustmees laat on.  Eesti.LmaMkHUmsolek  Tartus iä . 1881. Koosolek algaS '/212 ajal. koosolekule ei olnud Muud tulla, alustas abipresident Dr. M. WeSke koos- olekut koosolejaid teretades. Sellepeale tuletas ta Seltsile meele, et see Isa, kelle wägewa sõna läbi ka meie Selts elule kutsutud, kelle tugema ja wägewa käe all Eestirahwas rahuliku, ilma kartuseta ja kosutawat  elu on elanud ja rahwaks on saanud, kurja käe läbi siit maailmast igawese rahu sisse on pidanud minema. Selts tõusis oma kõige suurema Heategija ja armulise Walitseja. pärast leinates oma istetelt püsti. Ühtlasi tuletas ka I)r. Weske meele, kuidas nüüd ka talupojad Kõigekõrgema käsukirja peale truuduse  wandele kutsuwd, mille läbi ka talupojad kõrgema  riigi-seisuste järje sisse on tõstetud. S?lle peale laulis Selts waimustawalt Keisri Aleksandri 111. eest südames palwet tehes: „Jumal Keisrit kaitse sa!" Selle peale pidasiwad kõnet: Btu<l. tdool. A. Sõrd „Keelest kooliõpetaja G. Blumberg „mõni sõna jaWUast koolikasust" ja kooliõpetaja J. Kurrik ~ kirZM^MMzzjestSeda Viimast wäga õpetliku ja tühtscttrõnet knulsiwad seltsiliikmed nimelt suure tähelepanemisega ja oliwad temast wäga Vaimustatud. Selle kõne peale sündis elaw läbirääkimine koolide parandamise, see on nii heaste tunniplaanide muutmise  kui koolmeistri elu parandamise ja kergituse kohta. Otsused selles asjas jäeti tulemaks korraks maha teha. Nüüd tuli üks asi läbirääkimise alla, mis päewakorras  üleSse oli tähendatud: „Kallas'e eestseisuse ettepanek."  Et aga eestseisus oma esimese ettepanekuga (millest Seltsi otsuse järele nüüd weel awalikult rääkida  luba ei ole) Seltsi eeS läbikukkus, sellepärast ei julgenud ta seda töist ettepanekut enam Kallas'e läbi awaldada, waid palus vr. Wesket, et see seda eestseisuse  ettepanekut Seltsile awaldaks. See ettepanek oli järgminei Kas Selts tahab ka J. W. Jan Ilseni  le tema ametipäewa püha pühitsemiseks tänukirja saata? Kui üksiku seltsiliigete küsimise peale teada anti, et see J. W. Jannseni ameti püha tema „Eesti Postimehe"  25 aastase kirjutamise juubeli-pidu oli, seal tõusis käre waidlemine tänukirja saatmise pärast, ning wiimaks kui otsust tehti oliwad paljad sealolewad eestseisuse  liikmed (ilma vr. Wesketa) ja üks Otepää koolmeister  selle tänukirja saatmise poolt, aga terme Selts muidu selle wasta. Selle peale pidas stuä. Eisen kõnet „meie maa mana seadustest ja kombetest." vr. Weske andis teada, et järgmised matud hilja aja eest wälja olla tulnud: 1) Kolumbus, Ameerikamaa ülesleidmine (M. Pödded) ja 2) Jntevpunktsioni  õpetus, kirjapannud A. Linde. Uueks liigeteks wõeti wasta : W. Turmann Tallinnast, stuä. Th. Embek, M. Huudi Tartust ja J. Sarap Jõhwist.  Wiiendamaks uueks liikmeks pani A. Grenzstein koolmeistrit G. Samaarast ette, aga seda ei Võtnud Selts liikmeks mitte wasta. vr. K. A. Herrmann andis ühe Gxhtikp-i- grammatika  olla. Järgmine 28. Augustil olema. Dr. M. Weske andis weel Seltsile teada, et Helsingis „Suomen Kirjallisuuden Seura" 18. Juünil oma 50 vastalist juubeli-päewa pidada, millest ka EeSti Kirjameeste Seltsi palutud osa wõtma tulla. Selle peale tänas Seltsi juhataja, vr. Weske, koosolejaid lahke, osawõtmise eest ja lõpetas koosolekut. Selts aga tänas juhatajat tema osawa juhatamise eest sellel kombel, et temale mitu korda: „Ta elagu!" laulis. ä. Nalwere^Endine köster Raudkepp Amplast  olla,nagu kirjutatakse, Kalewipoja  seltsi kooli koolmeistriks ja kaastoimendajaks  saanud. See Raudkepp on seesama, kes mullu „Eesti Postimehes" pitkas kirjas ära püüdis seletada, et need waletawad, kes ütelda julgemad, et Tallinnamaal, nimelt Ampla kihelkonnas, teu-orjust olemas olla. Wist saab nüüd ,MalguS" oma tõsist kuju pea awaldama. Ehk ootab ta ettewaatlikult tulema aastani? Harjumaalt. Korraline Tallinnast kirjutatakse Sõbra" redaktori Eichhorn'i Nõmme mõis temil gade pärast kõige kraamiga oksjoni teel ära olla müüdud,  seda weikest mõisat ja kraami aga Tallinnamaa mõisnikud ära olla ostnud ja endise omanikule tagasi kinkinud. See on üks Väga korraline tegu, sest iga partei  ehk seisus peab nende eest muret pidama, keS selle partei ehk seisuse eest wõitlewad ja tema eest koStawad. Narwaft. Kuidas seaduse tundmise puudus  kahju wõib saata. Meile tuleb Narma linnast järelseifaw kiri, mis meid amaldada palutakse: „Siin Narmas "teenib Kroonu mäe peal kõikidest meie Eesti kogukondadest noori mehi, kes rõõmuga oma Keisri kutsumise peale wälja on astunud. Saab neil kuu ehk paar uues elus ära elatud, seal tuleb himu mõnegi harjund asja peale, mis uues elus mitte käes ei ole. Nemad kirjutamad siis koju oma wanematele ehk sugulastele:  Olge nii head, saatke mõni rubla raha ja seesugust ehk seesugust riidetükka! Need on ka hea meelega malmis, oma perekonna lahkunud liikme palwet  kuulma. Aga nemad ei tea mitte, et riidepaki sees raha postiga ei tohi saata, maid raha iseäralises kirjas peab minema, mis lahtiselt posti peale wiiakse. Pakk tuleb seie ja saaja lähäb teda rõõmuga poStikontorist  ära tooma. Aga enne kui pakk kätte antakse,  otsib postiametnik kõik riidehilbud läbi, ja kui nende seest raha leiab, siis wõtab seda seaduse järel ära, ning ei näe seda raha siis saatja ega saaja enam. Sellest rahast saab postiametnik ühe jau omale ja töine jagu saab Kroonule. Nõnda on meil Narmas  kahekümne Kroonu teenijal raha ära mõetud, kus kolmel pakil minu teades kümme rubla sees oli. Wäga soomida oleks, et kõik ajalehed sellest asjast räägiksiwad  ja inimesed ennast kahju eest teaksiwad hoida." Peeterburgist. Persiast on üks iseäralik saadik rikka kingitustega Peeterburgisse saadetud, Aleksandri 111. õnne soowima ja seega wägewa Weneriigi  sõbrust Persiaga uuendama. Nagu „Golos" teab ütelda, käis nimetatud wõeras saadik 21. Aprillil 1. Märtsi õnnetumat paika waatamas ja läks pärast seda Õndsa Jumalas hingama Majesteedi hauale, kuhu ta üht wärske lillede männikut, mis igapidi wiie arstna kaugusele ulatab, maha on pannud. Kirikusse astudes  oli ta Persia pruugi järele omad saapad jalast ära wõtnud. Weneriigi kantsler würst Gortshakow pidas 15. Aprillil Prantsusemaal Nizza linnas mälestuse  päewa, kuna ta 25 aasta eest wälimise ministri ameti oma hooleks oli saanud. Keisri Majesteet on nimetatud päewaks wana auusa halli-pääle, kes Õndsa Keisri walitsuse ajal wäga palju Wcncmaa auuks ja kasuks ja wägewuseks tööd oli teinud ja tegusi korda ajanud, ühe Kõigekõrgema käekirja, kus sees Majesteet  würstile tema teenistuse eest tänu awaldaS, ja temale kalli kiwidega ehitatud Õndsa Keisri Aleksandri 11. ja Oma Enese pildi kingituseks andis, mis wana würst rinna peal peab kandma. Riigi wälimine ministeerium on päewa mälestuseks ühe pidu-kirja wäljaannud, mis aega ja tööst meele tuletab, kuna kõrgeSte auustatud mees 25 aastat Wenemaa poliitika  käiki juhatas. „Walitsuse Teadaandja" kuulutab jälle ühest suurest tulekahjust. 17. ja 18. Aprilli wahet peasts Krasnojarski linnas kange tormiga tuli lahti, mis poole linna tuha unnikuks tegi. Kõik kustutamise  waew jäi asjataks, sest et torm kõige öö otsa mässas ja alles hommiku wara waikema hakkas. Hulk suuri ja weikesi majast on põhjani maha põlenud. Riigiwalitsus  niihästi kui wabad inimesed on igalt poolt waestele tule hädalistele abiandist muretsemas. Nimelt on Keiserlik Majesteet esiteks Oma helde käe lahti teilllld-js waestele hädalistele ärajagada kinkinud. Kä JcneselvU tul>ei.Üäkl HvlZNmtu- Siberimaa kindral-kubernäri ja riigi rahaminiSteeriumr poolest on waramalt hädakustutuse tööd käsile wõetud, et määratumat hulka pääwarjuta ja halaSti kui köigepidise  puudusse sattunud inimestele ligimese armastuse abiandist usinaste kätte muretseda ja neid muidu igapidi  toetada. Kubermangu linn KrasnojarSk seisab, mis meie omalt poolt teotuseks lisame, Jeneseiski-jõe pahemal poolsel kaldal suure maantee ääres, mis Siberist  Euroopasse käib. Linnas elab arwata 15,000 inimest. Rahwa ülelugemist tahetakse päälinnas käsile wõtta ja asja nõnda sisse seada, et seda ülelugemist  ühe ainsa päewaga peab ära toimetatama. Simferoopolist kuulutab „Golos", et sealne kreisi maapäewa-kogu nõuuls olla wõtnud, kuus aastat järgi mööda 5000 rubla wälja anda ja selle, raha eest neile talupoegadele maad osta, kes neist seal kreisis ilma maata olla jäenud. Need nõndawiisi ostetud ja asutatud  külad saada „ Keisri Aleksandri II." küladeks nimetatud. Õndsa Keisri kui Peastja nimi saab, nagu ka see heategu siin tunnistab, kõige Weneriigi talu- ja muu rahwa südamesse igawesse kustutamata tänu-mälestuse kirja üles jäema.. Soomemaalt. Pitkaline kewade toob seal, nagu ka Mikmnamaalt meil kuulda on, talurahwale loomade toidu poolest suurt puudust, nii et talurahwas  jo katukselt õlgi peawad wõtma, et loomadele waewalt elu sees hoida. Siiski üteldakse Soomemaal heinade hind sell aastal odaw olewat. KaheS weikeses  Soome umbjärweS, Rantasalmi kihelkonnas, olla enne Lihawõtte pühi määratu kalasaak olnud, nii et püüdjatel muud waewa polnud, kui aga augud jeässe raiuda ja kalu wülja tõsta, kes aukudele kubinal kokku tungisiwad hingama. Üks talumees olla sedawiisi j ainu üksi kahe päewaga 10 puuda kalu püüdnud. Et seal mõnelgi päewal ligemale 60 inimest püüdmas oliwad, wvib umbes arwata, kui suurt hulka seal nõnda kergel wiisil kalu kätte saadi.