küsimised ette tutimad, mis kaksipidist mõtet ärataflwad, sits armasta mina itta sel wilsil: mitte midagi ei mvi ärasalata ja maleks ajada ükSneS sel põhjusel, et meie just Mõrral sellest mitte aru ei saa. Meie manad isad on ka palju ärasalanud ja maleks ajanud sellest, mis nüüd meile kõikidele näitab arusaadaw ja selge olema. KeS waStntad selle eest, et meie järeltulijad mitte paljust sellest  aru ei saa, mis meil nüüd weel aru saamata ou ja mida meie malmis oleme ära salgama? Aga kui mõni afi, wõib olla, iialgi korda ei lähe inimesel ära arwata ja ära seletada, siiski on ka sellega tarwlS rahul olla! See tähendab stiS, et inimene on «enda loodud, et see tema arusaamise ringist wäljaS on! Aga see seisupaik waigiStaS mind ÜkSneS seda osa mööda, miS usu ringis kätte saamata oli, seda enam, et tema meelehariw kõrguS, miS täteSte kätte faadaw on, mind juba aegsaSte oli alandusele sundinud. Ometigi aga ei maksnud aga see seisupaik mitte.nende eeSmõtete ja selle ebausu kohta, mis liht rahwa seaS walltsewad, aga mis teaduses ühtigi tuge enesele ei leia. Siin tõukasin mina kõiki teaduse põhjal ära ja arwafin kõiki rumaluse wiljakS muud midagi. Siin ei tulnud mulle midagi mõistatuse  sarnaltft saladust ette. KaS mul ViguS oli on teine küsimine, aga nenda mina südamest mõtlesin ja olin julge, et minule mitte' koguni seda ette ei tule, mis neile kahele naesele ette tuleb, keS seda juba on uskunud wsimaliku  olema, mida mina koguni mitte ei usu. Õö jõudis kätte ja mina läksin oma naeSterahwade juure. Tee peal, nende tua juure minnes, sain mina nii rahutumaks, ilma et selle põhjuse üle selget aru sain; möödaläinud ööl mina sarnast ei tunnud mitte. Just nagu mlSki asi olekS mulle ütelnud: ei ole tarwiS minna senna, et midagi paha ei sünniks. Mõlemad naesed oliwad ühe kooS nagu ennegi. ,Auba tuul hakkab hnlguma. Nõnda on ikka enne seda, kui tema tuleb!" ütleS haige rahutumalt. Tuul hakkaS tõeSte huluma. Mina seletasin neile, et nenda on enamist ikka keskööl. „Aga juba ta kaabibki ka!" ütleS haige kaSwawa kärsitusega. Sel korral kaapis selgemini, kui enne. ,See on wist koer!" ütlesin mina. ehk mina küll ise seda töekS ei pidanud, et see nimelt just koer olekS olnud. ,Meil ei olegi koera!" ütleS haige. »Tema kaabib, tuppa tükib. Oi, kuulete, kuidaS waSta akant koputab! ZSsand ZeesuS!" Akna ruut helises, just nagu keegi oleks teda katki löönud, aga minul hakkas waSta minu tahtmist külma wärin mõõda keha käima. »Oi, oi, tuleb! nääd kuS!" karjustwad mõlemad naesed  korraga. Mina waatafin ukse poole ja ei näinud midagi, kui ukse ja riiul! tema üle, mis peal maja söögi ja joogi riistad oliwad. Korraga näitas mull, nagu olekS tuakõik  sinaka suitsuga ehk ennem weel auruga saanud kaetud,  nagu saunas on. Mina tundsin, et minul kukla peal sooned paisusiwad, weri tungis pähe. Minul oli üht sõnagi raske ütelda, nagu olekS mingi asi mind äraseganud,  pigistas kõri kinni, keelas waewalt hingata. Soldati naene seisis ikka ahju iuureS ja tegi sobiskes palwet, õnnetu haige ringutas käsi ja wehkteS waSta kismdates : ,oi! tuleb! minu peale tahab lamada. Hakkab mind rusuma!" Suure waewaga wõtsiu mina kõige oma liikmete jõudu, kokku, et temale appi karata. Tema juba kukkus selili põrmandale maha ja oigas, söneldateS : ,lamaS I rusub ! rusub! peasta! Issand Zesus!" Kui mina tema juure laksin ja tema käest kinni wõtsiu imelik nähtawus: mina tundsin kanget surnu lehku. See on une sarnane nägemine, tõendasin mina iseeneses see on tühi, see on jõle rumala rahwa ebausk! kas mina ei jõua enese üle walitseda? Aga kõigest püüdmifist hoolimata, tuli minu üle niisugune hirm, mis mingisuguste sõnadega  ei wõi wälja ütelda.... Mina tundsin, et weel üks minut ja siis olen mina selle hirmu kiusatuse sees ja hakkan nägema seda, mis nemad näewad . . . Aga seal laulis kuk. Haige, keda mina weel käest kinni hoidsin, ajaS ennast ülesse ja ütleS: ,Läheb ära! kadunud! Oh herra, kui teie oleks uäinud, missugune kuri tema on, kuidas ta teie peale südant tätS sai, kui teie teda minu juurest äratõukasite! KuidaS tema teie poole rusikat näitaõ." (Kääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 8. Januaril teeb pastor Assmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Grohmann  lastele jumalateenistust. Reede, t 3. Januaril kellu 5. peab paster Grohmann piibeltnndi. Kaarte kiriku õpetaja teeb jutlust 6-mal ja 8-mal Neäri kuu p. Kolme kuninga pääwal on laululehti Misfioni heaks. teeb pastor Bergwitz 6-mal ja 8-mal Neäri kuu p. jutlust. Tsmsuri poolek lubatatud. Tallinnas, b. Nääri-kuu PäSwal 1884. - Trükitud Lindfors'i pärij «te junres ja kulnga. Tead aand mij ed. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saawad kõikiS kohtades, miS selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate triikimajaS Tallinnas waStawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind o n 1881 aa Sta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöla kop., poolaastas i „ 70 „ HaMnnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeifier Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS majaS, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. „ Tallinna Sõbra", wäljaandja sindfoFi pärijad Tallinnas, saia uulitsas N. 48 (KZ) Tallinna linna ameti poolt saab selleläbi teada antud, et linna bank liuna-molimkude otsust mööda oma tegewuse ... 31. Jõulukuu Paamast 1883 seisma jatali. Kõik banki tegewusesse puutuwad äraseletused saamad linna-ameti ülewaatamise all iihest banki direktorist ja kahe linna-wolinikust olema kommisstoni läbi endises banki majas korraltud. Kõik banki pandud rahad ja nende intressid saamad määratud aea jooksu mööda puhtaste  tviiljamaksetud ja kõik weksled ning laenud ka nõndasama tagasi päritud. Tallinnas, liuna-amet, 31. Jõulukuu p. 1883. . , Linnapealik: W. Grerssenhagen. Linnasekretär: O. Benecke. Tallinna bank-kontor Scheel annab seeläbi teada, et ta oma tegewuS Ä. Jannaril 1884 seiamalse Tallinna linna-banki korteris algama saab. Algiispmlised Singtl ömblusmHinO faiwad suures maailma-wäljanäituses Amsterdami linnas kõige estmest ja kõrgemat hinda, ann-tnnnistns. Nagu igal suurel wäljanäituStel Pariifi, Wiini ja Philadelphia linnas, kus algupäralises Singer-õmbluSmashinatelele  ikka kõige kõrgemat kiitust jägati, nõnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu<hinna jägamisega awaldalud. G. Reidlinger. Tallinnas. Pitka-uulitsas Rr. 37! 188. Rarwas, Burg-uulitsas. Rernsti majas. Rakweres, Pitka-unlitfas Nr. 18. Tallinna linna-kohus kuulatad seeläbi üleüldiseks teaduseks sa järeltegemiseks,  et kinnasaadikute-kogodus omaS istumises 7. Detseinbri-kuu paewal 1883 aastal allseiswat, linna elanikudest täidetawat seadmist peldikute puhastamise üle on wälja annud: (kuulutad kubermangu zeitungi Nr. 142, 31. Detsembrist 1883). Z I. Peldikute puhastamist tuleb haisuta pnmmatika-sisleemi järele toimetada. Tähendus. Nendesse majaomanikudeSse, kelle peldikud praeguse kanali-sisteemi läbi puhastatud saamad ehk hiljemine uue kanali-ststeemi sisse saamad üleswõetud, mis aegamööda wõiks asutatud saada, ei puutu need seadmised mitte. § 2. Kõikidelle majaomanikudelle saab kohuseks tehtud, miie aasta sees, selle kohalise põhjus-kirja kuulutuse päewast saadik arwatud, kõik peldiku kraamid, mis mitte kanalite läbi puhastatud ei saa, ehituse eeskirjade järele kindlaks teha lasta, nõnda et nad mitte wedelust iäbi ei lase. § 3. Nende peldiku kraamide puhastamist, mis wedelust mitte läbi ei lase, tuleb nõnda toimetada, et seda puhastamist ka päewajal wõib ettewõctud saada, ilma kedagit selle läbi tülitseda. Wedelust läbilaskwate peldiku kraamide puhastamine wõib § 2 ettewaadatud aja sees seie maani pruugitud wiisi järele toimetatud saada, aga üksi öö ajal. Z 4. Kõikide linnamaa peal seiswate peldikute puhastamist ei tohi, ilma wäljawõtmiseta,  muu keegi toimetada, kui üksi see podrädsik, keS seda oma peale on wõtnud ja linna poolest selle tarwis luba on saanud. § 5. Ühe kubiik-jala wäljaweetud peldiku mustuse taksi hind on seitse kopikad. Kõige wähem hinna all seisaw jagu on pool maaki mustust. s 6 See kohaline põhjus>krri hakkab selle kuulutuse päewast saadik mõeduma. Tallinnas, linna-kohuS, 4. Januari-kuu päewal 1834. Linnapeawannem: W. Greifsenbagen. Nr. 14. L nnasekretär: O. Benecke. Eestimaa rahma Kalender 1884 aasta peale on Väljatulnud ja saada Kitdftrsl Oijllte juures. lülkemüizad saamad kõrged protsenti. KõrOtlejatrchteckele pakkub seadusmööda tempeltud mõedusi W. Paalzow, promenadi äärcS, Nottrmanni waStaS. j Hobused. Kaks head suured hallid hobused (täkud) on halwalt müia Mustjö mõisas, 4. werst BaltiSki tee peal.