Postimees jck 116 Tartus, 11. oktobril Kolwasküninesteine aastakäik. Tuleb s koeä näckalis wätja Postiga aast, Z r, k, postita aast, S r, 60 k, . V» „2„ . „ „ V- .1„ 40 „ . '/»„4.k>o„ „ 80,, ~ kuus „ 60,, „ „ kuus-„Zg,, otsas 10 kop. Toimetuse adress M. ja °rahaõ ,,Postimehe" toimetusele Tanus; Wene Toimetus on Tartus Suure turu ääres nr, 17, Kavilowi majas, Tartu panga waslu, Tallinnas on abitalitus Harju wärawas, Tesloni majas. Kolmasküptnesteine aastakäik. Postimehe abitalitus. Harju wärawas. Busch, Ja> kobson, Kluge Ströhm, Najtal, Wassermaim. Pärnus: Borm Treuseldt, Jakoby. Wiljandis ich? ° udolfs. Põlts a m a a lLeih. (Endine Pärnu Postimees.) Wilja puhastamisest ja hinnast. limasel ajal on, nagu igal mehel teada, wili Wene maal odawaks läinud nii vdawaks, cl põllu pidaja waewalt weel jõuab.kõiki maksusid maksta, mis tal maksta/ Iseäranis on meie Balti maa põllumehed raskes olekus; Nad on põllud siis ostnud, kui wili alles hinnas nad ei jõua enam oma kohuseid täita. . ; Nüüd on aga küsimine tõusnud, ehk ei õlaka meie oma põllumeestel L et wilja hinnad Nii on alanenud? a wõiks asja parandäda? Need kllsimisK'H>u wäga aja, kohased. Inimesed on wilja müüjad ja ostjad nõndä siis hindade tegijad. Et üksnes ostjal süüdi ei ole, kui ta wilja eest kõrgemat hinda ei taha maksta, wilja ei tahetud enam soadagi, sest ta oli sant. Iseäranis oli ta sandist! puhastatud,  Wilja müüjad püüdsiwad sandi wilja Wiiwastel päcwadcl on nüüd Saratowi kubermangus Jeletsi liunas esimest korda Wene maal üks wilja puhastamise maja ehitatud, kus nimelt ametlikul kombel kõik müüdaw wili ära Puhastatakse, Puhastamise  maja ametnikud on supremal osal wilja saada. Selle läbi loodetakse wilja hindasid tõsta. Era on siis nähtud, et muidu läbi ei saa, kui sarnaseid puhastamise-majnsid selcvatorisid)  ei ole. Ka mci! Balti maal on nõuu liikumas niisugust puhastamise-maja teha, sest muidu läheb meie wiljade hind liig alla. Alles siis, kui wäljamaal meie ' maa wilja ostes.täieline usaldus jälle on tekkinud, siis wõib ka põllumees loota, et ta paremat hinda oma põllusaagi eest saab. Jutunurk. Imelikud juhtumised. Eestistanud J. H, W a h t r i k. (Järg.) Leo kumardas jälle ja ütles mulle Inglis  keeli: Kas kuulete, onu, missugused meelitused?"  See wõib aga ilus liud olla; kahju et ta ikka latte marjul on. Kas sa mitte temaga meel sõbrust pole sobitanud?" Ole nüüd mait!" keelasin ma teda tasa ja lükkasin küünarnukiga tema külje wa-tu. „Ma loodan, et minu orjad teid hoolega teeniwad," kõneles Hija edasi, „siin on küll maa >a rahwas harimata, aga mis meil on, kõik peab teie tarwiiuseks olema. Kas ma wõikstn meel midagi teie hääks teha?" „Wõid küll, kuninganna," wastas Leo ruttu. „Ütle mulle, kus see noor naesterahwas  rn, kes haiguse hakatusel mind rawitses?"  „Noor naesterahwas?" kordas Hija. „Ma nägin teda, aga ei tea praegu, kus la on; tema ütles ainult, et ta ära lahed, aga kuhu seda ta ei ütelnud. Wõib olla, ei ta tagasi tuleb, aga wõib ka olla, et ta mitte ei tule. Sest haiget talitada on wäga  igaw, ja need Amagaggerid on kõik selleks  liiga püsimatad." Hija näitas Leole pärast kõik weel kord, mis ta minule näidanud ja laskis wiimaks Leo küsis: ' kostis Hija.^ lähenialt tähele pani. „Jssand Jumal, need on ju surnukehad!" hüüdis ta kohkunud näoga.. ei tulnud. Oli tiks keha põlwini põlenud, pandi uus asemele. Keskel koobast tuleaseme  pääle loobiti ühtepuhku uusi kehasid, mi et leek mõni kord nelja, wiie sülla kõrguseni  tõusis. Meie Leoga waatasime seda surnute  teotamist jälestusega päält ja ootasi,,Ma  lubasin sulle, Holli, iseäralikku näihulluks  läks ja „musta sikku" kisendas. Too!  di ka must sikk ja tõmmati kõri maha; nii ! pea kui naesterahwas werd nägi, kargas ta ligi ja jõi seda siku kaela küljest . . . . ! Ei taha kõiki hirmsaid ja jäledaid tükkisid ! nimetada I >— i Ustane oli ka salaja pidule tulnud Leo I juhtus teda nägenia ja läks tema juurde. awalduste pääle küsis ta, kas Leo teda tõesti ära tõugata, sa seda arwad!" wastas Leo te> „AH sa oled siin, Ustane?" ütles Tema  kalgi häälega, „Ma mõtlesin, et sa juba  kaugel oled, sest ma ei wöinud ialgi „Miks nii ruttu? Palamast armastuse j kaisust korraga külma haua kaissu minna ei ole mitte terwijele hää." siwad. Aga Leo kargas oma naefele appi i ja wiskas selle, kes temale kõige lähemal oli, wastu maad, „Wäga tubli, mu külaline!" naeris Hija, „Küll sul on aga rammu, ei wõi arwatagi, et sa alles hiljuti raskesti haige Kolmasteistkümnes aruanne. korjamisest ja keelemurrete uurimisest. 26 wulu sa 147, J, Ilemmelg Laiuse kihelkonnast; 8 149, O, O- Mägi Peterburist; 7 wanalaulu ISI, Sophic Bergmann Tartust; 22 nähtud ehk kuuldud. h ° ehtsat I. A. Pall as m a Muhumaalt (uüüd Kei-11.  Noorik Kata Leppick Paistu kihelkonkaastöötegijaid. 