Keiserlik Majesteet on Riia waimuliku seminari direktori abilisele õne-nõuuniku Wosmssenskile ja sellesama  seminari õpetaja Aristow'ile Püha-Anna auutähe, nende tubli ja kiiduwäärilise koolitöö eest, rinnas kanda annud. Riia Wene waimuliku seminari on sellel poolaastal  uust kaswandikka wasta wõetud: 23 Wenelaft (32 olid sisseastumise eksamil), 13 Lätlast (22 olid eksamil) ja 15 Eestlast (22 olid eksamil). Greeka-Oigeusu kooliõpetajate Augusti kuus olnud kvnwerentsift kirjutab „Rishki Westn. järgmiselt: Kuraator olnud ka konwerentsist vsawõtmas. Esiteks peetud selle üle nõuu, kas rahwa koolides wõimalik on nelja aastaga lastele nõnda Wene-keelt selgeks õpetada, nagu seda koolide ministri ringkirjaline käsk nõuab. Mõeldud eeskiri selle asja kohta on nii: „Wene-keelt piab nendes kubermangudes,  kus tõisi keeli räägitakse, nõnda palju õpetatama, et õppija kooliaja lõpul trükitud ja kirjutatud Wenekeelt  lugeda oskab, luetud tükist ka arusaab ja sulega nõnda ümberkäia saab, et oma tarwilisi kirju, nagu palrve- ja kaebdusekirju Wene-keeli ise mõistab kirjutada j. n. e., ja et ta Wene-keelt nõnda palju kõnelda mõistab, et selles keeles oma mõttid awaldada ning ühe Wenelase kõnest arusaab." Konwerentsi juhataja seminari-direktvr Sanzewitsh alustas nõuupidamist ja seletas, et Wenekeele  õpetus tarwilikult ikka edenema hiaks. Kooliõpetajate  arwamisteft oli näha, et praeguse lühikese kooliajaga,  kus aastal lapsed paljalt wiis kuud koolis käiwad, seda ülemal tähendatud käsku täieliselt ära täita wõimalik ei ole ja tehti konwerentsil wiimaks seda otsuseks, et, 1) lapsed enne kooli hakatust, nimelt kihelkonna koolides, omas ema-keeles lugeda ja kirjutada piawad mõistma ja siis ka 5—6 aastat koolis käima) 2) koolis piab neljandamast  talwest peale Wene-keeli õpetatama, ehk koguni seda peale usuõpetuse juba kvlmandama talwega katsutama teha) 3) koolidesse piab sõnade- ja Wenekeeli lugemise raamatuid muretsetama'ja 4) neljandamaft talwest peale, piab lapsi kirjutuses hurjutatama, nimelt Wene-keeli palwekirju  tegema j. n. e. Läti-kcele raamatutest kiideti P. Dadsiti Wene-keele õppimise ja lugemise raamatut kõige paremaks ning Eesti-keeles Riggoli raamatut. Krahw L. N. Tolstoi lugemise raamat arwati kõige paremaks ümberpanemise raamatuks rahwa keeltesse, koolides. Et lapsed õpetust ruttu ära ei unustaks, seepärast arwati tarwilikuks 1) enne koolide algust endisi koolilapsi uueste meeletuletamiseks kooli kutsuda, 2) waeteenistuse õiguste eksami wõimalikult hilja ära teha ja 3) Wene raamatute lugemist edendada. Wiimaks wõeti ka nõuuks üht kooliõp. abikassa põhjuskirja kokkuseada ja kooli konseili  läbiwaatamiseks anda. Läti uus ajakiri „Tehwija" (Oma-maa), kelle wastutajaks kooliõpetaja J. Arauklis on, on wäljakäima hakkanud. Selle uue ajalehe otstarbe on, et ta nimelt Läti Greeka-õige-usuliste keskel ja nende kasuks töötada tahab, mis muidugi wäga tähtis meie kubermangude usuelu  kohta on. Oma püidmiste awaldustes on uus leht seda ka mõnusalt tähendanud ja tahab muu asjade seas iseäranis  oma rahwast Wene ajalu'u ja rahwaga tutwustada,  kellega Lätlased lähedalt sugulased. Ka lubab uus leht kõike laiduwäärt asja laita, sest üks rahwas, kes 666 aastat pimeduses ja hädas olnud, ei wõida ju üsna puhas ja rikkumata olla. Seda minewikku olla kaua kestwa rahe-sa'uga wõrrelda ja see oleks ju siis naeruwäariline,  et peale seda nõuutaks, et põllud terwed ja rikkumata piaksiwad olema. Ajalu'uline saatus on Läti rahwast edasisaamast keelanud ja Wene rahwa abiga wõiwad nad seda otsitawat teed leida ja edasi saada) idast hakkanud täht paistma juba meie esiwanematele, kuna õhtu pool paljalt kettisid taunud, ööd ja kurrja wõimuft waluristanud on. Hasenpothist. Kole isand! Kaks isandad jalutawad  uulitsal. Üks neist hakkab üht juudi poisikest haugutama  ja hirwitama, kelle isa aga seal lähedal on ja seda tegemata jätta palub. Isanda armumist mööda on seesugune keeldus roppus ja ta wirutab oma tokiga weikese  juudi isale, suure juudile pead wastu. Juut on aga kõwa mees, tõmbab lööja käest toki ära ja maksab seda wõlga tubliste tagasi, ning lisab omalt poolt Meel ka protscntagi juure. Wihane ja peksetud isand wõtab oma naabri käest rewolwri ja laseb juudi peale! Kuul aga lendab juudist, kes kerge maha oli kummardama, üle ja laskja oma sõbra kintsu sisse, keda siis laatsareti pidi kannetama. Hasenpothi elanikud nimetawad seda järelmõtlemata  isandakese tegu „karu jahiks", mis aga küll kodu karu jahi moodu kõlab. Rakwerest. Rakwere kreiskooli õpetajad Theodor Pauker ja Nikolai Diakonow on riigiwalitsuseft „ kubermangu  sekretäri" auusse tõstetud. „Rakwere Teadustaja" kirjutab hobuse wargusest ja nimelt hobuste passidest pitkemalt ja arwab, et hobused  kirjutatud passidest üksikutes kohtades mitte wõimalik ärahoida ei oleks, olgu siis, kui sarnased passid ammetlikult  kõige kolme kubermangu jauks sisse saaksiwad saetud.  Selle wasta annab aga mõeldud Saksa leht seda nõuu, et üksikud kihelkonnad oma kihelkonna nime esimest tahte ehk muud sarnast märki rauaga oma hobusele peale põletaks, millega siis iga loom ise oma passi ligi kannab ja midas paberi wiisil kerge wõltfida ega warjata ei saa. Ka see nõuu on tähelepanemise wäärt ja piaks meie arwates igalt poolt selle asja kohta mõtteid awaldatama, et kuidagi ommeti mõjuwat abi wälja leida wõimalik oleks. Peeterburgist. Keiserliku Majesteetide reisist Warshawi kirjutawad nüid kõik lehed. Tee peal on Majesteet  ka Wilnas rahwa rõõmuhõiskamisel ja teretusel piatanud  ja ka sõa-wägestd üle waatanud. Warshawis on Keiserlikka Kõrgusi kindral-kuberner ja töised linna ülemad soola ja leiwaga wastu wõtnud ja kindral-kuberneri  proua Gurko teretanud Keiserinat Warshawi naesterahwaste  nimel ja annud Temale üht imeilusat lillekimpu terwituseks. Kindral-kuberneri juures on palli peetud ja Gurko Keiseriinaga ja Suurwürst Troonipärija Gurko prouaga tantsu alganud. Keiserliku Majesteetidega  on ühes: Suurwürstid Troonipärija, Wladimir,  Nikolai Nikolajewitsh ja Georg Aleksandrowitsh, ministrid Giers, krahw Tolstoi, krahw Woronzow-Dashkow,  kindral-adjutant Wmnowski ja kindral - adjutant Possjet, v. Richter, kindralid Tsherewin ja Wojeikow, ihuarst Hirsch ja mitmed muud ülemad. Pealinnas on jutt liikumas, et krahw Shuwalow  ühe tähtsasse ammetisse saada pandud. Würst Meshtshersli kirjutab omas ajalehes „Grashdanin'is" kolme Keisri ühendusest nõnda, et nad Skierniewiees wissiste kokku saawat tulema ja nimelt seal selles palees elama, kus kord endine feldmarshall würst BarjatinSki elas. Sea! olewat aga nõnda wähe ruumistd,  et mitmed Keisrite saatjad Warshawi elama jäewad,  mis sellest lossist mõni tund maad kaugel on. Meie Keisri-Harraga on ühes läinud: Oue-minister Woronzow-Dashkow,  sisemiste asjade tallitaja minister krahw Tolstoi, teede minister Possiet, sõaminister Wannowski ja wälimiste asjade tvimendaja minister Giers. Juba kewade tõime meie pealinna Wene lehtede järele selle sõnume, et riigiwalitsusel nõuu oli kõrgematele ammetnikudele mitmet ammetit ühekorraga pidamist ära keelda. „Uus aeg" kirjutab nüid sellest asjast uueste ja arwab, et riigi-nõuukogu warsti peale suwe-waheaja selle mitme ammeti pidamise keelu seaduse üle nõuu saawat pidama. Kaunis laialdases ringis räägitakse juba, et seda keeldu wõimalikult kitsais piirides kestma jätta, sest mitmed riigiwalitsuse oma asutused ja ka rahwas saaks seeläbi suurt kahju, et meestele nende ammetite pidamist kitsendataks, kedas hädaste just tarwis ja kelle kõlblikku asemikku kergeste wõimalik saada ei oleks. Tahetakse seda keeldu esiotsa nõnda jätta, et kohalised ülemad ja kohtud ammetite kinnitamisel seda ise määrawad, kas ühele mitmet  ammetit usaldada wõib ehk mitte. Senniajani wõisiwad kohtunikud ammetist ainult kohtute iseäralise otsuse järele lahti lastud saada. Nüid tahetakse seda seadust natukene muuta ja nimelt on senatis üks iseäraline jauskond asutatud, kus 12 senatori istuwad ja selle jauskonna määramisel ka ammetnikka ilma seks kohtu otsust tarwis olemata, kui tarwis on, nendest ammetitest  kõrwale heita wõiwad. „Walitsuse TeatajaS" awaldab nüid riigiwalitsus, et ajaleht „Golos" suutumaks wälja tulemata jäeb, et tema ju enam aastat seisnud on. 22. Augustil peetud kuulsa kirjaniku Jwan Turgenjewi mälestuseks, kui tema surma-päewal, ta haual Jumala-teenistust, millest mitmed tähtsad kirjanikud osawõtmas  oliwad. Kindral Skobelewi mälestuse-sammast tahetawat pealinna Preobrashenski platsi peale ülespanna. Saksa pealinnast Wene alamate wälja-ajamisest on nüidki weel ikka juttu ja kõneldakse, et neist wäga wähe endid Wene konsuli juures abi otsimas käinud. Üks juudi sugu pagari sell saanud käsu, et ta Berliinist ära pidi minema. Tema pass oli korras ja ta palus Wene konsuli kaest abi. See küsis politsei käest asjalugu  järele ja sai wastuseks, et seda pagari selli sellepärast  Berliinist ära ajada tahetakse, et temal jõundu seal elada ei ole. Wiimane tegi aga oma peremehe läbi tõeks, et tema seal tubliste elada wõib ja lubati seepärast ka siis Berliini jäeda. Niisamasugusel wiisil saiwad ka kolm töist inimest abi ja üks oli koguni Wene walitsuse käsu peale Berliinis, mille wälja-ajamise käsu pärast suurel wiisil kõneldakse ja imeldakse. Ülem trüki-walitsusele on palju kaebdust ajalehtede  wäljaandmiste, puuduwate nummerte eest kahjutasumiste  j. n. e. pärast sisse antud. Et aga mõeldud ammetil, kui ühe walitsuse jauSkonnal, seesuguste kõhtude asjadega midagi tegemist ei ole, seepärast on riigi-kohtueraseaduse  § 1 ja 3 põhjusel ülem trüki-walitsus ka awalikult kuulutanud, et seal edespidi sarnased kaebdused ilma tähelpanemata saawad jäetud. Peeterburgis on ühte Soome näitemängu maja ehitama hakatud. Soomemaal on tänawu suur muudatus kooli-seäduses  osaks saanud ja nimelt, et kõikides koolides rahwa-keeli õpetatud piab saama. Kohased ajalehed rõõmuStawad wäga, et seda kaua sepitsetud kooli-seaduft ommeti kord walmis saadud ja et seega maa palju wõitnud on. Maakeele  mõistmine on kui üks stld, mis üle nende wahede wiib, mis muidu mitmetsugu elanikkude wahel on. Muidugi  õnnistaw on niisugune seadus ja oleks seda igale maale soowitada, keS omal maal ka tõeSte omas koduS olla tahab. Warshawis on Keiserlikka MajeSteeta rahwa poolest suure rõõmuga wasta wõetud. Ka Saksamaa saadik Pariisist würst Hohenlohe on Warjhawisse jõudnud. Austria keiser Franz Josef on omast pealinnast ka ära tulnud ja saawat ka tema wälimiste asjade tvimendaja minister krahw Kolnoky niisama ka würst Bismark Poola poole tulema. Kalugas kohutasiwad 3 järestiku ja ühest ja sestsamast  perekonnast suremist, töist elanikka wäga, kes neid koolera haigusesse arwastwad surewat. Pärast tuli läbikatsumisega  wälja, et nad õnnetumad kogemata kihwti läbi surma oliwad saanud. Nijhni-Nowgorodis on politsei kahte meest kinni wõtnud, kes awalikult kindral-kuberneri seadluste üle nurisenud.  Kindral-kuberner Baranow on neid aga ise sedamaid jälle lahti käskinud lasta. Kasanist. Manadish'i maakonnas waraStanud üks talupoeg ruki-nabra ära. Teda tellitud walla-kogu ette, wallawanema käsu peale mustatud tema nagu nõega, säetud teda siis rukinabra-kubeliku otsa, löödud ühe weepangi  peal trommi ja weetud mees sedawiisi läbi küla. Ka uus mood wargate karistamiseks. Odessas on wiljakaupmees Kriworukow ja Meyer Weinberg ttõdrameeleliseks jäenud. Esimene kautanud oma mõistust sellepärast, et tema wiljakauplemine halwa aegade pärast kängu jäenud ja töine sellepärast, et teda ühe 25 rublalise panga-wõla pärast wangi pandi. Wõeralt maalt. Berliinist. Pärast sõawägede harjutuste ülewaatamist  on Saksa keiser oma riigikantslerile vürst BiSmark'ile  kõige kõrgema Saksa sõaroäe auutähe annud. Londonisse on Hiina pealinnast sõnumed tulnud, et Pekingis Hiinlased õige rahutumad olewat ja rahwaS hulgani kokku koguvat ning sõda Prantsusega nõudvat. Wõeraid konsulid kaitsvat paljalt weel sõawägi. Suudani sõa lõpetajaks saadetud Inglise lord Wolseley saab 7000 mehega Gordon-pashale Kartumise appi minema. Lord Northbrooki Egiptusse minemisest ei arwata suuremat midagi kasu tulewat, waid Gladstone on sellega ainult omale aega ja wabanduft otsinud. Roomast. Itaalia kuninga üle imeldatakse praegu igal pool, kui suurt isalikku walitseja armastuse tundmust tema koolera haiguse alustusel näidanud on. Nii pea kui weikeseft linnakesest Buskast sõnum pealinna jõuudiS, on kuningas kohe sinna rändanud, ise seal igat haiget palelikult waatamaS käinud ja neid trööstinud, ning katku kautamiseks käskusid annud. Enne ei ole ta sealt ka mitte tagasi tulnud, künni ise näinud, et käsud ja seadlused  mõjunud. Elatand minister-president Depretis on teda igal kohal samm sammult saatnud ja käskusid awitanud  välja jagada. Waga ilus! Witmst. Austria keiser Frants Josef on ühe vaimuliku  saatekonnale wäga mõistlikult kostnud, et tema igal ajal neile oma armu üles tahab näidata ja neid kaitsta, nagu ennegi, kui aga vaimulikud ka ise oma usklikute hingede ketzkes rahu kosutaks ja neid õpetaks. Austria keisri juures on ka meie Keisri Härra nimepäewal pall olnud ja keiser Franz Josef meie Keisrit elada lasknud ning muusik siis ka meie Keisri-laulu mänginud. Üks Austria Riigi alam olewat Lõune-Aafrikas kuningas, mida kodumaalised peaaegu teadma ei näitanudki. Kuulsa Aafrika-uurija Ungrialase Ladislaus Magiari poeg Ferdinando Lo Magiar oli Bihe kuninga üksiku tütre omale naeseks võtnud ja seega parandas tema seda kuningriiki,  mis 1300 ruut penikoormat suur on ja kellel 50,000 elanikka. Tema poeg Ferdinando on seal naid kuningaks, elab ise küll Loandas orjade kauplusest, agi laseb riiki ammetnikudest valitseda. Pariisist. Praeguse Prantsuse vabadriigi esimese presitendi Thiers'ile on Be!fort'i linna auusammas üleS saetud, niisama ka sõaülema Doncfert-Rocherau'le, kes sõa ajal selle linna kaitsejaks olid. 37 Sakala. 1884