igal poolel ei taheta seda aga õiete uskuda ja antakse selle abielu-tülile ikka ka politiklikku põhjust. Hollandi Kuninga terwisest on wiimase! aeal jälle natuke paremad sõnumid tulnud, kui kanaks need aga ette lööwad, see jääb küsitamaks. Prantsusmaal leStab BoulangiSmus ikka edasi ja paneb Prantslaste muidugi kihisewaid päid weel rohkem pöörlema; selle juure tuleb weel KommunismuS, miS aaStal 1871 omas /vabaduses" ja Isamaaarmastuses" Parist linua põlema pani ja määramata ahastust sigitas. Boulanger katsub küll ka seda meeletumat tuju oma teenistusesse  palgata, aga see ei taha õiete korda minna, sest Kommunardlased ei ole unustanud, et tema aastal 1871 walitsuse sõeawäe ridades wõilles ja mõnda tulija  weripuuafl »isamaa-meest" ja /samaa-mehinat" rohu ja kuuliga senna on saata lasknud, kus küll kõik „ühesugused"  ou, kuhu nemad aga siiski minna ei taha. Selle kuu 3. pääwal on auruga ja leiliga suureks kaswatatud Voulauger omalt reisult tagasi tulnud, kus määramata rahwa-hulgad teda tema korterisse saatsiwad ja karjumised , Elagu Boulanger!" ja „Kadugu Boulanger!"  wõidu kostsiwad, ikka aga esimest karjumist rohkem kuulda oli. Ka omal reisul on tema mõlemaid hüüdmist rohkest kuulda saanud ja kiskumiStest ja otse mõrtsukategudest  tema jumaldajate ja tema ueedjate wahel ei ole puudust olnud. Lill e's, Nord-departementi pealinnas, mida see söna-kaugclane ka omaks pealinnaks lugeda wõib, ou tema tulemise juures rõõmu-hõiskamiste sekka ka õige rohkest teist kära kostnud ja seal on tegust tehtud, mis üle see uutmoodi ebajumal ega tema preestrid ennast wist mite ei rõõmusta. Rahwa sekka ou hulga kaupa Boulanger' inetumat pilti wisatud, kus tema weidra trooni peal istub, tema kaasalased Laguerre ja Rochefort suitsetawad ja rahwas temale inetumal wiistl oma auustamist tunnistab. Sellega ei olnud tema wastased aga mitte weel lepitatud. Nemad oliwad mäda-mune ja mädanenud juustu kogunud, oliwad ka weikeid kerast hirmasast haisewast juuda sitast (ass. toebicia) teinud, jahu sees pööritanud ja nendega teiste ebajumalat ja tema saatjaid loopinud. Üks Kodanik"  on koguni tema talla trepi peale astunud ja kolm kord wasta tema filmi sülitanud. Kellel oleks küll himu kõige auusluse-kära körwas seda kõiki kauba peale wõtta I OmaiS kõnedes on Boulanger ennast aga ikka rahu-ingliks  kiitnud ja on Prantslastele üht nii demokratlikku Republikat asutada tõutanud, kui nemad weel uneski näinud  ei olla. Dervulede oma ,Isamaa liigaga" ou ennast täieste Boulanger' poole pööranud ja pärib temaga ühes põhjusseaduse läbiwaatamist, mis muidugi parandust wöib tarwitada, sest kus seesugust taimeid tärkab ja kaswab, seal wöib maapinnal itta midagi wiga olla. Et aga kõik need Jumala-salgajad paremat põhjuSseadust teha ja maa pinda parandada oskakstwad, seda ei suuda khristlik maailm  uskuda. Boulaugistlaste kõrwas tõstawad aga la Kuniugriiklased ja Keisririillased ikla rohkem oma healt ja igaüks töutab rahwale suilremat kui keda walilsema pannakse. See wõidujooksmine ja see kerjamine  wöimuse järel paneb juba Prantsusmaad kõige maailma  hirwitamife alla. Wene leht .Grashdanin" plkab: ,Köik need /Prantsusmaa kandidatid" lasewad oma asjatallitajaid  nagu turukarjuzaid läbi uulitsate käia ja oma kaupa wälja hüüda: ,Kodanikud ja kadani,kanad" ! Uks demokratlik Kuningas, meter kolme souö eest!" Uks Keiser, üks demokratlik Keiser, ainult kakskümmend ceutimi!"  ,Uks demokratlik Republik, üks liiter wiiS sous xxsti-- Kõige selle põöruse ja halpuse juures, mida Boulangismus üles keerutanud on ja kõige pilkamise juures,  mida see tõbi omal maal ja wõeral maal äratab, noomiwad aga mitmed Europa tähtsad lehed, seda mitte tähele panemata jätta ega üle õla selle peale waadata. Boulanger ei olla küll weel ühtigi korda saatnud, tema ei olla suur sõeamees ega suur riigimees, aga oma tuisulaste  abiga wõida tema kära küll teha ja kõiki Europat  tulega ja werega täita. Parlamentis päriwad ka Bonapartistlafed põhjusseaduse läbiwaatamist ja kõige rahwa healede kogumist, missugust walitsust rahwaS tahab. Söea-Minister ja Meremäe-MiniSter tahawad 30 millioni franki pärida, ranna-kindluste kohendamiseks. Inglismaa Parlamentis peetakse ikka peale kõnest sõeawäe ja meremäe puuduste ja korrata oleku üle, mis maa kaitsemiseks kaugelt mitte ei ulatada, ja päritakse selles asjas wiiwimata parandamist. Nimelt olla Londoni linn täitsa ilma kaitsuseta ja wõida kergest waenlaSte kätte langeda, kes maale peasenud on. Londont linn ärritada aga oma rikkusega waenlaste ahnust, sest seal olla midagi riisuda. Käredamaid kõnest nimetatakse küll teiselt poolelt umbisamaaliseks. sest nende läbi saada maalima  kartus Inglismaa wöimuse eest nõrgendatud ja Inglismaa kõige maailma ees teutatnd, aga sellest tõrelejad  ei hooli ja tinnitawad, et mitte need õiged isamaamehed  ei olla, keS wiletsas orja-waimus kõiki heaks kiivamad.  waid need, keõ mehise meelega ka wigaduste ja puuduste peale tähendawad, et wigad ja puudused isamaa õnnetuseks üle-käte ei läheks. Tõrelejatel on wist tuline õiguS. lirimaal ei ole rahwaS ega Katholiigi preestrid selle PaapSti kuulutusega sugugi rahul, mis läbi Jirilaste nendammetatud „sõea-plaan" ja nendanimetatud xbaycottirimine," s. o. nende needmise alla panemine, keS ,Rahwus-liiga" käsku ei kuula, hukka mõistetud saawad. lirimaa Piiskopide nõuukoguS on otsuseks tehtud, seda kuulutust küll auustamisega wasta wõtta, ühes aga ka Roomas ette panna, et lirimaa asjad selle kuulamist wõimatumaks teewad. Rahwuslikku liikumist ei wõida Paapst kõige oma kuulutustega mitte seisma panna. Weel käredamast on muidugi Parnell ühel pidul selle wasta rääkinud, kus ka Gladstone oli. Seda kuulutust olla Inglismaa walitsus kawalusega Paapsti käest toimetanud,  aga lirimaa kohta ei mõjuda see sugugi. Et Gladstone nüüd ka juba nende seltskondade pidudele läheb, kes otsekohe Britania Kuningriigi lõhkumist nõuawad, seda pannakse wana mehele Inglismaal wäga pahaks. Jtalia Parlamentis on pea ühel healel nõuuks wõetud  sõeawäge mitte Afrikast tagasi kutsuda ja tunnistati sellega usaldust Ministeriumi wasta Minister-Präsideut Crispi seletas, et waliisusel kindel nõu olla Masfauah linna ja sadamat kinni pidada, ühes aga ka Abessyniaga rahu ja lepitust teha püüda. Balkani poolsaarelt ei ole palju uudist kuulda; selginud  sealised asjad ei ole, ei aga ka nähtawalt segasemaks  läinud. Türgimaa ja Greekamaa wahel on lepitus tehtud. Greeka Kuningas on Sultanile Lunastaja-ritlretähe  annud ja üks saatekoud minna seda temale Jaanikuul kätte miima. Kuninga-praua saada Lehekuu lõpul Peterburgisfe reisima, Kuningas mõned nädalid Korfu saarel elama. Bulgaria asjatallitaja  Serbias on selle peale tähendanud, et wasta Bulgaria piiret palju rööwlisalknsi täieliste sõeariiStadega ilmunud on. Serbia walitfus ou sõeawäge Nischi, Piroti ja Wranja maakondadessesaatnud, neid Bulgaria põgenikkusi otsima  ja kinni wõtma. Rumänias olla mõned politikused  plaani teinud, mis järel Rumänlased omas Knniugriikis,  Siebenburgias ja BnkowinaS ennast üheskoos Austria Keisririigi alla piawad heitma. Seda peetakse üheks katseks, kas kõiki Rumänlafi niipalju ühendada wöib, et nemad ennast üheks iseäraliseks Rumänlaste riigiks ühendada sundaknwad, kus juures nüüdne Rnmänia  Kuningriik Hoheuzollerni sugust Kuninga all, iseenesest  ära laguneks. Suuremat lootusi selle rahwusliku mõtte täitmise peale neil küll wist mitte olla ei wõi. Rumänlased ei ela mitte nii ühise pinna peal, et sellest üht korraliselt piiratud riiki saada wõiks, waid on teiste rahwuskondade sekka laiali pillutatud, kelle rahwuslik meel ka ärkanud ou ja kes ennast heaga nende alla ei heida. Austria ei saa ka wist ennast neist petta laskma ja nende meeleheaks ennast sõdade sisse mässin a, ette ära nähes, et nemad ometigi jäädawalt ennast Austria-Ungru riigiga ühendada ei taha. Teised suurriigid ei saa ka wist lubama, et sedawiifi Balkaui poolsaarel üks teine kütmine tõuseb, enne kui esimese peale wastust leitud ou. Indias ou jälle hirmsad tormid olnud, pea niisama kanged kui see, mis hiljuti Decca linna ära lõhkus. Maradabadi liuuaS ou 150 inimest rahekiwide läbi surmatud.  Enamist kõik katused saiwad lõhutud, puud juurtega maast wälja kistud ja kui maru möödas oli, stiS oli maa paksu kokkukülmetanud rahega kaetud. Delhis on niisama sugune maru möllanud. Rahe terad on pitkerkused olnud ja Ikünni 2 naela kaalunud. Ühes teises paikas saiwad walitsuse-majas 200 aknaruutu lõhutud. Naye? batis, Alt-Bengalias, saiwad umbeõ 2000 maarahwa onni lõhutud, 20 inimest surmatud ja 200 raSkesi wigastatud.  ChudreSsuri linn Serampore juureS, sai ühe keerluule  läbi, mis ainult 3 minutit kestas, pea täitsa häwitatud.  Suured paadid saiwad jõest kaldale wisatud ja ükS weike paat lendas üies ja jäi ühe suure puu oksade fiSse kinni. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 6. pääwal, kui Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija Nikolai Aleksandr  ow i t sch'i sündimise-pääwal, oli Jmnala-teeniStus kõikides kirikutes, majade peal ja laewade peal sadamas lehwifiwad lipud. Kõigekõrgema käsu järel Jürikuu 28. pääwast on tailine Ridala kirikuõpetaja Leopold Hörfchelmann  Eestimaa Kindral- SuperintendentikS kinnitatud. Ewangeliumi-Lutherufe usutunnistuse  Kindral-Konsistori u mi Präsident,  Senator Geheimerath Baron Bruun, keS juba mõnest aeast saadik haige on. tahab ennast ametist lahti wõtta. Kuida /''üa Zeitung" Peterburgist kuuleb, on selle ameti kandidatideks määratud ja ette pandud: Keisrikoja  Ülem-schenk, Wirkl. Geheimerath A. von Grote, Senator  Geheimerath Aleksander Knieriem ja Senator Ge- heimerath Friedrich Baron Stackclblerg, Tolli mõisa pärisherra Kullama kihelkondas. Mõne nädali eest käis sõnum läbi aealehtede, et edaspidi üks ametnik Seespidiste aSjade Ministeriumi poolest Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetajate Syuodi nõnupidamiste juures pidada olema. Kuida ,Riia Zeitung"  nüüd pealinnast kuuleb, ei olla sel jutul põhjust. Slawi Heategew Selts walmistab Wenemaa Ristiusu wastawõtmise 000 aastast püha ette. Selleks pühaks s° ada tähendatud Seltst liige A. W. Wassil j ew üht kirja Wene keeles ja Eesti keeles wälja andma, mis Greeka-õigeusu wäljalagunemist Soome suguarude keskiS ära seletab ja milles arutatud saada, et suurem jägu Eesli rahwast, kes Pihkwa, Nowgorodi ja Wologda kubermangudes elasiwad, Slawlastega ühes Greeka-õigetusku wasta wõtnud ja et ainult üks weikem jägu Eestlastest ja Lätlastest, kes Balli waldkondas elasiwad.  pärast Liiwimaa Rittre-seltst tungitamisel Greekaõigeusust  ara langenud ja Lutheruse usku heitnud olla. Kui see raamat wälja antud saab, siis on seal mõned aealugulikud aSjad unustatud. Teada on, et Liiwimaa Rittre selts fiin paganaid ees leidis ja neid Rooma- Kathotiigi usu poole pööras, kuna Luther wast peale 200 aastat hiljemini sündis. —> »Postimehe" sõnumite järel olla nüüd, pärast Kunder'i surma, Cand. Hugo Treffner ehk Cand. J. Jõgrwer Karlimõisa Aleksairdri-linnakooli juhatajaks  määratud. J. Jõgewer on Greeka-õigeusu tunnistusest  ; mis teaduse Caudidat tema ou, seda meie ei tea. Tallinnas on Näärikuu 21. pääwast künni selle kuu 15. pääwani 535 inimest rõugeSse haigeks jäänud, nendest 276 terweks saanud ja 116 ära surnud. Arstimise  alla jäiwad sel pääwal 143 inimest. Selle kuu 5. pääwal leidis maja Nr. 235 perenaene  Medwedjewi-uulitsaS lahtilastud madruse Andres Pubi tema korteris äkiselt ära surnud. Politsei-arsti käsu peale sai surnukeha läbivaatamiseks Tornimäele wiidud. Selle kuu 2 pääwal kukkus ühe Saksamaa aurulae>va  mastilt üks madrus maha ja murdis oma parema reie-luu. Tema sai hospidalisse wiidud. Selle luu 1. pääwa õhta! kell 8 leidis TeliSkople  metsawahk ühe Bjelomorski rügementi soldati surnukeha,  kes ennast puu külge üles poonud oli. Surnukeha sai sõeawäe hospidalisse wiidud ja seal kuuldi, et tema juba Lihawõte teisel pühal omast rügementist ära kadunud  oli Paari nädali eest tuli Tohiselt päritud Mart Hindreus kaupmees Brosse poodi ja päris Graf Tiesenhauseni  rehnungi peale suurema summa eest plüschi. Et temal mingisugust tunnistust kaasas ei olnud, siis ei antud temale seda mitte. Lühikese aea pärast tuli tema tunniSlus-kirjaga  tagasi ja sai soowilud kaupa. Pea leiti aga et kiri järel tehtud oli. Asi sai Politseile teada antud ja tegija selle kuu 2. pääwal üles leitud. Ülekuulamises tunnistas tema, et tema riide Wene turul ühe tundmata kaupmehele müünud. Pristawi-abilised Janitz ja Windt leidfiivad kauba, mida esimene ostja juba edasi oli müüuüd,  woorimeeõ Rechtlich'i juures. Balti raudtee süte-platfil sai selle kuu 5. pääwal üks joobnud mees. August K., kinni wõetud,  kui ühe kotiga ära minna tahtis, kus 2 puuda kiwi süsi sees oli. Tema ütles sellepärast waxastanud olema, et kinni pandud saaks. Wangi-kodasi ehitab jo tundmus nüüd päris /aisa-linnadeks", kus seesugusel hea põli on. —> Kõrgesaarelt päritud Juhan D,, keS Kourpasst-uulitsas Wilkeni majas elas, sai öösel wasta selle kuu 7. pääwa kinni neetud, kui tema seal sisse lõhkumas ja juba 35 rubla eest riideid  kõrwale miimid oli. Pärnust anti teada, et seal öösel waSta selle kuu 6. pääwa üks 10 aastane körw ruun ja üks üljkuub warastatud on. Öösel waSta selle kuu 6. pääwa sai Politsei poolest kaabakate-jahti peetud ja 17 tööta, korterita ja passita hulgust kinni wõetud. Suurem hulk nendest linnast wälja saadetud endised wangid. Maalt on palju tulekahjudest kuulda, nimelt wiinaköõkide  põlemisest. ÜlestõuSmise-püha esimesel pääwal on Keila kihelkondaS Ohtu mõisa wiinaköök kõige körwaliste  hoonetega, kahe karjalaudaga, tõllakuuriga j. n. e. ära põlenud. Õnneks sai wiina ait peaStetud, kus umbes  250,000 graadi spiritnst seeS oli. Kari sai peastetud,  ainult kaks weikemad looma jäiwad fisse. Kange tuul oli tuld nii suure kiirvga kaunis kaugete kõrwaliste honete peale ajanud, et kaitsemiseks inimeste jõud ei mõjunud. Jürikuu 20. pääwal põlefiwad Kadrina kihelkondaS  Wöhnja mõisa wiinaköök, nuumhärgade laut ja rehi maha. Loomad saiwad peaStetud, niisamati ka üks jägu wiinaköögi riistadest. Jürikuu 23. pääwal on Aruküla waldas Tammiku maakoha suur rehi maha põlenud, kuhu 8 koormat odre, mõni koorm põlluheina  seemet, 100 tündret kartuhwlid ja umbes 50 korwi põhku sisse jäiwad. Tuli armatakse pandud olema.