kurikeeletumaid oma liigete keSkiS. Aut nüüd see tool mitte üleõpeetud ei saa, siiS ei wst kurtkeeletumad ka .mitte õpetatud saada, waid jääwad abita ininwW seltsist wälja lükatud. Meie palume igaS UnvaS üht .HeFuta" OHsi aSjatallilust  asutada, s. o. seda, et mõned heerad, pranad ja preilid kokku aStuwad, kurtkeeletumate  osawõtmist  elawuseS pidav a, Seltsile liikeD kutsnms, ringkonnast  kokkujookSwaid andeid korjama ja nimetatud Seltst eestseisuse kätte Pärnu saatma, ja meie palume, et iga aSjatallituse-paiga asutamine Seltsi eestsetsule ja awaltkkuiS lehtedes kohe teada antud saakS. Meie Seltsil on umbeS ISO liiget kõigeist seisustest: 24 mõisnikku, « kirikuõpetajat. S 6 õpetatud meest ja kodanikku,  03 talupoega, ja on tänine kurtkeeletumate eestmuretsemisekS  täis 1l 00 rubla korjatud. Lehekuul peab peakoosolek  peetud ja fitS ka aruanne ette pandud saama. WiiiyakS palume meie kõige Saksa ja Wtt iehtxhe toimetust, oma tähelepanemist sõbralikult kurtkeeltvmate voole beita ja meie palwet oma lehtede? kuulutada nenda ka omalt poolelt peastwa .Hefata" kristliku armastuse-tööle  laiemat aset walmiStada." .Hefata" Seltsi Vändra Abiseltst eestseisus: .M. Graubner, wabriku-peremeeS WndrqS, kaSsahoidja." .B. ZürgenS, kihelkonda-arst." .A. Linde, koha-omanik." .E. SokolowSki, kohaline kirikuõpetaja." Nende sooja palwete osawa ja asjaliku sõnade juureS et olekS meil omalt poolelt pea ühtigi lisady. Vändra Kurtkeeletumate-kooli peale oleme meie juba enne tähendanud,  kui ühe helduse- ja halastuse asutuse peale, mis ilma ühegi kõrwalise mõtteta meie rahwa Viletsamate laSte HeakS asutatud on, oma raSket tööd hoolega ja osawusega  tallitab ja sellepärast kõige pealt ühe kristliku ja mõistliku rahwa tähelepanemist ja osawõtmist tarwitab ja teenib. TäideS arusaamises kinnitame meie: .ühe mõistliku rahwa tähelepanemist ja osawõtmist", sest sel koolil on, kristliku armastuse ja halaõtufe körwaS, ka oma suur täheudus üleüldises majapidamises. Zuba ammu on statistika aruanded selgeks teinud, et ükS kerjaja omaS eluS seltskonnale mitu kord rohkem kulu teeb, kui ühe lapse korraline koolitamine, miS teda kasulikuks inimeseks kaõwatab. Zäämad knrlkeeletumad lapsed koolitavata, fiiS langewad nemad enamist ikkq kerjajate sekka ja sedawiist seltskonnale, iseäranis oma kogudusele koormaks. Saawad nemad aga sedawiist koolitatud, kuida kõrge-waimuliSte inimeSte-ssbrade jügaw uurimine ja haolaS töö seda imekspanemiseks Võimalikuks teinud on, W saawad neist seltskonna kasulikud ja tegewad ltiked kaSwatatud, keö oma enese, oma koguduse, kõige seltskonna ja Jumala rõõmuks ja auukS elawad. ühenduse-waim on wiimaSte  aegade seeS EeSlt rahwa keStiS wägewast ärkanud. Mõnedki ühendustest ette wõetud asutused on ennast aga paraku, kui liiwa peale ehitatud kojad ja kui udukujud wälja näitanud. Mõnegi tegema rahwa-sõbra südames on nende asutuSte lagunemine wist üht tühjust sigitanud, miS täitmist nõuab. Vaadake, stin on ÜkS täieSte kindel kristlik armastuse - asutnS, mis selle pilnawa tühjuse WmisekS  sündsam on, kui waewalt ükski teine, ühendame ennast selle kristliku helduse - asutuse ja selle mõistliku rahwamajapidamise-asutuse tegewakS abiks! Meie loodame kindlast, et .Hefata" Seltst Vändra AbiseltS mitte aSjata EeStt rahwa südame peale koputanud et ole. .T. S." t. .UuS Tartu ZeitungiS" seisab: .Seespidiste aSjade  Ministeriumi poolest on nende pääwade seeS ükS tähtjaS otsuS asutatawa EeSti Aleksandrikooli aSjuS tehtud,  on käSku antud, kõiki Aleksandrikooli komiteest seisma jätta, s. o. nii heaSte peakomiteel, kui ka abikomiteest, miS hakatuses ükSneS raha korjamiseks asutatud oliwad. Ühel aeal Aleksandrikooli komiteede seiSma-jäämisega peawad ka nende eestseisused oma korjandustest aru andma ja korjatud  raha ligemasse kohalisesse RenteiSfe wiima. Edaspidi  peawad korjandused Aleksandrikooli HeakS ÜkSneS kohaliste ülewaatamise-kohtute silma all lubatud olema." Meie ei ole harjunud tähendatud leheS sõnumit leidma, miS mitte tõe põhja peal ei seisa. Peale selle oli, nimelt Aleksandrikooli HeakS korjatud raha kohta, .Heimath" juba paari nädali eest üht seesugust sõnumit toonud. Meie omalt poolelt et wõi seda sõnumit fiiS ka kuidagi kahtlaseks  pidada, ja meie ei wõi ka mitte arwata, et kõrge RiigiwalitsuS selle seadmise juureS mitte EeSti rahwa tõsist kasu oma filmamärgikS wõtuud et ole. Seda suurema  imestamisega lueme meie .Valguse" «viimases numreS üht kirja, miS selle kohta käib. .Valitsuse Teadaaudja" kuulutab neid hmdasi, millede aktsiaid ja teisi Hindpaberid kronu poolest salogikS  waSta wõetakse. Need hinnad on järgmised: Balti raudtee 125 rnblased aktsiad 85 rubla, Wene Suure Raudeee Seltsi 125 rnblased aktsiad 188 rubla, Riia- Dünaburgi raudtee 125 rublased aktsiad 113 rubla, Riia- Mtitawi 100 rublased aktsiad 78 rubla, Peterburgi 100 rublased linnapabsrtd 73 ruhla, Wene maa-laenu 100 rublased paberid 128 rubla, Kuuramaa 100 rublased pantpaberid  77 rubla, Kharkowi 100 rublased maa-pantpaberld  70 rubla, Kuuramaa 100 rublased linna hypothekpabertd  65 rubla; Tallinna 100 rublased Uaua-wSlapaberid 85 rubla. Muidugi ei mõjD need kroptzo poolest oma tarwitusekS määratud hinnad kemde hinhabe kohta, mis nendel paberitel kaubaajamiseS jn erst intWDte wahel on. Tallinna korralisel Lknnasaadikute-kogul,  selle kuu 16. pää val, andis Linnapea ametlikult Vada: 1) Es Kubermangu wtimasel koosolekul see öinnasaadikute wiimase kooSoleku otsus igaS tükkis kinnitatud on, miS järel trahterid ja teised joomamajad mõnev määratud paikqS ära keelatud on; j elle waSta ei ole aga seda otsust, ms? järel kaupmees  Rebrowile ära keelatud sai, Lasnamäe all üht kondijahu-wabrikut  asutada, mitte seaduSlikkukS peetud, sest selle üle otsust teha olla ainult Kuberuöril ötguS. 2) PagA' rid on selle otsuse üle Kubermangu LinnaaSjade-kohluS kaevanud, mis Linnasaadikute-koguS wiimali leiwa-kauplemise  aSjuS tehtud sai. Tähendatud kohuS on leidnud, et kohalises PõhjuSseadufeS sõnade poolest mõnda olla, miS järel see otsuS wõikS tühjaks mõistetud saada. Kubermangu  LiynaaSjade-kohtu protokoll ei olnstd weel Lsnyqameti  kätte jõudnud; niipea kui fee tulnud ja seda ehk tarwiS op, tahab Ltnna-amet ühe ehk tehtud otsuse waSta Senatis kaebtust toSta, sest stin ei pidada mitte kohalise põhjuSseaduse sõnad üksi juhtnööriks olema, waid ka selle seaduse waim. 3) Koertemaksu poolest, miS agStal 1881 otsuseks tehtud sai, andis Linnapea teada, et see asi juba ammu Mjnisieriumile ette pandud on, weel aga mitte waõtust tulnud et ole. sest Riigiwalitsuse poolest saada selleS aSjaS ühe üleüldise seaduse üle nõuu peetud. Pääwakorrfll seisiwqd: 1) Linna-ameti ettepanek ühe seitSmeliltelife kommiSstoni  asutamiseks, keS uulitsate-n i i s u t a m t s e korraldamise aõjuS nõuu peaks ja Linnasaadikutekogule  ette paneks. See kommission pidada oma Linnapea juhatusel tegema, liiked pidada Ehituse- ja kommissioni juhataja, TulekuStutamise-kommiZfioni juhataja,  Linna-Znshenisr. Gaafi- ja Weemärgi juhataja ja kaks Ltnnasaadikut olMa. See ettepanek sai waSta wõetud  ja Linnafaadikud Dr. Rosenthal ja Eylandt kommiSfioni  liigeteks walitud. 2) Lmna-weSki rentija, wahe aeal ära surnud G. Frommi palwe, miS tema pärijatest uueSte ette pandud.  seda weSkit kõige hoonetega ja 898 ruutsülda fnure krundiga, awaltku «väljapakkumise teel päriseks oSka; teista olla selle krundi peale kraasimise ja kedramise «vabriku ehitanud ja «võida üksi fiiS sellest kasu saada, kui kõik tema päris on. Linna-ameti poolest sai ette pandud, et hooned 7700 rubla ja wee jõud 1600 rubla peale takseritud on, et kruntraha 3 rubla ruutsülla pealt määratud,  käerahaks 1860 rubla päritud ja teine hind 5 aaSta käikuS walja peab maksetud saama. RSuukS sai wõetud,  selle palwe järel teha, käeraha aga 800 rubla peale alandada. 3) Linna-ameti ettepanek, kaht linna krunti Tõnismäel selle kaubaga kruntraha peale wälja pakkuda, et ostja iga krundi veale 5 aaSta käikuS ühe kahekordse kiwi maja ehitaks. Vinnasaadit O. Gregory tähendas, et eitamise fundmuS mitte kasulik ei ole; tarwiS olla ainult jeda tingimist, et kui majad ehitatud saawad, need fiiS kiwist peawad ehitatud saama. Sedamööda sai see ettepanek waSta wõetud. 4) Kaige linna kommiSstonide liited oliwad uueSte walida. Endised liiked saiwad ühel häälel tagasi walitud, ainult wälja aStunud ja oma tahtmist mööda wälja aStuwate  liigete asemele saiwad uued walitud. Seda oli tarwiS: 1) Ehituse- ja Teede-kommiSfioniS. kuS ärasurnud  C E. Koch. kohtu alla langenud Z. Heckeui ja wälja aStunud Psaffi asemele Livnasaadikud De Rosenthal,  Hahn ja Virk walitud saiwad. 2) Hinuwbüroo liigetest aStuS Liuyasaadik Henriksoa wälja ja sai Lnmasgadik  Adamsen tema asemele walitud. Peale selle saiwad walitud: 3) Gaafi- ja Weewärgi-kommiSstoni rewideutidekh: Ltnnasaaditud v. Hueck, Grüaberg ja C. A. lohqnson; 4) Budshet-kommiSsioni liigete asemikkudeks  ; tzinuasaadikud Aleksander Elfeubein ja Harthmuth;  5) Kroonu-kruntmakfu kommiöfionist aStuS Paron Toll wälja ja sai AfMjekt von Howen tema asemele walitud. 5) Kauba-deputalfioni liited saiwad Linna-ameti ettepanekut  mööda uueSte ametisse walitud. 6) Kadrinthali Merewee Seltsi poolt oli palutud, et luba autud saaks selle platsi peale majast ehitada, MjS Salongi-ja Stifti-uulitsa wahel, ja umbeS 3000 ruutftllda suur on. Et aha selle läbi mitmed majad oma atnatest enam merd näha ei wõikS, miS snwiSte üüride juureS suurt wahet teeb, sellepärast ei saanud seda mitte lubatyd. TelStel nõuuwõtmiStel ei ole awalikku tähendust. döwahtide ülem, herra N. Freyberg on oma ja oma alamate tegewusest, Viimasel aaStal, järgmist aruannet  teinud: Ülepea on 430 inimest ööwahtidest kinni wõetud; nende keSkiS warguse pärast 49, pealekargamise päGst 6. WSPa ja korterita hulguseid 39. rahurikkujaid 148, ööspse käratsemise pärast uutWtel 69, warguse kahtlusss  meeletu joobnuid 70. hulkujaid naesterahwqsd  31. Peale selle on kõik öösesed tulekahjud ööwahtidest  teada antud. Möödaläinud aaSta! on 4 ööwahti auuM lahti laStud. 2 on ise oma ametit maha pannud. Wumase 0 aaSta käikuS on Tallinna ööwahtidest 2066 inimest kinni wõetud, nende keSkiS: warguse pärast 4!8 warmlhe kebtuse pärast 112, pealekargamise pärast 42,' paSstta ja korterita hulguseid 242. rahurikkumise pärast 763, käratsemise pärast uulitsatel 158, joobnuid 247 hulkujaid naeSterahwaid 88, ükS mõrtsukas ja kuus karand wangi. Selle kuu 18. pääwal leiti Liiwa Laial uulitsal ükS peremeheta hobune riistadega ja saaniga. kuS kakS kotti heinu peal olirpad; nijsamati selle kuu 19. pääwal Sharlottenhofi ligidal ÜkS must hobune riistadega ja reega.  Mõlemad saiwad Polilseisse wiidud, kuS peremehed neid kätte saada wõiwad. Viimasel nädalil sai ükS haige koer loomaarst Hauboldti juure wiidud, keS leidis, et koeral nendanimelätud  .watkne hustuS" oli. See on lühikese aea seeS nüüd juha teine kord, et hullud koerad sedawiisi kahjuta häwttatud saiwad. Seesugusel aeal. kuS nqgu nüüd. igalt poolelt hullmst koertest sõnumid tulewad, peaksiwad kõik koerad loomaarsti juure wiidud ehk töige wähemast kiuni pandud saama, kui nemad nukrad on, süia ei taha ehk teistwiist kahtlased on. Rakverest. .Pühapääwal, selle kuu 13 pääwal", kirjutab .Rakwere Teadaandja", .oli meie linnas jäfle kurwa aSja näha. WSljarändajad oliwad Laigluulitsal  kokku tulnud, ja lasksiwad ennast hoolega .üleS kirjutada". Sel tor.a! oliwad kolm maameest ,üleskirjutamise"  tööd oma peale «võtnud, ZZuhan Trillu Ulwt Vallast, Jüri Zootum ja Karl Koppel Uhtna wallast. Kui Politsei senna jõudis, saiwad üleskirjutajad kohe kinni Võetud ja BogteikohtuSfe wiidud. ESmaSpääwal saiwad neyad Vogtei'kohtusse kutsutud. ÜkS esimees oli selle eest putkama pistnud, mida temal oodata oli ja peab Hakenrihtri läbi Rakwere Politseisse saadetud saama. Teisfd kakS .üleskirjutajad" saiwad igaüks 20 hoopi wtlsu. ?rodatuw est!" EeStikeeli: .Võtke HeakS"! Kui kaua tahab rahwa? ennast weel seesugustest  .üleskirjutajatest" ja teistest tirjutaiatest ja kõnelejatest  petta ja ütlemata häda fiSfe eksitada laSta? .Rakwere Teadaandja" kirjutab: .Pange tähele!  Viimasel Lupääwal sai siin üks weite poisike, oma wanemate ainnS lapS, ettewaatamise puuduse läbi surna. LapS oli üksi tuppa jäänud, kuS kiwi-õlt lamp põleS, oli lambi ümber lütkanud ja öli oli üle tema keha jooksnud. Silmapilgul oliwad riided pölemaS ja kui ema sisse aStuS, siis leidis tema oma lapse põlenud riietega ja üle ja üle põletatud kehaga. Mõne tunni pärast oli lapsuke surnut. Weel kord: Pange tähele!" Ambla kihelkonnast kirjutakse meile: .Siin Nõmküla waldaS on üks naene korraga neli last saanud, kaks poeglast  ja kakS tütarlast. Ütt neist on ära surnud, kolm elawad ja ta ema terwiS on selle juhtumise kohta õige hea. See naene oli tänine seitse aaStat lapseta abielus elanud v J. Rirast. .Valitsuse Teadaandja" sõnumite järel on wiie uue Greeka-õigeusu kiriku ülespidamiseks Baltimga kubermangudes, Riigiwalitsuse poolt tarwiltst raha lubatud.  Endine Liiwimaa Prokupör, StaatSralh MjaSsojedow,  keS hiljuti sellest ametist lahti ja Taganrogi Ningkonna-kohtu  Prokuröriks nimetatud sai, ei ole seda ametit mttel waSta «võtnud. Liiwimaa uuS Prokurör, Kollegienrath von Klugen, on selle kuu tB. pääwal Riiga jõudnud. Liiwimaa Wize-Kubernör, Wirkl. StaatSralh von Tobirsen on 28 pääwa peale Peterburgi, Soomemaale ja Kaluga kubermangu lubatud. Kuresaarest. Saaremaalt kaevatakse wäga Ewang.- Luth. usutunnistuse kirikuõpetajate puuduse üle. Praegu on Saaremaa ja Muhumaa 12 kihelkonnast 4 ilma õpetajata:  Kaarma, Mustjala, Anseküla ja Jaani. AnsekälaS  ja ZaaniS keStab see häda juba aastakümnete kaupa, ja kaS Kaarmale ja Mustjalale nii pea õpetajat saab, see on wäga küsttaw. Saaremaa Ritterkonna kitsam nõuukogu on selle kuu 14. pääwal KuresaareS kokku aStunud, tulewat MaapAäwa  ette walmiStama. KuresaareS on selle kuu 15. pääwal WeikelaSte-kool fiSse õnnistatud, teisel pääwal alga,wd  ja 15 last üleS wõetud. Kuyramaalt. Greeka-õigeufu Pühawaiuiu kirik ZakobstadtiS,  miS kõige wanem Wene kirik Kuuramaal ja laguneiyaS  oli, sai Greeka-Sigeusu Bglti WennaStuse poolest uhkest üleS ehitatud ja hiljuti Kijewi Metropolitist suure Piduga fiSfe õnnistatud. Knida .Rishki Westnik" kirjutab,  on see kirik selle kuu IS. pääwal maani maha põlenud.