Eestimaa Kubermangu-Prokuröri, Baro uStackelbsrgi  haiguse aeaw ost Eestinwa Kübermangu-walilsuse aSjatallitaja Walden, Lehekuu 21. vääwast saadik, Prokuröri asemikuks nimetatud. Kõigekõrgemast kinnitatud  seaduse järel on Eestimaa Kubermangu Prokurörile kaks abilist asutatud ja Eestimaa ja Liiwimaa Knbermangu-Prokurörtde  palgad kõrgendatud. Seespidiste aSjade Mtnisteriumi ametnik, Kollegtensekretär Würfi Sh iriminsky-Shihmatow,  on Eestimaa Kubernörikanzellei  teenistusesse wõetud. Lehekuu 27. pääwal kukkus Toompea alevis majaS  K 188 Andrei Pekarski 1 aaStat 10 kuud wäna poeg, keS üksi tuppa jäänud oli, kolmandema korra pealt aknast uulitsale ja suri kahe tunni pärast ära. Ühe maja aluse kaevamise juures KompaSsi-uulitsal, leiti Lehekuu  27. pääwal ühe inimese luud. Jälgimäe rabas ühe hallika ligidal, on ühe kerges riides mehe surnukeha leitud, kes juba täitsa pehastanud ja tvist mitu küüs seal maas Müd. SMüükeha juures leiti üks üherauaga laetud  püss üks püSsirohu-sarw, üks uur, üks tühi kukkur ja üks M Koditä talumehele kttjütatud, kiri kirjasaatja adreõfiga, millest näha on, et tema Tallinnas elanud. Et püsS laetud oli, sellest on arwata, et õnneta omale ise otsa teinud ega ka mõrtsuka käe all langenud ei ole. GMMHä lahtileikamine ei olüüd enam võimalik ja sai see sellepärast kirStu ja Keila kabelisse seisma pandud; AMi teada saab kes tema oli Jänedi walla mees Hindrek E., kes oma wana ja wiletsat hobust halastamata  valjusega tööle sundis, on selle eest Politsei poolest wangi pandud. Wana ja wilets hobune sai Loomakaitse Seltsi poolest 6 rubla eest ära oStetUd ja surmaja kätte antud. —Sooniste walla mets Jaan P. kes turul kaht hukka läinud fiakintsu müÄtas, sai Politseisse wiidud, pidi kibedat trahwi maksma ja fiakintsud saiwad hävitatud. Lahtilastud soldat Mihkel R., keS turul üht lastud tedret ja üht kägu müütas, on Politsei poolest waStatamise alla pandud. Lehekuu 21. pääwal sai jälle ükS kahtlane koer looma-arõti juure wiidud ja langes kolmandetual pääwal hullutõbeSfe. Kurna walla meeS Hans Ewartson  on Politseile teada annud, et Lehekuu 26. pääwal tema 10 aaStane punane ruun, 70 rubla väärt, karjamaalt  ära warastatud on. Sealsamas sai Lehekuu 27. pääwal Hans Aromäe 6 aastane punane ruun, 60 rubla väärt, ära waraStatud. -- WarguSte ja kinnivõetud wargate  register on Tallinnas viimasel nädalil jälle nii piik olnud, et meie seda mahutada ei wsi. Iseäranis näivad vargad ennast nüüd Kadrinthalis pesitama. Öösel, vasta selle kuu 1. pääwa, >on Politsei Kadrlnthali ümberkaudu  suurt kaabaka-jahti pidaniid ja on Lasnamäe psesaStikkus mõned seesugused linnud kätte saanud. .Liibawi PMvalehe" sõnumite järel olla wiimasel aeal hulk järeltehtud 10 rublaseid paberrahast liikumas olnud. Need olla natuke paksemast paberist ja kanda kõik namret 118,470 aasast 1882. Lehekuu on meist õige paha näuga lahkunud. Juba wiimasel Kesknädalil tõusis kange külm Lääne-tuul, miS kolm pääwa wäga waljust puhus ja noori lehti nii halastamata» wintsutaS et nimelt mahtrate ja teiste suurtma  lehtedega puude õrnad lehed pea kõik wigaStatud on ja patju neist ara kuiwawad, miS aidadeS õige kurb wälja näitab. Kewadene õrn kenadus on sel aastal niisama snmt viga saanud, nagu seda mõne noore inimese ja nööre rahwaste juures nähakse, kelle õie-aea peale tormid ja öökülmad langevad. Jumal parandagu ja antku uut kaSwu! Tallinna ümberkaudu on Lehekuu 30. ja 31. pääwa wahel ka öö külma olnud. Tuul on palju puid ja aidast maha murdnud ja katuseid wigastanud. Aurulaew  .Admiral" on 40 tundi tarvitanud, enne kni Tallinnast  Hapsalu sadamasse jõudis; aurulaev .Nikolai", Peterburgist Tallinnasse tulemas, on Kõrgesaare juures 49 tundi auru all seisatama pidanud. Suur soomuõlaew .Kreml" olla Kunda ligidal kinni jooksnud ehk ka koguni hukka läinud. Juba LauMwal oli jälle waiksem ja soojem ilm; Pühapääwal lehwiS tuul jälle walju uini; ESmaspääwal oli ilm vagasem ja soojem. Lääne-Harjumaal  tõi torm mõned wihma-ood, mis aga palju ei mõjunud  ; pärast seda on ilm pilwitanud, aga GSmaspääwani ei ole weel wthma tulnud. Alutaguse maalt, Jllukalt kirjutab . Riõtirahwa Pühapääwa Leht": .Kus Jõhvi ja lisaku kihelkondade rajad kokku lähevad, elab rahwaS 20 wersta ehk rohkem maad mõlemast kirikust eemal, ja soowis ammu aega südamest,  et omale ligemat Jumala-teeniõtuse paika ehk kabelit saakS; sest manadel ja haiglaStel inimestel on raSke seda pitka teed käia, liiati kui hobust ei ole; ja laSte riStimisega  ja surnu matmisega oli ka waewaline lugu. Illuka mõisawanemad, armastusest aetud, wõtsiwad mullu sügise rahwa foowimise nõuupidamisele ja katsufiwad sellega otsa üleS wõttä. Ei nemad kartnud waewa selle hea aSja jumeS, käisiwad mitu korda teereisuS ja saatfiwad mitmele pöole palwektrjasi selle aSja pärast. Pea oligi näha, et hea nõu edenes, sest mitu südant läkfiwad kuumaks ja mit- mcd käed oliwad walmis, kas raha abiga ehk tööga seda tuetama. Mõisnikkude kogu povl?st kinkis nende peawanem  2500 rubla; uute kihelkondade asutamiseks korjatud rahast anti Piiskopi läbi 500 rubla ja loodetakse weel ühelt poolelt 2000 rubla tulema; ükS mõisawanem Jõhwi kihelkonnast  kinkis 200 rnbla ja Jõhwi kogudus soowis armastusega  õpetaja palme peale lühikese aeaga korjamise waral 100 rubla. Materiali ja ilma hinnaw wedu soowiti mitmelt  poolelt ja enamiste on kõik juba kokku weetud; Illuka  mõisa poolt anti 10,000 teliSkiwi, Järwe mõisa poolt katuse palka, Ohakwere mõisast katuse pilpaid ; ümberkaudsed  wallad - Illuka, Kurtna ja Ohakwere —> lubafiwad omalt poolelt weuga abiks olla. Ja eemaltki tuli tegew armastus appi: näituseks aitafiwad Järwe walla peremehed vennalikult hülga liiva kokku wedada, ja mitu Terewere peremeest tegiwad niisamati, nenda et küll loota tohib teistegi waldade abi peale. Armastus on palju südameid ühendanud ja saab palju ligi tooma, kes üheS nöuus ja ühe usu põhja peal seistes Kuremäe otsa kabelit ehitama hakkawad, kus Jõhwi ja lisaku rahvas  omad hinged wõikflwad toita Ewangeliumi sõnaga. Surnuaia tarwis lubastwad Illuka mõisawanemad tarvilise  platsi kinkiva. .Nüüd wiimasel Nelipühi pääwal oli meil see rõõm, et uue Jumala-koja ehk kabelt aluskiwi õnnistati. Rähmast  oli tuhandete kaupa kokku tulnud, ilm oli kena ja päike paiStis selgeSte. Hakatuseks pidas lisaku õpetaja kõnet, fiiS seadis Illuka herra nurgakivi ja kinnitas seda tähtsa sõnadega ja kolme haamri hoobiga ; niisamati tegiwad  teised mõffawanemad, kes ligi oliwad, õpetajad ja ehituse-meister, herra Moodi. Jutlust, palvet ja lõpetust õnnistamisega tallitas Jõhwi, õpetaja. Neli Mängukoori (lisaku, Jõhwi, Järwe ja Pagari) iluStaflwab seda Jumala-teenistust  kena mänguga. Kõige lõppeks lauldi weel Ketsri-lauln. .Nenda on see töö hakatud ja alustatud Jumala nimel. Küll läheb, kuida kuuleme, weel 2000 rubla tarwis  korjata, et kõik anüsaste saaks tehtud; aga et armastus,  mis selle töö on üles wõtnud, ka otsani saab tugew olema, sest tõsi on alati, mis Apostel ütleb: .ArmaStus ei wäst iial ära!" Tahetakse juba sell sügisel ehitusega  malmis saada, ja fiis peab kabel, nagu linn miS mäe peale ehitatud, kaugele paistma ja rahwale ümberkaudu  kui kutsuja hääleks olema, seda otsima, miS ülemal  on. .Õnnistagu Jumal ettevõetud tööd ja lakku seda edasi minna oma suure Uime auukS ja meie hingede õnnistuseks!" o Ambla kihelkonnast kirjutakse meile Lehekuu 26. pääwast:  .Kallis komade on käeS, armaS Lehekuu hakkav juba löpukorrale jõudma; metsad, aasad ja nurmed on loodusest jälle kõiksuguse iluga kaunistatud. Kui see kaunistus  tänawu ka wilu ja wihmase kewade pärast kauemini  miimis kui mõnel teisel aastal, siiski on see nüüd jälle kõik kenaSte korda läinud. Wiljade mahategemine sai enamiste möödaläinud nädalil  lõpetatud, nii raSke ja higine see töö ka tänavuse hilise ja wihmase kewade pärast oli. Nüüd on ilmad juba mõnda pääwa soojemad, kui aga põud tüli ei hakka tegema. Rukki saagi lootus on siin üleüldse wäga keskmine;  mana seeninega tehtud orasest oli talme palju rohkem  kautanud kui sellest, mis uue seemnega maha tehtud oli. KeS uue seemnega tegi, sellel on rukist loota. Härjapea  põllud tuliwad rikkumata lume alt wälja ja annawad  head lootust rohke heina-saagi peale. Tee miS tahad, wargate afi et taha fiin enam sigineda,  kui see neil siin ka mõnda aega heaSte korda läks. Wiimafel aeal on selle waSta kõwaSte wõitlema hakätud, märgust tuleb warguSte peale wälja. Lehekuu 9. pääwal, homiku wara, tuleb Piira walla meeS Thomas Aawik Uudeküla Tallitaja juure, kohaline Mõisapolitsei kaasas, ja nõuab et praeguse Tallitaja abilise, endise kohtu kõrwasmehe,  Jakob KanaStiku, maja saaks läbi otsitud. Temal, ThomaS Aawikul muugitud Näärikuul aida uks lahti, kust peale 100 rubla eest kraami ära wiidud; ukS olnud homikul jälle lukkuS. Nüüd olla temale nimeta kiri saadetud,  kuS teada antud, et need warastatud aSjad fiin U. külaS, peremehe J. KanaStiku juures olla. Selle Mehe maja sai läbi otsitud ja Th. Aawiku asjadest leitud ükS seelik ja warrastega tehtud naesterahwa kamsol. Neid asju olla perenaene sellfamal otsimise aeal ahju ette mana paja sisse pannud. Otsijad märkanud aga, et perenaene seda pada peita püüdnud ja ühe kausi peale pannud, sellepärast  hakkanud nemad pada tähele panema ja leidnud need riived. Peale selle leitud ahjutagast nurgast kolide alt, ühe wana koti sisse põhu ja prügiga segamini topitud  kaks peenemat seltsi naeSterahwa palitood, mida Th. Aawik küll omaks ei tunnistanud, aga millest selgest arwata  wsib, et need ka waraStatud on, sest seesuguseid rtideid  ei topita prügidega segamini kotti, kui need õigusega saadud on; ka ei olla selleS perekondaS iialgi seesugust riideid kantud. Peremees J. KanaStik wiidi Kogukonnakohtu  ette, kus tema asi Ae kuulati ja teda Ms kindla wahi all Jda-Järwa Hakenrihtri juure saadeti, kust tema tänine ei ole tagasi tulnud. Ka peremees Aadu JSraeli üle, kelle poeg Juhan praegu mõrtsukatöö pärast Tallinnas kahtluse all kinni istub, on warguste pärast mitmesugused kahtlused, mis ka osalt kohtu protokollis seisawad. See mees on tänine oma wargust marjata suutnud,  et ta otse lõksu langenud ei ole. Nende pääwade seeS sai Põdrangu mees, Hans Grünbladt,  kohtu poolt kinni pandud. Juba mõnda aega saanud  Põdrangu möisawalitfus märku, et aitaS waatideS piiritust puudu olnud. Jürikuu 1. pääwal leitud üks 18 toobine ankur piiritusega metsast, kust jälgi mööda järele mindud, aga waras jäänud siiski leidmata. Nüüd tunnistanud  Tamsalu kaupmees, Juut J. M., et H. Grünbladt  selle ankruga, mis metsast leitud, talwel mitu korda piiritust Orawa kõrtsmikule wiinud; ka olla mõned teised tunnistused selle üle. Kui raske on õiglasel inimesel wargust üles anda, seda näeme alamast lõust wäga selgeste:  Pea pärast Grünbladti kinnipanemist tuli Järwajõe walla Tallitaja ühes Uudeküla walla Tallitajaga Tamsalu Orawa kõrtsi, kuS kaupmees, Juut J. M>, elab ja nõudis,  et tema woodi saaks läbi otsitud. J. M., kes midagi ei tea arwata, laseb seda kui õiglane meeS keetmata teha, aga kõikide ehmatuseks wõttis Tallitaja tema woodist kaks mnukrauda wälja. J. M. kinnitanud, et tema neist wargariiStadest  ühtigi ei teada. Peale selle küsitud Järwajõe  Ta Viitajalt, kust tema seia teadnud otsima tulla. See wõtnud taskust ühe bleistifkiga kirjutatud kirja wälja, kuS järgmised sõnad peal seisnud: .Need muukcauad, mis Orawal Juudi woodi põhjaS, on Sinu aida ukse lahti teinud." (Järwajõe Tallitajal lõhuti talwel ait ära.) Küsimise  peale kust Tallitaja selle kirja saanud, annud tema üleS et Uudekülast G. Repi sulane P. Steinmann selle tema kätte toonud. P. Steinmann wõeti paigal ülekuulamise  alla. Tema ütelnud esiteks, et tema selle kirja oma sauna eest maast leidnud, tunnistanud aga pärast, et HanS Grünbladti naene Mari need muukrauad ja selle kirja tema kätte annud ja esimesi Juudi woodi põhja, kirja Järwajõe Tallitaja kätte toimetada palunud. Tema seisnud  esiteks küll selle waSta, aga et suur purojommi sõber olnud, olla Grünbladt teda senni piiritusega jootnud, künni tema seda 10 rubla eest korda saata aidata lubanud. Needsamad muukrauad olla Järwajõe waldaS ja Põdrangu mõisaS mõnda lukku lahti teinud, mida selle wasta täitsa kindlaks peeti. Sellest wõib arwata, et need wargusetööd HanS Grünbladti ja tema seltfilaSte tehtud on, mis fiin juba kõiki ümberküudist rahvast kohkuma paniwad. Lehekuu 24. pääwal käis Jda-Järwa Hakenrihtri herra v. Berends, oma kirjutajaga ja kohtuteenriga Uudeküla mõisaS, seda asja paremini läbi NurtmaS, ja olla sellest ka palju selgust juure tulnud. Jumal halastagu! Mis peab meie järeltulewast sugust saama, kui petewanemad juba ligeMise omandusega nenda hakkawad ümber käima! MiS ütlewad Teie südamed, kui Teid oma perekonna ja wäetimate laSte keõkiS kinni seutakse  ja kohtu elli ja wangimajaveöse talutakse? Kui Teie iseeneSte peale ei halasta, fiiS halastage ometi oma wäetimate  laSte peale, kes selwiifil juba ema rinnal warguse kihwti sisse imewad ja pärast Teie ülekohut ja pattu omale päranduseks saamad. Mõtelgu igaüks, keS Teie Ristiinimesed  tahate olla, selles aSjaS oma kõrge kohuste peale, mis Teie kätte usaldatud on! Teadke, miS Õnnistegija  niisuguse wõõriti kaswatamise kohta ütleb: .Häda sellele, keS pahandab üht neistsinastest pisukestest parem olekS, et weski kiwi j. n. e." Ärge laske, kes Teie perevanemad  olete, oma majast mitte kurjuse, petjate ega wargate asupaikakS saada, kuida see paraku mitmes perekondaS  wiifikS minema kipub!" L. Waiwara kihelkonnast kirjutakse meile: .Paastukuu lõpul tuli Mereküla wallast Udria küla taluperemees Madis Tränkmann kahe hobusega puukoormatega metsast; tagumist  hobust ja koormat hoidnud tema kinni, kui wana Jaamakõrtsi juure jõudnud, kuS nüüd mõisa moonamehed sees elawad. Seal mänginud lapsed tee ääres ja ilma et lapsed ehk koorma wedaja seda tähele pannud, jäänud Waiwara mõisa kubja, H. Klementi, kahe-aaslane poeg koorma alla. Ree jalaksed oliwad üle lapse selja läinud ja tema oli paigal surnud. M. Trankmann wõtnud ehmatate?  lapse sülle ja wiinud tuppa wanemate juure, kus muidugi ehmatusest ja ahastusest puudust ei olnud. Küll peaks paremini selle üle walwatud saama, et lapsed mitte ükst seesuguste käidawate teede ääreS ei mängi. .Öösel, Lehekuu 17. ja 18. pääwa wahel on wargad Mustjõe waldas peremees Juhan Sasst kamrisse läinud, kui just nende õnneks uks oli lukku panemata unustatud, ja olla sealt nii palju riideid kaasa wõtnud, kui aga kõlblikuks  ptdafiwad, nenda et majarahwaS riietest üsna lagedaks  jäänud. Kaks paari saapaid on ka ära wiidud ja selle asemel ühed wanad saapa labad senna jäätud, millest näha on, et margal saapaid wäga tarwiö läinud. Pere-