olla, et ehk Samaara Eestlased minu kirjade läbi on saanud rändamise tujule ärritud; sellepärast on minu kohus neid ette maenitseda, et nad paigale jäewad, kui wähegi wõimalik on elada. Kui kogunigi süda rahule ei jäe ja Väljarändamise himu suur on, siis tulge, aga ärge minule süüd antke, kui meelejärele ei ole. Kaks asja on karta, esmalt kliima, mis külma tõbe sünnitab, ja töiseks Teie ei ole kõrge kultuura wiljaharmisega wilunud. Wiimast wõib küll pea õppida, kes agara maimuga inimene on, aga kõige enam on külma-tõbe karta." Töine kiri: „Awalik wastus Samaara Eestlastele ja mitmele  muile, keS Suhhumimaa pärast Eestimaalt on minule kirjutanud: M ma Teile kõikidele üksikult kirjateel wastata ei jõua, sellepärast, armsad suguwennad, palun mitte pahaks panna, et awalikult Teile korraga ajakirja läbi waStan. Palun hoolega järgmised punktid tähelepannu, sest et nad Teile niiheasti nüüd, kui ka tulemase uue elukohtade peal, kui peaksite wäljarändama,  hädaSte tarwis lähemad, kui õnnetuse eest tahate endid hoida. 1) Et kirikherra, koolmeister ja wahel köster Teie Kaukaasia Väljarändamist wõiksiwad yurja ajada, on ilmaaegne kartus. 2) Kui Teie kirjad kõrwale heidetakse ja Teie neid kätte ei saa, selle wasta wõite siis abi leida, kui miimse jaama peale, kust kirjad maha käiwad, ühe raamatu asutate, kuhu kõik kirjad saamad sissekirjutud, mis Teie kogudusse tulewad ja kirjakandja oma nimega waStawõtmist kinnitab. Kirjade kõrwale heitmine ja lahtiwõtmine on seadusliku trahwi alune. 3) Enne täielist otsust, mis riigiwalitsuse poolt tuleb, ärge oma asju ära müüge ega tulema hakkake. 4) Kõige parem tulemise aeg on sügise Oktobri ehk talwel Webruari-Märtsi, kõige hiljem Aprilli kuu algul. Suwel ei pea keegi tulema, sest et kliima wõeras harjumata on, rohud wägewaste kaswawad ja Litsemad,  mis külma-tõbe sünnitawad. 5) Suwel pea! iga perekond oma maja ümberkaudu rohud maha niitma ja ei pea keegi mitte õunu ega muid sellesarnatseid  aiawiljasi sööma iseäranis toorelt. 6) Majad peawad nõnda ehitud olema, kui Jmeretias, et tuul alt läbi puhub, muidu on terwisele kahjuline. Majad on siin sellepärast maga kerged ehitada, nagu meie pool heina küünid, et talwe ei ole; muidugi teada nmsilisemalt ja elutarwitusele kõlblikult. Kes kapitalehitusi  tahawad teha, mis siin ka wäga pruugitawad on, peawad keldrid alla tegema, kus wiinahaamid ja ka mitmed miljad wõiwad alal hoitud saada. Peale selle on mul Teile teatada, et eila kindral Kamarosf mind Teie asja toimetuse pärast oma jutule kutsus ja teada andis, et Suhhumi maawalitseja poolt teadus on tulnud, et Eestlased seda maad, mis nende saadikud Peeter Piir ja Jaan Kilk oliwad mälja walitsenud, omale saamad. Nende päewade sees saab asi kinnituseks  ministeeriumi ette pandud. Wastus Suhhumimaa  walitseja poolt saab käesolewal nädalal Samaara Teie kätte saadetud. Abshakwa (MWanoa), kaks wersta Suhhumi linnast, on üks kõige ilusamatest maakohtadest,  mis Piir ja Kilk mälja walitsesimad. Tusemnia (Aasia) sugu rahwas ihaldasiwad ammu seda maad omale, aga ei antud, sest et siia linna kähedale üht Euroopa koloniid tahetakse asutada, mis meie Eestlastele  on õnneks juhtunud. Et see Eestlaste esimene asutus Trants-Kaukaasias on, sellepärast peaksiwad nemad püüdma, ka siin oma Eesti nimele auu teha, aga mitte nii kui paari aasta eest üks salk Saksamaa paelakudujaid, keS paar kuud Suhhumi linna lähedal sooja päewa paistel magasid, sõimad ahneste liialt wärskeid marju ja õunu, jõiwäd külma mett peale, mis kõhud apnema ajas, nii et Saksamaale, kus tuttawa reisilaulu järele sandid peawad saia sööma, tagasi putkama  paniwad. Ma ei ole kahjatsenud, et keegi tulema hakkab ja õnnetuse sisse sattub. Teie tahate selgust, mikspärast Sakslased putku panid? On jo selgeste küll kirjutud: sõimad liialt tooreid marju, jõiwad külma mett peale, mis keha hapnema pani/ TMsts, 24. OktobrU 1831. Terwitades Teie truu sugumend Rezold. Teie soowimise peale awaldadawa walitsuse poolt saadetud ärakirja sisu on järgmine: Kaukaasia sõaliku rahwa walitsusest (öoemio- L3POMO6 Samaara kubernärile 31. OktobrU  1881 5828: „Teie hoolealuse kubermangu Samaaxa kreisi, Peeterpamlowski jauskonnast, Shabalowka- Telinka- EStonka- ja Korowinka külade kroonu talupoegade saadikutele Jaan Kilk ja Peeter Piirile, kes Suhhumimaad,  mis asutuste tarwis on ära määratud, oliwad käbi waatanud ja omale Abshakwa maakoha mälja walitsenud, palume teatada, et selle masta miski keeldust ei ole, muud kui päritakse seaduslikult kinnitatud  äralaskmise otsuse ja hinge arukirja kohaliku waldade walitsuse poolt, et seda Tiflisi linna Kaukaasia  sõaliku-rahwa walitsusele ette panna." Kuldshast tulewad sõnumed, et Hiinlased seal liig warajalt ja ägedalt ja ilma Wene kohtute abita ja läbirääkimiseta oma lepitud maa-osa enese kätte wõtta ja seega Kirgiisi rahwale, kes ennast Wene walitsuse alt Hiina alla ei anna ja Kuldshamaast Wene poole wälja rändab, palju waewa ja kahju teha. Nõndasamuti olla Hiinlased ka mõned kaubawoorisi.ülekohtusel  kombel takistanud, mis eest üks Wene kaupmees nende käest nüüd 6865 rubla kahjutasumist  nõuab. Põllutöö Ministeeriumi kiri. Minewal suwel tuli Riigi maade ministeeriumist järgmine kiri iga Põllumeeste Seltsidele. Meid on palutud, seda kirja ka juba tänawu aasta algusel awaldada,  sest et ta iga aasta kohta maksab. Meie soowime,  et põllumehed seda wäga hoolega tähele paneksiwad  ja kõrget soowimist käesolewal aastal, selle tarwis aegsaste sõnumeid korjates, omalt poolt jõudu mööda iga üks täita püüaksiwad. Kiri on järgmine: „Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi eestseisusele. Et Põllutöö - Departemang parajal ajal põllutöö üle tarwilika sõnumeid saaks, kelle läbi neid sõnumeid, mis statistiku komisjonid korjawad ja saadawad, õiendada  ja täiendada wõiks, palub ta põllumehi, endid temale kolmkord aastas juure lisatud küsimiste lehtede järele neid sõnumeid saata. Soowida oleks, et wõimalikult rohkem peremehi niisuguste sõnumete kokkuseadmisest osa wõtaksiwad, sellepärast, et üksnes rohke sõnumete waral wõib selget  aru saada põllutöö seisuse üle mitmesugustes Wenemaa kohtades. Departemang (ministeriumi jauSkond)  loodab siis, et Selts ei saa mitte temale oma mõnusat abi selle palwe lautamiseS wõimalikult hulga põllumeeste seas, kes omas töökonnaS põllutöö olekut ja edenemist tunnewad, keelma. Põllutöö Departemangu seletuse kiri. Sõnumed wilja kaswamise, lõikuse, ühe ehk töise wilja külmi Vähenemise ehk tõusmise üle, on kõige tarwilikumad teadused rahwa ja põllutöö majapidamises.  Niisuguste sõnumete Majal ajal korjamine ei ole mitte üksnes sellepärast tarwilik, et ta põllutöö üle igal aastal aru annab ja laseb ligikaudu tulejat wiljamüüki ära arwata, kui suur põllutöö produktide nõudmine, hinnad j. n. e. saamad olema, waid ta on iseäranis sellepärast ainult tarwilik, et tema läbi parajal ajal ja mõedul nendele kohtadele abiks wõib minna, kus wilja ikaldus oli. Sõnumeid wilja kaswamise  ja lõikuse üle on iseäranis siis tingimata tarwis, kui wiljasaak alla keskmise anni, ehk kui ta koguni ' puudulik on. Kui põllutöö statistiku sõnumete korjamise tee walitsuse poolt kes teab kui heaste oleks seatud, siiski jäeb weel selle juures igal ajal ja igal pool palju soowida, kui selle peale waätame, kui iseäralik põllutöö  on, kui mitmesugune, kui laiali ta ulatab ja kui mitmesuguseid asju ette tuleb, mis wäga kiireste wõiwad põllumeeste lootust ja saaki muuta. Pealegi kõik numrilikka sõnumeid, mis kohalikud statistiku komisjonid korjawad ja Departemangu saadawad on tarwis kokkuwõtta ja korda seadida, mis trükkimisega ühes ligi aasta aega wõis wõtta. Siis sedawiisi hiljalt Väljakuulutatud statistiku sõnumed, mis möödaläinud  aja kohta käiwad, maksawad üksnes ajaloo ees. Nemad ei wõi mitte praeguste, iga aastaste etteküsimiste peale wastata, mille seletuseks tarwis on teada: missugust saaki tootab põllutöö just käesolewal  aastal, iseäranis kui suur on wiljasaak? Üksnes niisuguste teaduste waral wõib leiwa wara suuruse kohta otsust saada, kas on teda küll, ehk kui suur on puudus seal ehk töistes kohtades. Komisjonide läbi põllutöö statistiku sõnumete korjamise kõrwal on ka weel töine tee, on alatine, määratud tärminidel sõnumete saatmine põllumeeste eneste läbi, kes ise selle asjaga ühes elawad, kelle süda on selle asja edenemisega kokku seutud ja kellel ka heasti oma kui ka naabrite lõikus teadaw on. Ameerika Ühendaiud-Riikides korjab Washingtoni põllutöö Departemang Viljasaagi ja muid põllutöö statistiku sõnumeid põllumeeste eneste käest, keS tema alatised sõnumesaatjad on. Nende korrapäraliste sõnumete  waral, külwi suuruse, taimede saagi, lõikuse töötuse,  põlluproduktide hindade j. m. asjade üle, wõib põlluministeeriumi Departemang suuri ringwaatusi wiljasaagi oleku kui ka tema tõusmise kohta teha, wõib põlluproduktide kauplemise suurust ette arwata, wõib ka äraarwata, kui suur saab wilja Väljasaatmine  riigi piiridest j. m. olema. Preisi Põllutöö Ministeeriumil on just põllumeeste  eneste abiga, kes oma sõnumeid põllumeeste seltsidesse annawad, wõimalikuks saanud, põllutöö sissetuleku  ja puuduste järele waadata. Inglismaa põllutöö statistiku sõnumetele annab seda täiust, mis neil on, just üksiku inimeste käest statistiku sõnumete korjamine. Wenemaal on niisugustel parajal ajal korjatud ja kuulutud põllutöö statistiku sõnumetel weel suurem tähendus, sest et muutlikuma wjljasaagi ja isamaa laiuse pärast, kui sõnumete raskema kokkusaamise ja Wenemaa iseäraliku kliima peale waatame, mis mitmeis kohtades lõikuse lõpetnst suurel mõedul kiirest wõib muuta. Sellepärast on Wenemaal palju tarwilikum kui muial maades, komisjonide läbi korjatud põllutöö statistiku sõnumeid põllumeeste eneste käest saadedutega õiendada ja täiendada. Seesuguste sõnumete suurt tulu üleüldise rahwaliku  kui ka üksiku majapidamise küsimiste seletuses tundes, wõttis Departemang nõuuks, põllumehi endid paluda, neid sõnumeid talle saata, ja loodab kindluste nende täieliku osawõtmise ja abi peale. Sellepärast pakub Departemang nüüd põllumeestele  tööd tema alalisteks sõnumesaatjaks lüüa, s. o. waewaks wõtta, tähendatud tärminidel juurelisatud  küsimiste lehtede järele temale sõnumeid saata. Nagu programmist näha, soowiks Departemang sõnumeid saada lõikuselootuse, wiljaanni ja ilma üle, äparduste üle, mis koduloomadele ehk taimedele, ehk wiljale wiga tegid, mitmesuguste wiljade külwi suuruse muutmise üse, uue taimede soetamise, põllutöö  palkade, produkti hindade ja muu sarnaste asjade üle järelseiswa tärminideks: Esimese aja kewade kohta, mitte hiljem 1. Juuniks. Töise aja suwe kohta, mitte hiljem 1. Augustiks. Kolmanda aja sügise kohta, mitte hiljem kui 1. Oktobriks. Soowida oleks, et sõnumed mitte ühe ainsa mõisa ehk maatüki kohta ei käiks. Ringi suurus jäegu sõnumesaatja oma määrata, niipalju on aga sinna weel juure lisada, et ringi suurust palub Departemang ülestähendada, s. o. kas need sõnumed käiwad terwe küla, walla ehk ka maakonna kohta. Kui saadetud sõnumed mitmest küljest on kokkuwõetud  ja korda seatud, siis tahab Departemang seatud  ajal ja Võimalikult rutemalt üleüldisi kokkuwõetud statistiku sõnumeid ja ringwaatusi oma sõnumesaatjatele  saata. Neid, keS soowiwad sõnumesaatjateks lüüa, palub Departemang sõnumeid juurelisatud küsimiste lehede ja tähendatud tärminideks mitte saatmata jätta." Järgmise numri lisalehes saame neist küsimise lehtedest proowi ette näitama. Töisel Januaril wäljaloositud 11. jau 5 protsendi wõidnlaenu rahapaberitest on järgmised  numrid wõitnud: Wõit. Seeria. Pilet. Wõit. Seeria. Pilet. 8,022 8 15,486 2 7S,O«V 17,925 13 SS,«»VO 14,606 27 lv,vvv rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 11,774 17 6,406 48 13,927 40 80VV rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 11,203 47 6,176 1 / 3,220 13 660 17 5,380 28 ! SVVV rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. . Pilet. Seeria. Pilet. 15,467 25 18,388 6 6,339 47 15,863 14 5,117 10 3,860 38 19,229 3 1,828 1 Kalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Tere, wa kaim, uuel aastal. Mis ma sinule uueks aastaks pean soowima? Kalja Pärt: Meil on tänawu õige palju ajalehta, aga wäga wähe lugejaid. Soowita meile enam lugejaid! Nalja Mart: Teie ajalehtede lugejaid olgu siis tulewal aastal nagu liiwa mere ääres! Kalja Pärt: Liiwa on tuuled muidugi küllalt inimeste silmi ajanud! Nalja Mart: Meil on palju lugejaid, aga wähe ajalehta, soowita meile rohkem ajalehta juure! Kalja Pärt: Teil peab ajalehti nagu tähti taewas olema! Nalja Mart: Aitäh! Tähtede walgust on meil ikka palju tarwis. Ehk anname siis oma tähtede hulgast mõne sabaga tähe ka Teile kindlaid tähti ei saa jo paigast ära. Kalja Pärt: Täname wäga, aga ei wõi wasta wõtta! Sabaga tähed toowad õnnewst, kuhu Wlewad. Jäegu nad siis ennema maailma sisse rändama meie neid ka ei taha!