Tallinna Sõber M 13. Teine aastakäik. Tallinnas, Paastukuu päätvs! 1880. Aleilldne aeltteht Etstiraljivalt masl js liknades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudforö'i päriate trükimajas: aastas 1 rubla, poolaastas 6(1 kop. Koju ehk pos.tiga saadetud: aMas 1 rubla 40 kop., poolaastas 80 kop Kuulutused mallsamad iga rea eijk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse Wasta: HaMnnas: LindforsN päriate trükimazas. : Z. H. Seekandk, 54. Hartus: W. Just. peruus: K. Kudewiita. Aakmeres: L. Wattly. haides: A. Seideköerg. -- Kapsalus: H. J. Kollõerg. Kuresaares: M. Lauge. Amblas: K. Kr. Ikaudkepp.— Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass I.ceb.) «eaister : Uued mõwd ja püüdmised rahwakoolide edenemise pärast. Omalt maalt: Tallinnast : Uus Hakenrihter. Graf Kotzebue. Russkaja Prawda. Rahukohtud. lahe Megtsrer. t " Wagone põlemine ja raudtee walitsuse seadmine. -Weider ametnik. - Peterlmrgch: Ülem kohus. - Prantsusmaa saadrknd. - Laewateede walguötus - Kindral Gurko - Tülid Kiina maaga. - Tollimaja wargnS. - Riiast: Õnnetus. - LättlaSte wabaudus. - Laulupcdu. - : Kamal wargus. - Soomemaalt- Karuzaht -- Moskwost: Kohtupidamised. - Odessast: Kohtuvidamine. - Kishnewist: - Maawärisemine. - TomsUst: Umwerstta. - N°w°-TsherkaSk,st - Hada -Ba nmmst : Talwised ilmad ja tuisud. - Tifltstst: Umsed teod. - Kohus kana päralt. - Kutaisist: Kaukaasia Uniwersität. - Woeralt maalt: saksamaalt. - AnStrm-Ungru-maalt. - Prantsusmaalt. - JngliSmalt.— Türgimaalt. Bulgaaria maalt. Üks hääl rahwa seast. Kiriku teadused. „Uued mõtted ja püüdmised meierahwakolide  edenemise pärast." .Ristirahwa Pühapääwa Lehe" Nr. 10, 11 ja 12 sees leiame meie üht kirja, mis ennast nende kaebtuste ja nende teotuste wasta pöörab, mida hiljuti kaks aealehte Liiwimaal rahwakoolide  ja nende juhatajate peale tõstsiwad. Asjalikult,  kindlast ja selle tasase maimuga, kuida se ühe. iseäranis Nistirahwale kirjutud lehe kohaline on, saamad seal need taebtused ja need teotused läbiräagiwd, nimelt aga näidatud, kuida meie rahwakoolid koguni mitte üleliiga usuõpetusega,  kirikliku asjadega. Saksakeelega ja Saksameelega koormatud ei ole, kuida need Lormijooksjad kaevamad, ja et .kirikulised" koguni  mitte ühearu kardetum asi ei ole. Hea meelega Võtaksime meie seda tasast ja osawad kirja taieste siin üles, et kõik rahwasõbrad, kellel ehk .N. P. L." käepärast ei ole, seda lugeda wõiksiwad. Et aga meie kitsas leht seda mitte ei luba, siis palume lugejaid, neid .N. P. L." numreid muretseda ja nimetud kirja sellesama tasase maimuga ja järelmötlemifega lugeda, kuida se kirjutud on. Waheaeal oliwad ka juba teiselt poolelt hääled nende teotuste wasta köland, nimelt oli .Nig. Zeitung" õige osawalt selle wasta kirjutand,  kuida lugejad meie lehe Nr. 10 sees näinud on. On nüüd .Sakala" aru saanud, et ühe asja wasta wöitles, mis ikka meel Eesti paremal  meestel armas on, wõi arwab se leht heaks, oma jahilindu kahelt poolelt ümberpiirata. seda meie ei tea, aga äkitselt leiame koguni teist kaebtuft ja teist teotust. Nüüd ei kaswatada meie rahwakoolid Luteruse usutunnistuse kirikuõpetajate  juhatamise all mitte enam .ainult leerilapsi ja kirikulesi" waid kaswatada Nihilistist. .Sakala" kirjutab: .Kas siis linnade koolid, kes ministeriumi .all seisawad, sellepärast Nihilistlasi kaswa.tawad,  et nad Kroonu all on? Ehk lõhkn.wad  nad sellepärast usku ja kirikud maha? .Ei! Ennema wöikstme ütelda, et meie just .sellepärast omi koolisi ministeriumi alla soo.wime,  et need Nihilistlasi ei kaswataks." Ühest juurest kaswawad siis Küünlakuus .ainult leerilapsed ja kirikulised", Paastu kuul sellesamast juurest . Nihi listl a s e d igakord need. keda .Tartu Eesti Seitung" ja .Sakala" rahwa põigatuse alla heita soowiwad, ehk kes õiguse pärast selle põlgatuse all seisawad,  kui need iseenesest ka nenda üksteise wasta seisawad, kui tuli ja wefi. Pidawad siis need lehed oma lugejaid nii nõdrameeleliseks, ehk arwawad need lehed lugejaid nii täiest oma kütkes ja kammitsas, omas.orjuses" pidama, et need jäneksejälgedest 'aru ei saa ja ennast ilma järel mõtlemata ja ilma iseoma tahtmiseta täna pahema poole, homme parema poole talutada  lasewad? .Kroonu alla", ütlewad need aealehed ja loodawad sellega, kui noodaga truuwi riigialamate südameid püüda, sest Eestlased  on ustawad riigialamad ja ei taha iialgi ühele poole pidada, mis lahutust .Kroonu alt" nõuab. Meie oleme aga juba selle lehe Nr. 10 sees seletanud, et Luteruse usutunnistuse kirikuõpetajad oma ametid rahwa-kool id es, kui riigi-ametnikud tallitawad. Tänu olgu Jumalale!  meie maal ei wsitle kirik ja riigi-walitsus  üksteise wasta. Need .Tartu Eesti Seitungi"  ja .Sakala" tahtmised ei nõua siis ka mitte .Kroonu" auu ja wõimuse ülendamist, waid nõuawad kawalusega üksi Luteruse usutunnistuse  kiriku alandust ja selle mõeduse ringkonna  rusumist. NeedJnõuawad selle wannule wägiwalda, mis nende sees elab, ja se waim püüab igapidi kirikud alandada, kas kirikud üleültse,  wõi Luteruse usutunnistuse kirikud iseäranis  ehk üksi, sellest ei ole weel selgest aru saada. Eestirahwas, tee omad iseenese terased silmad  lahti ja pane tähele, kuhu poole Sind juhitakse!  Waatame weel, kuida .Sakala" oma miimist teotust Luteruse usutunnistuse kirikuõpetajate  wasta põhjustab. .Sakala" kirjutab: .Se ei wõi mitte suureks tuluks meie .noore soule olla, kui õpetaja Keisri püha.del  lapsi käseb koolitada ja 19. Webruaril .kiriku uksed kinni paneb, kui kirikuõpetaja, .kes kooli juhataja on, awalikult koolmeift.rite  ees riigi walitsuse üle paha räägib ja .koolmeistrid ametis peab, kes joodikud ja .margad on, ehk üleüldist maa ärajautamift .inimestele ette märatsewad n. n. e. kui nad .aga muidu kirikuhecra tahtmist teemad." On üks Luteruse usutunnistuse kirikuõpetaja omas ametis kui kooli-juhataja teades ülekohut teinud, siis on tema üks külwatu riigi-ametnik, kuida neid iga Ministeriumi all leitakse. .Sakala"  ja iga teine aealeht nimetagu teda ja saatku teda nuhtluse alla, se oleks õige ja selle wasta ei wõiks ükski sõna lausuda. Selle ühe eksind ehk kõlwatuma riigi-ametniku süü osawötjad ei ole aga koguni mitte tema ametiwennad  ja kõik se seisus. Kui aga ~Sakala" sellest asjast üleüldisel kombel ühes paikas räägib,  kus koolide ja kiriku lahutust nõuutakse, siis püüab se aealeht kurja kawalusega kurja seemet külmata. .Sakala" püüab selle üleüldise  kaebtusega oma lugejate sees ka ülemas mõeduwas paikas mõttet äratada, kui oleks se siin meie maal alaline asi. Et se aga nenda, koguni mitte nenda ei ole, seda teab .Sakala" niisama heaste, kui kõik teised. se tuluks wõi kahjuks on, kui Keisri pühadel lapsi koolitakse, seda jätame nende läbikatsumiseks, kelle asi se iseäranis on, seda meie esiteks weel ei tea. Seda aga teame meie, et .Sakala" siin jälle ükskord Keisri nimel talwaks tarwitab,  mida Luteruse usutunnistuse kiriku ja rahwa-koo!ide  ja sedawiisi üleültse Luteruse usutunnistuse  kiriku ja Eestirahwa wahel taguda tahab. Pangu .Sakala" kätt südame peale ja wastaku, kas se nenda on, wõi mitte! On noorele  sugule suuremaks tuluks, Keisri pühadel mööda külatänawad lipata, ehk metsas orawaid assetada, siis wõib ja se niisama heast ühe kui teise Ministeriumi-ametnikude juhatamise all sündida. Saab se kord rahwa-koolides seaduseks  tehtud, ega siis ka kiriku-öpetajad selle seaduse  wasta pane. .Sakala" tõotab seda asja weel .sügawamalt käsile wõtta", kui .matena! kõik koos" on. Tulgu siis sellega omal aeal turule, ärgu aga lootku, et rahwale midagi salamahti peusse toppida wõiks. Turul seisab ka .Tallinna Sõber" mähiks ja tahab oma ametid ustama meelegaja kõikumata julgusega rahwa heaks täita, ja ei taha sealt taganeda, kui ka uulitsapoisid  selle lehe eestseisjad, ja juhatajad ikka ja ikka mudaga loobuvad. Omalt maalt. Tallinnast. Ida - Harju Hakenrihter Graf Rehbinder on pärast oma seaduslikku teenistuse-aega oma palwe peale ametist lahti lastud ja tema asemel Baron von No sen Kosti mere st Hakenrihtriks seatud. Poolamaa Kindral - Kuberuör Kindrsl- Adjutant Gras Kotzebue tahta ennast ustama sõnumite järel sel aastal ametist lahti paluda ja Eestimaale oma ligemale isamaale elama  tulla. Tallinna on Graf Kotzebue juba Stenbocki maja alumise korra üürinud. Et kõrge Kindral sumel siis ka wist Nawila mõisas  elama saab, seda on arwata. . Wenekeeli aealeht „Russtaja Prawda" annab omas wiimses numres seda kuulutust: ,lui meie 1. Pastukuu paamal oma lehte õkuuse seisu järel jälle wäljatulla lasksime, siis oli meie kindel tahtmine, selle lehele walitsuse poolest mitte uut nuhtlust saata, mis ikka lugejatele  ja toimenduse suurt raskust teeb. Se noomimine, mida meile täna saadeti, on aga meile näitand, et kõik ettewaatamine meie lehte Zensuun-nuhtluse eest kaitseda ei suuda, Sellepärast  ei wõi meie oma tööd mitte edasi tallitada  ja peame suure siidamewaluga „Russkaja Prawda" wäljatulemist sündsama aeani seiSma jätma.