sedagi, waid lunastamise aeg on alleS enamiste kõigil mööda minemata, kõik ostjad õhkawad weel raske wõla koorma all: Kuida wõib ometi keegi terwe mõistusega inimene mõtelda, et need inimesed oma maad peawad jagama? See mõte on üles wõetud ja kunstlikult walalise rahwa sekka külwatud, nende poolt, kes meie rahwast iseenese liha ja were wastu tahawad üles ässitada.  Maad ilma rahata jautada ei jõua ükski hing. Seda mõtelgu iga paluja järele ja ärgu palugu omaS palwekirjas mitte, mis wõimatu on. Ja et maa ärajagamine  wõimata on: just sellepärast ongi meie rahwa wastased rumalaid selle mõttelle ässitanud, et seega pealegi ka minewa aastast Eesti saadikute märgu kirja täitmist takistada ja kui wõimalik, tühjaks teha, nimelt põlluasjade parandamistes. Hoitku iga Eestiwend niisuguste  eksitajate eest nagu katku eest eemalle. Kes maad palub, paklgu seda weikeStes tükkides osta. Maade kinkimise seadust ei ole meil ega kuski ilmas wõimalik. Tartu maalt. Tubli edasi! Armsa Aleksandri  kooN, selle Eesti rabwa pai-lapse elu edenduseks ühendasiwad endid minewal talwel Woldi walla noored  mehed ja hakkafiwad usinaste asju koguma, mis head inimesed koolile kinkisiwad. Ja waata, lühikese ajaga tõusis asjade hulk mitme saja peale. Nüüd arwati näitemüüki tarwis olewat asutada ja paluti kuberneri herra käest luba. Lubati ka ning nõnda oli meil 13""" Juunil Woldil, Äksi kihelkonnas, basaar. Asjade hulk oli peale 800. Neist oli Woldi wald suurema, teised wallad wähema osa annud. Mõned asjad oliwad õige ilusad ja hinnalised. Nõnda näituseks  oli preili Markos'! (Pallal) käsitöödest mitu ilusat  aSja saadetud, ja preili M. Freifeld'i (Äksi weski) kauni asjade eest maksis mõnigi mees head hinda. Puhas sissetulek ..... 172 rbl. 55V- kop. Laulu õhtul Jõulus sisse tulnud raha, mill ka mõned aSjad näha oliwad, teeb ... 18 rbl. 87 kop. Summa 191 rbl. 42V- kop. Nõnda on siis meie pool ise kaunile tegewusele  ärganud, kuna meie auuS abi-komitee kümme aaStat elu ja surma wahel on hingitsenud. Pealt kümmne aaSta teenistus käib pisut üle sa a rubla. Meie pidul sai lauldud ja mängitud. Pidu ise oli wäga ilus. Lõpetus tehti Keisri lauluga. Tänu kõige asja andjate ja osa Võtjatele. Jseäranist tänu on ärateeninud Woldi wallawanem J. Torim, kelle hoole ja agaruse läbi pidu wiimaks korda läks, ja asjade korjajad J. Peets, K. Kruus, J. Laas, M. Kask ja H. Linno. Tormi kopli, kus pwu ära peeti, oliwad Woldi walla peremehed oma lippudega kaunistanud.  Tubli, edasi! (*) Mustweest. Mustwee näituse aruanne. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi koduloomade ja käsitöö  näitus Mustwees 10., 11. ja 12. Juunil 1882. Koos oli Seltsi eestseisus. Näituse komitee liikmetest oliwad kokku tulnud järgmised : J. Koppel, M. Stahlberg, J. Königsberg, J. Reinstein, W. Johannson,  A. Reimann, K. Märtzin, Tseier, Schulbach  ja Koch. Et näituse komitee liikmed mitte kõik ei olnud kokku tulnud ja asjatoimetajaid tarwis oli, - saiwad kaks auusat külalist komitee sisse tegewateks liikmeteks palutud;  need oliwad: Põltsamaa Põllumeeste Seltsi president  A. Roose ja ajalehe „Walguse" toimetaja J. Kõrvs. Mõlemad nimetatud härrad wõtsiwad seltsi eestseisuse ja komitee liikmete palwet wasta. A. Roose oli ka nimelt Põltsamaa Põllumeeste Seltsi poolt saadetud,  meie näitusest osa wõtma. Loomade tundjaks oli M. Treumann, loomade arst Rakweres, Palutud, kes ka nimetud ajal seal oli. Näitusele oli toodud loomi: hobused 28. Neist oli 15 täkku, 8 mära ja 5 ruuna. Härgi oli 4. Neist oli 3 täisealist pulli ja 1 pullikene I V-aastat wana. Lehmi oli 4. Lambaid 3. Sigu 3. Käsitöösid oli üleüldse 145 asja. Neist oli 17 meeSterahwa ja 128 naisterahwa töösid. Weel oli kahe kihelkonnakooli tööd, see on Kanapäh ja Laijuse. Mõlematel koolidel oli õige palju käsitöösid, mis mitte üksikult käsitöö arwu sisse ei ole ülesse wõetud. Koolide õpilaste tööd oliwad  puust wäljalõigatud asjad, riide puhastamise harjad,  mis kõik wäga ilusaste ja puhtaste tehtud oliwad. NäituS algas neljapäew 10. Junnil kell 12 kõne ja muusika mänguga. Kõne hakatuses teretas president  M. Mitt näituse osawõtjaid, kus juures ta näituse  kasu ära seletas. Kõne lõpetuseks laulis kooSolew  rahwas „ Keisri laulu." Mängijad oliwad Mustwee  mängukoor. Auuhinnade komitee prefitendiks sai walitud K. Märtzin Radi wallast. Näituse komitee oli isikeskes otsuseks teinud, et töö-hobused sõidu-hobusteft kõrgema auuhinna alla arwata,  sest et Eesti tõugu tööhobused, weikese põllupidajatelt  kõige kasulikumad olla. - Auuhindafid saiwad oma loomade ja käsitööde eest järgmised inimesed. Hobused. I. Tööhobuste sugu-täkud. 1. auupalga wõitis Juhan Allik Awinurmest, Ministeeriumi suur hõbe anuraha, oma 4 aastase raudjas  EeSti tõugu täku eest. 2. auupalga wõitis Karel Ostrat Kudinalt, Ökonoomia  sotsteteedi hõbe auuraha, oma 3 aastase kõrwi Eesti tõugu täku eest. 3. auupalga wõitis Kristjan Koll Wõttikwerest, Ministeeriumi brongs auuraha, oma 8 aastase kõrwi täku eest. 4. auupalga wõitis Andres Kokk Kükitalt, Seltsi kiituse kiri, oma 5 aastase raudjas täku eest. Peale selle saiwad weel auupalkasid: Kaupmees Tshernowski Mustweest, Seltsi kiituse kiri, oma 5 aastase  Eesti tõugu täku eest; Hindrik Reimann Räbisselt, Seltsi kiituse kiri, oma 4 aastase Eesti tõugu raudja täku eest; Kusta Husenberg Kawastust, Seltsi kiituse kiri, oma 5 aastase Eesti-Orlowa tõugu täku eest. 11. Sõiduhobuste sugu-täkud. 1. auupalga wõitis Jaan Reimann, mõisarentnik Wesneri Hawamõisast, Ministeeriumi weike hõbe auuraha,  oma 5 aastase Eesti-Orlowa tõugu täku eest. 2. auupalga wõitis Jaan Koppel Elistwerest, Ökonoomia sotsteteedi hõbe auuraha, oma 4 aastase musta täku eest. 3. auupalga wõitis Jüri Silbermann Pajufist Ökonoomia sotsteteedi brongs auuraha, oma 4 aastase Eesti-Orlowa tõugu kõrwi täku eest. 4. auupalga wõitis Jakob Sirel Räbisselt, Seltsi kiituse kirja, oma 3 aastase Eesti-Arabia tõugu täku eest. 111. Tööhobuste sugu-märad. 1. auupalga wõitis Jüri Blumberg Laijus-Tähkwerest,  Ministeeriumi weike hõbe quuraha, oma 6 aastase  Eesti tõugu punase mära eest. 2. auupalga wõitis .Jüri Kiisel Allikult, Ministeeriumi  brongs auuraha, oma 5 aastase Eesti tõugu raudjas mära eest. 3. auupalga wõitis Jakob Sirel Räbisselt, Ministeeriumi  kiituse kiri, oma 12 aastase kõrwi mära eest, kellel 2 poega, töine 1 aasta, töine 4 nädalat wana. 4. auupalga wõitis Hindrik Märtzin Eliftwerest Ökonoomia sotsteteedi brongs auuraha, oma 5 aastase Eesti tõugu kõrwi mära eest. IV. Sõiduhobuste märad. 1. auupalga wõitis Hans Palm Wõsikult, Ministeeriumi  brongs auuraha, oma 3 aastase mustjas kõrwi Eesti-Orlowa tõugu mära eest. auupalga wõitis Jaan Koppel Elistwerest, Ministeeriumi kiituse kiri, oma 6 a. kõrwi mära eest. V. Tööhobuste ruunad. > Abram Mand Mustmeest, Seltsi kiituse kiri, oma 4 aastase EeSti tõuM ruuna eest; Mart Stahlberg, Seltsi kiituse kiri, oma 5 aastase raudja ruuna eest. Kariloomad. I. Sugu-pullid. 1. auupalga wõitis Karel Märtzin Rabilt, Ministeeriumi  suure hõbe auuraha, oma 3 aastase Eesti - Angleri tõugu pulli eest. 2. auupalga wõitis Jakob Sirel Räbisselt, Ökonoomia  sotfieteedi hõbe auuraha, oma 3 aastase Eesti tõugu pulli etst. 3. auupalga wõitis Heinrich Obst Alatzkiwilt, Ministeeriumi brongs auuraha, oma 4 aastase Eesti- Hollandi tõugu pulli eest. 4. auupalga wõitis Kristjan Wasks Wõttikwerest, Ökonoomia sotfieteedi brongs auuraha, oma Eesti tõugu IV- aastase pullikese eest. 11. Lehmad. 1. auupasga wõitis Jüri Blumberg Laijus-Tahkwerest,  Ministeeriumi weike hõbe auuraha, oma 4 poja ema Eesti-Angleri tõugu lehma eest. 2. auupalga wõitis Johann Metz Mustmeest, Ministeeriumi  brongs auuraha, oma 7 poja ema Hollandi tõugu lehma eest. 3. auupalga wõitis Heinrich Obst Alatzkiwilt, Ministeeriumi kiituse kirja, -oma 6 poja ema Eesti- Angleri tõugu lehma eest. 111. Lambad. Auupalka sai Jakob Koppel Mustmeest, Ökonoomia  sotsteteedi brongs auuraha, oma lammaste eest. IV. Sead. Auupasga sai Jakob Sirel Rabisselt, Ministeeriumi  kiituse kirja, oma stgade eest. Kiifitõõd. I. Willased kangad ja töised tööd. 1. auupalga wõitis Amalie Märtzin Nadilt, kuld ftrmusse, oma willase, poomwillase ja linase riide eest. 2. auupalga wõitis Liisa Villmann Tarakwerest, Ministeeriumi brongs auuraha, oma willase, poolwillase  riide ja teki eest. 11. Willased rätikud. 1. anupalga wõitis Jula Einling Tormast, kuld sõrmusse, oma suure willase rätiku eest. 2. auupalga wõitis Marie Hanseuberg Kawaötust, Seltsi kiituse kiri, oma willase rätiku eest. Weel sai auupalka: Lowiise Kool Kuremaalt, Seltst kiituse kiri, oma willase rätiku eest. 111. Willased tekid ja töised tööd. 1. auupalga wõitis Miina Reimann WeSnerist Hawamõisaft, kuld sõrmusse, oma koetud suure willase teki eest. 2. auupalga wõitis Elisabet Fischmann Mustweest, Ministeeriumi kiituse kiri, oma wälja õmmeldud svhwa padja eest. 1. auupalga wõitis weel: Elisabet Siffermann Mustweest, kuld sõrmusse, oma poomwillase heegeldud teki eest. 2. auupalga wõitis Pelageia Wolkow Mustweest, Seltsi kiituse kiri, oma poomwillase teki eest. Auupalgaks  wõitis weel Utkow Mustweest, Seltsi kiituse kiri, oma heegeldud laudlina eest. 1. auupalga wõitis Mai Stahlberg Mustweest, kuld sõrmusse, oma warrastega koetud willase teki eest. 2. auupalga wõitis Emilie Obst Alatzkiwilt, Ministeeriumi  kiituse kiri, oma willase heegeldud teki eest. Auupalgaks wõitis weel: Friederike Normann Mustweest, Ökonoomia sotsieteedi brongs auuraha, oma willase teki eest, ja Sohwi Kiisel Allikult, Seltsi kiituse kirja, oma willase teki ja töiste tööde eest. IV. Poolwillased ja töised tööd. 1. auupalga wõitis Mai Elken Kawastust, kuld sõrmusse, oma poolwillase kleidi riide ja töiste tööde eest. 2. auupalga wõitis Leena Fischmann Mustweest, Seltsi kiituse kirja, oma tööde eest. V. Linased kangad ja töised tööd. 1. auupalga wõitis Mari Saar Mustweest, Ministeeriumi  kiituse kiri, oma walge käterätiku kanga eest. 2. auupalga wõitis Ann Waher Mustweest, Seltsi kiituse kiri, oma walge laudlina eest. 3. auupalga wõitis Julie Nõmm Palalt, Seltsi kiituse kiri, oma linase riide kanga eest. VI. Koolide käsitööd. Kanapäh kihelkonna koolilaste käsitöö wõitis Ministeeriumi  kiituse kirja ja Laijuse kihelkonna koolilaste käsitöö wõitis Seltsi kiituse kirja auupalgaks. Meesterahva käsitööd üleüldse. 1. auupalga wõitis Jaan Lill Mustweest, Ministeeriumi  kiituse kiri, oma kollase weesaabaste eest. 2. auupalga wõitis Juhann Metz Mustmeest, Seltsi kiituse kirja, oma juhtnahka saabaste eest. Auupalgaks wõitis ka Jwan Kuträtsow Mustmeest, Seltsi kiituse kirja, oma kollase weesaabaste eest. Weel saiwad auupalkasid: Eduard Tetser Mustmeest,  Ministeeriumi kiituse kiri, oma kohwi-weske ja aida luku eest. Peter Suworow Mustweest, Ministeeriumi  kiituse kiri, oma wärwi kapi ja wärwide eest. Saamuel Aru Tormast, Ministeeriumi kiituse kiri, oma pööris-adrade eest. Dimitri Goruskin, Ministeeriumi kiituse kiri, oma pargitud ja painutud saapa nahkade eest. Mart Stahlberg  Mustweest, Ministeeriumi kiituse kiri, oma põllumehele  pruugitama kauba asjade eest. Rudolm Willmann  Tarakwerest wõitis Seltsi kiituse kirja, oma wäljalõigatud käsitööde ja tseihkenduste eest. Johanna Reinstein Mustmeest, Seltsi kiituse kiri, oma warase kartohwlite eest. Kristjan Paas Kuremaalt, Ministeeriumi  kiituse kiri, oma Soome wiisi tehtud wõi eest. Willem Freiwald Mustweest, Seltsi kiituse kiri, oma kunstlikult tehtud pott-ahju eest. Jakob Koppel Mustmeest,  Ministeeriumi kiituse kiri, ristikheina seemnete eest. Näituse ajal pidasiwad meel kõnesid kooli-õpetaja J. Rätsep ja ajalehe Walguse toimetaja J. Kõrw. Auuhinnad saiwad wälja jagatud Laupa emal 12. Juunil peale lõunat kettu 4, kus juures weel enne auuhinnade jagamist, loomade arst M. Treumann, lühidelt äraseletas, mis põhjuste peal loomade juures nende takseerimine ja auuhinnade arvamine sünnib, keS auuhindafid wõiwad saada. Peale auuhindade väljajagamist pidas president M. Mitt lõpetusel kõne, kus juures ta Kõrget Riigiwalitsust  ja tema häätegu meele tuletas, kelle lubaga meie kõiksugust töösid ja näitusi rahwa edenemiseks