ivad jagada, mis nad i-e !ap'ena on õginud. .ZcUcvavaft cn kauris, et meie uoorewo waimu hariduse eest boole kandjad jõrgeinad seümed, koolmeiftrid  ja laste manemad tule.viin pääle mõteldes Mlarlastekovütanttst täbtjakS pidawad; ~küll ms ü!S kord algab aega, WS kõik riivid kabel okml: vann: läbivad lõkendania" nii er was rölnusasu laulab: ..Waal' ka'::, mis loonud bää mure ja hool!: — „M:i uuuades :va!iaS, kui übeüi peol „Ka rõllu lõos,- heinamaal niiies ja 100 l ~r?n lasrele leida bää emmede kool, ~Mis ..vile nii tulus tui toidule sool. ~rõb immel! mic> ilmunud aegade wool, „)!üüd Eesli maim haritud; nobe tui nool. lt. surm? neiu amo.nerri olla surmas: temal olla mks rms-era? daaw südames. Terwe linn räägib jada mm: aga lõcste seda kõige oa...raa:, a.aeda or. ma! rasee lllgullle 'aadae 'eeraram ei 01l üüelgil muul ininmmll  roaega .ara illnna majasse minna ka: ämmmiaes arsril sa reena kecurttel. r.a ramm erg'era kscns on juba icda rSSda  mmadar. ll'll mälr anu iÄk. ct wabi 'oid aru ei rea rairre i-lllm mai mi mööda ra.a.a.ea ae: lle ee era. mmmma redi iimmmm  reed a.e rarn minema." - ..Mis ea. . m.m. .ae .e räaea mis reellaie. Mee daö 'ee meadeell reas ei ole siis ma! übteg.  .. — ..... m.. aa aa.:., raame lleeeeeee mmmmm ja arm.ara..see jaur.smn kaue laada. Biünerre.  '.da read laiema, oli üks wiisaMs neem. midagi ianri iirie-da ei rea. Kaeda, aga raima juures see neiis on. iie äranes r.aesrcrabira juures, kui illile maeie  rmrrukm mllimkait eluii räägiiaks-e, siis rer.mrakll õiamdsa rääraõll tema cndvlln . ll ' ' . . ee: ma m.dellll Mall! ll a e e .... ma 7 amme mmm a ea. m..a emm: reill a.as.ma: min olnude alles oa. mie 'llm endine club Wiilke emiuo nii kaua aoga lolle asja baikaline kallal," ütles innani ivadele, maid niinge m sisu kallale. >kas ci tääta siis mitte, kes teda surnuks vistnudk keda ma räägin ju praegu, see vead küll üks tagasi saadetud tõuline olnud  olema, kes teda ära tappis. Imelik on ste sündimus iga pidi. Ta peab eile õd-m weeras peu pääl. iibega, kelle pale kinni olnud sa keda keegi ei runnnd, kaua aega üklipäinis rääkinud olema. Tclle püäle läinud ta rearsli ära ja mõned inimesed täädwad näinud olemat, ct leesamma kinni kaetud nknga tema körwawankri istunud olla. Eden ei tea ükski midagi ürelda. Aga ma loodan pea aru saamad, kuidas asi on." „Ma tean, teil on nii sugused sala söed ja mist on teil ka Bianctti osja juures üks teenija Wcmn. Palju inimesi nimetumad  ju teid linna ajaraamatuks. Waga palju aun, möga palju anu," naeris  kanbanbuunik ja tundis ennast seega kiidetud olewar. See kord ci ole mull übteaii teist sala kuulajat, kui roiner ükn.  Ttlõ peate täbele pannud olema, et ma nõua oma wilund miisi zvastu. ilniaski  ci ole seda rermct uulitsa: edasi ja ta- Mi jalutanud, maid ikka Äaarli-ja Friidrihi  uulitsa mahel seda teinud." „st üll olen seda tähele pannud, aga ma arwasin, et teie riiginõuuniku abikaasa Paruchi  varast seda teinud olete, et seega kord tema aknast mööda minna." „Mingc ikka oma Baruch'iga! Meie oleme  seda juba kolme pääwa eest maha jätnud,  sest minu abikaasa ei wõinud seda mitte heameelega näha. Ei, maid tohter Lange tuleb iga pääm kellu 12 ajal seda uulitiat mööda lossi poole ja mina ootan siin, et iga täädust wastu würta, kui ta ümber nurga tuleb. Tiis jään nunn siia teie juure," rääkis sõber, ..Bianciti lugu pean ma edasi kuulda saama. Teie lubate seda ometi, Bolnau?" „Argc tehke enesele tüli, kallikene!" wastas Bolnau, ma tean teie sööre igapääw kellu lü. ajal lõunat; laske mirte oma suppi külmaks jääda. Paale selle wõib olla, et robter teie kuuldes ei taha kõik wälja rääkida: tulge parem varast sööma ksdwcmaiassc, sääl peate kõik kuulda saama.  Tehke uimaste, cr teie minema saare, sääl ta pöörab juba ümber nurga." Mrg jääb tuluna.) Isamaalt. Mõni sõna raamatu kogudest, kas need meie rahwaZe kasu wõi kahju toowad? Weel suremad kasu toowad raamatu kogud sekle IM, et meitc noorsugu saab kõrtsis Muüscst ära wäärmimd. sa mitmed pahad tcr.d jaamad tuleja  :armas saamad trmnks ja sõna kuvleliimml-s  rä ara ai kö kaS ivatud. Kaestu nüüd iga mõistlik ja aru saaja ise läbi. mis kasi: raamatu kogud meie rshroalc wõimad  luua, kui need asutud saaksid, ja kui suur kabju meie rahwa! sest on, kui u.eed aimamata j ämmad. Luaeja valuvas on üksi mõinlik, selge silr..ags, matma ia tugew. Ta ei roida mine üksi  ree.:, mai? nrmel inimest, ste mn r.ntte üksi ihu ja kõdiu: maid ka tvaiuiu ja meelt mis inimesi  üksi inimesiks teeb. Kõbu reutmisi mõistivad ka loomad eaga oisida. Sellepärast kirja wara on keiae sirreer: mmamdms. mitte niisugune mis kukrust  ja sisima rauaksi, kus koi ja rooste seda rikkad:  maid m.mie st. mairra maramdms, :nis rubladega  ei laam ega. kübmliga ci mõedera, mis seerärasi  la. maa m sildamas mmmm raidatsi. Kukru ja sisima maramdms on iga üte iseäranis omadus, mis maga andmist läti kaäar.eb. Neele ja mairm.  ma:a er. m.mi.rime rae:aa emadus. Ms seda r.asim -:a:a ja :a.-e-mad, mida raäkem teda wälja ara::-.', a-.e.sta. :a raaraaar. ir.aemisega; mida rohkem.  kirja.maajad, sisi-a enam tusa wara zvõib ras- irada. Selleparast auuõiud Saare-iveliuad, kelle silma  ring kaugemale ulatab, kui tema nõdrematel wendadel, astuge ühes meeles kokku ja kutsuge raamatu kogud igase kihelkonda cluse. Kui ta küll raske näitab olcwad, ärge laske pead siiski norgu ja ärgem heitkem uuelt ära, mis tänna ei lähe, läheb homne ehk jälle korda, edasi saab iga üks, kes edasi püüab. Wä si mata püüdmine, wä - si mata kannatusega paaris, on põlivcst põimeni meie esiwanematte meele maimu ivara olnud. Ega meie ometi enda pääwil, kus nii mitmed marjud lühemaks on läinud, ja nii mitmed iged katki murtud, nii mitmed silmad selgunud, oma esiwanematte  kallist meele kindlust ja mälctust ei hakka Uutama? Kindel meel, selge pea, usin käsi, truu ja lahke süda, ja südamelik armastus ja koknlepiminc  seda kirjutagem oma südamcse, seda õpetagem oma lastele. rv. lc. Karjast tääd uS. Suuremat uudist ci ole küll meie pool praeguS midagi kirjutada, aga ometi  kahte asja tahan teile täädustada, mis suurt rõõmu teeb. Mci! on siin ligidal kaks raamatu kogu asumas;  teine on Leiösi wcne usu kirikul, teine on meie Karja kihelkondas, mis meie armsad malla talu mehed tahtwad asutada; andku aga Jumal, et need nimetud kogud pea eluse tõuseksid. Mina oma poolt palun, kõiki isamaa armastajaid omalt poolt aitava, et see ette wõtmine pea täide läheks ja meie rahwa maimu hariks ja edendaks. ),k. Seda ci ole meie pool küll meel kuulda ega näha olnud, et mana metsa isand nii julge on olnud, et tema juba talu õue on julgenud tulla,  aga hiljuti on tema ka seda julgus tüki ette mõtnud ja on tahtnud ühe talu õuest koera ära wiia Pari nadali eest miimid tema ööse küla põllu pääit inimeste kätte wahclt sea ära ja ei ole sugugi kartnud, et see teise oma oli: Lammaste surm on meie juures liikumas.  Mis meel minema aasta järele jäid, need lähemad me aasta keik hangele. Kui Aunal seda ci keela, siis ci tea, mis neist saab. Rait la külast kirjutakse meile: Meie kü- la on suur, kus 68. majas inimest sees elamas. aga teigiks mitte ühte ajalehte ei ole sääl käimas;  suurem jagu eitea, mis on ajaleht mõi mis sääl loetakse; ka mõned ütlewad: ega see püha kiri  pole. Jah, nii sõgedad on meel palju rnhmast, et nemad rahma harimisest meel misgi ei tea, ega tääda ei taha. 8. Kiriklik täädils. Sündinud: 57 poeg ja 42 tüttorlast ühte kokku 93 last. 7 neist olimad wärdjad. Surnud: 25 meeste ja 34 nacste rahwast, kokku 59 hinge. 4 neist olimad õnnetu siirma saanud. Laulatatud: 19 paari. Armu laual käinud: 1,333 meeste ja 2,192 uaeste rahmast, ühte kokku: 3,525 hinge. Kaugemalt kodumaalt. Pärnust. Mõrtsukatöö. 23. Januaril  s. a. laskis üks mees linna woorimehe poisi remolmriga rinnust Mi; surmataw pole muud midagi  rääkid" saanud, kui paar korda waljuste oiganud,  selle pääle wiidi ta Crimmi apteeki, kuS ta 3 minuti järel ara suri. Laskja olla kohe jooksma  pannud ja ka järele otsijad olla tema kannule tõttanud, teda ei mõinud nii pea mitte leida, sest et õhtune aeg pime oli. Ligi poole ööne olla otsimine wältanud, kuni teda linna malli kraamist magamast leitud. Rewolwert ei ole tema juurest mitte leitud, paljast üks nuga olnud eemal maha wisatud. Säält toodi teda mangi majasse, kus ta kohtu kuulamise otsust ootama peab. Surmataw wiidi üles lcikamise majasse. Inetu tegi, kahe noore mehe wahel. ILaatkc ette. Mönne pääwa eest sõitis  üks mees Pärnust kodu poole. Et t'al metsane tee ja õhtune aeg oli, tulnud temale üks wõeras mees ree pääle ja sõitnud edasi. Suurema metsa mahclc saades lükkauud wõeras hobuse peremehe ree päält maha ja sõitnud ise tultud teed tagasi, kui oleks õige hobuse peremees olnud. Õnnetus tulnud aga õhtu hilja poole mee! paar meest linna poolt ja näinud wastu sõitjad liig ülejala sõites tulcmat. Ligi saades, tunuud nad naabri peremehe hobuse ära, ja löönud mvera mehe ree püült maha