rohkem haritud taluperemehed osalt warst ära. Üsna harimata naest wõtta ei kõlbanud; mis nüüd? Noh, pidi haritud neiust katsuma leida. Aga need, keda haritud neiudeks peeti, oliwad enamiste linna koolides peenikesteks preilideks ära ellitatud, kellel talupoja elu täitsa tundmata ja wõeras oli. Sai niisugune preili taluperenaeseks, siis oli waene mees weel enam kimpus, kui töine üsna harimata naesega. Jõuuaka taluperemehe tegi niisugune proua peagi waeseks ning 100 lõpetus oli enamiste ikka pankrott. Sarnafid  nähtawusi ilmus ja ilmub rohkeste meie rahwa eluS; nad mõjusiwad wäga mitmel wiisil, sünnitasiwad  osalt hariduse ihaldust, osalt hariduse põlgdust, aga rahwa mõistlikumad mehed õppisiwad neist tundma: 1, Meie tütarlaste haridus on meesterahwa  haridusest maha jäenud, 2, ta ei ole, mis meil rohkemast tütarlaste haridusest on, mitte aja ja talu rahwa tarwituste kohane.  Oli seda siin ja seal ära tuntud, alles siis tõusis Eesti tütarde hariduse küsimus elusse ja päewa korrale, kus temast weel ammugi küllalt kõneldud ja kirjutatud ei ole. Eelseiswa ridadega arwame näidanud  olewat, et Eesti Postimehes ja Wirulases awaldatud kirjades marjul seisaw mõte, nagu oleks meie tütarlaste haridus juba sellel järjel, et praeguse aja tingimiste all rohkemat ei wõi nõuuda, mitte õige ei ole, waid et ta tõeste puudulik on, ning sellepärast  mitte laimduseks ei wõi nimetada, kui tema puudusi ja wigadusi walge ette tuuakse. Tulema kord wõtame muud tähendawd kirjades awaldatud eksilised  mõtted käsile. Omalt maalt. Tartust. Eesti Aleksandri kooli komiteede koosolekust  25. Weebruaril 1883. Eesli Aleksandri kooli komiteede wiimsel koosolekul  sai president õp. J. Hurt koosoleku poolt laituse  tunnistuse, tema ettepanekud lükati koosoleku poolt tagasi ja wiimaks lõpetas La selle päewa koosoleku  suurema hulga otsust wastu, et küll suurem jagu päewakorrast weel läbirääkimata oli. Suurem jagu koosolejatest tõstis teda kaebduse alla ja hüüdis teda ametist lahti. Herra J. Hurt ei wõtnud seda aga mitte kuulda, waid käskis enese peale kohtusse kaemata, kui teda tahetakse lahti teha. Meie kirjutame  sellest täielikumalt edespidi. Tartu Wene sugust rahwale oleks küll soowida  ja hädaste tarwis, et nad ennast töistest ei laseks ümber pöörda, mis wäga mitmel pool meie maa linnades Wenelaste kohta ütelda wõib. Tartus on küllalt Wene sugust elanikust ja jõuukaid mehi, aga ühtegi seltsi neil ei ole. Sakslastel ja Eestlas- tel on neid mitu, kuhu ka häda pärast muidugi Venelased  käiwad. Selle poolest peaks küll Tartu Venelased  hoolt kandma. Tartumaalt. Auustatud Sakala toimetus! Siin tahan lühidelt meie walla koolmeistrist rääkida, ja palun kui wõimalik, sellest mõnda reakest Sakalas awaldada. Praegune S. walla koolmeister K. sai 1882 a. pärast oma isa surma, kes nõdrameeleliseks jäi, ja iseennast püssiga maha laskis tema asemele koolmeistriks. See sündis küll enam õpetaja, kui rahwa soowi järele, sest suurem hulk rahwast (koolijauskonnas)  põlgasiwad teda seepärast, et tema isa, kui wana-aja mees, waese- ja rikkamast seisusest koolilaste  wahel, „oma jagu" wahet mõistis pidada. Ometi see koolmeister on rahwameelne ja nõuab üksnes rahwa kasu. Nüüd on meie koolimajas juba raamatukogu asutatud, ja wiiuli-koor ehk küll wähe liikmetega elusse kutsutud; ka laulukoor on kaunis elawalt tööle ha,kkanud, ja peagi tahetakse siin üht näitemängi etendada, kellel ka wist seepärast, et rahwa waim juba pisut teritatud on, osawõtjatest puudu ei saa olema. Kui nüüd õpetaja sest aru sai, et J. K. möödaläinud  talwel Tartus „Olewik'u" kaastööline oli olnud, siis tema mõistis koolmeistri juba minema sügisel kiriku konwendil ametist lahti. Et aga walla rahwaS juba koolmeistri poole hoidis, siis jättis ka õpetaja wiimaks järele, ja lubas koolmeistri talweks meel oma koha peale. Nõnda koolitab tema nüüd lapsi ja ka Wenekeeles, mis meie küla-koõlides meel aruldane asi on, sest et küla-koolmeistrid Wenekeelest  palju midagi ei Lea. Hilja aja eest saatis õpetaja kirja kogukonna kohtusse, selle käsuga, et enestele uue koolmeistri peawad walima ja seda praegust  koolmeistrit kewadel wälja saatma! Seepeale on walla-ametnikud ühe kirja läbi koolmeistri paigale jäemist soowinud, seda kirja on kõik walla peremehed, ja ka Tartu raeherräd oma allkirjaga kinnitanud. Walla-ametnikud saamad nüüd seda kirja õp. W.-le saatma, et ka tema seda oma allkirjaga wõiks kinnitada.!,  Kuidas see wiimaks saab minema, peame kannatlikult ära ootama. Ka näitemängust mis ülemal mmetasin saan edespidi, kui see saab etendatud kirjutama, kui auulik Sakala toimetus minu wäeti kirjadele ruumi peaks lubama. - «l. 8. Tallinnamaalt. Kt "Teie leht Sakala tubli rohwuslik leht on ja igast Eestimaa nurgast sõnumid  toob, kui kuskil midagi on sündinud ehk ette tulnud, siis wõtfin mina ka sule kütte, et mõnda Teile teadustada, kuidas rahwa elu siin pool liigub. Midagi iseäraliku ei ole siin küll mitte sündinud, mis nimetamise wäärt olõks, aga kui ma selle tuimuse  ja leiguse peale waatan, mis siin pool rahwa seas walitseb, siis tahaksin mina küll hüüda: Ärka üles, kes sa magad! Aeg on juba käes, et meie Läänelased ka esiwanemate wangi põlwe unest üles ärkaksime ja selge silmaga märkaksime, kuida ida poolne taewas walgendab ja ilusat õnneliku päewa (s. o. aega) meile Lõuutab. Meie oleme, Jumalale tänu, wägewate Wene keisrite läbi ihuliku priiust saanud, miks peaksime siis pimeduse ahelatega oma maimu ise wangistama, kui meie wabad wõime olla? Ma ütlesin,  et meie ihud on wabaks saanud pärisorja kütkest, aga siiski ei ole meil siin N. kihelkonnas, millest ma iseäranis tahtsin kirjutada, siia ajani meel kellegil üht maalapikest olnud, kellest ta wõiks ütelda: - see-on minu oma. Siiamaani on kõik talupojad meie kihelkonnas raske rendi all äganud, ja oma renti osalt puhta rahaga ära maksnud, osalt „abiteuga" tasa teinud. Ka on enamiste talumaad krunti panemata, see on: nad on weikesteks siiludeks lõhki kistud, mille eest talupoeg peab kõrget renti maksma. Mööda läinud aasta sees on talumaade krunti panemisega juba hakatust  tehtud ja nimelt T. ja P. wallas ja meile ühtlasi  ka ostmine wõimalikuks tehtud ja seda luba on neile ka antud. Aga kõrge rendi läbi on rahwas siin nii waeseks jäenud, et neid mähe leida on, kes oma koha suudaksiwad priiks osta. Niisugust rikkaid rahamehi  wõiks siin minu poolest kas küünla tulega otsida,  aga leidmata nad jäewad. Siin elawad Rootslased ja Eestlased segi. Rootsi rahwas loeb õige agaraste ajakirju, muidugi teada waimulisi, mis nad Rootsimaalt omale tulla tasemad, aga Eestirahwas on selle poolest alles rahuliste magamas.  Minu teada ei loeta praegu terwes N. kihelkonnas  rohkem kui 6 Eesti ajalehte, ja need on enamiste  „Ristirahwa p. leht." Enne loeti ometi rohkem  „Pühapäewa lehti," nüüd hakkawad selle lugejad ka aast' aastalt kahanema ja wõib olla, et nad wiimaks  hoopis otsa lõppemad; waatke, siis oleme pimestawa  walguse sisse sattunud, kust meid waewalt mõni rahwauslik leht jaksaks wälja widada. Olgu see auuks wõi häbiks, aga seda peab tunnistama, et rahwas  siin sugugi ajalehtede lugemise tulu ei tunne, olgu siis mõni arwa, kelle silmad on lahti peasenud. Weel pean ma nimetama, et siin üks õnnetu inimene  (tüdruk), kes arust nõder oli, jõuulu ajal ära kadus, keda pärast pole leitud. Tema oli külast paar wersta kaugel olemas üksildases peres, mis mitte tema oma kodu ei olnud, lapsi hoidmas olnud, ja kippunud laupäewa õhtul, kui kangeste tuiskas ja tormas, kodu, aga pererahwa keelu peale, et ta mitte nii sandi ilmaga  wastu ööd wälja ei läheks, oli tema rahuliste paigale jäenud. Ohtu heitnud kõik rahuliste magama, aga öölel hakkanud laps nutma ja perenaene wõtnud tule ülesse, et last aidata, ning siis olnud tema woodist  kadunud. Pärast käis terwe wald teda otsimas, aga mis kadunud, see kadunud. Arwatakse, et ta kange külma ja tuulega kuskile sügama lume sisse sattus ja sinna ära külmetas. Wõib ka olla, et ta iseenesele otsa tegi, sest tema olla enne mitu korda ennast ära uputada katsunud. Muidu elab rahwas siin wana wiifi, wõtawad naesi ja lähemad mehele. Zmsuri poolest lubatud. RiiaS, 3. Märtsil 1883 TrMud F. Aeldti juures WUjandis. õhjuste pärast, mida meie muuta ri mai, peab )l° g «uuduliku jouumetega ilmu ma. Edespidi tasume seda ära. Sakala Toimetus. Wiljaudi >esti Hs allum.Aeltst saalis saab Maarjapäewal 25. Märtsil IBBS neist asjadest, mis onis C. R. Jakobson Sakala  toimetusesse korjanud Aleksandri kooli heaks Mltvmüük olema. Waheaegadel saab muusikakoor mängima  ja laulukoor laulma. Rohket osawõtmist  palub W. Jakobson. W alga liuua real-kooli naesterahwa  abikömitee järgmine koosolek  saab 27. Märtsi kuu päewal s. a. kell 3 peale lõunat hra Wenzeli majas ärapeetud. Rohket osawötmist palub (108) 1 Eestseisus. Põltsamaa EM Wmrestr Zeltsl lähem koosolek saab 25. Märtsil (Maria päewal) ära peetud. Seltsi liikmeid palume  wististe oma manu nime kaartisi ligi wõtta. (lvi) i Eestseisus. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsimaja näituse kuuride ehituse tarwis on 100 wakka kustutamata lupja waja. Kes seda lupja tahab müüa, tulgu marsi Wiljandisse abipresidendi  vr. Köleri juure kaupa tegema, (iii) i Ehituse komitee. Wiljandi kihelkonna Alcksandri-kooli abikomitee liikmed palutakse tähtja nõuupidamise  pärast pühapäewal 27. Märtsil s. a., kell 3 peale lõunat Wiljandi Eesti Põllumeeste  Seltsi majasse kokku tulla. (110) i Eestseisus. Käsi tule pritsisid kõige uuema wiisi järele tehtud, mis mett 4 kuni 6 sülda kõrgele saadawad ja milledega  iga tulekahju ta alustusel wõib kustutata,  soowitab kõigile maja omanikudele, kellel ta wara kallis, odawa hinnaga l 7 rbl. tükk. H. Wahrhusen Wiljandis. «Kuulutused. » Piirnn O Eesti Mimreste Ms> maja ehituseks Talli walla Päratsaare päris omaniku sündiinise  päewal 9. Weebruaril korjatud: K. Lesment, P. Kartan, K. Sitska, A. Nieländer,  J. Kartan, M. Soobik 1., M. Soobik  11., M. Kisa, T. Talu, P. Kytty, K. Naaris, H. Jakobson, P. Talu, W. Teearu, J. Teearu, P. Sitska, H. Kabul, J. Sooneks  igaüks 1 rubla ja J. Kosenkranius 2 rubla, kokku 20 rubla wastu wõtnud (103) I J. Tooks, seltsi esimees. 0 Tartu ligidal on üks suure elumaja ja täieliste moonameeste  taredega ja muu wirtsawti hoonetega, millel umbes 350 wakamaad  head põldu ja 280 wakamaad head heinamaad ja täielik karjamaa on, Jüripäewast 1883 rendi peale saada. Lähemat teadust annab Tartus, Tallinna  uulitsas M 12 (107)2 maja omanik. Kõik wallawalitsustele tarwilised eeskirjad, paberid ja blanketid, iseäranis trükitud kaebduse-raaamatu lehed Z kogukonna kohtutele on igal ajal saada F. Feldt'i juures Wiljandis. ! Oksjoni kuulutus! 18. ja 19. Märtsil s. a. saamad Pärsti Jämejala mõisas mitmesugused tarlvispuud j. n. e. enampakkumise teel kohemaksetawa raha eest ära müütud. (102) Wleesterahwa wilt-kübaraid sai suurel hulgal ning soowitab neid oma kaubasõbradele G. A. Neisner Wiljandis. C. R. Jakvbson'i hauakabeli heaks cmnud raamatukaupmehe C. Reimann'i läbi hra Thal Ottepääst 25 rubla. Sakala toimetus.