lega wälja kannud, mis kõige haritud maailma imekspanemist  teenis. Kui see haigus ka mitte ilma waluta olla ei wõtnud, kui tema ise küll wist wäga heaste teadis,  et temal elu ja terwise peale enam lootust ei olnud, siiski ei ole tema oma omakseid ega teist kaebtustega waewanud,  waid on wõimalikult lahke igaühe wasta olnud ja on oma kõrget ametit pea wiimase tunnini tallttada katsunud. Lühike aeg ja murtud kehajõud ei ole temale lubanud aearaamatute lehta oma Keiõri-tegudega täita ja oma waiitseja-osawufi üleS näidata, aga tema wahwaid  ja suuri sõea-tegusi sõdades 1866 ja 1870 kuni 1871, saab aealugu jäädawalt auustama ja tema tahtmiste  ja kõige tema elu puhtus, tema kõikumata auuS ja otsekohene, lahke ja üheS mehine, kindel meel, on tema mälestust kõige Saksa rahwale ja igaühele, kes temaga kokku sattus, nii armsaks ja kalliks teinud, et seda põlwest  pölweni auustatud saab. Üleüldised sõnumid maailmast. B altiski», Jaanikuu 10. päSwal Suur politika on kolm kuud otse kui kammitsas olnud, on nüüd muidugi waft õiete soikunud ja näidalid wõiwad mööda minna, enne kui maailmas uus tegew elu tuksuma hakkab. Keiser Friedrichi matused saiwad selle kuu 6. paäwa homikul ilma suurema kõlata peetud, kuida tema ise seadnud oli. Pühapääwa öhtal kell 6 sai Friedrichskroni schlossis surnukirstu juureS Zumala-teenistus  peetud, kus Keiser ja Keisri-praua, mõlemad Keisrilesed,  Augusta ja Victoria, kõik Keisri perekonna-liiked, senna jõudnud wõerad WürStid ja Keisrikoja kõrgemad ametnikud suures oliwad. Jumala-teenistust pidas Keisrikoja  ülemõpetaja Dr. Kögel. Siis sai surnukirst Keisri, Keisrikoja-Mmistri, Kohtute-Ministri ja teiste kutsutud kõrgete ametnikkude nähes kinni pandud, kinni joodetud ja suure auu-surnukirstu sisse pandud, kus ka Keiser Wilhelm  I. surnukirst sees oli olnud, ja selleks kommanderitud  Kindralid astusiwad surnuwahile. Esmaspääwa homikul kell 10 oliwad matusele kommanderitud fõeawäe batallionid, schwadronid ja balteriid ennast korrale seadnud ja siis hakkasimad kirikukellad hüüdma. Jumala-teenistust algati Johann Sebastian Bach'i lauluga: .Bald rufst Du mich zu höhern Freuden, Die diese Welt nicht geben kann." (Pea kutsud Sina mind kõrgemale rõõmule, mida see ilm anda ei wõi.) Siis sai Bach'i khoral: .Jesus meine Zuversicht Und mein Heiland ist meiu Leben," .Jesus Õnnistegija, On mu lootus künni elan" lauletud. Keisrikoja ülemõpetaja Dr. Kögel pidas palwek ja õnnistas  kojuläinud Keisri surnukeha, mis peale kõik leinakogu khorali: .Wenn ich einmal soll scheiden, So scheide nicht von mir," (Kui ilma jätan maha, Siiõ ära jäta mind) laulis. Kuna surnukirstu üleS tõsteti ja wälja kanti, laulis khor Michael Bach'i laulu: .Ich weist, dast mein Erlöser lebt etc." (Mina tean, et minu Lunastaja elab); soprani healed laulsiwad: .Christus, der ist mein Leben," (Khrisius, see on minu elu.) Leinarong liikuS Sancsouci .Rahukiriku" poole, kuhu surnukirst esiteks jääb, künni üks uus mausnleum ehitatud saab. Surnukirstu järel, Keiserliku perekonna ees, käis Suurwürst Wladimir Prinz Heinrich'! kõrwas, siis tuliwad  wõerad würstliknd leinajad: Sachseni Kuningas, Vabeni  Suurherzog oma abikaasaga, Mecklenburg-Schwerini Suurherzog, Sachseni Suurherzog ja tema poeg, Hesseni Suurherzog, Sachsen-Koburgi Herzog. Anhalti Herzog, Prinz von Wales ja tema pojad Albert ja Victor, Rootsi Kronprinz, Baieri Prinz Leopold, Herzog Paul von Mecklendurg-Schwerüi,  Prinz Khristian von SchlesSwig-Holstein,  Hesseni Landgrafi-praua, Würst Hohenzollern, Würst Reuss nooremast sugust, Sachsen - Meiningeni PrinzesS Marie, Waldeck Pyrmont'i Erbprinz ja Marquis of Lorne (Inglismaa Kuninga-praua wäimees). Leinarongist wõttis  Wene sõeawäe nimel 33. Peterburgi Dragoni-rügemenli  saatekond osa, mille aun-ülem Keiser Friedrich oli. Rahukirikus sai leinarong orelimänguga wasta wõetud, mis peale khor Neithardt'i motetti lauliS: .Ole ustaw surmani, siis tahan mina sinule elukrooni anda." Keisrikoja  ülemõpetaja pidas liturgia Jumala-teenistust, ilma jutluseta. Siis paukusiwad püssid ja suurtükid; KeiSripraua  Victoria astus surnukirstu juure, wiimaseks Jumalaga-jätmiseks,  Keisrikoja ülemõpetaja Perfius pidas weel palwet ja leinajad laksuvad kirikust wälja. Juba Keiser Friedrich'! surmapääwal oli Keiser Wilhelm  11. maa-sõeawäele za mere sõeawäele oma käskusi saatnud, milles tema neid wandeie kutsus. Käskus maasõeawäele  on nimelt üteldud: .Nenda oleme meie ühised Mina ja sõeawägi, uenda oleme meie üksteisele sündinud ja neuda tahame meie lahkumata kindlast ennast üheskoos pidada, tulgu Jumala tahtmist mööda rahu wõi maru." Matuse-pääwal ilmus KeiSri, kui Preusfi Kuninga, kuulutus .Minu rahwale." Selles on uimelt üteldud: .Minu isade trooni peale kutsutud, olen mina Jumala poole waadates walitsnst oma kätte wõtnud ja tõukan minu isade eesmärki mööda üks õiguse-tegija, pehme Würst olla, wagadust ja Jumala kartust kosutada, rahu kaitseda, maa elukorda edendada, waeseid ja hädalist  aidata, ja õiguse ustaw walwaja olla." Mehine sõna, ilma kunstitatud käänudeta, mis wist rahwa südametes  auustatud saab. Et Würst Bismark noore Keisri efimesskS nöuumehekS jääb, selle üle ei ole wähematgi  kahtlust, sõbrade ega waenlaste kcskiS. Kuida ka .wabamcelised" ringkonnad seda salgata püüdwad, siiski on Keiser Friedrich'! wiimased tunnid näitanud, et tema oma isa ustawat esimest teenrit usaldada oskas. Kui Würst BiSmar? Jaanikuu 2. pääwal wiimast korda oma Keisri ja Herra surmawoodi juureS oli, siiS on Keiser  Friedrich Keisri-praua Victoria kätt wõtnud ja Würst Bismarkt kätte pannud, mis ehk lähendas: .Leppige?" ehk ka Würst Bismarki wasta: .Pidage ka Teie hoolt minu lese eest." .Wabamcelised" ringkonnad ja nende lehed naitawad hirmu tundma ja hakkawad juba nüüd ennast noore Keisri üle pahandama. Keiser Friedrich et olnud oma isa suremise juureS rahwa-leinamise kohta ühtigi  seadnud, waid oli seda igaühe enese südame-asjaks jätnud. Keiser Wilhelm on aga nüüd käskinud, et theatred  ja teised seesugused rõõmupaigad määratud aea peale piawad kinni jääma. Seda laidawad nüüd .wabameelised"  lehed ja kinnitawad, et see iseenesest siginud ja tõsisest  leinust selget lahte annud oleks, kuna see nüüd, kui sunnitud asi, ühtegi ei tähendada. HoidlaSte poolest wastatakse,  et Keiser Friedrich mõnda rahwa-ringkonda kõrgemaks  pidanud, kui see tõe poolest oli. Just kõige alatumad  lusti-majad, nagu tkngel-tangelid ja teised seesugused, pidanud omad uksed pärani lahti ja puhunud oma pilli edasi, kui Keiser Wilhelmi surnukeha weel maa peal oli. Politsei pidanud seal wahele astuma ja sellest tõuSnud inetumaid tülitsemist, sest kõige käredamate .wabalaSte" arwateS on wabaduS ja taltfitamata elu üks ja seesama. Keisri-praua Victoria olla soowinud, et Keisri surnukeha mitte lahti leigatud ei saaks, kuida seda waliksejate WurStide  juures surmahaiguse tunnistamiseks ikka tehakse. Keiser  Wilhelmi käsu peale on aga Professor Dr. Virchow seda ometigi tegema pidanud ja on kaela ja rinna lahti leikanud, kus teiste keskis ka Dr. Skr Morell Mackenzie ja Professor Dr. von Bergmann juureS oliwad. Leitud  on, et kurgu - sõlm krebfist täitsa ära söödud ja häwitatud oli; ainult krõmpskondk wäheseid nismeid oli weel järel. Knrgusõlmcst oliwad mädanenud tükikesed kopsu fiSse langenud, mida haige wälja köhlS, kui kopsul selleks weel jõudu oli, miS seal aga põletusi ja wiimakS kopsu-halwatust sigitafiwad, millesse Keiser Friedrich lõppeks  suri. Kurnaw haigus olnud kõrge kannataja keha raskust 90 naela wähendauud; tema kaaluS enne 300 naela, wiimakS ainult 210 naela. Tema habe oli õhukeseks  ja lumi-walgeks jäänud ja nägu mi ära külmetanud,  et keegi teda ära tunuud ei oleks, kes teda tema õitsewaS eluS tundis. Kõiki seda haigust on tema kaebtuseta  wälja kannatanud, nagu tema omas eluS kohkumata suurtüki-kuuli de ees seiSnnd oli, ja on lahke silmaga igaühe  peale waatanud, kui temal ka rääkimiseks enam healt ega jõudu ei olnud. See oli tõeste ükS kangelane, sõeas ja surmawoodi peal! Dr. Mackenzie on omast tööst ja walwamisest nii wäfinud, et tema enne Norramaale reisima tahab minna, kui oma tegewust Inglismaa suurkoolis  jälle algab. Tema ja Dr. Howell minna Wales't Prinzi kaasas Berlinist künni Vlisfingemsse, kuS Dr. Mackenzie perekond teda ootama? on, kellega üheS tema siis Skandinawia poolsaarele, Norramaale ja Rootsimaale, läheb. See kurb-mäug on nüüd möödaS, millest Dr. Mackenzie niisama tähtsal kui kahtlast osa wõttis. Juba Paastukuul oli maailma-kuulusWtini Professor Dr. Billroth ühe Wiini lehe küsimise peale kirjalikult wastanud, et wist Dr. Mackenzie isegi oma kõrge haige haiguse loomuse üle kahe-wahel olla ei wõinud, et tema (Dr. Billroth) aga mitte aru ei saada, missuguse politika-tarwituse pärast tema seda salgas, kuida teiselt poolest ka arusaamata olla, miks seda haigust ülepea awalikkudes lehtekeS nii agaraSte arutati. Selle juureS on Dr. Billroth pärinud, et see kiri mitte enne üheS awalikus leheS ÜleS ei pia wõetud saama, kui BerliniS kõik möödas on. Saksamaal walitseb nüüd üks noor, wäga agara waimuga  Keiser, kelle üliagarusest seeSpidi ja wäljaSpidi ehk mõnda karta oleks, kui tema kõrwaS mitte üks nii mõndanäinud  ja tgaS tules karastatud wana nõuumeeS ei seisaks, keS nooruse kuumawat meelt küll wist targaste sellele joonele  juhtida oSkab, mis üleüldisele rahule tarwis läheb. Europal ei ole wist ühtigi karta, niikaua, kui nooruse tuli wanaduse tarkuse hoidmise all seisab ja wäljaspoolell mitte ülearu ei ärritata. Esiteks tnlewad kõige suurriikide poolt osawõtmise sõnumid, miS sel kurwal ja kardetawal aeal nagu walguse kiirud läbi muSta pilwete mõjuwad. Wene Keiser on selle kuu 6. pääwal järgmisi Kõigekõrgemaid sõeawäe käskusi kuulutada lasknud: .Saksamaa  Keisri ja PreuSfi Kuninga Friedrich M. surma pärast on Kuningas Friedrich M. Peterburgi Grenadiri- rügementi!, Keiser Wilhelm I. 5. Kaluga ZaWZe-rügementil  ja Keiserliku ja Kuningliku MajestätizSaksamaa KeiSri ja Preussi Kuninga Friedrich M. 33. Jsjumi Dragoni-rügementil neli nädalit leinu-lintisi kanda, esimesel kolmel päiwil täiel leinu-kombel; ka ei pia auu-teretamise juureS sel aeal muufika-khor mitte mängima, trummi ei pia löödud ega sarwe puhutud saama." .Keiserlik Majestat Saksamaa Keiser ja Preussi Kuningas Wilhelm 11. saab Kuningas Friedrich 111. Peterburgi Grenadiri-rügementi  auu-ülema?S nimetatud." .Keiserliku ja Kuningliku  Kõrguse Saksamaa ja PreuSfi Kronprinzi 85. Wyborgi  Jalawäc-rügemeut saab nime: Keiserliku ja Kuningliku  Majestält Saksamaa KeiSri ja Preusfi Kuninga Wilhelm  11. 85. Wyborgi Jalawäe rügement". Palju kõrgeid riigi-ametnikkufl ja sõeawäe-pealikuid ou Saksamaa Saadiku asemiku, Graf Pourtales', juureS käinud, kaastundmist  tunnistamas, uenda Prinz Alerander von Oldenburg,  Raha-MiniSter Wõischnegradski, Wäljaspidiste asjade  Ministri abiline Vlangali, Riigisekretär von Giers ja teised. Austria Keiser on niisamati sõeawäele leinamist määranud. Inglismaal kannab Kuningakoda  kuuS nädalit leina-riideid, maa- ja mere-sõeawägi kolm nädalit; Kuuinga-praua on soowinud, et kõik tema alamad kaks nädalit leina-riideid kannaksiwad. Matuse aeal andsiwad kõik kindlused ja kõik söealaewad igaüks 60 suurtüki-pauku. Jkakiast tulewad sõnumid iseäralise  osawõtmise üle. Mitte ainult et ole Kuninga poolest leinamist määratud, waid Parlamentis on Minister-Präfidenk  CriSpi seda sõnumit iseäralise liigutusega kuulutanud ja Parlament on kolmeks pääwaks kiuni jäätud.  Bologna studentide pältüe peale on Koolide-Minister  luba annud, et üks Professorite saatekond nelja studentiga  Berlini saadetud saab. Niisama sugused sõnumid  tulewad ka Spaniast ja teistest keskmistest ja weikematest riikidest. Paris iS on küll ka ametlikult sügawat osawõtmist tunnistatud, Präfidenti poolest ja ülepea  walltsuse ringkondadest ehk ka tõsisest südamest, aga tuisulaSte ringkonnad, nimelt Boulanger ja Deroulöde, püüawad ka seda kurwaStust oma politika-tuhinate kasuks tarwitada, kuida see halwa meele kombe igal poolel ja igal aeal olnud ja paraku ka ikka weel ou. Nüüd arwawad  nendanimetatud .leppimatta" ringkonnad aega tulnud olema, kuS wõimus kolistajate, nagu Kindral Boulanger, kätte langema piakS, keS ehk noort agarat Saksamaa KeiSrit oma kollitamiStega sunniks ElsasS-Lothringi maid tagafl andma. ükS leht, mis Charentös ilmub, kuS nüüd walimtsed käe? on, oli kirjutanud : .Sõeawäe erakond walitseb BerliniS ja selle juures kässtb isamaalik kohus kõiki eemal hoida, mis kui ärritämine wälja näidata wöib. Ühel seesugusel aeal Deroulödelc healt anda oleks rohkem kui hullus, oleks kurjategu." Selle üle käratsewad nüüd DeroulSde ja tema erakond hirmfaste, kui argvuse ja isamaa äraandniise üle, ja kihutawad walijaid, seda oma healtega .kätte tasuma", s. o. teda walima. Sellega lõpetame täna oma ümbeewäatamist suures politikaS. RaSke kõue-löök BerliniS, uuS wahetus Saksamaa  Keisritrooni peal, on kõiki nagu kohmetanud. Muutmist  suureS maailma-polilikaS ootawad, loodawad ehk karedamad  kõik, ja enne kui aSjad wähegi selginud on, ei oie wõimalik sumeS politikas juhtnööri leida, mille pidamist wähegi usaldada wõikS. Omalt maalt. Tallinnast. Liiwimaa Hoowkohtu eeS arutati Jaanikuu  1. pääwal kaebtufi kirikuõpetajate Vogel'i ja Ker s t e n'i waSta, kellele süüks oli antud, et nemad segapaarlsi Greeka-õigeusust ja EwaNg-Luth. usutunnistusest  kokku laulatanud olla. Sellesama kaebtuse all ja peale selle kaebtuse all, et tema üht inimest Greeka-õigeufust  leeritanud ja püha4auale wõtnud oli, seisis ka kirikuõpetaja  Brandt. Ewang.-Luth. usutunnistuse Konffstoriumi  poolest wõttiS Liiwimaa Kindral-Superintendent Girgensohn kohtu arutamiStest osa. Kõik kolm saiwad kohtu alt lahti mõistetud, sest kaebtused oliwad sisse antud,  kui need süüd seadusi mõõda juba wananenud oliwad  ja veale selle oli waheaeal ka Kõigekõrgem armukäsk  Lehekuu 15. pääwast 1883 kuulutatud. .Riia Zeitung" on kuulnud, et ühe iseäralise aSja parast esiteks erakoolide asutamist Saksa õpetuse-keelega mitte enam lubatud ei saada. .Nowoje Wremja" sõnumite järel on Europa- Wenemaa 50 kubermangus 38,531 Greeka-õigeusu kirikut 44,559 preestriga ja 6442 mungaga; 4287 Rooma-Kätholiigi  kirikut 453 l preestriga; 708 Ewangeliumi usu-i tunnistuse kirikut 47l kirikuõpetajaga ; 37 Armenia-Ores goriani kirikut 84 preestriga; 349 Juutide palwemajo ja 3957 Mohammedi moscheed 7877 waimuliku mehega. .Nowosti" sõnumite järel on selle aäSta umbeS 10 Tuletõrjufate-seltfi põhjuSkirjad Wene ja Baltic maa linnadest Seespidiste asjade Minisleriümi mise alla antud;