kõikuw on, nagu mõnelt poolt seal ja mulal mail arwatakse, on weel teadmata, sest et Prantsuse aöjus sagedaste lood tõisipidi lähemad, kui wahel pealt wälja näitawad. Seal sünnib iga tegewnse juureS sagedaste suurt kära ja waidlemist, aga kui tegewuS pärast heaks tuntakse, leiab tegija seda suuremat auu ja lugupidamist. Itaalias tuleb nüüd enam ja enam awalikuks, kust tuul puhus, kui paapSti Roomast ära Saksamaale üteldi minna tahtwat. Lugu on aga nõnda, et paapst Saksamaa ja Bismark'i abiga jälle oma ilmaliku walitsust  RoomaS tahaks kätte saada ja Itaalia kuningat omast pühast linnast wälja asuma saata. See kõik aga on paapstil püha soow, mille täitmist wanakene wiStist fiin ilmaS enam ei saa nägema, ehk muidu ei ole Itaalia riik kellegi riik, maid Jesuiitide ja KanoSsa teekäijate kannupoiS ehk eeljookSja, kes isegi ei tea, mispärast ta üht ilusat poolsaart maakera peal täidab. Terme Itaalia rahwas on sadanded aastad merd walanud  ja kõige tähtjamad Itaalia mehed oma elu mitmele  korrale pandiks pannud oma isamaa ühenduseks  ja nüüd peakfimad needsamad Itaallased ehk nende lapsed kannatama, et jälle Rooma linn paapsti kepi alla tagasi langeks! See kõik on aga Jesuiitidele  iluS unenägu ehk kena udukuju, nagu kõik nende Wludgi udukujud. Austrta-UngriaS on üksikute rahwasugude wahel lõpmata poliitika wõsilemine, ja, nagu igal pool selgeSte näha, saab Ungria ja Slaawi sugu kodu ja koolis nii hästi keele kui meele poolest enam ja enam SakSlaSte üle Mõimust, ehk küll wiimased ihu ja hingega  oma endise wõimuse eest heitlewad. Senni ajani oliwad seal Sakslased tõifi rahwaid igapidi püüdnud saksastada. Nüüd aga on jo 100 l töine lehekülg, nõnda et endised ümberrahwaStajad ise hulgakaupa ümber saamad rahwaStatud. Kõige enam Mõimust wõtab selleS asjaS Ungria rahmaS, sest aast' aastalt kaduwad Saksa koolid, ja Ungriakeele koolid tõusewad asemele, ehk saamad  Saksa koolid Ungria koolideks ümber muudetud. Näituseks oliwad weel 1869 aaStal Ungria päälinnas Pest'iS 14 Ungriakeele rahwakooli, aga nüüd on neid 133, ja kaks wiimast Saksakeeles peetud rahwakooli läksiwad täitsa hengusele. Sellest saadik, kuna Ungarialased Austrias  riigitüürile saiwad, kauwad aaSt' aastalt kõigel Ungriamaal Saksa koolid ja omamaa keelelised tulewad asemele. Praegu ei ole enam kõiges UngriaS ainustki gümnaasiumi ega reaalkooli õpetus keelega, ehk küll eune Saksakee! igal pool koolides walitses. Bosnia-HerzogwinaS on rahwa ja Austria soldatite wahel hilja weike sõda ette tulnud, ja neli. shandarmi on surma saanud. Sealne rahwaS, mis muist Muhamedi,  muist Kreeka usku, ei taha Austria sõateeniStuse kohust enese peale wõtta, ja sellepärast on seal ehk weel laiematki mässamist karta, kui Austria sõawäel õnneks ei lähe, mässajatele kohe sõnakuulmist õpetada. Türgimaalt kardetakse wäga, et Egiptuse maa kaS ise ennast Türgi alt lahti lööks ehk jälle Inglaste  ehk Prantslaste woli alla sattuks, sellepärast katsutakse Sultani poolt Saksamaaga sõbrust sobitada ja loodetakse sealt hädade waSta toetust. Kui aga Sakslane selle juures wiimaks ise oma sõrmi ära ei kõrweta. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast. Jõulupuu. Sealt kirjutatakse meile: „ Rõõmust ja Vaimustusest aetud, mis meile IS. Detsembri õhtul osaks sai, kirjutan ma ka Teile Kõpo kihelkonna koolimajas ära peewd jõuluõhtust, mis meite uuS kihelkonna kooliõpetaja P. laSte rõõmuks seadnud oli. Rõõmus ja südame liiguta»  on alati ükstõifega lõbus ja lahke läbisaamine, ja weel iseäranis on seda koolmeistre ja koolilaste «ahel tarvis; sest koolmeistre lahkus alles, äratab laSteS  tulist õppimise himu. Sellepärast tegi ka meite uus kihelkonna koolmeister, nagu ta seda enne Wiliandiski  teinud olla, oma kulu peale lastele ilusa jõulupuu.  Igatsedes ootasime meie siis 19. Detsembri õhtut tulewat. Ta tuli ka. Aga õnnetuseks juhtus Väga halb ilm olema, sellepärast oimad ka muist laSte Vanemaid, kes küll kõik kutsutud oliwad, tulemata  jäenud. Pühapäeva riides lapsed ja koolmeister nähti agaraSte jõulupuud kõiksugu ilusate asjadega koormavat »õi ehitavat. Kell 6 panti küinlad põlema ja puu säras kõikide eeS oma täies LluS ja Läitis kõiki pealtvaatajaid taevaliku rõõmuga. Esite laulsiwad ja kõnelefiwad lapsed koolmeistre juhatusel waStaStiku süntsaid laule ja juttusi, mis mulle enamiste näitafiwad  uued olevat. Liigutav oli laSte lahkelt keedelt lõbusaid laule ja kaunid õpetlikke sõnu kuulda, mis arvata terve wnni kestis. Sellepeale kõneles kool- meister niihästi laste km ka Vanemate waSta sõbralikke  ja kasulikke sõnu, mis läbi ühe meele ja sõpruse sidemed weel kindlamaks ühetõise wahel läksiwad. Laulu peale, milles lapsed jõulupuu käest andeid palufiwad,  aga siiski teda kaheks tunniks tema palwe peale rahule pidiwad jätma, jagas koolmeister lastele kingitusi,  mis muidugi muud ei Võinud olla, kui igaühele  peutäis magusaid suhupistetawaid asju. Nüüd aStuS peremees J. koolilaste nimel koolmeistre ette ja tänas teda tema lahkuse eest, mis igal tunnil laste waSta üleS on näidanud ja mis ka lapsi on sundinud tänulikud olema ja koolmeistrile jõulukingitust andma. Tema lühikese mõnusa kõne peale andsiwad lapsed koolmeistrile siis ka kingituse kätte, millest nende armastus  wälja paistis. Kui koolmeister lapsi silmameega  oli tänanud, tuletas ta meele, et meil weel üks armas, kallis laps on, kes meilt jõulukingitust palub. See laps olla meite kallis GeSti Aleksandri kool. Rõõmustagem ka teda kalli pühade eel. Waewalt  oli koolmeister omi sõnu lõpetanud, kui juba igaühe käsi tasku käis ja malmis kinkimaS oli. Iseäranis  kärmad oliwad koolilapsed, keS seda mitte nagu enam ära ei jõudnud oodata, kuni kübar ringiaa nende juure tuli. WarSsi oli ka enam kui 12 rubla koos. Ka jõulupuu süda oli rõõmus ja käsi lahti; ta andis enda ümbert Viimased söödawad asjad ära Aleksandri koolile, mis meie jälle rahaks tegime ja nõnda ligi kaks rubla juure saime. Nõnda sai meite walulapS selle weikse kogu pealt 14 rubla 12 kop. Nüüd kestis weel sõbralik jutt tükk aega edasi, kus kõik rõõmsa meelega koju läksiwad. Kõrge maim aga antku termist ja tublit tööjõudu meite koolmeistrile, koolilastele ja kõigile." Kui palju mõni mees raha kõrtsi jätab. „KakS Saarlast purjutastwad sügise S. kõrtsis nädal aega. Ühel päewal, see oli reedi, juhtüsin ma asja tallituSte  pärast seal olema. Sell päewal jõiwad nad wiie rubla eest. Minul oli niisugune joomine hale waadata, liiategi siis, kui ma mõtlesin, kui suure waewaga need kopikad kogutud oliwad. Neil isi ei olnud aga oma kopikutest, ehk parem ütelda, rubladest sugugi kahju, maid töine ütles üsna rõõmuga töisele: „Gts wõtame mõned pisarad elu terbiseks ä'ä, ning homme muljume uie rammuga, kas kibila wars' lookas;  on aga sülh kraami seeS, ning kaks koppikast jälle kädde." Ragu Ma Wwttlb kuulsin, olla nad 10 künni 20 rubla sell puhül S. kõrtsi pairisse ja wiina eest jätnud. See joomine oli 28. Augustil 1881. Weel imelikum joomine oli aga 25., 26., 27. Septembril,  kelle etendaja S. walla peremehe A. L. poeg, J. L. oli. See pois wõtnud 25. Sept. s. a. järwerenti  100 rubla Wenelase käest, oma isa asemel, wasta. Teadupärast muidugi, et nüüd lähedal seisma kõrtsi jooma minti. Sinna jäenud Wenelane purju täis seina alla maha. J. L. aga toodud ehk tulnud ära töise kõrtsi juure. Ta käinud neli ehk wiis kõrtsi, läbi (teada muidugi,  et kõrtsid ükstõiste lähedal on) ja Pühapäew 27. Septembril wõetud tal ülikuub seljast sellepärast ära, et enam oma Võlga ära ei jõudnud maksa. Seega ei saanud meeS mitte kahte päewa 100 rublaga läbi (sest Reedi õhtu sai ta raha ja Pühapäewal oli otsas.) Kõige rohkem imestamise wäärt on aga mõningate kõrtsimeeste awalduS niisuguse inimese juures. Raha maksmisest, mis joodik maksab ehk palju tema käest Võetakse, ei saa pealtwaatajad ilmaski aru. Ka olla ülemal tähendatud joodikule üks kõrtsimees mitu meest wankri hobusega järele saatnud ja käskinud joodikut oma kõrtsi jooma tuua. Ilm teab meel ütelda, et pois oma isa käest 60 jutti olla saanud. KaS õige ehk male, ei tea ma mitte. J. L. on pealt kahekümne  aasta mana." ä. 1. Kuidas üks rubla õnne on toonud. Peale selle, kui Wiliandi Eesti Põllumeeste Selts oma seltsimaja põhjuSkiwi paigale oli pannud, tõi üks armas EeSti neiu ehituse komitee kätte ühe hõbe rublatüki selle maja ehitamiseks. Seda andsime omas ajalehes teada ja see äratas ka tõisa, nii et mõnigi rublake selle ehituse heaks kingiti. Pärast tõi töine hea laps meel töise seesuguse rublatüki ja need kaks rublatükki seisawad nüüd seemneks alles, künni kord majaS esimest koosolekut peetakse, kus nad kalli hinna eest omale peremeest peawad otsima. See auusa neidude küli hakkab head wilja kandma, nagu järgmine  juhtumine näitab. Uuel aastal juhtusiwad mõned sõbrad Wana-Wõidu K. möldri majasse kokku, kuS wastatiku uueks aaStaks õnne soowisiwad. Seal tuli mana mõldrel jutuS ka Wiliandi EeSti Põllumeeste  Seltsi maja meele ja ta rääkis sellest, kuidas uuel aastal selle majale õnneliku edenemist tuleb soowida, et ta meie rahwa auuks malmis saaks. WeikseS seltskonnas oli kolm naiste ja üheksa meeSterahwast,  ning kui manamees omad sõnad oli lõpetanud,  seal läksiwad kooSolejate käed nagu iseenesest tasku ja iga käsi tõi sealt ühe rubla mälja, mis põllumeeste seltsi maja ehituseks laua peale pandi. Ai täh! õnnistagu Jumal seesugust uut aastat, kuS rahwa süda sell kombel oma auu ja üleüldise kasu eest tuksuma hakkab! Pärnust. Kõiksugu head ja paha. Meie auustatud kaastööline PärnuS kirjutab meile:« „Sellega  saadan Teile lühikest aruannet Pärnu sadama kaudu wäljamaale wiidud kaubast ja kauba hinnast kahel wiimasel aaStal. Mõlema aastate aru seadsin sellepärast kõrwu, et siis selgemat aru saaksite, kuidaS meie linnakese kauplemine alaspidi on minemas! Nimetan ka, et tähendatud kaup siit sai wäljamaale wiidud: 1880 daStal 159 laewaga, mis kokku 35,112 ja 1881 aastal 140 laewaga, mis kokku 28,560 laewa tündert ehk nõnda nimetatud register tonni ruumi wälja tegi (1 register tonn on 100 täring jalga). Siit wälja antud aruandes seifis, et üleminewa aasta 170 ja minewa aasta 151 laewa siit wäljamaale  on läinud. Siia juure olgu tähenduseks, et nende summade seaS mõlematel aastatel ka 11 tühjalt wälja läinud laewa on nimetatud. Ehk on 1881 aastane aru juba kusagil Saksa ajalehes kuulutatud? Kui aga mitte, stis wõite ehk seda kusagil tarwitada, mis Teile selle kirjaga ühes saadan. Meie tolli majast saiwad need aruanded minewal Tõisipäewal wälja antud; sellepärast arwan, et kui ta enne kusagil ei ole seisnud, stis saab wist pea Pärnu Saksa leheS ilmuma. Pärnu sadama kaudu wõeralt maalt Me toodud ja wälja wiidud kauba hind 1880 ja 1881 aastal. Kelle läbi kaup sisse toodud ehk wälja wiidtld 1880 aaStal. 1881 aaStal. Sisse toodud Wälja wiidud Sisse toodud Wälja wiidud rubla kop. rubla kop. rubla kop. rubla kop. J. Iakk'i kontor 31,395 40 2,122,592 45 40,456 74 1,457,539 75 H. D. Schmidtl „ 48,122 29 2,501,191 68 61,453 12 1,356,830 82 W. L. Sternberg'i kk 15,048 55 1,030,536 13 28,790 17 347,066 14 R. Barlehn'i kk 17,849 87 713,424 44 30,622 97 574,788 47 H. G. Oehelbaum'i kk 245 10 106,008 50 4,504 70 79,674 Boström'i kl 1,528 80 618,790 6 22,951 — 769,188 63 Hammelthon'i kk — — 399,256 37 — — — — Beth'i kk — — — — 29,842 25 577,958 63 A. Lange »k 16,294 20 733,755 69 6,524 34 268,873 — H. PulS'i 4,275 — . — — 3,421 — — J. B. Specht'i kk G 3,255 — , 1,870 — 6,119 — 1,741 Hallikukiwi wabrik — — — — 3,850 — -— Sindi wabrik — — — — 6,298 70 —. Mõnesuguste inimeste Mi 4,327 98 — — 1,950 — - — Summa 142,312 19 3,227,429 32 245,774 99 5,433,660 44 Peale selle, Wenemaa sada- matest Pärnu toodud kauba hind ...... 386,973 — — 62,902