ilma et tema eladeS oma jalga finna oleks pistnud, aga siiski neisse puutuwate ajaloolikkude  teaduste poolest weel mõnelegi, keS, nõnda ütelda, sündimisest saadik pealinna uulitsa kiwistd on tallanud, juhiks ja tõlgiks wõib olla. Need rändamised saiwad lõpetatud, kui Bob töistega üheS suwekorterisse elama asuS. Ka seal ei alganud küll tema kooli aeg weel mitte, sest et ju igal pool suwisel palawusel wahet peetakse, aga tema oli siiski maja külge kütkendatud, sest et tema oma õpilaste üle walitsuft pidi pidama, kes täitsa tema hoole alla oliwad jäetud, kaubanõuunik ise aga sagedaste Moskwas oli, kuhu tema asjandus teda ühte puhku nõudis. Sagedaste ei olnud wana isandat aja puuduse pärast lõunekski mitte Sakolnikis, ehk küll tema muidu mitte ka toredamateski trahterites süia ei tahtnud, milledest Moskwas mitte puudust ei ole. Bob käis lastegaga tihti jalutamas, mille juures ta neile nagu mängimise wiisi mõndagi tarwilist  teadust õpetas, ja kui neil siis jalutamisest  ehk turnimisest, mis ka tubliSte haritud sai, himu täis oli, juhatas tema neile mõnda tululikku käsitööd, mis poistele meele pärast oli, nagu jähwsaega õhukestest laudadest pildiraamisid,  tikutoosisid, kastikesi ja selle sarnast pudukraami nägusate kirjade järele wälja lõikama  j. n. e. Wahe ajal aga wõttis tema ise mõne teaduslise raamatu kätta ja uuris teda, et pea aga suitses. (Järg jäeb tulema.) Mehaanika töö tähtsusest põlluasjanduses. Kõne, mis J. Tülk Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsis 21. Januaril 1884 pidanud. 11. Uuemal ajal on Wem rahwas mitmet wiisi Ameeriklasi eneselle eeskujuks wõtnud ja nende kõigesugusid töösid ja majapidamisi ligemalt  läbi uurima hakkanud. wõime seks Wene rahwalle õsine soowida, nad saawad selle tee peal missist rutemat edenemist leidma, kui nad seda muu töise teerajakse peal oleks leida wõinud. Ameeriklased on praegu ksige wirgemad  uusi ja wäga kasulikust masinaid ülesleidma,  kelle abiga nad kõiksugusid kenasid töösid waga kiireste walmistada wõiwad; seeläbi  on siis neil kerge asi palju tööwara sünnitada  ja sellega oma rahwa rikkust rohkesti suurendada. See lühikene ringwaate kultuura rahwa tahtjuse, nende teaduste ja tööde peale, õpetab meid waga elawa sõnadega ja wäga selge näitustega,  et nemad ksige tublimad ja wirgemad töö-rahwas siin maapinna peal on, ja et nemad selle töö tublidusega ja töö agarusega oma Looja käsku kõige ligemalt täidawad ja sellepärast  on ka nemad tema poolest enam kui kõik töised rahwad, ajaliku õnnistuste osawõtjaks walitud! Tahame meie nüid armsad Eesti põllumehed,  oma ajaliku elu õige tubliste edendada., siis peame meie igatwiist püidma neist tähtsatest  kultuura rahwastest kõik seda õppida, mis meie oma töö ja teaduse kasuks nende käest õppida wõime, ja wõttame nende üleüldisest elust kõik seda omale eeskujuks, mis meil neist eeskujuks wõtta sünnib. Nende poliitika elus leiame meie aga palju, mis meile mitte eeskujuks  ei sünni, sellepärast jätame see külg nende elust täitsa tähelepanemata. Kui nüid Ameeriklased ja Inglased oma masina töödega enestele suurt tööwara korjawad, misläbi  nad rikkaks on saanud, siis on küll ka meie kohus, kui meie tubli töö toel oma elule edenemist nõuame, eneSte käest küsida: mil mõedul saawad masinad põllutöö kergitamiseks Eesti põllumeestest tarwitatud? Kas on ka seniajani Eesti põllumeestest ju mõni masin põllutöö edenemiseks leitud ja selleks kasulikult tööle pantud? Ei mitte, on wastus! Kudas wõisid Eesti põllumehed põllutöö mafinid leida ja neid kasulikult kokku seadida mõista, kui neid kuskil masina põhjusseadustega, see on mehaanika teadusega, ligimalt tuttawaks « ole tehtud. Eestlast ei ole weel senini nende eesteadustega, mis kerget arusaamist mehaanika teaduse kohta pakuwad, nõnda kui geometria ja algebra, korralikult tuttawaks tehtud, kuidas wSis stis neil wsimalik olla, seda leida ja teada kasulikult kokku seadida, mille kohta neil kõik tarwilik eesteadus puudus. Meie Eestimaa põlluharijate hulkas ei ole see mõttegi weel täieste küpseks saanud, et mehaanika teadus neid wõiks mitmesugust kasulikust masinaid õpetada tegema ja neid ka wahest ise leidma ja wälja arwama, ja keemia ja wiisika teadused neile ka palju häid juhatusi põllutöö parandamiseks wõiwad anda. Neist ütelustest  selgub meile, kui palju meil weel waja õppida, et meie nende radade peale jaksaks saada, mille peal meie teadusliku põhjuste toel oma põllu-tööd ise igatwiist edendada ja kergitada  mõistaks, et meil töist enam tähtjaks eeskujuks  waja ei oleks ja et ka wahest töised meie käest midagi oma töö edendamiseks õppida wõikstwad. Sellepärast armsad põllumehed on see wäli, kelle peal meie oma põllutööd igatwiist edendada  tahame, wäga suur ja tähtis) aga meie teame seda kõik wäga selgesti, et põllutöö ja majapidamise edendamine kõigele kasu toob, kes iganeS siin maapinna peal elawad. Sest kõrgest  elu-ülesandest täitsa arusaades, keda Looja põllumehe kätte on usaldanud, et tema töö ja waew peab kõik toitma ja katma, keda loodus siin maa peal on tähtsama elule äratanud, see peab meid ka kõiki iga tublidusele ja mehise tööle äratama, et meie seda tähtsat elu-ülesannet  selle auus, kes meile teda usaldas, oma ja kõige maapealse kodanikude kasuks sell mõedul täita jaksaks, kuda meie inimlik jõud ja meie inimlikud wõimud seda iganes täita wõiwad. Sess ülesandes paistab meile meie praegusel  ajal, kui meie kultuura rahwa tööde peale waatame, selgesti silma, et meie kõige esmalt oma tööde edenemiseks ennast peame nende eeSteadustega heasti tuttawaks tegema, mis põllutööd igatwiist kergitada aitawad, seesugust  eesteadust wõime meie aga kõige kergemini  kooli ja kirjanduse läbi enestele nõuda. Sellepärast on meie kõige tähtsam ja ligim ülesanne praegusel ajal: seesugust kooli asutada,  kus meie lapsed ja järeltulejad neid eesteadust,  nõndasama ka põllutööd ise, sell mõedul  õpiwad, kui meie ajalik põllutöö edenemise kohus seda nõuab. Neile jälle, kes mitte enam ei wõi minna, peab hea põllutöö kirjan- neid teadusi, õpetusi ja juhatusi pakkuma, mis selle töö edenemiseks hädasti waja on! Seeläbi saaks siis meie Eestlaste elu wisfiste uut jõudu ja äratust leidma: oma põllutööd ja majapidamist igatwiist parandada, teda kõrgendada ja ülendada wõida. Miska siis meie Eesti nime töiste rahwaste juures natuke parema tähenduse leiaks, kui sellega seniajani lugu on olnud. Neist mitmesugustest tähendustest,  mida mina omas kõnes olen julgenud awaldada, järeldab asjalikult see küsimine: kui põllu- ja käsitöö kõige inimeste kohta siin maa peal nii üliwäga tähtjas on, mispärast ei ole siis mitte seaduse andjate poolest põlluja  käsitöölised möödaläinud aasta woolul paremat  tuetust ja tuge leidnud? See kostus wiib meid jälle eespoolse tähenduste juure tagasi, kus meie ju tundma õppisime, et lapselik mõistus wanal ajal inimese sugu palju eksiradast  sundis kõndima, seesama lapselik mõistus ei jaksanud seaduse tegijaid sell ajal mitte nii tarku seadust teha juhtida, mis neid töösid ja töömehi oleks jõudnud korralikult toetada, kellest inimese soole siin maa peal kõige suurem kasu tuleb. Nad arwasiwad sell ajal, et sõnade tarkus olla kõige kõrgem ja auusam inimese mõistuse awalduö, sest sõnades kõneleda inimese  mõistus ja waim, ja mida parem keegi kõneleda mõista, seda rohkem tunnistada tema enesest mõistust ja waimu) waim aga awaldada kõige tähtsamalt, et inimene Looja näuline kodanik siin maa peal olla, sellepärast olla waja sõna ja keelede tarkust tubliste edendada ja neid seaduse poolest toetada. Aga ka wäemehed,  kui riigi ja rahwa kaitsjad ja Templi- Isandad, kui Jumala käsude seletajad ja tema tahtmise kuulutajad, said seaduse tegijatest mitmesuguse  auunimedega ja Eesõigustega põllutööja  käsitöö-meestest seadusliku ja walitsuse wäega üleskergitatud ja kõrgele ülestõstetud. Seesugune  seaduslik walitsus waltas siin maa- pinnal ühest aasta tuhandest töise aasta tuhandeni  ja kõik see aegne rahwas, kes ülema ehk alama seisuses elas, arwas, et põllutöömehed olla need kõige alamad kodanikud siin maa peal, neile ei wõidagi seaduse poolest mingisugust  wabadust anda, sest nad ei mõistaks ju mitte seda seadusliku wabadust kuidagi wiisi oma töö- ja elu-edenemiseks kasulikult pruukida, sellepärast olla waja, kõik wanad seisused ja seaduslikud eesõigused auusal wiisil alal hoida, ja neid kõiki, kes nende tähtsa seaduse piiridest tahta ülesastuda, olla waja targa seadusliku walitsuse poolest heasti karistada j. n. e. Seesugused ekslikud arwamised ja mõtet sünnitasiwad  weel tõisi halwemaid arwamist, nõnda et palju inimesi ju leida oli, ehk weel praegu leida on, kes tööd teha häbenewad. Neist wiletsatest eksijatest ei taha ma siin midagi kõneleda, nad on kuiwad oksad rahwa elupuu külgis. Wiimati said terawa mõistusega inimesed õige selgesti aru, et põllu- ja käsitöö tegemises, nende korraliku sisseseadmises ka küllalt mõistust ja waimu-tarkust waja olla, ja et wahest need, kes suu ja sõnadega palju rahwa elu ja rahwa oleku üle teada kõneleda, ei saa ise mingisuguse kasuliku töödega heasti korda, sest et neil töö osawuse omandus ja teraw mõistus töö kohta täitsa puududa, ja et just hoolsa töö läbi inimese wara siin maa peal kõige hõlbsam kaswada, mis rahwa elu igatwiisi kergitada wõida. Weel hiljem hakkafiwad  mõned selge mõistusega rahwa mehed julgest õpetama, et Looja oma looduse ülespidamiseks  ise pidada ööd ja päewa tööd tegema, ja seeläbi ka kõiki mõistliku inimesi oma enese mõistuse arusaamise wõimul tööle sundima. Need rahwad ja riigid, kes nüid oma tähtsama otstarbeks põllu- ja käsi-töö seadsid ja neid hoolega seaduse poolest toetama hakkasiwad, need rahwad ja riigid jõudstwad töistest rahwastest ja riikidest oma töö tublidusega,  oma teaduse suuruse ja rahwa wara poolest pea ette, ja nad ongi nüid need rahwad, keda meie praegusel ajal kõrgeks kultuurarahwaks  nimetame. Seesugusest tähtsast kultuura rahwaste edenemisest  on ka töised wähem õpinud rahwad aru saanud ja püiawad uuemal ajal seaduse parandamise ja koolide ja kirjanduse kergitamise läbi oma põllu- ja käsitööd hoolsaste edendada. Neist wiimastest tähendustest oleme meie jälle aru saanud, et liig lapselik ja nõrk mõistus see takistaja olligi, kes põllu- ja käsitöö mehi seaduse poolest nii wäga hooletusesse langeda sellepärast ei luba teraw ja selge mõistus meid mitte palju wana-aja seaduste tegijate üle laimduft tõsta! Nad ei wõiuud ju seda sugugi õiendada ega parandada, millest nad ise midagi ei mõistnud. Nad olid kõik täitsa lapsed ja eksisid ka kui lapsed oma kaaswendade wasta, oma enese ja nende ajaliku elu kahjuks. Esimene mees, kes liikumise ehk mehaaniku wõimude järele ligemalt uurima hakkas ja neid seadusi, mis ta nende kohta leidis, teaduslikult kokku seadis, oli kuulus Greekkane Archimedes, umbes 200 aastat enne Kristust. Oma katseid,  tähelepanemist ja läbimõtlemist, algas Archimedes mitme kangi ja wiltu-wäljaga. Kõik mehaanika seadused, mis tänasel päewil ühe ehk kahe õlaga kangi kohta maksawad, on Archimedefest sell ajal leitud ja kirja pantud. Kõigel masinal, niipalju kui neid ju leitud ja kokku seatud on, ei olegi enam kui kolm isesugust  liiget, need on: 1) kang (rull, rattas, wõlliga rattas.. 2) wiltu-wäli (kiil ja kruwi), 3) nöör (rihm, ahel. . .). Neid praegu nimetatud üksikuid masina liikmeid tunnewad wisfist kõik rahwad, kes siin maa peal elawad, aga nende seaduste awaldustega  ja nende seesuguse kunstliku kokku seadmistega,  et nad ühendud ühe kasuliku töö-masina wõiksid sünnitada, ei ole mitmel rahwa-suol weel mitte tundaw asi, ja need ei ole ka seni ajani weel ühtegi kunstliku masinat wäljaarwanud,  ja ei olegi looduskorraliku seaduse järele seda mitte teha wõinud. Siin aga seda näidata ja ligemalt ära seletada, mida wiisi neist kolmest liikmest iga isesugune masin wõib kokkuseatud saada, ei ole mitte wõimalik, sest et seesugune seletus ja näitamine palju aega nõuab. Lühidalt wõin ma siin tähendada,  et kõik meie ühe ja kahe õlaga kaalud ja marga puud, muud midagi ei ole, kui ülessäetud  kangid nõndasama ei ole meie seinakellade  ja tasku-uuride sisemised wärgid muud midagi, kui mehaanika seaduste järele kokkusaetud  kangid. Sellejärele teewad igas suures wabrikus, kus hulk ja mitmed isesugused masinad tööle on pantud, paljalt need kolm liiget: kang, wiltu-wäli ja nöör (rihm) kõik seda tööd liikumise seaduste järele. Neist seadustest aga täitsa wöida aru saada, ja neid ühtlikult mitmesuguse  masina abiga tööle mõista panna, seda kõik õpetab see jagu mehaanika teadusest wäga selgesti, mis mathemaatika, see on geomeetria  ja arithmeetika põhjuse peale ennast toetab. Kui iganes üks inimene ühe masina.peaks leidma ja teda nõnda mõistlikult kokku seadima, et tema abiga kiiresti kasuliku tööd wõiks teha, ilma seda, et tema ise mehaanika seadusi tunneb, siis oleks see tõesti üks imetlemise wääriline suur õnn. Tubli geomeetria ja aritmeetika teaduste abil, on aga õige kerge asi mehaanika seadustest aru saada ja neid seadusi kangi, wiltu-wälja ja nööriga masinas tööle sundida; sellepärast on waja, enne kui meie mehaanika seadustega ennast tutwustada tahame, et meie neid eesteadusi: geomeetria ja arithmetik heasti mõistaks. Nende praegu nimetatud teaduste kohta aga walitseb mitmes koolis liig wõera-emalik maim, keda meie oma elu edenemise püidmiste pärast wäga kahjatsema piame! On see meil nüid armsad koosolejad selgeste teada, et mehaanika  teadus inimese soule palju kasu toob, ja et iga auus põllumees oma mitmesugust põllutööd  masinate abiga palju rutemini ja palju odawamalt teha wõib, kui oma käte waewa ja ihu higiga, siis sunnib meid meie inimlik kohus, oma elu edenemise pärast aegsasti seda nõudma, et meie ise ja meie pärijad ja järeltulejad nende õpetustega heasti saaks tutwustatud, mis meie ja nende elule parandust wõib tuua! Ei tee meie seda aga mitte, siis eksime meie ränkasti oma enese ja oma järeltulejate elu edenemise ja kõige oma üleüldise wabaduse kohta; sest alles seal tunnistab rahwas oma tõdeliku wabadust, kus tema oma lahkema ja armsama eluwiisides ja kombe - des, kus tema oma kenama ja parema töödega,  kus tema laiema ja täielikuma teadustega  oma elu-wooluses wäsimata edenemist töiste rahwaste kohta awaldab! Püiame siis ka meie, kui tublid EeSti põllumehed,  seesugust teed oma elu sihiks wõtta, meie leiame tõesti tema toel kõige lahkemat edenemist ja jätame oma pärijatele ja järeltulejatele,  kui eeskõndijad hoopis kenamad ja paremad elu-, töö ja teaduse eeskujud maha, kui meie ise oma wanemate ja eeswanemate  käest saanud ja pärinud oleme. Sellega täidame meie siis siin ajalikus elus, kui wahwad  maapealsed kodanikud oma inimlikud kohused  oma eneste, oma kaaswendade, õdede ja oma järeltulejate ja pärijate kohta; pühitseme aga ka sellega ühes kõige suuremal mõedul Eestlaste wabaduse tähtjust selleks Looja auuks ja kiituseks, et tema arm ja wägewuS meid nii kaugele on aidanud ja tunnistame  wiimaks töiste wõeraste rahwale, et Eestlased kõigis omas edenemises igatwiisi wabad on! Hilja. Wa'ft hilja tõuusis armu tundmus Mu rinna põhjas lõkkele, Nüid tuled juba elusundmus, Tad tallutama surmale. Ei kaua sellest, kui ta filmast Mu süda kindlat truudust jõi, säde parem ilmast ' Mu hinge fisse headust tõi. Nüid kustund ta! Mu waene süda Sa nartfid põues pslewas Ja sureb nüid nii wara juba Kui loodus hõiskel elawaS! 11. A a k a l a. 1884 Vastutaja' J. Kõrw