kui mõlemad oma paika omas kodaniku-kordas täieste ja auuga täita tahawad. Mõistab öpetud  mees oma teadust ja oskab talumees oma põllutööd ja oma majatallitust, siis täivamad nemad mõlemad auuga oma paika ja on igaüks omast kohast auusad mehed, täied ja tublid maaja  riigi-kodanikud. Peab aga üks inimene midagi  põhjani mõistma, ehk oskama, siis peab tema selle teaduse, ameti ehk töö õppimisega aegsast algama ja peab kõiki oma jõudu selleks tarwitama. Mis saaks aga meie taluseisuseft, kui kõik selle auusa seisuse liiked kõrged öpetuseja  teaduse-järge, ehk midagi rohkemad kui taluharidust  nõudma sunnitud oleksiwad? Juba täieline  Kreiskooli õpetuse-järg tarwitab õppimist umbes 18mast elu-aastast saadik. Kellest aga lubli talumees saama peab, sellel olgu ikka juba 18ma elu-aastani põllutöö kauniste õpitud ja selge. Hakkaks tema hiljemini põllutööd ja talutööd õppima, siis kardame meie, et temal kaks asja puuduksiwad : himu ja aeg. Üksikuid  inimesi on ikka olnud, kes kõiki õppida aega leid süvad, aga need oliwad ikka üksikud, meie ei wöi mitte pärida, et ühegil maal ehk ühegi rahwa seas üksi sesugusi mehi leida oleks. Küla-koolid on talurahwa koolid, kosutagu igaüks neid jõudumööda, saatku nendest tühja körkluse-waimu wälja, kus se ennast positama kipub, siis kosutab tema talurahwa ja meie maal Eestirahwa tõsist kasu, siis sigib meile seda, mis meie maad õitsema paneb ja Eestirahwa  auu kõrgemale tõstab, kui kõik kõlawad kõned seda tänine pärinud on, se on üks haritud  talu-seisus. Selleks on aga hea hakatus tehtud ja selle nõudmise pool on ikka meie maa ,seisused" olnud, ja juba nüüd seisab meie maa talu-seisus kõrgemas hariduses, kui suuremal jäul Euroopa riikides. Just taluharidus  on se, mis üht maad õitsema paneb. Hoiame meie ennast, seda , haridust" ühegil wiisil madaldamast, siis wõiks tulla, et Eestlased rtalupoega" põlgama hakaksiwad ja sellega nuga oma enese rahwuse südamesse pistakfiwad. Teadus  ja osawus on kaks asja, mis mõlemad ühewõrra auustnst päriwad ja auustust teeniwad  ja seda rohkem teeniwad, mida kõrgemad ja sügawamad mõlemad iseenesest on. Haridust peab aga mõlemil olema, nii heaste teadusemehel,  kes õpetab, arstib ehk kohut mõistab, kui ka osawuse-mehel, kes igasugust kätetööd ehk põllutööd teeb. On aga mõlemil haridust, siis mõistawad nemad ka üksteist wastastikku auustava  ja ühest iseäranis talu-haridus est ei wõi juttu olla. Sellega lõpetame seekord oma läbirääkimist Mesti Postimehega", mis pitkemale weninud on, kui meie tahtsime. Mõnda oleks weel lisada,  aga ei wöi mahutada. Mitte waidlemise  himu ei ole meid kirjutamisele kihutanud, kuida juba hakatuses tunnistasime, weel wähem aga meie oma, ehk ühegi partei era-kasu nõudmine,  kuida ehk mõnelt poolelt rahwale ettearutud  saab. Kuida meie juba selle lehe proowuumris  tunnistasime, ei seisa meie ühe ega teise iseäralise partei pool, waid püüame jõudumööda kõige meie ligedama isamaa kasu kosutada. Seda kasu wõime meie aga kõigi oma ligema isamaa rahwasugude ja seisuste ühemeelelisest Hüüdmisest, nende kõikide kokkuhoidmisest oodata. Ühemeeleline püüdmine ei wõi aga iial seal sigida  ja kosuda, kus üht ehk teist rahwasugu ehk seisust terawa ja kareda sõnaga torgitaks? ja ärritakse. Wõib olla, et ka meie Baltimaa mitmesuguliste! kodanikude! mõned asjad oma keskis seletada on, aga meie arwame, et just meie pääwad selleks seletuseks sündsad ei ole. Meil peaks enne täis rahu ja kõikumata piir ja müür wäljaspoole olema; meie peaksime omas tarwilises iseolemises kindla jala peal seisma. On se aga käesolewail päiwil nenda? — Meie arwame, se ei ole mitte nenda. Waatame meie suurema jäu Wene aealehtede peale, kes iga weiked tüli ja juhtumist meie maal, suureks ritgi-asjaks ülespuhuwad ja kus iial wöimalik Riigiwalitsuse ärritamiseks meie iseolemise wasta tarwitawad, siis tunneme ja mõistame meie, et laiema isamaa kodanikude seas üks wägew partei liikumas on, kes meie kosutawad iseolemist kaetseb, kes enne rahule jääda ei taha, künni meie omad särgid pükste peal kanname ja omad kiriku - õpetajad „ Preestriks" nimetame. Meie arwame aga, et se mitte ainus ega ka mitte ülem riigi-kodaniku ja Keisri alama ustawuse täht ei ole, ja meie arwame, et meie just selles omas iseolemises, kõige paremini Jumalad ja Keisrid omal wiisil teenida ja iseenese ja oma kaaSkodanikude heaks ja rõõmuks ja kasuks elada wõime. Meie teame küll, et Wene aealehed mitte Wene Nngiwalitsus ei ole; meie teame, et meie õnnistud Riigi-Isal oma mitmesuguliste alamate üle koguni teised mõted on, kui neil mõnel Panslawistlasel, kelle juhtimise all teutawaid  juhtkirjast meie iseolemise wasta sünnitakse.  Aga alaline kaebtuS ja ärritamime on ikka kardetaw, ja on seda kardetawam, kui se, kelle peale kaewatakse ja kelle wasta ärritakse, ka omas enese kojas rahuline ja lepilik ei ole. Ega se Mesti Postimehe" silma-paari wahele ei jäänud, et meie omad wassaknd aealehed neile, meie iseolemise wastastele lõpmata kiwa kätte kannawad ja nendega seda teed käiwad, mille wiimane ots iial muud midagi olla ei wõi, ehk ka muud midagi olla ei taha, kui aga Eestirahwa rahwuse häwituS. Mesti Postimehe"  wiimine juhtkiri näitab aga ka nii kardetawal  kombel wassakule poole kõikuma ja kas tahtes ehk tahtmata kiwikandjatele kiwa kangutama, et meie seda . tähenduseta jätta ei wõinud. Oleme meie eksind, siis palume õiendada  ja oleme sellesama julgusega walmis oma eksitust tunnistama, kuida meie julgusega siin otsekohe sipelga pesasse aStufime, sest meie teame  küll. kuida wastased sellest juhtkirjast asja wõtta wõiwad, kihupäid meie wasta kihutada. Kõigi selle peale ei tohi meie aga mitte waadata;  meie ei tohi mitte nende sekka astuda, kes lugejate meelitamiseks seda seisupaika salgawad.  kust meile üksi otse tee isamaa õnnistusele  käima näitab. Se seisupaik on rahu, lepitus  ja söbrnStus kõigi Vallimaa rahwasugude ja seisuste wahel. On meil isekeskis midagi seletamist, siis wõikfime seda lahke sõnaga teha, mis ikka kaugemale ulatab, kui karedus. On meil aga mõni asi, mida ehk ilma terawa sõnata  seletada ei wöi jätame seda eaemini teiseks  korraks, kus ehk aea-käigud selleks sündsamad  on; ega maa ja rahwaS sellepärast kohe ei lagune, kui need tänine, ja raskemal ja kurwemal  aeal pidanud on. Mesti Postimees" lõpetab oma juhtkirja selle soowimisega, et Sakslased Baltlaseks saakstwad. Meie arwates on nende suurem jägu seda ikka olnud. Wöib olla, et üks ehk teine ka nende seas on, kes midagi era-kasu nõuab, aga jätame meie teda esiteks weel tema oma rahwa õiendamaks. Meie oleme Eesti aealehed, püüame meie esiteks  rahu ja ühendust oma rahwa keskis sigitada  ja kosutada ja ühendame ennast selles, et üht weiked tähekest muudame ja ühest suust hüüame: Maka lased saage Baltlaseks!" Omalt maalt. Tallinnast. Wahete wahel on mõnel Wene aealehel ometegi ka midagi paremad Vallimaalt  kuulutada. Wremja" annab oma lugejatele sõnumid nende maakohtade üle, mis tänawusest Jürtpääwast saadik Eestimaal talurahwale päriseks müüdud oliwad. Neid oli üleültse 2592, se on 2004 suuremad talukohta, 332 weikemad talukohta ja 256 talukohta mõisamaa peal. Müüdud kohtade hind oli ligi 5 millioni rubla. Kredit-kassast oli 1550 talukoha  peale 142.290 rubla laenatud ja 119 koha peale oli Kredit-KaSsas 82.580 rubla laenuks malmis pandud, mis aga meel laenajate poolest wastawõetud ei olnud. Müümata oliwad 14,688 suuremad talukohta. Nendest oliwad 11,760 kohta kinnitub ja 2894 kohta kinnitamata kon- traktide peale wäljarenditud; 34 kohta oliwad tühjad. Kinnitamata kontraktid oliwad nendes waldadeS, kus kruntipanemine pooleli on ja sellepärast seadusliku aea peale rendikaupa teha ei wöi. Meil ei ole sekord wöimalik, neid sõnumid ligemalt läbikatsuda, seda aga peame tähendama, et laenu-raha juures eksitus olema näitab. Ülesantud laenuraha ei tee rohkem wälja, kui aga umbes kaheksad kuuni üheksad jägu sellest, mida Kredit-Kassa seaduse järel sealt antakse, ja meie ei usu mitte, et niipalju ostjaid oma laenu-õigust tarwitamata jätfiwad, ehk juba laenatud raha tagastmaksnud oleks. Sesama aealeht annab ka aru nende talukohtade üle, mis tänine Riia kubermangus talurahwale müüdud on. Neid oli ülepea 15,528 ; rendi peal seiflwad weel 17,635 talukohta. Hind oli juba 187 rubla peale thalre eest tõusnud, se on 32 rubla rohkem, kui aastal enne seda. Tartust. Akademiker Dr. Wiede manni 50 aastaseks juubelpühaks on Tartust Professor Leo Meyer ja Ülem-kooliõpetaja G. Blumberg, selle kuu 16 pääwaks Peterburgi saadetud. Selle kõrwa wõime meie omalt poolt lisada, et Akademiker Geheimerath Dr. Wiedemann, kes mitte kõlawate pidude sõber ei ole, seda oma pidupääwa juba selle kuu 2 pääwal Eestimaal, ühes maitses kirikumõisas maitselt ärapidanud on, ja tema oma sõna järel mitte 16 Mihklikuu pääw tema juubeli-paäw ei ole, waid 2 Mihklikuu  pääw. Hirmu pärast, kui saakstwad mõned ometigi sellest pääwast teadust ja tülitakfiwad ennast auu-andmistega, oli kuulus jubilaar selleks  pääwaks Tartust põgeneud ja ennast seal sõbralises waikses paikas peitnud. Riia kubermangust tulewad meile söbralise  kae läbi need sõnumid: Karula kihelkondas, Karula maldas, Paabu talus saiwad öösel 23 ja 24 Heinakuu pääwa wahel kolm lehma ja üks härg lauda räästa all piksest surnuks löödud. Imeks panna on, et laut põlema ei läinud. Sealsamas kihelkondas,  Antsmöisa maldas, Patupera talus põlest  wad mõni nädal enne seda pikse läbi 9 hoonet  maha. Neli hobust ja palju majariistu ja teist kraami jäiwad sisse. Wiliandi maakondaS,  Helme kihelkondas, Adseri maldas, Wanamõisa talus sai 25. Leikuseknu pääwal ükS lehm karjas, piksest surnuks löödud. Sealsamas kihelkondas põles Lõwe walla Laane talu rehi pikse läbi maha ja jäi palju rukkiwilja  sisse. Peterburgi st. Krasnowodskift tuli 2. Mihklikuu pääwal telegramm, et Kindral Skobelew  Tshigishljarist Krasnowodski tulnud oli. Selle aea sees seisab ülem kask sõeawäe üle Teke-Turkmeenide wasta, Oberft Wershbizki käes. Krasnowodskift ja Tshigishljarist saadetakse suured  moona-woorid sõeawäele, mis ettesaadetud on. Moona-wooride kaitsemiseks antakse ikka rohkest söeamehi kaasa, sest wiimiste aegade sees on Tekinzlased sagedast nende peale langend. midagi ärawõtta ei ole aga tänine waenlasel wöimalik olnud. Enamift ikka on nendes weikesteS  wõitlemistes waenlane mõned mehed kautanud.  Meie sõeawägi kinnitab oma seisupaika Ahhal-Teke-oast (kõrwe saare) suu ees kindla kantsidega. Sõeawäe walitsus peab nüüd suuremad  muret selle eest, et sõeawäe seljatagused teed ikka lahti ja kordas seisawad. Sellest aeast saadik, kui 6. Heinakuu pääwal wahwa ja kordaläinud  läbiwaatamise käik Geoktepe wasta peetud  sai, sellest aeast saadik on edasitungimine esiteks seisma jäätud. Haigeid on wähe. Wene Riigiwalitsuse ja Paapsti wahel on kaubategemised. Et nüüd pehmemad seadmised  politika süüaluste wasta walitsemaS on, siis arwatakse Roomas aeg tulnud olema, kus nende Poolamaa Preestritele andeksandmist saata wõiks, keda mässamise aeal Siberi saadeti. Kuida kuuldakse, olla Rooma kiri pehme sõnadega ülespandud, kui enne Peterburgis järelkuulatud oli, kuida se kiri seal wastawõetud saaks. Graf LoriS-Melikow on tõutanud, seda aSja tõsiselt