eest temale tänu mõlgu olen. Temal waesel mehel oli nii palju õnnetusi, ja kui ta kolme aasta eest ära suri, tõutasin ma temale surmawoodi pääle, tulewikus tema ainukese tütre eest muretseda. Sõber Bronner on seda tõutust hauda seltsi wõtnud ja mina pean seda pidama. Kõige hiljemaks kaheksa päewa pärast ootan ma sind oma noore prouaga. Kõik seaduslikud wiiwitused ja kombed wõid sa raha läbi lühendada; tee seda, mina tahan kõik kulu kanda. Igapidi anna mulle kohe teadust omast mõttest selle asja kohta. Lõpeks teatan, et ma kohtu läbi oma testamendi olen lasknud malmis teha ja see puudub ka sinu otsusesse selle asja kohta. Igatsusega jääb sind ootama sinu Onu Leberecht Dewald, konsul, N. ZZ. „ Kui ma peaksin ehk enne sinu siia jõudmist ära surnud olema, siis ära ole rahutu, ma olen kõige pääle mõtlenud, kõik püüdnud ette ära arwata. Sa saad minuga rahul olema." Imeks panemise naeratamisega tunnistas noormees meel seda lehte enne kui naisterühmad  tuppa aStusiwad. Nad oliwad meel pidu ehtes, aga uudishimmu sundis neid teada saama, mis arusid see kinnitud kiri pidi toonud olema. .Must pitsat!" karjus musta näoga naisterühmas kirja kätte mõttes. „Kes on ära surnud?" küsis teine walge näoga noor kahekümne aastane tüdruk. „Kedagi!" wastaS Willem naeratades. „Loe waljuSti, armas Albcrtine, see kiri eite, et preili Marie ka kuuleb selle kirja sisu, mis ka tema kohta käib." (Järg tuleb). tahte seltsi eestseisus selle teotawa kombe waStu mõjuwat abi otsida; mingu see ettewõtte hästi korda! Kaarmalt. Jõulu wiimasel pühal pidas wcnnakoguduse diakon Ziegel Waiwere palme majas piibli tundi; kuulajaid oli palme maja täis. Diakon ja pääle tema meel neli wcnda pidaflwad waimustawaid Jõulu ajakohalisi kõnesi ja palweid ja mahe ajal laulti rõõmsaid jõulu laulusid. Koosolijad ja osawõtjad oliwad liigutatud; suuremast osast waimustawate könete, palwete ja lauiude pärast, aga kuida kuulda neid oli ka teiste hulgas kes sellepärast pisaraid walasiwad, et Ewangeiiumi koguse küljes mäikesed wõsud on, kes prii aegadel ja tundidel awalikult kõikide nähes tõsist kristlikku wilja näitawad, kunas puust enesest, see on suuremast  koguduse hulgast seda nii näha ei ole! Pühast. Kõibmata Jõulude pühitsejad.  Meie Pühalastel on see pruuk et igaüks  oma suilise Jõuluks ivõcraspeole kutsub. Meie kihelkonnas K. wallas S. külas on kolm talu, need seletawad oma renti mõisa päewadega ära. Need nimetatud talude peremehed kutsunud omad suised töötegijad tüttarlapsed, kes neile mõisa päewad ära seletanud. Jõuluks wõerusele. Sääl wäikeses külas ei puudu ka teisi tüttarlapsi, ning nende pärast korjanud keskmisel püha õhtul senna ka tubli trobikond kaugemalt küla poissa. Esialgu teinud poisid ja tüdrukud ladusat nalja, aga wiimaks muutnud nali poiste wahel tüliks, nii et auusa meeleline perewanem neid waigistama pidanud ja kui tülitsejad sest ei hoolinud, siis ajanud perewanem neid wälja. Poisid läinud teise peresse, kuS perewanem, kes ka kohtumees olnud, neid auuga waStu wõtnud, aga lühikese aja pärast olnud sääl jälle tüli lahti. Ja kui perewanem neid mälja ajanud, saanud ta nende käest wäga raske hoobi ja haawa. Kuna abikaasa tema haawa sidunud, toodud naabri perest teine kohtumees tülitsejaid wogistama, aga sellel ei olnud mõju neid rahule sundida, waid pidi päält waatama, kuidu pimeduse würsti teendrid meriste nägudega ja käristatud riietega üks teist lõhkufiwad. Ka mujal kohas on meie kihelkonnas kõlbmata wiisil Jõulusid pühitsetud; palju on ka kaunis wäsinud peaga Jõulu lugu kuulamas käinud. Meie kihelkonnas on kõik ristitud inimesed! Pühal a n e. Karjast. Paari aasta eest tehti meie koguduses koolmeistritele kohuseks, et nad laupa ja pühapäewa õhtutel koolimajades rahwale pidiwad ette lugema. See auuwäärt ettewvte sai aga kohe järele jäätud ning põhjendati selle pääle, et noored inimesed palwetundide ajal wallatust tchje. Mis on aga siis meel meie rahwast loota kui tema halbdused kõik auusad ettewõtted ära lämmatawad? ehk kui ei julgeta auusate püüetega enam halbduste ette astuda? Minu arwamise järele ei ole aga Karja noore rahwa elu mitte meel nii hukkas, et neid palme tundides mitte walitsuse all ei Maks hoida. Palwe tundide soiku jäämiseks peaks küll muid põhjuseid otsitama. m. Detsembri-kuu 16. ja 17. päewa öösetel oli lõuna ja põhja poolt wastastiku heledat wälgu löömist näha. m. Detsembri-kuu 16. päewal uppus ühe Hiiumaa mehe hobune Wõlupä lõppe ära. w. N!nhust. Jõulu nädalas uppus üks Iga küla mees wäikse wäina ära, kes Saaremaalt käis umalaid toomas. Tema hobune saadi elusalt kätte. Need kuus meest, kes enne Jõulu mõned reisijad ilma abita mere pääle jätsiwad, ning sellepärast kohtu ülekuulamise alla sattusiwad ja mangi pandi, lasti Jvulu nädalaks koju, selle tingimisega, et iga üks 25 rubla kohtule sisse maksis, et nad siis seatud ajaks jälle tagasi tulewad. Jõulu keskmisel pühal läks üks Muhumaalt Maast mõisa uisu teenistuse ennast kauplema. Küll juhatati teda, kust ta ettewaatlikult pidi läbi minema, aga ta läks oma nohina järele ja uppus Maasi mõisa lähedale kuue jala wette ära. Tallinnast, 22. Detsembril oli üks Talumees  oma mooriga Raudja kõrtsi ees seisma jäänud ja ise kõrtsi sisse läinud. Kui ta wälja tuli, oli sell ajal üks kaabakas 2 ane tema koorma päält warastanud. Kurwa meelega sõitis talumees linna turu pääle. Aga sääl juhtus temale see turu pääl katsus müüa. Kui mees aned äratundis, pistis waras jooksma, aga ta sai korodowoist kinni wõeiud. Hapsalust. Hapsalu linnas on di steriilse ja mustarõngete tõbi liikumas ning ümberkaudusel  maal suured rõuged ja kaela ning kurguhaiguS. Nowembri-kuul suruvad ühe isa 4 last difteritise töbesse nii järsku ja lühikese aja sees ära, et kõik ühte hauda maeti. Ka Sinalepa mõisas suri üks HapsaluS koolis käija koolipoiss difteritise tõbeSse ära ning wallas on pool osa kooliealist lapsi kaela- ja kurgupõletikaS haiged. Suured rõuged murrawad täiskaswanud tugewaid mehi woodisse, aga suremist tuleb ainult laste hulgas ette. Wirumaalt. Wirumaal pandi üks wiinaköök 120 rubla trahwi maksma, sest et ta wenckeelse sildi asemele saksakeelse sildi oli üleSse löönud. Riiast. „Rig. Tgbl." räägib tohtri abi puuduse üle meie kodumaalja annab nõuu, et maale palju enam haigemajasid saaks ehitatud ja tohtrid Peeterburgist. Uus suur trükikoda on Sinodi poolest sisse seatud. Trükikojal on suur 3. kordne maja, 15 kiirpressi ja mitu sada ladujat. Üks ratationmasfin teeb 10,000 trüki poognat tunnis walmis. Eesti wanawara korjamise Äie on selle töö usin ja agar juhataja õpetaja J. Hurt suures saksakeeli „Peeterburgi seitungis" aru aimud, milles ta kokuwõetult tänawn aastasi korjandusi nimetab. Ülirohke ja rõõmustaw osawõtmine  on sellele raskele ja tähtsale tööle osaks saanud: 220 saatja poolt on 345 saadetust kolinweerand  aasta jooksul Or. Hurti kätte tulnud. Saadetust- sisu on olnud: 5060 mana rahwalaulu, 533 muinasjuttu mvi muud jutustust, 4226 wanasõna,  4340 wanamõistatust; päüle selle meel suur kogu materjali ebausu arstimise wiisi mana kombete ja pruukide, keelemurrete jne. üle- Terme Eesti rahwas on osawa asjatundja teaduse mehe üleskutset rõõmuga ja rohkesti täitnud, mille juures ka palju on mõjunud. Saadetud materjalis olla küll teisendid, aga see ei wähenda korjanduse wäärtust. Osawõtmine sellest isamaalisest tööst toob elawat tunnistust, et Eesti rahwa seas küll arusaamist selle töö tähtsusest on, aga ka, et Eesti rahwal mana wara meel põhjatu huik on, mis uurijat ootab. Suurem osa saatjad on maalt talunikud, on aga ka rohkesti koolmeistrid ja mõned linnalased. Kolm korjajat on ülikooli haridusega, üliõpijaid neli ja ginmaflumi õpilasi kaks olnud. Ka maljaspoolt  Eestlaste maa piirisid on korjandusi tulnud! Witebski, Pihkwa ja Peeterburgi kubermangudest, isegi Tamarast ja Suhmn-Kalcest. Or. Hurt aivaldab ka Saksakeelses leheS korjajatele südameliku tänu ja tunnistab et tööd nüüd südisti pidada edasi tehtama, mis nii ilusasti pääle on hakanud. Nimelt olla iseäralisi korjanduse teekäikusid maja ette wõtta. Kui küll ju mana wara korjamine korjajatele suur tük tööd on, selle korraldus ja selgitus nõuab otse hiiglase tööjõudu, mille ees! aga meie aunStatud suguwend Or. Hurt tagasi ei kohku. Aun, kellele anu tuleb anda. Kuulukse, et selle üle nõuu peetakse, kas kolmas Jõulu, Ülestõusmise ja Nelipühi püha Atoskusü MoskuS läks 18. Detsembri homiku  Goneshini wabrik põlema ja et kange külmaga kustutamine wäga waewaline oli, siis tegi see suurt kahju. Arwatakse seda umbes 600,000 Wäljamaalt. Prautsusemaalt. Prantsuse riigi seestpidised  lood olid kõik seo aasta üsna segased. Wabatriiklased  olid isekeskeS riius; ega wõi imeks panna, et niisugusel korral nende waStased ikka julgemaks lähemad. Nüüd mana aasta lõpul tuli Prantsuse walitsusele meel üks ise pahandus kätte. See Prantsuse aktsia-sells, mis Amerikamaal Panama kanali ehitab on pankrotiks jäänud ja ei jõua oma enamiste wäikesed Prantsusemaa rahamehed seltsile wekslite pääle olid laenuks aimud, näitawad nüüd üsna kui raisatud olewat. Panamaa selts palus nüüd riigi walitsuse poolt toetust ja abi, cl ta oma tööd saaks lõpetada; aga parlament lükas selle aSja tagasi. Külap nüüd panemad need kõik, kes Panamaa seltsi läbi oma rahast ilma jääwad, seda kahju riigi malitsuse süüks ja walitsuse waStaste hulk kaswab seda tau meel suuremaks. Ei tea mis walitsuse muutmist see uus aasta Prantslastele wõib tuua! Inglismaalt. Inglise maailma riigi laialine mantel katab küll ju igas ilmajääs ja kaares suuremaid ja wähcmaid maalapikest, aga ikka pllüawad mehed teist meelgi wenitada, hoolimata,  et see ju kohati ka nii kulunud on, et üsna rebenema kipub. AfrikaS on wiimati jälle üks siiluks laiemale sirutanud: üks mustade meeste peamees wõi kuningas Moremi on oma riigi lepingu teel Inglaste alla andnud. See maatükk