katte taha jääkfiwad, mida aegade waim pea maha langeda laseb! Üle uue aaSta läwe saab suurem jagu meie lugejatest astunud olema, enne kui meie lehe tänawune wiimane nnmtner nende kätte jõuab. „ Issand õnnistagu meie fiSseminemist'/ Selle kõige wanema õnnesoowimisega, mida haritud maailm tunneb, teretame ka meis oma lugejaid uue aasta läwe peal. Iga pääw toob oma jägu uudist; iga aasta toob niipalju  rohkem uudist, kui aasta pääwast pitkem on. See uus aasta, mille sisse meie nüüd astume, saab meile meie awalikkus elus rohkem uudist tooma, kui mitmed tema eelkäijatest  ja järeltulijatest; teiste uuenduste ja awaliku rahwaelu muutmiste wasta peab see uus aasta meid ette Valmistama saama. Meie suur Keiser on heaks armand, mere kohtuid sel aasta! uue korra peale seada ja rahwast kohtute asjus laiendatud osawõtmisele kutsuda. Rahwa poolt loodab meie suur Keiser ja loodawad tema ülemad ja alamad ametnikud. et rahwas õiguste ja kohuSte laiendamist tänuga  wasta wõtaks, mõistlikult tarwitaks ja oma paremat teadmist ja südametunnistust mööda kaunaks. Ukfi siis wõib seda tulu. sõbrus tust ja õnnistust seltslikkus elus ja ja rahwa majapidamises loota, mida meie suur Keiser oma rahwaste suguarudele ja seisustele soowib. Uuenduste ja muutmiste tähendust ja otstarbel peab rahwas kõige pealt selgest teadma ja tundma. Mitmed walelikud  udukujud peawad lahutatud saama, mida lobisejad ja paberiraiskajad erakondlased rahwa keskis wälja pillutanud  on. muidu wõiksiwad uuendused ja muutmised segadust  sigitada, ja sellest wõiks palju õnnetust tulla. Rahukohtud saawad mitme tänise kohtu asemele asutatud  ja sellega saab kohtuülemate walimise kord ja õiguse  otsijate kohtukäimise kord mitmet wiifi muudetud. Esmalt  on tähele pauna, et täniSte kohtute õiguse-mõistmist mitte puuduslikuks peetud ja sellepärast kohtute muutmist nõutud ei ole. Kindla, ettekirjutatud seaduse järel on meie kohtud tamne kohut mõistnud; kindla, ettekirjutatud seaduse järel saawad ka Rahukohtud kohut mõistma. Mitte õigusemõistmise järg ei pea muudetud saama, waid kohtukäimise järg. Tamne kohtukäimise kord, oma igawa ja aeawiitliku kirjavahetusega, peab wõimalikult lühendatud  ja õiguse mõistmine rohkem suusõna peale põhjustatud  saama. OlekS tänine ükski kohtumõistja ettekirjutatud kohtukorda kuidagi lühendada tahtnud, siis wõis üks ehk teine kohtukäija kohtukorrawiga pärast kohtu otsuse üle eemale kaemata wõiuud ja sellest oleks muidugi weel rohkem aeawiidet ja kulu tulnud. Kohtu otsused peawad rohkem awalikuit antud saama, kui se tänise kohtukorra järel wõimalik  oli. Sellest loodetakse usaldust kohtute peale kindlamaks  saama. Rahwas peab paremine aru saama, missuguse  seaduse põhjusel otsus tehtud sai, et meie uutmoodi Absalomidel mitte igatahes Võimalik ei oleks, oma körwapuhumisega  neid kohtute wasta wihale äritava, kes oma asja kohtus kautasiwad. . Rahukohtu ülemate Valimisele saawad kõik seisused oma saadikute läbi kutsutud, et körwapuhujad kohtu ülemaid  kui pealepandud wõeraid rahwa wiha alla saata ei wõiks. Kohtu ülemad peawad aga ka edaspidi ülemate seisuste seast, see ou kõrgemast õpetatud meeste seast waktud  saama. Et nüüd kõik asjad pea peale seatud saakfiwad,  mis täuiue jalge peal seisiwad, et alam rahwas ülema rahwa üle kohut mõistma saaks, seda ei saa olema. Seesugust , tamme kaswatamist" saab Rngiwalttsus ka edaspidi poisikeste mänguks jätma. , - , Rahukohtud saawad sel meie maale seatud, mida meie nüüd wasta Võtame. Issand õnnistagu ka nende sisseminemist! Rahukohtute seaduse järel on wõimalik rahurikkujate wasta raskema karmusega katt tõsta, kui tänine, ja see ou hea, sest meie rahumaal ei tohi rahurikkujatel aset olla. . Õiguse ja auusa elukombe kaitsemiseks ülekohtu, waglwalla  ja pahanduse wasta, on seatud, nnsamati  kui kõik teised kohtud. Loodan. - kõik need, keda igapooline usaldus selle ameti peale c ;üb, oma Püha kohust igatahes meeles peab ja et meie kitsam isamaa ka edaspidi oma kohtuwanemate õiglase meele ja osawa tarkuse  poolest suures riikis hiilgamaks eesmärgiks jaüda wõiwad. Loodame, et ka kõik need, keda koguduste poolest kohtuwanemate Valimisele kutsutakse, igal aeal eksitamata ja kõikumata meeles peawad, kuida need raske süü aua Jumala ees ja oma suguwendade ja kaaskodauikude ees langewad, kes kohtuwanemate jwalimise paika kuidagi sa ühegi erakondlase kiuste tallermaaks teewad. Peale Rahukohtule seadmise saawad sel aastal nõuupidamifed  Maakonna-nõuukogude üle meie maal algama. Jumal olgu neid juhatamas, kelle kätte seda taytsat tallitust usaldakse, et ka nem-ad ennast kõigeist erakondlas- test püüdmistest eemal hoiakffwad. Meie päiwil, kus Üks tallitsemata waim ka meie kodumaal ennast nii sagedast ärritates sugnarude ja seisuste wahele tungib, on eksitamata  iseenese ärasalgamist wäga waja. Kui awalikude asjade seletamine üksikute suguarude ja seisuSte wahel ennast mitte täitsa kiustlikukS wõitlemiseks muutma ei pea, siis hoidku ennast igaüks omalt poolelt uute ärritamtSte  eest. Rahulisele nsuupidamisele üksteisega kutsub meie suur Keiser kõiki seisusi, mitte kiustlikule wöitlemifele; kõige wähem saamad aga alamad seisused kõrgemate waSta wainule kutsutud, kus nüüd katsuda tohikfiwad, kui palju saaki nemad kõrgemate seisuste käest wäljawöidelda suudaksiwad. Rahukohtud ega Maakonna-nõuukogud ei ole kellegi kiuste ega kellegi saagiks asutatud ega saa selleks  asutatud. Seisusi üheks nühkida ei taha RiigiwalitfuS  oma uuenduste läbi mitte, maid seisusi üksteisega ligistada  ja sõbrustada, ja alamate seisuste osawust awalikkuis  asjuS kaaStegemisele kutsuda. Keda uuenduste läbi laiendatud osamõtmtsele awalikuist aSjust kutsutakse, need pidagu kõige pealt meeleS, et neile mitte üksi wõimust  ehk koguni wägiwalda kätte usaldada ei taheta, maid et nemad kui tohtuwanemate kaaswalijad ehk kui Maakonna-nõuukogu  liiked üht wastawat kohust oma peale wõtawad,  et nemad mitte oma kaaskodanikude walitsejad et ole, maid nende asjatallitajad! Ükski nõuukogu liige maal ehk ltnnaS ei tohi arwata, et tema üksi selle seisuse, seltskonna  ehk koguni erakonna eestkostja oleks, kelle keskist teda nSuukogusse saadeti, maid et tema kohuS on üleüldist  tarwttust ja kasu tähele panna ja selle eest kosta, ka siis, kui see tema ligema seltskonna ehk erakonna kasu waSta olema näitaks. Alamaid seisust anvab meie suur Keiser juba nii kaugele  jõudnud olema, et awalikude asjade tallitust laiendatud  mõedul nende kätte usaldada tohiks. Eestirahwa alamatest  seisusest loodame meie kindlast et rahulise ja asjaliku  asiatallituse läbi oma selgitatud silmaringi ja põlitika  küpsust ülesnäitama ja ennast ka selles oma Wenewendade  eesmärgiks tegema saamad, kuida nemad seda omaS põlluharimises ja majapidamises teinud on. Laiendatud tallituskond seisab uuel aastal meie ees. Issand õnnistagu meie fisseminemist! Omalt maalt. Tallinnast. Vallimaa rahwa ülelugemine niihästi maal kui linnades on 29. s. k. p. lõpetud. Tallinnas on 50,435 inimest (1871 oli 31.269); neist oliwad: Prii rahwafi. Kroonu mehi. Kõik. I. linna jaus 4348 427 4775 H. , , 4993 228 5221 Toompea „ 6140 6140 I. alewi , 5200 2723 7023 11. , „ 6025 6025 UI. , , 9570 637 10207 IV. . , 9946 198 10144 46222 4213 SO4SS Hapsalus: 2831 inimest (1871 oli 2218). Paides: 2003 , (1871 oli 1756). Paldiskis: 935 , Tartus: 29717 , Sel aastal on Jõulupühad meie kodumaal taltsa paljast maad ja sooja ilma eeS leidnud, kuida fee kümne aasta eest tagasi ka oli. Esimesel pühal tõi kange tuul kaunis paksu korra lund; kohe tuli aga wihma selle peale, mis kaks päwa kestis, ja wiimse püha homikul ei olnud kusagil lund näha. .... ... pWalitsuse Teadaandja" sõnumite,ärel on möödaläinud  suwel Järwamaal 37,-4'/, tshetwerti rukkid, 5—7 tshetwerti nisu, 7—lo tshetwerti suwiwilja deSsätini  (6 wakamaa) pealt saadud; Läänemaal 5—7 tshetwerti  rukkid, 7—lo tshetwerti suwiwilja. Kartuhwlid saadi Järwamaal 60—80, Läänemaal 54—72 tshetwerti deSsätini pealt. Järwamaal oli wili kergem, Läänemaal raskem. Talukohtade rendid oliwad Läänemaal läbisttklu 2—3 rubla, Järwamaal 10 rubla deõsälint pealt. Wahe tuleb sellest, et Järwamaal talukohtadel rohkem ja paremad  põllud on, Läänemaal läbistikku palju keskmist ja halwemat karjamaad, mis rentijale suuremat kasu ei anna. , Eesti Postimehe" proowi-nummer on uue juhatuse  all juba wälja tulnud ja näitab tasast ja õiglast waimu. Meie soowime heat õnne ja kindlust. W— Saksakeeli .Tallinna Zeitungis" loeme, et ka pOlewiku" esimene nummer juba ilmunud oleks. Meie filma alla ei ole see weel sattund. ,Esti Postimehe" sõnumite järel olla vr. WeSke Riigiwalitsusele ,Walguse" Redaktoriks ette pandud, aga mitte kinnitatud saanud. , Sakala" järel on küll Kalewipoja  Seltfi poolest ettepandud,Walguse" Redaktor kinnitamata  jäänud, kes see aga olnud, seda et ole seal nime- katud. .Sakala" sõnumi järel oleks Dr. Weske t kull .Walguse" kaastõSlijekS kutsutud, aga ka seda ei ole teu a waSta wötnud. Kellel selleS õignS on, seda ei tea meie ütelda. . Sakalat' käiwad ikka erakondlased kasud tõe ees, aga ka .EeSti Postimees" ei ole wiimase juhatuse all suuremat auupärga teeninud. Mälgus" jääda tulewal aaStal koguni tulemata ja hakkata wast Näärikuul 1883 uueSte käima. See näitab natuke küfitaw olema, sest seisab üks aealeht terme aasta kinni, siis on meie teades uut luba tarwts. Kas aga .Walgus" uut luba saaks, see on küll wäga kahe wahel. - Selle kuil 23 pääwa hounkul jooksis Lehtse jaama juures üks kaubarong teise peale. Mõlemi rongi mashinad  on lõhutud, ka mõned wagonid wigastatud. WtiS inimest saiwad rohkem ehk wähem wiga, surmatud ei ole keegi. KõrtSmik Jaan Kullikow on umbes 100 rubla eest naha- ja suka-kaupa Politseisse wiinud, mida Wene iriku aidaS selle kuu 22 paäwal leidnud. PärnuS on üks mees ühe arwatud waraStud hobusega  kinni wõetud, keda Tallinnast arwalakfe tulnud olema. Ehk aitame sellega hobuse peremeest jälgedele. Politsei poolest on seatud, et edaspidi uuest ehitatud  majade aknad sissepoole lahti käiwad. Tamne on lahtitehtud aknad uulitsate jalgteedel tüliks olnud ja sagedast  on mõödaminijad oma päid nende wasta löönud. Weike-Maarjast. Admiral Paul Theodor von Krusenstern, kes oma wenna asemel Kilsi mõisa walitses, sai selle kuu 15 paäwal maha maetud. Kutsumata oliwad  kõik Kilsi walla peremehed tulnud ja kandflwad oma õnsa herra kiriku, mis 7 wersta kaugel on; koolilapsed käifiwad rongis surnukirstu järel ja laulflwad, üksi aegaealt  puhates, mõisast kirikuni. Kõik näitas seda armastust,  miS ikka mõisaherra ja wallarahwa wahel olnud. Pärast õnnistust tänaS ttkS sugulane wallarahwast, südameliku  osawõtmise eest. Wiljandi st tuleb meile järgmine kiri: .Et see sugugi .Tartu EeSti Seitungile" auukS ei ole, kui tema niisugust uduseid kirjast üleS wötab, kui üks selle lehe Nr. 18 fees seisab, seda peaks seesama küll ka ise teadma. Pealkirja all .Koolist' kirjutab üks .T. E. S.' auuS kaastööline Viljandist midagi, millest järgmise natukese  lugejale ette panna palun: .ÜkS neist uutest (koolmeistreteft) on weel kuulsast .Helme kihelkonnast. Sealt meeStele ei ole wist kellegile .eksami tegemist ega seminaris käimist tarwis, need mehed .kuulutawad jo hulgandt ühte tihti oma tarkust ajalehtede .sees awaliku kirjadega, nenda et hingekarjasel aga lust .on pealt näha. Ja kes nõnda juba lusti ja rõõmu .möiStawad teha, mis eksami wöt seminaris õppimist niisugustele  fiiS weel tarwis tohib olla, muud kui meiS.terta  aga Nagu muidugi teada, wõtab .Sakala' niisuguseid kirjast kui magusaid palukest waSta. selle järel pärimata, kas see õige on, ehk mitte. Oma» 47 nuimiS wõtab .Sakala' sellest kirjast stis ka aru järel oma tarwitust ja lisab omalt poolelt juure: Magu meile jutuStadi, on eeSntmetatud koolmeistrid .selle tingimisega ametisse seatud, et nad kellegi Eesti .seltsist osa ei tohi wõtla. Tcekstwad nad seesuguse ..kurja' ära, fiis on neid kerge kui ilma eksamita kooli.õpetajaid  lahti lasta.' Gt Wiljandi Kihelkonna-koolis kaks koolmeistred ilma eksamita on, see on töfi küll. Aga see ei naita mitte .T. G. S.' kaastöölise meelt pahandama, waid üksi see, et nemad .Helmest' olla. SedawM sihiwad need nooled flis ka ükst .Helme' poole ja selle koolmeistre peale, kes .Helmest' tulnud. Helme mehi et salli niisugused rahwnse  mehed, sest et need endid mitte igale poole ninapidi wedada ei last ja niisuguseid karjujaid et karda. Helme on niisuguste rahwameeSte tülinurgaks saanud, sellepärast et sea! .julgust' oli wale püüdmiste waSta üles astuda ja et need mehed oma sugurahwast armaStateS teisi rahwasugufi  ei wihka. Nende põhi on ükst: .Karda Jumalat,  armaSta ligemest, teeni truuiSte oma isamaad!' —. .Andke Keisrile mis SeiSri kohuS, Jumalale mis Jumala kohus . Läheme aSja jume tagasi : Nimetagu see kentsakas T E S.' kaastööline Helme Kihelkonna-kooli koolmeistreteft  üht, kes ei peaks kusagil Seminaris eksami teinud olema. Teal on praegu kakS koolmeistred, keS mõlemad Tartu Eesti Seminaris käinud ja lõpu-eksamil tunnistused saanud on. mis õigusega kõige paremate sekka arwaia tulewad. Esimene koolmeister on sealsamas kakS aastat teine koolmeister olnud ja osawaSte oma ametit pidanud, ja saab nagu meie kuuleme ka Walga Seminaris eksami tegema. Wiljandi kooliga on lngu nenda: Sügisel enne kooli-