Tallinna Sõber O 45 UksleistkümneS aastakäik. Tal li NNüS, 'i. lalmfM pämysis Uleüliint kkaleht Eesti rahmale maal ja Nuiades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforsN pärijate trükimajaS: L rubla, 40 kop.— pool-aaStas I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS' 3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused «raksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wiietakse wasta r TaNnuas- MldfsrsN pärijatc ttiüttmaje-. - ?elerourai»: H. Kecla«dl, S-i. Kartus. - Laastmailu. - Rallwerea- Luks. Zkaise»: n. Setdewera -Kapsalus- ». Z. VMl»ee'lp°»di<>7- WUWM»- S.I Aarow'i raamatupood. - Narmas: M. Nödcr. - Wörus: Sraua Nielrole Mattias: M. ItuSslsi. Aurc/aarcs: - Maal: Inida is-ärauis kuulutakse. Wllöktlia redaktor n. Elab Baltiskis, kirjad känvad Baltiski HBaltislhjiort Negister i „Uk«meel kannab sisse. " Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Uute kohtate  korraldamisest. Wene kirilulest Eestimaal. Kingitus. Uued kohluNiau mad tulnud. Tallinna sadama kaubaajamine. Jnmalalaeka asjust. Kinniwõetud pahategia. Margused. Baltiskist: Ilmad. Leitud surnukeha. Tartust: R. Seeberg. Kambja uus kirikuõpetaja. ; Rnast: MaaMaiv. Brlltõwll vbljiMe. ÄuigNAö.— PvrNde piuidmmc wõrkudkga. KuuramsaU! Mitapldimpe'  " HxuiA i lÄaüAld? elu. Ellchalnn . rel. «soomlmaalt i E-ökujaNk wabrN. Dllaab»rg>A: ÕmietuS pü»fl läbi. Simbirslist: Nälg. Kostcomast: I ÄpUujid wähc-taNSic pllhalcgijat: hmls. Tallvc-holatuS' IsräraUseb ja nuemüd jõiiumid: luUl Uht° Luivlased. „Üksmeel kannab sisse." Abikassa ringkiri auuab ka aru omast majapidamisest, fisfetulkmistest ja wäljaminemistest, aastal 1888. Selle järel on sisse tulnud: Peterburgi konsistorialkondaS, pealinnaga kokku, abirahadest ja korjandustest 20,107 rbl. (620 rubla rohkem kui aastal 1887) ja peale selle meel 3388 rubla, mis ifeäralisteks tarvitusteks määratud oliwad.  Korjanduse-karbid kirikutes, äratus leerilaste keskis, Mitmete koguduse-lugete elam ofawõkmine diasporas ja korjandused majades on seda rõõmustama! järge annud. Ainult 7 kihelkonda ei ole ühtigi annud. Saanud on see ringkond 19,315 rubla 43 kopikat, pea niisama palju, kui annud. Mõskma konsistorialkond näitab kurvemat pilti, sest selles rmgkondas on Siberimaa, Ees- ja Taga- Kau kasta kõige weikeste laiali puistatud Emang.-Luth. usutumüstuse kogudustega. Sealt on 8347 rubla sisse tulnud ja autud ou senna 19.748 rubla 54 kop. Kaheksast kihelkonnast ei ole ühtigi sisse tulnud. Kuura maa konsistorialkond on 504 T rubla üleüldisteks ja 518 rubla määratud tarmitusteks annnd, 422 rubla wähem, kui aaStal enne seda. Seda wähest sissetulemist ei ole imeks panna, sest 24 kihelkonda on ennast Abikassast eemal hoidnud: Angern, Baldon, Blieden, Dünaburg, Krenzberg. Liibami Anna-maakogudus, Sahteu, Salgaln, Neugnk, Friedrlchsstadt,  Demmen, Egipteu, Sassen, Dubena, Setzen, Schauli, Wahner, Zohden, Siurt, Neuhausen, Muischazem, Lnttringen,  Zrben, Krottingen. Saanud on see ringkond 5322 rubla !83 kopikat. Liimimaa konsistorialkondas on suurt mähet Läti ja Eesti jäuskonna wahel nähtud; esimene seisab Kuuramaaga umbes ühe paiga peal, Viimane  on etawat osawõtmist näitanud. Aastal 1888 ei ole 22 kihelkonda tihtigi annud: Dünamünde, Neuermühlen,  Wolmar-Weidenhof, Põhja-Ruhja, Lõnne Ruhja, Salisburg, Matthiae, Dickeln, Pernigal, Udbeuorm, Roop, Erlaa, Bersohn (aastast 1878 saadik ei ühtigi), Lubalu, Lasdohn, Lösern (aastast 1879 saadik ei ühtigi), Serben, Ronnebtlrg, Walk, Ermes, Trikaten, Oppekaln (aastast 1865 saadik ainult 15 rubla). Eestimaa konsistorialkondas  on osawõtmine sellest heast tööst kenamas kemadeõitsemises.  Mitmes koguduses on andete kaswamist näha, nende keskis on iseäranis Toompea kogudus, Toompea- Karli kogudus, Pühalepa, Baltiski, Rapla, Petri, larma- Madise, Haljala, Isaaki ja Waiwara kogudused nimetatud, kes rohkem on annud, kui aastal enne seda. Ühtigi annud ei vle ainult 5 kihelkonda: Wigala, Hapsalu, Ambla, Weile-Maarja ja Jaagupi. Sissetnlemifed oliwad 3457 rubla, mäljaandmised omaks tarwikuseks 1260 rubla ja Llltheruse-afutnfest 1000 rubla. Ka weike Saaremaa on jõudu mööda osa wstnnd, ükski kihelkond ei ole andmata jätnud. Riia linna konsistorialkond on 2591 rubla, iseäralisteks tarmitusteks määratud aadetega kokku 4929 rubla 27 kop. annud. Linna suuruse ja rikkuse kohta just mitte palju. Peale Saaremaa ei ole ükski konsistorialkond wähem annud; Riia linn on palju weikema ja waesema Tallinna taha jäänud. ,Kas tohime/ küsib kiri kannab sisse-, usuosatist RikgaS paluda, südant ja kätt meie armastuse-töö wasta rohkem lahti teha?- Tallinna linn on Abikassa soem ja ohwrian jam sõber. Enne olimad sealised anded eiramist ikka 2000 rublast mahem, aastal 1888 on sealt 4220 rubla 32 kop. antud. Iseäranis Olemesti kogudus on oma andega (1580 rubla 21 kop.) kõige Wene riigi Ewang.-Luth. usutunnistuse koguduste ees seisnud. Ainult kiriku korMduse-karbist  on 138 rubla 14 kop. leitnd, kõik hõbe- ja wasirahaS.  ,Kni kena, kui üks terme linn nii ühel meelel osa Võtab Issanda tööst." Koguduste üleüldises osawõtmises seisab Peterburgi konsistorialkond, peale Saaremaa, kõige kõrgemal. Osawõtmata on Peterburgi konsistorialkondas 7., protsenti kõrgeist kogudustest jäänud, Eestimaal 10, Mõskma konsistorialkondas  12, Lunamaal 19.», Kn ura maal 20 protsenti.  Vallimaa kubermangude 300 kihelkonda kokku on ainult umbes 1500 rubla wähem annud, kui Peterburgi konsistorialkond üksi. , üks meel kannab sisse'' tähendab selle juure: ,Seda on ka iseenesest ära mõista, sest meie kassa seisab tamne pea-asja poolest riigi diaspora teenistuses. Aga kas saab see nenda jääma ? Loodame, et armasrus usuosaliste kestis, üksmeel, mis tugemaks keeb, ohwrkaudmise  rõõm, ikka rohkem kasmawad ja kosumad, siis saab Abikassa töö wagemast üles õitsema ja ka suuremale kohuste kohta, mis mitte tulemata ei jää. mõjuma/ Ilma iseäralisteks tarmitusteks määratud andedeta ja Lutheruse-asutuse intressideta on miimasek aastal Abikassa kapital 61,781 rubla suur olnud ja juure ou 56,671 rbl. tulnud, mis kokku 113,432 rubla wälja teeb. Sellest on mälja antud: Kirikute ehitamiseks ja kohendamiseks 1869 rubla, palme- ja koolimajadeks 5433 rbk., kirikuõpetajate elumajadeks 4172 rubla, kiriku riistadeks 895 rubla, kklkm õpetajate ülespidamiseks ja reifudeks 15,053 rubla, endistele  kirikuõpetajatele ja nende perekondadele 1375 rubla, koolidele ja kooliõpetajatele 9917 rubla, kirikuõpetajate, köstrite ja kooliõpetajate kasvatamiseks 4154 rubla, mitmesugusteks  abirahadeks 1041 rubla, tallituse ja trüki kuludeks  5225 rbl., kokku 49,138 rubla. Aastaks 1889 ou järele jäänud 69,314 rubla. ,üksmeel kannab sisselõpetab  oma kirja: »Jumal õnnistagu meie noore puu juurt, kändu ja oksaStikku,  ja kinkigu meile üksmeelt hoolekandmiseks selle puu eest'/ Üleüldised sõnumid maailmast. Balttskis, Talwekuu g. pggwal> Europa Walitsejate ja nende ülemate ametnikkude reisud ja wõeruskiiignd uälwad nüüd selleks aastais lõpetatud  olema. Saksamaa Keiser ja Keisripr  aua oma hiilgama kaaskonnaga jõud ilmad Talmeiuu 3. (Wiinakuu 22.j paamal Koustantmopelisse ja reiüüwad sealt Talwekuu 6. hWiinakau 25 j paamal jälle ära, Kelsripaar oma ligematega laewa peal Venedigllsse, kaaskond  maad mööda. Keisripaar pidk mee! kaheks paamaks Monza'sse, Jtalia Kuningapaari wõerusele jääma ja siis koju tagasi reisima. Maad kandu reiflwasi kaaskonnast pidi Graf Herbert Bismark teel üheks pääwakS Peftlls, Ungru-naa pealinnas, wiiwima. Uastria-Ungrnmaa Wäljaspidisle  asjade Minister, Graf Kalnoty. tuli Talwekuu 2. fWiinakun 21) pääwal Friedrichsrich/Sse, Würst Vismarki wõerusele, wist ka tähtsatele nõnnpidamistele, ja reisis Talwekuu 4. sWiinakuu 23.j paamal sealt Hembmgi ja Berliui kandu jälle Miinisse tagasi. Mis on nüsid nende reisude. wõernskaikude ja nõuupidamiske otstarbe ja järg olnud? Seda arutawad kõik Curopa aealehed. »Ü! eüldise rahu kinnita m ine / wastawad kõikide nende riikide ja erakondade lehed, kes Kesk-Europa ühenduse poole hoiamad. .Norddeulsche Allgemeiue Zeikung",  mida Würst Bismarki könetoruks peetakse, kirjutab Keisri wõeruskäigu kohta: ,Mitte kadedust ega mitte kahtlust ei pia selle wõeruskäigu  läbi külwatud saama, sest igal poolel suure maailma riugi peal on äramõistmiue sissemiuckut leidnud, et Saksamaa  polttika põhjuojoou ra h u õnnistuste kasutamine ja eestkostmine on. Nagu maadel Wahemere ja Adria mere kallastel, nenda teretaVad nüüd ka rahmad HelleSponti kaldal Keiser Wilhelm 11. sees NahuwürSti ja toomad temale, kui sellele, oma tänu ja auukarluSlikkn auustamist. - Rõõuksa rahulolemisega maatab isamaa neid meie noorus märSle ja tegu-tugema Walitseja sõitusi maailma rahu heaks pealt, inida ka umbpuhta tahtluse wäheurgi warl segada ei wõi. Tänuliku tundmusega ma ata b isamaa selle Monarchide-kokkutulemise järgede peale, mis meie rahmale ja maale nii rikast küllust sõbratiStest ühendustest sisse kanuamad. Wagewa rõõmuhöisramise all, mis Keisrile  GreeklMaal ja Konstantiuopelis wasta kõlas, saab üksmeele ja usalduse pael tugemaks ja kindlaks, mis neid rukist köidab. Ja nense sidenteie tugemaks ja kindlaks tegemises saadab meie keiserlik herra selle rahwa hea käekäigule  ja kosumisele Ma uusi põhjuseid, kelle elukorda tema kigdla käega, pehme, lahke meelega ja mai mustatud südamega isamaa mägemuseks ja auuks juhib/ Saksamaa makilsufe tahtmist mööda piab siis sedaanist Keiser Wilhelm 11. mõeruskäigust Sultani juure ja teiste Enropa Walitsejate juure mõteldud saama: ei kellegi ähwardauüseks ega kahjuks, maid üleüldiseks kasuks, kõige pealt aga muidugi Saksamaa riigi ja rahwa tasuks, on Keiser Wilhelm 11. reisudel käinud. Sedasama mõtet arutab »Kölni Zeitnng- edasi ja tähendab, et Keiser Wilhelm 11. juba oma Valitsuse hakatusel ette mõtnud ou, kõige tähtsamate Enropa riikide kõrgeid Walitsejaid ise waatama minna. Nenda olla tema siis wõeruSkaiguga Peterburgis algaiuld, tagasi tulles Stockholmis ja Kopenhagenis  käinud, pärast Miinis, Italias, Inglismaal ja nüüd Konstantinopelis. Türgi riiki just ühe kindla kaubaga  Kesk-Europa-ühenduse külge köita, selleks ei olla iialgi nõuu olnud, aga lahkust Türgi riigi ja Kesk-Europa Vahel pidada ja kosutada, seda olla iarmis. Graf Kalnoly reisnst Friedrichöruhe'sse kirjutab see leht, et seal mist ühtigi uut kaupa tehtud ei ole. Seda ei olla maja, sest ühendus olla juba muidugi igapidi taieste läbi räägitud ja kinnitatud, aga nii kindlast ühendatud  riikide juhatajad pidada ikka aeg-aealt kokku tulema, oma ühist politikat läbi rääkima. Inglismaa tähtsam leht »TimeS- kirjutab Saksamaa Keisri miimasest mõeruskäigust  : »Skk Keiser on üks neist Waiilsejatest, kelle enese müjnmme aioalittude asjade peale otsekohe käib ja suur on. Tema ei lahe mitte Koustantmopelisse ainult tähtsaid asju Türgi pealinnas wantama ega Sultaniga Vastastikust kiilust wälja wahetama. Saksamaa polttika on pm-aSjas Nnglkünzlerl tegu; aga Wülst Bismack oökab oma ametit liiga heasle. kni el tema miile ka Keisri tahtmist tähele ei piakS panema ja KeiSrile nöuu andma, omalt poolelt asjade mool» sa nende meeste maimu tundma õppida, kelle tahtmine selles mookuses mõjub. Kui Keiser siis ka MMid ühtigi ei kee. siis õpib tema kõige paremast Sultani ja tema ligemate nõmiandsale Vaimu tundma/ —Würstßisinarki  ja GrafKalnoky wahel Vackani poolsaare ja uimelt nüüd