järel 36 peremeest wargate waSta ühendanud ja waStaStikku  kõrgemat trahwi maksa lubanud, kui nemad tarwilisel aeal wargate tagaajamiseks wälja ei lähe. Heim - thali waldas on öösel, selle kun 8. ja 9. pääwa wahel, rikka Koima peremehe ait lahti lõhutud ja umbes 600 rubla eest aSju ära waraStatud. Juba kolmandemal pääwal  oli Marschkommissär DrosSmann margad ja warguse leidnud, margad kohtu ja asjad peremehe kätte toimetanud. Tartust. Sel poolaastal on Tartu suurkoolis 4685 üliõppijat. Nendest õpiwad Jumala-sõna teadust 249, kohtu-seadust 257, arSti-teadust 743, apthekre-teadust 44 9. Teised mitmesuguseid teist teadusi. Päritud on reist Liimaalt  590, Kuuramaalt 352, Eestimaalt 442, Weneriigi teistest jägudest 500, Poolamaalt 76, wõeralt maalt 25 Ulekorralisi kuuljaid on 47. Kuuramaalt kaebatakse ikka peale hobuse-warguste üle. Teiste seesuguste tegude kestis on Näärikuu 25. päämal Dobleni maakondas Mahleneeki taluperemehe hobune kõrtsi eest ära waraStatud. Teisel päämal leitud hobune wiis werõta eemal, mitme leigatud haawaga kraamis surnud. Peterburgist. Selle kuu 43. päämal on KeiSri Ma j estätide juures TalwepaleeS õhtuptdu olnud. Selle kuu 42. päämal jõudis Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh wõeralt maalt Peterburgisse  tagasi ja wõttiS oma ameti-tallitust jälle oma kätte. Selle kuu 40. päämal tuliwad Kuninglik Kõrgus  Heõseni Suurherzog Ludwig IV. ja tema tütar PrinzesS Irene Peterburgisse. GatshiuaS wõtfiwad  Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Sergei Aleksandrowitsh  ja Suurwürsti-Praua Jelisameta Feodor owna kõrgeid  moeraid wasta. Peterburgi wakShalli oliwad Majestät  Keiser, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija,  Suurwürst Georg Aleksandrowitsh ja mitmed teised perekonna liiked kõrgeid wõeraid teretama tulnud, keS Suurwürst  Sergei palees korterit wõtfiwad. Kaasalistele on Talwe-paleeS korterit walmiStatud. —Selle kuu 44. päämal  oli õhtupidu Keiserlik Kõrguse Suurwürst Aleksei Aleksandrowitshi juures, millest ka Keisri Majestätid  ja Hesseni Suurherzog oma tütrega osa wõtfiwad. WäljaspidiSte asjade Ministri, Riigisekretär v. G ierS'i, majas on jälle leinamine. Wiimasel suwel suri tema tütar, aaStal enne seda ühe poja abikaasa ja nüüd on tema teise poja abikaasa, Persta pealinnas, Teheranis, kuS herra von Giers Wenemaa Saadik on, ära surnud. Selle kuu 44. päämal suri Kindral - Leitnant Rudolf von Seume. Tema oli aastal 4830 Kuuramaal sündinud, 38 aaStat teeninud ja on üks tähtsamatest Wene sõeawäe-insheniöridest  olnud. KuuluS klaweri - mängija Franz Lisst saab sel talwel Peterburgisse oodatud. Wilna kubermangus on öösel, Näärikuu 46. ja 47 pääma wahel, üks 42 meest suur rööwlisalk Zepliwodi mõisa fisse tunginud, kõiki majarahwast kinni sidunud, umbes 46,000 rubla hindpaberites ja umbes 3000 rubla eest hõbe-aSju ära rööwinud. Mõisaherra Jgnat Wolkowski  on peale selle meel kurjaste piinatud saanud. Tänine ei ole rööwlitest wähematki jälge leitud. Warshawist. Wiimasel nädalil seisis suur seltskond arStisi ja teisi ametnikkusi, muist oma õrnemate pooltega, ja mitmed ,asjatallitajad" kohtu ees, keS noori mehi sõeamäe teenistusest lahti toimetanud oliwad. Mõistetud saiwad: Maakonna ülem Gurski ja tema abikaasa ToSolski kubermangu, arst Grzinski ja tema abikaasa Permi kubermangu,  kuus aSjatallitajat, enamist kõik Juudid, 8 kuu künni 2 aaSta peale wangitööle, üks naeSterahwas Tobolski kubermangu. Taga-Kaukasiast. Merwi ümberkaudu on Näärikuu lõpul ja selle kuu hakatusel 25 graadi külma olnud. Oberst Alikhanow on Afghanistani piirele tulnud ja ka Kindral Kamarow sai senna oodatud. W. :e walitfust Pendsheh maakondaS korrale seadma. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist. Keiser Wilhelm on Me kuu 14 pääwal ühel KeiSrikoja-pidul maha kukkunud ja puusast häda saanud.  miS küll kardetaw ei ole, teda aga mõned pääwad toaS saab kinni pidama. Maapääwa HerradetoaS on riigi abi Saksa keele ja kooli tuetuseks riigi idapooliSteS maakondades wasta wõetud. Selle eest on ka Katholiigi Piiskop Kopp kostnud. Birminghamist Smcthwikt kruuwide-wabrikus jätstwad  3000 töölist selle kuu 14. pääwal töö seisma ja lõhknfiwad  aknad puruks. Politseile saadeti abi. Athenist. Delyannis ja tema Kaasministred on oma ametit maha pannud, sest et nemad suurriikide pärimist täita ei taha. Trikupis on oma peale wõtnud uut Ministeriumit  kokku seada. Jutu leht. Kandlepois. (Järg.) 2. etteaste. Endised, Tio, hiljemini kerjaja. Mustlase wana ema: Noh Tio, kas tuleb minu Maarike? Kas tema tuleb? Tio: Ei Waari tule meelgi, aga sueS on üks kerjaja,  wästnud ja nälginud. Tema palub õhtu-leiba ja öömaja, ei usalda aga sisse astuda. Temal ei ole raha. K õrts i-p er enae u e: Kui tema maksa ei jõua, stiS mingu oma-teed, ega fiin kerjajate korter ei ole. Tio: Aga, eideke Mustlase wana-ema: Öömaja on Jumala päralt  ja waefel teekäijal on ka õhtu-leiba waja. Miili-Mart: Tõst, wana-eideke. Ja et minu riSti-tütar tema eest kostab, siis paneme paar kopikat kokku, joome suutäie wahem ja kutsume kerjaja fiSse. Tio: Kas kutsun, eideke? Kvrtsi-perenaene: Kes waderiga waielda wõib, kui tema maksa tahab. Mili-Mart wötab weikese kukru taskust ja paneb laua peale, Tio toob kerjaja sisse.) Kõrtsi-perenaene: AStu aga ligemale, külamees. Tio: Istu lauda, mina muretsen midagi, ema annab hea meelega. Kõrtsi-perenaene: No jal Lusika täis sooja ja tükk leiba wsib leida. Aga on Teil ka pass, mehike? Meile on kõwad käsud antud. Sellel fiunatud söea-aeal figiwad kaabakad nagu sipelgad. Kerjaja: Minul on pass, fiin ta on. Kõrtsi-perenaene (lueb): ,Kingsepa-sell Johann  WorkV Pass on kordaS, istu aga maha. Tio: Ja joo natuke. Miili-Mart: Olete wist reisu peal, isand Work? Kerjaja: Ja, reisu peal. Kark - Jaak: Noh, räägi midagi sõeast. KuS meie omad on? Kas on jälle walu sianud? MiS maenlane teeb? Sööb ta palju, joob ta palju? On ehk wärsket lindu waja? Mina wõiksin aidata. Kerjaja: Ei tea. Hoidsin ennast eemal. Miili- Mart: Soo, soo! Ei tahtnud sõeameestega kokku saada! Olete pöesaste wahell läbi pugenud, et soldatiks  ei saaks? EkS ole? Kerjaja: Tänine küll, aga nüüd tahan oma kuninga  wäe juure minna ja waenlaste waSta wõidelda. Miili-Mart: See on rige! Kingsepa töö ei näi muidugi suuremalt meele järel olema. Ega pigi-traat nii walge näpude wahelt mõni aeg läbi libisenud ei ole. Kerjaja. Sõea-aeal ei leia ühegi meistri jumest tööd, peab paraku kerjaja kombel hulkuma. Kas wõite minule läbi waenlaSte wahtide teed juhatada? Kark-3aak: Wähe küll. Wah d on igal poolel ees ja waenlane korjab mööda maad mehi oma fõeawäe sekka. Ärge olg.' halp, isand Work, minge waenkase juure! Wõerad annawad head käeraha ja maksawad paremat palka, kui meie kuningas. Mna wõikfin toimetada. Miili-Mart: KaS Sul häbi ei ole, Jaak! Küll ma Sind lõhuksin, kui Sa weel wigane ei oleks. Kark-laak: Mis siis! KeS mind ostab, selle oma ma olen. Kui raha aga maksab, fiis on minul üks puhas,  kelle kuju ta kannab. Körtfi-perenaene: Eks ta ole wana tuttaw lind. See nokib iga pöesa küllest ja on ise pesata, nagu kägu. Tio: Kuulge! Koer haugub! Keegi wilistab! See on wist meie kandlepois. (Kargab ukse juure ja teeb ukse lahti.) 3. etteaste. Endised, kandlepois, Juut Waibel. Mustlase wana-ema: Oled Sina siin, minu Waari! Minu pojuke, oled ükskord siin! Kandlepois: Ja, eideke, siin mina olen. Olen ka midagi teeninud ja ksiki toonud, mida käskind. Mustlase wana-ema: Kas Mi me ka linna minna ja oma ametit pidada? Kandle pois: Wõime küll, eidee! Wöera peameestele  olen õnne kuulutanud nende walge pihu seest olen oma kandlel löönud ja oma laulu laulnud, ja see o!i hea. Ulrm pealik ei tahtnud mind ära lasta, enne kui lubasin tagafi tulla ja eidekese kaasa tuua. Mu stlas e wana - ema: Za siis laSkis tema Siud minna? Ja pead nüüd mind kaasa wötma? KandlepoiS: Muidugi. 3a wara, koidu eel, Meil jalad linna teel Z Mustlase wana - ema: Kas oled ka midagi teeninud  ja korjanud. Kandlepois: Kukrute on täiõ! WõeraStel on palju raha, oliwad rõõmsad, et liiast lahti saada wõisiwad. Mustlase wana.ema: Oled õnne - laps. 3Stu minu juure pojuke ja puhka; juba on hilja. (JM pooleli) Kirja wastused. 8. S. M. A: Oleme kätte saanud, aga läbi lugeda ei olnud weel aega. Niipalju kui tänine nägime, on jutt ringkondadest, kus meie lugejad nii kodu ei ole, et nende osawõtmine äratatud saak» Kirjalikult rohkem. Teie soowimise wasta ei ole meil ühtigi Kiriku teatused. Jaani kirikus: 23. Küünlakuu pääwal teeb pastor Atzmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Laululehtd arutegemisega waeste hoolekandmise üle waeste heaks. Pärast lõunat peab pastor Grohmann lastele Jumalateenistust. 26. Küünlakuu pääwal, Keisri hcrra sündimise Pääwal, teeb paSlor AsSmuth enne lõunat jutlust. Kaarle kirikus teeb pühapääwal, 23. Küünlakuu pääwal pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauarahwast kirjutakse  laupääwal enne lõunat kellu ja pihtile «võetakse k. l. Mha»nmimu> kirikus teeb 23. Küünlakuu pääwal pastor Bergwitz jutlust. Jaani, kirikus. Aistitud: Marie Wilhelmini Auderwauu. Alide Jahanoa Kouslmaon. Johan»» Katharina Wiilmaon. Johanues Srvst Al. maur. Am,»da Salana» Srauwanv. Martha Pihhol>»«. Alide Wilhelmile Ss«. Slisadelh Hammerbeck Au»uke Leontioe vlonbec,. J-sepha H-lm. Ferd-uanv Aaguft Lau,. Alide Johan,» «uktal. Voldemar Alfred Müller. Eduard Johannes Piin. Alfred Gattf-ied TSnniSsoha. Marth, SM». b..h Esau Laalatud : Jüri Pallmaau. «Slmees, ueinia Täu, Mühlb-ra. Johsu-ieS Pirker, paSti-ametaik. ueiu,a Louise Marie Sommer. Jitri Raudlev salane. ueiaga Aun W-imer. Otto Waldeiop, tiömees, neiu>a Mai Abel.' Maetud: Leena Sidmanu, l t. 15 P. S«my Alwiue Urtoa. Sk. «v. Miiua Nooe, 69 a. Marie Oflmano, Nuiani lell. 57 a. Larl Johann Jerwan,  kalamees. 41 a. 3 k 6». Hindrtk Aoppeli fnrnudsü-d. p,ea. Mari Sullak-tk, 53 o. 10 p. Ao,«S Tdoar» Pihelga», v ». 1 k. 4 p. Püha» waimu - kirikus. Ri «tttod : Alide Mathilde Mua,amSe Aossoisso qessxpv». --- 2O ro He»z>»« 188 b. Trkkitvd Li« dfor >' i p>ri jat k j»«r»« ja kuluza « Eestimaa rayiva K 8 Kodu- ja Kirik - raamatud H ö wanast seltsist A on weel kop. tükk saada K Z Kndfors'i trükimajas, K A Laia-uulitsas. A Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Geskirjaä Lesti maaraljwa kootidele. Wiljandist ja ümberkaudu wötab tellimisi ja kuulutamist  meie lehe peale wasta E. J. Karow i raamatu pood. Teadaandmised. Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta kasepakufi, 7 jalga pilkad ja 9 kumu 20 lolli põikmõelu, ladwa otsast jämedad, Mawad h.a h!.ma «st MMrm ja A. M. Falher T«llinn«S. MllNlillMlile ehk rendi jieale nndmine. Kaktsada seitsekümmend wiis (27.?) tessätiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonetega  ja kraamiga saamad kaksteistrümmendtuhat (12,009) rbl. eest ära müüdud eh? ka rendi peale antud. Sülwatud on 25 deSs. härjapea-seemueid, 10 Kess. ru.lid ja 3 deSf. kartuhwlimaa, mi» peale selle, ou hea karjamaa. Balti raudtee, pooljaama Wruda ligidal «92 w Peterburgist ja 59 wcrsta Narmast eemal). Maa peal wvib wõlg 2400 rbl. seisma jääma. > Ligemat teatust saab mõisa Sjäglitz i omaniku  juures, Wruda jaamal. , »vao«i«!>v«vv« Tellimist meie lehe peale wõtawad maal wasta: Eestimaal: Hiomaa Suurmõtsa meister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn;  Koerus: W. DnglaS; SimunaS: W. Normann. Liiwiwaal: Wändras: J. Eglon; HarglaS: kirikuõpetaja W. Christiani; Põltsamal: G. F Leiberg. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. Tallinna Sõbra" tallitus Uue tellimise kuulutus. .Mkekjahnlaja", Eesti perekonna õpetlik ja löbns nädalakiri, algab l. Januariga 1836 ' oma uue aastakäigu ning awab selle kuulutusega  oma tellimise. . «Meelejahutaja" maksab tulewal aastal: AaStaS: Tartus ehk Tartust ise ära tuues, s. o. poStita 2 rubla; Postiga kätte läkitatult 2 rubla 60 kopikat. Poolaastas: Tartus 1 rbl. Posliga Ir.3b k. Tellimisi wätawad auuStatud abilised  mujal ja H Laa.wauni enese trükikoda, Tartus, waSta ning palutakse raha kohe tellimisele  juure lisada ehk ka postmarkides sisse saata. Iga >0 tellitud lehe kohta antakse auustatud mahendajatele  1 leht maksuta. Igapääwane hiugr loiduse roomat, kirjutanud K. K. KaKer, on walmis saanud ja saada LindforS'i  pärijate juures.