Jutuleht. Weski p a e s u l. .Isa, miS Sa teed!" hüüdis Maria kohkudes. Järsku kargas hiilgaw piksenool maha, kange kärgatus kostis selsamal silmapilgu!; raskest põrkas pool wana jalakast, mida walk lshkund, wasta seina ja lõi aknad tuhandeks tükiks. Siis peafiS torm lahti, et kõik maja wabises; tormi hülgamise sekka kostis paesu kohin, kuhu jõest lõpmata wett sisse woolas. .Ema, Jumala pärast, waata isa on surnud," hüüdis Maria. Liikumata oli haige maas, kartlikult waatasiwad ema ja tütar tema peale. .Tema ei ole ehk weel surnud?" ütles ema Lohkudes, .kutsu tüdruk seia." Tüdruk pidi külasse, arsti järel minema. Mina ei saa läbi," ütles tüdruk, .wefi on üle kallaste tõuõnud ja woolab kangest." Mine", palus perenaene, .eks Sa külasse weel wasta mäge pease, too tohter; kui häda on, küll tuleb Sulle siis abi." Tüdruk läks arsti tooma, kes mõldred ometigi enam aidata ei wõinud, sest tema oli lahkund ja tema hing seifis Jumala ees. Põrutud südamega, palama kuiwa silmaga waatas naeue surnu rahulise näu peale. .Oh laps, miks Sina wandusid", ütles tema tasase häälega. .Ema", kostis Maria, .mõtle isa hirmu ja waewa peale, ja waata kui rahulise ja lahke näuga tema nüüd hingab, ja minu õnnistamine oli tema wiimne sõna; ära eksita mind minu kohuses." Nuttes setfiwad ema ja tütar Üksteise kõrwas, nemad ei kuulnud looduse wägede möllamist,  nende mõtted käifiwad lahkund pere-pead järel tundmata  ilma, ja olemit ja tulewik oliwad unustatud. .Oh laps, wefi tuleb!" hüüdis ema kohkudes. Ja, wesi oli juba ammu üle paesu kallaste wooland; õue ja aid seifiwad kui kohisew järw kohkund ema ja tütre silma ees, ukse läwe alt purskas wesi kange keeruga tuppa, lautadest ja õuest kostis loomade karjumine, ja kui nemad waewaga ukse lahti tegiwad ja loomadele appi minna tahtstwad, siis woolasiwad laened nende wasta. Ema oli omaS noores polwes juba kord sesugust häda näinud ja waatas wärisetes tütre peale. - Nemad oliwad siin ilma abita, üksi waikse surnuga. Lautades lõppes loomade karjumine, abi er olnud enam wõimalik. Läbi tuule kostis külast hädakella hääl ja äratas ema lootust. Ehk oli seal weel wõimalik abi saata. Tema tõusis üles ja korjas niipalju asju kokku, kui taSkuS marjata suutis. Maria oli põlwili sogases mees, surnud isa sängi ees põlwili maas ja tegi palwet, kõigist hädast hoolimata. Koledus langeS põrustates ema peale. .Kui wesi tuleks ja uputaks meid, ehk oleks kõige parem", mõtles tema. Kõrgemale ja kõrgemale tõusis wefi, paesus koleda lohisemisega purustud akna piida poole ja täitis tuba. Maria kargas püsti. .Kanname isa ülesse kamri", ütles  tema. Ema tuikus kamre poole, ust lahti tegema, aga se oli wõimata. Kas oli tüdruk wälja rutates ukse lukku pannud, wõi rusus paesuw wefi nii raskest, ust ei suutnud nemad liigutada. ,Katsume aknast wälja, puuotsa ronida",  ütles ema wii laks, kui lauad, pingid ja toolid juba ujustwad. Segatud silmaga waatas tütar tema peale. Mina ei lahku isast, minul ei maksa elu ühtigi." .Kui Sina nenda räägid, Maria", ütles ema, .siis heidan mina ennast siin Sinu silma ees wette; ära aja putust juttu. Jumal on meile elu annud, tema tahtmist mööda peame meie seda hoidma. Laps, armas laps, tule; katsume kutda peasta wõime. Mõtle, kui Sina siin minu silma ees surekfiwad. Pean mina fiis kõiki kautama,  mis minul armas oli?" Hädaga saiwad ema ja tütar aknaptida peal kindlad jalaaset;  puu-oksad oliwad kaugel, ei ulatanud nende käte ligi. Ainus tee läks seda puud mööda, mida pikne lõhkund  ja akna wasta paiskand oli. Seda wiletfad mademed  mööda pidi Maria ees ja ema tema järel ronima. Wee! kord heitis Maria palawad silma tua poole, kus surnud isa keha kuristama wee sisse jäi, siis usaldab esimest sammu katkend puu peale tõsta. ~Ema", hüüdis tema, .mina kulen häält, meile tuuakse abi." Akna all hakkas sein nõrkema; Maria kiilitas kord hirmuga, siis astus tema julge südamega edasi, wõttis sasisteist oksteist  kinni ja pööras ema poole, teda aitama. Sel silmapilgus libises ühe weike wene nok akna ja jalaka wahele; üks mees seisis wenes püsti, tema hallid juuksed lehm isi ivad tuules, tema naga oli kahwatand, kui surnul. .Kristiina!" hüüdis kahwatand mees, Jumalale  et Sind weel elus leian." Tema sirutas kätt weski perenaese poole, kuua weike wene kõikawa laenete peal wabises. .Wõta lapS, Priidu," hüüdis ema hirmuga, .halasta noore elu peale; waata kuida puu kõigub; igal silmapilgul  wõib se langeda." .Sind wõtan mina esite, Kristiina", hüüdis Kõrgeta!»  peremees, .astu wenesse, iga silmapilk mõib surma tuua." .Priidu, halasta! Lase mind olla, peasta oma pruut, Priidu.. Minu südames on ainult üks pruut olnud," hüüdis mees, .ja seda oled Sina ikka olnud." Tema sirutas ennast akna poole ja kiskus perenaese wenesse mis pea ümberlöönud oleks, kui keha raskest fiSse langes. Kitka silmaga waatas Priidu nõrkend keha peale, fiis heitis silmad  jalaka poole ja hüüdis: .Kannata, ole tugew, mina jõuan ka weel Sinule appi." Segase rõõmuga nägi Maria nõrka wenet eemale libisema.  Nüüd oli tema üksi, woolawa ja wahutawa wete wahel; tema teadis, et temal tarwis ei olnud surma otsida  ; pea pidi se jahutaja tulema ja teda oma kaitsema käte wahele wötma. Tema tundis, kuida känd nõrkes, kuida woolud juba tema jalgu lakkufiwad; järsku põrkas  üks allaujutatud laud wasta puud; seda hoopi ei jäksand puruStud känd, wäljakanda. (Jääb poolele). Kirja wastused. J. J. Wenemaal: Sedasama mida Teie sovwite, on ka enne meie poolt nõuutud;meie peame aga niisamati wastama : Meie wõitleme paha waimu wasta, mitteZpaha nimede wasta. Kuida J. Eestlste waenlane on, se on meil teada küll. Meie arwates ei wihka tema küll just Eestlasi waid wihkab Sakslasi, ja tarwitab nüüd Eestlasi oma wihatuju täitmiseks. KaS Eestlased selle wõitlemises  kahju saaksiwad, selle järel 3. ei päri. M. Z. N.: Kui „Walgus" juba kuStund on, mis meie siis teda enam tagajärel tülitama läheme. Matku surnud oma surnud! Kiriku teadused. Jaani-kirikus : 16. Leikuse-kuu p. teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab õpetaja AsSmuthi kogudusest lauarahwast.  Korjamine misstoni heaks. Kaarle kiriku õpetaja wõtab pühaMw, 16. Leikuse-k. p. lauarahwast  waStu. Lauakirjutamine on lauMw enne lõunat kellu 1. Mhs-Waimu-kirikus: 16. Leikuse-k. p. teeb pastorßergwitz jutlust  ja wõtab lauarahwast waStu. Tseusuri poolest lubatud. TallinuaS. 14. Leikuse-kuu P. ISBI. - Trükitud Li udfor s'i p Sri j°t ° juures ja kuluga Teada andmised. ellimised meie lehe peale saamad kõiki» kohtade», mi» selle lehe iga «ämbri esimeses hakatuse» Tallinnas, waSluwdetud; heale selle on suurem jagu kirikudpetaiatest maal lahkelt lubanud telllimji waStuwotta .« Kaes kasinad Mrukud keS saksakeeli rtiägiwad wöetakse teenistusefe,  üks kögijäuse teine toatüdrukuks. Jä° relküsida uue Tartumaantee peal Nr. 37, Luthri waeSte kooli waStas. J. Taghotm i Speegli»?lasi. hõbbetamise Werkstuba ja piltide ja pilti-raannte kauplus. Tallinnas, Kullaseppa uulitsas Nr. 270 (3), (paggarmeister Wiekmann e korwaS), müüb odawa hinnaga paksu ia poolpaksu peegk-klast ja ölitrükki pittist. Selcibi annan mina teada, et mina tänasest pääwast ühe Liha kärni Rathi-maja taga olen lahti teinud, kus head liha odawa hinnaga müja pakkun. Aupakklikult F. Schonfeld. P « usiissi ostab W. Paalzow Wiruwärawa Promenadi ääres Nr. 9W., Rotermanni Lauaknun wastas. Poisid, 14—17 aastased, saawad öppipoiStekS waStawSetnd  Arsti Instrumentide tegija J. Brauer'i juures Hobusepea uulitsas, Holmi majas. 4 Poissi, kes tündersepa ametid õppida tahawad, wöiwad eohta saada Tündersepa-Meister G Neumaun i juures, SaunaunlitsaS Rr. 105. Nr. 203. ligi 400 ruutsiilla päriskrnndiga kus iluS aed peal on, saab priitahtlikult müüdud. Järelcküsida  sealt samast majaomanikult. Kõiksugu Meesterahwa-, Naestcrahwa. ja Laste-Saapaid on saada odawa hiuuaga Kingiseppa juures, Piikajalapeal Nr. 51, Mett-limajaS - MHWmõrW müib odawalt K. Aatzmann, Kinga uulitsal omas majas. Ms-mjim Sillgn Mj kelle müima aru aastal 1880, 538 tuhat ja 609 õmötus-mastnad ehk 107 tuhat 442 enam kui aastal enne seda oli, on 30-ue aasta ajal oma beadust wälja näitnud et algus Singcr'i masinad nii hästi perekondades kui ka iga ammctnilu  töö juures kõige armsamad muudest wäljapakutud õmblusmasinatest  ou ja et nad oma ehituse, headuse, tegewuse ja tugewuse  poolest llhekist teiste wabrikute masinatest ei wõ, nende larnatseks saada. Alus Singer õmbluS-mafinad ou ueudud parandustega !ja abi tukkidega tehtud. Jseärancs tuletanma meele seda uut tallaSpuud, mis mõlemil poolel kus Singcr'i Mvnuon.  Seesama ei saa oma 'arga ehituse pärast ialgi ärarikutud kõik münn on õmbluse juures seeläbi lõpeud ja isegi nõrgema rmmesele on too masina peal ,lma wacwata wZimalik. Siis Dll masina armi peal wabriku märk tais kiri: „The Singer Mannfaeturing Co." seisab. Mtka nukitsas Wr. 57 188 Stude majas. Etrahwa, ise ka waesemad inimesed wõiksid algus Singer', 'ätte saada, saamad  nemad ilma et hind kallim oleks wähe awaltes maksuga » rubla uadalaS aramAdud, ka wõetakse iga seltsi manad ja puudulikud masinad raha aseme! wastu. 110000000 00«A<Z><SO S Uks maja 5 V Ameerika uulitsas Nr. 316 o on müjn. V X Ligemad teadust saab sealsamas. H «»«> 000000 Hinnad Tallinna turul. 12. Lrikuse>kuu Pääwal. Karduhwlid, tsetwk. kop. Herned, toop. Leatsed, toop. ... 7 „ Tangud, toop .. . 9—lo . Weikse liha nael. . 13—20 >. Sea liha nael . . . 14—49 » Rõõsk Piim, toop . 6 « Hapu piim, toop. . 5 » Koore, kortel.... 4—5 » Laua wõi, nael . . 35—45 » Püti wõi, nael . . 28—30 „ Muna paar. . . 4 „ Käubahinnad. 3. Lcikuse kuu p. 1881: Soola tünder 7 rbl. kop. Kiwisool, tünder, 10 pnda 7 rbl. Heringi tünder 20—26 rbl. Silgu tünder 15—20 rbl. Kopli heina puud 80 kop. Õle puud 30 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwcm raud 20 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 50 kop. Männi puude süld 4 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 20 kop. Kiwitvrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 ebl.