Wga tema looduslikku walda tagasi tvrjnwad. Seda tagasitõrjumist on MSti tütreke neinpuhtuse kaitsemiseks tarwiS. .Haridusest" ja ,kul'uuras!" peawad meie päiwi! mõ. ned mehed ja .meesenad" kõnest, keS knmmagift ise muud ei tunne, kui paljast nime, KeS mitte .Seltside?" ei jookse, keS mitte .näitemängust" et mängi, neid sõimatakse ,harimata inimeseks", nende elupaika sõimatakse .pimedaks nurgaks". Seltsid ou iseenesest head, ja näitemängud on head. Aga mslemis peab Ristiusu õpetusel puhastatud  ja walgnStalud waim «valitsema, mitte kiuStewaim ja toorus. Kui aga .Seltsides" mitte kristlikku lepitust, sõbruStust  ja ühendust usuwendabe, kodumaa sugude ja seisuste  «vahel ei uöuuta, waid wihawaenu, kui neid suguw  er e uimel lahutada püütakse, keda Õnnistegija LunaStajaweri  ühendas, fiis ei ole seesugused , Seltsid" meie kodumaa kohatised, ei ole naeSterahwa kohallsed ega RtSlirahZva kohatised. Need et ole hariduse" ühendused; need on tooreStuse ühendused! Ja kut näitemängud paremad ei ole, kui Mihkel ja Liisa", kuS Vaimukangelased paremat nvuu ei leia, kui kiuSte pärast kaewu karata ja künti läbi oma õõnsa pealuu laSta, fltS et ole nendeS ka kellegi ,haridust". Need ou niisama kaugel õigest kunstist ja kõigest kenadusest eemal, nagu need Ristiusu õpetusest eemal on. Ja kõiksugu näitemängu wõi , kometit" mängima kihatakse meie rahwatütreid, mitte ükfi /Seltsides" ja kodu, waid ka kirikus, nagu oleks see «viimane i-tipp kõige hariduse harja peal. Seal puuuflwad kord kõik,rahwuSlikud"  lehed selle eksitatud ,Rakuplll." neiukesele auupärga, keS uhkuse pärast oma suguõdede waSla. Saksa neidudega leeri, ja kinSte pärast oma leeriõdede waSla, ,rahwariideS" armulauale läkS! Kallid EeSti neiud ja lastevanemad:  See on hilpharakate ,haridus" ja /ultuura". mitte aga ühe auusa ja mõistliku rahwa. mitte RiStirahwa haridus! Seesugust ,haridust" wõiivad üksi need rahwale pakkuda, kelle pead arusaamata /nltuura" ltppidega ja lappidega täidetud, kelle südamed aga tühjad ja toored on! Kõige pealt aga, kallid EeSti tütred : —Jääge pehme kenaduse «valla, tasase koduelu piirete fiSfc! Seal on Teie looduSltk auupaik, seal mõjub Teie wõimuS wägewamast, kui Teie ehk ise arwake. Ärge laSke eunast karedale politika  «vainule kihutada! Seal tallitawad sagedast «valjud, koredad ja käredad «vaimud ja «võimud, kelle keSkiS naeSterahwa  puhtuS elada ei wõi. Juba laSkiS ennast mõni ,keskpaiga" neiuke politika «vainule kihutada, «võidupärga ja a,««sammast otfima. Aga seal kantaS tema oma neiupärja  ja leidis woUa! Valjul politika wamul lüakse muhkust ja saadakse muhk,«st. NaeSlerahwaS ei pea aga muhkust lööma ega saama. NaeSterahwa pehme käsi peab elupalawust jahutaina. —Eesti emad ja Eesti isad, pange aegade tähti tähele l Omalt maalt. Tallinnast. Kahe ligisugulase surm on lühikese aea seeS rasket kurwaStust meie armastatud Kõrge Keisrikoja  peale saatnud. ,Valitsuse Teadaandja" kuulutab: ,Jürikuu 7. pääwal kell 10. 15 minutit, suri pärast pilkalist haigust St. PeterburgiS, Keiserlik KõrguS WürStipraua  Therese Petrowna Romanowski, Herzogi-praua von Leuchteubcrg. Tema KõrguS oli sündinud 18. Paastukuu pääwal 1852, ja oli 20. Jürikuu pääwal 1879 Keiserlik Kõrguse WÜrst Georg Makstmilianowitsh Romanowski, Herzog von Leuchtenburgi  abikaasaks laulatatud/ See meie Kõrge Keisrikoja liige oli õnsa Prinz Peter von Oldenburgi noorem tütar. /Palju walusat kurwaStust seisab nende lühikeste ridade seeS, mtS kõiki rahwast ela. wale osawõtmisele ja eestpalwele kutsuwad", kirjutab Saksakeeli  /Peterburgi Zeituug", ja saadab seda wara surnud kõrget prauat sooja sõnadega igawese aea teele. Tema jätab oma abikaasale ühe noore poja järele, ja tema järel jookseb palju palawaid filmapisaraid. Kuida meie juba wttmases numris, Saksamaa sõnumite  keSkiS kirjutasime, suri selle kuu 3. pääwal Mekleu. burg-Schweriint Suurherzog Friedrich Franz, Saksamaa KetSri wiimase õe wilmaue poeg, Ketserlik Kõrguse Suurwürst Vladimir Aleksandrowitshi abikaasa isa. Temaga lauges tikS Würst hauda, kes igaüht omast alamatest oma südame peal kannud oli, ja kelle wasta iga alama süda täie armastusega ja usaldusega  lõi. Oma surma haigust oli tema tulekahju juureS külmetamisest saanud. Surma woodi pealt laskis tema kõiki alamaid nende truuwuse ja armaSluse eest tänada, miS nemad temale tema 41 aaStasel walitsuse aeal ülesnäitanud  on; siis laskis kõrge surija tetseS kamrtS waimulikku  koorilaulu laulda, ja uinus laulu häälel magama. —. Suurwürst Vladimir ou oma poolest ja oma Keiserliku wenna poolest Schwerltnt reisinud. Molemt sumu auukS on Keisrikoja liited ja auuteentjad Kõigekõrgema  käsu peale seatud leina riides. Kurwad leinahääled  langemad püha kroonimise eltewalmiStamiSte sekka ja kutsuwad ustumaid alamaid kaastundmisele ja pakmele, et Jumal meie Keisrit ja Tema omakseid nende raskes kurwaStufeS kinnitaks ja oma maimuga rõõmustaks. Veel teiselt poolelt on meie armulise Riigi-Jsa helde süda nende pääwade seeS ahastust tundma pidanud, kurjategijate  sellfi läinud isamaa poegade ja paraku ka tütreke üle, keS kohku eeS setstwad ja hukka ja raske nuhtluse alla mõistetud saiwad. Nende salaseltsilaSte keSkiS, keS PeterburgiS  kohtu ees selsiwad, nagu meie juba wiimaseS numres kirjutasime oliwad ka need mõlemad, kes omast juuStn poest Weike Aia-uulitsal, koobast selle uulitsa alla kaewasiwad, Bogdau owttsh, kes ennast Kobosew nimetas, ja Preestri tütar ParaSkowja Jwanowski. Peale selle Kindral Tlrelnikowi mõrtsukad, kes mullu Odessas ära tapetud sai, ja teised kes leuga, jõuga ja nõuuga nendest  kurjategndest, seadusliku elukorra ja Keisri pühitsetud elu «vasta osa wöknud on, mis aastast 1877 künni 1882 tehtud ja plaanitud saiwad. Kurjategijatest on «võlla surmale  mõistetud: Juri Bogdanowitsh, kõrgemast seisusest; Peter Tellanow, weike-kodanik; Saweli Seatopolski, weike-kodanik; Mihhail GratshewSkt,  ühe Diaukoni poeg; Mihhail Klimenko , endine «vang; ja Aleksander Buzewitsh, endine merewäe  pealik. Eluks aeaks wangitõöle saiwad mõistetud: mägedesse Jakow Ste fa nowi t s h, ühe Preestri poeg; wabrikuteSse ParaSkowja Jwanowski, ühe Preestri tütar. Wangitõöle 20 aasta peale sai mõistetud  : Anna Korba, kõrgemast seisusest. Müügitööle 15 aaSta peale saiwad mõistetud Anton Boreisha, talurahwa seisusest; Avan Kaljushnõi, weike-kodanik; Aleksander Pribõilew, looma arst; Antonina L tssowSki,  kõrgemast seis,«sest; Hassa Grünberg, ja Kristina Grtgorjew nimetatud, kaupmehe tütar Juudi sugust; Nadeshda Smirnizki. ühe Preestri tütar; Marja JushowSki, ühe Preestri tütar, ja Raissa Pribõilow, looma arSti naene. Kohtu poolest on nuhtluse kergitust palutud Anton Boreisha, HaSsa Grünbergi,  Marja Jnshkowi ja Raissa Priböilewi kohta. Kas kuue surina nuhtluse alla mõistetud kurjategijale Keisri Majestäti armu läbi elu kingitud saab, sellest ei ole tänine wee! kirjutatud. Ka nende politika kurjategijate  protses on lõpetatud, kes Odessas kohtu eeS seistwad.  Harkowis on 3 soldatit surma nuhtluse alla mõistetud, kes ühe wahi peal seiswa soldati ära tapstwad. Nemad on armu palunud, aga mitte saanud. Kuida meie juba wiimaseS numris tähendasime, on nende politika protsesside juureS iseäranis kurwaStaw ja kohkntaw, et selle salaseltsi keSkiS, keS ennast ,Wene SeltSmässamise  SeltS" nimetab, nii palju inimest ellamast s >- gust naeõterahwast, ja nii palju «vaimuliku meeste lapsi on, nagu seda ka nende sarnaste kurjategijate keSkiS leiti, kelle üle enne kohut mõisteti. See näitus tunnistab kõige rohkem üht kardetawat paiset Wene seltSliku elu sees, ja see näituS teeb riigi ja rahwa kõrge hoolekandjatele kõige suuremat muret. Iseäralikku tähelepanemist peaksiwad ka mõned pöörased aealehed äratama, kes oma maa ja wõera «naa kurjategijatega, mässajatega ja dynamiitlastega filmttsewad, nagu oina kalli arinukeStega. Nende vööraSte lehtede eeS otsas sammub Wenekeeli ,Peterburgi Zeitung", seesama, kellest meie juba sagedast kirjutanud oleme, kellega aga jälle need lehed ja mehed silmitsewad ja kelle peale need ennast tuetawad, kes ennast meie kodumaa ja Eesti nime häbiks ja teutnseks ,rahwnSlikuiks" lehtedeks ja „Eesti" /ahwameeSteks" nimetawad. Nüüd annab selle lehe pöörane tarklaSte seltskond juba nöuu, lirimaa mässajaid, mõrtsukaid ja dynamiitlast Venemaale kutsuda ja idapooliSkeS kubermangudes elama asutada. Wene riigil olla kaks '.vaenlast Saksamaa ja Inglismaa.  Kui Venelased Jirilastele oma osawõtmist näitakstwad,  siiS kaSwaks nende julgus ja Inglismaa saaks nõrgendatud.  Saksamaad tahawad need kentsakad isamaa mehed oma osawõtmisega Prantsusmaa käratsejate wasta, nõrgendada! Need pöörased ei tea ega taha teada, et meie suurel isamaal kedag! karta tarwiS ei lähe. Wene riigil et ole «väliseid «vaenlast karta, waid ükfi st espidiseid. Et need lämmatatud saaksiwad, et fugud ja seisused lepitatud  saaksiwad, üksteise õigust auuStakstwad ja üksteist oma iseäraliste andetega tuetateS ja teenides, rahuS ja rõõmus üksteise kõrwas elaksiwad, seda õnne soowime meie oma Suure Keisrile, Te «na omaksetele. meie suurele isamaale  ja meie ligemale kodumaale, suure Lepituse püha kingituseks! Selle sõnumi juure, mida «viimases numris andsime.  on meil weel lisada, et EeStimaa Kubernõr, herra Wirkl. Staatsrath Poliwanow ka Maiestäti Keisri-Praua jutule wõetud ou. Mõned lehed kirjutawad. et Eestimaa mõisnikud kroonimise mälestuseks 10,000 ühe Tallinnas asutatawa pimedate-loolt heakõ kinkida tahta. Tallinna Linnasaadikute koguS, selle kuu 6. pääwal,  on see tüli asi pea kõiki aega ära «viitnud, mis Linnaametil  Linna saadiku ja endise korterkamri ja tulekuõtuta- mise kommWonibs juhataja, Th. Jakobsoni waSK oli. üks selle asja läbikatsumiseks seatud kommiSston on leidnud,  et Th. Jakobsoni asjatallitus linnale mitte raha poolest kahju teinud ei ole, kui selles tallituses ka mõnest tükist seaduslikku korda tähele panemata on jätnud. Nõuuks on wõetud, selle asja üle nutte kaebtust tõsta ja kommisfionidi  aruannet kinnitada. Weewärgi aSjus sai nõuuks wõetud, et kõik koolid ilma maksuta, waeSte ja haigete majad ja kohtud poole hinnaga wett saama peawad, ilma nende ruumideta, mida elutubadeks tarwitakse. Weltsker Rudolf Fe! dhuhn oli õigust ja abiraha, ühe maja asutamiseks palunud, kus õnn tuma surma hädalised kiiret abi saaksiwad. Temale sai see õiguS ja esiteks 200 rubla antud. Asutus peab Politsei arsti ittewaatamise all seisma ja asutaja ise ehk üks tema abilistest peab seal ikka käepärast  olema. Linnasaadik Kleesmann oli seletust pärinud, miks üht, 463 allkirjaga stsseantud palwekirja, mitte pääwakorra peale pandud ei ole Linnapea waStab, et üht seesugust kirja mitte fisse antud ei ole, et aga Linnaamet üht meeletumat palwekirja, ilma allkirjata, ikka tähele panemata jätma peab. Teisel pääwal, 7. Jürikuu pääwal, seisis ühe selleks seatud kommiSfioni aruanne,  Tallinna woori meeste asjade uueks korraldamiseks, pääwakorra peal. NõnukS sai wõetud: l) Tänist «voorimeeste takfi makswakS jätta, selle juure aga lisada, et a) sõidu pealt Toompeale eh? sealt alla, 5 kopikat rohkem maksa on, kui tänine; b) et kahehobuse «voorimees sõidu eest Erbe mõisa ja sõidu eest Mustjõele 60 kopikat, ühehobuse «voorimees 40 kopikat saab; ä) sõit Nõmmele kahe hobusega maksab 2 rubla, ühe hobusega l rubla 40 kopikat; e) kes «voorimeest oma järel tellib, see maksab neljas jägu rohkem; x) ootamise eest saab kahehobuse woorimeeS 40 kopikat, ühehobuse «voorimees 30 kopikat tunni pealt. 2) Voorimehed wõiwad üht Voorimeeste ametit asutada. Selle ameti eesjeisjaks «valib Linnaamet kolme keskist, keda «voorimehed  omalt poolelt ette panemad, ühe wälja. Kui woorimehed oma ameti asutamisega mitte korda ei saa, fiis on Linnaametil õiguS, neile vinalt poolelt Eltermanni saada. LandStua kohtu otsust mõõda peab Linnasaadik, StaatSrath Tshumikow, Linnasaadikut v.H usen'it, ühe Linnasaadikute kogus üteldud korrata sõna pärast andeks  paluma ja kohtu kulud kandma. Meie seltSrahwaslikud lehed ,Walguõ" ja ,Virulane"  on lausa sõda ,EeSti Postimehe" wasta algannd, keS nende arwateS küll ei olla. Nimelt panemad  Tallinna Sakalased wäga pahaks, et,EeSti PoStimeeS"  mitte täie rõhuga selle eest ei kosta, et Krimmilased Aleksandrikooli rahast 25 kuuni 30.000 saaksiwad. Sellest oleks jo tähendatud koolil ja .kõigil rahwal" ütlemata kasu, ja l. obligatsioni ei oleks koguni mitte waja, kindluseks  aitaks Professor Ksleri paljas sõna, wõi kiri lihtpaberi  peal. —Nsuumehed on nad küll, need Sakalased 1! , EeSti Postimees" on oma Nr. 13 sees umbeS 400 rida, trükkida lasknud, milleS, Kündja" ja, Tallinna Sõbra" wasta tõreleb ja kinnitab, et tema, ,E. P." toimetaja,  , ükSneS Eesti rahwa kasu" nõuuda. AuuStatud ,Eesti Postimehe" toimetaja: Teil wõib soe süda olla, aga Teie pea on ka soe! KuS soe süda wedamaS on, seal weetakse wanker kraami, nagu tuline hobune wankre kraami weab, kui kutsari  pea ka tuline on. See on jo just Teie wiga, et Teie ,üksnes" ühe jäuskonna kasu nõuate. Meie kodumaa  ja Kõik Vene riik ei ole jo mitte ühe ,ükSneS" rahwa elupind, maid on hulga rahwaSte elupind. Hakkab iga rahwaS /iksneks" oma kasu nõudma, siis hakkab seda teine ka ; fiiS on sõda meie majaS,-fiis laguneb Vene riik ära. Ehk kirjutame sellest kord rohkem, kui ruum jätkub. ,Eesti Postimees" lõpetab ka oma kirja ,Popside olust ja elust". Seal on ka rohkem sooja südant,  kui arutawat wilu mõistust leida. AuuStatud , EeSti Postimehe" toimetaja: Teie olete muusika meister ja keelede tundia. Jääge selle pinna peale, fiiS wõite EeSti nime ilu ja Eesti rahwa anu kosutada. Aga ärge astuge pinna peale, kus üleüldist majapidamist ja pölluseaduse asju arutakse. Seal olete Teie wõrfi wõeras; seal ei wõi Teie muud teha kui segadust, ja wõite kosutama  elukorra waenlaStele fõeariistu kätte anda. Üleüldist majapidamist ei juhita taktkepiga, ja pölluseadust et korraldata  keelega. Kõige pealt aga : Lahutagu, ennast erakondlastest,  »ükSneSlaStest" ja seltSrahwaSlaStest. Need ei oska küll niipalju keelest ja need ei tea harmonia seadustest  ühtigi, aga neil on wali hääl ja neil on tooreS, hoolimata süda, ja need kahewäärilised anded wõidawad ikka sel karedal ja toorel wainul, kuhu Teid rebitakse. EkS Teil enesel ka wahest läbi südame «välkunud ole, et Teie seesuguste meeSte seltsimeheks üleliiga hea olete? Eksimine ei ole tee otsijal häbiks, aga meelega eksiteele jääda argdufeS ehk isemeeleS see ei ole auukS. Kuradile ei tohita ka mitte üht sõrme anda. SeltSrahwaSlaõtele  ka mitte!