 nihkuda tahaksiwad. Et Wenelased koguni mitte India poole, s. o. JngliS-Jndia piiretesse nihkuda ei taha, seda teadwad küll Inglased isegi. Aga «emad kardawad. et Wenelased läbi Afghanistani ja Velutshistani piirete Jndia-mere randa nihkuda tahawad. Selleks kartuseks wõib neil asja küll olla, sest wallalist liikumist Jndiamerele  on Wenelastel tarwis, kui Taga-Kaspia maad kosuma  peawad. Kui selleks aSjad kord küpsed on. siis ei saa küll wist need 60,000 kuuni 80,000 meest Wenelaste käiku suuremalt takistama, ja et need rahwad pitka peale rohkem Inglaste kui WenelaSte poole hoidma saawad, seda ei ole wist mitte arwata, selleks on Inglased India koduseid rahwaid üleliiga rusunud ja wälja kurnanud. Et Inglastel ka mingisugust õigust ei ole Wenelastele tarwilist teed mere poole keelata, sellest saawad kõik teised aru, ainult Inglased ise mitte, kes ikka weel arwawad, et mered nende era-omanduS on. Juba mõne aea eest sai üks kommiSsion seatud, kes riigi-amelnikkude auunimede muutmise üle nõuu peab. Keiser Peter Suur oli seadnud, et riigi-ametnikud niisamati  omas teenistuses järg-järgult kõrgemale tõuseksiwad, nagu wäe-pealikud ja oli selleks neliteistkümmend auunime asutanud, mis järel ka keegi kõrgemat ametit saada ei wõinud, enne kui tema omale alamates ametites kohalise auunime oli teeninud. Edaspidi peab see nüüd uuendatud  saama ja igaüks peab kohe seda ametit saada wõima, millest temal tarwtlist teadust ja osawust on. Oma ameti järel peab edaspidi ka iga ametnik nimetatud saama ja ameti kõrguse järel saab ametniku kõrgus arwatud. Ainult  kolm ülemat auunime: Riigi-Kanzler, Wirklicher Geheimerath (tähendab: ligema nõuukogu tegew liige mitte: ptõfine salanõuunik/ kuida meie mõnes Eestikeeli lehes lugenud oleme) ja Geheimerath peawad jääma. Kroonumaksu Jnspektoride palgaks on tulewaks aastaks 1,050,492 rubla määratud, peale selle weel 65,000 rubla Seespidiste asjade Ministeriumi ja Raha- Ministeriumi ametnikkude auupalgaks, keS kroonumaksude sisseajamise juures kasulikku tööd on teinud. Riigibanki hoowis on Leikusekuu 24. pääwal jälle 20 millioni rubla eest paber-raha ära põletatud. Soomemaalt. ,Abo Tigning" kirjutab, et Omiraifi lahel, Nagu ja Korpo kihelkondade wahel, kus üht Saksamaa  laewa lastiti, Leikusekuu 22. pääwal põhja-lääne tuulega järsku raske lumesadu tulnud, mis laewa lage nenda lumega katnud, et lume-keradega oleks sõda pidada wõinud. Sellest mälestuse-sammast Jdensalmis, Kuopio  kubermangus, mille üle mõned Wenekeeli lehed ennast nii wäga pahandasiwad, tulewad nüüd sõnumid, et see koguni ühe »wõidu" mälestuseks paudud ei ole, waid nende Rootsi ja Soome söeameeste mälestuseks, kes lahingis  Wyrti jõe ääres langesiwad. - Seal on enne juba Würst Mihhael Dolgoruki mälestuse-sammas, kes ka selles lahingiS langes. Seda sammast, mis seal nüüd ülespandud  sai, on Kindral-Kubernör Graf Heyden panna lubanud,  selle tähendusega, et pealkiri kedagi ei pea pahandama.  Ka pealkirja olla Kindral-Kubernör üle waatanud ja õigeks pidanud. Soomemaal olla ka weel õige inetumat ebausku. Sotkamos, Uleaborgt ligidal olla ühel mehel 400 marka ära warastatud. Mees läinud , targa" juure ja see käskinud teda omale kolmest kihelkonnast kolm tükki surnukehadest  tuua: ühe pea, ühe wassaku ja ühe parema käe; nende abil ütelnud ,tark" wargust üles leidma. Pea pärast  seda on mehe paalis ühe lapse pea leitud, ühe koti alla peidetud. Kole oleks see küll, aga seda kirjutab ,Nowoje Wremja" ja sellepärast wõime ikka weel loota, et see tõsi ei ole. ,T. S." t. Moskwast. Uus sild üle Oka jõe, Moskwa-Rjasani raudteel Staraja-Kolomua ja Shtshurowo jaamade wahel, on Leikusekuu 30. pääwal ülesõitmiseks lahti tehtud. See sild on 275 sülda piik; 10 wõlwe seisawad 9 samma peal jões ja 2 aluse peal kaldatel, ja on 9 sülda üle weepinna, keskmise aru järel. Ehitamise juure on umbes 200,000 puuda rauda tarwitatud. Kõik raudwärgid on Wene rauast ja Kolomna wabrikutcs tehtud. Kijewist. Leikusekuu 30. pääwal seifiwad 30 inimest Gogolewo alewiku talurahwa keskist, kes maamõetmise juures  ülemate wasta pannud ja kurja kära ja lõhkumist sigitanud oliwad, Osteris sõeakohtu ees. Nendest saiwad 19 kaksteistkümne aaSta peale ja 1 kümne aaSta peale wangitööle, teised, nende keSkis 5 naest, pitkemaks ehk lühemaks aeaks wangi mõistetud. » Odessast. Leikusekuu 24. pääwal läks Odessa sadamast  aurulaew Sahhalini teele, hulga naesterahwaga.  Muist nendest lähewad senna oma ärasaadetud  meeste juure, 34 oliwad aga ise raskele wangitööle mõistetud kurjategijad; enamist kõik oliwad oma mehi ära tapnud ehk ära tappa katsunud, ja enamist kõik oliwad noored. Seal oli 16 aastane talunaene Peskow, kes oma mehe kihwtiga surmanud; 17 aastane talunaene Terehhin, kes sedasama teha katsunud; 18 aastane talunaene Sinawjew,  keS oma mehe kirmega surnuks löönud ja sedawitfi  edasi; hulk noori naefi, 18 künni 25 aastat manad, ja hulk wanemaid naest, kes kõik seda teinud oliwad. Kõrgematest seisusest oli 20 aastane mehetapja Pauline Karalis. Mitmel nendest oliwad lapsed kaasas. Wäga ilusa näuga oli 21 aastane mehetapja Marja Jwanow, oma wäga kena 4 aastase tütarlapsega. Enamist kõik oliwad oma mehi nende waljuse pärast ära tapnud, mõned ka omas tuhinas teiste meeste järel; pahad nähtused sellest pahast elukorrast, mis küladesse tikkunud on. Teised oliwad lapsetapjad ehk ka nende tapjad, kes neile nende abielus koormaks ja pahanduseks olnud, taganenud peigmeeste  ja wahele toppinud neidude tapjad. 17 aastane talunaene Marja Nadionow oli wiha pärast neiu Tihhonowi  wasta, kahel soldatil abiks olnud teda teutada j.n.e. Mõned naesed oliwad ka rööw-mõrtsukad, teised nende abilised,  tulepanijad, warguse wastawõtjad, waleraha tegijad ja muud. Laewa lael sai palwe peetud, Linnapea manitses  naesterahwast, pitkal reisul rahulikult elada, Vaimulikult  poolelt saiwad neile mõned sõnad kinnituseks üteldud,  mitmed nutsiwad. Ka pealtwaatajad ei wõinud oma liigutust tõrjuda. Laew sai pühitsetud weega kastetud; waugidele wisati pealtwaatajate keskist raha laewa ruumi sisse. -- Kõik wangid oliwad walges riides, walge pearätikutega;  ainult üks noor naesterahwas näitemängijate keskist, kes oma peigmehe" ära tapnud, oli omale oma wangi-mantle üle õlade wiskanud ja seisis waatajate ees, nagu oleks tema näite-lawa peal. Kasanist, Leikusekuu 28. pääwal. Leikus on lõpetatud. Suwiwili audis igal poolel wähem kui keskmise saagi; Spaski, Tshistapoli, Laishewi ja Mamadõishi maakondades on waewalt seeme tagasi saadud. Kasani segameeliste majas ou üks haige juba peale neli nädalit liikumata ja kinniste silmadega oma aseme peal maas. Ainult weresoone  tuksumisest ja hingamisest tuntakse, et tema weel elab. Arhhanglest. Solowezki saarel, Walges meres, kus sellesama nimeline kuulus klooster seisab, on sel suwel hale õnnetus juhtunud. Igal aastal tuleb senna töörahwast,  keS tõutust tõulanud on, selle kloostrele ilma hinnata tööd teha. Kakskümmend seesugust töömeest oliwad oma tõutatud aea tööd teinud, tahtstwad lahkuda ja enne weel pühitsetud paikasi waatama minna. Teiste paikade keskis soitsiwad nemad ühe weike laewa peal ka Auserisse, mis wiis wersta pea-kloostrest eemal, ühe nii laia merekaela taga seisab, kus mägi ja üks ristilöödud Õnnistegijale pühitsetud kirik on. Nendega läksiwad ka neli naesterahwast, nenda et 24 inimest laewas oliwad. Tagasi tulles tõusis tuul, mis ennast tormiks muutis, raSket wihma ja rahet tõi, mis laewa pea nende silmade eest warjasiwad, kes kaldalt sõitjaid taga waatasiwad. Maru läks pea üle, aga laewa ei olnud enam kusagil näha. Üks nädal pärast seda leidis aurulaew „Wera" 100 wersta eemal selle weike laewa, kus kaks naesterahwa  surnukeha fees oliwad. Kuhu kõik teised jäänud, sellest ei ole ühtigi kuuldud. Petrosawodskist, Leikuseknu 30. pääwal. Täna sai Keiser Aleksander 11. mälestuse.sammaS katte alt lahti tehtud, mis Olonezi kubermangu maakonna poolest ehitatud  on. Akmolinskist. Akmolinski maakondas on sel suwel rahet sadanud, mille terad kana-muna suurused oliwad. Palju Kirgiislaste lammaid ja kitsi on surnuks löödud ja palju telkisi lõhutud. Irkutskist, Heinakuu 23. pääwal. Taga-Baikali maadel  on sel suwel rasked '.vihmasajud wäga palju kahju teinud. Wili on heaste kaswanud, aga Heinakuul on wesi palju põldust paljaks ujutanud, fildasi lõhkunud ja ka mitu inimest on ära uppunud. Sügise poole on ilmad jälle kuiwaks läinud, aga siis on ka tulekahjud jälle alganud,  mis Jda-Siberis iga aasta linnast ja külast häwitawad.  Jenisseiskist. Jenisseiõki kubermangus on loomatõbi sel suwel wäga palju kahju teinud ja teeb ikka meel edasi. Ebausk on seal rahwa seas nii suur, et keegi muust abi ei oota, kui ainult nõidusest. Tähtsam abinõu on ümber  kündmine, mida ka sel suwel Kamenka külas Minussinski maakondas öösel, 15. ja 16. Jaanikuu pääwa wahel tehtud on. Selleks walitakse seitse, puhast neidu, üks puhas noormees ja kaks wana naest. Õõsel läheb see kentsakas rong külast wälja: Ees käiwad naesed pühapiltidega;  nende järel tuleb sahk, mida neiud weamad ja noormees juhib. Sedawiisi küntakse wagu ümber küla ja ollakse siis rahul, sest üle selle man katk ei pease. Kui katk siiski tuleb, noh, eks ta ole sits ülekohut teinud! Tiflisist, Leikusekuu 25. pääwal. Reshti maakondas on põud sel aastal riisile ja ka maulbeer-puudele wäga palju kahju teinud, mis läbi ka siidi saak waene on. Wladiwostokist, Leikusekuu 26. pääwal. Nangasaki linnas, Japaui riigi lõunepoolises otsas, on 19. künni 22. Leikusekuu pääwani 280 inimest kholerasse haigeks jäänud ja nendest 127 ära surnud. Laewad, mis Japanist  tulewad, saamad seitsmeks pääwaks ülewaatamise alla pandud. Rertshmskist, Leikusekuu 27. pääwal. Kulla-kaewandused  hakkawad tühjaks jääma. Wenelased ja Khiinlased taganewad sealt. Mandshurlaste ametnikud lasewad kullakaewajate  majad põlema pista. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kaks asja, mis wiimasel aeal palju kära tegiwad, hakkawad soikuma. Üks asi oli Wene alamate Väljasaatmine Preufi riigi piiretest, mida mõned Wene lehed nii wäga pahaks paniwad. Kuida aga nüüd aru saama hakatakse, ei ole seda Saksamaa walitsuse poolt ilma Wenemaa walitsuse teatmata ega tahtmata tehtud. Wäljasaadetud inimesed on Poolakad ja Poolamaa Juudid,  keda üks ega teine riik ei usalda, kellest kardetakse, et nemad wõeramaa pinna peal wähema takistustega oma kardetawaid plaanist teha wõiwad, kuna kodumaa kohtute! kergem on, nende sala-tallituste üle walwata. Kodumaale ei ole suurem jägu nendest ka mitte tulnud, waid on Austria piiretes korterit otsinud ja ka leidnud. Teine asi oli tüli Karoliinide saarestiku pärast, mida PrantSlased  tarwikasiwad, Spaanialasi Saksamaa waSta wihale kihutada. Seletustega mida Saksamaa walitsus selle üle annud, on Spaania walitsus täitsa rahnl ja arwatakse, et see asi kellegile muule kahju ei tee, kui ainult käratsevatele,  keda Spaania walitsus muidugi raske nuhtluse alla panema saab, sest nemad on Saksamaa wappenit ja lippu teutanud, mis üleilmlist seadust mööda ilma nuhtluseta jääda ei tohi. Tüli-afi ise saab wist wahemeeste läbi seletatud  ja Karoliinide saarestik saab wist Saksamaa omaks jääma, pealegi siis, kui ehk tõeste mässajad Spaanias  Kuningliku walitsuse üle peakfiwad wõimust saama. Antakse Saksamaa poolt järel, fiiS tehakse seda ainult Spaania Kuninga pärast, ülemeeliste wasta ei saa Saksamaa walitsus mingisugust armu üles näitama. Taanimaalt. Kopenhagenist on 25. Leikusekuu pääwal  järgmised sõnumid tulnud: ,Wene Majestätid jõudsiwad  täna lõune aeal aurulaew peal seiä, mille peal Daani Kuningas, Greekamaa Kuningas ja Daani Kronprinz kõrge wõerastele wasta sõitnud oliwad, Sadamas saiwad Wene Majestätid Daani Knninga perekonna  teistest liigedest, Ministritest, Wene Saadikust, teistest  Saadikutest, kohtute ja sõeawäe ülematest ja hulgast rahwast waimustusega wasta wõetnd. Üks jäuskond Gardiwäest  ja sõeawäe-wendadest oliwad paradis, laewad oliwad  lippude-ehtes. Würstid ssitsiwad lahtises töldas läbi lippudega ehtestatud uulitsate wakshalli ja ühe era-rongiga Fredensborgi, igal poolel rahwa-hulkadest waimustusega teretatud." Leikusekuu 30. pääwal: Keisri perekond ja Daani Kuninga perekond tuliwad enne lõunat Fredensborgist seia ja sõitsiwad läbi lippudega ehtetatud uulitsate Wene kabelisse, selle Jumala-teenistusele, mis Keisri nimepääwa pärast peetud sai. Pärast Jumala, teenistust oli peal homiku-laud kaetud, mis peale Kõigekõrgemad ülemad Fredensborgi tagasi sõitma saawad." Leikusekuu 31. pääwal: ,Pärast seda, kui Kõigekõrgemad ülemad Fredensborgi tagasi tulnud oliwad, sai seal Reedel pidu-laud 70 osawõtjale kaetud. Daani Kuningas jõi Wene Keisri terwist, muusika-koor mängis Wene rahwa-laulu, mida kõik osawõtjad püsti seistes pealt kuulasiwad." —Saksamaa aurulaew xßlitz" jooksis öösel Leikusekuu 28. ja 29. pääwa wahel Kattegattis Inglismaa  aurulaewa wasta. Wiimane langes kohe põhja. Kuida näitab, on ainult tüürmann Napir ja paatmann Botty peasnud ja Frcderikshaveni tulnud. Belgiast. Kuningas Leopold 11. reisib Mihklikuu keskmiste  pääwade sees Berliini, sealiste rahamajadega ühe laenu üle Kongo riigile, kaupa tegema. Katholiigi kiriklascd on Leikusekuu 26. pääwa õhtal Antwerpeni uulitsatel  halwast rahwast kära teha lasknud. Õnneks hakkas kangest wihma sadama, mis käratsejaid ühest ära ajas. Schweizift. Ühenduse-uõiiukogu on Leikusekuu 28. pääwal jälle wiiS Anarchistlast Schweizi piiretest wälja saatnud. Prantsusmalt. Tähtsamad ja rahulisemad ringkonnad on aru saanud, et wiha-kihutamised Saksamaa ja Spaania wahel, kihutajatele head wilja ei kanna. Suurem hulk Prantsusmaa lehtedest annab Spaania walitsusele nõuu, Saksamaaga ilma wahemeheta ära leppida ja kahjetseb, et Spaania walitsus käratsejaid mitte tugewama käega maha ei rõhunud, enne kui kära liiale läks. Inglismaalt. „Pall Mall Gazelte" kinnitab, et lepituse-protokoll  Wene-Jnglis tüli-asjus Leikusekuu 29. pääwal  mslemilt pooleit alla kirjutatud on. Kitsast maast Sulfagari mägitee juures, mis kõiki seda wiimast tüli tegi, saada üks pool Wenemaale, teine pool Afghanistanile.  Piire-kommisston reifib Talwekuul senra. Wene piire-kommissär, Lesfar, on selle kuu 1. päänxu Londonist Peterburgi reisinud, sest tema tallitus Londonis on täidetud.  lirimaalt kuuldakse jälle inetumatest tegudest wiha all seiSwate rentnikkude -- loomade wasta. Palju rentijaid  on aga siiski mõisaherradega lepitust teinud.