ühe ehk teise peale ehk pealt ära weerctada oleks tahtnud, waid ainult teaduslikust, makswa seaduse ja loomuSliku õiguse seisupaigast, kuida see haritud seltskonda? pruugitaw  on, sellest hoolimata, kas ühe weike ehk suure asjaga tegemist on. Õigus ei tee jo omaS põhjusmõttes wahet  suure ja weike asja wahel, waid küsib ainult õiguse enese järel. See küsimine ei ole muud, kui ükS nendanimetatud  principia-küsimine, kuida neid sagedast neis ringkondades  ette tuleb, kuS weikeid ja suuri aSju ainult makswa seaduse ja loomusliku õiguse seisupaigast arutatakse, kus suures ega weikeses asjas wägiwalda ei sallita. Meie ei wõi küll loota, et .Maigus" ja tema .ringkonnad" nii peenetest asjadest arusaamad-, nende ideal, paleus (tähendab  siin eesmärk), on wägiwald, nagu see Afrika weikeste  Sultanite, Abessynia ..missionäride" ja teiste seesuguste  juures maksab, kes kõiki asju ..lihtlaselt" ära seletawad,  s. o. wägiwallaga. kui wõimus nende käes on ; siiski tahame oma seisupaika selle küsimise kohta natuke ära seletada katsuda, nendele, keS ehk .Walguse" ringkondadest  meel kõiki arusaamist seadusliku ja loomusliku õiguse kohta toore wägiwalla tuju alla matnud ja lämmatanud ei ole. Enne aga küsime weel kord: .MiS on .Mälgust" ja tema ..ringkondasi" selle kirja peale nii wihaseks teinud? Selles ei ole kirikumaade dessätmi-maksu waSta waieldud ega ole seda maksu ühe ega teise koormaks mõistetud. Mis asja on siis „Walgusel" ja tema ~ ringkondadel" meie kohta pnha-kirja sõna «võõriti, wõöriti kirjawiisis tarwitada? Kes on Keisrile keelanud, mis Keisri kohuS on? Meie mitte i Nähtawat asja selleks salalikuks sõimukirjuks ei ole siin kusagil. Meie ei wõi muud arwata, kui et „Walgus" wõi tema ..ringkonnad" aeakohaliftks arwanud on, sellest küsimisest wägiwaldfel wiisil asja wõtta, jälle kord oma sappi Ewang.-Lutheruse usutunnistuse kiriku, kirikuõpetajate ja koguduste peale wälja puistata. Kes need ..ringkonnad" on, seda ei wõi meie teada, (Pooleli.) Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Leikustluu 19. Päciwal Keisrid ja Kuningad on reisimas ja nende Ministrid on reisimas, wiimastest mõned oma suwist  wahe-aega ehk lnba-aega pidamas, muist aga ka tähtsais  politika tallitustes. Saksamaa Keiser tegi hakatust, käis Peterburgis, Stockholmis ja Kopenhagenis, ja pärast omas riikis, Frankfnrtis ja Dresdenis. Wene Keiser on oma kahe Kõrge pojaga, Michoil ja Aleksei Aleksandrowitsch, Iljinskoje schlosfis, Moskwa linna juures,  oma wenna, Suurwürst Sergei wõerufel, kuhu nemad selle kuu 15. pääwal jõudstwad. Wene Keisripraua  on oma kahe Kõrge lapsega, Snurwürst Auujärjepärija  ja Ksenia Aleksandrowna, Gmundenis Austria piiretes, oma Kõrge õe ja Herzog von Cumberlandi wõerusel,  kuhu nemad selle kuu 15. pääwal jõudstwad, kui enne Wiinis Austria KeiSri omaksetest teretatud oliwad. Daani Kuningas za tema wend Johann tuliwad selle kuu 13. pääwal Berlini ja sõitfiwad sealt järgmisel pääwal Wiesbadenisse tagasi, kuhu nemad mitmeks aeaks jääda. Greekamaa Kuningas tuli selle kuu 15. pääwal Berlini, kus Greekamaa Kronprinz juba enne oli ja teda Greekamaa saatekonnaga ja Berlini kohtute ülematega  wakshallis wasta wõttis. Keiser ise pidi Dresdenisse  reisima, tuli aga järgmisel pääwal tagasi, kus Greekamaa Kuninga anuks pidulaud antud sai. Selle kuu 17. pääwal reisis Greekamaa Kuningas Warnemünde kaudu Kopenhagenisse. Portugali Kuningas rn Kesk-Europas reisimas, ja on nimelt Wiinis käinud, niisamati  ka sagedast Serbia Kuningas ja Montenegro  Wür st. Belgia Kuningas oli Inglismaale  reisinud ja läheb sealt Münchenisse, kus Kronprinz  Baldnin Baieri Prinzess Elisabethiga laulatatud saab, kes Austria Keisri tütre-tütar on. Austria Keiser  tuli selle kuu 13. pääwal Münchenisse. Rootsi Kuningas, Austria Keisri-praua ja Erzherzog Karl Ludwtg saamad Saksamaa Keisri wneudama poja ristimiseks PotsdamiSse vodatud. Mihklikuu keskmiste pääwade sees reisib Saksamaa Keiser Wiini ja Rooma. Hollandimaalt tulewad selle kuu 13. pääwal sõnumid, et Kuningas Wilhelm'i termis iga paamaga  «viletsamaks läheb. Kõhimine läheb raskemaks ja Kuninga-praua Emma ei tule enam tema moodi juurest ära. Saksamaa Kanzleri ja Italia Minister-Präsidentt  kokku tule ««««sest Friedrichsruhes  kirjutatakse Miinist: Würft Vismark kutsus Crispi't Prantsus Italia tnli-asja pärast oma juure. Bismark olla nõuu anuud tasane olla, sest Saksamaa poolest  olla Wenemaale lubatud, selle eest hoolt kanda, et Üksikute suurriikide wöimuskond nenda jääb, kuida see nüüd on; seda pidada ZtaliaS meeles peetama. Niisamati ei pidada Wenemaa Bulgaria asjas mitte ärritatud saama. Loota olla, et pärast Crispi kokkutulemist Würst Bismarkiga  ja Graf Kaluokyga, Italia poolt Punamere läänepoolises  raadas mitte enam eemale mindud ei saa, kui juba mindud on. - Suur Inglismaa leht oli kirjutanud, ei Bsulanger' walimise-wõidud Berlinis pahandust  teha. Saksamaa Kanzleri-leht Allgemeine  wastab selle peale, et Saksamaa iga Prantsusmaa walitsufega rahul olla, millest rahu oodata wõib. Boulanger'ga wõida niisama heaste rahul elada, kui ühe Bonaparte suguwõsa liikega. Minna Boulanger'l korda rahu wäljaspool ja seespool pidada, siis saada kõik Europa ennast selle üle rõõmustama. Saksamaal ei usuta mitte, et Boulanger, kui tema kõrge paiga peale saab, seda oma kõrget paika üheS kardetawas sõeas jälle kantada  tahab. Seda mõtet pannakse mitmel poolel imeks ja kinnitatakse, et Würst Bismark ennast sellega teisele voole pööranud olla, kui tema politika joon enne oli. Neil tõrelejatel ei ole wist mitte õigus. Würst Bismark ei ole wist iialgi ühe mehe pärast, kes ühel wõeral maal walitseb, tüli teha tahtnud, waid ainult fiis kõige jõuga wasta panna, kui Saksamaad ühegilt poolelt tülitatakse, üks kõik kust poolt ja kelle läbi. Austria Rooma-Katholiiklastel on wäga paha meel Piiskop Strossmeyr'i peale. Tema oli Wenemaa  Ristimise-pühaks üht telegrammi Kijewi piduliStele saatnud, milles tema oma lootust kuulutab, et Wcnemaa kutsutud olla lepitust Rooma-Kakholiigi ja Greeka-Katho. liigi kiriku wahel tegema ja sedawiifi kõiki Slawlasi kirikus  ja politikas ühendama. Piiskop Strossmayr on Tschechilane, on ikka käre rahwuslane olnud ja temale antakse  nüüd j Ms, et tema oma rahwnse kasuks Kõikslawlaste  meelel oma usutunnistust ära anda tahab, mis muidugi  ühe Kiriku-Würsti kohaline ei olla. Ka Austria riigivalitsusel et wõi sellest õnnefoowimise-telegrammist suuremat rõõmu olla. sest sellest paistab selgest küll wälja, et Piiskop ka Austria Keisririigist ühtigi ei pia, kui tema selle riigi kulu peale oma Kõikslawi mõtet korda saata wõiks. Wene lehed kiidawad seda mõtet muidugi wäga. - Keiser ja Keiõri-praua tshtfiwad selle kuu 18, pääwaks  Gmundenisse, Wene KeiSri-praua wõexusele sõita. Prantsusmaal on Allgemekue Zeltnngi" ?irt Ooulanger' kohta uut kära BoulangistlaSte ja nende n,Maste wahel teinud; ühed ja teised tahawad sellest wett oma ,v peal? kogudg. Boulaugistlased ütlewad i ,Waadake  küpdawad seda wägewat meest nii mstga ei ieda juba meelüama imad l.g. juured ka nii kawalad, et teda oma kiilu, ifamaa-meeste eest halwaks teha püüawad." Teised ütlewäh: .-Waädake,  Sakslaste meele järel on Voulanger; nemad teadwad,  et selle mehe juhatusel meie asjad mast õieke hukka läheksiwad, sellepärast nemad teda meile walitsejakS soowiwad."  ülepea on see kiri Pariffs rohkem pahandanud, kui rõõmustanud. Seal loodeti Saksamaad selle wägimehe  walimise-wõitndega pahandada, on aga nüüd nähtud, et see üks eksitus oli. Boulanger on selle kuu L 5. pääwal Nootstmaale reisinud, kuhu tema üheks kuuks jääda tahab. Mis tema seal otsib, see on arusaamata.  Madame  Juliette Adam on oma .aunfõna" peale kinnitanud,  et tema „ ilmutused" Würst Bismarki märgukirja kohta tõe põhjusel seista. Saksamaalt wastalakse, et Prantslastel kohta teised mõtted olla. kui teistel  inimestel. Deroul6de ja mitmed teised pealikud, kes wiimafes sõeas mangi satlustwad, annud ka oma ,auusõna",  et nemad ära jooksta ei taha, saanud selle peale luba wallal olla, kuida see haritud rahwaSte juures pruugitaw  on, jooksnud aga siiski ära. Madame Adam ei arwa sellest aga meel küll olema, waid ou nüüd null ,ilmutuste  toonud selle kohta, mis kaupa Würst Bismark ja Crispi FriedrichsruheS teinud olla. 1) Ilalia pidada MaSsauaht maha jätma ja saada selle asemel Tripoli maa Afrika põhjapoolifes randas omale. 2) Bntgaria saada Sultani ülemalitfuse alt wabastatud ja ühe Wene kommiSsäri  alla antud. 4) Punameri saada Inglismaa wõimuskonna  alla antud. Nenda saada Inglismaa, Austria,  Italia ja Wenemaa igaüks oma kasu, ainult Prantsusmaa  jääda ilma, saada kõigeist teistest lahutatud ja Prantsusmaal olla igal päämal naabrite poolt pealetungimist  ja otsa oodata. Muidugi on need Ilmutused" niisamati  ainult selle „naiSterahhwa" peale põhjustatud,  nagu endised. Crispi wseruskäign üle Frie. drichSruhes on Prantslased maga tigedad ja iseäranis nende leht „Matin" sõimab maga kurjast. Kõik  Keiser  Wilhelm 1.. Würst Bismark, CriSpi ja teised saamad oma osa. Meie ei usu mitte, et nemad seda kardawad ja meelt parandawad. Touloni lahele on 21 fõealaema kogutud ja peetakse manöwrit, otse kui ähwardamisekõ Italia  wasta. Tasasemates ringkondades hakatakse aga juba kahjetsema, et seda tüli ülepea tõsteti ja sellest loodetakse, et fee tuli pea jälle kuStnb. Juba mõni pääm ,arestikkn  oli üks wancm mees Saksamaa saatekonna majasse tulnud ja kanzellei ametniku Turnauer jutule saada tahtnud.  Selle kuu 16. päämal tuki tema jälle, tungis keelamisest  hoolimata senna tuppa, kus Turnauer oli, laskis kolm korda tema peale ja hüüdis siis: ,Ometi olen ehk kord ühe tapnud." Turnauer on wigaka jäänud, Laskja on kinni wõetud ja kui 66 aastane Garnier ära tuntud, kes fõea ja teiste õnnetuste läbi oina waraudust on kanlanud.  Prantsusmaa Konsul on Massauahst ära kutsutud.  Jtaliast. MiniSter-Präsident Crispi on Jtalia Saadikut  Miinis, Rigra't, Mailand'ti oma juure kutsunud, keS sealt kohe jälle Miini tagasi läheb ja Austria walitsusele  teada annab, mis Jtalia MiniSteriumis meremäe asjus nõuuks wõetud on. Sõnumite järel selle kuu 16. pääwast on 14 Jtalia sõealacwa, kõigiti walmistatud, Wahemere,  Asia ja Egyptuse randa saadetud, kus kardetakse, et Prantslased ehk Jtalia kahjuks midagi ette wõtta möikfiwad.  Nii raske ehk ka MaSsauah kaitsemine olla wõib, selles olla kõik Jtalialased igast erakonnast ühel meelel, et see piab kiuni peetud saama, tulgu sellest mis tahes. Selle läbi, et Inglased Kyprose saare ja Prantslased Tunefia  maa omale wötfiwad, olla Jtalia wõimus Wahemcres muidugi juba ühe seisu peale alandatud, mis ühe suurriigi  kohaline ei ole; ennast sealt weel rohkem wälja ei tahta Jtalialased enam mitte tungida lasta. Türgi walitsuse  poolt saab päritud, et selle kauba fees, mis Suessi kanali «ile tehtud sai, § 10 uenda saakS muudetud, et kõik Punamere läänepooline rand, kus ka Massauh seisab, Egyptuse omaks ja Khedive kaitsnse alla jääks, Sultani ülewalitfuse all. Muidu ei tahta Sultan seda kaupa mitte kinnitada. Jtalia Kroupriuz saada Belgia Kuninga tütrega kihlatud. Paapst olla sellega wähe rahul. Keiser Wilhelm oy Paapslile kirjutanud ja ära seletanud, miks tema Rooma, Paapsti ja Jtalia Kuningast teretama tay.lb tulla. Palkani poolsaarelt. Serbia Kuninga-praua Natalia  on selle kuu !8. pääwal Parisist ära reisinud ja sõidab oma lüli-asja paast otsekohe Bukaresti, kuhu Pirotschanah  juba tuli ja Kuninga praua wastust kaasa tõi. Konststorium aStub selle kuu 20. paäwal kokku; Kuningapaari  lahutamise-asi saab kohe ette wõetud ja. kuida arwakakse,  Mihklikuu 3. pääwal otsuS tehtud. Kaebtuse-kirja on Kuningas ise oma käega kirjutanud ja selles seletanud, kuida tema .abikaasa igal poolel, kodu, riigi walitsuses ja politikaS, tema wastane olnud, nimelt aga ikka rohkem Wenemaa, kui Serbia kasu nõudnud. Ka Erzpiiskop Michael saanud Kuninga-praua läbi omast ametist tõugatud,  kus lxma aga Wenfmagle laks, stiS astunud Kuningapraua  tema eestkostjaks ja Üheubanud ennast Kõikflawlassega  Kuninga wasta. Nende, Kuninga ja Kuninga-praua wtühel olla ärawõttmata wihkamine, mis Serbia seadust mööda abiöl" lahutamiseks asja annab. Kuningas Milau läheb Toblachist Gleicheubergisse ja annab oma abielulahutamise  asja ühe asjatallitaja katte. Rohkem kui j OO kogudust on nõimks wõtnud, Kuninga-praua sündimisepääwa  mitte pidada. Kõige selle juures kippuda Serbia  asjad ikka rohkem hukka minema ja rööwlisalgud kaswada  ikka suuremaks ja minna jultumamaks.  AlbauiaS  näiwad asjad täieste hukkas olema. Midridjtlafed põletawad mägkrahwaSte talwekülast. Mägirahwad walmistawad  ennast wastapanemlsele ja lausa ssda on wäga karta Türgi walitsus on MidriditlaStele ära keelanud Skntari, Messia. Diakowo ja Prisrendi laatadele tulla. Albania Kubernör Tahir Pascha on ametist lahti lastud ja Bahri Pascha tema asemele nimetatud. Inglismaa Saadik Montenegros ja Inglismaa Konsul Skntaris on Albaniat läbikaima läinud, politika otstarbeks, kuida arwatakse.  Bulgaria asjust kirjutatakse selle kun 1 l. paäwal.  ringkondades käiwad jutud, et Friedrichõruhes  ainult Italia asjadest ja ühisest seisust Prantsusmaa  kohta räägitud olla. Selle kõrwaS saada aga Mihklikuul mitmed juhatajad riigimehed Berlinis kokku tulema ja neile olla Würst Bismark juba kutset saatnud. Seal saada Bulgaria asjad ette wõetud. Bulgaria walitsuse  poolest saab Stoilow Berlini saadetud, sealt ustawaid  sõnumid tooma. Major Pauiza (Sõea-Minister) olla ennast ametist lahti wõtund. Tema seista Würst Aleksandri pool ja ei salgata seda ka mitte. Rööwlid tungisiwad Mitmesse külasse ja wõtffwad inimesi wangi. Kõigeift wõerauiaa aSjatallitajate pärimistest hoolimata, ei taha Bulgaria walitsuS lnna-raha mitte tasuda. Et rööwlisalgnd, keS Rhodope mägedest alla lulewad, ümberkaudift  maad hirmuga täidawad, siis on Türgi MinistritekoguS  nõnukS wõetud üht iseäralist seadust anda. miS teiste riikide sõeakohtti sarnane on. Ka ei pia enam lunaraha  maksetud saama. Bulgaria walitsuS püüab suure hoolega rööwleid kinni ja igal pääwal saawad mõned wangi wõetud. Täna saiwad Zchtimanis 20, Lompalankas  5 rööwlik hukatud; niisama palju on aastaks ttchthoouesse mõistetud.^ Persiast. Juba mõne nadali eest oliwad Jomud- Turkmenlafed rööwides ja põletates Perstasse tuntunginud.  Nende wasta sai Astrabadisse sõeawäge saadetud.  nemad on taganenud ja Perfialased tulewad küladesse tagasi. Afirabadi Knbernör paneb Gurga jõe ligidale sõeawäge kindlustatud laagrisse walwama. Afghallisteni, Tmkestanis oa maavalitseja