lasknud ja pärast weel wangi mõistnud, pealegi weel, kui kohtualune seda õnnetumat jkalja rohkem omas ülemeeleS poemehe käest kiskunud, kui .rööwinud* ott. Üleüldse on meie maarahwa elukord ja haridus kosumas, kuna need seda sea! mitte ei ole. Kus fee ,paha* siin fiiS wilmati on? Et Künka Sauna Mats niisama heast kõige maa esimeheks ja eestkostjaks kõlbaks nagu see, keda nüüd tema ,eeSõigust* mööda Ritterkonna peameheks walilakse,  seda ei usu wist teegi isegi, ja seda ei pärita ega tehta Wenemaa seespidistes kubermangudes ka mitte. Et meie taluperemeestel nüüd juba üleüldiste maa,aSjade tallituseS rohkem wõimust kulub, seda ei ole keegi salganud ja selle kallal tehakse ka tööd. Aga just sel wiifil, nagu see Wenemaa seespidistes kubermangudes on. ei taha see fitn mitte korda minna, sest seal ei olegi taluperemehi, selleS seisuslikku? tähenduse? miS fiin ikka makSnud on ja weelgi maksab. SiiS kirjutab aga >Grashdanin* meie kirikliku aSiade kohta, et Wene kirik ja kirikukool meie kodumaal  ühesugust wõimust meie maakirikuga saama peakS, ja kirjutab meie rahwakooli aSjade kohta, et nendes küll Wenekeelt õpetusekeelekS pärida et wöiks, et aga rahwa keel S aksakee le ase me le aStuma peakS. Meie maakirik ei ole jo Wene kiriku ,wõimust* iialgi rusuda wõinud ega ka rusuda tahtnud, watd on rõõmus ja tänulik olnud, tui KetSri ja seaduse kaitsusel puhast Ewangeliumi sõna kuulutada ja seletada, ja oma koguduse liikeid nende usutunnistuses kinnitada wõiS: Wene kiriku wõimust ei ole meie maakirik iialgi rusuda püüdnud, aga ennast oma püha kohuse täitmises tülitada  laSta, seda ei wõi meie maakirik ka mitte soowida  ja meie loodame, et Würst MeshtsherSki jeda ka ei soowi! Meie rahwakoolideS maal ja ükfi neist wõib fiin jutt olla, ei ole aga iialgi ega kusagil Saksakeel õpetuse keel olnud, waid ikka rahwakeel, see on EeSti keel Eestimaal ja Liiwimaa Eesti keelekonnalifeS jäuS. Mõlemad KeiSri-pühad on igal poolel Zumala-teenistusega ja suure osawõtmtfega peetud. Kokku tulnud sõnumite järel on troonipääw kõige uhkemast Helsingis,  MoskwaS, RiigaSs NishNi-NowgorodiS. TomSkis, Aharkowis. PensaS, Mohilew-PodolSkiS, ZekaterinflawiSs Simbirskis, OdeSsaS, NowotsherkaSkiõ, UfaS ja TiflifiS peetud saanud. Pärnu linna palwet Riigiwalitsuse poolest üht raudteed Pärnust PihkwaSse ja sealt BologojeSse ehitada, ei ole kohalise Miuisteriumi poolest mitte kuulda wotdud, sest et selle läbi Peterburgt kaubaajamine ja kroonu waõtatamtse all ehitatud Nikolai raudtee ja Baltiraudtee kahju saakstwad. Kuida .Revaler Beobachter* kuulda saanud, olla mitmel erainimefel nõuu üht kitsa roopedega raudteed Raplast Tallinna ehitada ja pärast ehk ka Pärnu. Juba olla selleks rohkest raha anda lubatud ja Liiwimaa ehitajatega kaubeldud, nenda ka möjuwaS paikaS tarwilist luba palutud. KaS luba antakse, see on esiteks weel teadmata.  „ . Äkilise surm a läbi on wiimasel aeal kaks inimest Tallinnas ära kutsutud. Küünlakuu 25. pääwal suri 21 aaStane lukusepa sell Karl Strandel Pfaffi wiinawabrikuS  järõku ära, kus tema üht kätlat parandamas oli. Kui ka arSti poolest kinnitati, et tema tõeSte surnud oli, siiski liikufiwad rahwa keSkiS jutud paljast raskest minestamisest.  Politsei poolest sai surnukeha sellepärast uueSte arõti läbikatsumise alla antud ja kui ka jälle täielist surma kinnitati, siiski sai käsku antud matmisega weel mõned pääwad oodata. Selle kuu 3. vääwa homikul suri Mart Rüütel Atlawallast tziiwa-laia uulitsa kõrtsis Nr. 20S, järSku ära. Selle kuu 1. pääwal on kolm woorimeest looma piinamise pärast Politsei poolest seadusliku lwaStatamise  alla pandud. Pehmed ilmad oliwad Küünlakuu keskmiste pääwade seeS natuke külmemaks läinud ja mitmelt poolelt kuulutati walju Ivpe-talwet ette. Selle kuu efimeSte pääwade  seeS sadas kange tormiga palju lund; nüüd Paastukuu  5. pääwal on jälle sula. Tallinna sadam on ikka weel lahti ja sel aaStal on juba, Paastukuu 2. pääwani, 80 laewa sisse tulnud ja 79 laewa wälja läinud. Wänjad Saaremaa ja suuremaa wahel on nii palju kinni külmetanud, et raSke post Kuresaarest Küünlakuu 19. pääwal,  pärast kaks kuud pilka wahe-aega, jälle üle peafiS. Selle pilka aea sees oli poöti peal nii palju aSju korda ootama jäänud, et nende wedamiseks kümme hobust tarwitati  . . Kadrina kihelkonnast kirjutakse meile: nakell suureS uueS Udriku koolt saalis lõi 8. Küünlakuu pääwal oma kolmat homikutundi, kui Kadrina kihelkonna koolitajad oma ametiwenda 3. Aidnik'ka kui jubelart lauluga  .Tere nüüd sa kallis pääw* öösesest rahust üleS äratafiwad. Nimetatud aeal oli 5. Aidnik'ule see pääw kätte jõudnud, kuS tema 25 aaSta eest oma abikaasaga laulatatud sai. Kui õnnelik paar elutuast kooli saali astuS,  fiiS teretas teda N. walla koolmeister St. liigutama kõnega. Jubilar tänaS oma ametiwenda silmameega. Peale selle kõneles Hulja koolmeister J. jubilar! waimuMust, mida tema 27 aaSta jooksul üksi Udriku waldaS harinud on. Koolmeistrid rõõmuStasiwad jubtlari kokku pandud raha summaga ja wiilsiwad terwe pääwa lõbusas juttüs ruumikas  koolisaalis. Õhtul kell 9 aeaks ruttas noori ja wanu kiirel sammul koolimaja poole, jubilarile õnne soowima.  Tulijate keskiS oli kä meie armaS kirikuõpetaja D. Lemm. Kui rohkem wöeraid enam oodata ei olnud, fiiS algaõ kirikuõpetaja kõnet, mis kõikide silmi niisutas, ja õnnistas õnnelikku paari. Walla walitseja aStuS jubilar!  juure, terwe kogukonna nimel, tänaS teda lühikese kõnega tema 27 aastase auusa teenistuse eest meie keskiS, ja andis temale ühe hõbe taSku-uuri rõömupääwa mälestuseks  ja kõikide tänu ja auustuse täheks. Rohkest kokku tulnud wõerastest kinkistwad mitmed jubilarile hinnalist aSju mälestuseks, nenda sai ka msisawalitsuse poolest üks kullatud hõbekarikaS kingitud j. n. e. Selle peale töStiS saali täis rahwast omad klaasid jubilari terwisekS üleS ja kõik laulsiwad ühest suust: ,Ta elagu!* Pidu keStiS elawal osawötmisel teise kuS igaüks koju poole tõttas, armast ja rõõmsat mälestust kaasa wõtteS.* L. L. Küünlakuu 26. pääwal sai PäruuS ühe 24 aastase  noore mehe surnukeha kirikuaia poole kantud, kelle elu kurwa koledusega otsa leidnud oli. Kaubasell O. M>, T. oli hulga rahaga maale, linu ja wilja ostma saadetud. Kui tema aga õigel aeal tagasi ei tulnud, siis oli peremees teda otsima saatnud. Teda leiti K. kõrtsis, seuli kinni ja taheti Pärnu tua, aga tee peal on tema toojate käte all ära sürnud. Mõned arwasiwad teda kthwti saanud, teised tema sapi lõhkenud olema. Surnukeha sai lahti leigatud ja fiiS kabelisse pandud, künni kohus asja läbi kuulab. Õnnetstma noore mehe sisikond on teaduslikuks  läbiwaatamiseks Riiga saadetud.* ko. Wiljandisi. Hiljuti sai Wiljand! maakiriku pakk ära lõhutud ja see natuke raha ära rööwitud, mis seal sel aeal sees oli. Nüüd on hoolaS Politsei ametnik DcosSmann  kurjategijat üles leidnud. See on üks lihuniku õpipois  maalt, kessel aeal leeris käis. Jumalateenistuse aeal on tema näinud et raha sisse pandi ja siis on temal himu selle raha järel südamesse tulnud. Üks kirikusse maha jäätud riist on esiteks kurjategija jälgil.' juhatanud, keS ennast ka waskraha wahetamise läbi kahtlaseks teinud. Kohtu eeS on tema kahjetfetes oma süüd tunnistanud, mille raskuse peale tema wist sügawamalt ei mõtelnud. Raha ei ole tema rohkem leidnud; kui aga 2 rubla 50 kopikat ja selle eest on tema omale saia osta tahtnud! Peterburgisi. Küünlakuu 25. pääwal on Keisri Majestätid  oma kõrge perekonnaga Gatshina palee kirikuS armulaual käinud. Sellesama päawa õhtul tuttwad Majestätid  Keiser ja KetSri-Praua, Suurwürst Aujärjepärija Nikolai Aleksnndrowitsh ja Suurwürst Georg Aleksandrowitsh  Peterburgisse ja wötsiwad Anitshkowi palees aset. Keisri sündimise pääwal oliwad Majestätid Anitshkowi palee kirikus Jumala-teenistusel ja wõtfiwad oma kõrge omaksete ja kõrge ritgi-ametnikkude ja sõeawäe pealikute õnnesoowimist wasta. Pärast lõunat wötsiwad Majestätid Saksamaa' Saadikus Kindral Schweinitz'! oma jutule, kes oma Keisri poolt õnnesoowimiseks üht käekirja tõi. Pärast lõunat kell 4 söitstwad Keisri Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused GatshinaSse tagasi. Küünlakuu 29. pääwal tuttwad Keisri Majestätid jälle Peterburgisse. Kurwal mälestuse,pääwal, selle kuu 1. pääwal, sai Peter-Pauli kathedralis Jumala-teeniStuS peetud, kuS juureS Kõrgest õnnsa Keiser Aleksander 11. haud üle ja üle pärgadega ja lilledega kaetud oli. Pärast Jumala-teeniStust läkfiwad Keisri Majestätid ja Keiserlik kõrgused Suurwürst Auujärjepärija  Nikolai Aleksandrowitfh ja Suurwürst Georg Aleksandrowilsh TalwepaleeSse) oliwad mõne aea Kõrgest õnnsa Keisri kammriteS ja söitstwad pärast lõunat GatshinaSse  tagast. Keiserlikud Kõrgused SüurwürStid Sergei Aleksandrowilsh  ja Konstantin Konstantinowitsh, mõlemad Saksamaal peigmehed, on Küünlakuu 29. pääwa õhtal Peterburgisse tagast tulnud. Saksamaa Keiõri sündimise pääwa eeSpidukS saab selle kuu 9. pääwal Saksamaa Saadiku, Kindral Schweinitzi  juureS suur pidu olema. Küünlakuu 27. pääwal suri PeterburgiS, parast pltkalist haigust Kindral-Adjutant Admiral S. S. Le SsowS  k i, keS 77 aaStat wanakS saanud ja 49 aaStat meremäe pealiku nime all teeninud oli. Küünlakuu 29. pääwal sai tema surnukeha suure aunga püha Spiridom kirikusse wiidud, Keiser ise ja kõrged Keisrikoja liiked oliwad fiSseöuniStamise Jumala-teeniStusel; surnukirst sm KeiStikoja kõrgeist liigetest ja riigi ja merewäe kõrgematest ametnikkudest kantud, Uude Neiüde-kloostrt saadetud ja seal maetud. Wene kiriku erausulised tahawad omale nüüd ka üht aealehte asutada, ei ole aga tänine weel kedagi leid und, kes toimetust oma peale wõtaks. Üks ainuke Wme keeli leht koStib selle eest ja arwad, et kui Juntidel omad lehed ou, sits wõlks seda Starawerzõidel ka olla. S a m a ara Eesti asutustest kirjutakse meile: ,Puudulise rendi korjamise pärast on siin palju walla - wanemaid tuhthoouesse pandud, rahaga trahwitud ja peale selle ametist lahti laStud. Nenda on ka see wallawanem, kelle jäutuseS Eestlased elawad (PeterpawlowSki maakondas) enne tuhthoones istunud ja pärast ametist lahti tehtud. Üksnes mõlemad Sakslaste wallawsnemad ja meie wallawanema  abiline, Eestlane, on kiitust saanud. Tema on Tartus koolis käinud, on juba peale kumme aaStat omas praeguses ametis ja möiStab rohkem kui kõik Wene wallawsnemad  kokku. Kui idastuse waim ja wõim temast mitte et jõuaks üle saada, siis wöiks sellest Eestlasest kauaks aeakS palju headust olla. Tema toimetuse läbi on Eestlaste aSjad ka ikka paremas kordas olnud, kui WenclaSte  juures.* pool näikse ihunuhtlus üsna järsku uueste üleS wõetud olema. Wanameelised inimesed, õiguse armastajad, kellel teise omandus ka püha on, on seda hariduse abinöuu igatsenud, sellepärast ei tule see neile ühtigi iseäralik ette. Ärge kartke! Hobusewargalele ei ole tänine muud keegi ihunuhtlust aunud, kui üksnes rufikaõigus. KeS rohkem kui 300,000 rubla raha ara tüssab, see wsib Melnizkt wiifil ka läbi tulla. Ihunuhtlus on ükSneS rendiwõlgnikkudeleü Just meie naabrikülaS on wiis Wene peremeest rendiwõla pärast peksa saanud, kolm wõi neli igaüks 20 lööki, üks 10 lööki. Mõnede eest olla küla weel iseäranis kostnud. Sarnast lugu on ümberkaudu külades ka kuulda. Ometigi nimetakse  kõiki neid peremehi ,pärisomanikkudekS* (evöeiLLnllsuu).  MiS hingemaade küladeõ tehakse, kus rendiwõlaga üheS ka hingewõlg on nõnda, miS Weneriikl nii raskest koormab, seda ei ole weel kuulnud. 8. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Juba Riigipääwa koosoleku esimesel pääwal  on natuke kära olnud. Präfident von Lewehow nimetas  Riigipääwa ära surnud liikeid Baron von Adelebsen,  Markard, v. Ludwig ja Dr. Lasker, kuida seda ikka tehakse, ja paluS nende aunStamisekS üles tõusta, mis ka sündis. Selle peale tunnistafiwad aga Riigipääwa saadikud  Rickert, Hänel ja Richter Põhja-Ameerika Parlamentile  tänu selle kaastundmise kirja eest, mis sealt LaSkeri surma pärast saadetud oli ja mida Würst Bismark tagasi saatis. Et need ,wabameelised* mehed seda kiuste pärast tegiwad, selle üle ei olnud kahtlust, seda tähendas neile ka Riigipääwa Präsideat ja seda tähendati neile mitmelt poolelt suure käraga. Seda hakatust peetakse teiste kärade eeStähekS,  mida wabalaSte erakonnad sel Riigipääwa koosolekul tegema saamad. KakS wabalaste erakonda on ennast üheks suureks , Saksa wabame el i sek s erakonnaks*  ühendanud ja tahawad ühest jõust wõidelda. Würst BiSmark on oma abikaasaga Küünlakuu 29. pääwal  Berliini tulnud. - N eu-Steltinis on jälle suurt kära Juutide wasta tehtud, Zuutifi peksetud ja nende majast lõhutud. Kui Heidemanni perekond, kes ka synagogt  põlemise pärast kaebtuse all seisis aga ilmasüütaks mõistetud sai, Konitztft tagasi tuli ja wakshallist, mis linnast  umbeS 2V- wersta eemal ou, linna sõitis, fiiS oliwad ennast halwa rahwa salgud ette kogunud, karjusiwad: wälja!* rouifiwad sõidutõlla astmete peale, tahtfiwad  Juulist wälja kiskuda ja jooksiwad ssidatöllu järel, nagu näljatsete huntide kari. Tõld sõitis kiirelt Mündi wõeraStemaja ette, seal lõhuti tõlla aknad ära, pekseti üht Juuti raskest, kes uulitsa peal oli, ja Heidemann oma perekonnaga peafis waewalt majasse. Slij lõhuti mitmed majad kus Juudid elawad ja käratseti üle kesk-öö. Paar Politsei ametnikud, kes seal oliwad, ei wõinud põöraSte waSka ühtigi parata. Kui pärast Heidemann oma perekonnaga  ja nendega ka koguduse eestseisja Löwe Heidemanni majasse sõita Lahtsiwad, siis peafis Löwe waewaga sisse, wana Heidemann langes aga käratsejate kätte ja sai nii kaua peksetud, kuuni uimaselt maha jäi. Käratsejad tahtfiwad  majasse tungida ja lõhknsiwad kõik ära, mis käte alla langeS; Heidemanni perekond peafis waewaga ühe naabri juure. Ka teiste Juutide majad ja poed ou ära lõhutud, nimelt neil, keS kohtus tunnistajad oliwad. Pärast seda on ühe Zuudt majast kiwa Martini saali wisätud,  kus üht maSklptdu peeti ja sellest tõusis uueste kära, mis aga õnneks lämmatatud sai; teisel pääwal tehti.sedasama,  stiõ oli aga juba rohkem Politsei abi kogutud ja kärad saiwad waigistatud. ElberfeldiS on kangur Karl Bachmaun, kes kahtluse all seifis, et tema wiimasel sügisel üht dynamiiti kera Willemseni trahterisse wiskanud, seda tegu tunnistanud. Selle peale on üks kirjaladuja ja kaks wabriku töömeest kinni wõetud ja wangi pandud. AnStriaMngrumaalt. Austria aealehed päriwad nüüd ka, et kõik Euroopa riigid ennast Sozialistlaõte ja teiste üleilmliste mässajate wasta ühendakfiwad. Kui aästal