toorusega: .Gordon saad nüüd peaõtetud, aga Varnaby on surnud; tema eest oleksime meie hea meelega mõne tosina Gordonisi annud." Nüüd on nemad mõlematest  lahti. Kõik haritud maailm saab aga seda meest taga leinama, kes tõeSte üht paremat saatust teeninud oleks, kui ühe kõikuwa Minifleriumi teenistuses oma elu üleSkihutatud Mohammedanlaste ptstnugade alla jätma. Ülekohtused suurtüki paugud Aleksandria linna peale, mis Inglastest laStud saiwad, kuna Euroopa nõuukogu selle aSja seletamiseks weel KonstantinopeliS kooS iStuS, ja Inglismaa keeruline, salalik politika, on häwitawa rusuga selle riigi enese peale tagasi langenud, keS omaS ülemeeleS täuine arwaS, et maailma wõtt tema käeS ja tema wäeS üksi seisaks. MiS nõun Inglismaa walitsuS nüüd Sudani  asjus nöuuks wõtab, sellest ei saa weel keegi aru, Inglismaa Ministrid ise ehk ka mitte. Awalik hääl pärib tungiwa käredusega Kindral Gordoni surma kättetasumist. Kui aga SudaneeSlaSte werd ka ojade kaupa walatud saaks, fiiS ei peseks see Gladstoni ja tema KaaSministreid sellest puhtaks, et nemad üht meest surma suu ette saatsiwad  ja pärast õigel aeal kaitseda ja peaSta ei mõistnud. Kui aga MohammedanlaSte tuhin kõige selle mõnul KhrtstlaSte  waSta leegile kihutatud saaks, miS wäga kergest wõimalik on, fiiS wsikfiwad kergest maailma politikaS segadused  ja sasidufed sigida, mida ainult mõek arutada suudab,  ja Aleksandria suurtüki paugud wöikstwad kergest weel tagajärel nii waliust waSta kõlada, et see läbi ksigc maailma koStab. Sellepärast ou Khartumi linna langemine  sel korral kõige tähtsam afi suures maailma politikaS;  sellepärast oleme nii laialt kirjutanud. Omalt maalt. Tallinnast. Näärikuu 23. pääwal on Peterburgis Majestät Keisri-Praua jutule wõetud: EeStimaa Ritterschafthauptmann  Graf Tiesenh a u s e n, Liiwimaa Landmarschall Baron Meyendorff, Liiwimaa Landrath  Kammerherra von Bock, (endine Landmarschall) ja Liiwimaa Landrath Kammerherra Baron Stael - Holstetn  Nukast. Üks Kõigekõrgem käsk Näärikuu 24. pääwast muudab  endist Keisrikoja Perekonna-seadust 5. Jürikuu pääwast  1797, niipalju et edaspidi ainult Keisrite pojad, tütred, weunad, õed ja Keisrite lapse-lapfed, otsekoheses meeSte-rahwa pooliseS järgeS, ,Keiserlikud Kõrgused" ja .SuurwürStid" ja .Suurwürsti-Pranad"*) olema peawad.  Keisrite laSte-laste lapsed otsekoheses meeSte-rahwa pooliseS järges ja sedawiisi edasi, saawad edaSpidt ,Kõrgused,"  .WürStid" ja .WürStiprauad" Keiserlikust werest, nimetatud. Tänine seiflwad kõik Wenemaa Tulekaitse Seltsid niipalju ühenduses, et nemad ühetasa kaitsehtnda  igasugu hoonete eest wõtstwad, miS nende kaitse alla antud, ehk kuida seda ka nimetakse: nende juureS .kinnitatud" oliwad. Hiljuti on nüüd Peterburgis peetud  peakoosolekus nöuuks wõetud, et see pruul Baltimaa möisade ja kirikumõisade kohta mitte ei maksa, nenda et iga Selts neid hooneid tahtmist mööda määratud hinna eest kaitse alla wõtta wõib. Balti Tulekaitse SeltS wõib fitS edaspidi Baltimaa möisade ja kirikumõisade hoonete kohta wähemat kaitse-hinda ja ülepea kergemaid tingimist määrata ja saab seda wist ka tegema, sest see SeltS on iseäranis Baltimaa maa-majapidamise tuetusekS asutatud. Wenekeeli .Moskwa Zeitungi" sõnumite järel on üleüldine Weneriigi rahwalu g e m i s e plaan, miS juba aaStal 1883 tehtud sai, ivast nende pääwade seeS kohaliste tähendustega Raha-Ministertumist SeeSpidiSte asjade MinisteriumiSse tagafi saadetud. Sel plaanil olla mitmesugused takistused, miS täitmist wiiwitawad.  .Nowoje Wremja" sõnumite järel olla Linnawalitsuste  kohta Kahhanowi kommiSfioniS mitmesugused  uuendused plaanitud. Nimelt saada kõik walitsuse  aSjad seitsmesse tallituõkonda jägatud: 1) Üleüline hoolekandmine inimeste ja loomade terwtfe eest; 2) hoolekandmine  rahwa ülespidamese eest; 3) hoolekandmine waeSte eest; 4) ehituse ja tulekuStutamise aSjad; 5) teede aSjad; 6) rahwa-hariduS; 7) hoolekandmine kaubaajamife ja töötegemise eest- Ka Linnasaadikute walimine saada uuendatud, nimelt aStuda ka üürijad, keS ühe määratud kõrguseni üüri maksawad ja juba kakS aaStad kohalises linnas elawad, walijate ja walitawate sekka. Linnad saada selleks ringkondadesse, walijad kolme jäuSkonda jägatud: l) krundiperemehed, 2) kaupmehed, wabrikantid ja kaubaajajad, 3) üürijad ja kasulikkude asutuste eestseisjad.  Wäga nstatawad ei ole tähendatud lehe sõnumid  igatahes mitte, aga sel sõnumil wõikS ikka oma põhjust olla. „Ruõsk. Wjed." sõnumite järel on nende Elementaarkoolide  õpetajate kohta, keS linna-ja küla-koguduSte poolest üleõpeetud saawad, hiljuti Senatis see otsuS teh.  WUrStidc tütred saawad ikka „Praua" Frau, Illaäamö nimetatud, kui nemad ka mitte mehel ei ole. tud, et nende lahtilaskmiseks rahwakoolide Ülewaatajatel ega ka kogudustel õigusi ei ole, waid atnult Maakonna- Koolikohiul, Tallinna sadamasse on möödaläinud aaStal 774 laewa sisse, sadamast wälja 775 laewa jooksnud. Wäljaweetud  kaupade hind on suurem olnud, kui kahel aaStal enne seda. AaStal 1882 weeti Tallinna sadamast 16'/, millloni, 1883 natuke peale 1?"/, millioni. aaStal 1884 ligi 19 millioni rubla eest kaupa wälja. luurekaSwanud on rohkem walmiStamata ehk toore ja poolwalmiStatud kaupade wäljawedgyrifle, kuida see ka ühe põllutöö-maa kohaline on Walmistatud kaupade wäljawedaminc on pea wana järje peale seiSma jäänud, ja oli nende hind umbes 13'/, millioni rubla. BaltiSki sadamasse on wiimasel aaStal 13 laewa stSse jookSnud, kuS ,uureS muidugi weiked rannasõidu laevad ja reisu-aurulaew .Konstantin" arwamata on, keS suwel kakS kord nädaliS tuleb ja läheb. Meri on tänine BaltiSkiS ja Tallinna?  lahti. Näärikuu 26. pääwa õhtal leiti Tallinnas Tartu maantee äärcS maja 62 koiaS, ükS weike tütarlaps, linase rätikute ja teki sisse mässitud. ÜkS sedel oli kõrwa pandud, milleS teatuStatt, et lapS Näärikuu 16. pääwal 1885 sündinud, Lutheruse usuliste lapS ja weel ristimata olla. Lapsuke sai Leitudlaste-majasse miidud. Ema. Purilast  päritud tüdruk Maria Altfepp, sai Politsei poolest leitud ja selle eest kinni pandud, et tema lapsukest abita maha jätnud oli. Ülewiimasel nädalil jookSsts ükS koer loahimSthaliS  Roo S'i maja hoowt ja kiSkuS seal üht tütarlast, sai aga kohe majarahwast maha löödud. 3uba enne oli see loom mitmet koera nimetatud uulitsal kiskunud. Kubermangu  looma arst, herra Mey, lõikas mahalöödud koera lahti ja leidis, et tema hull olnud. Politseimeistri käsu peale on kõik kistud koerad surmatud. Peale selle oli kaupmees J. Harju-uulitfalt oma kahtlase koera surmaja kätte annud ja ka selle looma lahtilõikamisest on nähtud, et see hull olnud. Koer oli 10 pääwa eest kord öösel kottu ära olnud, parast haigeks jäänud ja hammustamise himu näitanud. Meie juhime siin oma lugejate tähelepanemist  selle peale, et hulluist loomadest kistud inimesed wäga heaSte abi leida wõiwad, kui nemad ennast aegsast korralise arSki hoole alla au awad ja tema seadmise hoolega  täidawad. Õnnis Dr. Kreutzwald kirjutab omas .Kodutohtris", trükitud aaStal 1884 Schnakenburgi juureS TartuS, et tema arstimise all ligi 70 hulluist elajatest  kiStud inimest olnud, kelleist aga ainult ükS weejäleSluseSse jäänud ja ära surnud, ja ka see oma enese süü läbi, sest et tema keelu waSta, enne-aegu hospidalist  wälja ja koju läinud. Meie juhime stin weel iseäranis oma lugejate tähelepanemist Dr. Kreutzwald i .Kodutohtre" peale, miS ühegiS korralises maias ei peaks puuduma. KuuluS hobuse-waraSWobert Schmidt, kes niisamati  kui tema, Näärikuu 23. pääwal kinniwöetud seltstlane  HanS Wanaiisak, Lõune-Zärwa-Hakenrihtri poolt hobusewarguse pärast otsitud sai, on Näärikuu 26. pääwal  Politsei läbi kinni wõetud ja luku taha pandud. Näärikuu 25. pääwal sai hobusewarguse kahtluse all feisaw  endine wang HanS L. luku taha pandud. Tema tunniStaS, et tema ühe waraStatud hobuse ostnud oll'. Näärikuu 4. pääwal waraStati Tohise wallamehe Karel läinselli punakorw hobune riistadega ja saaniga Weneturul  ära. Näärikuu 26. pääwal leidsiwad Prifiaw Ina ja tema abiline Donecker selle hobuse KaSfisabaS, 170 kõrtsmiku hoowis, kuhu teda kõrtsmiku tunnistust mööda ükS tundmata talumees seisma pannud. Hobune on peremehele  tagasi antud. Teistest pahadegudest ja Tallinnas  kinni wõetud pahategijatest ei ole ruumi kirjutada. Tallinna Loomakaitse SeltS pidaõ Näärikuu 29. pääwal oma korralist peakoosolekut. Präfident Arm sea lugeS aruannet ette. Selle järel on Seltsil wiimasel aaStal 251 liiget olnud, nende keSkiS 12 naeSterahwast; 17 liiget rohkem, kui aaStal enne seda. Sissetulnud rahast oli 1930 rubla 57 kopikat üle jäänud. SeltS on wiimasel aaSta 5 koosolekut pidanud ja iga kord, kui Politseimeistri poolest woorimeeSte hobused üle waadatud saiwad, on Loomakaitse Seltst liiked Mey ja Schröter juureS olnud. Täituga sai selle peale tähendatud, et Politseimeister oma soldatitele käsku annud on, Loomakaitse  Seltst liigetele igal poolel abiks olla; ka on Politseimeister  neid nende seadustega tnttawakS teinud, mis selle poolest köikis Wene riikiS maksawad. Eestseisuse liigetest oli herra N. Feodorow ära surnud ja herra C. Mickwitz oma ametit maha pannud; nende asemele saiwad yerrad Obrifileitnant v. Huth ja Graf E. Igelström  walitud. KaSsa-rewidentidekS saiwad herrad Aleksander BroSse ja W. Kruse tagafi walitud. Kaebtust, et Politsei käsu peale kinni püütud koerad sandiSte  IleSpeetud saada, oli Loomakaitse Seltst poolest läbi katsutud ja leitud, et see mitte tost ei ole. Peale nende Politseifoldatite keS auupalka saiwad, kulda juba enne teatuStatud. sai woorimeeõ .V: 468, PritS Kiltjärw, selle eest Loomakaitse Seltsi poolest 3 rubla auupalka, et tema Näärikuu 21. pääwal ilma kutsumata oma hobuse eest wõtnud ja üht heinakoormat wedada aitanud, mida koorma hobune Laia-uulitsal halwa tee pärast üksi wedada ei suutnud. Pärast paari külmemat ilma oli wiimase nädali lõpul kange tuul, ilm läkS jälle sulale ja Pühapääwal läikisiwad teed ja uulitsad lausa weest. EsmaSpääwal külmetas natuke ja hakkaS lund sadama. Laiemate sõnumite  järel on köikis Euroopas taewaS juba mitu nädalit paksuS pilweS. Rakwerest. Rakwere Vogteikohtu kaasistujad O. TiwaS  ja J. A Brandt on EeStimaa Kubermangu walitsuse poolest uueSte 3 aaSta peale selleS ametis kinnitatud. Ambla kihelkonnast kirjutakse meile: .Seekord pean Teile rahwaelnst kahjetsetawa wõõrituSte üle sõnumit and, ma. Väljarändamise tuhin laguneb nagu kholera haigus siin rahwa keSkiS laiali, jookseb suust suhu, käest kätte. .Üleskirjutajaid" tõuseb üles, keS kõiksuguseid ilusaid pillist  Suhhum-Kaaleest rahwale ette kujustada möistawad. Nemad ütlewad, see maa olla tõeste maa, mis .piima ja mett" jooksta, õunu, wiigi-ja wiina-marju kaSwatada; ka .kulda" olla seal leida. Kadedaks peetakse igaühte, keS «väljarändamise nõuu laita julgeb. Et mõnelt poolelt selle'e takistusi ette tulla, see olla .Sakste" (wist mõisnikkude)  wigur; rahwas minna ära, nemad ei saada töötegijaid,  sellest tulla see keelamine. Üleskirjutajatel on sel wiisi rumaluse koti pealt kerge matti wõtta, .Mitmed waesed inimesed", nenda rääkis minule ükS Einmanni walla peremees, .laenawad raha, mida üleskirjutajatele maksawad; nemad on õnnelikud, kui üleskirjutamise kord nende kätte tuleb". Kirjutajaks olla sealine wallakirjutaja P. heitnad ; tema saada pea uut Kauaani maad waatama ja kohtafi wälja wõtma minema. Karta on, et rahwa seaS sel wiisil mõni teine MaltSwett wõi uus MooseS üleS tõuseb, keS rahwast pilwe peal .õnne" maale wiima hakkab, kui aSjale aegsast tammi ette ei tehta. Teie .üleskirjutajad", kuhu on Teie ligemise-armaStuS jäänud? Mõtelge, et Teie sellega rohkem kui üle SeitSmema käsu aStute, et fee were hind on, mis Teie rahwa käest waSta wõtate, keS wahet parema ega pahema poole wahel ei tunne". 2 Ja .tammi ette tegema? KeS peab seda ehitama, ja kuida peab seda ehitatama? Kawalulest üleSkihutatud rumalus on kui laaStaw wefi, mis seda koledamini kohiseb, mida rohkem takistust eeS on. Kawalaid petifeid on rahwaS  paraku ikka ja igal poolel rohkem usaldanud, kui auusaid nöuuandjaid, kui ka petiSte jutud kuidagi üksteisega  kokku ei mahu. Kholera aeal ütlefiwad petised, ütl.S kurjuS rumalusele: .Saksad annawad rahwole .kihwti", et rahwast wähemakS saakS". RahwaS uSkus. Nüüd ütlewad  petised, ütleb ahnuS rumalusele: .Saksad keelawad wälja rändamast, et neil tõõrahwast puudust ei lulekS". Rahwas usub jälle. Seal ei ole parata, selle tuisu üleminemist  peab Jumala käest paluma, inimeSke nõuu ei taha stin hakata. Kaht nõuu tahaksime aga siiski wäljarändamise-himulistele  anda: 1) Suhhum-Kalee on kaugel, maakuulajate saatmine maksab palju, ja teatust on ligemalt saada. Saatke Jõelähtme kihelkonda, Kadrina kihelkonda, Saarde kihelkonda Pärnumaal, ja teiSteSse paikadesse, kuS hulk wäljarändajatd tõbise kehaga, katkend riietega, tühja taSkuga ja tühja kõhuga tagafi tulnud on, kui weel tagasi  tulla suutsiwad. LaSke nende käest knulata, nemad teadwad midagi rääkida, sõnajalgadest, kibuwitsadest ja surmawatest õhkudest, miS seal .õnne "-maal kaSwawad ja lehwiwad. 2) Kui nemad aga tõeste üht maakuulajat Kaukaasiasse saata tahwad, fiiS saatku üht üleskirjutatud meest, mitte üht .üleskirjutajat." Wiimane on oma kasu pärast rahwast «väljarändamisele ässitanud ja saab ennast pärast häbema tõtt rääkimast. .T. S". t. Harjumaalt. Näärikuu 23. pääwal on Selli mõisa härjakarjatse 7 aastane poeg ära uppunud. Tema oli üle koha peale sattunud, kuS jõgi hallikane ja külmetamata  oli. Näärikuu 25. pääwal leiti Haiba mõisa herbergi Mingil, ühe tühja riista seeS, ühe sündinud lapse surnukeha. Ema järel saab kohtu poolest otsitud. Narmast. Krähnholmi wabriku walitsuse poolest on uue kiriku peale EeStimaa Konfistorialkonna Vicar, <ü»nä. Richard Pancker, õpetajaks walitud ja Konsistoriumi poolest ka juba kinnitatud. WiimaSte sõnumite järel pidi PaStor Paucker selle kuu 3. pääwal pidulikult fisseõnniStatud  ja oma kogudusega laulatatud saa a. Riiast. Liiwimaa raudtee afi näib nüüd ometigi joonele jõudma. Liiwimaa Landrathide nõunkogu poolest oliwad Riia ja Pärnu linna walitsused kutsutud, Liiwimaa  maa-eestseifusega AheS selle tarwis saadikuid Peterburgisse  saatma. Riia linna poolest saiwad Linna-ameti liiked Hofmeister Dr. A. vou Oettingen ja Wirkl. StaatSrath H. von Stein walitud ja need on Näärikuu  25. pääwal ära reisinud. Liiwimaa maa poolt toimetab  Landmarfhall Baron Me yendorff seda aSja;