linn oma 300 aastast asutuse püha Zumala-teenistusega kirikutes ja uulitsatel, pidu-sööktdega ja rõõmu-tuledega. Nemirowist. Endise BaltiSki õpetaja, Adrian Schulz'i asemele, kes sel talwel Nemirowist Minski kutsutud sai, on Kowno õpetaja, K. Bauer, Podolia kubermangu ja Nemirowi õpetajaks kutsutud. Kowno Ewang.-Luth. usutunnistuse  kogudes kurdab teda taga. Lodzist. Effinghausent külaS on üks 84 aastane naene ära surnud ja peale 200 järeltulijat, neljast põlwest,  järel jätnud. Tema mehe ema suri wast kahe aasta eest, 105 aastat wana. Kharkowist Wang Prissjashnõi, kes oma kaaswangi Baron Düsterloh hiljuti kirikus ära tappis, on eluks aeaks wangitõöle ja 200 piitsahoobile mõistetud. Arstid Mõtte ja Prostvpopow on Parist reisinud ja kaks hullust koerast kistud last Pasteuri juure wiinud. Nemad ise jääwad senna õppima ja saamad siis selles hospidalis ametit, mida Kharkowis bakteriate-haigetele asutatakse. Taga-Kaspiast. Mermist kirjutakse selle kuu 3. pääwal:  Heile löhkuS suur wefi kanalite tammid ära ja kippus linna uputama. Soldatite ja rahwa ühemeeline agar töö peaStiS sel korral linna, aga raudtee tammist sai palju lõhutud. Taga-Kaspta raudtee on Mermist saadik pea malmis ja edastehitamine läbi Buhhara-maa, Samarkandi poole, läheb jõudsast edasi. Siberist Angora jõe peal oli jea-minemine Paastukuu  30. pääwal alganud. Irkutskis ja ümberkaudu oli laomatöbi kaswamas. Haiged loomad saamad surmatud, ära põletatud ehk lubjaga sügamast maha maetud. Nertshinski ümberkaudu oliwad selle kuu 5. pääwal  metsad põlemas. Kuiwad ja wilud ilmad takistasiwad  Ammi maadel ja Taga-Baikali maadel orase ja rohu  kosumist. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist. Keisri Majestätid on oma Kõrge perekonnaga  Me kuu 18. pääwal heal terwifel Gatshinasse tagasi jõudnud. Konstantinopelist. Selle kuu 15. pääwa õhtaui on Greeka-Türgi piirel ikka weel weikemaid kokkupõrkamist ette tulnud. TäniSte ametlikkude sõnumite järel on 180 Türklast langenud; GreeklaSte kahjud olla suuremad. Salonikisse  on 300 wangiwõetud Greeklast toodud. Moutenegrost, Lehekuu 17. pääwal. Sultani Adjutant,  Vice-Admiral Suleiman Pasha, on suure saatekonnaga CeltinjeSse tulnud, WürStile Nisham-Imtiazi rittre-tähe tooma. Temale oli uhke korter ette walmiStatud. Lothringimaalt, Lehekuu 15. pääwal. Piiskop Dupon,  Saksamaa leppimata waenlane, on suremas. Parisist, Lehekuu 16. pääwal. Oberst Herbtnger. matusel on küll kära tehtud aga kiskumist ei ole olnud Amerikast. Protsessis Mosti ja tema seltfilaste wasta, selle kuu 17. pääwal, on Most ja kaks teist süüdlaseks mõistetud. Nuhtlus saab hiljemini mõistetud. Süüdlased  pärifiwad uut kohut ja otsust. PensylwaniaS on üks kiwiöli-hallikas leitud, mis 5000 waatt pääwas annab. New-Aorkis ou 8000 rätsepat oma tööandjate  waSta tõrkunud. Tööandjad on neid wabrikutest wälja lükkauud. Torontos oy kõik hobuse-raudtee töölised tõrkuma läinud ja 40 wagonit ära lõhkunud. Chicagos on uSte- ja aukate-wabrikud töölistele jälle 10 tundi töö-aega määratud. Suurem hulk töölistest on sellega leppinud. Jutu leht. Suur Kuurwürft JehrõeMni ees. Wana waenlane Prantslane oli jälle sõda alganud. Riigi würStide seast, keS riigi raja peale waenlase waSta tõtastwad, oli Brandenburgi Kuurwiirst Friedrich Wilhelm kõige esimene. Temal oli üks hästi korraline sõeawägi ja tublid Kindralid, keda ta ist omale õpetanud oli; aga sõeapidamine ei olnud mitte Rheini jõe ääreS niisugune, et ta soldati südant oleks rõõmustanud. Austrialased, ehk küll Brandenburglastega ühendud, waakastwad kadedusega ruttu edasi jõudma Brandenburgi wäe peale ja ei tahtnud mitte, et Brandenburglased oma käe peal loorberistd napist  wad. Niipea kui Kuurwürst üht lahingit tahtis algada, ütles keiserlik AuStria Kindral, et ta temale mitte abiks ei saa olema. See sünnitas paha meelt ülemate ja soldatite  juureS. Nenda lahkufiwad mõlemad wäed üksteisest (1674) ja läkstwad talwe-korteriSse. Suure maade hirmuStaja Prantsuse KuninguS Ludwig  XIV. teadis küll, missugust wastust temal kõige enam karta oli, ja et sellest lahti saaks, käskis ta Rootsi Kuningat  Karl GuStawi, kellel himu oli Tagapommeri maad omale saada, Brandenburgi maale tõttata. Otsekui rohutirtsu kari Ztuliwad Rootslased üle mere, kõik sugu koledaid tegufi tehes rüüStafiwad nemad Brandenburgi  maad. Nemad häwitastwad linnad, wedafiwad loomad lautadest wälja ja waewasiwad talupoegi kõige hirmsamini. MitmeS kohaS aga astufiwad talupojad kokku; kandfiwad sõeariiStadekS heinaangud, piigid ja wikatid, ja lipud lehwifiwad tuule käes kuS peal Brandenburgi kull rohelise krantsi sees F. W. tähtedega seifiwad, seal all need sõnad: Meil talupoegi! 'p ole suurt wara KuurwürStt teenime oma merega.") Kui Kuurwürst seda teada sai, et Rootslased tema maal oliwad, sai tema süda raskeste kurwaStud. Kohe andis tema käsku edasi astuda ja wiis oma weikese wäe ruttulise käiguga kodumaale. Kahepääwane raSke wihma sadu oli kõik teed poriseks teinud, nenda et edasiminek üsna waewane oli. Kuurwürst pidaS ise ka oma öükorterit  omas waukris ja tema soldatid kõik tema ümber. Kõik oliwad aga julged ja täis wõttluse himu. Wahwa Derfflinger, keS Brandenburgi wäeS rätsepa sellist kuuni Feldmarschallini oli töuSnud, oli wäe ees juhataja  za tegi üht osawat tööd. Eune weel kui Rootslased  seda arwatagi wõisiwad, langes tema oma dragoonl rügemendiga nende kaela, üheS wetkeseS Brandenburgi linna?  nimega Rathenow, ja wõtkis kõiki Roolst rügementi kõige pealikutega wangi (t 3 Juunil 1675). ()ääb pooleli.) *) Mõned neist lippudest saiwad Marki küla kirikus alalhoitud, kuS need weel täna Mw ülewel altari peal näha on. Avsm,«-o qo°»7Sv». - 2Z.ro M- ISB6. Trüvwd Li.df.r»'t t»«e« t« I»lSG-. Olen Tallinna elama asunud ja wõtan iga Mw kõik ugu haigeid waStu. Rääkimise-tunnid  kellu V »» enne lõunat ja S—S Pärast lõunat. P. Tmt«bau«, prakt. arst, Pitka-uulitsas, Wnukowsky majaS, Börsi-wölwi kõrwaS. Allnimetud kuluga on ilmunud ja kõigis  raamatupoodides saada: Mulu wara. Waimulikud ja ilmalikud laulud enamiste nelja hääle peale seatud, osast sega kooril, osast meeste kooril laulda. Esimene and: Waimulikud laulud 35 kop. Teine and: Ilmalikud laulud . . 35 Kolmas and: Waimulikud laulud. 48 6 Kiriko kom-lnnlo enämbäste meeste Häälil laulda. Hind as kop. Tartus. C. Mattieseui kulu hinge toidust roomi, kirjutanud A. K. Kasser, on walmis saanud ja saada LmdforS'i  pärijate juures. meie lehe peale rvõtamad maal ivasta Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister  Liit; Sagadi mõisas: M. Gustaosohn;  Koerus: ?W. DuglaS; Simunas W. Normann. Liiwiwaal: WändraS J. Eglon; Harglas: kirikuõpetaja W. Christiani; Põltsamal: G. F, Leiberg. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpetajad köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. „Tallinna Sõbra" tallitus. W j audist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist  meie lehe peale wasta tz. A. Karomi raamatu pood. Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie lehj mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war malt „Tallinna Sõbra" tallitutes, Lindsors'i  tritkimajaS Tallinnas teada Redaktori läbi niidab see asjata aega, sest tcma peab seda omalt poolelt tallitusele kirjutama. ~ Tallinna Sõbra" tallitus. Teadaandmijed. Kmiklch „Nm Mm" ku>M Kõrge Ülem Trükiwalitsus on mind kuukirja ,Oma Maa" wäljaandjaks  ja toimetajaks kinnitanud. Minu püidmine saab olema selle üle walwata, et ,Oma Maa's" kirjad ilmumad, kellel muud sihti silmas ei ole, kui üleüldist kasulikku ja loomulikku haridust rahmuSlikul, asjalikul wiisil edendada. Mina saan selle eest hoolt kandma, et Maa" õigel ajal igale lugijale katte saab ja et need, keS ?Oma Maa'd" aaSla!  1885 on tellinud ja tellimise raha sel korral ära maksnud, ilma hinnata ,Oma Maa" numbrid kuni selle aaSta lõpuni taga järel ka kätte saamad. Mina palun iga anastatud üksikut inimest ja üleüldse armsat EeSti rahwast mulle, kus wõimalik, lahkeSte appi ja kaastöötamisele tulla, kaS kirjutamise ehk lugemise läbi, ehk teisel sündsal ning soowitud teel, sest üksinda nõnda saab ,Oma maa" taieste seda kasu meie kodumaale ja rahwale tooma, mis rahwas ja kõrge Riigiwalitsus sellest ajalehest loodab  ja nõuab. . ,Oma Maa" tellimist ja kuulutust Mtawad «astu kõik Eesll raamatukauplused. .- » » , ee Tellimise hind : TartuS ja neile, keS Tartus ise ara tuua lasewad  Kuni selle aasta lõpuni (9 kuu eest) ainult 1 rubta, koju katte saatmiset posti kaudu tuleb maksta selle aasta lõpuni (9 kuu eest) R rbl. SO kop. kes miis eksemplari tellib ja raha otsekohe ette ära maksab, saab 1 eksemplaari ilma hinnata, kes kumme tellib, kaks eksemplaari j, n. e. Alalised kaastöölised ja tealustajad saamad ,Oma Maa" ilma hinnata ja kui tarmis ja soomitaw, ka teist tänu palkasid. Kuulutuste rida, kolm korda murtud, korpustähtede suuruses ehk selle ruum, maksab 3 kop. ühe korra kuulutusel, 2 kop., kui enam kui ükskord kuulutatakse, pitkemad kuulutused wähem. UM- „D,m Maa" saab 15. Mail wslmis. Palutskse  endised jä uufl lugejaid oma adrrssi wiibimata  üles anda. Toimetaja kirjalik adcess- To,meta,a elukorter: Hugo Treffner, Tartus. Hobuse uulitsas nr. 2, kimifilla ligidal. Lugo Hreffner, ,Oma Maa" wäljaandja ja toimetaja. Talukoha miimist ja ostmise-koutrakl on saada lLmdfors'i trükimajas 22. Lehekuu pääwal, k. k> piirnst iSimat, saab Pärnus, Linuafaadtkute saalis M peakoosolek W peetud. Palutakse, et liiked õige rohkest kokku tuleksiwa d. AääVakord: Wolitsuse aruanne. Nõuupidamine eeSarwu üle. Walitsus. kestimnn-rnhma Kalender 188« aasta peate on walmts ja müüakse Kildsorsl pürijllte ju»res. lässemiMiN saamad kõrged protsenti. n r t) n s laab »s. »4. ja ss Augustil s. a elchte. tlilllomllde jll llllchlNllliste-lldrllde nii kui ka Z. Tarin käsitöö edenemise wsljanäitus 83. kanni 87. Augustini f. a. ärapeet id. .leb sest osa wötta tahawad, andku elajad üles: hr. Ed. Beckmanil Mt-Str. 9); käsitöö aSjad: hr. E. Muss o (ZohanniS- Ätr. 12). Jälgimäe mNsa kohta Pärnu maantee peal ou 31. Wiiuakuu paäwal Lks riidrkimp ära kadunud. Bnusat leidjat, ehk muud. kes selle ült setget teatust anda wõib, palutakse Jälzemae  mõisa kutsarile teada anda, kes seda waewa auusaSte Sratasutud Zsl» Mkchd on Kaenda mSisaS, Knllamaa