Tallinna Sõber K 5 16. Kuues aastakäik. Tallinnas, 20. Züri-knn paäwa! 188 t. Uleöldnt ärileht Eestirshioalt «tal ja liuaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i pSriate trtkimajaS: ...... ...... 2 rubla, 40 kop. pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: S rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused «ratsau-ud iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wSetakse wasta» HsM««as: päriaie trükimajas. : J. S. Seelandt, V»llusxvuas S4. Larws: M. Aust. - Aakweres: <L. Mattly. Uawes: K. Seidelõerg. -» Kapsal»»: H. KoTSerg. -- Lihulas: A. Aütt«er't poodis. Mljandts : H. Z. Ksrow'i raamatupood. Kunresaarea : T?. Lange.-» Ileal: tuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport VazMoM-llopri.) ReaiSter: Omalt maalt. Tallinnast: Statistika sõnumid. KalakaSwatamtseia Kalapun^ auutälied. - Uputus. - Ranna-Wirumaalt: Onnelu surm tuiskus. - Lnnnmaalt: WSljarandamme. Tartust: Tulekaliiu. ..Linda" maja ja asuw Konsum-Selts. ..01-wiku ' toimetaja ..E-Stimaa kaart" ja EeSti Postimees". ..Wanemuise" Seltsi Auu-Präsideut. Pärnust. Wrljaudrst. Peterbur- gist: Sõnumid Keisrikojast. Laewasõidsd Necwa Peal algatud. Soomemaalt. Kamenez-PodolSkist, Kurskist. Rostowist. Tiflisist. Wolga jõelt. Kishncwist. Jda-Siberist. Wõeralt maalt: Saksamaalt. — AnStria- Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Egyptusest. Jutu leht: Pärijad. Kirja wastused.  Kiriku  teadused. Omalt maalt. Tallinnast. , Eestimaa Kubermangu Zei tung kuulutab mõnda statistika aruannet Harjumaa ja Zärwamaa üle, kuida seda witmase rahwalugemise järel kehti. Ilma Tallinna  linnata leiti Harjumaal 86,839 hinge, 103 ruutpenikoorma (5047 ruutwersta) peal. Iga ruutpenikoorma  peale langeb fiiS Harjumaal natuke rohkem kui 843 hinge. lärwamaal elab 47,760 hinge 52 ruutpenikoorma  peal. iga ruutpenikoorma peal natuke rohkem kui 918 hinge. Harjumaal lueti 13,137 elumaja, iga elumaja peale langes 6,. hinge. Elumajadest oliwad 11,155 ehk 85 protsenti puu majad, ja 11,278 ehk 86 protsenti oliwad õle katusega. Täitsa kiwist leiti 757, kiwist ja puust 1218, sauest 7 elumaja. Kõige rohkem kiwi majast leiti Keila, Juuru, Jüri ja Rapla kihelkondas, mis sellest tuleb, et seal wähem metsa on. Pilpa ja peeru katuseid leiti 1282, laud katuseid 97, kiwi katuseid 327, papp ja muid katuseid 153 elumaja peal. Korstnaga elumajast  oli 3445. Selgeid talumajast lueti 11,656; nende keskis oliwad 2076 ehk 18 protsenti korstnaga. Kõige rohkem korstnaga talumajast leiti Kuusalu, Madise, Keila, Jõelähtme ja Risti kihelkondas, 46. 33, 23, 23 ja 20 protsenti; kõige wähem NiSfi ja Juuru kihelkondas, 6 protsenti. Ilma korstnata, aga suitsuta tubadega leiti 3061 talumaja, s. o. 26 protsenti, kõige rohkem Jõelähtme ja Kuusalu kihelkondas, 57 ja 36 protsenti; kõige wähem Risti kihelkondas, 2 protsenti, kus aga selle asemel rohkem korstnaga talumajast oli, ja Juuru kihelkondas. 3 protsenti, kus ülepea kõige rohkem wanal wiistl ehitatud talumajast. 91 protsenti, leiti. LäbtStikku leiti 56 protsenti talumajast, mis wähem ehk rohkem wanal wiistl ehitatud oliwad. lärwamaal lueti 6845 elumaja ja langes läbistikku  natuke wähem kui 7 hinge iga elumaja peale. Pull majast oli 6221 ehk 91 protsenti, õle katusega majast lueti 5802 ehk 85 protsenti. Kiwi majast ja kiwist ja puust segamajast oli kokku 631, sauest ehitatud majast leiti 3. Kiwi katusega elumajast lueti 154, pilpa ehk peeru katusega 793, laud katusega 65, teiste katustega 31. Kiwi majast letti kõige rohkem Petri kihelkondas. Korstnaga elumajast leiti 1666. Talumajast leiti 5767, nende keskiS oliwad 768 ehk 13 protsenti korstnaga, kõige rohkem Jaani kihelkondas, 17 protsenti; kõige wähem Paide ja Anna kihelkondas, 6 protsenti. Korstnaga talumajast oli lärwamaal  läbiStikku wähem kui Harjumaal, selle asemel aga teisiti nõuga suitsuta elumajast rohkem, läbistikku 50 protsenti,  kõige rohkem Türi kihelkondas, 68 protsenti, kõige wähem Paide ja Anna kihelkondas, 12 protsenti. WitmaseS  kihelkondas oliwad talumajadest weel 82 protsenti, lärwamaal läbistikku 36 protsenti rohkem ehk wähem wanal korral. . Läbi Eestimaa leiti uuemal korral ehitatud talumajast kõige rohkem Wirumaal. Seal teiti talumajadest 38.« protsenti korstnaga ja 35» protsenti teistwiifi suitsuta tubadega.  Ainult 26 protsenti talumajadest oliwad rohkem ehk wähem wanale korrale jäänud. Ka Wirumaal leiti mere ja Peipsi ranna ligemates waldadeS kõige rohkem edendust elumajade poolest, niisamati kui ka Eestimaa teistes maakondades.  . , Kõigel Eestimaal leiti läbistikku ,ga 100 meesterahwa hinge peale 104 naeSterahwa hinge. Linnades langeS 100 meeSterahwa hinge peale 92, z naesterahwa hinge, Wirumaal lärwamaal 105,5, Harjumaal 107, g, Läänemaal 108,5. Poeglapsi sünnib küll ka siin ikka rohkem, kui tütarlapsi, aga juba poeglaste suremine on läbistikku suurem, kui tütarlaste suremine, nenda et 15 20 aasta wauaduses juba mõlemaid umbes ühewõrra on. Siis tulewad aga meesterahwa raskemad tallitused, meesterahwa  keskiS rohkemal mõedul walitsew korrata elu, langemised sõdades ja teised seesugused asjad, mis meesterahwa  keSkiS rohkem suremist figitawad. Linnades seisab aga sõeawäge ja nimelt Harjumaalt ja Läänemaalt on wiimastel aastate! rohkest meeSterahwast Tallinna, töömeesteks  woolanud; sellepärast on linnades naeSterahwast wähem, wiimastes maakondades aga rohkem meesterahwa hulga kohta, kui teiSteS. Rahwuse j a keele murde järel Harjumaal  83,054 Eestlast, 1559 Sakslast, 693 Rootslast, 548 Wmelast, 31 Poolakast, 31 Juuti, 8 Prantslast, 4 Soomlast ja 3 Lätlast- Zärwamaal leiti 46,484 Eestlast. 1070 Sakslast, 153 Genelast, 43 Juuti, 5 Poolakast, 4 Prantslast ja 1 Rootslane. Usutunnistuse järel leiti Harjumaal: 85,592 Lutheranlast. 1131 Greeka-Katholiiklast, 64 Rooma- Katholiiklast, 9 Kalwinlast. 1 Anglikanlane ja 42 Israelitlast;  Järw amaal: 47,192 Lutheranlast, 498 Greeka- Katholiiklast, 4 Greeka-erausulast, 16 Rooma-Katholiiklast,  1 Kalwinlane, 48 Zsraelitlast ja 1 Mohammedanlane.  Wene Kalapüüdmise ja Kalakaswatamise  Seltsi Eestimaa jäuskonna põhjuskirjad on nende pääwade seeS Kroonumõisade- Ministri  poolest kinnitatud. Selle Seltsi eesmärgid on: 1) Kala sugufi ja tõugufi, nende elutarwitufi, sigimisele kasu ehk kahju saatwaid asju uurida; 2) neid teadusi ja ofawusi rahwa keskis wälja lautada, mis Eestimaal kalade kaswatamiseks ja kalapiiüdmisekS tarwiS lähemad; 3) kalakaswatamise  ja kalapüüdmise seaduseks teaduslikul põhjusel  tormilist eestööd toimetada; 4) nõuufi ja tarwitust koguda ja toimetada, mis läbi kalarikkuS Eestimaa wetes wõtks kosutatud saada; 5) üht korralist kalakaswatamist tiikides ja ülepea kunstlikul wiifil kosutada; 6) paremaid ja kallimaid kalu Eestimaa wetesse toimetada ja elama harjutada. Nendeks okStarbeteks asutab Selts ettelugemist  ja wäljanäitust, kalade korjandust ja proow-kaswatamise  paikasi, ja kuulutab läbiräägitud küsimisi ja nõuuwõtmifi  awalikkus kirjades. Seltsi liiked maksawad iga aasta 5 rubla; kes 50 rubla korraga maksab, see saab edaspidistest aasta-maksudest lahti. Ülestõusmise pühaks on KeiSri Majestäti poolest ka sel aastal mitmesuguseid armutunnistusi  wälja jägatud. Eestimaa ametnikkude peale on nendest langenud: Eestimaa Kubernõr Poliwanow on iseäralise hoolsa ametitallituse eest Geheimerathi sunnime  saanud; kuld rinnaristi sai Ridala kirikuõpetaja.  Konsistoriarath Hörschelm ann; p. Wladimiri  auutähe 3. kl. sai EeStimaa mangikodade komitee ülem, Kindral-Major v. W i st t n g h a u f e n; p. Wladimiri  auutähe 4. kl. Balti raudtee ülewaataja abiline, Jnsheniör v. Hübschmann;p. StaniSlause auutähe 2. kl. Eestimaa Aktfisi-walitsuse juhataja Wirkl. Statsrath Markow; p. StaniSlause 3. kl. Tallinna Riigibanki jäutuse ülem, Hofrath BarshewSki; Tallinna Tolliameti  noorem liige, Titulärrath Shtshogolow, ja EeStimaa Kameralhofi jäuSkonna ülem, Baron Schrlling.  Peale selle on Ewangeliumi kiriku õpetajatest auutähta saanud: p. Wladtmiri auutähe 4. kl. Moskwa Mihkli kiriku õpetaja, Konflstorial-AsseSsor A. Fechner; p. StaniSlause auutähe 2. kl. kirikuõpetaja Th. Otho Peterburgis; sellesama 3. kl. kirikuõpetaja A. Dobbert ZarSkoje-SeloS; kuld rinnaristi: Dobelni maakonna Propst A. Rutkowski, Pilteni maakonna Propst U. Hillner, Nerfti kirikuõpetaja P. Wagner, kirikuõpetajad F. Wendt ja H. Zander, Petrikowi kubermangus. ÜlemeeSte järwe kanal, mis Makeri  uulitsalt ja Kompassi uulitsalt läbi jookseb, on Suurel  Neljapääwal paesunud ja mõnda maja wee alla pannud.  Saksakeeli ,Tallinna kaebab üks kirjasaatja,  et kohalised ametnikud mitte abi ei otsinud, enne kui hiljaks jäi, ehk neile seda asja küll aegsast teada anti. Ka kanali-waht ei ole kaebajatele paremat kinnitust anda teadnud, kui aga seda, et alamal wesi weel kõrgem ja uputus weel suurem olla. Nimetatud leht loodab, et süüalused waStatamise eest ei pease. Ranna-Wiru maalt on Saksakeeli ,Uus Tartu Zeitung" sõnumit saanud et Nigola kihelkondas kolm inimest wiimases tuiskus surma leidnud olla. Liiwimaalt tulewad ikka weel sõnumid rahwa wäljarändamife  tuju üle, kuS juures wäljarändajad sagedast isegi ei teada, kuhu nemad minna tahawad. Üks iseäraline  nähtuS selle juureS on, et just kroonu waldadest kõige rohkem rahwast wälja rändab, kuna tänine ikka mõned mehed ja lehed, kroonu waldade elukorda nii wäga kiitsiwad  ja erawaldadele eeskojuks paniwad, kuna ka kroonu waldades rendid tõeste alamad on, kui erawaldades. Kui meie ka seda wäljarändamise tuju, mis mõne mehe peaS kihiseb, üleüldse nende tühja juttude süüks lugeda wõime, mida suusõnaga ja kirjutatud ja trükitud sõnaga rahwa kestis wälja lautati, milles Baltimaa pinda ja elukorda  nii halwaks tehti, kuna teistes paikades wili tuhatkordse seemne anda, üks deSsätin tuhat rubla sisse kanda, kuS maksust ei olla ja kus kõik inimesed ühesuguse õiguse osalised olla, siis äratab see nähtuS. et need jutud kroonu waldade rahwa kohta rohkem mõjunud ou, kurm need just erawaldade  wasta tehtud oliwad, iseäralist tähelepanemist. Sel nähtusel peab oma põhjus olema, ja kes meie maad ja rahwast, meie talurahwa elutarwitusi ja talurahwa enese tõsiseid soowimifi tunneb, sel ei wõi raske olla, seda põhjust  leida. Kroonu waldades ei ole talukohad  mitte krunti pandud ja jääwad sellepärast omas edenemises kaugele erawaldade talukohtade  taha. Olgu seal ka rmt dessätini pealt neljas ehk koguni kolmas jägu odawam, see ei tasu seda takistust ära, mis peenrateks lõhutud ja laiali pillutatud põllulapid põlluharimisele ja majapidamisele saadawad. Juba sel seal, kui kõrge ametnik Liiwimaal oli, kõiki seda uurimas, mis rahwa elu edenduseks kulub, juba siis tähendasime meie selle tähtsa asja peale ja andsime nõuu kroonu waldade  talukohtade paremat korraldamist paluda. Kas ei oleks tarwis, et kroonu waldade taluperemehed seda tähtsat asja nüüd weel tagajärel alandlikult kõrges paikas ette panekstwad? Kas ei wöiks Põllumeeste Seltsides  selle üle nõuu pidada ja kas ei wõiks need seltsid selles asjas rahwale nõuu ja tuge anda? Tartust. Ligi pool aastat on Tartu linn tulekahjude  eest kaitsetud olnud, mis enne seda nii sagedast leekasiwad; Lihawõte esimesel pühal on aga jälle 2 suurt tulekahju olnud. Homikul kell 3 ja 4 wahel oli Rogeri maja Tiigi uulitsas põlema läinud ja tuli nii suure kiiruga  wõimust wõtnud, et kõik ülemine kord juba leekiS seisis, kärwalised hooned, Knteriemt maja kuur ja Rogeri maja Nr. 35 põlemas oliwad, enne kui tuletõrjujad senna