superdeudi Laalandi poolest 10 kirik>-öpctajo  juuresolemisel sisse. Kirik on täitsa Eesti töö, tema eksitaja tuttnw kuulus ehituse  meister G. Beermann ja töölised loik Eestlased. Kõik iitlewad, et ehitus ütlemata  ilus on. Suurt osa ehitamisest on wötuud õp. Taunel-erg. Parast õnnistamist  oli kena pidusöök tehtud töö pärast. Peterburist. M i n g reli a w ü r st Nt iko l a i Dadia n on nüüd kõigis ajalehtedes kõneleda. Tema olla, nagu kõik ühel meelel teatawad, seo mees, keda Weue -valitsus Aleksander Battenbergi asemele Bulgaria auujärjele soowib. Praegu on würst Peterburis grahw Adlerbergi juures, kelle mäimces ta on. Prints Dadian  on rikas mees Tema wanemad walitsesiwad  weel ise Mingrelia wäikese riigi üle Kauknsias. Pärast isa surma -valitses ema, kes kaunis noorelt leseks oli jäänud, Mingrelia üle. Aga et ta ei jõudnud oma riigi alamaid rahule sundida jääda ja need tema mastn hakkasiwad ning riigis korratu olek oli, siis wötis Wene keiser Aleksander li. Wtingrelia -valitsuse ära ja tegi maal rahu. Würstinna kutsuti Peterburi,  kus ta lapsed kõrges koolis kasivatati, nende seas ka praegune würst Dadian, kes nüüd wist küll Bulgaria -vürstiks saab. Ka teised riigid olla maga selle poolt, et Mingrelia würst Bulgaria -valitsejaks pandakse. Sääl on Wene ajalehtedel möga paha meel selle üle, et üks Inglise laew „Danish Prince" on Wene laewa „Batum'i"  Marmora inere põhja puurinud. Arwatakse, et see õnnetus mitte kogemata ei olla sundinud. Talweknu 13. Wene alamad BulgariaZ on Saksa kaitsmise ja Jdmßumelias,  kus Saksa konsulid ei ole, Prantsuse  kaitsmise alla pandud. St Peterburi „Leko«. Journal" näitab: kuda weel hilja aja eeest Weuemaal  suured ivaraudused, mis tundmata olnud, kasulikuks kapitaliks saamad muudetud.  Nõnda on hilja eest Archangli kubermangus hulk rauda leitud ja 30 mcrsta Amu Tarja ja 33 iversta Schir Zlbadist said uued Naphta allikad üles msirud. Kurski- Harkowi- Asoi raudtee ligida! on minema aasta üks Saksa seltskond  hattmmd metal kaewandikust, milles palja elamud höbetad leida olnud, seda höbetad sääl puhastama ja olla aastas lu.voo puuda elamud höbetad palme raund, eta on Krimi Nõgi ligidal robimst rauda leinad ja idal ühe rükli maa eest umc." 3,a resierini suur Illemon rubla pakurud. Kausa'U'e mligeseikus, kus Ivstna maal., puud . asu nginemad aga meel iee aprni nende >.est uuidi boalt kantud, ral ra rulas Nae.i.üild sääl tulemune- nende eest reol: kau-uda bullata. Wäljamaalt. maalt. Siin, nõudast.mr kni rräljamaal, pole inirn Kik nolmka leded ja nicbcd selle kõnega rahu!, mis Aarguis of Salisbury Inglis maa pslitika  ierm kohast, teiste Euroova rügidc toäta Tähendas, nimelt miree see üle: et Inglis maa pidada Austria riigiga lasi käes käima ja Weuc maa Midmist Halkani  «.TRrgi Maa) kobts kiycndüma. liümcd Inglis maa ajalehed Mendawad see pääle, et Inglis ja liri maal wccl palju parandada ja õiendada olla, mis rohket politika osaivust nõuda, et «id hädasid wöiks körwale hoida, mis Isa maale  praegu kahju sünnitada. KeS reisi paale tahab minna, see peab csimelt kodu oma asjad korrale seadima, muidu wõib ta omale waga palju kahju teha. Sotsialistlaste  ja nende lärmitsemise kohta tähendawad  möncd Znglismaa ajalehed : Ehk küll Inglis maa politika mehed nendega midagi  tegemist ei taha teha, siiski saamad -vistist cdapidi Sotsiatistlased Inglis maal oina maimu mõju, külge jõukamat kombe! laiali lautama jne. Tõsi on, et Sotsialistlased  Inglis maal see ajani kõige mõjumamalt  oma tükkisid on amaldanud; ka on nende hulk Inglis maal suurem, kui muial teistes Euroopa rügides, see wõib siis kül sündida, et need mehed seal mõnda tahtmist jõuamad aSjakohalifekS ja sacduse sarnatscks teha, millest nüid meel juttugi pole. Vombnyst tlwk. 11.  Afghanistanist  tuleb sõnum, et sääl mässamine cmiri Abdur-rahmani maStuou tõusnud ja emiri mäe üle wõidu saanud. Mäss tõusnud selle pärast, et emir luglnstega kokku lepib. Giurgewost tlwk. 12. Inglise poolest olla oodata, et ta uöuu annab, Türgi sultan pidada nime järele Bulgaria würstiks heitina ja Bulgaria Türgi alla jääma. HlUnburist tlwk. li.  Lauenburgis  ja ümberkaudu on sotsialistid ühte keelatud kirja ivälja laolauud, aga muist politsei poolest keelatud. Möndasugust. Paha eksitus Talumehed laksuvad  lina mooriga Riiga. Külma tõrjumiseks  wötsiwad kõrtsis tihti mõne lonksu kibedat, kus juures ta ühele nõnda rohkesti oli saanud, et jalad enam hästi ci kandnud,  ronis üles koorma otsa ja jäi senna kui rott magama. Külm tuul. mis mehikesel  nina näpistama kippus, äratas teda unest, mees sorus silmi kobab kattega ümber, pea külmetab kangesti mis pagan, müts on kadunud, rvist on magamise ajal koorma pSSIt maha kukkunud. Pahaselt kabi Söpimcdufe silmi kaugemale sirutades näed ta eemal tee ääres midagi muStamat. „TÄos. mis kena lugu," lausub ta ise enei-es, „eks käi kohe õnnetuse järele õnn! Tlen omen 3V korda Riias käinud, pole Sdrigi ärakaotanud, nüüd kord mütsi k. ctesiu. leian aga jälle kuue! RSS, wana ruun. käi aga kärmcmine. et ma kuue 'man, .une ka- ,ä..i .saen regeit i, ,e ee. uuem . .nne.nnm; kaikas ka nu-ale leidnest oi- nõudma, sõida . , n..e!" Kiaea en...r.-' studis ..e.. a.uen r :ue mäel.. ! nee uius.i treima otsast mapa iü...i Tnsn me ima e. -- k..nkie ületa.'! - lalninn-K. e nänn 'e, .uis pimedas stgaülo silmale nagu must kuub mälje. näidanud oli. „plrr-i, tulc arpi sn ei st'. N'., ära '.nea ee nn l ...n nin.d eet kisa, u.ille jär-le moeri Kltsimn ed 'coismS juurd> lettasimad ja õue. -u-mad mälia noilades !:mün.ad : . ilme ruun, m-s tont sa rir.Uim.sie olusid- d" ndke rndeiZ arunse.d nnunad," kostis küsitum. t.ntün kobe paiu nalka, tabtsin leinad kaure üksi omalc pidada saäl rõmoas rea: aoagau kuue -ust ära ja lütlns mind ballikeks' ' Teiied mosrimebed nacrsimad ksor-S ledt kuuldes ja jutt sttguncs laial'. Käsi on ini n: e r utu s üks stuglis arst omas kirjas, :us tn käe sala- dufi seletada püüab. Suured käed, kindlustab  ta, tähendada wähelast waimu piiri, keskmised sõrmed, mis sirgelt teraw nurka kirjutawad, osawust kunstis. Pisukene pöial äwaldada meesterahwal nõrka waimu, uaesterahwal aga nõrka woorust; suur pöial tähendada suurt mõtlejat ja kindlat meelt, olla ta ka ilus, siis anda ta ka luulewaimu tunda. Suur käsi tunnistada kasupüüdjat meelt, lühikese ja jämeda sõrmedega  käsi halastamata meelt, kuna Me pitkad, kuiwetand sõrmed salaliku meele omadused olla. Tugewad sõrmed suurte liigetega olla tarkuse märgid. Inimene, kes pöialt alati pihu sees hoida, kuistäsi koos olla, pidada kokkuhoidlik olema. Õnnetooja käsi olla pisukene ja ilus. pitkema esimeste liigetega ja pisukese pöidlaga; niisugused olla ikka enamiste kuulsa meeste käed olnud, kes suuri asju teinud ehk rahwa käekäiku juhtinud olla. Mil eluaastail saamad neiud mehele? Selle küsimisele annab üks koolipreili järgmise wastuso, mis ta ise omal eluajal koolist wälja astunud  neidude mehele minemisest teava saanud on. übe tuhande neiu seast saiwad oma 15 eluaastas mehele 32, l 6 ja 17 aastas saiwad 104, 18 ja 19 astas läkstwad  219, ning 20 ja 21 eluaastas ou abielusse astujate hulk kõige suurem, siis ou, neid 230 hinge. Pärast seda hakkab nende arw juba kahanema ja on 22 ja 23 eluaastas  neid 165 hinge. 24 ja 25 aastas on juba 62, 26 ja 27 aastas 60, 28 ja 29 aaStas ju 45, 30 ja 31 aastas 18, 32 ja 33 aastas meel 11 neiud, 34 ja 35 eluaastas saamad aga 8, 36 ja 37 aaStas weel 4, 38 ja 39 aastas aga 2 ja wiimaks 40 eluaStas on weel 1 ainus neiu, kes mehele saab. Nii on siis naesto rahwa elueas 15 ja 40 eluaastate wahel tee aeg, mil nad abielusse astuwad. Aga siisgi on neiu elueas üksi 17 aastast kuuni 25 aastani see aeg, mil ta kõige rnttcm peigmeest leida wõib, see on üksi aga 7 aastat. Nii lühikene on inimese sugu „ilusama  poole" õie-aeg. Tõtt ja nalja. Kohtunik: Kuule mees, kas sa oled selle hobuse warastanud? MceS i Ei ma pole mitte seda hobust Warastanud! Kohtunik: Kust sa siis selle hobuse said, sest see saadi ju sinu käest kätte. Mees: Waat lugu on nõnda. Hobil sõi silla kraamis, mina söös tosin üle kraami, kukkusin kogemata hobuse selga; hobu hakkas kargama, muidugi mõista  ci sõinud ma kargaja hobuse seljast maha büpaia: sest kasulikum on hobuse marga nime kanda kui elu kaotada. Peigmees : „Ütle mulle kallis armuke miks sa NUTüd? Kas ei ole minu kosimine sinule meelepärast, woi on mu tänane armastust amaldmnine nii mäga suli südameest  läinud d" Prnui t ci mitte ! ma nutan rõõmu pärast, stst menuna ütles mulle alati: st: .K.d tõest nii rumal et üksgi eluoing siud armastama ei hakka, sa jääd manaks Tüdrukuks" ja nüüd saan ma ometi sinu naeseks." Trükiwead. „ saarlase" 45. numbris Äubu Madise magusas ämarilukö.ics ülcwelt alla lugedes