waeSte wiletsate eest, kellele abi tehlud, kes oma Issanda ja Õnnistegija tundmisele juhatud, keS inimese-seltst sekka saadetud saama peawad, nendele palume meie kristlikku halastust. Ja meie ei pööra ennast mitte üksi Eesti koguduste poole, waid ka Saksa usuwendade poole, kelle juures meie rohkem mõistmist ja südant selle aSja kohta leida loodame. Sest tänapäiwisel rahwuSlisel woolusel ei ole kristliku halastusele ruumi omas programmis ega aset oinaS südames, ei juhatajate ega juhatawate juures. Ülesandmist wõtab Wäudra kirikuõpetaja Sokolowski wasta ja annab tarwilist seletust. Kuratoorium peab aga ka peale kurtkeeletumate laste ja nende tarwituste, weel andeid paluma. Küll on Jumala abiga, selle rõõmsa waStakõla läbi, mida meie palwe Synoodis, aealehtedes ja meie maa kirikuõpetajate juures leidis, ja mis ennast annetes tegew näitas, mis meile Eestimaalt ja Liiwimaalt tnliwad, wöimalik olnud, wana wslga tasuda ja ettearwu teha mis ilma wölata tarwitust täidab. Aga se ettearw kõigub kui nuatera peal, sest meil ei ole peale Eestimaa Rittrekogu tänuwäärt 280 rubla aastaannet muud sissetulemist,  kui koolilaste kooli ja ülespidamise raha, ühe talukoha lent, mis selle asutuse omandus on ja mõned aeglised armuanded. Langeb koolilaste hulk, ehk peame meie eestseisjale sel kallil aeal ühekorrast lisadust andma, kuida sel aastal olnud, ehk peame meie tema pitka. raske teenistuse ja sigima perekonna pärast temale palka lisama, kuida meie sellega teinud oleme, et talukohta temale ilma rendita andsime, mille eest tänine 120 rubla maksis, siis saab meie ettearw üht hoopi, mis seda jälle sügama wõlgade  stSse tõugata wõib. Sellepärast peame meie, kui ka muidugi juba igalt poolelt appihüüdmise hääled kölawad;  siiski ka oma häält tõstma ja hüüdma: Aidake waeseid kurtkeeletumaid Eestilapfi! Andeid wõtawad kõik kirikuõpetajad waSta iseäranis Propst Krüger WiljandtS,  Pastor Speer Suure-Zaanis ja allakirjutud Põltsamal, 22. Jõulu-k. p. 1880. Maurach Palumata ja kutsumata peame meie siin omalt poolelt midagi juure lisama. Kurtkeeletumate kool WändraS teeb juba mitu aastad nende kõige waesemate ja wiletsemate EeSti-laste heaks tööd ja on kõige uStawate sõnumite järel suure õnnistusega tööd teinud, kuida meie ka sellest aruandmisest  näha wötine. Kuna aga nüüd suure kõlaga, lippudega ja trummidega igasuguseid teatud ja tuntud, teadmata ja tundmata rahwuslifi asutust kuulutakse ei ole meie aeakirjandus, seda tähtsad helduse-asutust mingil wiisil rahwa südame ligidale toonud. Weel rohkem : Sakala"  tagakiusamise all seisab se kool, selle koolt õpetaja ja eeSfeifuS juba mõnest aeast, kuida ka se aealeht omas wiimiseS nmures selle kooli auustatud õpetaja, herra Eglon'i nime, kauniks Jõulukingituseks oma toore naljaga lentada püüdnud on, ja seda ühel wiisil, mida ka wist enam tooremad uulitsapoisid heaks kiita ei usalda. Meie oleme sellega juba harjund, et /Sakala" kõiki seda oma tõlwatuma naljaga ja malega teutab, mille juures Ristiusu  haisu olema kardab, ehk mis ühegil wiisil Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuga üht teed käima näitab. Et aga ,Sakala" ka seda asutust, mis rohkem ja suurema waewaga kui ükski teine, selle kõrwas ka oma Inimlikku" kohust täidab, et Sakala" ka seda asutust tagakiusud, ja kuida näitab, üksi selle pärast tagakiusab, ei se weel uut Ewangeliumi: , Tahad sa uskuda, siis ära tea midagi, sTahad sa teada, siis ära usu midagi," oma ukse peale kirjutanud ei ole se on koguni nurjatu. Nii wähe meie nüüd karta tohime, et Wändra Kurtkeeletumate-kool  seda südamekõrwetawad jõledust iialgi omaks sihiks wõtab, nii wähe woime meie ka loota, et ja selle lehe partei poolest nimetud helduse-asutusele midagi  abi ehk tuetust tuleks. Meie ei tea, kaS tänine otsekohe Wäudra Kurtkeeletumatekooli heaks Eestlaste südame peale koputud on. Meie tahame aga tähendada, et se koguni mitte rahwale anuks ei oleks, kui seda iialgi ja igal poolel asjata tehtud saaks ja se igal poolel tõeks jääkS, mis selle kohta ülemalseiswas kirjas üteldud on. Meie ei räägi koguni mitte nende asutuste wasta, mida meie rahwa elukergituseks elukenastuseks nõuutakse ja seatakse,  aga: ,Uht teha, teist mitte jätta", kõige wähemast aga seda maha ja abita jätta, mis Eesti kõige wiletsamate laste heaks raSked tööd teeb ja milles ennast halastus kõige kenamal näul amaldada wõib. Neljandamal Kristuse-tulemise pühal, 21 Jõulukuu pääwal sai Tallinna Jaanikoguduse uus õpetaja, Pastor A. AsSmulh selle kiriku peale laulatud. Peterburgist tulewad sõnumid, kui saaks Keiserlik Kõrgus Suurwürft Konstantin Nikolajewitfh oma ametid, kui Riiksrathi Präfldent ja merewäe Kindral- Admiral mahapanema. Esimesi ametid saaks sellesama sõnumi järel Keiserlik Kõrgus Suurwürft Mihhael Nikolajewitsh, teist ametid Keiserlik Kõrgus Suurwürft Aleksei Aleksandrowitsh.  ,Pärnu PostimeeS" kirjutab, et uuS Rakwere aealeht ,WalguS" Riia Weneseltfi ,Bratfiwo" poolest abiraha saaks. Se seltS on hoolekandmiseks nende eest kokkuastund, kes Eestlaste ja Lätlaste seast Greeka-Katholigi  (Wene) usutunnistuse sisse astufiwad ehk weel ustumad.  Pete rburg ist. Seda sõnumid, mida hiljuti xHerold" kuulutas ja mida ka meie üleswõtnud olime, kui oleks Losowo-Sewastopoli raudtee ääres üks tee lõhkumiseks leitud, seda tunnistab Jekaterinoslawi Kubernõr ametlikult tühjaks jutuks. Selle raudtee ääres ou küll Shabuuowi mõis, tema üks poeg ou kui politikakurjategija  wangitöösse mõistetud, teine on kobin all ja tema on 3l Leikusekuu pääwal meelesegaduses oma elu wõtnud, aga koobast ei ole seal mitte leitud. Kuida kirjutakse, olla meie wana Niigi Kanzleri, Würst Gortshakowi teriviS paremaks saanud ja teda saada Paastukuul Peterburgi tagasi oodatud. Ühtes pääwakäskuS Gardirügementidele ja kõigele sõea wäele Peterburgi ringkondas ou kuulutud: pLeibgardi-Grenadir-rügementi muuflkaut Shahhow wõttiS 11 Jõulukuu pääwal ühtes trahteris, ühe tundmata inimese käest, kes temal mitte usaldan? ette ei tulnud, mitmed paberid ära, mida pärast mässaja seltsi „Wene töörahwa partei programm" olema leiti. Paberid ja ka se mees, kelle juures neid paberid leiti, saiwad trahteri peremehe abiga Politseisse wiidud. Söeawäe ülem Peterburgi  ringkondas, Keiserlik Kõrgus Suurwürft Auujärjepärija  kuulutab sellepärast muusikant Shahhowile awalikult  tänu ja kässib ülematele ja alamatele wäeteenijatele, kui nemad sesugusi inimest, kirjast ja kuulutust steiakstwad, neid kinniwõtta ja kohaliste kohtute ette saata." Saakfiwad  soldatid ühegil wiisil sesugufi kirjast, siis ou nende kohus, neid kohalise kohtu wiia." Kuulus Põhjamere läbisõitja, Professor Baron Nordenskjöld on Peterburgi t.,lnud ja 23 Jõulukuu pääwal  Keisri Mvjestäti jutule wõetud. Kuida juba endistest  sõnumitest teame, on Nordenskjöld esimene, kellel tõeste korda läks, läbi Põhjamere Waiksemeresse soita ja sedawiist  üht uut kaubateed lahtiteha. Ikka oleks küll weel oodata, kas se uus tee ka igal aeal kõlwuline on, ehk kas aga üks õnnelik juhtumine wahwad reisijad aitas. Tema suurt osawust kiidab aga kõik maailm õigusega ja ka PeterburgiS  antakse temale üks auupidu teise järele. Arwatakse,  et Nordenskjöld siit poolt ühe meresõidu juhatajaks  pandud saab, mis aastal 1883 Siberimaa saarest jeameres läbiwaatama saadetud saaks. Keiserlik Kõrgus Suurwürft Auujärjeparija on 300 soldati jäuuks, kes teinepool Kaspiamerd seisawad, 600 Jõulukingitust muretsen» ja 17. Jõulukuu pääwal ärasaatnud. Kingituste seas on tubakakotid, pakid thee ja sukruga, .hõberistid j. n. e. Üks Weue Nihilist A. oli Pariisis elamas ja täitis sealiseid aealehti teutawa kirjadega Weneriigi wasta. Et juba Hartmanni wäjaaudmise pärast tülid oliwad, siis armand Prantsusmaa walitsuS heaks, weel teist tüli korjata ja andis kutsumata wõerale käsku, 48 tunniga riigipiiretest wälja pugeda. A. läks Ztaaliamaale ja leidis seal aset. Nüüd päritakse teda aga sealt, riikide wastastikuSte  lepituste järel wälja ja olla sellepärast nõuupidamised  Itaalia Saadikuga käimas. Moskwast. Jõulukuu 13 pääwal sai prozess ühe warga-seltst wasta lõpetud, kelle pea noor Juudi,laene Sosie Blüwsteiu, nimetud, oli, ja kelle kinniwõtmist  mõne aea eest kuulutasime. Sosie Blüwstein,  kui ühe margasel tst asutaja ja juba enne Kijewi kohtu poolest nuhtluse alla mõistetud, saab kõige oma eraõigusi?  kautamisega kaugemale Siberimaale saadetud Mihhel Blüwsteiu ja Mihhel Brenner kõige era-öiguste kautamisega üheks aastaks mangiroodu pandud; Kuni Goldstein, juba enne kohtuotsust mööda ilma era-öigusteta, kolme aaSta peale mangiroodu; Brombers, kui wäheealine, kuueks kuuks töömajasse. Kõik kohtualused on Juudid. Üks teine suur prozess, 34 Ljutomitshi talupoja wasta, kes kohtute wasta hakkanud oliwad, kui nende wara,  nende wõla tasumiseks, mõisa, omaniku, Graf Bobrinski heaks pidi riisutud saama. Nemad oliwad wägiwaldsel kombel kohtuametnikude wasta pannud, tunnistasiwad oma süüd ja palufiwad armu. Talupojad Shukow, Kostromarow  ja Bobkin, saiwad kui peamehed 4 kuuks waugi mõistetud; talunaene Pimenow peab 5 rubla sõnade eest maksma, millega üht ametnikku teutas. Niikaugelt on ast kordas ja file, kõik se aga, mida prozess selle küla taluasjnst ilmsiks toonud, se on koguni karune ja näitab üht taluolekud, mida Jumal tänatnd l meie maa laled" kuida mõned Wene aealehed Baltimaa talupoegi nimetada heaks arwawad -- koguni mitte ei tunne. Kohtu ees tõusis selgeks, et talupoegade wäljaminemine Inglismaa kombel tallitatud, ja sai tähendud, et endine mõisaomanik Inglismaal kaswatud oli. Tuhanded rublad oliwad wõlga ja oliwad mitme mehe kohta 2 kord suuremad,  kui peawõlg, mis hinge maa" eest talupoegade peal seisab. Lojuksed, elumajad, majariistad, kõik läksidwa haamre alla. Näiiuseks olgn kohkujärelkuulamistest aga üks asi nimetud. Kui talupojad oma kogudusemaad, knida meie rahwas seda eksides nimetab hingemaad" kättesaanud oliwad, oli seda nii wähe ja se oli iseenesest nii wilets, et sellest ülespidamist loota ei wõinud. Talupojad  ostfiwad koguduse kulu peale dessätini maad, et kuida xGolos" kirjutab, wähegi oma Maa-Lordi paelust  peasekstwad- Mõni aeg pärast seda sai se maa aga awalikult äramüüdud ja ostja oli Graf Bobrinski. Jgawiifi  püüdfiwad Gras Bobrinski ja tema mõisawalitseja, talupoegi wõlgade alla saata. Need talupojad, kes kasulaenude,  wõlgade ja awalikude warariisumiste läbi kerjajaks tehtud oliwad, kau tast wad wii maks kõiki kannatust ja paniwad  3 Lehekuu pääwal wägiwaldsel kombe! iwasta, kui nende wara uu es te awalikuks müümiseks pidi üleskirjutud saama. Selle eest oli >ad nemad kohtu alla langend. Prokurator, kes asjakäigust kohtu ees elawalt osa wottis ei wõtnud mitmed kaebtufed koguni üles. Teised kaebtused saiwad nende asjade pärast, mida järelkuulsamised ilmsiks tegiwad/ suurelt janult alandatud. Kaebtuse-aluste kaitsemine  seisis wannntatnd Adwokati Plewako käes; tema kaitsekõne oli hiilgaw ja kuuljad tunnistasiwad ennast igalt poolelt selle poole. Mitmed nutsiwad, ja kaltsudega kaetud kohtualused langefiwad armu paludes maha Kishnewis oli 12. Jõulukuu pääwal kaunis, kange maawärisemine, mis ' 6 kuuni 7 sekundi kestis. Pärast lõunat kell 5',/« kuuldi mürinad ja kohe peale selle tnliwad mõned löögid, mis nii kanged oliwad, et majad kerkisiwad. Kes tuas oli, se kariis, et lagi mahalangeks,  mitmed jookfiwad wälja, et õnnetuse eest peasekstwad.  Klaasid ja raamatud kukkufiwad lauaddelt. Iseäranis  ülemate'kordade peal oli põrutus nii kange, et lambid, peegled ja seinakellad seinade pealt langefiwad. Sesugufi põrutusi on seal sagedast, aga nii kange ei ole se aastast 1833 saadik enam olnud, kus Mibernöri maja niiMurt pragu sai, et enam se-.s elada ei wõidud. Ka OdesfaS on maawärisemist tuntud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berliini õnnesoowimise kirja peale, Uueks-aastaks, on Keiser wastand: „Mina olen sellest kirjast rõs-.mga näinud, et Minu ja Minu walitsuse hoolekandmised  Euroopa srahu hoidmiseks tänuga tuntud saamad.  Jumala armulise abiga tahan Mina ka edaspidi rahulist olekud hoida püüda". Würst Bismark ou 27. Jõulukuu (8. Näärikuu) paamal Berliini tulnud. Tema tahab Maapääwa nõuupidamistest osa wõtta, niipea  kui kiriklikud seadused nõuupidamiseks ettepandud on. Juutide wastased on uut koosolekud ja Dr. Henrizi seal weelZkäredamad kõnet ei ole küll olnud,  aga Juutist ei ole seal mitte sallitud. Mis wäga pahaks et Dr. Henrizi omas kõnes Juutide wasta ütles, Juudid oleksiwad algusestssaadikWetised kauplejad olnud, -juba Abraham ei oleks enne järelannud, kui Issandalt midagi ärakaublenud oli. Ka 500 Studenti on Berliinis koosolekud pidanud, kus nende nõu, liikumistest Juutide wasta osas wõtta, kinnitudssai. H ollandi maalt. Amsterdamist kirjutakse, 4- Näärikuu (23. Jõulukuu) pääwal: Aasta 1880 lahku. Niue oli meie maakesele wäga kurw. öösel 29. ja 30. (17. ja 18.) Jõulukuu pääwa wahel sai merstamm (Deich) Nienwkuyk'i juures, kus Maas ja Waals kokkujooksewad,  laenetest lõhutudsjaPõigilWõhja-Brabanti maal ou ehmatus suur. 10,000, teiste sõnumite järel kogum 20,000 hektari maad (11,000 kuuni 22,000 dessätini), kus 27,000 inimest elamas on, seisab wee all. Palju majast on fisseknkkund ja weewoolust allawiidud, põllud ou ärauhutud ja liiwaga kaetud, inimesed on kõiki oma wara kautand ja poolalasti igale poole põgenend. Palju nendest on ilma toiduta Mingitel marjus, ehk poollagunend  majade katustel, ilma küünaldeta ja ilma söömata, ilma katcta öö aeaks. Herzogenbushis, Tilburgis ja teistes  ümberkaudseis paikades saiwad poolkülmetand ja poolnälgind  põgenejad jõudumööda wastawõetud, toidetud ja kaetud; Utrehti on 300 õnnetumad saadetud. Igal poolel  on kommisstonid kokkuastund ja kõigil maal saab esimese  häda tõrjumiseis raha kogutud; Amsterdami kommis  st on tahab Riigiwalitsnst paluda, et läbi riigi awalikult  raha korjatud saaks. Inimesi ei ole Jumal tänatud, palju hukka saanud, aga surnuid lojukseid uhuwad laened rohkest ümber, mida näljased inimesed toiduks wäljakisu wad. Idatuulest, mis nüüd puhub, loodetakse, et se wett pea jälle alanema paneb. Õnnetufepaiga peal tehakse kibedast tööd, et 200 metred (600 jalga) pitk lohutus pea parandud saaks; igal poolel weetakse tammide kinnitamiseks  ja kõrgendamiseks liiwa. Se tamm, mida slänge tuul ühel ööl lõhkus, on 80 aastad loodusewägede waSta pannud. Õnnetusest loodetakse seda kasu, et Riigiwalitsus wiiwimata kätt liigutab, uppund maakonda täielise hukka-