nende mitmesuguste tarwituste peale saadetakse. Ka kuulutad: seal juures, et kaua see tagakiusamine ei saada kestma: kolme ehk nelja aasta pärast olla praegune  walitsus maha lõhutud ja siis olla ka Jesuiitide tagakiusamine otsas. Sinna maale pidada Austrial see õnn olema, tagakiusatud kirikut oma hõlma alla wõtta. Et see õnnistus aga tulemata ei jääks, saada Wiini linna palwe-selts asutatud, kus äraaetud Jesuiitid  palweid saamad tegema ja Jumalateenistust pidama. Need saamad siis seal ka püha õnnistatud mett n. n. e. müüma. See on ilusaste wälja mõeldud,  et Jesuiitid elada wõiwad, aga Austria rahwas ei ole sugugi selle üle rõõmus, et nende mustade hulk meel suuremaks peab minema. Belgias on praegu suur 50 aastane wabaduse juubel?" 9. Juulil -uue armu järele on wiiskümmend aastat täis saanud, et Belgia ennast Hollandist lahti lõi ja iseriigiks heitis. Selle peale mandus prints Leopold Koburg-Gootast Belgia konstituutsiale  truuust ja astus kuninga auuga Belgia trooni peale. Juba 15. (3.) Juunil on juubeli pidudega alustatud ja saamad 15. Oktobrini kestma. Piduprogrammi  tähtjamad punktid on järgmised: 15. Juunist  künni 15. Oktobrini industrii näituS; 19. künni 25. Juunini põllutöö näitus; 27. Juunil manööwer; 6. künni 11. Juulini hobuste näitus; 18. Juulil sõawägede ülewaatamine; 20. Juulil rahwauslik wõidu laskmine; 21. Juulil Leopold !. auusamba pühitsemine;  22. Juulil aiawilja näitus ja ühtlasi künni 24. Juulini kolmepäewane muusika pidu; 28. ja 29. Juulil suur wõidu kontsert; 1. Augustil ilusa kunstide  pallei õnnistamine ja kunsti näituse alustus; 8. ja 9. Augustil wõidu laulmised; 15. Augustil hobuste  wõidujooks; 16. Augustil isamaa pidu; 17. Augustil turnijate ja kunstnikule pidu; 19. Augustil rahwa pidud, n. n. e. Sellest wõime ära näha, kui suurelt tänawu Belgialaste isamaa waimustus toidust leiab. HoU and im a a l>on üks mõnus seadus elusse wähendamiseks on maha tehtud, et kõrtsa enam ei tohi olla, kui rahwa paljuse kohta ette ära on määratud. Weiksemas kohtades ei tohi enam trahterisi olla, kui iga 350 inimese kohta üks, suuremates linnades iga 500 inimese  kohta üks. Peale selle ei tohita kellegile inimesele, keS noorem on kui 16 aastat, wiina ehk õlut anda, ja kes kanget joomaaega meel seesuguste inimestele annab, kes juba purjus on, langeb 8 päewaks mangi. Kui mõni joonud inimene ennast uulitsa peal näitab, langeb ta üheks päewaks mangi. Sarnast seadust oleks ka meie maale tarwis, kus nurjatu kõrtsi-elu kõik paremat  olekut ära hakkab wõitma. Ameerika Mendatud Riikides on iga nelja aasta mis terme maa liikuma paneb. Tänawu on neil jälle seesugune lugu käes. Seal on kaks suurt parteid, kes töine töise wasta seisawad: republiiklaste ja demokraatlaste partei. Seiemaale oli president republiiklaste parteist. Mõlemad  parteid on juba omad kanditadid presitendi ametiks  ära walitsenud: Demokraatlased on seks kindral Hancock'i walitsenud, republiiklased senator Garfield'i. Wiimane on üks mees, kes usina õppimise jä suurte maimuannete teel weiste karjatsest ja liht töömehest senatori ameti sisse on jõudnud tõusta. Üleüldine walitsemine saab edespidi awalikuks tegema, missugune neist meestest healte paljuse omale ja riigi presitendiks saab. Saagu missugune partei tahes walitsusele, selle poolest on mõlemad ühes nõuus, et Hiinlaste keelmata sisserändamisele Ameerikasse piirisi pannakse. Hiinlased ei ole suured sõamehed, aga wäga tublid töömehed on nad, nii et waewalt mõni muu rahwas nende wasta hoolsa ja usina töö poolest saab. Neid on wiimasel ajal ütlemata palju Ameerikasse sisse rändanud, ja kuhu nad elama asusiwad, seal ei saanud enam keegi muu nende waSta: oma tööga wõitsiwad nad kõik töiste rahwaSte töömehed ära. Sellepärast on üks jagu Ameerika rahwast nii tigedad nende peale, et neid maa pealt ära tahaksiwad häwitada. Nagu oleks see Hiinlaste süü, et kõik muud töömehed niisama usinad ei ole, kui Hiinlased! Omalt maalt. « »ll Tartu Eesti Seitungist" omas 24. kirja ära, mis ka „Riishki Westnikusse" ümber on tõlgitud. Nagu „Zeitung für Stadt und Land" ja töised Saksa ajalehed kõik maleks püüawad käänata,  mis Eesti ajalehed meie maa puudustest räägiwad,  nii teeb seda ka eesnimetatud kirja kohta „Zeitung  für Stadt und Land" omas 145. numris. Kir- jaS ei olewat mitte kihelkonna nime nimetatud ja sellepärast  ei ole sõnum selle ajalehe silmas tMzzu Ommeti  teab iga tundja, et Liiwimaa seas tosinate kaupa neid kohe wõib  Eestikeele  rääkimine Eesti lastele ära on keelatud ja nemad üksi Saksakeeli tohiwad podrada. Meie oleme juba enne sellest asjast kord rääkinud, aga et „Zeitung sür Stadt und Land" nimesi tahab, siis wõime ka seda teha. Näituseks on Rannu kihelkonna koolis Eestikeele  rääkimine keelatud ja kes seda keelt Saksakeele asemel kogemata räägib, saab eesli kaela ja ühtlasi laituse raamatusse. Tehti sedawiisi mööda läinud talwel Rannu koolis, siis oli paari aasta eest tagasi seesama lugu Rõngu, Tarwastu ja Põltsamaa kooli- kust meile aga uuemal ajal sõnumeid selle kohta ei ole tulnud. Et Liiwimaa rahwakoolides Eestikeele rääkimine ära on keelatud, seda teab meie juures iga mees. Eesnimetud kiri „Tartu Eesti Seitungist" oli meile aga sellepoolest tähtjas, et seesugust asja ka Tallinna kubermangus leida on, kus muidu rahwakoolide  olek meel wäga waene on. „ Revalsche.Zeitung" kirjutab omas 144. numris, linna laulupidu wasta olnud. See ajaleht kirjutab seda „Riishki Westnikule" wastuseks, kes ütelnud oli, et üks teadaw partei Eestirahwa iseloomulise edenemise  kohta laulus wasta olla olnud. „Revalsche Zeitung"  wastab selle peale, et kui wastaolemist oli, siis olewat seda „Sakala partei" Eestirahwa enese seas olnud. Seda „Revalsche Zeitungi" ütelust peame täitsa waleks tunnistama. Sakala on ikka Tallinna laulupidu poolt rääkinud ja on üksi nende püüdmiste wasta olnud, (laulupidu edenemiseks ja kasuks) millega seda laulupidu üheks ttksikpoolikuks partei piduks teha taheti, kellega Eestirahwa rahwausliku tänutunnistusega meie juubeli aastal midagi tegemist ei pidanud olema. Wist räägib ka „Riishki Westnik" neist püüdmistest. Sakala aga on ikka waimustamisega Tallinna laulupidust  rääkinud ja üksi seda Eestirahwa nimel nõudnud,  et ta Eesti rahwause tänupiduks saaks. WiMndi MMMap. Wi li a ndi mgalonna ki^Merra^^inot on alustusel Üleüldine Liiwimaa sinot pidada 14. Augustil Walga linnas alustama. Weikene õiendus. „Minu kirja sisse, mis Sakalas 22 awaldadi ja kus „„ õnnetusest püssi läbi"" räägitakse, on weikene eksitus juhtunud (wist Toimenduse lühendamise läbi), mis järelseiswa õiendusega parandan. See lugu ei ole mitte Tarwastu  mõisas sündinud, nagu nimetatud numris üteldud,  waid ainult ühe Tarwastu mõisa metsawalitseja C. W. juures, mis koguni Walga maakonnas ja peaaegu  Lätimaa piiri peal on." —a —a — Tartust. nieMeeBl"uue?A kuraatoriks selle suurekooli pro- vi'. Wiskowatow saama. Professor Dr. Aspelin on oma reisi peal ka mitu päewa Tartus olnud, kus ta wana asju de museeumis uuris. Temaga ühes oli üks Helsingi uniwersiteedi  student, kes nimelt wana asjade kujusi üles aitas joonitada. UKeteeniStuse neliandama klaM õiguste  AI. Mail 11 noort meest kihelkonna koolidest Kreiskooli majas katsel, kellest paljalt  4 meest, kõik Otepää kihelkonnast, oma eksami wälja pidasiwad. Paljalt 4 meest!. Sell kombel näitab  Wenekeele õpetus meie koolides tagurpidi minewat. Nelipühade esimesel päewal on Tartus student  B. raudtee silla peale läinud, ühe suure kiwi traadiga oma keha ümber sidunud ja ennast siis Emajõkke  kukutanud. Seda tegu nähti kalda poolt, aga ei olnud wõimalik teda keelata. Õnnetu nooremehe surnukeha wiidi sellsamal hommikul linna. Tallinnast. T ik - h erra d e IiK yI W.^26, Hmml Tallinnas alustanud. Haapsalust. Keiserlik Uorgus Suurwürst Troonipärija on oma Kõrge Perega 25. Juunil Haapsalust Peeterburgi sõitnud, et seal Jumala teenistusest  osa wõiks wõtta, mis õndsa Keiserina mälestuseks  seal peetakse. 5. Juulil tuliwad Kõrged Wõerad  jälle Haapsalu tagasi. Riiast. Riia näituse kulud ei ole meel taieste wälja arwatud, aga nii palju on selge, et raha ligi 48,000 rubla sisse on tulnud. Riia Saksa laulupidu kulud on järgmised  olnud: Wanast olla 4000 rubla järele olnud. Sisse on tulnud laulupidul 31,500 rubla. Wälja on aga läinud 37,500 rubla, nii et 5000 rubla raha puudus on tulnud. Liiwimaa rüütlite konwent on 30. Maist künni 16. Juunini koos olnud ja otsuseks teinud,  maapäewa Septembri alustuseks kokku kutsuda. Peeterburgist. Keiserlik Majesteet on 23. Juunil kroonilinna sadamas käinud, kus Ta oma ja mittu wõeramaa laewa waatamas oli. Tema seltsis oliwad: Keiserlikud Kõrgused Suurwürst kindraladmiral,  Sergei Aleksandrowitsh ja Konstantin Konstantinowitsh.  Peale selle suur hulk ülemaid pealikuid. Kuninglik Kõrgus Kreeka kuningas pidada Krasnoie-Selos manööwrite alustusel Taanimaalt  Peeterburgi jõudma. Rahaministri abi Aleksander Karlowitsh  Giers on 24. Juunil oma mõisa peal Luuga kreisis ära surnud. Tema surnukeha wiidi 27. Juunil Peeterburgi, kus ta Nowodewitshi kloostris maha maeti. Professor Bunge Kiowast on Kõige Kõrgemalt  rahaministri abiks nimetatud. Kindraladjutant wiitse-admiral Lessowski on Waikse Maailmamere laewawäe ülemaks  nimetatud. Tema asemele mere wäe ministriks on kontreadmiral Peshtshurow tõstetud. Seestpidiste asjade toimetaja minister: herra riigisekretär Makow, on 22. Juunil omast teekonnast Peeterburgi tagasi jõudnud. Akadeemikus Dr. Wiedemann saab tänawu Septembri kuus oma 50 aastast ameti juubelipäewa pühitsema. Ühes Peeterburgi klubes on üks rikas Wenelane  kaardimängimises 3'/» miljoni rubla ärakautanud.  Krooni linnast on priitahtliku laewawäe sõalaew „Rossiija" 20. Juunil wälja sõitnud, kus 1000 madrust ja 20 pealikut peal oliwad. Sõamoona on laewa peal 8 miljoni patroni, 10,000 miini (weealust  lõhkuwat toru ja kaks weikest miini -laewa, kellega waenlase alla miinist pannakse. Sõalaew käis tee peal ka Haapsalu sadamas, kus teda priitahtliku laewawäe  seltsi ülem Keiserlik Kõrgus Suurwürst Troonipärija oma Kõrge Proua ja lastega waatamas  käis. Samaarast. Et tänawu näljahäda Samaaras ja MH"AüÄawad kõik Wene ajalehed ja ka meie maa Saksa ajalehed on suured summad Saksa kolonistidele korjanud ja' kätte saatnud. Suure imeksvanemiseaa lugesime sellepärast G. Soonsein'i kirjas Postimehes/, et Samaara Eestlased „ herraumlt peawa?ekama ja Wenelased nende juures kerjamas käima." Nüüd seisab aga „Ristirahwa Pühapäewa lehes" 26 hoopis töine kiri Baltisku külast Samaara kubermangust. Seal räägitakse, et näljahäda  ka Eestlaste kallal olla ja nende elu wäga raskeks teha. Kiri lõpeb nende sõnadega: „ Kiriku õpetajaid palume, et teie oma kogudustele tuulutaksite meie palweid, ja redaktori herrat, et ta meie hädast meie lehte paneks, et kõik, kes pühapäewa lehte lugewad, meie häda ka kuuleks, ja Eesti wendasi, et nad omad käed lahti teeks armuannetega meie wasta nii palju, kui kellegi süda seda soowib. Teate isegi seda, uue leiwasie on weel aega, ja ei tea mis sest saab (kiri on 29. Mail kirjutatud), kas on midagi loota, wõi ei. See wahe on nüüd kõige kibedam ja häda kõige suurem. Muidu oleks mõni inimene juba surnud olnud, aga käiwad Wene külades kerjamas. Ja meie külas on 400 hinge, aga jõuukamad ei ole ühtegi, kes wõiks töist ka aidata, kõik on hädas. Lasku armuline Jumal ise seda palwet kuuldawaks minna, kõikide kõrwu ja südamesse! Ja kui armuandeid saaks meile korjatud,  siis saaksiwad rahwas Jumalat tänades wasta wõtma, kes nende häda wühendaks. Ja kui meie armuandeid oleme kätte saanud, siis anname pühapäewa  lehes awalikult kõik teada." Kirja kirjutajad on Hans Pisang ja kiriku wöörmünder Mihkel Karu. Samaarast teadwad Wene ajalehed kurbi sõnumeid kuulutada. Rukki saagi lootust ei olewat  tänawu jälle suuremalt ühtegi ja suiwilja saaki ei olewat ka palju loota, sest kange põud pidada kõik wilja kaswu kinni panema. Ka olla paha putukate arw tänawu ütlemata suur. Wilja ja heinade hinnad tõusta iga päewaga suuremaks. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Kreeka kuningas jõudis 9. (27.) Juulil Berliini linna, kuhu ta kaheks päewaks jäi. Kolmandamal päewal sõitis ta sealt raudtee peal Daanimaale, kuhu mõni päew hiljem ka tema kõrge abikaasa Peeterburgist jõudis. Berliinist. Preisi parlamendi istumised lõppesiwad 3. Juulil (21. Juunil) otsa. HMIUgMt. O werst G vrd on, kes Indias pealik seiemaale oli, wõttis ennast isamaa teenistusest lahti ja läks Hiinamaale. Mõned ütlewad,