Sakala .v so^ WiliaMS, 13> Tctjcmdrikiiu piewal IBBV. in. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Uus suur armu - kingitus. Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Wiliandis: Rahu, rahu ja ikka rahu; Wiliandi Eesti Põllumeeste Selts. Pärnust: Mõni sõna Pärnu laulupeust; Pärnu Postimees. Pärnumaalt: Wahwa tegu. Tartust:  Eesti Postimehe uus programm rõõmustab Sakslasi. Rakwerest: ülekohtune tegu. Peeterburgist: Keiserlik Majesteet on Peeterburgis. Kuulutused. Lisaleht. Üksainus tütar. XI Viimasest maawärisemiseft Austriamaal, nimelt Agrami linnas. 11. Rahwa raamatukogu raamatutest.  I. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Uus suur armu-kingitus. Riigi-Isa Peeterburgi linna jõudnud, seal on Ta kohe ühe uue suure armu-kingitusega Omi riigi- alamaid  rõõmustanud, mille läbi nimelt alama rahwale suurt heategu on tehtud. Keiserlik Majesteet on järelseiswa  Kõigekõrgema Käsu walitseja senatile annud: „ Selle soowiuüsega, praegusel raskel ikalduse aastal, millest mitmed Lõuna- ja Idapoolsed kubermangud  häda tundwad. Jumala tahtmise järele Meie kätte usaldatud Meie rahwale uut märku sellest anda, missuguse suure murega Meie tema head käekäiku nõuame, oleme Meie heaks arwauud, 1. Januarist 1881 akstist maksu soola pealt ära kautada  ja sellesama! mõedul wäljasmaalt sisse toodud soola tolli wähendada. Selle käsu edespidist täitmist rahaministri hooleks  andes ja ühtlasi temale ülesandes, teed üles otsida, millega selle maksu kautamise läbi sündinud riigi sissetuleku wähenduft töiselt poolt ülesse kaaluda,  elame Meie selle lootuses, et selle soola-akstist raha kautamise ja soola-tollimaksu wähendamisega mitte üksi waesema seisuse rahwa elu kergitatud ei saa, waid tema ka elajate kaswatamise siginemiseks, põllutöö ja kalapüügi kaswamiseks ja weel mõne muu industrii ja kauplemise toimetuse edenemiseks ligi saab aitama. Kõigewägewam Jumal wõtku selle Ukaasi läbi äratatud tööd õnnistada ja Meie truui alamatele seda kasu kätte anda, mis Meie Oma tahtmise täitmisest  loodame." Seda käsku on Keiserlik Majesteet Oma Enese käega allakirjutanud: ,Meksander". St. Peterburgis, 23. Nowembril 1880. See meie armulise Riigi-Jsa käsk on ütlemata suurt rõõmu terwes WeneriigiS sünnitanud. Seda suurem on see rõõm, et tänawu aasta alustusel ajalehed  küll ette näitasiwad, kuidas seda soola peal olewat  maksu ära peaks kautatama, siis aga kõik wait jäi ja keegi enam ei lootnud, et seda maksu nii pea saaks kautatama. Ka ei ole selle maksu kautamisest rahaministeeriumis ega riiksraadis, nii palju kui Luttaw,  nõuu peetud, nii et Keiserlik Majesteet iseenese armuliku südame juhtimisest eesseiswa käsu awaldamiseks  on äratatud. Sellepärast on see Kõigekõrgem Käsk terwet Weneriiki uue elawa lootusega tulewiku sisse täitnud, ning ütlemata tänu täidab iga alama südant, kui ta selle Käsu peale mõtleb, keda Keiserliku  Majesteedi suur hoolekandmine Oma alamate eest sünnitanud. Paneme nüüd lühidelt tähele, missugust kasu meie selle maksu kautamise läbi saanud oleme. Ule- üldse tuleb WeneriigiS aastas 30 miljon puuda oma maa ja 10 miljon puuda wõeramaa soola tarwituse alla. Selle soola hind on ühes kohas odawam, töises  kallim, aga läbistiku tuleb puud 1 rubla maksma. Sellest hinnast oli 30 kop. puuda pealt aksiise maks ja wõeramaa soola Lollimaks 38 kop. kullas, mis 60 kop. paberi raha puuda pealt on. Kui nüüd oma maa soola aksiise maks ära kaub, mis 30 kop. ehk V- jagu puuda pealt oli ja sellsamal mõedul ka tollimaks,  siis saab ka see tollimaks 38 kopikust umbes 19 kopiku peale kullas langema ja sell kombel iga puud soola umbes 30 kop. odawamaks minema, kui seiemaale. Arwame läbikaudu iga talu peale paljalt 10 puuda soola aastas, selle seaduse läbi iga talu kõige wähemalt kolm Poliitika ringwaatus. Ehk küll käeS ja Euroopa suurteriikide laewawägi koost ära on lagunenud,  siiski on Hommikuneta asjad ikka weel needfinatssd,  kes poliitika meestele kõige enam untta öösi sünnitawad. Nalja ei ole Türgimaal praegu enam sugugi. Kõige pealt walmiStab ennast ikka suuremal mõedul sõale ette. peal on kord suuredriigid ühe jau Türgi maast Kreeklasele  lubanud ja sellepärast ei wõi ka ühegi suurelriigil  nüüd midagi selle wasta olla, kui Kreeklane oma õigust kätte pärib. Mõned suuredriigid, nimelt Saksamaa,  katsuwad nüüd Kreeklasele nõu anda, et ta ette waataks ja ennast mitte kõikuwa sõa-õnne alla ei annaks. Kreeklane teab aga wäga heaste, et nii pea kui tema käst halwaste käima hakkaks, üks ehk töine suurriik temale ikka appi saaks tulema. Kreeklase päris sõawägi  saab pea 60,000 mehe peale tõusnud olema, ja raha puudust ei ole Kreeklastel ka mitte, miS igal sõapidamise  korral üks pääasjadest on. Töiselt hakkawad ennast Albaanialased ikka enam ja enam liigutama. Albaanialaste päämehed on nüüd Türgi keisrile ühe kirja kirjutanud, kus nad toutawad, et nad ikka Türgi keisrile truuiks jääda aga nemad päriwad, et neile nende maad ise kubermanguks ühendatakse, mida üks kubernär nõnda walitseb, et rahwa waimuharimine  wabas siginemises edasi wõib edeneda. Albaanialased  tahta kui üks waba Albaania rahwas Türgi sultanile truuiks jääda, aga olla ka kõik walmis tegema ja oma elu selle eest jätma, kmni selle eesmärgile jõuaksiwad. Kiri lõpetab nende sõnadega: „Majesteet! Meie oleme sagedaste oma palwega Teie Majesteedi ette tulnud, aga ei ole ilmaski wastuft saanud. Sellepärast  oleme nõuuks wõtnud, üht wiimast katset teha ja saadame seda palwekirja kahe saadiku läbi ära, selle käsuga, seda palwekirja üksi Teie Majesteedi kätte anda."  Sellest  kirjast näeme ära, et Albaanialastel tõsi taga on. Ühtlasi on Albaania päämehed nõuuks wstnud, et kui nende palwet kuulda ei wõeta; sus nad ise oma maad nõuutud wabaduse järje sisse tõsta tahawad. See on, nemad päriwad, et Türgi keiser neile üht isewalitsuft annaks, nii et nad oma maa ja rahwa asju Türgi keisri ülemwalitsuse all omas iseäralises Albaania kubermangus  toimetada wõiksiwad, ja kui seda ei anta, fiis tahawad nad ise ennast aidata, see on oma maa wabadust  kaS Wõi sõateel katte saada. Sellepärast on Albaania  päämehed ka otsuseks teinud, et kui Türgi walitsus  nende seast peaks nigrutid tahtma wõtta, siis rahwas wasta peaks panema. Kui nõnda tõeste Kreeklane ühelt ja Albaania - lane töiselt poolt Türgi riiki kitsamaks peaksiwad näpistama  hakkama, siis ei saa ka Ida-Rumiilia enam kaua ootama, kes ennast juba ammugi Bulgaaria maaga ühendada soowib. Terwe Bulgaaria rahwa püüdmine läheb selle ülema eesmärgi poole, ning olgu warem ehk hiljem, ükskord saab see terwe Bulgaariarahwa ühendus tõeste taide minema. lirimaa asjad juba nii kirjuks läinud, et Ingllsmaa walitsus õige palju sõawäge lirimaale  saadab. Kardetakse, et ehk Jirilased juba enne Jõulu täitsa mässama hakkawad. Siiski aga näeb praegune wabameeleline Inglismaa ministeerium ära, et wäewaldse maharusumisega liri asju mitte wõimalik ei ole jäädawalt parandada. Seda on wäliste asjade toimetaja minister Lord Granville omaS wiimses kõnes ka awalikult üleStunnistanud. Selle kõnes ütleb ta, et Inglismaa ministeerium tõsiseid puudusi saada parandama  ja seeläbi liri asju jäädawalt heale muutma. Nii kaua künni rentnikud mitte oma omanduses julged ei ole, waid nagu linnud puu oksa peal elawad, keda rendiandja igatahes kõige suurema pressi alla wsib panna ja kohast wälja lükata, nii kaua ei wõi ka hea olek lirimaal ilmaski tagasi tulla. Sellepärast ei taha Jüglismaa ministeerium mitte liri asju ülelubjata, waid ta tahab neid täitsa ümber muuta. Kus inimestel kodumaal wähegi elu on, seal ei rända ta mitte naljalt wõerale maale wälja. Sellepärast  annab meile Ameerika Ühendatud riikide aruandmine sisserändanüb Eurooplaste kohta paljugi õpetust. Ühe aasta sees 30. Junnist 1879 künni 30. Juunini 1880 on Ameerika Ühendatud riikidesse Eüroopast 457,257 hinge sisse rändanud. Neist sisserändanud  inimestest oliwad: Saksariigist 84,638 hinge, lirimaalt 71,603, Inglismaalt 50,454, Shotimaalt 12,640, Rootstmaalt 39,186, Norramaalt 19,895, Austriast 12,964, Itaaliast 12,327, Daanimaalt6s76, Helweetsiamaalt 6156, Wenemaalt 4854, Ungriast 4363 ja Prantsusemaalt paljalt 4313 hinge. Eüroopa riikidest on Saksariik seesinane, kust kõige enam inimest wälja rändab. Wist ei söö seal sandid enam saia, nagu wana rahwas arwas. KuS juba töist usulisi peaaegu jälle tuleriitade peale küpsema pannakse, ega seal ka palju nalja ei ole. Omalt maalt. WUianM. Rahu, hu. OmaS uue tellimise kuulutuses, millest jubg. wiimseS numriS rääkisime, ütleb eti ta „rahulikus töös" uue aasta teed alüStada tagab, mille üle meie ennast wäga rõõmustada wõiksime, kui ta mitte ka sealsamas ei ütleks, „häda neile, kes seda käiku tüliga n. n. e. püüaksiwad takistada!" Harry Jannsen on linnas üles lasunud ja elab linnas oma «anemate majas, ning sellepärast ei tea ta meie rahwa