oli, walla liikmete peale ära jäutada ja palus kihelkonna kohtust selleks luba. Seaduse järele et wõidud seda ka jv keelata, ja nüüd saawad ka jo lahtised inimesed ja sulased nimetatud maksu maksma." Kuida juba sagedast  seletasime, ei ole kiriku-maksud mitte ,peremeeste" kanda, waid neid kannawad maakohtade maa ja pind ja peremehed, kui selle maa ja pinna rentijad ehk omanikud, nagu nemad seda rendi- ehk oStukontraktides oma peale wötuud oliwad. Kihelkonna-kohus wõis seda siis ka wäga heaste keelata, kui peremehed seda maksu, mida nemad  seaduslikult kohaga ühes oma peale wõtnud oliwad, teiste peale weeretada tahtsiwad. Kui seadus seesugust ,ärajäutamist", seesugust kohuste weeretamist oma õlade pealt teiste õlade peale, ka lubaks ehk kui üks wvimuS seda sundida tahaks, kuida see aga meie teades mitte ei ole, sils teeks maksude siSseajamine waeste inimeste käest wallawalitsusele wist rohkem tüli, kui see natuke wäärt on, mida ehk nende käest saadakse; Sulaste eest piakstwad peremehed seda ometigi maksma ja „lahtiste inimeste" eest ikka jälle need, kelle käest midagi saada on, s. o. taluperemehed,  kui wallawalitsus ennast fisseajamisega asjata on waewanud. Kumamaalt. DÜnaburgi maakondas oliwad Küünlakuu  i. pääwal teliskiwitegija Bogdanowitshi poeg ja tütar Kresslawlist oma koju, Baltizesfe tagasi sõitmas. Düna jõe peal murdis jea, noor meeS sai kõrwale  paisatud, tema õde langes saaniga alla. Wend kargas teda peastma, aga mõlemad uppufiwad ära. Üks kolmas inimene, kes nende kaasas oli, sai ka jea peale paisatud ja peafis eluga. Neiu surnukeha ei ole leitud, tema wenna surnukeha sai leitud ja koju wiidud, mis üle tema wõeraS-ema nii raskest eh ?ataõ, et esiteks minestas, pea aga hinge heitis. Peterburgist. Keisri Majestätid on Peterburgis  ja käiwad sagedast koolisi, kasulifi ja helduse-asutusi waatamas. Wene Saadik WiiniS, Würst Lobanow- Nostowski on Peterburgisse tulnud. Kõik Wenemaa Kindral-Kubernörid on PeterburgiS, wist tähtsateks nõuupidamisteks.  Nealkoolide uue korraldamise plaan on Niiksrathist Rahwahariduse MinisteriumiSse tagasi saadetud, et mõnes tükkis muudetud saaks.  Tubakani  onupool olla Mowoje Wremja" sõnumite järel põhjuSmõttes  wasta wöetud. Wene lehed näitawad palju pahandust selle üle, mis wtimasel aeal Bulgarias sündinud on ja anuawad seda Inglismaa, Austria ja Saksamaa sala-tallituSte süüks. Mitmel oleks himu mõegaga sekka raiuda, aga mõjumas  paikas näiwad mõtted selle üle teisiti olema. Õnn on selle juures ikka, et politika ja sõeawäe juhatamine teiste käes seisab, mitte seesuguste aealehtede toimetuste käes. Kronstadtis põles Küünlakuu 18. pääwal suur jägu suurest Knlikowi kauba-magafinist maha. Warshawi Ritgibanki kontorist on wale-Hekkidega 80,000 rubla wälja wöetud. Süüdlane on üks bankiametnik,  on ara jooksnud. Küünlakuu keskmiste pääwade seeS on ennast suur Mamrothi kaubamaja 500,000 rubla mölaga konkursi alla annud, niisamati ka Hirshfeldi kaubamaja.  kelle wõlgade suurus weel teadmata oli. Odessast. Wene aurulaew „Zariza", kes hiljuti Odessast  reisijatega ja kaubaga Aleksandrisse teele läks, on Küünlakuu 5. pääwal Syra ligidal ühe wee-aluse kalju peale jooksnud ja hukka läinud. Inimesed on peastetud. laew ja last aga kadunud. Ühe Ahenist tulnud sõnumi järel on kahju 7 million franki suur. Hiljuti sõitis aurulaew ,AgneS Otto" Odessa sadamast wälja, on sellest aeast saadik kadunud ja wist kõigiga põhja wajunud, mis laewas oli. Küünlakuu 6. pääwal lõhkuS tuul Dnjestri jea katki ja ajas umbes 100 inimest, kes jea peal oliwad, alla. Kaldal lognsiwad ennast rahwahulgad, kes küll karjusiwad, aga midagi ei teinud, nagu seda sagedast nähakse. Wiimaks tuli Politsei-ametnik Feldshinski, tegi mõnele julgust ja ruttas kahe paadiga appi, Esimesel käigul tsiwad need wahwad mehed 40 inimest kaldale, läkfiwad siis teist ja kolmat korda ja shtal oliwad kõik hädalised peastetud. Astrakhanist, Paastukuu 1. pääwal. Linna juures on jea Wolga jõe peal liikuma hakkanud. Taga-Baikali Kubernör on telegrafi läbi kohalises paikas palunud, et senna mitte enam wangisi ei pia saadetud  saama. Kõik wangikojad ja mäekaewandused olla ülearu täidetud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist. Wene Keiser on omal sündimise-pääwül Graf Robert Bismarile Walge-kotka rittre-tähe saatnud. Wene Saadiku abikaasa sündimise-pääwal oli Würst Bismark ise temale õnne soowimaS. Keiserlik kiri kuulutab Saksamaa uut sõeawäe-korda. Jtalias, Nizzaõ ja Montones on uueste maawärisemist  olnud, mis paiguti ka kahju tegi. Bulgariast. Türgi walitsus on Bulgaria põgenikuid Rumelia piirelt ära saatnud. Bulgaria aegline walitsuS  on kuulutanud, et Zankowistlastest keegi Ministriks wöetud ei saa. Rahwa keskis et olla erakondasi ja keegi ei soowida Zankowisilasi walitsejateks. Merewäe Kapten  Kasimow ja kaks erainimest oliwad mässamisest osawõtmise  pärast sõeakohtu all. Esimene sai üheks aaStaks wangi, teised kaks surmanuhtluse alla mõistetud,(z pärast aga nende nuhtlus kergitatud. Oberstleitnant Filow on oma haawadesse ära surnud. Õiendus. ?T. S." Nr. 7 kolmandema lehekülje teise jäutuse 19. ridaS altpoolt on ,mitmep ä in e" lugeda, kus mitmepäike seisab. Rahwuslik näitus seitsmes aktis.*) Akt 1. Suur kihin ja kahin rahwa seas. ÜkS seltskond Eesti mehi on kokku astunud, üht Eesti laewameeste seltsi asutama,  millele nimi ..Linda" pannakse. On asutuS selle tähtsa nime saanud, siis algawad rahwuslikud lehed" oma tööd, helistawad nii suure kõlaga, et rahwakõrwad  huugawad, missuguse õnnele kord jõutud olla: Meil on oma Eesti Linda" laewa-selts. kus iga Eestlane oma korjatud raha kõige kõrgema kasude peale julgeste wõib panna, ilma et pettusi karta oleks, mis Kredit-kassas ja teistes bankides kergest wõib juhtuda. ei ole wõeraid ametnikuks, ainult suguwennad, selle läbi on see asutuS kõige ustatawam rahwa raha kaswataja ja rikkuse hallikas. Akt 2. Kange helistamine ei ole aSjata kõlanud: Rahwas on nagu joobnud ja palawikkus, jookseb Kreditkassasse  ja teistesse bankidesse oma raha wälja wõtma ja pettuse eest peitma. Kelle raha kodu on, see toob oma ja ajab sugulaste ja tuttawate käest kokku, et suuremat summat kokku saada ja teisi ka, kui ka nende tahtmist wasta, õnne osaliseks teha. Nenda woolawad raha jõed ja ojakesed kokku, et asutajatel higi otsa ees seisab ja sõrmed kohmetawad lugedes. Lühikese aeaga on sadatuhanded koos, kapid ja kastid täis, et lust näha: Kas Eestlastel ei ole raha! Akt 3. Raha on mõistmaia palju koos, peale kolmsadatuhat rubla: mis pergel sellega nüüd peale hakata? —OStame kohe kaks laewa, et seltsi nime kuulsaks teeme. Aga kuhu see raha kõik mahub? Ostame majafi, ühe Tallinnas,  teise Tartus j. n. e. Olgu laewadega kuida on, aga kauplus toob palju kasu. Muretseme poed ja hakkame kauplema; asutame igaS linnas kauplused, lämmatame teised ära, näitame teistele, mis teha wõime. Et aga *) See kiri oli meile juba wiimaseks numreks saadetud, aga kõik selle ruum oli juba ette ära määratud. kaupa muidugi palju saab põlema ja pesapaik Tallinnas on, siis tuleb seal üks mehine küünZehitada, kõrge müüridega,  aga ikka nenda, et pilwed katust ei riku. Akt 4. Majad on ostetud, küün ehitatud, poed kauplewad, laewad ujuwad merel, üks kuulus laewasõidu aSjandaja ja rahwamees on ,Lindale" kuldmedalje toimetanud, miS kaupluste uksede peal särab. Asutajad oStawad omale uued linnu-nahkä kasukad, kõrged ülikingad, suitsetawad peeneid sigarid, joowad õlut, Krimmi wiina ja wõeramaa wiina, piawad koosolekuid aru tegemiseks ja nõuu pidamiseks,  iga aaSta, ikka ainult rahwa kasu peale mõteldes. Aktsionärid panemad kodu hobused saani ette, ütlewad uhkeste naabritele : Meil on linnaõ koosolek, pian ka senna sõitma, muidu teemad teised wahest ilma minuta mõne wõeriti otsuse, miS meile kahjulik oleks. Selle üle piab healede-enamus walwama, et osawad ja truuwid tallitajad walitud saamad." Akt 5 Kõik asjad on lausa kordas. Aasta aruannet kuulutatakse rahwale aealehtedes: See ja see kõrgest õpetatud  mees on koosoleku juhataja olnud, kõnet pidanud ja kasu on selge: aktsiad on nii ja nii palju tõusnud, muud kui piame kannatlikud olema kätte pärimisega; noor asutus  tarwitab ellalist ümberkäimist. Lase aga raha kõige kasudega paigal seista, suguwendade hoole all on fee nii heaste marjul, nagu kodugi. Mõned tõrelewad, teised waigiskawad; tallitus läheb omal wiifil edasi WäljaSpoolt  püüawad mõned healed aktsionäride ja teiõte silmi lahti teha, aga need ei ole MhwuSlikud", ei ole fiLS ka tähelepanemise wäärt, nagu see waenlane ,T. S." sellega otsekohe kohtu alla ja tornil Akt 6. Kiri ei maleta ja .lehed" on pealegi trükitud ja need ütlewad, et .Linda" tallitus ja aSjad on kõik wäga heas kordaS. Präsident ja abilised luewad  usalduse - kinnitusi ja elawad lõbusaste edasi. Aga mis pagana tükk see on? Raha oli küll ja piab ka kirja järel küll weel olema, aga näpud puuduwad laeka põhja, seal ei ole enam ühtigi. Need k. .. . . acalehed, need üleannetumad! Kuida tohtifite meid nenda uimastada! Kui nüüd rahwas oma raha järel pärib, kas teie maksate?  Seltsi kassa on tühi. Kas on wahest rotid raha ära söönud? See on hullem kui hull! Meie olime kõik auusad usalduse-mehed, igaüks on tubliSte oma tahtsin ütelda: rahwa kasuks töötanud ja on nüüd nii suures kimbatuses ainult aealehtede eksituse läbi! Akt 7. Tallitajad piawad nõuu: Suur kooõolek tarwiS kokku kutsuda ja aktsionäridele ära seletatud, et raha otsas, wõlga palju, elulootust enam ei ole. Laewad on mädanenud,  majad halwad, kaubad otfaS, küün tühi, surm on käeS teeme lõpetust. SeltS tuleb kokku, arutust algatakse,  protokolli wedajab ja abilised saamad walitud, Präsident algab kõnet aga järsku tunneb ihus palawikku  ja kaub saalist ära. Seltfi.säaliS on hea. aga kodu weel parem. Abiline ei leia ka paremat nõuu kui: ,Ega minagi seie ei pruugi jääda; tehku nad ise otsust, neid on jo siin küll ja paberid on laua peal." Za ka teda ei nähtud enam. Epilog. Seitsmes pilt piaks iseenesesest udusse ära kaduma, sest et waStatajaid ja lõpetajaid ei ole, kui mitte mõned nõuukamad mehed wiimast otsust Kubermangu-walitsuse hooleks ei oleks toimetanud. Ülemal maalitud piltidest wõib selgest näha, et mitte kõik aSjad ei wõi rahwusliku tuhina ja ülbuse peale põhjustatud saada, ei ka mitte suuri tallitust ette wõtta, kui uendeks tarwilist osawust ei ole. Iga amet piab õpitud saama. Põllumehest wõib suur kontorist saada, aga tema piab selleks õppima, s. o. teise sõnaga: tema poegadest, aga mitte järSku adra takka. Aga .Linda" kurb lugu ei tulnud mitte ainult osawuse, waid õige suurel  mõedul ka truuwuse puudusest. Irs. ZMvOÄSso qossxpo». 6-ro 1387. Trö?'wd Lindfors ' i pSr - j ste juurel ja kuluga. LiSSSSSBWõosoo Uks Stpp -W» kes Mölder wõib ka olla, wõib hea koht leida Wäna mõisas. MWeMWSSSSSS Kaks head lüpsi-lehma on ära müia Järel tkfida, wakshalli taga Luha»uulitsaS Nr> 9. H. Ackerman». . öna mõisas saab 1. Paastu-kuu pääwal 1887 WW 7S piima-lehma » wälja renditud. Teadaandmised. üks niedru ivanker ja saan saamad ärareisimife pärast heatingimistega müidud.  3oakhimStali-uulitsas  Nr. 336/ g. ZSSSSSOSSSSSSSe : Maad müüakse Gdowi kreisis, PikaweSki mõisas, sAoõs IckklbSsqa.) 4(1 wersta Narwast ja 25 werSta lambmgist kaugel, Lugi jõe ääres, PikaweSki ja Samro mõisast saab uuest aastast 1887 3000 deSMini hea põllu-, mets- ja heinamaadega jäudeS 20—100 dess. Teadust suab kirjalikult ja suusönaga. 0.-llsrepäWrT, «a.- uaõ, Mõ, 15, W. 2. Jgapääwane hinge toidusk raamat, kirjutanud A. K. Kasser on walmis saanud ja saada LindforS'i  pärijate juures.