kkllest lahti ja aStuS tuppa. Pea süütas ta rasva lambi põlema ja luges sealt järgmist koledat sõnumid: Jumala nimel saad Sina, kalamees Hans Kurt seeläbi kutsutud, enast eestuleval ööl, veretööst ja raskeist knrjategudest puhastama. Kella kaheteistkümne ajal ootavad Sind kohtuametnikud risttee peal Hatingi ja Blankensteini vahel, kus mitu suurt tamme teed varjavad.  Ilma sõa- ehk kaitsmise riistata ja abimeheta pead nimetud 'ajal seal olema. Peaksid Sina milgil viisil meie salakogu nõuule waStapanema, ja ärajääma, siis saab Sind salakohuS oma vande ala panema ja Sinu elu Sinult võtma, kus Sina iial leitud saad, olgu kirikus, kodus, ehk uulitsa peal". Ma tulen!" hüüdis kalamees ja pigistas käed rufikase,  pole mureta, Hans Kurt ei karda ka mitte! Kuida võite mulle seda tõeks tunnistada? Kes võib tõendada, et ma sel ööl Buhenloos olin? Aga fee üleanetu tüdruk! Et ka Eliisabet just täna kodunt ära peab olema. Ta oleks tunnistada võinud, et ma mineval ööl mitte urtfikost  pole välja saanud. Aga kuS peaks ta küll olema? Mina teen Ztema oma varanduse pärimisest lahti, ta ei ole seda väärt, et oma raske vaevaga teenitud raha temale jätan!" V. Salakohtu ees. Seesama päeva õhtul weel sammus üks kõrge inimese kuju teerada mööda Ruuri kaldal edafl. Taeva tähed paistfiwad särawus hiilguses läbi pimeda taewalautuse ja hiilgafiwad kohisevast Ruun jõest tagasi. Wiledaste puhus õhtutuul läbi paksu pajustiku, mis oma latvu tema ees nikutas, kergelt keerutasiwad laened ja laulstwad kena õhtulaulu. Iga inimene oleks selle looduse kõne peale mõtlema jäänud, mis talle tõsiselt ette paneb, kui pea inimese eluõieke närtsida võib ja kui pea ka tema eluküünlale  viimsest õhtutuulest võiks ärakaStutatud saada, et tema aset enam ei tunta. See mees aga ei pannud seda tähelegi, ega tunnud sellest ühtegi liigutust; temal ei olnud silma ega kõrva selle tarvis; tubliste astus ta edasi, sõnu ümisedes, mis tema rahutumat ja pahast südant ülestunnistawad. See oli kalamees Kurt, ja lugeja saab ifigi mõistma, et ta teel salakohtu poole oli. Ta tegi ennast kül julgeks, aga ikka jälle tuli talle kartus peale, millega sel ajal salakohus igaüht täitis. Keegi ei või minu pelle tunnistada, ei kõige vähemat, ja kes saaks seda julgema minu wasta tunnistada!" Need oliwad ta trõöstimise sõnad, mille varal kartust enesest mõtles eemal hoida saavat. Praegu pööri Z ta jalgtee pealt maantee peale, vee! poo! tundi ja tema pidi soovitud kohale jõudma, kuhu tema kutsutud oli. Selsamal pilmapilgul tuli hobuste kabjade kabin tema kõrvu; ruttu aStuS Kurt tee pealt tõrvale põõsastiku  ja kuulas. Ikka rutem ja rutem jõudis kabi» ligemale,  ja peale selle sõitfiwad raisal terve kari (umbes paar sada) rüütli teenrid mööda, kellele kolm tunni neli rüütlid, tutid raudkübara külles taga järele ssWwad. Kalamees  kuulis Hartensteini nimetavat ja teadis nüüd, mis see tähendama pidi. pKui teid mitte rohkem ei ole/ ümises Kurt eneses, kui ratsameeste kari juba mööda oli, fiiS saab Hartensteinil  wähem kartust olema kui minul. Oh kui ma praegu lossi peal rüütli juureS peidus olnud oleks, sits peaksiwad kül mõned emapojad seda kahetsama." Nende sõnade peale astus ta edasi, risttee poole jõudes, kus ta mõne minuti pärast soovitud koha peale seisma jäi. Ta warjaS ennast paksu tamme oksade alla ja ootaS, mis pidi sündima. Kuu hakkas oma seatud reisi peale ja valgustas pimedat maat oma paistega. Kõik oli wait ja waga kui haud, ükski kisa ega kära ei rikkunud looduse rahu. Pool tundi võis ehk Kurt, paigalt liitmata nagu maalitud inimese kuju, oma koha peal oo tanud olla, seal kuuldi inimese sammude astumist, üks nägu tuli nähtavale ja astus tammede juure. pOn kutsutud oma koha peal?" küsis üks sügav tõsine heal. ,Siin!" vastas Kurt, ja astus ette. Kohe oli nüüd wõeras tema kallal. Ta oli laia mantli sisse mässitud ja kandis pea ümber üht näukatet. Kalamehe vaev, wõerast meest tunda saada, oli ilmaasjata. Mis ma pean tegema?" küsis Kurt. „Laske silmad kinni siduda," ütles kohtu käskjalg, »ja ärge rääkige üht sõna enam, künni Teie küsitud saate." Kalamees jäi vagusi ja wõeras mees sidus temale villase rätiku pea ümber, võttis käest kinni ja siis töttafiwad  minema. Tüki aja pärast kuulis Kurt jälle Nuuris lohisemist ja healte sosistamist ja kui lootsik juba jalge al kõikus, sai ta aru, et vee peal oli. Mõlade takti järgime  tõstmine ja langemine tunnistas, et sõiduriist edasi liigutud sai; umbes veerand tunni pärast aga jäi lootsik seiSma. Tema sai jälle kuiva maad mööda edasi tallu - tatud, tee wiiS neid üle põesastiku ja kiwirüngaste, veel tük maad eemale, kuni eestvedaja viimaks seisma jäi. Mitu sammu kõmpifiwad ligidale ja üks heal kõlas läbitungiva  valjusega: ,Kohtumehed on kous, kohtualune saagu ettetoodud., Kalamehe juht tallutas teda uuesti edasi ja seekord suure ettevaatamisega. Mimardage ennast natuke, kalamees/  ütles ta, ja nüüd sai ka Kurt aru. et ta ühe koopa suu ees seisis. Weel mõni silmapilk, fiiö võeti kate silmi eest ära, ja tema seisis salakohtu eeS. See oli üks saali moodi, suur kõrge võlvidega ruumikas  tuba, kuhu kohtunikud oliwad kokku tulnud, ja tuba ott mitmesuguste ilusa värvi ja tuledega väljaehitud. Kesk seda ruumi seisis pilk ahtakene laud, ja selle peal ükS mõek, köis ja surnupea.. Laua taga aga iStufiwad raudtoolide peal kakSteistkümme meest. Tõsisemad ei ole kül kohtuherrad Rooma linna turul, millal Brennus linna siSse tungis, wäljanäinud, kui need näud! Nende kaheteistkümne keskel istus täna selle küla priigrahw,  haige Jsenburgi asemel, see oli juba elatand mees, sügavad kortsud otsa peal, ja tema õiglane nagu oli valge juukstega sissepiiratud. Temast mõni samm eemal, seifis käskjalg, käed ristis rinna peal, kelle silmad väsimata eeSistntku  peale wahtifiwad. See andtS kohtualesele märku, et ligi aStuma pidi ja pööras ennast siis käskjala poole. Ma küsin Sind saadik/ nenda hakkaS.M istmist, ,kaS ei peakS kiil juba see päev ja tund kätte jõudnud olema, meie kõigearmulisema Isa ja Keisri eest wäljaaStuda, kolmainus kaitsegu teda, ja tema nimel tahame meie nende kurjategude üle, mis külas sündinud, salakohut pidada? " ,Zah priigrahw", waStas küsitav. Ma küsin Sind edasi käskjalg", rääkis eesiftnik sits, „kaS on neist kohtuliigeest mis fiin konS küllalt, et Keisri nimel tõtt rääkida?" .Ml, kül", kostis käskjalg. ..Kaebaja aStuga ette", ütleS priigrahw ja istus tooli peale maha. (Jääb poolele). Kirjawastused. L. K. P.: Halplaste laulust paneme meie küll wasta meelt oma lehe sisse. Aga seda peame juba peletuseks tegema; muidu sajaksiwad seesugused halplaste kessist tosinate kaupa rahwa sekta. Kui mõned wiletsad seda umbrohtu närima halkamad, mida meie aiast wälja wiskasime, ega aid sellepärast kitkumata jääda wöi?— Peeri walla kuuendiku asi oli seaduslik. Seda oli omal aeal kohtus üleaSantud, nüüd oli kuuendiku wäljawahetada tahetud ja mäljamahetus oli juba enne tüli seadusliku kohtu poolest kinnitatud.  Kuuendiku seadust oleme selle lehe sees täitsa seletatand. Kuidas sellega asjad igas üksikus maldas seisavad, seda peavad wald, mõisavalitsus ja kohaline kohus teadma ja tähele panema. Kiriku teadused. Jaaui-kirws: 82. Novembril, surnute mälestuse pühal teeb õpetaja Asmuth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Laululehed enne lõunat ja waagnad pärast lõunat õpetajate lesenaeste ja waeste laste kassa heaks. Jutlust pärast lõunat teeb pastor Grohmann. Pihtili wõtab pastor Grohmann  lmipäöw kellu !2. õpetaja Assmuth kellu 1. 2b. Nowenllnil  kellu !> peab pastor Grohmann piibeltundi. Viitja Kirikus: 22. Nowembril teeb pastor Bergwitz  jutlust jö wõiab lauarahwast. Ts-nsmi P°olest lubamd. TMnnaS, 20. Li»df°r«'i p»r>t°t. t«»»» t° wIW«. Tallinna Linnakohtu poolest saab seeläbi neile elanikudelle, kellel valimise viguS on, teada antud: I. et linna wolinikude valimiseks järgmised pääwad on seatud: 1. IL. klassi valijate kogus 30. Novembrikuu pääw s. a., ning, kui lisawalimisi ' peaks tarvis olema, 3. Detsembrikuu pääw s. a.; 2. 11. klassi valijate kogus 7. Detsembrikuu pääw s. a., ning, km ksawalumsi peaks tarvis olema, 9. Detsembrikuu pääw s. a.; 3 I. klassi valijate kogus 11. Detsembrikuu pääw s. a., ning, km ksawakmift peaks tarwis olema, 14. Detsembrikuu Pääw s. a. ; . . > 11. et kõik valimised linna pritsimaja saalis saawad ettevõetud ja 111. klassi valijatele hommiku kellu 9, 11. klassi valijatele enne lõunat kellu 11 ja I. klassr walijatele lõuna ajal kellu 12 peale hakkavad, mis ajast saadik kunm kellu 3 Parask lõunat valimise sedelid saawad vasta võetud; m. et-keegi valija walijate kogu hulka ei saa lastud, kes Mltte uhe kema nime peale wälja antud valimise kaardi oma tunnistuseks pole lunastanud, mis temas valimise saali sissemineku juures ette näidata ja valimise juures eestseisuse katt IV. 'et 11. Novembrikuu pääwast s. a. saadik Linnakohtu toas (Dr. Frese majas wene-uulitsal) iga pääw, pühapääwad ja kroonu pühad üksi vaha woetud, kellu 4 künni kellu 7 pärast lõunat, ja valimise Pääwadel pritsimajas iseäralised, linna wolinikude seast kokkuseatud kommissionid saawad istuma, kes valimise kaarta ilma maksuta wälja annavad ning walijate asemikude volikirjad lälnkatsuvad; V. et wolikirjade peal, mis need, kellel walimise õigus on, oma asemnudelle annawad, üks SOkopikane stempelmark peab seisma ja et need volikirjad, kui woliandjate allkirjutused Linnakohtulle peaksiwad tundmattad olema, politseiwaktsuste poolest ehk nõnda, kuda see meie kubermangude seaduses (Provinzialrecht) ette nähtud on, peavad tõendatud olema, ning et see tõendus Tallinna Raekohtu poolest ilma maksuta saab toimetatud, nii kui paberid, kuhu peale walijate volikirjad kirjutada tulevad (blankettidj,  Linnakohtu kantseleist ilma maksuta välja antud saawad; . VI et valimise kaardidega Maist linna wolinikude wakimse tarvis valmn e sedelite joonekirjad (Schemata) ilma maksuta saawad välja antud ja et nende walimise sedelite peale valitavate nimed nii hästi kodu kui ka vakmise saaks wõiwad kirjutatud saada, viimases kohas ka, kui seda peaks soowitatama, eestseisusest selle tarvis seatud ustavatest meestest walijate ülesandmise järele. Tallinnas, Linnakohus, 9. Novembrikuu paäwal 1881. Linna peawanem Baron A Uexkull. Linna sekretär O. Benecke. Kks hobune wankrega on Tartu-mantee peale Kulli poodi hooWt jäetud ja palutakse omaniku järele tulla Tartu-maantee peale Pfasfi majasse Grünfeldt 'i juure. ÜP jõukaS kärneri peremees soowib abielusse heita ja palub sellepärast naesterahwaid, kellel nõuuon abielusse heita ennast tema juures  Kotzebue uulitsas Nr. 95, kellu 4—5 wahel möllida. Teadaandmised. öM OMs-mstmd Si«ser Mft. Co. ««linksst. kelle müima aru aastal IW<Z, ' 538 tuhat ja 60S õmökus-maftnad khk !07 tuhat 442 enam kui aastal NUI? seda M, I!^Äs!ku 30-11 e aasta ajal oma teadust wälja nSitnnd et algus Singeru masinad nii hästi perekondades kui ka iga ammetsWM  /MMZ nilu töö juures lõige armsamad muudest wWapautrck õmblus- F »- Iv >z k masinatest on ja et nad oma ehituse, headuse, teaewusc ja tugewuse  poolest ühetist teiste wadrikute masmatest ei wõi umbe Swgrr SmbluS-mafiuab on umdut porandnilega . F>a abi tükkidega tehtud. Zseärmcs tuletanma meele seda uut tallaspuu d, mi« mõlemil poolel kus Tinger'i Maa»- macturina märk p-al ». Seesama ei saa oma mrga ehitust pärast ialgi ärarilutud kõik mürin on õmbluse juures seebi lõpend ja isegi nõrgema inimesele on tos m aj.ua xc-u l.ma waewata wõimalil. BttM ski kui masina arml peal wabrtku mark Mka Ms nn: . The Singer Manufaeturing Co.' seisab. U. ZlcivllNMr, litka uulitsas Ar. 57 188 olud- majas. Et rahwaS ise ka mäeseinad inimesed wõiksid algu» St«ger't masinad kätte saada, saawad  nemad ilma et hind kallim oleks wähe awaltes maksuga » rubla nadalaS äramStdud, ka wõetakse iga seltsi wanad ja vuud»lik..d masinad raha asemel wa«tm MhmawarM ja WlvaWljllii müib odawalt H. Kahmann, Kinga uulitsal omas majas. Hütd linnasid " !--d- M' juures Niggola-Kirilu juures Nr. 241 (12) ZMMMidWisks tarvis! Maihntaja! 3U kop. lök, 3 rusika tosin. lällemüjatele arvatakse hind halvemaks M Stahlbergi järeletulija. A k s krund 130 kw. sülda on müüja kalamaja uulitsas- Jiirrelküstda härjapea.jõe üäreS Nr. 224. H. A Andreseni Mullsiirgi Mllglljims Püha woimn kiriku hoowis No. S7B (S), on suures wäljawalimiscs ketti sugu Pusarkifid tamme-, saare- za kuuse-puust odawa hinnaga müia. Hinnad Tallinna turul. IS. Talwe-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 50 kop. Herned, t00p.... 8 » Katsed, toop. ... 7 „ Tangud, toop .. . S—lo Weikse liha nael. . 13-20 .. Sea liha nael . . . 11—15 » RSösk piim, toop . 6 . Hapu piim, toop. . 5 „ Koore, kortel .... 4—5 ... ) Laua wR, nael . . 35—45 » Püti wõi, nael . . 28—3» „ Muna paar.... 4 » KatusMwid tuhat 40 rbl. Kaubahmnah. 15. Talwe-kuu p. 1881: Soola tünder 7 rbl. kop. Kiwijool. tünder, 10 puda 7 rbl. Heringi tünder 20—25 rbl. Silgu tünder 15—20 rbl. Kopli heina puud 90 kop. Õle puud 2.i kop. Soome lat-raua vertpuda 24 rbl. Blwem raud 20 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 50 kop. Männi puude süld 4 rbl. 50 kop. Kiwiiüte puud 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl.