endid juba 1883. aastal ja asutastwad omale raamotu-kogu kus praegu 455. raamatut  on. Nüüd on nimetatud waldade ärksamad mehed jälle kokku heitnud, enamasti raamatu kogu liikmed ja on ülemale poole Palme ja põhjuskirja sisse saatnud Halinga-Noodi  lauluseltsi asutamiseks. Nimetatud  kahes wallas loetakse ka õige rohkesti  ajalehti. Tubli ette mõtte, astugu aga mehed kindlasti edasi. Ööse 15. mail on Tammiku kõrtsimees cnuast metsa oma karjamaale ära poonud, kust ta teisel päewal leiti. Arwata on selleks teda meele nõdrus ajanud, naene ja 4. last jäimad leinama. Pärnu linna Räägu mõisa Rae kõrts, põles 20. ja 21. mai wahel ööse ära. Kõrtsimees  on oma kraami enamasti wälja saanud,  maja on kinnitatud." Tule hakatus teadmata. Järwa maal, Peetri kihelkonnas, Sargwere wallas põles 19. mai kuu päewal  kaks talu, kõige kõrwaliste hoonete ja maja kraamiga ära. Lapsed, v kelle käest tuli lahti peasenud, põgenenud ise kambrisse  peilu, kust neid õnneks üks wana inimene pKstNud, sest waumtoid ei olla kodu olnud. Üks wasikas jäänud sisse, teised loomad saanud päästetud. Lapsed hakanud toa seina ligidal kütist tegema ja sealt läinndgi maja põlema. Hoidke tuld laste eest! Kambjas oli 42. mail kiriku ja kooli konwent koos. Muu seas anti ka selle aastasest koolitööst, nimelt piiblilugus, katekismuses ja lugemises, aru ja oli näha, et mõned koolid neis asjus meel rohkem oliwad edasi 'jõudnud kui mullu aasta, üks komvendi liige nõudis juba töist korda, et konwendi protokollid Eesti keeles saaksiwad kirjutatud, ja et kõik saadikud peaksiwad oma nimed protokollidele alla kirjutama, mitte aga wöörmundri herra üksi. Wöörmündri  herra aga püüdis seletada, kuda see ilus ja armas olewat, kui asja tallitus wana harjunud kombel sünniks. Eelnimetatud  saadik nõudis aga ikka, et sääduse järgi saaks tehtud. Wõeti siis küll asi otsustamise alla, aga häälte enamuse järgi jäi ikka õigus Saksa keelele. Hääle andjate  seas oliwad ka kaks wäljamaalast, kes Saksa keelel wõita awitasiwad; sääduse  järgi ci oleks neil küll ühtegi hääle Si- gust. Kahjuks näis ka mitmel saadikul wöõras keel emakeelest armsam olewat. Nii on siin lood. Ootanie parandust. Meie elatanud, õpetaja, pMvski oma kauase M järgi koplini Meiuks jaa nud ja on kartaMt pea kogudust leinama jätab. » Mawxja Magdalecna lihrlkonnas,  Soare inäLas, Wasiewerc kiilas- põle. pühapäemal 22. skp. umbes kella l 2 ajal Sepa talu kõigi tormiliste hoonetega ara. Esiteks hakkas tuli Kuke talu karjalauda katuselt paistma, siis ojas tuul kõik tule-leegid  körwal olema Sepa talu hoonete pääle, mis kohe mõne silmapilgu järele tuleroaks saiwad. Inimesi tuli küll maga palju kokku aga et wee-pritsi ei olnud, ei wöidud tule laiali minemist takistada. Wiimaks jõudis küll'prits Saare mõisast sinna, aga ' seni oli juba tuli oma tööd lõpetanud, nii et muud talu hoonetest üle ei jäänud, kui nuhtlemise saun. Inimesed ja elajad on wälja saadud, kõik muu warandus aga sisse jäänud. Kudas kuulda, olla tule hakatus naabri talu seitsme aastase poisikese läbi sündinud, kes oma karjalautade juures olema  põhu-küüni läinud paberossi Põletama. Nimetatud kalu hooned ehitatakse küll inõisa herra poolt üles, kõik muu kahju jääb aga muidugi rentniku oma kanda. p. S. kooli abikool Meister Maarja Magdaleeuas pidada nagu kuuldub, tarwiliku  tunnistuste puuduste pärast, isamaad jumalaga jätma ja polku minema. «. Suure-Kongutas wõeti minewal nädalal üks kelm kinni, kes jn tihti fäälse kaupmehe poodis wõorsil oli käinud. Kui kaupmees kahjiltegijat teisel teel teada ei saanud, jäi ta kord waritsema ja tabas nii märga kinni. See 'oli ligidalt kohapidaja poeg! Wiidi mees kohtusse Kaupmehe kahju on mõned sajad rublad suur, palju kelm tasuda jõuab, on teadmata. o— Wiga l a s, on mõisawalit sus kaks walla koolmeistrid lahti teinud,  teise juba ka minema saatnud ja uue asemele pannudj ilma et' selleks ühtigi süüdi oleks nimetanud. Olla ööldud, et see ainult mõisa asi olewat. Wrl. Hapsalu ligidal olnud ühel kalamehel  aruldaue saaki ta püüdnud nelja puudalise kala kinni, mida Hapsalus 29 rubla eest ära ostetud. Karulast kirjutatakse meile pikk wastus  säätse näitluse üle iluiunud kirja kohta,  kus nimelt koolmeistri eest. seistakse, kes mitte, sudu wastane pole olnud, nagu endises kirjas yökdi. .Koolmeister läinud -ulles pidult, kui sääl rahu riklimist karta olnud, pole aga kedagi teisi Ka awateleuudh.ka  lükanud tä näitluse kuulutuse alles pärast pidu algest mcchm Ühtlasi noomitakse  näitluse ertcwötjaid sarnaste puuduste  ja migahe eest hoida, nagu pia maale ilmsiks tulnud. Soowitakse ka sissetuleku üle aruandmist. Tormas sajas 20. skp. müristamise/ wihma, kus pikne mitmel pool kahju tegi. Awinurme wallas Täädusaare külas on nendel päeivadel ühele laugetõbelisele naesele metsas rohu korjamise juures haigus pääle tulnud, ta kukkunud wist kummuli mette ja leitud siialt surnult. Rukiorased on külma kewade pärast waesed. —p>. Kullamaa kihelkonna Eesti Alek-- saudri kooli abikomiteel ole>vat nõuu tänawu  aasta nelipühi keskmisel päewal 13. juunil s. a. Kullamaal Kärneli talu lahkesti  lubatud ruumide- nimetatud kooli hääks näitemängusid'„u.ks öö „Jsaisa wiisi" etcntada ja laulu kontserti anda, mille ette walmistanüscl Kullamaa sugUrele  saab ka Lääne ma hakenrihteri herra neile seda luba lahkesti muretsema. Selle pärast on wäga ivowiha, et Lääne maal duse armastajad sõbrad sellest pidust tuleksiwad  hulgani oja wõtma; wist on see wiimaiie  pidu niuielalud kooli hääks. Tulgu siis iga auusa meeleline Lääne M'ja taat, neiu ja peiu ja kõik muud teised Eesti rahwa  sõbrad sellest lõbustusest osa wõtma. Lääne Zaak. Kuresaarest kuuldub, et säälne sadam  riigiwäliksuse otsusel käesolcwal suwel tublisti puhastatud saawat. See kergitaks jäälset lasmasöiiu maga ja tooks nii linnale  suurt kasu. wait olemine tähendab? Kas waikus enne tormi? . . . „Kas sul on minu jaoks Pool tundi aega, wõi oled sa liig wäsiuud?" küsis Madison,  kui nad koju jõuudfiwad. „Mul on aega," kostis Margareta tasa. „Siis tule minu kambrisse ja wõta istet." „Mis sul on, Robert, sa oled nii iseäralik?"  „Svo, wõi iseäralike naeris kapten mörudalt, kuna ta akaa piida najale toetas. „Mul ei ole midagi, sa näed, ma olen üsna rahuline. Et su aeg igawaks ei lähe tahas ma kohe algada. . . Ma olen tähele  pannud, Margareta, et see side, mis sind minuga ühendab, sulle wangistawaks on saanud. Sa rebid ja katkud seda sidet, hoolimata sellest, et köis mulle selle läbi walusasti liha sisse lõikab. Nüüd olen ma nõuuks matnud, sidet sõlmest lahti wõtta, mis juures ma sinu abi ja nõuusvlemise  kohta ei kahtle, sest see side on meie mõlemate õnnetus. Rahuliselt ja külmalt kõneles ta seda. Margareta wahtis suurel hirmunud Pilgul tema otsa, nagu ei usuks ta oma kõrtpu. „Minu nõvu on, et meie isekeskine ühendus tänase õhtuga lõppeks," kõneles kapten sellesama kindlusega edasi. „Minule saab sellest toast, kus ma praegu olen, elamiseks küllalt; sina tarwita kõik teiso. Iseäralist lähemat läbikäimist meie wahel ärgu olgu; ma tean, et sina seda ei sootvi ja enesest pean ma seda sama tõendama. See kõik peab aga nõnda toimetatud saama, et ilm sellest suuremat märku ei saa. Minu  auu on mulle kallis. Ühtlasi tuleb siis seaduslme lahutamise asi ühendatud jõiwl käsile wõtta homme päew. Mida  rutem, seda parem; ma tahan rahu saada." Margareta istus liikumata paigal, Wiimane weretilk oli ta nüost kadunud. Sa näitad minu jutu nagu weidi imeks panewat," kõneles kapten edasi, „wähemast ootasin ma, et sa oma kõige elawämäk rõõmu minu ettepaneku üle awaldüksid. S-e sündmus, mis sinu ja Leopold NeKselui  wahcl täna õhtul ette tuli ja mille sala päältkuulaja ja -nägija ma tahtmata kombel juhtusin olema, annab sulle ju sel? leks Põhjust' küllalt, nägu ta mulle asja andis, sinule seda ette panekut awaldada. Miks sa ei kõuele, natne?" Margateta ei kõnelenud. „Sa oled wälelik, truuduseta, auutu uaesterähwas" kapteni hääl kõmises nagu kange kõue mürin „sul ci ole enese ega minu anu kallis. Sinu esimene male oli see, kui sa mulle tõendasid, et sa miud auustamise ja lugupidamise parast abikaasaks walid. Sinu teine wale oli see, et sa enesel onupojaga enam mingit ühendust  ci ütelnud olema. Truuduseta ja auuta oli see, mis ma juba mõne kuu sinu juures tähele olen pannud ja millele sa täna tipu otsa panid. Naene, kelleks pead sa mind! Kuda julged sa minu aun mudasse  tallata ja tallata lasta  nurjatumate  kelmide läbi, nagu see Leopold Nesseln  on!" Nüüd oli säde kuiwasse südamesse langenud,  uuüd tuki äikene Pärast põuda. Nüüd pääsis maru pärast waikust laht!. Kauemini ei jõuudnud kapten oma kannatlikku  meelt talitseda, oma rahu alal hoida. Ta silm wälkus, ta wärises kõigest kehast. ~Kellega arwasid sa mängida, keda petta wõiwatl Ma kosisin omale naesi, mitte kergemeelse teatriprintsessi, hirwitawa pidukekssja, hälbi meestelipitseja! Ma lootsin  sinust truuwi armastajat abikaasat saatvat, hoolast perenaest, aga ma petsin  ennast hirmsasti! Aga weel whkem petsid sina mindi Sa teadsid, kes sa oled, kes ma olen; sa teadsid, et sinul minu wastu mingid õrnemat tundmust ei plnud; sa teadsid, et selle mehe pilt ikka sn südames  edasi elas/ kes sind korra petnud, aga sul oli siisgi see süda, see julgus. mind tagasi kutsuda, ennast minule pakkuda I Sa tahtsid teda weidi karistada, ma aiman seda, aga naene, miks pidi see minu südamewere, minu auu hinna eest sündima!  , , . Mine, mul ei ole sulle enain midagi ütelda!" Ta pööras hirmsa meeleliigutusega, mis peaaegu ta tunge tõmbamist takistas, kõrwale,  " Margareta ajas end pikamisi tooli päält üles. Ta tuilns paar sammu edasi ja sirutas mõlemad käed nagu abi ja kaitset paludes wälja, ~Roberi, , , Robert!" sosistas ta se,,Mine,  mine, ütlen nia sulle, ma ci taha sõna kuulda!" küüdis Madison, käega ukse poole näidates, 21, Kuhu päikene ci paista. Kui kapten iärgmisel hommikul üles tõusis, leidis ta Margareta käest järg„Minu  abikaas! „Sa ei laiknud mind eila midagi oma „raskete kaebtuste pääle kosta; nia ei ta„hagi  seda enam. Alul on sulle ainult „ütelda, et ma sinu wastu kudagi abikaa„salist  truudust ei ole murdnud, ei mõtte, „sõna ega teoga. Ma olen ilmasüüta, „Minu ilmaiuutus, minu puhta südame „udkiis keelab mulle ära, sinu kaebtusi lä„bemate  seletuste !äbi ümber lükata, mis „mul ivöimalik oleks. Kui sina seda minu „seletnst tingimata ci uju, kui sul karwa „wäärtgi minu truuduse õiglase südame „kobra kakilust on. siis saada oma nõuu „meie lahutamise asju- täide; mina ei tee „mingit takistust. Sinu naene," Oli Margareta lootnud, et sellel külmal  käskiwal kirjal Roberti kohta mõju oleks? Ta eksis, südames kahtlus ja umbusaldus pesstama asunud, säält on ta wisa kaduma, päälegi iveel kui kabtluseks  kindlad, ümberlükkamatu põhjused on. Neid arwas enesel kapten olewat,' „Kudas julgeb mees teise mehe naesele wecl läheneda, kui naene tema >vastu tagasihoidlik,  wastuseislik on, nagu tema kohus  peaks olema?" arutas enesele Madison,  „Kuda julgeb mees selle naese ümber  lipitsema minna, keda ta kord nurjatumalt petnud, kui tal teada ei ole, et see 'naene talle audeks aunud, et tal tema wastu ikka meel soemad tundmused põues elutsewad? Ja kolmandamaks kui see mitte nõnda ci oleks miks ei ostu see naene alatumale inimesele võlgdusega  wastu, ei hoia tema seltsist eemale - ka siis kui ta oma meest ci armasta, kui aga oma waunet tema wastu murda ei taha?" .Margareta on süüdlane," oli Roberti otsus. See on wale, et ta truudust minu wastu ei ole murdnud-, minu, aun maha ei ole tallanud," Aga neid arutamist ei olnud wajagi, Robert oli ju eila õhtul midagi näinud  ja kuulnud, mis kõik selgeks, iga eksimise  wöimatuks tegi, Leopold Nesseln oli Margaretaga pärast tantsu lõpetamist sellesse kõrwalisessc kambrisse astunud, m>Z tantsijate jaPitamisekS wilu peetu Pool tahtmata oli neile kapten sinna järele läinud  sala wõim oli teda nagu iundinud.  Selle kambri körwal oli teine we>- kem ruum, sinna oli Nesseln noore proua, ga astunud, kuna uks praokile oli jäänud. Ja nüüd kuulis siis Madison, tuda lipitseja  tema naesele kõige magusamate sõnadega  tulise armuawalduse jalge ette wccretas.  Ja siis oli Madison' ukse wahelt oma enese silmaga näinud, kuda noormees tema naese ette pölwili lauges. Ta oli Soome maalt. Nagu kuulda, tabab Kalcwala wälja andja A, W, Forsman tänawu sui Tar tusse tulla, Nimetatud herral on mitme suguste uurimiste pärast nöuu Eesti Kirjameeste  Seltsi ja Opetatikd Eesti Seltsi korjandusi lähemalt läbi wandata ja neist enesele tarmilikku materjali paluda- Läti maalt. Miiast, Balti politehnikumi põllutöö professoriks on Wieni ülikooli dotsent. Dr, Schwindler, Riiga kutsutud, Wiitawist teatab säälne ajaleht, et ühe mõisa heinamaal kraawikaewamisel poole sülla sllgawusel l I inimese luukere leitud. Kahel pänlnul on augud sees, arwata  kuuliaugud. Pääle ühe siidi riide näru pole muud midagi leitud. Luud on wana aja uurimiseks säält ara toodud. Ka Läti leht „Latw, Aw," teatab, et Terwiteni jõe kaldal mõisa töötegijad palju wana aegseid sõjariistu, piikisid, odasid ja muid, põllu kündmisel maa seest leidnud. Kuura maapäew on otsuseks teinud, riigi walitsuje poolt paluda, et Goldingi gümnasium ikka Saksa keeleliseks kooliks jääks kui ka erakoolina. Sarnane palme oli ju enne Liibawi linnawolinitknde poolt ette pautud, mida aga tagasi lükati, Ka wõtis maapäelv nõuks, rüütlijeltsi  kulul üht era raudteed Miitawist Bavskesse ehitada, et säälne maakond kergemini  oma rohket Põllusaaki kaubale wõiks saata, Läti laulupidu kohta saab >,Balt, Westn," sõnumid, et Pidukomitee poolt soowitatud  rahwuslikud riided wäga rahwale meeldiwad, nimelt õrncum soole. Igal pool -tõtawad neiukesed omale sarnaseid riideid muretsema nagu pidukomitee eeskirjad  ja kujud on annud, ka needgi, kes enne selle wastu oliwad. Mitte iiksi lauljad, waid ka palju muid Pidulist saada rahwa riietes ilmunia, hooliuiata, et uende niuretsemine  kaunis kallis tuleb. Wõnnus on raudtee jaama ehituse juures palju surnuluid ja nendega ühes ehte asju ning sõjariistu, mitmesugust moodi,  maa seest leitud. Et luud paljalt paari jala sügawusel oliwad, siis on arwata, et sarnane  matmine ainult sõjaajal wõis sündida. Leidus wiidakse Peterburisse uurimise alla. M 62. Posti m e e s. 1888