järele jälle edasi. Sõjamäe walitsuse poolest olla sarnaseid marssimist kästud, et nii wiisil soldatist sõjakäikudele harjutada. Rarwast. Mõne päewa eest laskis ühel öösel kaupmees W. oma naise Zsl, 20. aastasel neiul, pistuli kuuli peast läbi. Õnnetuse sünnitaja, kes paar päewa ülekuulamise all mängis oli, aga warsi jälle wabaks lasti, olla, nagu kuulda, oma tegu seega wabaudanud et ta oma wenna pistuli, mis selle surmast saadik ligi 5 aastat tarwitamata seisnud, teadmata wiisil, kus ta pistuli tühja arwannd olcwad, lahti olla lasknud. Tohtrid on õnnetuma kuuli, mis otsa eest. sisse lastud, kukla tagant küll wälja wõtnud ja õnnetu on meel elus, aga tema rääkimise wõim ja meelemõistus on kadunud, nii et ta oma laskja kohta midagi awaldada  ei wõi. Kaupmehe naise, tema õe ja kaupmehe  kohta on mitmesugused jutud rahwa seas liikumas, mis nende lähema perekondliku elu kohta käiwad. Peterburgist. Ashinowiasi ei taha meelgi waikida. Ehk küll tema cttewõte kellegi poolt kiitust ei leia, awaldakse ometi ka Prantsuse ametnikkude waStu nurisemist, kes liig ülekaela Wenelaste päüle kippunud. Ashinowi kaaslased on ülekuulamises rääkinud, et neid suurte meelitustega  Afrikasse olla petetud, auu, wara ja kes teab mis weel lubatud. Abessiniasse edasi minna ci olla Ashinow enne tahtnud, kui üks 7000 mehe suurune waehulk ühe sheiki juhatuse all ka sinna ühes tulla. Kui Prantsuse poolt laskma hakatud, ütlenud Ashinow seda auuteretuseks sündiwat. Ashinowi kaaslased on Afrikast wäga wiletsas olekus tagasi tulnud, mõned üsna pool halaSti, nii et neile kohtu poolt pidi rudid muretsema. Kellel wähe warandust oli, ehk keda teised aitasiwad,  reisisiwad oma käe pääl kodu, suurem osa aga pidi wangi wiisil kohtu poolest saadetama, millega palju tüli oli, sest mõned ei teadnud isegi oma kodupaika. Senatis on hiljuti otsustatud, et need, kes ametikoha ruumides oma ülematele kätt ei anna, kui ülem neile kätt pakub, ameti kohuste wasta eksimise pärast süüdlasteks arwatakse ja kohtulikult Vastutamisele wõetakse. Veterburgis suri krahw Peter Schuwalow 10. Märtsil ära. See auus ja tähtjas mees on kolme Wene keisri all riigi ametit teeninud, nimelt oli tema mõne aasta Baltimaade kindral-kuberner, pärast Wenemaa saadik Inglismaal, riigi nõuukogu liige ja meel teist ametid on tema omas nooremas elueas pidanud. Warshawist. üks 11 aastane, 2 arshinat 11 wershoki ehk 6 jalga 3 tolli pitk ja 7 puuda raske tütarlaps saab praegu Warshawis amalikult näidatud. „Wäike" on Borissolebskist pärit, on meel üsna lapse moodi. Ta pidada Parisi wäljanäitusele  minema. Warshawis on kohtu ülekuulamine Sra kihwtitud lciwade pärast nüüd otsa korrale jõudnud. Minema sügisel saiwad sääl enam kui 130 inimest ära kihwtitud. Ülekuulamise järele on kihwtitamine ühe pagari leiwadest tulnud, mille taigna sisse meistri lahti lastud tööline kihwti (wase roosted) rohelist wärwi oli salaja riputanud. Onne kombel ei söönud pagar ise ega tema perekond neist leiwadest,  mis ära kihwtitatud taignast oliwad tehtud ja küpsetatud, midagi. Kätte saadud kihwti segaja töömees on aastaks wangi tööle mõistetud. Saratowist. Saratowist teatab kohaline leht, et Baloshowa maakonna, Pestshanka küla salmilaulja õde surma sarnase une sisse langenud, mis 60 piiewa kestnud. Wahel olnud tall silmad kinni, wahel jälle lahti. Wahcte wahel löönud haige põskedele punased plekid, mis üle näu laiali lagunenud. 60. päewal surnud naisterühmas ära ja saanud kahe päewa pärast maha maetud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa sõjawalitsuses proowitakse  uutmoodi püssi, mida kõigist senistest paremaks arwatakse. See olla kõigest seitse naela raske, temaga wõida minutis 60 pauku lasta, ta sünnitada wähe suitsu ja nõrka põrutust laskmisel. Sakslased kiidawad seda üsna õhinal ja loodawad sellega tulemastes sõdades imet teha. Külab kuuleme  sellest edeSpidi rohkem. Saksa sõja laewastik on oma tüliõuna,  Samoa saarde juures, ühe hirmsa maru läbi kaunis suure kahju saanud. Suuretüki paat „Eber" ja sõjalaew „Adler" on Apia juures põhja pääle jooksnud, niisamuti ka kiirlaew „Olga." „Eber" ja „Adler" on täitsa hukka läinud ja esimene 70 ja wiiinane 20 inimest kautanud. „Olga" mehed on eluga peasnud. Kolm Ameerika sõja laewa „Tarton," „Vandalia" ja „Nipsik" ja kõik Samoa sadamas olewad kaubalaewad on hukka läinud. 18. Maristl sõitis Belgia laew „Comtesse Flandre" Ostcnde sadamast Doverisse. Paksu udu pärast jooksis ta teise Belgia laewaga „Printsesse Henriette" kokku. Esimene langes kõige reisijate, kapteini ja lacwamecstega põhja. Ainult üks ainukene hing peafis ära ja see oli prints Jerome Napoleon. Saksa keisri külasse minek Inglismaale saada Mai kuul ametlikul wiisil sündima. Suur sõjalaemastik saada keisriga kaasa minema. Prantsusemaalt. Prantsusemaal onkõne - ja kirjawabaduS ülisuur, peaaegu piirita. Iga mees kõneleb ja kirjutab, mis talle suhu ja sulge juhtub. Et seda õigust aga ka wäga kurjasti pruugitakse, tunnistawad nüüd Prantslased ise. Alalised sõimu- ja tcotuse-awalduscd, mis ajalehed walitsuse meeste wasta ühtelugu toomad, mõjuwad halwasti rahwa paale. Kui inimesed ikka loewad, et walitsuse palee rööwlikoobaS, saadikute maja jändajate kogu, ministrid kelmid olla ja kõike puhattawat luuda oodata olewat, hakkawad seda mõned ikka osastgi uskuma ja sellega kahaneb walitsuse mõju suurelt. Nüüd olla saadikute majas ette pandud, et ametnikkude laimajad ajalehed trahwitud saaksiwad, oga selle nõu wastawõtminc on wäga kahtlane. Parisis on olek wäga rahutu ja meeled ärritatud. Mitmesugused jutud käiwad suust suhu. Walitsuse asukohtasid walwatakse hoolega sõjameestega.  Deroulede on isamaa-liiga osalist kokkujooksmisi  eest hoiatanud, fiisgi on igal pool sõjalist ettewalmlstusi näha. Protscs isamaa-liiga peameeste wasta on alganud, need salgasiwad aga, et nad mõne salaseltsi osalised olla ja ütlesiwad, et nad üksi isamaa auu ja kasu püüdnud. Suur rahwahulk oli kohut kuulama kogunud. Jtaliamaalt. Jialiast tulnud teatuste järele suri Abeisinia kuningas Johannes nende haawadesse  ära, mis ta Shoa kuninga Meneliki wastu lahingi» sai, pääle selle kautas kuningas lahiugi. Shweitsimaalt. Helwetsiasse on wiimsel ajal jälle nihilistid elama asunud ja endid häwitamise  tööde pääle ette ivalmistama hakanud. Zürichis on neid terme salk kinni pandud ning kohtu ülekuulamise alla wõetud. Kõik on wõeraste rahmuSte liikmed, kes siin lõhkumise pommide walmistamisega pead murrawad ja aega wiidawad. Neilt olla üht tundmata pulbrit leitud, mis iseenesest  põlema läheb ja hirmsa jõuga lõhub. Rumcniamaalt. Wene alamate wäljasaatmine Rumeniast on Wene ajalehtedes  suurt pahameelt ja nurinat sigitanud ja mitmelt poolt antakse säälsele Wene saadikule Hitrowole süüks, et ta paremine Wene alamate eest ei seista. Rumeniamaalt on suur osa sääl asumaid Wenelasi wäga käredal kombel üle piiri saadetud, mille põhjuseks oli üteldud, et nemad nihilistide püüdmiste osalised ja hea korra rikkujad olla. See ei olla aga Wene lehtede järele sugugi nii, maid wäljasaadetud olla rahulikud kauba- ja muu asjaajajad Rumenias olnud. Asja põhju» olla ainult säälsete wõimumeeste waen Wenemaa wastu. Wälimise ministeriumi ajaleht räägib asjast rahulikumalt. Wõida ju olla, et mõned wälja saadetud mehed kahtluseks ka põhjust olla aimud, siisgi olla sarnane hulgana wäljasaatmine ülekohtune, mille süü aga arwamise järele alamate ametnikkude pääle langeda, kes ülearu südilt oma ameti wõimust on tarwitanud. Lootuse järele saada Rumenia walitsus seda asja paremine tähelepanemise alla wõtma ja ametnikkude omawolile  piirisid panema. Japanimaalt. Japani kooliminitter on mõrtjuka käe läbi 11. Webruaril surnud. Tähendatud  päewa homikul tuli üks noor inimene, umbes 25 aastat wana, ministri Vicomte Mori kantsleise ja nõudis ministriga kokku saada. Sekretäri asemik teatas, et see wõimata olla, ta pidada oma asja temale rääkima. Wõeras tähendas, tal olla saladus, mida üksi ministrile wõida kõnelda. Minister pidada oma elu eest walwama. Sekretär teatas seda ministrile. See käskis järele kuulata, mis mees niisuguse sõnumetooja on ja walmistas ennast paleesse minemisele ette, kus sel päewal uus kooliseadus pidi kuulutatud saama. Täies ametiriides  wälja minnes astus sekretär ta juurde ja näitas talle meest, kes temaga kokku tahta saada. Mees karga» kohe ministri pääle ja torkas ta hõlma alla peidetud kaheterase noaga läbi, nii et minister teisel päewal hinge heitis. Mõrtsukas wõeti kinni. Ta oli üks usujampsija, teS juba mõne aasta eest wandega tõutanud, koliministrile seda surmaga kätte maksa, et ta kord ühes wanas Japani pagana templis käis, ilma et enne saapad jalast ära oleks tõmmanud. Kirjandusest. Keisri ja Isamaa laulud. Eesti rahwa koolidele wälja antud. Hind 15 kop. Riias. Trükitud Müller'i kulu ja kirjadega. 1889. Kirjutanud Harry Jannsen. Iseäranis tähelepanemise wäärt laulud selles raamatus on Dr. Weske, J. W. Jannscni ja Koidula laulud. Raamat on 48 lehekülge suur; trük selge ja ilus. Wäljaandja on raamatut kuratori härra soowil nooresoo äratuseks ja kasivatuseks  kirjutanud ja on selleks mõned paremad Eestikeele laulud wälja walinud, nii et ta laste poolt waimustusega wöib wastu wõetud saada. Kuratori härra olla raamatut alamatesse koolidesse kooliraamatuks seadleda mõtelnud. Soowime et ta head wilja kannaks, nagu temast loodetud. Ühe tähtsa ja kasuliku ettewõtc pääle Eesti kirjanduse põllul tahtsin „Saarlase" lugejate tähelepanemist  juhatada. Eesti kirjandus edeneb uuemal ajal õige jõudsaste. Raamatuid ja ajalehti antakse rohkeste mälja, aga need kõik on enamiste täieealittele  inimestele kirjutatud, laite pääle pole kirjutajad palju mõtlenud. Küll ilmub ka lastele kooli-raamatuid, aga sündsaid laste jutu-raamatuid on mähe ja laste ajalehte polnud siit saadik olemaski.  Nüüd on aga selles asjas üks tähtjas samm edasi astutud. Aeg ajalt ilmub nüüd üks laste leht nimega: „La»te rõõm." Sellest lehest on juba nr. 1 ja 2 ilmunud. Iga leht maksab paljalt ühe ainsa kopika ja on saada Tartust praosti A. H. Willigerode käest. Leht on nii suur nagu need jutlused, mis mööda läind aastatel 1. kopika eest ilmusiwad. Lehe esimesel numbril on juba nii palju tahtjaid olnud, et seda enam pole saada. Teise numbri sisu on järgmine. Esimese lehe külje pääl on suur pilt: „Aega mööda, aga hoolega." Teiste lehe külgede pääl on järgmised  jutukesed: „Aega mööda, aga hoolega." Kuidas wäike korstna pühkija palwet tegi. Tüürimehe  poeg. Kuusk ja kask. Kus keegi ci näe. Maitsew supp." Lehe paber on hea, jutustused on ladusas keeles kirjutatud. Nagu kuulda, on lehe kirjutaja tutiaw kirjanik Paistu õpetaja