rahwa elu ei tunne. Eesti seltside tegewus on elawam, lm nälgi enne ja oleks naljakas kuulda, et seda seesugusel tõe näul salgama hakatakse. Lätimaalt saadab meie Lati tõlkija ja kirjasaatja jarelseiswad teated: Meie praegusest raskest ajast kirjutab hr. Perkon Läti ajalehes „Balss'is" ja arwab selle mõjuwamaks Põhjuseks, nimelt näidist maa müimift, kellega palju paremal  aegadel ja aastadel alustust tehtud, kuna näid, kus Põllumehe sissetulek palju on wähenenud, meie maa walusaste  puudust tunneb. Niisama olla lugu ka rentnikudega, kellede rendi kõrgus paremail aastadel määratud olla. Töine tähtis põhjus praeguse raske ajale olla kuulmata raha puudus. Põllumehe wäljaminelud on mitme wõrra astmisega kaswanud, ja ta ei saa enamiste oma jõuuga läbigi, waid piab enamiste tungiwa sissemaksmiste tarwis raha laenama, kuna sissetulekud wiimastel aastadel palju wähenenud on ja meie põllumehed nõnda raskeis aegades elawad, kelledele küll enne ots ei tule, künni maa täieste nende omanduseks on saanud. Ja kui põllumehel kitsikus  on, siis ei ole muidugi teada, ka linna rahwal ega käsitöölistel hea põli. Peale selle olla näituseks Riias suurem jagu wabrikute omanikkusi waljamaalised ja mitmed neist püida, kui töö andjad ilma asjaliku põhjuseta wäljamaa  töölisi tarwitada. See ei olla aga mitte õige ja kui meie kodus tööd ei leia, siis piame seda muialt otsima, ja ehk siia tulnud Sakslastega wahetama. Saksamaal aga ei saada meil, kui wäljamaa elanikudel, kui mittesakslastel  küll mitte eestõigusi antama. Gaasi ja wee juhatuse eestseisjad, käsitöö kooli direktor, waestemaja eestseisja, linna kärner ja mitmed muud kõrgemad ja tähtjamad sissetulemise hallikad olla wäljamaaliste käes, kes muidugi jälle oma abilisteks omaksid tarwitada. Kõik tähtjamad kohad raudteede peal olla wäljamaaliste käes. Päris õigeste küsib Läti leht, kas meie see tarwis tõeste kõlbmatad oleme ehk kas meil kõige selle juures mingisugust  osa ei ole? Läti laevameeste koolide üle awaldab „Baljs" tähtja kirja, kust näeme, et Lätlastel 9 meremeeste kooli on. kelledes Hainaste meremeeste koolis hea jagu Eestlast  olla. Peale selle olla meel 2 kooli, üks Riias ja töine Liibawis, kelledes pool osa kaswandikkust Lätlased on. Mõned arwada, et weikse Läti rahwa kohta niipalju  meremeeste koolisid tarwis ei olla ja mõnes wähem osawõetawas õpetust lõpetada wõida; kus saada niipalju meremeeste koolide kaswandikkust, kui tüirimehed wõi kipred wiimaks tööd ja leiba jne. Praegu ei olla küll just enam meremeeste koolisid tarwis, aga Läti rahwale olla kümme ja jälle kümme korda tarwis ära seletada, et ükski rahwas ainult põlluharimise läbi ei ole weel tähtja jõuu, rikkuse ega waimuharidusele jõuudnud. Igal pool, kus keegi rahwas ehk maa waranduse poolest on edasi jõuudnud, on see põlluharimise ja seega ühentud laialise, osawa kaupluse, käsitöö, mereasjanduse ja töiste sarnaste käsuliste asjade läbi sündinud. Kui Läti rahwas jõuu poolest piawad edenema, siis piab ta muu rahwaste järele nimetud abinõuusid tarwitama hakkama. Lätlastel wöida nende maa õnnelise seisukorra pärast Euroopa keskel mereasjandus tahtjals sissetuleku hallikaks olla. Olla rahwaid, kes selle läbi jõuukaks ja koguni rikkaks olla saanud, nagu näit.: Norralased, kes meile kaua sündsaks ja tahtjaks eesmärgiks wõida olla. Nimetud rahwas on 1,800,000 hinge suur (Lätlasi umbes 1,400,000). Norra rahwas teeninud aastal 1880 ainult laewadega 50,000,000 rubla ja kalapüidmisega 20,000.000 rbl., s. o. kokku laevanduse ja kalapüidmisega 70.000,000 rbl. aastas. Sest tuleb iga Norralase peale, olgu suur ehk weike, naeste- wõi meesterahwas 39 rbl. aastas! Selle wasta aga teeninud Lätlased aastal 1882 mereasjandusega  ainult 1 miljoni rubla, s. o. 50 korda kasinam, kui Norralased. Neid meremeeste koolisid, kelledele riigivalitsus  abi annab, on Norralastel 20 ja peale selle palju eramerem. koolisid. Kui ka wiimasid sugugi juure ei arwa, siis on ommeti Norralastel palju rohkem meremeeste  koolisid, kui Lätlastel. Norralastel tuleb 1 meremeeste kool 99,999 inimese peale; Lätlastel „ „ „ „ „ Peale selle õpiwad Norramaal 699 kaswandikku erameremeeste koolides. Läti meremeeste koolides olnud aastal 1889 295 õppijat, kelledest 73 eksami ara teinud; Norramaa meremeeste koolides olnud aga 1558 kaswandikku,  kelledest 1937 tarwilise eksami ära teinud. Norralased  teeniwad mereasjandusega 59 korda rohkem kui Lätlased, elawad palju jõuukamalt, wõiwad palju enam oma kirjanduse, koolide, raamatukogude, seltsi jne. eest hoolt kanda. Meremeeste koolid ei ole aga ainult ranna äärse rahwa tarwis, waid kaugemal elawad noored mehed käiwad näituseks Norramaal sadade kaupa meremeeste koolides. Niisama ei olla ka meie meremeeste koolid ainult ranna äärse rahwa tarwis, waid iga Lätlase Eestlase) tarwis. Wäljamaades (Meklenburgis, Norra- maal, Inglismaal) laada laewad enamiste seltside kuluga ehitud. Reed seltsikesed olla aga weiksed, iga laewa tarwis oma selts (Parteiwesen). Sell teel on nimetud maades laewandus praeguse kõrge järjele tõuusnud. Ka Lati rahwas wõida kord selles asjas niisama edasi jõuuda. Sellepärast õppigu palju Läti ja Eesti noori mehi meremeeste koolides, sõitku maailma meredes, õppigu töistest rahwastest,  mis oma laewanduse edenemiseks on, rohkendagu seega oma rahwa waralist jõuudu, misläbi ka igapidine waimuharidus kosuma ja edenema saab. Mis nimetud Läti leht siin oma rahwa kohta ütleb, on ka meile Eestlastele  wähemalt niisama tahtjas, ja sünniks seda praeguste!  aegadel, kus loodus maal oma andisid nagu tagasi hoiab, nimelt tähele panna. Iga rahwa tähtjamad töötajad ja tublimad tued on tema enam haritud pojad. Mida enam neid kellegi! rahwa! on, seda paremine ja jõuudsamine edeneb ka kõik elu ja olu rahwa ihu ja waimu põllul. Suurem wgimuharidus,  kõrgem õpetus nõuab aga rohket rahalist jõuudu, nõuab suuremat ohwrit, kui enam jagu rahwa liikmeid kanda jõuawad. Et aga, nagu nimetasime, ükski rahwas ilma õpetatud meesteta suuremad edasi ei jõuua saada, siis on rahwa kohus oma wähema jõuuga noorte meestele, kes õpetatud meesteks tahawad saada, appi tulla, sest seega aitab rahwas rohkel mõõdul iseennast. Ja see piaks küll surnud noormees olema, kes mitte nagu oma rahwa külge seutud, nagu mitte oma püha kohuse ei tunneks vlewat rahwa kasuks tööd teha, ku: rahwas tema hariduse edasi jõundmisest elawalt osa on wõtnud. Iseäralise rõõmuga näeme, et meie naabrid Lätlased seda äratundes oma kõrgema haridusele püidwa noorte meestele kõigiti abiks tahab olla. Küll seltside, küll maal waldade poolt on mõnesugusid asutusi ja pidust mõeldud otstarbe heaks ette wõetud. annab keegi R. nõuu, kas wallad mitte omas hingekirjas olewaid ülikooli õppijaid wallamaksudest  kuidagi wabastada ei wõiks, sest ühes wallas ei olla neid ju mitte mitu, ehk kui seda ei tahetaks ehk ei wõida, kas ei olla nimetud maksude nöuudmisega wõimalik  künni ülikooli õpetuse lõpuni oodata. „Balt. Weftn." ja „Balss'i" toimetused annawad üht kalendert „Baltijas Kalendaris" wälja, kelle sissetulek ka nimetud otstarbe heaks on määratud jne. See on wäga ilus ja auus, kui rahwas sell wiisi! oma puudusi parandada püiab. Kui meie isiennaft ei aita, siis ootame seda töiste käest ammugi asjata. Riia Lati Seltsi teaduslik jauskond kutsub ja palub Läti lehtedes rahwast wana wara (rahwa riiete, ehiede, mitmesuguste maja ja käsitööriistade jne.) korjamisele.  Nimetatud jauskond oli juba aastal 1876 wana wara kogu wõi wuseeumi asutanud, aga siiamaale olla rahwas liiga wäha temast osawõtnud ja asju saatnud. Peale kõik sugu asjade, mis Läti rahwal endise ja nüidse elu uurimiseks kuidagi tähtsad on, wõtab nimetatud Läti seltsi musceum nimelt wõrdlemise pärast ka naabri rahwaste,  nagu Wene, Poola, Littawlaste, Eestlaste ja Sakslaste wana wara wastu. Kõigil haritud rahwastel on omad suured museeumid, mis rahwale wäga tähtsad ja õpetlikud on. Meil on tähtsam wana-wara koguja „Eesti Kirjameeste Selts." Stokmannshosist kirjutatakse „Balss'ile", et seal keegi kõrgeste õpetatud koolipreili lastele Saksa ja Prantsuse keelt õpetawat. Ema keelt ei saada palju pruugitud, sest seda mõista juba kuue aastane laps selgeste  rääkida, mispärast seda siis weel õpetada. Missugust  wilja aga sarnane õpetus kanda, näita nimelt need kaswandikud, kes selles ebaharidase kohas käinud. Nad ei kutsuda endid mitte emast antud nimega, waid olla endile  uue nime pannud kanda „kübarad" peas, päewa warrju käes, nagu peenikesed preilid kunagi jne. Üks suurematest puudustest on ka meil tütarlaste koolide puudus. Ehk küll palju enam niisugusid leida ei ole, kes ütlewad: „Mis tütarlapsele koolitamist tarwis on, ega need soldatiks ei läha," siis hakatakse nende koolide puudust selle asemel seda mõjuwamalt ära tundma. Ja see on ka õige, mitte ainult, et tütarlaste käes meie rahwa tulewik seisab, waid ka enam ehk wähem ühesugune waimu ja meele olu, ühesugused tundmused ja pindmised, mis õiges abielu õnnes ei tohi puududa, nõuawad peiu ja neiu käest, kes endid elus ühendawad, wõimalikult ühewäärilist hariduse järge. On peiu haritud ja neiu õpetamata ja rumal, siis tõmbab ta kui lugu just ümberpöördud  ei ole, esimest kõiksugu alatuse ja madaluse sisse ja lahke lõbudus ja tõsine õnn lahkuwad neist warju kombel ära. Nagu poislaste õpetus ra hwuslik pia b olema, ja nad oma rahwast ja tema elu tundma piawad, seda teades mispärast auus, töökas ja tubli piab olema, mispärast  oma rahwast armastama ja ta nime auus piab pidama, nõndasama ei tohi tütarlaste haridus wõerail radadel rännata, mis loodetud kasu asemel ainult kahju tooks. Jgapidise waimuhariduse kõrwas oleks meie tütarlastele  aida, keldri, köögi ja muud majapidamise teadused palju kasulikumad kui ükfiküd wõera keelte sõnakesed. Sellepärast on tungiwalt tarwis, et meie tütarlaste loomuliku  koolide eest rohkem hoolt hakatakse kandma, sest rahwale on neid häda pärast tarwis ja tema saab neist rohkeste osa wötma. Kui ehk mõni sarnane kool „hengusele"  on pidanud minema, siis on tal seks enamiSte ikka süidi olnud, olgu et ta rahwale mitte loomulik ei olnud, ehk et tal mõni muu wiga oli. Stokmannöhofi ja Lennewardeni laulu seltside põhjuskirjad on sisemiste asjade tallitaja ministri poolt kinnitatud. Järwa maakonnast kirjutatakse meile nõnda: ,AuuStatud  Sakala toimendus. Palun siit üht Eesti elusse puutuwat juhtumist lehes ilmutada ja see on. Reede 36. Nowembril pidasiwad Albu walla Simmisalu koha omanikud wennaksed Grvsstbal'id oma uue maja «valmissaamise  pidu, kuhu naabrist, tuttawaid ja sõpru kokku oli kutsutud, kelle seas ka mina nende ridade kirjutaja olin. Maja on igapidi suur ja ruumikas ja taieste uuema aja nõuudmistelc omane. Muidugi sai Jumala sõna laulu meeletuletuse ja mõne koha ja ajatähtliku sõnaga see asi toimetatud, kellest ma pitkemalt ei hakka pajatama, muud kui ütlen: pidu oli hariliku kombe järele auus ja rahwalik. Uht asja tahan aga siin töistele praeguse aja ähwardawa oleku tähelpanemiseks ja järeltegemiseks tähendada,  see on: Pidulised tahtsiwad oma pidu rõõmu ülendada  ju oma pühamat kohut täita, et mõned rublad C. R. Jakobsoni waeste laste koha lunastamiseks kokku paniwad, mis Teie kätte saadame, selle palwega: Pruulige  seda koha lunastamiseks, ehk küll see praegu koguni weike summa on. Katsuge kohta hoida ühes auusa Wiljandimaa  jõukama wendadega, küll meie poolsed ja kõik EeStirahwas seda summa aegamööda rohkeste kokku paneb, mis nüid nii ruttu 16. ja 17. Detsembriks wõimatu on, küll aga Aprilli kuuks palju kergem oleks olnud. Kui aga nüid üks auus rahamees peastaks, küll oleks rahwas ka tema wastu südamest tänulik ja saaks omalt poolt teuga rohkeste tasuma. Lugeja nägi minema numbri kuulutustest, et kokku 13 rubla 36 kop. sissetuli. Summa on küll weike, aga armastusest ja palawa soowiga antud, et see oma jagu ka lunastamiseks aitaks. Jumal andku, et paljudest kohtadest sell wiisil kokku tuleks, et ükski eemale ei jäeks oma abiga, küll siis mõnigi auus rahamees  julgeks oma kapitaliga wälja astuda ja sell silmapilgul  aidata, mis edeSpidi tasutud saaks. Selle soowiga palume tegu awaldada. Jarwamaal, Madise kihelkonna , Ahula kooliõpetaja Ernst Muchell. Harjumaal on külmast ajast hoolimata Polli mõisas wcel Nowembri kuu lõpul pörnatõbe kätte lehm ära lõppenud.  Sedamaid on tarwilift kaitsenöuu wõetud, et halw haigus edasi minema ei peaseks. Nissi kihelkonnas on Riisipera ja ka Polli mõisate karjad Wene looma-kaitse kinnitamise seltsidesse üleswõetud. See wiimane ettewaatuS on nimelt siis weel wäga soowitada, kui haigus ümberkaudu  liikumas on, nagu seal pool ju suwel seda oli. Kuuramaalt on St. Peeterburgi Saksa keele tseitungile  pitiem kiri kroonu mõisate pärast saadetud, milles näidatakse, et kroonu omaist mõisadest kaugeltgi seda kasu saada ei wõiwat, mis pärismõisad sissetoowat. Õiguse pärast piaks kroomi wakamaa eest 6 rubla ehk dessätinist 18 rubla renti saama, kuna ta omaist häist mõisadest napilt 2 rubla saawat. Seda ei olewat aga ka praegusel  järgu! muidu kuidagi wõimalik parandada, kuid kroonu piaks omad mõisad korra weel ületakseerima ja wäljarentimise asemel äramüima. Rendikontrahid ei wõi ju kohegi! maa! seda, mis inimese oma eest hoolitsemine  temale nagu iseenesest ju peale paneb. On asi tema jäedaw, siis ehitab ta hooneid nagu näeb ja parema ja kergema tunneb ja maksu püidmise ilusam eesmärk on see: kunas tasa saan. Oma wäärtuse järele ei kanna kroonu mõisad kapitali tarwilisi protsenta mitte ja seepärast  ei olla mnud nSuu, kuid neid ära müia. Wene lehtedes ei ole meie seda asja weel mitte leidnud. Kalkumift kirjutatakse „Balss'ile", et seal arwa mõnel talupojal rehepeksmise ja wiljapuhastamise masinad puududa. Wiljapuu aedasid saada suurel mõedul sisse säetud ja linu, ehk nad küll heasti kaswada, ei saawat rohkem külitud, kui oma tarwituseks. Peeterburgift. Wene raud-soomuslaewade hulk saab pia ühe iseäralise suure ehituses olewa laewa läbi enamaks.  Selle soomused saamad 12 tolli paksud tehtud, kannab 12,000 tündrit ja tema suurtükide kuulid olla 10 tolli paksud. Laew maksta 5 miljoni rubla ja olla nõnda kiire omal wee teel käima, et 30 wersta tunni sees edasi lennata. Sarah Beckeri surnuks löömise protses on lõpetatud  ja Miranowitsh süidlaseks arwatud, 8 aastaks waugitvösse  ja siis Siberimaale elama mõistetud. Ka Besak on warguse pärast Siberisse mõistetud, aga naesterahwas Katarina Semenow, kes oma eksimiste ajal nõdrameeleliseks  tunnistatud sai, jäi süist wabaks ja lasti lahti. 5l. S a k a la. 1884