ometi kaugema Wencmaa kubcrmvngudcSse wangi tööle, ja kui ta omale eestseisjad saaks muretsema, kes ta hirmsad tööd peaks wabandama, et ta meel Saare- ja päälegi meel kalli kala rikka Sõrwemaale  jäeks, siis paäb ta ometi ametist lahti saama, see on kindel asi nii armutuma inimesele! Kaebtus sai kõige ligema kooli walitsuse, see on auustud Õpetaja härra ette toodud. See kuulis asja lugu järele ja nõudis selle poolest selget otsust. Kui nüüsisiõik kõned kõneltud ja jutud kaebajate ja kaebtusc aluse poolt läbi räägitud, andis auustatud päält kuulja otsuseks, et koolmeistril õigus on hooletumaid lapsi isalikul kombel karistada, et nemad selle läbi saaksid sunnitud hääd asja äramalitsema  ja paha põlgama. Siberisse ja mõnda muu paika koolmeistrit ära saata, sest ei olnud juttugi; päälegi jäi ta kui anus mees oma ametise, mille juures kooli walitsus teda maenitses laste maimu hariduse eest hoolt kanda ja armu ja hirmu läbi õigel mõedul isaliku meelega oma ametit üles pidada ja ärgu ootku kiitust ega kartku laitust. Kaebajatele sai ka mõni kallis tõe sõna südame pääle muljutud, mis neile nagu sinepi plaaster salajas sissekondas kiskus ja lipitses. Jällegi üks elaw näitus on see sündmus, kuida meie kiila rahmas ja laste maaemad oma laste koolmeistri palga suurenduse eest hoolt kandivad. Koolmeister teeb neile kõige alwema ihuliku palga eest seda kõige kallimat tööd ja nemad kisendanud  omas südames ühte puhku tema pihta: „Löö risti." Kui Hindo-Wintri küla koolmeistri pääle kaebajad,  kus seas wist mõnigi õrnamasugu liige ka seas oli, seda viglast otsust olid kuulnud, läksid nende südamed sees tuli-pnnaseks, ja oleks mitte nii tiidus wõrgu kudumise aeg olnud, siis oleksid nemad kõrgemas kohtus õigusi otsinud. Et nimetud karistnsse kombe sääl külas nii tähtis ja kõrge hinna wääriliseks on arwatud, siis soomiksime, et neist ella emakestest ja halli isakestest kes ükspäinis ahmi wiisil oma lapsi armastamad ja neist muud ei soowi, kui et nende lapsed aga ihu poolest pitkemaks kaswaksid, et aga wõrgu kudumine neile tuimaks saaks; meie soomime et mõni neist saaks ühe jala pääle nurka seisma pandud ja selle hirmsa karistusega neid meele parandamisele  kutsutud. Meie isalik kõrge riigi walitsus on kepi ja niitjaga ihu nuhtlust keetnud, aga senna hulka ei ole ühe jala pääl nurkas seismine  mitte, arwatud kui seda saaks katsutud, ehk tuleks nende mõistus siis Wiicristi metsast jälle tagasi, kuhu ta Kaltse teele osalt on kadunud. „Minga lanki!" Mustjalast. Kntlascd. Noh, kellest „Saarlane"  nüüd hakad jutustama, mis mehed need Kiitlased on? saab wist mõnigi lugeja küsima,— ja kardab jälle „Saarlase" kallist kõrtsi elust rääkima  hakamad. Ei, armas sõber, kõrtsi elust ei tohi „Saarlanc" Mustlaja meeste aru järele mitte enam rääkida, palugu aga sedagi cfimist edemuse eksitust põrmus ja tuhkas andeks; sest nagu rahwa suures raamatus selgcste lugeda on, on Mustjala kõrtsi elu armastajad enestele üht tublit „tnliwec" eestkostjat üles leidnud, kes kõik wiis sõrme pilwcde poole tõstes Kurcsaarcs „Saarlasc" „kõrtst esil" jutu masin waimuslud kõnet on pidanud. Seega saad ..Saarlane" ennast talitsema ja mitte nii edem olema meeste kallima kombetessc puutuma, kui tee aga kogemata meel ikka saaks sündima. Et ..Saarlane" Mustjala pääle musta on pillanud, siis iaad nende eestkostjat ja wõõrmündrit mäga palmud: Astugu wälja, pesku meie poolest kas lume mee ja seebiga kõik kõrtsi ukse läwed, l iE lauad ja ..torn-pilli" torud puhtaks, mängu sule euaga lubja walgct pääle, seletagu kõik kõrtsi elu häid omadusi ära; siis saab kõrtsi elli almen- daja oma alba awaldust tagasi wõtma ja maleks tunnistama; knnni seda ei sünni, on „Saarlane" alati malmis seda materjali pruukima, mis kõrtsi elu laitmiseks meile muretsetakse, tulgu see Mustjalast  ehk minalt. Aga, mis langit see on, ma pidin jo Kiitlastest rääkima? Ah, see tuli sest, et suur rahwa raamat just silma ette juhtus, mis „Saarlase" põhjus saadust „hääd kiita, paha laita" meele tuletas, see wiis jutu algus joonilt natuke kõrmale, andke andeks! aga nüüd Kiitlastega  järsku jälle edasi. Põhja poolne Saare rahmas tundwad Kiitlasi hästi, muidugi kõige paremini Mustjala rahmas, kelle piiris nemad soojal aasta aeal elawad, ja omale meie Saarelt külmema aasta aea tarwis toidust ja pääle tulewate maksude tarwis raha korjawad. Et see teenistus neil lahti läheb, seks on see wäga selgeks tunnistuseks, et nooremad Mustjala mehed ei mäletagi, millal efimiscd Miilasid  Ninase randas kala püüdi on alustanud. Kiitlased on Ülema Eesti mehed. Haapsalu linna ligidalt Ridala kihelkonnast, Kidepä päris malka wabatnikud. Iga aasta tulewad nemad enne Jaani pääwa oma laemadega Ninase randa kala püüdma; mis nemad kõige enamiste püüdwad  on räimed, lestad ja turtsad; nendcsama kaladega  maksamad nemad ka kala püü õiguse eest Mustjala mõisale kümnist, mis mana muistine tuul meel ikka mõisa poole puhub. Kiitlasi elab sell wiisil ligi 20 pere konda suisel aeal Mustjalas Ninase randas, püüdwad sui läbi kala, mida Saare rahmas ara ostwad ja wiiwad sügise sajuti wilja waku ja tuhande kaupa raha rublasid Saaremaalt ära; kui ostjaid ei juhtu olema, siis söölamad kalad omale talwe tarwis sisse. Kirja saatja ütleb: Kiitlased on usinad ja waprad mere mehed, wäga mõistlikud kõne mehed, liiati meel siis, kui Mustjala  taadiga kohtu ette lähemad, siis jäeb Kiitlasel ikka nii palju õigust ta jutu järel üle, knd Mustjala  taadil puudu on. Puu ehk aia milja järele peab neil üks iseäralik igatsus olema, kui nad paraku puu aida lubatakse ja sisse pääsemad, siis on päris tiidus ise lahti, just nagu kitse isand kaapsta aedas. Niisama mähe armu leidwad sarapuud,  kui pähked wähegi kõlbama hakawad, kus juures hiljaks jäänud heina paiguti ära tallamad. Minema sui olla Kiitlaste kala püüd kahe waheline  olnud, aga ostjate hulga pärast kallid küll, 7 ja 8 tolli tursk pitk, ikka kopik jup, kas Ivota wõi jäta. Üht asja selle sündmuse juures pcab üsna wäga imeks panema, see on: Mustjala mehi jookseb kcwadel sadade kaupa Ülemaale tööd otsima, kus nad cnamisti kõik maaharimise tööd pemvad leidma ja ometi on nad sündind mere ranna rahwas. Ülemaa mehed tulewad laewadega üle mere Saare randa raha teenistust otsima ja lcidwad ka. Sest on jo selgcste näha, et neile korda läheb, et nemad seda teenistust maha ei jätta ja ei tahagi jätta, sest nemad on Ninase randa iga perekond omale wäikse sui elamise maja lasknud üles raijuda. Miks need Mustjala mehed, kes Ülemaalt tööd lähtwad otsima, oma randas kala ei püüa, mis neile palju parem passiks ja hõlpsam oleks, kui Kiitlastcl, seda arwaku üks teine, kes sest paremine teab, minu mõistus selle wahetusele aru ei saa. Kas Mustjala mehed Ülemaa randades nagu Sõrulased igal suil kala püül käiivad, seda ei ole ma mitte kuulnud, z Et nüüd lugeja Kiitlasi küll juba tunneb, - siiski räägime meel paar lühikest j uru neist, teist ! on ,raske uskuda ja ometi ööldaksc tõsi olewat. ! Meile n jUtakse nõuda: Üks Kiitlane, kes taieste pime fIU, et kõige eledamat pääwa malgust ei näim-d, on üksi metsa teed häasti ilma eksimata ! käinud, ka mere pääl on ta üksi wäikse paadiga sõudnud. Kõige raskem uskuda on see: Ta ostnud Tuio külast omale paadi, sellega läinud la ütsi merd mööda Ninase randa, säält edasi üle mere künni Haapsalu ligi Kidepä randa. Ja ometi ütleb kirja saatja, et ta tõeste üsna pime olnud. On küll imelik raske uskuda. Teine jut oli: Kiitlasc truus. Kiitlane palkanud  Ninase küla talu mehe käest hobuse enese kätte ja reisinud 3 pääwa hobusega ümber, maad mööda. Kui ta hobust tagasi toonud, öölnud ta: Olge terwed, ja tuhat tänu teile hobuse eest! ei mina ole hobusele liiga teinud, need sõlmid, mis sa ise kottu panid, need sina ise ka päästad, ci mina poliüd looma rakest lahutanud. Nõnda on Kiitlane oma suurt truust pidades auusa pereloomu  wangistanud. 8. I^. Kaugemalt kodumalt. Pärnust. Säält linnast olla - nõu suurt maanteed Moisekülaui ehitada. Pääle selle olla Prantsuse inshencril Lartigue'l hobuse-randteed Pärnust Wiljandi ehitada. Niisugused raudteed olla Põhja-Afrikas Algieris tööl ja olla sääl prahi ja sõjamäe wedamiscs palju kasu saatnud Raudteel  olla üks ainus roobaS. Knda sellega wedada wõib, see ei ole tääda. Aga üks hobune wõida sellel teel umbes 10 wankert wedada, igaühel umbes  40- 50 puuda prahti pääl, nii et üks hobune  seda wiist 400 —500 puuda wcab. Ühe wersta tee tegemine tulla umbes 5000 rubla maksma; aga ehitus minna ruttu. Tallinnast. „Linda" seltsi pääkoosolck oli 30. Apr. ja on läbi öö teise pääwa kell 6 hommikul  kestnud. Uus eestseisus on mana üle palju kaebtust awaldanud. Olla ka üles leitud, et protokolli  raamatust olla lehti wälja kisutud ja kaema „Linda Margenroden'!" konto-raamatu lehed asemele  pandud. Üks seniaegne direktor lubati koguni kohtu alla panna. Direktor Schreim arutas ette, et mana eestseisuse süü läbi seltsile meel 62,000 rubla mõlgu juurde tulla!! Kõik poed ei lubada enam krcditi. Aida üle kestis waidlcmine kaua, selgele otsusele ei saadud. Wene maalt. Peterburist. Keiserliku Kõrguse Suurwürst Troonipärija täie-ialiseks tunnistuse pühitsemisest toob Põhja telegrahwi Seltsi telegramm järgmisi täädufii Kella 12 ja 20 minutit lõuna sõitsiwad Keiser ja Troonipärija Anitshkowi pallcst Newski- ProSpekti kaudu Talwe pallesse. Troonipärija oli Kassaka-rigementi uniwormis. Mõne minuti pärast päüle selle sõitis Majesteet Keisri-kaasa Oma kõrge lastega Suurwürst Georgi Aleksandrowitsh  ja Suurwürstliku tütre Ksenia Aleksandrownaga  ühes paaradi-tõllas ka Talwe palesse, mis suurest rahwa hulgast ja tõldadest ümberpiiratud  oli, kelle seas Saksa- ja Prantsuse saadikute  tõllad kõige enam silma paistsiwad. Laewad Neewa pääl seisiwad lipuehtes. Pidulik käik Paleekiriku.se  hakkas umbes kello 1. riigilauluga. Kirikusse oliwad püha wande ajaks üks palwe trepp püharistiga ja ewangciiinn, ja siis kaks lauda punase sametiga üles jäätud. Ühe laua peal seisis riigi-öun, ivalitsusc-kcpp ja kroon, teise pääl kuldsed kirjutuse-nõuud. Wannutamiscks seatud  silmapilgul luges Troonipärija truuduse-wanet  ühe lehe päält, mis Talle altarilt anti, andis  ristile ja cwaugeliumil suud ja astus siis kirjutuie-laua  juurde, kus ta wannet oma all kirjaga  kinnitas. Allakirjutatud lehe wõltis wäliuüstc  asjade minister enese kätte. Siis lauldi