mentk saadiku abikaasa, ühe mehe, Moriu'i peale kaks korda, ja haawaS teda wäga raskest. Laskja on kinni pandud, Morin suremas. Tougkingis näiwad aSjad õige kirjud olema. Admiral Courbet saadab küll sõnumit, et Khiina kindlused Formosa saarel, Kelongist Tamsuist saadik, selle kuu 2. pääwal ära lõhutud olla, aga maamägi  on Punajse suhu tagast tungitatud ja 30,000 künni 40,000 Khtinlast kippuda nende kallale. ParlamentiS on Ferry ühe kohalise küsimise peale wastanud, et Inglismaaga  ühe wahemehe ameti pärast küll kaubeldud on, aga Inglismaa on rohkem oma ja Khiina kasu, kui Prantsusmaa  kasu filmamärgikS wötnud; sellepärast ei ole sellest wahemehest midagi loota. Tulema aasta esimeseks kolmandikuks  nõuab Ministerium 43,000,000 franki Khiina sõea tarwis. Egyptusest. Selle kuu 8. pääwal on üks meeS Khartumist  Kairosse tulnud ja rääkinud, et 2000 Türklast, 6000 Neegrit ja palju Araablast Kindral Gordoni käsu all seiSta. Moona olla temal küllalt, kõik auuStada teda ja kuulda keetmata tema sõna. Linn olnud rõõmutuledega walguStatud, kui sõnum tuli, et Kindral Wolseley abiwäega  teel on. Hiljuti on Gordon Mahdi salkude käest ühe suurtüki wõitnud ja 500 meest olla tema juure karganud.  Ülepea olla usk Mahdi peale nõrkemas ja sel, Moharremi kuul, et tahta tema ka sõdida, sest see olla Prohweti käsu wasta. Berberi linn on aga uueste mässajate  kätte langenud ja OSman Digma salgud tungiwad öösetel Suakini müüride alla. Jutu leht. Pärijad. «aisa keelest. Uriedrich Nr i-dvi ch ' i järel. (Järg.) , LaSke mind üksi minna/ ütleS tema ja sundis oma nägu rõõmule. Mina lähen rõõmsale reisule ia kahjetsen aga, et Heinrihiga kohe kaasa et läinud. Nüüd lahkume, mõne nädali pärast loodan tagast olla." Tema andis sõbradele lahkudes kätt. Liina kätt pidas kauemini omas peus, otse kui arwakS sealt üht wäge woolama, mis raskust ära wõita aitaks. Ruttu aStus tema fiiS tuast wälja ja tõttaS tagast waatamata wakõhalli. Tema ei tahtnud omale tunnistada, et Liina pisarad teda selle reisule sundifiwad. sest miõ oli tema wanal südamel selle noore neiuga tegemist? —— VIII. Gdith annab ennast üles ja Gaadek saab kardetawaks. Teine homiku oli laewa peal kätte jõudnud. Heinrih tundis ennast jälle terme olema, seifis laewa lael ja hingaS wärsket õhku fisse. Tema silmad waatastwad mõtlemata kaugusesse. Saadek ei olnud tõtt rääkinud; meri ei olnud temale igawaks jäänud, ei wõinud temale seda ka iialgi jääda. Suurem jägu reisijatest oli merehaigusest toibunud;  nemad seifiwad laewa lael ja soojendafiwad ennast homikuse pääwa paistel. Heinrih ei muretsenud palju oma reisu-sõbrade parast, temal ei olnud himu, fiin uufi tuttawaid otsida. Üksi selle noore neiu ja tema haige peale mvtleS noor meeS. ASjata oli tema Mariat otsinud,  oli ka arSti käest wana mehe terwife järel küsida tahtnud, aga seda ei olnud kusagil näha. KaS oli selle wanakese elu tõeste lõppemas? MiS pidi Maria peale hakkama, kui tema ilma nõuuandjata kaugele wõerale maale jõudis? Ikka ja ikka sattustwad tema mõtted selle noore neiu peale, kelle pisaraid tema mitte unustada ei wõinud. Seal hüüdis järsku üks rõõmuS neiu-hääl; ,Tere homikut, herra Puusepp!" tema selja taga, ja hele naer kölaS sõnade järges. Heinrih pööriS ennast ümber ja Edith seifis tema kõrwaS. Neiu palged oliwad kahwatanud, aga silmad waatastwad niisama rõõmsast kui ennegi. ,On Teil ka merehaigus olnud?" küstS tema, noore mehele kätt pakkude?. ,Wäga wähe," waStaS Heinrih. ,Oh, mina olen wäga palju kannatanud," jutuStaS Edith edasi. ,Helle arwastn mina ennast juba surema, aga wiimasel ööl olen mina heaSte maganud ja see on mind terweks teinud. Hcile oli mere laenetamine ja laewa kiigutamine minu meele waSta; nüüd rõõmustan mina ennast selle üle, ja kui ütlemata kena on meri!" ,Teie palged on weel pisut kahwatanud," tähenda? Heinrih. ,Ei fee tee midagi," ütles Edith rõõmsa häälega. ,Küll see vea kaub. KaS Teie olete juba mõnda meie kaasreisijatest tundma õppinud?" ,Ei weel kedagi," waStaS Heinrih. ,Minul ei ole selleks ka suuremat himu." , Noh, aga oma linnalast Saadekit Teie ometi tunnete? Tema on oma jutuga minu õhtat lõbusaSte lühendanud. Tema rääkis Teist." Minust küstS Heinrih imestateS. ,Minu enesega on tema ka suure himuga tutwuStust otsinud, aga rõõmu ei ole see minule sugugi teinud." »Aha! Seda himu on minul ka. Mina tahaksin igaühest teada, kes tema on ja miks tema Ameerikasse reisib. Adwokatil näis Teiega ka rohkem tegemist olema, kui Teil temaga. Tema küsis Mõnda asja Teie üle ja aha! tema ei taha sugugi uSkuda, et Teie nimi Puusepp on." Heinrih tundis, et tema weri palgedesse woolaS. MikS mitte?" küsis tema. ,Mina et tea. Puusepp on ometigi ilus nimi." Mina tahan tema käest küsida, mis aSja temal on, minu nime üle kahtlane olla." ,Et, ei, seda ei tohi Teie mitte! Tema paluS mind, Teile sellest midagi rääkida, ja mina ei mõtelnud selle peale, et Teie ennast selle üle pahandaksite. Kui äkilised need mehed onl Teie näete nii rahuline wälja ja mina ei wõinud sugugi arwata, et nii pea üle keeksite." Mina olen ka rahuline, aga sel mehel ei ole midagi õigust minu sõnade üle kahtlane olla. MiS on temal ülepea minu nimega tegemist!" ,See ei ole wist tema meele järel," tähendas Edith naerateS. , Minul on tema silmad ja nägu weel wähem meele järel, ja tema oleks wist wiimane, kellele mina oma usaldust  kingiksin. (Jääb pooleli.) Kirja wastused. J. T.-—T.: Sel korral hiljaks jäänud; tuleb järgmises numres, G. S. —B.: Mis enne ilma meie tahtmata selle wasta oli. keStab ka nüüd edasi. Saame kirjutama. Kiriku teadused. Jaani kirikus Surnute mälestuse pghal teeb pastor Ahmuth  enne lõunat jutlust; mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast; pihtile wõtab pastor Grohmann laupääw kell 12 ja pastor Atzmnth kell 1; pärast lõunat teeb paStor Grohmann jutlust. Enne lõunat on laululehed õpetajate leskede kassa heaks. Kaarte kiriku õpetaja wõtab 25. Nowembril, see on surnute mälestuse pühil, lauarahwast waStu. Lauarahwast kirjutakse laupääw  enne lõunat kellu 9—12, ja võetakse pihtile kellu 1. Laululehti on õpetajate lesknaeSte ja waeste laste kassa heaks. 'Uüha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast wastu. ----- l»» -- - ->-».» I—» - Keiserliku Pärnu Kreiskohtu poolest saab seeläbi kuulutatud, et õndsa ülema kooliõpetaja C. Nk Jakobsoni päriskoht, Karga TõnnN N V«, nimetatud  (Knrgja Lennutaja), mis Pärnu maakonnas, Wandra kchelkonnas,  Uue-Wändra kogukonna piiretes ja talumaa ringkonnas on m taaldrit »8"/", kroshi ehk »»8 wakamaad »7 kappa suur on seal peal olcwa mesimeskiga kõige kõrwaliste märkidega nii kui ka seal peal olewa Ridvv rbl. wõia ja Liiwimaa mõiSnikude mõisade-laenu-seltsi kassas kogunud  tasumise nodiga ilma raudwarata 17. ja 18. Jõulukuu puSival 1884. aastal puhte kellu 13 löuue aeal järgmiste tingimistega änampakkujale äramüidud saab: . 1) Iga pakkuja peab enne pakkumist Irubl. puhast raha ehk seda wõrt rahapaberid (5«/° nende selle päämasest hinnast mahaarwatud) sissemaksma,  pärast temale löömise änampakutud summast I SV« rubla  ja jäädawat osa sellest olew-kafudega a 6°/ a nii kui ka oksjoni ostuja  kirjade-kulud 3 kuu jooksul ülemal nimetud kohtus ära maksab; 3) et änampakkuja Kurga koha mesimeskiga änampakkumise aeal vlewaS  olekus kõige mõjuwate õigustega wastuwõtab ja et tal mingit tasumist konkursi  kogu käest ehk enampakkumise-summast nõuda ei ole, olgu hoonete wigade, põldude äparduse ehk eksikombel ülesantud koha suuruse üle j n. e. 4) et see koht Meskiga kui änampakkuja oma kohusid maaratud aeal ei täida, tema kasuks ehk kahjuks uueste tema nimel müidud Mõned tingimised on ülemal nimetud kohtus iga kohtu koosoleku aeal näha. Üle selle olgu teada et 4 pääma pärast wiimast oksjoni paama, s o. »». Zõulu k. p. 1884. a. hommiku kellu 8 Uue-Wändra walla walitsuse poolest Kurga talus seal olewa raudwara ja maja asjad äramüidud saamad. Wiljandi krerSkohtus, 5. Talwe k. pääwal 1884. a. Kreiskohtu wanem: Baron Ungeru Sternberg. Nr. 1841. Sekretär: G. Baron Sass. Eestimaa rähnil Kalender 1885 aasta peale on walmiS saanud ja saada Kudfurs'! pimjute juures. Rüemiiijad saamad kõrged protsenti. Teadaandmised. See läbi saab teada antud, et nende läbikatsumine, kes koolmeistri ammeti peale tahawad saada, Kuuda seminaans 15, >7 ja 18 Detsembril s. a. ette võetakse. Tunnistus kirjadest on tarwiS: 1) Kiriku täht, mille sees wanaduS ja wiimne laualkäimine on ülespandud. 2) Rõuge panemise täht. 3) Elu-kombetetunnistus, kirikuõpetaja käest. 4) Kooli tunnistus, kus kutsutav? koolis käinud kiriku õpetaja ehk kooli eestseisuse poolt. Nimetud tunnistused peawad kõige hiljemalt is Detsembri kuu päewaks  üle Merjamaa postijaama semiuaari  tvalitsuse kätte saadetud olema A. Loffrenz, Seminaari-Direktor. Igaühele kauniks ja käsuliseks Jõulukingiks kõlwuline. EeSti Kaubalaewa-Seltsi „Binda" aktfiaid on vdawa hinnaga saada, Baltiskis, Kapten O. B. Henrikfoni juures. Et mina herra Direktor Schreimi kuulutusest näinud, tähendatud aktsiad olla 1 rubla kopikat hindas tõusnud, siis wõin kindlast loota, et minu wiiS aktsiat pea müüdud  on, mida mina mõne iseäralise asja pärast wäga odawalt ära annan. Soowijaid palun seepärast mitte wiiwida. Aupakkudes H. A. Kenrikson. vr. mvä. LAvr, wõtab haigeid waStu iga Päew enne lõunat kellu »»—R R ta Pärast lõunat kella 4—S. «arter M. Böckleri majas, «aua turu ääre». xx>os<x X xxxxxx Keige paremaid ja alwmaid Kur»«ajhiu«ih on malmis saada ö. LrülllpslwAllvi Mashina vabrikus. S-alsammas on Mashina wärgga Pesurullid,  WeskiwärAid, WtljW»?su- ja Puhastamise mashinad j. «. e. saada XZS<ZS<XXXXSS<ZL< ZN. Teischessl Kaubapood Wene turul 15. pakub Narstershwa Mkkstcrshwa riideid, kui la kiwi ja kiaaS asjast odawa hinnaga müia, Telle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta: «erdlas: «. Hssen, Suure Hiioma-mSisaS. koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. GuStav, sohu, Koera: W. DuglaS, Simunas: W. Nor> manu RagawereS: W. Lepp, Alel: Jakob Kiilander  , KikriS: M. Meier, Wendra mõisas: 3. Eglou. Wõrrus: Bielrofe proua, Walkas: M. Rudolffi ramatu-poes, RarwaS: M. Põder' MljaudiS: raamatu-kaupleja S. J. Karow. Talukoha mimse ja ostmise-kautrakt on saada trükimazas. „Weptun'i" ehk kapten Franckeni kuntor on nüüd Schmidti majas, tarski uulitsa ja Promenadi nurga peal, Jaani wastas. MM skiimmri ivaiitsuse poolt antakse seeläbi teada, et sel aastal lv. Detsembri kuu päewal uute õppijate Wastuwötmile eksam peetud ja lS õppijad waStuwõetud saab. Et prii õppijaid enam ei wõeta, siis on kooli raha aastas Sv rubla peale alandatud.  Peale selle, et läbikatsutawad kee» ritud on. nõutakse nende käest järelseiswad tunnistuse kirjad. 1) Kiriku täht, mille seeS wanadus ja wiimue laualkäimine on ülespandud. 2) Rõugepanemise täht. 3) Elu-kombete tunnistus kiriku õpetaja käest. 4) Kooli tunnistus kus katsutaw koolis käinud, kiriku õpetaja ehk kooli eestseisuse poolt. Nimetud tunnistused peawad kõige hiljemalt >S. Detsembri kuu pasunaks  üle Merxamaa postijaama seeminaari  walitfuse kätte saadetud olema. A. Loffrenz, Seminaari-Direktor. ""Mnemaa Wätjamlm soola esimsl seltsi räswaheemß müiwad wäga odawalt Lostrom iZo., Wärnus.