Tallinna Sõber M 7. Üheksas aaStaM, Tallinnas, M. Kiinnlaknn pääwal 1887. Ulrnldne aealeht Eesti rahwale «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajas: «astas L rubla, 40 kop.— pool-aastas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta r Hallwnas! Lwdfsrs'i päriate trükimajas. - NeterSurgis - . S. Seelaudt, ochuuspm-ss 54. Hartas: Laakmanu. Aakweres: K. Kuhs.— Maises: Ä. Setselõerg. -- Laplakus: H. KoWerg. Lihulas: K. Müttner'i voodis. Mljandts : G. J. Karow'i raamatupood. Warwas: W. Nõder. Wörusi Mraua Wielrose. WaMas: W. Uudolsi. Kuuresaares : W. Lauge.—Maal: kuida iseärauis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LsÄiikoiciA-lloxi^.) Register: Weel kord „Linda Seitstst. Ü esildised sSnumid maailmast. -- Omalt maalt. Tallinnast: Semstwo. We»? keeli tähed. Kohtade nimed. Keclepuhastajatcle. Ahmardatud uus leht. Kuldpulmad. Kurjateud ja pahatend. Leitud surnukeha. BaltiSkist: Ilmad. Nakwerest: Kurjategn. Wiljandist: Mõrtsukategu Uppunud hobused. Laat. Kindral Laks. Kuuramaalt; Hobusewargate album. Peterburgist: Keisrikojast ja kõrgest ringkonnast. Konsul Welezki. Warshawist Lomfhast. - Astrakhanist. Jelisawetgradist. Odessast. Kertshist. Tiflisist. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Kiriku teadused. Weel kord „Linda" Seltsi asjust. ,Liuda" Seltsi täniue juhataja P. Schreim on meile üht seletust" oma tallituse iile saatnud ja sellele meie lehes ruumi palunud. Kõiki seda et wõt meie tema pitkuse pärast mitte mahtuda ja wõtame ainult seda üles, mis täieste asjalik on. aruande üksikuid summast kirjasaatja enese waStatawaks jättes. P. Schreim kaebab esiteks selle üle. et Seltsi asutamise  juures juba wiie kuu kaikus aktsiad wälja antud faiwad, kuna selleks põhjuskirja järel kaks aastat aega oli. Kahe aasta käigul oleks teha wõidud ja oleksiwad hakatuses määratud 300,000 rubla täis tulla wõinud. Siis olla asjata ait ehitatud, poed asutatud ja TartuS suur maja ostetud; juba Paastukuul 1884 olnud aga selge, et Seltsile 3-aastases tegewuses 33,431 rubla kahju tehtud. Peale selle olnud 111.317 rubla erawõlga ja 30,000 rubla olnud ilma kindla pandita wälja laenatud.  Kui juhatus Paastukuul 1884 tema kätte langenud,  siis olla 200,000 rublast ainult 60 künni 70,000 rubla wähegi fissekandwalt laewades ja kauplustes seisnud, erawvlgade eest olnud intressid maksa ja kroonnmaksud ja teised kulud teinud 15 kuuni 20,000 rubla aastas wälja. Seda kM pidanud tema nüüd 00 kuuni 70,000 rubla teenima ja stiS weel osanikkudele intressist ja kasu muretsema!  Kahjud, mis wiimase kolme aaSta kaikus, s. o. Näärikuu  1. pääwast 1884 kuuni Näärikuu 1. pääwani 1887 Seltsile tulnud, olnud endise walitsuse järjed ja seista nimelt järgmistes summades: Laewa , Aleksander" ümberehitamine 2992 rbl. 27 kop. Laewa ,Linda-Morgenrvden" ümberehitamine  3850 , ? Tallinna maja ümberehitamine . . 557 , 68 , Tartu maja ümberehitamine . . . 524 , 49 Linda aida hinnast maha arwatud . 12 , 70 Kaupade hinnast aastal 1885 maha arwatud 1775 , 40 , Wäljamüümise ja oksjoni läbi kahju tulnud, kui kauplemine aastal 1886 lõpetatud sai 9082 12 Kaupade hinnast, mis weel järel, maha arwatud 751 27 , Kapten Teere palk, niis weel maksmata  ......... 1000 p ? Laewa »Linda-Morgenrodeu" hawarie aastal 1883 1136 , 32 , Laewa kahekordne lastimine aast. 1884 800 „ Laewade ettearwatud prahtist kolme aasta sees ära kustunud . . . 3785 » 56 Kroonu aida üür kolmel aastal, ptthkimine  aida ees ja teised kulud . 1270 „ Laenatud raha intressid .... 12,840 , 02 Kauba puudus üleslugemise ja wastawõtmtse  wahel Näärikuu 1. pääwal  ja Paastukuu 15. p. 1884 3944 ? 38 , Tartu kaupluse lõpetusel ja teistel juhtumistel tulnud kahjud umbes 5000 „ Kottu . 49,322 rbl. 20 kop. Selle juures olla mitmed wahed endiste ja nüüdsete aruandmiste wahel nimetamata jäänud. P. Schreim kirjutab lõppeks: ,Liuda Seltsi walitsuse töö wiimasel kolmel aastal oli kõige pealt Seltsi laiali pillutatud waranduse riiõmeid koguda ja nendest kui ka mujalt sisse tulnud raha summadest Seltst peal seiswaid wõlgasi mahendada. See on fiis ka nii kaugelt korda läinud, et 111 317 rublast 59,798 rubla ära tasutud saiwad. Igal kolmel aastal tegi see umbes 20,000 rubla ehk igas kuus 1600 rubla wälja, ja oli kiil! üks tükk rasket tööd. - Seltsi oma pärimine oli wäga raske. L elle aasta Näärikuu 1. pääwal jäi weel 11,784 rubla 88 kopikat pärida; selle kõrwas pandid 7458 rubla 26 kopikat ja Tallinna poe pärimised 3316 rubla 35 kopikat; kokku 22,539 rubla 49 kopikat. .Kui meie weel kord sellelt poolelt .Linda" Seltst käigu peale hakatusest saadik tagasi waatame ja küsime, kuida see kõik nenda tulnud on, fiis piame küll imeks panema, et see Selts täna weel alles on. - Mõned ütlewad küll, et suurem osa aktsionäridest, nimelt maarahwas,  wähe asjatundjad on. See wõib omalt kohalt õige olla, aga oma lihtlase maimuga olekstwad nemad aru saada wõinud, kes tõsisest südamest Seltsi kasu nõudstwad ja kes mitte. See on kõige suurem wigädus, et seda tähelepanemata jääti. Kes kangelt räägib ja käratseb, seda on .meheks" ja .õigusetegijaks" Peetud. Just see on Seltst hukatus olnud. .Mina olen oma elu-ülespidamise pärast .Lindast" lahkuma pidanud. Paastukuu 5. pääwaks on uut peakoosolekut  kutsuda nõuuks wõetud. Kogugu ennast siis selleks pääwaks rohkest osawõtjaid kokku, tehtagu otsuseid, milleS wähegi Mõistust on, õpitagu Seltst fõbrade ja wastaste wahel wahet tegema ja puhastatagu Seltst kõigeist segadustest. Selle minu arutuse peale ehk mõnelt poolelt tulema wastuse peale saan mina ainult asjalikkude ja mõistlikkude küsimiste peale .Linda" Seltsi asjus wastama ja soowin sellega Seltfile head edenemist." Tallinnas, Küünlakuu 9. pääwal 1887. P. Schreim. Et igaüks sõnale saaks, kuida kord ja kohus on, selleks oleme selle kirjale ruumi annud. Meil enesel on .Linda" Seltst asjus weel tähendada: Erakondliku tujude kõtistamistega on .Lindat" alustatud,  erakondliku tuhinatega on seal tallitatud ja nüüd näib, et seda ka erakondliku tujuga ja tuhinaga lõpetada tahetakse.  .Wirulane" kirjutab wiimase koosoleku .otsustest:" .Nüüd wõida selts weel tuhat rbl. tagasi poole .minna, siiS saada ta seaduslikult kinni pandud. Seepeale  küfib kõneleja, mis tuleb teha, kas seltsi tegewus .ära lõpetada mõi weel kahju juurde teha? Mürkes .kostab: Laewad renditagu wälja, seltsile seatagu missugune  walitsus, kellele palgamaksu ei ole. Mõnelt .teiselt poolt pandakse ette, kubernerile üht palwekirja .saata, milles tähendada, 1) et seltst walitsus kokku kutsu.nud,  tallituse direktor aga koosolekult ära läinud ja .mingisugust aru oma tööst ei ole aimud; 2) et seltsi .walitsus ministeriumile male aruande saatnud; 3) et .seltsi direktorid kubernerile tema küsimise peale seltsi .tagasimineku kohta waleste kostnud, kui ei olekski selts .tagurpidi läinud; 4) et teada ei olla, kuhu see raha .nimelt jäänud, mis selts minema aasta jooksu! tagasi .läinud; 5) kuberneri härrat paluda, et tema seda asja .laseks läbi waadata. Tehakse otsuseks, selle palwekirja .walmistamise jäuks üht kommisjom walida. Hra Mürkes'i .küsimise peale, kas selts stis kinni saab pandud, wõi .walmistab kommisjon ainult palwekirja? tõstetakse, meie .palume seaduslikku abi. Palwekirja walmistaja kommisjom .liigeteks walitakse hra Grünberg, Romm ja Okapuu." Seal see tarkus nüüd kõik Aon! .Laewad renditagu wälja." Sellega oleks , Eesti Meremeeste Selts" küll lõpetatud, sest need paarsada rubla, mis renti sisse tuleks, künni aea hammas ja wõeraste  käsi laewadele otsa teinud on, ei maksaks Seltsi ega tema walitsuse ülespidamist, mis aga siis aktsiatest, s. o. osanikkude rahast saaks, see jääks seletamata künni majade ja laewade kõdu ja kadu kurn a otsust annawad.  x Seltsile seatagu niisugune walitsus, kellele palgamaksu ei ole." Räägime ühe naljajutukese selle kurwa asja kohta: tuli habemeajaja juure ja palus oma habet ajada, Jumala pärast raha temal ei olla. Meister mõtles:  pMis mina oma head nuga selle kallal nürima lähen", wõttis wana nüri nua ja hakkas tööle. Teises tuas wingus  koer. , Miks koer wingub?" küsis meister. ,Mi«a ei tea", wastas õpipois. Waene mees nüri nua all aga ütles: pWist aetakse tema habet ka Jumala pärast, nagu minul." Tuleb uutmoodi nõuukogudes jutt üleüldise elukorra parandamisest maal ja linnas: tallitajate palka, Vähendame rahwa maksust!" kostab wassakult poolelt  wasta. See on just niisama tark, nagu tahaks maarahwas  waesel aeal ütelda: Anname tööloomadele wähem  kaeru, külwame põllule wahem seemet!" —lga töötegija  on oma palga wäärt ja mida lahkemaks , Linda" Selts oma tallitajate elu teeb, seda osawamaid tallitajaid wõib saada, seda rohkem Võib nende käest pärida, seda suurema rõõmuga saamad nemad oma tööd tegema ja Seltst kasu nõudma. Just üleüldise elukorra parandamiseks tarwitawad kogukondade Valitsused seda raha, mis maksude  läbi sisse tuleb. Raha on see wefl, mis kogukondade elupinda rammutab; jäätakse walitsuse kätt tühjaks, stis jääwad tarwilised awalikud tööd tegemata, jääb kogukonna  elupind lammutamata ja waesus ja Viletsus halkamad  sigima ja kosuma. Palgata ametnikud ja tallitajad  mõtlewad enamist ikka: »Kus puid raiutakse, seal langeb  laastu." Kas tahab .Linda" Selts oma tallitajaid õpetada kõiki lootust .laastude" peale heitma? Waadake ette! Palgata tallitajad wõiksiwad mahest kõiki puud laastudeks"  raiuda. Kuulus Wene jutustaja Krsilow jutustab, kuida kord ahw, eesel, kits ja karu kokku tulnud, kwartetti laulma, aga oma healesi kokkukõlaks ei ole korraldada mõistnud. Oma healede harjutamise peale ei ole rumalad loomad mitte mõtelnudki, waid on kõiki sellest  tulema aimanud, kuida igaüks teise kõrwas, teise ees ja teise wastas seisab, mahetanud aga ikka ja ikka oma seisupaiga: ahw ette ja karu taha, karu ette ja kits taha' aga kwartetist ei ole siiski ühtigi saanud. Pea näitab, nagu oleks Kröilom seda jutukest meie aea pilkamiseks kirjutanud. Kõiki head loodetakse alalistest Vahetustest ja tulema. Et igaüks oma andeid ja oma osawuft ise harjutama piab, et tema seda ainult Võimalikult  nihkumata seisupaigal, Võimalikult kindla ja jäädama seaduse kaitsusel teha wõib, seda ei taha läbemata meel meie päiwil uskuda. Kõik häda tulla elukorra puuduslikust  seadmisest, keegi ei läbe ega wiitfi ennast oma seisupaiga kohaliseks harjutada, himustab ligemtse paiga peale, ülemale, kõrgemale; ahm, eesel, kits ja karv, kõik tahawad eeslauljad olla, aga korntsert läheb halastamata nurja. Mis on .Linda" Seltsi peakoosolekutel tehtud, mis on ka wilmasel koosolekul tehtud. Mitte asjata llttuste üle ei ole tasase waimuga nõuu peetud, waid tallitajaid