wad ka Shulaewa sõidu jaamad asutatud saama, kus uued sõiduriistad äraproowitakse ja mehed wälja õpetatakse. Taga-Kaspia tee piab „Swet'i" järele 1. Talwekuu  päewani walmis saama ja nimetatud päewal sõidule äraantud olema. Sõidu awamiseks tahtwat ehitajad suurt palli pidu walmistada ja Ashabadi elanikkusi ka sellest pidust osawõtma kutsuda. Soomemaalt kirjutab meie auuwäärt kaastööline Heina-kuu kesk ajal järelseiswalt: 7. skp. pidas Hameen linna tuletõrjujate selts oma 11-aastast ammeti püha pidulikult ära. Suur ja laialine linna puiestik oli ilusaste  lipudega ära ehitatud; mitmed auuwärawad, kust pidurong läbi läks, oli walmistatud jne. Tuletõrjujate jauks oliwad lehthooned ehitatud, kus mehed aasta tegewuse  mälestuseks oma sisemesi orgaanisi, ehk küll mitte weega, waid wana „humala jüwaga" kustutafiwad. Mitmed  lõbustused, nagu: „wõimustamised (turnimine), palgi peal istudes kotiga wehklemised, wõidu sõudmised paadiga wee peal" jne., andfiwad waatajatele oma jagu asja nalja tujuline olla. Wõitjad saiwad muidugi pärast tehtud tööd oma waewa tasumist kingituseks, mõni rahakoti,  püksi rihma, puss-nua jne. Puss-nuga (pukoveitst)  piab igal Soomlasel rihma külles puusa peal rippuma. Olgu ta pisem kui poisikene, ehk wana kalmu ääreS seisja mees, ikka on ta selle sõariistaga ehitatud. - Kui. kõik naljatused aasta pidul otsa hakkastwad lõppema,  fiis algas weel tants, kus peiud ja neiud jalga tõstfiwad, et pea auuras. Üht asja, mis ma ilmaagu  Soome pidudel olen otsinud, on „neljahealeline" laul. Näitab nagu ei oleks sugugi tõsi, et kord Laulujumal"  ka fim olla pesitanud. Kui meie seda laialist laulupõldu Soomes silmitseme, kes täis õilme-rikkust hiilgab, fiis imestame wäga selle üle, et neid awalikult kuskil ei kuulutada. Suguwennad on laulmises tuimemad,  kui meie, ja seda näeme ju sellest, et meil mitu üleüldist laulu- ja muusiku pidu selja taga on, kuna suguwendel alles esimene minewal aastal lüwaskülas ärapidada  oli. Nõndanimetatud „holalaulusi" (nagu Wärulane  ütleb) on Soomes wäga palju, ja nagu üks üliõpilane  minule ütles: „mitu sada" neid nõndanimetatud  laulusi kõrutawad inimesed üksikult. Wanast, nõuda rääkis minule jälle üks auuwäärt eidekene, olla asjad selle poolest hoopis töised olnud. Siis olla isamaalised laulud peiu ja neiude huulilt palju waimustawamalt kõlanud, kui nüid. Kas aeg ehk mõni muu asi aSjad töiseks muutnud, ei teadnud ka auus Soome ema minule ligemalt  seletada. Kunstlauljaid on Soomes palju ja nende seas niisuguseid, keda kõik haritud ilm heal meelel kuulab ja imestab; need on ka fiis laiemas ilma kondadeS tegewad  ja harwa tnlewad nad kodumaale wõerstks. -- Ma ei räägi aga siin mitte kunstlauljatest, waid lihtlauljatest. Olgu sellepärast minu otsus Soome laulu kohta see: Ta on kaunil järjel raamatutes, aga mitte alama rahwa seas. Eestlased on nendest ees! Soowida oleks, et meie pojad, kellel selleks waimu andi asutatud, laulusi looks ja wiisisi weeretaks, et meie laulu wara ait ka rohkem oma nurme wiljaga täidetud saars. Head algust on ka härra H. Thomsson teinud oma rahwa wiisidega, mis „Oma Maa's" ilmunud ja loodame, et ka töised, nagu Dr. Hermann, Läte, Säbelmann j. n. e., meid edasi aitawad.  „Köla siis auul, isamaa laul!" kohanen. Kirja wastused. 314) Põhjanen. Soomes. Palume andeks, Teie Juuni-kuu kiri oli kogemata kõrwale jäenud. Nüid on kõik soowid täidetud. Terwisid! 315) J. M. T—. Esimene asi oli mul teada. Töine uudis! 316) J. J. S.-J—. Nüid on kõik käes. Tulewad tulemas numbris. 317) J. J. Salu. Laul ilmub edespidi. 318) M. W. Lätimaal. Hea meelega wastu wõetud. Terwisid! 319) R—. R—s. Oleme awaldanud, aga kui ta mast tülitsemist ei tee. Pidage meid edespidi oma parajate sõnadega meeles. 320) H. S. L—. Wäga kaugeks jäete oma sõnumetega. 321) J. L. T—. Muidugi tarwitame. Terwisid! Saame kirjalikult  pitkemalt kostma. 3l. Sakala. 1885 Hos«»v«o 27. 1886 r, Trükitud F. Feldt' i juures Viljandis. Et kadunud Wiljandi linna kaupmehe C. G. Peterson': päranduse ja konkursi asjus mitmed wõlauskujad seda soowi on awaldanud, et nad seadusliku õiguse põhjusel, ise üht konkursi  kuraatorit mõiksiwad walida, siis saamad sellepärast Wiljandi linna raekohtu poolest kõik õndsa kaupmehe C. G. Peterson'! wõlauskujad tellitud ja kutsutud, 14. Augustil s. a. kellu 12 enne lõunat wõlauskujate koosolemisele siia raekotta tulla, et ühe konkursi-kuraatori walitemist  wõiks ette wõtta, peale seda armab raekohus,  et need wõlauskujad, kes koosolemisel ei ole, siit poolt tellitud konkursi-kuraatori hra. õuekohtu-adwukadi R. Schoeler'iga rahul on. Wiljandi raekohtus, 12. Juulil 1885. J. Werncke. 1079. 2 Notr.: A. v. Kie seritz k y. MU" Witiandi WU Eesti Pötlmeeste Seltsi lähem koosolek 4. Augustil s. a. seltsimajas. Hakatus punkt kell 2 p. l. Kõnepidajad: Ainson, Ruubel, Juust, Kitzberg ja N. N. Päewakorral wäga tähtsad nõuupidamised, sellepärast palutakse kõiki seltsiliikmeid wististe kokku tulla ja liikmekaardid ühes tuua. i Eestseisus. Taemere Kogukonna kohtu poolt saab seeläbi kuulutud, et Taewere kohtumaja juures 28. s. ct. 5 hobast, lv karilooma, l liga ja palju muud talu kraami ning põllutöö riistu MU" oksjoni wiifi äramüitud saab. Taeweres, 27. Juulil 1885. Kogukonna kohtu nimel: Peakohtumehe asemik: Karl Põdder. U 365. 3 H. Kärik, kirjutaja. v !! Korteri wahetus!! K annan oma auustatud sõb- W» radele teada, et mina oma mana M I korterist ära olen läinud ja 1. I M Augustist saadik W Augustist saadik Karu majasse, Sakala trahteri wastu, elama olen asunud ja seal oma tööd wõimaliku odawa hindadega toimetan. O J. Aartmjon, õ Kingissepmeister Wiljandis. HM Wilj andi linnas saab lese proua E. Thomason^i priitahtlikult ära müitnd.  Kaubatinqimiste  üle annawad lähemat teadust eestkostjat hra. sepameister J. Eldring ja hra. Julius Petersen (Lang'i südipoes). i saab odawaste äramüitud Arendti majas Wiljandis, Saksa kiriku ligidal. Hugo Trtjfum ueljuklosMe kool Tortus. I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementarõpetusest kuuni klassika ning reaalgümnasiumide  kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse  astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saamad larwilikudes  asjades iseäralikult ettewalmistatud. 11. Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud a) klassika ning k) reaalgümnasimnide kolmandasse klassi, c) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja o) priwat-elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat-elementarkooliõpetajad, kes ammetis on, on väeteenistusest priid. ttl. Kooli wastuwötmine. Peale linna koolide kasvandikkude saavad ka maalt Eesti- ja Wene koolide õppijad sinna klassi wastu wõetud, kuhu nende teadused lubawad ja otsekohe gümnasiumi kõrgema klassidele ette valmistatud, ilma et kaswandikud sunnitud oleks wõera keelte kätteöppimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. IV. Koolis õpetasid: 1) Gümnasiumi ülem-kooliõpetaja kollegienrath kandidat W. Specht; 2) gümnasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer; 3) Tartu Saksa-Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) gümnasiumi ülem-kooliõpetaja kandidat Lundmann; 5) gümnasiumi ülem-kooliõpetaja Pio-Ulsky. Koolimajas elawad kasvandikkudega: 6) Geometer J. Tülk; 7) Btuä. püü. J. Jõgewer; 8) kodukooli-õpetaja T. Grünberg ning 9) kandidat H. Treffner. Turnimise tundisid andis Tartu turnimise majas stuä. tkevl. G. Punga. V. Kaswandikud, kes koolis ülespidamist soowiwad, elawad ja öpiwad fiin 5 kooliõpetaja ülewaatawise all. Kool hakkab 8. Augustil. Lähemat teadust kooli kohta antakse kirjalikult ja suusõnal. Uusi kaswandikka võetakse igal päeval vasta kellu 12 —2 keskpäeval Schrenk i majas U 2, hobuse uulitsas (kivisilla ligidal). Tartus, Juulil 1885. Koolidirektor Krsffnsr. Auupaklikult annan teada, et mina nõuuks olen wõtnud 12. Augusti kuu päewast noori tütarlapsi kõiksuguses käsitöödes õpetada, vagu nimelt: pesu-õmblemift, ellertust, i kunst-kudumist, heekeldamist, wõrgu-töösi, wälja- z õmblemist pärlite ja lõngaga, raami-töösi, kleidi õmblemist j. n. e. Neiu A. Saar. Minu korter on Wiliandis, kaupmehe A. Kroll'i majas, pagar N. Kelch'i wastu. 1 wõtab korteri ja söögi ehk ka leiwakoti j peal lahkeste wasta maamõõtja proua Lase- > rew omas majas Wiljandis. i I Kuulutused. Witiandi Kesti Möllumeeste Seltsi poolt toimetatud koduloomade, Mu- ja käsitööde saab 17., 18. ja lv. Augustil s. «. ärapeetud. » » » »D » Ml M Üks Wene koolitaja Preili soowib Wenekeele tundisi ja ka selles keeles rääkimise harjutusi anda. Järele küsida F. Feldt'i raamatukaupluses  Wiljandis. 7 Wardimõisii Naestewaldi kiwilöõvilt ??A G on igal ajal heaid »?» 7 MS" l3 saada. Tähed saawad antud ja maks waStu Võetud Rimmo metsa- wahi juures ja Wardi ja Loodi mõisates. 2 5................ teadustan, et mina igal laupäewal apteekis lõuna kellu 12 künni õhtuni köiksugusid haigeid wastu wõtan. Tohter W. SsrS. wõtab korteri kui ka söögi peale lahkeste masta proua Äöiljandis. Kärner Lohmann'i majas, Karula härra aia wastu. Ühest kahtlasest inimesest on iiks Mr hobuse shleib ara moetud ja wõib omanik neid kätte saada Surgaweres Mudis te kõrtsipidaja Peeter Martensoni juures. 2