Tallinna Sõber M 37. Üheksas aastakäik. Tallinnas, Heinakuu w. pääival 188?. Ultöldut aealtht Eesti rahioale «sal js liuuades. Tuleb Ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinn»» Lindfor»'t pärijate trükimajas: aa«tas L rubla» 40 kop.— pool-aa»tas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud? aa»ta« 3 rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. A»uk«t«sed maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wSetakse wasta t Tallinnas - Li«dfors'i pärijate trükwajas.- Neteröurgis: S. Seelandt, o»nuspo--aa H 54. - Tartus: LaaKmauu. - Aakmeres - J. Kuhs. - haides - Ä. SeidekSera. Kapsalus: H. Kollõerg. Lihulas: li. Aättuer'i voodis. Wiliaudis : E. Z. Aarow i raamatupood. - Narmas: M. Nõder. - Mõrus: Mraua Wielrofe. - Matkas- W. Rudolfi. Kuurefaares: M-Lange.—Maak: laida iseäranis kualmaksc. WaStaja redaktor W. F. Ei chhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport La-riõiS-IIox^.) Vtegister: Jälle kord meie talukohtade kaitsemiseks. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Kohtute muutmisest. Rahwaksoiide Inspektor. - ..Walgus'. Nädali-khronik. Valristist: Ilmad. - PSllusSnumid Pärnust: Raudtee. Peterborgist: Keisrikojast. Soomemaalt: Kirik piksest põle - Moskwast: Katkow haige. Orelist: Konkurs. - Witebskist: Tulekahju. - Astrakhamst. Psychopath. Wiluast: Tulekahju. Lõune-Wenemaalt: Loomatõbi. Krimmist: PollusSnumid. Wernoist: Maawarlsemife kahjud. Kuulutus. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jälle kord meie talukohtade kaitsemiseks. i. Kulda mõnesugused wõimud meie maa-korralduse (agrars«  uduse) tallal nokkinud, kõigutanud ja oma korraldamata ja hariulamata mõtteid meie talukohtade üle on mõjumaks teha püüdnud, see on lugejatel meie lehe endistest aastakäikudest  tuttaw. Kui palju takistusi ära wõita, kui palju muret kanda ja waewa näha oli, et meie talukohad endisest  sagarusest wälia korraldatud seda ei wõi rahwa suurem jägu teada, üht aga peaksiwad kõik meie kodumaal, kus puhast Zumala-süna juba nii kaua kuulutatud  ja õpetatud on, teadma ja uskuma: .Wiljast peate teie puud tundma." Kes ainult kolmkümmend  aastat tagasi mäletada suudab, see piab jo teadma, kuida meie talurahwa elu oli ja kuida see nüüd on. Wahe endise aea ja nüüdse aea wahel on aga selle puu wili, mida meie kodumaa uus Talu-seadus ehk Agrar-seadus  meie kodumaale istutas. Järsku rikkaks teha, meel wähem ilma igaühe enese tööta, hooleta ja waewa ta rikkaks  teha, et wõi ükski seadus, waid wöib ainult teed, miS rahwast warauduse poolest ja hariduse poolest kosumisele  wtib, risust puhastada, tasutava ja juhatada, ja wõib igaüht tema igapooliseS omanduses kaitseda, pia b selleS  kaitsema. Et meie uus Taluseadus ja selle peale põhjustatud talukohtade uus korraldamine kõiki maarahwast kosutanud on, seda piab igaüks tunnistama,  keS meie kodumaa asju tunneb, oma enese eksitamata  mõistusega arutada oSkab ja tõele aun anda tahab ja julgeb. Ct aga seädus ja uuS korraldamine seda täieste teha wõikstwad, selleks on tarwis, et mõlemaid rahuga mõjuda lastakse,Z kuuni uuste korraldatud elupinnast  uued elutarwitused wälja kaswawad, mida seaduslikul  tee! seaduse katuse alla koristada tuleb. Kes igakord seaduse muutmist panb, kui tema eluking teda kuidagi piigiStab, ehk kui kuuleb, et kusagil ükS seadus olla, mis tema tuju kohatisem ja sellepärast tema arwates .parem" on, see on jnst niisama tark, nagu üks aidnik, kes noori puid istutab, pärast kuuleb, et kusagil .paremaid" istikuid  olla, endisi wätja kisub, uusi asemele istutab ja seda ikka ja ikka uueste teeb, kui kusagil .parematest" kuuleb. .Paremate" istikutega woib tema ehk oma aida siis küll wahest Ma. aga head wtlja ei saa tema iialgi, ja witmased  .kõige paremad" päriwad ehk koguni teist maapinda ehk teist kliimat, kui aia-asutaja aidas ja maal on. ÜkS tähtjas juhtsõna ütleb iseäranis üleüldise majapidamise kohta: .Paremat ei pia mitte hea waenlafeks tehtama".  Seda sõna ou meie kodumaal sagedast ära unustatud.  Missuguste haledate kunstkonedega ei ole siin mitte Taluseaduse muutmist ja talukohtade killutamist päritud, enne kui seadus olete oli mõjuda suutnud, enne kui uueSte korraldatud talukohad täieSte läbi haritud ja peremehed nende peal täieste soojaks saanud oliwad. Pea taheti talukohtade asemele .tuhandeid" aidnikkufi  asutada, sellest hoolimata, et wiljapuu-aiad, nii wäga tähtsad need ka on. meie kodumaal iialgi muud olla et wõi, kui talukohtade kasu-asutused. Siis taheti rööw püidmiSte läbi tühjendatud Peipsi järwe sellega uueste kaladega täita, et talukohtade .päratu" Põlduff ktllutati  ja kildude peale sadade kaupa kalamehi .kindlast" asutati, keS ennast siis kalap ü ü d m i s e-kunStiS paremini harjutada wõitsiwad! Wabrikujd taheti asutada, talukohtasi wabrikute tööpahwa .peapatgakeStekS" lõhkuda, jogest ja .weejovksusi" weski-tammedega kinni toppida, sellest^hooli- mata, et wesi wallalt piab jooksta wõima, kui maad põllutöö  kohta ei pia rikutud saama, kus siis ka neil kitel" enam ühtigi jahmatada ei oleks. Näüd astmvad, esiteks weel nähtama argdusega. kutsumata  ja hurjutamata agrar-politikused uueste ette ja kipuwad meie Taluseaduse ja meie talukohtade kallale, kui neil enestel  ka weel silmanähtawalt teadmata on, kust otsast kinni ja raputama piawad hakkama, ilma et talurahwas enneaegu  nende otstarvet näeks ja kohkuks. Waiwara kihelkonnast,  kus wiimasel aeal õige rohkest tindipoti-politikusi  näib siginenud olema, kes kord metsaraiumist oma tuju järel korraldada himustawad, kord mõisaherra kingituste  peale ,konlrahtifi" parimad, tõi ,Sakala" hiljuti järgmise kirja: ,Põllu asjanduses ja maade päriseks ostmises on see ,päris takistuseks, kui talukohad liig weikseks on mõõdetud.  Need ei anna peale perekonna ülespidamise kapitali tga tajumaksude tasumiseks midagi. Waiwara malta »rentnikkufi, umbes 50, teeb see kartus rahutumaks. Neil pvn teada, et nende kohad tulewal Jüripääwal ostmise alla tulemad, aga ühte 10—15 dessatiulist kohta ilma suurema osta, on wõimata. Niisuguse weikse koha peale »ei usu keegi laenata ja ta ise ei suuda ennast mitte »tasuda. Ka kaht talukohta et taha mõis ühele müia, et »fiis perekondade wälja tõstmisega tilli tuleb. Nii tahab pfiis ostmine kõigiti ka liig kõrget hinda tähele pannes .wõimata olla, siiski rahulik olek on ka ise juba wali vtrahw." Nüüd leiame .Wirmalise" 25 sees järgmise .Põllumehe  kirja": .Põllu põhjusseadelus ja arutamine ou iga maa elu.korra  ja käekäigu juures pea asi. Ta on alus, mille .peal niihästi würst, kui saunamees seisab, esimene kõige .oma wõimliku tegude üle rõõmu tundes ja wiimane oma .suutäit leiba süies. Igas kohas et ole ses asjas weel .tehtud, mis teha tarwis on, palju enam on kõige Euroopa .maade elanikkudel alles hiljemal aeal põlluküsimus ärka.nud  ja seda nimelt aja sunnil. Kaua aega ei saadud .arugi, missugune talurahwa põlluseadus piab olema, sest .et healed rahwa enese keõkest seaduse andjate togude ette .wähese hariduse puudusel et ulatanud ja maa wõimuka.mad  elanikud selles tõtt tunnistada ei tahtnud. Üks osa.kond  arwas talupoegade kätte antawaid maid õige wei.  keõteSse osadesse panna ja põhjendas oma soowifi selle .peale, et siis rohkem inimesi asuda wõiwad ja wähene .maa ka tubli harimise ja hoolekandmisega suure tüki »wastu saaki annab. Nõnda ja selles mõttes on Wenemaa ..hingemaa" seadus sundinud. Teine jäuskond soowis, .et kohad jäävamalt Ameerika põllu sistem! järele saaksiwad .raajatud, et iialgi ühe koha puresid ei saa liigutatud, et .siis inimesed sugukondlikult maa eluga rohkem kokku kas.waksiwad  ja põllutöö armastusele harjuksiwad. Neid .mõlemaid soowifi on meie suurel isamaal tähele pandud. .Aja arutada jäi aga, kumba osakonna mõte õige on. .Praegu ei usalda küll keegi .hingemaa" soowiga ette .astuda, kui ta ka Bismarki ehk Gladstone kõne anniga .ehitatud oleks, ta teab juba ette ära, et hingemaa seadlus .põllutöö armastust ja rahwa waranduselist elu ei kosuta. — .Peale selle on meie Balti maal enamiste kõik rüitlite .wallad ja osast müitud talumaad, mikspärast seesugusest .mõttest ei maksa rääkidagi. Aga nüüd on jälle põllu l asjas küsimine tekkinud, kuidas ka lugu Ameerika põllu .sistemiga, kas neid wähemaS ehk suuremas suuruses kokku .seada? Selles asjas on raske ühist otsust saada, sest et põllumeeste waranduseline olu mitme sugune on. Rikkam põllumees himustab enesele muidugi suuremat, waesem »weiksemat maakohta. Need, kes waesema rahmale head ,soowiwad. astuwad weiksema talukohtade jäutamise eest rwälja, nagu seda õnnis C. R. Jakobson omal aeal tegi, »kuna jõukamad ehk Suurepõllumehed ikka Suuremate , talukohtade poolt on. ?Et need soowid mõlemad nüüd mõnigi aasta aega pneste üle kohut on lasknud mõista, fiis on praegustel põllumeestel tarwis omalt poolt selle asja kohta oma otsust ,ja heaks arwamist awaldada. Nende ridade kirjutaja p tundmise ja tegema elu tähele panemise järele on need »otsused järgmised : t) C. R. Jakobsoni soow on küll wähema psa kaupa maarentimise ja ostmise asjus meie rahwa praeguse maranduselise elu seisukohast waadates, õige, pga hariduse järjega mitte kokku sündiw, nagu Wälja»ja  Soomemaal, kus käsitöökoolid õpikoolide kõrwal tööta»wad.  Seda ei luba aeg meel praegu mitte teuks muuta, pga aastad teemad C. R. Jakobsoni mõtte kübseks. -2)Suurepõllumeeste soow on ajakohane; suuremal osal kokku -saetud talukohad on küll rohkem rahwaft walja rändama -sundinud, aga see on otse meie maapinna rohkem Eesti-rahwa  omanduseks teinud, kuhu aeg suured perekonnad -Eestirahwaft kindla elu asemele seab. Niisugune on vmõistus ja otsused selle asja kohta praeguse aja sunnil. -Ka aeg saab neid otsusi, nagu iga asja muutma. Praegu -piab aga see otsus nõnda mahakirjutatud saama. Neis -maakohtades, kus weiksemad talukohad on mõõtetud, on -talukohtade päriseks ostmine üliraske. Suurpõllumehed -ei taha kunagi mitut kohta müia, et selle juures valju -pahandust ja tüli endiste perekondade wälja heitmisega -tuleb. Ühte weikest, 10. kuni 15. dessätinlist talukohta, -nagu neid iseäranis Eestimaa homiku pool asutatud, ei -ole kõige parema tahtmisega wõimalik osta. Nendest -saadaw saak kulub enamiste perekonna ülespidamiseks -ära, aga kallid kapitalist ja kasu maksu st ei tule kuskilt -sisse. Heina, leikuse ja wilja-koristamise aeg, mis mõne -pääwaga tehtud piab saama, tarwitab niisuguse koha speal wähemast neli töö-inimest, keda igal ajal ja igas -paikas sugugi päewiti palkata ei saa ka mispärast pere-mees  ja perenaene wähemast kaks smvilist enestele jüri-päewast  knnni mardipäewani abilisteks piawad palkama. Muul ajal poleks neid just kibedaste tarwis, aga need -seisawad kui tagawara tööjõud paljalt paari kuu kibeda -tööaja pärast malmis ja piawad kaetud, söödetud ja maksetud  saama. Suurema koha juures oleks neil alati -täitsa tööd, ja see tasuks siis peremehele ostuhinna ära. -Selle waSta ei suuda, nagu ööldud, keegi waielda eht -ta ei tunne siis meie praeguse weikse põllumehe raskust. -Niisugusel ajal nagu meie Vallimaal praegu käes, on -piaaegu otse wõimata kallil ajal kõrge hinna alla aetud -maid nüidse odawa põlluproduklide pärast osta. Otsegu -kõrgemal sunnil ootab, nii hästi suurem kui weikfem põllumees  praegusel pööriajal põllu asjanduse muutust, ees-malt  hindade alanemises ja teiseks ostmise aja ja tärmi-nide  pikendamist. Kust poolt fee piab tulema, ei tea -hädasse saltund põllumeeste seisus isegi. Nad lakuvad -aga otsegu linnukesed paha ilma kartes arglikult oma -kurbe heali kuulda. .Need kes waremalt, häil aegil, maaostmist algasiwad -,ja oma mõlad mõisaga tasa teinud, lasewad oma soowisi , perekonna kindla asutuse ja elule seade pärast selles mõtetes  kuulda, et üks waba seadlus selles asjas iga perekonna  wanema enese tahtmine olgu. Ta mõigu fiis,