Jutu leht. Wake Waldemar. tljalugulik jutusruS neljareistkümnemast aaSta sarast Järg. ,Pidagi kinni! Teie teete mõrtsuka-tegu, mida mina raskest saan nuhtlema!" aga pilkaw naer oli temale wasta kostnud, ja kui lihunik, uhke oma timuka-ameti peale, merist pead üleS tõstis ja rahwale näitas, siis kostis üks kindel heal Herzogi ligidal: Waldemar von Brandenburg on seda käskinud ja tema on selle maa õige walitseja, hcrra Herzvg! Teil ei ole fiin enam midagi nuhelda, mis Markgrafi käsu peale tehtud saab!" ,Markgraf Waldemar?" sosistas Herzog Rudolf oma ette. Siis oli see sõnum ometigi tõsi, mis k > tema kõrwa oli ulatanud? Markgraf Waldemar ei olnud mitte miisteistkümmend  aasta eest ära surnud, oli püha hauale rändanud  ja nüüd tagasi tulnud, oma esiwanemate pärandust uueSte wasta wõtma. Sügamas mötteS pööriS Herzog Rudolf oma lossi poole tagasi. VII. Plaggenburgi lossi ruumides walitseS maikuS ja koledus.  Kära, naer ja peekrite kõlin oliwad sealt kadunud. Kus enne saali põrand rüütlite malju sammude all wäriscnud,  seal sammus nüüd ühe ainsa jalg kartlikult edasi. Kui kord mõni tükike lubjat maha langes, siis kostis see mitmel korral kõrgeist wõlwidest tagasi. Wihase uäuga, needeid ja sajatusi oma habemesse urisetes, sammus Plaggenburg läbi waikse ruumide. Keegi tema endistest söbradest ei olnud teda waatama tulnud, sellest aeast saadik, kus salakohtn kutset tema wärawa külge oli naelutatud. Auusad sõbrad, kes temaga fenni oliwad rööwimaS käinud, arwasiwad paremaks oma seltsimeest  maha jätta, kes nii kardetawa kohtu alla oli langenud. Juba oli see aeg ammu möödas, mida püha kohus temale oli määranud ja kutset ei olnud tema mitte täitnud.  Kuida oleks tema ennast ka wabandada ja kes olekS temale käemeheks ja kaitsejaks tulla tahtnud? Kõik ümberkaudne  maa tundis teda. kui hoolimata, jultunud rööwlit. Küll oli tema ka kord-korralt oma uimastawat igawust  mõne rööwi-käigtiga lühendada katsunud. Oma kaunuspoiste ja sulaste eesotsas oli tema lossimaelt alla, tasasele maale sõitnud, aga õnn näitas temast lahkunud olema. Kaks wõi kolm waewalist kilda oliwad tema silma alla sattunud, aga needki nii rohke söeameeste kaitsel, et nende peale tungida ei usaldanud ja tühjalt kojupoole tagasi pööras. Pahaselt istuS tema leentooli peal ja waatas läbi akna kena maakoha peale wälja. Endisel wiisil wälja ja ümberkaudsetesse lossidesse wõerusele sõita tema ei usaldanud.  Igas põesas, igaS kraamis, iga kingu taga wõis püha kohtu oda teda «varitsemas olla. JärSku kostis wahi-tornist farwe heal tema kurwa mõtete sekka ja tõi rõõmsat sõnumit, et mõni kauba-kild maanteel ilmunud. Nagu elektrita wäest eluStatud kargas rüütel tooli pealt üles ja lõi mõega peaga wasta raSket tamme-puust lauda. Üks kannuspois astus sisse. See wõis umbes kahekümne  aaStane olla; moka peale hakkas habe tärkama, mida nuga weel puudutanud ei olnud. Hiilgawad tömmukad  juuksed langesiwad käherates lokkides tema õlade peale ja suured sinised silmad jnäifiwad rõõmsa julgusega maailma  ja järgmise elu sisse wahtima. ,Kas kuulsid juba? Heeringid on tulemas!" hüüdis rüütel temale wasta. ,Kolm wankrit, herra! Igaühel neli hobust eeS, keS waewaga raSkeid koormaid läbi liiwa weawad. Kaitsejateks  on ainult kuus mauakest, keS wisi mitte enam wiieni lugeda ei suuda." sI Plaggenburgi silmad wälkusiwad. ,Hedaa I See on siis kerge saak!" möirgas tema. .Ruttu, Siegbert! Too minu raudriided, kübar ja kilp, ja hüüa mehed kokku!" Kannuspois kadus ja tuli mõne silmapilgu pärast nõuutud sõeariistadega tagasi. Losst hoowist kosisiwad hüüdmised, hobuste hirnumised ja sõeariistade kõlin, mis tunnistas et sulased koos ja walmis oliwad. Pea astus ka peremees uksest wälja nende juure, kargas kergest sadulasse,  laskis omad stlmad rõõmuga üle lugewate meeste salgu käia ja ümises oma ette: .Nüüd tulgu Eksige püha Rooma riigi kohtumehed meie wasta! Tühi tegu. üks tosin minu ja minu meeste sarnaseid ja püha kohus oma präsidentiga ja liigetega  sõidab põrgu! Edasi, poisid! Olge mehed, et jälle midagi wärsket kööki /a keldrisse saame. Teate küll, et puudus igast august wäija mahtima hakkab!" Tumeda mürinaga langes sild maha, sillalt ja edasi kostis kabja-plagin. Nagu tuule tiiwul kihutas salk alla, wankrite poole. Kild oli suurelt leelt kõrwale, kitsale teele pööranud mis kahe tunni kaikus teisele teele wiis. Et kilda rutemini  kätte saaks, andis Plaggenburg oma hobusele kannuseid  ja kargas üle laia ja sügama kraawi. Ainult Siegbert  tegi sedasama; teised ratsamehed jäiwad kartlikult kraami ääre pidama. Omas pölewas saagi-himus ei pannud rüütel seda tähelegi, maid tormas edasi, künni umbes saea sammu peale killa ligi oli jõudnud. Juba tahtis tema rõõmu-hõiskamist tõsta, kui tema silm killa juhataja peale langes. See oli tugew mees raudriideS ja koormate katte all läks kõik elawaks. Kümme kuuni kaksteistkümmend raudriide- ja söeariistadekandjat  aslusiivad wankritest wälja, asusiwad tema ümber, raske möekadega ja söea-nuiadega. Hirm pani tema merd tarretama. Tema waatas ümber. Ainult Siegbert seifis seal ja hüüdis pilgates: ,Noh, herra rüütel! Miks kohmetanud olete? Wstke möek ja saatke salakohut põrgusse! Kaubaga täidetud kottide ja tündrite asemel leiate nüüd rauda ja terast. See on üks saak!" (Järg jääb tulema.) Mõnda. OdeSsaS suri PaaStukuu esimeste pääwade sees Venedigist päritud 105 aastane Anastasia Kugrihanow  ära. Surmani on tema terwiS hea ja tema mälestus selge olnud. AaStast 1812 saadik oli tema Weuemaal elanud, siin mehele läinud ja kolm tütart järele jätnud, kellest noorem juba 60 aaStat mana on. Paastukuu 6. ja 7. pääival oli Partsis hirmus tuisk. Uulitsatel oli sõitmine pea wöimata ja mõned uulitsad oliwad täitsa kinni Bank-unlitsai ia Börsi-platstl wötsiwad  woorimehed hobused eest ära. läksiwad nendega koju ja lätsi>oad sõidu nöuud lume sisse. -- Selsamal Esmaspääwal  on ka New - NorkiS üks tuisk olnud, kuida seda seal keegi ei mäletanud. Homikusi saadik oliwad uulitsad tühjad, sest keegi ei usaldanud tuast wälja minna. Ei maschina ega hobuse-raudlecdel olnud liikumise peale mõtelda; mis wälja sõitnud oli, see jäi teel seisma. Tuhanded reisijad pidiwad kõige pääwa söömata wagonites  istuma. KeS wälja minna julges, see jäi lume fisfe kinni. Börsile oliwad 1106 asjalallilajatest ainult 20 tulnud. Bankid seisiwad kinni ja ka posti kirja-kandjad ei wõinud oma ametit lallitada. KõikiS New Uorkis ei olnud mitte ükS pood lahti ja kõik aealehed jäiwad ilmumata.  Waft kesk ööl waitis luul, miS 24 tundi möllanud  oli. Uks tugew mees tahtis üle Brooklyni silla minna,  sai aga maha wisatud ja oleks wisi jõkke puhutud, kui Polttsei-ametnikud abi-riistadega teda peastnud ei oleks. Woorimehed wõtsiwad 30 kuuni 50 dollarit sõiduraha ja ei tulnud pitkematele sõitudele koguni mitte. ,Westeru- Telegrafi-seltS" on lohutud postide ja traatide läbi umbes ühe millioni dollarit kahju saanud. Aosno-e-io nsugxpo». Kvpovk., 13-rc» Ilas 1888. TrLktwd SindforS' i pürljitk jaurrS u kuluga. Teadaandmijed. cMs, Tellimised meie lehe ..Hallinna Sõber" Peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetuo on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindforsll pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawötta ja toimetata. Tellimise hind on 1888 aasta peale: postiga esk kodu kätte saata aastas 3 ruöta kop. ' Tallinnas iseäratuua aastas 2 ruõta 49 kop. poolaastas i „ 70 „ > poolaastas 1 40 „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister MieeKmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratua wõib. ..Tallinna Sõbra" inäljaanbja, Kinbs»rs'i pärijad Tallinnas, Kaja nnl. Ur. 48 j 63). x ic 75 WsZMwK MsZ) U E es t i m aa rahwa Kodu jaKirikllMinM sl ivanast seltsist on weel HZ kop. tukk saada I ! Ki«dfors'i triikimiljlls, X Tallinnas, Lasa-uulitsas. ! ! —^x —v i SSSSSZWISISSSSS Lindfors'i pärijate trüki kojas on saada ! õpetlikud ! Geskirjaä Eestimaa Aal)wa-kootidete. Hind: ÄS kop. ZSSSSGÄSGSZZSSS^ Talukoha mumisk ja ostmise kontrastil lehti on saada Lindforsi pärijate triikimajas. Kauba hinnad Tallinnas: 14. Lehekuu Mwal 1888. Soola tünder , > . 3 rubl. 30 , Kiwi-soolatünder(lop.) 3 , „ Norram. heer. tllnd. 16-20 „ Silgu tünder ... 12 „ 50 „ Heina puud.... „ 45 „ Soame-raudtau> perkp. 85 „ . wal. . 81 , Kasepuu süld . . . 6 „ „ Mönnipuu fuld . . 5 „ . Kiwjsöö puud . . , 20 „ Ingl. Kiwisüü-tõlwa t 9 . . Soome puutõrwa tund. 12 „ . Hõle puud .... , 18 „ TeliSkiwi luhat . .15 „ 20 „ Katusekiwi tnhat . .33 „ , Kustutud lubja tünder 1 „ „ Prcfsliugi tünder . .13 „ Hinnad Tallinna turul: 14. Lehekuu pääwa! 1838. Kartuhwlid, tshetwk ... ZZ kop Herned, toop 6 „ Leadsed, toop „ Tangud, toop ..... 7 „ Wäikse liha nael .... 12 —16 „ Sea lihaa ncal .... Il —l2 „ Rõõsk piim, toop .... 3»/-- . Hapu piim toop .... 3 „ Kore kortel 2'/, , Laua wõi nael .... 33 „ Piitti wõi nael ... 26 „ Muna paar...... 4 „