igiitaw on ka sisu, nõndasama terakas ja iumcikas ka iga üksik iõrs wihus. Nagu Madisel õhtul vöpiku kaebaw ja höiskaw iid metsasalust kuulaja südänt sulatab, liida koStab siin Eesti luulesalust algusest sani imchelin meile wastu, enamast! kurb rmniii, wahcl aga ka taewarõõwul; sall  pisar palgel: h - sild rukorral hõiskawal huulel: „Kui nüüd ma waikiks, Siis lõhkeks nndl" Kõik, mis meil põues seisab salajas, 'c on siin ööpikii keele Pääl imetlul liiku:a«;  tõik lundmuscd, niis nooruse rinda inasiuse õnnel paisuma paneb ehk vilneäawll  l> ulelustes oma sügawomõttelist, kkalundelisr kuju ja keha. Sest tunöeluulud on nad pea wiimseni, iik ulatawad nõuda sügawasse ja ilmuta- Kad armastawä südame salajamad tuksum.iscdgi  niisuguse mäega, nagu meie scn> tvaeivali ehk aga mähe Eesti.Nurmelt oleme  leidnud. Ja mis pää-asi on :iga rida kunnistab, et luuletaja kõik oma enese sü- Uame saliorst wõtab ja ioara wälja jagab. Kui Gölhe tänuga tunnistab: „Mull anks  Ininal ütelda, mis kannan," siis on Meie lauliliiciul seesama õun ja anne rüp>c  langenud; kõik näib ise tuntud, mõtel- Dud, äraelatud olewat. Sest tuleb ka luuletuste  imeline wõilmata mägi, millega nad Mgeja waimu mangitsewad, tähelepanemist Suslamad, meie rinda nõiduskombcl llheS- Miidiiill junniwad, ühes kaebama ja ühes Mrtma awatelewad. Sest kaebtus ja kurtmine  just on meie vöpiku elu, ja armastuse whmrileek, niie temal põues põleb, ei toita puue õndsuses, maid walu mäes. Seepärast  wõib la alles see, kes ise kord elutor- Wtis on kõikunud ja karmi saatuse rudju- Uiist kibedasti maitsnud, õieti ürakaaluda. Missuguse wõimuga ja tõega luuletaja mi- Mese südame elu ja elu ööd jaksab kujuta- Mi. Nagu luulest wälja paistab, on elu- Mwadel juba warane lülni luuletajal nii Mõnegi lootuse õiekese kärpinud ja armutaime Li kubasse hauda paigutanud. „Külmad Whja tuuled, puhuwad mu pääl," ja sest Mon laululind leinas. Aga nagu päikene M pimedaurate pilme rüngaste tagant jälle Wälja wilksub, nõnda tõstab, ka luuletaja rõhutud rinnas lootus, kallis anne, ikka jälle tiiwu ja teadmine - „et lgaivaue heldus  meid elus surmas marjad," annab põuele õndsnlikku rahu ja jõudu, murdmata meelega elutormidele wastu panna ja julgesti  käskidas „Maru ivaikil" „Kuld saad tule-Z seletud, ja seeläbi taewalikuks ja iseenese salgajaks saanud, et lugejal iga lehekülje pääl Pauluse ülema laulu sõnad armastusest meelde peawad tulema: „Armastus on pika meeleline, ta näitab oma heldust üles, ta ei otsi oma kasu, ta ci saa wihaseks, tema sallib kõik, ta usub kõik, ta loodab kõik, ta kannatab kõik." Ja et luuletaja oina elulaewukesi marust mahutama mere pääl eluwalgusest laseb juhtida ja aulru maukumata kristliku kalju pääle rajab: Seda sisemist etuwõitlust kannab luuletaja  kõik niisugusel luulewõimul, suurel elutõsidusel ja selge kujutamise kunstis waimusilma ette, nagu näeksime tõesti kord marust mässawat mühawat merd, kord peeglisiledat weepinda, nagu ci laulaks  ta mitte arusaamata inimese südamest, millest ommeti maksab: „Kes wõib seda äratuuda?"  Ja missugusel kõlawal helil, kaunil kujnl ja hallika-selgel keelel see sünnib! Kuna muidu meie laulikud enamasti rhütmusega  ja riimiga alalises sõjas on ja silbide lugemises ülitihti wanaisaisade esfa, ella aie eie ja muud iseenesest kaunis manad lõpud abiks wõtawad ja riimi nälias kus wõi igas reas uue tähenduseta eksituse, mis kõnewäärtgi ei ole, meie noore öüpiku keel nii puhas, lihtsa ja kõlaw ja kõne soraw ja elaw, et seda otse ka meie parematele laulikutele eeskujuks ja järeltegemiseks  tungiwalt soowitama peab. jsKa ladusas jutustamises, tungimas manitsemises, tõeterade külwamises on luuletaja  otse meister. Kogust leiame manu tutwaid, mis ennem  osalt „Postimehcs," osalt „Laulu ja mängu lehes" ilmusiwad, nagu ruttu kuulsaks  saanud meistri lööd: „Peiu ja ueiu," muidu aga täitsa uudist, kõik algupäralised ja kaunid, üksnes paar ümberpanekut Heine, J. Wolfi ja Leixncri järete, mis ka kenasti on korda läinud. Kui keegi just wigasid hakaks otsima, siisia arwab wast wiimaks leidnud olewat, et mõtte käik igalpool mitte küllalt läbi paistaw ja kohe äratuutaw ei olla. Aga nagu pilgul südame sund ja tundmuste wald käsib, siis on iseenesest' mõista, et eemal seisja lugeja lauliku tundmuste wvoles ja mõttekujutustes kohe kodus ei wõi olla ja luulelennust maha jääb. Aga ma lähen liig kaugele. Mull ei ole ülepää miiie mõtet kritiseerida, wecl wühcm laita, pole seltcks ka mingit asja ega wähcmalgi Põhja, waid uia tahtsin üksneS südamlikku rõõmu awaldada, et meie luulepõld tönawi! sügise n.i kaunist kallist, tuumakat wilja on kannud, nagu kauasega enam mirte. Ma tahtsin auustatüiz  laulik-neiule üksnes luulcsõpradc palawaiüot tänu ütelda, ct ta nende kauase ootamise/e on orja teinud ja juurema lauludekoguga  kõiki rõõmustanud, Aia tahtsih  õrna laululindu paluda, seda mitte wümseks jätta, waid Waneuiuije landle keeli lõbusasti ka tulewikus kõlistada ja tema manitsust tähele pauna i Eesti luulet rikastada ja kaunimaid õisi Eesti nurmele laulda, ou neiu Haawal wõimalik küll, sesii Ja wiimaks i ma 'rahtsui Postimehe lugejate  tänu ära teenida seega, ct ma nende tähelepanemist Anna Haawa luuletuste, nende läikiwate, kadumata pärlide pääle juhin.  Et meie tänu aga mitte sõnadesse ei jääks, maid tõsiseks ja teoks saaks, et meie palme ja soow uut luklf kogu, Mha, täid-e läheks, siis armsad lugejad linnas ja maal, kui teie raamatu poest mööda siis ärge unustage sisse astumast ja Auna Hnawa luuletuste järele küsimast. Teie, saate mulle meel tänu iUlema hää nõuu eest, Seepärast sina, Eesti westd, kes sä Pale  päewa töö ja palamuse meele lahutust otsid, wõlta Anna Haawa luuletused ja loel Sina, Eesti õde, kui su riud õuuel paisub ehk süda walus müriseb, wötä ja loe ka! Roog niis sulle siin pakutakse, on toidetaw ja mõnus; wili, mis siin walminud,  on küps ja magus. Igaüks leiab, mis ta otsib ja tarmitab. Lõpu otsust otsides ja kõike ärakaaludes peame tunnistama- Anna Haama luuletused on pärast Emajõe ööpiku matkimist tähtsam , ja kaunini toode Eesti tunde-luule wäljal, jah armaStuje luule õrnuses ja sügawuseS seisawod nad esimeses reas ja on wõidu pärja wäärilised. Lõpeks awaldame lootust, et teenitud kiitus auustutud laulik-neiud uuesti saab äratama, elustama ja waimiistama, kä edaspidi targu oma talentiga kaubelda ja seda hoolsasti kaswatada, et ta karastatud jõuga  ja kasivama armastusega täieusc krooni pärast wõitleks, enesele rõõmuks, ligimesele! kasuks, isamaale iluksl V, need ei kõlba ületalwe jätmiseks M tulewad muul wiisil ära tarwitada, lerwe ilus wili 4—5 Päewa Põhu pääl Mõnud, niida üleliigse niiskuse wäljahinga- Wseks lanvis on, siis Peab weel neid seast Wilja karjatama, mis plekiliseks löönud. Trr-- i ii lulewad kastidesse pakkida, unda kas k«ii a uchla liiwaga ehk peenikeste puhlate kehtama. Kui liiwaga ehk sus olgu liiw paras sõre, ilma Muus.! ja kiinideta ja täiesti kuiw j Ins Aus/ iiiüiekl niisked keldrid, on neile rikku- Mad; klliwa, lahke õhuga keldris Ivõiwad Mad olla, Wäga kuiw koht ei ole ka kiita Me pancl- õrncuiad õunad liärbima, Aed'Hktd  tõeudawad, et tähendatud wiijil pa° Drisse mässitud ja liiwa sisse pakitud õunad sa r.. -.id kuni lähema aasta juuni ja juuli  1.. > - i.r.ocd ja wärske maitsega seisla, Palitalse puiiioili hagauatega kastidesse, siia on waja seda üle nelja wiie nädala ük.- ki. d järele waadata ja, kui mõni wigasek  >aanud, sus need teiste hulgast ära wõitm Miiale nende puuwilja hoidmise wiisidc on We.l iimeid teisi, mis neile raskemad täita nn k.. e! puuwilja hoidmise kambrisid ei ole. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Liiwi kubermangu ajaleht awaldab Liiwi jaotamist politsei jaoskondadesse, nagu seW kubermangu walitsus «valmistanud  ja ministeO. kinnitanud on. Selle järele on Liiwi maa Eest! jaoskond järgmiselt ära jaotatud« Tartu kreisi I. jaoskonnas on; Tartu, Äksi, Maarja- Madale-ena, Wõnnu, Kursi ja Nõo kihelkonnad.  Kreistiilema wanema abilise asukoht  selles jaoskonnas on Tartus. 11. jaoskonnas  on Kndawere, Torma - Lohusuu ja Laiuse Palamuse kihelkonnad. Noorema abi asupaik on Mustmees. 111 jaoskonnas on Otepää, Kambja, Puhja, Rännu, Rõngu ja Sangaste kihelkonnad. Noorema abi- Wöru kreisis on I. jaoskonnas arwatud Wõru, Ääimcra ja Joosu wallad, selle wastu on sinna juurde ss«tud Rõuge, kihelkonnast Pindi ja Leewi wald, Wastsclinna  kihelkonnast Laswa ja Orawa wald. Ametniku elukoht on Räpinas. II jaoskonnas  on Kanapää, Urwaste, Karola ja Hargla kihelkond. Ametnik elab Waabina mõisas. 111. jaoskonnas on Wõru linn, Rõuge ja Wastselinna kihelkonnad eespool nimelatud muldadeta ja Põlwa kihelkonnast Wõru, Wäimcra ja Joosu wallad. Selles jaoskonnas peab wanem kreisiülema abi ametit, kes Wõrus elab. Wõru kreisiülem on senine sillakohtu!>iku  abis N, v, Roth, WiljSndi kreisis on I. jaoskonnas Wiljandi - Kõpu ja Suure-Jaaui kchelkon. nad, paale selle Paistu kihelkonnast kiriku nald, Holstrc, Loodi, Wardi ja Eimtali wallad, Selles jaoskonnas peab kreisiülema  waiicni abi ametit ja elab Wiljandis, II jaoskonnas on Põltsamaa, Pilistwere M Kolga-Jaani kihelkonnad, Noorema kreisiülema  abi elukoht on PõltsAmaa. 111, > aos konnas on Tarwastu ja Helme ki- siis Paistu kihelkonnast Aidu, Morna, Õisu, Pahuwere, Kaarli ja Tuhalaane  wallod. Noorem abiline on siin jaoskonnas ametis ja elab Helmes, Pärnu kreisis on I, jaoskonnas Pärnu, Saarde, Häädemeeste, Halliste ja Karksi kihelkonnad, Nvorepia kreisiülema abi elukoht on Woltwetis. II jaoskodnas  on Audru/Tõstamaa, Mihkli, Tori, Wanc-ra >a Jakobi kihelkonnad, Säälse noorema kreisiülema on Aru mõisas Jakobi kihelkonnas,' Saare maal on üksainus jaos,- kond, selle keskkohaks on Kure saare linn, kus krcisiülema wanem abiline elab, kreisiüiemad ja nende wanemah abid elarvad ikka kreisilinnades. Tallinna Politsei pääle koodi laupöewal üks ula ümber käia hobune, Omanik raiugu järele kuulama. Esmaspäewal umra hommikul kutsuti  jälle Tallinna tulekaitse tegewu.sesse.  Lüwa paal oli Map>oni maja põlema  WiM, tulekaitqatel a, i läks korda, tuA-M lombütada un -ek ainult katus ja üks sein täitsa ara polesiwad. Ometi on majaoniäniku kahju IbvU ruhla suur, mida .aga tulekinnitamisc selts kannab, kuna ma.jaelanikknde  aSjq^-kahju neile keegi ei-ttasul »' -' '- "s 5 i Rõuged ei taha ikka weel rahule jääda,-küll ei ole enaiü hiljemal ajal kedagit  surnud, agg uusi haigeid vu hästi juurde tulnud, nii et nüüd jälle 43 inimest põe- Uuemad sõnumid. Wienill, Strohinayeri äsi teeb Austrias  wäga palju. tolgru. Uugria ja Saksä lehed rõvmustawad, kuna Slawi ringkondades  mõru tundmus kaswäb,- Mitmed Tschehhi lehed .pandi kinni,. Ärwatqkse, et Ströhniaper Rooma lutsutäkse, kus temale paawsti poolt Uus -koht - antakst, kuna ta piiskopi ametisse enam jääda ei wõi> —- Sofiast tulewad sõuumid, et wakitsuse wastane  Risow kaheks aastaks mängi on mõis-! tetud. Küll pakkusjwad tema sõbrad bvM franki kautsjoniks, rt teda lahti lastaks, aga see ei sündinud-. . Risowi kaitsekõned wõeti rahwa poolt waimüstüsega wastu, Austria -keiser, on pärast, wäeharjutüsi/'mis wäga hästi korda läkfiwad, Walessi printsiga  Gödeilo lüstlossi laiüud, - Ptpwst, ou Arme. nia usulistele kirja saatnud, milles ta neid katoliku kirikuga ühendusele kutsub. Gedä on aga pahasti wastu wõetud. ja kohati ära põletatud, Armenia sinvd wastas selle Pääle ka tagasi tõukamalt, Muhambd-Dcrwish pasha on Albaniasse mässu waigistama!saadetud,  ' WuKoyestist. - Austria õlMherzog- Karl Ludwig tuleb Rumenia kuningale wõörfiles, 'Bulharia'- - wrkiÄer -- l Natshewitsh  . on siia Ailuud. Rumeuia parlament  kutsutakse wärsti kõkkuj siis aga saad ta äralahutatud ja oktobri kutil uued -saadikud  walitud, kes Ib, nowembril. kokku tulewad/ , Wünchcnliorgist «Saksa maalijWaeharjutused  lähewad ilusti korda. Palju kõrgeid mõõraid dn osäwõtmas/ «eile au-' nab keiser suure pidu, Aaristst. President Carnot kiitis omas laua kõnes sõjawäge Hä laewastilku, awaldas rõõmu lahke wastuwõtmise üle,, mis temale reisil on osaks saanud ja ütles, et tulewane -näitus saada' tunnistama, kui auusasti Prantsuse maa oma wõõraid wastu wõttab. Põhja telegrafi-agenturi telegrammid. sMsleröujrW> Keiserlikud Atajcsteedid. oma.. kaaslastega reisisiivad. Oljeni kaudu Opnla poole edasi. Chölmi lmnas pidasiwad uad Midi kinni, kus neid kindral kuberner. GuM muude-ametnikkudega  terwilas. Saikk käisiwad Majesteedid, ta kirikus ja jegiwad palwet, Warssawi  õigeusu piiskopp temvitas neid kirikus.' Kooli lapsed riputasivad teele Wesid,.>tm lunikud töiwad soola-leiba. Rõõmuhöiskamise  all sÄtstmpd nad edasi. Werk'ints> h. sept..— Gras Herbert Äismark reisis Küuranmale, Wene saadikule graf Shuwalowkle kes sääl oma mõisa? sumitamaS on. WietttS, 5. sept. Graf Kolyocky reisis  Bismargi juurde FricdrichZruhezsx. Loo-, detakse sellest, selguwat, et politika olek muutmata on. sept. jõudis ta Hanchuri. Wana-Tsehhi erakond pidas' Pragas suurt koosolekus milles Riegerile sa teistele  saadikutele usaldust tunnistati ja senist sihti kiuni pidada hääks arwati. Ühtlasi, aga Hdas ka Noob-Tshttzhide erakond nlgsgrätzis oma koosolekut, millest umbes llsvvv inimest osawõtsuvad. Sääl peeti' wäga käredaid ja laikmaid kõnesid Wana- Tshehhide wasw. Lembergi Grecka õigeHu piiskopiZembratowitsch-.'nõuab oma hoolekonna waumilikutels .M. dkloterik - Wene maa ristiusku,hestmift ju-. malatcenistuscga ' püyistedä. —" Äatshani maakonnas jßumenias) on ralunikud. mässu .tõstnud, nMe wajgistujeks sõja mäge saadeti. .M> 103 Postimees. 1888