ümber suured koobad seisawad, mille otsa ei leia; sääl walitseb nõid kuninganna, kelle käsku igaüks kuuleb: .temal on suremata elu ja ilu. Tema hakkas sinu isa sKallikrati) armastama, tahtis mind ära tappa ja teda siis meheks wötta; Kallikrat armastas mind ja kartis teda. Siis wiis ta meid imelisi ja hirmsaid teesid mööda suure haua juurde, kus üks wana ennemuistne mõttetark puhkab  ja näitas meile igawese elu sammast, mis pikse mürinaga ennast tule leegiks muudab.  Ta seisis selle leegi sees ja tuli säält wälja, ilma wigata ja ilusam kui enne. Ja tema tõotas sinu isa ka suremataks teha, kui see mind oleks löönud ja ise temale jäänud. Ise tema ei wõinud mind surmata, sest mind kaitscsiwad minu rahwa abiwaiwud,  mis ainult mulle tuntud oliwad. Minu  mees aga kattis omad silmad kätega kinni, et ta tema ilu ei näeks ja ütles: ei l Siis tappis see nurjatu naesterahwas sinu isa ära, ise nuttis ta kibedqsti ja mattis teda suurte kaebdustega  käitemaksmist  kartes saatis ta mind jõe suu juurde sääl sündisid sa, mu poeg. Pärast sõitsin ma Athcna. Nüüd ütlen ma sulle mu poeg Tisisthen, otsi see naesterahwas  üles, kui wõid, siis katsu igawese elu saladust tema käest kätte saada ja löö teda siis surnuks, sinu isa Kallikrati surmamise eest. Kui sina ise aga mitte ei Peaks seda korda saata wõima, siis wolita seks oma poega ja tema tehku seda niisamuti edasi, kuni wiimaks meie sugust kord wahwa mees tõuseb, kes seda kättemaksta wõib ja nõid-kuninganna  auujärjel walitseb. See kõik on tõsi, ehk küll wäga imelik!" Ma wõtsin waagna wõi potitüki kätte ja waatasin, kas see ka sääl kirjutatud on, sest ma arwasin, et mu õnnetu sõber oma jampsuses seda kõik luuletanud on. Potitüki pääl seisis oga kõik seesama lugu Greeka keeles. Tüki teise külje pääle oli Tishisteni käega kirjutatud: „Mina ei wõinud . . . jätan seda sinu hooleks, mu poeg Kalli- krat. . . " Kallikrat noorem, wist wanaija auuks nõnda nimetatud, oli senna alla kirjutanud:  „Ma katsusin aga õnnetumalt; jätan seda sinu hooleks, mu poeg." Selle järele tuli hulk käekirjasi, mis ristiusu hakul,  ristisõitjate, Wilhelm Wõitja, kuninganna  Elisabeti ja mitme teiste ajal kirjutatud  oliwad; sääl oli Greeka, Ladina, Angel-Saksi  ja muid keelesid; kõik awaldasiwad luhta läinud katsetest tunnistust. Mõnel kirjal seisis Windex all, teistel Me. mis uuemal ajal kirjutatud, Inglis nimi Winsci. Imeks on panna, kuda Egiptuse naesterahwa kättemaksmiue nii sügawaid juuri wõis ajada. 300 aastat enne Kristust jäeti ta pojale päranduseks ja ta on meie päiwini hoilud. Ettewötjad oliwad enaniasti kõik haleda otsa saanud. Eks Winsei oli uppunud, enne kui ette seatud märgile jõudnud, teise allkirja  juures oli werine rist, kolmas nimetab,  et „looduscs palju arusaamata asju" on jne. „Mul on nüüd oma selge arwamine selle asja kohta," ütlesin ma, kui kõik hoolega  järele oli waadatud. „Missugune scearwamineon?" küsiZLeo. „Ma usun kindlasti, et see potitükk nii wana on kui teda üteldakse. . . Ma panen  imeks, et ta niikaua teie sugukonnas alal on hoitud, ja ei kahkle sugugi, et Amenertassi esimene oli, kes tema pääle kirjutas; aga muud ma enam midagi ei usu. Kui sinu ennemuistne esi-ema, Egiptuse printsess, seda kirjutas, siis nskus  ta ise kindlasti, et ta tõtt kirjutab, aga ometi oli see tema jampsimine, sesi oma mehe surma ja kõige muu wiletsuse mõjul kaotas ta oma selge mõistuse." s„Aga kuda Teie seda seletate, mis minu isa nägi?" küsis Leo. „Puhas pime usk. Asrika rannas on palju imelikkude kujude sarnaseid kaljusid ja palju suguarusid, mis rikutud Arabia keelt räägiwad. Ka soosid on Afrikas wäga palju, nagu neid mujalgi on; pääle selle ci olnud sinu isu wiimascl ajal oma täie mõisiuse juures. Muidugi on looduses i P»!ju asju, niis meie weel aga seda ijc oma silmadega näen, mis aga wisiisn miile ei saa sündima. Minu arust on see kõik niisugune lori, mille üle mitte rääkidagi ei maksa; aga kuda Teie aimamine  selle kohta on, Job? „Nõudasama nagu Teilgi, herra. Ala i loodan, ee herra Leo ka enam selle asja i paäle ci mõtle." „Wõib olla, et Teil mõlemil õigus on," ürlcs Leo rahuga, „Aga siisgi sõidan ma Asrikasse scda asja järele uurima ja kui Teie mitte kaasa ei tule, siis lähen ma üksi." Ala waaiasin tema otsa ja nägin, et tal kindel nõuu oli. Kaasa minna ei olnud  mul just himu aga mÄtza jääda ei wõinud uiu ammugi mitte, sest tema oli mulle kõik, sõber, wcnd ja poeg. „Kui mul sest sõidust  ka muud kasu ei ole, siis saan ma vmeei ATiias tublisti jahti pidada," ütles Leo edasi. „Kas sa arwad, et inina ei taha Afrikas  jchri pidada?" hüüdsin ma ruttu. „Ma tulen kaasai ei niitte ennemuistseid juttusi kagaajama, waid metshärgi ja muid loonii." i „Aga kust meie raha wõtame?" küsis Leo zärelemõleldes, „sest raha kulub meil niiiuguse reisi pääl wäga Palju." „Raba pärast ära muretse; seda on meil küllalt," ütlesin inina ja jutustasin, kuda ra isa enne surma kõik walmis seadnud. on wäga hääl" hüüdis Leo. „Mis peame aga hääd Püssid muretsema. Aga Teie, Job, kas tulete ka kaasa?" i „Mis teha, pean siis tulema, kui Teie mõlemad lähete!" kostis Job ohates. Meie seadsime selle pääle kõik reisi tarwis  walmis. Tegime ka testamendid, milledes  me-e aga mitte ei nimetanud, mis otstarbega meie Afrikasse sõitsime, sest siit oleks meid nõdrameelseteks arwatud ja tes tamendid poleks siis midagi maksnud. Kolme kuu pärast olime meie juba San sibari lähedal mere pääl. . IV, Torm, Meie laew ei olnud enam rannast kaugel,  Teise päewa hommikul kell 10 pidime  meie juba maale jõudma. Seda ütles mulle laewa kippar, must Mohamct, kes hooletult tuuri juures seisis ja pikkamesi laewa juhtis. Öö oli waikne ja selge, Af° rika rand paistis eemalt kui must joon meie silma. Korraga kuulsime meie imelikku, kurja ähkvardawat möirgamist! „,See on lõwi hääl!" ütles Mohamet. Kõik kuulatasiwad teraselt; uuesti kostis  tume möirgamine meie kõrwu, mis meie südamed wärisema pani, „Homme kell 10 astume meie'nmale jn hakkame jahti Pidama," ütlesin ma Leo ;a (Järg tuleb ) Politika ringwaatus. Saksa maal käiwad jällegi kõned, et „raudne würst" tuttam Bismark ka Ivana mehe põlwe pidama tahtioat hakata ja nii tema ametist lahkumine ukse ees seista. Et krahw Moltke, tema kauaaegne kaasaline, ju oma pika töö aega järele rahu igatses ja seda talle ka nüüd arwati lubada wöiwat, ei tahtwat ka Bismark enam kauem oma manu konta ülearu waewata. Ka wõib ta nüüd ju õige rahuliselt suuremad ja tähtsamad toimetused poja Herbcrti õladele weeretada, kes selleks ju. küps küllalt on. Muidugi maksaks ka edespidi tema sõna otsustawatel silmapilkudel  ikka. Aga enne, kui Bismark ohjad käest annab, tahta weel asjad nii korraldada,  et wauker kergesti rööpetest kõrwale ci saa pöörata. Tema mees oskas oma wöimü ajal riigilaewukest ikka nii tüürida, et ta oma cttewõttcle riigi pacwal häälte enamuse sai, olgu nüüd sääl mis tuul tahes puhumas  olnud. Aga õigusega näeb ta arwawat, et järgmisel kantsleril mitte ikka korda ei lähe, riigipäewa alati oma-mõtete järele juhtida. Kuda nüüd sisimcses politikas asjas) edespidi kujuncwad, sellest ei näigi ta ka palju hooliwat, wäga aga püab ta selle eest hoolitsema, at wälimkne politik ja sõjamäe korraldus mitte juhtumise wiisil kõikuma ja muutliku riigipäewa igakordse enamuse soowi järele juhitud ci saaks. Sellepärast soomib ta asju nii seada, et nimetatud wolikonnad riigipäewa mõju alt möimalikult wabaks jääksiwad, ainult keisrit ja teiste lepinguwürstidi  woliks. Selle üle olewat nüüd üksikute lepinguriikide wahcl agar arutamine  käsil, kuna ka muidu Saksa sõjamäe kord weel wäga mitmeti teisiti on, kui mujal riikides. Ta ei mle mitte täitsa ühine sõjawägi; küll on keisril käskimise mõimuS üle kõige sõjamäe, aga ometi langeb see üksikute riikide järele osadesse, milles iga lepingu riigi walitsuZ ka oma woli maksmaks peab, wäeülemaid nimetab jne., kuna ka sõjamäe tarwituste muretsemine iga üksiku riigi asi on ja lipuwannet mitte keisrile ei maimuta,  Maid oma lcpinguriigi walitsejale. Siia soowitakse edespidi euam ühisust, üteldakse ka keisri reis Lõune-Saksa maale sellesse asjasse puutuwat. Nii on Saksa maa sisemesed  asjad jällegi käärimas. Eesti maalt. Politsei ametnikkudeks on nimetatud  Tartu kreisi?, nagu ju enne teatatud,  maaemaks abiliseks C. Bokownem, nooremateks K. Kessler ja J. Mühlhardt.  Esimene nendest on I jaoskonnas tegew, teine II ja kolmas 111 jaoskonnas. Sekretäriks on endine sillakohtu notär. R. v. Berg. Lauaeestseisjaks on endised sillakohtu  ametnikud E. Schultz ja R. Wi lima  nn. Raamatupidaja on senine sillakohtu  ametnik G. Hirt Wiljandi kreisis on wanem abiline endine sillakohtu notär P. v. Mühlenda hl, Ijaosk.noorem abiline A.v.B ock sll jaoskonnas).  Sekretär on endine 111 kihelkonna kohtu notär J. Mäggi, laua eestseisjad W. Aleksandrow ja senine sillakohtu kirjadchoidja J. Närska. Raamatupidaja on W. Dunajew. Pärnu kreisis on wancm kreisilllema  abiline J. v. Dittmar. Nooremad abilised senised sillakohtu ametnikud baron G. Maydell ja L. Laakmann. Pärnu linna politsei pristaw on J. Hollmann. Lauaeestseisja on W. Dem jau ows ki, raamatupidaja  senine sillakohtu kirjadchoidja Th. Uhl. Saare maal on kreisiülem senine sillakohtunik baron Nolken, tema manem abiline senine sillakohtu notär barnn L. Nolken.  Kuresaare linnapolitseiülewaataja onbaron  Pilar v. Pilchau. Politsei sekretär  on Ch. Fich telk erg. Lauaeestssisjad J. Slhillert ja J. v. Agthe, raamamatupidaja  K. Frey. Kuda kuulda, saada edespidi pandimajadele  ära keeldud, panditud asjade  hoidmise eest pääle laenu intresside iseäpglist maksu wõtta. Kaia mere walla Kõrenduse kulakoolimaja  põles ühes karjalautadega 3. skp. suutumaks maha. Maja kraam jäi kõik sisse. Tulehakatus wigasest korstnast. —Nr-- Mallawalitsus igasse külasse ühe umbes 3V rbl. määrilise pritsi. Nimetatud pritsid on aga suuremalt osalt enam kapsaste kastmiseks,  kui tulekahju kustutamiseks kõlblikud. Kahjul —str—  Löikusekuu 28 päewal oli Walga Eesti Peetri kogudusel linnakirikus piiblipüha.  Pärast lõunat oli „Musse aias" sellesama koguduse hääks näiteiuullk. Jnimisi  oli wähe, sest uus raudtee oli neid lusti sõitma meelitanud. Muidu läks pidu, mida köstrikooli kaswaudikud oma lauludega lõbustasiwad, hästi korda. Ilm oli ilus. Õpetaja hra Lezius pidas kõne. sOl.) Wene maalt. WelerLuris, l. sept. Tänases duloosiniises wõitsiwad järgmised numbrid rubla. Scr. Pil. Tee. Pii. Ser. Pil. Ser. Pil. 51 25 5.081 40 10.106 00 15.023 34 65 10 5.155 40 10.345 33 15.105 40 217 42 5.178 25 10.512 28 15.154 3 251 12 5,190 g 10.012 24 15,187 5 365 25 5,326 15 10,638 4 15,379 13 418 35 5,342 4 10,750 43 14,550 34 423 7 5,411 20 10,813 17 15,577 19 475 33 2,438 9 10,322 7 15.000 43 489 39 5.511 25 10,866 4? 15,728 22- 661 23 5.626 30 11,164 2 15,751 45 735 25 5,657 10 11,165 1 15,816 15 853 2 5,675 45 11,252 43 15,864 42 857 9 5,762 32 11,318 11 16,135 41 935 45 5,782 9 11,380 8 16,214 43 1,215 20 5,819 39 11,389 46 16,254 34 1,299 1 5.983 4 11,533 9 16,276 42 1,356 39 6,080 2 11,579 4 16,470 23 1,429 25 6.145 48 11,646 23 16,571 14 1,514 42 6,197 29 11,692 20 16,611 22 1,061 32 6,260 31 11,784 33 16,736 40 1,742 9 0,479 13 11,931 48 16,753 25 1,744 29 0,523 44 11,958 50 16,809 40 1,885 15 6,582 44 1!,986 11 16,871 40 1,899 7 0,744 10 12,006 25 16,943 6 1,991 41 6,810 21 12,146 39 16,366 3 2,089 40 0,827 21 12,188 17- 10,978 18 2,137 41 H.BZS 17 12,199 20 10,982 1 2,190 29 7.010 21 12,231 22 17,013 6 2,195 41 7,088 21 12,232 48 17,051 39 2,206 23 7,130 24 12,368 36 17,130 10 2.274 38 7,142 15 12,591 42 17,183 14 2,350 42 7,250 4 12L13 19 17,231 42 2,491 14 7,347 9 43 17,306 48 2,613 1 7.590 44 12,871 15 17,433 86 2,912 20 7,046 7 12,897 38 17.539 31 3,016 24 7,837 37 12,931 28 17,763 8 3.058 50 7,927 35 12,941 3 17,792 25 3,068 36 7.943 28 12,943 25 17,793 30 3.257 48 7,954 16 13,032 6 17,833 47 3.328 29 8.041 9 13,064 17 17.557 12 3,339 30 8,044 43 13,072 21 17,940 19 3.402 23 8,101 15 13,089 47 18,275 34 3,535 22 8,342 32 13,094 36 18,427 29 3,620 32 8.382 35 13,123 43 19,540 16 3.705 32 8.405 24 13,192 41 18,567 44 3.774 32 8,452 26 13,317 11 18,608 18 S.õLK 8 8,492 48 13,371 15 18,619 20 3.829 31 8,725 37 13,391 39 18,625 19 3,916 4b 8,739 31 13,419 9 18,696 41 3,973 36 8,741 28 13,549 3 18,73? 17 3 985 37 8,996 48 13,591 20 18,796 5 4,119 9 9,301 47 13,656 23 18.900 39 4.244 26 9,310 16 13,657 34 18,983 13 4.245 36 9,384 22 13,808 16 19,007 12 4,258 44 9,395 36 13,903 24 19,037 43 4 329 42 9,447 34 14,061 27 19,065 50 4,352 44 9,456 42 14,128 43 19,076 3 4,359 34 9,504 36 14,473 48 19,486 38 4,502 25 9,560 33 14,538 22 19,539 42 4,544 35 9,709 48 14,550 33 19,556 36 4,611 43 9,802 15 14,769 28 18,694 16 4,631 23 9,907 6 14,805 31 19,752 42 4,729 47 9,932 44 14,911 17 19,876 8 4,810 34 9,992 46 14,952 33 19,838 42 4,991 34 10,101 44 15,012 10 19,897 3 Kokku teiste wõitudega, niida KK), numbris  awaldasime, 366 wõitu 600,V00 rbl. wäärtuses, Wõitude «väljamaksmine algab  Peterburis riigipangas 1, detsembrist 1888 Piiale, Wõitude ülesandmine peab 15, nowembriks 1888, toimetatud saama. Kustutamise all« langenud seeriad on numbrite järele järgmised: 188 3,894 7,609 10,405 12,768 15,183 17,202 634 3,928 7,943 10,622 12,855 16,115 17,617 729 4,592 8,112 10,924 18,149 16,320 18,191 1,381 4,836 8,181 11,279 13,416 16,321 18,293 1,949 4,844 8,221 11,316 13,689 16,556 18.492 2,201 5,636 8,238 11,559 13,696 16,593 18,508 2 230 6,295 8,645 12,001 13,842 16,635 19,068 2 739 6,673 8,682 12,091 13,888 16,641 19,855 3)074 7,114 9,211 12,266 14,364 16,778 3,346 7,138 9,311 12,346 14,491 16,815 3,366 7,223 9 605 12,544 14,669 16,837 3,667 7,464 10,118 12,587 14,757 16,947 3,862 7,487 10,223 12,696 14,770 17,074 Kokku 86 scriad )4366 piletid) 537,066 rbl. wäärtuses, Kustutamise alla langenud piletid hakkab riigipank oma abipankadega 1, detsembrist 1888 tagasi ostma ja maksab  125 rubla pileti eest. Noorem ööpik Eesti luule salus. Käib kullakeel! südame? Nii liikus meil meeles ja need Emajõe ööpiku sõnad libisesiwad tahtmata üle huulte, kui endid wärskema wihuga Eesti luulepõllult  olime tutwustanud ja „Anna Haawa  Luuletused" käest panime, mis mõne päewa eest K, Hermanni kulul ja trükil kaunil kujul ja pidulikus ehtes ilmusiwad. Ja nagu wäline kuju piduline, nõndasama piduline, pühmic, meelt ühendaw ja südant Põllutöö majapidamine. Kudas puuwilja ületalwe terweks hoida. Seda wõib wäga mitmel wiisi, aga kõige paremaks kiidetakse järgmist wiisi pPuu- . wili, olgu õunad ehk pirnid jäetakse nii kauaks puu otsa, kuni ta parajalt küps on. Siis wõetakse küpse wili puu otsast kuiiva llnuW maha ja wiidakse kuhuglle warju alla, kus ohk niisama puhas ja lahke on, nagu wäljas, kuid ainult ilma päikese paisteta. Küpsemata wili, mis lehtede marjus ja krooni sees, jäetakse weel walmima. Maha wõrmin e ja warju alla toomine peab nii mõistlikult sündima, et wili wigastatud, õeruiud, pigistatud  ega põrutatud ei saa. Warju all pandakse wili kuiwade heinte ehk muu kuiwa puhta põhu pääle omapoolselt seisma, kuna enne kõik wigased seast ära korjatud pcawad 5S- 102 Postimees. 1888.