Tallinna Sõber V. 18. Kaheksas aastakäik. Tallinnas, Z. Lehekuu pääwal IBBK Uleiildve aealeht Eesti rahmale «aal ja linulldes. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab Talliunal Lindf«r»'i päriste triikimajas: z rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Aoju ehk postiga saadetud: aastas S rubla p°»l-aa«tas 1 rubla 70 kap. Auuluwsed maüsawab iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse w-rSta: HaMuuas: Liudfors'i päriate trüktmasas. i J. S. Seekaudk, o»auspae»-i H 54. Harkus: Laskma»». Kakweres: Z. Kuhs. : A. Setdelverz. Kapsalus: H. Hokverg. A. Nüttner'i poodis. Wiksandis - H. J. Karow't raamatupood. Uarwas: W. ZSSrus: Wraua Kkelrase. Walkas: W. Audolfi. Ammsaares - tzh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Balüskis, kirjad kiiiwad Baltiski (BaMschport Register! Üleüldised politika sõnumid. Omalt maalt Tallinnast: Muutmised meie kodumaa elus.  Ritterkonna  uõuukogu. Linnasaadikule kooSoleks. „Ltnda" koosoleks. Härja liha wäljatvedamine. Wäljapandud laps. Omatapmised. Pahatcud. Ilmad. Baltislist: Kirikuõpemja sisseõnnistamine. Rakwercst: Laat. —C. von Schubert f. Narmast: Kurb õnnetus. Tartust: Palwe. Koolmeistrite asjust. .Oma Maa". Knuramaalt: Käsk Wcne keele pärast. Liibawi kaubaajamine kahanemas. Mõisa-töörahwa Abikasfad. Peterburgistt Sõnum Jaltast. UuS sõeawäe asjatallitaja  Berlinis. Oodatud kõrged wverad. Soomemaalt: Oodatud kõrge wõeraS. Moskivast. Naesterahma  suurkool. Saratowist: Noor mõrtsukas ja enese»mõrtsukas. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Üleüldised politika sõnumid. Europas on pärast pühade rahu-tuuled tuntawamalt liikuma hakkanud, kui see enne pühade oli; siiski ei wõi keegi weel kindel olla, sest kewadesed ilmad ou heitlikud. Bulgaria Würst on oma ftrmani kätte saanud, mis teda Berlini kongressi protokolli põhjusel wiie aasta peale Zda- Rumelia Kindral-Kuberneriks nimetab, ja on sellega rahul.  Mõnelt poolelt nurisetakse küll tema wasta ja üks Wenekeeli leht andis kord koguni nöuu Bulgariat Rumentale  ja Zda-Rumeliat Türgi riigile täitsa tagasi anda ja sedawiifi Wene waraga ja Wene werega peastetud Bulgariat jälle ära häwitada, aga see nõuu langeb küll wist nende juttude sekka, mille tõsised politikufed oma plaanist ei tea. See torm, mis Bulgariast üle Europa tulema kippus, on küll wist mõneks aeaks waikinud ja Würst Aleksander wõib nüüd katsuda, kuida tema wiie aasta käigul kõiki maimust  soigutava, lepitada ja neid maid, mis kahtwiist seaduse  Põhjusel tema walitsuse all seisawad, nenda kokku sulatada oskab, et pärast keegi enam nende lahutamisest rääkida ei usalda. Greekamaal oliwad snuriigid oma ,wiimast rääkinud ja ühel määratud aeal sseawäe seadmist rahu-korra peale pärinud; ka Prantsusmaa  Saadik oli käõku saanud Greeka Ministeriumile seletada, et Prantsusmaa mitte tõutanud ei olla Greckamaale  päritud piire-öiendamist toimetada, waid ainult soowida,  ja et Prantsusmaa ennast selles aõjas mitte teistest  suurriikidest lahutama ei saada. Minister Delyannis oli selle peale natuke keerulise waStuse annud ja sõeawäge  seda mööda rahu-korrale seada lubanud, kuida asjad seda päriwad. Sellega ei olnud suurriigid aga mitte rahul waid pärisiwad selget ja kindlat waStust künni wiimase  Teifipääwani, milla Greeka walitsuK oma sõeawäge püsside alt lahti lasta tahab. Wiimaste sõnumite järel ei olnud Delyannis seda waStust weel mitte annud ja Wenemaa ja Ztalia Saadikud püüdfiwad asja nenda korraldada,  et suurriikide pärimine täidetud, Gceeklaõte rahwuSlik  meel aga ka mitte ärritatud ei saaks. See rahwusltk  meel on aga juba ärritatud ja awalikud healed päriwad, ek Minister Delyannis senni mitte selget waStust  ei pia andma, kui suurriikide söealaewad ikka weel Greeka meredes ujuwad. Zkka aga loodetakse, et Greekamaa  wiimasel tunnil mõistusele aset annab ja üht sõda et alga, millest sel aeal ühtigi head loota ei ole. Larissast  kirjutakse, et Türgi sõeawägi Greekamaa piirel weel mõjuwamalt kogutud saada. Mõne aealehe edewad politikused  kurwastawad ja pahandawad ennast selle üle, et nemad kuulda ei saa, mis nõuu Liwadias peetud ja wõetud on. Selle asemesel mõtlewad nemad ise midagi wälja ja kuulutawad seda kui kindlat teatust maailmale. Ne..da tahab Tshehhi .Narodni Listy V ühe ,tegema Slawi  politikuse suust kuulnud olla, et seal Balkani poolsaare aSjade kohta wäga tähtsat otsust tehtud, mis pea saada ilmuma. Nimelt olla Rumenia Sõea-Minister Angelesku  selleks senna kutsutud, et temaga nöuu pidada, miõ kaubaga Wene sõeawägi Rumeuiast läbi minna wöiks, kui Wenemaa Bulgariat oma wõimuse alla wõlta tahab, sest see nõuu ei olla koguni mitte weel maha jäätud. Sellest ei wõi küll wist juttugi olla, sest Wene Keiser nõuab ikka weel rahu kui esimest aSja ja Bulgaria riigi ärawõtmine ehk häwilamine saaks wist seda kuld uuest leegile lõõtsutama, mis Balkani poolsaarel puru all immitseb  ja mida suurriigid nii suure waewaga lämmatanud ja lämmatamas on. Zkka wõib Liwadias aga tähtsa asjade  üle nõuu peetud ja ka Rumenia walitsus wõib Wenemaale  lahkest wasta tulnud olla, sest ka Minister Angeleõku  ja tema kasalised on Wene Keisri käest kõrgeid auutähta saan id. Saksamaal näib kiriklik lepitus Perusfi  walitsuse ja Katholiigi kiriku wahel kindlas joones olema.  Riigiwalitsuse poolest on Paapstile teada autud, et need karmid Mai-seadused, mis weel muudetud ei ole, omal aeal ka uue läbiwaatamise alla wõetud ja tarwitust mööda wõimalikult tasandatud piawad saama. Prcusfi riikis ei ole jo Friedrich Suurest saadik kedagi walitsuse poolest sunnitud ega meelitatud midagi omaks usuks tunnistama,  mis tema waba südametunnistusega kokku ei mahu. Wast siis, kui ilmeksimatu Paapsti preestrid Ewangeliumi kiriku liikeid koormama hakkaflwad, wast siis tegi Riigiwalitsus neid seadust wõitlemiseks preestrite üksmeele  wasta. Nüüd, kus üks tasasem ja mõistlikum Paapst walitseb, kus wõitlemine lõppemas on, nüüd ou siis ka nende seaduste otstarbe kadunud. Selle sõnumi peale on Paapst ka kohe Preussi Piiskoppidele käsku annud, juba nüüd, enne weel kui see asi Riigipääwast läbi käinud on, Riigiwalitsusele neid preestri - kandidatist nimelt teada anda,  keda leskede koguduste preestriteks panna tahetakse. Kiriklik ettepanek, mis hiljuti Herrademaja poolest wasta wsetud sai, on nüüd ka juba Riigipääwal esimise lugemise all seisnud ja ei ole mitte ühe kommissiom nõuupidamise alla saadetud, tuida ka mõned wabalased seda pärisiwad, waid piab otsekohe Riigipääwal selletatud saama, mis lootust  annab, et see muutmata wasta wõetud saab. Kirikki!  rahu on seal siis wist tulemas ja ühe riigi kodanikud ei sa enam asja leidma usutunnistust ja ilmalikku politikat  segama ja sedawiifi tüli sigitama ja kosutawate seaduste  andmist takistama. Keiser Wilhelm on PaapStilc uhke rinnaristi uhke ketiga saatnud, mis kokku 35,000 marka maksawad, nimelt selle waewa tänuks, mida Paapst selle tüli lepitamiseks oma peale wöttis, mis Saksamaa ja Spania wahel Karolinide saarestik» pärast tõnSma kippus, rohkem aga wist selle lahkuse tunnistuseks, mis Saksamaa walitsuse ja Paapsti wahel walitsema hakkab. Paapst on Keisrit selle ande eest ühes wäga lahkes kirjaS tänanud. - Suurt kahinat teeb see Europas, et tänawu sügise Saksamaa suurte manöwrite juure, mis Strassburgi ümberkaudu  peetud saawad, mitte wõeramaa pealikuid kutsutud  ei saa. Wist kardetakse, et Prantsusmaa pealikud seal rahwast ässttakfiwad. Prantslased karatsemad siis ka kõige rohkem selle uuenduse üle. Üks Sakslaste seltskond on Samoli maal Zda-Afrika põhjapoolses nurkas, sealsamas, kuS Harrari Sultan Muti ühe Ztaliauurijate  seltskonna ära tappa laskis, suure tüki maad omale ostnud ja pakub seda nüüd Saksamaa kaitsuse alla. Inglismaa poolt laidetakse seda nõuu wäga ära. Maa ei kõlwata seal kuhugi ja rahwaS olla kõige toorem Afrikanlastest,  kes ennast kellegist taltsitada et lasta. Kõik laewad, mis seal randas hukka lähemad, saada rahwast wälja röölvitud ja kui Saksamaa seda maad oma kaitsuse alla wvtab, siis pidada Saksamaa ka nende kahjude eest wastama, mida tema kaitsuse alused seal teemad. Kui palju osa wõtuust ja kui palju kadedust Saksamaa waSta selles kenas kõues on, sellest ei ole õiele aru saada, maailma  üleüldise hariduse heaks oleks aga ikka soowida, et üks nii wägew ja nii haritud riik, kui Saksamaa seda on, sellel tall sita mata maal kindlat jalapaika mõlaks Kronprinz on oma abikaasaga ja tütrega reisule läinud, Kronprinz Saksamaa teistesse riikidesse, Kronprinzi-Praua Znglismaale. Badeni Suurherzogi wanem poeg, Keiser Wilhelmi tütrepoeg, kes nii raskest haige oli, on paranemas, tema liikmed olla aga ikka weel nii kanged ja aeguti walutamas, et arstid teda weel woodist wälja et lase. Baieri Kuninga kassa pärast on Ministrid ja mitmed Maapääwa-saadikud nöuupidamijel olnud, et ole aga nõuu leidnud, kuida seda jälle taita wõiks. Ka üks Saksimaa kaubamaja tahta selle kassa wasta keeltust tõsta. Austrias teewad liikumised Galizia maarahwa keSkiS suuremat muret, kui seda maailma eeS tõeks tunnistada  tahetakse. Nagn enamist ikka, nenda otsitakse ka seal wiga õues, miS kesket tuba on. Ungarlaste leht .Pester Lloyd" oli kirjutanud, et GaliziaS neli Venelast kinni wõetud olla, kes rahwast mässamisele ässitanud. Teiselt poolelt kinnitataks aga, et see tühi jutt olla. Mõisnikud  kes Galizias kõik Poolakad on, olla sealist maarahwast  nii wäga mälja kurnanud ja nii suures pimeduses pidanud, et wiletsamat ja rumalamat rahwast kusagil leida ei olla, kust sits ka muud ei ole oodata olnud. Seal olla ka sõeawäe keskis pahat liikumist leitud ja hulk pealikuid olla kohtu alla antud, kelle peal kahtlus seisab, et nemad kindlusse plaanist ja teisi sseawäe-saladusi ühe naabri-riigile  müünud on. Belgias on asjad ikka weel wäga kirjud ja kardetawad. Igal poolel nähakse käärimist tööliste  ja teiste rahwa keskis, ja kohtud ja ülemad ei taha selle waSta ühtigi teha, wõi on ise nii kartlikud, et nemad  ühtigi teha ei julge. Brüsseli linnas on umbes 100,000 töölist, keda usaldada ei wöi. Koguduse-nõuukogu  on seal selle asja pärast olnud, ei ole aga nõuu leidnud. Sõeawäge korjatakse seal küll kokku, aga ka selle peale ei olla suuremat usaldust. Soldatid saawad seal ainult nendest pere-kondadest wõetud, kellel ühtegi ei ole. Need on juba selle üle nukrad ja sellepärast kergemast walmiS mässamisest osa wötma,  kui mässamist lämmatama. Minister Beernaert on ise üks punane .wabalane" ja on kinnitanud,  et tema üheks loosimiseks luba anda tahab, mille sissetulekust üht kooli asutada tahetakse, kus Anarchistlaste õpetusi lastele õpetatakse. Sel wiifil wõiwad need kärad pea jälle lahti minna, mis hiljuti Charleroi ümberkaudu oliwad, kus wabrikuid, shlosfifi ja eramajast lõhuti ja maha põletati, rööwiti ja warastati. Sedawiist wõikfiwad õnnetumas Belgias kergest kõik inimesed wara poolest, hariduse ja anu poolest .ühesuguseks" saada, nagu .wabalased"  seda jo teha wõima kiitlewad, aga ainult ühe-- suguseSwaesuses,wiletsuses ja tooruses. Prantsusmaal olla nõuu meremäe pealikuid Wenemaale  saata, et nemad Wenemaa sõealaewu ja laewateenistust,  ühes aga ka Venekeelt õpikflwad. Wist uäewad wõimuSmehed seal ikka weel und sellest rõõmsast aeast, kus Prantsusmaa ennast Venemaaga ühendada ja Vene were kulu peale oma .kättetasumise" tuju täita wõib. ,Kättetasujad"  raaguvad ja kirjutawad awalikult, et nemad kolme Saksamaa mehe Keiser Wilhelmi, Vürst Bismarkt ja Graf Moltke surma ära tahawad oodata, enne kui uut sõda algawad. Kui teutaw see ühe .suure" rahwa kohta on, kolme meest karta, selle peale ei näi need kentsakad  rahwuslased mõtlema. See tuju maksab aga Prantslastel  palju raha. Aastal 1870 maksis sõeawäe ülespidamine  369 millioni franki, kaSwiS sellest aeast saadik järge» suuremaks ja oli aastal 1884 juba 603 millioni franti. Läheb see ikka nenda edasi, fliS wõiwad maksukandjad  kergest enne täitsa wälja kumatud olla, kui wiimane  nendest .kolmest mehest" ära surnud on. Deca - zevtlle .löörahwa" asjad on ikka weel wäga kardetawad.  Kuida arvati, tahtsiwad need .töölised" nii kaua rahu pidada, kunut Parists Rochefort'i asemele, kes oma rahwasaadiku-amelist tagasi aStus, üks teine walitud saab. Saaks see niisama punane ,wabalane" olema, siis tahta nemad oma mässamist uueste peale hakata. Nüüd on ta Rochefort i kaastööline, Roche, walitud, keS niisama .tubli rahwameeS" olla. Saad näha, mis nemad nüüd teewad.