Bulgarlast, Jaanikuu õ. pääwal. Sultani soowimist mööda e! saada Sobrauje mitte MKSti matima. WalitsuS tahab ette panna. põhjuSseadust niipalju muuta, et kui troon tühjaks saab ja suurriigid ennast uue Würõti üle ei ühenda, siis ptab Sobrauje ikka aasta peale ühe walitseja  walima. Karawelow on kautsioni peale wangist lahti lastud. Teised wastapanejad saada ka lahti lastud, enne kui Sobrauje kokku astub. —> Würst Aleksander on uueste kinnitanud, et tema walimist wasta ei wõta. Jutu leht. Kaks kolttaff. (Mrg.j Nüüd oli pea lahke jutustamine käsil, kus juures mõned noorepölwised mälestused uueste üles tärkasiwad, nagu siekesed  lahkel kewadesel pääwapaistel talwifest unest, lume katte alt. Jutt kestis nii kaua, kuuni praua Habakuk meele tuletas, et tema aia lehestikkuS mälestused weel rõõmsamast tärkakfiwad,  ja oma endist kooli-õde Pühapääwa pärast-lõuneks senna palus. Habakuki ja Agari perekonnad oliwad siis ka määratud aeal /obruse-kohwil" kooS, kus kaks ilmasttüta  südant taewa-snne tundfiwad ja oma rõõmuga ka teisi elnstasiwad. Kõik näis kordas olema, mis muud aga, kui pulmi; Aga see oleks jo wäga igapäiwine. Ega sellest lugejale  lõbu-juttu kirjutada maksaks! Maailmas on jo waenlane  ka ikka wahi peal ja walwab selle üle, et armastajate  aealugu paari sõnaga walmis kirjutada ei wõi. Tema see waenlane, kulutada jo enne üheksa paari kingi, kui ükS paar südameid jäädawalt kokku peaseb. Ja ka seesugusel  ülessoojautatud sõbrusel on omad äpardused. Praua Habakuki armsam mõte oli küll, et tema Minuist  praua vr. Agar saaks, aga Doctori wanematega ei soowinud tema mitte just wennastust, kuida herra Habakuk  seda ühe! õhtal waimustawa glaafi juures meister Agariga teinud oli. See oli liiga hapu jook praua magusa-kohwi  peale. Kui mina ka Dr. Agarit wäimehekS soowin, fiis on ometigi liig, kui nägema pian, kuida Sina ennast meister Agariga wennastad ja omast seisusest wälja astud/ ütles tema. ,Aga, paike/ kostil rahanik, ,seda olen mina,o meeles pidanud/ M rätsepa-meistrit wennakS nimetasid? Oleks mina seda aimanud, fiis oleksin Sind seltsist eemale hoidnud/ .Aga Sina ise käskisid mind tema waSta lahke olla/ .Muidugi, lahke; minugi pärast sõbralik, aga awalikult  temaga wenuaStada. see on liig. Kui minu õnnis isa seda näeks, tema pööraks ennast weel haudas ümber/ Seda ja weel mõnda teist pani praua oma Habakukile,  selle .unemütsile", kuida teda nimetas, pahaks, kuum teine wiimaks tähendas, et kesk-öö pea käes ja aeg olla urisemist lõpetada. . r . .Sõbruse-kohwi" ja "-klaasike wenitasiwad aga sõbrust ikka pitkemakS ja oliwad sellele ühes ka liimiks,  ja igal korral, kui Habakukid ja Agarid kokku tuliwad,  lahkufiwad nemad suuremas söbruseS. TerweS Ara linnas oli juba kära lahti, et preili Habakukift praua Dr. Agar saada ja sugulased ja sobrad ootasiwad pilkifilmi  kihluse-kaartisi, mis wiimast otsust tegema pidiwad. Kahju aga, et ka teistel emadel tütred oliwad, kes noort kooliõpetajat kui kuld-kalakest oma sõbruse-wõrku saada püüdsiwad, kolmandematel emadel oliwad pojad, kes koidupunast  roosikest nende elu-õnneks noppida himuStasiwad. Esimesed mammakesed paniwad wäga pahaks, et praua Habakuk nii juhtunud kombel noore mehe peale jahti tegi, ja teised ei kiitnud emand Agarit, kes nii halp olla ja arwata,  et Minni tema poja osaks just loodud olla, otse kui oleks temal iseäraline patent kosjal-käimiseks. Lõppeks lanaesiwad Aralased kahte leeri: Agarlased ehk Antihaba- kuklased, kes Dr. Agarit omale sugulaseks soowifiwad, ja Habakuklased ehk Antiagarlased, kes Minni järel keelt nälpafiwad. Hullu-pöõra sõdisiwad need kakS erakonda kahe aimamiseta noore inimese pärast; et pea tutid lendafiwad  ja uutmoodi sõbruS-nimest ilma hinnata wälja loobiti.  Nagn igas teises politika-tülis ka, hakastwad mõlemad  leerid seeõpidi jälle kõrwu- ja wahe-leeridesse, nagu kompaSfi peal neli pea-kaart on, nende wahel jälle neli, siis kaheksa j. n. e. Keegi ei teadnud enam õiete, mis tema tegema ja mõtlema, ja wana sõna: mitu pead nii mitu meelt/ sai ka siin tõeks. Ühes mõtkeS ühendasiwad  ennast aga mõlemad erakonnad ja nende jäuskonnast:  Maailmas nähtud küll juba mõnda õnnetumat abielu,  aga nii kslwatnmat aSja, kui Dr. Agari ja Minni paari-heitmist, ei ole weel nähtud. Need kakS aga, kelle õnne ehk õnnetuse üle Ara linna taadid ja eided nii wäga mures oliwad, ei märkanud sellest kärast suuremat ühtigi, waid, kus nemad ehk sellest aru saiwad, seal mõtlesiwad nemad wana »Pärnu Postimehega":  vLas sõdida, kes rahul ei wõi olla!" Selle juures oliwad nemad oma kallima igatsuse täitmisest weel kaugel eemal. Dr. Agar oli, kui esimest korda Minnit näinud, iseeneses küll kohe tunnistanud, et Minni salgamata  wiisakam olla, kui kõik teised linna-neiud ja iga kord, kui jälle Habakukifi oli waatamas käinud, oli tema süda rohkem ja rohkem ühe tundmisega täidetud saanud, mis lauludes ja sõnades wälja leekama kippus. Wahet pidamata  käis tema sõbralikkus perekondas, õpetlikkust arutust ja otsuseid andmas ja sagedast juhtus ka, et praua Habakuki  l tarwiliue toimetus kätte juhtus, mis seda paarikest üksi jätma sundis. Need oliwad fiis aga järsku nagu keeletumad ja wägewa pakituse pärast ei julgenud nemad ka üksteise filmigi waadaka. Dr. Agar, see õpetatud mees, hakkaS korraga kogeldama, nagu hooletu koolipsis, kes oma tükki õiete ei ole õppinud, ja kui nende käed kogemata  kokku puutusiwad, siis ehmatafiwad mõlemad ja punastafiwad, nagu küpseks keedetud wähid. See aeg, millest igatsetakse, et see ikka haljendama ja õitsema jääks, kaunis noore armastuse aeg, see oli neile nüüd kätte tulnud ja nagu ime-wäega kisti noort meest neiu jälgil käima, kuhu tema ka läks. Nii mõni lilleke sai Minni tua ilustuseks murtud, ja linna aivnik pidi oma kaswandikkust  halastamata maha leikama, olgu hind mis tahes. Ja Minni? Alati torkas tema enesele nõelaga sõrme, pikas mõnda laua-riista puruks, et pärast ennast häbenes, ja laulis klaweri peal kõik laulud läbi, mis tema tundmise kohatised oliwad, ehk mitte ei olnud. Oli nüüd lugu kuida tahes, igawakS kippus ta ometigi minema. Koerakuu pääwad oliwad juba kätte jõudnud, aga nende kahe Ara armastajate wahel ei olnud weel midagi ilmunud. Dr. Agar ei olnud kui kosilane sugugi agar, oli ennemini koguni arg, kuna jo tema see oli, kes asja selgeks tegema pidi. Tahtis, ootas ja lootis tema ehk wahest, et Minni ehk selle wanemad ennast ehk oma tütart temale pidiwad pakkuma tulema? Niisama heaste oleks tema odata wõinud. et kõik ennast pea peale sirutakfiwad  ehk hundiratast lööma hakkakfiwad. Nüüd, kus koolid kiuni ja kooliõpetajatel rohkem aega oli, nüüd käis Dr. Agar Habakuki perekonnaga sagedast rohelises. Sagedast  juhtus siis, et mõlemad teistest maha jäiwad. Jumala  kenas looduses ärkasiwad siis ka mõtted ja tundmised.  mis mägise awaldamist pärifiwad. Need oliwad fiis õnnelikud tunnid, kus aga mõlemad aru ei saanud, kust see ütlemata rõõm nende südamesse tuli. Oleks ühel seesugusel tunnil noor mees julgusega juttu teinud, neiu kätt ja südant pärinud, wtst et oleks teda tagasi tõrjutud. Kahju aga, et Dr. Agar nii agar ei olnud, mis läbi tema neiut ja weel teisi asjata waewas. Aga meie lugu oleks jo liiga ruttu otsas, kui kõik asjad siin igapääwasel kombel olekfiwad korda läinud. Maailmas ei ole jo ka ükski asi täielik. Ühele kujustawad tema enese mõtted tonti oma õnne wasta ette ja peletawad teda eemale, kui ainult aga kätt õnne järel wälja sirutada kulus; teisele tulewad wäliaSpoolt takistused ja wiiwitused wasta. Seda nähakse kõig rohkem kahe noore hinge wahel, kes kokku sulada igatsewad. keda aga elulaened ikka jälle üksteisest eemale weeretawad, nagu paadikefi kohisewa mere peal. Nende kahe õnne segama ei olnud sel korral muud waja, kui ükS sõit rohelisesse ja üks tõld, kuhu parajast neli inimest fiSse mahtufiwad, seitse aga pidiwad mahutatud saama. Ilmake oli ilus, kui meie sõbrad homikul wälja läksiwad,  õhtal aga, kui pidiwad koju minema, oliwad raSked pilwed ennast kokku keerutanud ja putstafiwad wihma maa peale, ja mis nüüd? Lossi ülewaataja, kelle juure nemad wihmawarju läinud oliwad, oli küll suuga wana Habakuki poolt, kes arwas, et wihm pea üle minna, söömis  aga südameS lõppmata sadu. Losfiherra oma perekonnaga  oli seda elupaika maha jätnud ja wana mehe ülewaatamise alla annud, kellel oma kasina palga juureS ka luba oli lossi peene wõerastele seest ja wäljast näidata, mis muidugi jootraha sisse kandis, ja kui rikkad wõerad südamekinnitust soowifiwad, fiis ei olnud see ka temale mitte kahjuks. Seesugust kõrwalist teenistust lootes, kannatas  tema oma üksikut elu. Nenda istusiwad fiis Habakuki ja Agari perekonnad wana kastellani tuas ja wiitsiwad aega, nii heaste kui wõimalik, kui järsku uks lahti läks ja üks pilk ja kena noor mees sisse astus. Nagu käskimiseks harjunud healega päris tema omale üht tuba. »Hea meelega, armulik herra, kui minul aga üht anda oleks", wabandas ennast kastellan, õlast nikutates. ,Nüüd pean aga paluma siin, nenda teiste wõeraSte juures leppida/ Wõeras waatas lahkeSte ümber ja oli nagu kahe wahel. »KaS tohin Teid paluda meie juure asuda?" küsis praua Habakuk alandliku lahkusega. Wöeras wõttis lahket pakkumist teretates wasta, kummarda?  kergest ja astus ligemale. , Palun, et armulikud prauad ja preili minu tulemist wabandaksiwad/ ütles tema. Kõik waatafiwad tema peale, nagu siin ikka sünnib, kui keegi ennast kusagil esimest korda näitab. Wõeras näitas kõrgemast seltskonnast olema, kuida tema uhked riided ja kombed tunnistasiwad. Terase silmaga waatas tema kartmata ümber, nagu tohiks tema igas seltskonda? kodu olla. Mustad juuksed oliwad jumeka näule ehteks. 3me ei olnud see siis ka mitte, kui teda lahkusega wasta wõeti ja kui praua Habakuk ja emand Agar ennast nagu kõrgemale kundflwad tõstetud olema, kui uhke wõeras neid .armulikuiks prauadeks" nimetas, ja kui ka Minni lahkest  ütles: ,Tete näite siin wõeras olema, olge fiis nii hea ja leppige meie seltsiga/ Wõeras ei jäänud kaua püsti seisma, waid kui noore neiu körwas weel natuke aset olema nägi, siis asuS tema senna istuma. Niisama kergest oli tema ka walmis suud liigutama ja näitas ennast kui ime-jutustajat wälja. ,Ja, üsna tundmata olen mina siin/ wasta tema , täna olen esimest korda Ara linnas. Kena linnake. Kui linnas kõiki nägemise-wäärt aSju waatamas olin käinud, fiis juhatas hotelli peremees ka seia ja pean tunnistama,, et mii.u waew asjata ei olnud. Kui ka lossis enefeõ midagi suuremat waatamise wäärt ei ole, siis paistab ometigi ümberkaudsest maast waimustaw pilt silma. Mis mind aga otse õnnelikuks teeb, on see, et siin seda auustatud  seltskonda ees leian, kellega hea meelega soowikfin sõbrust teha/ Jutu lõpuks ja kinnitamiseks kummardas wöeras uueste, pööraS ennast aga selle juures rohkem Minni poole. ,See paik tuletab minule Schönbronni meele, mis Wiini ligidal on", lisas wõeras juure. (Jääb pooleli.) l2-r° IvM. ISS7. Trükiwd Liudf -r-'t t»»«- i° kulus-. MMiiiw Tartus *MW ja 31. Augu«til 1887. Eeskawa: 1) Loomade-näitus ja tõukloomade laat. 2) Kodutöö-näituS. 3) Wõidukündmine. 4) Kartuhwlite UleSwõtmise masinate katie. Meldimisi wõtab waSLu Ed« Meckmann, Tartus Doomiwirtshaftis. Selle läbi saab teada an tud. et Wao-möisa oma tee, mii Kiltsi WakShallt läheb, iga ühelt käia ja sõita, kõwaSte kelatut Wao-msisa WalitsuS. Teadaandmised Lautu ja mängu leht teine aastakäik 1836 on wäljas ja wiimased numbrid tellijate kätte saadetud. Leht oma odawa h-nna eest pitidnud rohkesti juttusid ja õpetusi, laulu- ja mängu-nootiftd pakkuda. Palume neid, kes lehe sõbraks foowiwad jääda, uusi Õrnusi m. pea km wõimalik üles anda, et adressid wõikstme malmis trükkida. AdresS: .vr. K. A. Hermrrnn Trrrtus. Hind wana wiisi aastas posti kaudu I rubla, ise ära Möödaläinud 1886. aasta käiku on weel sellesama hinna eest saada Irubla eest postiga ja 80 kop. ise wna. Raamatukauplustes saab Laulu i« mängu leht poogitud 1 rubla 20 kop. eest müüa olema. Ka esimest aastakmku on meel tväike osa saada. Ilusamat kingitust sugulastele ja sõpradele ei ole naljalt leida km Laulu ja mängu lehe üks aastakäik. Nõnda näituseks on 1386 aastakäigu sees suur hulk ilusaid juttusid, kenasid lugusid, õpetusi, hulk kuulsate meeste piltisid, Mle selle weel üle poole saja sega- ja meeSte-koorilaulusid ja suur hulk mängu- ja tantsu-tükkistd wiiultle. Loodan, et ta rahwa meele järelt saab olema. oooocxxzoooooooooooooooooooo Lindfors i trükkikojas on saada: Eesli maa-rahwa Kalender ehk öht-raa«llt 1887 aasta peale. Hind! 5 kop. roo tükki s rbl. s« kop. rooo ttikki »8 rbl. aoooooooooooovo «zoooooocxx»