iniseks kopsudele on suitsu olused -vüga sandid. Eks teie pole seda -vist kõik kuulnud,  et mõned inimesed -vahest winguS ära surnud, ja wing pole jv muud kui köwcmad ja kangemad suitsu olused. Paari aaSta eest elaS minu ligidal üks wnbatnik, kes iga küti aegu suitsu toast rihala laskis, et ta oma lehmale talwe kange külma parast sooja tahtis teha. Aga mis sündis? Tema soendas suitsuga lehma surnuks. Siin näete, kui kange suitsu surmamise jõud on. Mis peame siis neist wüikstest lastest ütlema, kes suitsu tubades üles kaswawad? Ja, nad kasivamad ülesse, aga kui sagedaste ei pea nad mitte silmi walutama ja suitsu pärast kakatama. Mõned talu suitsu toad on nii suitsused, et ahju küti ajaks wäiksed lapsed lammaste lauta marjule wiiakse. Kui suits toas, peab uks lahti olema. On uks lahti, woolab säält jälle weo tuul sisse. Ons nüüd ühes niisuguses toaS keegi haige lapS mvi ka mana inimene, kuida wöib sääl siis termist loota? Oh, kui palju -väetima lastele kui ka täiskaswanud inimestelegi pole niisugused  suitsu toad enneaegist otsa toonud! Suitsu majad ei ole aga mitte üksi terwisele kahjulikud, maid nemad on ka mustad ja müärised. Seinad, -voodid, moodi riided on kõik tahmased ja suitsu haisu täis. Kus iial külge puutud, sääl ennast mustaks määrid. Kui sagedasti ei näe meie talu mehed iseäranis taimel kui mustlased -välja. Iseäranis Jõulu pühade ajal on suitsu toa elanikud määritud kui korstna pühkijad. Pääle seda on niisugused suitsu toad liiga pimed, s. o. neil on wäga wäiksed aknad. Mida-vähem-valgust majaS, seda enam mustad ja koristamatad on tema nurgad ja moodi alused. Ma tunnen neid kohti, kus kolmel aastal aseme alust pole pühitud ega kraamitud. Sääl on wauad kingad, wanad suka sääred ja mõned muud hilbnkad aasta kaupa wagusi paigal. Süült see siis tuleb, et ka needgi, keS omale ilma suitsuta elumajad on muretsenud,  wcel wäga koristamatad on. Wana mustuse wiga ei taha nii nobeSti lahkuda. Sellepärast on sagcsti näha, wüljapoolt üsna kena maja, aga kui sisse astud, on kena laud põranda pääl tolli paksune kord kinni kuiwand pori, toa aSjad kõik segamine, lapsed määrisid ja mustad ning sant õhk hakkab ninasse kinni. Muidugi muudab walguS niisugused wead aega mööda teiseks. Wülimine puhtus ja hea kord käiwad aga sisemise inimese puhtusega enamisti käsi käes. Kes wäljapoolt puhas ja kasin, on ka enamisti seestpidi puhas ja kasin. Waatke mustlaste pääle. Just kuidas wälimine kasimata olek, nõnda ka tema sisemine wäärtus. Sellepärast kaotage kõige päält suits omast elamise majadest ära, siis hakkawad  puhtus ja haridus kosuma ja kaswama. Minu teada ei ela keegi haritud rahmas suitsu tubades. Rehe peksmise ja töö ja talitusi tarwis on jo suitsu toad weel üsna head, aga mitte elamiseks. KuidaS peaks siis talu mehe elamise maja olema? Just nõnda, kuidas juba mitmel mehel on. Toa kõrwas seisivad kambrid kenasti üleS kohendatud, tühine kraam seest wälja, kartuhwlid keldrisse wiidud, lambad lauta, kaunis suured aknad seinde sisse, ning ahi sisse tehtud, wanad alletanud seinad natuke sauega siledamaks määritud ja pärast lubjaga  üle pinseldatud, ning ongi kaunis kena elamise majake käeS, kus suits silmi ega termist ei riku ja kallis päikese walgus lahkelt ja armsalt aknast tuppa wõib paista- Mõnes kohas olen ma ka seda näinud, et päris wana suitsu toale ja ahjule korsten pääle on tehtud ja haknad suuremaks, on ka üsna hea elamise maja. See pole mitte iga kord jõu puudus, et suitsuses toas elatakse, waid enam tahtmise puudus. Ma tunnen ühe mõisa sulase, kell kaks ja kolm kord wähem sissetulek, kui ühel talupojal. Temal on üSna wäikene elumaja, mis ta omale ühe teise käest 20 rubla eest ostis. Mees tegi majale korstna pääle ning seinad walgeks ja kaunis suure akna seina sisse. Nüüd on tal üsna kena ja lõbus wäikene elumaja, mis enne teise peremehe aegu kõlwatu ja must oli. Waatke siin muutis tahtmine, aga mitte jõud, maja hoopis teiseks. Teine kord tahan elu wiisidest rääkida (st. N. tatud. Bachuse auuks lauldi kiituse laulusid ja koori juhataja katsus neis ära seletada Bachuse mitmesugust saatust. Nendest pidudest kaSwab endine näitemäng wälja. Ka muidu oli nende elus tantsudel tähtjas koht. Juba Kreeklaste mana luuletaja Homeros ütleb: „Ning tants ja laul on söögi laua ilu." Nendest tantsudest annab meile märku praegune  Kreeklaste tants. Need tantsud ei olnud cnamiSte mitte hüpamised ja kargamised nagu nüüd, maid ringmängud lauludega ja kauni luuleliste, ilusate keha liigutamistega  laulu takti järele. Ilu tundlised Kreeklased waatasiwad ka siin iluduse pääle. Roomas olnud tantsude algaja kuningas Numa PompiliuS, aga õiget kohta tantsud Roomas esiotsa ei leidnud pääle sõjaliste tantsude. Weel Tseesari kautaslaulik Laberius ausama rahwa lugupidamise, nii pea kui ta kord Tseesari soowi pääle teatri majas tantsis. Pärast poole tungis aga tants ometi Rooma linna ja leidis siin palju auustajaid ja jüngrid, kuidas see tulise loomuga löunalaste juures teisite olla ei wõinudgi. Üleüldse pean seda ütlema, et igal rahwal oma laadi tantsud on ja nendes wäga elawalt rahwa loom ilmub. Nii heljub Kreeklaste tantsudes luuleline waim ja rohke ilu, keewa wercliSte Itaalia rahwa tantsudes elaw tundmus ja kihulik armastus, mis sagedaste üsna üle piiri läheb ja hullustawaks saab. Tuletame siin ainult Tarantella ja Saltarella tantsu meele. Hispania wõib tantsude kuningaks kutsutud saada. Kõikide rahwa tantsude põhjusmõteks on pea aegu armu awaldus omas mitme sugustes kujutustes. Nii kirjutawad Hispania rahwa tantsud osalt luulelist, osalt kihulist, ägedat armastust. Nii selle rahwa tauts Fandango, mis omale wöidab reisija kui oma maa mehe, wana kui noore, ilmatarga kui wana rauga südamed. Kaunis mahedus, õrnus ja ilu ja kõik, mis wõera keele sõnaga gratsiaks hüütakse, millega Hispania naisterühmas rohkesti ehitatud, ilmub ka nende tantsudes. Teistsugused on Poolakate ja Wenelaste tantsud. Nende rahwa loomu järele walitseb nende tantsudes südidus, julgus, wallatu noore mehe meel, elamus. Kes ei tunne kasatschkid ehk Poola masurkat? Need wiimsed Poola tantsud on iseäranis wäga iseäralised ja ilusad oma ise laadi takti ja muusika poolest. Kas Eesti rahwal iseäralist rahwa tantsu on olnud, ei tea ma ütelda. Küll on Kalewi poja laulus Tähe poja ja Salme pulma pidust üteldud, et: „Risti tantsi tantsitie. Mitu tantsi weeretie, Harju tantsi hakkatie, Lääne tantsi löhutie, Järwe tantsi jändatic, Tartu tantsi tallatie, Oma tantsi õpetie, Sõre liiwa sõkutie, Muru pinda piinatis." Aga neid tantsu nimesid ei julge ma iseäralistcks tantsudeks pidada, sest nad näitawad rohkem laulu riimi pärast nii nimetatud saama, kui asja poolest. Päälegi ei ole sõna „tants" mitte Eesti oma, waid mana Arabia keele sõna „tantsa", mis Saksa keele sõnaga „tantsen" sugulane on ja tähendab: „tõmbama,  wedama." Nüüd nimekamad selle nimega tantsu HiSpania, Itaalia, Prantsuse, Inglase, Saksa rahwas ja teised, kuna selleks muiste teised nimed oliwad. Ükski tantsu kuju pole muutmataks jäänud, waid kõik tantsud muudawad aja jooksul, igal uuel aasta sajal, igal aja jooksul on omad tantsud ja tantsimise wiisid, mis selle aja kohtlased on ja siis kõlwuliseks peetud saamad. Mrg tuleb). Isamaalt. Kuresaarest. Meie uus suplejate lõbu maja (Kurhaus) näikse üsna silm-nähtawalt malmis saawat. Töölised on kui sipelgad mulla hunniku kallal ja sellega on siis lootust, et ta tõesti, kuida soowitakse Mai kuus malmis saab. Ka linna park oli juba paari nädala eest puhas ja kuiw, et õhtutel kaunis rohkesti jalutajaid nähti sääl olewat. Ja jah! Eks need ehitused ja lõbustused ole ikka mõeraSte sakste ja terwise otsijate maStu walmistamiseks! Kõrge Riigi-walitsut on ivüsimata töös, meie kitsamat kodumaad nõnda ütelda uueks looma. Wauad asutused kaowad, uued astumad asemele Wcne keel kui riigikeel pandakse nii hiisti kohtus kui koolis mõjusalt maksma. Nagu juba waremalt Mõistatuse seletus. Kala ja leib. ZOHeiu>kuu sa armas oled kõikidele, W» Rõõmu tunda tood sa noorde, manadele. Sina kutsud elu ühes mulla pinnast Annad talle ehteid loodus' ilu linnast. Sinu anuks rohu aeda puhastakse. Sinust antud ilu korda kohendakse: Kiiged, pingid, aja-istmcd paigal säiitaks' Sinu lõbustama lõhnasse neid wäätaks'. Puud ja wõsud sinu lõhnas lehte a'awad. Sinu hõlmas kosutust ja rammu saamad. Maarja-maa end nagu sametiga katab Walju talwe haawad ellast kiuni matab. Kõik mis puhkand talwe külmas, kares põues, Liigutawad endid rõõmsasti nüüd õues. MetjadeZ on kuulda palju lauljaid keeli Kese rõõmustawad meie südant meeli. Lapsed rõõmustawad wäljal lusti mängis, Lõbustawad oma aega loodus' sängis. Kodu loomad wabalt wäljal rohtu söömad, Ilusamal ilmal, aasal lusti lõõmad. Wälja tööd on algand tööd on igal perel Tööd on kodu tööd on wäljal, maal ja merel Elu liigub õhus, metsas, mulla rinnal Elu liigub maas, kui weeS ja wete-pinnal. Meiu-kuu, kui lõpeb õilmed pudenewad. Puudest, lilledest siis maha kõdunewad. Aga pääle selle olgu wara, hilja, Kandwad puud ja taimed kosutawad milja. Loodus' kuningas oh mõistlik inimene! Kui sult kaob noorus siis on waewaline. Ka so õilmed kord ka maha pudenewad. Kanna wilja siis et kõik sust kasu saamad!! li. Ktstksiw.