konnad werötad ära sõitma, mis läbi ma L. kõrtsi ees oma wäsind hobust hingasin ; kõrtsi sisse minnes tuli kohe mees waötu ja pakus oma kindad ja mütsi ära müüa, ct pea parandust saaks. - I Aga, et külmal talwe ajal teist meest ncnda paljaks teha ei kanad mu süda mitte ja andsin tale 3 kopika eest wiina, ja noomisin teda, ilusast koju minna, sest nüüd on su pea parandud. Aga kui ma tagasi tulin, lcitsin teda jälle eest, kindad olidgi ara kastetud,  ja üle selle meel teise mehe saapa nahad, mis tema kätte olid teha antud; sest ta oli ameti poolest saapasep. Sellepärast õhkage iga üks Oh! Wiin, oh! miin, mis sa teed, ja iga isa poeg katsugu  tema meelitama nõu eest hoida, kes kord tema mörkude sisse on langenud, ega see siialt nii hõlpsast  enam tagasi ei pääse. Sest temast figiwad kõige sugused kurjad teud mälja, kust wiimaks üks õnnetu elu mälja kasmab. Riiast. Kuidas seitung „für Stadt und Land" kuuleb, nõutakse maa-polilseide ümbenuuutmist  kolme Balti kubermangudes. Polwei ci pea selle järele mitte enam, kuidas siit saadik, malitatud,Waidriigiwalitsuscpoolt!N!'.ictatudaMctiNklidest  juhitud saama. Ka Riia seitung kinnitab seda täävr.st ja nimetab neid kohtnid, mis ümber muudetakse. Need on: Liiwimaal silla kohtud, Eestimaal Hackenrichteri  ja Kuuramaal Hauptmauu'i kohtud. Tallinnast. Talinna Eana seitung kirjutab  ühest mõrisuka-töösi, mis Zg. märtül sünd!:;: Täna lühikest aega enne kellu II andis majaomanik  Kristiansen politseis taöda, et tema cma nürija  Lansbergll toa ukse lukkus leidnud olla. Mittmc kordse ukse pihta kopputamise paale ei saanud tema ühtegit wastusl. Selleparast olla karta, et Landsbergil  midagit sündinud on, sest tema olla muidu ikka punkt kellu 8 oma poe uksed, mis ta elutoa all olnvad, lahti teinud. Politsei ilmus kohe ja laskis ukse mägise lahti murda. Tuppa astumise juures, mis korratus olekus oli, tuli üks hirmus nähtus  ette. Laudsbcrg laamas surnult wälja kraamidad oetcS, mille padjad ja riided põrandale wisatnd olimad. Parema poole pea kulges oliwad kuus umbarwateS tolli pitkust baama naba, mis kõik võikliga löödud olimad. Ühe niisuguse riistaga oli ka lsuMahte! lahti murtud, kappidest sa teistes:  ibatÄest oli Misa-MMtti kõik wälja kraamitud ja segamine aetud. Surnud oli taieste riides, tletes laamanwad  päLle tema mütsi ja prilli ta wcel üks kalosh. Ümber kaela kandis ta üht shaM. Selle särele näitab, et see kole tegu kohe paras seda, kui LwidSberg koju tulnud ning kasuka seljast arairiskanud  oli, tehtud sai.. Ühe tema walsakirsutawd  wõärt asjade registrist, mida kurjategijad  mitte leidnud ci v!e, on naha, et tema! wäättpabeni rubla ccsl äramarastatud on. Surnud oli sü aastat mana ja veeti rikkaks. Mõrtsukate üle pole mee! misgiiugusi märkis leida olnud. Wenemaalt. PeeterbirrD su jälle üks kole mõrtsuka iõõ tehtud  saauud. SWreö Rwhcmaja uul. elas üks 37, aost. xZZiM prõua Llga Duchon. 6 seÄa eest oli tema cr.r.an smaü ctikaakaft lalmtozwd sa elas oma rüuc aastase tütrega oma käite tõõü, ei elanud  aga, kuidas Wene ajalehed löötümsd, mitie wii-aka: elu. Mehm sai ta 10 rubla ktNiS; kõik mus ridi ta iie tecmma. 2. apnLA Kse kellu Z A>aua maja xerenaese ukse külge üks nvvr mees sa talliis xrvua D.ga röökida. Ta tLMs ellmlt üÄelda, et Wasssa iääl ru. Tuudumta mõ.ras sm zraÄu zvõctud sa säh! luuui hemmi- kuni T. juur?, ilma ci midagi iseäraliku kuulda oleks olnud. Kellu 8 ajal läks majapcrcnacns tütrega sauna. Kui ta kellu 11 tagasi tuli, leidis ta D. toa ukse lahti; wõcras oli ära läinud, ühe shirmi taga laamas pool alasti, üks padi pea Ml ja weresees ujudes Olga D. Cügaw haaw pea sees ja rohkeste teisi, rinna, knsiwardc ja jalgade  sees, tunnistasiwad, ct üks kange woitlus sääl olnud oli; ühes nurkas leiti ka tappi-riist üks kerwcs. Ruttust juure toodud politsei ametnikud  ja arstid ei wõinud muud midagit kui surma tunnistust anda, koolja waatmise läbi sai meel ilmsiks, ct D. Mina pnäl oli. Tundmata Wasja, kelle paale seda kurjategu arwatakfe, on ärakadunud; siiski uurib politsei hoolega tema järele. Korter on kinni pitserdud ja D. pisike tüdar on lahtedest naabridest wastu wõctud saanud.  WtVsksNst andmad säälsed lehed ühest koledast  tulekahju õnnetusest aru, mis sääl suure reede hommiku wara sündis ja lg inimese elu ohmriks päris. Tuli, loeme Mosk. saksa scitungis, pääsis Hotkcmitschll 2 kortses puu majas kellu 8 ajal öösel lahti ja läks nii ruttu laiale, et pea terme maja tuleleekes seisis. Ülemisse korra päal oli Nasarom'i rädseppa töö-tuba ja leutenanti Klcbswi elu-kohi; selle korra elanikudest ei pnäsnud üksgi eluga. Säül põlcsiwad ära rätscppa prõua Nasarow,  8 õmbluse tüdrukud, 4 ülewaatjad ja üks köögitüdruk, püüle selle ametniku lesk Marie Krab, ohwilscr Klebow ja tema kolm last: Aleksander 4 aastat. Iman Z aastaisa Anna 10 kuud mana. Hakkatuses arwati. et ka alumise korra xlanimdel aega ei olnud ennast päästa, vmctk nähti pärast, et nendest üksgi õnnetuse ei saanud. Pääle selle maha põlenud maja saiwad kaks teist selle samma omaniku majad tuleroaks; ometigi läks lv. linna jäu tule-kaltse meestel korda neid, kui ka Marosowi  ja Terichowi majasid, nnille katused mahakistud  saiwad, päästa. Wene- ja Inglismaa tülist. Berliinist kirjutakse: Wene- ja JngliSnv-al ei mvi praegust tüli juures rahust midagi kasu olla, sest et nemad reaga heasti täädwad, et tüli lühikese aja pärast jälle tulema saab. Mitte Heerati ehk Pensside linnade varast ci ole Wene- ja Inglismaa VülmiZ. üht hinnast sõda pätile hakkama, maid sellepärast et Venemaal see kange igatsemine on õrna riiki Kcsk- Aasias künni mereni mälja lautada ning Inglismaa  keda oma elu eest miSgi tingim.stega ci neõi lubada. Tema ci taha ci JMamaad Wenclastle ärasnda, ega Wenclast naabriks saada - sest et see läbi, kui Venelane tema naaber on. Indias, on term snnniind suuremat sõja-,väge pidama: seega palju rrhkcm matsust oma selga ustuna ja xääle selle elab ta stlsts ühtcpuhkusts mures, ci siiski sõda kergcste tulla zvõib. Selles kade riigi wastakute  tahtmises soowib Inglismaa praegu sõda, sest cl seega parast rahu wSlza tuleks, ja Venemaa  soonib praegu rahu, et sõjas, mida ta ette Lranäeb, seda tulistamine mõika Vöiks. Inglis rahz-Ms ei ole nähtumalt mitte sxlle meSw, Vba parem praegu alustada, kui tüli läbi tehtud pragu meel kord kliisierdada. Kui aga Inglismaa kellest horlimelL rabu test käib, siis sünnib see, tui Inglis Valitsust! mõnegi ettearmannst  on, ainult ses kindstas cUemõnnists, Llstegi PüÄva ega ruudi mööda rinna lasta, ilma ennast selle tõeste tulema sõja mast:: Valmistamata ja nii ruttu, et Inglasel Võimalik on ."unist jnhtust juures kätt löömiseks ülektõsm, enne kui Venelane ! oma Kesk-Aasia raudtee ja muude walmksiuskega lõpetanud ja selle tarwis raha korjanud on. Telegrammid Pecterburgist, K. Aprilil. Seitung „Uusaeg" kuuleb, et Saksa ja lllustria riigi walitsused olla Türklasel seletanud, et kui Türklane Inglis ja Wcne sõjalaewu läbi Dardanellide mere kitsuse laseb, siis arwnwad need kaks nimetatud riigi walitsnst Berlini lepingut seega niurtnd olewad ja endid kõigist kohustest, mis nad Berliini lepingul Türklase wastu oma pääle wõtsiwad, wabad olewad. 1. Aprilil. Weno sõjalaemad ou mahe meres täna käsku saanud, ilma aega wiitmata Kronstadti tagasi minna, ja on juba täna lõuna ajal senna äratormanud. Londvuist, 29. märtsil. Eilses parlamendi koosolekus rääkis Gladstone Afganistaani wümastcst  wõitlustest ja lõppctaS: riigiwalitsus arwata, pääle hakkamine olla, ilma põhjuseta, Wcnclaste poolt sündinud; riigi walitsns olla Wcncmaa käest seletusi selle juhtuse üle nõudnud, mis wcel saamata  on. Wcneminister tui era olla enne Inglaste küsimise senna jõudmist Inglis saadiku Thortonile ütelnud, ta loota, et see õnnetu juhtus ei saada mitte rahu rikkuma. „Pal! Mall" seitung nõuab, et enne kui sõja üle otsust tehakse, tarwis olla külma merega kindlaks teha, kes peetud lahingi pääle hakkamise juures süüdlane on; kui aga Wenclaöte wiimane päülctungiminc põhjuseta olnud on, siis olla tema, see on „Pall Mall" seitung, sõja hakkamise nõus. Tmlõsms, 3. Aprilli. Wcne saadik Lcssar seletas seitungide kirjutajate küsimise pääle, et Pcnshdch liuna äraandmine on Wenelaste csimine nõudmine, sest et kui Asgaanlased- seda kohta piduroad,  rahu mitte kaua ei kästa. Nüüd olla kindel lootus rahulikult kokki: lepitada. Ka „Pall Mall" seitung armab rahu lootused kõlblikud olewad ja ootab tulcwal nädalil tüli otsa. Seitung „Glvbe" seletab seda üheks rumaluseks, kui Inglane Wene täit walmistämist ära oodata tahaks, sest siis saaks Wenelane Inglase meelitamisele  maälu panema. Mässamine Kaanada's. Londonist saab kirjntnd: Inglased on mööda läinud kuudes omas suures maaiimariinS kibedaid takistust tunda saanud. Ahwr-.kas, Sgiptusemaal, oli neil raskeid Võitlust wälja pedaka ja necd -.võiltused ci ole meel mitte lvpctud. Praegusel silma pilgul seiswad nemad oma Äaüa-rügi pärast ühe suure sõja lääwe pääl. Ja nelst hädadest mitmes maailma jäuS ei ole meel mitte küllalt! Nüüd tuled Ameerikas, kus gused Ameerika Ühendatud riigid olimad, mässamine  miimast ülejäänud Jngttsmalitstlse all seismas  KaanadaS ette. Üks telegramm annab selle üle järgmist mõdust: Tcicnrnnnu. Põsi j Ä n-. e erik a st. Kc.anc.dast, I. Apritil. Ühendatud riikidest on Indiaanlaste hulgad Man.uooba maakonda sisst tunginud, ja lähemad pcletates ning röõwides edasi. Sõja mägi on nende was-ta wälja saadetud. Kõige päält puutub see mässamine Ltaanada malitstst, sest aga et aastad? eest juba igas juhtmes Kaanadaõ leda karta on, et see maaksnd ennast Ühendatud riikide alla annab, ja selle mässamise juures õhtupoolne külg Jnzlismalitsnsc käest lahti uskuda msiab, st.-põrasi puutub ste mässamine ka Inglis malststsie külge. Talnmist,:a mõi tahtmata on Jnglastd ?a siin jälle hariduse kaitsjad ja palju stmrema! mõõdu! kui sg:pt"st'naal, Tsiümkshwril? n astn j. n. e.