Tallinna Sõber 35. StttSm-S aaStakM, Tallinnas Zst. õeiknsc-knn pääwal 1883. KitSldue aealkht Eestirshaiale «sal ja lillitades. Tuleb Ükskord nädalis wälja. «aksab raliuua» Lindfsr»'i pstriate trAli«»j«s: Z rubla, 40 kop.- p»»l.aast»« 1 rnbla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: S rnbla posl-aastap l rubla 70 ksp. Aunlninsed ««lisavad iga rea ehk selle aseme pealt 4 »«p. Tellimised wöetaksa WaSta: HaMnnas: Li«dssrs'i päriate trükimaja». -- Seteröurgis - J. S. Seelaudt, Va»n«per»n 54. Hartus; Lnakmauu. Rakweres: A. Kuhs. haides: A. Sekbekõerg. Knpsalus -H. Kollverg. Lihula»: A. ZSüttuer'i poodis. Mljandis - Z. Karow'i raamatupood. Aarwas: W. Sõber. ZSörus: Sraua Melrose. . Walkas: W. Rudolfi. Kuuresaares : Hh. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaLtaja redaktor Ä5. Cichhorrl. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaaiilloriS-Ilopi-b.) Reatsterl Keisri nimepiiäwaks. Omalt maalt. Tallinnast: Tagasi toodud «väljarändajad. Käfitööliste-õhtakool. -- Kõigekõrgem käsk sega-abielude kohta. Sõeawäe-kohuse asjust, Põllnsõnumid. Jakobsoni rijate" korjamised. „Sakala" müümisest. Leitud hobune. Hobuse-wargus. Kirikn-wargus. Kahtlane püsst-õnnelns. Maalt: Warased öökülmad. Rakwcrest: Kohtu käsk. Rööwlid.  Kinniwõetud  warga-salk. - Narmast: Põllnsõnumid. Margused. Hivmaalt: Wene rahwakoolid. - Tartust: Näitus. Torist: Põllnsõnumid. Õnnetu surm, Kuuramaalt: Pidu-Synod.ii— Nputus. Senati käsk—  Peterburgist: Keisri reisust. Soomemaalt: Auusammas. Moskwast: Wargus. Krimmist: Wälsarändaiad. Tiflisist: Rööw-mõrtsukad. Maawärijemine. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaaniast Egyptusest. Inin leht: Juttustus ühest karjapoisist kellest wiimakS kirikn-õpetaja sai. Kiriku tcatused. Teadaandmised. Tänasel pääwal, sel pääwal, kus see leht ilmub, pühitsetakse läbi laia Wene riigi meie Suure Keisri, Herra ja Zsewalitseja nimepääwa. Mtkaft reisust saawad Majestätid Keiser ja Keisri-Praua ja Nende Kõrged Omaksed pealinna tagasi jõudnud olema- Suure auustusega ja lahkusega on Majestätid woeral maal, ütlemata röömuhöiskamistega on nemad oma suure riigi seespidistes linnades ja maakondades wasta wõetud Kõikumata sõbrust on Wene riigile wõeral maal, kõikumata Lmnwust on Keisrile omal maal tõutatud. Kõikumata rahu kinnitus on see suur kingitus, mida meie Suur Rahu-Keiser wõeralt maalt oma rahwastele kingituseks toob- Lepitus ja rahu meie ühise Keisri mitmeseisusliste  alamate ja meie ühise isamaa mitmesuguliste kodanikkude wahel olgu see kingitus, mida meie Temale tagasitulemise ja nimepääwa teretamffeks kodu ja reisudel maailma üleüldise rahu eest hoolt kannab, kes wägewa käega oma mitmesuguliste rahwaste wäljas- Vidist rahu kaitseb, et igaüks omas paikas kartmata ja lülitamata oma tööd teha ja oma ametit tallitada, ennast oma töö, waewa ja mure õnnistusest rõõmustada wõib, selsamal meie Suurel Rahu Keisril on ka omal rahu tarwis, et Tema eksitamata käega oma mitmesuguliste ja mitweseisusliste alamate elutarwitusi ja kohalist õigusi üksteise wasta ära kaaluda, et ka Tema ennast oma mure ja hoolekandmise õnnistusest, oma'alamate kosuwast eluõnnest rõõmustada wöiks. Meie Suur Keiser Tema piiramata Zsewalitseja wõimuses, mis eest meie ka sellel Tema nimevääwal oma palweid taewa poole saadame, walitseb kõikide üle, meie ühine Keiser ja Herra walitseb omas Jsewalitseja wõimuses üksi. Kes salaliku kawalusega ehk lausa wägiwallaga selle Zsewalitseja-wõimuse wasta wõitleb, see eksib oma püha wande wasta, see on mus sa ja, olgu tema ühest ehk teisest sugust, ühest ehk teisest seisusest. Pidage rahu isekeskis, kõik Wene riigi kodanikud igast sugust ja seisusest, et see Suur Keiser, kes meie wäljaspidist rahu hoolega hoiab ja wägewa kaega kaitseb, ka ise rahu leiaks! Kannatust, lepitust, sõbrustuft ja rahu Wene riigi mitmesuguliste, mitmeusuliste ja mttmesenuskste kodanikkudewahel wiimne oma Suure Rahu-Keisrile kingituseks Tema nimepääwal. Seda andku Zumal ja kaitsegu ja kinnitagu meie Keisrit, Herrat ja Zsewalitsejat ja Tema Kõrget Sugukonda põlwest põlweni! Omalt maalt. Tallinnast. Ühest paigast, kuhu ikka kõige nStatawamad sõnumid ja ainult uStatawad sõnumid kokku jooksemad, kirjutakse meile: „ Palju Eestimaa talurahwast läks möödaläinud kewadel  oma perekondadega, mitmete järelkuulajate pettuse peale, kes selle juureS aina üksi oma kasu peale waatafiwad Wenemaa seespidistesse kubermangudesse, nii kui ka Kaukaasiasse,  et endid seal elama asutada. Petetud omaiõ lootmistes, põhjuseta ja asjata oma raha ja wara ära kulutanud ja pillutanud, saadetakse neid nüüd pitka rändamise  ja waewa järel mangi wiifil kodumaale tagasi. Sedawiisi jõudfiwad Heinakuu 30. pääwal s. a. Tallinna  Toompea shlossi wangitorni. Stawropoli kubermangust  läkitatud: Hans Lio, Harju maakonna Triigi walla Pallaküla talupoeg perekonnaga; Jüri Hinno, Wiru maakonna Karitsa walla Lewakula talupoeg  perekonnaga; Jüri Te n mann, Wiru maakonna Pölula walla Männikuwälja küla talupoeg perekonnaga, ja Suhhum Kaleest: Kai Kikerpuu, Wiru maakonna Porkuni walla Nurmesoo küla talunaene perekonnaga. Leikusekuu 1 3. pääwal s. a. jõudsiwad nimetatud wangitorni,  Nishegorodi kubermangust: Jaan Kauküla,  lahtilastud madrus, Lääne maa Lähtre walla Wanaküla talupoeg perekonnaga ; Karel Teder, sellesama  koha talupoeg perekonnaga; Jüri Krüger, Lääne maakonna Roosna walla talupoeg; Jüri Tsuman  n, Lääne maakonna Palliwere «alla talupoeg; ja Stawropoli kubermangust: Jaan Rennebau  m, Harju maakonna Järwakandi walla talupoeg; Hans Roplik, Wiru maakonna Arkna walla Nurmetu  küla talupoeg perekonnaga, ja Jaan Wiran, Harju maakonna Härmi walla talupoeg; niisamati Suhhum-Kaleest:  Anna Sultmann, Järwa maakonna  Tapa walla talunaene perekonnaga, ja Jaan Baumann, lahtilastud soldat, Wiru maakonna Päide walla hingekirjas. EeSnimetatud õnnetumate perekondade häda ja wiletsuS  olgu õpetuseks kõigele nendele, kes kergemeelega seda usmvad, mis niisugused inimesed neile ette räägiwad, kes mitte nende head, waid ainult oma kasu püüawad/ -- u. Keiserliku Wene Technika-Seltfi Eestimaa jäuskonna  poolest on nõuuks wõetud Tallinnas üht Käs itööliste-õhtakooli  asutada, mis oma tegewust algab, niipea kui selle Seltsi peakoosoleku poolest, mis wiiniase nädali lõpul pidi peetud saama, selle kooli sissetulemist?  ja wäljaminemiste üle otsus tehtud on. Nöuupidamised  ja eestallitused selle kooli asutamiseks oliwad ühe kommisstoni hooleks antud, milles herrad N. Thamm, Dr. Rosenthal, M. Hahl, W. H a h l, Chr. R otermann  ja A. Iljin liiked oliwad. Selle kommissioni  poolest on tähendatud koolile linna Elementar-kooli majas Laia.uulitsal korter toimetatud, tarwilised õpetajad palgatud ja Keiserlik KunStide-Akadcmia ja Baron Stieglizi  looniStamise-kooli käest tarwilifi abinõuuji palutud, nenda et kooli algamist Mihklikuu keskmiste pääwade sees oodatakse. Õpetatud saab iseäranis joonistamist ja eeskujude  walmistamist, kuida seda nimelt puusepad, treialid, lukusepad j. n. e. tarwitawad, aga ka Wenekeelt ja mitmeid  algus-teadusi. Koo! saab kahe-klaõfilwe olema ja täieline kooli-aeg on kahe aasta peale määratud. Kes täielise eksamiga koolist wälja astuwad, need saamad oma sõeawäe-kohuse täitmise kohta kolmandema jäuskonna õigust,  s. o. nemad teeniwad, korralises rügementis kolm aastat. Õpetust antakse Wene keeles ja Eesti keeles. Õpetus  kestab iga aaSta Mihklikuu hakatusest künni Lehekuu j 3. pääwani. Kooli saamad masta wõetud, kes mitte nooremad ei ole kui 52 aastat ja kes ühest rahwakooli sarnasest koolist läbi käinud on. Wenekeele tundmist sisseaSkujate  käest ei pärita, sest iseäranis Wenekeele õpetamiseks  on see kool asutatud. Kooliraha saab kooli malitsuse poolt määratud, esiteks olla see aga 3l) kopikat kuus. Selgemat  aru annab Keiserliku Wene Technika-Seltfi Eestimaa  jäuskonna kirjatoimetaja, herra Iljin, Narma maanteel, Thammi majaS. Kuida näha, on see kool iseenesest niisama sugune, nagu neid juba enne Tallinna? käsitöömeistrite õpipoiste heaks asutatud on, ainult selle wahega, et siin Wenekeele peale suuremat rõhku pannakse, et wäljaastujad ka eksami teha ja selle järel sõeawäekohuse  täitmises kergitust saada wõiwad. Mitmes lehes leiame meie seda kooli ,Tööliste-koolikS" nimetatud olema,  mis meie kodumaa harjunud keele-prnugi järel eksitust teha wõib. Käsitöölist wõi ,handwärklasi," kelle õpilaste heaks see kool asutatud on, et nimetata meie kodumaal mitte , wõi , waid seda nime kannawad ainult need inimesed, keda kõiksuguste alamate tööde juure palgatakse, kellel selleks tööks suuremat õpetust waja ei ole. Nende heaks, kes ka ikka juba üle kooliialife  wanuduse on, ei ole see kool mitte asutatud. Kuida kuuldakse, on herra Chr. Rotermann oma Abi-Präsidenti ametit Keiserliku Wene Technika-Seltsi EeStimaa jäuSkondas, maha pannud. pLiiwimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab Kõigekõrgemat  käsku selle aasta 26. Heinakuu pääwast,  mille järel Vallimaa kubermangudes segausulised pruutpaarid, kellest üks pool Greeka-öigeusuline on, enne laulatamist kirjalikult tõuta ma peawad, et nemad oma lapsi Greeka-õigeusu tunnistuse järel ristida lasewad ja kaswatawad. - ,Nowoje sõnum, millest ülemal jutt oli, on siis tõsi. See käsk ci ole mitte üks uus seadus, waid see on ühe endise seaduse kinnitus, ja sellepärast teretame meie seda tanuga. Seda käsku pangu aga iseäranis noored inimesed tähele, kes abielusse  heita tahawad. , Valitsuse sõnumite järel saawad sel aastal Wene riikis 230,000 meest oma sõeawäe-kohuse täitmisele kutsutud. Nendest langewad Liiwimaa peale 3028 meest, Kuuramaa peale 1582 meest, Eestimaa peale 1023 meest; kõige kolme Vallimaa kubermangu peale sedawiisi  5633 meest. Mõnest Wenemaa seespidisest kubermangust  läheb rohkem mehi sõeawäe-kohuse täitmisele, kui kõigest kolmest Balti maa kubermangust kokku, nenda Kijewi