Sakala 11. Wiliandis, 13. Märtsikuu päetval 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Tähtjad päewad ja mis truu alamate süda oma Heategijate wasta tunneb. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: MSisnikute maapäewalt. Peeterburgist- Keisri kroonimisest; koolide ministri abi; kubernär Baranow; uus Tartu opekonna kurator; sõaministeeriumist; senatori rewisjonist; kindral Skobelew'i  elukäigist; bankrott. Odessast: Priitähtliksalk, Kishinewist: Werine taplus. Wõeralt maalt. Miinist: Õnnetumate arw; iseenesele surma otsija naisterahwas. Kuulutused. Lisaleht. Sillaotsa kerjaja. I. Minast. 111. Neiule. Mitmesugused sõnumed. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Tähtjad päewad ja mis truu alamate süda oma Heategijate wasta tunneb. imeriigi ja tema isamaa laste ning rahwaStele on Weebruari kuu lõpp ja Märtsi kuu hakatus tähtjas aeg ja wäga tähtjad päewad, mis kõige truu alamate südameid ütlemata, rõõmu, öuvs.tzmdm/rsö ja sega täidab, aga nende rõõmu sekka astub üks wäga walus mälestus, kui need tähtjad päewad jälle tulewad, sest nmde mälestatawa sündmustega ühes tõuseb ühe inimesesugu  heategija kuju meie waimusilmade ette, kes oma heategude eest priiuse rõhujate käte all märtrisurma on pidanud surema. Sellepärast on ka need mälestuse  päewad, mis enne ainult rõõmu ja südame-elustamise  päewad oliwad, ühtlasi ka sügawa walu mälestusega  täidetud. Niisuguste päewade seas on Weneriigi  ajaloos 19. Weebruar, kus Onnis Jumalas hingaw Wabastaja-Keiser kahekümnewiie aasta eest trooni peäle astus, ja sest ajast saadik rohkel inimestearmastusel  ja hoolel oma rahwust orjuse ja rõhumise alt peastis, ning nimetatud päewal enamiste iga aasta parandawaid seadusi wälja andis ja õigusele teed tasandas, künni ta oma rahwa armastuse pärast kurjuse ja ülekohtu käeriistade kätte ohwriks langes. See waluS päew on esimene Märts. Kellel, kes Weneriigi  Isade heldust ja wabastawat kätt on tunda saanud, kuna ta inimeste õiguseosaliseks tõstetud sai, Keisri seaduste läbi, kellel ei lõika see hale päew ja tema hirmus mälestus südamesse!? Aga Jumala armu nõuu ei ole mitte -Weneriiki ja tema truid alamaid jätnud. Tema armu päike paistab meie ja kõige selle wägewa riigi rahwaste peale uuel hiilgusel ja kosutusel. Aleksander lil. kes haledal  ja kurwal tunnil Oma Kõrge Eelkäijate  troonile astus, kannab inimese armastust keda juba Aleksander I. kõige kallimaks walitseja omaduseks  tunnistas, kui taewast päikese paistet südames, mida kõik tema truud alamad, ehk küll see aasta Weneriigile  raske kurwaStuse aasta oli, kuna pimeduse wäed armastatud riigiwalstsuse ja Keiserliku sugu wasta nii jäledal kombel oma pääd oliwad saanud tõsta juba rohkeSte on tunda saanud ja nõnda ka meie weike Eestirahwas,  kelle saadikuid ja kõigealandlikumaid soowimisi praegune helde Riigi-Jsa nii armulikult wasta wõttis. Inimese armastus! Lühikene sõna, aga'suur tähendus,  sest Keiserlikus südames on ta see kosutaw päike, mis alamaid ja ülemaid ühisese Kristliku põhjusmõttele waimuSLab ja isamaa õnne ja õiglast eluwiit kinnitab. Kuidas praegune Riigi-Jsa kõige suurema hoolega Oma alamate heaks tööd teeb, ja Oma rahwast armastab,  seda on jo igamees tunnud, ja kõige Weneriigi miljonite suust tõuseb palani palwe heal taewa poole, et Jumal meie head Riigi-Jsa kaitseks. 19. Weebruar ja 2. Märts, kui rääkimata tähtjad on need päewad kõigile Wene alamatele ja nõnda ka iga Eestlasele, kes meie selle õnne osalised oleme, ühe riigi alamad olla, kelle isalikud walitsejad Aleksandri l. hakates kõige enam Oma alama rahwale Isaks on. Igas Eesti majas, nii palju kui meie nägime ja läbikäisime, ning kuidas meile selle lühikese aja sees sõnumeid sai, põlesiwad rõõmu ja auu tuled ja palwemajades tõusiwad  tänu palwed taewa pooä. See on lühikene märk, aga igale ühele tunnistab see elawalt, kui palawa armastuse, auustuse ja tänu ning truudusega Eestirahwas kõige truu Weneriigi alamatega ühes oma Riigi-Jsa südames kannab. Ühendame neil tähtjail  päewil ja tundidel oma palweid, et kõik meie armastatud Keisri ettewõtmistd. Mie Riigi-Jsa seadmised,  rahuliku rdenemlft^ Mzn kattnaksiwad, ja ühendagem ennast kõik Eestirahwas ühes riigi truu alamatega püüdmisele oma korralise eluga ja palwele  oma südamega, et Aleksandri 111. silma all, kelle uhkus ja Väsimata mure Tema rahwaste õnn on, kõik need head seadused ja riigi Wgewuse kui ka alamate elukorra parandamiseks külwatud seeme juurduks ja rohket wilja kannaks ja et kõik Weneriigi Keisri jä Tema maja eest igamees seisaks ja ühes aitaks, et nende pimeduse ja ülekohtu wägi kauks, kes meie riigiwalitsejate wasta oma roojasi käsi on tõstnud. Keisrite inimese armastuse päike saab pea kõik udu ära ajama, sest iga alama südamest tõuseb palawam palwe heal: Imal Keisrit kaitse sa! Poliitika ringwaatus. Kuna Skobelewi kõnega sündinud kärin poliitika ilmas waikeb ja Saksa ning Austria poliitika lehed hoopis rahulikumat meelt jälle omaks peawad wõtma, tõuseb Wene ajalehtedes päälinnas ja igal pool jälle riigi seespidise asjade tegewuse läbirääkimine endisele teele. Kõiges Euroopas on selgeste ära tuntud, et Wene riigiwalitsus omas rahu - armastuses ennast mitte wõeramaa käralistest waenu-tunnistustest eksitada ei lase, waenu-tunnistustest, kes ühe ainsa Wene sõamehe  kõnet enese tigeduse katteks wõtsiwad, et Wenemaa  peale oma Vihameelt wälja wõiksiwad puistata. Aga et seks enam asja ei ole, tõstawad nimelt Saksa ajalehed Bismarki juhatusel ka Wenemaa seespidise kõige kodusemaa asja Ümsta kära. Praegu tahetakse Wenemaa tollist nende asjade kohta ülendada, mis wõeralt maalt sisse tuuakse. See teeks aga jault Saksamaalt wälja tulewatele asjadele sedasama raskust, mis Saksa uued tollid Wenemaalt wäljawiidawa kaubale  on teinud, ja sellepärast kirjutab „Norddeutsche Allgemeine Zeitung", mis würst Bismarki käejala juures on, wäga weider-naljakal suurustusel, nagu peaks Wenemaa oma pahura naabri käest luba küsima, kui Lseneese riigi ülespidamise kasuks tolli seadusi ehk muid uuendust ette wõtab. Selle wasta wastab tähtjas poliitika leht ,Rowoje ja annab Põhja-Saksa ajalehele pihta, et see küll saab. Kuna nimetatud päälinna Wene leht selge sõnaga seletanud on, et Saksa poliitika enam Wene sisemiste asjadesse ei saa segama hakata ja parem oma ukse-efist pühkigu, ütleb ta siis edasi: „Berliini poolametlikud ajalehed räagiwad  rahust ja ühisest meeleft, aga suus on neil needsamad  sõnad nagu Napoleonil 111., kui tema õnnetäht jo wajuma hakkas. Igal pool tahtis Napoleon kohtumõistja,  ehk wähemalt rahukohtumees olla. See aga oli selle poliitika mehe tegewuse wiis, kuna tema ise mees jo langemise parda peale oli sõitnud." „Wenemaa saab oma tolli asjadega nõnda käima, kuidas see temale enesele kasuks on ja saab wõera wastasurumisele  ka omalt poolt seda kõwema wastasurumisega wastama." Inglismaal heidab üks hirmus tegu praegu muud asjad "kõrwale, Inglis kumngana peale on püssiga lastud: jälle on seega kuri käsi sõariista üles tõstnud ja ühe kroonitud pää peale lasknud, mis õnneks nurja on läinud. Inglased armastawad wäga oma kuningana ja kurjateu nurjaminemise üle hõiskawad miljonid truid alamad. Ehk teeb see jäle lugu Inglaste  silmad selgemaks,- et ühisell töiste riigiwalitsustega  mässajate kurjategijatele enam seal omal saarel nii waba eluaset ei anna, nagu senni ajani, kus Inglise seadused kedagi kurjategijat, kes wõeralt maalt sinna põgenes, ei keelnud rahul elamast. Inglise kuningana peale on jo tema eluajal nüüd kuuet korda lastud, aga Jumala juhatusel on ka seekord jäle tegu nurja läinud. Kurjategija ütlewat ennast õige waese olewat ja kinnitab, ta ei olla tahtnud kuninganat haawata; tema olla aga sellepärast kuningana peale lasknud, et seega oma elu lugu ilma ette wõiks tuua. Oh wiletsust ja üleannetust? Prantsusemaal puhub salajas imelik ettewaatlik  poliitika tuul, ehk küll raske aru saada on, kust ta tuleb, ehk kuhu läheb. Ministeerium on uus, sellepärast ei ole mitte selgeste praegu näha, missugused  eesmärgid seal kõige hoolelikumalt silmas peetakse.  Ütlewad mõned ajalehed, Bismark olewat Prantslasi ähwardanud, kui ta hommiku poolse Slaawlaste  püüdmisi hakata toetama ja Saksamaaga mitte tuline sõber ei olla, siis saada Saksa wäed 48 tunni sees Prantsuse maasse sisse hakkama tungima. Kes teab kas Prantslastel hambaid weel on wõi ei hamusta nad kedagi enam, kui neile sõrm suhugi pistetakse; aga see sõbrus peab küll lausa tuleleek ise olema, kus juba põhjuseks on: hoia hirmsaste minu südame poole, kui sa seda aga ei tee, siis köidan sind raud ahelatega iseenese külge, ja kui ära tahad joosta, siis pää maha! Muudkui kuri sõber unustab wahel ära, et kui naaber minewikus wõidetud ja wägise sõbruse alla surutud sai, siis ehk mees põdur ja haiglane oli, aga kas ta jõud palju kaswanud ei ole, kas ta nüüdseil päewil ise naabrile ahelaid jo walmis ei ole teinud, kes seda kõik ära wõib teada? Saksamaalt on wäga wähe praegu kõnelda, mis mitte sellesama laulu sõnad ei oleksiwad, mida BiSmark'i poliitika juhil ikka on lauldud, see on: tagasi maailm! tagasi! Austria-Ungrias loodetakse ommeti nüüd jo täie julgusega, et Balkanis mässamised pea saaksiwad