Tallinna Sõber M 37. üheksas aastakäik. Tallinnas, RHMnn IS. Mml 1887. Ulkäldne nealeht Eesti rahainle «anl ja linnades. Tuleb Ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» Lindfors'i pärijate trükimajas: ,a»tas L rubla, 40 kop.— pool-aaatas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aavta» 3 rubla pool»aaSta« l rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised Võetakse waSta: Halliuwas: Lindssrs'i pärijate trüülmajas. Petervargis: S. Heelaudk, dsuuspoiiaa 54. Hartas: Laakmauu. Uakweres: Z. Auhs. Paides: A. SeidelSecg. Kapsatus: H. Kollöerg. Lihulas : K. Mltttner'i voodis. Mitjansis : H. Z. Karow'i raamatupood. Warwas: W. Põder. Mõrus- Praua Metrose. Matkas: W. Alud otsi. Auresaares: W. Laage. Maal: laida iseäranis kuuiuralse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltisii (Baltifchport NazriSeuiS-lIopLT.) Meglstevi Põllutöö näitus Tartus. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Nuhtlufeseadus.  Lisa-maksud. Õigused kroouu-tenistuses. Talu-seadus. Wandemeeste-kohtud. Senalor Tallinnas. Koolide asjust. WaraStud hobune leitud. BaliSkist: Ilmad. Piiskop ArSseni. Hapsalust: Laat. Rakwerest: Linna asjust. Maalt: Toredad hobuse-wargad. Tartust: Suurkooli sõnumid. Wiljandist: Näitus. Näitus. Põllumeeste Seltsist. J. Tam- mann. Helmelt: PaeSletud õnnetumad. Malgast! Raudtee. Wõnnust - Realkool. Riiast: Protsess. Ritterkonna nõukogu. Jmmowerest: Tulepanemine. Kauramaalt: Maapääw Koolide asjast. Pahad elukombed. Pecrburgist: Keisri Majestä ide elust Daanimaal. - Sissetntsutud sõeawäe kohuse täitjad. —. Juutide asjust. Kiriklikuist asjust. Planitud kanal Wole-rahad. Khersonist: Tulekahju. —Odesjast: Maru Iseäralised ja uuemad sõnumid. Põllutöö näitus Tartus aastal 1887. 11. Auuhindasi saiwad: HobuSte eest: Täkud. I. Ratsahobused. Sõiduhobused. u. Selgeweresed. I. anu hind, Seltsi weike hõbe medalje: hr. N. von Wahl Pajuselt, täku nr. 142 eest. II auuhind, Seltsi brong medglje: hr. N. von Wahl Pajuselt, täku nr. 141 eest. 111. auuhind, kiitus: hr. N. von Wahl Pajuselt,  täku nr. 140 eest: Landrath vonßrasch Ropkalt, täku nr. 144 eest; kaupmees Reinwald, täku nr. 302 eest. b. Poolweresed. I. auuhind, Seltsi weike hõbe medailje: Graf SieverS Kaõtilt, täku nr. 293 eest. 11. auuhind, Seltsi bronkS medalje: Jaan Kartus,  Sadukülast. 111. auuhind, kiitus : kaupmees Schmidt Viljandist,  täku nr. 153 eest; kaupmees Granberg Viljandist,  täku nr. 297 eest. 11. Tööhobused. a. Raske tõug. I. auuhind, Seltsi weike hõbe medailje: Jaan Kurrik Kawildast, täku nr. 160 /Almas" eest. 11. aun hind, Seltsi brongS medalje: mõisawalitseja  Schwalbe, täku nr. 147 »Juku" eest. lil. auuhind, kiitus: Jüri Luha Haaslawast, täku nr. 174 eest; Jaak Anton Tarwastnst, täku nr. 299 eest; Märt Ptkkat Sootagast, täku nr. 168 eest. b. Kerge tõug, I. auuhind, Seltsi suur hõbe medalje: Jüri Zirk Sootagast, täku nr. 294 eest. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje : Jaak Kibe Holstwerest, täku nr. 155 eest. 111. auuhind, kiitus: Juhan Luha Haaslawast, täku nr. 173 eest; O. Zastrow Keenilt, täku nr. 145 eest; Jaan AnnnS Tarwastnst, täku nr. 154 eest. Ruunad. l. auuhind, kiitus: Baron Th. von Traubenberg  Huukstlt, ruuna ,Zeus" eest. Märad. Kallid hobused. a. Selgtweresed, Ratsahobused. I. auu hind, Seltsi weike hõbe medalje: Baron A. von Pilar, Saukalt, mära eest. 11. auuhind, Seltsi brongs medalje: hr. E. von Oettingen Karstemõisalt, mära ,Livia" eest. 111. auuhind, kiitus: hr. J. von Mensenkampff  Tarwastult, mära eest; hr. J. von Mensenkampff Tarwastult, mära »Jris " eest; Landrath A. von Brasch Ropkalt, mära eest. Sõiduhobused. I. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje: hr F. von Liphar d Nõelalt, mära ,Carmen" eest. 11. auuhind, Seltsi brongs medalje: hr. F. von Liphard Roelalt, mära ,Darowaja" eest. b. Poolwrresed. Sõiduhobused. I. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje: hr. J. von Mensen k a m P f s TarwäStult, mära »Hurrah" eest. 11. auuhiud, Seltsi brongS medalje: .Baron H. von Tiesen Hansen Pakastelt, mära eest. 111. auuhind, kiitus: Baron Th. von Tr au be nberg  Huukstlt, mära nr. 198 eest; kaupmees Grande  r g Viljandist, mära nr. 295 eest; kaupmees Gran - berg Viljandist, mära nr. 296 eest. L. Tööhobusdd. a. Raske tõug. I. auuhind, Seltsi hõbe medalje: Khristian Virk- Hans Ropkalt, mära nr. 213 eest. 11. auuhind, Seltsi brongs medalje: Jaan Põder  Sadukülast, mära nr. 219 eest. 111. auuhind, kiitus C. Beikert Tartust, mära nr. 216 eest. b. Kerge tõug. I. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje: O. Z astrow Keenilt, mära „Stella" eest. 11. auuhind, Seltsi brongs medalje: Lepik Rannust, mära nr. 217 eest. 111. auuhind, kiitus: Peter Pakkal Otepeast, mära nr. 218 eest; mõisawalitseja Schwalbe Viljandist,  mära nr. 202 eest; Jaan Kass Rannust, mära nr. 208 eest; Jaak Vares, mära nr. 330 eest. Sarwloomad. I. Piimaloomad. Suur tõug. Nr. 1, selgewerene Kaawelt Rittmeister N. von Grote Jda-Frieslane: Seltsi weike hõbe medalje. Nr. 12, selgewerene  Wana-Kuustelt hr. A. von Sievers ' i Jütländer:  I. auuhind, Seltsi kiitus, et sisseweetud. Nr. 11, selgewerene Wana-Kuustelt hr. A. von Sivers'i Jütlandi  pull: Seltsi suur hõbe medalje. Nr. 9, selgewerene Sangastelt Graf F. von Berg'i Ayrshiri pull: I. auuhind,  Ministeriumi kuld medalje. Nr. 5, 6, 7 ja 8, selgeweresed  Sangastest Graf F. von Bergi Ayrshiri lehmad: Seltsi kiitus, wäga hea kaswanduse eest. k. Weike tõug. Nr. 16, selgewerene Kuristalt hr. O. von Samsoni Angleri pull: Ministeriumi suur hõbe medalje. Nr. 30, selgewerene Rännult hr. F. von Sievers'i Angleri pull: Seltsi suur hõbe medalje. Nr. 19, selgewerene Keenilt O. Z astrow'i Angleri pull. Nr. 21, selgewerene  Pallalt hr. A. von Stryk' i Angleri pull: Seltsi kiitus. Lehmad. Nr. 17, selgewerene Kuristalt hr. O. von Samson'i Angleri lehm: Ministeriumi suur hõbe medalje. Nr. 22. selgewerene Pallalt hr. A. von Stryk'i Angleri lehm,: Seltsi kiitus. Nr. 50, selgewerene Arult hr. von zur Mühlen't Angleri lehm: weike hõbe medalje asemel Seltsi kiitus, sest lehm oli wassika põlwes siSie weetud. (Lõpetus jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Mihklikuu ll. pääwal. Bulgaria walitsufel, s. o. Prinz Ferdmaudil ja tema Ministritel, wöisiwad ikka õige rasked murepaäwad olla, kui Saksamaa poolt soomuslaewu Warna ja Rustshuki alla saata ähwardati, selle teutamise eest, mis Saksamaa Konsulile Rusishukkis sealse Präfekt Mantow'i ja aealehe .Bolgarin" poolt tehtud oli. Ja weel rohkem südamewalu  wõis see neile teha, et Saksamaa walitsus selle juures koguni mitte nendega rääkida tarwis olema ei arwanud, waid Tiirgi Sultani, kui Bulgaria ülewalitseja käest päris, Bulgarlasi seda tegema sundida, mis Saksa- maad lepitada wõiks, nagu ei oleks Bulgarias koguni mitte walitsust, kellega rääkida maksaks. Prinz Ferdinand ja tema Ministrid on siis ka rnttanud Saksamaa pärimist,  mis Türgi walitsuse kaudu nende kätte tuli, täitma. Mantow, seesama, kes talwel mässajatest haawatud ja pärast nii suure auuga Rustfhukkis waSta wõetud sai, on ametist lahti lastud, on ära keelatud ja selle lehe toimetaja on kohtu alla antud. Saksamaa on sellega leppinud, ja nenda ou see wahe-juhtumine sel korral lõpetatud.  Senni oliwad ka juba mõned Vene lehed nurisema hakkanud, Saksamaa wasta, kes oma sõealaewu „Wene wetesse" saata tahta, ja oma walitsuse wasta, kes ka ni kindlat nõuu ei wõtnud, kui Bulgarias Venemaa tahtmisest ikka ja ikka ei hoolitud ja meelgi ei hoolika, kui wiimase! sügisel mitmed mehed ja lehed Bulgarias Kindral Kaulbars'i  kohta niisamati rääkisiwad ja kirjutasiwad, kui nüüd need kaks Saksamaa Konsuli kohta. Venemaal olla jo koguni kergem olnud oma laewu Mustmerest otsekohe senna saata, kuna Saksamaa selleks esiteks Türgi walitsuse voolt luba toimetama pidi, et söealaewad läbi merekaelade sõita tohikfiwad. See kõik on aga nüüd möödas ja Saksamaa on näitanud, et enesega mängida ei lase. Vist on see näitamine juba üks järg nendest nõuupidamistest, mis Friedrichsruhes Vürst Bismarki ja Graf Kalnocky ehk Saksamaa ja Austria wahel hiljuti oliwad, mis ehk seda tähendab, et Saksamaa ja Austria «valitsused ka Balkani poolsaare asjus ikka käsi käes käima saamad. Kindral Ernroth'i saatmisest Bulgariasse et ole selleks korraks enam juttu. Würk Bismark ei ole tingimata oma peale wõtnud Inglismaad, Austriat ja Jtaltat selle Venemaa tallitusega leppitada ja arwatakse, et ka Türgi walitsus ehk isegi rõõmus on, sellest lahti saada ja oodata ja ikka oodata, mis aeg annab, kõige wähemast niikaua oodata, künni Bulgaria Weike Sobranje walimised möödas on, mis selle kuu 27. pääwal algatud saawad, et näha saaks, missugune erakond seal pinnale tõuseb ja missugused woolud  walitsema hakkawad. Et need walimised /äie «vabadusega"  iga erakonna poolt wõikflwad toimetatud saada, selleks on sõea-olek, mis all Bulgaria mässamisest saadik seisis, tagasi wõetud. Sõna järel wõib siis iga Bulgarlane igast erakonnast kartuseta oma healt anda, kellele tahab, tõe poolest näib aga asi teisiti olema. Need aealehed, kes aeglise walitsuse ja sedawiisi ka uue Vürsti walimise wasta, selle walitsuse juhatusel, oliwad, seisiwad sõea-oleku aeal kinni ja hakkasiwad nüüd kohe jälle ilmuma; suuremat „wabadust" ja /allist sõna priidust" ei näi neil aga palju olema; kõige wähemast ei lasta neid üle Bulgaria piire wälja ja selle läbi ei teata ka «väljaspool, mis juttu need lehed nüüd räägiwad. Valimiste  juures saab ehk ,kallis healepriidus" niisama „waba" olema, mis siis ka palju wäärt ei ole. Et Prinz Ferdinand neid kokkukeerutatud halwa rahwa hulka st ise kiitis, kes Karawelowi maja ja tema lehe trükki koda löhkufiwad. see ou omal maal ja wõeral maal õigusega pahandanud ja usaldust Prinz Ferdinaudi peale kahandanud.  Tema «vabandab ennast nüüd sellega, et teadnudki ei olla, mis kara need enne tegiwad, «vaid arwanud, et nemad otsekohe Vürsti palee ette tulnud, temale oina usaldust ja armastust kuulutama. Ühelt poolelt ei taheta seda aga öiete uskuda ja teiselt poolelt üteldakse, et siis Vürsti nõuumehed ise käratsejate seltsimehed on ja kuhugi ei kõlba, kui nemad temale seda kohe teada ei annud. Valimiste kohta kirjutatakse weel ühelt poolelt, et Jesuiit-