Tallinna Sõber M 42 Kaheksas aastakäik. Tallinnas, 31. Wiina-knii pääival 188 S. Kleiildne aealeht Eesti rshwale ««al ja llnaades. TUleb ükskord nadalis wcklja. Maksab Tallinnas iiudf°r«'i piiriste trSkimaj-S: >«S»«S S rrbls, 40, kop.'-?- pool-aastas 1 rubla 40 kop. «ojuM Ostiga saadetud: x aasta» ......... » r«bls -- 001-dastas » rubla 70 kop. Auululused «aksaväd iga rea ehk sesse aseme pealt s kop. Tellimised Võetakse waSta: UaMnnas: Li«dfors'i päriate träklmajas. FelerSnrgis : .S. Seelandk, o»»uöpoeaa B4. —Wttns: Laakmann. Aakweres: J. KuHs.— ?ati»es: A. Seideköerg. Kaplains: H. Aollderg. Liyalas: A. Müttner'i voodis. Mljandrs : tz. J. Aarow'i raamatupood. AatWas: W. Söder. WSrus - Uraaa MeWse. — Maikas: W. Audolfi. Knnresaares: M. Lange.— Maal: kuida kuulutakse. Wastaja redaktor W. A. Eichhar n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baliiski (Baltischport oasriZo«iS»lloH?s.) SKgist«« H Üleüldised sVnmmd masilmafl. Oinalt maalt. —. Tallinnast.: Käsk Lirmawalitsustele, Kroonnwaldade I taluradwa maksudest. Unest passi-seadnsest. -- Raudteede dsjust. Teatused pimedate üle. Äkiline j surm. Pahateud ja pahategijad. Ilmad. WairUarag: Wiljasaaki; kartuhwlite ülesostjad. -- Jseärälis-d ja uüemad sõnumid. Üleüldised sõnumid maailmast. Bulgaria asjad on wiimaselnädalil nagu voogavate laenete peal kõikunud ja seespidtsed segadused kipuvad ikka weel suuremaks minema. Suur Sobranje sai selle kuu lv. pääwal TirnowoS algatud, kus aeglise v ati isuse- juhataja,  Stambulow, oma röomu selle üle tunnistas, et walimised , köigeist segadustest ja takistustest Hoolimata, ilma suurema tülita korda läinud on, ja oma lootust, et Sobranje üht Würsti waRS, kes aealou käiku ära mõistab  ja Bulgariat edcnduse teel suurusele ja kuulsusele juhib.  AppekS soovis Stambulow isamaale kangema rõhuga iseolemise ja priiduse kinnitust. Päkast Sobranje saadikute valimise läbivaatamist ja kinnitamist, pidi kohe uue Würsti waltmine ette võetud saama ja eflmeseks WürSti-kandidatiks  olnud Daani Priuz Waldemar ette pandud. Kindral KaulbarS oli nueSte kinnitanud, et Wenemaa seda Sobranjet  ega selle nsuuwstmist seaduslikuks pidada ei või, kui valitud Würst muidu ka Wenemaa tahtmist mõõda olekõ. Aegline valitsus oli Wenemaaga sel wiifil lepitust otsinud, et endise Würsti suurem vaenlane, Zaukov aeglise  valitsuse liiteks kutsutud sai, kes aga vastas, et tema kutsumist ainult fiiS waSta võtta võib, kui see valitsus kõige oma Ministritega ametist taganeb ja Kindral KaulbarS  uudeS MtnisteriumiS kahe aaõta peale ülekorralisekS kommiSfärikS waSta võetud saab. Seda vastust on Sobranje  iseäralises koosolekus nõuupidamise alla võtnud ja Zankowi pärimist umbrahvuSlisekS mõistnud. Selle peale kuulutas Stambulow, et kauplemised ühe Würstikandidatiga,  keda Wenemaa tahtmise kohaliseks peeti, katki jäänud on, sest fee ei ole Bulgaria okkalist krooni himustanud.  ühe teise kandidati üle, keS ka Wene Keisrikoja sugulane, ei olla weel kindlat nõuu võtta võidud, sest selle üle tulla veel Türgi valitsusega nõuu Oöada, mis Mõned pääwad aega võtta. Igalt poolelt on Bulgaria valitsejatele nõuu antud ennast täitsa Wenemaa tahtmise alla mis vist muud ei tähenda, kui taganeda ja valitsust Zankowi ja Wenemaa kommissäri hooleks jätta. Et aeglifel valitsusel kusagilt tegawat abi ei näi loota olema, siiS oodati seda taganemist pääwast pääwa, viimasele  -vlMb:seda aga weel tulnud. Senni kavwawad seeSpidtsed segadused. BurgaS'e linnas on üks endine pealik ja üks preester, keS seal juba enne kokkuvaudumist  Würst Äleksandri waõla asutafiwad, mässamist  ÜleS kihutanud, üht jägu sealisest sõeawäest oma poole pööranud ja linna oma võimuse alla wötnud. Linna kommandant oli vangi võetud, ou aga pärast ühe kompaniiga põgenema pea Suud. Werd ei olnud selle kuu pääwani weel valatud. Mässajate waSta oli sõeawäge  saadetud, keS järgmisel pääwal senna pidi jõudma. Niisamati olla ka RumeliaS mässamine mitmes paikas tuksumaS ja Fillppopeli linn on sellepärast raskema söeadleku  alla pandud. Sseawäe keSkiS olla ülepea kõik asjad  safiS. Pealikud ei usalda soldatid, soldatid el uscllda pealikuid, pealikud et usalda Üksteist oma keSkiS;  ülemad pealikud vaatavad kadedusega jüksteise peale. Strumfti rügementi riismed, keda mässamise pärast teiste rügementide sekka pillutati, lahti lastud ja nuhtluse all seisnud pealikud ja teised tahutamad vaimud kihutavad  tüli ja vastupanemist: hirm Wenemaa viha eest täidab kõiki. See wetke vägi, keS weel hiljuti Würst Aleksandri juhatusel oma vahva tegudega kõige Guropa auuStava imekSpauemise osaline õli. olla nüüd seespidiste segaduste läbi täitsa võimatu. Sel õnnetumal maal, kuS erakondlikud tuhinad, seespidised marud ja wäljaspidised  tuuled kõiki seadust tabast ja tapist lõhkunud ja tõstnud  on, Mötpli-salgud on siginenud ja on wiimafel nädalil  ka AuStria Vice-Konsuli paljaks rööwinud, kes Sosiast  Tirnowosse reisimas oli. Need kurjategijad on küll kinni wõetud, aga ega see tõug nendega lõppenud ei ole. Et kõik need tülid ja segadused ilma Wene sõeawäe abita wöikstwad lämmatatud ja selgitatud saada, selle peale ei ole kusagil enam suuremat lootust. Kuida aga asjad fiiS sigiwad, see on küsttaw. Europa suurriigid kinnitawad küll awalikult ja ametlikult, et Wenemaal Bulgariaõ esimene  SiguS on, selle wahel koStawad aga ka healed, et sellega ei wõida leppida, kui Wenemaa Bulgariat jäädawalt  oma walitsuse alla wötab Ungru Maapääwal, mis nüüd PestiS koos on, on Maapääwa juhataja, Smolka, pärinud, et sõeawäe korraldamiseks niipalju Mha piab lubatud  saama, kui kahtlased asjad seda päriwad, et riigile mitte kahju ei sünniks ja nimelt Ungarlaste aealehed kihutawad  määramata tuhinaga wihawaenu Wenemaa wasta, m!s Wenemaal muidugi ja õigusega p lju paksu werd teeb. Kõigist sellest hoolimata, kaupleb Bulgaria aegline walitsus Serbiaga piire- küsimiste ja teiSke tüli-aSjade üle, nagu ei usuks see walitsus oma nähtawat otsa, ja annab, Serbiale enamist igas tükkis järel, mida nenda tähendatakse,  et need kauplemised Balkani uute riikide ühendusele põhjust piawad ette walmistama. Kui ka aeglised walitsejad  awalikult kinnitanud on, et keegi Würst Aleksandri tagasikutsumise peale ei mõtelda, siiski heliseda healed, et Sobranje seda ometigi teha ja Battenbergi Prinzi nüüd koguni kõige Bulgaria Kuningaks nimetada ja kutsuda tahta. Wötab tema tõeSte seda kutsumist wasta ja leiab tema kusagilt tegewat abi, fiis on wäga karta, et Kolme- Keisri-ühenduS katkeb, Homikumaa-küfimine määratumas tuhinas üleS leekab ja kõiki Europat põlema paneb. Saksamaal hakkawad healed kostma, mis söealaewade ja merewäe rohkendamist päriwad, et sõea aeal Saksamaa merewägi kõige wähemast mitte wähem ei oleks, kui Wenemaa  ja Jtalia merewägi. Bulgaria aSjuS on Saksamaa  tänine ikka Wenemaaga ühes nõuus olnud ja Wenemaa  pärimised tuetanud. Wiimafel nädalil koststwad aga ametlikkus lehtes tasased healed, mis igas tükkis Kindral KaulbarS'i kuulutustega rahul olema ei näita. PreuSfi Prinz Wilhelm oli ikka weel nii raskest kõrwa-haiguseS,  miS temale leetrete järel tulnud on, et tuas istuma pidi ja kedagi waõta wõtta ei wõinud, omaks kurwastuseks  ka sügisetele jahtidele minna ei wöi. Prinz Friedrich  Leopold on Indiasse reisinud. Würst BiSmark  tulla wast Jõuluks Berlini. Braunschweigis on Dr. Dedekind wangift lahti lastud, piab aga linna jääma ja tema protsess kestab edasi. Leipzigis, selles Sozialdemokratlaste linnas, on kirjamees Deubner wangi mõistetud ja tema paberitest on leitud, et tema omamaa ja wöeramaa mässajate ja lõhukajatega üheS kimpus seisis, nimelt ka August Reinsdorstga, kes Germania  kuju pühitsemise juures Rheini jõe ääres Keisrit kõige tema saatjatega surmata katsus ja selle eest hukatud sai. SkrasSburgis sai Vionville preester Sall  our e t kaheks kuuks wangi mõistetud, on aga Prantsusmaale  põegenenud. Tema oli kirikus Prantslaste.isamaa  laulust' laulda lasknud. Pärast tema põgenemist läksiwad wiis poisikest tema tühja hoowi ja leidsiwad seal Zumala-ema pildi ees ühe granati. Poisikesed wõtstwad öranati ära, ja olid sellega nii ettewaatamata, et see nende käeS lõhki kargas ja kaks poisikest surmaS. Daauimaal veeti nõuu Kopenhagenist üht tunnelit mere alt läbi Malmösse  kaemata. See plaan oli Daani ja Rootsi asjatundjate  nõuupidamise alla antud, kes seda aga heaks ei ole arwanud. Belgias, Charleroi linnas, kus wiimasel talwel nii kurjad , tööliste"-tülid oliwad, mitmed vabrikud lõhutud, ja palju inimesi surmatud saimad, kogusiwad ennast  selle kuu 19. pääwal umbes 33,000 töölist punaste lippudega kokku ja pärisiwad töölistele heale-öigust Parlamenti-walimistel  ja andeksandmist neile, kes lõhkumiste pärast wangitööle mõistetud on. Suuremat kära ei ole nemad teinud, Bürgermeister on nende palwekirja wasta wõtnud ja selle eest kosta lubanud. Austria-Ungrumaal on Mölemite rügi-jägude saadikud kokku kutsutud, riigi majapidamise üle nõuu pidama. WäljaandmiSte eesotsas seisawad sõeawäe kulud, mille täitmiseks rohkem raha päritakse.  Kholera näib wähenemas olema, aga WiiniS on üks töömees Asia kholerasse ära surnud.  Prantsusmaal  Pärib Minister Aube rohkem raha meremäe rohkendamiseks  ja ülespidamiseks. Sultani juures ei olla Prantslased Egyptuse asjus suuremat abi Inglaste waSta leidnud, kes sealt taganeda ei taha. Uus aealeht ,Revanche", mis ,kättetasumise"-tuh!'nat Saksamaa wasta kihutab, oli oma trükikoda Wene- ja Prantsusmaa lippudega  ja ElsaS-Lotheingi maade tähtedega uhkeste ja ärritate?  wälja ehitanud, on neid aga Politsei käsu peale maha wõtma pidanud, mis wagasemat tuult Saksamaa wasta tähendab. Prantsusmaa kobar-wiina saa? on wiimaste aastate sees wiinapuukoi läbi wäga kangest alanenud. Aastal 1875 saadi 83 millioni hektalitret wiina, wiimasel aaStal mitte enam rohkem, kui 28'/, millioni hektolitret.  Mõned kogudused Lõune-Prantsusmaalt, kes enne 159,000 künni 200,000 hektolitret wiina saiwad, ei saada nüüd enam niipalju, kui nende preester pärib. Wiinamäeperemehed,  keõ enne künni 100,000 franki wiinamägedest saiwad, olla nüüd leiwata. Sellest aeast saadik, kus wiinapun-koi  Amerikasi Prantsusmaale nihkus, olla see weike loom oma suure perekonnaga 20 tuhat millioni franki eest kahju teinud. Kui seda looma häwitada ei suudeta, siis kardetakse, et see Prantsusmaa waranduse HZwitab. Inglismaal kinnitatakse ikka peale, et Inglased Egyptusest enne ei tagane, kui sealised asjad korraldatud on. Mis see korraldamine aga tahendab ja kui palju aega see tarwitab,  seda ei ütle Inglased kellegile. Inglismaa , töölised",  kes selle kuu 28. pääwal, Lord-Majori pidul, suurt ähwardawat rongi pidada tahtfiwad, olla seda nõuu, Politsei nõuu peale, katki jätnud, lirimaa mässajaid ähwerdatakfe sõeawäe abil rahule sundida ja see ähwardamine  olla ka juba mõjunud. Inglismaa uus Saadik KonstankinopeliS, Sir White, on Sultani jutul olnud. Politika aSjuft ei olla räägitud, waid ainult wastastiku sooja sõbrust kinnitatud. Türgi Saadik Londonis ei tülitada  enam Inglismaa walitsust Egyptuse asjadega ja Inglased loodawad, et Sultan ennast selles asjas Prantslastest  täitsa ara pööranud on. Wenemaa wastased Inglismaal  rõõmuStawad ennast selle mõtte üle, et Wenemaa oma sõeawäge ehk Bulgariasse saadab, sest sellega teekfiwad  Wenelased kõiki Khristlasi Balkani poolsaarel oma waenlasteks. Ka loodawad nemad sellest tüli Wenemaa wahel ja Austria-Ungrumaa wahel, kelle poole ennast siis ka Saksamaa hoiaks. Inglastel olla nõuu Zulu maad nüüd täitsa oma alla wötta, et Transwaali taluriiklased seda omale ei saaks, kellel seal juba palju istandusi olla. Indias on asjad niisama segased, kui tänini. Ka Auõtralia saarestikkus ei ole asjad õiele