Juudid oliwad kohe nende kallal, üttefiwad et leitud aSjad muud ei olla kui ümmargused wase killud, mis 3 kopikat tükk maksa, ja petfiwad sedawtist rikka leiduse rahwa käest omale. Aut kohtud seda kuulda saiwad, sits on petiseid otsima hakatud. Kij emist. Ktjewt wakShalltS on Jaanikuu 12. pääwal  Juut Z. kinni wõetud, kes Türgi alam on. Tema ott mitmesugust kaupa Belaja Zerkowt saata tahtnud, mida raudtee ametnikud puhtaks ei pidanud. Kui kotid lahti tehti, siis letti umbes 2 puuda püssirohtu. Juut ütleb, et tuutud .tundmata meeS" seda tema läbi teele saatnud olla. Kharkowist. Kui KeiSri armukäsk Wene erausuliSte  kohta ilmuS, siis ou rahwa keSkiS suur liikumine tõusnud ja hulk perekondafi on Wene-õigeufu kogudusest erausuliSte sekka läinud. Sukrunairiõte kaSwud on head; sukru hinnad on alanemas. Wtina järel on palju küsimist aga kellegil ei ole enam müia. Wiinawabrtkud walmiStawad  ennast ja tahawad juba Heinakuul põletama hakata. Mohilew -Po dolSkist. PokooliaS ja BeSsaraabiaS  on rahesajud jälle wäga palju kahju teinud. eri st. KashiniS lätS 18. Jaanikuu pääwal soldat Andrejewi saun põlema. Tuli kargaS elumaja peale, tuul oli kange, ajaS tule üle jõe ja pea põlestwad majad kolmeS paikas. Wast teisel homikul waikiS tuul ja tuli sai lämmatatud.  Pääwal pärast seda põlestwad umbeS 100 paremat  maja kõige körwaliSte hoonetega maha, nende seaS 23 kiivi maja. Ka Kashiuka sild Mõskma maanteel, ja alewt küla BeSgusowo on ära põlenud. Kubernör sõitis Jaanikuu 19. pääwal kahju paiga peale. KirSsanowist, Tambowi kubermangust. Jaanikuu  12. pääwal on maru Tambowi ja KirSsanowi wahel wäga palju kahju teinud. JwauowSkoje küla juureS oli tuulekeerutuõ, mis põhja-tdapoolisel joonel edasi liikuS, mitu talumaja lõhkuS ja kaks hobust ja ühe warsa üles keerutas. ÜkS hobune langes küll pehmemini maha, murdis  aga jalad; teine hobune ja warS saiwad waSta maad surnuks löödud. Tuulekeerutuse kohin, ott nii kange, kui mitme auurumashina hääl. Wihm walaS kangest maha ja flgitaS jõgefi ja järwest. Teisel pääwal läkS ilm nii wtlukS. et aga ö graadi sooja oli; paiguti sadaö kanget rahet. Põlluwiljad on palju kahju saanud. BorSuast, Tshernigowi kubermangust. BorSna maakonnast kaebatakse palju huntide üle, keS suurt kahju teemad. Kholmowt külaS ktSkuS hull hunt ühe karjatse surnuks, haawas kolm teist karjast raSkest ja kiSkuS peale kakskümmend lehma. Zarizöinlst. Jaanikuu 10. pääwal on kange torm Wolga jõe peal, Zarizvjnist KaSpia mere rannani, laewadele  palju kahju teinud. Nimelt läks Wetljanka ligidal ÜkS laew, 20,000 puuda kiwiöliga hukka, ÜkS kiwiöli laew jooksis ühe puu laewaga kokku j. n. e. TomSkist. Suured rongid lähemad lõpmata TomSktst läbi, Wenemaa kubermangudest Homiku poole, kellest mitmed isegi ei tea, kuhu nemad lähewad. Jaanikuu 20. pääwani oli 2100 hinge tulnud, sel pääwal üksi 1200. Jaanikuu 21. pääwal tõi barklaew .Tuura", ühe aurulaewa wedul, 1280 perekonda, umbeS 3000 hingega.  Mitmed perekonnad on ilma toiduta, palju on haigeid  nende keSkiS, ja nälg ja haigus on juba palju tapnud,  nimelt lapsi. Kubernör on ühe kommiSstoni seadnud, kes õnnetumate eest wõimalikult hoolt kandma peab. Nowotsherkaskist kirjutakse Jaanikuu 26. pääwal:  Talwwilja weelakse juba sisse. Saak on hea; tühji päid leitakse wähe. Mitmes paikas on saak rohkem kui mullu. Suwiwili seisab kauniste ja annab head lootust. - Wõeralt maalt. Saksamaalt. Suur politika elu on waikinud. Riigipääwa ja Maapääwa saadikud on kc ju läinud. Keiser on KiSstngtft Koblenzi sõitnud ja seal pidulise lõune annud,  kuhu ka Wene Prantsusmaa Saadik, Würst Orlow palutud oli, kes mõneks aeaks kodumaale reisib. Würst Bismark on ka Berliinist ära, oma Friedrichsruh mõisa reisinud. Poola kirjamees Kraszewski on ikka weel kinni, temaga ühes kinni pandud Wene Major Bogdawitsh, Jnsheniör Konopazki ja tema wend on aga juba lahti laStnd. Paapsti poolest on Katholiigi kiriku laiendatud wabaduse kohta üks kiri tulnud, mis küll hea tahtmise eest tänab, seda aga weel kaugelt küllaliseks ei pea. See kiri on palju pahandust teinud ja saab nende lehtede poolt hukka mõistetud, mis wähem ehk rohkem Würst BiSmarki enese juhatuse all seisawad ja tema hääle kandjad on. Kui, Jaanikuu 23. pääwal, Greekamaa Kuninga-Praua ja Hollandi Prinz Heinrichi Praua Wiidist Koblenzi sõttstwad,  Saksamaa KetSri-Prauat teretama, lõi wälk tee ääreS ühe puu sisse ja kauge hoop paiskas teenrid tõlla takka maha. Suuremat häda ei ole keegi saanud. AuStria-Ungrumaalt. NyiregyhazaS kestab inetu Tisza-ESzlari protsess ikka edasi. Need, keS tänine Juutide waSta tunnistasiwad, ka parwemehed, kes enne wälja ütlesiwad, neile olla üks naeSterahwa surnukeha jõge mööda alla wedamiseks kätte toodud, tunnistawad nüüd enamist kõik. et kohtu ametnikud neid piinamiStega selle tunnistusele sundinud olla. RahwuSlikud kärad keStawad ka edasi. Praagi linnas on Tshehhilased Linnasaadikute  walimises Sakslaste üle wõitu saanud. Prantsusmaalt. Bomboni sugust Kuningate wiimane wssu, Graf Chambord, keS oma erakonna keskiS Kuningas Henri V. nime kannab, on FrohsdorfiS, Wiint ligidal, suremas haige. Kui tema sureb, siis saab Graf de Paris, Kuningate suguOrleani arust, selle auujärje  peale, mida sel silmapilgul ei olegi. Lõhkujate kärad, mida nimelt just nüüd, wangi msiStetud Louise MichelN ja tema seltSlaste heaks peetakse, riigi seespidine segadus ja wäljaspidine nõdruS wõerutawad aga ikka laiemaid ringkondast  kiidetud Rahwariigi asjust eemale. Ikka wõib juhtuda, et Graf Chambord'! surm Prantsusmaa olekus suurt muutust sigitab. Lepitus Khiina watttsusega ei taha kuidagi sigida. Arwatakse, et seal pea sõda lahti läheb. Egyptusest. Damiettes on suremised wähemaks jäänud, mis aga üksi sellest tuleb, et ka rahwa hulk Vähenenud  on. Palju on linnast põgenenud, palju on surnud. Selle asemel on kholera juba kõiki Niili jõesuu linnast ja külast täitnud. Kõige rohkem inimesi sureb nüüd MansuraaS,  aga ka Aleksandrias on juba mõned ära surnud. Enamiste hakkab tõbi koduse rahwa külge; Eurooplased on tänine enamist kahjuta jäänud. Kas tõbi Jda-Jndiast fiSse weetud wõi Egyptu e linnade otsata sopa seeS siginud on, selle üle waieldakse. Niipalju on teada, et kholera sopa mõnul sigib ja kosub, ja et Damiette ja teised sealised  linnad kõige kafimatamad paigad maailmas on. Euroopa sadamatesse ei laSta Punasest merest ja Egyptnsest tulewaid laewu, ilma karantene pidamiseta, ja Euroopa laewad ei tohi tee peal Egyptuse sadamatesse fiSse sõita. Kiriku teadused. 2. Juulil, kui wihma ei saa, teeb pastor Atzmuth Pirita kiriku waremete sees jutlust. Laululehti on surnu tekkide heaks. Zaani kirikus: Lauarahwast kirjutab pastor Assmuth laupääw kellu B—ll ja wõtab kellu pool 12 pihtile. Pühapäev, enne lõunat teeb tema jutlust ja wõtab lauarahwast. PaStor Grohmann teeb enne lõunat Wulbi saare peal jutlust ja wõtab lauarahwast. Jaani kirikus ei ole pärast lõunat jumalateenistust. Kaarte kirikus teeb 3. Juulil Tallinna Nigula õpetaja F. Luther jutlust. Wha-waium-kirikus teeb 3. Juulil pastor Bergwitz jutlust. Tseasmi poolik lubatatud. Tallinna», l Hetna-kuu pSiiwal 188 S. - Trükitud Liudfor«'i pürij ate inures ja kuluza. Teadaandmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sbver" """"""" postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöla kop., poolaastas i ~ „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ Rcnde meie auuStatud lugijatel- Ie« «ma lehte ise Sratuua soowiwad, auname meie selle läbi teada, et h-rra pagarimeisier Wisckmaun Tallinnas Knllaseppa unlitfa» -ma. majas, lehted, .ä.eandm.st s°b.°.i.ul. °ma heale °n mstnnd, WS m'd ä.°wa MiNNlls.lllill iilllilslls Nr. »8 (SZ). Singeri Käsitöö Rju-Jorkis, kõige suureni ja wanem önibluse-mashina sai 1882 jälle selleläbi nii kui enne oma headuse tunnistuse, et oos,AS algupäralist Singeri öm Jgapüiiwane hinge taidnse raamat. kirjutanud A. K. Kaller, teine trük. on praego walmis saanud ja saada Lmdwors'i pärijate juures. 17. Jaanikuu p. hommiku kell on Tiskrest liuna üks bruun nahhast reisikoti ära?autatud« Seal sees oliwad üks raamat, ühe poisi west, 2 paar lapselingad ja teised wei« kesed asjad. KeS seda Pitta-nulUsa Nr. 12 wiib saab » r»»bla waewayalka. Kõiksugu pool kantud walmiStehtud WWW» k l e i d i d IWWM saawad miUdut Hobusepea uulitsas Nr. 2, Stellmann'i  majas, tolm treppi Messe. Näha wõib ommiku wara kellu S-ani. Wiljaxdijs ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra peale herra G. K Karow'L raamatupoed wasta. Hinnad Tallinna turul. 80. Jaani-kuu pääwal. Narduhwlid, tsetwk. 55 kop. Herned, t00p.... 7 « Leatsed, toop » Tangud, toop ... 8 » Weikse liha nael. . 15—20 „ Sea liha nael ... 14 » RöSsk Piim, toop . 5 » Hapu Piim, toop. . k » Koore, kortel.... 4 . Laua wõi, uael . . 33 „ Pütti wöi, nael . . 27 „ Muna paar .... 3V» „ Ltndforsi pärijate juure» on wülja tulnud ja saada: õpetlikud G es kirjak i Lesti maarahva koolidele. I Hind »S kop.