Rooma-katuliku St. Katariina kirikus on hiljuti, kuulmata kelmiStükk ära tehtud. Keset jutluse aega astunud  üks juudi moodu pealtnäha elatanud meeS paatri P. juure ja halkanud teda oma kepiga selga lööma. Lähidal olewad inimesed oliwad seda nähes koguniste ära ehmatanud, ega kohmanud keegi sellel silmapilgul appi ruttada. Juuresseiswaist noortest tütarlastest, Nikolai waeste laste kooli kaswandikud, laugefiwad mitmed minestusesse;  sedasama sündis ka mitme prouaga. Jumala teenistus sai täitsa rikutud ja iga ühe kirikulise meelepahandus  oli kiriku reustaja peale suur. Muidugi kestis rahwa nõuuta olek ainult mõned silmapilgud, sest oli aga häbemata inimesele küllalt, oma nõuu korda saata. Igalt poolt sirutasiwad nüid keeljad käed kurja tegija wastu wälja: Üks naesterahwas oli esimene, kes teda kuue kaelust pidi kinni haaras ja tagasi tõmbas. Teda piirati warsi ümber ja tallutadi politseisse. Siin nimetas wang ennast Mölleriks, tema olema kodu koolmeister ja olla meelega papi P. Wollingerile kätte maksa tahtnud, kes temalt ta leiwa palukese riisunud. Tema olla nimelt St. Katariina poislaste kooli koolmeister olnud ja P. Wollingeri kihutamise peale ammetist lahti lastud. Sell ajal kuuldi mitmelt poolt tõendawat, Möller olla ümberristitud  juut; kas tõsi ehk wale, ei tea „St. P. Zeitungi" kirjasaatja, kes oma silma nähtuse järele selle pildi rahwa ette toonud, ka mitte ütelda. Soomest. Soomlased on hagarad põllumehed ja hoolsad karjapidajad, mis sellestki juba selgesti silma paistab, et Soomemaalt hiljuti üle 100,000 leisikat wsid wäljamaale saadeti. 25. Septembril üksi läks aurulaew „Urjö Koskinen" Wiiborist 16,000 leisika Soome wõiga Lüibeki sadamasse. Taliwilja orased on hea hoo wihma järele igal pool kauniste kosunud. Kui ilm weel paariks nädalaks soojaks jäeb, siis on loota, et tulewal aastal mitte leiwa puudust karta ei ole. 10. Septembril on Ruokalaksis õhtu kclla 9 ajal üks imelik metevr nähtud. Hakatuses oli ta juba päikesest suurem ja heledam. Ruttu waus ta alla poole ja kaswiS umbes 10 kninralise ringi suuruseks. Wiimaks tõuufis ta jälle häkiste ülesse ja läks umbes 50 küinart kõrgesse, kus ta aegamööda ära kadus. Suur tuletee seisis üle kuue minuti nähtawal. Mõnel pool on õunapuud uueste õitsema ja pääsukesed töist korda pesttama hakkanud. 12./13. mkp. öösel oli Waasa linna lähedal niisugune  põhjawalgus näha, et südaööl raamatut wõiS lugeda. Inglise aurulaew „Cyprus" olewat 13. skp. Thorefors'i lähedal hukka läinud. Olewik. Tawasthust laadal on, knida „Rev. Beob." kirjutab,  Wene soldatid suurt kakelust sünnitanud. Õhtul kell 7 on nemad kaigastega maantee peal, rahulise rahwa peale tunginud. Sillaroaht Wallenius, kaks kõrwalist politseiammetnikku  ja 4 Soome soldatid on seal juures raskeste wigastatud saanud. Üks Wene suurtnkL-wäe ohwitser on kakeluse ajal mitu korda rewolwriga lasknud. Ühe maja aknad on kõik sisse pillutud, kus juures maja perenaene raskeste haawatud saanud. Läbiotsimine on alustanud. Oudowast. hüiab täna Oudowa maakonna sõnume saatja ja astub oma teatega Teie ette. Pulmast siin suwel palju ette ei tule, et nendest wõiks pajatada. Mikspärast? Sellepärast, et mehed metsade sees elawad, kuhu noorikuid suwel wiia ei wõi, läheks kodust kaugele, langeks waft ehk weel karu käppu. Talwel, noh siis tuleb pulma kära ja pole siis ka karta, et noorik külmaga metsa läheks. Neiukesi ja peiukest on siin enam kui rohkem, mõned, iseäranis ikka õrnast sugust, ilusad kui roosilillid ilma okasteta! Peaks teie, armsad kodumaalised teadma, kuidas siin Eesti pojad „lõõtsa pilli" mõistawad mängida, waiksel õhtul kõlab kaja Soome lahest koguni tagasi. —. Hobuse ja muu produktide wargusi tuleb siin ka tihti ette, aga niisugustest koledustest ma ei hakka sugugi kirjutama ja tean ka, et niisugused hukka läinud loomad „Sakala" heale eest põgenewad, sest neil on ise oma altar wiin ja kõrts. Wenelased, Eestlased, Lätlased, Juudid j. n. e. kõik ootawad ühendatult talwet, sest: „SiiS saaks sõita saanidega, Reisida regedegagi." Ruki oraksetega on waene lugu, paljus kohtades olla ussid liiga teinud, kohalte jälle kuiw seemne maa sisse matnud. Wihma ei ole siin pool enam paar nädalit sadanud, oraksed on janus ja ootawad pilwe põuest keele kastet. Annaks seda Jumal! Suguwennad, peiud ja piigad, nagu kuulda on, soowida jõulu poole Oudowas näitemängu etendada. Soowin palju õnne! Peale selle on siinne elu kaunis waikne, muud iseäralist pole kuulda. Wõib olla, et midagi kuskil nukas wõi metsas on sündinud, aga Sakala teataja pole ju ka mitte „ tühja jutu tooja", et ta iga sõna tuulest ülesse kirjutaks, ei, waid temal on ka ise oma rehnung, kus juures ta ikka küsib: „Ons ka tõsi?" Talwe tuleb, siis saame jälle Tartlasi wõi koguni Mulkisi näha, keS oma kirju kuue ja rebase nahka kübaraga siit läbi sõidawad, - ikka kohte otsima, wast ka mõisasid ostma. Kõige headuste pealekauba tohin weel Lähendada, et siin ka oma jagu tarku päid elab, keS oma tarkust ja teadust sõnades ja tegudes awaldawad, seda wõib sellest aru saada, et siin mõni eksemplar vi. Weske „Oma Maa'st" loetakse. Kahju aga, et targad mehed wäga kaugel ühest töisest elawad ja nende õuewärawad mitte ühetõise ligi ei ole, siis wõiks midagi ette wõtta. Nüid saad aga neid ainult pühapäewadel Oudowas näha, kus peale „Tere" midagi tähtsamat läbi ei saa räägitud, sest ruttu kiriku kui kauaks jüed, ei saa sisse. Peale kiriku katsu jälle, et kodu saad, kui ööseks tee peale ei taha jäeda, ja nõnda oli üks Hühapäew läinudki, nõnda kõik. Raske on rahwa waimu elu ülendada, seal kus rahwas wäga laialte elab. Aga meie loodame paremat ja tublimat tulevikku, kus Eestlased ka siin Wenemaa serwas kui haritud ja auus rahwas ennast näitama saab. Sellega lõpetan oma sõnumet, ja hüian iga lugejale  maimus kätt pakkudel ,60 Teie suguwend H. Rinck, kodukoo'iõpetaja. WarjhtUvis wõeti neil päewil üks postiammetnik kinni, kes kinnitatud kirjade ja hinnapakkide lõhkumises päris meister oli ja keda ta pärast Lühendamist ikka nõnda osawasti kinni panna mõistis, et kunagi teda waStutamise alla ei saanud wõtta. Selle kelmi kinniwõtmise läbi, kes Warshawi kaupmeestele ja nendega ühenduses olewa asja tallitajatcle, suurt kahju on sünnitanud, on ka üks ilmsüita inimene, oma peal koormamast kahtlusest lahti saanud. Odessa uuritegija Barjanski oli nimelt möödaläinud  Juuli kuul soowimise peale ühe Warshawi pangaammetnikule kalli kiwidega ehitatud kullase käcrõnga, 225 rbl. wäärt, poStikaudu ära saatnud. Kui ta kaks nädalat asjata kättesaamise tunnistust ja oma raha ootanud,  saab ta kirja, et saadetus weel mitte kohale ei ole jõudnud. Mõne päewa pärast tuleb pangaammetniku käest uuö kiri, et pakk küll senna jõudnud, aga kullase käewaru asemel walge-waskene rõngas sea! seeS olnud, mille üle sealse läbiotsija kohtunikule teadust anti. Kuna nüid ühtlast ka Odessas läbiotsimist ettewõeti, tuli Warshawis  awalikuks, et otsitawa käewaru, postiammetnik kehalisse  panka oli paigale pannud. Wilnast. 20. mkp. leitud junkru kooli lähedal endise kammeraalhofi peamehe N. N. v. Roppi surnukeha  maas olewat. Wägiwaldse surma märkisi ei ole tema juures mitte leitud. Kuld uur ühes ketiga oli temal alles. Selle koha lähedal leiti ühest tiigist ühe noore tüdruku surnukeha, kes surnud ammetniku juures tuatüdrukuna  teeninud. Uppunud tüdruk oli halasti ja oliwad tema riided üSna korraliselt tiigi kalda peal. Saratowi kubermangust, Balokowist, kirjutatakse Saratowi lehele kuuekordsest mõrtsuka tööst: Käesolewa  aasta kewadel surnud seal rikas kaupmees Krassilnikow  ära ja jätnud oma naese ja kahe lapsele suure waranduse päranduseks. 3. Septembri öösel, kesk une ajal tunginud rööwlid õue, tapnud estte kutsari, kes küll kangestc  wasta wõidelnud ja roninud siis redelit mööda töise korra peale üles, kus lesk oma laste je ühe õmbleja naesterahwa seltsis maganud. Esite käkistanud nad järgimööda  ema ta kahe lapsega ära ja surmanud siis ka õmbleja ühe haamri löögiga pähe. Selle järele hakkanud  mõrtsukad maja tühjaks kraamima. Kära peale ärkanud köögitüdruk alltuas ülcö ja läinud kutsarit äratama.  Teda juba tapetult eest leides, peitnud ta ennast heina kuuri kurru ära. Majawahi tapnud mõrtsukad ühe pommiga pähe löömise läbi ära. Ehk nad köögitüdrukut küll hoolsaste otsisiwad ei wõinud teda siiski ülesleida ja sellepärast wist jäigi ta elusse. Kui mõrtsukad äraläinud, tulnud ta wälja ja teinud alles siis kisa. Saratorois näikse wõltsraha tegemine wiimsel ajal päris moodiks saanud olewat. Waewalt on, kirjutab „Uus Aeg", politsei ühe täielise wõltsijate seltskonna kätte saanud, kui temale jälle üks uus selle käsitöö kunstnik, nimega Dolgow, näppu langes. Seesama andis ka Saratowi  ligikaudse peidu koha üles, kust umbes 10,000 wõlts kümne rubla tükki ülesleiti. Ühes kolgus Kamishini kreisis, keS juba ammust aega kõige osawamate wõltsraha wabritsejate kunstnikude poolest kuulus oli, tabati hiljuti üks talumees selle töö pealt kinni. Tema tegi kolme rublalisi paberi rahasi, mis iseäranis puhtaste walmistatud  oliwad, ehk ta ise küll mitte lugedagi ei mõistnud. Peale kiwide, kellesse raha kirjad sisse oliwad lõigatud, leiti tema juurest igasugu trükkimise töö Larwitusi, wärwisi, rullist j. n. e. 20. Septbr. kukkus kesk päewa ajal üks jagu Sokolowi mäest sisse ja mattis palju majasid enese alla. 24 tunni pärast oli maa libastus selle mäe ja Wolga jõe wahel, kus juures mitmed lõhestikud sündisiwad.  Mõned maatükid on märksalt madalamale waju- nud ja töised mitu arshinat kõrgemaks tõuuSnud. Selle koha peal on palju waest rahwast elamas ja mitmed wabrikud seiswad seal. Palju majasid on luutumaks ärarikutud, ümberwisatud ja wigastatud, iseäranis rohkeste wiga on suur Tschirihini wabrik saanud. Kiwi majad on lõhesid täis ja puu majad on ühes kohas kokku litsutud.  Inimesi ei ole seal juures mitte surma saanud. Enne mäe kukkumist on suur maa lõheStik tekkinud. Krimmist. Auustatud „Sakala" toimetaja! Et mõnele wäljarändamise lust Suchum KaleeSse otsa lõpeks, palun need riad, mis siin alamal avaldan, „SakalaSse" ülespanna. Sugulaste kirjad sugulastele, Suhhum Kaleest Krimmi. „Linda asutuses, 24. Augustil 1884. „„Armas onu! Siit Suchumi elust ei ole praegusel korral muud midagi uudist kirjutada, kui ainult seda, et niiheaSti Eestlaste siiatulek, kui siit ärareisimine, wäga käre on. Ärareisijad wannuwad muidugi oma siia tulekut. Siia reisijad waatawad aga laia silmadega ümber, maa loomust,  mis muidugi nende pea esite kihama paneb. Ühe sõnaga, iga aurulaew toob ja wiib siit Eesti poegi ja tütreid." „„Armas sugulane! Seal „Estonia" ja järgmise EeSti asutuses, mis endise Wene külas on, on õige kurb lugu: haigus (külm tõbi) on wäga möllamas, üle 100 perekonnas ei leia seal mitte üht terwet, kõik on haiged; seal on ka palju surnud, kelle arwu ma mitte selgeste ei tea. Surnud on ka Runbin, keda Sa wist tundsid. *) See käis minema sui ka Samrukis; pitk mees ja nimetati „Pärnu mees". Wäga palju reisiwad sealt külast Eestimaale tagasi, enauniSte  puruhaiged. Meie asutuses (Lindas)**) pole, tänu Jumalaile, suurt wigagi, haigeid on wähe; üle asutuse praegusel korral 2 inimest, needki paranevad."" Wäga tuttaw oli minule ja kohkun selle sõnume juures. **) „Linda" seisab kõrgustiku peal ja on seal kliima terwem. Need on saadetud kirjadest wälja tõmmatud tükid, mida armsatelle «väljarändamise himulistele suguwendadadelle  heaks arwan awaldada. Tehku nemad selle järele, Suchum Kalee Eestlaste elujärjest omale pilti silme ette. Seda soowib Teie suguwend Krimmis, 15. Sept. 1881. Ch. LamanowSky. Wõeralt maalt. Olmütstst. Emma mäe kaewandustes, Poola Ostrowi  juures, on 20 inimest tormilise ilma läbi surmatud. Pariisist. Hainoist toob telegramm 27. Septembril sõnume: Negrier wõitles heila 5 tundi 6000 mehelise Hiina wäesalkade wastu, kes Kepi küla ja selle ümberkaudse  maakohas aset oliwad wõtnud. Hiinlased paniwad esiotsa tubliste wastu, paniwad aga wiimaks Daognau poole põgenema, kui Prantslased Kepi kohal läbi murdnud  ja waenlase kesk-seisukoha bajonnetide abiga oma alla wõtnud oliwad. Prantslaste kätte jäi kõik põgenejate sõamaterjal, weised ja hobused. Prantslaste kahju oli 21 surnud ja 50 haawatud' Hiinlased jätsiwad 500 surnud Kepisse järele. Prantslaste langenute hulgas olnud ka üks ohwitser. Negrier ja kaks ohwitseri on kergeste haawatud saanud. Et Negrier haawatud, wõttis kindral Briere ülemkäsuandmise oma kätte. Ajalehe „Tempö7le" kirjutatakse Brüsselist, et Nowembri kuu lõpul saada üks konwerents Berliinisse kolku kutsutama, keS Lääne-Aafrika asju seletama saada. Konwerentsist saada kõik riigid, kellel selle asjaga tegemist,  osawõtma. Hanoist telegrahweeritakse 9. Oktobril (27. Septr.): Hiinlaste kahju Lochmanni kohal oli 1999 meest. Prantsuse  wägi marjhib Palunga poole edasi, et Hiinlastel tagasi mineku teed kinni panna. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Part (weerib lorw.): Rüi —üi—üid, sui —üi —üid, Nalja Mart: Part, mis petsikut tempu Sa nüid teed, ütlesid ennast õpetatud keele uurija olewat ja hakkat isi weel poisikese wiisi! wecrima! Kalja Part: Ole õige wait! Mina olen ainukene  keele uurija ja tahan neile pachikutele ja mardikutele õige näidata, mis üks täieline Kilpla keeletark teha wõib? Nui —üi—üid, sui —üi — 4l Sakala. 1884