kkflks Sütt WttzrsM KdWtttaask/ 3 mSN eest j H' Rortivetg Pärnust, 4 aastksö werd täku eest ; F. Cõnze Pärnust, 7'/, aaStafe fegaMerd mära eest; praua E. v. Derfelden Kaelastest,  aastase  EeSti klepper-täku eest ja 7 aastase Eesti kleppermära  eest; H. v. Seeberg Tammistest, 4 aastase Orlowi mära eest. 25 rubla: Jaan Lell Audrast, 3 aastase  Orlowi täku eest; 10 rubla: Hindrik Krngur TeStamalt, 4 aastase Eesti Mära eest ; 5 rub la: Mart Jaak TeStamalt, 3 aastase Prasilsuse sWwetd täku eest; 3 rubla: Jaan Kask Konmverest, 2 aastase Eesti- Jnglis täku eest; ja Tõnis Wiidersott Wigalast, 3 aastase  Eesti täku eest. 11. Sarw lodmads ja laMmaste' ech: Mi n ist eriu M 4 suure hõ be-m4d a l j e: Mihkel  Thomberg Taalist, 2 aastase JdaMtiest-BreitenVurgi pulli eest. Mi »ri steriumi weike h 0 b e-m e dal je: TeStama mõis. nelja I'/-. aastaste Angleri mullikate eest. Ministeriumi brongõ- m e dalje: Mihkel ThoMberg  Taalist, 2'/, aastase Eesti-Breitenburgi lehMa eest. Ritterkonna Põllumeeste Seltsi brongsmedalje:  Hans Diesfeldt Wana-Wändrast, 2 aastase Jda-Friefi-EeSti lehma eest. Ministeriumi kiituse-kirja:  J. Thal Sindist, laastase Eesti- Vrettenburgt pulli ja 5 aastase Breitenburgi lehma eest. Pärnu Põllumeeste Seltsi kiituse-kirja: J. Boström Niidust, aastase Hollandi pulli eest; B. Niederverger Pärnust, 3 aastase Hollandi mullika eest; H. v. Seeberg, Inglis oina eest. 10 rubla: D. Michelson Surjust, aastase Eesti lehma eest; 5 rubla: Jakob Pärdijaak TeStamalt, 3 aastase Hollandi pulli eest, ja Mihkel Mõset 'TestäÄäalt, Inglis oina eest. (Jääb pooleli.) Kuuramaalt. Selle kuu 11. pääwal, homikul kellZ7 saiwad Baron Nolde mõrtsukad ja nende naesed ja lapsed, kes kaasa minna tahawad, kokku 35 inimest, ära saadetud. Mõrtsukad on wangitööle mõistetud, üks 23 aaõta peale, kaks 17 aasta peale, kaks 15 aasta peale ja üks 12 aasta peale, muist mägedesse, muist wabrikutesse. Kõik on oma warauduse ära müünud ja nende raha, 2593 rubla, saab Kubermaugu-walitsuse poolest nende naestele järel saadetud, sest nendel enestel ei ole enam omanduse - õigust. Üks mõrtsukas on juba Jaanikuu 33. paäwäb Kharkowi saadetud.  KharkowiS on nende kogupaik, keda Sahhalini saadetakse:  see mõrtsukas on 15 aasta peale wangitööle mägedes.  mõistetud. Pcterburgist. Suur manöwer on selle kuu 14. pääwal  lõpetatud. Keiser pn hakatusest otsani selle tähtsa sõeawäe harjutamise jüureS olnud ja on ennast sõeawäe osawuse ja rõõmsa meele üle wäga rõõmustanud. Kõigekõrgem  käsk selle kuu 14. pääwast tõstab Keiserlik Kõrgust  Suurwürst Wladimir Al eksa n d r owit s h i kõige Gardiwäe ja Peterburgt sõeawäe ringkonna Ülemkommandiriks  ja tänab kõiki wäge esimesest Kindralist  wiimasest soldatist saadik, hoolsa ja auusa teenistuse eest. Tähendatud pääwa homikul sõitsiwad Keisri MajestätiV,  Keiserlikud Kõrguses- Suurwürst AuujÄrjepärija ja Suurwürst Georg Alekfandrowitsk Ropshast Kipjeni kaudu Wana - Skworizöile ja sealt ratsa manöwri platsile. Kell 2, pärast manöwri lõpetust, sõitsiwad Majestätid, kõik Keiserlik  perekond, ülemad KindMid, wöeramM Saadikud ja pealikud Wõisozkoje kirikkülaSse, kuS hömikulaud walmistatud  oli. Wöisozki talupojad tõiwad teretamiseks soola, leiba ja kärjemett, mida Majestätid armulikult wasta wõtsiwad.  Wõeramaa pealikud saiwad Wene auutähtedega rõõmustatud. Pärast seda sõitsiwad Keiserlikud Majestätid Krasnoje Selosse ja sealt kell 4 Peterhofi. Keiserlik söidulaew .Dershawa" tuli selle kuu 16. pääwal kell 4 pärast lõunat, KeiSri Majeftäti lai-lipu all Björko-Sund, ja läks selle laewustiku taga ankrusse, mis kui waenlane Kronstadti peale kippus ja mere-manöwri plaani mööda tagasi löödud sai. Pea -lahing on selle kuu 17. pääwal, Keisri Majestäti silma all olnud ja heaste korda läinud. Keisri Majestäti saatjate keskis oli ka Monako Prinz, keS hiljuti Peterburgi tuli, ja üksi oma enese õpetuseks reisib. Keiser Aleksander 11. mälestuse - sallimaks, mida Peterburgis ehitada tahetakse (teine korjandus on Moskwas ehitatama samma tarwis), on tänine 136,492 rubla 33 kopikat sisse tulnud. Kõige rohkem on annud: Würst N. V. lussupow 15,030 rubla, Lamanski 10,000 r., Kammerherra Jakowlew 13,003 rubla. Selle kuu 18. pääwal pidas Gardi - Grenadiri rügement, kes Warshawis seisab, oma rügementi püha. Seda tarwitas Kindral Gurko Wene ja Saksamaa sõeawäe sõbruse awaltkuks tunnistamiseks, wõib olla, ühe Krasnoje Selost tulnud juhatuse peale. Pärast Jumala-teenistust ja Keisri Majestättde terwise joomist ütles Kindral Gurko: Mina joon Majestäti, Saksamaa Keisri ja Preussi Kuninga,  meie rügementi kõrge ja kuulsa auu-ttlema ja meie Keisri wägewa sõbra termist/ Tormaw rõõmu-hõiskamine wastas selle peale, rügement kummardas lippu, kMsMängifiwad  Preuõsi rahwa - lanlu, mida mitmed kaasa laulfi- wad: Kikidra!id,"ämeMD/ peitlikud, soldatid ja rahwas wõtsitvad mWd maha ja wäimulikud koorid laulsiwad .Mnogaja ljeta" .Palju — Saksamaa Keisi-ilii. Kindräl Gürko saatis Keiser Wilhelmile õnNesoowiMise  telegrammi ja selsamal pääwal tuli waskust Minck täuM'Teid lahke telegrammi eest ja soowin rügemeutile  õnne tänaseks pääwaks. See pääw on Preussi sõeaibae St. Priwat'i wõidu mälestuse pääisi^-ja' rwnde pääwade Mälestus: kes aastatel 1813 ja 1814 ühetkoos tehtud leud Wene ja Preussi sõeawäe sõeawennastuse põhjust  paniwad. Wilhelm/ Sellb telegrammi etteluget ärätäs lackgris peäkikuke ja soldatite määratumat rõõMü-HSiskaMist. , Kõrgist' elagu meie Saksa selflMe ,Elagu meie Saksa söeawend/ ,Elagu'meiega üMdätüd kuulus SäW''sõeäwägi/ ,Elagu Saksa - Wetii'sMMnnastus/  seesugused hõiskamised läbi laagri. Õhtal särasiwad auutuked ; ühe seina pealkiri oli: .Kõrgest elagu meie 'seltsilane, Keiser Wilhelm!^ KeiSri peakorteri Politsei ülem, Kindral - Adjutant Tshetewin oli Warshawi saadetud ja on sealt jälle Peterburgi tagasi tulnud. Warshawis on kuulutatud, et selle kuu lõpul seal Kõigekõrgemat wõerast oodata wõib; Warshawi kodanikud on luba saanud, oma mäjast Keisri tulemiseks piduehtesse panna ja õhtal linna aüutuledega walguskada. Kaks birmust mõrtsukatööd on hiljuti Peterburgis ära tehtud. Üks töömees, Jakob Rutt, on Balzeri puuhoowis  oma naese pea esiteks kirmega lõhki löönud, siis weel mahalangenud uaesele kirmega mitu hoopi annud ja õnnetuma jalad keha küllest pea ära raiunud. Nägemas oliwad teised töömehed ja Rutti 11 aastane poeg. Kõik naabrid annawad õnnetuma naesele auusat tunnistust aga mees on wiimasel aeal wedelema ja jooma hakkanud. Sel pääwal ei ole tema küll joobnud oluud, aga ikka wõib olla, et temal jooma-hullus (äilerium trsmsns) oli, kui tema seda koledat tegu ära tegi. Teist mõrtsukategu on üks kõrgemast seisusest ja heast koolitatud noor mees, Wezki, kes .Ocion/ tule°tiku magasis teenistuses seisis, ära teinud. See noor mees oli oma silma ühe naesterahwa peale heitnud, kes tema peremehega ilma laulatamata elas. Ühel homikul oli see kena naesterahwas, wist Wezki kutsumise peale, magasisse tulnud, ja kui tema ka seal wastas, et ta Wezki omaks saada ei taha, siis pistis wiimane temale ühe suure jahmun kaks kord rindu ja tahtis siis ka artelshtshiku  peale karata, kes nägemas oli. See sai aga eest ära pöörata, kargas wälja ja pani ukse lukku. Peakogus ennast hulk rahwast magafi ette, aga keegi ei usaldanud esiteks sisse minna. Wiimaks lsi Wezki akna katki ja wiskas  nua wälja, täheks, et tema enam wasta panna ei taha. Nüüd oli ka juba Politsei tulnud, Wezki sai ilma waewata  kinni wõetud ja noor naesterahwaS hospidalisse wiidud,  kus tema juba ühe tunni pärast ära suri. Warfhawist. Hiljuti kõlasiwad jutud läbi wõeramaa lehtede, et Warshawis suur hulk Nihilistlasi kinni wõetud ja nende juures palju dyuamiiti ja mõrtsuka-riistu leitud olla. Ustawatema sõnumite järel on seal küll 42 mässasajat  kinni wõetud, aga nende juures ei ole muud leitud, kui ärritawaid kirjast. Kinni wõetud inimestest on 21 Poolakad; teised on Juudid, Wenelafed ja wõeramaa inimesed. Odessast: Selle kuu 8. pääwal on Odessas üks uus Wera SasfUlitsh ilmunud. Sel pääwal tuli 19aastane kaupmehe tütar Maria Kalushni Shandarmide pealiku Oberst Katanski juure ja tahtis temaga rääkida. Järsku tõmMas mõrtsuka-neiukeega rewolwri wälja, fihtis Obersti pea peale ja! laSkis. Õnneks läks kuul mööda, Oberst Katanski kaigas kurjategija kätest kinni ja kiskuS tuleriista  tema käest ära, mis weel wiie kuuliga laekud oli. Kinniwöetud Maria Kalushni korteris leiti hulk kirjast,  millest näha, et tema mässajate seltskonna liige on. Tema on Ahtõirskast, Kharkowi kubermangust päritud, sai juba aastal 1882 Odessas, Degajewi korteris kinni wõetud  ja Peletburgi wiidud, pärast aga jälle lahti lastud ja elas sellest l aeast saadik Odessasi Tema wcnd, noor metewäc pealik Mustamere peal, oli ka mässajate seltskonita  liige ja sai Siberisse saadetud, kust' tema aastal 1881 ära kärgaS. Aastal 1882 leidis Oberst - Leitnant Sudeikin, kes pärast Degajewi mõrtsuka - käe all langes, Peterburgis ' ühe dyuamiiti wabriku. Seal sai ka Kalushni  kinni! wõetud ja wõlla - surmale mõistetud, pärast aga Keisri! armu läbi määramata aea peale wangitööle saadetud. Andrejewka külaS Odessa maaköndas, on 13 inimest langlenud loomadest Siberi katku saanud. Mitmed nendest on ära surnud. Arhhanhlest, 16. Leikusekuu pääwal. Mihklikuu 7. paamal saab Arhhangle linna 300aaSkane asutuse püha peetud/ 3 pääwa pidada tahetakse. Sõeawägi saab linna kulu peale pidulikult söödetud ja joodetud; koolilastele  walmistakse pidulikku mängu theatres ja ringkäiku läbi kõige paikade, kus linnas midagi tähtsat näha on. Selsamal pääwal algW ka wäljanäitns, mis terwe kuu kesM JIM M HM MjaWMp lMMseHead saaki ; hein on heaZte kaswannd ja on heaste kokku saadud. Jenissciskist. Hiljuti sai Jeuiöseiski linnas 8. Knoopi kaubamaja asjatallitaja Kröger, umbes 30 aastat wana, Lübeckist päritud, ära tapetud. Teda oli Jenisseist!  saadetud/ L. Knoopi abikaupluse asju sea! lõpetama ja seletama, ja selleks olla temal 5000—6000 rubla kaasas olnud. Mõrtsukategu on wõerastemajaS tehtud; tegija on sealine koridori teener ja tema on ka juba kinni pandud. Kijewist. Selle kuu 10. pääwal on Kijew-Bresti raudteel, Kalmowka jaama kaubakuurid kõige kaubaga maha põlenud. Tuli on tule-tikkudest lahti läinud, mis ennast kastides iseenesest sütitanud. Mohilew-Podolskist. Selle kuu 6. pääwal on Bjelzõis  70 poodi kõige kaubaga maha põlenud. WblsW. Selle kuu 6. pääwal põles Wolga jõesadamas  üks Wiljalaew ära Teised laewad saiwad waewaga  tule eest ära weetnd. Orenburgist. Selle kun esimeste pääwade seeS on suur kauba-küla Pokrowskoje maha põlenud. Peale 200 elumaja kõige körwaliste hoonetega on häwitatnd. Wernõist. Wana Knlisha tee ääres on maa seest/ kolm jalga sügawalt, üks wana Dshungarlaste punasest wasest lautud ohwri-land leitud, mis 11'/, puuda raske on. Wjatka kubermangus on .Russ. sõnumite järel maarahwa häda nii suur, et teiste keSkis Shadonowka  külas ühes peres neli last ja peremehe õde nälga surnud on. Selles suures külas ei tee talurahwas enam ise leiba, waid ostab naela kaupa, sest et terweks teuks raha ei ole. Sagedast on inimesed kaks pääwa söömata; lapsed karjuwad esiteks, jääwad aga pärast nõrkusest uimaseks.  Shpoola maakondas, Kijewi knbermaugus, olla Juudid  õige hoolsast põllutöö päiwiliste tööd tegema hallanud. Skoterewo möisaS on srl suwel umbes 33 Juuti wäga heaste põllutööd teinud ja 75 kopikat pääwapalka saanud. — Jumal andku mõnu! See on ainus lepituse tee mida Juudid käia wõiwad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa elatanud Keiser on oma ratsasõidul  kord kukkunud, on aga ise jälle üles karganud ja nii jõudus, et tema pärast seda hirwe-jahil käinud ja kaks hirwe lasknud on. Saksamaa kolonial-riigi asutamine Lääne-Aafrika randas, on täie jõuga ette wõetud. Mitte ükst Angra-BequenaS, waid ka mitmes teises paikas on Saksamaa lipp lehwima pandud ja kulda mitmest tähest arwata wõib, saab ehk suur asutataw wabarii? Kongo jõe kallastel, rohkem Saksamaa kui teiste riikide kaitsuse allu langema. Inglastel on selle üle muidugi wäga pahu meel, aga nendel on Egyptuses palju tegemist, ja ka Jda- Jndiast tulewad aeg-aealt nii kardetawad sõnumid, et Inglased  hoolega oma jõudu kokku hoidma ja palju kannatama  peawad, mida nemad muidu et salliks. Aealehtede sõda Saksamaa ja Inglismaa wahel kestab edast; paha sõnade wahel kostab Inglismaalt ka õige rohkest meelitust mis näitab, kui suur seal hirm ou, et Saksamaa ja Prantsusmaa  wahel tõeste ühendus sigida ja Inglaste merewalitsust  kangest piirata wõiks. Prantsusmaa kuningliku erakonna lehed annawad mõista, et fee erakond malmis oleks ennast Saksamaaga kindlast ühendama, kui Saksamaa  walitsus Prantslast uueõte oma päritud Kuningaga kihlaks ja Elsass-Lothringi maid kuasa-waraks annaks, mis eest nemad ka niipalju tuhandeid millionifi maksalsiwad,  kui iganes päritakse. Et Saksamaa walitsus selle peale ei mõtle, seda on iseenesest arwata, sest need maad on Saksamaa aeakMi? pärandus ja on aurawa wece-ojadega  lagast' lunastatud. Saksamaa kindel rahuwalitsuS teab aga ka wäga heaste, kui tähtjas Prantsusmaa lepitus  üleüldisele maailma rahupõlwele on, ja sellepärast wõib ikka olla, et seda lepikust ühel teisel teel otsitakse ja leitakse. Inglismaa Saadik Berliinis, Lord Ampthill, on ära surnud. See teeb Inglismaa walitsnsele wäga suurt muret. Tema tundis Saksamaad ja oskas lagunema!  sõbrust kohendada. Kas nüüd, sel segasel aeal, nii kergest teist leitakse, kes seda tähtsat aset täita suudab, see on wäga küsttaw. Prinz Wilhelmi abikaasa on raskemalt  sharlahis haige, on aga wiimaste sõnumite järel juba wähe paranemas. Saksamaa sügise-manöwrid saawad üks nädal hiljemini peetud, kui esiteks nöuukS wõetud oli. Seda tähendakfe nenda, et Keiser Wilhelm aega soowib Warshawt reisida, kui arstid wähegi lubawad. Austria-Ungrumaalt. Hiljuti pidasiwad Poolakad ja Tshehhilased Krakaus suurt wennastuse pidu, kuna nemad tänine üksteise wasta hambaid hirwitanud oliwad. See ühendus ei pööra oma terawat otsa mitte üksnes Austria Sakslaste wasta, waid rohkem ehk weel Wenemaa  wasta. Austria külge langenud Poola maakondades näewad Poolakad elawad und Poola riigi ülesärkamisest ja jampfiwad sellest oma lehtedes nii julgest et imeks pannakse, kuida AuStria walitsus seesugust awatttku wamlust