Laupäew heinakuu 11. p. kellu 12 algas meil koduloomade ja käsitöö mäljanüitus. Põllumeeste seltsi preesideni Landrathi herra von zur Mühlen pidas alguss kõne, mille pääle meie riigi isat elada lasti. Ptuusikakoor mängis keisri laulu ja selle pääle algas hobuste näitamine. Pühapäewal hcinak. 12. päeival oli wäljauäitusest  osawötininc ja laadal kauplemine elaw. Õhtu kellu 5 algas Eesti seltsis näitemüük ja kellu 10 tantsupidu. Üleüldine  sisse tulek oli 145 rubla 31 kopikat. SsmaSpäew heinal- 13 päcwal wältaS wüljanäitus ja laadal kauplemine oma täielikus ilus ja elamuses edasi. Kõik päewad  on ilmade poolest ilusad olnud, mis osawötjatele suuremaks lõbuks oli. Tulema kord rohkem. Saaremaa põllumeeste seltsile on maade ministeerium wäljanüituse jaoks, 9 auuraha ja 10 kiitusekirja omalt poolt auuhindadeks annud. Saaremaalt. Nahwa elust ja maa olu st. Mida rohkem kellegi! aõja toimetamist on, seda rohkem on tal teistega läbisegamine käimist ja seda rohkeni öppib ta ka maailma ja rahma elu tundma. Kellel teistega mähe tegemist on, selle teaduse  ja silmaring möib nii kitsaks jääda, nagu selle kohta näitusi toome. Üks endise aja Pöide naine, kes oma suurema osa elu eal mujal ei käinud, kui paar wersta oma kirikusse ja mõisa juure, pidi juhtumise korral kord Kuresaare linna minema. Tema armumise järele ci ei olnud maailm ja Saaremaa mitte suurem  kui ta silmaring, see on: et lähema metsade taha taema äär pidi maha minema. Kui naine nüüd selles kindlas mõttes läbi esimise metsa läks, nägi ta imeks pannes et taema äär mcc! teise metsa taha maha läheb. Sõidab läbi teise metsa: „Rob! mis see tähendab?" mõtleb ta, „ci wcel linna ega taewa äärt." Nõuda metsadest läbi sõites põgeneb taewa äär tema eest ikka kaugemale Kui ta kord Kuresaare jõuab, näeb ta suurt laia wett ja ivee taga wcel maad (Abruka laidu), Nüüd paneb ta käed kokku ja ütleb kiites: Oh sa taewa ja maa Looja l .Kes mõistab küll sind küta lelle suure wägewuse ja tarkuse  eest, mis sa maailma loomises oled näita mid. Maailm on äraarwamata suur ja see ei ole weel meie maaga lõppenud, sest siin. paistab suur wesi ja wee taga weel maad, enucgu taewaäär maha läheb ja seda oled Sa igawene Isa kõik kuue päewaga teinud!" Kas Põidi nurgas praegusel ajal wcel niisuguse teadusega miinist on, ci usu meie mitte, sest Pöide poolse rahwa elutarwitused nöuawad laialisemat liikumist. Puude pärast peawad Põidlased mitukümmend wersta kaugele käima; nii sunnib ka põllusaaduSte  kauplemine neid laiemalt läbi liikuma. Pöide, Jaani, Waljala ja Karja kihelkonna inimeste elu on oma kihelkonna kohtade ja inimeste tundmises ühesugune. Igaüks teab omas kihelkonnas olewad wallad, külad, tähtsamad kohad, talud ja inimesed, ja seda kust tee ühest kohast teise läheb. Seda on asja talitus ja läbisegamine  käimine tundma õpetanud. Knida kohtade ja inimeste tundmisega Saaremaa teistes kihelkonnadcs lugu ou, selle kohta ci ole meil selgeid teadusi ; aga et Kihelkonna kihelkonnas weel sarnatseid inimesi ou, kellede teaduse ja silmaring laiem ei ole. kui ülewel nimetatud endise aja Pvidi naisel, seda kuuleme ühe Saaremaal ümber  käija Saarlase teekonna kõnest, mida tulema kord awaldame. Koja kartus. Mõni kroonu wüeülem  on Saaremaa rannaääri waatamas käinud, sellest on rahwa hulgaS jutud tõusnud,  nagu peaks see lähema aja sõda tü- > heudama. Meie tähendame selle kohta, et see rauna äärte waatamine wcel lähema aja sõda ci tunnista, maid riigiwalitsus tahab, et Balti mere rannad tal hästi teada ja tuttawad peawad olema, neis juhtumise  korral ja rahutumal ajal wäga kakasuline  on. Psibs Ahelkounas. Weere külas hukanud  üks eana oma tütre-lapse ära. See kuritöö olla awalikuks tulnud ja hukkajad nii hästi ema kui tüttar kohtu ülekuulamise  alla wõetud. Taxtu koolide turni pidul sai gümnaasiumi  esimise klassi õpilane Friedrich Jürgenson  teiste turnijate poolt teenitud wõidu pärja. Ta oli oda pahema käega 95 jalga kaugele wiskanud. lihe puudalise pommi, millel tõstmise tarwis süunis käepide, tõstis ta 50 korda üle pea kõrgele. (Olw.) - Mõr t s u katöö. Kaks ivana õde elasiwad ühes saunas Rakwcre lossi wallas. Nad oliwad oma wiimse lehma ära müünud,  et selle raha natukesega elada. Äga saadana-sulascd oliwad seda näinud, ja nendele  tuli kiirg selle mõne rublakese järele. Kaks põrgulist on ööse sauna roninud ja mõlemad õed kiiviga surnuks löönud, ning siis oma kuradi-palka wõtnud. Uks öde jäänud surnuks, teine on wähe toibunud ja mõrtsukate üle mõnda teadust wõinud anda, nii et lootus on neid lõksu saada. PectexbttLgrst. Rahukohtude asjus kuuleb Balt. Westncsis, et Balti kubermangudesse üleüldse 11 rahukohtu koosoleku kohta mõeldawat asutada ja niinelt Riiga, Wõndu, Tartusse, Pärnusse, Kuresaare, Miitawisse, Jakopstadti, Lubanusse,  Wiudawisse, Tallinnasse ja Rakroeressc.  Kõigisse neisse linnadesse saada rahkuohtu kooskäimiste jüuks oma päris majad ehitatud. Now. Wremja teatab, et kõigile W cne ajalehtede toimetajatele pölwe sastadeZ madrustks laewade pääl olnud ja merd mööda ümber purjutanud oli. Ma wean kihla, et see Tantzigi linna sõidab." »Wk Riiga: Ml on suurem sadam," wastas teine 'ellstlma pilgul, kus pruudiweuua  hõistauüne rongi novema omümiselc kilmtaS. xm. ,M»H« Nii ruwsti. Noorik?" Ksusmebe maja kõlas laulust ja rõõmu jzeiskamvest. Pulma söök oli juba niitu tundi murinud ja kui näimaks köögi naine rüdja relsrikuga ümber laua kais ja oma laim: luges, miskas kaupmees ühe HZbe rubla ns?e, mis oma ameti toimetusest hj. gl'e nuisierabmaic nii suurt ' rõõmu tegi ei :a keskpaika salmi seisma jäi ja pruudi juures jälle ovast põäle hakkama pidi. Prune pam seda kõik tähele, aga ei KgWanud andmistks mitte oma MU, „Tisia oma maler supi kossis sosistas kaupmees pruudi voole. „Lma taaler«tks see NfideS tema otsa waadstes.  ,M« sndfin sulle ennem kui kSg!»sUek! Elva mõtles järele ja haksZ oma sMe mstma." ..Ta on laua alla kulunud,"  Nks W ja meri tsufis talle palge. Ts kummardas ennast, lootis raba Ms ja »isM Ntt« kõõgmaise kovNZ. M»S« ei »ls ta mõtted «Sk »Ü lsial/' r-Axr-das vcigMces ühe tsl» peromchelc. kes Ase põsk l«da ist»s ja Mwie «see! hästi mekida laskis, kuna teised juba amu noad ja kahwlid käest ära pannud oliivad. „Ja jah prundikcne, täna on iuimisel iseäranis Mõtted, ! Seda teab iga üks omast käest," ütles naaber silma pilgutades Ema otsa -vaadates. Ma tunnen kaks, kes oma pulma ajal istusimad ja ei teadnud mitte, kas nad pudru ravi lüpsist sõimad, kas pole tõsi -vanake?" Nende sõnadega andis oma teise poolele, kes ta körwal istus, küünas pnunukiga. Teie mõlemad olete meel kaks neist targcmaist!" „Jah, meie oleme küll neist tsrgemaist !" -vastas pruut naeratades, meie oleme söönud ja joonud ja parast tahame tantsida' .Muidugi mõista; pulmi veetakse muuli ühe korra elu aegus !" ütles naaber. Kaupmees kuulas suure rahul olemisega igat wastust, mis pruudi poolt tuli: Ta oli nii rõõmus nagu seda enne ialgi ja mõnigi pulmaline tähendas oma kõrwas istujale, et pruudil põhjust küll olla rõõmus olla. Et ts kord niisuguse laua ülla omad jalad panema saada, seda ei olla ta enne uuesgi näinud, kui ta külas kaksi pidi käis ja inimesi palus, et nad talle päcwa palga eest tööd annakfiwad. Et aga puna tema valgel sagedasti kahwatu olekuga wahctas ja et ta naermine mõni kord sünnitatud Näis olewat, seda ei pannud inimesed amas rõõmsas tujus tähelegi. „ Tõuseme nüüd üles ja laseme ära koristada, noored inimesed teise lasu juures bakzmad juba jalgadega kolistama," ütles MWnecs ja andis ülestõusmiseks märki, ttuna icendrid toitu laua päälr ära korista- simad ja tuba tantsimiseks malmis paniwad, läksiwad pidulised aida ja uulitsa pääle endid jahutama. Mõned noortest meestest läksiwad mere ääre jalutama, Sunr kolme mastiga Hollandi laem ci olnud mee! nende meelest kadunud, seda taheti ligemalt maadata. Pruut ja mõned noored neiud läksiwad nende järele. Õhk oli täna, ehk küll juba õhtu esiaeg  oli, maga palam. Lääne poolt üles tulem pilw oli juba kaunis kõrgele tõusnud ja ähwardas kurja ilma tuua. Meri seisis ikka meel üsna waiknc ja mõcras laem nähti Võimalikult maa ligi tulnud olewat. „Ta on paha ilma eest püüdnud -varju otsida/- rääkis üks noor meremees. „Wähe aja pärast on meil wali ilm -väljas." „Mis saab seda -viisi meie tantsist? Meie peame ümber pöörma ja kodusse minema enne kui sadama hakab," ütlesiwad neiud. Wäikc seltskond hakkas kodu poole minema Kahe talu põllu aidada mahelt läbi minnes tungis üks wöeras mees madruse riidis neist mõõda. Kui ta prundi kohta sai, keS rongis kõige wiimane oli, mastis ta terawasti selle otsa, pomises arusaamata sõnn ja pistis talle ühe walge paberi penSse. Pruut kohmetus ja pööris ennast tema poole, aga siis oli ta juba ümber ühe küüni nurga jõudnud ja selle marju ära kadunud. Ta laskis omad silmad üle paberi libiseda ja jäi mõneks minutiks kui kinni nõelatud seisma. tJarg jääb tulema.)