Tallinna Sõber A 5 7. Kuues aastakäik. Tallinnas, 11. Künnla-knn Mwal 1884. Kltüldnt aealeht Eestirahwale «aal ja liaaadts. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinna» Liudfor«'i päriate trükimajas: st rubla, 40 kop. pool-aaSta» 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse waSta! Tastiuuas: Lindfors'i pkiriale trüktmajas. Seterõurgis: J. S. Seekaudk, dosuexoiks H 54. Hartus iW. Just. Ziakweres: L. Wattly. Saides: A. Heidelberg. Kapsalus: H. Kostberg. Lihulas: A. Mttner'i poodis. Mljandis: G. Z. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: Uh. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport La-Moi-ik.lloxn.) MeulÄter t Kust sigiwad pahandused ja pahategijad meie kodumaa rahwa sekka? Omalt maalt. Tallinnast: Ees- " timaa maa-ecstseisuse tegewuS wiimasel kolmel aastal. - ~Die Hnmath" ,a meie maakirik. - Dessätmr malsud. - Hindpaberite hinnad. Soola laew. Peastetud suur laew. Tulepamjsd liuni wõctud. Ilmad ..Kündja" kiri Peterbnrgi kubermangust. UuS Zensor. Paidest Artefla kaew.  Lihula  maakonnast: Teine Wene Urik Wirumaa rannast Uus Meremeeste kool. Laiuselt: Hobusewargate  nuhtlejad. Mõrust: Wallawanemaie nõuukogust. Malgast: Uued kirikuõpetajad. «saare- maalt: Kaebtus pehme talwe üle. Riiast: Tulekahju Kuuramaalt: Jea puudus. Tulekahju. —Hobusewargad. Uus raudtee. Peterburgist: Keisri MajeMide tegewuseil. Saksamaa Keisti auupidu. Kroonimise mevaljed. Balti Õigeusu WeunaStns. Kindral Graf Todleben. Kharkowist: Tulekahju. Lume puudus. Star.aja RuSsast.  Nertshiuskist. Mohilcw-PodolSkist Krimmist. Warshawist. Tuulast. Tomstist. Permist. Astrahhanist. Wõeralt maalt: Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. Schweizist. Norramaalt.  Prantsusmaalt.  Inglismaalt. Egyptusest. Australiast. Jutuleht: Pärijad. Õiendus. Kiriku teadused. Kust sigiwad pahandused ja pahategijad meie kodumaa rahwa sekka? lil. (Lõpetus.) Aga kust peab abi, arsti ja arstirohtu tulema? Priidust  ei mvi jo mitte enam pingutada. Mõne üleannetuma pärast, kes oma priidust teiste ja witmuks ikka, ka oma enese kahjuks kurjasle pruugimad, ei wõi ega tohi terme seltskond mitte endise kitsa aea stsse tagafi tõugatud saada.  - Abi oleks juba leida ja arst on käepärast ja arstirohi  ei ole mitte luku taga, aga fee .uuemeeline" maim, kellest juba siin ülemal rääkisime, kellest juba enne sagedast rääkinud ja ennast selle eest küllalt oleme sõimata lasknud, see ,uuemeeliue" maim on arsti ja arstirohtu rahwa eeS halmaks teinud, ou neid teritanud kui ,wana pimeda aea" ja xorjapõlwe" pärandust. Nahwast ou õpetatud ja on harjutatud, kutsutud ja seatud juhatajate ja õpetajate üle kohut mõistma ja neid pilkama. Kuida wõiwad siis meel nende juhatus ja õpetus inimeste südame peale mõjuda ja paha himust toores südames lämmatada? Peame meie abi elukombete toorestamise, pahanduste ja pahategijate, kurjategude ja kurjategijate wasta leidma, fiis peab see auustamine seaduse ja ülemate, õpetuse ja õpetajate waSta uueste äratatud saama, mis meie estmanemad puhta maimuga läbi kurwa ja raske aegade talutas. Ja kuS pahad himud ennast toores südames pesitanud on, seal peawad need hirmuga lämmatatud saama, kui ka nüüd mitte enam hirmuga ihunuhtluse, walu ja waewa eest, fiis ometigi hirmuga awaltku häbi, kõige auusa rahwa ja awaliku  hääle põlgamise ja kohtumõistmise eest. Aga kuida seisawad selle poolest asjad nüüd meie kodumaal? Waatame meie oma uuema kirjanduse peale, miS niisamati rahwa hääl kui ka rahwa juhataja olema peab. siis leiame meie, et see oma püha kohust suuremalt jäult koguni mitte ei täida. Kuida ka meie waStased waenlased  ja paha himude ltbekeelised meelitajad siin ehk jälle käratsema saamad, meie ei wõi parata, meie peame siin uueSle kinnitama, mis meie juba nii sagedast kinnitanud oleme: Üks suur jagu meie kirjandusest, nimelt meie aeakirjaudusest,  on toore waimude kätte langenud, on kõiksuguse  erapolittka orjaks alandatud ja on hukka läinud.  See on see kolmas, see on ehk see kõige laiem ja kõige paksem rägaStik, kus pahategijad ja pahandused, kurjategijad ja kurjateud wälja hautud saawad. Nahwa elukombete puhtuse ja kõige wooruse ülem kosutaja  ja kaitseja on rahwa kirik, sellepärast peawad ka need, keS kutsutud ja seatud on, kirikus ja kiriku uimel rahwast õpetama ja juhatama rahwa ees kõige suurema auustuse ja usalduse sees seisma. Kuida ou aga meie erakondlaste suur ja tema järeljooksjad ja wõimuse nõudjad  meie rahwa kirikuga ja kirikuõpetajatega ümber käinud?  Kui see suur ,wägttnees" seda wõerast salapolitikat  taga ajama ja seda luult külwama hakkas, mille peale meie juba hakatusest saadik tähendasime, mida meie ,rahwamehed" pea wande sõnaga salgastwad, miS nüüd aga paiguti nähtawalt küll ilmunud, tormi sigitanud ja oma kurwa wilja kanuud on, siis algas tema sellega, et tema meie rahwa kirikut ja kirikuõpetajaid rahwa ees halwakS  ja Mgiwalitsuse eeS kahtlaseks teha püüdis. Iga manitsuse sõna sai käänatud ja sai ,rahwa teutamlsekõ" nimetatud. Ükski paha nimi ja sõimusõna ei ole halw küll olnud, mida see »wägimees" ja tema kaSwandikud  mitte meie kirikuõpetajate kaela puistanud ei oleks. Meil ei ole himu ega ole ruumi neid sõimusõnu ja neid waletunnistust stin korraldada, aga küll need weel meie lugejate mälestuses seistwad, kui nemad järel mõtelda ja asju oma paremat teadust ja südametunnistust  mööda õiete tähendada tahawad. Ja ka nüüd arwawad ja sarnatsed lehed, et nemad omale rahwa ees paremat kiitust ei leia, kui seda, et kirikuõpetajad  neid laidawad. Kuida wõilbad küll meie kirik ja kirikuõpetajad sedawiifi elukombete puhastamise, tooruse lämmatamise ja wooruse kaswatamise ametit mõjuwalt täita? Eks saa iga patune süda, kelle külge Jumalasõna teraw mõek torkas, nüüd seesugustes lehtedes"  omale haawa parandamist otsima ja ennast selle mõnul seda sügawamalt tooruse ja roojuse stsse mässima? Noh, pwägimehe," tema kaswatajate ja kaswandikkude eranõuud onZ tükati korda läinud, aga sellesama eranõuu ja erapolitika kaitse all on ka pahategijad ja pahandused, kurjategijad ja kurjateud siginud, julgust saanud ja kosunud.  Wõtke neid omaks, „rahmamehed," need on rohkem Teie lapsed, kui „ moonakate" lapsed! Seda ei wõi keegi salata, kes oma silmi aeatähtede kohta kinni pigistada ei taha. Kas peame weel selle peale tähendama, kuida ,rahwuslikud  lehed" ja,rahwamehed" nii sagedast kurjategijate jälgi kohtute eeS segada katsufiwad, kohtuid pilkasimad jateutafiwad?  kuida needsamad erakondlased kindlaid auumehi, nagu esiteks  Part Saijat ja nüüd Pastor Hurti kõige alamal kombel teritanud ja.sõimanud on, üksi ja ainu oma erakonna  kasuks ja oma hääleloomade karia kaswatamiseks? KaS ei saa sedawiifi mitte rahwa wahetegemise osawus hea ja kurja, wooruse ja tooruse wahel kardetawal kombel Ägatud? Aga olgu sellest. Küll segamata film näeb ja parema Eesti meeste solkimata waim mõistab, kui suurt pattu erakondlased ja erapolitika mehed Eesti rahwa puhta maimu wasta teinud on! Peab toorus kahanema ja woorus kaswama, peawad pahategijad ja pahandused niipalju kaduma, kui see siin patuses maailmas wõimalik on, fiis ei tohi pahategijate ja pahanduste pesapaika, ühe erakondliku politika kasuks, mitte paikades otsida, kus see mitte ei ole, kõige wähemast mitte ainult ei ole. Kindla sõrmega peab senna tähendatud  saama, kust pahandused tulewad; kindla käega peab härg sarmist kinni wöetud saama. Aeajou käigust ja tarwilistest muutmisttest siginenud wahe-aega ja wahe-pinda mida toored ja wägiwaldsed südamed oma paha himude kasuks ja omaks tallermaaks tarwitawaH neid ei wõi meie mitte häwitada, need seisawad  teinepool meie meelewalla piireid. Aga seda rägastikku  wöime meie laastaba, seda peame meie.jõudu mööda laaskama, mida üks toorestatud kirjandus, erakondliku salapolitika  kasuks kaswatab, mida aga üheS ka pahategijad ja kurjategijad omaks peidupaigaks ja pelgulinnaks tarwitawad.  Selleks laastamiseks ühendagu ennast kõik auusamad,  mõistlikumad ja kindlamad kodumaa pojad, igast sugust ja seisusest. Küll siis toorus kahaneb ja woorus kaswab, küll siis meie kodumaa ia meie Eesti rahwa auu roostest puhastatud saab ja uudes ilus hiilgab. Seda andku Jumal! Omalt maalt. Tallinnast. Meie ligema kodumaa ametliku eestseisuse tööst ja tallitusest wiimasel kolmel aastal Maapääwast Maapääwani on lõpetatud Maapääwal aruannet tehtud. Tööd on palju olnud ja sellest on aga wähe lõpetada wõidud, sest takistust oli palju. Kõige koledam kurjategu, mis stin maailmas juhtuda wõib, oli kohe selle wiimase kolme-aasta hakatusel kõiki seltskonda, oli ülemaid ja alamaid läbi ja läbi põrutanud ja rahulist tööd seaduste ja awaliku asjade korraldamise kallal, mitmel wiist tülitanud. Meie suure isamaa kõige tähtsam amet langes nende kolme aasta käikus Graf Jg« nalzewi käest Graf Tolstoi kätte. Mitmed sõlmed, mis esimese  tallituse all köidetud saiwad, ei ole ennast weel täitsa peasta lasknud; mitmed sõlmed, mida teise tallituse all köidetakse, ei ole weel täitsa kindlaks saanud. Nenda ei ole siis ka mitmed meie kitsama kodumaa küsimised,. weel oma wiimast wastust leida wõinud. Rahukohtule seadmine ja selleks tarwiline Talukohtute muutmine Valtimaa kubermangudes,  on ikka weel oodata, sest et wiimane omas plaanis küll juba malmis on, wist aga Senator Manasseini tööga peab wõrreldatud saama, enne kui wiimasekS otsuseks Riiksrathi ette läheb. Nenda on ka lisamaksud wabrikute pealt, mis Rahukohtule ülespidamiseks pandud saswad, Balttmaa Ritterkondade tööst hoolimata, ikka weel korraldamata. Siiski on Eestimaal maalt ja weikemateft linnadest, kaubaajamise ja käsitöö-ametite patenteibe  lisa-makfudest juba 25,728 rubla Rahukohtule ülespidamiseks sisse tulnud. See raha seisab tamne ilma» intressita Kameralhofis, aga juba on nõuu peetud ja raha sealt wälja palutud, et seda intressi kandma panna wõiks. Maakoguduse seaduse ja hoolekandmise seaduse läbiwaatamine ja tarwiline muutmine ei ole ka weel otsale jõudnud, sest et selleks fissesaadetud Talukommissionide  ettepanekud Mmisteriumi poolest nii on kinnitamata jäänud, künni kaks esimest aSja seletatud on, millega need mitmeS tükkis ühes paelas ja fidemeö seisawad. Niisamati seisab ka Eesti-, Liiwi ja Kuuramaa  Provinzial-seaduse täieldamine kinnitamata, sest et ka selleks üleüldist kohtute muutmist enne äraoodata tuleb. Eestimaa Ritterkonna poolest ette pandud seaduS maakohtade wee mahalaskmise ja pealelaskmise  üle, on ka Mmisteriumi poolest kinnitamata jäänud, sest et Riiksrathis ühe seesuguse seaduse üle, kõige riigi kohta, nõun peetakse. Niisamati on ka seadusega kiriku-, kõrwaliste- ja häda teede üle. Petronadi-öiguse muutmist ehk kautamist oli Graf Jgnatjew nõudnud, nenda et edaspidi kõik koguduseliiked  oma kirikuõpetajad waliksiwad. Seda seadust, on Ritterkonnad meie Ewangeliumi-Lulheruse kiriku kohta kardetumaks arwanud, sest et kõik koguduse liiked meel nii kaugel ei ole ja ennast sellepärast maimudest ja wõimudest liigutada ja kõigutada lasewad. Mingu esiteks see tuul ja tuhin mööda, mis nüüd paiguti üleskeerutatud on, siis mast on tänisel maaeestseisusel õigus, ohie oma käest ara anda. Senni wõiwad meie maakiriku koguduse mõistlikud, otsekohesed ja kindlad liiked rõõmsad olla, kui ustatawalt poolelt selle üle walwatakse, et Eesti rahwa salalikud kahewäärilised  maimud ja wõtmud oma käppafi mitte meie maakiriku õpetajate walimise sisse ei topi. Rltterkondliku ja kirikliku eestseisuse poolest on mõjumas paikas palutud, et neile kes ennast ümberwöida lasta tahawad, esiteks Greeka-õigeusn õpetuses täielist õpetust ja aega antakse, seda asja põhjani  järel mõtelda, nenda ka, et Greekaõigeufu Preestrid nende nimest üles annakstwad, kes ennast ümber wõida laskstwad. See palme ei ole ka mitte asjata olnud. Nende real-koormate kohta, mis talukohtade maa ja pinna pealt meie maakiriku ülespidamiseks kantud saatvad,