nõuks wõetud ühte aru Pärnusse ehitada, mille sihti juba lähematel päewadel hakataksa  ajama. Kui see teade peaks tõsi olema, siig saaks Pärnu linn seega suure Wene maa raudtee mõrgu külge ühendatud, uus meie mere äärse rahwale põllu saakide ära müümiseks ja kaupade kätte muretsemises  üli tähtsas saab olema. Praegus ei ole Pärnulastel kaugemate maadega suure mad ühendust, see, mis suwcl laewade käigu  abil wöimalik on; posti ühendust, mis muidugi wiiwituste ja muu äpardustega peatatud, ei maksa suurema asja ajamise kohta nimetadagi. Raudtee, kui alaline wõeraste maadega ja rikka isamaaga ühendus,  saaks Pärnulaste elu korda mitmes tükkis parandama ja nende silma rinki laiendama, mille mõju, muidugi teada, ka lähematel saardel mitte tundmata ei saa jääma. Mittawift, Kuura maa pealinnast, teatav  „Deenas Lapa," et saal 22 Apr. kange kõue ilm olnud. Wälk lõi kuberneri  lossi sisse ja wigastas rohkeste katust ja korstnat. Kuberneri kirjutustoas sai laud purustud ja paberid tuba mööda laiale wissatud. See löök on aga külm olnud ja seepärast ei süütanud ta midagi põlema. Talsenist kirjutakse „Wilna Westuikule/  et sääl mõisnikul iga aasta kõige paremad hobused olla ära warastatud, ilma et ükski lukk neid oleks jõudnud hoida. Senna mõisa juhtus üks ümber rändaja Rootslane tulema, kes traat asju müüs; see lubas miösnikule 12 rubla eest hobu marga lõksu teha. Niisugusest nõust mõisnik kül suuremat kasu ei lootnud, siiski laskis ta loksu malmis teha ja talli ukse juure tarmiliku paika panna. Teisel päemal  pidi mõisnik aSja talituste pärast kodust wälja sõitma ja, kui ta öösel tagasi tuli, leidis ta hobuste talli ukse lahti olemad.  Ja mis näeb ta seespool lääwet? Üks Mustlane rabeleb lõksus. Loks, millest ta mähe kasu lootis, oli oma ülesannet taieste täitnud ja õõliudu kinni püüdnud, kelle süda hobuste omaniku juure astumisel nüüd seda sama tundis, mis rasma armastajal  hiirel, kui teda lõksust mindakse wälja wõtma. KsS Mustlase üle ka hiire kohut on mõistetud, sest ei kirjuta nimetud leht midagi. Lõks olla aga õige kunslikult tehtud. Nii pea kui maras üle lääne astub, kukub talle ülemalt traadi mõru kaela, mis marga käed miibimata kinni mässib. Mida rohkem maras rabeleb ja ennast wsbamada püüab, seda kõmcminc ta ennast rihmade ja traatide sisse kinni tvmdab. KA kunslik lõks! teda pcaksimsd Tartu, 2Lõrrn jne. mcbed, kus tihti hobuse märgust etie tuleb, katsuma omale ka muretseda.  LWsVvMrBeU. SLA olla paari sasts eest maakonna kohus kõiki 8 kiriku walls talunikust õpcwja nõudmise päöle kohtadest kabli Teinud, ilma selle paale Vaatamata et talumehed hakevrichterile tsebduse sisse andstwad. Nüüd olla kõikidele nendele walitsnva senati käsu järele kohad jälle tagan antud, künni asi põhjust saab. Tt. Peterburist. Sisimine ministeeriuM  on Wenemaa ma Idade ja külawa- WsSkle ara keelanud, et nad rvaimulikkude  «eeste wakmiseks ehk nende ära heitmiseks  oma soowidega ega palumiStega osa- WõUikud ci tobi olla. ega neis «SM ««- tagi Tegemist teha. nagu mõnes kohas uuemal  ajal olla sündinud. Wasdchel korral heidetakse wallsamctnikud kahtulise wastutamise  alla. Riigi rahaasjade paremale järjele, tõstmiseks annab Sowr. Jswest. nöuu, tikkude pääle kroonumaksu panna, mis mõne hea miljoni kroonule saada sisse tooma, ilma et see tiku tarwitajaid raskesti rusuks. Seda nõuuannet saab rnha-asjade halwa oleku pärast wissiste tähele pandama. (Wrl.) Väljamaa passi mak s u leaduseplaan on juba riigi nömckogu voolr wastu möetnd. Tarmis on aga arwatud olema, temas mõnda muudatust käsile wõtta ja nimelt: l) matjamaa passiraha  paberirahaga wötta, mitte kullaga, nagu rahaminister tahtis. 2) peab pasfst maks iga kuu eest ühe suurune olema, mis passipidaja wüljamaal miibib ja mitte seda suuremaks tõusma, mida kauemaks keegi wäljamaale jääb; aastas ei wöi passimaks ühe inimese pääl üle IVO rbl. tõusta. 3) ei tule wäljamaalasi, kes Venemaal  elawad, selle maksu alla heita, kui nad wäljamaale reisiwad, nagu rahaministri plaanis seisis, maid nende jaus tuleb iseäraline  maks seadida selle eest, et nad Venemaal elawad. 4) ei hakata seda passimaksn ka mitte noorematelt inimestelt nõudma kui 14. aastatelt, kuna rahaminister oma plaanis 10 aastaseid lapsi selle alla heita soowis. 5) neile inimestele, kelledel wäljamaades mõisaid, on luba anda 4 kuud aastas maksuta wäljamaal elada 6) ei tule planketi neilt inimestelt nõuda, kes passimaksn maksawad, waid ainult neilt, kes seda ei maksa. Neil põhjustel ja nende muudatustega on riigi nõukogu uue wäljamaa  passi seaduse wastu wõtuud ja wististe saab ts ka nõnda maksma pandama.> Nii ei ole siis mitmepoolist ajalehtede wastuseismist  selles asjas mitte tähele panna wõidud. Kurski linna auukodanik A. J. Wiliptsew  on ühe summa raha kentsaka otstarbega pärast surma pärandada jätnud. Selle raha protsendid 1800 rubla pearoad iga aasta 12 maasematcle Kurski kaupmeeste ja kodaniku seisusest mehele minijate neidudele  kaasacmniks laama ära jagatud. Et wacseid kaasaaudi soowijaid iga aastal palju rohkem on kui 12, seepärast peab liisku wötmme otsust andma, kes neist nimetud  raha osaliseks saab. Tähendatud tmmil ja päewal tulewad kõik kaasasM soomijad pruudid iga aasta Kurskis kokku ja linnapea jagab, pärast liisku wötnnst, 12 õncliku pruudile, iga ühele ts 150 rubla kaafaandi kätte. Liisku wstjate arw kaSwade aga aasta aastalt. Mitnkekc: 1880 a. s!i liisku wvtjaid 150 pruuü. 1885 a juba 173, 1886 a. 180 jakaeZ olewal a. olla juba 200 pruuti ennast ülcs m.nud. Ja missuWne maene tütarlaps peaks niisugust liisku ko:.rü: ära põlgama? Mõned Kuresaare pruudie-zi «ist sleksid kastnud oma nimel s.urrM liisku «Ms, oleks Wilipptscw cnnc su- remist Neile see õiguse kätte '.uur<neuud. Nii mitmete ilusafe Kuresaare pruutide pulmad Mäwad seepärast tegemam, « ZM rubla puudub l Kas pole tsfi? Kiietvist. Kiiewi koolikonna kuratorilc mi koolide NÄnisteerillmi poolt Nft «zuud.Wal olema kõrgema uaiolerabwa kooli teist sauskonda  ära lõpetada. see käik vn zristisre sel põhjusel antuö, et koolide miuisteeriuun poolt hiljuti üleüldse keeldus tuil kabe lä' hema ggZta sccs NrgeWatesse nai-Mrahma ksskdesse mitte enam õppijaid Wüsiu Wõtia. See ei saa naisterühma kõrgema hm cdi ü sõpradele meele järele olema. Rutais. Õnnis Keiser Aleksander il. ühendas Kaukasia maa juba 22 aasta eest Wcne riigi külge, ometegi pidamad wahwad mägede elanikud meel praegus oma endisi kombeid ja riide moodusi kõwaste kinni. Ehk kül neil ei isekeskis ega ka Wenelaste mastu enam sõa kära ette ei tule, siiski armamad mitmed, näituseks, Kutaissi linna mehed, homikul mõimatumaks muidu oma päewa toimetusi alustada, kui neil mitte möek külje pääl ei ripu. Muidu oleks see wana aja pruuk, il-na kelleta endisel ajal kõrgetest mägedest ja paksudest metsadest  ümber piiratud suguarndel möinrata oma '.varandust kaitsta oli, üsna tore, aga et noored mehed tüli juhtumisel mitte keppisi ega kalisi ei pruugi, waid moekadega  üks teist meriseks löhkuwad, mis Kutai  linnas kõige wähcmast üks kord nädalas  juhtub, seepärast on manemad ja mõistlikumad  mehed, ajalehe „Kahwkas" teate järele, nõrsts mötnud ülemat riigi Walitsust  paluda, et iga pacmane sõa riistade kandmine saaks ära keeltud. Wäljamaalt. Ssksa maalt. Säält on äkisti uuest Bulgaria würstist kuulda. Nagu näha ci saa Battcnbergi printsist enam Bulgaria walitsejat, sest et Wene walitsus tema tagasiminekut  heaks ei saa kiitma. Nõnda siis ci ole ime, et Bulgaria wahewaliisus uut meest Bulgaria auujärjele otsib, uuemal  ajal olla silm Nassau printsi Willemi pääle heidetud. Temast pidada uus Bulgaria  walitseja saama. Mõned lehed olla koguni teatanud, et Bismark selle poolt olla. Aga teised ütlewad, see ci olla wöimalik.  Bismark ei tahta muud kui seda, et Bulgaria Wene walitsusega kokku lepiks. Keda siis Wenemaa Bulgaria walitsejaks söowib,  seda niötab ka Saksa walitsus wasta. Loomulik saab olema, ct Wenc walitsus kedagi Wene uurali sinna walitsejaks soowib ja saadab. Ka sellega saab Saksa maa rahul olema. Prantsuse maalt. Midagi ei ole jäädaw maailmas kui üksnes muutus," nõnda oli mana kuulsa mõttetarga sõna. See sünnib iseäranis hästi Prantsuse Valitsuse  kohta. Üks minister astub ametist  ära, unu. asiub asemele, üks läheb, teine tulek- si.nsisimium, mis alles mõne aja eest Samet rolku kutsus ning ametisse pani, on emetst: -alle lahti. MikspSrast? Uteldak'e sille pärast, et ta küllalt ci ole riigi-kassa amm kosin hoidnud! Imelik asi! Korraga ea sisina. slased kokkuhoidlikuks läinud, ll nao kaks kolm tagasi WZosi parlamenti en--si' labaga sajad ja tuhandcdgi  .uiljor.iõ riigikassast sõjamäe rarwis, nüüd terr.raa vcao miniseerin.ur, iee on, ministrit 'üll: lasid olema, ee raresiaeiast ou kaba-wuud ! .Ueua lugu ' Asi ci ole aga sugugi n.siae a i Mn.re raharaisiaraiae ei olnud  see, miks ministrid parlamendi käest laituse fmwsd ja selle järele aineti Maha panstrad, sest ci uav niisugust laitust ära ci lruuaranud. Tõünc põ! ins. nülo sic laitus aun, on SÄnälele asi. kes amcmik, irõ.ti Saksa riigi amctlsikndc polost kiuni. Scllsks ci olnud asjagi, siüüs oodati e: Praursiisc u-a--lirsus  Salss maa poolest andcAvsluWist nõuad ja tui seda ei sünni, siis Satslas-