olewal aastal tuli ka meel hulk raskust wene keele kirjadega juure, unda igas nädalas  hea wihk tuleb. Maasi walla valitsusel  tuleb weel mõne era-adwakadi läbi hulk raskust ja toimetust juure, sellest kõneleme teine kord. Kui nüüd kirjutaja weel teist nii palju palka tahab juure saada, knd ta saab, siisgi peame tunnistama, et see selle suure toimetuse kohta palju ci oleks, aga mitmelt poolt on kuulda, et palka juure ei lubata, sest et selle palgaga kirjutajaid küllalt saada olla. Meie peame siia juure tähendama, et nüüd kirjutaja walimine enam walla wolikogu asi üksi ei ole. waid kihelkonna kohuS katiub ta läbi, kas ta ka ametile kölbuliue on. Sellepärast peaks Maasi wald küll cttewaatlik olema, mis ta teeb. Saab ta omale kirjutaja 10l> rublaga,  kes selle ametile küpse on, siis on hea, aga ärgu siis nurisegu, kui kirjutaja, kui tal niisugune südametunnistus juhtub olema  - omale ise waewa tasumist matab,  nagu see juba ette on tulnud. Meil oleks weel mõndagi teiste õpetuseks selle walla asjatoimetamisest kõneleda, aga olgu nüüd selleks korraks, ja ootame aega, kus temast enam kiitusega wöiksime kõneleda. dern sli kohkumisest üsna minestanud; ta oli kõik seda oma silmaga näinud sündiwad  ja ci wvnmd sest siisgi mitte armaada.  Aga KiclM äratas teda ta uimastuses!  : ta oli, kuna teised krahwi juurde rutmiwad, külmalt ilma esaivõrmaia wäljal seisnud. Nüüd tuli ta ligemale. ..Mina tuletan teile bärra metsaülem, reie kobr.t meele, mida eeie minu kohta oma raäle mõtuud olete," ütles ta ja maaeas LUmelt 'elle mehe pääle maha, kes talle ama usaldusega oma maja lahti teinud, m kelle anu ta süle eest jalge alla tallata tabris. kelle abikaasa ts Piinanud oli. kuni me õauas rabu leidis, ja keda ennan ta külmawerega, iu: meva looma --naba laskis, ilma ct üks kal-en-emiie sõna üle ea buulte oleks tulnud. ..San. mõtte! suu on neli, rMi iga übe mada rubla," ütles Halderu tagan õoidtva põigdusega. eliel-ki uemis seda wastu. kergitas mäse Tüdari ja läks oma teed, ilma ct sleks Neel kord tagasi maatund. Pomises Halderu, „ta ci ole mitt-e üdz rüsntäit übest su'ait kaest WZQtn. Aga nüüd tobtcr olge mulle abiks; mis ütlcmad need ülcmel lossis!" au kole," kaebas tohter, palju õnnetust ühe korraga ühe perekonna pääle tulcwat näha. Wacnc paroni proua! Kõige päält peame muretsema, et koolja maiksesti ja ilma nägemata lossi wiidut saab ja kuna uks meitcst siia jääb, peab teine kooljaraami ja abi siia muretsema. „ Seda tahan ma teha," ütles Haldern; Hüägc teie siia -vahiks." Lossi ligidal tuli Aleksander talle wastu. Ta tundis metsaülema kahwatanud näost kohe asja õnnetumat otsa. ~'Ta on langenud " Hüüdis noormees abastud. noogutas Haldern peaga, „kõik on mööda. Kuul läks umbest südamest läbi ja see oli üks tubli süda, mida ta trehwas. See nurjatu sihtis miuuiide kaupa, ja oli seda kõige paremat kohta mälja malinud. Nüüd on kõik möödas." inlcs ta silmi kuiwatadcs, ..ja Säsi.ettendors,  uskuge mind, ta on hea meelega surnud. Aga et ta ühe niisuguse lurjuse käe läbi langes, see teeb mulle haiget 1" Aleksander oli seda kõik nagu läbi une kuulnud. „Za, ja," ütles ta siis, ~ja kui ta ka üks lurjus on, aga isa on teda seega austanud ja seda samma vean mina ka tegema, sest mul on seks rungiwad põhjused."  „Aga ta on ju siit ära," wastas Haideni, kõik oli seks ettewalmisratud; isa tahtis seda nii." Aleksander õhkas. „Nsb siis olgu see esiteks nõuda." Ta käis tummalt metsaülema  järele kuni lossi juurde jn andis sääl käsku krahwi surnu kiha lossi päüle kanda. Ta läks ise kandjatega ühes ja palus Halderni Paulat nii kaua etteivalmistada.  Siin aga, ehk Haldern seda küll ctrewaatlikult ja targastc tegi  äratas  ta ühe niisugust meeltäraheitwat, kibedat  mälu. mis teda ennast kohutas ja , segaseks tegi. Ta ci leidnud mitte õiget troosti Paula ahastatud ja walmuudma südamele; ta kahetses juba, et ta seda oma pääle motnud oli ja jõudis seda suure nmcwaga tagasi hoida, et ta mitte õnnetuse  platsile ei tormanud. Terwe lossi rahwas oli suures ehmatuses ja ci mõinud sest aru saada, kuidas nende sakste paale nii palju õnnetust oli ühe korraga kokku moolanud. oli üks jooksmine ja kihniamine, koogi ci :eadnud, mis teha ehk tegemata Mta. Paula seisis käsinngntades akna zunrcs. Wi imaks tuliwad parkis rihma- tud tee vää' meeste salk nähtama 10, kcS walge linaga kinni kaetud koolzaraami kandsiwad.  (Järg jääb tulema.) Isamaalt. Kuulu järele saada heina kuus s. a. meie Saaremaa suur põllu hariduse selts üht koosolekut pidama, kus Eesti keeli  kõneldakse. Soowida on, et Eestlased sellest koosolekust ka osa ivõtaksiwad, ja et sääl saaks ka kõnest peetud, mis meie rallina  äratuseks ja elukorra parandamiseks kohatised on. Kärla kihelkonnas, N. külas müünud talunik Fr. P. mõned koormad heinu ära, kunas tema viiemeestel jälle suur heina puudus olnud. One mehed otsinud küll seda põhjust: kuidas Fr. P. wõib heinu müüa, aga nemad pecnvad põhu nälja pärast  katuseid kiskuma ja loomadele ette andma, aga ei saanud otsust. Lihawöte esimise püha  öösel tulnud asi korraga wälja. Oue peremehe uaeuc näinud nimetatud öösel kuidas S. küla poolt tuline tule kuul tulnud, suur pitk hiilgaw sada taga, ja taluniku Fr. P. rihaltse iväraiva taha maha  langenud. R. kõnelenud seda lugu homikul  ka teistele ja kõikide arwatcS ei olnud  see muud kui taluniku „w ädaj a" kes taie nii palju toob. et müüa saab, kunas  teised peremehed ikka puuduses olla. Mina sekle kirja kirjutaja katsusin küll seletada, et see ebausk on, et wedaja hrahiva  keeli wädaja) muud ei ole kui kimi, niis kaema laotuse ruumis lennab, aga naene  mastas lõsiselt; „Ma tean juba et koolitud  mebed niisugusi aSjn maleks ajawad."  Peterburgist. Walitsuse Teataja kirjutab,  uue „Riigi raudteede laenupaberite"  ostmiseks olla 10,672 inimest kokku 2,216,472,000 rublaga endid üles kirjutanud,  see on palju, palju suurema summa  rahaga kui walitsus ette ära määras. Selle pääle teatab riigipank, et need, kes kuni 1000 rublani nimetatud paberist soominud, taieste soomitud jäo saamad, ueed aga, kes üle tuhande rubla soominud 1000 rubla eest terwelt saamad ja pääle selle kõigest soomitud summast 4 protsenti, kui see mitte alla saja rubla ci tule. Mosk. Wed. awaldab selle laenu kohta rahutumat  meelt, arwates, et see riigi rahalist  olekut mitte ei parandamast maid kui wõlg ennemalt seda halwendada aitawat. Ketserliku Kõrguse Suurwurst Wludimtr Alcksaudrowitscht  ja tema kõrge abikakaasa Suurwürstiuua  Marta Pawlowna rcisßaltimaades. 1. Tallinnas, 19. Junil. Juba kellu 8 ajal homiku oli meie waikses linnas elawat liigumist näha. Muist sõidu riistadega, muist jala woolaS arutu rahwa hulk sadama poole, et selle rõõmsa silma pilgmunnistajad olla, kus Zuurmüntlik  paar esimist korda omad jalad Eestimaa  pinna pääle paneb. Aega mööda majusimad ka trobikonnad helisema mängiga ligemale, et neist ridasid uulitsa äärt mööda  kuuni sadamasse üles seada ja kellu 9 ajal oli sadamas ja säiil ligidal kokku korjanud  rahmast kiri, elam pilt. Wahcpidamata  muretses politsei tulise hoolega et uulits, keklc äärt mööda sadamas Schmar- U-uhäupteri seltsi liikmed ja kaugemal priitahtliku  tuulekaitse liikmed ridamisi seisiwad,  keskelt läbikäimiseks prii oleks. Ikka enam täitis ennast laewade ääre tulemise koht pidulikult ehitatud pääü maatajatega ja laewa süld ametnikudega, kes kõrge külaliste wastu mõtmiseks sija kogusiwad. Sääl nähti kroonu ja era ametnikude ja za kõrge amtkandjate auu- rahadega ehitatud  mundrite lorival lacma ääre tulemisel kohal kõige ligemal Keiserliku Kõrguste maotu mõtmiseks senna kutsutud uaeste-- rahwaid, ülemhoowimeistri paron Budbergi proua, kuberneri würst Schahowskoi proua, landmarschalli krahw Tiefcnhauseni proua, linnasaadiku paron Ükskülla proua ja abikuberneri Wassiljewski proua. Wastu kellu 0. oliwad Keiserlikud Kõrgused  aierulaewa „Olaf'iga" Tallinna reidi pääle jõudnud ja kohe rutas kohane kuberner lodjaga üles, kõrgeid külalise nende laewa pääl teretama. Igatsema pönewusega ootis nüüd rahma  hulk Suurwürstliku paari ilmumist  ja kui mähe aja järele maike aurulaew  kõrge külalistega sadamasse pööris ja ennast rutulise lennuga laewasüllale ligcndas,  tõusis rahmahulkasthöiskaw „ hurraa" hüüdmine kuulvamale mis ühest trobikonnast teise tormilikult edasi läks. Kui Keiserlikud  Kõrgused kaemast wälja astunud oliwad,  wõtsimad nad mõnede sülla pääl olewate inimestega armulikult kõneleda, kus juures Suurwürstinna armulikul miilil  temale antud lille pärja HBouquet) '.vastu wõtis. Ülemise sülla trepi pääl teretas linnapea, paron Maydell kõrget külalist Tallinna linna nimel, kuna Suurwürstinna  naeste rahwa juurde tagasi jäänud oli, kelle ees Suurwürst seespool mõlemaid trobikondade ridasid kuni auu märawani astuS ja säält jälle oma kõrge abikaasa juurde tagasi pööris teda malmis seisma sõidu riista juurde saatma. Pärast