See platS peaks ettepanijate mõtte järel linna iluks, terwise  kasukS ja mõneks iseäraliseks tarwitusekS, nagu piduplatsikS  j. n. e. puudutamata jääma; ka olla ostja taganemiseks  walmiS. Teiselt poolelt sai tähendatud, et sellest platsist umbeS 52.000 rubla sisse tulla wõib. See asi sai wiimaks tihe asjatundjate kommisfioni nõupidamise alla antud ja saab edaspidi uueSte Linnasaadikute kogu ette pandud. -- Linnasaadik E. Erbe oli ette pannud, linna roojust ühe teise paiga peale wedada, kui liiwa peale. Pärnu maantee ääres, sest et sealt paha õhk linna poole käib ja nimelt ligemas alewis terwisele kahju teha wõib. See asi sai ühe uue koosoleku nõuupidamiseks jäätud, mis selle kuu 43. pääwaks kokku kutsutud sai.  Linnasaadik  Dr. Rosenthal küstb, miks nende lisa-rahade arwud weel ette pandud ei ole, , mis mõneks asjaks tarwis lähemad,  ja miks priikaew Kalamaia uulitsal weel ehitatud ei ole. Ametlikult poolelt sai wastatud, et lisa-raha arwu eestööd weel walmis jõudnud et ole, ja et enne selle arwu tegemist tähendatud priikaewu ehitamiseks tarwiline raha, 4500 rubla, saada ei ole. Niipea kui need eeStööd korrale  jõuawad, saada ka tähendatud priikaewu ehitamine wiiwimata ette wõetud. Tartust. Eesti Kirjameeste Selts pidas Lehekuu 30. pääwal koosolekut, kuida Saksakeeli .Uus Tartu Zeitung" .Olewiku" sõnumite järel kirjutab. (.Olewiku" kohaline nummer on meile tulemata jäänud, nagu mitmed teised ka.) Seltsi juhataja, Dr. Weske kurtis, et kibeda maatöö pärast wähe osawõtjaid kokku tulnud oli. Siis luges Seltsi juhataja .Tallinna Eestlaste" kirja ette, kes Seltsile  C. N. Jakobsoni kalmukünka ölipildi saatnud ja soowinud,  et Kirjameeste Selts E. R. Jakobsoni gyps- kujust  walmistada laseks, mida .rahwas suure igatsusega" oodata. Dr. Weske tähendas selle juure, et see asi õige palju raha tarwitab. Weizenbergi juures Roomas tellitaw marmor-kuju tulla il,na wedukuludeta 400—500 rubla maksma ja ka gpps-kujud olla õige kallid. Wiimaks wõetud  nõuuks, tarwilist raha näilemüükide ja näitemängude läbi koguda, ja nimelt tahta praua Johanson-Pärna selleks oma koolilastega Jaanipääwa ümber näitemängudega ja elawa piltidega hakatust teha. Meil uättawad selles sõnumis kaks asja küfitawad ole,na. Esiteks ei arwa meie mitte, et Dr. Weskel õigus oli tähendatud kirja .Tallinna Eestlaste" kirjaks ja kirjasaatjate igatsust .rahwa igatsuseks" nimetada. Meie tunneme Tallinnas õige palju Eestlasi, kes seda mitte ei soowi, ja need .Tallinna Eestlased" ei ole koguni mitte wähem Eestlased ega halwemad, kui teised. .Rahwa"  keskis kaSwab aga nende hulk ka ikka suuremaks, keS erakondlikku tallitust ja toimetust mitte ei armasta. EkS oleks kord aeg, kus igaüks oma enese mõtet oma enese omanduseks tunnistab ja mitte .rahwa" nimel wäljanäitusele ei saada? Teiseks et saa meie õiete aru, kuida praua Johanson - Pärna nii lihtlaselt oma .koolilapsi" näitemängijatekS ja koguni weel .elawateks piltideks" amalikult tarwitada wõib. Tütarlaste koolides on seesugused asjad Koolide-Miuistri ringkirja järel hiljuti nii kaugelt ära keelatud, et neid üksi aga koolide ülemate iseäralise lubaga teha wõib. Et koolilaste  wauemate luba selleks tarwis läheb, nimelt kui nende tütreid awalikult elawaiks piltideks tarwitada tahetakse, seda on iseenesest mõista. KaS oli praua Johanson-Pärna kõiki seda luba omale juba toimetanud, enne kui tema Kirjameeste Seltsi koosolekule sõitis? Koolmeister Tarkpea on mõnda kooliküfimist arutanud  ja nimelt selle peale tähendanud, et käsitöö õpetamiseks  koolitundide wahe-aead mitte küll ei ole, waid et selleks mõnda korralist tundi määrata tuleks. See ast on wäga tahtjas ja wäga ou soowida, et ülemad rahwakoolt  juhatused seda oma hoolekandmise ja korraldamise alla wõtakstwad. Seltsi museumt hoidja J. Tülk tegi aru Seltsile kingitud wana rahadest. Dr. Kõler Wiljandist  oli toonud: 69 hõberaha Katholiigi aeast, 1 Türgi kuld-piastri, 1 Serbia raha ja t paberraha. Seltsi juhataja andis teada, et Seltsi eestseisuse liige G. Saks ja teised, Suurwürst Auujärjepärija täie-taliseks saamise pääwal Seltsi aida ühe tamme istutanud. Selsamal pääwab olla weel üks teine tamm, ühe teise aSja õnne peale istutatud, mida edaspidi põhjendada lubati.  Järgmine  koosolek saab Leikusekuul peetud. sõnumite järel on need Eestlased selle kuu 3. pääwal Soomemaalt tagasi tulnud, kes Soome laulupidust osa wõtfiwad. Neid olnud kokku 12; 7 Tartust,  3 Tallinnast, 1 Peterburgist ja 1 maalt kas Eestimaalt wõi Liiwimaalt, seda ei ole üteldud. Wiljandi maakonnast. Teadaandja" sõnumite  järel on raske rahesadu 25. Lehekuu pääwal Wiljandi  maakondas, nimelt SaaremõisaS, wäga palju kahju teinud. Kange tuulega sadasiwad nurgelised jeatükid,  millest neli umbes ühe naela raskused olnud, maha. Rukki põllud on nii kangest maha löödud et wili maha niidetud sai. Kõik tuulepoolifed aknad on lõhutud; puude pealt on lehed maha peksetud, mitmes paikas koor maha kistud, ja ka laudadega löödud seinade peal on rahe armist  näha olnud. Sia karjas on mõned põrsad surnuks peksetud. Nii kange Võimuga on rahe terad lendunud, et need ühe weike ehituse ühest aknast stsse, teisest wälja kargafiwad. Maru oli löune aeal, tegi aga ilma nii pimedaks, et tubades küünlaid põlema pandi. Ka Ermese  kihelkondas Lätimaal, on kanget rahesadu olnud; üks külm pikse-löök on sea! ühe tuule-weski ära lõhkunud. Pärnust. Saksakeeli /Pärnu Zeitungi" sõnumite järel on seal üks lehm põrnatõbesse ehk loomakatku langenud. Kohtute poolest on tehtud mis tarwis, et tõbi edast weetud  ei saaks. Sangaste maldas on , sõnumite järel mõisaherra,  Graf Berg, aastal 1881 omad talukohad peremeestele  ära müünud. Ostjate kestis oliwad mõned Wene- Greeka Usulised, kelle kontraktide stsse üles pandud sai, et nemad oma ostetud kohtade peal seiSwaid kiriku-maksusi  ka edaspidi Ewangeli-Lutheruse kirikule maksma peawad  ja maksa tahawad. Pärast ei ole nemad seda oma kohust täita tahtnud ja on KreiSkohtuõ kaebanud, kuS neid sellest maksust lahti mõistetud. Selle üle kaebanud Graf Berg Hoowkohtus ja saanud õigust. Nüüd olla tähendatud  taluperemeestel tahtmine edasi kaebada, ja nemad olla selleks ka tarwilist kautfioni, 100 rubla iga kaebaja poolt, juba stsse maksnud. Nende kohtade külges on üks osa meie maakiriku oma; nende kohtadel ei ole aga mingisugust usutunnistust, ja müija ei wõinud neile seda osa mitte omaks müia, mis ka tema oma ei olnud. Soowida  oleks wäga, et edaspidi kõik Wene-Greeka usulised talukohtade omanikud ja ostjad seda osa iseäranis wälja maksakstwad, mis Ewang-Luth. kirikul ostetud ja ostetawate  kohtade külges on. Nüüd, kus Liiwimaal kõik kiriku-maksud raha peale arwatud on, nüüd wõib seda asja jo õige kergest seletada ja fiiS lõpewad kõik need waidlemised, mis muud ei saada, kui aga tüli ja kulu. Riiast. Liiwimaa Maapääwa poolest on Landrathideks walitnd: Eesti jäuskondastänine Landmarshall,  Kammerherra von Bock; Läti jäuskondas herra von Stryk, Arraselt. Riia Pimedate-koolile on 600 rubla iga aaStast abi-raha lubatud; 300 rubla Rittre-kassast, 300 rubla Maa-kassast. Riia Linnasaadikute  kogu poolest on nõuuks wõetud, RiigaS kaks Lätikeelist Elementar-kooli asutada. Riia Lätlased oliwad Lehekuu 29. pääwal selles asjas Tartu koolitoana Kuratorile  üht palwekirja, 531 allakirjaga. ette pannud, aga linnawalitsuse poolest olnud see afi juba enne toimetatud. Kuuramaalt. Rutsawist kirjutakse selle kuu 1. pääwal: Täielise rõõmuga ja kõrgendatud julgusega waatab  maamees nüüd oma põldude ja heinamaale peale. Suwewili on maha tehtud ja kosub kauniste. Rukis on hea, niisamati nisu ja pslluhein. Rohi kaswab lopsakast. Arwata on, et sel aastal heina tegemine waremalt  algab, kui wiimastel aastatel; sellepärast on põllumehed  ka juba sõnniku wedamisega hakatust teinud. Saagu kõik need kenad lootused täidetud, mida õnnistatud aasta kohta peetakse. Peterburgist. Kõrgetes ringkondades on kõrge pulmade  auuks läikiwaid pidust peetud. Selle kuu 6. pääwal oli õhtapidu Keiserlik Kõrgus Prinz Aleksander Petrowitsh von Oldenburg'i juures, Peterhofi fuwemajas. Majestätid Keiser ja Keisri-Praua, Greekamaa  Kuningas ja Kuninga - Praua, Kuninglik KõrguS Hesseni Sunrherzog, Keiserlik KõrguS Suurwürst Sergei Aleksandrowitsh oma abikaasaga ja teised Keiserliku perekonna  liiked oliwad pidul. Selle kuu 7. pääwal oli lõunalaud Keiserlik Kõrgus Suurwürst Ser ge i Aleksandrowitshi  juures, kuhu ka Preobrashenski Gardiwäe  rügementi pealikud kutsutud oliwad. Kuninglik Kõrgus Hesseni Sunrherzog on selle kuu 9. pääwal omale maale tagasi reisinud.  Peterburgi  sõeawäe ringkonna ülem pealik, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladiinir Aleksandrowitsh on selle kuu 11. pääwal omaS ametitallituses Peterburgi. Nowgorodi ja Olonezi kubermangu reisinud; senni tallitab Kindral-Adjutant Kostanda tema ametit. Gree - ka maa Kuningas reisib Peterburgist Wiesbadeni terwise-weele, sealt lühikeseks aeaks Pariisi ja stis Wiini kaudu oma maale tagasi. Kuningas ja Kuninga - Praua reiflstwad selle kuu 9. pääwal Peterhofist ära.  Keiserlik  Kõrgus Suurwürst on oma kõrge abikaasaga Mofkwa kubermangu, oma mõisa reisinud. Kõrge Erzellenz SeespidiSie aSjade Minister, Graf Tolstoi, on mõneks aeaks Peterburgist ära reisinud; senni tallitab seda ametit tema abiline, Senaior Gehetmerath  Durnowo. Kroonu-mõisade Minister, Riigisekretär Ostrowski, on Urali maakondadesse reisinud; senni tallitab seda ametit tema abiline, Geheimerath Wesh - njakow. Wiimasel aeal kostawad jälle jutud, et Graf Herbert Bismark Peterburgist ära kutsutud ja Saksamaa Saadikuks Hollandimaal nimetatud saada. Kõigekõrgema kasu peale Lehekuu 30. paamast, saatvad sel aaStal 124,000 meest oma sõeawäe - kohuse täitmisele kutsutud. Lodzist. Üks kooliõpetaja, kes ka kostilapsi pidas, on neid hirmsast piinanud, põranda peale kiuni sidunud, jalgadega  peksnud ja ise sigaretti selle juures põletanud, kui lapsed põrandal wingerdafiwad. Asi on nüüd kogemata ilmunud ja kuri kaswataja on iilckuulamifeks kinni pandud.  Tema on 3000 rubla kautsioni pakkunud, et protsessi  lõpuni lahti jääda wõiks, aga seda ei ole wasta wõetud. Warshawist. Willa laadale on 49,459 puuda willu toodud. Head willad oSteti kõrge hinna eest ära enamist wõeramaa wabrikutesse. Moskwast. LopaSnja kirikkiilaS, Serpuhhowi maakondaS,  lõi pikne selle kuu 5. pääwal ühe talumaja põlema. Tuli läks suure rutuga edasi ja põletas peale 100 maja ja ligi 30 poodi maha. Kahju on peale 250,000 rubla suur. Odessast. Selle kuu 7. pääwal on sõnumid tulnud, et katk lahti läinud. SiSsetulewad laewad saamad hoolsa tähelepanemise alla wõetud, nimelt need, mis Egyptusest tulewad. Kharkowist. Willa laadale on nii palju willu weetud,  et kuurides enam ruumi ei ole ja hulk kaupa lausa taewa alla maha pandud saab. Selle kuu 7. pääwal arwati juba 600,000 puuda koos olema ja umbes 100,000 puuda saiwad weel oodatud. Ostjaid oli efitekS wähe; keskmise willa puuda eest makseti 9V, rubla. Kharkowi ja Lsissaja Gora wahel saab raud-sild ehitatud ja põhjus» kiwi pea pandud. Kasanist, Jaanikuu 9. pääwal. Lehekuu 23.pääwani  oliwad ilmad niisked ja wilud; külm tuul tegi orasele  palju kahju. Pärast seda tuliwad soojad ilmad ja orased hakkasiwad kosuma. Nende pääwade seeS on rahe Kasani maakondaS umbes 1500 deSsätini wilja maha peksnud. Akkermanist, Bessaraabia maalt kaebatakse, et mesilaste pidamine aast-aaStalt allapidi läheb. Ainult wanad inimesed  tallitada weel seda ametit. Sealises kubermangus lueti aastal 1883 weel 4323 mestpuu aida ja 94,417 mesipuud, mis 11,552 puuda mett ja 3126 puuda waha andsiwad. Enne on seal paljn rohkem olnud, mis sellest tuleb, et enne ükS puud waha 25-—3 O rubla maksis, nüüd aga mitte enam, kui 16 rubla. Kirikutes peawad seadust mõõda küll ainult waha - küünlaid tarwitatud saama, aga seal olla palju pettust ja saada palju kunst-küünlaid põletatud,  mida kauplejad salaja rahwale müüwad, kuna seadust  mööda küünlale müümine kirikute ainus-õiguS on. Jekaterinoslawist, Jaanikuu 6, pääwal. Palju talupoegi,  kes lõune poole tööd otsima läkfiwad, on wiimaSte pääwade sees tagasi tulnud. Pawlogradi maakondas saawad  töölised 10 kopikat pääwa-palka, mõne mõisniku juures  saada palja söögi eest tööd tehtud. Tifiisist. Viinamarja istauduStes kipuwad wiinapuukoid  laastamist tegema. Nende paha loomade häwitamiseks  ei ole raba puuduse pärast mitte palju teha suudetud. Dshulfist, Eriwani kubermangust. Lehekuu 21. pääwal on Akulissõi maakondaS hirmuS rahesadu olnud. Rahe terad olnud hane muna suurused ja naela raskused. Jõed ja ojad on üle kallaste kohanud, hulga majast ja aidast lõhkunud ja laastanud, inimest ja loomast surmanud. Ligi 70 maja olla kadunud. Ülepea olla 40 inimest kadunud ja umbeS 300,000 rubla eest kahju tehtud. Kurganist, Tobolski kubermangust. Rahwa näljahäda olla sealiste lehtede sõnumite järel wäga suur. Wilja magafld olla tühjad ja kõik raha ära tarwitatud, mis abiks laenatud oli. Wilja ikaldus ei oleks üksi nii suurt häda sigitanud, aga ka loomatoidu saak on raisku läinud. Hulk loomi sai pool muidu ära müüdud, teised nälgistwad ja saiwad wiimaks ainult naha pärast tapetud. Ülesostjad ja kasulaenajad on omalt poolelt hädalist kurnanud, omale rikkust korjanud ja määramata aea peale wtletsuse fisse tõukanud. Kubernör otsib nälgijatele tööd raudteede ehitustel  ja palub weel raha abiks, aga koik see et tahta palju mõjuda. Putiwlist, KurSki kubermangust. Gorohhowo külaS oli hiljuti üks inimene ära surnud, surnukirstu riide alla pandud, omaksed ja naabrid täitstwad leinatuba ja salmilaulja  luges palweid. Järsku liikus midagi surnu lina all. RahwaS kiilataS kohkudes, tungis üksteise peale. Kõik oliwad suures hirmus, et surnu wälja ja nende kallale tulla tahta. Wiimaks ronis üks kaSstke lina alt wälja, kes ennast senna peitud oli. Nüüd toibufiwad  ebausklikud hirmutundjad ja kole kära hakkas põran» dal lahkuma, kus umbeS 10 inimest üksteise peale kukkunud  oliwad. Kaks naesterahwast jäiwad aga maha; ükS nendest, üks wanake, oli surnuks, teine, üks kesk-ialine naene nii wigaseks tallatud, et teda ka surema kardetakse.