ainult oma sugurahwale head soowib, ainult seda kiidab, mis tema sugurahwast tulnud on ja teiste wasta ikka terawat otsa pöörab, teisi igatahes kahtlustab ja sedawiifi seda ül-üldist sõbruStust ja armastust häwitada püüab, mis meil Ristiusu õpetuse järel kõige inimeste wasta olema peab, iseäranis aga nende waSta, kes meiega ühest usutunnistusest on. Et Wydrir omale tehtud wale-rahaga „wäljamaa!" Baroninime oSla ja ,ehk ka Saksamaa alamaks heita" tahtnud, see näitab ka üks sepistatud jutuke olema, millel oma siht-jooneke seeõ on. ,Wäljamaal" ei ole nüüd enam ka mitte ,Baront" nime palja raha eest saada, waid seal päritakse selleks teist omadust, mida küll WyddriM ka wist mitte ette kujuStadagi ei olnud. Et tema ehk Saksamaa alamaks heita »tahtis", see wõib olla, sest fiin oli pind tema jalge all juba ammu tuline, kaS teda seal aga ka wasta wõetud oleks, see on koguni teine küsimine. Ennemini oleks tema wist nende ,Wene alamate" sekka sattuda wõiuud, keda hiljuti Berlinist wälja aeti, kellel aga himu ei ole Wenemaale tagafi tulla, nii suurt osa ka mõned lehed ja lehekesed nende õnnetusest wõtawad. Meie wöime weel tõtt mööda kinnitada, et Wyddrir ka Eestimaa Saksarahwaga sõbruseS ei elanud. Temal ei ole fiiu ka mitte kolm mõisat olnud, waid ainult kaks, ja ka neid mitte ühel aeal ja mitte kauaks. Tema pidaS stin esiteks Keila jaama ja oli omale seal paar dessätini maad ostnud, millega teist petta, kui tema himu seal otsas oli, wõi kui temast seal himu otsaõ oli. Siis oStiS tema Seljaküla mõisa ja hakkas wallarahwast kurnama ja petma, künni mõisast lahti sai. Selle peale oStiS tema Suur-Lähtre mõisa, ja on seal taluperemeestele järsku 40—50 rubla renti lisanud. Taluperemeeste palwe peale on fiiõ ka endine  mõisaherra, herra von Ramm, keS õnneks üht otsukest oma peuS pidanud oli, mõisa tagasi wõtnud. Kuida lugu Wyddrir'i mõisaga Halliste kihelkondas on, seda meie ei tea, seda aga ei wõi meie täteste uõkuda, miS »Eesti Postimehe" kirjas seisab, sest meie pool räägitakse, et Wyddrir oma wõlauSkujate eest redusse pugenud. Mõne EeStikeelt aealehe kirjawaStuStes lueme sagedast, Vabandamist, et nende numred küll ära saadetud, aga mitte lugejate kätte tulnud, waid teel ära kadunud olla. Enamist äratakfe nendes wastuSteõ mõtet, nagu waritsekfiwad mõned teel ja wõtaksiwad lehed ära. Kuida selleS tükkis lugu aga ,Sakala" ja ?Walguse"  tallitufega on, see on meil täitsa arusaamata. ,Sakalast" puudustwad meil numred 3, 4, 8, 9, 13, 18, 21 25; fiiS kirjutasime ja palusime neid saata. WaStust ei tulnud küll mitte, aga N 20 tuli; sellest aeast puuduwad jälle kõik numred. Walgusest oliwad numred 13, 15, 24. 27 ja 30 tulemata jäänud, ja ei tulnud ka pärimise peale, w3l ja 32 tuliwad; sellest aeast, Jaanikuu 18. pSäwast saadik, puuduwad aga jälle kõik. Kust peaks see tulema? Posti peal oleme meie järel kuulanud,  aga seal kinnitakse, et keegi neid näinud ei ole. KaS on ärawõtjad teel? Postimaja on meie elumajast paar kümmekond sammu eemal ja põesastikku tee ääres ei ole, kuS keegi waritseda wöikS. Meie palume nende lehtede toimetusi tähele panna, kaS Varitsejad ehk wahest nende eneste laua all ei ole. Nemad ise on lehtede wäljawahetamist soowinud, meie poolt on saadetud, kuida meie tallitus kinnitab ja pärimist nende poolt ei ole meie kuulnud. KaS seda segast aSja kuidagi selgeks ei peaks saama, ja kaS teiste puuduwad numred ka selsamal teel peaksiwad ,kadunud" olema? Ka »Olewik" on jälle, 25 saadik, tulemata jäänud. Meie adress seisab selgest meie lehe peal. Eestimaa Kubernör, Gehetmeralh Pollwanow  on selle kuu 0. pääwal oma wõeramaa reisult tagafi  tulnud, enne kui lubatud aeg mõödaS oli. Et kooliraamatud mitte ilma aSjata Vahetatud  ja selle läbi laõte wanematele üleliiga kulu tehtud  ei saakS, selleks on Koolide - Minister ringkirja läbi järgmist käsku annud: I) ÜkSki kooliraamat ei tohi enne kaht aaõtat kõrwale heidetud ja teine asemele seatud saada. 2) Iga teaduse-jägu (arithmetika, geomekrta, algebra j. n. e.) peab sellesama raamatu järele lõpetatud saama, mille järel teda algati. Ükfi stiS, kui õppija ülematesse klassidesse  aStub, wõib teist raamatut tarwitada. 3) Kui ükS kooliõpetaja üht kooliraamatut muuta soowib, fiiS peab tema seda Pädagogika konseilile (koolide nõuukogule) kirjalikult ette panema ja peab põhjustama, miks seda muutmist tarwis  läheb. Tähendus: Kooliraamatute muutmist on enne suwist koolide waheaega poolest kuulutada.  . Põlluwiljade üle tulewad Eestimaalt selle kuu 4. pääwast järgmised ametlikud sõnumid. Rukki leikus oli enamist lõpetatud ja oli koormate järel keskmise  aru kohta enamist wähelast, headuse poolest mitmesugust  saaki anuud. Üleüldse keskmine oli saak suuremas jäus, Ida - Harjumaal ja Ranna-Wirumaal, rohkem ehk wähem parem teisteS maakondades. LäbiStikku on keskmist saaki oodata. Suwiwili wiiwiS weel küpsemises ja ou wähem kui keskmist saaki loota. Kartuhwletest loodetakse rohkem, kui külmad ööd kahju ei kee. Wili näitab siis ikka läbistikku wähem andma, kui suwe hakatusel  loodeti. Et rohket heina heaste kokku pandud on, sellest oleme juba enne sõnumid annud. Rakwerest kirjutakse meile põllu-asjade kohta: .Rakwere ümberkaudu saiwad rukkid kuiwa ilmadega ära leigatud. Rukki tegemine on parajast käfil, mõnes kohas juba tehtud; teiSteS paikades saada seda tööd tulewal Esmaspääwal (13. Aug.) algatud.  Paari pääwa sees sadas sooja wihma, mis rukki seemet mulla sees idanema paneb. Praegu ou taewaS selge ja näitab pitkemat kuiwä tulema, mis küll suwiwilja küpsetada, aga rukki idanemist takistada wõib. Siiski: Looja töö ja tallitused on targaste seatud. —rZ. — Eestimaa  teistest paikadest kuuldakse, et ilmad juba peale 2 nädalit täitsa külmad on. Selle kuu 5. pääwal oli üks woorimeeS Tallinna Wene-turul ühe Juudi-lapse maha ajanud ja sai Politseisse wiidud. See wihaStas üht joodikut, kellel hiljuti Juutidega  tüli olnud, nii kangest, et tema oma kuue maha wöttis,  rusikaid korrale seadis ja rahwast Juntide kallale ässitas, keda rohkest turul oli. Õnneks oliwad Politseiametnikud  ligidal, kes käratseja kinni wõtfiwad.  Politsei  poolest on ülepea Pühapääwadel nende paikade peale rohkest wahtist pandud, kuS palju rahwast kokku tuleb, et tüli, mis Juutide waSta rahwa südames immitseva, waigiStatud  saaks, enne kui wälja leekada wõiks. Selle kuu K. pääwa õhtal on tuuker Samberg keS Abilaewa Seltsi »Neptuni" teenistuses seisis, oma töö juures, oma enese eksituse läbi ära uppunud. Kange tormi aeal, minema aaSta 9. Mihklikuu pääwal, oli soomuslaewa , Kreml" auru-barkass mere põhja wajunud ja tähendatud Abilaewa Selts oli kaupa teinud, seda barkaSfi wälja tõsta, kui .Kreml/ madrused selle tööga korda saanud ei olnud. Tuuker Samberg oli mere põhja laStud, miS seal 14 sülda sügaw on, oli köied korraliselt põhja wajunud  barkassi külge köitnud ja jälle üles tulnud, oli aga unustanud seda köit katki leigata, millega tema põhja läkS ja mida tema seal ka barkassi külge köitis. Kui nüüd põhja wajunud barkassi üleS tõStma hakati, see aga esiteks kord tagasi wajus, siis rebis tähendatud köis katki, mis ülemal tuukri-padi külge köidetud oli, paat läkS ümber ja kõik kukkufiwad wette. Teised saiwad peaStetud, aga tuuker  omaS raskes mundres wajuS põhja, kust tema surnukeha  wast teisel homikul kätte saadi. Samberg oli 30 aaStat wana ja on 10 aastat auusast .Neptun/ Seltfi teenistuses seisnud. Selle kuu 3. pääwal oliwad sadama kirjutajad Adolf Gragaitis. Nikolai Nestcrow, Peter Grossberg, Karl Tenno ja rügementi kirjutaja Friedrich Potisepp paadiga  mere peale sõitnud. Endise kantsi waremete juureS oliwad nemad ujuma läinud. kuS juures Potisepp ära uppuS, kes paadist liiga kaugele läinud oli. Tema surnukeha  on selle kuu 10. pääwal Kadrmthalt randa uhutud ja seal leitud. Selsamal pääwal leiti sadamaS lahtilastud  soldat Mihkel Petso»'i surnukeha, kes nõdras meeles  juba. enne kord wette karganud, aga peastetud oli. Öösel, selle kuu 10. ja 11. pääwa wahel oli Kuusiku walla mehe, Juhan Samp'i kuur, Jahu uulitsas 1. alewi jäus põlema läinud ja tuli sealt KrauSp'e maja körwaliste hoonete külge hakkanud, mis kõik maha pölestwad,  kuna mõlemad elumajad peaStetud saiwad. Sampi kuuris on ka üks hobune fisse jäänud, mis 150 rubla wäärt oli. Kahju on 2700 rubla suur, aga hooned oliwad  tulekassa kaitse all. Margustest on Tallinnas jälle õige palju kuulda. Ka Wene kirikust Wene uulitsal, on 05 rubla Varastatud.  Kirikumees seisab kahtluse all ja on kinni pandud. Hulja walla meeS Johann Pflug, keS kord ka aealehtedeS  kära tegi ja warguse pärast 10 kuu peale wangi mõistetud sai, on selle kuu 8. pääwa homikul ära karganud,  kui wangid turba rabaS, tuletorni juures tööl oliwad. Kui ka 3 wahli tema järel jooksiwad, fiiSki ei ole teda weel kätte saadud. Selle kuu 8. pääwal on ühe mehe käest üks 10rublane järeltehtud paberraha ära wõetud, mida tema Florelli öllepoodis wahetada tahtis. MeeS ütleb selle raha Keila laadal saanud olema. Politsei poolest sai tema elumaja läbi otsitud, kuS küll teist seesu» gust raha ei leitud, aga hulk teist asju, millest arwatakse, et need warastatud on. Rakwerest. .Rakwere Teadaandja" sõnumite järel on seal üks tuutud pahategija, nimega Wiidemann ja neli tema seltstlast kinni wõetud, kes seal ümberkaudu palju paha teinud oliwad ja ka kahtluse alla seisawad, et nemad Wainupäel, Kindral-Superintendent W. v. Schultz! suwimajast ja teistest majadest palju waraStanud ou. Sellesama lehe sõnumite järel on üks noor mees Kiltsi wallast maantee peal ühe tasku 120 rublaga leidnud. Tema saatis oma wenna Rakweresse järel kuulama, keS ehk raha kautanud oleks ja sai kuulda, et kautaja ÜkS Esso walla naeSterahwaS olla. AuuS mees läkS ise senna ja wiiS raha kautaja kätte. AuuS meel õitseb ikka weel meie rahwa keskiS. Liiwimaalt. Uks »Balt. Wehsin." sõnumisaatja, keS kõige Liiwtmaa läbi reisinud, annab pölluwilja ja heina üle järgmist sõnumit: .Liiwimaa südames, Riia, Wõnnu, Lemsalu ja Wolmari maakondades, on wili enamist igas paikaS hea. aga lina enamist kõik wilets ehk keskmise seisu taga; paiguti ei maksa lina tööd ära ja wäga arwaste on head lina näha. Suuremalt jäult tuleb see kahju põuast, pärast lina mahategemist ja maa puuduslikust harimisest,  mitmesuguse takistuse läbi/ Kirjasaatja arwab, et põllumeestel sel aastal raske aeg oodata on, sest et nemad linast kõige rohkem raha saamad. Tema sõnumite järel ou rukis pea igal poolel wäga hea, odrad, kaerad ja suwiwili ülepea ka nend.i, et rahul olla wõib; heina on igal poole! rohkest; kartuhwlitest on head keskmist saaki loota, niisamati ka puuwiljast, kui ka põud õunadele kahju tegi. See sõnum läheb ka teistega suuremalt jäult ühte, mis Liiwimaalt tulewad. Seda aga on tähendada, et liua ikaldust rohkem kangest wihmast arwatakse tulnud olema, mis pärast külmi maa piuna kõmaks peksis, nenda et õrnad taimed läbi ei peaSnud. Ka loodame meie, et põllumeeste mure teiste põlluwiljade hea saagi ja heina rohke saagi läbi kergitatud saab. Lina ei ole wiimastel aastatel ülepea mitte enam nii tähtjas olnud kui enne. Wõnnu Sillakohtu poolest on Wallakohtulele  järgmised küsimised kostmiseks kätte saadetud: l) KaS on selle aaSta Jüripääwal, kindlaks saanud kohtuotsust  mööda ükSki peremees omast tänisest kohast wälja saadetud ja kui seda oli, missugust tasumist on wäljasaadetud peremees saanud? 2) Kelle pärimise peale on Väljasaatmine olnud; on, kui wäljasaatmine kuulutatud  oli, peremees heaga wälja läinud, on wäljasaatmine seaduslikult tehtud ja millal on Väljasaatmise kohtuotsus kuulutatud? 3) Ou tänine peremees selle kohtuotsusega, mis teda kohast lahti mõistis, rahul olnud wõi kaS on tema edasi kaebanud, kaS enne wöi pärast Väljasaatmist? 4) On tänlue peremees Väljasaatmise wasta pannud ja missugust nõuu on waStapanemise juureS tarwitatud; on Kriminalkohus waStapanemise pärast üht otsust mõistnud ja nimelt missugune külg on selleS aSjas Kriminalkohtu cbi tarwitanud? Pärnu maakonnast kirjutakse meile: ,Juuli kuu 1. piiäwal peeti Aleksaudri-kooli heaks W.ma Kariste uueS kivi kohtumajas ja õue peal kontsert ja basaar. Biletite hinnad oliwad odawad ja sellepärast oli ka kaunis hulk pidulist kokku tulnud, kelle seaS ka auustatud mõisaherra oma perekonnaga oli; niisamati oliwad ka ligematest mõifadest  mitmed herrad tulnud. Pidul laulis Kaarli meestekoor.  Laulud oliwad ilusaste wälja öppitud. RahwaS tunniStaS oma rahulolemist walju kätelaksutamiscga. Laulmise  koht oleks aga parem pidanud olema. Teine basaar ja kontsert oli Juulikuu 8. pääwal Saksamõisa (?) rohuaidas,  herra A> v. SivecS'i lahke lubaga, keS ka auuwõerakS  palutud oli. Kontserti andis ka nimetatud laulukoor.  Weel kaunimalt kölastwad ilusad laulud, mis peale ka kätelaksutamisega ja äa oapo hüüdmisega kosteti. Ka herra andis oma auuplatfllt oma rahulolemist teada. Basaar sai aga kohaliku Sillakohtu poolt, ette tulnud püstoli-laskmise pärast, kinni pandud. Muidu läks kõik heaõte. Kõige suurem ja parem neist oli kontsert Halliste kirikuS, kirikuõpetaja Schneider'i lahke luoaga. Kontsertis laulis nimelt Baroni-pretli Stackelberg, kes seda kena kunsti Pariisis  wälja õppinud, ja Karkfi kihelkonna meestekoor, herra Rosenbergi juhatusel. Tuntud komponist, herra Saebelmann mängis orelit ja wiimaks weel kakS herrat von Dehn, kellest ükS oeüo solot ja teine oreli saatusel mängis. Ütlemata ilusaSte kõlaS preili von Stackelbergi puhas, kaunis  ja haritud hääl kunstlaulus, wahel piamssimo, wahel korüssimo, ilma halwa heli tundmata. Tema laulis kolm laulu Saksa keeles ja ühe laulu Itaalia keeleS. Laul waimuStaS rahwast üliwäga, ja ka teised lauljad tõiwad oma andeid ette. Estmese platst peal nähti umbeS poolteistsada Saksa ligemalt ja kaugemalt msisnikkufi  om perekondadega; mõned oliwad ka linnast. Teine platS oli mitmest seisusest inimestega üliwäga täidetud. Kolmandema platst peal oli enamist talurahwaS. Sissetulek  »?SiS osawõtjate hulga järel umbeS 400—500 rubla olla. Auu jä tänu mõisnikkudele ja ktrikuõppetajatele, kes seesuguseid asju korda saadawad. Juba teist korda oli see õus ja auu meie rahwale osaks saanud. Sissetulek läkS mõisnikkude poolt asutatawa hospidali heaks. —W—^ Wlljaudi makormast kirjutakse meile: .Selle kuu 7. pääwal sõitnud Wiljandi walla Kuudeküla koolmeister Jaan Ruut linnast õhtal kell tl aeal koju poole ja sattunud teepeal linna ligidal, kahe tundmata mehega kokku.  kes tema hobuse ja wankre üheS tema enesega teelt körwale wedanud, teda wankrest eemale heinamaa luhta wiinud ja tema raha, mis küll kaunis wäheline olnud, üheS kotiga, saapad jalast ja mütsi peast ära riisunud, keS ehk oma rõõwimise tööd wist weel rohkem edasi olekfiwad  toimetanud, kui mitte Karula mõisa kiwimetstri