ülsllu inimese wabadu», üleüldise vabaduse kaitsemiseks,  piiratud sa«M: Kui sM mitte ei tehta, siis lõ!il„l> ükS oma küünarnukiga teise wasta ja teine waStab nuiaga Piiramata .vabaduse? walltseb tooreS wägtwald ja orjastad seda, keS nõdrem ja ellaM on. KeS waba olla tahab, see heitku ennast prtitahtlttull seaduse  alla, muidu peab tema vabaduse nimel tallitsetnd saama. Kui PelagiuS teistki spetaS. siis lahkus tema pühakirja õpetusest ja ei tohtinud Ristiusu koguduse õpetajakS  sallitud saada. Seesuguste, pühakirja wõõriti seletamtSle  waSta on LutheruS täie rõhuga Vaielnud. Võidelnud  ja õpetanud, et nõdremad kangemate wägiwalla eest kaitsetud saakfiwad. Sellepärast katsuwad Sakalased ja teised tüli ja mässu kangelased teda ja tema tööd nende eeS kahtlaseks teha, kelle üle nemad ise «valitseda, keda nemad oina wägiwalla alla sundida himuötawad.  .Mirulane"  kirjutab edasi: .Pärastpoole jättis ristikoguduS AguSlmmft õpetuse .osalt körwale, et sti» heategudele ja tõe poole püüdmisele .wähegt õigust ja tähtsust wvikS jääda; aga Auguõtiinuse .kloostrites sai tema õpetuse võim ja waun ikka alal hoi.lud.  KloostriteS õhkaw AuguStiinuse waimu tuluke ja .selle waStu wana aegse kirjade könkline seletamine ühen.dafiwad  endid Lutheri watmuS. See AuguStiinuse õpetus ,ja wana aegsete kiMt isade aMAine ja «nõtteWutUS .sal nüüd Lutheri usu kogudusele elu-õhukS ja kännuks .wõt tüwekS, kust ta «välja wõrsuS ja nagu känd nõnda .wõsn. 00, suur vootar tkvalassiao Kavalioasis: KeS Teile seda pöörast juttu rääkis? KaS õpetakse seda ehk nets Sakalaste külakoolides, kuS Küla-ProftSsorid kõrge kathedre peale roniwad ja oma Kooli-3utsidele midagi .Jumalusest"  ette lorlsewad, Tpiuoza ja keS teab kelle õpetusest  kaagutavad, ilma et neil eneSlel selle waimu sügavamast  tähendusest aimu olekõ, mille peale nemad ennast tuetasadk  Meie arwateS teab iga terasem koolipsis, EeSti rahwakoolideS. et just LutheruS kõige selle tnimesetarkuse,  sureliku .pühade", .kirikuisade" ja teiste inimeste .mõttekujutuste" waSta wõitleS, mida Paavst ja Augustlinlased,  FranziSkaanlased ja teised paapstltkud kogukonnad rahwale Biiblt asemel pakkufiwad. Kuida fiiS Mirulase" toimetaja seda mitte ei tea, keda ometigi üteldakse külakoolmeister  olnud olema ? Teie nurjatumad Sakalased: Seda Teie waletate! Walet ja meelesegadust arwate Teie .tähtjaS" ja .tarwiline" olema, et Teie oma muti ja roti tööd kamalusega, pimeduses ja saladuses .toimetada" wvikstte. See on see .midagi", mida Teie .selle pääwa waStu walmlStamisekS" omalt poolet .teha" tahate! (Jääb pooleli.) Meile kirjutakse Tallinnast: .Meie waikfed Wana-Eestlased oleme nagu unest ergutatud lapsed, keS enam kergest ei uinu, kui midagit kära neid äratanud. Nenda on ka meiega lugu, kui meie aealehta suurema hoolega  hakkame tähele panema ja mitte paljalt teadaandmifi ja kuulutust läbi ei maata ja fiiS kapi peale wiSka. Meie arwäteS peaks see nenda olema, et kui üks leht teisest midagi wvtab ja seda oma lugejatele seletada soowib,  fltS peaks see täielt nende sõnadega sündima, kuida see telseS lehtes seisab. Kui seda teisiti tehakse, siis on see paljas solk ja male. Nenda lugesime „Tall. Sõb." Nr. 27 seeS, kuS Ateksandrikooli aSjust räägiti: .StiS jääb Aleksandrikool liikumata Sakalaste, EeSti rahwüse  ja Ewang. Luth. usutunnistuse kiriku salaliku weriwaenlaSte  wägiwalla alla." Nüüd lueme Mirulase" Nr. St seeS, et see leht neid sõnu nenda kirjutab: .SitS jääwat ka Aleksaudrikool ikka liikumata EeSti rahwa ja nüüdsete wõttjate kätte." Kuida need laused üht ja sedasama peawad tähendama, seda wõib üksi Mirulase" toimetaja mõista; lugejate arwaieS on see koguni teisiti. Kuti .Tall. Sõb." Sakslasi, Eesti rahwa häwitajaid mõtleb ja nimitab, seal nimetab »Wirnlane" lihtselt EeSti rahwast. Meie möiSlüse järel on EeSti rahwaS üks ise tähendus, Sakalased Mirulase" toimetajaga seltsis, hoopis teine. Seda peame imekS panema, kuidas herra Zärw sest aru et saa, see on jo igal lapsel selge. U?S mees, kes aealehte kirjutab, peab kõige pealt ka lugeda Mõistma, aga see näitab fltn kahtlane olema. Kui rahwas sest aru saab, fiiS heidab see üht tumedat marju Mirulase"  toimetaja peale. Ligemise armastuse pärast annak- We herra Zärwele nöuu, rõugepanijakS hakata, see oleks rahwal kasulikum. Meil näitab, et see Mirulane" oma enese kallist wäljaspooltst, ihulikku inimest igaS aSjaS heämeelega EeSti rahwa selja taha peidab, nagu metke Kooli-JütS eide taha, kui koolmeister tõsiselt ta peale «vaatab. Kui .Tall. Sõb." kord tõfise sõnaga ütleb: Mirulane" kõige oma seltfilaStega om EeSti rahwa äraandja,  ümberrahwaStaja", kohe on Mirulaseõ" lugeda: .Tallinna Sõber" on hirmus kurjategija, laimab kõik! rahwast jaost tema .parema püüdmiste" wavtane." Pöörame fiiS kord otse Mirulase" toimetaja poole ja küsime: auuStatud herra ISrwl Missuguse rahwa .paremate püüdmiste" waSta, esiteks ükski Saksakeeli leht, teiseks EeSti .Tallinna Sõber" on ,Võidelnud" ja mida .takiStatanud" ? Meie lihtfe mõistuse järel saab Teil tõsine waStuS natuke raske olema. Olge Teie, ja oleme meie kord tõelikud ilma kawalufeta. 3a kui meie selleS õnnistatud lapselikkus meeles asja peale waatame, fiiS peame ütlema : Paremate püüdmiste, hariduse ja loodusliku  edenduse waSta ei ole keegi mttte üht poolt sõna kirjutanud.  Kõik on selle poolt olnud ja on selle eest kostnud,  ja saamad ikka selle eest seiSma ja kostma. Siin m aga üks suur eksitus, mis segadust teeb, mida ei ole tähele pandud. See on see, et need kaks sõna .rahwaS" ja .rahwameeS" ära wahetalud ja üheks tehtud saamad. KuS .rahwameeSte" ja nende hullutamiste wasta «võideldakse, seal laetakse seda tohe rahwa wasta. Waatame EM rahwa peale. Rahwas soowib paremat ja puhtamat elu, hariduse ja õpetuse läbi. Seda haridust ja õpetust on need teatud ja rohkest teutatud .rahwa waStased" kaua aega enne põhjendanud ja joonele seadnud, kui .rahwameeSte" aimu siin ilmas oli. 3a seda, kindla põhja peale rajatud, looduslikku ja kasulikku haridust, seda kaitsevad ja edendawad täna pääwant need alleshoidwad lehed ja mehed ja ringkonnad, keda nendanimetatud rahwuSlased  sõimavad. EeSti rahwas peab omaS auusaS iseolemises kaSwama ja edeMma, ilma mmßnata ja ümbersalwimata, omas kirikus,  omaS wanematest päritud ja tuutud usutunnistuses. omaS auusaS Eesti nimeS. See on aga otse. mis .rahwamehed" mitte ei salli. Sellepärast neid lehti, neid mehi ja neid ringkondafi .rahwa wastasteks" nimetakse, kes üksi ja ainu Üksikute meeSte ja erakondade tuju wasta wsitlewad, ligemalt waadata, aga just rahwa eest wsitlewad,  et tuisulased ja eksitajad rahwast kraami ei weaks. .Rahwamehed? ja, kes ja mis need on?", küsib ehk mõni kahtlane hing. Kuida peab kostma, wana suitsuke? .Rahwamehed" on oma enese aru ja kuulutamise  järel Kõik rahwaS. Aga wennike, sest ei saa ka weel õiget aru: Kuidas wõib mõni üksik meeS .kõik rahwaS" olla? Waata wend, see on küll kentsakas, on raske mötSta, aga nii see ometigi olla. Üks rahwameeS teeb, räägib ja kirjutab palju aSju .kõik rahwa" nimel kui temale ka keegi selleks «voli ei ole annud. RahwameeS kirjutab näiteks, .kõik rahwaS" soowida, et suuremad talukohad  peawad weikeiks tükkideks jäutatud saama, et iga hingele natuke maad saaks. Ligidal ja kaugel luetakse ja ustakse, et EeSti rahwas seda soowib. Teiseks kirjutab ta, .kõik rahwaS" soowida suure igatsusega omawanemate usutunnistusest ja kirikust wälja aStuda. NendeS asjades ei waata rahwameeS kellegi õnne ega õnnetuse peale, kui see aga tema enese aSjaga kokku läheb ja temale kasu toob. Soowid sina ehk kirikusse, 3umala sõna kuulma minna, rahwameeS kirjutab: rahwaS tahta theatre mängu näha. Tema soowib sinule ülepea aSju, mis sinule iial meele ei ole tulnud. Sest wsid näha, armas wend, kui tarwiline loom rahwameeS on. Aga kõige nende heategude  kõrwaS peame ikka teraselt tema näppude peale waatama, wõib wahest juhtuda, et meie worSti soowime ja saame käkki. Nende kahe r. r. wõõriti lugemise ja tähendamise läbi tulewad ka aealehtede wahel waidlemifed. Kirjutab ükS: .rahwamehed", fiiS luewad rahwamehed: .rahwaS", nagu ei mõistaks ükS teise keelt. Kui see segadus kord selgib, küll tuleb siiS ilmsiks, et need mehed ja lehed kõige rahwuslikumad  oliwad, keS ennast kõige wähem nenda ntmetafiwad,  ja kõik püüdsiwad meie armast Eestimaad ja rahwast  parema järje, hariduse ja elu puhtuse poole juhti da. Waatame weel, kuida waStalifi sünnitakse. Kas oleme selles ilmasüüta, et meid ja meie asutusi teiSte, ja ka meie oma külmema merega meeste poolt wahest pilgatakse? Meie oleme seda mitmes asjas ära teeninud, oma suguwere  sõelumisega ja aia tegemisega, EeSti rahwa ümber. Waatame paar aastat tagasi, .Linda" Seltsi asutamise peale. Seal ei tuluud ühegi haritud inimesele meele, seda pilgata. Tähtsad Tallinna kaupmehed socwifiwad sellest EeSti asutusest osa wõtta, seda oma asjatundmisega ja osawusega tuetada, wõime ka ütelda: teele juhatada. Aga miS sündis? Neil ei olnud wana isade ristimise raamatud  kaasaS, nemad oliwad .Saksad". Neid ei tohitud Eesti asutuses wasta wõetud saada; nende suguwert oli segane. KaS see sõelumine ja kurnamine .Linda" Seltsile kasu on toonud, seda meie ei usu. Kas wõime imeks panna, kui nüüd asi tagurpidi lWb ja kui sellest siis naeratates räägitakse? Seda puhuwad siis aealehed kurjaks tagakiusamiseks  üleS, ja waStased on «valmis, kui neil ka laiaS maailmas muud eluaset ei ole, kui rahwameeSte tindipottiS." K . . . S. leniSseiSki kubermangust on meile järgmine  kiri saadetud : .Meie elu siin leniSseiSkt kubermangus läheb ikka ka ühest pääwast teise. Meil oli tänawu wäga pitk kewade ja lumi oli wäga «visa sulama. Kõik põllu- tsö jäi wäga hiljaks. Peale selle tuli kange palawuS, miS oraseid ära körwetada tahtis. Mäherdune wilja aasta meil tänawu saab olema, ja missugune leitus tulema, seda pMMe alles ara ootama. Asuja wangide elu ei oleks siin koguni laita olema, kui Siberi kohtud oma seadusi ja kohusi täita wõtakfiwad. aga et see hoopis ümber pööratud on siis on kõiksugused kurjuse tööd üsna igapäiwised, uudiseta aSjad. Rahwa waimu harimise edenemiseks oleks wäga soowida, meie juureS raamatu kogu asutada. Meie armsal kodumaal on raamatuid wäga rohkest, seepärast oleks wäga palud», et sellest rikkusest ka meile saadetud saaks. Zga kihelkonna kiriku õpetajat palume südamest, meie alandlikku palwet kuulda wõtta, raamatuid wasta wõtta ja meile seia saata, Jenisseist! kubermangu Minussinski  kreisi, Lutheruse usu kolou iidele. Nagu aealehtede läbi kuulen, on meie kodumaa asjad praegu üSna rahutumad. Meie Eesli wendade seas on igal pool?! kokku leppimata olekut leida. Miks peab see nenda olema ? 3a mis kasu peab sellest tulema? Minu soow oleks kõige haritud ja harimata usuvendadele  : Püüdke järelaudlikkus meeles ühendust, üht meelt ja armastust, sest ühendus kosutab, lahutus kautab. Niisama,  armsad fuguwennad, Aleksandrikooli waidlemise aSjus, tehke oma tööd rahulisel meelel. Kõigile hüüan mina: Pidage seda kinni, mis hea on, siis ei saa 3muala õnnistus  miskis asjus tulemata jääma. Püüdkem hoolt kanda oma noore sugu eest, neid koolttates ja kaswatates, karistamises ja 3ssanda poole juhatamises. Kui see tõelikult  ja hoolega sünniks) ei siis oleks meie wangihooned nii täis õnnetumaid usu osalisi, ja niisama ei oleks siin homikupool Wenemaal nii palju õnnetumaid elamas, ära rääkimata õnnetumas olekus. Paluge oma õnnetumate usuwendade eest, keda eneste keskist olete wälja töukanud Siberisse, ja tuetage neid. Aidake meid, et jõuaksime omale 3umala teenistuseks oma weikese kiriku, weikese orikaga  muretseda. Andeid saaks selle lehe toimetus sõbralikult  wasta wõtma, niisamati ka .Ristirahva Pnhapaäwa Lehe" wäljaandja. Edaspidi loodan laiemalt siit elust kirjutada. Oma armsaid kodumaa suguwendi terwitateS auupaklikult C. M. köster-koolmeister Werhhu-Balankas, 28. 3uulil 1883." Selle kirja juure on meil lisada, et meie muidugi rõõmuga malmis oleme, wang-asutajate koguduse auuStatud juhataja soowimist täitma ja andeid waStw wõtma, et õnnetumad  usuwennad kaugel maal, omale kohalise 3umalakoja  saada wõiksiwad. Meie arvame aga, et see ühel teisel teel paremini korda läheks, kui nimelt meie kodumaa koguduste  juhatajad seda tungiwat aSja ametlikult oma hoole alla wõtakfiwad ja ametlikult üht weiket korjandust selle heaks algakfiwad. Meie ei wõi ega taha kellegile ette kirjutada, kuida seda aSja mõnusamalt korda saata tuleks, waid tähendame aga selle peale, kui kristlik ja tarwiline see iseenesest on. Raamatukogu poolest oleks soowida, et kõik meie auuStatud Eesti kirjamehed, kui nemad üht uut raamatut wälja annawad, igast wäljaandest kohe mõned  eksemplarid Eesti wang asutuste heaks körwale paneksiwad  ja nende asutuSte waimu tiku ja waimliku juhatajate läbi, oma õnnetumate wendade kätte toimetakfiwad. Mõned  eksemplarid rohkem trükkida ei maksa palju. Meie omalt poolelt tõutame seda teha. Ehk mötlewad ka Eesti raamatukauplused kauge suguwendade peale, ja saadawad neile omast tagavarast, mis kätte juhtub. .Tall. Sõb." toim. Omalt maalt. Tallinnast Weneriigi «vangikodade ülem, Geheimerath Galkin-Wraski on wangikodade majapidamise üle üht plaani teinud, mis järel riigi kulud wangide ülespidamises, peawad «vähendatud saama. 3ga wang veab «vangikojas seda käsitööd tegema, mida tema oskab. Töö eest peawad kohatised asutused, «vabrikud, kauplused j. n. e. hoolt kandma,, ja raha peab wangikoja kassasse maksetud saama. Kaõ see plaan wõib täidetud saada, selle üle oN kahalised «valitsused  ja ülemad kahtlased. Ametliku sõnumite järel, Leikusekuu 18. pääwast, oli EeStimaa põlluwilja ja heina kaSwu olek järgmine: Leigatud talwwili ei olnud wihma ja niiskuse pärast igal poolel sisse weetud. Kus seda tehtud, seal oli saak koormate järel hea, aga wäljaande ja wilja headuse poolest wäheline. Rukki tegemine oli märja ilmade pärast wiiwinud, oras oli aga heaste üles tõusnud. Suwwili oli tormidest sasitud, küpses pikkamisi ja oli wast osalt korjatud.  Kartuhwlid, pealegi walged, oltwad mitmes paikas mädanemas. Heina tegemine ei olnud weel malmis; kogu poolest oli hein hea, aga wihma läbi wäga palju rikutud. Ülepea oliwad sandid ilmad Läänemaal kõige rohkem  kahju teinud. Rahe kahjudest ei seisnud aruandes ühtigi. Kärbitud oliwad Alutagusemas!, üheS külaS kahju teinud. . NowoSti" sõnumite järel saada kõikiS Wene riikiS, lähemal aeal, neliteistkümmend Põllutöö kooli