Postimees (Endine Pärnu Postimees.) 86. Tartus, Z. augustil. R8«8. Kolmaskümuestewe aastakäik. Äuteü Z tuseü nNüaNs rväkja j>, on Tartus ja Tallinnas saada igd tejsipäewal, Postiga aasti S ri , V- „2„ „ . „ „ V- „ 1„40 „ „ V« „ 1„S0 „ „ „ -/. „-„ 80 „ „ luus „ K 0„ „ „ kuus „ 30., Kolmaskümnesteine aastakäik. Karow, Feldt.Wiuter, Rakweres: Kuhs, Treumaiin, Paides! Seidclberg, Toris! Martson, Wõrus: Bielrose, Walgas! Radolff, Põltsamaal: Leih- Lang, JShwis: Hcho, Keilas: Maaberg, Eestlased Peterburi kubermangus. (Järg.) käsu üleastumisega kasivad käsi käes wiicnda, kuuenda ja kaheksama  käsu rikkumine. Needgi õitsewad tubliste  Eestlaste seas. See on muudel rahwastel,  kelle seas Eestlased elawad, wäga hästi teada. Ja et Eestlased Pet. kub. nii sagedasti-paha teemad, siis wihkawad niuud rahwad neid rohkesti ja räägiwad põlastusega  pahategijatest Eestlastest. Asi on praegu nii kaugel, st kui kusagil midagi paha sünnib, juba iseenesest Eestlaste  süüks lükatakse, ülekuulamine seletab teadu pärast, et .iga kord sugugi Eestlased pahategijad ei ole, aga. Peterburi rahwa arwamine on korra juba nii, et iga paha teo pärast ikka Eestlased süüdlased peowad olema, sest.et nad neid ju vii. on harjunud tegewat. si lepää wõib ütelda, et Pet. kub. praegu häbi on Te st lase nime kandal Kui sa ennast Pet. kub. Eestlaseks tunnistad, siis mõteldakse sinust alati Noh see on niisamasugune karutükkide tegija kui A. wõi B. Et Pet. kub. õigeidgi  Eestlasi osa elab, selle Pääle waatab awalik arwamine koguni wäha, waid mõistab juba ette õiged ülekohtiKtega hukka. See on tõesti kurb lugu, mis iga õige Eestlase  südamele walu teeb! Paraku on Eestlased  ise asja poolest süüdlased, aga kahju küll, "nüüd peawad õiglased süüdlastega ühes koos kannatama I Nüüd peab iga õiglanW  Eestlane seda waletunnistust kuulma,  mis Pet. kub. rahwas Eestlastele andwad,  nimelt: Jgg Eestlane on war  as! Kas see pole kibe kuulda küll I Seda ütlust olen ma nii mõnd kümment korda kuulnud. Nagu enne nimetasin, nn üks halbduse põhjus see, et palju Eestlasi kodumaalt halbduse juba kaasa on toonud. Teine weel suurem halbduse edendaja on see, et Eestlased Pet, kub. hoopis ilma hinge ja maimu roata elawad, ja täiesti vina käe pääl asuwad. Usu asjus on Pet, kub. Eestlased otsegu eksinud Koolisid Pet. kub. Eestlastel ei ole, et see Eestlaste hulga pääle  tähenda.  Mis Teshkowa kool näituseks Gubanitsa suure ühiskonna kohta. Simititsa mehed on agarad olnud ja enestele tubli kooli muretsenud, aga kui palju on Simititsa. meeste sarnased mujal? Noorus kaswab siis täiesti oma paäd ülesse. Ei ole tedagi, kes lapsi sunniks lugema õppima ja teiseks, kes neid lugema õpetaksgi. Nii ei saa siis lapse waim maimulist  ega kombelist hakatust. lastel kooli ci ei ole lastel ega wänematel  kirikut. Ülekohus on ometi ütelda, et kirikut ei ole, sest Pet. kub. on mõnigi Luteruse usu kirik, nagu Spanko, Kolpano, Gubanitsa, Moloskowitsi, Nowasolka, Kapuudub,  see on õpetaja. On õpetajadgi, aga need on, näed. Soomlased, sest Pet. kub. kogudused on Soome kogudused. Ja ükSgi Pet. kub. Soome õpetaja ei ole Eesti keelt weel täiesti kätte õppinud ehk küll iga õpetaja koguduses nii palju Eestlasi elab. Eestlaste eest kannatvad nad koguni wäha hoolt, kui ka Eestlased endid Soome koguduste  liikmeks üles wõtta on lasknud. Jumala  tunnistust Peetakse Eestlastele koguni harwa, mõnes kohas ainult paar korda aastas. Teistes kohtades umbes paari kuu ja seega on asi malmis. Palju on neid ! Eestlasi/ kell Schultzi jutluse raamat kodu ou ja kes ise säält jutluse paremini ära loewad, aga armastus kiriku wasla ajab n°id siisgi kirikusse minema. Kõigi puuduste  pääle waatamata on kirikud Eesti jutluse ajal inimesi täis, kuna Soome jutluse  ajal wäga wähe jSoomlasi kirikus nähtakse.  Jutunurk. Möldri saladus. (Järg.) „Pian ma tunnistusi weel Sinule ette tooma? Mul on neid .küllalt! Sinu kirjad,  Sinu sõrmus siis weel need tuimad  Riias, kellede nähes ja teades Sa iga päew minu juures käisid! Aga ma ei tahagi, et Sina mind siin weel edespidi näed I Sina ei saa enani oma tegu parandada  ! Sina elu murdnud ma pian surema! Siin on sinu tütar!" — Baroni proua, Teie niamma oli ukse Päälc tulnud ja Laura rääkimist kuulnud; baron ei ka Laura ei pannud teda tähele. Ta jäi kahwatanult ukse pääle seisma. " „Kasi> kasi siit oma lapsega >" „Mina lähen, aga see Sinu oma lapse ärasalgamine ja põlgamine saab Sinu elu õnne igawesti ära rikkuma! Minul on ka süidi, aga et Sina oma lapse ära Põlgad, seda ei anna Sulle Jumalgi  andeks I Mina annan Sulle andeks, et Sa mu elu oled murdnud ! Ma olen Sind armastanud õiglasemalt ei wõi inimene enam armastada, kui mina seda tegin. Mina hoidsin- Sinu auu, ja ei tulnud  enne wälja, kui kindlasti teadsin, et Sa teisega abielus oUd! See on minu armastuse Hpalk! Ela hästi! Jumal saab Sinu tegu Sulle kätte maksma " Laura Pööris ennast minu poole; see ei olnud enam õrn tütar, see oli elutormides!  läbi käinud naine. Baroni proua langes kiljatades maha bpron ruttas temale kohmeianult appi, ta lükkas oma mehe enesest eemale, ka põgenes  tema eest. . . . Weel selsamal päewal sõitsin ma Walistalt oina tütrega ära. Aia tülitsesin  Teie isaga hirmsasti, ma oleks teda Teie olite sel korral ligi nelja aastane." „See on hirmus, mis Teie rääkisite! oli wäga palju kannatanud; jurm sai temale päästjaks; Jja Martinil wecrcjiwad  suured pisarad palge-ele ja ka baroni laugudel kaks pisarat. „Elli on ... " „Ja minu mamma?" „Ka tema suri warsli pääle selle. Suri onia mehe pärast, les nii hirmsasti teda oli petnud! Keegi ei tea, ei Elli baron Lindowi tütar on, rohkem kui Teie isa, mina ja nüüd Teie l Baron Albert on kül seda saladust muidugi teada omale pidanud. Minust ega Ellist ei tea ta ka wist midagi, sest Wana weski, mida ma warsti pääle Walistalt ära tuleku ostsin  on siin kõrwal ja Walistalt ligi 40 wersta eemal , , , Wõib ka olla, et Teie isa ammugi kõik juba ära on unustanud,  aga Jumal ei unusta! Tema saab teda leidma!" „Jsa Martin! Teie olete minu õde kaswatänud I Teie olete temale isaks olnud! Ka minule olete Teie hää olnud ma ei jõua Teid tänada!" „Pole tarwis, olete ju mi»» poeg." „Jah Teie poeg! Minul ei ole muud isa! See inimene, kes oma last on ära salganud, ei ole minu isa!" „Eks see ole Jumala sõrm! Baron Albert surmas minu ainsa lapse, nüüd on mul aga Jumala tahtmise järele kaks „Elli ei tea wist midagi I" ütles baron lühikese wahe järele.^ „Ei, ma ei ole seda kellegi awaldanud  I" Kahwatanud, udust ümber piiratud kuu jpaistis aknast sisse. Toasolejate meeled oliwad wägewasti erutatud, möldril liigutatud minewikust ja baronil möldri saladusest . . . „Ehk on Ellile, minu õele, tarwis arsti tuua, ta oli kaunis kaua mee all, wõib olla wiis minutit" sõnas baron pika wahe järele. Nad läksiwad Elli tuppa. Wana weski õiis magas siin rahulikult woodis öölambi nõrk walgus langes ta natukese kahwatanud näo pääle, Baron waatis kaua tema pääle, surus möldri kätt ja sosistas mitu korda. „See on minu õde!" Niisama tasakest! läksiwad nad jälle ära. Mölder juhatas baronile magamise toa kätte, ise walwas ta aga hommikuni Elli juures . . . Päikene oli juba kaunis .kõrgel, kui baron üles ärkas. Ta pani eunast ruttu riidesse ja otsis siis isa Martini ülesse. Elli oli ka juba woodist wäljas, mölder oli temale lühidelt ta elulugu wõi õigemini sündimise seisust. Ta sirutas mõlemad käed baronile wastu. „Mu wend! Mu päästja! Minu wend wend!" hüüdis ta pool nuttes, pool naerdes. „Mu õde" hüüdis baron mitte wähem rõõmsalt, oma õde esimest kord rinnale surudes ju suutelcdes Lõuna oli iuba ligidal, kui baron Koitlale hakkas minema. Ta tahtis nüüd kõik tädile ära rääkida, ja 4al Walistal enam midagi tegemist ei Äe. Koitla puiestikus tuli talle Hulda wastu. „Kus Sa olid Oskar?" küsis Hulda. „Meie ootasime Sind põnewusega. Sinu papa kutsar tuli juba hommiku siia, papa on käskinud Sul silmapilk Walistale sõita." „Walistale?" „Jah, kutsar ootab hommikust saadik Tubakas, tema kaswatamine ja tarwitamine  maailmas (J-rg.) Tubakas armastab kohedat, ka pehmet sooja ja weidi liiwäst maad, mis parajal mõõdul  Peab rammutatud olema, aga mitte liig ohtralt, sest lehtede sooned wõi arud saamad muidu liig jämedad. Suitsetamise tubaka tormis pruugitakse ennemini taimlist sõnnikut, kuna ninatubakale elaja-sõnnik parem on. Kui tubaka taimed 30 kuni 40 sentimeetrid  pikaks on saanud, siis mullatakss neid.- Halkamad nad õitsema, siis nopitakse õied iga päew ära; selle läbi läheb taime ramm kõik lehtede sisse, kuna õied ta muidu omale tarwitaksiwad. Ka kõik kõrwalised wösud, mis taime külge ajawad, peab ära lõikama. Tubaka taim peab ühe mariega olema, mille külles kuus kuni kaheksa suurt lehte on. Kehtede küpsus ilmub sellega, et nad kollakaks lõõmad ja longu jääwad. See sünnib kõige enne alumiste lehtedega, mida siis kohe ära murtakse, mispääle 2 kuni 3 nädala pärast järgmised ning niisama kaua aja pärast wiimascd lehed küpseks saamad. Alumised lehed annawad pahema, keskmised parema tubaka. Lõikuse järele pannakse tubakas kuiwama. Kõige esiti lastakse lehed 24 tundi lahtises õhurikkas kohas, rehe-all wõi mujal, laiali laotatult seista, et nad oma niiskuse wälja wõiksiwad aurata. Siis lükitakse üksikused lehed nõelaga nööri sisse ja kinnitatakse nöör pingule seinte külge, aga lehed olgu nööris üksteisest nii kaugel, et nad kokku ei puudu. On sügise kuim, siis wöib tubakest juba 8 kuni 10 nädala pärast nöörist ära wõtta; märja sügisega ei tohi see aga enne sündida, kui alles kewadel. Sell puhul on siis ka tarwis, et tubakas nöörides sagedasti saab ümber lükitud, nõnda, et lehed, mis enne keskel oliwad, siis jälle äärte Poole pannakse. Kuiwakssaamise märk on, kui lehe keskmine soon kröbiks on saanud, kõma ja rabe on ning murdes pooleks lähab. Päris mabrikutöö tubaka juures algab alles nõnda nimetatud „fermenteerimisega"  wõi käärimisega, misläbi tubaka olek pruukimiseks saab, Ainult see tubakas mis soojades ja palawates maades kõige parema ajaga kaswab, wõib kohe pärast kuiwatamist  suitsetatud saada. Enamasti on aga tubakalehtede! sellel wärskel olekul liig palju uimastawat wõimu sees ja nende suitsul on liig halb hais juures. Fermenteerimise  wõi käärimise läbi kaowad aga kõik halwad ollused ära, nikotin taganeb ja muutub, nagu juba tähendatud, wähemal osal nikotsianiniks, mis tubakale peene ja armsa lõhna annab, --- Käärimine algab sellega, et tubaka lehed  soolweega ära niisutatakse, ka iseäraliste soustidega. Siis pannakse lehed tuulsesse öhurikkassc ruumi hunnikusse kuiwama, nii, et warre otsad sisse poole, lehe otsad wälja poole jääwad. Lehtede hunnik läheb siis warsti iseenesest palamaks, kõige rohkem seestpoolt, mispärast waja on, et lehti -sagedasti  ümber tõstetakse, nii et kõik ühetasast soojust saamad. Liig wähene palamaks saamine ei ole hää; liig rohke põlema minemine teeb jälle lehed ka mustaks ja kaotab hää lõhna ära. Soojuse korraldamiseks ja parandamiseks peab siis soojamöõtja appi saama wõctud, (Järg tuleb,) Politika ringwaatus. Öhe Prantsuse ajalehe toimetajanna, proua Adami, poolest awaldatud Vismargi seletus keiser Friedrichi kohta on koguni ootamata suurt liikumist ja tähelepanemist äratanud. Tähendatud seletuses tuuakse kõiksugu imclikka asju õnsa keiser Friedrichi kohta ette. MZismargi ajaleht „Nordd. Allg. Zeit." ja teised Saksa ajalehed ajawad  seda kirjatükki maleks. Ta olla ainult iseäraliste põhjuste pärast wälja mõteldud kiusukiri, milles sõnagi tõsidust ei olewat. Saksa keisri hiljuti sündinud poja ristmine  saada 14. augustil Potsdamis olema. Leina-aja pärast ei saada mitte suurt pidu peetud. Rootsi kuningat Oskarit oodetakse