arst ka, sellest awalikult ei räägi, miS minu haigete haigewoodi  juures sünnib." Et aga need inetumad tülitsemised  lõpekstwad, mis nii wähe kõrge haige woodi ette mahuwad, ou Dr. von Vergmaun ennast Keisri arstimisest lahti palunud, miS muidugi enam jäädawalt ei aita, aga ka igatahes tulla lubanud, kui tema abi kibedast tarwis läheb. Tema asemele on Professor Dr. von Bardeleben kutsutud. Dr. Mackenzie sai juba mõne nädali eest Hohenzollerni kõrge kojarittre-tähe, aga Saksamaa  rahwa keSkis ei saa tema head mälestust järel jätma, kelle poolest temale süüd antakse, et tema Inglismaa politika  tarwitusekS hakatusest saadik arusaamist haiguse loomuse  kohta seganud on, kui leikamisest weel jäädawat abi oleks loota olnud. Niisamati näib Saksa rahwa süda selle läbi ka KeiSri-praua Victoria poolt pööratud olema, kellele süüd antakse, et tema omas südames rohkem Inglismaa  Kuninga-prinzesfiks jäänud on, kui seda Saksamaa  Keisri-trooni aStel ja weel wähem selle trooni peal tarwis läheb. Würst Bismarki näib Inglismaa Kuninga-praua  iga nõuga lepitada püüdma. Tema laSta ennast maalida ja tahta seda pilti Würst Bismarki abikaasale  kinkida, ülepea hakkab Inglismaal ikka rohkem healefi helisema, kes päriwad, et Inglismaa ennast otsekohe  ja taieste Kesk-Europa rahu-ühenduse (Saksamaa, Austria ja Jtalia) kõrwa heidaks. Seal arutatakse, et Boulaugistlaste käratsemistest Prantsusmaal wiimaseS joones muud ühtigi tulla ei wõi, kui kol m a s Keisririik,  et see muud ühtigi ei tähendaks, kui sõda, sest ainult sõea läbi wöida Keisririik ennast .rahwuslikuks,"  s. o. nende käratsejate meelepäraliseks teha, kes .kättetasumise"-sõda päriwad ja kõige rahwa healt wägiwallaga  oma alla sunnivad. Siis aga olla ka Prantslaste  ja Wenelaste kardetawat wennaslust oodata, mis ennast loomusiikut teel ühes ka Inglismaa wasta pöörata. Wenelased saada siis wägemama wõimuga India poole tungima ja Prantslased kõige jõuga Inglismaal maale tulla katsuma, kus nemad nii wähe harjutatud sõeawäge ees leiakfiwad. Sellest hädast wõida Inglismaa ainult ligema ühenduse läbi Kesk-Europa suurriikidega peasta. Ühes kardamad aga Inglased ka, et Kesk-Europa ühendus neid täieks liikekS wasta ei wöta, enne kui nende sõeawägi  parema korra peale seatud on. Sellepärast nõuab seal nüüd Söea-Minister Lord Stanhope tungiwalt seda korraldamist. Kõige nende plaanide täitmise peale ei wõi aga lootust ega kartust olla, nii kaua kui üks keeletu surija Saksamaa Keiser on; senni seisab kõik suur polilika  kammitsas. Würst Bismark olla kinnitanud, et !ema lähemal aeal mingisugust rahurikkumist ei karta. Wene Keisri tahtmist tunda tema wäga heaõte. Hiljuti sai Kindral-Adjutant Graf Jgnatjew Slawi Heategewa Seltsi juhatajaks walitud ja Kindral Bo gdanowitsch  sai MiniSteriumisse kutsutud. Mõlemad  on kui KõikslawlaSle esimehed tuntud ja sellepärast  oli Prantsusmaal watmustus Wenelaste kohta uueöte üles leekanud, miS juba jahtumas oli olnud.  Würst Bismark kinnitab nüüd hirmu suigutamiseks, et Wene Keiser neile mingisugust wõimust wälise politika üle andma ei saada. Homikumaa aSjade kohta arwata Würst Bismark, et Austria polttikused ennast rahu-teelt eksitada ei lase, kui Balkani poolsaarel midagi tamsest roopast libiseb. Konstantinopeli kaitsemine jääda Inglismaa  hooleks, nagu ennegi. Ülemal nimetasime, et Saksamaa Keisri terwise üle segased sõnumid tulewad. Silmanähtawalt pünawad need erakonnad, kes wahe-aeal Niigipääwa wõimust Riigiwalitfuse wõimuse kulu peale laiendada himuõtawad, Keisri haigust ikka weel wõimalikult  kinni katta; see ei taha aga ega taha õiete korda minna.  Nenda kuulutakse ühel pääwal: .Keiser tegi käimise-katsumisi,  mis heast korda läksiwad; ülejärgmisel pääwal: .Rohkem mäda-wätjaheitmise läbi oli Keisri öö-rahu aeguti rikutud ja tema jõud on sellepärast täna natuke nõrgendatud." Selle jõuu.natuke nõrgendamisest" ei wõi jo suuremat juttu olla. kes .käimise katseid" teeb. Igalt poolel tunnistatakse aga, et pea-haigus, kurgmkreebs, ikka ja ikka edasi nihkub, mis ridade wahelt selgest lugeda laseb, et kellegi! enam lootust ei ole. Prantsusmaal seisab nüüd Deroulöde jälle nendanimetatud  .Jsamaa-liiga" eesotsas ja see seltskond on oma programmi uueste korraldanud, milles kangemat rõhku Eljass-Lothringi maakondade tagasisaamise peale pannakse. Seda on awalikult kuulutatud, aga ühes kuulutab Deroul6de  ka, et .Jsamaa-liiga" ennast kõigist wälisest politikast eemal hoida tahta. Kuida need kaks kinnitamist kokku mahtuma piawad, seda suudab wist Deroulede üksi ära mõista. Boulanger tahtis Jürikuu 29. pääwal läbi maa teisima minna, nimelt Nord-departementi, oma waimustatud  walijaid teretama, niisamati ka mitmesse mäe-kaewandusesse,  töölistele kõuest pidama ja ära seletama, kuida kma kõiki elu-raskust häwitab, kui wõimust tema kätte üntakse. Boulanger on üht raamatut wälja andma hakkknud,  milles tema wiimast sõda Saksamaa wasta hukka sisistab ja ennast otse rahu-inglikS kiidab. See kõik ei o näi aga palju aitama. Repubükanlased paremalt poolelt ja paheMlt poolelt ühendawad ennast tema wasta ja tahawad  Floquet' Ministeriumit tuetada, et Boulanger Republikat  ei lõhuks ja Keisririiki oma enese ehk ühegi teise Nime all ei asutaks, Ka Orleanistlased taganewad temast ja kergest wõib olla, et tema esimene tormi-jooks tagasi löödud saab. Et tema sellega aga jäädawalt lepiks, seda ei ole arwata. On Repubükanlased esiteks natuke rahu saanud, küll nemad siis jälle pea oma keskis riidu lähewad ja küll Boulanger ja tema seljatagused siis ka pea jälle wainul ilmnwad. Partsi ümberkaudu on mitmed  klaasi-wabrikud oma töö seisma jätnud ja töölised lahti lasknud. Partsi linna-nõuukogu on neile 10.000 franki abi-raha määranud, mis küll wist palju ei aita,— Prantsusmaa ÜnnadeS ou Ünna-nõuukogude waüuüsed käsil. Tamne on 206 Republilanlast ja 26 Hoidlast maütud. Boulaugistlaste nisu ei näi enam heaste õitsema.  Siiski ou tema kolmes linnas walitud.  Jürikuu  28 pääwal algati ParisiS näitust Bastille lõhkumise mälestuseks. Minister-Präfideni Floquet pidas kõnet, mille tera ennast Boulanger' wasta pööras. MiS otsust  Prantsusmaa liikumise üle piab tehtud, mis lootust ehk mis kartust selle külge köidetud saama, selle peale on raske wastust anda, Nepubüka wõi wabariik oli Ristiusku  ametlikult wälja pühkinud ja oli ikka maailma rahu ähwardamiseks ringkonnad soowifiwad sellepärast  Monarchi-riiki Prantsusmaale tagasi, et Ristiusk seal jälle jalapaika leiaks ja üks kindel walitsus käratsejaid  rahule sunniks. Nüüd wõiks ehk Monarchi-riik asutatud  saada, aga kui see meeste abiga asutatud saab, nagu Boulanger ja Deroulede, s. o, umbusu, wale ja pettuse abiga, fiiS ei ole sellest ka paremat korda looka. Hollandis on rahwaS mures oma waua Kuninga tormise parast. Kuningas Wilhelm M. on 72 aaStat waua ja juba mõnest aeast saadik neerude kiwitõbes haige, mis teda wiimasel aeal nii nõdraks on teinud, et tema omast tuast ega ka woodist wälja ei pease, ja et tema surma igal pääwal oodata wõib. Temaga sureb wiimaue meesterahwas Orauia suguwõsast ja Hollandi troon ja kroon langemad tema tütre, Prinzess W-lhelmiue kätte, kes nüüd 8 aastat mana on, kelle heaks riigi põhjusseaduS  niipalju muudetud sai, et üks naesierahwas Hollandi  krooni peale saada wõib ja riik segaduste eest kaitsetud  on, mis muidu pärast Kuninga surma tulnud olekfiwad.  Nüüd on aga Hollandi Kuningas ühes ka Luremburgi  Sunrherzog ja seal ci luba pöhjuSseaduS üht naeSterahwafl  trooni peale. Luremburg on üks wana Saksa riigimaa ja lähem pärija on Nassau Herzog Adolf, aga suurem jagu Luremburgi elurahwast ou Wallonlased, Prantslaste ligisugulased, kes üht Sakslast omaks walitsejaks  ei taha. Juba aastal 1867 päris Keiser Napoleon  111. seda weiket maad Prantsusmaale, aga Preusfi Kuningas Wilhelm, hiljemini Saksamaa Keiser, kes juba sel aeal Põhja Saksamaa ühendatud riikide juhataja oli, ei lubanud seda ja juba siis kippus Luremburgi küsimisest  sõda Prantslastega tulema. Kergest wõiks pärast Kuningas Wilhelm 111 surma fee Luremburgi küsimine uueste pääwakorralr toodud saada ja sel põnewal aeal suurt segadust ja kära teha, wõikS üleüldise sõea tuld leekama panna, milleks jo muidugi palju muud et puudu, kui üht sädet. Põhja-Hollandiõ on töölised jälle kaugest?  kihisemas. Leeuwarden'isse on walitsuS 70 soldatit sealisele sõeawäele abiks saatnud Jtaliast, Jürikuu 20. pääwal katsuti RoomaS üht uut lõhkumise rohtu läbi, kuS juures üks karp enne-aegu lõhki kargas ja Kronprinz kergest, kaks pealikut raskemast haawatud saiwad. Ätna mägi on mürifemas ja suitsemas,  kardetakse purskamist. Parlamenkis on küsitud, kuida aSjad Jtalia ja Prantsusmaa wahel seisawad. Mi> nister-Präsident CriSpi on wastanud, et Jtalia ühendus Saksamaaga ja Austriaga maal Jtalia tarwituSte kohaline  on, ühendus Inglismaaga merel. Sellega on esimest kord ametlikult tunnistatud, et Jtalia ja JngüSmaa wahel  ühendus on. Asjad Jtalia ja Prantsusmaa wahel olla head; pealetungiwat politikat Prantsusmaa waSta Jtalia walitsus ei lubada. Wahemeri ei pidada mitte Jtalia jarweks saama, ei aga ka mitte Prantsusmaa ainuswalitfuse  alla langema. Inglismaale kipub Lõune-AmerikaS tüli ehk ka koguni sõda tulema. AaStal 1833 oli Inglismaa sõealaew .Clip" Falkiandi ehk Malnini saarde alla tulnud, Argentina  asujad ja kohtud sealt ära ajanud ja maad oma wõimuse alla sundinud. Selle wasta on Argentina walitsus ikka waielnud ja nüüd on fee afi uueStc pääwakorrale  toodud. Teine tüli on Venezuela ga. Hollandlaste käest wõtsiwad Inglased Guayana asumaa  12,000 ruut-kilometriga, nihutafiwad seda aga aega mööda Brasilia ja Venezuela kulu peale laiemale, künni see nüüd ligi 250,000 runt-kilomekrit suur on. Tagajärel wõetud maa piiretes on ka Orinoku jõe sun ja kullakaewandused  Kallao, Karastal ja Guacipati, kõige rikkamad, mida maa peal tuntakse. Kui need kullakaewandused lei- tud saiwad, siis nihutafiwad Inglased oma asumaa piiresammaid  ühtlaselt 200 kilou etnt läänepoole ja asi oli walmis. Venezuelas oliwad sel aeal mässamises ja sealt ei wõinud selle wagiwalla wasta muud teha, kui sõnu. Nüüd ou aga Venezuelas rahu, riik ja rahwas on kosumas  ja pärib seda tagasi, mis tema oma on. Põhja- Amerika Ühendatud-riikide walitsus on wahemeheks kutsutud  ja see asi on praegu Washingtoni Senatis. Kui see aga mitte ei piakS mõjuma, siis tahamad Venezuelalased seda wägiwallaga tagasi pärida, mis segasel aeal wägiwallaga  wõetud sai. JnglaStel ei ole seal palju lootust wõidu peale. Selle maa leitslikku palawat nemad ei kannata ja Venezuelalased ou wahwad sõeamehed. Balkani pooÜaarel on asjad ikka peale käärimas. Tüli (Kreekamaa ja Türgi waütsuse wahel olla küll sel korral waikimas, aga lepitusest ei mõi juttu olla, enue kui (Kreekamaa pärimised, mis ennast Berlini kongressi otsuse peale tuetawad, täidetud on, mis aga heaga wist mitte ei sünni. Makedonia olla nii wäga räölvti-salkudega täidetud,  et seal keegi julgusega teed käia ei usalda. Serbias  ou Ministrite wahetus erakondade tuhinaid uueste elule äratanud, kelle tunde-fõnad .Venemaa" ja ,Austria"  on. kui ehk Serbia ka ise sekeS rebimises katkeks. Endine MiniSter-Präsidenl, Kindral Gruitsch, on ülepea  teenistusest lahti laStud ja pensioni (armn-leiwa) peale pandud. Tema järeltulija, Khristitsch, seisab nii kangest wabalaste ja Wene erakonna wiha all, et tema wist kauaks ametisse ei jää. Seal on ka jälle üks satk Bulgaria põgenikkufi kinni wõetud, keS kodumaale, mässamist kihutama, minna tahtsiwad, senni aga Bosniasse  rööwima. Bulgarias on Popow, Bonew, Bankow ja Kaliamow omaift auunimedest lahti ja wangi inõistetud Popow neljaks aastaks, teised wähema aea pcale. See on sõeawäe, nimelt kõrgemate pealikute, keskis palju pahandust teinud ja igatsus Würst Aleksandri järel on uueste kasivamas, Prinz Aleksandri isa sai selle nädali mitmuste pääwade seeS Wiini, Keisri wõerusele, oodatud. KaS tema wsernskäigul Bulgaria asjadega tegemist on, seda ei ütelda muidugi mitte. Prinz Ferdinand on omas riikiS reisimas ja tahta Bulgariat Jda-Rumelinga ühes Türgi ülewalitsuse alt lahti kuulutada.  kui tema wasta suurriikide poolt mingisugust wägiwalda  tarwitakse. Selle läbi loodab tema rahwast oma poole pöörata. Erzpiiskop Klementi on ametist lahti lastud, kihutumiste pärast Prinz Ferdiuandi wasta. Rumänias kestawad talurahwa mäSsamised ikka edasi. Tülide põhjuS olla wiimaseõ joones talurahwa kitsik elukord, miS tolli - sõea läbi Austria ja Rumänia  wahel, tulnud on. Rumänia poolt pandi rasket tolli AuStria wabriku-kaupade peale, Austria poolt Rumänia  põllutöö-kaupade peale. AuötriaS leiti nõuu, saadetakse  wabriku-kaupasi Schweizi kaudu, mis läbi wedu muidugi kallimaks läheb, ikka aga Schweizi-Numänia tolliga  kokku odawam on, kui Austria-Rumänia toll. Põllutöö  kaupadega ei leia Numänlased aga mitte seesugust nõuu. Seal piawad põllumehed nüüd härja 20 lei (umbes  5—6 rubla) eest, lamma I'/, lei eest ära andma, kui ülepea müüa tahawad, mis neid muidugi sunnib, nende karjalanda-kaupa ise ära sööma, nende kukrutele aga mitte sisu ei too. Wiljaga on asi niisamati ja mullu on ka weel mais ikaldanud. Tollid, tollid! need on majapidamise  hukatuS ja nukra meele hallikas Bulgarias ja mujal. kuS majapidamist polilika orjaks tehakse. Endine sõeameeS Preda Fontanareano, kes ikka paha nimega ja joodik olnud, ühe mõrtsukate» pärast hukka mõistetud oli, pärast aga andeks andmist ja Politsei-teenistuses koha sai, on kaks kord haawletega Kuninga-koja aknast sisse lasknud, ilma et keegi selle läbi häda saanud oleks. Tema tunnistab  ennast nüüd suureks .rahwameheks," kes oma .wahwa" teuga näidata tahtnud, et Numänlased üht .wõerast" trooni peal ei salli. Tema on kinni wõetud.— Greekamaa Kuninga-praua pidi sel nädalil PeterburgiSse reisima. Montenegros sai Jürikuu 25. pääwal uuS seaduse-raamat kuulutatud. KaasakirjaS tuletab Würst Nikita rahwale Wene Keisreid Aleksander 11. ja Aleksander 111., kui Montenegro heategijaid ja kõrgeid kaitsejaid meele. Khiiuast tulewad sõnumid, et Kantoni jõgi üle kallaste kohanud ja selle juures umbes 3000 inimest ära uppunud  on. Põhja-Amerikast, Pansylwania riigist, lulewad sõnumid  ühe hirmsa raudtee-õnnetuse iile. Ühest 75 wagonit suurest raudteerongist peafis üks jagu lahti ja põrkas liS teise jän wasta, mis läbi üks püssirohuga täidetud wagon põlema läks ja 17 lähemat maja lõhkus. Rongi puru !ä iS põlema, tules saiwad 8 inimest surma, palju teisi on wigastatud. Omalt maalt. Tallinnast. Keisri Majestäti poolest on Ülestöusmise-püyaks  harjunud wiifil jälle rohkest ammunest ja anulähta wälja jagatud. Nende pitka rida siin üles panna