Auu, kellel auu tuleb anda. Hiljuti Pühitses WiljandiS üks tähtsamatest kooliõpetajatest oma 25. aastast ametipäewa, mille üle „ Felliner Anzeiger" kirjutab: «Jällegi on meil õnn ühest kooliõpetaja juubeli päevast  teadustada, sest just koolipõllul on töötegijate wahetus kahjulik, kuna tuttaw ja tüntud jõuud, iseäranes kaswatuse poolest, julgust ja kindlust annab. Aga kä mitme muu asja poolest on juubeli päew, millest teadustame, arudlane ja tähtjas. Mitte leiwa teenistuse pärast pole see mees, kes meie keskel 25 aastat töikanud, kooliõpetaja ametit omale walitanud, sest see amet pole temale mitte eluülessepidamist annud, maid on temalt meel palju euam raha öhwrid töiste heaks nõudnud. Ainult soow, oma annetega ligimesele head teha ja kasu saata ning armastus laste masta on teda kooli põllul tööle sundinud. Herra Aleksander von Ktryk, endise kreissaadiku Polli mõisa omaniku G. v. töine poeg, on lapse põlwest saadik pime, mis temale ta õpiajal palju waewa ja takistust tegi. Oma Vaimuharidust ja teadust  kogus ta siin Wiljandis Schmidt'i, ja Hannowri maal pimedate koolis ning wiimaks Tartu uniwerfiteedi peal. Hiljem asus ta jäedawalt Wiljandisse, oma sugulaste lähedale,  kes nii heaste linnas kui selle ümbruses elawad. Aga tema nõuu ei olnud fiia elama asudes mitte see, oma elupäiwi  tegewuseta rahus lõpetada. Kuda juba tähendatud, juhatas teda iseäraline õpetuse and ja osawuH ning laste armastus koolipõllule töösse. Tema andis oma Mu oma lähema ümbruse teenistusesse. Aastal 1L57 alustas ta oma tööd kui usuõpetuse ja Saksakeele koolmeister selleaegses Marte ns'i koolis, mida Wiljandi linna Vooliwalitsüs linna tütarlaste eeskooliks oli asutanud. Sellest ajast saadi? on ta ühtepuhku kõigis siinsetes koolides õpetanud, ka endises kui ka meel praegu linna elementar- jä gimnasiumi  eeskoolis, Iseäralist tänu on ta aga seega ära teeninud,  et ta meie koguduses waeste kooli asutas, mida ta tähtsa raha ohwritega kümme aastat juhatanud ja mille ta iseäraliste juhtumiste sündmusel minewal aaStal ära pidi lõpetama. Sadanded poislapsed, kõige wäesematest seisustest,  on selles koolis õpetust saanud ja tänawad oma armastatud  koolitajat, kes neile wõimalikuks teinud, et nad hiljem  auuliku ametitesse ja seisustesse jõudnud tõusja. Loo'  mulikul wiisil oli see päew, millal niisuguses õnnistatud tegewuses 25 aastat täis saanud, mitmelegi pidupäew. Juba õhtu enne pidu rõõmustas laul juubelari, mis ka töisel päewal  2 korda korrati. Kella 12 ajal kogustwad palju õnnesoowijaid juubilari majasse kokku. Koolikollegiumi nimel luges praust Krüger ühe õnnesoowikirja ja magestradi nimel bürgermeister Werncke töise. Mõlemad herrad awaldastwad südamlikult oma tänu, mille eest herra von Stryk liigutatud sõnadega tänas. Ka kreiskooli kooliõpetajad tõiwad oma soowifi lahke kingitusega. Liimi maagimnasiumi konwerents saatis oma direktori läbi kauni õnnesoowi-salmiku." MõneV ajalehed teadvad kõnelda, et igatsusega  oodatud kroonimise päewa üle 13. Septembril Keiserlik (manifest) saada ilmuma. Kroonimine saada fii» warfi peale selle, wist 17. Septembril olema. 4. Septembril jõudsiwad revideerija Senatori  ametnikud Wiljandisse. Wiljandi ümberkaudu on Tahma seas weidrat  juttu kuulda, nagu tahaksiwad meie mõisnikud mitmel pool talukogukonna liikmeks heita. Meie nimetame seda „rahwa jutuks," sest raske on uskuda,  et herrad . nüüd ... talukogükonna liikmeks soowiksimad saada. Aga mine tea, aja tarvitused  on imelikud; tark, kes neid tähele paneb ja - ennast tüssata ei lase. Soovitav oleks, et meie kaastöölised meile selle asja kohta tõsiseid teateid saadaksiwad. Kodumaa toob oma U 197. ühe väga rõõmustava teatuse. Tema kirjutab: „Liivimaa kõige ülemas kohtuwalitsuseS on õige pea ametnikude wahetus oodata, mida iga isamaapoeg ja kindla õiguse  sõber kõige suurema rõõmuga saab teretama. Kuda meie uStawast hallikast kuuleme, saawat praegune  Liiwi kubermangu prokuröör oma ameti maha / panema ja tema asemed herra Nikolai Aleksandrowitsh MäSsojedow, kes hiljuti sisemiste asjade ministeeriumi teenistusest wälja astus, sesse ametisse seatama. Seega on Liiwimaa seaduse walwamise ja õiguse kaitsmise tähtjas amet ühe mehe kätte usaldatud, kellele meie Balti kodumaa rohkem tänu wõlgu on, kui seda wahest suurem osa kodumaa elanikust tegdwad. Nikolai Aleksandrowitsh  MäSsojedow'iga saab Liiwimaa kohtu aSjuS uus aeg algama, mis kõiki õiguse armastajaid wärSke loowsega ja soojusega saab täitma." Nõnda kodumaa* sõnum, mille täideynnemist meie igatsusega ootame. . Tähendatud herra MäSsojedow on seesama ametnik, kes, kuda lugejad weel saamad mäletama, minewa suwel TartyS oli. „Walitsuse Teadustaja" 56 ige. sõnume järele on Keisri Majesteet 16. Juunil s. a. mitmele wallaametnikudele hõbe auurahad püha Stanislause paela otsas rinnas kanda annud. Nimelt on selle õnne osaliseks saanud wallawanemad: Aadam Korjus Äksi kirikuwallast, Mart Summer WõHkwerest, Peeter Kalamees Karaskist, Hans Tenno Karulast, HanS Martinson Nulust, Jaak Müür Palloperest, Karl Peltmann Nurmist, Saamuel SainaS Telistest,  Jakob Leesik Suure-Rõngust, TootS Puidak Mast, Jakob Rebane Puhjast, Jakob Bock Walgutatt,  Mn Kull Pajust, Karl Ui nt Wasulqst, Sindrek NaariS Moisekülast ja Juhan Grünfeldt Kipempääst; vallavanema abilised: Peeter OtK Ahjast,  Jaay Wibola Kodawerest, Mart Oraw Nulust, Daamid Paul Jakob Jõgi Sangastest ja Kristjan Kull Wõisikust. Peale selle on meel auurahad saanud wallaametnikud: Tönnis Juurikas Torist, Hindrek J ema Audrust, Aleksander Habicht Torist, Rudolf Kürhoff Saikowast, Johann Eisenschmidt  Udernast, Hans Kuusik Loodilt, Aadam Antik Puhja-Ulilast, Joosep KulbarS Unikülast ja Peet Köler Kõppu-Pujatust. Wiljandimaalt. Meile kirjutatakse: „Meid weikese  kihelkonna K. wald oli oma wallamaja juure pika marda ülesse lasknud seadida, et tema otsa . tähtsail kroonupühadel lippu ülesse tõmmata. 30. Augustil, meie armulise Keisri nimepäewal, lehvitas ka tõeste juba hommiku mara ilus, arvata kahe sülla pikune riigi-wärwidega lipp Vallamaja juures, mis mind üliväga  rõõmustas, sest et ka temagi tunnistust andis, kuida meie rahwaS oma isaliku Keisri waStu truu'ust, auuStust ja armastust püüab ülesse näidata. Et ma suureküla tee lähedal elan, nägin ma rõõmuga inimesi kiriku poole ruttawat, kuhu ka minagi sammusin. Aga meie suureks kurvastuseks oliwad kiriku uksed kinni, ning pidin ma koju tagasi minema, ilma et kogudusega ühtlasi meie kalli Riigi-Walitseja eest oleksin Võinud palvetada. Kohaliku õpetajat meil ei ole, sest et meie kirik W. kiriku abikirik on. Muil pühadel, kui õpetajat siin ei ole, peab köster Jumala teenistust Küll oleks kiiduväärt ja väga soovitav, et ka neis kirikutes, kuhu õpetajad ei või minna, rahvast kalliks peetud kroonupühadel köstritest, kui kirikuseadus seda ülepea lubab, Jumala teenistus peetud saaks. 0 —. Pärnumaalt. Kuida meile kirjutatakse, on 22. Augustil s. a. Surju metsaülema herra Michelson'i ilusas õueaiaS näitemüük Aleksandri-kooli heaks ära peetud. Kirjasaatja kiidab üliwäga Surju ja Uulu neiusid, keS pidu toimetanud, nõnda kui ka herra P. Kull'i Pärnus, keS mitmel wiisil näitemüügi asutusel  tueks ja abiks olnud. Kõik neiud, kes asju wälja pakkunud, olnud kenas rahwariideS. Mõisa herra, sillakohtuntt v. S., olnud ka pidule paluwd, wõtnud esiteks kutse waStu, aga jäenud siiski tulemata. Näitemüüki  lõbustanud Tori muusikakoor ja Saarde kihelkonna  näitemängijad; wiimased ettendanud kõikide rahulolemiseks:  „Mulgi mõistus ja Tartlase tarkus." Ka kohaline laulukoor olnud kiiduwäärilisel wiisil tegew. Lõpeks soowib kirjasaatja, et see aeg peagi jõuaks, millal  ka Uulu ja Surju rahwaS teuorjusest peaseksiwad. Tartust. Eesti Kirjameeste Selsi kogust Augustil. Eesti Kirjameeste Selsi ö-damars tänase aasta koosolekuile oli Selsi liikmeid ja külalist Wanemuise saal täis kogunud ja wälja ka meel jäänud; nõnda elaw oli osawõtmine.  See kord pidi Tartu Eesti Põllumeeste Selstga päew pooleks jagatama, nõnda, et esimene pool sellele Selsile sai. President'lektor Dr. M. Weske algas koosolekut päewa tähenduse meeletuletamisega umbes järgmisel wiisil: „Wene riigi rahwad pühitsewad täna Keisri Majesteedi nime päewa. Ühtlasis nendega on ka meie Eesti rahwas täna päew südamest  rõemus. Keisri arm lubas Eesti rahwa saadikuid oma palge ette, mis läbi ka teadus meie rahwast Wene riigile ja rahwalle tuttawamaks sai. Keisri Majesteedi arm laseb praegu suurel möedul teadusi meie rahwa elust ja olust koguda. Niisuguste teaduste peale põhjendatakse ühe rahwa tulewane elu ja hariduse kord süntsal loomulisel wiisil. Meie Selts, kelle püüdmine teatuste ja hariduse püüdmine Eesti rahwalle on, rõemustab ennast sellest südameliselt. Keisri Härra armu kaitsmise all on aasta jooksul meie Selts palju kaswanud. On ühelt poolt meie rahwas riigile tuttawamaks saanud, siis on jälle teiselt poolt meie rahwas riigile ja Wene rahwalle ligimalle püüdnud saada. Näituseks on tänasel aastal meie Selfis teaduse kõned Wene kirjandusest ja ajaloost peetud saanud, mis enne mitte sellel mõedul ei ole sündinud. Nõuu on peetud, et seda ikka suuremal mõedul sünniks. Meie Selts ja kõik ineie rahwas rõemustab ennast Keisri Härra armust ja palub Jumalat, et tema meie kõigeatmülifemat Keisri Härrat ikka kaitsta ja kaua elada lasta wõtäks Wene riigi rahwastz auuks ja õnneks. Jumal Keisrit kaitse sa!" Selle peale tõusiwad koosolejad püsti ja laulsiwad suure Vaimustusega  Wene riigi palwelaulu kolm korda. Siis rääkis president õntsast, tohtrist Kreutzwaldist, tema töödest ja tähtsusest. Ta ütles, et Selsi endise auupresidendiga  olla Eesti mees maetud saanud, kes Eesti rahwa waimuwara kõige enam teadis ja sellest kõige enam awaldanud  on. Tema tundnud kõige sügawamalt Eesti rahwa waimu sisu. Ta olla seda noorest põlwest peale hakanud hoolega õppima, tall olnud head waimu anded. Tudeerimise  ajal saanud ta palju äratust vr. Fählmannist, endisest Eesti keele lektorist. Kõneleja nimetas tema Eesti kirjatöödest  „Kalewi poega" ja „Eesti rahwa ennemuistesid juttusid". Mõlemad tööd nõudnud palju ette-walmistamist, hoolsat, pikalist kogumist. „Kalewipoja" jutud olla Kreutzwald  märssideks loonud ja sinna wahele häid mitmesugusid rahwalaulufid sünnitanud. Ka Saksa keeles olla Kreutzwald hulga Eesti waimuwara awaldanud. Need olla: Eesti rahwa ebausulistest pruulidest, wiisidest ja kombetest (der Ehsten abergläubische Gebräuche, Weisen und Gewohnheiten), mis Johann Wolfgang nime all kahesaja aasta eest ilmunud ja keda Dr. Kreutzwald aastal 1854 pueste awaldasud,  mitmesuguste seletuste ja tähtsate lisadega, suur 150. lehekülge; Eesti Nõia laulud (Mythische und Magische Lieder der Ehsten), kus Eesti laulud kõrwal seisva Saksa ümberpaneku ja seletustega, Eesti sõnad emmiste Kreutzwald';  kogutud, ümber panek ja seletused Tallinna endise kooliõpetaja H» Nsush toimetatud on, suur 124 lehekülge. Peale selle plla. Kreutzwald üksikuid wähemaid tükka kirjutanudÕpetatud  Eesti Selsi toimetustesse, ajalehte „Jnland" ja Peeterburgi akadeemia kirjadesse. Kreutzwald olla „uue kirjawiisi" eest võidelnud ja wõitu saanud. Eesti kirjakeelt olla ta rikastanud, nimelt sellega, et ta rahwa keelest sõnu kirja keelde wõtnud, mida enne teda keegi raamatutes  ei tarwitanud. Ta tarwitanud üleültse palju sõnu. Suur grammatika tundja ta ei olnud. Raske olnud Kreutzwaldil töö sellepärast, et ta weikeseS linnakeses elanud,  kus raamatukogud puuduwad, raske sellepärast ka, et teda keegi ei aidanud tema toimetustes, ei rahwas ega keegi seisus; temal ei tehtud mitte Võimalikuks mõni aeg ametist prii olla, et wõiks mõne teaduse töö rutem ja parem lõpetada,  temale ei annud keegi reisiraha, et wõiks külasid mööda ümberkäija wanawara korjamas. Et niisugune mees abi ei saanud, see lugu jäeda ikka häbiplekkina selle maa külge, kus Kreutzwald elanud. Et õnnis Kreutzwald oma elu wiimsel aasta jooksul Eesti rahwast paar korda nukraks teinud, tulla enamiste tema wanaduse nõdrusest. Kõneleja andis sellest ühe näituse. Kui minewal kewadel Kreutzwald Õpetatud Eesti Selsis ütelnud, et Eestlastel kirjawara ei olla" ja kõneleja selle peale tähendanud, et seda jo olla, Vähemalt ommete selle algas, ja wanakese küsimise peale näituse Järele, kõneleja algupäralisi Eesti raamatuid nimetanud, Kreutzwaldi „ Eesti rahwa ennemuisteste  juttudega" peale hakates siis ütelnud kadunud Kreutzwald,  et need jutud mitte Eesti rahwa kirjawara ei olla; tema olla neid paljalt Eesti rahwa suust kuulnud. See olla nüüd küll imeline ütlus: Eesti rahwa suust on ennemuistesed  jutud wõetud. Eesti mees, kes ise ennast Eestlaseks  on tunnistanud, kirjutas neid üles, seadis neid heaste lõbusaks ja nendega täidetud raamat ei ole Eesti kirjawara.  Siis ei olla ka Jakob Grimmi kuulsad Saksa ennemuistesed  jutud Saksa kirjawara, et küll Saksa mees Saksa rahwa suust neid üles wõtnud; sest nende sees on osalt wõeraste rahvaste juttude sarnastust. vr. Kreutzwald ei jaksanud kaugeltki enam nii õiete mõtelda kui enne. Sellepärast  nüüd, et vr. Kreutzwald wiimsel ajal wanaduse nõdruses rääkinud, milleks mitu tõenduse märki, siis ei olla tema auule midagi kahju sündinud ja tema mälestus olla täitsa puhas, auustuse vääriline. Kõneleja tähendas weel, et Z)r. Kreutzwald pia ilma raha kasuta tööd teinud ja luges siis mõne salmi ühest laulust ette, mida ta lahkunud endise auupresidendi 70«""ls sündimise päewaks, keda kaun!s suurel  mõedul pühitsetud, millest aga selleaegne Tartus ilmuni ainus Eesti leht mitte sõnumeid ei toonud, walmistanud ja Mõrusse saatnud. Siis tõusis terwe kogu EeSti Kirjameeste  Selsi kadunud auupresidendi auupakkumiseks püsti. Peale selle tuletas president meelde, et „Kreutzwald'i kapital" peale 300 rubla suur olla ja palus, et Selsi liikmed selle kassa suurendamiseks andeid Selsi kassameistri härra G. Sachs'i kätte saadakfiwad. Siis tuletas president meelde, mis kurba lugu aasta eest Selsis sündinud ja kudas Selts ommete, kõigist kiusatustest  hoolimata, jõudsaste edenend ja rahuga tööd teinud. Minewase aasta Augusti lõpust tänase aasta Augusti lõpuni olla Selsile rohkemat pool osa liikmeid juure tulnud. AaSta eest olnud Selsi wanawara kogus umbes 400 wana raha, aga sest saadik olla neid Selsi wanawara hoidja härra Tülgi kätte 1034 tükki toimetatud. 120 raamatut olla Selsile aasta jooksul kingitud. 10 raamatut olla aastast saadik Selsi Toimetuste hulgas jo ilmunud, peale nende olla 5 käsikirjas walmis ehk trükis, 4 läbikatsumise all. President tänas Seltsi eestseisuse nimel hoolsa osavõtmise ja rahulise tegewuse eest. President andis teada, et J. Knrrik'u kirjutamise õpetus ja ruttukirjutamise õpetus nüüd walmis trükitud ja C. R. Jakobsoni „Kolm Isamaa kõnet" jälle saada on. Siis pidas Selsi wanawara hoidja J. Tülk kõnet „walest", mis ajalehes Sakalas Selsi soowimise järele äratrükitud  saab. President lisas mõned tähendused kõnele juure, kus ta ütles, et Eesti talu rahwas walet põlgab, et õpetatud inimeste juures Valelik auutumaks saab, et Johannese Ilmutamise raamatu järele koeri ja walelikkust mitte uude Jerusalemma linna ei lasta, waid õuue jäetakse, et Daweti lauludes üeldakse, et Jumal maletajat ei salli j. m. President teatas, et August Kuusik, kes Kirjameeste Selsi käest gimnasiumis käies abiraha saanud, nüüd seadust ja õigust tudeerima hakanud ja rahaabi tarwitab. Ta luges Kuusiku tänukirja, mis w eestseisuse kätte saatnud, kogule ette ja palüS raha andeid Selsi kassameistri kätte saata. Selle poolt rääkis ka J. Kõrw ja teised. Selts tegi otsuseks  abiraha (50 rubla aastal) gimnasiunii õppijalle Mielbergile  anda. J. Kurrik kõneles „kirjutuskunsti ajaloost". Kust oleme kirjutamist õppinud? Seda küsimist kostes seletas  kõneleja, kuidas rahwaste wana juttudes ikka enamaste jumalaid kirja leidjateks ja õpetajateks nimetatakse. Nõnda olewat Egiptuse rahwa jutu järele Thaud kirja, keele ja kõik teadused üles leidnud. Thaud aga ei tähenda vahest muud kui Egiptuse rahwa esialgust usku ja preestrite seisust. Põhjamaa ruune-kirja olla Odhin välja mõtelnud rc. Meie-aegsete kirja-uurijate arwamise järele olla vanal ajal ehk iga rahwas ontH kombel kiya tarwitänud, olgu et nad üksnes nöörisid sõlinisiwad, olgu et nad muid märka ei tunnud, kui neid, mis nad oma keha peale maalifiwad ehk ihu naha sisse tikkisiwad, nagu nüüdki weel mõned rahwad seda teemad. Sest mis on kirjutus? Kõneleja näidas mitme näituse varal, kuidas endise usu pärandus, see on nüüdne ebausk oma kombete ja märkidega Väga wisa olla lahkuma; „sellest selgub, et sügawamini kui miski muu on see usk