Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlase" toimetus ja wäljaandmine, Kuresaares, kaubaulitsas 10. „Saarlane" maksab: Saaremaal aastas I rbl. ?<> kop., postiga saadetud S rbl. Saaremal pooles aastas I rbl. kop., postiga saadetud 1 rbl. TS kop, Tuleb wälja iga pühapäewal. Kuulutuse rea ehk selle ruum maksab  Z kop. tts Ä4. Pühapääw 10. Juunil 1884. I. aastakäik Wanaaegsed teadused Eestimaalt. n. Taheti mõnda linna ära '.võita, siis piirati linn sisse. Kui tormi wiisi kätte ei saanud, siis katsuti tule tontidega linna põlema panna, ehk piirajad  kaewasiwad müürid alt õõneks, et nad wiimati  kokku langesiivad. Kaewamise juures warjasiwad  töö tegijad ennast linnast loopitud kiwide ja odade eest, katustega, mis nad 'puust ja witstest  walmistasiwad. Oli waenlane linna sisse pääsenud, siis mõllasiwad  nad mõõgaga meel oma jäu, künni waenlane  taieste wõidetud oli. Kui rahu lõpis, saadeti odad, mis rahu märgiks ja pandiks oliwat wastu wõetud, jälle tagasi ja waenu aeg algas jälle pääle. Oliwad merised sõcad otsa saanud, siis tõttas igamees jälle oma külasse tagasi. Tuldi wõcralt maalt sõeast, ja oli saaki saadud, siis sai see nüüd ära jagatud. Saagiks arwati ka söea wangisi. Kui rahu sõnumed kolasiwad, siis tuliwad kõik hciawatud peidupaikadest  wälja haawu parandama. Oliwad haawad  parandud kosutas sülle rahu maad ja iga üks tegi oma tööd edasi. Rauda, waske ja hõbedad oli neil küll ka, mis nemad wõcralt maalt iaiwad ja ostfiwad ja niisamuti  ka soola, seda toodi Kotlandisaarelt. Soea riistad tehti kodu, aga kuulsad ja otsitawad oliwad  Soome möögad. Kas kallid ehted, mis iseäranis  naesterahwad kandsiwad, nagu käe ja jala rõngad, sõrmuksed, kudniksed, helmed, presid ja sõ- Jututuba. Armastage oma wihamehi. Jutustus Saksa keelest ümber pannud 0. X. (Ots.) Nüüd andis härra Stroodsof Augustini  le ka nende asjade arwu-kirja kätte, mis ta oli ostnud. Angustin tahtis siinsamas wälja maksta, aga härra Stroodsof ütles, et ta seda Ameerika maal kapten Steedingi kütte pidada seletama. Wiimaks jättis ta neid Jumalaga ja ruttas oma ema ja sõsaratega  laewa pääle. Meresõit oli kõigipidi  kena ja wiis neid mõne nädalaga Ameerika maa rannale. Kui siin laewa hakati tühjendama, leiti palju tõõristu, mööblid seemneid ja muid asju sees olewat,  mis härra Stroodsof Augustinile oli ostnud. Kui tema nüüd mana kapteni Kest hinda hakkas järele pärima, ei täednnd  see hinnast midagi ja Angustin sai MA kuulda, et härra Stroodsof kõik need tarwilikut asjad temale kingituseks oli ostnud.  Sügawalt liigutatud palus ta wana kapteni, et ta tema nimel seda suurt hää tegijat peaks tänama. Mõned tööhohused osteti kokku, kellega kraam, uute asemikude naesed ja lapsed rannalt ära wiidut pidiwad  saama. Jumalaga jättes ütles wana kapten Steeding: Pane tähele, mu poeg aasta pärast olen ma jälle teie juures ja ei jäta siis teid mitte enam maha. Muretse  mulle ka üks urtsikukene malmis, kus ma wana merahall' oma pääwi wöiks lõpetada!" Rõõmuga lubas Augustin temale ühe sündsa koha walmistada ja hakkas oma seltsimeestega minema. Arwata aastane aeg oli mööda läinud sest pääwast, kui Augustin Telawaarlaste külast oli ära reisinud. See oli ühel ilusal  suisel kcskpääwa ajal, kui Augustin omakstega uue asutuse kohta jõudis. Aga missugune muutus oli siin selle aja sees sündinud! Suur osa metsa oli maha raiutud  ja puude asemel haljendasiwad ilusad wilja põllud. Suur elumaja oli mäekünka otsa ehitatud, kust silm alati läikiwat wee peeglit ja liikuwat järwe laenetamist mõis näha. Kõik waatasiwad suure imestellemisega  selle koha ütlemata ilusat nägu. „Helde Jumal," hüüdis Augustin, kelle käed seda kõik on malmis teinud? Kas Natti üksi seda kõik on jõudnud?" „Ei muidugi mitte," hüüdis Natti, kes äkiste tuast wälja jooksis Augustini teretama.  „See on Unkase, Wenonda, Matoree  ja nende sõameeste töö. Nemad on mehe wiisi waewa näinud sinu eest, kui sa ise kaugel-maal olid. Nende rõõm saab suur olema, kui sa nende kätetööd kiidad." „OH need hääd Indiaanlased! hüüdis Augustin liigutatud südamega. Ruttame siis ilma aja mutina ta neid tänama." Magu Natti ütles, oli Telawaarlaste ja Pekoodlaste rõõm wäga suur, kui nad Augustini nägiwad, tema tänu ja kiitust kuulsiwad. Seltsimehi wöcti ka wäga labkeSte  ivasta ja Wenonda oli esimune mees, VW^Tellimised-« avalehe Pääle. 1. Heitm-kmt Pääwast künni 1. Näeri-kuu pnäwnni Saaremaal poole aastas 1 rbl. Kroonu postiga 1 rbl. 25 kop. palume tellimistega ruttata > „Saarlase" tsimetns.