wiljasi seal suurel mõedul põldude peal haritakse. Seda rööwikute suurt siginemist arwatakse ka sellest tulewat, et seal tänawu weikseid linda maga wähe näha on. Mullu aasta on seal sügise nii karedad külmad olnud, et weiksed rändajad linnud, enne kui talweks ära jõudsiwad  minna, ära tappis. Näituseks ei olla seal tänawu kusagil ühtainust kuldnokka näha, kes rööwikute kõige usinam häwitaja on. Näljahäda Saraatowi kubermangus on wäga suur, mille wasta kubermangu walitsus igapidi abi püüab saata. Enam kui pool jagu talumajadest on ilma katuseta, sest et õled pealt elajate toiduks ära tarwitati. Tööloomade puudus on suur ja wilja magasid  on kõik tühjad. Saraatowi linna rahwas on ka suures wiletsuses. Selle linnas on küll IW,OOO inimest  elamas, aga neist on 12,000 kerjajad ja 20,000 päewatöölised. Parematel aastatel on neil kõikidel tööd küllalt olnud, nüüd aga elawad nad armupalukestest.  Päewapalk ei ole seal suurem Praegu, kui 20 kopikut. Juba möödaläinud talwel oli töömehe palk kuus IV- künni 2 rubla. Selle hinna eest ei wõi kallil ajal suurt elada. Baatumist tulewad suure maru sõnumed. Maru on katused ära lõhkunud, palgid hoonete küllest ära kiskunud ja palju suuri wiljapuid maha murdnud. Sadamas wirutas tuul laewad ükstõise wasta, nii et inimesed pealt wette kukknsiwad. Neist ei uppunud aga keegi ära, sest wahwad Laasid ja Kobuletid ojusiwad nagu pardid oma weikeste lootsikute sees suurtest laenetest  hoolimata edasi tagasi, igal korral uppujaid peastes. Liitinis sPodoolia kubermangus) on sarnane maru 18. Juunil möllanud. Puud kisti kõige juurtega  wälja ja wihma sadas nii lõpmata paljuses maha, et silmapilguga kõik weiksemad ojad jõgedeks ümber oliwad muudetud ja kõik põllud wee all seisiwad, kus jooksew wesi wilja liiwa alla mattis. Rahwas aga on seal nii ebausklik, et igal silmapilgul wärisedes wiimsepäewa  pasunat ootab kuulda saawat. Wöeralt maalt. Rootflmaalt. Tikuwabrik „Jönköpings Tändsticks"  on mullu aasta 2,806,700 krooni eest (peale 20 miljoni rubla) tikka äramüünud. Wabriku töömeeste  arw on 1468. Peale selle teemad 900 inimest  ükstainult toosist. Wabriku puhas kasu on mullu aasta 617,241 krooni olnud. Bulgaariast. Bulgaaria würst Aleksander pidada Montenegro würsti wanemat tütart omale abikaasaks  tahtma wõtta. Printsessina Sorka on Peeterburgi  koolides üleskaswatatnd. Türgimaalt. Montenegro walitsus on oma kohalise saadiku Türgi sultani juurest ara kutsunud, peale selle, kui Türgi walitsus ühes ringkirjas oli seda wale tunnistust annud, et Montenegro olla enne tüli Albaanialastega alustanud. Wene kohalik saadik Türgimaal, Nowikow, pidada Türgi walitsuse käest pärima, et owersti Kummerau  mõrtsukat, Veli Mohamedi, surma nuhtluse alla heidetakse. Armeeniast tulewad sõnumed, et seal Kurdid  nagu Türgiwalitsuse lubaga Kristlasi äM tapawad. Peale selle läheb seal näljahäda ikka suuremaks. Türgi, walitsuft ei ole seal nagu olemaski enam, nii hirmus rusika õigus walitseb seal. Naljakaid asju sünnib ka Türgimaal rohkeste.  Nii teadwad Austria ajalehed jutustada, et Konstantinoopolis awaliku walitsuse kõrwal ka weel üks sala walitsus Said Pashaa all olla, mille käest sultan tähtjama asjades nõuu küsib. Mõned Türgi ajalehed ei taha sellest ühtegi teada saada, et Türgimaal  parandamist käsile peaks wõetama, mille pärast nad neist ka midagi ei kirjuta, waid sette asemel näitawad,  nagu oleks Türgimaa kõige paremas olekus, mida töised riigid enesele eeskujuks 'wõtta wõiwad. Türgi ajaleht „Vakit" läheb pealegi nii kaugele, et plaanist ette awaldab, kuidas harimata ja uskmata Saksamaad Türgi usku wõiks pöörata ja seks Türgi missionärisi sinna saata. Mikspäraft Türklased just Saksamaad oma missioni ja harimise töö alla tahawad wõtta, ei ole teada. Inglismaalt. Kõige rikkamad mehed. Kõige rikkam mees on praegu Zirilane Makey. Kolmekümne  aasta eest tagasi ei olnud temal mitte kopikut, ja 26 aasta eest tagasi tegi ta pankrotti. Nüüd on kõigerikkamad hõbe kaewandused maailmas tema päralt, kes temale aastas 2V» naelsterlingi (17 miljon rubla) sisse toowad. Tema järgmine rikkamatest meestest on Rothshildi perekonna pää, kes aastas 2 miljon naelsterlingi  sisse wõtab. Inglismaal on praegu suured wee-uputused palju kahju tegemas. Terwed maajaud on wee all. Mõnes linnades sõidetakse lootsikutega uulitsate peal. West on nimelt ka raudteedele ütlemata kahju teinud. Prantsusemaalt. Rikas rahamees Isaak Pereire on Pariisis ära surnud ja on 52 miljoni pranki raha järele jätnud. Sellest rahast pärib tema abikaasa miljoni, ja tema kolm last igaüks 6Vmiljoni.  Jesuiit id peawad nüüd oma endiste kaswandikudega  Prantsusemaal igal pool koosolekuid. Kusagil  ei ole aga sellest juttu, et nad ennast riigi seaduste alla heidakstwad ja oma seltsist walitsuse poolest kinnitada  laseksiwad. Igal pool kuulutawad nad mässamist  ja ässttawad mässamisele. Seal ei ole siis imeks panna, kui seesugust seltsi, kes kellcgift riigi seadusest ei hooli, riigist wälja aetakse. Seesuguste mässajatele õigust anda, oma kodu ja walitsuse all koolisi asutada', oleks riigi tugewnse ja kindluse lõhkumine. Belgiumualt. Piiskop Dumont on ikka weel igal pool rahwa suus. Teda peeti esiotsa kõige suuremaks  wabameelelise kooliseaduse wastaliseks, ja arwati, et tema piiskoppide eestwedaja oli, kui need riigiwalitsuse  wasta selle kooliseaduse pärast mässama hakkasiwad.  Nüüd on aga piiskop Dumont selleaegse kirjade awaldamise teel näidanud, et tema just seesinane oli, kes mitte riigiwalitsuse wasta üles ei tahtnud astuda, kui seda tema käest töised piiskopid nõudsiwad. Piiskop  Dumont oli nõudnud, et paapft temale seks käsku peaks andma, siis saaks ta kirja, mis riigiwalitsuse poolest piiskoppidele wälja läks, alla kirjutama. Seda käsku ei annud paapft mitte, aga käskis piiskoppide kirja ilma Dumonti allkirjata awaldada. Alles siis andis Dumont järele ja kirjutas alla. Pärast aga, kus piiskoppide töö ja ässitamine kooliseaduse wasta tühja, läks, katsusiwad nad süüd Dumonti peale lükata, mis sellega lõppis, et paapft teda hulluks tegi ja ametist  lahti mõistis. Piiskop Dumont ei olnud aga see mees, kes ennast lamba asemel ära laskis müüa ja teeb nüüd kõik waimulikud kawaluse-tükid awalikuks. Austriast. Nimelt Sakslaste ässitamise läbi on Böömia maal praegu seesugune lugu, et riigi ametnikud,  kes ühes ja sellesama kohtus ehk ametis koos tööd teewad, töine töisest wihas mööda lähewad, nagu ei tunneksiwad nad ükstõist. Ja mikspärast on lugu nii kaugele läinud? Sellepärast, et Böömialastele ka õigust anti, oma keelt niisamasuguse õigusega ametlikutes toimetustes tarwitada, nagu Saksakeelt. Seiemaale oli Saksakeel ainus ametlik keel, aga nüüd wõiwad Böömialased ka oma keelt koolides ja kohtudes tarwitada,  nagu nad ise soowiwad. Selle õiguse wasta on Sakslased nii suure karedusega ülesse astunud, et terwe Böömia maa wihas ja waenluses kihisemas on. Wäga kurb lugu! Austria Troonipärija, Kroonprints Rudolf, saab tänawu Hommikumaale reisima. Septembri  kuu lõpetusel sõidab ta Triestist ära, käib Jeruusalemas  ja Betlemas, ning läheb siis ka Egiptuse maale, kust Nowembrikuu alustusel koju tagasi saab tulema. Saksamaalt läheb palju rahaministeeriumi ametnikusi ja sõapealikuid Türgimaale, kus nad kroonu teenistusse heidawad. Seda on nüüd Inglased  ka teada saanud ja see sõnum paneb neid kihisema. Parlamendiski on selle kohta küsimisi olnud, sest Inglased  kardawad, et Türklane Sakslasega lepitust wõiks teha, mis mitte Inglaste kasudega kokku ei taha minna. Saksamaa ajalehed aga kirjutawad nõnda, nagu oleks seesugune lepitus juba malmis, sest üks Saksa ohwitser Dugalski on juba Türgi keisri adjutandiks  tehtud ja ka muid kõrgeid ametnikusi ja pealikuid  läheb Saksamaalt rohkeste Türgimaale, kus neid lahkeste wasta wõctakse ja ametitesse seatakse. Ameerikamaalt. Ameerikas oli üks mees mitme aasta eest tagasi sõas oma töise jala ära kautanud, ja siis proowist hakanud tegema, kuidas omale üht täielikult tarwitawat kunstliku jalga wõiks walmistada.  Reed katsed on temale ka heaste korda läinud, sest ta on oma kunstliku jalaga praegu Berliinis, kus ta ilma kepita unlitsa peal käib ja ka oma kunstliku jalaga natukene tantsida wõib, nagu oleks ta päris lihane jalg. Austust. Dshaapania walitseja on kõik oma riigi kubernärid oma palleisse kokku kutsunud, kus ta neile suure kõne pidas. Selle kõnes on järelseiswad kohad tähtjad: „Kui ma oma kuulsa eeswanemate trooni peale tõusin, olen ma neid appi hüüdnud, et oma walitsuse wana wõimust uuendada wõiksin ja suuri parandusi omas riigis elusse kutsuda jõuaksin, kelle läbi minu alamate hea põli riigis edeneks." Siis ütleb see kõne, missugust parandusi käsile wõeti, missugust  takistusi neil olnud n. n. e. Siis ütleb Dshaa- Paniamaa walitseja oma kubernäridele edasi: „Teie kubermangude kubernärid tunnete neid tarwitusi, mis teie walitsuse piiride sees nähtawad on, ja mina soowin, et teie selle eest hoolt kannate, minu eeskirjast täita, ja et teie minu plaanist isamaa suurema edenemiseks täidate. Kui teie kubermangudes tarku mehi on, kellel mitte tarwiliku warandust ei ole, et omast tarkusest kasu wõiksiwad saada, siis peate neile abiks olema, ja neile, kui nad seda nõuawad, wäärilisi kohte andma. Neid aga, kellel mitte nii palju tarkust ei ole, peate äratama,  et nad oma õigust tarwitaksiwad ja enam tarkust  omale korjaksiwad. Kui mõned minu alamatest, kes maa poliitika asju tunnewad, minu walitsuse üle kohut mõistawad ja temaga rahul ei ole, siis katsuge neile paremaid mõtteid õpetada, et nad minu seaduste headust ara tunneksiwad ja ära näeksiwad, kui hädaste tarwis need seadused on. Hoidge ennast aga iga wägiwaldse teu eest; üksi kõnet ja head nõuu tohite tarwitada. Aidake mind, et need suured ettewõtmised, mis ma rahwa kasuks toimetama olen hakanud, täide läheksiwad ja meie maa ja rahwas oma waimuharimise  tee peal jõusaste edasi astuda wõiks." Weitse-Aastaft tulewad sõnumed, et Adunas Türklased Kristlast suurel mõedul olla ära tapnud. Aasrikamaalt. Zuulud ei ole sugugi oma uue Inglastest ära seatud walitsusega rahul. Nende maa seisab nüüd 13 weikse würsti walitsuse all. aga hilja oliwad 390 kõige tähtjamat Zuululast kui töiste saadikud  Inglismaa kubernäri juures, kus nad oma nurinat  uue seaduse ja walitsuse wasta awaldasiwad. Austraaliast. Suur Austraalia maailma näitus 1879 —1889 on Aprillikuu töise poole sees lõpetatud. Kõik maailma maad oliwad sinna oma tööd näitusele wiinud, kus wähegi wabriku ja käsitöö õitseb. Nimelt oliwad töiste maailma riigid selle peale waadanud, mis sealt Austraaliasse sisse wiiakse, mille läbi näitus ka kauba wahetust üksiku muu maade ja Austraalia wahel pidi edendama. Kõige suurem jagu oli Inglismaa jauskond, siis tuliwad Põhja-Ameerika, Prantsuse, Austria, Belgia ja Saksa jauskonnad. Wiimase Ameerika näituse peal oliwad Sakslased ennast wäga teutanud, Austraalias on aga nende käsi juba natukene paremine läinud. Ehk saame edespidi ruumi, et sellest näitusest pitkemalt rääkida wõime. Healed rahwa keskelt. „Möti Postimehe" kiri tema 27. numri sees, kus ta nuie sõnu nii käänab, nagu oleksime neid Riigiwalitsuse  wasta rääkinud, on igal pool rahwa seas ütlemata paksn werd sünnitanud. Nagu terwe rahwas, nii teab ka „ Eesti Postimees" wäga heaste ära, kui suur Sakala usaldus ja auustamine Riigiwalitsuse wasta on. Sellepärast on „Eesti Postimees" ennast oma wale kaebdusega rahwa silmas nii wäga teutanud, et seda suuremal mõedul enam wõimalik ei wõi olla. Meile on juba selle lühikese waheaja sees hulk kirju selle asja kohta tulnud, kust rahwa põlgdus ja wiha „Eesti Postimehe" waSta elawalt wälja paistab. Terwett  neid kirju awaldada ei ole wõimalik, aga paar kohta peame nende seest oma lugejatele ette panema. Tartu kaupmees herra J. K—k kirjutab: „ Eesti Postimehe" 27. numris seisab üks häbemata teutuse kiri, kellega „Eesti Postimees" oma wastalise .Eakalale"  auku püüab kaewata, aga sugugi tähele ei pane, et ise augu sügawusega ühtlasi ka ikka enam ja enam maa põhja wajub, kust wäljatulemist enam ei 01e... Selle kirjaga on „Eesti Postimees" weel oma wiimase auupõrmukese rahwa seas ära kautanud, sest igamehel on tema kuri tahtmine silma paistnud.... Kui „ Eesti Postimees" oma laimduse kirja Eestlastele kirjutas, siis on ta Eestlaste poliitika tundmistest liig wahe ja Gallialaste  tarkusest liig palju lugn pidanud, sest siis näitab  Eestlaste poliitika silmaring palju laiem olewat, kui neil, kes ennast Baltialase erapoliitika lipu alla on tunnistanud. Tahtis aga „Eesti Postimees" Sakalat muial oma kirjaga kardetawaks teha, siis on tema tegu nii inetu, et teda kohe igal pool ära tuntakse ja põlg- „S a k a l a" 1880 S 0 ja Sl.