Sakala NRV. Wiljmdis, Aprilliluu Mewal tBBS^ VIU. aastakäik. Ilmub igal lauptewal. <tual«twOOe?orp«srida MH«D S kop. EkM Msidele poole hinnaga. U«t«enduse adrels: „Sakala" toimendusele WiliandiS. Wene keeli: L?. xeMkwio LiAo»l. m. chvTlTill»!.. ~ Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga l rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Wecrand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Arstirohtudest üleüldse. Senini ei ole Eesti keeles arstirohtudest pia-aegu mitte midagi kirjutatud ega seletatud; seepärast arwan ma ei pane auustatud ..Sakalased" wististe mitte pahaks, kui ma rohtudest siin paar sõnakest üleüldiselt  räägin. Arstirohtusi tarrvitatakse meie päiwil rahwa seas õige tubliSte ja weel pealegi suuremalt osalt kurjaste; tohtrid wõi arstid piawad kui mitte rahwa usaldust  kaotada ei taha rohtusi kirjutama, kus neid ehk sugugi wajagi ei oleks; ehk suurem hulk inimesi ei lähegi tohtre juurde, waid toomad apteegist kahe wõi kolme kopika eest müidawaid rohtusi, püiawad endid omg käe peal arstida ja söömad ning joomad kõikesugust „puru" ja „rabu", mis aga kiwist pehmem on, haiguste wastu sisse ning rikuwad oma terwise mõnikord suutumaks  selleläbi ära. Kuna arstirohtude-usk uuema aja teadusliste arstide ja haritud inimeste juures looduse ja rohtude terweks tegema jöuu paremine tundma õppimise läbi juba ammugi looja on läinud, on suuremale hulgale rohud siiski alles ebajumalaks jäänud, keda nad hoolega teeniwad. Sagedaste on elus tähele pantud, et mõnest tühjast weikesest wiast just selleläbi suur haigus sai ja inimene enneaegu hauda langes, ehk mõne haige paranemine aastate kaupa kestis, et inimesed üleliigselt ehk mõistmatult  rohtusi pruukisiwad. Hariduse abil on uuema aja arstide poolt rohtude tarwitusele küll juba kaunis parajad piirid antud ning rahwast õnnewste eest hoida püitud; aga rahwas ei ole ammugi weel mitte nii kaugele jõuudnud, et nad rohtude  kirjutamises pikaldast ja ettewaatlikku, looduse  terweks tegema jöuu ära ootajat arsti enam usaldaksiwad, kui mõnda igal ajal malmis olejat rohutähe-kirjutajat. Sagedaste on nähtud, et arst, kes hoolsa ja mõistlise läbi katsumise järele mõne weikese haigusele mitte rohtu ei kirjutanud, waid haigele nõuu andis, kuidas ta korraliku elu, mõne söögi ja joogi maha jätmise läbi looduse Ml paremine ja rutemine terweks MK, kui rohtude waral, rahwa usaldust kaotas. » RahwaS tahab rohtu kuna ta temal imewäärilisi  terweks tegewaid omadusi wõi wäge arwab olewat; ka kõige kendsakama ja naeruwäärilistema asjadele  usuwad nad rohtu olewat; nii lähemad mõned apteegist ehk mõne wana rauga käest „armastuse" peale panemise ja ära wõtmise, ktzdeduse ja wiha kaugele  hoidmise j. n. e. j. n. e. tarwis rohtu otsima. Tunneb keegi niisugustest rumalatest halet meelt ja püiab neile ära seletada, et nad ainult tühja tuult tallawad ja oma raha kopikakese asjata maha wiskawad> siis ei usu nad seda iialgi, waid lähemad jälle mõnda töise kohta, kus ehk keegi nende rumalusest enesele kasu püiab ja neile kalli hinna eest „tühja puru" kätte laob. Sellepärast piaks küll iga mõistlikum isamaa poeg nõuu ja jöuuga, suu ja sulega rahwa maimu selgituseks töötama  ja waewa nägema. Rohi ei ole jo mitte mõni ime-asi; aga lõbus on ju seda uskuda ja raha eest rohtude läbi kätte saada, mida muidu ainult korralisema elu, f. o. mitmesuguste lõbuduste  ja himude mahajätmise waral kätte wõib saada ja alal hoida. Jah, himud ongi just süidlased, et inimesed meel nii kange kaelselt rohtude sisse usuwad ja mõnigi noor, tubli terwisega inimene enneaegu hauale rändab; sest himudele ohmerdawad sadanded ja tuhanded hea meelega wabatahtlikult oma termist, elu ja auu! Iseäranis mõõduks on see nõndanimetatud „suurt seltsi" inimeste  juures. Enne oliwad rohud õige mitmest kümnest asjast kokku saetud; uuemal ajal on aga looduse sügawama saladustesse tungimisega, parema teaduste waral ka terwise-abinõuud wõimalikult labastatud ning arsti talituste  pää põhjaks looduse terweks tegew jõuud ja haigete korrapäraline, teadusline hoolitsemine pantud. Rohtude iseäralise ime-wäe usk kaob selle arusaamise  läbi ära, et kõik asjad, mis meile loodusest osaks antud ihulikku termist ning keha sisemisi tööriistu korral hoiawad, edendawad ja juhiwad, terwise-abinõuud wõi arsti rohud wõiwad olla; ja et seda niiheaste söök, korrapäraline elu, nälg, mesi, õhk, puhkamine ja keha liigutamine, kui ka mõni Ladina nime all apteegist toodud asi, on. Kui rohtude-usk ja selle järeldus, rohtude-haigused, mis mitme inimese seedmise riistad ära rikkunud ja solgitud werd ehk nõndanimetatud sugukondlisi haigusi, mida mammad lastele, lapsed jälle oma lastele jne. pärandawad, sünnitanud, rahwa seast wähenema  piab, siis on rahwale ka tarwis ära seletada, mis teadus wõi tarkus selle nime all: „rohi wõi terwiseabinõuu"  mõtleb ja mõistab. Iga ollus, mis inimese kehasse ning meresse Võetakse  ja terwisele kahjulik on, on surma rohi ehk kihwt; iga ollus, mida inimene keha ülespidamiseks tarwitab, on toidus; iga asi mõi ollus, mida iseäralistel  kordadel mõni aeg tervise parandamiseks ja keha korrale seadmiseks tarwitatakse, onterwise-abinõuu, arsti rohi; kuita aga mitte õigel kohal ja korral ei sünni, on ta ka kihwt. Liha, raud ja piim on terwele inimesele were sünnituseks hädaste tarnsis nad on toidused; kopsu põletikus olewalle oleksiwad nad aga surma rohud: mis kord surmawabt mõjub, wõib töine kord eluStaw ja käsuline olla. Arstirohi on haigele kehale see, mi» tarwiline toidus terwele on; seepärast wõib toidu» mõnikord ka terwise abinõuuks olla. Sundmus terwise-abinõuude järele, arstirohtude tarwitus, on inimese loomuses; elajatelegi on loodusest sund antud, mille järele nad haiguse ajal enesele abi otsiwad, ja mõnigi rohi on elajate läbi üles leitud. Nagu haige elajas iseenesele rohtu otsib, nagu lind liiwa ja koer ning kass heina seedmise edendamiseks söömad,  nii otsisiwad ka inimese suo esiwanemad looduse sunnil ollusid „terwise-rikete" waSLu, mida nad muidu mitte oma ülespidamiseks wõi päätoiduseks ei tarwitanud. Toiduse tarwitus kaswab elukombede" läbi, arstirohtude tarwitamine «peenikestest eluwiisidest"  sünnitatud terwise-rikete wõi haigustega. Endise aja parandus-teaduse eksilised õpetused läksiwad  rohtude tarwituse piirist kaugele kõrwale; alles uuemal ajal on terwise-abinõuude tõsisest tähendusest aru saadud ja parandus-teadusele kindlamaid piirisi panema hakatud. Ükski rohi ei paranda, ainult inimese keha loomus teeb seda; rohu mõjudus piab ja wõib ainult haiguse ajal korratumasse olekusse langenud keha tegewust  jälle endise loomulise tegewusele awitada, looduse terweks tegewat jõuudu äratada ja edendada. Sellest selgub, et ainult õpetatud asjatundjad ja arstid rohtusi anda ja kirjutada wõiwad; selles teaduses  tundmata wõi õppimata inimene ei pia iialgi haigusi parandama hakkama, waid sellest ainult kõrwale  hoidma. -* Keegi ärgu soowigu töisele „ omast pääst" ühte ehk töist rohtu, millest tema ise kord ehk terweks sai, seega wõiks ta mõnikord hirmsat kahju sünnitada! Mitte ükski rohi ei ole üleüldine; iga ollus, iga töö ja talitus, millest abi tahetakse saada, piab just inimese igakordse keha tegewuSte järele isiäralikult ära säewd olema; ühele terwise tooja wõib töisele surmaw olla, kui ka haigused küll ühte laadi näikse olewat. Uuemal ajal tarwitatakse endiste ülimitme poolsete rohtude asemele wõimalikult labasid ja jäetakse haige enam looduse terweks tegema mõjuduse, kui rohtude hooleks; aga parandamine edeneb siiski enam kui manast. Seepärast piaks rahwaS ja inimesed küll just niisugustele  arstidele kõige enam usaldama, kes neid enam korraliku elu ja keha hoidmisele, kui rohtude sisse Võtmisele  manitsewad. Kui rahwas ükskord rohtude õigest tulust ja tähendusest  aru hakkab saama, siis ei wõta ta I. peale keha korraspidamise ja mõistliku elu kombete mingisugust rohitsemist haiguse ajal „oma pääd" ette; Uart»Az J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, S a chker ' i raamawpood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermuffe majas; Tallinnas : Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge Ströhm'i raamatupoed, Awpmee» Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; Nakweres: J. Kuus ' i raamatupood ja A. Heraklides pikauulitial U Sl. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wörns: Vielrose; Walgas : Rudo l f; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterbnrgiS: K. Heopas, Lkveuiö upoeii. Avui. A» 30 ja N. Mattissen IlkMuiü upoeu., Razaueu. uoeiu, Aoui- .V> 28/21. Wiljandis: F. Feldt. eega palume sõbralikult üksikuid tellijaid kpi ka neid, kes enamtellimisi  Sakala peale wastu on wõtnud, et nad pia wõimalikult  oma wölgnewa tellimise raha möödaläinud aasta kui ka käesolewa a«sta eest ära maksaVstwad. Sakala Toimendus.