Tallinna Sõber M 17. Kolinas aastakäik, Tallinnas, Z 4. Jürikuu päaival 188!. Meiildilt aealeht Eestirahmkle m«ai ja üanadcs. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pkriate triikimajas: aastas s rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eljk selle aseme pealt a kop. Tellimised Võetakse wasta: Tallinnas: Lindfors'i päriaie trüktmajas. Uetervurgis: J. G. Seekandt, o»suspei-aa Ä- S 4. Tartus: W. Just. peruus: K. Kndewiita. Ztakweres: L. Wattty. haides: A. Seidewcrg. Kapsaku-: H. A. Kolwerg. Kuresaarcs: Ah. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Vastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baluski (Baltischport Register : Teeme selgust. Omalt maalt; Tallinnast: Amitähed. Statistika sõnumid. Raudtee uued roopad. Üks kiri Nihilistide asjust. Jõgede ülcwaatamine. Baltiskist! Kauplemine aastal ISBO. Kuresaarest; Statistika sõnumid; koolid; liuna asjust. Tartust: Tulekahju. Pihkwast: Jõe lahtiminemine;  Pitk tee ühest kaldast teise. Pcterburgist: Riigikanzleri jubeli püha. Wene taluasjust. Prozess Trigoni ja seltsiliste wasta. Kongress üleilmliste mässajate pärast, Wauausnlised. Kindral-Major Dworshizki. Haawatnd inimesed kurjatcn juures 1. Paastukuu pääwal. Moskwast: Mässamise kuulutused. Weidrad Lihawõte-munad. Hharkowist: Rohutirtsu tõugud. Ilmad. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria- Uugrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Itaaliast. Türgimaait. Perstast. Uuemad svuumid. Teeme selgust! Selle .sügawpvhjulife politika" lehe Nu. 40 Lisalehtes seisab üks kõne .Kõrged mäed ja madalad sood/ mida natuke läbiwaatama peame. Kõne ise on nii wäga korrata .waimustust" täis, et seda küll ühes hullumajas oleks pidada wõinud, mitte aga ühes Eestiseltfis, millel oma auu wahegi armas on. Ha lp tohib oma kulu peale igaüks olla ja meil et oleks siis suuremad  õigust selle kõne üle kohut mõista, kui seal mitte mõued pahandused ette ei tuleks, mis meie maa elu koguni  wõõriti maalimad ja sedawiisi maale, nenda ka Eestlastele,  kui Eestimaa kodanikudele kahju teha wõiwad. Wötame mõned wälja. Seal seisab: .Mittu pead küll üleS tõusta Püidfid Kalewide wasta, Kesse tahtsid silma ringi Seletate? lusti mängi Lausa lõunal luuletada Wiha wälkus wägiselta, Sappi tilkus sagetalta, Kalewide kaela peale, Et nad jätaks järele; Aga se ei mõedund enam, Et jo koitu paistis kenam Rumaluse rinna lapsed Une sängist härkasiwad Ülesse ja hüüdsid järsku: Ei me' hooli, Lapsed kooli Keisri härra armu noolil!" Se lauluke on küll iseenesest mi wilets ja segane, et selle peatähendus meie pärast tulema põlwede uurikawals jääda wõib; ükfi wiimised kolm rida on selgemad, kui meie nende sees ka muud leida ei suuda, kui aga ärritawad  malet. KeS on Eestlast keeland. oma lapsi kooli saatma? Kas wahest .Sakslased', kaS .möisasaksad' wõi .kirikisandad'  kuida Mälgus' neid seisusi muidu nimetada heaks arwab? —On tõeste mõisnikud ja kirikuõpetajad, kes enne pea kõik Sakslased oliwad, on need tõeSte Eestlasi  keeland. lapsi kooli saatma, künni .Rumaluse rinna' lastepalwe peale Keiser neile selleks luba ehk .woli' andis ? Nii palju kui meie teame ja kuida wanemad inimesed meel wäga heaSte mäletamad, sai ma d esimesed koolid nende .Sakslaste' nöuu peale, rohkemalt jäuult ka nende kulu peale asutatud ja ülespeetud. kuida ka Knuda seminar ikka meel üksi nende kulu peal ülespeetud saab. Miks .Mälgus'  waletab? Wõib ehk tahab .Walgus' küll selgitada, mida se tähendab, kui sellessamas kõnes eemal üteldakse: .Weel paistab mäe serwal weike wõsandik, kus kenad kobarad külles on; ehk naad küll õhtu õhust kosutust ei saa, siiski paisutamad päikese kiired homiku poolt nende õrnaid kasust.' Wõib olla, et könepidaja ja .Walgus-' toimetaja homikupoolise paiste kaswandikud on; nemad ei tee aga oma aealoou-teadufega ega oma tõearmastusega oma kaswatajale  koguni mitte auu. Edasi. Nu. 12 seeS laseb .Walgus' Kalewipoega keda ilma rohkema järelpärimiseta omaks kodunarrikS teinud  on, ütelda: .Sellepärast jooksebki Nalja Mart .gApsmerLM 6parr." kallale tormi. Kõik lepingu liikmed ou Baltlased, ja sellepärast soowüvad siis ka seda,, et .WalguS" neile .gut morgen" ütleks. Nalja Mardi sõnad töendaivad seda soowi mitme wõrra, see on, kõikide teiste nimel. No .Walgus" teab, et Eesti rahma kohta 6par^" ida poolt ülestõusew päikese walgus ou aga.gut morgen" lõune alt öö pimeduse algus. -- Esimese wastu ou mo rahmas (Eestlased) südamest tänulikud, aga teist pölgawad jälestusega. Mida se weider halpus ja wale tähendab? Meie armame, et auusad Eestlased üksteisega niisama mähe wõerast keelt räägiwad, kui nemad kedagi jälestusega pölgawad. üksi sellepärast, et need mitte Eestlased ei ole. Tahab .Walgus" tõeste oma lugejatele sesugust kölwatumad  eluwiist õpetada? Sellega näitab aga .Walgus" selgest, et Eestlaste rahwust häwitada tahab. Seda ei ole need .Sakslased" mitte teinud, kes ligi 700 aastad Eestlaste ihnisandad olimad, maid ou nende rahwust hoidnud, keelt ja kirja kosutand,  nii palju kui kare ja kore aeawaim seda teha laskis. Wõi peawad ehk Eestlased sellepärast kõiki Sakslasi,  oma usuwendasi .jälestusega põlgama", et mõned nende seast enne Eestlaste ihnisandad oliwad? Peawad targa .Walgnse" nõuu järel Wenelased seda oma endiste ihuisandate järeltulijate wasta ka tegema? —> On se .Walgnse" päike, siis peawad seda kõik Ristiinimesed kahekordse .jälestusega" põlgama, tuleks se kustpoolt tahes ! Se ei teeni Keisrid ega riiki armsast, kes ühe Keisri alamaid, ühe riigi kodanikust üksteist wastastikku  põlgama ja kogum weel jälestusega" põlgama kihutab. Se ei kosuta ka mitte Eestlaste südant, maimu ega eluõnne, kes neid armsast Ristirahwa elukombeft üleültse  ja oma kaaSkodanikude sõbrustusest iseäranis, selle kurja jõledusega wõerustab. Sesuguseid ärritusi leiame meie ka teistes lehtedes, kui ka mitte nii toorel kombel, milles .Mälgus" kaugele teiste ette jõudis. Niipalju kui meie lugenud oleme, ei leidnud meie ühegis meie maa Saksa aealehtes midagi, mis Eestlastest teutlikul musil rääkis. Mis kasu loodawad küll nüüd need Eesti aealehed sellest leidma sellega rahwale saatma, kui ühel poolel, ehk selle sõna ühel tähendusel alamaid seisusi kõrgemate wasta põlgamisele, teisel tähendusel üht rahwasugu teise wasta wihale ärritawad? Niikaua kui seaduslik elukord kestab, kestawad ka kõrgemad ja madalamad  seisused, ja kui seisustest ka suuremad lugu peetud ei saaks, siis oleks suuremal jöuul wähema j õun üle ikka midagi wõimust. Mis kasu sigib siis sellest madalama seisuse liiketele ehk wähema jõuu osalistele, kui nende südames ennast wiha ja tühi ülbus pesitab ja häbematas kombes ülemate ja jouukamate wasta ilmutab? Meie arwame, et suurem kahju sellest ikka neile enesele sigib. Sakslased elawad nüüd kord, kui täieõiguslised kodanikud  meie maa pinnal ja suurem jägu sellest pinnast on koguni nende seaduslik omandus. Mälgus" ja teised lehed ei peleta neid siit oma jõledusega ega oma teutamistega.  Kui meie aga ühe pinna peal elame, eks se siis tulusam oleks, kui meie rahus ja sõbrustuses elaksime? Se ei wõi aga lepitust ja sõbrustust sigitada, kui Eesti aealehed Eestlast äritawad. Wõi arwawad ehk need lehed, et Riigiwalitsus ühegi wägiwallaga appi tuleks, kui Eesti aealehed kõiksugust kaebtufi maailma puhmvad? - Eksitus! Riigiwalitsus teab paremini, kuida asjad seisawad ja saab seda sugu ja seisust politika õigustest eemal hoidma, kellest rahulist, asjalikku ntalupidamist  ja nõuuwõtmist wähem loota on. Kahju, paljast kahju teemad tühjad kihutused Eestlastele ja talurahwale. Usaldust wähendawad rahwa peale ja põlgatuse alla saadawad  need kihutused rahivast, kui need malede peale põhjustatud  on, kuida meie seda paraku nii sagedast näeme. Meie tahtsime näidata, missugust wilja need rahwuslised  kihutused meie maal juba kannud on. Kust figiwad küll meie päimil need alalised tülid kirikuõpetajate  malimiste juures, kui ei peaks mitte kogudustele enam hingekarjane walitud saama, maid Eestlaste ehk Sakslaste partei abiline? Kui maailmas ühtegi asutust on, mis rahwust ei tunne, rahmust tunda ei tohi, fiis on seda kirik. Meie maal tahetakse aga Nüüd juba kirikud rahmusliste wöitlemiste mainuks teha. Seda ei olnud enne kuulda ega näha. Oli Eestlane oma suurekooli õppimist lõpetand, siis ei pölgand teda ükski, maid tema sai ehk Sakslaste poolest meel suurema usaldusega ja suurema armastusega wastawõetud, kui üks mees, keS oma enese waimutugemuse läbi kõrgemale tungind oli. Kui ehk nüüd ühegi kartusega Eestlast ametisse wõetakse, siis ei kardeta ega põlata temas koguni mitte Eestlast, maid temas kardetakse parteimeest, keda kantsle pea! kõige wähem tarmitada wõib. Waielgu selle wasta meie „rahmuslised" lehed ja mehed nii palju kui tahawad, iga rahuline mees teab ometigi, et asi tõeste nenda ou. Weel rohkem. Need Eesti lehed ja mehed, kes ennast suure kõlaga ,rahmuslised" nimekamad ja rahwa eest mõitlema kiivamad, just need teemad rahwale enesele wägiwalda. Meil on nimelt teada, et wimife kirikuõpetaja walimise juures Ottepäel, pea kõik Eestlased Eestlast amalikult õpetajaks malifiwad, siiski tulimad nende seast saadikud Sakslast paluma, kartuseta tulla, wastapanemine ei tuleks koguni mitte koguduse poolest, maid üksi ühe weike partei ja ühe aealehe poolest. Ja pärast kui Eestlane ametisse pandud sai, mis elu temal siis omas ametis on? Tema kallale kargawad parteimehed suurema  karedusega, kui ühegi Sakslase peale, kui tema ennast mitte taieste nende juhatamise alla ei anna, maid oma südametunnistuse ja oma ametiwande järel oma ametid tallitab. Kes seda ei usu, se lugegu, mida Pastor Hurti ja Pastor Kurrikoff'i üle kirjutas ja kirjutab.  Mitte Eestisugulist hingekarjast ei nõua need wägiwaldsed  lehed Eesti kogudustele, maid oma enese parteile üht tööriista, kellel oma enese tahtmist olla ei tohi. Seda teadwad ja tunnewad rahulised Eestimehed wäga heaste, aga rahulised mehed pelguwad awalikku tüli ja lase-vad omale wägiwalda teha. sellepärast kõlab nende keskist nii mähe häält laia maailma sisse. Sellega lõpetame sekord oma nõudmiste üle selgust teinud olema. Meie nõuame Eestirahwa rahwuse allesh  oid mi st sellel näuul, keelel ja meelel mida se saanud on, sellel maimul, mis seda nii kenast ja rõõmsast kosutas. Meie nõuame Eestirahwa edendust sellel joonel! mis meid nii rõõmsast kõrgemale kandis. Meie Nõuame rahwa seas seda politika küpsust kaswatada, mis ajendatud politika õiguste wasta ettemalmistab ja kõlwu-