nad sugisise põuase mahategemise pärast paiguti wäga kehwaks jäenud, kuna talw neid ei ole suuremad rikkunud.  Nmd kewade tulla liig sagedaste wihma, nii et see maa harimist ja suiwilja maha tegemist takistada tahta, ja põllumehed pidada kurwal meelel tulewikusse waatama, kui mitte sageda wihma ja wilu järele kena ja korraline kewade aeg ei tulla, mis küll wäga wõimalik ja soowitaw on. Meie põllumeestele on wiimased aastad muidugi rasked küll olnud, toogu siis tänawune kallis kewade, kewade see ilus ja armsam lootuse aeg, ka meie Põllumeestele õige rõõmsat lõikuse lootust! Muidu on seal Eesti-Läti piiril waimu elus paiguti kaunis kenat edenemist näha ja ajalehti luetawat kauniste, nimelt rahwuslikumaid. Mõnes wallas on ettewalmistamised suurema kontserti ja ptdu tarwis kasil, mida Eestlased tahta korda saata. Ruhjast kirjutatakse „Balt. Westn."le, et ülewal nimetatud paewal peale lõunat k. '/-4 kange pikse müristamine,  wihma ja rahe sa'uga olnud. Mõnes kohas on müristamise ajal hirmus tuule-maru palju kahju teinud : mitmes kohas on hoonete katuksed ära wiitud, mõned hooned koguni äralõhutud ja palgid laiali pillutatud. Üks wanker on ta endise koha pealt ära töise kohta ümber wisatud. Õunapuud ja muud wiljapuud aedades, keda torm mitte juurtega wälja pole kiskunud, on puruks murtud. Nõnda wiisi on neli talu ära rikutud. Rubja jõe pealt on sild ära wiitud. Igal pool on selle tormi järel rikkumise jälgi kuulda. Tnkatenis on rukkiwäljad kardetawalt rikkutud. W. koolimajal wiinud torm poole katust pealt ära ja wislanud paar sada sammu kaugele, mtslabi õues palju kahju sündinud. W.ljapuude õied on mitmel pool täitsa rikutud ja seega aiawilja saagi lootus otsas. Suure niiskuse pärast ei saa palju põllumehi  oma põldude ligigi, mispärast õige murelikult tulewikuSse  waatawad. Ka pikse kahju üle kuulukse kaeblusi igalt poolt. WõIMU maakonnas on pikne suurt kahju teinud ja üht jagu Wõnnu kreisist kurjaste laastanud. „Ba!ss" teatab, et Erlaas ühtlasi kange rahe sadu olnud ja wihma nii suurel hulgal maha walanud, et maa mõne minuti pärast sügawa wee woodega kaetud oli. Seega sai wilja seeme kallaku põldudelt muidugi, weega ühes alla uhetud ja kantud. Mitmes kohas on wälk hooneid põlema löönud  ja inimesi ja elajaid surmanud. Lemsalist. „Balt. Wehstn." kirjutab: ühe zünftmeistri  ja gitdiwanema 28 aastane poeg hakkas üht liht labast Läti tüdrukut armastama. Wanemad aga ei olnud selle lu'uga rahul, sest et tüdruk poisist 4 aastat wanem ja pealegi ka weel Greeka õiget usku! Asi wenis sedawiisi  uuest aastast künni lihawõtte pühadeni ja ikka ei saanud ükstöise tahtjad õma soowi täita. Seal heitis peigmees korraga ta Greeka Siger-usku ja IV- nädali parast oliwad pulmad. Riiast. Hra. G. von Gzycki on luba saanud, oma siiamaalist muusita-pädagovgika kooli täieliseks muusika  kooliks laiendada, selle nime all: „Niia muusika kool." Hiljutl annud hra. Gizycki (loe Gishizti) ühe kogu nelja käele säedetud „Lati rahwa laulusid" wälja. Töise Läti päewalehe asutamisest Riiga, olnud nagu „Balt. West." teatab, juba talweft saadik juttu ja vinud seks ka tunni 3000 rbl. kokkukorjatud, aga K. Leekneja ärakadumisega, kes uue ettewõtte alustaja olnud, waikinüd ka kõik jutud uue päewalehe asutamisest. Nüid olla aga, nagu „Heimath" ütleb kuulnud olewat, mõned asja uueste käsile wõtnud ja ka tunni 3000 rbl. mõeldud otstarbe heaks kokku korjanud. Nagu teada, on Lätlastel juba üks päewaleht „Baltijas Westnesis" ja „Heimath" arwab, et sest praegusel ajal küllalt olla, kuid ta wõida weel suuremal wormil ilmuda. „Austra" kapital on uue liikmete juure tulemise läbi Märtsi ja Aprilli kuus 1220 rbl. suuremaks kaswanud  ja olnud ta 1. Mail 217,116 rbl. Sellel (Mai kuu) koosolekul teadustanud seltsi juhataja, et peakoosolekul  tvastu wõetud seltsi põhjuskirja uuendused nüid nii kaugel walmis olla, et neid kõrge walitsusele kinnitamiseks  ette wõida panna, mida ka ilmu wiitmata teha lubati. Nagu „Balt. Westn." kirjutab, olla Riias ikka weel inimesi leida, kes rahwast maa lubamisega Saratowi  ehk muiale wõera nurka Väljarändamisele äwateleda. Nimetatud Lati leht kordab oma hoiatamist tundmata ja wõera kohta väljarändamise üle, sest jälle olla mõned Kuuramaa ranna äärsed elanikud nõuuks wõtnud, oma õnne Saratowis katsuda. Kui palju ei ole teadmata kombel kaugel õnne lootes weel. suurema õnnetuse jtz wiletsuse sisse langenud, ilma et see kõiki mõistlikuks oleks jõudnud teha. Nädali wiie kuue eest jühtsts üüide ridade kirjutaja Lätimaal Düina jõe ääreS ühe mehega kokku, kes Wenemaalt jala oli tagasi tulnud ja tööd ja leiba paluS. Oma naese pidanud .ta Wenemaale näljaga wõitlema jätma ja tulnud isi tagasi, et ehk siit weel kuidagi ülespidamist leida. Ka mitmed töised mehed,olla tagasi tulnud, kes hiljuti sinna rännanud. Minu küsimise  peale, mikspärast nad tagasi tulla, ütles ta/et seal tööd ega ka ülespidamist saada ei olla; ja oma käe peal elama hakata, seks puududa neil jõuud. „Ma olen nüid palju suurema häda sees, kui enne, kui ma wäljarändafiü," ütles tagasi tuleja lõpeks kurwalt. Argu sellepärast keegi ilmasgi hea õnne peale ja ilma tulemase koha selge tundmiseta kallist kodumaad maha jätku, muidu sünnib paraku liig sagedaste, et wihma käest räästa alla minnakse. Balti domeni walitsus on kohaliste kubermangu zeitungides hinna kõrgust wöi taksi kuulutanud, kelle järele 1885. aastal Kuura- ja Liiwimaa kroonu metsadest puid piab muita ma. Meiu." kirjutab, et walitsewa senati liikmeks nimetatud salanõunik J. E. Shewitsh Liimi kubermangu  waiitsuse wiitse-kuberneri G. A. Tõbiseni kätte ära annud. Seesema leht kirjutab, et Riias Wenereaalkool  wist juba lähemal kooli-aasta! awatud saada. 3«ö." kuulutab, et Riia junkru kooli asjatoimetaja, kindral-stabi kapten Pototski, 3 wäekorpuse wanemaks adjutandiks on nimetanud. Schlvaneburgis on jällegi patronadi protses lahti, sest kogudus ei ole sellega rahul, et v. KeusSlcr nende õpetajaks walitud saab. Enne on ikka konwent walitenud ja on sellepärast waldade saadikud tarwilisel kohal kaebtust sisse annud. Kuuramaal käis kuratori härra sealseid koolisid ülewaatamas ja on nüid jälle Tartuse tagasi läinud. Miitawi gümnasiumil purustanud wälk 29. Aprillil  70 akna ruutu katki. Koolis olnud künni 600 koolipoissi, aga õnneks ei ole wälk midagi muud suuremat kahju teinud. -- Miitawist kirjutatakse L."-le, et öösel wasta 2. Maid keegi nähtawalt waimuhaige isand krahw K. ühte alam-ohwitseri uulitsa pea! odaga haawanud. Haawatud sai ühe öhwitseri juure tulemise läbi peaStetud,  kes selle eest muretses, et ta arsti-abi sai. Hanwad ei ole õnneks mitte kardetawad. Politsei on K.-d mõni päew asjata wängi wõtta püidnud, sest ta on ennast oma korterisse ära peitnud ja odade ja rewolwritega ehitanud. Riipia kui keegi läinud kinni wõtma, on ta rewolwriga lasknud ja kui ust lahti murda tahetud, lubanud ta maja püssirohuga, keda temal rohkeSte käepärast olnud, üleslastä.  Wiimaks on politseil kawalusega õnneks läinud krahwi härra üle kolmepäewase ümberpiiramise peale wõimust saada, kui ta näljast ja wihaStamisest wäsinnd magama oli uinunud. „Kui see aga tõeste tõsi piaks olema," lõpetab 3." kirjasaatja, „et hra. K. waimuhaige  on, siis on imelik, et teda enttem hullumajasse ei ole wiidud." Jatobftadtift. Õigeusu pühawaimu kiriku ülesehituseks  on Moskwa möisnikude Marshall krahw Sheremetjew,  üks kuulus Liiwimäa ärawõitja järel tulejatest, kirjutab „k. L." —lOOO rubla kinkinud. Liibawist. Krimmist Riiga tulew aurulaew „Perzeverance"  on Steinarti ligidal oma soolakoormaga liiwa peale kinni jäenud. Aurulaew jooksis wett täis ja koorm sai selleläbi rikutud. Windau linnawalitsusele oli kuratori härra ette lasknud panna, kaS nemad omalt poolt ühe kodanikukooli  heaks, mis Wene õpetuskeelega asutatud saaks, ka midagi abi soowiwad anda. Seda ettepanekut on linna - wolikogu, nagu Kuüramaa kubermangu zeitungist leiame, ühel healel tagasi lükkanud ega ei taha siis linn sarnase kooli heaks midagi teha. Goldillgems tahab tänawu sügise Kuuramaa ökonoomia  ja Goldingeni põllutöö selts põllutöö wäljanäitust  asutada. Riigi põllutöö ministeeriumist on seks luba juba antud. Tallinnast. Kubermangu walitsus on Eestimaa kubermangu zeitungis kuulutanud, et need adra-kohtuhärrad,  kes sennini oma heakS-arwamiSte kirju uue politsei seadluse üle ära ei ole saatnud, nüid seda seaduslise trahwi ähivardüsel sedamaid ära piawad täitma. Sisemise ministeeriumi ammetnik titulär nõunik Rogowitsh, on Tallinna maa wanemäks kubermangu wälitsuse  nõuuMeheks ammetisse pandud. Pihkldas on praegu soe-tõbi kõige suuremas joones möllamas ja murrab palju inimesi öMäs kõige paremas jõuus jala pealt maba. Peeterburist. Nagu enne nimetanud oleme, äjaS Saksa riigiwalitsuS meie riigt-alamaid omalt maalt tagasi ega lasknud neid seal elada. See on Wenelasi ka oma jagu pahandanud ja mitmed ajakirjad annawad nõuu, et Wenelane Sakstega siin sedasama piakS tegema. Selles hirmus on siis ka palju Saksu meie riigist wälja rändama  hakkanüd ja. NiMelt Wolhinia kubermangust 1799 Saksa asuniku nõuuks wõtnud Ameerikasse wäljarännata. Senni-aegset meldsherite teenistuse õigust tahetakse  piatselt muuta. Nüid pidid weldsherid 29 aastat ammetiS olema, enne kui nad omaS õigustes kõrgemas wõiksiwad lõusta. Seda loodetakse 10 aaSta ehk koguyi 6 järestiku teenistuse ajaks kindlaks määrata ja seega seda pitkaldast edenemist kiirestada. Ministri-komitee president v. Reutern on omast haigusest paranenud ja oma ammetisse aStunud. KeiSri Härra on ühe käekirjaga graaf Pahlen'it tema asemel olemise eest tänanud ja kiitnud. Üleüldises wäeteenistuse seaduses tahetakse neid paragrahwe muuta, mis I. ja li. jau Spetusgyaadi priitahtlikult  tegewasse teenistusesse astuwate noorte meeSte kohta käib. Edespidi piawad need koolitatud noored mehed, kes liisu läbi teenima lähemad I'/ aaStat tegewaS wäeteenistuses  ja 13'/ aaötat tagawara wäeS teenima, kuna priitahtlikult teenistusesse astujad 1 aasta roodus ja 9 aastat tagamara mäes piawad teenima. Priitahtlikult teenijatel kroonumeestel on siis küll asi hoopis kergem. Kahanomi komisjon on oma tööd lõpetanud ja Keisri Härra teda waewanägemise ja hoolsa tallitust eest tänanud. Wene ajaleht „UuS Aeg" kirjutab,, et ülemalt poolt kõik raudtee wagunid, mis sõamoona wedamisekS määratud, hoolega läbi saawat waadatud. Peale seda saawat iseäranis sellel suwel suuri söawägede harjutusi ara peetud, nagu Wilnas, Warshawis, OdeSsaS, Moskwas  ja Riias. Naa Dünaburgi wäesalgad saawad Dünaburgi  pool ükstõise wasta põrkama ja Warshawis olewad sõawäed saawad kindral Gurko ülemjuhatusel suurel hulgal  arwata 38,000 ja 44,000 mehe osal waStastiku wõitlema. „Nowosti" kirjutab, et kui tänawu suwel kohegil piaks kolera haigus möllama hakkama, siis suurkoolide pealt wanemad arstideks studeerijad maa arstidele abiks piawad saadetud saama. Ajalehed teatawad, et kindral Komarow'lle peale kuld mõega ka weel 100,000 rubla raha olewat kingitud. Waga mõnus summa. Meie pealinna lehed nurisewad selle üle, et Wene Kirikluse ja Methodiuse pühade rlemu üks Särbia kuninga käsk natukene ummistanud, mille järele Särbia endine minister Ristik oma PeetcrburiS peetud kõnede pärast kõikidest ammetitest lahti tehtud ja ka pajukistgi ilma jäetud. Seda piawad Wenelased natukene käredaks, nagu kord piiskop Mihael'igi waStu, keda weel ka omalt maalt peale kauba wälja aeti. Ka pealinnas on rahesadu pühadel palju hirmu ja kahju sünnitanud. Litjeini liuna jaus on 194 laternate klaasid ja 94 aknaruutu katki löönud. Senator Gerngross on oma palme peale ammetift lahti lastud. Et raudtee waguniteS kaartire mängi läbi sagedaste  tülitsemist ja rahu rikkumist juhtunud, seepärast on ülemalt poolt käsk tulnud, et rahamängufid waguniteS ei tohi mängida. Soomemaal on uus ja kõrgendatud tolli-seaduS juba ka warsti oma halwa willja löikamaS. Nimelt on ükS Helsingforsi seinapaberite wabrik, kus sennini 130—140 inimest tööd tegiwad, nöuuks wötnud uue tolli-seaduse pärast ära Wenemaale asuda. Wiiburgist (Soomes) kirjutatakse 6. Mail (24. Aprl.)Balt. Westnesiö'ele järgmiselt: „ Põllumehi ähwardab kurb aasta, kui siia maa ine külm aeg weel kauemine kestab. Päewa sulatab päike kül natuke lund ja jääd, aga külmad ööd külmetawad kõik jälle kinni. Nii oli 2. ja 3. Mai wahelise öösi 6 kraadi külma ja' 5. Mail sadas lund. Endistel aastatel nägime sell ajal põllul hoolega kündwat,  äestawat ja küliwat, kuna tänawu sest mötetgi ei ole sest põldude peal on paiguti weet luud; «etsaS koguni künni l'/» jala paksuselt. Aga mitte ainult põllumeestel, waid ka waeste kalapüidjatel M tänawune kewade wäga raske. Muil aastatel Miti sell ajal koorma kaupa kalu linna ja pisteti mõnigi mark saSku, aga tänawu sünnib see koguni tähelepanemata kasina! mõedul." Äuskwas sai 16. Mail ääsi tW-näituS awasich ja on siis tänawu nüid meie riigi mõlemgteS pealinnades 2 ühesugust näitust. Tislise kubermarchus on Gori maakonnds imeline haigus rahwast maha murdma hakkaNtstv. Haiged saawad palawiku, keel läheb ,nuStakS, stiS paistetab kurt rutuliselt  ära ja warsti on ka siis surm käes. Rostvwist Woroneshi linna mineja raudtee rong on ühte orgu kukkunud ja tolm wiimast wagunit ainylt terweks jäenuh. 19 reisijat säiwqd KeWkatud ta,9 neiist raskcste ning 1 reisija ja 8 MMemikkü saiwäo sutrmä. Tyklas on Maj-kuul 15. ka hirmus eachesadu  olnüd, miS sünnitanud; nagu Pichja telegramm teatab, on raheterad tui-mpMHturMd^lnud. Tambowi WermangnS vn lswMbe nurpMiekud ja wiimaste aastate elajate kattud talupoegi kehwa olekusse  ja kitsikusesse ajanud, Ning palju hätawad omad maajaud maha ja rändawad wälja enestele.ZMjast tööd 22. Sakala. 1885