kurnata katsunud ja on selle eest wangis istunud. See nimelt on .isamaalikku" «vaimustust Sakslaste wasta tema südames leekama pannud. Seda kurjategu ja inetumat  kiskumist, mis selle järel Prantsusmaa Parlamenti jalutamise-koridorides tõusis, antakse nendantmetatud .leppimata"  erakonna lehtede süüks, kes halwa rahwa tujust ärritanud on, mis läbi Anarchistlaste erakond «viimase waltmise juures wõimust oma kätte saada püüdis ja niipalju  ka saanud on, et Ferry't mitte PräfidentikS ei walitud  ja uus Prästdent üht Ministeriumit saada ei wõinud, kuS kõik liited rahulisest erakonnast on. Nüüd soowitakse küll, et seesugused lehed walitsuse poolest tugewama ülewaatamise  alla pandud faakfiwad. aga seda soowimist täita on wist wäga raSke. Prästdent Carnot on Parlamenstle  oma politika seletust saatnud, milles tema kõige tuhinate soigutamist nõuab, et Prantsusmaa seestptdi kosuda ja rahwa ja riigi majapidamine korraldatud saada «võiks. Sellega pidada Prantsusmaa oma rahu-armastust teiste riikide wasta üles näitama. Kui palju temal wõimalik on selles mõistlikkus joones seista ja tallitada, seda on ära oodata; palju lootust selle peale ei ole mitte. Ülem kohus on nõuuks wõtnud, Wilson'it mitte kohtu alla anda. Prantslased on oma musta pesu kõige maailma ees loputanud, et esiteks Rouvier' Mtnisterium, pärast Prästdent ise ametist peletatud saaks. See on korda läinud,  nüüd pannakse must pesu teiseks korraks korwt tagasi. Wäga tark ei ole see mitte, sest see näitab kõige maailmale,  missugust soppa ,wabariigi" põhjas peitus on. Wilson on omale Schottimaal, kust tema sugu päritud, 500,000 franki eest ühe mõisa ostnud ja tahab sekina elama asuda. Parist Ko guduse - n õ uu ko gu, kellel seadust mööda muud tegemist ei ole, kui koguduse seespidiseid asju korraldada, on pääwal walimise-aeal mitmesugust politika tallitust toimetanud, nimelt ka hoolt kannud, et sõeawäele uulitsatel mitmel «viisi takistusi ette pandud saakS, kui mässamine lahti läheks. Rahu-armastajates  ringkondades peetakse nõuu, seda nõuukogu ära kautada, kuhu aega mööda wäga palju liikeid walitud on, kes kardetawatel aegadel kõige tigedamatest seltslikudest mässamiötest osa wötakstwad. Inglismaale on Jnglis-Amerikast sõnum tulnud, et Halifari suurt sadama-kindlust dynamitiga on lõhkuda katsutud. Just korda ei ole see kuri nõuu küll läinud, aga hooned ja moonad on ikka õige palju kahju saanud. Rootsimaal on kõik Ministred ennast ametist lahti palunud. Kuningas soowib, et nemad oma ametit edasi tallttawad, künni uued walitud on. Jtalias jõuab Paapsti preestri-jubiläum ligemale ja kardetawad tähed kaSwawad, et Paapst ise, tema erakond Jtalias ja wõeraste pilgerite esimehed suurema karaga tema ilmalikku Kuningriiki tagasi pärima hakkawad. Nenda on Ungrumaa pilgerite juhataja, Kardinal Simor, üht adressi ette lugenud, milles seda õige .kange rõhuga päritakse  ! Paapsti poolt on sellega wastatud, et Ungrumaa pilgerite juhatajatele iseäraline uhke pidulaud walmistatud  sai. Jtalia walitsuse poolt tähendatakse, et kõik piab tehtud saama, püha-isa auu kaitseda ja pidu takistamata korda minna lasta, et Jtalia walitsuse kannatusel aga ka omad piired olla ja kõik lämmatatud saada, mis ühise riigi lõhkumist pärib. Ka siin ilmub fee paha nähtus, et üliagarad teenred oma peremehele palju pahandust teha wõiwad. Paapst Leo XIII. armastab rahu ja nõuab lepitust, aga tema üliagarad alamad ei taha tema nõuu teuks kosuda lasta, ja otse nende sündmusel piab tema nendega üht pilli puhuma. Massauahst tulema d sõnumid,  et üks jagu Jtalia söeawäest waenlaõte poole edasi nihkunud on. Jtalia Saadik Peterburgis, Graf Greppi, on sealt ära kutsutud. Mis süüd temal olema arwatakse, sellest et ole ühtigi kirjutatud. Palju juttu tegi Jtalias, et Graf de Lau nay, Saadik Berlinis,  sealt järsk» Rooma tuli, Minister-Präsidenti ja Kuninga jutul käis ja kohe jälle tagasi reisis. Jtalias on palju healesi kuulda, mis ühendust Austriaga ja Saksamaaga  hukka mõistawad. Balkani Poolsaare aSjad ei ole senni selginud ega edenenud. Bulga ri a SobranjaS on lausa kiskumine olnud, nagu tõttaksiwad Bulgarlased suure himuga Prantslaste  „hariduse" poole. Ka Rumänia ParlamentiS on koledat kära tehtud. Kuna Europa riigid määramata nälgade all ägawad ja maksusi maksude juure, tollist tollide juure lisawad, et määratumad sõeawäed wõikfiwad ülespeetud ja ikka mõjuwamad surma-riistad muretsetud saada, hakatakse Põhja Amerika Ühendatud riikides kartma, et riigikassasse üleliiga raha kogub, mis awalikule majapidamisele pitka peale ka kahju teha wõib. Migi-kassas on nüüd umbes 143 tuhat millioni dollarit ülejäänud raha, see summa kaswab ikka suuremaks ja saab weel jõudsamini kaõwama, kui kõik wõlad tasutud on, mis wiimases sõeaS tehtud saiwad ja mida igas kuus millionite kaupa wähettdatakse.  ParlamentiS on sellepärast nõuupidamised, mitmeid  fiSfewedamise-tollisi wähendada ehk koguni maha Ma, nii palju kui see wõimalik on, ilma et kodune töö sellest kahju saab. Prästdent Cleveland ise on tollide täielise kautamise wasta ja temaga näitab Parlamenti liigete  suurem jagu ühes nõuus olema. Suur jagu rahwast  näib selle poolt olema, et Cleveland uueste Prästdentiks  walitud saab. Johann Most on jälle üheks aastaks tuht-hoonesse mõistetud. Temal on õigus ülemas kohtus kaebata, tema tahab seda teha, kui fee ka wist ühtigi  ei aita, ja on senni 5000 dollarit suure pandi peale lahti jäätud. See kenna .rahwamees" ja maailma-parandaja  on oma tulekönedega, millega kõiki era-omandust häwitama  ärritab, nii palju seda siunatud era-omandust teeninud,  et 5000 dollarit ilma waewata pandiks panna wõib. Lõune-Amerikas, nimelt Vrafilias, kuS orjapidamine  ikka weel edasi kestab, on suur orjade-mässamine olnud. Wiinakuu 5. pääwal jätsiwad orjad kahes istanduses  St. Paulo ligidal järsku töö seisma, wõtsiwad kõik hobused ja hobu-eeslid, mida kätte saiwad, ja põgenestwad naestega ja lastega. St. Paulos on ülepea 10 Politseimeest,  need läkstwad orjade järel, saiwad aga kinni wöetud,  alasti kistud ja peksetud. Mida rohkem orjad metsa poole jõudsiwad, seda suuremaks kaswas nende kogu, sest kõigeist tstandustest, mis tee ääres oliwad, asustwad orjad nende seltsi. Nüüd saadeti 50 Politseimeest ja wahetati kuulist, kus juures wiimaStest mitmed haawatud saiwad. Politseiwägi  tungis ligemale, pealik sai kohe maha lastud, niisamati  ka see Neger, kes teda surmanud oli, ja mõlemil poolel saiwad mmned haawatud. Kui weel rohkem orjast juure woolas, fiis taganes Politsei-wägi hirmuga Amaro liuna ja ei julgenud wasta panna, kui teised orjude-falgud läbi läkstwad ja .Huraah, priius, meie tahame ennemini surra, kui kinni wõetud saada!" karjufiwad. Istanduste peremehed on suures hirmus, sest sõeawägi ei taha orjade peale lasta. Kurja orjad ei teinud, paniwad ainult tagaajajate  wasta. Brafilias olla orjus ka muidugi juba kadumas. Omalt maalt. Tallinnast. Näärikuu 1. pääwast hakkawad Seespidiste  asjade Ministeriumi Posti-jäutuse seadmist mööda kõik need posti-wastawõtmise paigad Wene riikis, kus raha-kirjasi ja hind-pakkisi wasta wõetakse, ka seda asja tallitama, mis..po ti - j ärelwõtmine" nimetatud saab. Tahab keegi ühe teisele kaupa ehk muud asja saata, mis weel maksetud ei ole, mida aga see teine ka enne «väljamaksmist kätte ei pia saama, fiis saadab tema selle teisele postiga ühe kirja, milles kuulutab, et see kaup ehk afi postiga ära saadetud on, ja et seda kirja ja ümbriku peale üles pandud hinna eest posti pealt kätte saada wõib. Selle ülesantud summa pealt maksab kauba saatja iga ülespandud rubla eest 2 kopikat, peale korralise postiraha kirja enese eest. Wähem ei wõi aga iialgi maksetud saada, kui 10 kopikat, ja suuremat hinda post ei toimeta, kui 100 rubla. Kui fee, kellele kaup ehk asi saadetud on, seda mitte wasta ei wõta ja hinda mitte ära ei maksa, fiiS saab see saatja adressi peale tagasi saadetud, mis pärast ka saatja täieline adress saatmise kirja ümbriku peale piab üles pandud saama. Kui saadetud asjad tagasi tulewad, fiis ei ole saatjal mitte õigust maksetud protsenti-raha tagasi pärida. On saadetud kaup ehk ast senna jõudnud, kuhu seda saadeti, stis antakse seda poSti pealt sellele, kelle nime peale see saadetud on, teadaandmisesedeli  läbi teada; niisamati ka saatjale, kui saadetud asjad tagasi tulewad. Seda asja tallitatakse posti poolest ainult Wene riigi piiretes, mitte wõerale maale. Uus passi-seadus on .Grashdanin'i" sõnumite järel juba Riiksrathi nõuupidamise all. See uus seadus ei pia Weikseli waldkondade, Siberi, Amuri ja Lagestiku waldkondade, Turkestani, Taga-Kaspia ja Doni sõeawäe waldkonna kohta mitte mõjuma. Baltimaa kubermangudes saada tänised koguduse-passid ära kautatud ja nende asemele  passid üleüldise riigiseaduse järel handud, mõne muutusega,  kuida kohaltsed tarwitused neid päriwad. .Grashdanin'i" sõnum, mille järel kõik uute raud t eede e h i tamised kahe aasta peale pidiwad «viinutatud  saama, ei näita õige olema. .Riia Zeitung" on Peterbmgist sõnumit saanud, et Minifiri-komitees nõuuks on wöetud, tulewal aastal järgmisi raudteest ehitama hakata  : Tomskist Krasnojarskisse, Muromist Kasantsse, Malgast Pärnusse ja weel mõned teised. Plaanitud tn leti kkude-maksud on .Journal de St. Petersbourg" järel järgmised: 1) Ühe karbi pealt, kus 75 Wene wabrikutes tehtud tuletikk» sees on '/« kopikat.  2) Ühe karbi pealt, kus peale 75 künni 300 Wene wabrikutes tebtud tuletikk» sees on, 1 koptk. 3) Niisama suguste karpide vealt wõeramaa tuletikkudega kopikat ja 2 kopikat. Peale selle piawad tuletiku-wabrikud patentid  wõtma ja need maksawad: wabrtkute jäuks, kus mashinaid  ei ole 50 rubla; wabrikute jäuks göpel-mashtnatega  100 rubla; wabrikute jäuks auru-mashinatega 150 rubla. Sellest loodetakse riigikassale umbeõ 3 millioni  rubla fisse tulema. Tallinna Linnasaadikute-kogus, selle kuu 2. pääwal seifiwad järgmised kolm asja nõuupidamise  all: 1) See paik, kuhu lahtimise-maja viab ehitatud saama. Selleks oli Politsei-aid Tartu maantee ligidal määratud, aga Liuna-insheniör, kes seesugust  asutusi wõeral maal oli waatamas käinud, leidis mõnda wiga selle platsi juures. Ka Kubermangu-walitsus oli selle waSta, sest et see liiga elu-majade ligidal on. Pärast mitmesugust uõuupidamist sai üks tühi plats Joakhimsthali  tee ja Waestelaste-maja uulitsa nurgal selleks määratud. 2) Paberi - wabriku peremees, kaupmees Eduard Joha uus on, oli seda renti wähendada palunud, mida tema selle wee eest linnale maksab, mis tema wabrikut käima paneb. Kauba järel maksab tema 880 rubla aastas ja pidi igas sekundis 10 kubik-jalga wett saama, ei ole aga rohkem saanud kui 4 kubik-jalga; sellepärast palub tema renti 500 rubla peale alandada. Linna amet oli selle palwe poolt; mitmelt poolelt sai aga tähendatud, et sel suwel meega ilma linna süüta iseäraline lugu olnud ja et see lootust mööda edaspidi mitte nenda ei saa olema. See palwe sai siis ka 32 healega 26 heale wasta tagasi lükatud. 3) Linna majapidamise rehnung aasta 1888 peale, sai Linnasaadikute ette pandud. Tähtsam läbirääkimine  selles asjas käis Raekohtu palwe kohta, selle kohtu kulude juure 4680 rubla lisada, sest et mitmed weikemad asjad, mis enne Politseis seletatud saiwad, nüüd Raekohtu  tallituse alla antud on ja seal sellepärast rohkem tööjõudu tarwis läheb. Pärast pitkemat uõuupidamist sai seda lubatud. Balti raudtee sissetulemise d, mis aasta hakatusest kuuni Mihklikuu 1. pääwani igas kuus suuremad  oliwad olnud, kui mullu, wähenestwad Mihklikuul, tõufiwad aga Wiinakuul jälle kõrgemale. Talwekuu 1. pääwani oli tänawu ülepea 552,510 rubla rohkem fisse tulnud, kui mullu selle aeani. Laiuse kirikuõpetaja tänab Saksakeeli „Tallinna  Zeitungis" awalikult 15 rubla eest, mida üks naesterahwas  Tallinnast ilma awaliku ehk eralise kutsumiseta Laiuse kiriku ülesehitamiseks tema kätte saatnud. Jumal äratagu selle heategijale rohkest järeltulijaid. Rqkwerest Kohaline „Teadaandja" kirjutab : .Jõulukuu  1. pääwal tuli Kubermangu-kohtu liige Med i o - krizky ja temaga ühes Pristaw Timosejew seia, Kubermangu - kohtu otsust mööda Bogteikohtu wanemat, Bogteikohtu liikeid ja kirjutajat mitme süü pärast ametist ära heitma. Selle kuu 4. pääwaks on Bogteikohtu uute liigete walimine määratud; senni tallitab Pristaw Timosejew  Bogteikohtu wanema ametit." Laiusest. Pea pärast suurt õnnetust, on Laiusel Talwekuu 27. pääwal aruldast auu- ja rõõmu-püha, köster H einrtch Nyländer'i 50 aastast jubiläumit  peetud. Kui ka hilia aea eest juhtunud õnnetus Pidule kurwa nägu andis, fiiski ei jätnud kogudus oma auustust selle mehe wasta wälja rääkimata, kes 50 aaStat järestiku selle ühe paiga peal auuga ja hoolega oma ametit tallitanud on. Pidu oli suuremal wiistl plaanitud olnud, aga et kirik puudus, fiis kogufiwad osawõtjad ennast weikemal hulgal leert-tuppa Jumala-teenistusele, mida kihelkonna koolmeistrid lauluga kaunistafiwad. Pärast  Jumala-teenistust algas kiriku eestseisja, Landrath v. Samson, KuriStalt; önnesoowimist sellega, et jubilarile  Liiwimaa Konfistoriumi ja Tartu-Wöru Ulema- Kirikueestseisuse õnne-soowimise kirjast ette luges, ja temale nende kohtute nimel südamelikku tänu tunnistas. Kohaline  kirikuõpetaja, Dr. R. Bidder, andis koguduse nimel ühe kalli kingituse, mis peale elatanud Simuna köster W. Normann Eestimaalt, jubilari teenistust igal joonel pitkemal kõnel arutas ja wiimakS hulga kingitusi ametiwendade  nimel andis. Weel mitmete söbrade poolest oli jubilarile kingitust toodud, kes ühisel sõöma-laual kõige armastuse tähtede ees liigutatud südamega tänas. Manale  auusale mehele soowitakse igalt poolelt rõõmsat elu-õhtat. Kanepi kihelkonnast kirjutakse meile: .Erast w ere wallal ja kõigel Kanepi kihelkonnal oli Talwe-kuu 26. pääwal leina-pääw. Sellel pääwal saatsime oma kõigeist auustatud ja armastatud kirtku-eestseisjat ja patronit, herrat Landrath Baron Paul Ungern-Sternbergit mii-- masele rahupaigale. Walu käis kõikide südamekest läbi, kui kiriku kellad kuulutasiwad, et Baconi herra surnud. Tema surm oli äkiline, kui ka mitte ootamata. Talwekuu  16. pääwa õhtal weel rõõmus mees, soowis tema majarahwale head ööd waewalt woodisse heitnud, tuli rahuingel ja kutsus teda tema 72. elu-aastaS siit ära. 50 aastat on tema oma kõrge ametite raskust õlade peal kannud ja kõikumata truuwuses oma kohuseid täitnud. Mõne nädalt eest tuli tema wõeralt maalt tagasi, kus oma lapsi Saksamaal ja Prantsusmaal waatamas käis. Kõik kolm Poega oliwad matusel. Kõige esite jõudis Wiljandi Baron feia ja wõttis tallituse oma peale; siis