Tallinna Sõber M 30. Teine aastakäik. Tallinnas, Haakun Mwal IM. Ultüldue aealeht EestirahVille «aal ja linaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas kindfors'i päriate trülimajas: l rubla, pool-aastaS 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: 1 rubla 40 kop., pool-aastas 30 kop Kuulutused maksawad iga. rea ehk sekle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: HaMnuas: päriate trükimajas. Setervurgis: J. G. Seelandk, 54. Harkus: W. Kull. Servus: K. Kndewiita. Kak,veres: L. Wattky. Saides: A. Scideköerg. Kapsalus: H. A. KsMerg. Kuresaares: — Amölas: K. Kr. Aaudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor'. W. F. Eichhorn. Elab Nõmme Mõisas, kirjad käiwad Kilfi jaama kaudu. (Ass .^cc^b.) «.Mister- Rahwas E-sÜrahwaS ja talurahwas IV. - Omalt maalt: Tallinnast: Oskar v. Riesemann f. - L-iwd laps. - Ratsa PoUtseisoldat. - Turu-seaduscst - Timona kihelkonnast: ' Wastus ..Sakala" Nr. 24 sees seisma teutuse peale. Weilc--Maarja kihelkonnast: Tulekahju. -- Kinku-wargus. -- Peterburist. Hhnnamaa Saadik. Tmge asjust. rapg. ('ojukse tõbi. Kremenezift: Hobusewarga surm. Kiewist: Prozesftd. Doni maakonnast: Wilja putukas. Wolga kolonnest: Hada. Woeralt maalt. saksamaalt.  Austria-Ungrumaalt. Shwcizimaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Türgimüalt. Monteneegrost. iserbiast. Greekamaalt. Rua Kubermangust: .pea nõuu. Kirja wastused. Kiriku teadused. Rahwas, Eestirahwas ja talurahwas. iv. Kui hiljuti weel meie maal Eestirahwa ja alama rahwa ehk koguni kõige wiimise seisuse wahel igapääwases elus wahet tehtud ei saanud,  siis maksis se weel rohkemal mõedul , talurahwa"  ehk kohta. Talupoeg sai enamift ikka selle kogu sekka arwatud. keda iseäranis tähelkdufes pahmas" nimetakse. Laanepoolises  Euroopas oliwad küll wanemal aeal perede eestseisjad niisama täielised maa-kodanikud  olnud kui kõik teised, aga keskaealised sõead ja karmid eluwiisid oliwad neid rittrele alamaks sundind, ja et riikide walitsejad omas alalistes tülides ja sõdades rittrete abi tarwitasiwad, siis oliwad nemad sõnalausumata kinnitanud, kui üks viigiseisus teise õigust rohkem ja rohkem lämmatas. Kui aga Saksamaa riikide walitsejad  kindlamaks saiwad, siis hakkafiwad nemad ka rohkemal wiifil talurahwa õiguste üle walwama  ja aegamööda saiwad kõik rusuwad koormad  selle seisuse pealt wõetud ja sedawiisi sigis maarahwa seast se tugew ja kindel seisus, keda iseäranis , talurahwas" nimetakse ja kes ikka tähtsamaks ja tähtsamaks saamas on. Nende sekka arwatakse aga üksi neid maamehi, kes piiratud keskmest maakohtafi kui omanikud ehk kui rentijad pidawad ja oma nõunga ja jõuuga, kas üksi, ehk ühe ehk mõne sulase ehk päilise abil hariwad. Kõik teised alamast seisusest, kes kui sulased ehk kui päilised maatööd tegewad,  on küll maamehed, mitte aga talumehed,  ja sedawiifi tähendab siis meie päiwil ,talumees" ja „ talurahwas" seda keskmist  maarahwa seisust, kes möisnikude ja alama maarahwa wahel seisab. Kas talumehed koha omanikud ehk koha rentijad on, selle wahel ei tee seadus midagi wahet. Selsamal aeal, kui Saksamaal talurahwa seisuS ennast uueste seadma ja kinnitama hakkas, selsamal aeal sai se ka siin alustud; kuida üleültse Baltimaa põllu-asjad ja põkutöö-seadused ennast läänepoolise  Euroopa, nimelt aga Saksamaa juhtis pidanud on ja selle järel figisiwad. Wenemaal on piiratud talukohad ja muidugi siis ka talurahwas  selles tähenduses tundmata, kuida need meie juures wana harjund wiifi järel seisawad. Iga koguduse rentmaa, ehk oStetud maa, kus seda kogudused ostnud on, seisab koguduse walitsnse  all ja saab selle poolest igal aastal tarwituse  järel üksikute liigete peale wäljajägatud. Sealised asjad ou ennast kord koguni teise põhja peal sigitand; meie talurahwa! on need koguni tundmata. Seda on igal poolel nähtud, et seal talurahwa  seisus kõige paremini õitseb, kus asjad nenda seatud on, kui meie maal, ja kindla talurahwa  naeal kosub ka alam maarahwa seisus. Saaksiwad kõik haritud maad hingede ehk perekondade  peale wäljajägatud, siis langeks iga üksiku perekonna peale nii wähe, et sellest küll ei oleks, sellega üksi perekonda kasulikult toita, aga teiselt poolelt jälle wäga liiga, et kohapidajate!  aega üle ei jäeks, wäljaspoolt teenistust  otsida ;a ennast sellel wiisil kosuliku järje peale tõsta. Seda tunneb talurahwas ka ise wäga selgest, ja sellepärast peab just talurahwas, kus talukohad kindlas piires seatud on, kõige sitkemast harjund seltsilitust elukorrast kinni. Sozialistid. kes seda elukorda wägiwaldsel kombel,  ehk pitkaliste nühkimiste ja õerumiste läbi muuta püüawad, need leiawad just talurahwa juures kõige wähemad pinda, kus oma kihutawad  seemet külwata wõiksiwad. Kindel taluseisus  on ikka tugewa riigiwalitsuse ja kindla kiriku ustaw sõber. Mitte ülemalt poolelt ei ole talurahwa! segadust ega lülitust omas kosumas  elukordas karta, waid ükfi alamalt poolelt, ,rahwa" poolelt selles tähenduses, kuida meie selle kirja 11. jäus seletanud oleme. Talurahwas leikaks siis ka kõige walusamast oma enese liha sisse, kui nende kihutajate seltsi heidaks, kes ennast  selle sõna õiges tähenduses „rahwamehed" olema kiidawad. Talurahwas leikaks ka walusast  oma ilmaliku eluõnne sisse, kui ennast oma kindla kiriku wasta kihutada laseks. Kirikul on omas õpetuses ikka kõige mõeduwam wagi olnud  rahulist seisuslikku elukorda kaitseda. Talurahwa  kindlus ja fedawiisi ka kosutus on aga nimelt meie maal just seisusliku elukorra peale põhjustud, ja selle elukorra looduslikud wastased  elawad allpidi talnrahwast, mitte ülewalpidi  talurahwast. Aga ka se alam seisus ei wõiks tüli läbi muud kui kahju leida. Weel rohkem wast tüli läbi wõiks meie maal üks seisus asutud saada, mida selles tähenduses , rahwas" nimetada tuleks, kuida meie ülemal seletasime ; se , rahwas" ei oleks muud midagi, kui kihutajate ,rahwameeste" eneste weider ja paha lapS. (3ääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Möödaläinud nädalis on Tallinna linnal suur kahju olnud, mida kõrgemad  ja alamad weel kaua tagateinama saamad. 15. Heinakuu pääwal suri Oskar von Ries  ema nn, ühes wanuduses. mille järel temal inimeste ettearwamist mööda weel mitu aastad aega olema pidi oma perekonna ja oma kaaskodanikude  rõõmuks ja kasuks elada ja tööd teha. Oskar von Riesemann oti 15. Leikusekuu pääwal 1833 Tallinnas sündind, sai oma õpetust  siin ja Tartu suurkoolis, kust aastal 1855 auuga kui eanäiäat juris lahkus. Esiteks Kubermangukohtu  teenistuses, näitas Riesemann juba seal oma kõrged maimu ja suurt hoolsust, ja selleaegne Kubernöör Kindral Ulrich oleks teda pea kõrgema paiga peale seadnud, kui tema süda teda mitte wägewast sundinud ei oleks, iseäranis  linna asjade eest hoolt kandma. Riesemann astus kui Ülem-Sekretär Rae kohtu sekka, sai pea Sündikuse ameti peale pandud ja taüitas seda kümme aastad suure osawnsega ja suure hoolega. Kõik uuendused ja edendused selle aea sees on Riesemanui kae läbi käinud ja selle aea sees saiwad ka eestõöd uue Linuaseaduse asutuseks Tallinnas tehtud. Arstide nõuu peale pidi Riesemann aastal 1874 kõikuma terwise pärast sellest ametist lahkuma ja awitas mõni aasta kui osaw, hoolas ja ustaw Adwokat rikkaid ja waeseid oma nõuuga ja jõuuga, wõttis  aga ka taganemata kõigist töödest ja tallitus  test osa, mis linna üleüldiseks kosutuseks kulusiwad.  Kui aastal 1878 Tallinn kõikidest Baltimaa linnadest esimene oli, kus uut Hinnaseadust  elule tõsteti, fiis oli juba enne walimist teada, et Riesemann tähtsa ja tükilise Linnapea ameti peale seatud saaks. Seda ametid tallitas  tema siis ka tuntud osawusega. hoolsusega ja ustama meelega ja juhtis seda meel harjumata  asja läbi esimeste tülide ja takistuste, pidi seda ametid aga pea wiletsa terwise pärast kõikide kurwaswseks mahapauema. Kui oma termist wõeral maal mähe kosutanud oli. tallitus  Riesemann eluotsani tüdimata kui Adwokat õiguse-otsijate asju ja kui Linnasaadik üleüldiseid  linna-asju. Lühike aga raske haigus on selle hiilgama elule nüüd otsa teinud ja puhast waimu kõrgema ilma fisse saatnud, kuhu teda nii Mitmete armastus ja nii palju tänupisaraid saatsiwad. Reedel nihkus lugemata leinarong Olewesti kirikust suure iluga ja auustusega läbi linna ja saatis unustamata ustama isamaa-poja surnukeha rahupaika, kuS tema kalmu pärgadega ja lilledega kaeti. Selle kuu 18 pääwal leiti Pfaffi majas Wiru-uulitsal üks sündind tütarlaps, kes meel elus oli. Õnneks elas seal majas üks lapseta abieln-paar, kes mäetimad omaks lapseks wõttis. Ema järel saab seaduslikul kombel kuulatud, et tema oma rohkest teenitud palka leiaks. Politsei hoowis seisab uuema seadmise järel kõige pääwa üks Politseisoldat ratsa, et selle kohtu käsud kiiremini täidetud saaksimad. Pölitsei-ohwitserid ja soldatid ou kõma käsku saanud hoolega selle üle walwata, et maarahmas kes oma maakaupa linna toomad, otsekohe tu-