tunnistada ja rahvast sellest lahutada, aga need püüdmised kauwad ikka oma tühiduse sisse ära ja tõsidus jäeb kõikumata seisma. Ehk küll EeSti rahwaS rõõmu ja õnne „ Sakala" ilmumise pärast tundis, wäataS „ Eesti Postimehe"  erakond fiiski kortsus kulmul rahwa elu awalduse peale. „Postimehe" erakond ja selle sõbrad püüdsiwad kõigest jõuust rohkem mehi oma lipu ümber koguda ja ennast võitlusele  valmistada, aga võitlusele Eesti rahwa enese vastu. Mehed, kes Eesti soost kirikuõpetaja  ametit Sppisiwad, ihusiwad mõeka „Eesu Postimehe" erakonna laagris. J. Hurt, keS oma meelt „Eesti Postimehe" erakonnas oli parandanud, tormas „Sakala" ja sellega meie rahwa elu edenemise vastu võitlusele välja, kaebtusi tõStes, mida tema, ega ka tema abimehed ialgi ei ole jõudnud põhjendada.  saadik on alaline vaidlemine  ja võitlus EeSti meeste keskel. „Eesti Postimehe" erakond püüdis kõige rammuga rahwa isamaalist elu oma erakonna tee peale juhtida. (Järg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Wene välimiste asjade toimetaja minister von Giers saavat wõeralt maalt tagasi tulles ka Austria keiser-rtigi pealinnast Miinist läbi sõitma ja arvatakse seda tema ja Austria ministri krahw Kalnoky sõpruse pärast sündivat.  Umbes 3. selle kuu päeval pidi tema juba Miinis olema. Wene ammetlik leht tunnistab üht sõnumit ekslikuks, midas hiljuti Miinist välja lautadi ja Wenelast üheS Ameerika Ühendatud riikidega  Hiinale sõa pärast nõuu üeldi andvat. Wenelane ei soovi aga selle asja tüki poolest ilmaski muud, kui et see eesolev Prantsuse- Hiina sõda võimalikult vagusalt ära õiendatud  saaks. Prantsusmaa! aga ei taheta neist soovidest ühtegi teada, mis Inglase poolest tulnnd, vaid seal kaSvab võiduhimu iga 'võiduga isienesest. Waene kahe tule vahel oleja rahvas kannatab niisuguses järgus kõige enam, sest nälg ja riisumine on sõdade sagedamad  naabrid. Mööda läinud Jõulud töiwad ka riigi asjade tallitajatele rahulisemaid päiwi. Mõni aeg ajalehtedes liikuv) sõnum, kui oleks Weneja  Saksamaa wahel põnervns asunud, on nüüd pea täitsa kadunud. Meie wälimise ministri v. GierS'i reis wäljamaale ja tema lahke wastuwõtmine seal on muidugi rahu märk. Meie Keisri Majesteedil oli hiljuti õnnetuS. Jahi peal hakkastwad Majesteedi hobused pillutama, tõld kukkus umber ja Keisri Härra sai õlast wigastatud. Jumalale tänu, kes raskema äparduse eest hoidis. Kuda Peeterburgist teatakse, olla Majesteedi terwis jälle paranemas. Niipea, kui Saksa keiser sellest õnnetusest teadust sai, andis ta meie Keisri Härrale oma südamliku kaastundmist teada. Enne seda, püha Georgiuse rüitlite. pidu peal jõi meie Keisri Härra Saksa keisri termist. Need awaldused näitawad, et kõrged riigipead ikka sõbruses seisawad. Saksamaal seisab nende troonipärija külakäik  alles peauudisena päewakorral. Saksa troonipärija on niiheasti Hispaanias kui Itaalias walitsuste kui ka rahwaste poolt suure auuStamisega wastu wõetud. Igal pool raudtee jaamades, iseäranis Itaalias, kõlas rahwa rõõmu hõiskamine. Itaalia kuningas on rvarsti wastu - külakäiki Berliini lubanud ette wõtta. Sakslased näewad seda söbralist olekut oma naabri riikide wahel suure rõõmuga. Ka Wene Keiser saatis kaks sõealaewa Itaalia randa Saksa troonipärijat terwitama. Prantsusemaal arwatakse, et sõda Hiinaga tvistist alustama saada. Prantslased on Tonkinis  Sontay linna tormiga ära wõitnud, kuS juures peale muStalipu meeste ja Annami soldatide ka Hiina mehed lahingis olnud. Pariisis on selle wõidu üle suur rõõm. Inglane  tahta ennast wahele lepitajaks pakkuda, ja selle wa.ewa eest siis Hai-Nani saart Tonkini  laheS omale saada, nagu ta Türgi käest lepituse waewaks Küprose saare wõttis. Arwatakse,  et Prantslased sellega rahul ei olla. Uuel aaStal, see on Prantsuse kuulsa wõimumehe Gambetta surmapäewal käisiwad palju inimesi tema suwe-elumajas ja saadeti pärgasid. Endine peaminister Freycinet oli ka omalt poolt pärja saatnud. Gambetta aegune koolide minister Paul Bert pidaS külalistele vastuvõtmise kõne, vulles ta ka tähendas, et Gambetta mõni päev enne suremist  ette aimanud ja üelnud, Prantsusmaal saavad suured asjad sündima, aga neist ei võivat tema enam osavõtta. Kõneleja mõtles,  kui pea need ajad kätte tuleksivad, mill need suured aSjad sünnivad, et nad siis hulgani  kui võitjad siia kokku tulla võiksiwad oma kolmevärvilist wõidulippu tema mälestuseks  lehvitama. Ühed tuliwad ja töised läksiwad, nõnda et terme päev otsa ta eluase surma mälestuseks auustajatest täis kubises. Orleanistide peamees krahw Paris tahtvat Hispaaniamaale minna. Tema on oma saadikuid  maad mööda ümber saatnud, et need asja tulisemalt kui kunagi enne toimetaks. Herzogina von Galliera andvat omaist otsatumaist  summadest uue ettevõtmise jauks raha-abi ja lubanud ka edespidi seda teha. Kunas aga mees valitsust kätte saab, seda ei saa keegi ajaleht ette kirjutada võima. Inglismaal on ajad kaunis kirjud ja kardetavad. Oma voli ja vägivalla pruukimised  on seal sagedased asjad. Peaministri Gladstone kodupaigas on alati vahid väljas ja kui tema pühade aegu oma abikaasa ja tütrega kirikusse läks, käisivad nende ees ja taga politseiametnikud laetud rewolwridega. Auu on hea küll, aga vahel raske kanda! lirimaal on O'Donnell, Carey mõrtsukas,  ära hukatud. See verine nuhtlus ei hirmuta aga dünamiitlasi sugugi tagasi. Hiljuti  on jällegi üks rikas mõisarentnik nimega John Moylan mõrtsuka käe läbi langenud. Kui Moylan ühel õhtul oma isa juurest wõeruselt  tuli, astus temale püssiga mees, vastu ja laskis temale ilma sõnalausumata kuuli rindu. Õnnetu kukkus maha, tema naine aga laskis oma mehe peale, et mõrtsukas enam ta kallale ei peaseks. See kiskus aga naesterahwa eest ära ja tegi õnnetuma rentniku  elule töine kuul, mis läbi pea laSti, täieSte otsa. Raske saab Inglis valitsusel olema, seal maal korralikku olekut jälle jalale seadida. Egiptuse väsimust oskab Inglismaa muidugi  heaSte oma kasuks tarvitada ja räägib juba peaministri poolametlik leht sellest, kes mõne aasta eest esimene oli sõaväe sealt ärakutsumist soovima, kuda nüüd Egiptuse wiitsekuningas päris ära tuleks ajada ja Egiptuse valitsus täieste Inglase asjaks jätta. Seal lähavad asjad ikka enam segi. Wiitsekuninga vägi, mis Sudanisse valeprohveti  Mahdi vastu välja saadeti, on täieste mahalöödud ja prohvet astub wõidurikkalt  edasi. Kuda naha, ei jõua Egiptuse valitsus oma võimuga teda mitte maha rusuda. Inglane annud Egiptuse valitsusele nõnu, Sudani maad prohveti kätte jätta. Türgi sultan näikse aga ennast prohveti vastu valmistavat, mis ka väga hädaste tarvis on, kui Türklane oma valitsust Araabias mitte ei taha kautada. Lõunapoolsete Araabia poolsaare peal oleva riikide sultanid on juba Mahdi nõusse löönud. Ka Muhamedi usku alam rahvas hoiab kangeste prohveti poole, mispärast siis Türgi sultan Uekka linna vaimuliku peamehelt nõudnud, et ta uue prohveti  vande alla paneks. Isegi Muhamedi usku õpetatud mehed hoiavad jault prohveti poole. Nii kõnelenud üks nendest Inglis ajalehe „Standart'i" kirjasaatjale, tema pidada „Mahdit" tõsise prohvet! eelkäiaks ja nimelt kolmandamaks. Neli saada veel ilmuma, enne kui päris prohvet ülesse astuda, kes suure sõdade järele 40 aastat saada valitsema. Sell ajal saada aga Kristus Siiriaft uueste ilmuma ja üle ilma valitsema hakkama. Omalt maalt. Wiljandist. Minewal aastal jäi jutt Papi wõimus pooleli ja piame selleparast omas lisas sellega walmis saada katsuma ja muid asju esiotsa kõrwale jätma. Wana lugejatele  saab esimene nummer weel edasi saadetud. Luteri Eesti kogudusest olewat siin wiimasel ajal rohkeste liikmeid wälja-astunud ja sündida see sellepärast, et neil mujal kirikus igatsewam käia olla. Lähemaid põhjusi ei ole meie asi järeluurida, eks seda iga walja- mineja isigi tea, kuna kirikuseadus südamelle priiust annab, kus tahte oma Issandat palumas  ja kiitmas käia. Töisel ja kolmandamal Jõuulu pühal mängisiwad Eesti Põllumeeste Seltsi saalis Pärnu „Endla" Seltsi mängijad õndsa C. R. Jakobson'i pärijate heaks näitemängu. Töisel pühal oli rohkem rahwast kokku tulnud, kuna wiimasel wähem tuli. Esimese päewa sissetulek olnud ligi 70 rubla. Naabri külalised  on oma lahke tulekuga suurt tänu ära teeninud, kuna meie rohked ruumid edespidi sagedamine ja igalt poolt külakäike oodata lubawad. Wiljandi maakonnast. Mõrtsuka töö. Detsembri kuu esimese päewade sees on üks Arutsaare walla peremees ööse Wõhma kõrtsist  koju minnes umbes 30 sülda kõrtsist eemal ära tapetud. Surmatud mehel olnud töine körw pealuuga tükis sisse löödud, kas kiwiga ehk mõne muu raske aSjaga. Natukesest rahast, mis mehel juures olnud, pole midagi ära wõetud. Asi on praegu kohtu ülekuulamise all. Meie kirjasaatja ütleb: „See on Kroonu Kõu wallas juba kolmas aasta, kus kõrtside ligidal iga aasta üks mees on ära tapetud." Tarwastust oliwad mitmed kaebdused  kirikhärra Jürmanni walitemise pärast ülemasse  kohtadesse sisse antud, kelle üle ka juba kaebajatele otsust on kuulutatud. Lahti nad temast küll enam ei saawat, aga nii palju on aktide läbi ometegi selgeks tulnud, et Jürmann Tarwastusse enne ametlikku kinnitamist laulatatud ja sisse õnnistatud on. Pärnust. Uue Eesti Seltsi asutamise mõtetest oleme sealt kuulda saanud. Asutajad olewat need, kes ühe ehk töise põhjuse pärast Endlaft wälja aStunud on. Põhjuskirjade riigiwalitsusele sisseandjate ees otsaS olnud „Pärnu Postimehe" toimendaja J. C. Otstawel,  aga kinnitamist ei ole wee! mitte käes. Meie tunneme ka Pärnu linna Eestlaste seltslikust elust elawat osawõtmist ja imeldame, et lahutusele nõnda palju maad antakse. Kaks Laulu Seltsi seal kõrwü elada ei saaksiwad ja sellepärast piaks uue Seltsi asutajad omad mõtted muutma ja ühte jääma. Tartust. Kõrged külalised sõitsiwad sealt töisel jõulupühal läbi. Keisri Härra vend suurwürst Wladimir läks ühes oma saatjadega Wolmari mõisasse põdra jahile. Temaga ühes oliwad: Saksamaa sõawäe wolinik  kindral-adjntant v. Werder, kindral-liutenant  krahw Sievers, adjutandid krahw Stackelberg  ja würst Obolenski, würstid Narashkin ja Barjatinski, sõaülem Wassmundt ja teenijad.  Tartus sai kõrge külaline linnasaadikuttft ja rüütli-seltsi nimel landraat baron Nvlcken'ist teretatud. Palju rahwast oliwad Keiserliku Kõrguje sõitu waatama tulnud ja ka maal kogusiwad inimesed jaamade juure ja teede ääre, teda nägema. Kõrged külalised sõitnud Sangaste  mõisa krahw Bergi juure ööseks ja tahtsiwad  juba 29. m. k. p. Tartus tagasi olla. Meie saame tulewas numbris sellest reisist ja rahwa auustamistest pikemalt kirjutama. Tartu maakonnast. Tartu Eesti Põllumeeste  Selts teinud Detsembri kuu koosolekul  otsuseks, et tulewal suwel, nädal enne Jaani päewa, Rõngus,'Tartu maakonnas, koduloomade  ja käsitöö näitust ära pidada ja ülemalt  poolt selleks luba paluda. See on wäga tähtis nõuu ja ettewõte, milleks meie omalt poolt head kordaminemist ja edenemist soowime. Sealt ümberkaudne rahwas saab muidugi sellest  asutusest elawalt ja rohkeste osawõtma, sest et nad muidu linnadest kaugel ära on ja sellepärast igale poole raske saada oli. On aga niisugune nägemine kodus ehk naabruses, siis ei jäta teda keegi käimata. Wõnnu lähedal saanud üks härra oma kutsariga tülisse. Kutsar ei kuulnud härra sõna, waid pannud palju enam teutawalt temale wasta. Härra toonud omale tuast rewolwri  ja läinud uueste kutsari kallale teda kinni siduma. Siis tulnud rabelus ja selle juures plahwatanud püstol lahti ja haawanud kutsarit raskeste, kelle elu peale enam palju lootust ei olewat. Asi olla kõhtude ülekuulamise  all. Saaremaalt. Uus ajaleht „Saarlane" on proowi numbris ilmunud ja tõutab uuel aastal korralikult wälja tulla. Meie ei taha praegu „Saarlase" kohta mingit otsust anda, kuid tähendame üksnes seda, et tema proowi numbri Eesti keel ja kirja-wiis koguni puudulik ja wilets on. Tallinnast. Pimedate kool, midas rüütlid  kroonimise püha mälestuseks 10,000 rubla põhjuskapitaliga asutasiwad, sai hiljuti Tallinna piiskopi Schultz'i läbi sisse õnnistatud. RüütliseltS  lubab igal aastal weel selle koolile 500 rubla juure maksa. Kooliõpetajaks saawat seks Saksamaal õppinud preili v. Wistinghausen ja koolis olewat esiotsa kaheksa õppijat. Wirumaalt. Oigest kirjutamisest kirjutatakse  Mälgus" ele järelseisaw kiri: Mitme asja poolest on meie õigest kirjutuse wiis parandatud  saanud ja parandatakse seda wist weel paljugi. Aga imeks on panna, et üls pisikene wiga, kas meelega ehk kogemata, ilma aegu alalhoitakse, kelle parandus nutte palju kulu ega waewa ei tuleks maksma. Et küll wiga pisike, siiski teeb tema oma jagu pahandust koolis ja keeleõppimises. Ma julgen auusatelt kirjanduse ssbradelt küsida: Mis tarbeks pruugitakse  meie kirjakeeles lühike s ja pitk s? Kas silbide hakatuse ja lõpu pärast? Ei, seda poleks mitte tarwis, sest ühe s wõiksime sõnu küll oma kirja keeles hakata ja lõpetada, nagu seda ühe l, m, n, r, ja w-ga ka wõime, ehk muidu piaks meil ka hakatuse l, m, ja t olema ja asi läheks üsna kirjuks. Meie wõiksime oma kirja keelest töise s küll ära kautada, mitte üksi ilma kahjuta waid kasuga. Selle eest saaksiwad meie koolmeistrid tänulised olema ja ühe sl kautamine saaks mõndagi tundi meie lühikest kooliaega pitkendama, sest tema kallal wiidetud aeg saaks kooli kasuks pruugitud ja kautamine tooks meie kirja keelele kergust, õigust ja selgust. Et Saksakeeles neid ka silbi alguseks ja lõpuks pruugitakse, see ei wõi meid mitte wabandada, sest ma räägin ju Eesti keelest ja see on koguni töine asi. Meie wõiksime  näituseks küll kirjutada ja trükkida: Siin, seal, sees, suus, ehk jälle pitka siga: siin, sees, kus, kes, mis j. n. e. Esiteks on ta silmale küll natukene wõeras, aga harjumise läbi saab ta wiimaks heaks ja hoopis armsamaks.  Aga kui meil übest sist kahju oleks lahkuda, siis wõiksime teda weel hoopis kasulikumalt  pruukida, kui senni ajani pruukinud oleme. Meil on kõwad ja pehmed kirjatähed ja neid on meile hädaste tarwis (konsonantisid bp, dt ja gk). Nõndasamuti on meil köwat ja pehmet s'i ka tarwis ja kui siis Eesti kirjamehed  lühikest s'i kõwaks nimetaksiwad ja pitka s'i pehmeks, siis wõiksime edespidi mõlemad s'isi tarwitada ja järgmiselt kirjutada: kasi (ära), kasi (poeg), löö kassi j. n. e. Sõna alguses  Mmtagu kumb s heaks arwatakse. Ka oleks üsna õige ja kena, kui meie kirjutaksime: käsk, west, risti (usk), löö) risti, kes, mis, walmis j.n. e. niisugusel wormil nagu lugeja seda näeb. Peeterburgist. Siin pühitseti neil päiwil esimise Wene raamatutrükkija Iwan Fedorowi  juubeli püha. Osawõtmine oli õige suur. Töiste saadikute seltsis oli pidu peal ka hra Th. Jakobson Tallinnast EeSti ajakirjanduse  nimel õnne soowimas. Härra Th. Jakobson pidas seal ühe Wenekeele kõne, mis suure kiitusega wastu wõeti. Kõik Wene ja osalt ka Saksa lehed räägiwad sellest kõnest kiitusega, kus juures hra Jakobson'! head Wenekeelt ja tema kõne südamlikku tooni kiidetakse. Eesti ajakirjandus on hra Jakobsonile  suurt tänu wõlgu, et ta osawalt on aidanud meie weikeft kirjandust Wene lehtedele ligistada. Hra Jakobsoni kõne oli järgmine: Mu härrad: Kõige tähtsamad Eesti ajalehed  Balttmaades niihästi Eesti kui Liiwimaal,  ajalehed Wirulane ja Walgus Tallinas, Eesti Postimees ja Olewik Tartus ja Sakala Wiljandis, on mulle seda auu annud, tänasel tähtsal pidul Eesti ajakirjanduse asemik olla. sJgalt poolt awaldatakse rahulolemist!) Selleks, iga Wene kodanikule nii mälestuse wäärilisekS päewaks Peeterburgisse tulnud, palun ma Teitelt luba, niiheasti oma saatjate kui ka iseenese  nimel, mõnda sõna selle Wene mehe mälestuseks kõnelda, kellele meie kallis isamaa hariduse tee awamist wõlgu on. Mulle ei ole see mitte sünnis, alandliku Wene ajakirjanduse  isa tähtsa tegewuse üle kõnelda, seda on juba täna wõimalisemalt poolt tehtud. Mina soowin ja mulle on ülesantud, selle sideme peale tähendada, mis tänase pidu ja Eesti noore ajakirjanduse wahel on. AlleS 27-aasta eest ilmus esimine Eesti ajaleht Eesti Postimees, kes weel täna elab. Sellest ajast hakkas Eesti ajakirjanduse edenemine, kudas tõendada wõib, hakatusel küll weikesel mõedul, fiis aga ikka jõudsamal sammul.