karp lahti murtud olewat. Waeste lassa oli täiesti tühjendatud, kuna kirikukassasse osa raha järele oli jäetud. Wist oli waras  midagi kartma hakanud, töö pooleli jätnud ja siis aknast wälja karanud. Kudas  arwata, on waras wist kella 10 ajal, mill surnukambris matus oli, kirikusse pugenud.  Warastatud raha summa teadmata.  Kõige otsimise pääle ui ole toorast tänini  kätte saadud. Sewcrstopolist. See Krimmi i sõjas õnnetu kuulsusele saanud linn jäi! kaua selleks prügihunnikuks, milleks teda ! sõda tegi. Wiimsel ajal aga, kui Mustal  merel kaubandus kauniste lasuma hakkas,  on ka see linn jälle ruttu kaswanud. Endised waremed on ära koristatud, uued toredad majad asemele tekkinud, kõik kiwi ja graniti ehitused, nii et linnal nüüd süsna  uhke nägu olewat. Tänawune lõikus  on Krimmis õige hästi õnnestanud, iseäranis hää olnud heina saak. Ometi olewat sääl kõik hinnad kaunis kõrged. Rahwaste õigusest. (Järg-) Wäga tähtjas tükk, mida ka uuemal ajal rahvaste õigus korda on saatnud, on usu wabadus, mille järele iga inimene oma usu tunnistusi walida wõib ja jumalateenistust pidada, nagu ta õigeks arwab, ilma et sellest  temale kodanlikus elus kudagi kahju kaswaks. See on küll üks nõndanimetatud üleüldine inimese soo põhjus-õigus, mida kombelikult  mõistlik, waba inimene nõuda totohib  ja mis nüüd kõikides baritüd riikides maksaw on. Mõtleme tuleriitade hulga ja vereojade pääle, mida usukiusamise wiha  endisel ajal on põlema ja woolama pannud, siis alles saame selle wabase tähtsusest  täit aru. Üksiku riikide wastastiku läbikäimise kergituseks on saatekonnad seatud, kes oma riigiwalitseja asemikuna tema asju wõõral ausal toimetumad. Seiswate saatekondade seadimine wõõraste valitsejate juurde on ka alles tähtsa politika mehe Riehelieu asutus ja sellestsaadik üleüldiseks saanud. Saadikute niuvtamise õigus on ainult isescisliku  riikide walitsustel, kuid arukorral antakse jka wõõraste kaitse all seiswatele vürstidele (näituseks Monako würstile) teiste poolt sarnane õigus, Ainult isevalitsejatel  on ka õigus, saadikuid vastu, võtta,  aga ka õigus, neid tagasi lükata, kui volikirjad seaduskorralised ei ole, Rahwaste  õiguste järele on saadikud ilmpuutumata,  nad seisawad ainult oina kodumaa seaduste all ja täidavad oma wolitaja  käskusid, aga nende tegevuskohal pole kõhtudel, kui ka walitsuskohtadel nende  üle wähematgi voli ega õigust, Muutub  kahe riigi vastastikune olek vaenuliseks  ja hakatakse asju sõjateel seletama, siis kutsutakse saadikud kohe ära, Juba pidavad ka Idamaa Pagana riigid, Hiina ja Japan, Europa riikide juures saatekondasid,  viimsel ajal ou koguni mitmed pool metsrahvad Asrikas, Aasias ja Polyncsia saartel Amerika ÜhiSriikidega läbikäimisel haritud riikide saatekonna vormisid tarvitama  hakanud, Saatekondade olu täienduseks  on veel konsulite ametid asutatud, kelle asi on wvlitaja riigi kaubanduse kasusid  kaitsta. Saatekondade asjandus on pääosalisclt diplomatikalik, riigivalitsuse asemikuna, kuna konsulid suuremalt osalt oma koduriigi erainimeste asju ajavad, olgu siis, kui neid otsekohe iseäralikult ka saadikute  asemikuks volitatakse. Suur tähtsus on ka üleilmlisel ühendusel  võõra riigi alamate seisukorra kohta teisej.riigi piirides. Kuna nendel enne ühtigi õigust ei olnud, on uuewa aja rahwaste  elus ka wõõraste inimiste riigist üsna eemal hoidmine, mida endisel ajal riigi iseäraliseks õiguseks loeti ja veel hiljuti  Idamaal tarwitadi, nüüd võimatumaks  .saanu. Isegi käredamad võõraste vastased Hiina ja Jaapani riigid, on Europa  haritud rahvastega kauplemise ja läbikäimise  ühendusesse astunud, olgugi osalt sundimise teel, nende sadamad ja turud on kõikidele avatud, nii on viim-negi vahe vajunud ja uue aja hariduse mõju üle kõige maapinna on selleläbi tublisti tõusnud. Riikide endine arvatud õigus, wõõraste käimist oma piirides keelda, tarwitadi ka wcepääl ja tihti pandi terved mered läbi- käimisele lukku. Aga tänises rahwaste õiguses on põhjusmõte maksaw, et ühelgi riigil iseäralist wõimu merede üle ei ole, waid kõik mered on kõikide rahwaste laewasõidule  wabad ja wallali tehtud. Ometi on alles hiljutisel ajal wiimsed keeldusid kadunud, mis üksikud riigid selle kohta enne  tarwitasiwad. Marmori meri, mis küll koguni järwena Türgi piirides seisab ja tema kitsad kaelad, Dardonellid ja Bosporus,  hõlpsasti kinni pandud wõiwad saada, niisama ka selle tagune Mustmeri, on Pa. risi lepingu j 1856) läbi, mida pärast Berliinis  °)1878) uuendati, kõikide rahwaste laewadele käidawaks saanud. Ja ju Miini  lepingus )181b) tunnistad! lacwasöit jõgedel, mis mitme riigi piirides jooksewad, kõikidele wabaks, nii päästeti mitmed jõed, millede suud semuni, wõörastele sulutud oliwad, laewakäigule lahti. Ka kaotadl Wäina kitsusel jDaani ja Rootsi wahel) tolli wõtmine, millest küll Daani walitsus  wisalt kinni pidas, wiimati ära. Isegi sõjapidamise kohta, mis riikide wahel wiimnc wähciid wägiwaldseks iseawituseks,  wiimne otsustaja nende waielustes on, mõjub uuema aja rahwaste õiguse tundmus palju. Küll ei ole mõningate rahu apostlite püüded, sõjapidamist suutumaks  sulguda, üht „igawest rahu" maailmas  niaksma panna, seimini weel suurt mõjunud, aga ometi püütakse sõjatõusmisi wõimalikult tagasi hoida, paljalt wõiduhimu  pärast ei tõsteta enam sõdasid nüüd naljalt ja riisumise ning hääwituse sõjad on korralise, haritud rahwaste wahelt maha jäetud. Selles asjas on rahwaste õiguslised  püüdmised wäga palju parandanud. Parisi kongressil j 1856) wõeti riikide ühisel soowil see punkt protokolli, et edaspidi tülitsejad riigid mitte joonelt sõjariistadele sammuma ei peaks, waid enne üht erapooletut  lepitajaks kutsuks. Sarnasel teel on siiamaale  küll ainult arukordadelstülisid soigutada suudetud, näituseks )1872) Inglis maa ja Amerika ühisriikide wahel jSaksa keisri läbi,)  hiljem lsihisriikide ja Mehiko wahel, igapidi on aga sõjad arwemaks ja selle järeldused  wähem koledaks saanud. Pääletungija  Paha nime ei taha ke°gi riik naljalt  oma pääle wgtta, hirm kõige haritud ilma hukkamõistuni -otsuse eest hoiab mitmed  sõjahimulised mõõgad tupes; ka sunnib seesama hirm sõdasid inimlikult pidama ja rahwaste õiguse järele sõja häwitama wihale pandud piirisid hoolega tähele panemaning  auustama. Selles asjas vlewikku ja minewikku wõrreldes  paistab määratu wahe silma. Alles Hugo Grotius, eelnimetatud rahwaste õiguse  põhjendaja, arwas õigeks, et sõjakorral  kõik sõdiwate riikide alamad, nii ka nacsed, lapsed, nõdrad ja haiged, wastalisele waenlased on wõitja ja ömawolil nende üle piiri ei ole. Aga uuemal ajal on põhjusmõte maksaw, et sõda õieti ainult riikide tüliasi on, sugugi mitte sõdijate riikide crainimeste waheline asi. Sellest järgneb, et nende riikide alamad teiue teisele oma keskel waenlascd ei ole, waid nende wahel rahu olek ja rahu õigus edasi wältab, ainult nii kaugele, kui awalik õigus  otsustab, käib waenulik olek sõjaõiguse  mõjukusel. Nende Põhjusmõtete maksmasaamise  lagi on sõja häda ohud rhhulisele  rahmalc wäga palju wähendatud. Kuna weel kolmekümne jaastases sõjas aina  ühtelugu toored oniawoli ja hirmsad wägiwalla teod sõdijate poolt süüta, rahpliste  erainimestc wastu sündisiwad, keelab  nüüdne rahwaste õigus kõiki sarnaseid abinõuusid ja ei salli enam rahulise rahwa  riisumist ega waewamist, weel wähem surmamist. Wõitja õigus ei käi ka enam waenulise riigi alamate eraomanduse üle; sõjawõit jätab wõidetud riigi alamate erawarandust  puutumata, isegi sõjamäe toidu tarwitused saamad ka waenlase maal puhta  mtksu eest ostetud. Maasõjas saadi küll haritud  rahwaste wahel ju enne ühisele otsusele,  et sõjasaagi õiguse tarwitamine rööwimise  aoline on, kuid merejõjas ei ole selle kohta meelgi täiesti lepitud. Parist rahukongressil j 1856) otsustati küll, et mererööwimine keelatud on ja et ka sõjaajal  kanbalaewad rahulikult käia wõiwad, kuid mitte sõjatarwitusega, ometi ei ole seda otsust igapidi täitsa täidetud. Amerika  Ühisriigid lükasiwad siis kohe selle otsu- se tagasi, kuid Pärast saiwad nad kodusõjas wastikude lõunnriikide mererööwimise läbi selle eest küllalt karistatud. Ja ka sõjariistus waenlaste wastu on söjawõimusele kindlad piirid pantud, Ainult  neid waenlasi on tappa lubatud, kes sõjariistadega ivõitlewad; aga allahciljale kes sõjariistad maha paneb, ehk kes haawatult  wüenu wäljal lamab, antakse armu, ci puuduta ka söjaarstisid ega waimulikkusid  mitte. Söjalik käsk; kõiki Maha lüüa, kellegile armu -anda, mida enne tihti kuuldi,  on uueaja rahwaste õigusel tõmmataks saanud. Ka waenulise riigi alamate mangistamise  õigus on kitsastesse piiridesse surutud ja ainult abinõuuna rahutegemise rutenduseks wöib seda tarwitada, kuna ka ühtlasi sõjawangide elu tänapääw koguni teine, parem omkui endisel ajal: ei temaga kä ida enam, nagu kurjategijaga ümber ei sunnita teda alatu tegewusele. Iseäranis hoolikalt muretseb rahwaste õigus haawatute eest, kelledega ühel wiisil ümber käidakse, olgu nad omad wõi wõõrad. Sõja hädaohud on ka teistes tülides Genfi kokkulcpimise läbi j 1864) ja Peterburi kokkulepimise läbi j 1868) wõimalikult wähendatud. Kihwtitatud  sõjariistade tarwitus, kui ka kihwti laiali laotamine waenlasc maal, on ärakeeldud, niisama ka sarnased sõjariistad, nsis' asjata walu nagu tinatllkide ehk klaasi tarwitus püssikuulide asemel, ahelatega kinni seotud kuulidega laskmine kui ka tuliste kuulide ja pigiwanikute pildumine  meresõjas on lubamata asjaks arwatud.  Haigete wankrid ja sõjalaatsarctid on sõja wäljal iseäraliste lippudega tähendatud; neid peetakse erapooletuks ja kaitsetakse sõdijate poolt, sellHama hoiu all seisawad haiegte ja haawatute tallitajad. Rahwaste õiguse warju all on ka parlamentärid, see on kes waenuliste wäehulkadc juurde ilmuwad, et nende käsuandjatega  oma ülemate asemikuna mingi sõjasse puutuma asja, lepingute j. n. e. üle kaupa teha, Sarnaste asjade ajajad annawad oma kutset walgede lippude ehk iseäralikude märkide läbi tunda; senni kui nad oma tegewust kudagi kurjaste ei pruugi,  ja salakuulajateks ei tiku, on nad ilm - puutumata õigusega. Ka sõja läbi ära wöidctudc kohta nõuab  rahwaste õigus wõitja poolt inimlikku ümberkäimist. Tingimata, ainult armu pääle ci õigusta wõitjat mitte,  allaheitjaid äratappa, ta wöib neid ainult  sõjawangideks teha. Nimetatud asjad on rahwaste õiguse tähtsamad punktid, nagu see nüüdse politika  elu põhjuseks on. Ehk küll selle eeskirjad  kaunis laialised on, siisgi on mitmes  tükis asi wecl nagu saamas, asumas, palju jääb weel soowida, enne kui kõik siia puutuwad nõudmised soowitawalt korraldatud  on. Rahwaste õigus ci ole weel mitte, nagu muud õiguselised scadmised kindlasti oma wormiles kujutatud, aga wahepidamata  kaswab ja täieneb ta, ligeneb oma lõpeotsale,  inimliku ilmaöigusele. Tema tähtsus ja mõjudus seisab pääasjalikult  weel selles et ta põhjusmõted ja põhjusnöudmised awalikuks arwamises wastuwöetud,  tuntud ja auustatud saamad. Mida  laiemalt öigusetundmus haritud rahwaste  seas tutwaks ja mõistetawaks saab, mida kindlamalt ja mõjuwamalt õiguse põhjusest aru saadakse, seda enam saab ka rahwaste õigus ilmas kindlale kujule ja täielisele maksmisele.  Lasku Köigewägewam ilmade juhtija  seda inimese soo õnneks ju ligimal ajal täide minna. (Ots) Spiritismusest. (Järg.) Seda tahwlit wõib waimutaja ilma mingisuguse kartuseta tarwitada. See tahwel lastakse nüüd päältwatajate käes ümbÄ' käia ja palutakse teda mõlematelt külgedelt hästi puhtaks pühkida. Nüüd laseb waimutaja  tahwli päältwatajatest paberi sisse mähkida, nööriga ümber kõwasti kinni siduda, ja otsad kinni pitserdada. Selle Pääle käseb  waimutaja tahwli ühe loe küljes rippuma paela otsa sõlmida ja õõtsuma panna, nii et tahwel nüüd üle päältwaatajate pääde edasi ja tagasi kiigub. Kui waimud koputamise  läbi märku on andnud, wõtab waimu- taja tahwli paela visast maha, paneb ta laua pääle, palub päältwaatajaid, paberid ja pitsarid proowida, ja harutab, kui kõik wigata on leitud olewat, tahwli paberi seest wälja, Selle juures laseb la Parajal  silnmpilgul wale-poole imekspanemije wäärt kiirusega Paberi sisse kukkuda, Nilüd annab ta tahwli päältwaatajatc kätte, kelle silmad seda nähes waksa-laiuseks wcniwad,  . Tahwel käib nüüd käest kätte, aga üksgi ei suuda seda imelist nähtust ära seletada, ning mõnigi hakkab selle mõttega et niisugused asjad ainult loomu-wastasel wiisil wõiwad sündida, Suureks toeks spiritismuse waleõpetusele on tänini nõndw nimetatud wäiinu kindad  olnud Miimi kinnaste ette toomisel wõtab waiinutaja eesriide taga ehk ka teises toas aset, Enne seda otsiti ta aga hoolega läbi ja pisteti ühe"koti sisse. Kott seatakse kõwasti  ümber kaela kinni ja pannakse sõlmedele  pitsar pääle, nii et waimutaja kudagi wiisi oma käsi ei näita pruukida wõiwad. Kui waimutaja sel kombel kinni mässitud  ja oma koha pääle on wiidud, pandakse tema kõrwa laua pääle kaks kaussi, teise sees on sulatatud waha, teise seez külm wesi. Kui nüüd keegi käe kordamisi wedela waha ja wee sisse pistaks, siis jahtuks waha käe ümber ära, ja seda wiisi saaks ta ühe käe wormi. Niisugusel korral peaks waimütaja saadud wormi näoga külje päält lahti lõikama,  kui ta kätt wälja tahab- tõmmata Pääle selle ei ole ju waimutaja käed mitte wabad; temal ei ole seega sugugi wõimalik oma enese käe järele wormi teha, (Järg tuleb,) Hämariku igatsus. NõllllWmised js uõulla«dmiskk. L. lllt-le. Koisid wõib äädika auruga surmata. Seks walage paar tilka äädikast õhkuwate süte ehk Palawa triikraua pääle ja laske seda auru, mis siis sünnib, riiete sisse. Koid surewad kohe. Kui tuppa sagedasti äädika auru tehtakse, siis ei kasu senna ialgi koisid. L. t. Erilased ja parmud. käis mõisa õues lusti lüües ja hõiskas: „Oi pölwckest, oi põlwckest! Herra kuulis hüüdu, laskis kutsari oma juurde kutsuda ja päris, mis põlwel wiga> Kamal kutsar kurtis: „OH auus herra, ma tõukasin hobuste  talitusel põlwe talli ukse külge, nüüd Walutab mis kole!" Herra trööstis: „Ole rahul, ma lasen sulle toobi spiritust anda, sellega määri põlwe; ka oled sa terwcks  nädaliks kõigest talitusest waba!" Kamalus  oli wöitnud. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Tartu õpekonna kuratvri nõudmise päälc on rahwa hariduse ministeriumist lubatud, Riia ja Tallinna gllmnasiumidei et te wa l m ista m i s e klassisi uuest /S 94 Postimees. 1888,