sellel näitusel hobuste seast oma raudjase nelja aastase täku eest, Wana-Otepää peremees Willem Kruuse; peale seda said weel auuhindasid selles jauSkonnas Peeter Soonets Suurest-Ulilast, Hans Kuus Helmest, Juhan Aadamson Helmest, mõisawalitseja Müller Helmest, Luke mõisa rentnik M. Johannson j. n. e. Kariloomadest esimeseks  auuhinnakS, ministeeriumi weike hõbe auuraha pärisomanik Juhan Ottas Kirepäst, oma pulli eest. Villased  näputööd oliwad mitmed üsna kiiduwäärt ja sai nendest esimese auuhinna Emilie Hundi Lota wattast, sotsieteedi bronks auuraha. Peale selle oli ka wäga häid näputöösid wäljapannud Liisa Grünweld Kirepist, Mari Jõgi Pööglest, proua Reimann Haawa mõisast j. p. t. Täielisemat aruannet sellest esimesest tänawu suwisest Eesti näitusest saame edespidi awaldama, midas meile ükS auuwäärt eestseisuse liige protukollide järele kokku seada lubas. Tartu maakonnast. Allatskiwi kirikusse on mõne nädala eest wargad sisse tunginud. Et kelmidele midagi muud wäärtasja näppu ei puutunud, siis wõtnud nad ristmise waagna enesega ühes, kellega nemad, nagu näha, ka midagi teha pole mõistnud, waid teda koju minnes tee peal katki on murdnud ja tükid ühe silla alla wiskanud  teadustab „Heimath". Riiast. Liiwimaa õuekohtu president hra. A. v. Sievers on, kuida „Wal. Tead." kirjutab, kohtute ministeeriumi poolest 5. Juunil selle ammetisse kinnitatud. Nüid on ka „Liiwi kub. Ztg." ammetlikult teada annud, et rewideerija senatori ettepaneku peale senat otsustanud Riia wäeteenistuse kommisjonis Wene keelt asjaajamise keeleks teha. See otsus on juba Kõigekõrgemal  pool kinnitatud ja on see nõnda, kui seda Kura kubermangus ka juba sündinud, kubermangu walitsuse poolest, selle kommisjoni juhataja, linnapea Büngnerile teada antud. Kuida „Uue Ajale" kirjutatakse,  on Büngner kubermangu walitsusele wastutanud, et tema Wene keelt mitte ei mõiftwat ja kui kubermangu walitsus oma nõuudmise juure jäewat, siis ei saada tema enam mitte Riia wäeteenistuse kommisjoni juhatama. „Walit. Tead." järele on ülema trükiwalitsuse poolest lubatud, Riia wanema politseimeistri Starowi palue peale ja tema toimetusel üht Wene-, Saksa- ja Läti keelelist päewalehte Riias wäljaanda, mis I. riigi-, kubermanguja  linnawalitsuse seadlusi, 11. kohalist sõnumeid, 111. mitmesuguseid muid sõnumeid, IV. ammetlisi- ja erakuulutusi  ja V. adressisi saab awaldama. Uue lehe nimi on «LkMioeiti lloMiiM» (Riia linna politsei ajaleht) ja ei seisa ta mitte tsensuri läbiwaatamise all. Liiwi kubermangu prokuröörike mõneks ajaks abiks saadetud, kolleegia-sekretär Kabish on, kuida „Wal. Tead." teadustab, Wolkowski linna ülekuulajaks kohtunikuks  nimetatud. Wilna sõa-jauskonna kohus pidas mõne päewa eest Riias, oberst Tshirkini juhatusel oma koosolekut. Kuida „R. W." kuuleb, tuli selle sõakohtu ette kaebduse  asi ühe alama soldati wastu, ühe ohwitseri teguliku teutamise parast seletamisele. Kaebatu sai süidlaseks tunnistatud ja 12 aastase wangitrahwi alla mõistetud. Wanemad riigimaade walitsuse asjatallitajad kolleegis - assessorid Carl Wegener ja Georg Volkheim on õuenõuunikudeks  nimetatud. Walgast. Üleüldine Liiwimaa kooliõpetajate konwerentS  sai 18. ja 19. Juuni! Walgas, kvolinõuuniku, õpetaja Gulecke juhatusel ärapeetud. Kohalises kihelkonna kooliõpetajate seminaris on 3. —7. Juunini lõpueksami peetud. 13 koolist lahkuja kaswandikudest on 5 õige heaste ja 7 heaste omad eksamid  ärateinud) ainult üks kaswandik, kes weel Wene keeles uueSti piab tegema, „läheb korda" otsuseks saanud.  Mõlemad wäljast tulnud eksamitegijad kukkusimad  läbi. WõllllU kreisist. Serbigalist kirjutatakse „Mahj. W-le" ühest isemoodu loomade haigusest. Loomad jäewad  korraga kangeks ja jalutumaks, nõnda et enam karjamaale  ei wõi minna. Harwaste olla seda talu leida, kus see haigus mitte maad ei oleks wõtnud; mõnes talus olla kõik loomad haiged. Seiemaani ei ole weel ühtegi looma selle tõbe kätte surnud. Linauss tegewal mitmel pool oma kahjustamise tööd ja laastawat linapõldust paiguti poolest saadik paljaks. Kaltsenauft. Riia ja Miitawi piiskop käis oma reifi peal, kahe waimuliku mehe ja ühe Wõnnu stllakohtu  ammetniku saatusel ka Kaltsenau kirikus. Pärast Jumala teenistust jagas piiskop rahwa kätte weikest ristikesi,  mille osaliseks ka mitmed Luteri usulised saiwad. Peale seda katsus ta lapsi ja kinkis neile pisukesi raamatuid  ja ühele ka 1 rbl. raha. Uuest Kaltsenaust. „Latw. Aw." teadustab, et ühe metsawahi 17-aastane tütar metsawahi enese majas maha on laStud. Ta on üksinda kodus olnud ja surmaw pauk on tema oma isa püssist tulnud. Järele kuulamise läbi on awalikuks tulnud, et püss ettewaatamata mängimise  juures lahti on läinud. Kuramaalt. Franks-Sessaus sündis 7. Juunil järgmine kurb juhtumine: Doblem kreiskohus oli oma assessori F.-S. wallalaekat sala läbiwaatama saatnud ja oli tähendatud ammetnik seal 980 rubla puudus leidnud. Wallawanem on ennast, kui kuulnud, et wallakassat üle katsutakse, ühes heina küinis ülespoonud. Trinitatist toob „Balt. Westn." järgulise teate: Hiljuti jäenud sealse kirikhärra kutsari L. laps tuulerõuugekesse  haigeks, mispärast ema kõikide terwete ja haige lapsega õpetaja majast pidanud ära minema. Et ta kuskil korterit ei olla saanud, siis läinud ta kirikhärra armulise lubaga ühes oma lastega surnu aiale luukambrisse  elama. Õnneks juhtunud keegi mööda mineja teda seal nägema ja see teatanud aSja kohalise politseile, kes nimetatud perele parema elukoha muretsenud. „Balt. Westn." laseb ühel kirjasaatjal oma lugejatele mõnda lugu ühest sealpool pruugitawast kirikumaksust  „isarahaks" nimetatud, jutustada. Nimetatud kirjasaatja oli St. G. kirikuõpetaja oma kodu last ristima palunud ja oli õpetaja waewa juba ette wiie rublaga tasunud. Ühes õpetajaga aga ilmub ristsesse, kui koguni palumata wõeras, üks kiriku teender. Jumalaga jätmisel pistab maja peremees sellelegi oma rubla pihusse, tuttawa ütelusega: „ Seal on Teile ka midagi woorimehe tarwis." Aga sellega ei ole kiriku teender weel mitte rahul ja lausub: „Aga minu waewatasu?" Ei wõi parata, ma pistan temale weel töise rubla pihusse. Teendri peale tungimine oli seda enam häbemata, et ta juba 3 rubla waderite käest ristimee waagna alla lükatud,  saanud. Seega kokku: Kirikuõpetaja sai wiis rbl. maksu ja tema seltsilane otse niisama palju „isaraha" nime all. „ Mõskma Wene leht" teadustab, et Balti Domeen-malitsuse  peamees riigimaade ministeeriumile heaks arwamiseksettepannud, Kuramaal olemaid Balti kroonu talupoegade talusid, nende praeguste rentnikude kätte ara müia. Tallinnast. Eestimaa kubermangu zeitung amaldab järgmise kirja: „Kuberneri ringkirjalik käsk kõikidele Eestimaa linnapeadele 7. Juunil 1885. Minule saadetud  kirjadest näen ma, et minu kätte ustud kubermangu linnapead ka praegu weel kirjalikku asjaajamist kubermangu  ülematega ikka Saksa keeles toimetawad, ehk see küll Kõigekõrgemalt kinnitatud seadluste waSta käib, mis Balti kubermangu linnade kohta antud, kui ka walitsema  sinati selle asja kohaliste selgituste wastu 12. Märtsil 1880 2360 all. Seda tähelepannes, et Saksa keele tarwitamine ülemal nimetatud seaduse põhjusel Wene keele ammetliku tarwitamise kõrwal ainult era wiisil ja üksnes ajuti ning ainult linna wolikogu koosolekutel  ja linna era-asutuste asjaajamiseks on lubatud, käsin ma, et kõik linnapead igasugu asjaajamist malitsuse  asutuste ja ammetnikudega edespidi ainult Wene keeles toimetaksiwad. Et igasugu wõeriti arwamist keelda, arwan ma seejuures enese kohuseks, juurde lisada, et ka linna wolikogu koosolekute protokollid (sellesama walitsewa  senati selgituse põhjusel) minule Wene keeles piawad  kätte saadetama. Ööse 7. Juunil olnud Peeterburi tee ääres Kärnu kõrtsi lähedal Atlipere talus raske tulekahju. Tuli teinud laudad ja muud kõrwalised hooned tuhaks, ning peale hulga majakraami jäenud enamiste ka kõik maja loomad sisse. Ainult üks lehm ja kaks siga saadud wälja ning needki ühe wõera inimese abil, kes tee peal jalutates õnnetuse algust juhtunud nägema. Tule hakatust  arwatakse kurja käe toimetuseks. Rakwereft. 1. Juunil põles Roela tärpentiini wabrik ühes sulaste eluhoonega maha. Tuli arwatakse ühest wigalisest ahjust tõuusnud olewat. Paar Juuti on oma palwemajas nii südiste karwupidi kokku läinud, et politsei neid lahutama on pidanud minema. Illuka wallaS on uut kirikut ehitama hakatud, mille nurgakiwi juba paigale on pandud. Mitmed naabri kihelkondade õpetajad on sellest püha tallituseft osa wõtnud ja kohaline mõisaomanik nurgakiwi pannud. Lähem kirik olewat sellest paigast 20 wersta kaugel ja seepärast olewat see ehitus rahwa käimise waewa wähenduseks wäga mõnuS ja soowitaw. 20 wersta on ikka küll kiriku pärast liig käia. Peeterburift. Wene ohwitserid ei tohi muidu abielusse  heita, kui neil 5000 rubla warandust ei ole. Nõnda oli see senni-ajani seaduseks ja on kuulda, et edespidi seda abielusse astumise summa 3 korda kõrgendada  tahetakse ning 15,000 rubla ära määratakse. Sellest wõime näha, et riigiwalitsus noorte soldatite abielusse  heitmist heaste ei soowi. „Walitsuse Tead." teadustab, et senator sala- nõuunik Manassein walitsewa senati esimese jauskonna ja kassatstoni-jauskonna ühendatud koosolekute presitendiks on nimetatud. „Uus Aeg" kuuleb, et kohtute ministeeriumis uus plaan on malmis tehtud, mille järele 1864 aasta kohtukorralduses mõned muudatused ette pidada wõetud saama, niikaugelt kui see rahukohtutesse puutub ja nimelt pidada pia muudatuse punktid järgmised olema: 1) Rahnkohtunikude ühendatud kogude presitendid piawad kohtute ministri poolest nimetatud saama ja nimelt kohaliste  jauskonna kohtnnikude hulgast; 2) rahnkohtunikude tegewuse ring saab laiendatud, kuna nimelt nende seletamise  alla piawad tulema: Liikumata waranduse asjad kuuni 566 rubla wäärtuseni ja liikuwa waranduse asjad, künni 1666 rubla wäärtuseni; päranduse asjad ja pärijate  päranduste peale kinnitamised, künni 2666 rbl., nõndasama liikumata omanduse kätteandmine, kuuni sellesama  hinna wäärtuseni; 3) kõik kohtu otsused saamad iga rahnkohtunikude ühendatud kogu juures ammetiSse seatud kohtu otsusc-täitjatest äratäidetud, üksnes liikumata waranduse  enampakkumise wiisil müimine, kuuni 2666 rubla wäärtuseS ja enam on jauskonna kohtute juures toimetada  ja 4) kohtukulud lähewad riigi kassasse, kust ka presitendi ja kohtu otsuste-täitja palk wõetakse. Statistika on ammugi tõendanud, et 25 aastaga  kõik õlekatustega puumajad maha põlema. saada. Uuem statistik annab isegi kindlat tunnistust, et näituseks  aastal 1882 üksi Kesk-Wenemaal, Soome- ja Poolamaa, Kaukaasia-, Orenburgi- ja Siberimaa mahaarwatud,  48,644 tulekahju sündisiwad, kes 164,396 maja ärahäwitasiwad ja 98,112,112 rubla eest kahju sünnitasiwad. Ligi sadamiljoni rubla on seega üheainsa aastaga tuulde pillutatud saanud. - Jalawäe kindral baron E. v. Forselles, kes seiemaani Soome senati walitsuse jauskonna abipresident oli, on Soome kindral-kuberneri abiliseks nimetatud. Soome suurwürstiriigi riigisekretäri palk on, kuida Soomes ammetlikult teada antud, heasti mahendatud  saanud. Ülemal tõime ühe tükikese statistikast oma lugejate  ette, mis näitab, kui ehmatawal kombel tuli Wenemaa  Slekatustega puuhunnide kallal oma laastawat tööd teeb. Sellewastu toowad Soome lehed sõnumeid, et Wilmannstrandis 18 aasta sees mitte ühtainust tulekahju pole olnud. Hoia isi, hoiab Jumal ka! Baptistidest. Hiljuti sündis, kuida „St. Pet. Ztg." teadustab, kohalises Baptisti koguduse palwemajas  järgmine tükk: Baptisti „misstoni jutlustaja" Sacks astus koguduse wanema palme peale kantslisse jutlust pidama, kui häkitselt üks koguduse liige, kes kõige selle aja Baptisti õpetaja Schiewe abikaasaga, kes sell ajal isi kodust ära oli, juttu oli ajanud, tema juure astus ja teda kantslist tagasi maha kolida käskis, sest et temal, kui wõeral inimesel siin mitte luba ei ole, jutlust pidada. Oma rõõmu selle nõuudmise üle awaldas Schiewe proua seega, et ta kõigile kuuldawalt saali hüidis: „Kes teab, kus ta ümberluufinud ja nüid tuleb ta siia jutlust pidama!" Ja Sacks astus sedamaid kantslist maha, kuna ta oma kahetsust seeüle awaldas, et ühe Baptisti koguduses,  kelle juhtsõna „ armastage tõinetõist, kui wenuad," nii kahetsuse wäärilised lu'ud ettetulcwad. „Walitsuse Tead." kuulutab, et riiginõuukogu riigi-majapidamise jauskond rahaministri ettepanemise peale otsuseks teinud: Rahaministrile käsku anda, kaesolewal aastal riigiwõlakirjasi talurahwa maapanga juure 10 miljoni rubla eest juure lisada. See riiginõuukogu heaks arwamine on 20. Mail Kõigekõrgemalt poolt kinnitatud saanud. Wiimase wäeteenistuse kohuse täitmiseks sissekutsumisel  pole terwes riigis 30,108 meest mitte ettetulnud.  Suurem jagu neist on Hebrealased ja nimelt on neist 15,732 meest ilmumata jäenud. Peeterburist teadustatakse Wiini „Polit. Corresp-"le,  et Wenemaa Afghanistani küsimuse arutamises kõige pealt walmis oleks Afghanistanimaad Wcne- ja Znglisemaa wahel ärajautama. Sisemise asjade ministeeriumi arsti-jauskond asutas mõne aja eest kommisjoni, kes apteekide seadused ja eeskirjad pidi läbiwaatama. See kommisjon on tarwiliseks  arwanud: 1) et apteekide omanikud õppinud apteekrid, wähemast provisori (ülewaataja, walitseja apteekrides)  seisuses piawad olema, 2) et pärast apteekri surma, temast mahajäetud apteek ainult, arstiwalitsusc lubaga, ühe provisorile äramüidud wõib saada ja 3) et kohalistel kohtutel apteekide awamisekS kümme aastat aega on. Waimuliku koolide tarwis, saamad seks asutatud  komitee poolest, uued õpeplaanid kokkuseatud, mille järele kooliõpetus enam asjaliku teaduse radadesse saab juhitud ja theoloogialine mõtteteadlik õpetus enam kõrwalisekö  aSjaks jäeb; ka saab wana keelde ja ajalu'u tundifld 26. Sakala. 1885