mitte tulemata, nõnda et, keskelt läbi arwateS, põllumehe  töö head kasu annab. Muidugi mõista, et Krimmis nagu ka mujal paradiislikkudel  kohtadel juba omad peremehed on ja mõned neist mõisadest üksi määratu suurte summade eest osta on, aga kõlblikku maad on Eesti põlluliStel weel umbeS 50 rublase deSsätini hinna all saada, kelle peal töökad mehed wõiwad paradiislikku kohta asutada, nagu seda. ka Krimmis on sündinud, nimelt DukultshakuS. Waata St. Peterburger Zeitung Nr. 130, 1885. See koht oli, nagu üks tuttaw ja ustaw meeS Peeterburi nimetatud  Saksa lehele kirjutab, Tartumaalt Alatskiwi wallast wälja rändanud Eestlaste kätte kroonu poolt antud, aga need mehed arwasiwad seda lagedat, ilma puudeta jä ilma jõgedeta maad kõlbmataks ja läkfiwad sealt ära, ja Saksamaa mehed, kes sulase seisuses oma kopikuid kokku hoidnud ja mitte joogi eest kõrtsi ei wiinud, ostsiwad Eestlastest põlgtud maa eneselle ja hakkasiwad hoolega kaewama, kündma, istutama raiuda ei olnud midagi. Kolmetöistkümne aasta jooksul on Dukultshaku küla meeste töö ja hool Eestlastest ärapõlgtud maa omale õitsemaks paradiisiks teinud; seal on põllud, metsad, lilled ja õunapuu  aiad nii ilusad ja armsad, et teekäijal himu peale tuleb, sinna elama jäeda. Nüid on suur ja kuulus, üle kuuetuhande deSsätini suurune, hea mullaga maatükk ühest Krimmi Eestlaste seltsist, kellel 30 liiget, selle otstarbega  paari aasta eest ostetud, et seda omale pidada, ja seda, mis seltsi liikmed ise harida ei jõua, töistele Eestlastele asumiseks müia. Seda maad wõiwad Eestlased  mitu korda kergema waewaga õitsemaks ja suure kasu kandjaks maaks teha, kui Saksa asujad ülemal nimetatud  küla maad teinud on. Sellest kaunist maast, kellest mina üksnes paar sada deSsätini omale pidada tahan, on peale tuhande dessätini weel müimata. See maa saab praeguse seltsi maast äralahutatud ja mitme suuruste  osade kaupa ära müidud. Kas piab uueste Eestlastel see häbi osaks saama, et käeS olewat head maad eneselle ei hoia ja et nad ei mõistaks seda järelegi  teha, mis Sakslased palju pahemas kohas juba teinud ja ette näidanud on? Ei iialgi! Pealegi weel nüid, kus uut wiisi weinipuu harimine tuttawaks on saanud? Seda ärgu sündigu! Seepärast, et Kuntugani ostmise juures paari aasta eest kiusu läbi tulnud segaduste  pärast raha õigel ajal ei olnud wälja maksta, mispärast ostjäd pidiwad müijatelle trahwi maksma ja seega oma põlluhariduse tööde alguse ja sisseseadmise raha wähendama, kui ka seepärast, et Krimmis paar kuiwapäralift ja seega milja kaswatuseks kehwapäralist aastat on olnud, peale selle nimelt ka seepärast, et KuntuganiS  mitte iga ühele peremehele oma tükk maad jäedawalt  kätte ei ole mõedetud, ja mõne muu takistuse pärast, nimelt ka selle tähtsa ettewotmise kahtlaseks tegemise  pärast: ei ole sealsetel asujatel wõimalik olnud, wiinapuu kaswatuse asja, mis suuremat jõuudu nõuab, ettewõtta. Need segadused, mis ostmise ajal kiusu läbi tuliwad, saiwad aga nüid seletatud ja ostmise kontrahti kinnituse läbi kõrwale heidetud. Kuiwade suwede järele tuiewad wihmased, wiljarikkad suwed, nõndasama, nagu wihmaste järele jälle kuiwad ja kehwemad tulla wõiwad. Teadu pärast olen mina ainult sellepärast Kuntugani  ostmisest osa wõtnud, et see tähtjas maatükk Krimmi Eestlaste kätte saaks, ja mõnigi suguwend osa wõtta wõiks. Minu osa maad ja üleüldse müidaw maa lahutatakse  tänawusel aastal seltsimaast ära ja seeläbi saab wõimalikukS, maad tükkide kaupa müia. Kõik Kuntuganimaa  on hea põllumaa ja wäga sünnis uute kasulikkude  ettewõtmiSte tarwiS. Mina tahan selle maa peal wiinapuude kaSwatamist nisu ja muu wilja kaswatusega peale hakata. KeS sellest osawõtta tahab, mill mõedul ja mill ajal, see andku mulle seda warsti teada. Professor J. Köler. Peeterburis, Mõika Nr. 98. - Poliitika ringwaatus. Wenemaa poliitika waatab enam ringi Aasia piiri poole, kui siin Eüroopa kodumaa laialiste piiride peale, kuS asjad Vagusi oma käiku edasi lähemad. Aasia- Wene jagu maasid, nimelt lõuna-hommiku poolne WladiwoStoki  ümberkaudset külge paneb wiimasel ajal Hiinlaste,  nõndanimetatud kollaste nägude sisserändamine, kihama. Hiina riigiwalitsuS ehitab iga päewaga ikka oma riigi piiride peale rohkem kindlusi üleS ja saadab enam sõawäge nendese wahiks, mis ähwardawat pilti meie naabri tutimeestest näitab. Aga sellest ei ole meel ka küll, nemad saadawad omast riigist ka weel kõiki neid taewalifi (taewariigiks kutsutakse ka Hiinat) wäljarändama,  saadawad üle Wene piiri, keda neil ise suuremalt tarvis ei ole ja keda wõera kulu peale parem ülepidada on. Neid Hiinlasi tuleb sedawiisi karjakaupa Wene rajale, kui waesed sisserändajad ei maksa nad siin maksusid ja wõtawad aga maad eneste alla, laastawad penikoormate kaupa Wene ilusaid tamme metsasid maha ja elawad seda wiisi üsna priskeste. Pealinna Wene keelelised lehed arwawad aga tarwis olewat, neid tutilasi enam tähelpanema hakata, sest nõnda pia kui kunnagi Wenemaa  ja Hiinaga sõda piaks lahti minema, siis oleks muidugi arwata, et Hiinlased, kui nad endid ka Wene piiril elatanud on, ommetegi ikka omaksete poole hoidma saaksiwad ja nendega üheS sõdiksiwad, midas meie ükski ei taha. Seepärast arwatakse tarwis olewat, et sisserännanud  wõeraste riikide alamad, ka meie riigiga endid usuga ja muu kindla sidemetega seuksiwad. Greeka Õigeusu misfionärid on küll seal ka warsti oma ümberpöörmise  tööd tegemas, aga see minna siiski waewaldaselt  edasi, sest Hiinlastest laskwat meel ehk endid mõned ristida, aga üks töine sisserännanud rahwafugu Mansed, need ei wõtwat millgi tingimisel õndsaks tegewat usku waSta. Afghanistani piiriõiendamise asi ei ole selle nädaliga sammugi edasi nihkunud. Nõnda kuidas Gladstone  ministeerium. teda jättis, nõnda ta ka praegugi weel alles seisab, sest et Wene saadik Staal ja wolinik Lessar Sulfagari-teed mitte Afghanistani külgi ei taha lasta minna. Nüid on siis aga raske seda küsimist ära kosta, kas Inglismaa, kes Afghanistani Gmirile oma sõna oli annud, selle eest kosta, et Sulfagari-Lee ka tema riigi külgi jäeb, kas selle tühja asja pärast Inglismaa  Wenelasega sõda hakkab pidama, pealegi kui Abdurrhaman-Khan ise sellega rahule saab jäema, et Wenelase tahtmine täidetud saab? Seda ei wõi wist mitte arwata ja seepärast on sõa-pilwed küll koguni kadumas ja rahu-taewas hakkab ka Aasias selguma. KaS need pilwed aga pia jälle tagasi ei tule, see on koguni töine asi ja alati haugub senni koer, künni külaline  tuleb. Kui Inglased oma parlamendi walitemisega jälle uueste riigiwalitsust wabameelse Gladstone kätte ei anna, siis saab ehk küll ikka sõda, olgu ennem ehk pärastpoole  tulema, aga senni piame kahewahel olemisega waatama,  kudas asjad edasi wankuwad. Praegune Inglise parlamendi roähemuse wanameeleline Salisburi ministeerium  ei tohi küll ilma Gladstone lubata midagi ette jvõtta, weel wähem sõda selle riigiga pidama hakata, keS temast tugewam on. Seda wastalise wõimetust märgates hakkab juba Wene poliitikas see mõte ringiwaatama,  et Herattt linn Aasias Wene riigi linnaks pidada saama, kas sündigu see enne ehk pärast, aga muidu Wenelaste elu Lõuna-Aasias loomulikult ei wõiwat  edeneda. Saksamaa tähtsamad poliitika tegijad kiidawad riigiwalitsust õnneliseks, et tema õndsa feldmarshalli Menteuffel'i asemele Saksa Pariisi saadikut würst Hohenlohe't  on walitenud, keda kõige paremine arwatakse Elsass-Lothringeni rahwaga elada mõistwat, sest et tema isi oma 11-aastase Pariisis elamise peale Prantslaste head ja wiad täitsa piab tundma ja ennast tarwituste järele oskab seadida. Kuninga koja jutluspidaja Stöcker'i walewandumise kära ei taha ikka weel ära lõppeda, sest et ühelt poolt sõbrad ülearu tema eest seisawad ja wastased jälle asja ennast pidi wa Stöckerit ikka tõmbawad. Prantsuse wabameeleliste sõna ehk nukimees Klemenkau on hiljuti oma sõbrade seas kõne pidanud, milles tema nimelt tähendanud, et Prantsusemaal ainult parlamendis kaks parteid wõiwat walitseda ja nimelt wana- ning wabameelelised, sest et töised mitte wabadriigi  õiged tued ei olla. Wabadlased tahawad, et kõik seaduste ja rahwa elupõlwe parandamised ruttu läbi piawad tehtud saama ja kui nad selle oma tahtmise juure ära piaksiwad wäsima, siis piawad wanameelelised jälle ohjad oma kätte wõtma ja wabadlastest Valmistatud  seadusi rahwale ära harjutama, selga sünnitama. Enne kui isamaa parteid nõnda wiisi endid ei ole ühendanud,  enne ei wõi ka wabadriik päris julge oma elu pärast olla. Wabadlaste wälimised pindmised olla ka rahulised ja kõige pealt pidada Prantsusmaa isi oma peale waatama, enne kui kaugeid sõdasid läheb pidama, sest oma ümber olla palju parandada ja Clsass- Lothringeni maad! Muidugi on need tähendamise sõnad igale aru saadawad, aga kergem on sõnu ütelda, kui neid wõidetud maid kätte saada, mis Saksa mehed kõwaste oma peuS kinni piawad. Hispaania kuningast, kellest alles mõne nädali eest ajalehed suuri kiituse kõnesid pidafiwad, et tema Aranjuezis kolera tobisid waatamas käis, kõneldakse nüid jälle midagi uut. Tema, kuningas AlsonS, on nimelt oma lähemate sõbrade soowimist mööda nõuuks Võtnud, ennast Hispaania keisriks kuulutada ja parlamendiga maawalitsust üheks üksi ehk Lsewalitsewaks keisri-riigiks muuta. Aga seda ei wõi loota, et Hispaania rahwa saadikute eestwedajatel nõnda mähe isamaa-armaStust on, et nad seesugust tükki laseksiwad tõeks minna. Ka ei saa kuningas oma rahulist walitsust sarnase katsega ilmaegu  poliitika tuule kätte wiskama, mis kergeste ta walitsuse  otsa wõiks tähendada ja tuua. Parem on ikka ettewaadata, kui pärast kahju kannatada. Aafrika Zanzibari sultaniga on nüid Saksamaal enam tegemist, kui muul maadel, sest et seda Saksa Aafrika koloniide asutamisteS ette tuleb. Inglismaa walitsus pidas seal juba 1870 aastast saadik oma sõalaewu,  millede läbi tema Aafrika orjade kauplemiste üle walwas ja enam keelata wõifi. Nüid on Inglise uuel ministeeriumil nõuu, enam Saksamaale leplikku nägu näidata ja seepärast on ka Zanzibari sadamast Saksa meeleheaks laewad ära kutsutud. Wist saab siis Saksa walitsus omalt poolt inimeste kaupluse keelu toimetama. Omalt maalt. Wiljandi kreiskooli inspektor Schmidt on mõne kuulise põdemise järele fiit ilmast lahkunud ja tema põrm laupäew 13. Juulil mulla põue pandud. Liiwimaa raudtee asjus toomad ajalehed wäga mitmekesiseid sõnumeid. Saksa „UuS Tartu leht" arwab heasti usaldama sõnumete järele tõendada teadwat, et Riia-Pihkwa ja Tartu Wõru teeharu ehitusega juba tulema!  sügisel alustust pidada tehtama ja pidada wiimne haru pooltõise aastaga malmis saama, ka mõeldumat sedasama  Tartu-Wõru tee-haru Wiljandi ja Pärnu linnani pitkendada. „Heimath" kuuleb, et Liimi raudtee ehitus juba tulewal kuul käsile wõetawat ja olewat ehitus Riia- Düinaburgi raudtee seltsi kätte antud. Selle wastu teatab „Balt. Wehstn." ka ikka jälle kuulduse järele, et mõeldud  teeehituA sõaministeeriumi poolest koguni uue plaani järele ja alles tulewal kewadel saada ette mõetud. Tee sihti saab üks komisjon määrama, mille presitendiks teedeinshenör  Gutt on nimetatud. Wiljapõllud näitawad siin maakonnas kaunis knrwa nägu. Kange, kõrwetam kuum on suwewilja kaSwn enamiste igal pool kinni pannud. Ainult siin ja seal on mõni lapikene paremad milja näha. Meie linna Saksa lehe tõendamine, et Tarwastu ja Helme kihelkondades, kui Wiljandi linna ümber lõikuse lootused head olla, näitab wäga mähe asjalik olewat. Kui ka nimetatud kohtades põllud just nii miletsat nägu ei näita, nagu nimelt Holstre j. n. e. piiris, siiski ei wõi headest lootustest juttugi olla, tõuuwilja kasw on enam ehk wähem niisamati kängus ja linad läbikaudu kehmapäralised. Wihm, kes seitsme wendade päewast saadik iga üle päew jänutamaid põldusi on kastmas käinud, wõib ehk küll hilisemat külmi sugu järele awitada, kuna ta warajasema kohta enam suuremat tähendada ei wõi. Lõikuse lootused on selle! aastal jälle wäga mähe rõemustawad. Meie kitsamalt isamaalt tulnud sõnumed on wäga mitmekesised. Mõnes kohas meie Läänemere kubermangudes pidada wiljad kaunis korda minema, kuna töistes lõikuse lootused koguni kadunud on. Riigi seest tulewad sõnumed on enam ehk wähem kurwastamad. Mõnes üksikus kubermangus on nende teatede järele põldude  seis kordaminev), enamas jaus põlluharimates kohtades  üteldakse saak alam kui keskmine, paiguti on ruki põua pärast ja wihma-puudusel enneaega looma toidusekS maha niidetud. Kurb lugu küll! Kuida minewases numbris lugejale teatasime, on kardetaw loomade põrnatõbi ka ju meie maakonda, nimelt PilistwereSse sisse tunginud. Rüid loeme Malga Teadaandjast", et see kardetaw külaline juba ka lõunepool  küljes nähtawale tulnud ja Hummuli wallas ühe peremehel kaks hobust surmanud. Walpa ümberkaudu tõtata ta oma sovdu edasi, nõudwat aga haruldasel wiifil enamiste hobuseid omale ohwriks. Karulis on 12. Heinakuu  päewani juba 37 hobust langenud ja Wõru kreisis Meshmaja metsawahi hobused kõik selle tõbe kätte lõpnud. Wiljandi maakonnast. Suurest-Jaanist. Wale raha. Siin pool on wiimsel ajal ka wale rahasid, 3 ja 5 rublalisi liikumas. Iseäranis kahjatsemise wäärt on see asi sellepärast, et nad just kõige kehwemate kätte juhtuwad, ja neilt, kellel teda, raha, juba wähe on, weel wiimse higiga korjatud kopi ka kese ära kisuwad, sest niisugused  inimesed ei mõista mitte wale ega õige raha wahel aru teha. Ühel ainsamal nädalal juhtusin ma ühte kolmelist ja kahte wale wiielist nägema. Kolmeline oli õige heaSte järele tehtud, nii et teda waewalt ära tunda wõis, kuid paber oli natukene willasem ja pehmem ning läbiwaadates weekiri tuhm ja segane; wiielised oliwad palju halwemine järele tehtud, n»ib pMeü, mis numbrite alla raha sisse trukitud õigete juures selgeste naha on, ei olnud walede juures piaaegu sugugi näha, peale selle oli nende wärw õigede wärwist palju walkjam, XZ 30 Sakala. 1885