Tallinna Sõber Üheksas aastakäik. Tallinnas, Kaastukuu päawal 1887. Uleüldne aealeht Eesli r«hii>alt «aill ja linaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate triikimajas: saStas L rubla, 40 kop.-- pool-aaStas 1 rubla 4t) kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rubla pool-aastas i rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eyü selle aseme pealt s ksp. Tellimised wSetakse wasta r HaMuuas: LiudfarsÜ päriate trüüimajas. AeterSurgts: .S. Seekaudt, o»nnspa«aa 54. Harkus: Laallmauu. Aakweres: Z. Kuys.— Asides: A. SeidelSerg. Kapsaku-: H. KollÜerg. Liyulas: J. ZSültnecü voodis. ISiljandis: H. J. AaroV'i raamatupood. -- Warmas: W. Aöder. Wörus -. Araua Wielrose. Walkas: W. liudolst- Kuuresaares : Hh. Lange.—Maak: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad BaltiSki (Baltischport ReaiSte«Z Biibliseltstde tõS ja otstarbed. Tüli „Rishki Westuikn" ja ,Balti rS WehstnesiS" wahel. Üleüldised sõnumid maailmast. -- Omalt maült. Tallinnast: Tartu Suurkooli ja teiste koolide asjust.  Korjandufed  suurtel pühadel. Kergita test sõeawäe-kohuse täitmise juures. ..Walguse" hõiskamine. - Auupidu.  Auutähed. Peastetud omatapja. Pahateod ja pahategijad. Baltiskist: Ilmad. Rak- wersst: Kurjategu. Aniast: Tulekahju. Hapsalust; Kiriku ehitamine. Wiljandist: Müristamine. „Eesli Põllumeeste  Seltsist." — Riiast: bbikasfa. Saksamaa Keisri sündimite-pääwa pidu. Kuuramaait: Weidrad nõunwõtmised Kohtu mõistmised. Petcrbvrgist: Keisrikojast. Rahwa-lugeminc. Wene lehed Mõrtsukas ilmasüütaks mõistetud.  Lodzist. Seletuseks. Awelik palwe. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: Eeriku meski. Biibli-seltside tööst ja otstarbest. Wene riigi Ewangeliumi usutu nni s - tuse Biibli-seltsi Eestimaa jäuskoud on oma 44. aruannet aasta 1886 kohta wälja aimud; seal leiame järgmist seletust: Ewangeliumi usutunnistuse Viibli-seltfide asutamine kaSwas Lutheruse usupuhastamisega ühest põhjusest wälja, sellest arusaamisest, et Jumala-sõna meie usu ja elu ainus seadus ja juhatus on, et siis ka Ristiusu kogudustes igal täiSkaSwauud inimesel Biibel ehk ometigi Uus Testament piakS olema. Kui siiökt esimene Ewang. usutun. Biibli-selts, suur Inglismaa Biibli-selts, mis weel täna suure õnnistusega tööd teeb, wast aaStal 1804 ja ligi 300 aastat pärast Lutheruse  usupuhastamist asutatud sai, siis tuli see sellest, et fenni raamatute trükkimine ikka weel üks wäga wiiwitaw töö oli, mis Biibli wäljautamist suurel hulgal ei lubanud. Wast siis, kui uuemal aeal trükkimise töö mitmesuguste leiduste mõnul kergemaks tehtud saiwad, wõls Biiblt-seltfide  asutamise peale mõteldud saada ja selle aasta-saea esimestest aastatest saadik on neid seltsist siis ka ikka rohkem  asutatud ja asutatakse ikka weel juure. KaS ei ole aga Btibli-seltsid nüüd oma otstarvet juba täitnud, nüüd, kuS igaüks omale igas raamatu-kaupluseS  odawa hinnaga Biiblit osta wõib, ja kas ei ole selle läbi Btibli-seltsid asjalaks jäänud? Ei, kuidagi mitte. Ärgu saagu unustatud, et püha kirja odaw hind just Biibli-seltside töö wili on ja et siis ka ainult nende läbi meie aeal igaüks omale Biiblit  saada wõib. Kui 50 aaSta eest Järwa-Jaani kirikuõpetaja  F. Th. Gebhardt seal esimest Biibli-seltsi abiseltsi asutas, siis maksis Eestikeeline Biibel 9 rubla banko, kulda meie sellest aruandest näeme, mida nimetatud kihelkonna  nüüdne kirikuõpetaja selle abiseltsi 50. aastaseks pühaks, 24. Leikusekuu pääwal 1886, wälja andis, kuna nüüd Biiblit I'/, ruala hõb. eest saada wõib ja koguni igapidi paremas wäljaandes, kui sel aeal. Kui aga täna Biibli-seltfid oma tööd seisma jätakfiwad, siis nihkukfiwad asjad pea jälle sellesama ehk ka weel pahema korra peale, sest keS muretseks fiiS püha-kirja trükkimise eest, mis sigapääwafe  kulutamise läbi ikka jälle uueste tarwis läheb? KeS wõtakS Biibli wäljaandmist oma peale, kuna temal sellest kasu loota et oleks? Üks Biibel selles suuruses kttida seda Bibli-seltfi poolest wälja antakse, maksab seltsil enesel 2 rubla 5 kopikat, kuna seda I'/, rubla eest müüakse  ja ka weel odawamalt, sest 55 kopikat rohkem-kulu saab seltsi kassast juure maksetud. Kui aga Bibli-seltfld oma tööd setSma jätakfiwad, kui neile mitte ena»» abi ei tuleks nende poolt, keS Jumala-söna armastawad kes piakS siiõ seda kahju kandma? Ja kes jägaks waestele ja wangtdele, keS koduse Missioni asutustele, Weikelaste-koolidele,  Waestelaste-majadele, Peastmife-majadele ja teistele seesugustele asutustele ilma hinnata püha-kiria wälja, mida neil asutustel ometigi kõige pealt tarwis läheb? Aga Biibli-seltstdel ei ole mitte ainult püha-kirja trükkimise ja wäljaandmise eest hoolt kanda, waid ka selle wötmalikult laia wäljalautamise eest. Selleks on kõige pealt tarwis, et püha-kiri wvimalikult suures tagawaras kogutud saab, et iga kirikuõpetaja ehk iga teine, kes Jumala-söna  wäljalautamise eest tahab hoolt kanda, igatahes oma püha-kirja tarwitust Biibli-seltsi tagawarast omale wõib tulla laSta. Juba selleks on suuremat kapitali tarwis. Jõulukuu 31. pääwal 1886 oli näituseks Biibli- seltsi Eestimaa jäuskonna tagawaras, kuida tänawusest aruandest näha on, 1006 rubla 35 kopika eest pühakirja  raamatuid ootamas, et rahwa sekka saadetud saaksiwad  ja weel suurem oli selsamal aeal abifeltside wõlg, s. o. 1547 rubla 37 kopikat, püha-kirja raamatute eest, mida nemad weel ei olnud tasuda wõinud, sest et raamatud  weel müümata olkvad. Sedawiifl on Biibli-seltst Eestimaa jäuskonnal nende raamatute muretsemiseks 2553 rubla 72 kopikat kulunud, mida tarwis oli, et Biibliwäljalautamise  asi mitte ta kistusesse ei jääks, waid kõik soowimised ja pärimised wöimalikult  wõikfiwad täidetud saada. Kuida oleks aga Biibliseltsi  Eestimaa jäuskond seda täita wõinud. kui temal mitte üht kapitali ei oleks, mis aega mööda armastuseannetesi  selleks kokku kaSwanud on? Aga weel on meil tööd küll teha. Kuida see iga Ristiinimese elus on, nenda on see ka terwe seltside elus: aastate kaikus edaspidi kaswawad ka kohused ikka suuremaks.  Küll kaswab jõud, aga. ka tarwitused kaswawad, ikka uued kohused astuwad ligemale ja tarwikawad täitmist.  Ja nenda on fee ka õige, seda on tarwilisel kaswamisel  just tarwis, iga kehakonna korralisel kosumisel, nenda ka Biibli seltsidel. Iseäranis läheb meie aegas tarwis ka neile Jumalasõna  järel kanda ja pakkuda, kes seda ise ei otsi, ei päri, sest et nemad selle wäärtust weel iiles arwata ei oska ehk enam ei oska. Selleks on aga püha-kirja ümberkandjaid waja, kes selleks kõlwulised on, ja seda tuleb pea silmani  ärgiks wötta. Aga ka selleks läheb jälle zraha tarwis. Ärgu ütelgu ometigi mitte ikka jälle, et tarwis ei olla, Biibli-seltsisi weel kauemini raha-annetega tuetada, see olla juba rikas küll, miks siis ikka weel tema kapitali  kaswatada! Meil ei ole kaugelt weel mitte nii palju, kui meil näituseks tarwis läheks, kui meie ükskord wist mitte wäga kaugel aeal üht Eestikeeli Biibli wäljaannet oma kulu peale ette wötma piame, ja ometigi peame meie ennast selle tulema tarwituse peale ette walmistama.  *) Seda piab küll tingimata tunnistatud saama ja meie räägime seda stin paikas hea meelega wälja: Jumala rukis  oa teist tarwitusi, mis tungiwamalt suuremaid rahaohwreid  päriwad, kui Biibli selts. Aga ärgu arwagu keegi, kes õige Ewangeliumi-usuline Ristinimene olla tahab ja usupuhastamise Põhjust kõrgeks piab, et tema sellest kchusest  taganeda wõiks, ühe kui ka weikese, aga igal aastal korralikult antud aude läbi selleks aidata, et see igal aeal ja ikka täielikumalt wõiks täidetud saada, mida Biibiiseltstd  ja ka meie Eestimaa jäuskond omaks eesmärgiks wõtnud on: selle eest hoolt kanda, et Jumala kallis sõna, see elu-sõna, mis õnnsaks teha wõib kõiki, kes seda usuwad,  igale Ristiinimesele Ewangeliumi u su-tünn istu sest meie kodumaal tema armsas emakeeles pakutud saada wõiks, truuwiks tarwitamiseks." Sellest samast aruandest on näha, et wiimase aasta käikuS Wene riigi Ewangeliumi usutunnistuse Biibli-seltsi Eestimaa jäuskonna komitee ja abikomiteede poolest ülepea  2085 püha-kirja raamatut, nimelt 935 täit Biiblit ja 1150 Uut Testamenti wälja jägatud on, enamist EeSti, «) Omalt poolelt tähendame meie selle juure, et Biibli uus Väljaandmine sel korral wist rohkem raha tarwitaks. See Väljaandmine  peaks juba Eesti uue orthografia järel tehtud ja selleks kõik Biibel ümber kirjutatud saama. ~T. S." t. Saksa- ja Rootsi keeles, mõned ka Soome, Wene- ja Hebrea keeles. Eelläinud aasta kohta on püha-kirja wäljalautamine  520 raamatut kahanenud, mis küll üks õige kurwastaw täht on, mida aga sellest nähtusest ära mõista wõib, et meie kodumaal paraku nii palju hingest Ewangeliumist  ära langenud on. Selle nähtuse juures tuleb tõsise südamega küsida, mis meie poolt wõiks tehtud saada, et need meie rahwa liiketest, kes weel Ewangeliumi usutunnistusesse  jäänud on, Jumala-sõna hoolsama lugemise ja truuwima tarwitamise läbi omas uskus kinnitatud saaksiwad,  et kõige kiusatuste wasta panna wõikfiwad. Tüli ,Rishki Westniku" ja ,Baltias Wehstnesis" wahel. Juba mõnest aeast saadik kestab tüli tähendatud Riia lehtede wahel ja on sellest aeast saadik käredamaks läinud, kui pßishki Westnik" ja Wedomosti" uueste pärima hakkafiwad, et Läti ja Eesti leelised kirjad Wene kirja tähtedega piaksiwad trükitud saama. Nüüd on xßaltias Wehstnests", Riia Saksakeeliste lehtede tülkimist mööda, kirjutanud: „Rishki Westnik" tahab omale ikka üht nägu anda, nagu tunneks tema Läti rahwast ja Läti rahwa soowimisi ja püüdmist põhjani. Tema teab näituseks, mida Läti rahwas kalliks piab, millest ennast lahti kisub. Kust „R. W." seda teadmist wõtab, seda ei ole weel wälja uuritud. Ja siiski tahab ,R. W." teada, mida Läti rahwas soowib, tahab seda paremini teada, kui Läti aealehed, kellel tuhandete kaupa lugejaid rahwa keskis on. kes Läti rahwaga elawas läbikäimises on ja sellepärast tema soowimifi ja tarwitusi rahwa enese suust tunnewad. Kui „R. W." neid tarwitusi, mille kaitsejaks tema ennast kiidab, tõeste tähele paneks ja kosutaks, siis ei saaks tema küll wist pea igas numres Lätlaste püüdmist, nende lootust ja nende tulewikku pilkama. „Balss", ,Baltias WehstnesiS"  ja , Eesti Postimees" on täitsa meie Wene ametiwenna  meelt wasta ja ainult selleparast, et need oma rahwust ja rahwa tarwitusi „R. W-ku" põhjuseta tagakiusamist?  eest kaitsewad. „R. W.", Eesti ja Läti püüdmisi  kuulutaks, mida temale tema kirja järel üks Eestlane  saatnud olla, kinnitab, et tema ikka Eestlaste ja Lätlaste  hea elukäigu eest wõidelnud olla. Mil wiistl W." Lätlaste eest tegew olnud, seda meie ei tea, aga mis waimus tema tegew olla tahab, seda oleme meie juba sagedast oma lugejatele näitanud ja tahame seda ka edaspidi  näidata. Midagi tähendust lema meeletumatel tagakiusamisel  ei ole. Läti kirjaküstmises wastab ,R. W." meie küsimise peale, missugused tungiwad põhjused Lätlasi sundida wöilsiwad, oma tänist kirja, millega nemad kaunist waimuwara omaks saanud, mis nende tarwitustega nii heaste kokku sünnib, ära põlata, ja üht teist, tegemas elus täitsa sündimata kirja wasta wõtta. Selle küsimise juures tähendasime meie selle peale, et Läti rahwas ühe teise kirjalähestiku wastawötmisega omaS hariduses üli suurt sammu tagasi astuks, oma tänist kirjandust unustuse sisse langema nägema piaks, mis siis enam rahwale mingisugust kasu ei tooks. Kõige selle peale wastas meile »Rishki Westnik", et ühe rahwa kiri ja selle kujud rahwas ise olla (ts stxle «'ost 1' Nomms). Kas see on tõeste Teie täieline, tõäne mõte, auustatud ,Weftniku" herrad? Kui see nenda on, miks Teie fiiS Läti kõrgemast õpetatud mehi tülikate, mis Teie neid ühele Teele sundida püüate, mille peal Läti rahwas oma kirja, see on Teie enese tunnistust mööda, oma rahwust, piab ära kautama? Meie wastame weel üks kord, et Läti kõrgemast haritud