Ivad niitmed peremehed iseäralikku wääAust piiuiaandmise tundemärkidele, see on nendel  kelle järele piimaandmist liramõõta wõib, - .. Need tundemärgid on mitmesugused ja nendele ci wõi teaduse teel põhja leida. Sellel põhjusel jätame ka need lõrwale, mis teaduslikult kokku ei sillnni, ' Piimaandmise märgid - langcwad nelja jakku; 1) Naha olek, 2) Piimalehma udar, Zj sllõndaiiimetatud „piimasooncd" ja 4) Piiniapcel, —. 1) Naha olek, Sarwelajate ivälimiue ehk'keda kattaw nahk on nii kui teistelgi loomadel kahesp jaost? ps Alnmine ehk wõrgu nahk joutisj uus wäga rikkas wõrgu jagudest ou ja wcel kokku pandud, Wõrgu nahk isi on neljast jaost, mis suurendamise klaasi abil kergest wõib ära kunda. 2) Päälmine thk sarme nahk. jLpielsMis). Pealniise ehk-fvrmenoha jagu vn alakestalijes olekus. Ära kuiwa.miseks  Zi wõi. seoa pidada, sest?'sce -kestaline  olek on ka sääl, kus nahk ala märg seisab, nii kui wee loomadel. Paksu nahaga lehmadel on suured s„r ived ja sõrad, mille järele juba pcaliskaudu  naha paksusest wõib aru saada. Niisugune  olek on ka ennmisti pullidel, Hääks piimaandmise märgiks ki wõi teda aimata, sest-paksu naha, suurte loomade >a sõrgade muutmiseks karwitab elajas Palju materjali, mis piima siginemiseks mõiks tarwiiatud saada, , Sellel põhjusel on ka paksuuahaga lehmad  wäga hariva haa pitmaandmijega. Piimalehmade sugutamisel ei peaks pullisid tarivitatauia, kes jämeda sarwcdega ja gialsu nahaga oN, mis keha kulles tõwasti  kinni seisab ja keda kergelt ei wõi muttidesse tõmmata. Niisugune paksunaha olek saab wäga kergelt in-lewalc-soole päranduseks,  See paks nahk jäcb ainult siis lahtiseks, kui elajas nuumatud saab millega rasw naha alla tekkib. Kui elajaid halwästi hoitakse, siis kasivamad  need karmad säsiseks, kõmraks ja pikaks. Mõnikord lähemad nad liig pikaks  ja niisugusel korral jääb siis Piiiuame  ju käega katsumisel olema. Kui elajat korralikult toidetakse, siis ci ole tema nahk leha kulles kõwasti kinni, . ipaid peab kergelt  kiles tõusma i ja. woltsdesse töistbainn. Mõnes ' kõhkabcs, nii. kui ristluude juures ja kaela Pääl, peab käies nahk iseenesest Mollidesse langema. Niisugune. Khukene nahk on enamisti neil looistadcl, kellel ilusad,  weiksed peenikesed jarwcd on, Enamisti  katsutagu seda nahka kaela Päält, kust teda mollidesse mõib tõmmata. Pealmine ehk wälimine naha jagu lattab  kõik- keha niadolused ja kõrgendusel). Sa on libedatest ollustest, ümmarguses, tcralikus olekust Mida rohkem need terad wäljapoole seda rohkeni muudawad  nad oma ümmargust kogu ja lähemad  kotratikkndeks kestadeks. Need sarolikud  kestad ehk päälmine sarwc nahk muudab  siis ennast libedast alumisest naha olekust  ja saab wäljaspool sarme näoliseks, pool läbipaipwoks ja kuiwaks, Walimised naha jaod ldöwad endid mõne aja pärast kahki ja kukkuwad kõõma näol maha. Allpooli tulcwat jälle libedatest  jagudest nende mahakukkunud? kõõmade asemele uued . jaod, Selltviisil saab siis lõpmata nahamuutmine alalhoitud, Kui puhastamises liig terawaid harjasid tormitatakse,  .kellega pc.aluiised..kestad ära kraabitakse,  nii et nahk ellaks saab ja see külmale ivastu ei pane, siis kestab see ainult  nii kaua, kuni alumisest libedast olekust  uuesti kestad endid muudawad, . 2.) Piima lehma udar. Kohtlemata on, ei see cknn'd kelle läbi piim muretsetud saab, silda- oma wciljaspidise  näo järele enese tuludusest tunnistab. Kusi lehma udar suure koguga, ella nahaga ja peenikeste karmadega kaetud on ja kui meel teised hääd piimaandmise märgid  leida on, siis peame niisugust looma kahtlemata hääks piima lehmaks armuma. Mõnikord wiib aga udar oma wäljaspidiste  nähtustega eksiteele. See tuleb sellest, kui sääl juures teised hääd piimaandmise  märgid kõrwale jäetakse. Selle pärast ei saaks siis asjata olema, kui lä- heinalt Ailina- lehina udarat tähele paneme. Lehma udar on pikuti kahte jausse ära jaotatud ja paksu waheseina läbi lahutatud,  Igas jaos ou kaks, orma ka tolm nisa, luis piima wäljamiiieniisc kanalideks on, Suure udaraga lehmadel vn kolmas nisa maga tihti päris tagumises .jaos, kainbriga, mis iga nisa pääl scisaivad ja täidaioad siis neid piimakambreid aegajalt Piiniaga, Haiweniatel piimalehmadel tulewtid piima kanalid lähema nisa juurde, Sellpõhjusel  tuleb ka siis mõnikord ette, et takui  csimcnc. Scc ivõib ka häil piimalehmadel  juhtuda, Ülemine nisa jagu saab ka piima kambriks anvalud, kes kord korcält  ennast laiendab, nii kui piima tema sisse lognb, Aluuiijes nisajaos on wäljawõita,  sest et ka halwaiwl piimalehmadel niisamasugune juhtub olema. Kui lehmal udar ou mis raswa kasmatab, siis annab Niisugust udarat wviks lihawaks ehk wecl parem raswnseks udaraks niniktnda, sestrt suurem osa udarat raswa st on, mis >uba piimaand lüiiugusel lehiual ivähcin olema. Wäljastpvolt ivõib raswast udarat selllsi ära et alati paistab täis olema aga pika, karedate "karmadega kaetud. Katsudes näitab- ta pehme ja rsss olema, mus liig raswast olekut tahendab. Sellest sen,) mis ülemises jaos tatsudes koiva näitab  olema, aga alumine jagu, lelle sees piima kanalid ja piima kambrid on on käega katsudes pehme ja annab järele. Piimaga täidetud läheb ta paksemaks ja kõwcmaks, Ülemise nisa jaod laiendawad endid kõigile poole laiali. Udara naha päält kaowad kõik woldid ja komud ära; kui udar piimaga toaga täis on, »ii ci m!ui  udar tühjaks lupsetud' vm Siis ou tal endine totkupiigisialud nägu. Nabk ei ole enam nii kindel kui raswasel udaral,  maid tn on weikeStes woltides >a lorisudes.  Niisuguste udarate wahel wahet reha on siingi raske, Tundmatale on soowida,  ise lüpsmise udarate wahei tundma Sppida. Nagu öeldud, on HSS piimalehma  udar ikka peenikese nahaga, peenikeste  ja pehme karmadega kaetud, lälSirg  luicb. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Tarin ülikooli on länawusel wisi! poolaastal üleüldse 162 uni üliõppijat nssekirjutaind.  Nende seast õpiwad usuteadust 24, öigusereadust 23, arstiteadust 52, rohuteadust  25, teiste teaduste õppijaid on wäh-m. ÜlrtSige ou Tartu ülikoolis 1695 õpsiat, kuua miuewal aastal 165? oli, Nendest on arstiteaduse jaoskonnas 841, (tohtriks 734, apteekriks 98,) õiguse teaduse  jaoskonnas 2õ9, usuteaduse jaoskonnas  ja keelteteaduse jaoskonnas  224, wiisika-matematika jaoskonnas 147. Laupäcwal seati senine Tartu raeherra A. Oberleitner pidulikul wiisil kaubppurgcrmeistri  ametisse. Wauemad raehcrrad  saatstmad teda raekojasse, kus teda sindikus  Feldniann k.uega teretas, siis mandus uus ametnik ameti wannet. Suur rahwapidu Wanemuise aias on suurem olnud kui arwata wõis. Sissetulek oli 1838 rubla 96 kop. See näitab, et pidu endistest palju maha ci ole jäänud, waid et ta üle kais. Umbes 13 tuhat inimest on wistiSti pidust osa wõtnud. Kulud oliwad aga see kord õige suured, nii et seltsile wähe üle jääb enese tarwis. Aleksandri-kooli sisscönnistamisest  Põltsamaal nimetame meel, et mitu Õigeusu preestrit sellest osa wõtnud, aga ei nutte piiskopid ArSsenij ja Donat, ci ka Põltsamaa õpetaja C, Maurach, nagu Preester W, Hink Põltsamaalt oli kõik õnnistamist toimetanud. Tema õnnistas püha weega terwe maja sisse, kõigis tubades  käies. Igasse tuppa on ka Greeka Majal on umbes 3(1 tubä. J. Kõrw on kõnet pidanud, milles ta wäga raskesti Luteri õpetajaid laitis, et need mitte ei ole kooli sisseõnnistamisele tulnud. Kõne ajal hakati  jalgadega trampima ja öeruma. Aleksandri-kooli õpetajateks oliwad kuratoriumi poolest järgmised hcr- rad walilud: 1) hra Anson senine Wöru kreiskooli inspektor, kes ka Wene usu preestri eksami on ära teinud ja olnud, nõnda siis Wene usku, s) hra Zacharias,  senine Tartu Wene seminari kooliõpetaja,  usu poolest Luterlane ja 3) hra Erlenmnn, Kanapää kihelkonna kool- poolest asi teist wiisi seatud: nimelt on tema poolest tema (hr Anson) ise ja üks Wene mees kaugemalt Wene maalt, nimemann  on ette Pandud hra Ansoni poolest üheks aastaks. Sellega ei tahta Erlemann  rahul olla; Anson ja Nikolajjew on juba kuratori poolest kinnitatud, Erleniann  üheks aaskms ci taha jääda. Ta on Luteri usuline. Kalaini m e s e d, kolm hinge, näitawad neil päiwil Tallinnlastele oma kunsti. Nemad teemad wee all wäga mitmesugusid  tüktisid. Neil on suurest klaasist neljakandiline riist weega täidetud. Kõrwalt  on klaasi läbi näha, mis mehed wee sees teemad. Asi ka! „Ristirahwa pühapäewa lehe" toimetus  wabandab ka ise nüüd „Rev. Ztg." oma teatawa kirja ilmumist Rootsi imetohiri kohta. Sääl olewat aga teatatud, mis Peterburi Saksa keelses pühapäewa lehes sellest mehest räägitud, ei olewat aga sugugi  nõuu antud, tema juurest abi otsima minna. Wahcajal olewat toimetus asja Rootsis otsekohe järele kuulanud ja saamat ka omas lehes selle üle õiendust tooma. Wene leht „Pet. Wjed." arwab jällegi asja olewat, õigeusu surumise üle Balti maal kaekada. Kui Riia õigeusu piiskopp Arsenij Pühtitsi pidule läinud, sõitnud  ta Riiast aurnlacwaga, kuna sellesama laewa pääl ka Luterusc usu kindral-superindcndcnt  Laiuse kiriku pühitsusele läinud. Sellele antud kõige parem kamber korteriks, kuna piiskopp Arsenij ühe pimeda nurgaga pidanud leppima. Palju õigeusulisi walanud  silmapisaraid sarnase laewa ülemate hooletuse üle, imestanud aga wäga oma hingekarjase kannatust ja pikkameelt nähes. Edasi kaehatakse, et kui nimetatud pisskopp Tallinnas Kadrintaali lossis lõhtiKpdtHkt pidanud, aknate all inimesed kavatsenud püha talitust segada püüdnud. Sarnaselt kirjutawad Wene lehed. Naljakat lugu teatab „Wes. Anz." Üks endine kaupmees, nüüdne maapidaja K. mõistetud kohtü poolest kaheks kuuks iinni, et ta üht wallawancmat tegewalt > teotanud oli. Mees aga nürinud omale ühe asemiku, keda ta oma nimel «vangimajasse  saatnud, et sääl selle aja wälja is- tub, kuna ta ise rahulikult koju tulnud, sääl aga rõõmsas tujus, oina korda läinud pctuse üle, jälle oma naabriga riidu tikkunud.  Sellega pahandanud ta naabrit ja see andnud asja häagikohtnnikulH üles, kes ka asja läbikatsumisele mõtnud ja nii wüdud  ikka kamal kaupmees ka ise köWe kdha ja nahaga pikemaks ajaks trellide taha. Erilased ja parmud. Kaupmees tuli niaaldri juurde ja palus,  et see tema riide kaupluse sildi pääle ühe inimese loomulikus suuruses ja, nzoe järele riietes maaliks. „Aga see silt on seks liig wäikcne," ütles maalder. „Teie wõiksite jalad üle sildi ääre rippuda lasta  l" palus kaupmees. Uuemad sõnumid. Melgradist. Serbia kuninga proua tahab oma mehega, see on kuningaga, ära leppida ja on Palunud, et kuningas temp põhjuseid ja leppimise joomi armulikusii tähele paneks. Kuningas on abielu lahutamise  asja kolm kuud edasi lükanud. . Londonist. Kairost on sõnum tulnud,  et 17. aug. on Ü6O dermishi ülemas Egiptuses Khormdussani kindluse kallale tulnud, milles 200 Egiptlasi kaitsmas oliwad.  Wadi Half'ast saadeti 100 meest abi. Lahing oli õhtu kell 11 alganud. Werine heitlemine algas.. . Mõseinalt.pvolt mõidekhi suure wihaga,' aga Egiptuse- poole jäi wõit. Kõik derwifhid/ M linna «kiw.ad tunginud, ja pool linna, leidsiwad  surma. Egiptuse pool oliwad 16 surnut, 21 haawatnt, nende seas 2 ohwitseri. Wientst. Siin räägitakse, Crispi soominud, et Saksa keiser Austria kroonprintsi  Jtaliasse ligi mõtaks ja üksnes JtaliH kuningat waatamas käiks. Saksa keiser ci ole seda wastu mõtnud. Maid käib enne paawsti waatamas ja siis läheb kuningale  wõõrsiks. Siin on jutt, et Hispania kuninganna  ja Don Cärlos ara lepiwad. Kuninganna  annab täheks oma tütre Dvn Carlos'e po.ale naeseis. Jtalia kroonprints  on end Belgia printsessiga kihlanud. Athenast. Wene, Inglise, Prantsuse ja Jtalia laewawägi tahab Greeka kuninga 2ü-aastaseks ametipäewaks siia tulla. Köstrist. Kinni wõetüd röömlid tunuistasiwad,  et nende nõuu olnud Bulgaria walitjejat Ferdinandi ja ta ülemat ministrit  Stambulowi salaja kinni wStta,. WünchMisk. Serbia kuninganna on siit läbi Belgradi tagasi sõitnud. Mshni-Zlowgorodist. Wilja hinnad  on siin tõusmas. West on Wolgas ja Okas alanenud. 460,000 puuda rauda Hmundenist Wene keisrinna Majestect  sõitis siit ära. Enne käis teda Austria keiser teretamas. Pääle keisri käisiwad meel mitmed suured auukandjad Wene Keisrinnal külaliseks. Kiti keisrinna  ära sõitis, käis tema kõrge õde Inglise kroonprintsi abikaasa Walessi printsess teda saatmas. Keisrinna on oma kõrget õde pika aja järele näinud. Prerau jaamas  käis erzhcrzog Ludwig abikaasaga Wene  keisrinnal teretamas. Põhja telegrafi agenturi telegrammid. 'Peterburis 22, aug, Keisri Majesteet  oti Mojkwas reisil ja on jälle Peterhoft  tagasi jõudnud ühes K, K, suur- Mihail. Aleksandrowitshiga, r>igi-sekrelär ning ewangeli-Luteri kindral konsistoriumi president tõsine salanõuunik v, Bruun on eila ära surnud, Perlinis 23, aug, „Riigi teataja" kuulutab, et printsess Sofie keiser Wilhelmi  11, õde, on Greeka auujärjepärijaga kihlatud. Boulanger olla warjunime all Hamburgi tulnud. - Pcrrisis 22. aug, „F>garo" tearab,  et Koburi prints jßulgaria würst) pidada  Parma printsess Louisega kihlatud saama. Prügis 22. aug, Üks rahwa koosolek Pichely juhatusel nmttis otsuse, nõnda olla, et Austria keiser end pühalikult  ka Böömi kunmgaks laseks kroonida ja et Böömi maal Ungari maa sarnased õigused oleksiwad. M 96. Postimees. 1888.