NowgorodL st. Borowitshi kreifis oli viis kuud lojuksetõbi. Mitmed stalupojad on kõik oma lojukfed kautanud. Ka ükS ja üks shandarm on seda tõbe saanud ja on surnud. Kohtutele antakse palju süüd selle õnnetuse juures.  ÜhteS kohtas on kohtu käsu peale lcmgend loomad kesa põllu peale maetud, kuS rehed ligi seisawad ja hobustega wilja peksetakse; teises kohtas on sedasama viisi kohtu käsn peale langend  loomad ühe paiga pealZ maetud, mis aga 60 sülda koolimajast eemal on. Jekaterino sslavist. Nowomoskowskist  kirjutakse kange palama üle, mis sagedast Üle 40 graadi tõuseb. Se kange palawus on rahwa seas tõbe figitand. Rukis on ka palamusest  ja wiljaputukatest koguni häwitud; kõik pead on tühjad ja põllud on enne-aegu niidetud,  et aga õlgi saaks. Nisuga kardetakse sesama  lugu tulema. Saratowist. Heinakuu 4. paamal tull dulk Saksa kolonistist Saratowi tööd otsima. Need tnlewad Nowuseni kreisist Wolga jõe ligidalt  ja raaguvad et seal leikuse peale lootust ei ole. Kõik põllud on ägeda palava läbi kuivand ja pallistele pakutakse aga 10 kopikad päämapalka.  Enne tuliwad rahvas teinepoolt Wolga jõge, mägiselt maalt lagedale tööd otsima, tänavu  on asi teistviisi ja sealised Vaksa kolonistid  ei mäleta nii kurva aega. Smolenskist. Kakõ priitahtlikku sõeawäe teenijad on oma elule vastastikku otsa teinud, ilma et ükõki arvata võiks, mis neid selle inetu teule sundis. Mõlemad olivad juba Ohvitseri- Kandidatid ja olivad oma rügementi Ohvitseridest  suure sõbrusega wastavsemd. 1. Heinakuu  pääwal olivad mõlemad rõõmsast pidust koju tulnud, seal magama heitnud ja sängis ennast vastastikku surnuks lasknud. Selsamal pääwal oli Politsei Sekretär Bereskini praua wMteistkümmend pakki tuletikknff lmtand seda vett joonud. Wast nelja pääva järel peaõtis surm teda suurest vaevast. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Mõned kõrgemad riigiametnikud  Türgimaale reisind ja seal Raha- Ministerinmis teenistust wöttmd. Se afi teeb maailm, nimelt aga Inglismaa suurt kõla. Tämne arStisiwad teised riigid haige Türglmaa  kallal, Saksamaa ei wõtnud sellest suuremad  osa; Würst Bismark oli ka awalikult wnnistand,  et tema tahtmisega kõik Homikumaa tülid mitte ühe ainsa Pommeri mehe kohta maksma ei peaks. Kui nüüd Sultan järsku just Saksamaalt omale osawaid majapidajaid palub ja sealine Riigiwalitsus neid ka saadab, siis arwatakfe, et se kõikis Homikumaa poliitikas  üht käänatust tähendab. Tahab Türglriik  ennast edaspidi koguni Saksamaa peale toetada, ja pakub Würst Bismark oma kätt tugiteiwaks. siis wöiwad sellest Euroopas koguni  isewiisi ühendused ja lahutused sigida, mille peale tänine ükski mõtelnud ei ole. Meie omalt poolelt arwame aga, et se üks rahutäht oleks, mida kõik Euroopa rõõmuga teretada wõiks. Saksamaal on kõikidest sunr-riikidest Türgimaal just kõige wähem tarwitusi ja sellepärast  kõlbaks siis ka se riik kõige paremast sealisekS aSjatallitajaks. Muidugi saaks sils ka Saksamaa omalt poolelt selle eest seisma, et Türgi walitsus oma tõutust Monteneegro, Greekamaa ja oma enese alamate wasta täidaks.  Ka kuuldakse juba, et Saksamaa meremäe  walitsus käsku saanud on, wiiwimata teada anda, missugune laew wäljajooksta wöiks, kui tarwis oleks. Sellest arwawad nüüd poliitikamehed,  et ka Saksamaa ennast eemal ei pea, kui Türklasi Euroopa meremäe läbi tõutuste täitmisele sunnitakse. Kui aga selle körwas Saksamaa teiselt poolelt oma lahkust Türgimgl wasta ülesnäitab, siis on muidugi arwata, et selle riigi sõna seal seda rohkem mõedub. Saksamaa ametnikude ülem, kes Türgimaale laksiwad, Watteudorss. on Berliini tagasi tul- nud, et seal abilisi koguda wõiks, keda oma kaasa wõtta wõiks. Ka kuus Saksamaa Ohwitseri on Türgimaal teenistust wõtnud ja üht nendest on Sultan omaks Adjutantiks nimetand.  Kõigist sellest näitab wäljapaistma, et sõbrus sigimas on. Belgianr aa! saab wabaduse-pidu suure iluga peetud, ja rahwal oli asja rõõmus olla, sest selle 50 aasta sees, kus Belgia maal oma enese Kuningas '.valitseb, on se maa ja rahwas igapidi rohkest edenend. Näituseks on kohtu protokollide järel aaStal 1840 kolm kord nii palju kurjajegijaid hukkamöistetud, kui aastal 1877, ehk küll rahwa hulk selle aea sees patju suuremaks kaswis. Rahwa rikkus on selle aea sees wägewast tõusnud ja kõik asjad on head, üksi kiriklikud tülid saadawad musta warju selge rõõmu peale. Kui aastal 1830 Belgia uue riigile uut põhjuS-seaduft Lehti, siis lahutati Katõliigi kirik koguni riigist, nenda et kirikule õigust jäi, kõiki oma asja ise Lallitada, kirikuametnikufi  oma tahtmise järel nimetada, koolisi ja kloostreid alustada, nii palju kui tarwis olema arwaks ja üleültse täides wabaduses riikis olla ja elada, ilma et riigi koormatest midagi kanda oleks. Katoliigi kirik ei ole aga iialgi palja wabadusega rahul olnud, waid päris seal woimust. kus wabaduft anti. Nenda naerawad seal nüüd ka kiriklased riigi-seaduste üle ja mungad ja nonnid on juba 18,162 inimese  peale tõusnud, ja nimelt kõik naeslerahwa kaswatamine ja koolitamine on nonnide käes. Awalikult tunnistawad Katoliigi kiriklased, et Belgia riigi-seadused muud midagi ei oleks, kui aga ,üks kärutäis soppa". Riigiwalitsus on aga nüüd oma kätt raskest selle riigi wasta tõstnud, mis ennast riikis positava tahab ja loodetakse, et ka se pilwe mööda minema saab. Knida juba enne kuulsime ja kuulutasime, sai Belgia Saadik Paapsti juurest ärakutsutud. Nüüd on Katoliigi kiriklased nõuuks wõtnud, oma keskist Saadikud Paapsti juure läkitada. Sette wasta kirjutakse aga Roomast, et Itaalia Riigiwalitsus küll omaks kohuseks wõtnud oleks, kõiki Saadikuid seal sallida ja auustusega wastawõtta,  keda ükski Riigiwalitsus Paapsti kotta saadaks, mitte aga igaüht, keda üksikud seltsid ehk waimulikud wõi ilmalikud kogukonnad saadaksiwad.  Ilmuks siis üks seltskondadest Väljasaadetud  mees Roomas, siis wõiks juhtuda, et temaga  seal kui kutsumata tütitegijaga ümberkäidud saaks. Prantsusmaal t. Suur wabadusepidu  on küll ilma ühegi segaduseta ja tülita möödaläinud, siiski rusub raske kartus tulewa aegade pärast suurema hulga rinda. Kõik Uue.-Kaledoonia mängid on isamaale tagasi kutsutud  ja need ei pista oma käsi mitte tasku, waid pistawad neid tindi poti ja kihutawad tüli ja sütita vad wtha Riigiwalitsuse wasta. Et nendel meestel wabariigi Vabadusest weel küll ei ole, waid et nemad oma isewiist dust" kiwiöli abiga jälle üleswõtta tahawad, kuida nemad seda aastal 1870 tegiwad, seda on iseenesest teada ja mõista. Teiselt poolelt rusuwad lesuiitid ja nende kannuspoisid Riigiwalitsuse  peale ja keskelt libiseb Gambetta kui libe angerjas läbi ja püüab rahwast omale poole rebida. Nenda on nüüd kord need riigid,  mis ennast tõreletes nimekamad.  Seal ei tea täna ükski õiete, kelle käes ohjad homme olla wõiwad. Uks aealeht räägib  ka juba suure toredusega Elsass-Lothrmgi maast, kui ühest Prantsusmaa jäuft, mis tagafiwöidetud  saama peaks Need 5000 millioni franki, mida Prantsusmaa omal aeal Saksamaale  söea-kuluks maksis, neid lubab se teraw leht suurel meelel, kinkida, sest Saksamaal ei oleks nii palju raha; waesus kaitseks Saksamaad  selles paremini kui kõik kindlused. Kuningriigi  partei on Graf Shamboorile, kes nende Kuningas Heinrik V. on, üht kirja saatnud ja omas paikas töutanud olla, kui aeg tuleks, kus Kuningriik jälle peaks tagasi asutud saama.  Tundmusest Türgiriigi wasta er taha Prantsusmaa walitsus esiteks weel osa wõtta, waid oodata, mida ehk teised riigid tegema saamad. Ikka weel wõtawad mitmed kohtunikud  ennast ametist lahti, kes käsu täitmist ktriklikude seltside wasta oma südame unnistusega Ühendada ei suuda. ' — Pariisis suri nende pääwade sees üks mees Isaaks Pereire keS omal pitkal elu -aeal palju näinud oli. Omas nooreS põimes  oli se mees nende osaline, kes kõiki raha ja wara ühetasalisest rahwa" kätte jagada tahawad. Pärast leidis tema aga, et parem oleks iseenese eest hoolt kanda, hakkas rahaga kauplema ja jättis oma surma sängi peal 150 millioni franki pärijatele jagada. Inglismaalt. Kabulist tulewad selle kuu 10. pääwast need sõnumid: Heilisel Afghauist  ani peameeste koosolekul sai Inglismaa asja-- tallitaja poolest kuuludut, et Kuninga Praua Abdurahman-Khani Afghanisiani Emiriks wasta - wõtnud oleks. Inglismaa sõeawägi taganeks seadut aeal Afghanistanist. Sealised peamehed knulasiwad seda sõnalausumata. Türgim aalt kirjutakse, et sealisel Valitsusel koguni mitte mõtet ei ole Berliini kohtumõistmist  õiguseks wasta wõtta, waid et kõiksugused walmistamised tehtud saawad selle otsuse wasta wägiwallaga hakata kui selle täitmist kusagilt poolt ehk peaks sundida tahtma. Wiimise nädala  sees on kuus suurt sõealaewa wäljasadetud mäge, moona, suurtükist ja igasugust söeatarwitust  Saloniki, Solo ja Prewese linna witma. ThessaaliaS on 8000 meest wäljateenind soldatid käsku saanud esiteks weel seisma jääda. Selsamal  aeal saawad ka kindlused Dardanelli kaldas kohendud ja endine Preusi mees Blum Pasha on Gallipoole sadetud, selle linna kindluste kohendamiste  eest hoolt kandma. Adrianopeli on hnlk wäge sadetud, et waStapanemine walmiS oleks, kui Greeka ja Monteneegro maatega sõda tõuseks ja sellega ühes ka Bulgaarlased ennast liigutakstwad. Wõib olla, et need walmiStused üksi selleks tehtud saawad, et Türgiriik Europale oma Valmistamist sõea wasta näidata ja sedawiisi  kergemad tingimisi sundida tahab; ikka aga arwatakse Türgimaa möeduwas paikades. et Greekamaa ja Monteneegro asjad ilma suure werewalamiseta otsale wiidud ei saa. Greekamaal on Europa suurriigise kohtuotsus, mis Thessatiast ja Gpiirusest nii palju maad Greeka Kuningriigile annab küll suure Vaimustusega kuuldud ja wastowöetud, katt liigutada ei näita aga siiski Grekamaa tahtmine olema, enne kui suurriikide poolt kindel kask tuleb seda maad wõtta. Monte nee grost. Asjad oliwad silma nähtes lepituse teel; Türgi poolt oliwad s õnumid  tulnud, et Albaanlased waigistud olekfiwad, kõik kaubad ja tõutused täidetud saakfiwad ja igaüks oma Vinnas püssi marna riputada wõiks. Kui suur aga oli ehmatus, kui Podgorizast sõnumid  tuliwad, Türklased on Monteneegro eeswahtide  peale läinud, esimest posti wangnvõtnud ja 16 mehest nende 10 keda elusalt kätte saiwad,  pead wiiwimata otsast maharaiund. Würst Nikolai kutsus kohe Türgi Saadiku Kualid Bei, andis temale teada mis sündind oli, päris Türgiriigi  poolt täieliku wabandamist ja ähwardaS kättetasumist, kui wabanduS ei möeduks. Juba on 17.000 meest Türgi piire peale sadetud, ja kui Türgiriigi poolt täit Vabandust ei tule, siis on oodata, et werewalamine Albaanlaste ja sõda Türklaste wasta pea kääõ on. Uhe korraga on Würst Nikolai ka kirja Peterburgi saatnud ja Weneriigi Valitsust palund, selle weidra asja juures kõige oma wvimusega selle eest seista, et sesugune teutus täielist tasumist leiaks. Kiriku teadused: Aaani kirikus : 20. Heina-k. P. teeb pastor Grohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Kaarte-kirikus teeb 20. Heina-!. P. Past. Brasche jutlust. teeb 20. Heina-k. p. pastor Bergwitz jutlust. TW.M i- -»w-°