ne pass olema, kui nad üle 24 tunni sinna  tahawad jääda. Aga kõikidel Prantsuse  mäemeestel, olgu nad tegemas, tagawara  wõi maa mäes, ehk ka ju teenistusest  lahkunud, niisama ka sõjakoolide kaswandikkude!,  peab Meel iseäraline lubakiri olema. Et nüüd läbikäimine Prantsuse ja Elsass-Lothringi wahel nii rohke oli, siis mõjus see käsk wäga rängasti reisijate kohta,  Prantsuse maal pahandati ülimaga, kõik ajalehed kaebasiwad ühes kooris, et Bismark selle wägiwalla tükiga jällegi on näitanud, kuda ta ühestgi asjast lugu ci pea, Maid hoolimata aga igal pool oma tahtmist täide saadab. Nõuti ägedasti, et walitsus seda sugugi sallima ci peaks, maid kudagi katsuma, ka jälle omalt poolt Saksamaale märku anda, et Prantsuse maa wägew küll on, oma suurriigi wõimu ülemal hoidma. Aga mis sääl teha, Prantsuse riigimeestel on oma sisemiste segadustega nõnda kõik käed tööd täis, et sugugi mahti ri saa, meel wägewa ja kawala  Bismargiga jonni ajama hakata. Ainuke  asi, mis Prantslased teha on mõinud, on see, et nad oma ida raudtee rongisid, mis Schwcitsi, Põhja - Jtalia ja Austria- Ungria maale käivad, mitte enam Mul- Hanseni kaudu ci saada, kus nad ühest Elsass-Lothringi nurgast ° peaksiwad läbi minema, maid ennem kõwcramat teed Delle linna kaudu, et põlatud Saksa piiridesse ei puuduks, Tisza ks«e kshta on nüüd Austris ministerprcsident Kalnocky Prantsuse saadikule  seletust annud, et Austria walitsus. meestel kunagi tahtmist ei ole olnud Prantsuse  maad pahandada, maid iga pidi temaga  sõbruses elada soowida. Ka Tisza  headust  anda püüdnud. Ta ei olewat sugugi Prantsuse  walitsuse sõbralise ja rahulise oleku kohta kahtlenud, maid aga kahetsust awaldanud,  et Prantsuse maal rahutumad mõimud  liikumas on, mis ehk ka näitusele takistust wõiksiwad tuua. Nii näib siis see kära ka waikima hakawat. Aga ikka enam tuleb ilmsiks, et Prantslastel mähe lootust on, oma tulema aastase näitusele üleilmlist nägu anda, Suureniad ja tähtsamad  maad jääwad ju tulemata, nagu iseäranis Inglis maa, Saksa maa muidugi ka, ja nagu praegu kuuldud, ei saa ka Austria- Ungriast osamõtjat, Böömi maal oli küll komitee asunud, kes näituse asja edendada püüdis, aga wiimsete nähtuste pääle on seegi koost lahkunud. Nagu ju ammu teada,  ci taha ka Wenemaa nutte ametlikult osa wõtta, ei sallita ka Soome maa osamõtmist.  Nüüd viimati on ka Hispania ministerprcsident teatanud, et Hispania walitsus sellest näitusest eemale peab jääma,  ööldakse rahapuuduse Pärast, ehk ta küll erainimesi minemast ei keela, Pää asi, miks näituse asutus ei meeldi, on see, et ta suure Prantsuse mässamise mälestuseks on asutatud, mille järeldus see oli, et terme  Europa veerand sada aastad ühtelugu sõdade tallermaaks sai. Prantsuse mäe hulgad  oma lippusid pea kõige Europa üle kandsiwad ja otsata häda ohtu ühes tõiwad.  Nüüd kuuldub ka ju mitmel pool soovisid, ka Prantslaste eneste seas, et näitusele enam maailma-näituse tähendust anda ci püüetaks, maid aga sellest üht Prantsuse maa kodust näitust ja rahvuse pidu tehtaks. Suurt tähele panemist sigitas Ungriaministri  TiSza kõne, kus ta soovis, et Ungrialased mitte tulema aastase Pariisi maailma näitusele ei läheks, Kuna Prantsuse  maal selle üle kurjustataks?, Ungria väärtpaberite hinda maha rõhuda ähvardatakse  ja minister Goblet ka ju koguni selle üle Ungria valitsuselt seletust on pärinud, kostavad Ungrias ise enamasti rahulolevad hääled selle kohta. Prantslastel  võida oma suure mässamise mälestus kallis olla, et seda suurelt pidustada soovivad,  teistele riikidele ja rahvastele on aga sellest otsata kahju ja hädaohtu kasvanud, isiäranis Austria: Ungria riigile, kelle keisri Pää inässajatvkirwe M kaotas. Selle pärast ei kõlbada nendel näitusele minna. Ja tõesti on nendest Ungria näitusele minejatest, kes ju ennast teatanud oliwad, enam kui pooled tagasi- löönud. Nagu teada, on terves Amerika maailma jaos üks ainuke mouarchi-riik, see on Brasilia  keisririiki kõik töised riigid on vabariigid,  Aga sääl on ometi mitmetvidi vabameelsem  walitsus, kui mujal vabariikides. Nüüd on ta jälle ühe wäga tähtsa sammu astunud: pärisorjus on terves riigis seaduse  teel täitsa ära kaotatud, kuna selle tarvis ju ammu ette- walmistawaid sam- musid oli tehtud. Palju orjapidajaid oliwad asjakäiku etteüähcs, ju ise oma orjasid Mbastanud,  ometi on, Pääle poole miljoni neid, kes nüüd oma inimese õiguse on kätte saanud, Wäga clawnt osawõtmist on see muudatus Europaski sigitanud, mana Paawst on oma rõõmu ja tänu Brasilia piskoppidele awaldanud, kes selle juures ka tegewad on olnud, Kuna riigis nii tähtjas asi sundis,  wiibibßrasilia elatanud kciscrDonPedro 11, ise Enropas reisil, kus ta nii raskesti haigeks  on jäänud, et ju surma li ginewat kardetakse. Tema ligemad omaksed on paawsti poolt õnnistust ja eestpalwet soowinud, mida antud. Kodu on riigi walitsuse juhtimine keisri tütre käes, kes osawa ministeriumi toetusel sellega wäga hästi näikse korda saawat, Et keisril teist pärijat ei ole, siis' saab edaspidi Amerika ainsamal troonil ka naesterahwas walitsema. Sellel riigil wõib wecl suur tulewik ees olla, kui kõik tema suured looduse rikkuse hallikad awatud saawad, Brasilia riik on ligilähedalt Europa suurune, elanikkude arm ei ole aga palju üle 10, miljoni, suuremalt jaolt E«ropa asunikud, kuna maa pärisrahwas, Jndianlased, osast alles suurtes lagendikkudes' omapääd ümber uitawad, Bulgaria asjad ei argu ega argu, Würsti wöi printsi ema, kes säält .ühewahe ära oli, arwata pojale abihallikaid otsimas, on nüüd jälle Sofiasse tagasi tõttanud ja muidugi suure auustusega wastu wõetud. Palju hääd ta opiast käigust on saanud, sellest Pole ühtigi kuulda, küll agt sest, et ministeriumis iga päew lahkumist karta olewat: ühel pool Mutkurow ja Stambulow, teisel pool Stoilow ja Natshewitsh olewat 'Rgedas waieluses, ja prints ei teada 'enam isegst' ta weel usaldada, kelle pääle toetada mõib. Selle juures kestab liikumine endise würsti, Battenbergi printsi, kohta edasi ja näib ikka kaswamas olewat. maha! See oleks,, proua Margareta tcrwiselc  kahjulik olnud! Ainult selle pärast tulime siia,", . „Kentsakas! Minu teada oli see korter  wäga kuiw," tähendas Madison, „weikene  ta küll oli, ainult kolm tuba ja köök," „Ja, ja, liig weikene ja niiske kahl Ega siingi palju rohkem tubasid ole! , . , Palin siin õieti on? , , , Wist wiis, ci kuus, waatame järele! Saal üks, söömatuba  kaks, kaks magaurisc-tuba neli, kaks kirjutnse-tuba kuus, üks wõõraste  wastuwõtmise tuba seitse, kaks meikeft kamrit minule ja tüdrukule üheksa. , , Jah, üheksa ruunii, mitte rohkeni,  ja selle juures kaunis weikesed ja ka mitte liig uhked." „Ei ta siis olegi palju suurem, kui mana korter, Sääl oli kolm, siin ainult üheksa tuba," ütles Madison lahke pilkamisega,  „Ma tahaksin hää meelega neid wähesid ja lihtsaid ruumisid näha saada. Tulete ehk mulle juhatajaks, muidu wõiksin ära eksidal" Joost täitis soowi ja wõttis küünla laua päält. Nad kõndisiwad toad kõik läbi. Noh, seda ei wõinud just tõendada, et nad nii wäga lihtsad oliwad, nagu mana Joost tõendanud. Nende igapidme sisseseade  akna-gardiuatest sohwa ja kummutini oli maitserikas, aga ka kaunis uhke ja kallis,  Madison raputas pääd, ta loomus muutunud on," mõis küll kapten  Margaretast mõtelda, „kndas on ta nüüd korraga nii wäga ilu ja toredust armastama  hakanud! Enne oli ta lihtsus ise," „Teie Pole ikka meel jutustanud, kudas teie nüüd nii järsku talme ajal koju tulite," algas Joost uuesti, kui nad saali tagasi jõuudnud ja tüdruk käsu oli saanud, herrale  õhtusööki tuua, „P.iäle selle tahaksin ma lähemalt teada saada, kuda teie käele nii raske õnnetus juhtus? Teie olete praegu meel üsna haige, nagu ma teie näost näen," --„ Lugu nn lihtne ja lühikene," kostis .Madison, „meil oli Wahcmeres äge torm, mis laewa raskesti wigastas, Suure wacwaga  jõudsime Prantsuse randa' Marseille linna, kuhu laew parandamisele pidi jääma. Maru ajal kukkusin ma nii õnnetumalt, et käeluu kahest kohast ära murdsin. Kuu aega olin linna haigemajas —" „Ja, jah," ütles Ivost wahele, „teie abikaas kaebas, et teie temale juba tükk „Ma ei wõinud ise kirjutada ja oleksin ma kedagi teist seda teha lasknud, siis oleks Margareta mõnd rasket õnnetust aimanud ning , rahutumaks saanud, Et mu käe paranemine aega wõtab, siis panin ma seks korraks kapteni ameti maha ning reisisin  raudteega Eesti maale oma uaesc juurde, kus ma ennast kewadeni parandada tahan, et siis jälle uut kohta otsida. See on kõik, niis mul jutustada oli," Tüdruk tuli ja teatas, et söögitoas laud kaetud olla, mi- pääle kapten Joostiga  sinna läks. Ta pani wanamehele küsimisi  koduse elu kohta ette ja wiimaue püüdis nähtama hoolega ainult Mäd kõnelda,  Mitte sõnagagi ei lähendanud ta, et noor proua tihti pidudel käib. Seda enam Püüdis ta rõhku selle pääle panna, kuda Margareta abikaasa pärast alati õrnat  muret awaldada ja tema järele igatsust  tundwat. Kell lõi üksteistkümmend, „Margareta ei tulegi meel?" „Küll ta tuleb," waigisias Ivost, „kes teab, mis teda sugulaste juures kiuni peab," „Kudas sugulased temaga nüüd nii sõb„Ei  tea, iseäranis wanaproua on wiimasel ajal kaunis labke, Klllap ta ehk ära näeb, et ta Margareiale ülekohut teeb,,, Kui te' lubate, siis saadan ma nüüd tüdruku  proua järele,", , „Pole maja! Alul on aega oodata. Ajame meel juttu,", , „Aga teie olete reisist wäsinud; kas. te' ei läheks parem weidi puhkama. Nii pea kui proua tuleb, ajan ma teid üles." „Ei, ma ei ole sugugi wäsinud." Joost läks ikka rahutumaks. Kell sai wiimaks kaksteistkümmend. „Margareta ei tulegi weel." „Wõib olla, et Ncsselni sakste juures suurem pidu oli, kus teda kiuni peetakse. Nüüd wõiks küll tüdruk järele minna." „Olge rahul Joost ja laske tüdruk magama  minna. Margareta tuled isegi kord ; koju/' unine, kuna rahutik olek teda une paale mõteldagi ei lasknud. „Teie olete unine, Joost; minge siis - magama. Ata lasen Margareta eest-uksest > isegi ! sängi." j Ta tõusis üles. s „Sinu elutuba, wana sõber, pole ma ! weel sugugi näinud. Oota, ma saadan j sind." . ! Nad läksiwad mõlemad köögist läbi > Joosti tuppa. Itoor tüdruk köögis oli i toeel ärkwal; ta istus lana ääres ja luges. tuleb." ........ Joosti tuppa jõudes ütles ta wana- i mehele. B ! „Pugege aga kohe sängi; nia tahaksin s teiega weel paar sõna juttu ajada." Wanakene oli mõttes; pool tahtmata täitis ta käsku, ivõttis riided seljast ja puges  teki alla. Robert ajas temaga weel talle hääd ööd ja läks'ära. ' Söögitoa uks oli warsti köögi körwal. Selle nkie jättis Madison lahti ja hakkas  söögitoas pikkamisi edasi tagasi kõndima. Kell lõi üks. . . „Tst, tstl Maia/' kuulis ta köögis so sistades hülltawat. Robert awas ukse. Bladijon seisis ööriides tüdruku ukse taga. „Mis sa soowid, Joost?" „AH soo ei midagi, see tähendab/ma  tahtsin klaas wett.". , „AH soo!". . . Madison astus tuppa tagasi, Joost läks, nagu kuulda oli ka, oma kambrisse. Kapten wõttis saalis istet. Ta toetas pää sohwa Padja Paale ja jäi sügawasse mõttesse. Weerand tund ivcerand tunni järele läks mööda Margaretad ei tulnud. Kell oli kaks löönud, kui minnaks kella tõmmati. Madismr läks-Pa awas ukse. ,/Höäd ööd, proua Margareta, hääd ! ööd," ütles uulitsal meesterahma hääl, ! mille Madison Leopold/Resjelni oma-timj  His olewat, „nähke magusaid unenägusid i hoidke oma armu minu kohta alal." > „Tänan saatmise eest," kostis Margai  reta, siis astus ta ruttu sisse. Eeskoda - oli pime. Ta ci näinud, kes ukse awaja - oli. See pani ukse jälle lukku, siis ivõlf  tis ta sõnalausumata kasuka proua õlade ! päält ja pani rippuma. i „Miks sa mulle ilma küünlata wastu tuled, Rlaia?" nurises proua Madison >a astus siis ruttu saali uksest sisse. Robert sammus temal? järele. Margareta oli i suure peegli ette astunud >a waatles cui  nast sääl. . . . ' Kudas ta iväija näeb! j Sarnases ülikonnas ei tulda mitte tkee!  õhtult, ei ka mitte lihtsalt pidult. Proua Margareta kannab Türgi naesterahwa riideid  toredad kullaga tikitud kollasest siidist Pantalonid, punane atlas-pihik, hõde pannaldega kollased kingad, kirju tuulclehwitaja,  loor wõi fcredsche üle pää tagasi lükatud. Nägu õhetab tal tantsisl >a lustist. Madison jääb keset põrandat seisma ja waatleb teda. Ta nägu on iväga tõji.  . (Järg tuleb( Eesti maalt. Waiwara ktriku köster Johann  Muthmann lahkus aasta algul Waiwnrast ära jn läks Peterburisse ühe koha pääle, kus tema rohkem palka ja paremat teenistust sai, aga siisgi Waiwara koguduse sovwi järele' kahe kuu pärast jälle omasse manasse teenistusesse tagasi tuli. Waiwara rahwas on Tekke üle rõõmus. " Ä.^l. Nõost kirjutatakse meile, et sääl pool rõugctõbi möllamas olla ja ohivrid pärida. Enamasti ilmuda ta ikka niisugustes  majades, kus korratu elukord wakitsada, Seda näidata ka järgm.ne uau'  Hiljuti läinud kcegi üht lapsukest, kev röua-tõb-sse surnud, puusärk, panema ,a leidnud et s-lleS toas, kus surnukeha olnud,  ka teised lapsed selles samas tobes omanud, Pääle haigete ka uks lammas ümber Komberdanud I Kahetsemise waart Rõngust kirjutatakse meile wastus  milles öeldakse, et Rõugu pool näitlemine  kull mitte „hinguselc" ei olewat läinud, aga siisgi ka nii hääl järjel e> eiswat, et temast iseäralist kütust woiks awaldada. Laitus olla sagedasti P<ZM>dawais  näituseks. Meie tähendame siia juurde, et näite nängu mängimise üle ainult  õiget ja tõsist kriitikad peab kirjutama  ning kõik muud erapõhjused wälja jätma. Maal ci ole mitte nii kerge näidelda,  kui linnades, selle Pärast waadatagu ka nende raskuste ja takistuste pääle, >ms mõndagi hääd cttewõtet kammitsas peawad. Wana-Suislepis olla koerte hullu tõbi liikumas. Külma ja kuiwa kewnde Pärast olewat sääl enamasti igal pool rukki-orased kängu jäänud, nõnda et nendest mitte enam hääd lõikust loota ei olewat, kui ka peagi wihma saaks tulema. Jõe wallast ei taha hobuse wargus ikka mitte kaduda, hiljuti warastadi kahel peremehel kummagil hobune ja kolmandal  uus sõiduwanker ühe ainsa ööga ära. Ehk küllhteiue hobune ise tagasi tuli, peawad kaks peremeest siisgi juurt kahju kandma. stü h—  Lehekuu 7. P. wõeti Elistwercs kardctaw waras ja rööwel Priidik Wi e - demann kinni, keda kohtud ju mitu aastat  oliwad aSjata järele ots.nud. Tartu marsch-kommissär Nude oli kuulda saanud, et ta Elistwercs Liima talul korteris olnud ja pannud sinna wahid wälja. Nii. pea kui kurjategija seda näinud, hüpanud ta läbi akna wälja ja püüdnud ligidale rabasse põgeneda, kuna ta meeste Pääle kes teda kolm korda pistuliga lasknud.  Õnneks-pole aga ükski pauk trehwanud Selle tagaajajad ka/tema pääle lasknud ja teda nii haawännd, et ta mitte. 5S 60. Postimees 1888