Loodus ja elu. Hingede wastastikune osawõtlik tundmus. (Sympathie.) I. HingeS avaldab ennast üks sala tundmus, keS sagedaste  koguni, waStaStiku wõeraid inimesi esimese kokku juhtumise juures iseenese tahtmata ükstõise poole tõmbab; üks tundmuse sund, keS neid ükStõisest lugupidama, väärtarwama  ning ükötõisi armastama sunnib, kes neid seltsivusele  kihutab, ning sagedaste jäedawaks sõpruseks muutub. On inimesi, kes esimese liginemise korral sala hinge tundmuse  sunnil meie vaatuse pilku»oma poole tõmbawad, ning meie sees soovi äratavad, neile tutwustamise tarwis ligineda. On aga jälle töist, keS niisama esimese pilgu juureS meile waStameelt on, nii et meie neile nende liginemise  korral tahtmata selga piame pöõrmu ja ilma põhjata  nende waõta kalgid ning ülbed olema. Üeldakse, et esimene arwamine ühest tundmata inimesest  ikka kõige õigem olla. Mõni kord on see ka wäga tõsi; wõib ju sagedaste olla, et kõige truimad ja kindlamad  köited, keS sõbralikka südameid ühendavad, just needsamad on, keS esimese Pilguga juurdusiwad. Ommeti ei ole see aga mitte just iga kordne regel, ja on selge rumalus, ennast esimese pilgu peale tuetades, ühest inimesest  sõprust püida ehk ära hirmuda, waid esimene asi olgu, ikka igat uut sõpra täieste enne tundma õppida, kui teda usaldada. Tume armastuse ja sisemise ühemeele tundmusi, keS meid töiste olemuste poole tõmbab, nimetakse kaastundmus  osavõtlik meel, Sympathie; mille vasta ülbus ja halastamata meel, Antipathie seisab. LapS armastab ema, ning saab iga võera inimese pilgust ehmatatud. Sala-väe ühendamise ning lahutamise  võim, halastaja meel ning armuta armasus ning põlgamine ei leia aga mitte paljalt inimeste juureS aset, waid kõige elava olemuste juures seda mööda, kuidas kellegil iseenese arusaamise ja tundmuse võimu enam ehk vähem on. Ühe puu mesilased ja ühe pesa sipelgad aitavad ja teenivad ükötõisi, kuna needsamad loomakesed mitmest perest ükstõist kiusavad ja surmavad. Peenikeste  tundmuste sunnil, mis rändaja loomadel ja kirja tuidel ühest kuhast on, leiavad nad ilma maakaardi ja kompassita oma reisi eesmärki. TõeSti piavad neil peenikesed  tundmused ühest kohast olema, mille järel nad himustavad. Sarnast seisu korda wõib ka taime riigis tähele panna. Isane õie tolmukas leiab emakat sagedaste üle maa ja merede. Töised taimed selle vasta aga põlgavad  ja surmavad koguni ükstõist. Nii nimelt oma kasupüidjad  umbrohud ja parafit taimed. Sarnane ükStõise waSta seisu kord on ka kõige kehade atomides aset. Sugulased  keemialikud ollused tõmbavad ükStõist külgi, näit.: hapused (Säure) ja kali, sool ja vesi. Kuna töised ükstõist  ära tõukavad, näituseks: Wesi ja õli. 6ä- põhjuS-ollust, elementi, võib nende elektrialiku ühenduse sarnaduse järele kahte jakku jagada, millest esimestel  positiv elektrialikud, töistel negativ elektrialikud omadused on. Süst ja hapnik, oxigenium, ühendavad ennast valguse ja soojuse tegevuse sunnil süehapuks, ükS gastsugu, millel ei süe, ega ka hapniku omadust ei ole, vaid koguni isesugu olemust avaldab. Seda läbi terve looduse valdade käivat külgetõmbamise ning äralüktamise  jõuudu võime tõeste Loojast säetud looduse seaduse, aga mitte tahtmise peale põhjendada. Külgetõmbamise ning äralükkamise looduse seaduse põhjusel seisab kosmialik ilmakerade liikumine, kõik keemialik  olluste ühendus ja kõige eluawaldava looduse taimede,  ning muu elava olemuste elu ning kasvamine. IgaS elawaS liikme ühenduses on iga üksik liige ühe sellessamas  süda-punktiga lahutamatu koos. Sellest tuleb nende üleüldine tundmus; kui üks liige valu tunneb, siis tunnevad  töised ka, kui üks liige ennast rõõmustab, siis rõõmustavad  ennast kõik temaga. On aga ühel organil midagi waSta, siis tunneb seda terve organiSmuS. TõisekS on kogu kaastundmused, mis iga ülema looma seltsi juureS seda elavam on, mida suurem nende kouStuS-elu punkti tegevus on. Nii näituseks: Kui üks mesilase pere oma emast ilma jäeb, siis leinab teda iga perekonna liige, ning kouStuS lõpeb. JnimeSte juureS on osavõtlikud kaastundmused nende ühenduste järele wäga mitme küljelised. Kõige esite on inimesed ükStõise waSta kaastundlikud, sympathisirt, kui Jumala riigi liikmed, siis usuühenduS, kui ühe ilmaliku riigi liikmed, kui isamaa liikmed, kui ühe valla, ühenduse  ehk partei liikmed; nii ei ole sugugi ime, kui kusgil wälljanäitusel auuhinna mõistja kommisjoni liikmete heale enamuS (Majorität) ühest vallast on, ning seeläbi sealt Valla näitajad kõik, aSjade peale vaatamata, auuhinna saavad; lõppeks kõige ligemalt, kui ühe perekonna liikmed. Niisugune kogu tundmus iga üksiku liikme vasta, on ülemaS elu ringkondades, kõige tähtsam kõigist inimeselikust tundmustest ja inimusttwi priiuse Põhjus. Kaastundmuse puuduS on aga nüri meele põhjus, oma kasu ning kõige patu hallikas, mis tast wälja siginevad. Ommeti need kõige palavamad kaastundmused ühise elu süda punkti vasta, ei saa niisuguse osavõtliku kaastundmuse läbi iga rord mittz täieste selgeks; teadus, et meile nimelt tundmata  personid esimese liginemise juures meie kaastundmust äratavad, ning töised meile vasta meelt on; niisugust kaastundmust põhjendakse endise elu tume mälestuse peale, miS meile ligineva wõera olemuse vaatusel äritud saada. Wõib ju juhtumisi olla, mill meie meel rutulise otsuse läbi, elaval tundmusel mitte täie mõtte tegevusel kindla otsusele ei või jõuuda. Kui meie ühest tundmata personist, kes meile meelt mööda ehk waSta meelt on, sarnadusi ühe enne tuntud töise personiga leidnud arvame olevat, siis teame tahtmata seda ettemõtlemata otsust, et neil mõlemail perjonidel ühesugune karakter olla ja meie kaastundmus ehk põlgamine on siis endise elu mälestuse  meelt mööda, ehk vasta meelt lähem taga järg. Loomulik madude, kärnakonna ning muu sarnaste elukate  põlgamine, on nende kahjuliku tegevuse loomulik põlgamine. Armastus koerte, hobuste, lindude kalade ja töiste loomade vasta, põhjendab ennast meie endise elu meelt mööda mälestuste peale. Ommeti on loomadel osavõtlikku meelt ja põlgdust ükstõise vasta, niisama ka inimestel, mis ennast endistest  elumälestustest raskeste seletada laseb. Näit.: hobused, kes estte Eüroopamaalt Aasrikamaale  miiakse ja ilmasgi lõwi ei ole näinud, ning seepärast  tema murdja loomusest midagi ei tea, on warsti rahutumad, kui tugew kasst seltst loom neile läheneb. Wares, kes ilmasgi üht öökulli näinud ei ole, tormab karjudes tema lähedusest, et oma seltsimehi tuua, ning siis wihaselt ühendus jõuul waenlase peale kippuda. Ja linnud ei pia öökulli isegi tema peidu paigas rahu ning põgenewad tema paha haisu eest. See ei ole mitte endine teadus, maid looma olemuse iseäraline omadus, mis niisugust  põlgdust töiste sulglaste seas sünnitab. Kõik loomad on ühe suure „organialiku terwe" liikmed. Kõik ühine maailm, (Universum), jaguneb aga kahte waSta seisma jakku, (Polarität). Kõiges terwes looduses on mehelikku ning naeselikku tegewust uue elu sünnituseks tarmis. Kus iluS harmoni on, seal wõiwad ka halwad toonid kuulda olla (disharmonie). Kus Mälgus on, seal seisab tema wasta pimedus; kuS elu idaneb, sealt piab surm hirmuma. Kus armastus leegitseb, seal on kõik PSlgtud, mis armastust rikkuda wõiks. Nii, kuidas walguS ilmasgi pimedusega leppida ei wõi, nii mähe wõib tõsidus malega, Jumala tahtmine patuga ning elu surmaga ühel meelel olla. Need wastastik seadused käiwad läbi terwe keha ning maimu ilma ainad sugulased, ning sarnane loodus on ühel meelel, kuna wõeras ning wastane looduslikult ükstõist  põlgab ning ära lükkab. Palaritäti mastastikune seadus ilmub neis, mis oma olemuse järele sarnane, aga oma ilmumisewormil  wastapoolsed on, kahe ühesuguse, aga wastalisse kuju üksikusse ühenduses. Mis mõtte (idee) järele üks, aga kujulikult lahutud  on, see püiab end wastastiku külgetõmbamise wõimu läbi täiendada ja paleusliku ühisusele läheneda. See sündmus,  kui end eluta looduses, kui olluslik sugulus, kui kõige olluste ühenduse pea-põhjus ilmub, kujutab ennast tundmuslikuis olemustes, kes aimamisi, ühenduse läbi kõrgema elujärjele saada, eneses kannawad, ühcndusigatsus.  See ühendus-igatsus, ?ee Jumalast sünnitud oma teaduse ja priiuse-ühenduse himu, on armastus see Jumalast säetud elu see kõige kõrgemast elu hallikast  päritud kunst-tundmuS. Nii kui tõsise elu ja walguse riik igameses Jumala riigi liikme ühenduses üks kindel koustus on: nii seisab selle wasta walskuse ja male riik. See on kuhalt imestamise wäärt, kuidas sarnane ning waStane olek esimest korda kokkusaama inimeste wahel kuhalt tunda on. Olgu jutt kõige lihtsamaist ning tähtsuseta  asjadest, fiiSki on inimestel, kes mitte kõige kõrgema armastuses üks ei ole, iga töisest räägitud lause wasta meelt. KuS aga Jumala armastus südametes aset on, seal walitseb isegi lahutud pindmistes meelelik üks sisemine  harmonie, ning see bn osawõtlik kaastundmus igast kaaSelanikust, olgu waStane ehk sõber. Mrg Mb tulema.) Mõnesugused sõnumed. Statistikast. Ega abielu kanditaadid seda meile pahaks ei pane, kui teada anname kus meesterahwa arwu kohta kõige rohkem naesterahwaid on. Eüroopa maadeS on õrna suguga Portugaalia kõige rohkem õnnistud,  sest seal tuleb iga 1000 meesterahwa kohta 1084 naesterahwast. SellewaStu on aga Greekamaa koguni kahetsemise väärt, sest seal tuleb 1000 peiu kohta ainult 906 neiut. Laste wäljanaitus. See saab Pariisis pia olema. Hakatuses püitsid küll mitmcdgi tõendada, et niisugune väljanäitus sugugi korda ei läha ja et asutajad seega endile ainult häbi teevad, oga siiamaale on juba peale 1200 tulevast Prantsuse riigi kodanikku ülesantud. Wäljanäitusele võetakse ainult lapsi vastu, kes veel 3 aastat vanad ei ole. Eesti talu taat ehk kuuleb vaevalt tõsise nauga niisugust lugu, aga Prantslastel ei ole mõeldud väljanäituse toimetusel vähematgi nallja. Inglismaa pealinna vee tarvitus. Londoni linnas elab 4,944,533 inimest 668,532 maja sees. Kui palju vett see linn ära tarvitab, võime mõista, kui kuuleme, et iga inimene seal päevas läbikaudu  135'/« literi vett ära tarvitab. Seega piab igal päeva! enam kui 668,000 kubiik meetert vett kalju sügavustest ülestõstetud, ehk Temse ja ka kõrval jõgedest künni 100 meetri kõrguseni ülespumbatud saama. 8 weeseltskondade  43 pumba-jaamades teenivad ühtepuhku 145 aunrumasinat, kelle tööjõuud 16,612 hobuse jöuu vastu tuleb arvata, Londoni linna clanikudele vee kätte muretsemises.  Jõgede vesi saab enne tarvitamist hoolega puhastatud. Suurtüki masin. Ameeriklane nimega Maksim on hiljuti suurtüki masina välja mõtelnud. Laadimist nii kui ka laskmist toimetavad nimetatud masin imelise kärmusega ja suurtüki pööramine (sihtimise pärast) olevat masina abiga ka koguni kerge. Selle suuptüki masinaga võivad ühes ainsas minutis 150 künni 200 korda paugutaba,  ja seda arvu võivad mõnesuguste abinõuudega veel rohkendada ja künni 600 pauku minutis lasta. Kui see sõnum täieste tõsi on, siis saab mõeldud suurtüki  masin esiti muidugi kindluste ja laevade peale sisse seatud, kuna tema maavae tarvis ümberwedamine vist mitte nii kerge ei saa olema. Suur Kartause klooster (Grande Chartreuse), ülewelpool Grenobled, pühitses hiljuti oma 800 aastast kestuse pidu. Nimetatud ordeni mungad ei räägi ilmaski ja üks elab iseäranis lahutatud ruumis, tööd tehes ja palveid lugedes. Ainult ühe korra päevas ja niisama ka ööse tulevad nad kokku ja laulavad waimulikuid laule. Ka suurte pühade aeg söövad nad üheS koos, ilma et keegi seal juures üht sõna kõneleks. Kõige möödaläinud 800 aasta sees ei ole nimetatud kloostri mungad kunagi liha söönud, vaid ainult taime riigi kasvusid. Kord tahtis ükS paavst seda waljut seadust ümbermuuta, tähendades,  et niisugune toit inimese tervisele hea ei olevat. Selle peale saatis aga klooster oma saadikud Rooma, kes muidu teada kõik mungad olid ja muutmise vasta pidid olema. Aga vaata, kõik saatekonna liikmed olid peale 80 aasta vanad, millest näha võis, et ka ilma lihata kaua võib elada. Üks kloostre osa kasvatab ja valmistab kiidetud veini ja saab ka iga munk aastas ühe pudeli täie seda märjukest, aga enamiste ei joo seda keegi. Kõige heledam valgus ilmaS on vististe Põhja- Ameerikas Rju-Jorki linna sadama ees näha. Sealse tuletorni on Brusihi süsteemi järele valmistatud elektri lambid üles seatud. Neid on 6 tükki ja igal ühel on 6000 küinla valgus. Kõige suurem kiviõli või petroleumi hallikas üle ilma on Ameerikamaal, Bütler Kounti maakonnas. Ehk ta küll alles mõne kuu eest puuritud sai, siiski pumbatakse temast igapäev 2000 vaati õli wälja. Mõne nädala eest puuriti teda jalga sügavamaks ja õli saak tõusis kohe 1240 vaati päevas suuremaks. Rahvast jookseb nüid tuhandate kaupa kuulsa kiviõli maale kokku, et sealt lapikene maad osta ja õli kaevusid asutada. Enne oli nimetud maakoht päris tühi, kuna nüid mõne nädalaga  veike linna pesake sinna on tekkinud ja joogi-, söögi- wõeraste ja muud majad tõusevad nagu seened silma nähes üles. Sügisel. Tuul wingnb haleft Suessa, Ja lehtist paljas puu, Õis nartsind nurme nõlwalla, Wait seisab linnu suu. Ja luige parwed tõttawal Siit lahwad kisaga, Ja lume pilmed taewa all Meil talw saab tulema! KeS rSSmuStab mind jälle weel Sel kurwal sügisel? Mu kõliseja kandli keel Ei sure talwedel. Ta kõlab künni uueste Mul soojalt paistab pae, Ta kõlab künni kewade Mul uuest' jälle käe! - dd— 48. Sakala. 1884 Vastutaja: J. Kõrw.