nüüd esiai aru joba, et ma paremas ole saanu." Ää nüüd kül. MatS kate ikki wiel mõnikord ull olla, Ma ninda pia ku ta ullüSse jäi, oli peremies jobaMlnem mõnikord ull ja nie kirwe warre ja kswwe tantfiwe siss Matsi sellän. Mats mötel kül mõnikord: Mia kaiban Andresse Kohtusse! Ma oSta paar muna, wie pääkohtumehele M meele ääs ja AndreS wsib siss wiel pessä saia? Aga ff MatS mõtel jälle: Kes üte ullu siss usub. mõi töist ullu peSsäb. Ninda jäi siss Matsi aigus peris maha ja peremehe AndreSsa aiguS katte ka ära ku tina tuhka. Matsi Andrest ellime mitu setu aaStad wiel Rasillal. AndreS wõt wiimate Matsile naise ja mõne ää aasta peräst sai MatS wiel Tarwastu walda peremehesse. Ja fiiss wiel mõne ää aasta perä wõt Andressa noorem  poig Jüri, Matsi edimese tütre ilusa Mari naisesse.  Ninda oliwe siss nie kaits ullu miest targas meeSteS saanu. Aga MatS sai AndreSsa wemble ja kawaluse läbi targaSse, . AndreS oli joba ennegi tark. (XXX) Teekond Krimmi poolsaarele Aprilli kuu lSpul ja Mai kuu algusil 1882. Kõne, mis Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis pidanud president M. Mitt. V. Krimmi rahvasugudest ja nende vaimuharidusest ei taha ma nende põlluasjanduse teadustust juures mitte mööda minna. Aga viimist sügavamalt läbi uurida, oli mull puuduliku Wenekeele pärast võimata. Maal elavad siin neli rahvasugu, Tatarid, Wenelased,  Sakslased ja Eestlased. Linnades aga ka Türklast,  Kreeklast, Armeenlast ja Juutifi. Sakslast pidada Krimmis kõige rohkem olema, kelle esimene jagu stnna juba 80 aaSta eest stSse olla tulnud. Tatarlased, kes kui selle maa kõige vanem rahvasugu, oliwad küll Krimmi sõa ajal sealt suutumaks ära läinud, aga mõistlikumatel ei olla Türgimaa elu nende kehva seaduste  pärast mitte armaS olnud; nad on Türgimaale jälle selga pöörnud ja elavad nüüd enamiSte Krimmi / mägeStikudeS, kuS nad endid viinamarja aedade tööst ja ka puu-kästtööst toidavad, mida nad töistele müüvad,  sest Sakslased pidada oma põllu-käsitöö riistu, nagu heinarehad, vikati lüstd, angud ja muud sellesarnast  kõik nende käest ostma. S irnatseid tarvitust, kui ka sarapuid heina ja rehe rehade varteks, ja tamme põletuse-puid pidada nad mitme sada versta kaugusele ostjatele kodu kätte vedama. Ka olla nelst põllumehi, aga ses töös olla nad liig kehvad, sest Tatarlane ei armasta rohkem teha, kui häda pärast elu peatuseks ehk nälja kustutamiseks kätte saab. Wenelaste  põlluharidus on neist palju kaugemal. Tähtsamad on aga põllutöös Sakslased ja Eestlased,  viimsed uimelt sellepärast, et nad lühikese aja seeS et küll nutukord kallima hinna all omale maid on ostnud ehk rentinud kui töised õige jõudsaSte  edasi on aStunud, ja Sakslastele, kes siin küll kaunis vanad põllupidajad on, järele ei anna. WaStaStiku läbisaamine olla siin nii mitmetsugu rahvaste vahel väga sõbralik ja lahke. Krimmi Eestlased võtavad ka meie kodumaa elust igapidi osa; mis meid rõõmustab on nende rõõm, see on, lootus meie EeStirahwa elukorra paranduste peale. Hariduse raamatute ja ajalehtede poolest olla Eestlased esimeses arwuS ehk kõige ees, nagu näituseks: Katikoi külas on üksi 14-ne perekonna kohta 11 ajalehte, neist 5 „Sakalat",  2 „Eesti Postimeest", 2 „Wirulaft", 2 „Olewiku".  Kuna ühes Sakslaste külas 25 perekonna kohta üks ainus ajaleht olla. Päriseks ostetud maad on Eestlastel Krimmis umbes 250 perekonna kohta juba 8400 tessätini, ja selle aja sees, mis ma Krimmi Eestlaste juures elasin, ostsiwad Katikoi küla Eestlased ühe ilusa tükki maad 6367 tessätini suur, jälle päriseks. Maa-koht on tasane ja wilja anni poolest kui seal esimese liiki kiidetud, millest tema lopsakas nisu oras, et küll mullune talw läbi, kui ka kewade seal kange põud oli olnud, headuse tunnistust andis. Mulla pind on siin raua rooste sarnatses olekus ja olla tera rikkama andega kui Krimmist siin pool seiswad musta-mulla maad. Sellel ostetud kohal on ka ise omas krundis soola-järw, kelle eest tänasel aastal 1750 rubla renti pidada maksetama, nõnda sama ka trahter, mille eest 1000 rubla renti maksetakse. Lamba karjade pidajad, kellel neid siin mitmete tuhandete kaupa on, maksawad  söödamaa eest igas kuuS 7 kop. lamba pealt. Niisugused sissetulekud jagawad maa ostjad peremehed' eneste keskel iga ühele tema maa suuruse järele. Nimetatud kohal on weel kaks suurt õunapuu aeda, mis pitki ojakese kallast ja wäga ilusa ridaspuudega  ja muu ilu istutustega on kaunistatud. Õuna puud ei ole aga mõni aeg mitte enam korralikult  peetud. Wiina puu aiad on aga koguniste korratu olekusse langenud, sest et endine maa omanik palju aastaid nõrga meele haigust oli põdenud. Siin nägin ma ka kolm wiinamarja surutõrt, mis walgest paesarnatsest  kiwist oliwad wälja raiutud; nad oliwad umbeS 6—B jalga pitkad ja 5 6 jalga laiad ja 3—4 jalga kõrged, ja on neil suru tõrvedel oma kõrge otsaga kuldade pärast, meie küla karja kodadega, kui need ilma katuseta ja latideta oleks, ühesugune nägu; alt põhja serwast ühest otsast on auk ja renn jäetud, keda mööda marjadest surutud wunawedelik wälja walgub. Ssjdu ega weo riistadeks, ei pruugita siin mirte Ühe, waid aga ükSneS kahehobuse wankr.d, ja maksab üks wanker läbistiku 100 tunui 150 rubla. Pöid, de asemel pruugitakse raUtud «vankritel üksinda tamme witsu ehk nõnda ütelda, witsrattaid. Sõidu tarnas pannakse weeder-penk wankre peale. Tatarlaste wankrch on üksnes puust, kuhu kaks härga ette pannakse, kellega  siis ka kõik koormad weetakse. iseäranis aga puid ja okse mitme saja wersta kauguseni. Tatarlane ei määri iialgi oma puuwangert. Tema käuksujast wantrist  wsid sa pimedal ööl Tatarlast ära tunda. Kt siinuse  peale, miks ta oma wangert ei määri, kostab Tatarlane: ega ma waras ei ole, et hirmuga wagusalt  peay käima! Tatarlaste «viljaaidad on maa sisse kaewamd keldrid ehk koopad, kellel pealt maa auk sisse lähäb ja nii suur, et mees waewalt sisse mahub, alt ümmargusest  laiaks õõnistatud, kuhu mitukümmend tshetwerti wilja sisse pannakse, mis seal aastate wiisi wõib seista, ilma et ära niiskuks, sest et sawimaa maapõhi seal sügawaste kuiw ja köwa on ja augu seinad mitte sisse ei lange. Ma nägin ühe kaewu, mis juba paari aasta eest kaewetud ja 6 sülda sügaw ja weel ilma salwedeta  oli, aga seinad oliwad niisama terwed, nagu ta praegust kaewatud oleks olnud. Kaewudel on, olgu nad kui sügawad tahes, ikka kiwisalwed. Pealt maa salwede jagu on ühest ainsast kiwist, kuue ehk kaheksa kandiliselt, ehk ka üsna ümmarguselt tehtud. Selle tänawuse Eestlastest päriseks ostetud maa-jau peal on West ühe künni kolme sülla sügawuselt kätte saada, kuna seal mitmes töises paigas ka üle kümne sülla sügawuseni kaemusid sagedaste ette tuleb. Selle maakoha  piir lähäb kuna Mustamere ranna ääre. Rohu aedadest läbi jooksew oja ja pisuke järwe wcsi jookseb siin eespool nimetatud soolajärwe poole, mis Mustamere  serwas oN. Merd ning järwe lahutab üks kitsas ja madal kruusa lademik, nõnda et mere ja järwe wahelt wankriga läbi wõib sõita. (Järg jäeb tulema.) Nalja Mart ja Kalja Pärt. I. Nalja Mart: Part! Mis ma tahtsin küsida, sirm w'a parem pool ja Ikku Liisu Wänge-PudruwerO  dahtsiüzad jo armastuse andeid Kuusalu läkitada. Ristirahwa pühapäewa lehe sees 25, lehekülg 209 seisab trükitud: „Armastuse andideks on kaks naesterahwast hiljuti, kui ma kodu polnud, minu juure toonud, teine 1 rubla ja teine 3 rubla ja on seda raha soowinud maale saata, esiminese and, ei ma tea kuhu, ja teise and Merjamaale. Mina ei tea neid andisid kuhakllle saata. Ma palun andjaid enese juure tulla." Külap see „teine" wistist sinu wanamvor  oli? Sinu „teine" on sits 1 rubla ja 3 rubla, ühtekokku 4 ruvla wimud, aga see üks, kelle nimi „Esiminesi" on, ei ole siis midagi wiinud. Aga kus see „Meriamaa" seisab, kas Prants-loosepi-maal wõi H nnetta saarel? Kalja Part: See maa on wist ikka paganamaal.  Kuhu siis muidu armastuse andeid lakitakse?  Ikka waeste pimedate p.gmadele. Aga minu naine et ole mipalju 4 rubla wiinud. See on waga valju, ja see „teine" wsib üks töine naisterühmas  olla, minu na me ta küll ei ole, sest nunu naine lubas aga 15 kopikat saata, mis juba küllalt on. Nalja Mart: Ah soo! Noh, siis see „ teine" on üks tõme. 11. Kalja Part: Kas sa tead kah, kudas kass Kodawere pool nimetatakse? Nalja Mart: Kass? No ma arwan ikka kass. " Kalja Part: Gi! Kassi kutsutakse Kodawere  pool katt. Seda ma kuulsin Kallaste, Haapsipea ja Lähepära külas ja iseäranis weel Weikse- Kolkja külas, kus üks Peipsi Wenelane kisendas: Ree poo katti, nee poo katti, mis tähendama peab: ära poo kassi, ära poo kassi? Kas nüüd aru said! Nalja Mart: Wäga heaste! Ole terweks! „ S a k a l a " 5L S 4. 1882. Vastutaja: J. Kõrw Seega annan teada, et mina igal ajal tulema aasta tarwis kõikide rahumsliste esii peale, nõnda kui: Sakala, Walgus, Olewik, Wirulane ja Gesti Postimees  tellimisi wasta wõtau Z Kaho (47!) i adress pr. Jewe (Jõhwil). Auld kistisi pildi raamide tarwis soowitab Th. Jakobson i (473) i raamatu kauplus Tallinnas. Kuulutuse d. Mh, A-ch MM- prillitegija ja mehanikus wZtab tellimist wasta kõike sugu prillide ja pitksilmade peale, mis iga silma jauks ära passitud  saamad, nõnda sama ka tellimisi kõige suguste heemika, fiisika, mehanika, mathematika j. n. e. riistade ja apparatide ning elektre ja pneumatika majatelegraafide walmistamise ja õllepumpade  peale, mis kõige uuema wiisi järele tehtud. Kokku Võib saada ja tellimisi ära anda Schwalmi wõeraste majas R 6, kolmapäevi ja neljapäew 10. ja 11. Nowembril kell 12 —4 peale lõunat. iljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja pühitsemise pidukomitee ja pileti müüjad palutakse üks päew enne Seltsi koosolekut kokku tulla. > (466) l President J. Ainson. 28. Nowembril s. a. saab Hnge mõisas Aleksandri kooli heaks (basaar) ära peetud. <476)