Prantsusmaalt. Bordoo» pvleS Paastukuu Sl. pääwal sveawäe magasin kõige monaga maha. Marselljß on Paastukuu Sl. pääwal umbeS 15,000 töölist  oma tööd seiSma jätnud. Inglismaalt. Birminghamist ja teistest paikadest Londoni weetud ja sea! leitud nitroglyreriini ja dinamiiti kogud on nii suured, et nendega wäga heaste Londoni suuremat jägu oleks puruks kärgataba' wsidud. Kinniwõetud  dynamiitlased katsuwad oma süüd mitme tühja jutuga salata. Ikka wöetakse weel uusi kurjategijaid kinni ja Londoni rahwaS on nagu uimane selles mõtteS, et kõik linn nagu põrgu katla ääre peal ksikuS. O'Donnavan RoSsa. see lirilaSte ,wägtmeeS'. keS oma enese kallist nahka Ameerikasse pettu kannud on, kinnitab, et läbi Inglismaa  ikka weel umbeS 200 porgnrohu wabrikut tegevusel  olla. Parlamenti alltuaS ou dynamiili seadus ühe pääwaga läbi luetud ja selsamal pääwal ülema tua ja Kuninga-Praua poolest kinnitatud. Selle järel saawad tõik need 2 kuuni 20 aaSta peale wangitööle mõistetud, kelle juures lõhkumise rohtu leitakse, ilma et nemad tunnistada  wõikstwad, et nemad seda seaduslikuks tööks tarvitada  tahtsiwad, ehk keS põrgurohu sepistajaid ja sepiStust  salgavad ja peidawad. Kes kärgatust teeb, see võib eluks aeatS wangitööle mõistetud saada, kui kärgatus ka mitte kahju ei teinud. DublitniS saab kohnS Lord Eavmdish ja Mstr. Bnrke mõrtsukate peale. Ükshaaval, mõistetud. Sellega algati PaaStnknu 28. pääwal ja selle kuu 1. pääwal oli Josef Brady juba wõllasmmale mõistetud.  „ Ameerikast. Lepituse kauplemine Chi li ja Peru wahel keStab ikka edasi, ei taha aga sigida, sest Peru ja Boliviia maadel ei ole seaduslikku walitsust. Pauama zanali ettevalmistamised on nüüd juba uil kaugele jõudnud,  et lõhkumisel» ja kaewamised algatud saada wõiwad. nii Pea kui ilmad lubawad. Tööd arvatakse aga kauemini  aega wõlma, kui kuuS aastat, ja ka kulu arwatakse rohkem olema, kui 600 milliont franki. EttewalmiStamised  ise on juba 130 mtlliuoi franki tarwitanud.  Paastukuu  15. pääwal oli kanali köörahwa wahel suur kiskumine,  mille» 20 töömeest. Jamaika saarelt, surmatud saiwad.  GreenvilleS, TehhaS e maal on üks wöeraste maja sisse kukkunud, põlema läinud ja 14 inimest on seal surma saanud. Aafrikast. Kuulus kanali kaewaja, v. LeSs epS on Tuneesia ltiwakörbe waatamas ja arvab, et see kõrb, kui ka suur jckgu Sahara kõrbest, oma kohta kergest, wõikS wee alla laötud saada. Maapind on seal madalam kui Vahemeri, on ka enne meri olnud; kui aga mere ääreS suured uhetid ette kaSwaflwad, siis kuiwataS äge palawuS järwe kuiwatS. Saab nüüd Vahemerest tubli kanal kaewatud,  siis woolab wefi jälle fiSse. Jutu leht. ttkS Jumalakohu». Jutt rannarahva elust. (Mis pooleli jäi.) Pea pärast mind jooksivad katt laeva Tyne jõesuule, varjupaika otsima. Torm ja voolus kiskus neid ankrutest; mõni sada sammu sadamast saltufiwad nemad rahu peale ja oliwad hukkaS. Kohavad laened uhtufiwad üle lae ja kiSkusiwad sealt kõiki hauda. Laevamehed pvgenefiwod mattide otsa, aga ka seal hirwitaS surm oma hambaid nende waSta. Mõne tunni pärast pidiwad nemad surma suhu langema; halastamata laened kiSkusiwad ühe plangi teise järel õnnetuma laewa küllest lahti. Juba hakkafiwad mastid kõikuma; pea pidiwad nemad langema, ja nendega üheS pidi kõik laeneteSse maetud saama, mis hingelist nende peal oli, kui mitte abi ei tulnud. Aga abi tuli. ,Prtttahtlased abtpaadile!" kõlas järsku üks hääl nende tuhandete keskist, kes sadama müüride õnnetust pealt waatasiwad. Seda hüüdis Herzog von Northumberland, see helde inimeste sõber, kelle tänu ja mälestuse samma» iga Inglismaa  meremehe südames seiõma peab. Tema oli üks esimeste seast, kellel hale meel hukka läinud laewade meeSte hirmsa häda üle oli, keS seda häda kergitada püüdis  ja kardetawate paikade peale oma kuluga abipaadid muretse?, mida hiljuti Lükin ja Greathead wälja mötlenud ja ehitanud oliwad. Mõni pääw enne seda oli tema ka ShieldS'i sadamasse abipaadi tulla lasknud; täna pidi see oma esimest proowi tegema, aga hulguwaid ja keewaid laeneid nähes proowi elu ja surma peale. Aga meremeeste  südamest ei põrkanud see kutsumine mitte tagasi. Waewalt oli hüüdmise kõla waikinud. kui juba kaks ja kolm kord nii palju mehi ette tungis, kui tarwiS läks. Rõõmsa silmaga maata» Herzog neid mehi üle, kes oma elu hädaliste wendade elu eest andma valmis oliwad, ja waliS nende keSkist kaksteistkümmend kõige tugewamat wälja, kelle seas ka mina olin. Meie astusime oma paiga peale; sadade tugewa käte mõnul weereS paat oma wankre peal kaldale Siis libises  tema wette, meie kaksteistkümmend aeru kafifiwad ennast siSse ja sõit läks auruwa wahtu. miS üle paadi kokku lõi, kui tahaks ta meid neelata. Aga wahwa sõiduriist kerkis wirgult kohawa laenete wahutawa harjade' peal; tema õhukastid ja korkwööd kaitsesiwad teda ähwardawate wee wõimude wasta. Samm sammult raskel wõitlemisel, aga eksitamata? jooueS tungistme meie edasi; kui ka meie woim nõrkuma kippus, aga meil oli kõrge eesmärk ja see kinnitas meie künnapatd. Pitka wõitlemise järel jõudsime esimese wraki juure ja saime hädalised oma paati. Weel kord pidime mässama laenetega wõitlema hakkama, aga ka seal jäime Jumala abiga wöitjaks, ja kõik hädalised saiwad peaStetud. SiiS läks paat alt tormi ja laeneid maa poole, kailsewasse sadamasse lendamas sõituS, ja tuhanded  hääled wötfiwad meid rõõmu hõiskamisega waSta, kui meie oma kalli prahtiga kaldale saime. Eflmene abipast ott oma kohust täitnud; mitmed on pärast tema järel tulnud ja tuhanded, kes nende läbi märjast hauast kistud saiwad, snniStawad tänulikust südamest  neid mehi, kelle tegew inimeste armaStuS selle aa«ta saea hakatusel mere abi korraldas ja edendas. Aga see aasta oli laemasõidule ka weel edaspidi häda aeg. Tormid tuliwad tormide järel ütlemata vihaga, ja laevad langefiwad sadade kaupa nende ohwriks, kui ka abipaatide tähtsus ikka kõrgemale tõusis ja mis Shieldv'i sadamas seisis, sel aastal üksi kaks sada inimest peaStis. Neli nädalit pärast seda esimest tormi oliwad pahad ilmad meie idapoolises randaS. Ka Ruperti lahe rahude peale jooksivad kaks suurt laeva kinni, miõ ShieldS'i sadamast  päritud oliwad. Mitte üks mees ei peasnud eluga wälja, kõik leidsiwad laenetes surma. Sel pääwal saiwad NupertShalliS Raoul ja Mabel laulatatud. See oli ükS kole pulmapidu, kuS surnukehad laeneteS tantfisiwad ja hulguw tuul ja mollawa laenete kohin pilli puhufiwad. Möirgates möllasiwad tuuled Rupertshalli müüride ümber, nagu tahaksiwad neid aluse pealt puhuda ja wthm ja vaht loivad laksudes wasta aknaid. Aga kes müüride wahel oliwad, need ei tahtnud seda häält mõista, milleS Jumal oma tuule vaimu läbi nendega rääkiS; nemad naerfiwad za pilkasimad oma südame kurjuses Meri paiskas kallist vara nende rüppe; mis nemad õnnetumate surmahädast hoolifiwad, kelle surnukehast laened pärast kaldale uhtustwad!  Üksi Raoul ja Mabel ei suutuud nende käralsewast rõõmust osa wötta. Selle rõõmu kõrwaS, mida nemad oma jäädama ühenduse üle tundfiwad, täitis waluS kurwastus  nende rinda. Nemad ei wöinud aru saada, kuida wanemad, laewameeSte häda näheS nii mähe osawõtmist tunda wõifiwad. Nende süda tungitaS neid ühest ring, konnast lahkuma, kuS nende rind walusalt kokku rusutud sai. (Jääb pooleli.) Kirja wastused. T. M.: Ei mahu see kord. Peab järgmiseks korraks jääma. Kiriku teadused. Jaani kirikus: 1-sel Kristusse ülestõusmise pühal. 17. Aprilil teeb paStor AsSmuth enne lõunat jutlusi. Pärast lõunat teeb pastor  Grohmann lastele Jumalateenistust. Enne lõunat laululehed  ja parrast lõunat kiriku waagnad Tallinna koguduste abikassa heaks. Teisel pühal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Saksakeele leeriõpetus nii poeglastega kui tütarlastega hakab 25. Aprilil. Kaarle kirikus teeb pastor Brasche esimesel ja teisel Kristuse  Ülestõusmise pühal jutlust. Esimesel pühal ou laululehti kiriku heaks, teisel kogutakse raha Ewangeliumi Luteruse abikaSsa heaks. Tütarlaste leeriõpetus hakab 25. Aprilil. Lapsed saawad leeri kirjutad  Reede, sel 22. Aprilil, pärast lõunat kellu 4—7. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz esimesel ja teisel Kristasse ülestõusmise pühal jutlust. Esimesel pühal on laululehti kiriku heaks. lubatatudl TalltuuaS. pMvas 188 S. - p»rij»t« juure, j° kuluga. Tellimise kuulutus. „Eesli PoBtimee§" kakSklimneS ehk 27. aastakäik, wõib igakord tellida ja antakse igale tellijale Lesti Mtumees za Muusika lisaleht mis Memad igal kmll Uks kord Välja tulewad, ilma hinnatu juurde. EeStl PoStimeeS Tartus, ühe aaöta pääle maksab 2 rbl. b 0 kop. „ „ postiga „ „ „ " ? " " „ „ Tartus poole „ „ „ 1'75 " Kuulutuste KorpusMa maksab S kop.» keö enam kuulutab kui kolm korda, saab hinda palutakse tellimisega kui wötmaltk kaasa mitte toimetuse stiUks ei aetaks. Kes enam kui kiimiue eksemplari telliwad, saatvad iga kilnme eksemplari kohta ühe prii eksemplari. «»,,«. , «..«u Tellimise ehk raha kirjad ja tuulutused källvad nõnda: Wilhelm Aust i triikimaja Tartus. M 'rurwrpachiw v. Ne-ruAspuri..) Kirjad Mwad nõnda - Festi Postimehe toimetusele" eh Dr. K. A. Hermanni kätte Tartus. peMUui» kmerll EeSti PoSt.meeS ) Jaani uulitsas Nr. 8. Paluu uue tellimisega rutata, et adressid walnus wõilstn trükkida. Iga tellija saab kõik Väljatulnud numbrid järrele. Palume rohkeste  tellimisi saata. Auupattikult Wtlhelm Just, EeSti raamatu trükikoja omanik. WWWW W»v DMvttttGD » WoslM ja hobusertl-tad saamad odawalt nMdud PtttmuuittjaS Nr. UI. ühi õppind pkfnnmncsl tarwitalse maalt. Mnl kuulata Toompeal maja Nr. S 4. Teadaandmised. Kohtusksduskd mis Sv. Movemöril 18K4 kinnitati Üleüldised Seadnscmäckrnscd mis nende täiendamiseks wä!ja on antud. Raamatu tükk maksab Ä rupktt kop. ja on saada Kluge a Ströhm i raamatukanpluses ja Kubermangu kantseleis Toom peal. Sce lädisaabtcada antud, et nende läbi katsumine, kes koolmeistri ameti peale tahawad, saada nüüd Muda seminaaris R, ja S. Junnil s. a ette wõetakse.  Tunnistus kirjadest on tarnnS: z) kiriku täht, mille sees wanaduS ja wiimne laualtätmine on Ülespandud; 2) rõuge panemise täht; 3) elukombete tunnistus kirikuõpetaja käest; 3) kooli tunnistus, kus katsutaw koolis käinud, kirikuõpetaja ehk kooli eestseisuse  poolt. Nimetud tunnistused peawad kõige hiljemalt »«. Mai«k,»u pääwaks üle Merjamaa postijaama seminaari walitsuse  kätte saadetud olema. A. Loffrenz, Seminaari - Direktor. Hapsalu Uuemõisas saab r o lj u il e d rendi peale wiilja antud. Ligemat aru annab Mõisa walitsus. Kesknädal, »«. Märtsil onßt »ti kõrtsi tuurest üks I raudjas hobune, 13 aastat mana, ühe kitsa walge märkiga peas, ja töösaaniga ära varastatud. K-s seda hobust Pahkla mõisa. Haggert lthtlkonda ta. gast toob. saab head maewapalka. üks M015,?i Pelerbmgi kubermangus. NOO deSs. suur, 200 dess. põllumaa. 100 dcSs. heinamaa, palju metsa, kl hobust. 70 loeust peksa-feemne- ja tuulamise-mashinad,  tormilised põllutöö-aSjad, seemned ja täieline majaüleSpidamine, 3300 rubla Kredit» kassa mõlaga, saab 45M rubta eest ära müidud. . Ligemat teadust anuab Krojewsr't mõilamalitsu» üle Narma. Laia uulitsas, all leldres on üks sSVmapood kõige kraamiga esimesest Aprillist ärra anda. Kks köögitüdruk. kes ka wett tassima ja puid raiuma peab, saab otsitud Wenr naesterahwa gymnasiumi, Tartu maanteel Nr. 5, rääkida kellu L—S. Keila kihelkonnas, Woore tarwitakse  piimaojizat Jüri pääwast saadik. Ligemat teadust annab Woore mõisa walitsuS, Kaubahinnad. 13. Jüri -kuu p. 1333- Soola tünder 6 rbl. kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 6 rbl. kop. Heringi tünder rbl. Silgu tünder 15 rbl. Kopli heina puud 70 kop. Õle puud kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 1S rbl. Kase puude süld K rbl. 50 kop. Männi puude süld 5 rbl. 25 kop. lliwisüte puud 13 kop. KiwitSrwa tünder T rbl. Pnutõrwa tünder 10 rbl. TeliStiwi, tuhant. 16—25 rbl. Kattusetiwi, tuhant, 42 rbl. . Lubbi, (kustutud) tünder 1 rbl. BresslMgi tünder 12 rbl. Hinnad Tallinna turul. 13. Jüri-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 50 kop. Herned, t00p.... 7 » Leatsed, toop. ... » Tangud, toop ... S . Weiksr liha nael. . 15—18 . Sea liha nael ... 14 » Rööst Piim, toop . 4 » Hapu piim. toop. . 5 » Koore, kortel.... 4 . Laua wõi, nael . . 35 » Pütti wöi, nael . . 30 „ Muna paar .... 4 „