Ka Albaanlased hakkawad uueste Türgi walitsusele muret tegema. Wiimast mässamist oli Derwish Pasha ühtes maakondas küll lämmatanud, aga stiS tuli Greekamaa  sõea hirm ja kawal Derwish Pasha lepitas neid teist Albaanlast tõutustega, keda sundida ei suutnud. TSutused on aga tänine täitmata jäänud ja Albaanlased hakkawad uueste kära tegema. Prantsusmaal on raske otsimise abil ometigi uued Miuistred leitud. Nemad on nüüd ka juba ametisse astunud ja nende Prästdent on Duclerc. Kas nüüd jälle Egyptuse asjast kindla käega kinni hakatakse, wõi kas oodatakse, kuida asjad edast stgiwad see on weel teadmata. Suurt kära teeb üks kiri Berliinist, mis Prantsusmaa walitsusele Saksamaa abi pakub, kui Freycinet Ministreks jääks. Seda kirja löödi Parlamentis seina külge ja pahandus  selle üle oli suur. Kuida aga arwatakse, ei ole see muud midagi, kui üks tükike Gambetta kawalusest, keS seda wälja mõtelnud ja sellega rahwa kestis mõtet äratada tahtnud on, kui oleks Freycinet Saksamaa, nimelt aga Würst Bismarki palgaline. Nenda seisawad asjad sel silmapilgul Euroopa suurriikide  wahel. Pikse pilwed ei ole weel lahkunud ja kergest  wõib olla, et midagi juhtub, mis müristamist sigitab, enne kui see leht lugejate kätte jõuab. Aga ka weikemateS riikides ei ole rahu. Nootsi-Norramaa oli kaua aega nii õnnelik,  et maailma kärad senna ei ulatanud, waid et rahwas rahuga oma koduelu kosutada wõis. Kaks kuulust kirjameest,  Swerdrup ja Bjornson äSsttawad aga nüüd Norramaal lõpmata rahwast Kuninga ja ühenduse wasta, milles Norramaa nüüd juba umbes 70 aastat Rootsimaaga seisab. Homikumaal ähwardab wana wihawaen  Kristlaste ja Mohammedanlaste wahel uuest leegiks tõusma; Austria-Ungrumaal möllab wihawaen üksikute suguarude ja keelede wahel; Prantsusmaal ähwardawad alalised Parlamenti tülid seespidist rahu täitsa rikkuda; Saksamaal wõitlewad wabalased ja sozialdemokratlased ja Roomlased walitsuse wasta; Itaalias kihutab Jrredenta erakond wihale Austria wasta ja on seda hiljuti weel oma dynamiiti keraga Triestis, õige koledal kombel üles näitanud; Inglismaa wasta wõitlewad lirilafed, Ameerika  rahaga, kus juba dynamiiti meistrete kool Zmlaske heaks asutatud olla; wagasel Rootfi-Norra ehk Skandinaawia  maal algab ka juba kära. Kurw kuju, mis sellest kõigist pealtwaataja filma ette tõuseb. Kõne õhuga näitab kõik maailm täidetud olema. Ja meie isamaal; ja meie kitsamal kodumaal? Jätame seda sel korral waatamata. Jumal walitseb taewas ja meie Keiser walitseb meie isamaal,  ja tema hääl ulatab kaugele, üle meie isamaa piirete,  ja tema nõuab rahu. Ehk lahkuwad ähwardawad pilwed ilma kärata! Omalt maalt. Ta! linnast. Heinakuu 25 pääwal oliwad neli noort meest purjepaadiga Piritalt liuna sõitmas, kui kange tuul tõusis ja paadi ümber wiskas. Suure hädaga pidafiwad  nemad ennast aerude abil wee peal, peasiwad kaldale, ja jõudfiwad teisel pääwal linna tagasi, kus neid juba kui surnuid taga leinatud oli. Tallinna Raekohtu otsust mööda on Röa walla mees Tõnis Pustok, kes selle aasta Jürikuu 11 pääwal soldat Jüri Pihlaka uuri ja 160 rubla, uulitsa peal rõöwinud,  kõige seisusliku õiguste kautamisele ja Siberi ligema asutustele mõistetud. Nenda on ka linna mees Nikolai Klausner, kes oma õe uuri warastanud, neljaks kuukS wangi mõistetud. Tallinna woorimeeste üle on kaebtufi tõstetud, et nemad sagedast sõitjate wasta häbematad on. Politseimeistri  poolest on Saksakeeli „Tallinna Zeitungi" kuulutada  palutud, et kõik sõitjad, kellel seesugust pahandust juhtub, selle üle kaebtust tõstakstwad ja selle juures häbemata  woorimehe numre üleS annakfiwad. Meie paneme seda siin üles, et kõik need kellesse see puudub, ennast hoolega tüli ja kahju eest hoiakfiwad. Rakwere lihuniku Steini asjust, kellest meie juba kahes numres kirjutanud, kirjutab ,Rishki Mesinik", et tema Eestimaa Wize-Kubernõri käest ühe kirja saanud, milles kohalise Politseile keelatud oleks, teda edaspidi tülitada  ja tema asjade külge puutuda. Ka tahta lihunik Stein selle lehe sõnumite järel neid 493 rubla pärida, mis Politsei läbi otsi nuie juures tema kapist ära kadunud olla, kui ka .Rakwere Teadaandja" seda raha juttu puhtaks  maleks tunnistab. Meie ei saa aru, kuida ükS awalik lehk, nagu seda Mshkt Mesinik" ikka ka on, seesugust  lapselikku juttu üles panna julgeb. Kui ükski kohus ühegi erainimesele üle kohut teinud on, stis langemad kohtu ametnikud kohtu alla, saamad, kuida asi on, ametist lahti lastud ehk teise nuhtluse alla pandud. Kui nemad aga ametisse jääwad, siis ei wõi ükski ülem neile keelata, ühe ehk teise eraimmesega ja tema tegudega edaspidi tegemist teha. Pealegi ei wõi seesugust käsku Politsei kohtule anda, kes awaliku rahu ja korralise elu üle walwama peab, jzMuidu olekS jo selle erainimesele luba antud kõiki leha, - mis tema himn kannas ilma et auufa elukorra kaitsejatel luba oleks, teda tema tegudeS mis jo sagedast õige pöörased ja teistele tülikamad olla wöiwad. Sedawiist  olekS fiin lihunik Stcinilc Nak-vereS öigu» antud kõiki teha, mis temal meele tuleb, ilma et Politsei teda selleS ,tülitada" tohiks. Seesugust määratumat meelewalda  et ole ühegi! Kubernötil ega Wizc-AvbernAM anda ega ühegil lihunikul ehk teisel nikul oodata. See on jo pöörane halpus. Möödaläinud nädalil on Tudu ja Roela metsad põlema läinud. KaS need juba kustutatud on, seda ei ole meie kuulnud. Meie kentsakas kodumaa poeg Ernst Bark kellest juba kirjutasime, on oma lehe ,Der ballische Fõderalist"  juba wälia annud. Meie ei ole seda küll näha saanud ja meie ei usu ka mitte, et seda üle Wene riigi piire laStakse. Üks Berliini leht kirjutab sellest aga, et temal wähe küll lootust olla wõib, Baltimaa rahwa keStiS kedagi leida, keS temaga tema püüdmistes üheS nõuuS olekS. Rak merest. Heinakuu tv pääiva homikul on koolimaja RakwereS põlema läinud. Õhtul enne seda oli .Kalewipoja Selts seal koosolekut pidanud, mis kuuni kell 6 kestis. Koolmeister Rothberg. keS seal nüüd, kuS koolid kinni seisawad, ükst elaS, oli kell '» !2 koju tulnud ja ei olnud ühtigi tuld näinud. Kell '/» 2 oli aga tuli lahti ja läks nii suure kiiruga edasi, et koolmeister  aknast wälja kargama pidi. kui unest ärkaS. Tuletõrjujad  okiwad pea seal ja mett oli saada; tuli sai stiS ka pea kustutatud ja ka muist kooli riistadest wöifiwad wälja kantud saada. Maja on 34(10 rubla eest kaitse alla antud. Kuida tuli lahti peaSnud, see on weel teadmata,  arwatakse aga eesluaS tõusnud olema. Wirumaalt olla mõned mehed palwekirjaga Riiga, Senator ManaSseini juure läinud. Nende juhataja olla Joosep Pflug, ükS meeS. kellest .Vtakwne 5 kirjutab, et tema kõige wähem teiStt inkalajako kolbata. Tartust. kaebab, ei üls W. walla peremees sellepärast oma rentkoha pealt wälja aetud on, et tema kontra kt sel kewadel ,Olewikkus* seifis. KaS see tõsi on, seda meie et tea, sest see sõnum seisab ükst ja seal seisab mõnda, ms mitte tõsi ei ole. Kui see aga ka tõsi on, fiiS ei wõi seda jo mitte wäga imeks panna ja sel peremehel ei wõi jo ka selle koha järel suuremat kahju olla. Oli see mees kaupa teinud ja seda kaupa pärast ,Olewiku* läbi wihawaenu ärritamiseks tarwitada  lasknud, fiiS wõiS tema jo ette arwata. et teine kaubategija kõiki mis wöimalik katsuks, kulda temast jälle lahti saaks. Vihamehega naabris elada, et wõi kellegil armas olla. Ja tui see peremees oma kontraktiga nii wähe rahul oli, et tema seda wihawaenu kihutamiseks mõisnikude ja rentnikude wahel sündsaks pidaS, stiS wõib tema jo nüüd röõmuS olla, et teda ei sunnita, seda santi kaupa pidama, mida tema ühel rumalal silmapilgul teinud oli. Et tema aga nüüd, süda suwe aeal wälja aetud oleks, seda ei usu meie mitte, kui fee ka ühe teise lehe seeS seisaks. Ega seal küll wist muud olla wõi. kui et rentnikule  aga seaduslikul aeal üleS üteldud on. Pärnust. Sauga waldaS, Pärnu linna mõisas, on esimene talukoht, Uuetua. ära müüdud. Selle koha elumaja oli mullu ära põlenud ja oli tänine weel ehitamata,  sest et peremehel ligilahidal weel teine koht oli, kuS elada wõis. Nüüd on uks wäline mees seda kohta ilma elumajata osta soowinud ja 25 rubla wakamaa eest, põllud, heinamaad ja karjamaad iäbiõtikku (umbes 75 rubla dessätini eest) pakkunud. Liuna waliliuõ oli ka uõuuS, talukohtade müümisega hakatust teha. aga mitte wäga järsku ja suure karaga, waid üksi seda mööda, kuida rentijad ise oSia soowiwad, nenda et ikka endised peremehed paigale jääda wöiwad. Sellepärast on stiS k> Uuetua kohta tänise peremehe, Mihkel Rapp'ile selle hinna eest müia pakutud, mida wseraS anda tahtis, ja tema on seda pakkumist wasta Võtnud. Ostuhinnast saarvad 200 rubla kaubategemise jureS sisse maksetud ja pärast seda saab mõlast iga aasta kümnes jägu tasutud, nenda et kümne aastaga kõik seletud olema saab. Sedaanist on siis ka PärnuS sellega hakatuS tehtud, mida teised linnad jnba enne teinud on. Juba olla ka mõned teised rentijad oma ostmise-soowimist ÜleS annud. Ku nra maalt. FriedrichstadtiS on ükS noor meeS, Harald Schultz Linnasekretäri, Theodor Georgy rewolwrega maha lasknud. See noor meeS. FciednchSstadti  Linnapea poeg, oli ametnik maksude kommiSsioniS ja sealt oli tempelpaberit ära kadunud. Linnasekretär oli seda asja kohtu alla annud. kuida tema kohuS teda sundis, Harald Schultz oli kaebtuse all seiSnud ja kohtu poolest kahtluse alla jäätud. Sellest oli kuri nöuu tema südameS tõusnud, joobnud peaga oli tema Georgy korteri läinud, kes just lõuna laual istus, teda wälja palunud, temale kaks kuuli kehasse ja siis iseenesele ühe kuuli pähe lasknud.  Georgy suri seitsme tunni pärast ja kaks last waeseMaWU. MvrtsukaH elab Veel. kaS tema ag« elluSse jääb se on kahe wahel. KrenM u r g ! S la ümberkaudu, Düüua jõe kallast inööda, oli Heinakuu tl. pääwal kange rahesadu, mis umbes 2000 rubla eest kahju tegi. IM ligidal löi jt. Heinakuu pääwal wälk Tlihpe pere lautade sisse ja lõi perenaese surnuks, keS loomade järel waalama läinud oli. Laudad pölefiwad maha. Kuuramaal on wiljad ja heinad sel aaStal waga heaSke kosunud ja loodetakse, et mullim waene aasta kuhjaga tasutud saab. BatheniS - Hasen pothi maakonda? on koguduse .valitsus nõöukS wõtnud, kõiki Baltimaa kohtuid Paluda, et köit kohtukirjad mida senna saadetakse, edaSpidi Lätikeeli tülkkiri kSrwa pandud on. Koguduse malitsuS ähwardab kõiki neid kirjast tähele panemata jätta, miS Saksakeeli kirjutatud on. -- KaS nemad oma ähivardamist täita wöiwad, seda tuleb oodata. SelleS näitab aga asi EeSkimaal eemal olema, sest siin saamad juba ammu kõik seesugused aSjad EeStikeeli toimetatud. Meie rahwuslikud  lehed ei ole ka tänine selleS muud kaebtusi leidnud, kui et lõtk kirjad mitte laitmata EeSlikeeleS ei olnud. Peterburgtst. Pelerburgi ümberkaudu on warane kewade ja soe suwi kõiki wilia kaks kuuni kolm nädalit «varemini küpsetanud, kui teistel aastatel. Talwrukist hakati juba 19 Heinakuu pääwal leikama, kuna seda muidu selle kuu lõpul ehk Wkuseknu hakatusel tehakse. Tänawu oli Heinakuu 25. pääwal see löö kõik juba lgpeiatud. TalwmW andis mitmes paikav kümme seemet wäija, miS Peterbvrgi tubermanpuS ka wäga haruldane asi on. Kaer oli Heinakuu lõpul ka juba kollane ja letkuSZwsiS sellekuu esimeSte pääwade sees algatud saada, kuna seda muidu wast selle kuu lõpu! teha wõib. Kõiki marju on wäga palju kaswanud, üksi aga kaarlaid mitte. Teeni ei ole aga kusagil leitud ja rahwa sõna on tõsi olema näitanud, mille järel heal wtijqaaMl palju seeni ei katwa. Meie omalt poolelt arwame ja oleme tähele Pannud, et smvel pärast paljast ialwet wähe seeni kaSwab. Neil taimetel on ka oma seeme, mis aga nii weike wöi penike on, et seda palja silmaga ei nähta. See seeme wõib nii vrn olla, et üksi siis üle talwe elus seisab, kui lumi maad külma eest kaitseb. Töea-Ministeriumi poolt on üleüldine hobuste üllelugemine plaanitud ja ette walmistatud. ja seda plaani on KeiSri Majestäti poolest Heinakuu 18. pääwal kinni, talud. Lugemine saab 15. Leikusekuu pääwal algatud ja peab 10. Wiinakuu pääwal lõpetatud olema. Kuludeks on II>7MM rubla antud. JgaS maakoudaS saamad wäepealikud  ilignuisi juhatama. Teda ei tehta mitte uksi söea hobuste pärast, waid RiigiwalitsuS tahab üleüldse teada, kulda aii hsbuSte kaSwatamisega on. - Kroonimise pidu ettewalmiSlamim on Pelerburgis juba õige elaw. Mitmed majaperemehed vn rõõmutuledekS wäga uhkeid riistu tellinud Juutide aSjuft räägitakse, et kõrgemas paikas nõuu peetud saada, Juutidele igal poolel ülespidamise õigust anda, selle kaubaga, et selle maakonna ehk linna mammad, kuS Juut tänine elaS, temale auusa ja nStatawa elu tunnistusi  auuawod. Poole aaSta pärast peaks fiiS Juut seesugust tunnistust ka oma uue elupaiga mammata käest paluma. KeiSri suWi-refidentW. Aleksandrias, saada mere ääre? ükS uuS palee ehitatud, mille ehituse kulu 4(10,000 rubla peale arwatud alla. Tee näitab pealinna ümberwahkkamiie  nimm tühjaks tegema. Knids Tmkestanist kirjutakse, saada üks, Wenelastrst  ,a HhineeSlaStest kokku seatud kommiSsion asutatud, mis viimase viire lüli Wene riigi ja Hhiina riigi wahel seletaks. Prierburgis on kobnste ülelugemine juba algatud. Mitmes Wenem-a maakondaS olla kommWonid kokki: astunud, mis uõuu veenvad, kinda liigjoomist wähendada  wõilS. -- Seclugun kommiSstouist on juba sagedast koos olnud, aga mõeduna! uõuu ei ole nemad meel leidnud.  Wõiks seal ka ükZ seesugune seaduS tehtud saada, kuida nnnnane. Eestimaa Maapääw seda nduuks wötnud, mille järel kõrtsmikud üksi valga peal kaubelda tohiwad, küll see wist sitaks. Aga seal ei ole kSrtfld mõiSnikude omad, nagu see Vallimaa kubermangudes on, ja seal ei ole siis ka kedagi, kelle palgal nemad seista wStkfiwad. Seal tohib igaüks kang? joogtga kaubelda, ?eS koguduse kaest lnbs laab za valenltd ogsab. Kogudused annawad aga kergest luba ja valenlid on siiS ka kerged saada. Molkwast kirjutakse, et Moskwa-Kurski raudtee peal jälle mrdagi wigadust olnud, ööse!, Heinakuu 26. ja 27. vääwa wahel oli kange Vihmasadu ja söidurong on Tuula ja PodolSki «ahel kusagil seisma jäänud. Kange wihmawest oli raudtee tammi lõhkunud. Suure tulekahju pärast, Krestowsli saare peal, on kohtud hoollat ülekuulamist pidamas. Tulekahju pealtwaalajalelt  on 36 küsimist ette pandud, mille peale kohtud wastust uduawad.