üle andwad meile laadad otsust. Kõige neude siin nimetatud teaduste najal wöimc Saarlaste  tulema aastast elu ja käekäiku ette ära aimata. Teie ukse pihta auustud kaastöölised  ja põllumehed saab iseäranis koputatud ja palutud, et need soomitud teotused Viinakuu eesotsas saaksiwad Saarlase toimetusse  saadetud. Saarlase toimetus. Kalendrid eba-usu edendajad Nagu juba igaüks teab, kiivamad kalendrid ennast rahma sõbraks; üks kirjutab päälkirjaks  „möuuS," teine „ tähtjas," kolmas „ käsuline" ja mis üksgi heaks armab : aga mikZpärast kirjutawad nad selget malet senna sisse, s. o. et nad ilmad ette knulutawad. Et iga ajakirjandus oma kohuseks peab ebausku  kaotada, siiagi, nagu näha, ei pane ta seda suuremat tähelegi sest kas see ilmade ette kuulutamine mitte üks cba-usu wösa ei ole? Seda teab iga mõistlik inimene,  et põhjamaades, kus ilmad heitlikud on, ei wöi keegi poolteist aasta ette kuuluta,  ssest kalendri tsensurist wäkja tulemisest  ou rohkemgi, kui poolteist aastat aega). See ilmade ette kuulutamise kombe on üks mana orjapölme möi õigem Katoligi aja pärandus, kus harimata rahwas uskuma pidi, mis targematest sai ette kirjutatud möi räägitud. Seda on sest näha, et iseäranis ivanemad inimised üsna ilmade pärast kalendrid ostawad, seda waadetakse siis kohe, missugused ilmad kalendris tulemaks aastaks saamad lubatud ; kes ise lugeda ei oöka, pärib seda seiste käest järele. See on, nõuda on nimetud, uue ilma inimestel üsna häbi kuulata ja kalendrist waadata, et mis sellega õige tahetakse öelda mina ei mõista, kaS haridust wõi rumalust pilgata  Zme, et keegi hariduse sõber seda meel awalikult ei ole laitnud! Selle asemele  wüiks küll mõnda õpetust panna: põllu-, wõi ajatööst, mesilaste-pidamisest ehk mõnest muust sündsast asjast, wõi ka koguni ruum tühjaks jätta.. Sest wöiks mõnda naljakat näitust ja juttu teha, kui walet ilmade ettekuulutused on, aga olgu pääse, seda näeb juba igaüks ise ära. - K Möndasugust. Soomemaalt Helsingi linun Kotka sadamas oli see aasta leikusekuu algusel üks Norramaa laew, mille tüürmanniks üks nacSterahwas oli. Wennemaal on üks Tatari sugust mees, kellel pöial esimisest sõrmest pitkcm on. Saaremaal, Jaani kihelkonnas on üks Tatari sugust, Muhamedi usuline soldat. Mehikesel on siis üsna hea meel, kes temale Muhamedi koraanist teab midagi kõneleda. Poltawa lähedal on ühe suure manumuti  luu riismed leitud. > Kihwad (Saaremaa  keeli wihwad) olnud 4 jalga pitkat ja 7 tolli jämedat. Haapsalu rannas on kalamees Siim Allas ühe pudeli laenetest kinni püüdnud, mille sees paberi lehe pääl järgnimi  seisis : „Friedrich Lehr. Pahleni parun William" Koorkülas on heinakuu 19. päewal ümber mitu ööd kuu suurune elektri tulepõis  (mitte mcteor) nähtud. Hiionmal Kõrges la idus olnud, arwata 30 aasta eest nii palju ussa, et need laidu elanitudele üsna tüdimust teinud Laidu mehed wotnudnõuks neid matertamise läbi wähendada. Kewadel kui ussid maa seest wälja tulnud, olnud mehed neid wasta wötmas. Nõnda kolm kewadet ja suid on nad neid kaotanud, siis lõppenud ussid otsa, ja ei ole sääl laidus täna paewaue enam uSsa. WaStutaja Redaktor: Hartwig S a fz K.iSaUlcüc" trük.üozs Ri KS i 7ä L zÄ» s>W Riiga. Knresaarest Muhusse, Hapsaln, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Amlm „K««st»iitiii" Kapten A. Ling, saab lanpäew scl 13. Septembril kell It> ennelõunat Kuresaarest Paltiski wüljasöitma, ja esinaspäew, 13. Septembril kell 3 p. l Knresaeirest Migs wüljasöitma Lähemad teadust Mnab AHosö. Lcrrrgo, Kureiaares. 7H WA W' KH TesdMNdMwe. Rcs Mvya karjamM peal on M. selle j Augnsn k. V. Lks wäike kõrb ruun hobune i ilma ksrtwstc, maukri? ja riistadega kitud, > M WSit? lssMa omanik, hobu M WAlkcr i Reo Zsscpi käest waSta wötta. ! szM dckms, sel AugüNi! 188 i;. ! GGOGKHGGGGKGAGGG : Püssid M ja püssi rohtu, aawW, jchi kottid, patrouid ja patroni MÄSNgId, kuue lacUglgs «TolWrid RlSib Ässwa Knmga ! N-ISchrrallbilch. Teadaandmine. Seeläbi oimame teada, et meie 23. k. saadik, endise Hsvgi. Wenc külas, oleme ärmmriimd ja palume kõiki auusaid tellijaid kellel IMuscpp!! j» rlludsWa tM teha on, saamad head te ja ruttu ,valmistatud,  kui: kallessi ja wankre Parandamine ja rautamine, hobuse rautamine, kõiksugu lukkuscppa tööd, masse tinutamist ja jootmist,  prac-ahjude tegemine. Auupaklikult Kustaw Kamber. M. Karl Wäer. Teadaan d m i s e d. Sirkulair. Siin selle läbi saab keiki kaupmeestele ja kauplejatele, kes 2, Gilde-Billeti wõtnud on, teada antud, et nemad oma nime ehk oma Billeti peale ei tohi ühe teisele kauplejale  kaupelda lubada. Kes seda peaks tegema, siis langemad mõlemad Billeti andja kui wastu wõtja selle trahwi alla, mis Kauba-Reglementis 13 peatük. 113, 114, 115 seisab. ArenSburg, sel 5. Mihkli-kuul 1886. Kaubawolinikkud: Leonid Jsajew. A. C. Thomson. Selle läbi annan tääda, et mina kõigeparemad,  walged Krimmi soola, mis enne 45 kop. puud maksis, nüüd A K«p, Wi>, mm C. F. Schmid. Pitssidemeister G. Kangberg, müüb oma püssid alwa hinnaga ära, mask katlad, kohive kannud, tccmashinad, püssija  lukkusepa töö riistad künni 20. selle Mihkle-kuu päewani, Kuresaarcs, kiivi kõrtsis tulekinnitmuise selts mõtab igal ajal tellimised tille asjekurantsl,  nii haesti majad, kui kõiksugu liigutama  asjade ja kaupade pääle wastu Seltsi toimetaja