guses korras hoidma peab ja niisama wähe Sakslaste silmitsemist Saksa maa poole sallida  wõib, kui Slawlaste liginemist Wene maale. Nii oli tähtsa külalise awaline  auustus Wienis wähenc, Weidcr küll, cl Austria walitsus just oma wägewa sõbra wMrsil oleku kõrräll ten>ä ülr DM eja ägedate  poolehoidjate wastu wälja astuma peab. Keiser Willem on Austria wälimise ministri  graf Kalnoky ja sisimese ministri Taaffcga pikemal jutul olnud ja neile mõlematele  ka kõrged auutähcd aimud, pääle selle wecl mitmele muule ametnikule. Niiel  jääl ka Hommiku maa asjad arutamise all on olnud ja nendes tähtsad otjnsed wõetud. Noh, kes teab. . Kesk-Afrika asjad on nüüd õige hoolsalt  Europlaste tähelepanemise alla wõetud. Emin - pasha abiks, kes jääl Wadelai maakonnas  wecl hariduse mõju märatsejate Arab. laste wastu alal hoiab, walmistawad Sakslased  ja Inglased wõidu saatkondasid, muidugi  mõlemad selles püüdes, et agarat Meest pärast - oma kasude külge köita. Inglased lodawad ka ikka weel Stanleyd üles leida ja hädaohust päästa. Sakslaste seast kip  wad mõned südikamad mehed ju kohe teele  minema, kuid teised hoiatawad.nii ettewaaimata  mineku eest ja arwawad ' rohkem waja olewat ettewalmistada, et ettewõtet täielisti abinõuudega algada. Selleks sunniwad  Neid ka ptaegused asjalood Jda-Afrikas.  Sääl on pääle Saksa riigiwalitsuse ka üks eraselts ostmise ja muul teel omale maad omandanud, enamasti Santsibari sultani käest, kuid nüüd on Asrika elanikud Saksu mitmest kohast wälja peksnud ja mõned äragi tapnud,  sest et nad sääl ülemeelselt oliwad talitama hakanud. Nüüd ei salli nad ka enam Inglasi, kellega enne hästi läbi saiwad,  waid wihkawad kõiki „kurje walgeidl" Sääl peab küll riigiwalitsus asja oma kätte wõtma ja wäewõimul Saksa haridusele Afrikas  teed jasandama. Suuremat süüdi rahutu  oleku juures aetakse Arablaste pääle, kes senini sääl mustade seas wägiwaldselt isandat on mänginud ja kõigest hingest Europlasi  wihkawad, kes nüüd nende talitust takistama kipuwad. Nemad kihutada ka siis Neegrisid waenulisele olekule, kuna ju waestel  mustadel meestel hariduse tulust aimu ei ole, mida neile tuua tahetakse. Eesti maalt. Kartohwli saal onWiru maal hästi tagasi, kui mullu. Suwine k-uiw ja warased  öökülmad on käsmu takistanud, nii et kartohwlid üsna wäikseks jäänud. Kohati on ka tülm palju kahju teinud. Dles wötminc  on agarasti käsil; mõnes mõisas, kellel  täieline töö jõud käes, ka ju lõpetatud. Kartohwli hinnad ei saa ka Praeguse madala  piirituse hinna paale waadates suured Läti maalt. Miia Läti seltsi teaduslise komissioni wiimsel koosolekul oli ühe Läti museumi  asutus elama läbirääkimise all. Komissioni juhataja adwokat Weber ja I)r. Butuls pidasiwad pikemaid kõnesid, äraseletades,  kui tähtjas jv tormiline see oleks, kui mitte kõik manad mälestused kaduma ehk wõõraste kätte langema ei pea. Wveti ka siis ühiselt otsuseks, museumi eest hoolitsema  hakata ja waliti selle korraldajaks komitee. Meil tuleb siin elawalt ka Eesti musiumi larwitus meelde. Kas ci oleks aeg, kudagi nõuu otsida, et ka Eesljuttüde  jne. kogumine, mis nüüd Dr. Hurti agaral hoolel nii üll mõnusasti läheb, ei wõi rahwa elust ja olust kõigiti täielist kuju anda, kui korjanduse temc külg, asjade kogumine  puuduliseks jääb. Küll on ju Eesti Kirjameeste seltsis kogule manu .asju, mis llusaks hakatuseks on, aga täiendamist on Wene maalt. Melerkurist. Rohu asjade walitsuse departementi poolt on ametnikkudele ette- kirjutatud, õige hoolega theekauplusi tähele, panna, sest et wiimsel ajal õige palju wõltsitud theed olla müüdud, mis terwiselc  kahjulik on. Peterburi kreisis olewat Palju talunikkusid  weel nii kchwas olekus, et neil tarwilised koduloomad puuduwad, ei ole hobust ega härga, muidugi ka lehma mitte. Et nad omast'jõuust ennast aidata ei suuda, on mitmed wallawanemaö kreis, maakonna  kogu Poolt selleks tarwituseks raha laenuks  palunud, mida siis aegamööda wäikse—  18. sept. suri tähtjas lWene ajakirjanik  Wässili Poletika. Kadunud oli dust omandanud, siis aga ajakirjandusesse tegcwuscsse astunud, esiti „Birsh. Wed." ja pärast „Mokwa" toimetaja olnud, kus „?!o>vosti" kaastööline. Ta pvlitika siht oli wabameelne ja rahunõudia. Bologna ülikooli Böl)°aastase asutuse  pidul on pääle muude wüljamaa õpetlaste  ka Wene akademikus N. Wessc - lowski ja Peterburi professor Zwetaj  e w selle ülikooli auudoktondeks nimetatud. Rootsi Soome piirikorraldamine,  milleks niõlemate riikide poolt tänawu suwel komission wälja saadeti, on nüüd rahnlikult lõpule jõudnud, hoolimata et see toimetus kohati wäga raske oli. Pika ajaga oliwad endised piiri märgid mitmes kohas suutumaks kadunud ja wanad kaardid, millede pääl piir tähendatad, leiti ka hoopis puudulised. Nii ei puudunud korraldamise juures waielusi, mida mõned kohaliscd elanikud weel oma erakasuks tarwitada  püüdsiwad. Aga kõigist takistustest on jägu saadud ja nii wõib lõota, et mitmed  pahandused eemale jääwad, mis enne segasest piirist tõusiwad. Wene lehtedes käiwad jutud/ et Bulgaria walitsus oma riiki ligemal ajal täitja ijes e is lit u k s kuulutada tahta, et ehk sellel teel oma halwale olekule abi otsida. Koburi prints olewat walmis kõik tegema, kui aga oma walitsust alal hoiaks.  Bulgaria  põgenikud, kes hulgana Wene maal, nimelt Odessas nsusiwad, tahta jälle kodumaale minna ja walitsujega lepitust otsida. „Wal. teat." kuulutab Kõigekõrgemalt  kinnitatud riiginõuni o.g u hääks arwamist, et edespidi wõla- ja uuiude pärimiste  protsessides ainult siis üht summa intressi kandjaks loetakse ja selle päält intrcssisid  nõutakse, kui kohtus selle üle ju otsust antud ja seda kellegile omaks on mõistetud. Kuni aga omanduse õigus weelAohtuliku arutamise all on, ei arwata kapitali päält mitte intressisid. See otsus  on ühe protsessi järeldus, mis pääle 30 aastat on kestnud ja kui kõik kohtukootsustatud  sai. Peterburis on tähtjas trükiprotsess  käsil. Suur Saksa ajaleht „St. Pet. Herold" oli üht Wene kirjaniku Korasini rubla wöi muud selles määrtuies, millega jälle kirjanik ei lepinud. Asi läks kohtusse ja nüüd on Knrasiuile õigus mõistetud. metus on senatisse edasi kaebanud ja loodab,  et jääl teistsugune otsus antakse, kuna muidu sarnasele nõudmiste põbjusel arutud protsessid tõusta wõiksiwad. Kroonlinnas on söälm uus õigeusu Eesti koguduse preester Sima 18. sept- ju Eesli keeles jumalateenistust pidanud. Enne peeti jumalateenistust Wene keeli; selle lõpul kogus rohkesti Eestlasi, öigeujulisi  ja ka Luteri usulisi, kirikusse, kus siis uus preester onne liturgiat ja pärast rika jutluse pidas, mis kuuljate paale möga iiiõzus. Ka laulis sellel koreal uus Eestlastest  asunud laulukoor. Preester saab 1600 rbl. ja kiriku teener 400 rbl. aastas palka. Hlonelsi kubermangus on mitmcdes külades inimesed karudega kimpus, kes säälsctes otsatu laialistes metsades hulgana elutsewad, tihti salgana, B—lo8 —10 koos, karjadesse  tungiwad ja inimestel kariloomad, ka hobusedgi nina alt ära wiiwad, nii et enam töötada ei saa. Metsa ei julge enam keegi jalga wiia. Ju on ülemalt Poolt selle wastu abi palutud. Kaukafias on riigimaade ministerium  hhin i nü Puu kaswatusega katset temud, niis ka õige hästi on korda läinud i Puud on hästi kahmanud ja nendest saadud I koor on hhinini rohu «valmistuseks õige kõlblik  olnud. Selli pääle tahetakse nende puude kaswatust Kaukasias suurelt ette wõtta, mis lootust annab, et jseda tähtsat arsti rohtu, mida senini kallilt wälja maalt pidi toodama, edespidi omast kodust küllalt, tarwituseks.saab.  Seda ja teist Surija wii«me soow. Kui suurt ohwrit  emaarmastus kõige muudel tundmustele  tuua jõuab, sellest annab hiljuti Peterburis sündinud lugu jälle liigutawat näitust. Üks kaupmehe abikaasa oli ju atnmu  põdemas ja tundis wiimati isegi oma surma liginemas olewat. Ta igatses ka ise kõigest hingest kord oma kannatusest pääseda aga et tema kaks wäikest last armetult maha  jääma pidiwad, waewas -teda wäga. Et abikaasal äri asjus palju tegemist oli, ei wõinud"temagi laste eest suurt hoolitseda ja surija ema arwas oma kohuseks, lastele ise sündsat wõõrastema walida. Selleks ta kutsus oma parema sõbranna, kelle hääd südant  ta tundis, oma juurde, palus teda pisaratel,  oma lastele armatsewaks hoolitsejaks heita ja kui see järele oli annud, palus ta ka oma meest tungiwalt, ainult seda oma edaspidiseks eluseltsilaseks wõtta, keda tema selleks oli wSlinud. Ei suutnud ka kaupmees seda soonm täitmata jätta ja surija wõis weel ise oma moodi ees noortpaari õnnistada  ning nende kihluse tunnistajaks olla, mille pääle ta rahuga silütäd igawesti kinni  pani. Kas? Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Minewalmädalal ülikooli aulas antud kontsert id, kus kuulus mängukoor  kuulsaid tükisid mängis, on rohkesti kuuljaid naabri linnadestgi Tartu meelitanud, Koutsertid on hästi korda läinud, ka rahalik  sisse tulek on suurem olnud, kui loodeti,  nii et kaunike summa kuludest üle jääb, mis ehitatama pidalitõbiste maja hääks saab, Kolmapäeval tungisiwad koks üleannetut  lihuniku poissi, vennaksed J, Pika unlltsas ühe tütarlapse tuppa ja ja hakkasiwad wägiwaldselt riisuma, ei saanud  aga rohkem kätte kui 63 kop. Pea selle pääle tabas aga pristaw F, neid kus-' gil kõrtsis kinni ja wiis pangi, Tallinnas leiti Amerika uulitsalt tundmata mehe surnukeha, Kolmapäeval sündis Wiegandi vabrikus  wagonite välja lükkamise juures õnnetus,  Keegi tööline Maardu vallast pärit,  W, Pranz libises maha ja jäi jalgu pidi wagoni alla, mis ka tema mõlemad mida metsast leitud, Tartu linna kodanik Th, Wira on luba saanud, uut laenukassat Tartus avada, Tallmna-Gatshina vaheline raudtee saada ligemal ajal hoolega üle vaadatama, niihästi roopad, kui jaamad ja wahimajad, - Röugedei tagane wesk TMinnast, praegu on põdejaid jälle 58, Rõugehaigete laatsaret Tönnismäel, mis ühewahe kinni pandi, arvatakse vaja olevat jälle avada, nimelt 5 haige jaoks. Uuemad sõnumid. Werlinist, Professor vr. Geffken on, nagu näib, tõesti keisri Friedrichi päewaraamatu  awaldamise juures süüdi. Tema  sugulased on kõrget kautsioni palunud, et teda esiotsa lahti lastaks, aga ei ole su- gugi kuulda wõetud, Gefsken ise ei ole aga sugugi arg, ta tuli kohe Helgolandi saarelt Hamburi, kui kuulda sai, et teda taga otsiti ja andis ennast ise kohtu kätte. Ta lubab tunnistusi tuua, et keiser Friedrich  teda wolitanud on, päcwaraamatut 3 kuud pärast oma surina awaldada. Wahe ajal on mõned teised osad Päewaraamatust  lehtedes ilmunud, nägu Königsgratsi  lahingi kirjeldus aastal 1866, ja Kanani maa reisi kirjeldus, Geffkeni asi ou riigikohtu alla otsustada antud. Wienist, , Saksa keisri auuks peeti Hofburis õhtul tore kontsert, kus Saksa keiser keiserinna Elisabethiga kõrwu käisi>oad.  Pärast kõneles ta kaua graf Androssyga,  graf Kalnockyga ja paawsti nuntiusega  jsaadikugas, kuna Austria keiser graf Herbert Bismargiga kaua rääkis, oliivad kõik ministrid, keisrite kaaskonna liikmed ja muud auukandjad. Keiser Willem wõttis Saksa saatkonna palees  wöõrasteriikide saadikuid wastu. Austria  keisri nimepäewal kai- ta tema juures õnne soowimas ja oli parast graf Herbert Bismarg'iga nõuupidamisel. Ka käis ta uues teatris, mis ülitoredas ehtes säras; lumine uulitsatel ivähene, sest kardetud oli, et politsei wõõra keisrile liginemist keelab, Londonist, India abikuningas lord Dufferin saadab oma wanema Poja ühes saatkonnaga Kabuli, Afghanistani emiriga sõprust kinnitamr, Säälsest mässust ja Jschak-khani tcgewusest ei kuule enam midagi,  Tibeti wastu on Inglased sõjakäiku  kindlalt ette wvtnud. Hiina walitsuse  poolt ilmus küll kõrge riigiametnik LHMasse, Tibeti päälinna, ja püüdis rahulikku  lepitust sigitada, kuid Peudshabi piiriäärsed  sugukonnad lükkasiwad kõiki tingimisi tagasi, mispääle Inglis wäehulk 10,606 meest suur, kahes jaos India piirist üle läks. Sikkimi wllrst oma wennaga andis ennast ja oma riiki täitsa Inglaste alla, mis Pääle tema päälinna Tumlungi Inglis  sõjawägi sisse pandi, Allahabadist teatab telegramm, et Inglastel ju sääl wasiastega wöitlusi need tagasi löödud. Aarisist, Boulangeri oodetakse Parist  tagasi, sest tema erakondlased walmistawad  temale suurt pidu, Etiennes näib üle wõõrasteHphta, sest nad kardawad sellest Prantsuse maale näituse asjus kahju tulewat,  arwawad selle tarmitust wõimataks ja loodawad, et Parlament seda weel muudab, kuna ka ministrid selle kohta ühes ei olla, ZAnkarestist, Rumenia kuningas tuli Bukaresti Walessi printsi wastu wõt> ma, siis läheb ta wõõraga ühes jälle Sinajasse  tagasi, Wenedigust, Greeka kuningas ja Daani kroonprints iuliwad Wienist siia. Põhja telegrafi agenturi telegrammid. Wienis spt, Saksa keiser Willem  on nüüd Wienis, Eila oli keisri kojas  suur pidusöök, millel keisU"Prants Joosep  oma sõbra ja lepinglase Saksa keisri termist jõi. Keiser Willem wastas, et tema  wana-isa wiimne tahtmine olla teda Wieni toonud, ta juua ka oma lepinglase Austria - Ungari keisri terwiseks. Austria keiser jõi siis tubli Saksa sõjamäe termist, Aetsröuris 23, spt, --Raha miinis  wilja wedamist wäljamaale kergitab selle läbi, et waljamaalt kottisid saab tollita  Wene maale sisse tuua, Wienis 23, spt, Keiser Willem ja keiser Prants Joosep läksiwad täna jahti pidama Murzzuschlagi, Londonis 23, Alustades mägedes Indias on Inglased juba Aasia rahwastega lahinguid pidanud ja Katkoi linna sisse wõtnud, Wienis 23, spt. Ajaleht „Correspondence  de l'Est" kirjutab, et Saksa keiser saab kõik tegema, ei Wene ja Austria wahele  parem olek tuleb, kui ka asi raske olla, Wienis on korda läinud näidata, et Wene keiser muud ei taha kui rahu, -Ha Bulgaria  asjus olla ühendust loota. M 110 Postimees. 1888,