P Linnaameti nõnntuS, kõrtsist künni Sv peale mäyendava ja mõnda patta trahteritest puhastada, nagu mnllu > uwittA-wõeind. SM> jume tuli weel lKiesenkamM  uulitsa majaperemeeste palme, ka seda uulitsat trahteritest  puhastada. Lianasoadik Henbel räägib selle waSta, see saab aga fiiSki nõmttS wvetnd. 3) L i nna ameti nõnutnS, Üht palwekirja Ritgi- Walitsusele sisse anda et need summad, mis tänine Rahukohtule  ülespidamiseks, 36,000 rubla, stSse maksetud on, kuna Rahukohtud meel asutatud et ole, limale pruugitawa!S  antud saaksiwad. See msuu saab waSta.«Setud. 4) Koitjärwe walla talukohtade müümine. Liuna' saadik Jakobson pärib, et müimise kontraktidest fee punkt kustutatud saaks, mld talukohtade omanikudele jahti ja kalapüüdmist keelab, ueuda ka, et iga talukohale luba autud saaks, weökit ehitada. Linnapea ja teised mastawad. et jahi ja kalapüüdmise luba muud ei tähendaks, kui lindude ja kalade häwitamist, et weökide õigus ka teistes mõlsades linnale jäänud on. ja et Koitjärwe taluperemeeste käest rohkem hinda et pärita, kui teistes waldades päritud sai. Ltnnasaadik vou Baggo annab uöuu, ka üht metsamahi kohta ära müia, sest et see talukohtade wahel seisab ja Koitjärwe metsa kohta ühest metsawahist küll on. Selle waSta sai tähendatud, et linna walitsuõ olla talukohad odawa hinnaga peremeestele müia pakkunud, aga mõisamaad  sellesama kaubaga müia olekS ülekohus linna waSta, sest sellest tuleks linnale kahju. NõuukS sai mõstud, üksi talukohtasi, ette määratud hinnaga ja ette pandud kontralti järel ära müia. 5) ja 6) Linnasaadik E Erbe sai esiteks Ltmanõmmikn asemikuks ja stiS Linnapea asemikuks malitud.  7) Brinki maja, mis linna oma ou, parandamiseks  sai 577 rubla lisa lubatud. .. * 8) Rahaarwu (Bndjet) ja Ulewaatamise komuiissiont  liikekS sai Linnasaadik M. Schmtdt walitnd, Linnasaadik  Kork'i asemele, kes sellest ametist tagasi astunud oli. S) Wah i m a j a , Politsei kasarmi waSta, ära mütmine,  rohkem pakkumise teel, sai nönukS wöetud. Pakkumine on 2000 rublast algata. 10) Kala maia uulitsa majaperemeeste, palme peale sai nõuukö wõetud, lulemal suwel ka senna mee- ja gaasi märgi torust panna. Kuida , Liibami Zeitu ng" kirjutab, jääda lulemal aaStal need paelad maha, mis peenema mii na pudelite  ümber olema peamad. Selle asemel saada joomamajade  patenlid kallimaks pandud. /Walitsuse Teadaandja" sõnumite järel ou öösel, 8. ja 0. Mihklikuu pääma mahel, Kurksi raudrüülled Tihhou Gmematsh ja Pettt WaSsiljew kakS meremeest surmast peastuud. keõ ennast maSti külge kinni sidunud ja juba üSna mõimalumad oliwad. Nende pool lämmatud hädakisa peale medasiwad mahwad mehed paadi merde ja wedaflwad seda oma taga läbi kohama laenete, kuuni nii sügawasse mette jöudstwad, et sõuda ja läbi laenete õnnetumatele  appi minna wõifiwad. Tallinna LinnawelSkerikS on R. Feldhuhn nimetatud, ära surnud Collegien-Registrator Fridrice asemele. Selle kuu 7. pääwal sai Tallinnas miinalaat peetud. Palju ja elawat tegemist seal et olnud, sest läbisttkku  ou liialine mi hm kartuhwletele ikka nii palju kahju teinud, et rohkem saada ei arwata, kui umbeS 7» lägu keskmisest arust, ja ka nendest on palju mädanemas. Kartuhwlid  on, 1 rubla 40 ja 1 rubla 30 kopika eest tünder, natuke kaubeldud. Pahategudest on Tallinnas ja ümberkaudu ikka meel mäga palju kuulda. TeiSte teSkiS oi» ka ühe Waida taluperemehe poeg oma isa raha, 58 rubla, ära waraStanud, ja on oma isa poolest Politsei kohtu nuhtluse alla antud. See on aga rõõmustan?, et Tallinna Politsei  nüüd enamist kõik margad ja Margused kätte saab. Selle kuu 8. pääma õhtal jäi Tallinna altlinna hingekirjaline Johann Habeunann sadama raudteel mashiua alla, ja sai surma. Tartust. Wäga imelik on see, et tulepanemine Tartust ei lõpe, kui ka see noor meeS liuni on, kes ennast kord tegijaks tunnistanud, kord seda salgauud on. Nenda on Kuusiku maja põlemine, öösel 26. ja 27. pääma wahel, millest wiimaseS numreS kirjutasime, kahtlane. Mihklikuu 28. Pääma õhtal oli ülema kooliõpetaja Treffner'i maja Tähkmere maantee ääreS põlema pistetud, kuida Politsei  läbikuulamised selgeks teinud on, ja sai sume waewaga  kustutatud. Selsamal uulitsal ja selsamal aeal on ka Professor Bö ttcher't maja põlema pista katsutud, mis aga õnneks nurja läks. Kohtu poolest pakutakse sellele 1000 rubla, kes kurjategijate jäljtle juhatab. Öösel, selle kuu ü. ja 6. pääma wahel oli Kansi majades, Jaama ja Paju uulitsal, mis juba enne, öösel Näärikuu 5. ja 6. pääma wahel, põlema läinud oliwad, uueSte, klltda arwatakse,  ühe» tühja» korteris tnli lahti läinud, ja sel korral põles üks maja maha, sest et juba leektS seifis, kui tule- tõrjujad chttGM jÄchftvad ja ei ÄMt Mett saada ei olnud, öösel selle küu ja !). pääma wahel põles Kerwe maja, Alee uulitsal, maha, kuS juures üks sandist ehitatud weranda maha kukkus ja neli inimest pslewa puru all mattis. Hoolsa tööga saadi neist kaks terwelt mälja, teised kakS on aga wiga saanud ja saiwad kliinikusse saadetud. Öösel oli palju wihma sadanud ja tuletõrjujad oltwad ka omalt poolelt seda täitsa Uutanud, mida kustutada suudeti, siiski pidiwad nemad teisel paamal kell 12, uueSte senna ruttama, sest seisma jäänud jägn sellest majast leekaS jälle. RahwaS keS Ümberkaudu seisis, kallaS rohkest sõimusõnu majaperemehe peale, keda põlema waremete wahel leiti. Rohkem et ole selle tulekahju tõusmise üle kirjutatud. Et tulepanijate sugu Tartus meel kõik luku taga ei ole, seda on selgest näha. Kes ja mis need on, seda ei tea keegi. Kas Schwarz trende seltstlane oli, see ei ole ka meel selge. Kui meie aga nende tulepanemiste peale mvtlcme,  mis nüüd juba aastate kaupa Tartus ja ümberkaudu  kõiki kohkuma panemad, siis tuleb meile üks aealoulik  asi meele. Kui keskaeal, nimelt Spaanias, nõiaprotsessid  kõige koledamast õttseflwad ja nõidade tuleriidad leekafiwad, siis tõusis üks imelik maimutöbi rahma keskis. Mitmed ja mitmed tumnstafiwad ennast nõiaks, ilma et keegi nende peale kaebanud oleks. Hirm ja jälestus oliwad  neid selle asja kohta segaseks teinud, kuna nende maim muidu terme oli. Kas ehk seesugune tõbi ka Tartus ei wöiks tõusnud olla? Kas ehk mitmekordsed tulepanemtsed, just selle ühenduse korteris, kelle liige Schwarz oli, ja tema kõige ligema sõbra õnnetu surm, tema meelt selle asja kohta seganud olla et wõt? Märt Milt ou Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi juhataja ametist tagasi astunud ja tuntud kirjamees ja kooliõpetaja J. Tülk tema asemele malitud. —Rõõmuga soowime meie selleks mahetuseks nimetatud Seltsile head õnne. Kanepist. Kanepi kirikuõpetajaks ou Caudidat Johannes Falck malitud. Nsolt. Kuida juba enne kirjutati, oli Nõo kirikuõpetajaks  Caudidat Hugo Treffner malitud, see malimine aga mõne wigaduse pärast ülemalt poolelt tühiseks mõistetud.  Uue walimise juures langesiwad 10 häält H. Treffueri peale, 11 häält Saaremaa Kaarma kiriku õpetaja M. Lipp' i peale. Üks hääleõiguslaue ou puudu olnud. Kihno saarelt. Hiljuti saiwad Kihu» ja Domasnäfi tuletornide ülemad mahetatud. Esimene oli õnnelikult aurulaewaga Kihnole toodud, kui aga teine oma asjadega aurulaema peale pidi wiidud saama, lvi raskest last'tud paat ümber ja seitse meremeest uppusimad ära. Teine paat, kus tuletorni ülem oma perekonnaga peal oli, peastö maale. Riiast. WttmaSte Maasaadikute walimise iile oli ms ae Läti ja Weue walija poolt Senatis kaebtust tõstetud. Niitid on Senatist otsus tulnud ja selle järel Kaluingt ja tema seltsimeeste kaebtus tühjaks mõistetud Peterburgist. Pühapääwal, selle kuu 1. pääwal jõudstwad  Majestätid Keiser ja Keisri-Praua, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujarje-pärija ja teised Keiserlikud lapsed Kronstadti lahe peale, ja nendega ühes tuli ka Daanimaa Priuz Woldemar. Keiserliku söidulaewa saatjaks  oliwad soidulaew aurulaewad „ Euroopa" ja Mlüdimir Monomah", kes Hiomaa tuletorni juures Ketserliku laewastiku wasta tulnud oli. Lahe peale oliwad K.iferltk Kõrgused Suurwürstid Wladimir Aleksandrowitsh ja Mihhael Nikolajewitsh. Keisrikoja Minister, sadama kommandör oma stabiga ja Kindral.Adjutyntid vou Richtec ja Tsherewin wasta sõitnud. Pärast Jumalateenistust oli homikulaud kaetud ja löune aeal sõitsiwad Majestätid söidulaewa peal sPeterhost. Seal oliwad kõik Keisrikoja liiked, Mtnistred ja teised kõrged ametnikud Majeftätist sadamas ootamas, ja Peterhofi liuna pealik, Kiudral-Major Arapow oli KeiSri-Prauale ühe uhke lillekimbu  teretamiseks toonud. Sadamast,Kottashe" paleesse sõites satwad Majestätid söeawäest ja rahwahulkadest watmustatud  rõõmuhöiskamisega teretatud. Nüüd on Majestätid  Keiserliku perekonnaga Gatshinas elamas. ükS haruldane w õera s, Jerusalemma Patriach Nikodim ja mitmed teised kõrged waimnlikud ametnikud pühalt maalt, on Peterburgis. Selle kuu 7. pääwal satwad  nemad Gatshinas KeiSri Majestätide poolest, Kuningliku  auuga wasta wõetud. Weue Talurahwa Laenubank on selle kuu 7. pääwal, Keisri Majestäti poolest kinnitatud. Laenu wõiwad sealt saada: l) mitmed külakogudufed kokku, kui nemad oma kogudusemaa kõrwa maad osta tahawad ja üksteise eest laenu tagasimaksmises wastawad. 2) Üksikud täielised külakogudufed, kui nemad maa juure-ostmise üle nõuu wötnud on ja kui kaks kolmat jagu kõigest peremeestest sellest osa wõtawad ja üksteise eest waStawad. Üks hirmus mõrtsukatega on Mihklikuu 27. pääwal Peterburgis tehtud. Lese, K. F. Golubew'i poeg Sergei, 22 aaStat wana ja Pelerburgi suurkooli õppija, on oma 18 aastase wenna Wladimiri, wWdis surnuks löönud. SiiS jöt tema rahuga teiste keskiStheel ja tahtis waremini suurkooli minna, sest et sel pääwal Turgenjewt matused oliwad. Kui päriti, miks Vladimir weel üles tõusnud ei ole. siis kostis Sergei täie .rahuga: „Tema ei tõusegi, tema on surnud, mina tapsin tema mra,.seft-jsee oli temale ette määratud Õnnetu noormees on läbikatsumiseks  segameeltste hospidalisse wiidud. Lepituse'kiriku põhjuskiWizM seAMuK.WMwaI  pandud. Keiser ise ja teised kõrge Keisrikoja liiked oliwad pühitsusel. Kirik saab , Ülestõusmise nime peale pühitsetud. Wõeralt maalt. Austria-Ungrumaalt. Szegedini linu Ungrumaal, mis kahe aaSta lläbt ära lõhutud sai, on nüüd juba jälle, uhksmini km enne, üles - ehitatud. Selle kuu 2. pääwal tuli Keiser Franz Zoseph senna- ja sai rahwa poolest  suure rvömuhMkamisega teretatud. .Keisriga tuli ka ülem Minister Tisza. Nemad oliwad kolm pääwa Szegedinis.  Greekamaa Kuningas ja oliwad Daanimaalt tulles Viinis, ja saiwad Keisri poolest suure auuga wasta wöetud. Greekamaa Kuningas on ühe AuStria rügementi auupealikuks nimetatud. Mvfkwa Kindral-Kubernör,  Vürst Dolgorukow on Keisri sutul olnud ja-oma tänu selle ksrge Austria auutähe eest tunnistanud, mis temale kroonimise aeal saadetud sai. Konstantinoplist. Khios e saarel, Syras, Dardanellide ümberkaudu, Smyrnas ja Aralikis on ftlle kuu -4. pääwal raske maawärisemine olnud. Palju majast on lõhutud. Mitu sada inimest on lurma saanud. Aasiast. Sõnumid mis Khiinast ühe Mmeeria aealehele tulnud on, räägiwad suurest kihisemiftst rahwa keskis. Kantonis on läbikäimine Inglaste asutuse ja linna wahel täitsa seismas. Igal pääwal kisub Politsei Wize-Kuninga maja küllest mässamise kirjast maha, mis öösel üleslöödud oliwad. Nendes ähwardakfe kõiki Eurooplast surmata ja kõiki nende warandust häwitada, kui Prantsusmaa laewastik linna peale kipuks. Halw rahwaS olla mässamiseks ette walmistatud ja igal silmapilgul olla paha maimu AMeekamist  karta. Juba niitid -saada kõige kõrgemad ametnikud (Mandarintd) linna uulitsatel awalikult teutatud. Ümberkaudsetest  kindlustest kogutakse Wize-Kuninga kaitsemiseks sõeaiväge kokku. Eurooplaste asutus seisab 6 sõealaewa kaitsemise all. SõnuMisaatja oli WizckKuttinga jutule kutsutud,  pärast aga tulemata jääda palutud, sest keegi ei wõiks tema elu eest hea seista, kui tema läbi Kantoni uulitsate -sõidaks. Ka teistes paikades olla -Eurooplaste elu wäga kardetaw; ka Hongkongis kogutakse fõeawäge. Priitahtliku wöitlejate tarwts on föeariistn muretsetud ja ööseids wahtist on kahekorra, läbi uulitsate käima pandud. Ameerikast. -Sõda Peru ja Chili wahel, keStab ikka weel edasi. Arequipas on nende PeruanlaSte kogukonnad nõuu pidamas, kes järel anda ei taha. . Nende wasta M Chili poolt uut söeawäge saadetus kes linfla fisse.mõtma ja Kindral Iglefias'i Perule PrasidentikS peale sundima peawad, et jälle üks kindel walitsus oleks,, kestW .rahu.sta lepituse üle kaubelda wõiks. Suurem jägu rahwast igatseb rahu, aga weikem jagu paneb ikka weel selle natuke raske kauba wasta, millega Chili walitsus rahu teha tahab. See weikem jägu tahab endist Presidenti, Montero't walitsuses  pidada, ja Montero ise ei taha ka oma paiga pealt lahkuda. Wist on pea jälle werewalamist oodata, mis Peruanlaste weikema jäu wisat wastapanemist lämmatab  ja seda pitkalist sõda lõpetab, mis nüüd juba mitu aaStat kestab ja kõiki kauplemist Löune-Ameerika läänepoolses  randas takistab. St. Thomas' e saarelt tuliwad juba mõne aea eest sõnumid mässamiste üle, mis nimelt sealiste Neegrete läbi tõstetud on. Mihklikuu M pääwal on mustad -inimesed Port-au-Prince linnas uueste suurt kära teinud ja wõeraste kaupmeeste peale tunginud. Palju on põletatud ja Mkvitud,  ja ka mõned tapmised on ette tulnud. Konsulid pidiwad  soldati läbi kaitsetud saama, keda Euroopa sõealaewade pealt, mis lahe peal asju pealt waatawad. appi saadeti. Kui linna põlema lasta ähwardati, sus pugefiwad mässajad oma urkatesse tagasi. Prantsusmaa sõealaew ,Le Chasseur"  on 180 põgenejad peale wõtnud. Kõik wõerad Konsulid ja soealaeivad oliwad ühel meelel. Kirja wastused. W. N.—S.: Täname kirja ja saate eest. Teisel korral rohkem. J. K. R.: Kätte saadud. Seisab weel läbivaatamise all. Mitu Eestlast: Peab teiseks korraks jääma. El mahtunud  enam. J. R. U.: Täname ja palume ülema Põhjuse pärast sel korral vabandada. Kiriku teadused. Zaani kirikus: 16. Oktoobril teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwaft. Pärast lõunat peab pastor AsSmuth lastele jumalateenistust. 19. Oktoobril kellu 5 peab pastor AsSmuth piibeltundi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühapäev -sel 16-sel Oktobril lauarahwaft waStu. Lauale kirjutamine on laupäew enne .lõunat kellu 9—12, pihti laupäew kellu 1. Wha-wailNU-Kirikus teeb pastor Bergwitz 16 mal Ottoobril jutlust ja wõtab lauarahwaft.