Sakala 19. Viljandis, 18. Mailm Mewal 1883. vi. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajalcht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Awalik wastus õpetaja herra J. Hurti „awaliku  kirja" peale, 111. Oma-walitsusest ja Wenemaa V. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Kirikiand Hmt'i tiri Aleksandri abikomiteedele; kroonimise püha jutluse põhjus; „Balt. Westn" sõnum; õnnetused. Pärnumaalt: Äkepulga tahuja. Tartust: Ülesse löödud kirjad; Senatori herra Manassein Tartus. Tartumaalt: Hurt'ile. Riiast: Kuberneri herra tagasi. Peeterburgist:  Kroonimisest. Kuulutused. Kartlikud tunmd. 111. Toitudest. 11. Mõnesugused sõnumed. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastuscd. Awalik wastus õpetaja herra J. Hurt'i „awaliku kirja" peale. 111. Et Kõu mõisa (Wolmershof) wälja rentimisega sugugi ruttu ei olnud, hakkas prohwessor Koeler töiste Peeterburgi õpetatud Eestlastega, kelle seas reaalkooli ja gimnasiumi õpetajad Thomson, Luick ja Roose oliwad,  Aleksandri kooli pöhjuskirjade üle nõuu pidama, et kas mitte õigem ei oleks, Aleksandri kooli reaalkooli järje ja õiguse peale seada. Kommisston sai siis põhjuskirjad  prohwessor Koeler'i käest mitme tähendusega tagasi ja seadis nad Wenemaa reaalkooli põhjuskirju tähele pannes, reaalkooli järje peale. Kommissioni tööd oli üksnes kohati tarwis muuta nõnda ligidale  Wenemaa reaalkoolile oliwad uue aasta ümber prohwessori Koelerl kätte saadetud Aleksandri kooli põhjuskirjad saanud. Aastal 1869 riigiwalitsuse poolt kinnitatud esialgusid  põhjuskirjad, nagu all pool näitan, ei ole sugugi selle toimenduse wastu. Neis ei ole mitte ühe sõnagagi üeldud, et Aleksandri kool peab kreiskooliks saama, waid neist on näha, et ta peab kõrgem olema, kui kreiskool. Küünla kuu lõpul (1882) sai kommisston  pöhjuskirjade ümberseadmisega Wenemaa reaalkooli sarnatseks walmis ja pani Juuni kuu peakomitee koosolekul  1882 suurele kogule ette, sest ennem ei kutsunud  president Hurt peakomiteed ja abikomiteede saadikuid  kokku. Sellel peakoosolekul oleks wõinud põhjuskirju  ette panna ja wastu wõtta, aga presidendi Hurti ja abipresidendi waielused peakoosoleku poolt tehted otsuste täitmiste wastu, wiitflwad jälle aja ära. Wiimaks kui nende wastupanemised enam midagi ei aitanud, kui H. Treffner oli peakomitee ja abikomiteede  ühenduses tegewust soowinud, nimelt kui mitu abikomiteede saadikut ükstõise järel ülesse tõuuflwad js kindlal meelel lühikeste sõnadega teada andstwad, et nende abikomiteed enne oma korjatud raha peakomitee  kätte ei anna, kui möödaläinud aasta (1881) Augusti kuul walitsetud kaks uut kassahoidjat ametisse on seatud, andis president Hurt järele ja kuulutas pärast weikest wahe aega omalt poolt: et Aleksandri  kooli asjaajamine edespidi peakomitee  ja abikomiteede wahel ühte wiisi saab toimetatud; et abikomiteed wõtawad kõik wastutamise ühte wiisi oma peale; et kassahoidja abiks olgu siis herra d Sachs ja Goldmann wastu wõetud; et koosolejad abikomiteed ja peakomitee ühtlasi liikmeid peakomiteesse waliwad. Nende herra Hurti poolt ettepanekute seas keda ta omas awalilus kirjas ei nimetagi, nagu ta üleültse sellest peakoosolekust mööda läheb ja selles ette tul- nud asjad järgmise peakoosoleku veale paneb oli mõndagi, mis enne õiendamist oleks tahtnud, nimelt see, et abikomiteed ei olnud oma woli ja wastutamift  peakomitee kätte ära annud, waid ikka ühte wiisi oma asja ajamist toimetanud, et aga küll wiimsel ajal peakomitee juhatusi poölt paljalt taheti seda woli ja wastutamist abikomiteede!t ära wõtta —, aga see kõik jäeti peale nimetamise pitkemalt seletamata ja oldi selle lootusega rahul, et nüüd jälle üle mitme aja wõib asjalikult nõuu pidada ja otsust teha. Selle Juuni kuu (1882) peakoosoleku lõpu poolel panin mina Aleksandri kooli, kui reaalkooli plaani peapõhjused ette ja kui president Hurt, abiprestdent M. Jürmann ja kassahoidja õp. Eisenschmidt  sille wastu, töised kõik aga, nimelt prohwessor Koeler, kommissioni liikmed, seminari õpetaja Kurrik, kreiskooli õpetaja Kunder ja ajalehe toimetaja Kõrw nende wastaliste mõtted tühjaks oliwad seletanud, tehti otsust ja terwe koosolejate kogu, peale nende nimetatud herrade, tõuusis Aleksandri reaalkooli  poole ülesse. Selle peale lugesin mina ühe suurema osa Aleksandri  reaalkooli põhjuskirjadest, millega koosolejad wäga rahul oliwad. See on Aleksandri kooli pöhjuskirjade ajalugu (historia). Aga waatame natukene weel tagasi, kuidas õp. herra Hurt sellest samast asjast omas awalikus kirjas räägib. Op. herra Hurt kirjutab: „Aasta lõpul 1882 nõuudis riigiwalitsus põhjuskirju sisse, mis pidi tehtama?"  Selle peale wastan: Riigiwalitsus ei nõua iialgi midagi seaduse wastu üle pea kaela korratumat toimetust. Kui riigiwalitsus nõudis, et põhjuskirjad ruttu sisse antakse, siis oleks pidanud temale ära seletama,  et Januari alustusel peakoosolek kokku tuleb, kommissioni töö wastu wõtab ja siis kohe põhjuskirjad saawad sisse antud, ja paluma, et senni oodetaks, et muidu põhjuskirju seadusliseks ja korraliseks teha wõimata.  Oleks seletus ja palwe nõnda õigel wiisil ette kantud saanud, külap siis riigiwalitsus oleks sellega rahul olnud. Umbes Januari keskel (1882) oleks wõinud õigeid põhjuskirju sisse anda. Ega needgi põhjuskirjad, mida õp. herra Jürmann sisse andis ennem, ehk ommete mitte palju ennem sisse antud ei ole saanud. Oiete pidi asi ülemal pool ära seletatama,  tööd pidi walmis teha lastama seda pidi tehtama! Ei oleks aga ootamine sugugi kuidagi wiisi wõimalik olnud, siis pidi peakomitee juhatus tõutama, et põhjuskirjad Januari esimeste päewade sees kui kommissioni tööd riigiwalitsusele antakse, et riigiwalitsus  üleüldist märku asjast saaks ja et siis needsamad  põhjuskirjad Januari töise poole sees suure kogu poolt siit ja sealt weidi muudetud ja kinnitatud wormil  riigiwalitsusele kätte antakse. Seda tõutust ei teinud  aga õpetaja herrad Hurt ja Jürmann mitte, ehk kommissioni poolt seda küll nõueti; nende plaanidesse ei passinud niisugune tõutus mitte. Op. herra Hurt kirjutab: ..Kommissioni töö läks wäga pikaldaste edasi." See tunnistus on walsk ja ülekohtune. Kommission waliti Augusti kuu lõpul 1881, tema tööd oliwad Detsembri kuu lõpul juba walmis ja Januari esimestes päewades 1882 juba prohwessori Koeleri käes. Kommission nägi suurt waewa, tegi hoolega tööd, sai ruttu walmis. Temal ei olnud põhjuskirjad mitte üksnes „läbi katsuda," nagu õp. herra Hurt ikka ütleb, waid ta pidi nad suuremal jaul ümber tegema. Jah, kommission tegi auusaste ja hoolsaste tulewase ülema Eesti rahwa kooli kasuks tööd, pidi seal juures weel mõne peakomitee  liikme wastu wõitlemise tööd tegema, ei nõudnud  midagi kiitust. Et oma ütlusele, „kommissioni töö läks wäga pikaldaste edasi", tõe nägu anda, kirjutab õp. herra Hurt: „Ülemal nimetatud kommission jõudis  sügise 1882 Oktobri kuus oma tööga walmis." See tema ütlus on jälle imeline julge. Kudas kommission siis alles sügise 1882 Oktobri kuus oma tööga walmis sai, kui juba Januari algusel 1882 temalt walmistatud põhjuskirjad prohwessor Koeleri käes oliwad ja kui ta töist korda reaalkooli nimelised põhjuskirjad juba Juuni kuus 1882, kui oma walmi töö peakoosolekule ette pani, õp. herra Hurti enese juhatuse all peetud peakoosolekule ette pani, nagu ülemal  jo nägime?! Siis kirjutab õp. herra Hurt oma wiimate nimetatud  lause järele: „Aleksandri kooli põhjuskiri  oli mitme poolse soowimise peale reaalkooli kraadi peale ülendatud ja sellega oli esialgune programm  muudetud." Selle wastu kostan: Esialgune  programm ei ole sellega mitte muudetud saanud)  esialguses, riigiwalitsuse poolt aastal 1869 kinnitatud  programmis, mis aastal 1871 H. Laakmanni juures trükitud, seisab sõna sõnalt nõnda: „1. Aleksandri  kool on kõige ülem Eesti rahwa kool ja hakkab oma koolitamist sealt, kus muud Eesti koolid praegu teda lõpetawad." „2. Aleksandri koolil on 4 klassi ja täis koolitamise aeg kestab 4 aastat." „3. Koolipoissa  wõetakse iga kooli aasta hakatusel wasta ja nõuetakse wasta wõttes nende käest üleüldse seda teadmist ja tundmist, mis Eesti poisid kihelkonna koolides saawad." Seda programmi on Aleksandri kooli asutajatelt  Augusti kuul 1881 walitud põhjuskirjade kommission  tähele pannud, selle järele põhjuskirjad laiendanud.  Meie kommission on Aleksandri kooli õpetuse esiotsalise eeskirja järele nelja klassiliseks seadnud, nõuab wastu wõttes koolipoiste käest seda teadmist ja tundmist, mis Eesti poisid kihelkonna koolidest läbi käies on saanud. Meie paremate kihelkonna koolide  õpetus aga lähäb täielise kreiskooli alumise poole, ehk ka alumise kahe kolmandiku õpetuse programmiga enamiste ühte. Kui meie nüüd tahaksime Aleksandri kooli kreiskooli programmi peale seada ja temasse kihelkonna  koolidest poissa wastu wõtta, siis peaksime Aleksandri  kooli paljalt ühe, pooletõise ehk, kõige täielikumalt kahe klassiliseks seadma kuhu jäeks siis esialgune programm, mis nõuuab, et Aleksandri koolil peab 4 klassi olema? Meie põhjuskirjade kommission waatas nende põhjuste peale, mis aastal 1869 riigiwalitsuse poolt kinnitatud, mõtles praeguste kihelkonna koolide õpetuse järje peale ja tegi oma õpetuse  programmi ehk õhetuse eeskirja praeguste paremate  kihelkonna koolide õpetusest peale häkkates 4- klassi