ja pisaratega katnud. Tagafiwedajad jätakfiwad edenduse Litsemad põllud tlma hoomickta söödiks, kui oma nukrat himu tüita wsikfiwad, ja ka nemad on sagedast mõnda vttsewat elu oma himu ohwrikS pärinud. Kui meie nüüd nende wooluSte peale waatame, mis meie kodumaal ilmuwad, fiis neame tunnistama, et nendanimetatud  rahwuSlik erakond juba kardemwal kombel juurekiskujate  ehk lõhkujate teele nihkund on. Nemad ei taha manast pühitsetud mälestusest ühtigi üle jätta, maid tahawad  kõiki juurtega wälja kiskuda ja kõiki maha lõhkuda, mis nende teele takistuseks on. ,EeSti Postimees" ise tunnistab seda õige ettewaatamatal kombel, kui meie peale kaebtufl tõstab, et meie ,u ut e seaduste sekka midagi mana asja" jätta püüaksime. Küll wist jo stiS tema ja tema erakond kõiki seda maha lõhkuda himustab, mis mana on, ja seda juhtnööri katki rebida himuStab, mis rahwast kindlal joonel talutab. Ja nemad e! ole ka oma kindlat eesmärki awaldand, waid kihutawad aga edasi tormama ja kõiki maha lõhkuma, mida meie efiwanemad ehitafiwad ja mille katuse all meie tänine marju maailma tormide eest leidnud oleme. Kõik märgid täheudawab selle peale, et meil siin mitte tasase wabameelistega  tegemist et ole, waid juure kiskujatega ehk lõhkujatega. Za nende juures, keda nendanimetatud ,rahwuslik" erakond ,wanameelisekS" nimetab ja keda see erakond rahwale nagu tagafiwedajaid ette kujustada püüab, nende juures ei leia meie mitte üht ainust märki, mida tagafiwedamise  nukra himu peale tähendada wstks. Just nende nõuuga ja suuremalt jäult nende jõuuga, keda,rahwuSlik" erakond seks" ja tegafiwedajakS nimetab ja sõimab, just nende nõuuga ja jõuuga on rahwale kõik kindlad  edenduse teed ehitatud ja sillutatud. Kirikuõpetajad, keda ,rahwamehed" nimetawad ja kelle nurjatumat sõimamist ,aktideks" ja üheks ja teiseks meie ,rahwamehed" salliwad ja kaitsewad, need on oma ametliku  tallituse kõrwaS Eeski keelt ja kirjandust hoidnud, sigitanud ja kosutanud, need on rahwa tuimuse waSta mõidelnud, koolist juhatanud ja kosutanud, ja on ka neid laulukoorist ja muustkakoorifi asutanud, millest ,rahwamehed"  nüüd tagajärel rahwale nii suurt kosutust ja puhastust  ette kuulutawad. Ja need, keda .rahwamehed" iseäranis  , Saksaks", ,wõerakS", ,orjuStajakS", ,tagafiwedajakS"  ja keS teab kelleks nimetawad, need on oma kulu peale rahwakooli põhjust pannud, on Seminarist, Kihelkonna-koolist  ja Külakoolist asutannd ja ülespidanud ja keemad seda ikka meel; ja nemad on rahwast juhatanud, wahest ka sundima pidanud, oma lapfi kooli saatma. Nemad  on oma kulu peale talukohtafi müümiseks kõlwuliseks teinud ja ka selle juures wäga sagedast enese waSta wõitlema pidanud. Ja nemad on laenulaeka talukohtade  ostjatele lahti teinud ja sealt palju lasulisema kaubaga raha laenuks annud, kui seda sellest kaSsast saada on, mida nüüd Kroonu poolest Wene seespidiste kubermangude  talurahwa heaks asutada tahetakse. Kui mõisnikud  talukohtade päriseks ostmist mitte ei soowiks, ega nemad fiis ometigi ise talurahwale seda raha kasuliku kaubaga kätte ei toimetaks, mida ostmiseks tarwiS läheb. Za kui talurahwas oma koguduse asjade isetallitusele kutsutud sai, fiis oliwad jälle need ,wanameelisekS" sõimatud  , Saksad", keS rahwast sõna lausumata sellel uuel edenduse teel juhatafiwad. Kõik need, ilma ühegi kärata ja kiitluseta korda saadetud  tallitnsed, mille arurida meel palju pitkenda wöiks, kõik need tarwitawad nii palju hoolsat ja tüditawat tööd, tui need ei aimagi, kes ise wähem ehk rohkem oma enese tegema! kätt nende tööde külge pistnud ei ole. Kõik need tööd, mis muist ,Sakste" eneste nõuu peale algatud, muist lahke osawõtmisega , Sakste" jõuuga ja nõuuga tuetatud ja edendatud saiwad, kõik need on kindlad ja tähtsad märgukiwid rahwa õigel, tasasel ja kindlal edenduse KuS on fiis need märgid, mille järel ,rahwamehed" meie kodumaa mõisnikust ja kirikuõpetajaid ja nende erakonda  ,wanameeliseks" ehk koguni ,tagafiwedajaks" tunnistada  wõiwad? Nende meeSte keSkis, kes meie kodumaa  politika asjus wähegi tähtsalt tegewad ja mõeduwad  on, nende keskiS ei ole wanameeliseid, weel wähem on aga nende keskis tagafiwedajaid. Need kelle wasta ,rahwamehed" sõimates ja waletates ja tolmu pilweid  üles keerutates wõitlemad, need on w a b a m e e l ised  tasasest jäutusest. ,a on alleshoidjad, keste wahel oma keskis kusagil suuremat tüli, weel wähem wihawaenu olla wõib. Aga kes ja mis on ,rahwamehed"  ? (Lõpetus jääb tulema.) Omalt maalt. Tallinnast. Meile on ühe rahwakoolmeistre poolt järgmine kiri saadetud: « , h e surm on tuhandete rahu. Aealeht , Sakala* tegi endise toimetaja all oma lugejatele kangeSte ,kolli/ Ksik EeStimaa kubises tema üteluste järel ,ära- Meie rahwa waenlasi", .roomajaid/ .kirikiafi", .Baltlasi" j. n. e. otsast otsani täis, ja uu st sigine? ühtelugu  ikka peale. Ja miks ka mitte! Reed v limad jo ksik isamaa paremad pojad, kes .Sakala'' tembutamisega rahul ei olnud. suu ja sulega tema waMa seisiwad. Ja iga pääwaga kaswaS nende hulk suuremaks, kes Jakobsonile  selga põörafiwad. eal lau see alaline kisa ja lollitamine tuligi, ja .Sakala" püüdis oma lugejatele nii palju tuhka filmi puistata, kui wähegi mõimalik oli. RahwaS sai nii üleSse erutatud ja umbusklikuks tehtud, et mõni ei usaldanud enam ifemaflki, weel wähem teist. Za seda .Sakala tõtt" usuti hoopis rohkem, kui päris tõtt, sest see meeS oskas rahwa rumalust oma kasuks tarwitada ja tooreid maimust enese lipu alla koguda. Mõnigi lollike, kelle teadus ja silmaring üle läwe ei ulata, tahtis asjus teada ja kaasa rääkida, miö temast nii kaugel ja kõrgel seisawad, nagu Himalaja mägi mulimulla hunnikust.  Sakalased olnvad jo imetargad ja eneste meistrist eruks ja peruks lollitatud. Jakobsoni surmaga kadu stwad  kõik kollid ja kollitamised korraga ära, nagu maimud kukelauluga ennemuiSteseS juttudes. Tänu taewale I see on nüüd möödas ja rahwa .wähihaigtts (KrebS) on paranemas.  Eksitatud ja pimestatud inimesed halkamad selguma ja endine üksmeel saab wiStiSte jälle lagast tulema.  Kõigest sellest ei maksaks muidu rääkida. aga et .Sakala" lubatakse .ikka Jakobsoni waimuS wälM anda", siis on karta, et endine maimude tantS ja kollitamine  Eestirahwa igaweseks häbiks, jälle peale hakkawad. SiiSki loodame, et rahwas juba nii wõrt selgunud on, et Jakobsoniga mahamaetud kollitamist enam elule ei lase ärkada, maid rahulise ja tasase maimuga enese elu edendab. Ehitagu temast pimestatud jüngrid temale sammast ehk kabelit, üks puhaS, aga mõistlikud inimesed ei saa selle tarmis mitte kopikatki ohwerdama, maid röömuStawad endil  nõore ühenduse üle, mis armutuma lõhkumise järel, kallil kodumaal jälle on tärkamas. —. Meie kodumaa awalikud ja alalikud tMikihutajad on omas tujus, nimelt meie maakiriku waSta, juba nii hädaliseks läinud, et nemad isegi enam aru ek saa, kell-' eest ja kelle wasta nemad käralsewad. Nenda arukad uueste ärkauud R. (?) kihelkonna kirikuõpetaja sissetulemist, leiab seda liig suure olema ja annab nõuu, Senatori läbi selle Vähendamist pärida. , Virulane« kaebab, et H. kihelkonda? möldrid iga paari weSkikiwide pealt kirikuõpetajale ühe fia kintsu maksawad ja teised ,rahlvusltkud« lehed..kurdawud, seda kurwa lugu .Viru- , Ärritatawaid kõnekäänust, millega need lehed on nutulaulu kaunistawad, jätame meie puututamata.  -- Meil oleks siin aga küsida: kelle kasuks ärritawad  .rahwamehed* rahwast maakohtade real-koorma!e waSta wihale ? Mahwa tasuks!'' ülemad ehk nemad ja mõned wõiwad seda ehk ise ka arwata. et oie aga koguni mitte lsfl. Maa ja pinna ja kohsadr real-koormad on juba wanast aeast saadik seatud >a scda mööda on kohtade rendihinnad ja ostuhinnad ennast korraldanud,  kuida meie siin paikas juba sagedast seletanud oleme. Kui real-koormaid kohtade peal ei oleks, stiõ oleks kohtade rendihinnad ja ostuhinnad selle j aun kõrgemad. Real-koormad ei ole jo mitte nüüdsete rentijate ja ostjate kulu peale, kelle alu aegaS ja omaniku pölweS neid määrati. Real-koormad on awaiik waranduS. mida ntSki müija ega oSta, wälja rentida ega rentida et wõi. Saaksiwad need ära kautatud, fiiS ei tähendaks see muud midagi, kui et maa ja pinna ja kohtade omanitudele awaliku wara kulu peale üks kingitus antud saaks. Meie maal on aga tänme weel suurem jagu maast ja pinnast, talukohtadest ja weSkidest möisnikude oma. Kaukstwad real-koormad, siis tSusekstwad maa ja pinna, talukohtade ja weSkite ostuhinnad ja rendihinnad just selle jäuu kõrgemale. Sedawiisi ei tee meie .ravwa mehed fiiS ka muud midagi, kui katsuwad meie maakiriku kulu peale mõis nikuji rikkamaks teha. See wõtb jo omast kohast õige kristlik soowimine olla, aga seda ei peaks ükSki wöera kulu peale soowima ja meie arwame, et seda ka koguni mitte teha ei taha. ,Rahwamehed< ekfiwad, nemad rt saa ise oma soowimise mõnust õieke aru. Mi loodawad ja lnewad nemad kohku poolest määratud rendihindade ja ostuhindade peale ? Ka fiiS ei oleks real koormake ära kummi!est rentijatel ja ostjatel mitte wähemadki kasu. Kui maad ja pinda ja kohtasi hinda siis arwatakfe cstttk? fiSsetulemised ja wäljaminemised üleS ja armakakse Viimased  esimestest maha. MiS üle jääb, see on maa ja pinna ehk koha hind. Kelle kasukö käratsewad .rahmamehed' real- koor male wasta? Kelle kasuks kihutawad nemad rahwast, kõrgel herrat seesuguse rumalusega tülitama ja oma enese polilika küpsuse headust kõrge kella külge riputama?! Eestimaa Ritterkond - Viimasel Maapao ira! teiste asjade seas nõuuks wöt ,!) Ritterkond ja Maakond wötab nõuuks: a) e timaa maal Züripää- pUmast <BB3 algateS kõrtsid mitte ei tohi rekdt peale antud saada j b) et kõtkeiS joomapaikadeS kanged joogid igast seilstst ii tst juuremaa omanikud? (mõiSnikude) rehnvngi peale tohimad müüdud saada, kellele nõuu antakse, kauge jookide müümist uksi pa!ga real seisma inimeSte läbi toimetada lasia kuz juures esarahad mitte lubatud ei ole ; c) üks. Nitlershafthauxtmanni juhatuse all 4 lnkest kokkuseatud kommiSnoii saab uouu pidama, kuida k/k takistused selle seadmise täitmise eest Wrwale saata tulemad ja saab oma sellekohalist nöuuwötmisi Ritterkonna kitsama nõuukogule läbimaatamiseks ja kinnitamiseks ette panema. 2) Herra Mttershafthan^.u; :> saab palutud, kohalisest paigast seda keeldu toimetama, et kanged joogid joomapaikadeS pühapäiwtl ja pühadel künni pärast lõunat kell g ühegiS joomapaikaS ei tohi müüdud saada. H Selle muAvse tunnistuseks, mida Rilterkond önsa lheologia ProftSsori Dr. Moritz von Engel, hardt' i tegewuse waSla tunneb, mille wiljaft Eestimaa tema õpetuse alt wälja tulnud auusa ja juhtkindla kirikuõpetajate  läbi osa wötab. asutab GeStonaa Ritierkond üht abiraha Tartu Maa-Uniwersttäli peal, 300 rubla suur, önsa Dr. theol, Moritz von Engelhardt i uime peale, nende waesemate Ewangeli Luthernse usutunnistuse kirikuõpetajate poegade kasuks, ?eS lheologia teadust öpkwad. Selle asutuse põhiuSkirjade walmiStamiue saab ühe, selleks walitud kommisioni hooleks anlud, kes neid Ritterkonna  kitsama nöuukogule kinnitamiseks ette paneb. Tallinnas peetud Vallimaa Tnlelörjujaie-pääw on lõpetatud ja wõewd on jälle koju sõitnud. Wõemvte waSla wõtmisekS oli linn nii uhkest lippudega, waepadega ja wäenlkutega ehtetatud. ku'da enne ega pärast seda rõöuiupääwa enam nähtud ei ole, kus meie nüüdne KetSrl- Praua esimest kord Tallinnas käis. Wdurongidek ja pidudest  üleüldse rohkem kirjutada ei luba meile selle lehe kitsas ruum. Seda aga tahame nimetada, et Tallinna kodanikud auustatnd wõeraid suure lahkusega waSla Võtnud  ja üleSpidanud. ja sellega neid ja iseennast aunstanud on. Pühapääwal, Jaanikuu 27 pääwal pärast lõunat kell S läkstwad omad ja wSerad tuletõrjujad pidurongis Narwa maanteed mööda Kadrinlaali, asutamise pääwa pidamiseks. Piduplalst eeS seisis uhke amvärsw ja piduehtes rõõmsa laste hulk laenelas rohelisel nurmel. Warawal pidaS rong kinni ja korrameeSte ülema, Meyboml läbi sai kõige tuletõrjujate nimel peameeS Sieb ertile uhke, hõbedast  kunstlikult Valmistatud lorbeeri pärg antud. Piduplatfi  peal ootas tuletõrjujaid Kubernöri asemik, Kammerherra  ManshoS ja jägaS Keisri Majestäki poolt antud  ouulähcd wälja. Suure kuld medalje, pealkirjaga ~sa p. Anna linti külgeS kaelas kanda sai pea- Mk?»' 3 Si > t' rr t, hõbe mkdaije sellesama pealkirjaga, p. Slanidlanje linti külgeS saiwad Schröter. Mar. tensl> hn >a Bula wkt n. AuumSrki 20 aaStase laitmata teenistuse eest satwaid3 Siebert, Poech, Müller. (Äreijjenhagen, P. Poulse >. FrSll. Harkensee ja AapS; lS aaStase teenistuse eest: Auger. VehrenS, Cederhilm. Friedrici, Forsberg, Frey. Vua, Ftscher, Schrõter,  Mariinowitz, Wolsf. Warbandt, Willig >a Wehrmann; 10 aastase teeniSluie eest: Bohnenberg. Bethlehem, Heubei. Hansen. Koroklew ja Pencker. Pärast auutähtede Väljajagamist hüüdis peameeS Z Siebert: Kõrgest elag ii! Keisri Mazestäti auukS, millest köit koosolijad ivaimnetatiid oja irõlnivad. Pärast waimuõtatud kõnet, Vatti sngude >a s.ündie n ennaStnsest sel auusal ja kallil püüdmisel, mida Riia ?nlelörjnjale-ühenduse Präsident Konliilcnl Erwin Moritz pidas, sai Riia wendade nimel Tallinnas Tuletõrjujate ühendusele 20 aaStase asutuse  päawaks nhke hõbe karikas kingitud, mille kaane peal nkS knlekõrjma kirvega seisab. TetStest pidudest ei luba ruum kirjutada. Tulel, ijiijakepääwal võetud nõuudiist on maa jarahvaelu  kohta see leige läk isam, wis Tuletõrjujate-Seltfide asutamist maal korda saada nõuad. Selleks on nöuukS Veetud i n Tiiielõtjttiatr õnukogn hooleks on anda, üht vrograittnu ja übt juhatu' kirza Maa-lnletörjujate aSjuS waliniõ-ada ja Baiumaa Mõstawalitsnsele selle palwega saata, et nemad Tulelt rji.jate-TeUllde ajatamist mõisad eS ta ki>!adeg onia hoole alla wõlaksiwad. 2) TlUettriiijaje kohuseks on pidada, Maa- Tulettrjniate-tthkildull nõ-uga za leuga luetada. 3) Pea-nõuukegn läbi on nende Tulekaitfe-Seltside rooirst Maa-Tiilkiõrlttiate-ühendiislele rahalist abi paluda, kelle kaitse all d ooned maal kõige rohkeu; seisawad. 4) Nr iide st nõuumõlmistest Vaüiniaa Maa-eesselsuStele teadust anda ja neid paluda, seda tähtsat asja wõimalikult oma hoolekandmise ja tuetuie alla ivõtta. Peale selle sai tulelõrjumise korraldamine theatrete ja zirkuste põlemise juures, iseäralise nõuupidamise ja nsuuwõtmise  alla wõetud. Tuntud Moklshanow pärib omaiS kirjades, et Bsl-