Tallinna Sõber 15. Kuues aastakäik. Tallinnas, IZ. Ziiri.knn pääwal 1884. Nleüldke kkkleht Etstirahkilllt «agl ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajaS: ,„Sta» « rubla, 40 kop. - Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: „„StaS ? rubla Pool-aaStaS t rubla 70 kop. Kuulutused m«Ssa«ai> ig» reu ehk seire aseme pealt s kop. Tellimised wSetakse wasta: UaKuuas: Liudsors'! pkriate trüktmajas. ?eterk«rgts - J. S. Seelaudt, 0»uu«xe»» ltz 54. Tartus: W. Just. - ItaKweres - L. Wattly. J-atdes: A. Seidelõerg. Kapsaks: H. KoWerg. Lihulas: A. Ztütt«er'i poodis. Wiljandis - H. Z. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: Uh. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad kSiwad Baltiski (Baltischport UsiiiSorik-Ilopi's.) R-alSter r Omalt maalt. Tallinnast: ..Walgus" ja Aleksandrikool. - ..Wirulane" ja „Lwda" Selts. Tuisk ja tulekahjud. Kindral Graf Kotzebue haige. Wydrix. Baltiskift: Uued iinnasaadikud. Narmast-. Laewasõidud algatud. Tartust: Kohtu otsnS. Laudrath von Brasche-h. Riiast: Kohtu otsus. Baron Wolffl asjust. Malgast: Kooliõpetajate nõuukogust. Pärnust: Jõgi lahti. Peterburgist: Sõnumid Keisrikojast. Mironowishi prolsess. Degajew kinni. Moskway: Margus.  Permist:  Weidrad erausulased. Wõeralt maalt: Saksamaalt. AnStria-Ugrumaalt. Prantsusmaalt. - Inglismaalt.  Itaaliast. Tstrgimaalt. Bulgaariast. Ameerikast. Oiendused. Tähendus. Jutu leht: Pärijad.  Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Mälgus" on oma 21 sees, Aleksandrikooli  asjuS jälle üht juhtkirja oma lugejate silmi saatnud, Möllumeeste koolja Aleksandri kool." Paneme seda kirja külma werega oma lugejate ette, nii tulipalaw ta ka on, ja laseme teda natuke läbi sarja käia, et näha saaks, kuipalju täiSkaSwand terakesi ta sees on. Mälgus" kirjutab: .Poliitika asi on nagu üks kangrumeistri toimetus. .Liigub ükS niis, siis liiguwad ja pletiwad ennast tuhanded  lõimed kubemega. Kangas piab niisugune saama, .nagu kangur tahab. Aga kangru asemelle ärgu pulga.lõikajad  ega teuhärjade ajajad istugu. Eesti rahwaS .on kümnete aastate kaupa Aleksandri kooli heaks tööd .teinud. Kellegiga et otsinud need töötegijad waenu. .Ikka oli selle kooli tõsiste fõbradel ja rahwal ülemaks .eesmärgiks silmas, et temast Eesti rahwaste ükS kõrgem .Vaimuhariduse kool EeSti keele õpetuse keelega piab saama, .see on teise sõnaga, kus EeSti keele abil kasvandikkudele .wõerad keeled ja teadused õpetatud piawad saama. Hiljemini  tehti asutajate ja suurema hulga komiteede soowi.mise  järele otsuseks, et see kool realkoolikS, see on aSja.kohalise  - õpetuse - kooliks piab saama. Hakatusest saadik .oliwad selle kooli waStased soowinud, et temast põllumeeste .kool piakS tehtama. Et meie maale ja rahwale põllu.meeSte  koolisid wäga hädaSte tarwis on, seda asja oli.wad  Aleksandri koolt waStased oma sõariiõtakõ tarwitanud .ja sellega mitmeid meie eneõte seast eneSte alla wõitnub, .Sellepärast ei ole imekS panna, kui nüid, kuna tähtjad .Eesti mehed ja ka meie ajaleht põllumeeste koolid? .asutamiseks malmis on teiste isamaa kodanikkudega üheS .nõuuS olema Tallinna Sõber Eesti Aleksandri .koolt wastane ütleb: .Auumehed, Pärt Suia ja v. Sam.son  ja teised on jo ammu Aleksandri koolist põllumeeste .koolt tahtnud saada: Teil ou ju ligi 100,000 rubla .kooS. Tehke Aleksandri koolist põllumeeste kool ja Mimaks põllumeeste akadeemia ehk suure kooli." (!!) .Siin näeb igaüks et Tallinna Sõber lubaduses ptirigi ei .mõista pidada. Selle peale waStame meie : Tallinna .Sõber! Ärge puutuge oma püüdmistega EeSti rahwsi .pühanduse külge. Aleksandri kooli on EeSti rahwas senui .ajani kui last kaswatanud ja omast waesusest teda kosu.tanud.  Tema saab pia armulise riigi walitsuse kaitsemise .all mehe taliseks, astub tööle. MikSpärast piab tema .fliS just Pärt Suia ja v. Samsoni mõtete järele põllu.meeSte  kooli asemele astuma? Kui teie .põllumeeste kooli t 0 eSte soowit e, fiiS .ütleme teile: Asutagu põllumeeste kool. Meie foowime .talle südamest õnne, ühist osawõtmist ja pea elule tõus.mist.  Aga jäetagu Aleksandri kool rahule ja toetagu .tema elule tõusmist, nagu rahwaS soowib, fiiS saab see .kõigele meie isamaale ainult head sünnitama ja kasu ning .leplikku tööd tooma. Seda ütleme meie kõigile!" Meie oleme teda täitsa oma lugejate ette pannud, et igaüks ise näeks, mis peale meie waStame. Meil ei ole himu Malguse" jälgede sisse aStuda, kes ilma et lugejatele  seda hunti näitaks, keda hurjutab, nii suureks ja nii kriimuks ette kujustada wõib, kui ise tahab ja suudab. Seesugune .Võitlemine" wõib omast kohast ikka ka .asjalik"  olla, aga sel .aSjal" on oma isewiifi magu juures. ; Malguse" juhtkirja esimeste sõnade sees leiame meie kohe tiht suurt ja tähtsat uudist. Esimest korda saab siin selge sõnaga üteldud, et Malguse" arwateS Aleksandrikooli  asi üks . pooliitika asi" olla. kuna meie tänine acwafime, et kooli aSjad ja politika asjad üksteisest hoolega peakfiwad lahutatud ja eemal hoitud saama, kuna meie teades sedasama ka kõige mõjuwamast paigast päritakse.  Aga räägime Ühtlase sõnaga. Kui ?selle kooli tõsiste sõbrade" ja eesmärk oli, et Aleksandri koolist ükS pkõrgem waimuhariduse" kool saama pidi, kui aga hiljemini .asutajad" ja ,komiteede suurem hulk" otsuseks  tegiwad, et sellest üks Nealkool saama pidi, siis oliwad  nemad jo üht nõuu wõtnud, mis selle kooli ,tõsiste sõbrade" ja »rahwa" eesmärgi waSta käis. pKõrgemat waimuharidust" nõutakse KlaSsika-GymnafiumiS, mitte aga RealkooliS. Missugust wahet siis MalguS" ühe Põllutõö-kooli  ja ühe Reälkooli wahel olema arwab. Meie teades kaSwatakse esimeses kõrgemast õpetatud põllumehi, keda Eesti maal ja rahwal kibedast tarwis läheb; teises kaSwatakse kaupluste,  wabrikute, raudteede ja teiste ehituste juhatajaid, seda Eesti maal ja rahwal wäga wähe tarwis läheb ehk ka koguni tarwis ei lähe, kes oma õpitud ametiga teisi maid ja rahwaid teenima ja oma leiba wäljaspool otsima peaksiwad.  Waimuharidust saab aga mõlemates koolides ühewõrra.  Kuida siis need Aleksandrikooli on, keS Põllutöö-kooli eest koõtawad; kuida need Aleksandrikooli  ,tõsised" sõbrad, keS Reälkooli himustawad? Esimesest  eesmärgist ,kõrgema waimuhariduse" koolist, on nemad jo mõlemad ühetasa mööda läinud. MikS siis Pärt Suia ja herra von Samsoni nõuu ei kõlba? Kas on wahest Jakob Kõrw tähtjam?" Miks siis üks EeSti Pöllutöö kool ühekõ EeSti Põllutöö Akademiaks kosuda ei wõi? Kas üksi sellepärast mitte, et MalgM" seda kinnitab ja kahe õhkamise märgiga põhjustab? Kuhu tahawad siis need politika kangrud panna ja oma odawaid, ülearu tarwitatud ja pehastanud õhkamise märka sammaks ette taguda? —. Eesti rahwas waadaku ette, et seesugusel tallitusel Aleksandrikooli asjad niisama kaugele ,toimetatud" ei saa, kui Minda" Seltsi asjad juba on! MalguS" küsib, miks Aleksandrikool Põllutöö-kooli asemele astuma pidada. Kes on asemele astumisest  rääkinud? Põllutöö-koolist oli jo mitu aastat enne jutt, kui Realkoolist. ,Walgusel" Reälkooli õpetust õige hädast tarwis minna, et tema juttusi ei kirjutaks ja trükki ei paneks, nagu seda sellessamas Malguse" numMriS  leiame, kus üks ,Eestlane Soomes" kinnitab, et sea! kus uue Kalendri järel elatakse pwabastuse ehk veasemise püha," seesama, mida RistirahwaS ,Kristuse Ülestõusmise  pühaks" nimetab, kaksteistkümmend pääwa ligemal osta kui seal, kus weel wana Kalender maksab! Meie teades wõib uue Kalendre järel see püha 7, 14, 21 ehk ka 28 pääwa enne olla, aga ei iialgi mitte 12 pääwa, sest Ülestõusmise püha langeb ikka Pühapääwa peale, nädaltd langemad mölemiS KalendreS Ühte ja igal nä.dalil  on seitse pääwa. Kangrumeistrid wõiwad mureta olla ; niipalju teaduslikku õpetust antakse Põllutöö-kooli alamates klassides ka! MiS aga peab see tore sõna MeStl rahwa pühandus " siin õiete tähendama? KaS arwab Maigus" wahest, et tolmune wabrik, kitsas kontor ja tahmane mashin, kus Reälkooli kaswandjkud tallitawad, on, kui õijsewad põllud ja lõhnawad nurmed, mis Põllutöökooli kaSwandikude hoolekandmise all seisawad? Meie wõime palju suurema õigusega ja EeSti rahwa suurema ja kindlama hulga nimel ütelda: ,Tahate Teie Reälkooli asutada, sis asutage; aga jätke Eesti rahwa raha rahule, mida Aleksandrikooli asutamiseks korjati!"  RealkooliS kaSwatakse wõerastele ametnikkufi, Põllutöö-koolis kaSwatakse meie oma maale ja rahwale osawaid juhatajaid. EeSti rahwal ei ole Reälkooli tarwis,  aga Põllumeeste-kooli on Eeesti rahwal tarwis. Seda ütleme meie ka kõigile! .Linda" Seltsi uuS walitsus on esiteks .Heimathis", nüüd ka juba Malguses". ja MirulaseS" üht kirja wälja saatnud, milles juba jälle .laimamistest" jutt on, mida .mõned ajalehed" praeguse eestseisuse üle awaldanud olla. Tungiwalt peame meie paluma: Ärge sedawiifi oma ametit tallitama hakake! .Puusepp" ja .rätsepp" ei ole kellegi sõimunimi ega kellegi .laimamine". Selle üle on aga mitmed aktsionärid kahtlased  olnud, kas puusepal ja rätsepa! ka ühe Kaubalaewa Seltsi juhatamiseks tarwilist osawust on. Selleks kahtluseks  on neil ka asja küll. —> Üht teist kirja, .Linda" Seltsi peaSkoosoleku üle, mis Paastukuu 5, pääwal peetud  sai, on herra Weizeuberg Malguses" ja MirulaseS" wälja saatnud. Meile ei ole seda kirja iseäranis saadetud ja meil et ole suuremat asja, seda üles wõtta, sest peaasja  poolest ei seisa selles palju muud kui seda, mida meie juba aastate eest ja ka nüüd ütelnud ja seletanud oleme. Aga .Wirulane" on nõuu leidnud seda süüd, mida .Linda" walitsus aktsionäride Varanduse ja EeSti auu waSta teinud, ühele poole käänata, kus seda ükski lihtlane mõistus otsinud ei oleks. See annab meile asja jä teeb meie kohuseks, wanu asju siiu uueste meele tuletada.  Mirulane" paneb esiteks imeks, kust raha toojatele see usaldus tulnud, et nad .niisuguste asjaajate ja asutajate kätte nii wäga suure summa raha kokku kandfiwad",  ja kirjutab siis: .See usaldus sündis wist küll usu läbi ja teaduse .kasinuse läbi. Linda asutajate esimees luges koosolekul .töö ja tegewuse asemel palwe ja piibli sõnu, laulis .südamlifi jumalakartuse laulusi ja põhjendas enese ja oma .kaasasutajate lootust .ülema saatja, alustaja ja lõpetaja .abi peale j. n. e. ja lubas raha toojatele ime kör.geid  kasufi. Need nüüd, kellele nii waga näo all nii .wäga ilust asja näidati ja nii ilust mängu mängiti, .oliwad enam ehk wähem kõik ilma teaduseta usklikud .inimesed nemad ei teadnud siis midagi karta ega kaht»leda,  sest usk teeb ikka imet - nad tõiwad oma rahakese  Liuda asutajate kätte." Et lugejad näeksiwad, missuguse sõnaZpeale Linda Selts alustatud sai, selleks paneme siin selle Seltsi algus-asutaja esimese  kutse-kirja uueste üles, kuida see tema enese käekirja järel meie lehe seisab ja kuida see sel aeal ka .EeSti PoStimeheS" seisis, Ja meie lisame ka juure, mida meie juba sel aeal seesuguse kutse juure lisasime, kui ka ehk õrnemalt, kui seda tarwis läinud oleks. Seal seisab: õ n e" Mestirahwa Aleksandri-kooli kümneaastasel asutuse , pääwal EeStirahwa kaubalaewa-ehk meremeeste seltsi , Ühenduseks." , Tallinnas, 19. Leikusekuu pääwal 1879." Auustud pEeStiwennad ja tähtsamad wana-aegse Eestirahwa järeltulijad!  Tänane pääw on meid seia kokku kogunud üht ppääwa mälestama, mis kõige erguma Eestipoegadele , tähtjas küllalt on; sest et kümne aasta eest Liiwi Mesilastest sel aeal Eesti-Aleksandre koolile otse kui