Tallinna Sõber K! 39. Neljas aastakäik Tallinnas, t. Wiina-knu Minal IBW. Ultiilditt aealeht Cestirahuiale «sai ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforsN päriate trstkimajaS: aastas ......... 2 rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wSewkfe wasta, HsMmmsi pkriate WNtmajas. Melttkurgis z J. S. Kttloudt, 0»-u«W«a« M St. Harkus W. Just. - ?er»u»i K. K«d»»U«a. - Wakwens» A. Mattly. ?aides: A. Sridclöerg. Kapsatks: H. A. AoMerg. K«r«s««s: Uh. Aauge. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad kälwad Baüiski (Bottischport Register! „Walgusc' maahindadc määramine. (Lõpetus). Synodi nõuupidamised. ..Kodumaa" tähtjas leidus. „Olewik'. „EeSti Postimees" ja .Rishki Westnik". Tartust: Kurjad tend Kuuresa.ircfl: Superintendent Hosse -s. Riiast: Kutsumine. . Rishki Westiiiku" käsk. Mörtsukategu. -- Peterburgist:  Weueläsitöä ja wõerama hirm. Naha-Ministeriumist. - Seadus raudteede kohta. Üks suur I plaan. - Keisri talwckorter. - Kroonimisest. - Kõrged kingitused. Hipina wölg. Jernsalemist. Kohtu oisus. l Dr. Busch. Soomemaalt! Mitmeiugast. Moskwast :Na tase auupalgad. Nijhm.Rowgoro-ist: Laewasõidust. j Snv-stopolik: Õnnetut-. õõrceatt maalt - Saksamaalt. Taanimaalt. Serbiast. Bulgaariast.  Egqptusest.  Uuemad sõnumid. Kirja tvaStused. Kiriku teadused. Omalt maalt. ,Walguse" ,Maade ja maahindade küsimine^  (Lõpetus). Kallis MalguS": Esiteks ei ole jo need,kuuendiku  maad" koguni mitte .Riigivalitsuse" omad, et .Riigiwalitsus"  neid wõiks wälja jagama hakata. Need on mõisniku omad. Meie kõrge Riigiwalttsus on igaühe omanduse kaitseja, kui omanik ka kaks kord .mõisnik" oleks. Teiseks on see kuuendik muist mõisa põllutöö  meeste .moonakate" käeS, kes palju kasulikumad  riigikodanikud on, kui tülilehtede pöörased toimetajad.  Need auusad töömehed elawad selle kuuendiku peal palju korralisemat ja lahkemat elu, kui alam töörahwaS neis .vabrikutes" mida .rahvamehed" lõhutud talukohtade kildude peale .asutada" .foowiwad". Suurem jägu sellest kuuendikust on aga korraliste taluperemeeste  käes rendi peal. Kuhu fiis Malguse" türklased  neid ajada tahawad? Seda jõledust ja tigedust l Wõtame weel kord kõik need pea asjad lühidelt kokku, millest selles kirjaS jutt oli: Mälgus" pärib: 1) Et maade ja maakohtade hinnad määratud saaksiwad.  See ei lähe asjalikult korda, sest kusagilt ei leia meie üht mõetu, mis iga maakoha hinna määramiseks ühetasa kõlwuline oleks. Kuida nägime, wõiks selle äraproowitud  maa taksi järel, mis meie kodumaal maksab, ühe dessätini hind, põld, heinamaa ja karjamaa läbistiku  arwatud, 23 rubla ja umbes 365 rubla wahel  kõikuda. Peaks aga iga maakoht iseäranis, kroonu ametnikude läbi takseritud saama, siis wõiks sellest igawat tüli, waidlemist ja kirjawahetamist sigida, mis kergest rohkem  kui ühe inimese põlwe kestava wõiksiwad. Rahuline talukohtade müümine ja ostmine oleks järsku seisma pandud  ja wõiks ehk seiSma jääda. kuuni ehk tulewal põlwel,  kes teab missugused politika tuuled puhuwad. See wõiks meie taluseisuse rahulist ja kindlat edendust takistada  ehk koguni küsitamaks teha. See ei lähe õiguslikult korda, sest see nihutaks kõige hardiduse ja seadusliku elukorra põhjuskimi  omanduse  õigust paigalt ära. Taluperemeeste ostetud liikumata  wara, see on talukohad, seifakstwad siis pärast  niisama kõikuwa põhja peal, nagu mõnelt poolelt nüüd mõisnikude liikumata wara, mõisasi, kõikuma põhja ja pinna peale nihutada tahetakse. .Kes mõega wõtawad, need saamad mõega läbi huka!" „Walgus" pärib: Z) Et talukohtade müümiseks aega määratud saaks. See ei lähe korda, sest see käsk saadaks nüüdseid taluperemehi  külade kaupa ja tuhandete kaupa hulkuma. Mitmed ja mitmed taluperemehed ei ole ennast weel nii kaugele kosutada suutnud, et nemad oma kohtast ilma suure mõlata osta wõiksiwad. Wõlg on aga üks raske asi, ja peale sunnitud wõlg on weel palju raskem asi. Tuhandete kaupa faakfiwad talukohad wõeraSte pealetungijate  kätte langema. Ja meile saaksiwad wahekauplejad sigima, kes talukohtafi üleS ostaksiwad, kalliks ajaksiwad ja taluseisuse põlwe kibedamaks tegema saaksiwad, kui see iialgi enne seda oli. Mälgus" pärib: 3) Et talukohtade lõhkumist ja killutamist lubatud saaks. See ei lähe korda. Wälja piiratud ja märgitud alumaa on meie talmahwa jäädawaks ja kindlaks elupaigaks  seatud, mitte aga kahewääriliSte , asutajate" ja ,koha-lahtrile" poekaubaks, millega nemad tööta ja wae wata rikkaks saama peakflwad. Meil on täis usaldus meie anuja ja mõistliku talmahwa tuume peale. Meie loodame kindlast, et waewalt saea pealt kaks ehk kolm oma talukohta, oma kindlat ja jäädamat koduelu pinda lõhkuda ja killutada raatsikfimad. Aga ikka wõtkS pea siin, pea seal üks kergemeeline mehike talukoha omanikuks saada, kes oma erakasu pärast oma kohta Allutab, ja siis oleks see koht meie talumaast maha kustutatud. Talumaa saaks ikka rohkem kokku kortsuma, kuuni wiimakS muud järel ei oleks, kui paljad killud, mille peal kindlad põllumehed  enam elada ja kosuda ei woikS. Talumaa peab seesuguste kergemeeliSte ja raha-ahnttseiate eest kaitsetud saama. Talumaa kaitseja on meie taluseadus, mida meie unustamata KõrgestSnniS Ketser ja Herra Aleksander 11. kinnitanud on. Hoiame seda, Tema õnnistatud mälestuseks  ja meie auusa taluseisuse jäädawaks, kindlaks elupaigaks  ! Mälgus" pärib: 4) Et nendanimekatud kuuendik weikeikS tükkideks jagatud ja , kroonu taksi" järel wabadikudele antud saaks. See ei lähe korda. Kuuendik ei ole mitte peremeheta asi, mida , Mälgus" ehk ükski teine leidnud oleks, mida nemad oma tahtmist mööda wälja jägada ja millega nemad  omale seltSnikkust ja bäälelooma karjast palgata wõiksiwad. Kuuendik on seaduslik mõiia maa, mida nende endiste telemeeste asutamiseks wälja piirati, kcS enne talumaa  peal elasimad, teureudi kautamise järel aga seadust mööda mõisa maa peale yidiwad elama seatud saama Neid auusaid töömehi ei tohi ega suuda .rahwamehed" m ata töörahwaks muuta, ega nende elupaikasi lõhkuda, mida nende leimamanemad neile ehitanud on. Kus aga neid töömehi endise mõisa maa peale asutati, seal seisawad  kuuendikud kobad taluperemeeste käeS rendi peal, niisamati, nagu talukohad talumaa peal. Palju filmstwett saaks woolama, kui vihavaenu meestel wõimuS oleks, neid kohtast lõhkuda ja hävitada Selle ohatuse eest saab meie maa walitsus, Keisri kaitse all, neid mehi ja nende perekondast hoidma, kui ka kõik Sozialdemokraklased nende wasta tormi jooseksimad. Wabadikud peawad seda maad aga sealt otsima, kust seda leida mõib, mitte ,rahvameeste"  juurest. Neil ei ole muud anda, kui tinti. Mälgus" lõpetab oma kuustkõnet nende sõnadega : ,Selle asja ja uuenduse pärast waatawad tuhanded ,silmad pisarates üles Jumala ja Riigi Isa poole ja pakuvad  abi. Meie usume kindlaSte, et abi pea tuleb." la, abi on meil tarwisA b i nende meeletumate tülikihutajate wasta, keS meie maast ja meie rahwa elust ühtigi ei tea, kuida nemad igas tükkis nii selgest näitama'-. Kes talukohtafi ja tööcahwa kohtast ja meie taluseifust  lõhkuma kihutawad, et aga wiyawaen, tüli ja kära elaks ja kõlaks. Ja meie loodame, et see abi pea tuleb ja et EeStirahwas ja talurahwaS pea aru saamad kes nende, waStased ja werimaenlased on! Meil on lõpeks weel ükS sõnake talurahwale ja üks sõnake mõisaherradele. ,Nahwamehed" arritawad rahwast talukohtade hinna ja müüma-aea ~määramist" pärima. , Rahvamehed" tSStawad kaeblusi, et talukohtade müümine mitte kiirest küll edasi ei lähe, puistavad aga ühel hingel jutlust rahwa sekka, mis ostjaid ostmisest peletavad. ..Rahwamehed" arritawad kohapidajaid mõne oslukonlrakti paragrafi wasta, ilma milleta talukohtafi koguni mitte müia ei wõi, nagu Mirulane" seda hiljuti Härmi walla talukohtade kohta tegi. See kahekeeline „rahwameesle" tembutamine on ükS nurjatu ja kardetaw mängimine rahwa rahuga ja rahwa eluõnnega. Kuiva meie kuuleme, on mõned mõisaherrad oma waldade talukohtafi müüma peale pannud ja on ka juba aega määranud, millal kohapidajad teada andma petvad,  kaS nemad ise kohtast määratud hinnaga osta tahaksiwad,  wõi kaS wõerad ostjad peakstivad waSta wöekud saama. Armsad taluperemehed I Ärge laSke ennast ~rahwameeSte"  tühjast lorist eksitada. Ostke ise, kui iialgi wõimalik  on. Näitab see esiteks ka raske olema Jumal saab aitama ja Teie lapselapsed saamad Teid õnnistama! Kindel pind jalge all, et wõi ühegi kullaga üleS kaalutud saada. Osama ja hoolsa talumehe käsi teeb wiimaks ka waejemal maad kulla kaewandnsetS. Teie selja taga warilse  ad Sakalamaa „sugn>vennad" ; nende kasuks ja tüli kasuks kujuStawad ..rahvamehed" kõiksugu viirastusi Teie silma ette, mis Teid ostmisest peletama peawad! Meie oleme kuulnud, et palju wöeraid ostjaid sel aastal  tulnud on, kes talukohtade eest kõrget hinda pakuwad. AuuStatud mõisaherrad! Katsuge oma walla peremeestega  leppida. Sui nemad weel arglafed on, ekS wõi neile fiiS weel uiönekS aastaks kohtast rendi peale jätta, künni nende jõud ja nende julgus kosuwad? Wöeraid ostjaid su kartlik walla sekka wõlla, kui nemad suurema raha pakkumise alul oma ligmufe peale tmigjmad, oma ..ligcmtse toda" himustavad. KeS teab, mis nöuu neil on, miS seltskonna abiga nemad oSta tahawad ja mis waunu nemad Teie wagrse walla sekka kannawad! „Rahwamehed" sellest maimust, miS just nüüd nii kangest  läbi meie kodumaa puhub ja ennast tülist ja wihawaenust  toidab, need ..rahwamehed" leiaksiwad ehk kolmekorrist  wihamaenu kihutamise tueiust, kui tundmata wõerad kodu sündinud taluperemehi wälja oSlawad ja hulkuma saadawad Esiteks oleksiwad nemad ehk oma waimu lapsi maakondadesse iStittauud, kus tänine seda waimu weel et tuntud; teiseks leiaksiwad nemad aSja kõrge maa hindade üle käratseda ; kolmandekS wõiks wälja oStetud peremeeste nukker meel neid ja nende perekondast kergest rahulise EeSti talurahva keSkist wälm ja ..rahwameeste"  kära- ja tülihimulise rahwa" sekka kihutada. Kodumaa mõistlikumad ja paremad pojad nägiivad rsömuga  ja kõrgendatud maimuga, kuida meie osawate, hoolekandwatc  ja tegema te mõifaherrade juhatusel meie taluaS-- jad ennast rahulisel teel korraldasiwad, kuida talurahwa elu kosus, rahu ennast kinnitas ja sõbrus silda selle wahe üle punuS, miS siin maailmas suguarude ja seisuste wahel on. Ilma tühja kärata ja kõlata, ilma wälise tagatöuka. miseta ja ilma wälise abita langestwad mõistlikult korraldatud  talukohad, oma enese auusast teenitud raha eest. endiste  tcul.giprt! ja rentisale ja nende järeltulijate kätte. Nii tasast ja kindlat talurahva elukorra edendust ei leita ühegi telje maa a eal on raamatutes. EkS oleks siis ütlemata kahju kui nüüd, kuS see asi juba lõpule jõuab, kus vea kõtt kodused taluperemehed nii kaugele jõuavad, et nemad ise oma kohtan osta wõiksiwad ja oSta tadaksiwad,  kui nüüd mu ehk seat talukohad enne-aegse tuhinaga rohkem pakkujate pealeluiigmtte iät'e langeksiwad, kes ehk üht ivaimu koguduse sisse kannavad, miS kuidagi tasase talurahwa kohaline ei ole. Knida ette arvata wöts, on need wõerad juhid, keda Vallimaale saadeti, rahvast kaebtustele kihutama ja sedawiisi luti ja riidu meie kodumaa suguarude ja seisuste wahel sigitama, natuke lõksu langenud. See et Võinud