Symi saarelt kaebatakse, et Türgi sõealaewad  juba kaks uädalit Symi lahel seisawad ja rahwa käest üht uut maksu päriwad. Symi saar on Rhoduse ligidal, seal elab umbes 14,000 hinge Ristirahwast, keS enamist shwammi püüdmisest elab. Nüüd pärib Türgi walilsus järsku iga paadi pealt kümme Türgi naela maksu ja on sündmuseks sõealaewad senna saatnud. Saare rahwas  arwab, et see Kiamel Bey, Rhoduse Kubernõri, kiusu-tegu on, kes Ristirahwast wihkab. Õnnetumad Symilased paluwad Euroopa riikide poolt eestkostmist. Egyptusest. Kuna Inglismaal nõun peeti, kes Kassala linnale appi minema pidi, kas Inglased, Egyptlased, Ztaalinlased,  Türklased, Abessynialased wõi kõik need korraga, on see õnnetu linn mässajate katte langenud.  Mässajad  on pärast Mahdi surma isekeskis tülis ja laaStawad maad wõidn. Kh ärtu mis on suur mässamine olnud, kuS palju rahwast surma sai, teiste keskis ka Mahdi wõimuse pärija, Ähalis Abdullah. Kairos olla Ministri-koguS nõunks wõetud Egyptust täitsa Inglaste alla heita, kui Sir Drummond Wolff senna jõuab. Et seda nõun rahwa soowimiseks teha, on kirju ümber saadetud ja allkirjast otsitud. Mohammedanlased on aga tõrkunud ja ei ole oma nimefi mitte alla kirjutanud. Jutu leht. Jutustus ühest karjapoisist, kellest w ilmaks kirik»»-õpetaja sai. Franz Hoffm«nn'i järel ümberpamrud M. Kõrts. (Järg) ,Seda peame lootma/ wastas wana praua. „Aga nüüd wõtta riidest lahti, ja pane kõik asjad korra pärast, ja mina aitan sind ka seal juures." /Prits kuulis, ja praua nikutas rahulikult pead, kui ta nägi et koik asjad heas korras olid, ja see näitas et Pritsul üks poolakas ema oli. ? Kui sinu ema mitte rikkaS ei ole, siiski on tema ometi  puhas, kuida ma nään," ütles pmua. see on pea asi. Ja sina oled wist niisama, Prits!?" „Mina et tea mitte, praua Kilian, aga ma usun küll," wastas Prits. ,Kui minu juures miski tõifite on, siis andke mulle märku, ja ma saan ennast tõeSte parandama." ,Ja fiiS läheb kõik heast, kui sull hea tahtmine on," mõtles wana praua. ?Soo! Ja nüüd on kõik walmis! Aga mis sull weel puudub? Sa näitad kahwatanud olewad. Mina ei tea mitte," wastas Prits naeratateS. „Ehk wahest teeb nälg seda. Mina ei ole pärast seda, kui ma kodund ära tulin midagi söönud!" ,OH sa rumal Prits, mikspärast sa seda ennem ei öölnud," ütles praua kahjatsedes. „Nüüd oota weel üks silma pilk! Minu jahu supp on juba tulel ja saab warsi walmis!" Wana praua läks ruttu tuast wälja, ja tuli waewalt wiie minuti pärast aurawa supi waagnaga tagafi, kellest tema Pritsute ühe taldriku täie tõstis. Supp mekkis Pritsul wäga hea, ja praua nägi seda temast hea meelega, ja rõõmustas ennast selle üle. Prits pidi weel töise taldriku  täie ära sööma, mis praua temale täis tõstis, aga ta kostis et temal kõht juba täis on. »Siis on sull see heaste mekinud? See on minul armas!" ütles praua Kilian. Maata minu poeg, suurt ja head praadi ei wõi meie mitte saada, aga hea sup ja keedetud kartulid ühe hea soustiga, ja pühapääwal ka üks tükike liha, see on finu ülespidamine fiin, ja see ei maksa ka mitte palju." Nõnda rääkisid nemad, künni Prits õhtul magama läks, ja seal olid nemad juba suure sõbruse sees ja Prits armastas wana prauat, kui oma emat kodu. Kodu praua Kiliani juures läks kõik heaste, aga koolis oli töine asi, seal pidi Prits tunda saama mis teda mitte ei rõõmustanud.  Kohe hakatuses, kui tema, alama Gymnasiumi klassi astuS, sai tema suure naeruga teistest koolipoistest waStu wõetud, keS kõik wiis ehk kuus aastat temast nooremad  olid. Nii kaua kui koolmeister nende hulgas oli, pidiwad weiked kelmid oma keelt hammaste taga hoidma, aga wahetundides, fiis ei teadnud Prits, kuida pidi ennast kurja poiste eest ennast hoidma. Ehk küll temal palju tugewam jõud oli kui töistel, torkijatel, siiski ei puutunud Prits kedagi. Prits kandis kõik pilkamist ja naeru wäljaSpoolt  kannatlikult, aga seestpoolt sai tema nenda kurwakS,  et tema seda wana praua filmadr eest ei wõinud peita. Mis sull wiga on, Prits? küsis wana praua temalt ühel lõuna aeal, kui tema jälle kurwa meelega kodu tuli. Tema ei tahtnud efite rääkida, aga pärast jutustas Prits temale kõik, mis teda waewas. Praua Kilian naeris selle juttu üle. »Oled sa Prantslastega walmis saanud, siis on sull seda kergem paari weikese poisiga korda saada!" ütles wana proua. ,Kui sa seda Direktorile kaebad, fiiS hakkawad nemad find weel enam wihkama. Ja oma jõuga ei wõi sina ka neile kätte tasuda. Aga tead sa, mis mina sinu asemel teha wõiksin? mina jutustaksin kõik, kuida Prantslased sinu herra hobused warastasid, ja kuida sina neid jälle ära töid. Siis hakaksiwad nemad sinust lugu pidama." (Jääb pooleli.) Kiriku teatused. Jaani kirikus: 18. Leikuse-kuu pääwal, teeb Jaagubi õpetaja Hofsmann jutlust. Pastor Atzmuth wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Kaarle kirikus teeb pühapääwal, 18. Leikuse-kuu pääwal, enne lõunat Ambla õpetaja Knäpffer jutlust ja Kaarle-kiriku-õpetaja Brasche wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupäewal enne lõunat kellu 9—12 ja pihtile wõetakse kellu 1. Piihapäewal, 18. Lelkuse-k. p., Pärast lõunat kellu 6 peab Karuse õpetaja Hörschelmaun rnissiouitundi.  Selsamal pühapäewal enne lõunat korjatakse armastuse anded Wändra kurttummade kooli heaks. Tütarlaste saksa- ja eestikeele leeriõpetus algab 2. Septembril. Mha-waimu-kirikus 18. Leikuse-kuu pääwal teeb pastor Bergwitz  jutlust ja wõtab lauarahwast. AOWOKSSV HMSZPVV, --- AvPllüb, 15-10 l885, TrüNUld Teadaandmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1885 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 mõla kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS majas lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. „ «t) ' »« a> „Talllnna Sobm", lvaliaandia Bmdsors'l parnad Tallmms, Laia uulltsas N. 48. (KZ.) Tallinna linna-ammeti poolest saab seeläbi  üleüldiseks teaduseks kuulutatud, et tüma immokiiliiie maksu santuse kiri täuawuse 1885 aaSta peale linna kassa tuas harjutud tallituse aeal üks kuu aega nende sissewaatamiseks, kellesse fee puudub, saab wäljapandud olema, ning et nimetatud maks, nii kui ka teede korralpidamise asemelle seatud rabamaks I SSS aasta pealt liuna  wolinitkude kogudusest 5 Junil s. a. tehtud otsust mööda i. Septembrist kuuni >. Õktobrini kestawa aea sees on äratasada. Tallinnas, linna-ammet, 31. JulillBBs. Linnapea: W. Greiffeuhagen. Linnasekretär: O. Benecke. Nr. 1100. 1. ja 10. Lehekuu pääwade wahel on raudtee peal Tallinnast knnni Peterburisse  ühe kinni kruuwitud kastist üks ärawarastud, mille peale P. Wobley  Svn, London ja alla külge M S9KZT sisse lõigatud oli. Kes seda püssi tema omaniku kätte lviib ehk marga ülesaunab, uõnna et teda kohtu alla anda wõib, saab Koeh «Zr Co. Tallinnas, ehk Maks Kriedler'i käest Peterburis. ilma trikkteta KMMlmmmd Hugo Tressner i »««»« T ärtus. N»»» I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementarõpetusest kunn, klassika ning realgümnasiumide kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saawad tarwilikudeS asjades iseäralikult ette walmistud. II Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud, a) klassika ning b) reaalgümnastumide  kolmandasse klassi, e) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) priwat elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat elementarkooli õpetajad,  kes ammetis, on Väeteenistusest priid. 111 Kooli wastuwõtmine. Peale linna Voolibe kasmandikude saamad Va maalt Gesti ja WeneVoolide õppijad sinna klassi wastu wõetud, kuhu nende teadused lubawad ja otsekohe gümnasiumi kõrgema klassidele ette walmistud, ilma et kaswandikud  sunnitud oleks wõera keelte kätte õppimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. - IV. Koolis öpetamad. 1) Gümnasiumi ülem kooliõpetaja kollegienrath kandidat W. Specht. 2) Gümnasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer. 3) Tartu Saksa Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) Gümnasiumi ülemkooliõpetaja  kandidat Pin-Ulsky, ning 5) Gümnasiumi ülemkovliõpetaja kandidat Lundmann.  Koolimajas elawad kaswandikkudega: 6) Geometer J. Tülk. 7) Stud phil. J. Iõgewer; 8) kodukooliõpetaja T. Grünberg. ning 9) kandilt H. Tressner.  Turnimise tundisid annab Tartu turnimise majas Stud. theol. G. Pungu. Palutakse, et uued Vaswandikud ennast otsekohe üles annakfiwad  katsuda laseks, fiis ou sisseastujatel wõimalik prtiaial uetd asju, kelles nemad ühte Vlasst meel ei sünui, ara õpprda ja wõm kooliruumide malmis muretsemine tarwilikul mõedul sündida. Ligemat teadust kooli kohta antakse kirjalikult ja suusõnal. Uusi kaswandikka wõetakse wastu igal päewal kellu 12 —2 keskpäewal, Kroonu-j.  -Ms.- (B°.°mich° St-M rrvSuvr. wNljanNitns «-Tarlus-W» asutatud „Liiwi maa põllutöö ja käsitöö edendamise  seltsi" poolest 24.. 25., 26. AylStil 1885. Programm: 1) Elajate näitas jn kasnelajatk lant, 2) Maja-WtSö «Sljanäitns. D Mõli>«-künd«iat. Ülesandmist wõtab wastu herra E. Beckmann Wana uul. Rr. 9. Tartus MOre - Mhli - jahil kotti rlet on iga numre peal saada, enne Ed. 3ohannson'i, nüüd aga üksi Th. SttMpel i juures Pitka - uulitsas, Elfenbein'i majaS.! üks hoolakaS Lapsehoidja kes saksa- ja wenekeelt rääkida oskab, wõib ühe weikese lapse juure kohta saada Ligemat teadust  saab Wiru-uulitsas Steinbergi majas, N. Wackeri juures, hommikul kell S ja !V wahel. Talukoha müimisc ja ostmise-kontrakt on saada trükimajas.