kontserti ja laulab 2K.. augustil Eesti Kir> jameeste seltsi äias, Lauljad on Läti, rahwarüdcs  ja laulawad üksyxs Läti rahmaluulüsid.  Laul on eht rahwaköla, Kokkuhelid  ci ole igas kohas weel täiesti puhtad, aga laul muidu ilus kuulda. Kõige täht- nende laul sellepärast, et. nüüd ka Sakslased ja Eestlased Balti Eesti jaoskonnas  Läti rahwalaulu kuulemad. Selle pärast oleme rõõmuga seda laulu kuulnud ja kuuleme meelgi lanljMe edenemist sooimdes.  ' ' Wene maalt. Weteröurist. Wene maa wil ja - nõunks. lvõetud, maksu-inspektoride poolt teateid ja aruandeid pärida, kuda ja missuguses korras wiljakauplus kusagil pool on, kui kõrged hinnad, mis tingimistel muudakse jne. Aruanded peawad igal kuul kats korda sisse saadetama, ja nende särele saada siis rdhaministeriumis asjaseisu juhitama.  Nõuu on hää, kas seda ka tar> wiliselt täita suudetakse, on ise-kllsimus. Wene kindral fcldmarshal suurwürst Nikolai Nilolajewitjh wancm mincwat mitme teiste iväeülcniate seltsis tulewal kuul Berlini,  kus leiscr Willemi II enese juhatusel, suured ratsawäe harjutused ära peetakse, et Neid pääkt'ivaadäka. Peterburi metalliwabriku toodi hiljuti üks 600 puudaline suurtükk parandada,  mida tugema parme Pääl mööda Neemajõge üles weeti, siis seoti mllrakus selle tarmis walmistatud wankri pääle ja hulk hobuseid ette. Aga uulitsa kiivid ci jõudnud ränka koormat kanda; tihti, wajus  manker sisse ja kukkus wiimaks kõige koormaga ümber, mis uulitsat nii põrutas, et suur auk tekines ja kõik kraam kanalisse wajus, mis uulitsa all jooksis. „Wa l. teat." amaldab sõjaministri käsku, milles wäkteenistuse seaduse põhjusel seletatakse, etmaksualuliste seisuste  liikmed tegema mäeteenistuse ajal kõigist maksudest wabastatud on, niisamu ka tagawara-wäelised üks aasta aega pärast  nende tägawarmmäessr armamist. Ometi ei puutu see liikumata omanduse külge, mille eest ikka maksud sisse nõutakse. Siisgi olewat  mitmed tagawara-wäc meheh nendele maksudele wllstü Mkunud. Minister käseb neile ära seletada, et maksud liikumata omandust  püstlt kunagi wäksmsttK ci wö.!da jääda. P eter bur ist tulnud teadete järele ei -saadk Lii m i msa a raudtee weel mitte talwekuul sõidule awatud, nagu enne kindel nõuu oli, sest südist tõttamisest hoolimata ei saada tormilised ehitused ometi määratud ojaks malmis. Wist wiibida täieline töö lõpetus  ja tee wastumõtmine uue aasta alguni Wene lehed teatawad, ei Riias praegu  Wene õige-uju Riia püskoppkonna maini  u l i k u m e es t e koosolekut mõi kongressi peetakse. Wene lehed soowiwad? et Eesti, Liimi  ja Kuura kubermangusid edespidi uende päälinnade järele, Tallinna, Riia ja Miitawi nimetatakse, et ka selle läbi nende craolek enam kaoks, j - Statistika aruannetest on näha, et Peterburis ühel ainsal aastal 27,925 inimest  sl 5,371 meeste- ja 12,554 nacsterahwastjära  on surnud. Tuttckw kasakas Ashinow on ka jn ula-clust äratüdinud ja tahta abielusse astuda, selle pärast ci saada tal tulewikus Weue asja edenemiseks Abessinias mitte enam wõimalik olema tööd teha, Ajaleht „Nowvstl"  ütleb seda. sõnumid tuues omalt poolt juurde: ~oh hädab' Arhcmgelskifl. Seda tähele pannes, et Siirjanlased Samojedlnsi, keda loodus juba isegi wastupanemise wõimetuks loonud,  igal wiisil rõhuwad ja .neid wüna abil waesteks teemad, on Arhaugcli kuberner,  würst Golizyn, ühe saatekonna ametnikka  sinna saatnud, kes söälset olekut peawad  tähele panema ja kolijaid Samojcdlasi Snrjanlaste rõhumise eest kaitsema. Põllutöö ja majapidamine. Marja ja õuna wemid. millest wäljanwal kõiksugused kallid ja hääd wei- > on nuuc pääle pandakse, et wedelik mitte hapuks ei lähe. Käimise ajal on waaNtarwis suuni täis hoida, nii et pärm nälja tuleb. Kui wiina- ehk talw«. weel kord wiinanõuu weiuiga ehk ka suhkruwcega, kui weini käe Pärast ei ole, suuni täis täidetama, jahedasse keldrisse wiidama. Ka siin Peab weel selge ja pärm Põhja wajunud. Siis peab puhast nõnda ära õärm wagusi^ kult wiina nõuu sisse, uii et pärm sääl juures mitte Põhjast ülcssc ei saaks segatud, siis imetakse teisest otsast wiin sisse ja lastakse teine toru ots madalamale kui see, mis wiina sees on. Sel musil jookseb wedelik ilusasti ühest nõuust teise. Põhja jäänud segane wedelik kurnatakse läbi riide, et pärm enam sisse ei saa. Kui aga teist wiina nõuu mitte käe pärast ei ott, siis wõib ka käimise latakse wein niipea kui wöimalik" sellesama nõuu Kodumaa ajakirjandusest. Wirulane kirjutab Kaarli-mõisa linnakooli  omamisest umbes sellessamas mõttes,  kui Postimees, Walgus kutsub kõiki Eestirahwa sõpru selle koolile omamise piduks õige rohkelt andeid tooma, mis aga Iganes wõimalik, Kooli raamatuid, õgimise  abinõuusid jne. Teised lehed ei ole oma seisupaika laiemalt awaldanud. Walgus ei taha ega taha uskuda, et tema leht oma mitmekesiste lisadega kokku ikka Postimehe kolme numbri suuruseni ei ulata. Noh, mis sääl teha! Walgus ütleb,  et ta Postimc esi suurendaja klaasi läbi waadauud olcwai, ehk on tolle mast pisendaja Pihusse juhtunud, Wõrdlegu igaüks palja silmaga Mälgust ja Postimeest, sns näeb kus õigus on. Ka ei jää talle paha, mis Postimees wiimati tema keele ja nieelcwigade kohta ütles; ta püüab neid ikka trükiwigade laia mantli alla ära peita. Noh, Walguses on ju kõik algupäraline, ehk siis lrükiwead ka ' Selle pääle toetades teeb ta oma keele ja meele wigasid agarasti  edasi, Wiimses numbris kirjutab ta jälle: „kui Wcne maa ja Austria rahu iahamad, siis Peab ka Austria-llngria seda tahtma," bltelgu nüüd isand Kõrw armuliselt,  mis selles ütluses trükiwiga on! Ka räägib tn „Hnbsburgide" riigist ja „Hobs< burgide isearmastusest," Kas suurem osa lugejaid küll nende sõnade tähendust aimawad?  Tema otsata jutt: ~Inglis ja India" nõretab üsna wõõrastest sõnadest ja kõne- käänudcst; küll ta püüab neid tähenduse I märkide juhatusel ära seletada, aga kui mö- ! ui pähkel mehele köwa Pureda on, siis jätab  seda wagusi lugeja hammaste hooleks. Nii leiamG wiimses numbris sõna: „Usur< pator," kahes kohas räägitakse „Elisec" nõuudest ja püüdmistest. Kas ei arwa liht lugejad neid mitte inimeste nimedeks? Wöi mõtleb Walgus oma lugejaid ju nii walgustatud vlcwat, et lõik wõürad nimed ja sõnad ära teawad? See oleks eksitus. Sõjamees. Päästja. Li msil pois süllcii, Xlillßm valus, ok kulcla kallis! OK kulcla kallis, küll on «alus! I. Silbimõistatuse seletus. 1. Kaau, 7. Kullamaa, 2. Ärkau, 8, Udu, 3. Vaku. S, Kerijalg, 4. Ihaldus, 10, Unine. 5. Elisabct, 11, Karukell. 6. Zookjik, 12, Ajutine. Käbi ci kuku kanuust kaugele 11. Mõistatuse seletus. Naat, laat, waat, taat. 111 TähemöiStatus Järgmised 21 tähte lasewad endid sõnadeks  kokku seada, milledel alamal seisivad tähendused on. Kui need nõnda õigesti wälja on arwatud, siis loetagu esimest püstrida  ülemalt alla ja wiimast akt uIW-prmle, mille järele üks tuttaw kangelase nimi Eesli muinasajaloost silma ette tuleb. Tähed a, a, b, d, e, e, e, i, i, i, i, l, l, m, «, u, u, o. r, r. s. Nõuetawad sõnad-1.  Eesti nsesterahwa nimi. 2. Kuulas mägi Asias. 3. Suigatab mõndagi oma hõlma. 4. Näed teda tihti põllu pääl. Seda ja teist. Weue ajaleht „Nowoje Wremja," mis Juutide waenlane on, tülitseb sagedasti „Nowostiga", et see Juutide poole hoida, Wiimases tülis uiiitab aga „Nowosti", et Rwwojc Wremjal enesel õieti rohkesti Juutidega  tegemist on, Nowoje Wreiuja toimetajad  olla enamasti kõik Juudid ja Juutide  sugulased: Herra Suworina kodukoolitaja  lastekaswataja, nimega Rosenblum, on Juut; herra Burenina tülar heitis hiljuti Juudiga abielusse; herra Djakow- Schiteli abikaasa on Juut; herra Hey, kes politika jao eest wastutab ja päris toimetaja on, on üks Preisi Juut; põllutöö jao toimetaja  herra Skalkowski õde on Juudi abikaasa; awalikkude pidude kirjeldaja herra Goldstcin on Juut; herra Gottbcrg on Juut; Parisi kirjaskiatja herra Jakowlew on Juut; Slawi  maade kirjasaatja herra Wachtel on Juut; arstlik kaastööline doktor Maisel on Juut; muusika artvustaja herra Baskin on Juut ja kõige wiimaks on ka raha-asjanduse  politika toimetaja herra Adel Juut, Nõnda Nowosti. Ta lisab weel juurde, rt see kiri rutuga tehtud ja selle pärast mitte  täielik ei olla ja arwab, et ta kerge waewaga  weel paar tosinat Juntisid nimetada wõiks, kes Nowoje Wremja toimetajad ja kaastöölised olla. Kunstniku kawalus. Parisist kirjutatakse  ühest wcidrast eeskuju tagaajamisest järgmine kena tükk: Uhe noore maaldri poolt ilmus üks näo pilt, mis wäga ilusat neidu kahu pää ja sügawate silmadega kujutas. Dks rikas Jtalialane, markese Vicärde ostis  selle pildi ära ja wahtis teda seni, kuni  ta seda kuju armastama hakkas. Noh, palatva wercliste Jtalialaste armastus on ikka lkoguni teine asi, kui meie põhjalaste põuele leegid; Vicarde ei saanud enam rahu,  waid läks maaldri juurde ja palus, et see temale teada annaks, kes selle pildi juures  eeskujuks on olnpd ning tõotas tuliselt: „Kui ta neiu on ja hääst perekonnast, siis wõtan ma ta nacseks!" See seletus ei näidanud aga kunstnikule just iseäralist suurt rõõmu tegewat; ta wiiwitas kaua wastusega ja ütles wiimaks: „see on minu täditütar Malwine Rihardo. Teie ei saa teda aga mitte näha, sest et ta mõne nädala eest Lõune-Amerikasse rändas, kus ta ühes perekonnas laste kaswatajaks  on." Vicardo palus enesele neiu täielise adressi ja reisis Lõune-Amerikasse, kus ta kuulda sai, et neiu Richardo onia kaswandikkudega lusti rcisul Roomas olla. Jgatscwal südamel ruttas ka markeese Rooma.  Dnneks läks tal ka korda, sääl ihatud  neiuga kokku saada, aga kohkuma imestusega nägi ta, et sellel pildiga mähematgi  sarnadust ei olnud. Wihaselt sõitis ta Parisi tagasi, kus ta kohe maaldri juure tormas, teda pettuse pärast sõitlema. See aga ütles koguni lustikalt: „Andke andeks, isand, et ma teid petsin; aga eeskujuks oli mull seekord üks inie ilus Parisi neiu, keda  ma nüüd omale naeseks wõtsin. Et teie aga mull kardetaw ' kaaspülldja olite, ma." /- i,. Erilased ja parmud. Tüdruk tassis kauplusest hulka taldrikuid kodu, teel kukkus aga uks tosin käest maha ja puruks. Proua hakkas kahju kuuldes taplema ja hüüdis' „Kuda see ometi wõimalik  mõis olla, et sa taldrikud katki tegid?"  Tüdruk tõmbas laua päält teise tosina, laskis maha kukkuda ja lausus: „Eks waadake, armuline proua, kuda taldrikud katki lähemad!" Kohtunik: „Ammuks Teie wangist lahii saite, ja juba olete jälle siin! Teie olla kingsepp Reinianni juurest paar saapaid  warastanud." Kaebtuscalunc: „Kui see tõsi on, siis tehku maa silmapilk oma suu lahti ja neelaku mind ära. sNatukesc aja pärast.) Waadake, maa ei neela mind ära, sest wõi< te Teie näha, et ma neid saapaid mitte ei ole warastanud." M- 9 7 Postimees 1888.