Sakala M 17. 17. Juulikuu P-ewal 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Eesti Aleksandri kooli asjadest. 11. - Poliitika  ringwaatus. Omalt maalt. Tartust: Kirjameeste Seltsi koosolek. Tartu maalt: Metsade põlemine. Tallinnast: Senatori tulekust. Harjumaalt: Tulekahju. Waiwarast: Rahesadu. Ranna- Wirumaalt- Tulekahju. LibawW: Kange torm: Kuresaarelt: Nädalaleht hengusel. Narmast: Õnnetus- Peeterburgist: Kindral Skobelew s-; Keisri Härra kroonimisest; uus raudtee; tollid; koubakildede kautamisest; „iala trükikoda"; wõidulaenM O r enbä» r-g t stt Suur palawus.  Moskwast: Hirmus raudtee õnyetus. Wilnast: Hea lõikuse löotuS. Minskist: Juutide eestpalwe. Kiemkst: Wargyga kaup. Wladimirist:  Hirmus tulekahju. Odessast: Rikas kexjaja. Wõeralt maalt. Egiptusest. Mõnesugused sõnumed. Kirja maStused. Kuukttuted. ' > Eesti Aleksandri kooli komiteede koosolekust  22. Juunil 1882. AaSfahoidja W. Eisenschmidt aNyab kassast aru. - Üleüldse on korjatud kanni koosolekuni 4587562 rubla 15°/» kop. Sellest summast on Välja läinud nimelt maja ostmise ja parandamise peale 12,986 rubla 48V- kop. Puhast raha on siis kassas 39,065 rubla 45V» kop. Kassa rewideerijateks walitseti: Wirumäalt kaupmees TõnniSson Jõhwist; Harju- ja Läänemaalt kooliõpetaja H. Stein Tallinnast; Järwamaalt  päriskohaomanik Johannson Koerust; Pärnumaalt  Al. Sõrd; Wiliandimaalt Tarwastu kogukonna kirjutaja Märitz; Wõrumaalt M. Mitt; Tartumaalt P. Sukk Tähtwerest; Peeterburgist A. Dido. Lp. M. Jürmann annab aru päükomitee tegewusest.  Pääkomitee saatnud palwekirja Kõu mõisa saamise kohta Liiwimaa kubernärile. Adam Peterson annud omalt poolt ka palwekirja sellesama asja pärast riigiwalitsusele stsse. Siis on koolist lähemat teadust Tartu kuratori härra pärinud. Mullu Nowembri kuu!' antud püäkomitee poolt täieline palwekiri riigiwalitsusele,  et Kõu mõis ilma hinnata Aleksandri koolile saaks antud. Mikewa aasta 1. Detsembril tulnud Tartu kuratori härra käest kiri, kus Aleksandri  kooli põhjuskirja ja õpetusplaani sisse saatmist nõuetakse. Kõneleja luges kirja ette. PõhjuSkirju nõuetud õige pea, antud siis aga aega 3 nädalat. Kõneleja küsinud nüüd põhjuskirjade komisjoni juhataja  vr. WeSke käest, millal põhjuskirjad malmis saawat. See ütelnud, et wist 21. Detsembrini; ennem ei olnud võimalik komisjoni kokku saada. Komisjoni tööd aga ei olnud nimetatud ajani mitte weel walmiS; 21. Detsembril pandud komisjoni poolt paljalt õpetnsplaan  ette, lubatud tööd 24 tunni seeS lõpetada. Püäkomitee  oodanud 3. Januarini ja siis kui teist korda küsitud ja põhjuskirju mitte komisjoni käest kätte ei saadud, andnud püäkomitee ise omalt poolt põhjuskirja,  lühidelt 9 punktist, Tartu kuratori härra läbi riigiwalitsusele sisse, sest kahju olnud ka teiselt poolt karta. Oodetud waSwst, aga seda ei tulnud. Püäkomitee  hakanud siis ministri härraga otsekohesel teel asja ajama. Mai kuul tulnud siis sõnum, et Keisri Majesteet Kõu kroonu mõisast 200 künni 300 dessätini  maad Aleksandri koolile lubanud kinkida. Kroonu mõisade ministeeriumist saadud sellekohane kiri loeti ette. Selle peale lauldi suure Vaimustusega „ Jumal Keisrit kaitse sa!" .- Siis walitseti üks komisjon, kes kubermangu kryonttmõisade walitsusega dessätini maa wälja-mõetmise asja toimetab. Selle liikmeteks nimetadi  püäkomitee ettepanemise järele Põltsamaa EeSti Põllumeeste Seltsi president rentnik Rose, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi abipresideyt P. Sukk ja mõisaomanik  Kuppitz; asemikuks peremees P. Ainson Holstrest. Palutakse õp. Jürmann'i, et tema püäkomitee poolt kuratori härrale sisseantud kirja ette loeks. Seda sünnib. Selle järele saab tulewane Aleksandri kooli kuratorium 11-nest liikmest kokku pandud, seisuste  järele: 2 talupoega, 2 mõisaomanikku, 2 kirikõpetajat,  2 koolmeistrest, 1 arst, 1 seadusetundja, 1 Aleksandri kooli inspektor. Kuratoriumi liikmed Valitsetakse  eluaja peale. Kuratorium täiendab iseennast. Enne kui aruandega edasi astume, tuletame lugejatele  meelde, et need põhjused tulemase Eesti Aleksandri  kooli tarwis peaasjus koguni teised on kui need, keda püäkomitee ja abikouMede koosolekul Januaril 1881 otsuseks tehti. Nendes seisab, et püäkomitee 15-nest liikmest seisustest wahet pidamata kokku pandud,  kus Vähemalt 5 uniwersiteedi teaduse mehi, kellest 3 aasta pärast üks osa lahkub, kelle asemelle siis uusi (ehk ka wanu) järeljääjad kuratooriumi liikmed,  Eesti Kirjameeste Seltsi ja EeSti Põllumeeste Seltside saadikud walitsewad. Needsamad põhjused, nagu nad Januaril 1881 pandi, on põhjuskirjade komisjoni töös. Kõneleja seletas, et need komiteede  poolt tehtud otsused mitte wist küll läbi ei minewat; nõnda arwanud kuratori härra. Lp. M. Jürmann annab teada, et püäkomitee seda õpetusplaani, mis enne komiteede poolt walitsetud  põhjuskirjade komisjoni püäkomitee poolt Valmistatud,  kuratori härrale sisse annud ja tahab seda ette lugema hakata. Põhjuskirjade komisjoni liigete poolt tähendatakse, et see õpetusplaan komisjonile juba tuttaw, sest kui see komisjoni walitsetud sai, anti sennimaani ettewalmistatud põhjuskirjad selle komisjoni  kätte. Põhjuskirjahe komisjoni juhataja vr. M. Weske ütleb, et nüüd paras aeg olla komisjoni tööst aru anda ja hakkab seda tegema. Tema arutab, et komisjon  kõige dma töödega minewase aasta Detsembri kuu lõpuni walmiS olnud, aga ta ei wõinud oma tööd mitte püäkomitee kätte anda, temal ei olnud püäkomitee waStu usaldust. 21. Detsembril peetud nõnda nimetatud  komiteede koosolek ära, et küll 3 püäkomitee päris liiget koos olnud ja 4 püäkomitee päris liiget selle koosoleku waSta protesteerinud (E. R. Jakobson, J. Tammann, H. Henno ja professor Koeler). Tema koosolekul awalikult presitendi Hurt'i käest: „Palju abikomiteede saadikut täna siin koos on?" Ja saanud waStuseks: „Kakskümmend kuus." Ja siis küsinud tema: „Palju abikomiteesid meil õige on?" WaStuseks saanud ta: „Umbes sada." Siis ütelnud tema: „Ega siis üks neljandik ommete ei wõi nelja neljandiku eest otsusi teha! Sellepärast ei wõi tänast koosolekut mitte õigeks otsusetegijaks koosolekuks pidada. Sellegipärast pidanud- koosolejad püäkomitee liikmed  omast arwamisest kinni, et see koosolek õige koosolek  olla. 21. Detsembril üeldud püäkomitee liigete poolt, et rahakorjajatel abikomiteedel midagi ütlemist Aleksandri kooli asjus ei olla, Maid paljalt pääkomiteel.  Seal olla peale selle näha saadud, et Aleksandri kooli tahetud põllumeeste kooliks Leha. Seal olla weel muid imelitka mõtteid awaldatud. Sellepärast olnud põhjuSkirjade komisjoni usaldus pääkomitee liigete peale, kes ennast 21. Detsembril pääkomiteeks nimetasiwad,  koguni kaduma läinud; tema silmis ei olnud enam õiget pääkomiteed. Komisjon saatnud sellepärast minewase aasta Detsembri kuu lõpul oma Valmistatud  põhjuskirjad seletuse ja wolikirjaga ühe pääkomitee  kiikme kätte, kelle peale temal ja terwel Eesti rahwal täis usaldus olla, prosessori Koeler'i kätte Peeterburgisse, et tema neid, kui tarwis peaks olema, riigiwalitsusele sisse annaks kui komisjoni tööd, kelle üle suure koosoleku otsused alles tegemata.  Opetusplaani  pidanud komisjon peale usuõpetuse täitsa ümber tegema, sest pääkomiteest saadud õpetusplaan  olnud liig puuduline, ta olnud peale selle eunem elemsntarkvoli kui kreiskooli õpetuseplaan. Selle komisjonist walmiStatud hea täielise kreiskooli õpetuseplaani keda 21. Detsembril komisjoni kirjutaja  J. Kurrik koos olewatele pääkomitee ja abikomi- Leede liigetele ette lugenud, mitte waStu Võtmiseks ehk otsuse tegemiseks, waid et need sellest juhtumise korral ka kuulda saaksiwad —, põhjuskirja ja kooli ülespidamise kulude plaani waadanud professor Koeler mitme teise õpetatud mehega läbi ja saatnud nad siis mõne nädala pärast komisjoni kätte tagasi tähendustega,  et seda kreiskooli plaani mõnes asjas weel natukene  muuta ja täielikumaks teha ja riigi reaal-koolide õpetusplaaniga wõimalikult ühte seada, et Aleksandri kool wõiks riigi reaalkoolide tähtsaid õigusi saada. Komisjon wõtnud Küindla kuul need ettepanekud pea kõik wastu. Sedawiisi tehtud Aleksandri koolile, kelle esiotsalistes põhjuskirjades reaalkooli õigusi palutakse, ka realkooli õpetusplaan. Reli Aleksandri kreiskooli klassi olla riigi realkooli nelja keskmise klassi peale seatud; kaht alumist realkooli klassi meie ei tarwitawat,  need olewat meie paremad kihelkonna koolid. Edespidi tulewat siis weel üks wõi kaks ülemat reaalkooli  klassi juure seada ja Eestlastel saada reaalkool oma kõrge käsulise õpetusega ja suurte õigustega. Mõisa kinkimisest komisjonil teadust ei olnud, sellepärast  ei olla ka realkooli õpetuse plaanis põlluharimise  õpetust nimelt ülesse pandud! Põlluharimise õpetust  ehk selle jauskonda wõida nüüd õpetusplaani üleSse wõtta. Komisjoni esimeses õpetusplaanis kreiskooli tarwis oli ka põlluharimisest. WiimakS ütleS kõneleja, et „tüna see ammu oodetud päew kätte jõudnud, millal põhjuSkirjade komisjon oma tööd komiteedele ette wõib panna ja seda tahame nüüd teha." Abikomiteede saadikud näitasiwad waljuSLe oma rahul olemist põhjuSkirjade komisjoni mõtetega. President J. Hurt ütleb, et pääkomitee plaan ei olnud mitte elementarkooli waid kreiskooli plaan. See olla omal ajal (mõne aasta eest) etteloetud ja siis waStu wõetud. Nüüd olla koguni teine soow, nimelt et kõrgemaile lähäme. Nüüd tulla selle uue ettepaneku üle otsusi teha. Professor Koeler ütles, et siis kui Aleksandri kooli asutama peale hakati, oli EeSti kreiskooli saamise mõte suur asi, aga nüüd oleme 20 aastat edasi jõudnud, ja nüüd oleks see wähä, kui meie selle suure wõitluse ja waieluse järele enam ei tee kui kreiskooli. Teeme realkooli! Sellega näita-