salkades Kandahari. Aa 2 suurtükki on kadund.  Telegrafid on katkileigatud. Kodumaalt on Vombai käsku antud, sealt niipalju wäge ab kS saata, kui wõimalik oleks.  ParlamentiS  on lirimaa rentijate heaks seadus antud, et rentijad edaspidi enam ilma kohtuta oma kohtadest wäljaaetud saada ei wõiks, ja et nemad  lahkumise juures tasumist saakfiwad. Türgimaa asjadest räägib Gladstone suure karedusega  ja ähwardab, et Inglismaa ükfi Türgiwalitsust  järelandmisele sunniks, kui teised seda Inglismaaga ühes ei teeks. ParlamentiS sai selle pärimise üle uöuu Peedul,  kas Prinz Lui Napoleonile Westmimstre kirikus üks au - ja mälestuse sammas wõiks ehitud saada. Et se kirik ükfi Inglismaa tähtsa meeõte mälestuseks asutud on, selle pärast oli rohkem häälest selle nöuu wasta, ja jääb fiis ka ausammas seal tegemata. lirimaa asjadega on ka juba nii palju edafi jöudut et ParlamentiS  üks seadus tehtud on, mille järel need maa-renti jäu (talupojad) tasumist saamad, kes omad kohad kontralt! lõpu! maa-omaniku kätte tagasi annawad. Newportis on üks suur mäe-önnetuS juhtund. 119 inimest oliwid tööle läinud, mõnda wigadust parandama, kui järsku mäealused õhud põlema läkfiwad, mille läbi kõik need inimesed ja 70 hobust surma leidnud on. Kõue-wihmad on Inglismaal palju kahju teinud; mtmed linnad on nii wäga wee al et wenedega uulitsate peal sõidetakse. Ka raudteed on wäga palju kahju saanud. Riigiwalitsuse käest sai seletust päritud, kaS lirimal nälja läbi tõbi tõusnud oleks. Wastati et seda ametlikult  kinnitada ei wõi. Türgi Maalt. Uuemate sõnumite järel ei ole OSman Pasha lahkumisel Sõea-Ministri ametist, poliitika - asjadega midagi tegemist. Kuulus Plewna lõwi olla oma ametid sõeawae mässamise pärast mahapanema sunnitud, kes mitmel aeal palka ega liha saanud ei ole. Et Osman Pasha ahnus suur on. sellest on ka juba enne räägitud, ja olla tema mõnda kopikad  oma enese tasku weereda lasknud, mis sõeawäe heaks antud oli. Mis aga ka, sellest nii mitmele oleks saanud. Kas tema järeltulija paremini tühjast kotist raha puistata oSkab, seda saame edaspidi naha. Inglismaa Saadik Goshen on selle kuu 15. pääwal Sultani  jutul olnud ja on temaga Greeka piire pärast rääkind. Sultan on kostnud, et se Ministeriumi  afi oleks. - Abbeddin Pasha päris Serbia poolt teadust, mida sealised söewäe kogumised  tahendakstwad. Sealtpoolt wastati, et seda igaaastaseks manööwriks tehtud saaks. Peale selle ei wöikS aga Serbia walitsus tähendamata  jätta, et piire pealised asjad tähelpanemist  tarwitakfiwad. Jds-Rumeelias on selle maa miilitsate ja Türgi wäesalkude wahel merine  tüli olnud. Esimesed on allajäänud. Mon teneegr o Würft on käSkn annud, kõiki kõlwalisi mehi 16 aastast saadik sõeariis-' tade alla kutsuda. Teiselt poolelt saab selle sõnumi wasta waieldud. Montenegriinlased on ometigi wiimaks Albaanlaste alaliste arritamiste üle wihaseks saanud ja on öösel, selle kuu 10 ja 11 pääwa wahel kaks Albaania küla, Gofizi ja Matagofi põlema pistnud. Ka on seal werd jooksnud; ühe sõnumi järel on 1 Albaanlane, teise sõnumi järel 32 Albaanlast langend. Selle kuu 16 pääwal on nende wahel jälle werine tüli olnud. Montenegriinlased on taganend. Serbia Ministri-kogus on nõuuks wöetud. üht jägu sõeawäest sõea wasta walnnstada. Greekamaa! t. Kuninga käsu peale saada ühe Austria aealehe sõnumi järel kõik sõeawägi sõea wasta walmistud ja Maapäew Mihklikuul kokkukutsutud. Riia kubermangust palutakse meid seda kirja wastawõtta, mida meie sellega kirjasaatja  omas eneses keelemurdes teeme: rTartu Eesti Seitungi" toimetus pallep omman  tinnawussen lehhen 22sen numren, temale neid innimesfi nimmetada, kes sedda tühja juttu om waljalautanu, nagu Tartu Eesti Seitungi"  käimine saas ärrakeeletu, et temma neid neide saisusseft luggupiddamatta kohtu kätte wõis anda, et nad trahwi sädussega ja wangi majadega wdisfiwa tutwas sada. Selle samma lehhe ja numri seen pallep Howikohtu adwokat E tzehbert. kui Ainti konkursi warra wallitseja lugesid, kes »Tartu Eesti Seitungi" tellimisse hinda weel sijamaani ei olle ärramasnu, temma kätte massa, nida:- olen Tartu raekohtu otsuse järele 8. maist s. a. nr. 683 Ainti konkurfiwara  walitsejaks seatud ja et, Tartu Eesti Seitung" kinni ei jääks ja trükimajas tööd edafi wõiks aeada, sellepärast palun ma lugejaid, kes tellimise hinda weel seiamaani ei ole ära maksnud,  seda nüid aegsaste minu kätte ehk herra Aint't kätte maksa." Selle läbbi kulutap härra E. Lehbert ütten ka wäega selgeste, et kui wõlgu janu tellimisse rahha masmatta jääp, et fiS Ainti trükki maijas töteggeminne saisma ja Tartu Eesti Seitung" kinni jääp. Nüüd täidame meije awwalikku sowimist  ja anname sedda temmale teda, et temma fiis Howikohtu adwokati härra E. Lehbertiga wöip tehha kuidas ta arwap, sest et tema kulutus  nõnda tullep mõista, et wäega peljata om, et ?Tartu Eesti Seitung" peas kinni jama. 1,. Kirja wastused. A. P. —S.--K.: Meil ei oleks himu ennast asjade wahele toppida, mis „S." asjatallituse, kui selle lehe kirjawaimu külge puuduwad. Kuida need 5000 eksem- Plaari mis kiituses seisawad, ise oma kalu kanda ei wõiks, seda meie ei mõista. Nr. 23 on küll tulemata, aga ootame weel. I^.—L.: Kui iganes mahub, siis leiate tänases lehtes. Teie soowimist „R. Z." kohalise numre pärast tahame täita. Edaspidi saame Teiega küll suurema asjade üle rääkima, kui head ilmad noort lehte wenitanud on. H. H. —W.: Meil ei ole teada, mille wasta Teie wõitlete, sest „P. P." seisab meie eest marjul, sellest aeast saadik, kui waim waimu wasta kargas. Täheudud  numred tahame aga muretseda, wõib olla et siis Teie kirja tarwitame; enne mitte, sest: „Silm on Kuningas".  Kiriku teadused: Jänni kirikus: 27. Heina-k. p. teeb pastor Grohmann  pärast lõunat jutlust. Kaarle-kiriktt õpetaja wõtab pühapääw, 27. Heinak.  p. lauarahwast wastu; laualekirjutamine on lanpääw enne lõunat kellu 9 -12. pihti lanpääw kellu 1. kirikus teeb 27. Heina-k. p. pastor Bcrgwitz jutlust. Tscnfuri poolest lubatud. Tallinnas, 25. Heina-kuu P. 1880. Trükitud Lindfors'i pärijate juures ja kuluga Wärsket Portlandi Sementi wäga hea wesi-chituste ja krohwiunse  tööde lärmis pakuwad odawalt  müia W. Miiller's Zuccessores Cv., Wenc uulitsal, Kaubabanki majas. Teenijate koha kuulamise kuntor on nüüd Pitka uulitsal Nr. 43 Ruleowiuse majas. "He-Pöltsamll Mõifts on S 3 walla-maa talu müia Uks uus maja o« «üis priihospidali taga, Magasini uulitsas Nr. 196 st. Ms hownt, droshka ja saa» on odawalt müia suure Paldeski  maantee ääres Nr. 205, Hildebrandti majas. Hapsaln olemis saab NW^üks täiclilu potiscpa tööde tarwis sisseseatud ja 630 ruutsülla ajakruudiga müüdud. Ligemat teadust annab G. F. Hollberg, Haapsalus. Lapsi wõetakse koStr peale, saamad kooliasjade  Mures järelwaadelud. Järelkuulata suure Peruu maantee ääres Nr. 84, Mühlmanui majas. M. Nagel. Teadaandmised. Hallinna linna-kohus kuulutab see läbi üleüldiseks teaduseks ja järeltegemiseks, et linnasaadiknte-kogudus omas istumises 30. Lehekuu päerval sel aastal linuaseaduse 103. ja 104. artikli põhja peal allseiswat, linna elanikudest täidetawat seadmist ülesõidukohtade Pärast üle linna-promenaadide on wälja annud: Z 1. Ülesõidukohad üle linna-promenaadide wõiwad üksi linna-kohtu lubaga asutatud  saada. Z 2. Et ülesõidukohad kõik ühesugused saakfiwad olema, laseb ükspäinis linna ehituse- ja teede-kommission neid promenaadi-kommissioniga koos paluja kulu Peale teha ja korral pidada, nimelt nõnda, et promenaad ülesõidukoha täie laiuselt parketti (tahutud graniit-) kiwidega prügitud saab. § 3. Jmmobili-omanikudele, kelle immobilid promenaadide wasta rajawad, on keelatud, endi kruntide pealt wee-jooksu nõnda wasta promenaadist seada, et puud ja põesad, mis seal peal seisawad. see läbi wiga saawad. s 4. Läbi promenaadide tohiwad ükspäinis maa-alused wce-rennid tõmmatud saada, mis ehituse- ja teede-kommission promenaadi-kommissioniga koos paluja kulu peale laseb teha. s 5. Kõik praegused ülesõidukohad, kelle üle nende poolest, kellesse see puutub, mitte ei sa selgeks tehtud, et nad linna lubaga on asutatud, ehk kelle tarwis mitte 1. Heinakuu päewani 1881 linna Poolest luba pole saadud, saawad linna-walitsuse poolest kinni pandud, tz 6. See seadmine hakkab tema awaliku kuulutuse päewaga mõeduma. Tallinnas, linna-kohus, 9. Heinakuu p. 1380. Linnapeawauem A Baron Uexküll Nr. 1310. Linnasekretär O. Bettecke t u s. Pühapääw, 3. Augustil s. a. saab tähtsa asjade üle peakokut u l t m i n t olema, kellest liikmed rohkest osa wõtta palutud saawad. Eestseisus. i. Lapsi wõetalse kosti peale ja saawad heaste kooli.  asjades järelwaadetud. Järel kuulata Christiansen i Praua piures, suure Peruu uulitsal, maja Nr. 140. 5 rubla Vaevapalka sellele, kes ühe rohelise Srapleekind Studenti mütsi punase kuld-ärega on leidnud. Äraanda Kadrentali,  Stahlbergi majasse rohelise heinamaa ääre „Hotel de France" juures. 2 nt Wumllert on müia suure Tartu maantee ääres Nr. 13, seppa Berkowitzi juures. Hinnad Tallinna turul» 23. Heina-kuu pääw. Karduhwlid, tsetwk. 75 kop. Herned, t00p.... 8 „ Lcatsed, toop .... 7 „ Tangud, toop . . . 15—11 „ Weikse liha nael. . 13-»!8 „ Sea liha nael. . . 14—15 .. Röösk piim, toop . 4 , Hapu piim, toop. . 5—6 « Koore, korter.... 5 „ Laua wõi, nael . . 35—35 „ Püti wõi,nael. . - 2 5—28 „ Muna paar . . 4 „ Kaüba-hinnad. ' 12. Heina-kuu p. 1885 : Soota tünder 9 rbl. 55 kop. Kiwisool, tünder, 15 puda 9 rbl. Heringi tünder 13—24 rbl. Silgu tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 35 kop. Ole puud 25 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 55 kop. Männi puude süld 4 rbl. 55 kop. Kiwisüte puuda 25 kop. Kiwitõrwa tünder 15 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—25 rbl. Katuksekiwid tuhat 45 rbl. Kustutamata lubja tünder 95 kop.