ülesnäitamine Balti kubermangude wasta oli, et nemad maa ja rahwa aSju sellel harjund wiisil sigida, kosuda ja edeneda lubafiwad, kuida se maale ja rahwale tulus oli. Wenekeeli aealehed on ikka selle meie iseolemise wasta olnud ja meie maa kõrgem seisus, se on meie Ritlrekogu on selle eest enne kostnud, kui ükski Eestlane oma r a h -- wuse peale mõtles, ja on pärast ja on ikka selle eest kostnud ja kostab ka nüüd, kus küpsemata uued polittkamehed  lõpmata sõimawad ja ärritawad. Ja meie Suured Keisrid on seda eestkostmist armuga 'kuulda wõtnud ja on seda meie kosutawad, kohalist iseolemist allesseista lasknud. Ja selle peäle mõtelgu iga Eestlane ja igaüks kes ennast Eestirahwa sõbraks tunnistab, et ilma selle eestkostmiseta ja ilma selle eestkostmise armulise wastawõ tmiseta Balti - maal neid kindlasse piiresse seatud talukohtasi ei oleks, mille mõnul talurahwa elukäik kosumas on, ja mis üks teise järel auusal seaduslikul teel kui auusast teenitud liikumata omandus Eestlaste kätte langend. Sellest on .Riia Zeitung" kirjutand ja on juure lisand, et Sakslased ennast iialgi Eestlaste palumata, salalikud? eestkostjate läbi Eestlaste wasta, wihale kihutada ei laseks. .Riia Zeitung" on ka sellest kirjutand, et ilma Sakslaste, nimelt saksasugust kirikuõpetajate tööde ja hoolekandmiseta wist küll enam Eesti keelt ega Eesti nime fiin ei oleks, ja igaüks kes aegadekäiku tunneb ja kes tõtt rääkida tahab, peab tunnistama, et se muud ei ole, kui selge tõsi. Ja meie kinnitame oinalt poolelt, et üksi lepitus ja rahu meie maa sugude ja seisuste wahel ka edaspidi Eesti keelt ja rahwust alleshoida wöib. Se on alleshoidjate seisupaik, ja kes Eestlaste tõsine sõber on, se astugu alleshoidjate seltsi. Selle seltsi eest kostawad enamist kõik Saksakeeli lehed ja wsitlewad Eest! keele ja rahwuse alleshoidmise eest, niisamati kui oma enese alleshoidmise eest, kuna need .wabameelelised" lehed, mis wiha ja waenu walega ärritawad, selles woolus ujuwad, mis Eesti keele ja rahwuse häwitusele wiib. Koguni weider on se, kui .Eesti Postimees" .Riia Zeitungi" manitseb, mitte .wihawaenu seemet rahwuste keskele kanda", ise aga sõimab ja waletab. Odawate sõnadega tunnistab .Eesti Postimees oma ja kõige rahwa .määramata tänu" Keisri wasta. Kui palju se truuwuse kinnitus wäärt on, kui heaste se leht Eestirahwa  südameliigutust awaldab ja rahwast auusale teele juhatab, seda saame allamal, sellesama Nu. 31 sees näha. Kuida teada, sai .Golos" Minister Graf Jgnatjewi käsu peale kuueks kuuks kinni pandud, sellepärast et se ülewabaline leht Bulgaaria Würsti, meie Suure KeiSri sugulast ja kaitsealust teutand, ja ka teist pattust teinud, oli. Kuida aga ka meie omas wilmases numres kirjutasime,  oli se leht kawala pettusega jälle käima pandud. Waimuliku Akademia Professor Modestow oli juba mullu õigust saanud üht lehte wälja anda, ei olnud seda aga tänine tarwitada tahtnud, ehk ka mitte tarwitada suutnud. Nüüd kus .GoloS" keelatud sai, tarwitati seda õigust petisel kombel .GoloS'i kasuks. Auus riigikodanik .Eest! Postimees" kirjutab: .Peterbu rgi st tuli mõne päewa eest se kurb .sõnum, et Golos pooleks aaStaks seisma jäeb. Nüüd .aga tuleb kuulsa Wene prohwessori ja koolimehe hra .Modestowi wastamise all Golose trükimajas 1. skp. .saadik uus Golose suurune ja tema waimuS toimetatud .ajaleht ülema lubaga wälja, mille uimi „Hosa« rasera" .(uus ajaleht) on. Zgale Golose lugijale saab see uus aealeht kätte läkitatud. .Eesti Postimees" ei Häbene sugugi, siin «malikult oma rõõmu selle üle wälja näidata, kuida.kuulus Wene prohwessor ja koolimees" ja endine Golos'i Redaktor Riigiwalitsusele pitka nina teinud on. Oli petja ka waimuliku  Akademia Professor, siis ei olnud se tegu iialgi muud, kui pettus meie kõrge Riigiwalitsuse waSta, ja kui ükS Eesti aealeht ennast selle üle rõõmustab, räägib se leht niisama wähe auusas Eesti waimuS, kui se oma lugejaid õiete juhatab, ja oma riigikoduniku kohust täidab. Aga Noor-Eesti kangelastel lootus oli .Golos", ja Noor-Eestlaste abiga lootis .GoloS" meie kodumaa kosutawad  iseolemist maha rõhuda, sellepärast oli .Eesti Postimehele" se sõnum nii .kurb", ja sellepärast rõõmustab  ennast se leht .kuulsa koolimehe" kawaluse üle, millega Riigiwalitsust petta julges. .Eesti Postimehe" ja teiste sellesarnaste lehtede südamekinnttuseks wõlme meie aga kuulutada, et .Nowaja Gaseta" ka juba esimest noomimist saanud ja selle lehe üksikute numrete müümine ärakeelatud, ja et se leht paremaks armand on, oma tood seisma jätta, kui suurt .kurwastust" se ehk ka .Eesti Postimehele" teeb. Tülikihutus ei naita koguni meie kõrge Riigiwalitsuse meele järel olema. ' Wõtku .Eeõti Postimees" weel paar weiked tähendamist  oma juhtkirja kohta heaks. .Eesti Postimees" kirjutab pilkates: .Kõik, mis meile meie auusad riigi isad, meie üliarm.sad  keisrid on annud, se olla .maa estkostjate" töö, .isegi rahukohtu uitude walimine!" .Riia Zeitung" ei ole koguni mitte kirjutand, et se maa-eesseisuse töö oleks, waib on aga üksi kirjutand, et maa-eesseisuS selle wasta pannud ei ole. Se, mis .Eesti Postimees" kirjutab, se on fiis wale; tõsi on aga se, et need seltsnikud, kes räägitawad palwekirja sepistafi vad, seda Eesti talurahwale antud õigust äraanda tahtstwad ehk oma Wenekeeli nõu andjatele ja abimeestele palgaks anda tahtstwad. Niisama tõfi on ka se, et need kes selle .soowimise" wasta panemad, niisamati Eesti talurahwa kui iga teise Vallimaa sugu ja seisuse õigust kaitseda ja alleshoida tahawad. .Eesti Postimees" kirjutab edasi: .Ka awalikult oleme seda (määramatatänu) püüdnud .tunnistada ning seks ju need saadikud just kadund keisri .haual ja praeguse Keisri palgel käifiwad." Se oleks ju wäga kena, kui nemad selleks Peterburgi läinud olekflwad, aga kes seda nüüd weel usub, kus nähtud  on, kuida need .saadikud" omas .tänalikkus" südames  wihawaenu oma kodumaa kaaskodanikud? wasta kandfiwad, kuida .määramata tänu" nende mokkade peal seifis, kuna, neil juba kiri taskus oli, mis tunnistas, et Kõrgestõnsa Keisri armuannid ja seadused neile küll ei olnud. Se oli üks raske politika eksitus, millesse saadikud  ennast omast ehk mõne oma seltsimehe wihast Sakslaste  wasta wedada lasksiwad. 3a se eksitus on usaldust Eestlaste rahulise ja tänaliku südame peale rohkemast wähendand, kui tujumehed arwawad. Igast maakonnast meie suurelt isamaalt tuliwad saadikud; kõik need töiwad üksi aga tänu ja tõiwad kaastundmist ja leinu omas alandlikkus südames. Eesti saadikud tõiwad ühes wihawaenu  oma kodumaa kaaskodaniku de wasta, tõiwad Pärimist,  mille sisu muud ei ole kui se, et nemad kiuste pärast oma enese õigust wähendada lasekfiwad, kui aga sellega ühes ka nende kaaskodanikud? õigus rusutud saaks. Wihawaen ja kius ja kõrklew pärimine, ja lein ja tänu ei mahu aga muidu üheskous südames elama. Kes nüüd weel Eestirahwa tänu ja leinu usuldab, niikaua kui Eestirahwas ennast nende oma saatmata .saadikute" poole tunnistab? Kahetseda wöib seda tegu, mida need pöörased ühel aeal tegiwad, kus se kõige wähem kõlwuline oli. Aga se on nüüd kord tehtud ja seisab kõikumata aealou riikas. Muud et wõi meie nüüd enam teha, kui wõime, aga selle eksituse mõnu nii palju tasutava, kui iial wõimalik on. Selleks on aga kõige pealt tarwis, et meie ennast waleliku ärritamistega kiufumeeste seltsimeesteks ei heida, kuida .Eesli Postimees" seda teinud on. —Se on meie palwe palawal aeal. Kiustlikud erakondlased walitsewad meie aeakirjanduses, jätawad tõtt maha ja waletawad, kui sellest oma erakonnale kasu loodawad, ja sellega rusuwad nemad Eestirahwa auu maha ja häwitawad  usaldust Eestirahwa ustawa ja auusa südame peale. Mis peawad küll kõrged riigi-ametnikud meist mõtlema, kui neid saadetakse meie talnasju, meie kohtuasju, meie kooliasju ja meie kirikuasju läbiwatama, mille üle Eestikeele lehetja Wenekeeli lehed lõpmata koledaid juttufi teewad,ja kui need ametnikud leiawad, et Eestikeeli kirjutud lehed ja Eestikeelt rääkiwad mehed waletand on, et meie juures kõik need asjad parema korra peal seisawad kui kusagil meie laial isamaal. Za neid saadikuid Riigiwalitsuse poolest tahetakse tõeste läbiwaatamisele paluda, ja igaüks, kes kõiki Weneriigi lehti lueb teab, et nemad fiin muud ei leia, kui seda mida meie siin tähendasime. Kui meil siis edaspidi ühe ehk teise asja üle tõeste kaeblusi tõsta oleks, siis oleks usaldus meie peale häwitud ja seda suurt kahju ja häbi on meile need lehed ja need mehed teinud, kes rahwast oma erakonna kasuks wihale jkihutada tahtsiwad,  kes waletafiwad ja kurja walet läbi riigi wälja lautada laskfiwad. Z ä ä g e i g a l p o o l el tõe j uu r e! on meie südauwlik ja tungiw palwe palawal aeal! Ärge kartke armsad lugejad, et se meie palwe kaugemale ulataks, kui aga üksi Eestirahwa juure, ja et se sedawiifi kuidagi omalt poolelt wäljaspoolift usaldust Eestirahwa peale wähenda wõiks. Wenekeeli lehed el wõtaseda üles, need wõiwad üksi tarwitada, mis ülemal poolel meie kodumaa iseolemise wasta ärritab. Saksakeeli lehtesi palume meie oga sellega, sellest palwest sõnalausumata  mööda minna, seda meie omakeskiseks koduasjaks jätta. Lühidelt peame weel natuke .Sakala" ja .Perno Postimehe" wale-politika peale waatama. Et meie juhtkiri .Kanossa ja Wartburg" just.Sakala" südamessee leitaks, seda meie teadsime ja seda meie ka tahtsime; niisamati teadsime meie ka seda, et .Sakalal" selle peale muud wastust anda ei oleks, kui roojast sõimamist ja teutamist .Tallinna Sõbra" Redaktori enese wasta. Se on ikka .Sakala" ainus sõeariist olnud ja on seda ka nüüd. Seda on ikka nähtud, et need sõimamisega ja toore rustkawõimuga kõneleja peale kargawad, kellel kõne peale asjalikku wastust anda ei ole. Sesugune toores meheteutamine on ükfi waStase enese nõdruse ja wiletsuss tunnistus. Mida rohkem .Sakala meie Redaktori oma sopakeradega loobib, seda rohkem näeme meie kui sügamast meie arutamised tema kohta mõedufiwad ja kui suurem ! temaunõdrus ja wiletsus on. Et meie Redaktor ennast .Sakala" ees wabandaks, keda tema iialgi kohtumõistjaks oma koduelu ja oma awaliku elu üle ei pea, seda ärgu kartku meie sobrad, seda ärgu lootku meie waenlased. Niisamati ärgu kartku meie sõbrad ega ärgu lootku meie waenlased, et .Sakala" inetumad sopakerad meid meie kõnetooli pealt..peletakfiwad ehk meie kindla sihtjoone pealt ekfitakstwad. Argu kartku ega lootku ka ükski, et meie iialgi oMa auustatud lugejaid sesuguste roojaste juttu- 1 dega pahandaksime, mida .Sakala" oma lugejate kohaliseks  peab ja oma Nu. 31 sees uueste waimutoiduks ette kannab, mis aga ükfi kortsikäijate kohatised on, kelle peale .Sakala" ennast omas wiletsuses tuetada tahtma näitab. Ka .Perno Postimees" on üht juhtkirja meie wasta algand, nimelt aga wäga pahaks pannud, et meie Karkuse kirikuõpetaja Pastor J. Girgensoni kirja üleswõtstme, ja et meie nende suguwendade ja usuwendade eest koststme, keda .Sakala" ja sakaldatud lehed .usu-märetsejateks" nimetawad ja kelle ülewaimustust ja eksitust need kahewäärilised  Eestlased ja meie maakiriku koguduseliiked Wenelehtede ärritamiseks meie kosutama iseolemise ja meie kiriku, ühe sõnaga meie rahwuse wasta tarwitawad. Kui suure tõearmastusega .Perno Postimees"  seda teeb, seda on sellest näha, kui se leht kirjutab, meie oleksime .inimeste käteraiumist .Pühawaimu tallituseks  ja Jumala tööks" nimetund, Juba enne olime meie .Perno Postimehele" sada rubla waewapalka pakkund,  kui üht oma tunnistust meie waSta tõeks teha wõiks. Raha on ikka weel pärimata, se wilets.Sakala" sulane waletab nüüd peremehe käsu peale uueSte. Maletajatega waielda on wõimata; need katawad üht walet ikka teisega, kuida ka .P. P." meile pakutud 100 rubla ütleb tagasi kinkind olema. Need lehed on ju koguni helded. Rahwale kingiwad wara ja õigust, mis nende omad ei ole. meile kingiwad raha tagasi, mida  pärida ei julge. Waielda sesuguste wastastega ei wõi, Jumalad need ei karda. Meil ei ole muud teha, kui nendele tähendada, kuida ennast selle rahwa wiha eest kartma peaksiwad, kelle waimu nemad walega ja ülekohtuga läbikihwtida püüawad. Jääwad, kuida meie loodame, nende rahwaekfitajate  kurjad ja kawalad püüdmised ilma mõnuta, fiis langemad nemad omal aeal ärkand rahwa põlgtuse alla. Mõeduwad nende püüdmised, fiis langemad nemad sellesama  rahwa jäädama needmise alla. Selle peale mõtelgu need petjad, kirja solkijad ja meele segajad! Omalt maalt. Tallinnast. Rahukohtule seadmine Balti kubermangudes,  tulewa, 1882 aasta esimesel pool-aastal on Keisri Majestäti poolest Jaanikuu 3 pääwal alla kirjutatud. Pitkendatud aega arwab .Porjadok" selleks tarwitatud saama, et wahe aeal selle uue kohtu seadus rohkemal mõedul üleüldisi riigi korra, Wene waimu ligemale «ihutud saaks, kui selleks enne nõu oli. Wangikodade-walitsuse asjatallitaja Komarowski oli selle kuu 3 pääwal Tallinnas ja on nimelt leidnud  , et Priihospidali wangikoda suuremaks ehitada tarwis on. Selle kuu 1 pääwal kargas üks madrus Narwamaantee  ligidal põikuulitsal kahe töömehe peale ja haawas  neid nuaga. Haawatud wehed saiwad haigemajasse, wiidud. Eesti laewameeste seltfi-Linda põhjus kirjad on 1. Augusti kuu pääwal sel aastal Kõigekõrgemalt Keiserliku Majesteti poolest kinnitatud ja sowime meie seltsile heaõnne  ja rõmustawad edenemist. Nago meie weel kuuled me saab seltsi Peakoosolek 14 ja 15 Sept. sel aaStal Tallinnas ärapetud ja hakkab koosolek Esmaspääwa 14 Septembril kel 10 homiku peale. Koosolekul saawad uued Seltsi-Walitsufed liikmed walitatud, seltsi eestulew tööplaan walmistatud Koosolekul peawad iga Seltsiliikmel Seltfikaardid ja wekslid ligi olema teaduseks kes selsi liige on sest wõerastel ei ole selle koosolekul mingisugust osa wõtmist. Jda-Harj ll m a a l 5 kirjutakse meile: Head linasaaki ei ole tänuwu kusagil. Heinasaak on nii wilets