Pesasid (olgo wce- ehk niaalinnud) rööwli kombel ära ei pilla, niisamati ka mitte noori jäneksid ja metspartide poega ülleannetud kombel äraraiskaksid. Seesugune rööwli kombe on Jumala ja inimeste  sääduste wastu ja tunnistab et meie Eesti wennad, wäga kaugel meel töiste rahwade hariduse piirilt, ses asjas, kui püsti paganad elawad. Seepärast on linnud ja muud armsad ja tarvilised  metsaloomad meie Saaremaa metsades ja meredes nõnda kahanend, et mõned küla taadid juba küsiwad, kust see tulnud oleks, et linnud metsas enam palju ei laula, partisid ja muud wcelindusi nii mähe, ning jännesid enam pää kuskil ei nähta hüppawad? Kui aru said, et see talorahwa enese ning nende laste sü olla, siis arwasid, et selle tõbe wastu köigeparem rohi oleks, kui niisugustest pahaist  lapsist, mitmearnldalise riistaga nii kaua püksi moto wötaks kuuni tarkus ja hea elu kombe alt otsast üles pea sisse ronniks. Meie loodame aga et meie armas Saaremaa rahmas, kes isegi hariduse teel pitkis sammus edasi tõtwad, eesseiswas pahakombet enese seas suuruwad ja hoopis lämmatawad, ja kõige haritud rahmaga lindude laulust ja nende sigimisest ennast rõõmustab ning Jumalat tänab kes kõik loomad ma pääl ja, meres meie kasuks ja õnneks on loonud,  ning ennast ka seepärast selle rumaluse ja pattu eest hoiab, neid, meie ilmlikufid kaasloomi üleannetuma meelega raiskada ning rikkuda. Jammajast. Eile hommiko kellu V2IO purjutas üks suur kolme mastiga Norwegi laeni Kaunispäh mõisa kohta randa, kus tema ligi 10 tundi kinni seisis.  Laew oli tugew ja uhke ja laewa rahmas sõbralikud  kõik kokko 12 meest Laew purjutanud põhja Amerikast Riiga, minemiseks ja oli laaditud maiguga  ( Kampholium) pütladega, kus laewa mehed neid püttasid rohkeni 100 merese wiskasid enne kui laew lahti sai. Täna õhtu tuli tule laew Wända linnast temale lahtiwötmisses abiks, sest traadi sõnum oli Sõrmest Wända (Windau) linna  jõudnud, ja sinna aru wiinud, aga ometi oli Purju laew ennast oma abiga juba 24 tundi waremini päästnud ja oma teed läinud. Kaugemalt kodumalt. Tartust: Poolel aastal pole Tartu linnas tulekahju olnud, aga lihawötte öösel hakkas tiigiuulitsaö  lescnacse Rogeri kahekordne maja põlema ja põles puhtaks ära; tuli läks wcel laiemaks, nõnda et meel mõned kõrwaliscd hooned puhtaks ja meel 2 elumaja poolelt ärapölefiivad. Päälmise  korra pääl Rogeri majas elas professor Bonwitsh. kelle asjad enamiste kõik ärapölefiivad, muud kui raamatud on ta tulest wöinud päästa. Teenija tüdruk, kes tagumises kambris magas, nägi juba treppi põlcwat, kui ta unest ärkas, ja on aknest Välja torganud, kus juures ta oma jalaluu  on katk murdnud. Kaks tuletõrjujat on ka häda saanud. Töisel öösel oli jälle, tule kahju; kaupmehe Grünbergi maja Pihkwa maantee ääres haKas põlema ja põles walju tuulega puhtaks ära. Aleksandri-kooli asi ruttab, nagu „Heimat." järele ülemal pool otsusele. Oodata olla, et kõik ivöimus  koli asutasa, esimeste asutajate kätte antakse, kellest b mcc sl meel praegu elus on. Nii hästi pkäkomiiee kui ka kõik abikomiteed pidada ära lõpma. Tuleb ses asi nõnda, nagu „Heimath" teatab, siis on see jälle üks kibe õpetus, et parteielu  meile kahju on teinud. Oleksime ühel meelel  olnud, kirjutab ..Eesti Postimees" siis ei oleks riigi-molitsuS mitte mi ruttu selle pääle mõtelnud komileend lõpetada. Wene maalt. Peterburgist. Kcisri Majesteetid oma lastega  tulilvad lihaivötte laupääwal jälle Peterburgi elama, ja pühitsesid lihawötte ööd talwepalee kirikus.  Wiimaks on sääl kirikus aastal 1880 suur pühitsemine olnud, kui weel õnnis Keisri proua elas, pärast tema surma pole meie kadund keiser sääl sest suurest pühitsemisest mitte osa ivötnud. See kord oli pühitsemine jälle wäga pidulik. Õhtu kellu 11 kutsus suure tüki pauk kindlusest kõrgemata seisustest osawötjad talwepaleesse kokku, sääl sai neile kuulutatud, keda Keisri herra teenistuses  oli kõrgema järje pääle tõstnud, ja kellele auutähte lubanud. Kellu 12 paukus jälle suurtük, ja siis astusiwad Majesteetid omast kambritest wälja,-ja pik rong läks lossi kirikusse. Jumala teenistus kestas kuni ja siis oli palees suur pruukosti wötmine pitka paastumise aja järele. Esimesel ülestõusmise pühal wöttis gaardiwäe ülem, suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh gaardiwäe  päälikute ja paari saja alamate söameeste önnesoowimisi wastu. Suurwürst andis iga soldatile  suud ja kinkis igaühele höbe-rubla. Suurwürsti  proua Maarja Pawlowna lubas, et mehed tema käele wöisiwad suud anda ja andis igaühele portslaani-muna. Esmaspääw wötsiwad Keisri Majesteetid nende sama meeste önnesoowimisi wastu. Ka Kcisri herra andis iga mehele suud ja Keisri pröua ühe muna. Kolmandamal pühal pärast lõunat oliwad Kcisri Majesteetid, kõik Keisri suguwösa ja kõrgemad  seisused waksalis, Sakseni printsess Elisabeti  suurwürsti Konstantin Konstantinowitshi pruuti wastrnvõtmas. Peigmees oli raudtee pääl mõne jaama wastu sõitnud. Kellu 4 jõudis rongPeeterburgi.  Keisri herra ja peigmehe ema ja wennad ja õed läksiwad wagonisse, sääl pruuti teretama. Mnuiiku helinal astus pruut wagonist wälja ja sõitis Kci ri proua kärmas marmorpaleesse, peigmehe  wanemate juure. Töises tõllas istus Keisri herra suurwürsti Wladimiriga, peigmees seisis oma gaardi roodu ees, kui pruut mööda sõitis. 15. saamad pulmad olema. Kuulukse, et pärast weneusu laulatamist weel lutteruse-usu kiriku õpetaja paari sisse õnnistama saab, sest pruut ei wahcta mitte oma usku. Neewa jöe pääl on laewasöidud selle kuu 11. pallival algatud. Peterburgi Kommandant sõitis enne lõunat kell 10, harjunund pidulikul kombel üle Neewa ja sõitis siis Keisri Majesteeti juure, täädust andma. Juba homikul oliwad Ladoga  jaepangad õige õhukesed olnud ja kadusiwad öhta poole pea täitsa ära, nenda et ka weikemad laewad ilma takistamata sõita wöisiwad. Moskwast teatab telegramm 4. Aprillil: Täna ööse leidis politsei Nikolai raudtee Moskwa kaubajaamas, et ühest Jaroslawi minejast waranduse  wagunist 12,000 rubla eest mängu kaarta ära on warastatud. Üks jagu kaarta leiti kodaniku  Subatowi elumajast, kes raudtee pääl kauba Nikolai tee päält Jaroslawi teele saatmise juures ammetis oli; üks osa leiti ka käsuandja Dmitrijewi  ja tee wahi Anatolja juurest. Siis leiti weel mõni sada mängu jaama ligidalt Ma alt. Kelmid on wangi pandud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Würst Bismarki nõuu, Prcusfi Ministerimnist wälja astuda ja üksi Saksamaa Riigikantsleriks jääda, olla Keisri poolest wasta wöctud. Niisamati olla ka selle nõuuga, üht Prcussi Riiginõuukogu asutada, mis üle Ministeriumi  seisab. Selle nõuukogu Prõsidentiks saada Kronprinz, Wiirst Bismark aga tema abiliseks ja kui tarwis, asemikuks. Kölni linnas on wäljamaa töisel ülestüusmise  pühal suur politiline Katuliiklaste koosolek  olnud, millest 7000 meest osa wötsiwad. Neli asja saiwad sääl ära kinnitatud: Pääpiiskopi Melchers'ile wannuti truudust, riigi walitsuse kirikupolitikalc  lubati köwaste wastu panna, ühemeelelise  pääparteile tänu awaldada ja wiimaks lubati weel wandega, „püha usu ja kiriku priiduse wöitluses  kindlad olla surmani." Koosolek nurises iseäranis  selle üle, et mõlemad Kölni ja Põseni pääpikskopid  mitte tagasi ei ole kutsutud, kaebas selle üle, et weel üle 1000 preestri kohta tühja olewat, et kõik preestrite seminarid kinni olla pandud, et kohtuhoow kiriku asjade tarwis ikka weel olemas on ja wiimaks, et preestrite wäljakihutuse seadus ikka weel mitte ära ei ole kautatud. Prantslased on Tonkinis weel ühe töise kantsi oma kätte saanud, Hong-hoa nimi. Nüüd oleks arwata, et nad sest ju küll saawad, aga mida enam nemad saawad, seda rohkem nemad weel himustawad. Aga külap wist palaw aeg, mis seal paigus nüüd on algnemas, teeb nende himule pea otsa päälc. Prantslase kodused, asjad pole mite wäga kiidu wäärt. Mitmes kiwi-süte kaewanduses  loid tööllsed tööst lahti sa tõstsid awalikku mässamist. Riigi walitsuse poolt kuulati järele, mis kaebduse asja neil pidi olema ja püüti nende möllamist waigistada, aga ei saadud sellega mitte korda. Näha oli, et mitte mõned ise-wead ja kaebduse  asjad ei saatnud mehi mässama waid tööliste pääd on ülepää sotsialistide ässitamiste läbi nii ärasegatnd, et nad isegi ei tea, mis nad tahawad, kuid aga peab kõik saama ümbcrlöödud. Aga see wist enam wäga kaua ei saa tüürima, siis saab Prantsusemaal üks üleüldine möllamine tõusma, mis wiimaks kaa wabatriigile jälle otsa teeb. Eks ole see wabatriik iga moodi püüdnud jumalakartust  rahwa südamest wäljakiskuda. Küll ta saab siis omal ajal leikama, mis ta ise on külmanud. Inglismaalt. Üleüldse kauplemise seisukord on Inglismaal, nagu mitmelt poolt kuulda, õieti kirju ja waewaline. Enamist kõik käsitööd on soikus ja mitmed tuhanded töömehed on tööta. Kõige suurem häda on laewade ehitajatel töömeste!.  Neist on North- ja Southshields'is umbes 15,0VV, Tynes Iv,t)ov ja Sunderlandis niisama palju ilma ametita. Ka Klydes on laewade ehitamise  kohad tühjad. Mitmed suured rauawabrikud  on tööta, ja seal, kus tööd weel saada on, püiawad tööandjad tööliste palkasid suurel möedul wähendada, nii et igal pool töörahwa seas kacbdust  wiletsa elukorra üle kuulda on. Sagedaste tuleb seepärast ka töörahwa wastupanemist ette. Ka laewasöit on halwas korras. Laewade peremehed  peawad nii odawalt koormat oma lacwadelle pääle wötma, et kasust sääl juures juttugi ei wöi olla. Ei ole ka praegu sugugi loota, et pea seesugune  wilets kord otsa lõpeks, waid wöib palju ennam kindlaste arwata, et see weel kaua aega edasi saab kestma. Anstriamaal. Austria kroonprint on oina prauaga lihawötte püha töisel pääwaloma hommikumaa  reisule läinud, mis mõne aja eest nöuuks oli wöetud. Kolme pääwaga jõudsid nemad Konstantinoopoli  linna, kus sultan neid suure auupakkumiscga  wastuivöttis. Ta soowis auuliku wöõrastele oma „kullase inaja" Bosporuse rannas korteriks. Mõnesugust. Naljakas härja tapmine. Mõnes kohas peetakse elaja tapmist wäga suureks ja kardetumaks tööks, aga et inimesel ka