 kiriku heaks kantawatest koormatest ja rahamaksudest wabaStatud saaks, ja on Seespidiste asjade Ministri ja Keisri Majestäti Kõrgestoma kanzellei ülema juhataja kaasnõunga leidnud, et Kunramaa kubermangus, nagu Vallimaa kub ermadgu des ülepea kahesugused maksud on: l) hingemaksud, s. o. maksud mis iseäranis inimeSte peal, nende mitmesugust seisust j. n. e. mööda seisawad ja 2) asjalikud maa- ehk realkoormad, mis maa ehk ülepea liikumata wara peal seisawad. Viimaste kohta ei ole inimene, tema seisusest ja usutunnistusest hoolimata, muud ühtigi kui see wahemeeS (nniövo nnoe nooxvMiM),  kelle läbi need kohused täidetud saamad, mis selle maa ja pinna peal seisawad, mis tema oma on ehk mida tema oma eraõigusi mööda pruugib noroxaro  oiupÄimuioveu oöusaWvern, avWUiiiM na eoeroumeü sa nnW n imõ 6u upavoNib Miuoeim SM Apxvou nkAvsWusoeru). Viimaste realkoormate  sekka langemad ka need, mis Ku ura maal sealise Lutheruse kiriku ja selle kiriku teenrite heaks, juba aastast 1567 saadik, Herzog Gotthard Kettleri läbi asutatud ou selle kaubaga, et mõisaomanikud neid kannawad, aga mitte kui oma enese koormat, waid et nemad selle mõisa eestseisjad  on, mis tähendatud koorma all seisab; selle nende koormate asjaliku omaduse tunnistuseks on ka Kuuramaa Herzogi-riigi pöhjusseadus.aastast 1617, mille Z 44, kus selle Herzogi-riigi mitmesuguste usutunnistuste õigused määratud saawad, ette kirjutab: /t see kaaswanem (Conpatron)  mõifaherrade keskist, kes Katholiigi usutunnistusesse heitis, sellegi pärast neid koormaid kandma peab, mis Lutheruse kiriku heaks määratud on, ka siis, kui tema omale omas mõisas Katholiigi kiriku ehitab.' Selle järel on selge, et seesuguste koormate eest ainult maa kiriku kohta wastab ja maa eest mõisaherra, tema ja weel wähem  tema maa peal asutatud talu rahwa usutunnistusest hoolimata, kellel selles asjas mingisugust kohust kiriku ja kiriku teenrite wasta ei ole; kui aga talurahva ja mõisaherra  wahel rendikoutrakti järel esimesed seda kohust oma peale Võtnud on, neid maksust tasuda, siis on sellega ainult  see kord ja wiis tähendatud, kuida nemad üht jägu omast rendi maksu st tasuma peawad/ Meie arwame, et meie endised seletused kirikumaksude kohta mis maa ja pinna peal seisawad ja sedawiist realkoormad on, selle Juhataja Senati käsuga just kokku lähemad. S.' toim. Peterbnrgist. Keisri Majesiätid ja Keiserlikud Kõrgused  Suurwürst Auujärjepärija ja Suurwürst Georg Aleksandrowitsh tuliwad Leikusekuu 21. pääwal, õhtal kell 10, Peterhofi tagasi. Leikusekuu 22. pääwal, kell 3 pärast lõunat, sõttsiwad Keisri Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused  Suurwürst Auujärjepärija, Suurwürst Georg Aleksandrowitsh  ja Mihhail Aleksandrowitsh ja Suurwürsli-Praua Ksenia ja Olga Aleksandrowna Peterhosist Daanimaalr. Kuida juba enne kirjutatud, saab nende pääwade sees Daanimaal Fredensborgi shlosfis Daani Kuningliku perekonna  kogumine olema, kus stis wist ka Prinz Valdemari kihlamine peetud saab. Milla Keisri Majestätid koju tulewad, selle üle ei ole ühtigi teada antud. Soomemaalt. Soomlased on Kuopios selle lahing! mälestuseks auusamma ehitanud, kus nemad aasta! 1809 Venelaste üle wõitu saiwad. Mitmed Venekeelt lehed pahandawad ennast selle üle ja tõeste oleksiwad Soomlased  seda ka wõinud tegemata jätta. Moskvast. Kindral Rachmanni praua korterist, Smir-, nowi majas Suure Snamenski-põikuulitsaS, ou selle kuu 22. pääwal ükS kastike ära warastatud, kus peale 200,000 rubla raha ja hindpaberid sees oliwad. Kahtluse alla langenud ja kinni pandud on üks puusepp, kes seal majariistu  parandamas olnud. Krimmist. Saksa sugust asujate keskist walmistawad ennast mitmed perekonnad väljarändamisele Ameerikasse, kui ka sealt enne wäljarändanud Krimmi Saksa asujate poolest sõnumid tulewad, et nemad seal suuremat õune leidnud ei ole. Rändamise - himuliste kcSkis on mitmed hallipeaga perekonna - isad, kes juba umbes 70 aastat wanad on. Mitte ,parema' otsimine ei ajada neid rändama,  waid wilja-ikaldused, mis Venemaa lõunepoolistes lagestikkudeS juba kolm aastat walitsewad, ja nisu hindade alanemised, mis majapidamisele kitsikut tegema kipuwad. Häda olla nii suur, et mõned põllumehed kasulaenajate käest raha 20 künni 40 protsenti peale wvtawad. Tiflisist. Selle kuu 16. pääwa õhtal on Gruusia sõeawäe maanteel, 14 wersta Tiflist linnast, post wälja rööwitud. Postiljon ja postipots ou ära tapetud. PostpakkideS  on umbeS 130,000 rubla raha olnud, aga sellest ei ole rööwlid rohkem leidnud, kas umbes 800 rubla. Rööwlid põgenestwad Erzo-oru metsa ja saiwad seal soldatitest  ja maarahwast ümber piiratud. Selle kuu 20. pääwal on ükS rööwel surmatud, teine on elusalt kätte saadud. Teisi rööwleid aetakse Aragowi orgu mööda taga. Taga-Kaspias kestawad maawärisemiftd aeguti ikka weel edafi. Wõeralt maalt. s Saksamaalt. Vana Keisri termis on ennast jälle neuda kindlendanud, et tema manöwritest osa wõtab, aga ena mi st mitte ratsu waid tõldas. Keisri kaasas on ta Vene Suurwürst Mihhail Mihhailowitsh. Kar ltmide saarestiku asi seisab ikka weel elawalt pääwakorral. Et Spaania mässu-himulised erakonnad seda asja ärritamiseks Kuninga ja kuningliku walitsuse wasta tarwitawad, ct nemad seda üheks hoomaks tarwitawad, millega Kuningriiki  põhjuse pealt kangutada katsuwad wõib ka olla, kaugutawad, see teeb ehk Saksamaa walitsnsele taganemist soowitawaks. Juba ammu igatsewad üliwabalased Prantsusmaal,  Spaanias ja Itaalias, wiimaseid riikisi Kuningate  walitsuse alt kangutada ja kõiki kolme üheks Lõune- Eurospa ehk Ladina WabariMde tthenduseks kokku köita, Mis siis üleüldisele rahule ja seaduslikule elukorrale wäga kardetawakS saada wõiks, kõige Vähemast aeguti Teiselt poolelt teatakse aga ka, et fee suur kära Spaanias mitte SpaanialaSte enese peast ja südamest wälja kaSwanud ei ole, waid Prantsusmaa leppimata ringkondade ärritamistest kelle wasta ühe korraldatud suure riigi walitsus Üleliiga järelandmisi näidata ei tohi, kui seesuguste ringkondade hari määramata ei pea kasivama ja kerkima. Pealegi on weel ärritatud hulgad Spaanias juba üle-aru kära teinud ja ähwardawad sõeaga Saksamaa wasta. Kindral Salamanka,  kes ikka kulmu alt wabariiklastega silmitses, ou Saksamaa Krouprinzile, Preussi Punakotka rittcetähe tagasi saatnud, mida tema sel aeal sai, tui Kconpcmz Spaania Kuninga wõernsel oli, js on selle juures kirjutanud, et tema omale selle asemele jälle uue auutähe teenima saab, Saksamaa wasta sõdides. Kas siis järelaudmine Saksamaa  poolt seda tuld weel lämmatada suudaks ehk kas wahesi käratsejake toredust weel rohkem kaswataks ja kuninglikule  walitsusele weel kardetawamaks saaks, see pärib järelmõtlemist. Peale selle kinnitakse teaduslikult poolelt, et Spaanial wähematki õigust selle saarestiku peale ei ole, et see riik sellest ometigi haritud maad ei tee ja tamne ei ole ks Vürst Bismark iialgi weel lahti lasknud, kui tema kord oma raudse käega kusagilt kinni hakkas. Kõik maailm Vaatab siis suure osawõtmisegs selle asja peale, mis küll palju Euroopa külge ei puudu, kõige Vähemast  sel silmapilgul weel mitte, kui ka edaspidi Saksamaa  Karoliinide saarestikust oma Võimust Waikses-meres mõjuwalt wälja lautada wõib. Aga sellest kärast wõiwad  kergest sademed wälja wuhiseda, mis maailma põlema panemad. Prantsusmalt. Kholera on nähtawalt wähenemas. Selle kuu 23. pääwal on MarseilleS weel 11 inimest kholerasse ära surnud. Üks Inglastest ja Prantslastest  kokku astunud koNAission ütleb selget tunnistust saanud  olema, et Oliwier Pain kuus kuud enne surnud oli, kui käratsejad teda ütlewad maha lastud olema. Rochefort  ei hoolt aga sellest, waid kutsub üht rahwakogu teise järel kokku, kus jälestust Inglismaa wastu tunnistatakse, just nagu kariloomad wahest were haisu peale kokku tulewad  ja rõögiwad. Kõige kentsakam on aga see. et Rochefort  ise kõrwale poeb, kui kära suureks läheb. See on unemeeline wahwus. Inglismaalt. Lord Churchill, Riigisekretär India asjus,  on ühe seltskonna ees kõnet pidanud ja kinnitanud, et kõik tüli Venemaaga nüüd lõpetatud olla. Just wäga ei taheta seda küll igal poolel usaldada, aga st tagavarawägi  Inglismaal koju lastud saab ja ka Indias nüüd jälle pealikutele teenistuse wahe-aega lubatakse, stis wõib arwata, et sõea-hirm enam suur ei ole. Spaaniast. Madridist kirjutakse selle kuu 24. pääwal: I. Philippinide saarestikku Kuberuör kuulutab, Spaania sõealaewad tuliwad Japi saare lahele ja hakkafiwad saare omaks wõtmist ette walmistama, kui üks Saksamaa söealaew  tuli, mehi maale saatis, lipu üles tõmmas ja saare Saksamaa omaks tunnistas. Spaania laewade pealik tõreles. Ministred andstwad seda Kuningale teada. Kuningas  kutsub homme Ministred kokku. Saksamaa Saadik  sai täna söeawäe kaitsusel La- Granjast Saadikupaleesse  saadetud. Mhwas tegi kära. 11. Heile õhta kell 10 tuli sõnum, et Saksamaa lipp Japi saarel üles tõmmatud on. Rahwas kogus ennast Saksamaa Saadiku-palee ette ja loopis kiwidega aknaid puruks. Politsei  ei saanud käratsejatest jägu ja pidi ühe wangi lahti laskma. Polilsei-pealik, kes waugi rahwa kätte audis, sai ametist lahti lastud. Homiku poole waikis kära. Mõned inimesed on wangi pandud. -- 111. Wiimase öö kära juures on wapven ja lipuwarras Saksamaa Saadiku-palee pealt maha kistud. Rahwa hulgad wsdasiwad neid Puerta del Sol turule ja pöletastwad neid seal suure käraga ära. IV. Rahwa wiha kaswab suuremaks. 0000 inimest rändasiwad wiimasel ööl Spaania lippudega läbi uulitsate ja karjusiwad: Maha Saksamaaga! Elagu Spaania!' Sõeawägi sai kokku kutsutud ja Puerta del Sol turul ja ümberkaudsetel uulitsatel seisma pandud. Karjudes lahknsiwad  hulgad wiimaks ühest ära. Pealikud nende laewade  peal, mis Japi lahel seisawad, on ametist lahti lastud. V. Cadiri maakondaS kogusiwad ennast heile 300 Sozialistlast kokku. Rahwas astus nende wasta ja sundis neid taganema.' Spaanias on stis nüüd kholera, nälg ja mässamine. Egyptuses kõlawad jutud, et Mahdi elus olla, ennast aga aeguti kõrwal hoida tahta. Wäga ustatawad ei ole need jutud mitte, aga wõtmata ei ole fee ka mitte. Mahdi surmast räägiti Egyptuses waremini kui Sudanis. Jutu leht. Jutustus ühest karjapoisist, kelleft w limaks kiriku-õpetaja sai. Franz Hoffmsnn'i järel ümberpaanud M. Kõrts. (Järg.) M, ei sellest ei kõlba mull kõige wähemat rääkida!' wastas Prits. „Ja, siis ei tea mina tõeste mitte, kuida sa ennast aidata wöid/ ütles praua Kilian. MiS ci jää sull muud nõu üle, kui pead niisama kui ennegi läbi saama, aga mitte wöimusega, waid kannatusega!' /Nüüd olete kõige paremine trehwanud, praua Kilian!' hüdis Prits uue eluga. ,Jah kannatusega pean ma läbi saama! Olen ma siia maale kannatlik olnud, kas ma siis pärast seda ei wõi! Ja see ei ole raske töö/ Ja Prits kannatas kannatliku meelega, ehk küll teised teda torkisid ja naersid, ei teinud tema neile midagi. Tema ei wihastanud ennast enam mitte nende pärast, waid oli alati nende wasta lahke. Kui weiked wallatumad poisid seda märkan ivad, jätsiwad nemad oma pilkamist järele ja Pritsu! oli rahu. Vahe aeal õpis Prits suure haole ja wircusega, nii et koolmeister temaga alati rahul oli. Waewalt  ühe aasta pärast oli Prits alama klassi..läbi teinud ja weel ühe weeraud aasta pärast oli Prits kõige noorem ühes ülemas klassis. Niisugune wirkus, ühest heast järele käigust kroonitud, muretses temale palju tutwaid ja söbru, js ükski ei julgenud teda enam torkida ega pilkada. Nüüd Võis Prits rahulikult oma teed käia. Aeg kadus ja aastad lendasiwad ruttu mööda; aga midagi muutust ei olnud Pritsul. Tema õppis hoolsaste edasi kuni wiimse klassi läbi. Ja mis temal selle aea sees juhtus, jätame nimetamata. Tema leidis omale hea sõbra, Rudolf v. Zwingenberg, kellest meie pärast poole kuuleme. Nüüd aga läks asi teisiti; tema oli oma sõbraga eksami ära teinud, ja neil oli nüüd tee lahti, suurkooli peale minna. Nüüd tuli Pritsu! see küsimine ette, kuida tema selle wähese rahaga suurkooli peal pidi läbi saama? kus mitte praua Kiliani ega Direktor ei olnud, kes tema eest isalikult muretses. Siiski ei kahtlenud tema mitte silmapilku.  /Senna pean ma minema!' mõtles tema. kord saab mind armas Jumal aitama.' 3a üks- Pärast eksami tegemist, lasi Direktor Pritsi oma juure kutsuda, mis ka Prits lahkeste tegi. ,Istu, Prits/ ütles tema, ,minul on üks tõsine sõna Sinuga rääkida. Oled Sa selle üle järele mõtelnud, mis Sa nüüd peale hakkad?' ?3a, herra Direktor/ wastas Prits. Mina lähen Halle linna suurkooli peale, ja studerin thsologial.' /Aga knida Sa seal läbi saad? Kas on mana herra Obest Wahtmeister juba Sinu eest edasi muretsenud?' ,Ei küll mitte. Aga ma arwan, et tema mind kui ennegi aitab/ 7 Kümme taalrit kuus! Sellega on wöimata, suurkooli peal elada! See ei lähe mitte! See on wõimatu! Sina pead wölgu wütma ja wiimaks pankroti jääma/ „See peaks minema, ma tahan wahel ilma söömata olla,, ja weest ja leiwast elada, aga õppimist ei jäta mina mitte järele.' »See oleks ka paha küll ja kahju, kui Sa poole tee peale seisma jääksid/ ütles Direktor. ,Aga ometi see on waewalt wõimalik, et Sa ilma suurema abita oma märgile jõuad. Kuule, Prits! Sina ja Rudolf v. Zwingeberg,  olete suured sõbrad. Zwingeberg on wäga rikas, mina usun, et tema wõiks Sind hea meelega aidata, kui Sina temale üks sõna sest räägiksid/ »Ja, tõeste, tema on mulle juba ise lubanud, herra Direktor, aga mina olen seda körivale lükanud/ »Sce oli üks rumal tegu Sinust, Prits! Mille tarwis on siis sõbrus elu sees, kui häda sees nende abi tarwis ei oleks?' -.Herra Direktor, enne oleksin mina küll seda teinud/ wastas Prits tõsiselt. ,Nüüd aga mõtlen mina hoopis teisiti. Kes üks tubli mees tahab olla, see peab teiste ees, oma enese jalgade peal seistes õppima, ja ennast oma wäe ja jõuuga edasi aitama, nii kaua kui see läheb. Mina saaksin ennast häbenema, oma sõbradele koormaks olema. Minu plaan on ses : mina lähen Halle ja waatan järele, kui kaugele mina oma kümne taalriga kuus läbi saan. Kui fee ei aita, siis wõin ma wahest ehk tundide andmisega