wöetud. .RishSki Westnik- soowib, et Riia Linnapea edaSpidj Riigiwalitsuse poolest nimetatud, mitte linna poolest  walitud saaks, ja .Peterburgskija WedomoSti- korratawad  seda mõtet suure waimuStusega. Wist loodawad need lehed, et siis kõik see raha raiskamata jääks, mida Riia linn ja teised Baltimaa linnad Ewang.-Luth. usutunnistuse  kirikute ja kirikuõpetajate ülespidamiseks kulutawad.  ,T. S.- t. Kuuramaalt. Kohaline , Kubermangu Zeitung- kuulutab,  et Jakobstadti Wene kirik, mis kolme aasta eest ära põles, nüüd jälle malmis saanud on ja selle kuu 19. pääwal pidulikult pühitsetud saab. Osawõtmisele saamad oodatud: Baltimaa Bratstwo cstmeeõ Geheimerath  Galkin, Riigikontrolöri abiline Filippow, Kurator Kapustin, Kuuramaa, Liiwimaa, Eestimaa ja Witebski Kubernörid j. n. e. Peterburgist. Keisri Majestätid oma kõrge perekonnaga on Lehekuu 29. pääwal Gatschinast suweks Peterhofi elama asunud. Lehekuu 26. pääwal oliwad KeiSri Majestätid Pawlowskis, Majestät Greekamaa  kuninga praua wõerusel. Teenistusest lahti lastud Chevaliergardi Leitnant, Würst Barklai de Tolly Weimarn, kes oma lapfi Ewang.-Luth. usutunnistusesse oli ristida lasknud, on jälle teenistusesse tagasi wöetud, kui Leitnant Grodno Gardi-Husari rügementis ja on Natsawäe pealikute kooli kommandiritud. ,Walitsuse Teadaandja- kuulutab Püha Synodi Ülemprokuröri aruannet Wene kiriku seisukorrast wältste usuwendade kohta aastal 1883. Montenegro Prinzessid Anastasia, Miliza, Helena ja Anna on Lehekuu 31. pääwal Peterburburgist  oma kodumaale reisinud. WarschawiS on üks kommisfion asutatud, seda küsimist arutama, kuida sõeawägi ja pool millioni elurahwast sõea aeal kõige paremine küllalist moona saada wõiwad. Küla Nowoi Dwor NowogeorgiwSki ligidal, on Lehekuu 29. pääwal pooliti maha põlenud.  NowogeorgiwSki  bom bide wabrikus kargas Lehekuu 18. pääwal üks kahepuudane bomb lõhki. Üks tööline oli paigal surnud, kakS suriwad lühikese aea pärast ja mit. med teised on kergemast hawatud. Lomsha maakondaS  on Lehekuu 18. pääwal Krzewo-Nowo ja SalesSja kü ar .hwa wahel karjamaa pärast werine kiskumine olnud. Neli kiskujat on juba teisel pääwal ära surnud, mitmed teised oliwad meel nii raskest maaS, et nende elu peale mähe lootust oli. Samarast. Selle kuu 4. pääwal lõpetas Samara kubermangu ülekorraline Maakonna-nõuukogu oma koosolekut.  Nõnuks on wöetud paluda: 1) et RiigiwalitsuS muist neist kuludest oma peale wõtaks, mis wõitlemine loomatöbe musta teinud on; 2) et Riigiwaiitsus maakonnale  200,000 rubla laenaks; 3) et RiigiwalitsuS selle mõlaga weel kolm aastat kannataks, mis nälja-aastatel 1873—1880 tehtud sai ja miS 1,700.000 suur on. Laada-alewik S o r o t s ch i n s k o j e Busuluki maakonda?, on täieste maha põlenud. Lehekuu 25. pääwal põlefiwad  Newousenis 140 maja maha. Ka kathedralkirik  on kahju saanud. Orelist, Jaanikuu 1. päuwal. Tscherkas ki wallawanem  Skuridin, kes awalikku raha ara pillanud, wale-kirjafi teinud, wõerast warandust omale kiskunud, andeid  wasta wõtnud ja ametis laisk olnud, sai Siberi kaugematesse  maakondadesse, kaks maksude sissewõtjat wangiroodu  mõistetud. Kharkowist, Lehekuu 31. pääwal. WiimaStel öödel on öökülmad wiljapnu-aidades paljn kahju teinud. Paiguti  on wili raskeist wihmadest maha löödud. »Hotel de lEremitages- poos ennast Orast - praua Tyszkiewicz oma retsukoti rihmaga üleS. Tema oli löunepoolt tulnud ja tema juureS leiti mitu tuhat rubla ja palju brilliantisi, aga mitte ühtegi paberit, millest arwata wõikS, mis teda sellele teule kihutanud. Dom-Rostowist, Lehekuu 31. pääwal. Pr otfesS nende uulitsa-käratsejate waSta, kes mullu kolm Türgi wõeraSte-maja ära lõhkusiwad, on lõpetatud. Khabaruchin sai waugitõöle Siberis, 17 saiwad kauema ehk lühema aea peale tuhthooneSse mõistetud. Wernõist, Lehekuu 23. pääwal. Heile, suure maawärisemise  aasta-pääwal, sai uudeS kabelis üleüldine Jumala-teenistus  peetud. Öösel tuli kangem maawarisemine maa-aluse kõminaga ja täna ou ka mõned löögid olnud. Alatöirist, Lehekuu 31. pääwal. Viljapõllud seisawad wäga uhkest. Sura jõe madaluSteS on 12 werschokki wett. Laewasõitude takistuste wastu ei tehta ühtigi ja weduraha tõuseb selle läbi hirmuS kõrgesse.  Enne leikust on weel umbeS 2 millioni puuda wilja ära wedada. Tiflisist, Lehekuu 30. pääwal. Endine Läbikuulamisekohtuherra  Khasorojew, keS oma maja oli põlema pistnud, et tulekassast kaitse-raha saaks, sai kaheksaks aaStakS wangitööle mõistetud. Tschardshuist, Lehekuu 28. päeival. Kaubaajamise kergitamiseks Kyiiwaga, mis kosumaS ou, palub Khliwa Khan, et Tschardshui ja Khiiwa wahele telegraf ehitatud  saak?. Nertschinskist Lehekuu 28. pääwal. Viljapõllud  seisawad heaSte. Auguni jõgi, mis omaS ülemaS jooksus üle lagestitkude woolas, on ennast MongoleiS DulaiS Nor järwega ühendanud ja sealt sasani kalu, üht karpfi-tõugu, kaasa toonud. Raudtee kommission  katsub maapinda WerchneudinSki ja Tschita wahel läbi. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist, 3aauikuu 5. pääwal: Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsch on heile lõuna aeal Berliin reisinud.  —> Keisri Majestäti poolest on Saksamaa KeiSri surma pärast 4 nädaline leinamine määratud Berlinist, Jaanikuu 2. pääwal. Täna pärast lõunat, kui Keiser ennast woodis natuke üles tõSla suutis, kirjutas  tema Würst BiSmarkile südameliku sõna Jumalaga jätmiseks ja andis seda lahke pea-nikutamisega tema kätte. Würst Bismark andis Keisri kuiwetanud käele suud. 3aanikuu 5. pääwal: Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsch jõudis täna õhtu seia KeiSri surnukeha lahtileikamine tegi kindlaks, et HaiguS krebS oli. Keiser Wilhelm H. käsu peale tunnistas Dr. Mackeuzke  seda tõeks ja ütles, et häda wäga sügamas kurkus olnud, mis selget äratundmist takista?. Oma enese soowimist mööda pidi Keiser Friedrich M, surnukeha Esmaspääwa  homikul tasasel perekondlikul wiifil maetud saama. Kohe pärast matuseid oodatakse Keiser Wilhelm  11. kuulutust rahwale. Jutu leht. Male Wakdcmar. Ajalugulik juluttus mljattistkümulmasi aa«t«-sukast> Zärg. ,Noh. kord piab sellel ka otS tulema. Mina pian katsuma temast lahti saada.- ,3a siis 3«kob, fiiS tuled meskile ja wõtad mind omale?- küsis Milli hiilgama silmaga. ,3a, Milli, aga meski on jo Markgrafi oma.- ,Minule on Markgraf weski üles ehitada lasknud. Tema pitkal randamise-aeal on rööwlid meie maal wõi- must Võtnud ja tema kohus on kahju Võimalikult tasuda. Seda Sina jo tead, Jakob.- ,Seda piakfin mina teadma,- wastas Jakob tõsise healega. ,Meie Markgraf on üks auuS meeS,- ütleS Milli. .Tema muretseb, et talumeeS jälle rahuga oma põldu wõib tallitada ja weSkid ou ka küll, kus wilja jahmatada ja kaubale wiia wõib.- ,Milli, Sina näid Markgrafi wäga auustama?- ,3a, mina auuStan igat auusat meest.- ,Kas wõikstd Sina ka Markgrafi armastada?- ,3ga õige alam piab oma walitsejal armastama.- ,Ei, Milli, nenda mina ei mõtleuud. Mina tahtsin teada, kas Sina teda ka wasta wõtaksid, kui tema Sinu kätt paluma tuleks.- ,Jakobi Kas on seda küsimist maja?- wastaS Milli tõrelema healega. , Sinule olen mina oma südant annud,  ilma südameta mina oma kätt ei anna ja kaht korraga  mina armastada ei wõi. KaS Sina oina Millit maha jätaksid, kui tema asemele ühe Prinzesfi saaksid?- ,Eii- kinnitas Jakob ja pani käe südame peale. »Noh, 3akob, nenda mõtlen mina ka.- Lühike wahe tõusis nende jutlus. Noor mees näis mõtlema. ZärSku tõmmaS tema sügamast hinge ja küsis  siis: ,Aga Milli, kui mina Markgraf oleksin?- ,Sina, Markgrafi- hüüdis neiu heal heleda naeruga, millest wälja kostis, et tema seda täitsa wõimatumakS xidaõ. ,Näituseks ainult, Milli. Kui mina nüüd Markgraf oleksin?- /See on mölinata, Seda ei suuda mina ka näituseks arwata.- ,Hm!- ,Sina üks Markgraf! Selle üle wõib ennast surnuks  naerda.- 3älle kõlas hele naer neiu suust, aga järsku jäi tema tõsiseks ja murelik joon libise? üle tema kena näu. ,Ütle, 3akob, kust see Sinule meele tuli.- ,See oli paljas mõte. Mina tahtsin aga Sinu mõtteid  selle kohta kuulda, kui eh? kord suureks ja kuulsaks saaksin.- „SiiS? Minul oleks armsam, kui Sina möldriks jääksid ja mitte suureks ja kuulsaks ei saaks." (Järg jääb tulema.) Mõnda. Üks Lätlane 3llukste maakonnast, Martin Vrunowski.  on ,Latw. Aw.- toimetusele kirjutanud ja palunud, et lehe toimetus temale etteastumist Saksamaa Keisri juure muretseks. On Keisri haiguS tõeste krebs, fiiS tahta Brunowski seda oma rohtudega kahtlemata terwekS  teha Kui palju ,Latw. Aw.- nõu seal aitab, sellest  ei ole kirjutatud. WiljandiS on Küünlakuul järgmine aruldane lugu sündinud: ÜkS talumees oli linna tulnud ja omaks kaitseks püssi kaasa wõtnud, mida heinte alla peitis, kui hobuse ühe trahteri hoowiS kinni sidus. Sealsamas oli aga üks teine hobune, kes heina haisu tundis ja wõera saani vealt sööma läks. Wist oli tema närides püssi luku külge puutunud, püss läks lahti ja laeng nii õnnetumast  rakkes hobuse kõhtu, et teda pidi surmatama. Õiendus Meie lehe Nr. 22 esimese Lehekülje esimese jäntuse 47. ridas on , kaheksaS käsk- asemel üheksaS käsk lugeda. ?vvssp°«. - 10-r° Isi- IS3S. Trtttitnd öinds °r, ' I rSri! °l, lnntt- p kuluga. " sl i a rahma Kodu jkKiriku raamatud kl ?s wanast seltsist sl ! I on weel HF kop. tükk saada l ! x Kndfors'! trükimajas, X ! ! Tallinnas, Laja-uulitsas. i I X "^xxxumx^llixm^ Teadaandmij ed. LindforSi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud Eeskirjalt Eestimaa MaHwa-kootidete. Hind: 33 kop. Talukoha müümise ja ostmise koutrakt lehti ou saada Lindforsi pärijate trükiimajas. SSSSSSSZOGSSSSe "Apijai Saksakeeline naljakas nädalkleht naljakate piltidega, ilmub Peterburgis  ja wöib kõikides raamatu-kaupluSteS  tellitud saada. Hind Lehe tallitutes  Newski prospekt 20 aaStaS Z rubla, poolaaStaö S rubla; koju ehk poS< iga saadetud aastas « rubla S<> kop, poolaastas 3 rubla kop< Kõigele nalja- armastajate ja rohuks nugra meele waSta soowilud. ZSSSSSOGOSSSSS ! Hinnad Tallinna turul: 11. Lehekuu pääwa! 1388. K«tuhwlid, tshctwk ... 33 kop Herned, toop 6 „ Leadsed, toop „ Tangud, toop 7 „ Wcikse Uha nael .... 12—16 „ Sea Uha neal . . . .11 —12 „ Rõõsk pnm, toop .... 3'/, „ Hapu Piim toop .... 3 „ Koore kortel ..... 2V» . Laua wõi nael .... 33 „ Püti wõi nael .... 26 „ , Muna paar 4 „