olla. Head inimesed toimetafiwad temale paiga ühes laStekaswatamise-asutuseS, kust tema Talwekuu 27. pääwa homikul ära jooksnud on. Sellega on noor hulkuja siis tunnistanud, mis waimu lapS tema on ja kui ustatawad tema haledad jutud oliwad. Talwekuu 38. pääwa homikul leiti Lampi maja kuuris Weikes Batarei-uulitsaS Prümmerist päritud Juhan  Bürgel'i surnukeha, kes ennast seal üles oli poonud. Tema oli tööline üheS Tallinna wabrikuS ja oli öösel kell 12 oma wennaga ühes magama läinud. Mis teda kurwale teule kihutanud, see on teadmata. Öösel waSta Talwekuu 29. pääwa on Pääsukeseuulitsas  lihunik .S. kuurist üks härg ja üks lehm ära warastatud. Öösel wasta Talwekuu 27. pääwa warastati  Pitkal-jalal M. maja pöningilt 30 rubla eest pesu ära. Rahula mõisa kuurist on ükS nahkne kutsari-kuub, kolm nahk põlle, üks sinine ülikuub ja üks must kasukas biibri kraega ära warastatud. Jõulukuu 2. pääwani oliwad Tallinnas 1233 inimest  rõugesse haigeks jäänud, nendest 90! terweks saanud ja 332 ära surnud. Rõuge-hospidal on uüüd tühi, tõbi on kuStunud ja kuulutust ei saa enam wälja antud Baltiskist, Jõulukuu 4. pääwal. Wiimasel nädalil oli Teisipääwal ja Kesknädalii 7 graadi külma ja sadas natuke luud, miS aga järgmistel pääwadel jälle ära sulas. Pühapääwal tuli kange põhja-lääne tuulega natuke lund; täna on selge ilm ja 4 graadi külma, Rakwere poolt toob , Rakwere Teadaandja" sõnumi, et Tallvekuu 27. pääwal Mätliku talukoha eluhoone Selja waldas kõige körwaliste hoonetega maha põlenud. Kahju olla tulega hooletumast ümberkäimisest tulnud. Narmast. Ülewiimasel nädalil on Narwa ja Jamburgi  wahel külma ilmaga järSku raÄe wihmahoog tulnud ja kõiki puid nagu paksu klaaS-koore alla pannud, mis homikul pääwapaiStes ime-läikis säraS ja kaks pääwa kestis. Metsades ja aidades on palju puid ja okst raske koorma all katki murtud. Kui paks see jea-kord oli, seda wõib sellest arwata, et üks bleistifti paksune ja seitse kolli pitk murtud oks jeaga kokku peale kolm naela kaalus. Tartust. Kaupleja Oj a mõrtsukas Emil KosS - ler, keS kord wangist ära oli karganud ja hiljuti uueSte kinni wöetud sai. kus juureS tema ennast nuaga kaelast haawas, on Talwekun 30, pääwal hospidalis tiiskusesse ara surnud. Tema kaelahaaw oli heaste paranenud. Emajõgi on wiimafel nädalil uueste kinni külmetanud. Warbufe jaamas on leitud, et Tartn-Wõrn posti rahakirjade  task katki leigatud ja sellest 2700 rubla warastatud oliwad. Walga maakonnast kaevatakse, et mitmed taluperemehed omad hobused.loomatoidu puuduse parast pillahindega ara müüwad ja kewadel wist kolmekordse hinnaga uued asemele  ostma piawad. ,Balt. annab nõuu, edaspidi  rohkem põldheina kaswatada. Saaremaalt tulewad sõnumid, et plaan tammi ehitamiseks  läbi Weike-wäina, nüüd otfuSpäriliselt katki jäätud on. Kroonu poolest lubatud osawõtmine on juba tagasi wõetud. Liiwimaa Kubernöri käsu peale piawad Aleksandr  i - k o ol i abikomiteed oma tööd wiiwimatä seisma jätma ja kõiki raha, mis ehk weel nende käes on, Tartu Renteisse saatma. Kellel edaSpidi weel himu ou midagi anda, need toimetagu seda otsekohe Aleksandrikooli eestseisuse  kätte. Üks Liiwimaa Kubernöri ring'iri kuulutab, et igal mõisal ja igal wallal üks heal ki riku-konto  ent ide s on, igal üksikul wallal ka siis, kui nende kogudused ennast teiste waldade kogudustega ka muidu ühendanud on. Endised sellekohalised nõuuwõtmised ja seadused ei pia selle kohta mitte enam maksma. Peterburgist. Talweluu 26. pääwal sai Talwepülees harjunud korral ja hiilgawal wiisil Keisri Majcftätide ja Suurwürstide osawõtmisel Georgi-Rittrete püha peetud. Pärast pidulikku söõma-aega, mis ülematele ja alamatele Georgi-Rittrelele walmistatud oli ja kuS wiimased  kõik laua-riistad kingituseks saiwad, soitsiwad Keisri- Majestälrd Gatschinasse tagasi. Merewäe-Ministeriumi asjatallitajaks on tänine merewäe peastaabi juhataja, Vice-Admiral Tschicha - tschew, nimetatud, tema asemele merewäe peastaabi juhatajaks Vice-Admiral K r e h m er. Zuutide-kommission, miS iras Pahleni juhatusel mitu aaStat nõuu pidanud, on Kõigekõrgema  käsu peale lahutatud ja Graf Pahlen'ile on osawa juhatuse eest Kõigekõrgemat tänu kuulutatud. Konkursi alla langenud wiljakaupluse peremees Owsjannikow on Kijewis kinni wõetud ja selle kuu 2. pääwal sealt Peterburgisse toodud. Wõeralt maalt, kuhu tema põgenenud, oli tema Kijewisse tulnud, oma wennaga mõnda asja õiendama. Naha ei ole tema juures  paliu leitud. Selle rahaga, mida tema weel wiimaSte pääwade sees wekslete peale wötnud, oli tema mõne iseäralise  wõla tasunud. Tänine ülesantud maksmata wõlad on umbes 4 mWoni rubla suured. Owsjanmkowi sugulased  pakumad wõlauSkujatele 20 kopikat rubla eest, aga need parimad 49 kopikat sa ei taha muidu leppida. Kroustadti poole sõidetakse selle kuu esimestest pääwadest saadik juba saanidega ja ka Britnemi aurulaewad  on oma sõitusi Kroustadti ja Oramenbaumi wahel seisma jätnud. Kischinewift. Weike linu Fa ! eschtõir, kus enamift Juudid elawad, oli Talwekuu 11. paamal põlema läinud ja et kustutamise riistad puudustmad ja ka mett küll ei olnud, siis kestis tulekahju peale kakö pääwa. Seal oliwad  umbes 590 maja ja nendest on waewalt 60 üle jäänud. Palju asju on ära põlenud ja häda on wäga suur. Lodzis on Talwekuu 23. pääwal Posnanski mabrcku kangru-tuba maha põlenud. Rohkem kui 609 telgi on täitsa häwitatnd, peale 100 on rikutud. Kahju armatakse peale 250,000 rubla suur olema. Töölised ei ole mitte lahti lastud, maid manas kangru tuas tehakse paamad ia ööd läbi tööd. Soomemaalt. Uus Minister - Riigisekretär, Kindral Ehrnroth, on juba Helsingis käinud, iseäralise osawõtmisega  suurkooli aSju tähele pannud ja nende eesi hoolt kanda lubanud. Kõik studenlid, nende kestis ka üheksa naesterahmast, olnud tema teretamisele tulnud.  Soomemaa  Senati poolest saab üks uus seadus Soome Greeka- Katholiigk koguduste kohta Keisri Masesiätile kinnitamiseks ette pandud. Kolme aasta eest on Wiborgis üks stwo* asutatud, kes nende koguduste eest hoolt kannab, 2 reisu-preeflrit ja 23 rahwakooli üles piab. Umbes 30,000 Soonilast olla Greeka-Katholngi usutunnistusest. Taga-Kaspiast. Afghauistani Emiri o astane, J s h a k- Khan, on nüüd jäävamalt Kärki linna elama läinud. Kaks tuhat Afghauistaui põgenikku, kes temaga tuliwad, on ennast üle kõige Bokhara Khankonna mälja lautanud. Kas tema nüüd tõeste jäävamalt rahule jääb, wöi uueks mässamiseks parajat aega maritseb, see on muidugi teadmata.  Iseäralised ja uuemad sõnumid. Tallinnast, Jõulukuu 6. pääwal. Täna, kui Keiserlik Kõrguse Suu rw ürst Auujärjepärija nime» pääwal, oli Jumalateenistus kirikutes, linn oli lippudega  ja õhtal tuledega ehtetatud. Peterbnrgist, Jõulukuu 5. pääwal. Wäljaspidiste asjade Ministri abiline. Baron Zomini, on ära surnud. Darmstadtist, Zõulukuu 5. pääwal: Prinz Aleksander  von Hessen on ära surnud. Kairost, Jõulukuu 5. paäwal: Osman Digma on Kindral Grenfell'ile teada annnd, et E in i n Pafcha ja temaga üks walge reisija Mahdistlaste kätte langenud, keS neid mõlemaid raudu ja wangi pannud, pärast aga Osman Digma saadikute kätte annud. Walge reisija olla Stanley. Uued raamatud. , Sala sidemed " Teist korda hakkame siht Eduard Wilde uudisjutt» armustama Kuida juba „M»Sta mantliga  mees" juureS kinnitasime, uenda kinnitame ka nüüd: Eduard Wildel on jutu-kirjanduseks tähtsad waimuanded ja need on kauniste kosunud sellest aeast saadik, kui meie essmest korda tema jutuSkuSkega tegemist tegime. Oma inimestetundmist  on tema rohkest harjutanud ja tema oskab südamete  sala-liikumist wäga heaste ara tunda ja lugejate silma ees wälja lautada, Üks teraw pilkamise waim on tema sees ärkaund ja tema tarivikab seda kiidetama julgusega  halpuse, ülbuse ja teiste elu-wigaduste ja halbuste karistamiseks ,Emandale" salalik kiitlemine oma tülretega,  üpsakake , isandate" wõi koguui ,herrade" waimutühjus  ja toorus mana Maikowi hõbepulmas, on osawa meistri käega kujustatud. Kharaktrete kujustamine, kuida need elu-teedel ennast harjutafiwad, kaSmaffmad ja kohaliste  inimeste teiseks loomuseks saiwad, on osaw Lühidelt: Selles kõikis on Eduard Wilde ühe järje peale jõudnud, kuida seda uudis juttude kirjutajate poolt nõutakse. Mõne uue sõna peale piame tähendama, mida Eduard Wilde niisama järelmõtlemala tarivikab, nagu enamist kõik Eesti kirjamehed wiimaStel aegadel neid on tarwktama hakkanud, kui need ka niisama mähe Eesti keele kohatised ou, kui ka selle tähenduse kohatised, milleks neid tarvitatakse, näituseks:  , tõendama." Seda sõna ei tunne EeSti rahwas ja see ei tähenda kaugelt mitte seda, mis sellega ütelda tahetakse. See näib Saksa keele sõnast ,versichern, behaupken" tehtud olema, aga wäga waewalise osawusega. Mis ,tõendatud" on, see piab ju ka kõigutamata tõsi olema, aga seda sõna tarwikatakfe ikka seal, kus tõest juttugi ei ole, waid kuS keegi ainult midagi oma palja arwamise ehk koguni palja tahtmise järel ütleb Sellest  tuleb stis ka räägitawas kirjaS kentsakas lause: ,keB seda tõendab, see ei räägi tõtt", mis ju iseenese  waSta räägib. Selle sõna asemel ütleb EeSti rah- was: .kinnitama". Oma juurt mööda ei ole küll ka see sõna mitte õige, sest mida .kinnitatakse", see piaks ju ka kindel olema, aga sellega on rahwas kord harjunud,  see on kõnewiistks (usus loyuenäi) saanud, seda rahwas  mõistab. Miks meie ftis selle asemete ühe teise sõna paneme, mida meie rahwas koguni weel ei tunne ja mis weel wähem aSjakohaline on, kui rahwa enese ammu tuntud  sõna. Ülepea tarwitab Eduard Wilde, nagu mitmed meie uuematest kirjameestest ka, ülearu Saksa keele kõnekäänust  ja sõnu, mida Eesti keelel koguni mitte tarwis ei ole. Sea! loeme näituseks: .Maja oli seest ja mäljaspooit  tööliste lärmi, risu ja prahti täis."  Eestikeeline  sõna .lärmi" asemel on kära ja mis .praht" tähendama piab, seda meie õiete ei tea wist tööriistu ja puru. Tähendame weel, et Wana-Eesttaste arwu järel .halgjad" mitte järwes ei laula wöi .kisenda", waid metsas; järwes. wees ülepea, on näki d. Waatame selle uudisjutu waimu peale, siis wõime kinnitada,  et sellest kaunist juhatust elu kirjuil teedel leiame, kui seda tagurpidi lueme, s. o. teist teed kõnnime.  kui paleuslased Kallasmaa ja Lonni Maikow. Eluraskustes,  pöikteedel ja tuudmuste-marudeS ei pia meie mitte Schopenhaneri nukrus-paleustest ega teiste ilma-tarklasie  tarkusest jahutust, juhatust ja kinnitust otstma, waid ühest teisest paigast, mis meie rahwal ka palju tuttawam, arnsaadawam ja armsam on. Et Eduard Wilde paleuslased  teed selle paiga p wle unustanud, et nemad sealt ekstnnd  wõi eksttatud oliwad, see wiis neid enne-aegsele ja wagiwaldsele surmale, südame lõhkemises ja wees. Seda pidagu igaüks meeles, kes seda uudisjutt» lueb, mis muidu kogeda maksab. Jutustajale soowune head jõudu uueks tööks ja lahtisaamist Schopenhauerist, kes ennast tema hõlmade külge näib köitnud olema. Murra muret, walu, waewa, Hüia, püia üles nüüd, ÜleS. üles, tungi taewa - Olgu finu püham püüd! Elisc Aun. „Kihla sõrmus " Palju meil selle uudisjutu üle rääkida  ei ale, Aeawiiteks wõib see õige paras olla ja kirja juhtjoont ei ole kuidagi laita. .Ülekohus ei seisa kottis" wõiks selle juhtsõna olla. Et kuri kamalus teiste kallist ja armast asja häwilada ega mälestust kustutada ei suuda, seda näidatakse seal ime-juhtumise tunnistusel. Piab ometigi  kalake wägewa .saatuse" sunnil kihla-sörmust omas kohtus Riia linnast Düüna jõge mööda meresse, läbi mere Salatst jõkke ja just armupaari pulma-pääwaks Burtneki möldri kööki kandma. Eks stin ole romantikat küll! Meie kardame aga, et mõni lugeja ennast pahandab, kui teda sundida tahetasse, seesugust .saatuse "-imet ka üheks silmapilguks  tõeks pidama. Et aga lugeja lugedeS ei ärkaks ja pahandus kirjamehe wägiwalla üle, teda järsku ellast luule-wallast wälja ei wiskaks, see piaks jutustuse kirjutaja  tähtjas eesmärk olema, sest luule-wallast wälja wiskamise  juureS wõiks raamat lugeja käest pudeneda. Meie jutustaja jätab stin ülepea oma kujustuste elu-safi arutamist  üleliiga juhtumise ja .saatuse", selle Wana-Greeklaste tuima ebajumala hooleks, keda mõned meie noortest kirjameestest  ikka rohkem kummardama kipuwad, kuna tema oma kujustust paljaiks ootajateks jääda laseb, mis ehk wägew .saatus" neile sülle wiSkab. Wahest näib jutustaja  oma jutu algus-plaani miuStauud wöi teist nõuu wõkuud olema ja pärima, et lugeja seda jälle ära unustaks,  mida tema luges, nagu Mohammed oma jüngritele käsku andis, endist pähe õpitud Korani salmist jälle ära unustada, mis tema muudetud õpetuse-plaaniga enam kokku e! mahtunud. NäituS' Burtueki metsnikul on kolm ~kostmifeiclist"  tütart, kellest üks hiljema sõnumi järel weel ~leen'tamata" on. Tema kutsub sellepärast Puikelni noort metsnikku oma juure jahile, lootes, et ehk wahest .noorte inimeSte wm wõib mängima' hakata, sest .saatus", pealegi  , oiawalt juhitud saatus", olla juba .mõndagi neiut tanu alla" saatnud. Järsku kuuleme aga, et Puikelni metSnik ja kõik teised kutsutud olla, tema ja keskmise .kostmisrialise"  kihla-pidu pidama. Kuida see stiS kokku läheb? Kas paiSkaS .saatus" wahest salamahti mõne pääwa selle Pühapääwa homiku ja õhta wohele, kus .noorte inimeste werd mängima" saatis? -- Anvaku igaüks sellest mis tahab, et igapääwased inimesed kõiki Pühapääwa jahiks tarwitakawad,  aga .pakeuSlased" Reuter ja Liina  okekstwad  metsaS luusideS ka targemat juttu rääkida wõinud, kui .ihkamast meelest" ja „igatsewast hingest", mis „palmrst"  ette kujutada, mida Reuter „tegewast elust" ütleb lahutatud olema. Seda ei usu meie mitte, waid meie arwame,  et keS tegewat elu ja paleuslikknst püüdmisi kottu mahutada ei oZka, keS tegewas elus kõrgemat ei leia, kui aga tööd ja waema kõhu täitmiseks, see ei leia paleust kusagil. ~Jhkam meel" ei kujuSta ka iialgi paleust ette, ega mahu igatsema hingega" kuidagi kokku. Need kaks wäge on igawest lahkus, nagu õli ja west. Mis lugejad  aga sellest arwawad, kui .paleuskane" Reuter kogel-- damata keelega jutustab: „Mina ei taha siis ka jahi õnne