Sakala 9. Wiliandis. 27. WeebrmH»» piewal 1882. V. aastakäii. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. ülewaatamise peale saadetama senatoride eeskiri.  11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Eesti Põllumeeste SeltS. Tartust: Eesti Põllumeeste Seltsi president Mart Mitt. Tallinnast: Mõnda inimeste elust linnas. Riiast: Suur sündmus. Soomemaalt: Lauliku sündimise päewa pühitsemine. Peeterburgist' Suurwürstma Maria Pawlowna; kindral Skobelew; Brylkin s; EeSti Heatege» Selts. Kuulutused. Lisaleht. Wara kaewaja. Ohust. 11. Uus kirik Moskwas. Minast. I. Kirja wastused. Ülewaatamise peale saadetawa senatoride eeskiri. ii. XVI. KaS mõiSnikude wöürmündri Valitsused ja leskede ja Vaestelaste kohtud teemad oma tööd, kas nad täidavad kõike seda, mis seadus nende peale paneb, kaS weikeSteleeiwhtO «itt» ülekohut, jakaS - aruanded antakse omal ajal lübiwaatamiseks ära. XVII. Senatorid waatawad üleüldse kõik need kohad kubermangus ära, mis ministeeriumide Valitsuse  all on, nagu: mäe ja metsa töö asjad, kroonu Viina köögid ja muud asutused ja wabrikud, soola asjad, rendi asjad, politsei ja linna maksud, posti asjad j. n. e.; kas iga asja kohw anwd seadused saamad täidetud, kuidas kellegi asjaga lugu on; ja kui senatorid kuskil midagi wasta seadust leiawad, seda parandawad nad kohe ära ja annawad sellest kohe Senatile ja selle ministrile teada, kellesse keegi afi puudub. XVIII. Senatorid waatawad ka puudused ja wead läbi, nõndasamuti teewad nad ka üleüldise tulu kohta, kohaliku Valitsuste käest arwamisi nõudes,  kuidas puudusi ja Vigast wõiks hääwitada. Kui siin senatorid leiawad seadusest kõrwale astumist, siis seda ,on nende kohus tähelepanna ja jälle seadusliku tee peale juhtida, millest nad ka kohaliku ministrile ja Senatile teadust annawad. XIX. Senatorid waatawad ka selle järele, kaS kohalikud Valitsused ei tee mitte rahwale Valitsuse Võimuse pruukimisega ülekohut. XX. KaS on igal pool tarwiline rahu, kartuseta  olek ja kord, mille eest linna ja maakonna politseid  hoolt peaosad kandma, ja kaS need täidawad oma kohut? Siin peawad senatorid ka selle peale waatama, kaS ei ole mõnda juhtumist saladusesse jäetud, mille pärast kohalik Valitsus oleks pidanud üleüldise rahu pärast midagi nõuu ette wõtma. XXI. Peale kubermangu linna Kroonu ametliku lohtude Võitvad ja peawad senatorid sarnatseid ka teeäärsetes kreisilinnades waatama; aga kõrwal seisma innadesse lähemad nad siis, kui seda tarwiS arwawad  olewat. XXII. St senatorid ise üleüldise rewisjoniga tõöS on, siis wõiwad nad, kui kubermangus kuskil meel iseäralikult tarwiS leiawad olewat teha, seda siis oma arwamise järele peale ametis olewa ametnikude auumõiSnikkude hoolte anda toimetada, muidugi niisuguste  hoolte, keS üleüldise, usalduse Väärilised on. XXIII. Km senatorid juhtuwad kuskil Kroonu ametlikuis kohtudes altkäe maksu Võtmist, ülekohut ja ilmkorratu olekut leidma, mis nende kubermangu ehk kreisi ametnikude läbi sünnib, keda Senat, ministeeriumid  ehk ülemad walitWd ametisse seadwad, siis nad õiendawad, mis wõimalik on, kohe sealsamas ära, lasewad süüalused oma ärwamise järele ametist lahti ja annawad nende teud kohtu alla; sellest Senatile teadust saates, annawad nad ühes ka kohaliku  ministrile sellest teadust. Kui kubermangu prokuröõride  tegudes leitakse ülekohut, siis annawad neid senatorid, neid ühtlasi ka Metist lahti laSteS, kohtu ministri kaudu Senati kohtu alla. Aga kui senatorid niisuguste ametnikude tegudes, keda Keiserliku Majesteedi  poolt ametisse seatakse/ ülekohut leiawad, siis ei lase nad neid mitte ametist lahti, maid annawad kõik nende «Valikuks saanudDaduse üleastumist Keiserliku  Majesteedile teada. XXIV. St mitme ametnik» lahti laskmise läbi (mis Senati ja ministeriumhe poolt ametisse pan—nakse)  asjade seisma ei jääks, fiis seawad senatorid oma arwamise järele nende asemele  senniks, kui päris ametnikud saamad pantud, töised teenistuses olewad ametnikud asemele ehk mõned seesugused mõisnikud, kes ametis ei ole. XXV. Kui senatoridele naabri kubermangust kaeblusi ehk palweid saadetakse, milles niisugust seaduse  üleastumisi awaldatakse, mis Viibimata otsuse tegemist nõuawad, siis peawad nad, oma seisuse kohuse järele, nende kaebtuSte peale sealt, kust sünnis, kohe seletust nõudma ja siis oma otsust tegema ja sellest Senatile teadust andma. Kui sarnaste kaebtuste läbi pää kubermangu ametnikude kiskumine ehk ülekohus  awalikuks tuleb, siis annawad senatorid niisugust  asju otsekohe Senati kätte. Aga kui sarnatsed  kaebdused sealt kubermangust tulewad, kus ka senator ülewaatamas on, siis saamad need kaebdused tema kätte saadetud. XXVI. Senatoridel on õigus ei mitte üksnes kohaliku wahi ülemate käest abi nõuda, maid ka muud kubermangus seiswad wäesalgad peawad nendele tarwilikuis  juhtumistes abiks olema ja nende sõna kuulama. . XXVII. Kui kästud ülewaatamine kubermangus lõpetatud on, fiis annawad senatorid leitud asjadest, mis seda wäärt on, Keiserliku Majesteedile teadust, aga muist asjadest Senatile. Kui aga ülewaatamise  ajal asju ette tuleb, mis wiiwitust ei kannata, siis annawad nad sarnastest kohe ülemale poole teadust,  ilma et lõpetust ootawad. XXVIII. ' Kui senatoridel mõne niisuguse asja pärast ülekuulamist käsile tuleb wõtta, kuS Lsiwiil ametnikude kõrwaS ka wäe ametnikud ette tulewad, siis, et ülekuulamist mitte seisma ei tuleks jätta, kutsuwad senatorid wäe walitsuse poolt saadiku, kes siis ka ülekuulamise juures peab olema; pärast ülekuulamise  lõpetust annawad senatorid seda ka wäeministrile  teada, mis wäe ametnikudesse puuws. XXIX. Peale selle, kui senatorid midagi leiawad,  mis neis punktides mitte nimetatud ei ole, aga ometi nende arwamise järele tähelepanemise wäärt on, kas riigi kasu ehk üleüldise headuse pärast, siis ei pea senatorid sarnatseid juhtumisi mitte tähelepanemata  jätma, maid peawad neid oma wande ja nime nõudmise järele läbi waatama." See on nüüd see Kõigekõrgem juhtkiri, mille järele senatorid, kui neid rewideerimise peale wälja läkitatakse, oma kõigetähtjamat ametit toimetawad. Sellest kirjast wõib juba iga lugeja ära tunda, missugune  tähtjas sündmus meie maale wlemaS on. Nüüd saab see aeg olema, kus igamees, kellele ülekohut  on tehtud, aga kes töistes kohtudes enam abi ei jõua leida, tõeste abi wõib ja peab saama. Meie saame sellest tähtjast asjast weel edasi rääkima. Poliitika ringwaatus. Ajalehed räägiwad praegu palju kindral Skobelew'ist,  keS Pariisis reisimas oli ja seal Serbia studentidele,  keS temal wõerusel käisiwad, jälle ühe kõne pidanud, kuS seeS ta umbeS neid mõtteid awaldaS, et, kui Austria oma mässamise waigiStuse juures Serbia ja Montenegro  külge puuduks, siis saaks Wenemaa ja üleüldse Slaawi rahwas nende puutujate wasta mõeka wõtma. Töiselt oli kuulus kindral Pariisis mõne Prantsuse ajalehe toimetajate ehk sõnumesaatjatega umbes sell mõttel rääkinud, et Slaawlased ja Prantslased peaksiwad  ennast poliitikas ühendama ja seega Saksamaa ja Sakslaste wõimuse kaswamist Eüroopas tagasi hoidma. Ehk küll nüüd kindral Skobelew mitte poliitika asjaS ega ametis ei ole, on siiski ka see tema töine kõne jälle kõiges wõeramaa ajalehtedes suurt liikumist ja tormi sünnitanud, lausa wiha aga ja ähwardamist nimelt Saksa ja Austria lehtedes. Ka suur osa Wene ajalehed laidawad sellepärast seda kõnet, et ta liig käre olla ja riikide wahel rahuliku olemisele raskusi wõiwat walmistada. Ajalehtede tormilisele kärale aga teeb meie riigiwalitsuse seletus, mis warsti ilmus, kui kära oli tõusnud, waigistust. Riigiwalitsus annab selles asjas oma- ja wõeramaale järgmist teadust: „ Selle kõne järele, mis kindral Skobelew Pariisis oma wõeraks  tulejatele studentitele rääkinud, on rahuwmad sõnumed käimas, millel mingit mõistliku Põhjust ei ole. Sarnatsed awaldused ühest mehest, keda riigiwalitsus selle tarwis mingisugust wolitust ei ole annud, ei wõi, nagu iseenesestki mõista, mingil wiistl meie wälisesse poliitikasse mõjuda, ega head sõbrust ja läbikäimist meie ja naabri-riikide wahel segada, sõbrust, mis nii hästi kroonitud pääde wastastiku kokkuhoidmise ja lahkuse  kui ka wastastiku rahwaste kasu ja hea käekäigu tundmise ning wastastiku praegu makswate lepingute hooleline tähelepanemine põhjendab ja uõuab." Inglismaal käiwad wanameelelised kord korralt köwemine oma teed edasi, et Gladstone wabameelsest ministeeriumist lahti saada. Mitmelt poolt arwatakse, et see püüdmine neil wist palju wiljä ei saaks kandma, kuna pealegi nüüd Gladstone rahulise poliitika abil ka Egiptuses, ehk see küll kõigile Inglastele meelt mööda ei taha olla, asjad nii kaugele on läinud, et seal praegu mässamise ja sõakartus juba kadumas näitab olewat, sest et sealse pärismaa rahwale parajal wiisil mõisteti nii hästi järele anda, kuida ka pisut abiks olla, kuS Türklase käsi liig raudseks püüdis minna. Nagu teada, oli juba ammu Inglise ja Prantsuse maa wahele mere all teed tahetud läbi teha, ja juba on töö hakatud ning loodetakse asjaga küllalt walmis