miS nemad seadnud on. 3) KlaSst-kooliõpetajad käiwad sagedamast ülemate kui alamate klaõside õppijaid «vaatamas.  4) Kooli-konseili koosolekutel panemad kooliõpetajad  oma «vaatamise käikudest ja sellest miS nemad seal näinud, aruannet ette. 5) Kooli-konseili tähtsamaid nõuuwõtmifi  annab Direktor Kuratortle teada. Venekeelt lehtede sõnumite järel on kohaline kommisfion  uut Krtminal-se aduse plaani malmis teinud ja see plaan on Wiinakuu 27. pääwal Seadusetundjate  Seltsi läbiwaatamise alla antud. »Nowoje Wremja" sõnumite järel on Weneriigt  üleüldise rahwalugemife plaan juba Raha-Ministri poolt kinnitatud ja Riiksrathi nõuupidamise  alla antud. Sellesama lehe sõnumite järel on Teede- ja Raha- MiniSteriumide poolt heaks arwatud Tukkum - Windawt  raudtee ehitamist ruteminWalgata. See raudtee  saada Kroonu kulu peale ehitatud. ,Walitsuse TeadaaNdja" sõnumite järel on Rita Hoowkohtu ja Raekohtu Adwokat, herra Theodor Grosswald,  ,Die Heimathi" «väljaandmise õigust omale saanud. See leht saab edaspidi Riigas, igal pääwa! ilmuma ja trükimajaS 4 rubla, koju saadetud 6 rubla Maksma. Kahjudest, mida wiimane kange torm mere peal teinud, tuleb ikka weel rohkem sõnumid. Nenda on Saksamaa  aurulaew ,Biene", rukitega lastitud, Olandi saare randaS kinni jooksnud ja weega täidetud. Abilaew ,Hero" on tema peastmise kallal tööl. Inglismaa aurulaew ,Skyro", Kronstadtist laudadega teel, on Olandi randaS kinni jooksnud. Abilaew ,Pofeidon" on peastma läinud. Hollandi barklaew ,Anna Bertha" on Kotka ligidal hukka läinud. Abilaew ,Assistent" on laua-laSti, purjed ja laewa «varanduse peastnud. ÜkS Rootfimaa leht kirjutab, et aurulaew »Anna". keS Liibawist «viljaga Rootsi sõitmas oli, öösel Wiinakuu 24. ja 25. pääwa wahel, kõrge inere peal, ühest põlemast laewast mööda sõitnud, miS juba weeni maha põlenud oli ja pea põhja wajuS. Inimest ei olnud kusagil näha. Tallinnas arwatakse, et see Saksamaa aurulaew ,S!riuS" olnud, kes kahe nädali eest Lübekist puuwillaga ja peenkaubaga Tallinna teele läinud ja kellest pärast seda ühtigi ei ole kuuldud. Öösel, selle kuu 1. ja 2. pääwa wahel oliwad kakS kaubalaewa madrust woortmehe «võtnud ja sadamasse sõitnud. Sadama fillal ei tahtnud woorimeeS edafi sõita, aga mehed ei tahtnud enne maksa kui sadama otsal. ÜkS madruS wöttiS wiimaks ohjad oma kätte ja tahtis edasi sõita, kuna woorimeeS siSse istus. Waewalt oliwad nemad  aga mõne sammu edasi saanud, kui hobune ja «vanker  sillalt alla kukkufiwad. Õnneks suutfiwad mehed wälja karata; uppunud hobune ja sõiduriist saiwad teisel homikul  merest wälja toodud. Selle kuu 1. pääwal on Shandarm Petrow, keõ õhtuse rongiga Tallinnast ära sõitis, Tapa jaama ees wagoni aSte pealt maha kukkunud, kuna uut rongi korrale seati ja rataste alla sattunud, mis tema pea otsast maha leikafiwad. Wiinakuu 29. pääwal wõeti sadamas ühe uppunud mehe surnukeha wecst wälja, kelle taskus 39 rubla 20 kopikat leiti. Surnud mees sai kui töömees Hans LabuS, Saaremaalt Tirimetsa «vallast, ära tuntud, keS õhtal joobnud peaga ühest sadama kõrtsist ära läinud ja wist sillalt wette kukkunud oli. Wiinakuu 31. pääwal  leiti Schnellt tiikiS ühe sündinud tütarlapse surnukeha.  Politsei poolest saab ema jälgi otsitud. Selle kuu 2. pääwal andiS Tallinna majaperemees Thomas Jakobson Politseile teada, et kahe nädali eest tema haned " ära kthwtitatud, kellest kaks surnud, teised elusse jäänud. Pärast seda on tema kass, isa-part ja wiimaks, selle kuu 2. pääwa homikul, 10 kalkuni kihwtiga ära surmatud. Wiimasel nädalil on Tallinnas jälle palju «varastatud ja wargaid kinni wõetud. Teiste asjade keskis on ka ühest aiast 12, teisest 7 noort wiljapuud ära waraõtatud. Küll oleks watgatele jälle ,wanameelist" ihunuhtlust waja. Ega see tõug muud ei karda! BaltiSkist. Meie unustatud linnakeses hakkab uut elu tuksuma, mida Jumal kaitsegu ja õnnistagu. Et meil kakS kogudust ja ainult üks õpetaja on, sellepärast oli EeSti kogudusel tänine ainult iga kahel nädalil awalik Jumala-teenistus, peale mõne Biibli-õhta, mida meie endine  õpetaja seadnud ja praegune ka pidanud on, ja peale selle, kui EeSti kogudust lauale wõeti. Et aga Eesti kogudusel rohkemat hingetoit» tarwiS ja selle järel ka igatsust on, selleks on nüüd pühapääwa õhtatel palwetunnid  asutatud, miS kaupmees Hinriksoni saalis, Kloostri walla koolmeister Friedeman'i ja Jõesuu weSki päriSperemehe Heinrichsohn'i lahkel ja osawal juhatusel  peetud saamad ja millest meie EeSti koguduse liiked igatsusega osa wõtawad. Meie loodame, et need palwekogud  mitte ükfi meie koguduse waimulikku tarwitust täita ei aita, waid et nende läbi ka mitmed hinged puhtamale teele juhatatud ja tooruse teelt ikka rohkem wverutatud saamad. Meie loodame ka, et selle läbi need kahewäärilised  , lugejad" meie linnakesest wõerutatud saamad, keS ennast siin pesitama hakkasiwad ja juba selle läbi oma kõikuwat waimulikku seisupaika üles tunniStafiwad, et nemad oma lugemisi mitte ikka waimuliku ja ilmaliku wanemate silma all pidada e! tahtnud, Ewangeliumi sõna järel: et nemad mitte karjatfe kombel uksest fiSse ei tulnud. Weel üks teine inimeste-, nimelt laste-armastuse asutuS on meil sigimas. Juba enne oli, meie endise kirikuõpetaja  ja nimelt ka tema abikaasa hoolekandmise mõnul üks weike-laSte kool asutatud, kuS weiked lapsed, õe Anna juhatuse alla kokku tulewad, mängiwad, laulawad ja ka niipalju õpiwad, kui see nende «vahelise jõuu kohaline on. Nüüd on Linnapea abikaasa, praua Aleksandra Demini,  MeremeeSte-kooli õpetaja abikaasa, praua Kapten Feldhuhn'i ja kirikuõpetaja abikaasa, praua N. Lenz 'i juhatusel mitmed prauad ja preilid ühe NaeSterahwa näputöõ-kooli asutamiseks kokku aStunud, on oma keskiS esimeseks tarwituseks natuke raha kokku pannud ja kool on selle kuu 6. pääwal oma tööd alganud. Selle kooli eeSmärk on, noore tütarlastele naesterahwa igapääwases  ja peenemas näputöös juhatust anda, milleks emadel  eneStel sagedast aega, osalt ka osawust ei ole. Koolt saab iga! Teisipääwal ja Reedel klube saalis, kell kolmest,  kell wiieni peetud ja õpetust kaheS klassis antud.  AlamaS klaSsiS õpetakse sukka kuduma ja jämedamat õmblemist; ülemaS klassis peenemat õmblemist ja mitmesugust  peenemat näputööd. Kooliraha on 20 kopikat knuS Kõiki töötarwitust ja riistu saab koolist. WalmiStehtud tööd saawad kooli heaks näitemüükiS ara müüdud, kui õppijate osawuS müütawate tööde «valmistamiseks edenenud  ou. Osawõtjate nimed on koolt juhataja, praua A. Demin'i juures üles anda. Peale iseäralise õpetuse  on sellest asutusest muidugi loota, et tütarlapsed seal ülepea korralisele tegewufele harjutatud saawad, mis järeltulewa  elu kohta nii wäga tähtjas on, miS aga mitme waesemate wanemate majaS ruumi, juhatuse ja töö-tarwiluste  pärast wõimalik ei ole. Meie omalt poolelt soowime  «mustatud asutajatele ja nende asutusele kõige paremat  õnnistust, et meie noored tütarlapsed sealt omakS elukS kadumata kaasa-wara leiakfiwad, oma enese ja oma ligemise elu tueks, lõbustuseks ja kaunistuseks! Selle kuu 2. pääwast saadik külmetab natuke. Teifipääwal hakkas  tasakeSti lund sadama. Tartust. Wiinakuu 29. pääwal suri Tartu Greekaõigeusu  Taewaminemise kiriku Protohierei ja Grcekaõigeusu  Professor klag. Pau! Aleksejew, keS kui oma koguduse hingekarjane ja suurkooli õpetaja kaua aega truuwusega ja lahkusega tööd teinud ja igapoolist auuStust  ja armastust leidnud oli. Selle kuu 1. pääwal sai tema omaksetest, oma koguduse liigetest, suurkooli õpetajatest,  linna eestseisusest, üliõppijate tulelondi rongidest ja palju rahwast suure auuga hauale saadetud. Jälle on Tartu maakondaS kaks inimest, keS hobnsewarguse  kahtluse all seistwad, rahwa wiha ohwrtks langenud.  Wiinakuu 28. pääwal suri Puka walla meeS K. KõLw, peale 60 aaStat wana, selle peksusse, mida tema Pringi maldas saanud; tema juureS leiti ükS waraStatud  hobune. Üks teine meeS, J. Karm, oli nende pääwade seeS Kudina maldas hobuse-«varguse pealt kinni wõetud ja Tartu wiidud, oli aga tee peal nii palju peksa saanud, et tema hospidalis ära suri. ,Ole«viku" sõnumite järel olla Laiuse ligidal wargad  ühe lehma ära warastanud, kelle jalad raud-kammitsaS oliwad. Et rutemini korda saakstwad, raiunud wargad õnnetuma looma jalad alt ära ja jätnud kõige kammitsatega  maha. ,Olewil" paneb küstmise-märgt selle sõnumi juure. Meie loodame, et sellel märgil õigus on; sellest ei ole ka õiete aru saada, miks wargad seda tegema pidiwad,  sest nemad wõifiwad jo lehma kõige kammitsaga wankrele tõõta. ,T. S." toim. Wörn linnast kirjutakse meile: Wsru linn on nüüd juba tänawu AuguSti kuul sada aastat selja taha saatnud ja on oma uue aasta-saea flSse aStunud. Juba mõndagi on fee linnake näinud ja tunnud, eht ta küll teiste nurkadega kokku ei puutu, llue aaSta-saeaga on aga ka kohe teine lehekülg pöördud. Enne ei olnud meie juureS ühtigi neist aSjust kuulda olnud, millest nüüd igaüks  räägib. Pärast, kui juba saea-aaSta püha peetud oli, nähti uulitsate nurkade peal laulusalmist naelutatud. Mina juhtusin ka üht sarnast laulu nägema, ja kiskusin  puruks, sest laul oli täitsa ühe auusa kaupmehe laimamiseks tehtud, keda lanluS selleks ja teiseks sõimati ja temale ,Buttermann" uueks nimeks pandi. Laulutegija  on oma wiha-hallikast ka ilmasüüta noore tütarlaste peale wälja walanud, kellega kaupmees olla ümber käinud. Mis peab waene süüta kaupmees ja kodanik selle juureS ütlema, mida kadedad ja tigedad sulemehed on walmiS teinud! Ei arwatud ka mitte naelutamifest küll saama, waid hakati seda laulu awalikult hulga rahwa eeS ette lualma, nii wähe auu seesugused tembud lugejatele ja kuuljatele ka teewad, ja nii wähe haridust mõlemad selle juureS üleS näitawad. Ka sellest ei arwatud weel küll olema, wõeti nõuukS, ka tütarlaste kooli käsile wõtta; tehti suur Greeka-rythmusline laul, mille lugemine igat haridut inimest kõrwu kinni pidama sunnib. Aga ikka weel ei arwatud mõjuma, waid keegi sepiStaS wiie-waatelife  leinamängu (Tragödie), milles weel kaupmehele peapööna  taheti anda, ja juba hakati ka seda ette kandma. Seal sai Politsei parajal aeal wahele ja keelis selle kirjatüki  laiale lautamist. Mitu kahtlast meest wiidi kohtu ette ja hakati aSja järele kuulama; mõni pandi ka kinni. Nendest oliwad mõned nii kangekaelsed, et kohtuwanemad mitte üht tarwitatawat sõna nende suust kuulda ei saannd, kuna ometigi teised kõiki wälja ütlestwad, mis teadsiwad. Asi reStab weel tänase pääwani; saagu tulewik ilmsiks tooma, mida minewtku saladuses sünnitati. Õnneks oleks igale poole, kui seesugused sõimu-laulu sepad oma teenitud seadusliku palga kätte saaksiwad. Tänu Wönu Raeherra Richter'ile, kes selle aSja pärast palju waewa ou näinud." —g — Wiljandl maakonnast kirjutakse meile: ,Ehk küll aearatas  edasi «veereb sellega kõik aõjad muudetud saawad ja ka inimesed rohkem ja rohkem hariduse poole püawad tõtata, siiski leiame neid paikasi iga sammu pealt, kus ka Kurat mitte tagasi ei jää, waid weel kõige suurema sammuga  edasi tõttab ja oma tööd kurja inimeSte läbi liig rohkeSte toime saadab. See on, mis iga õige inimese südant wäriStusega täidab, sest nüüd on just aeg, kuS kurjateud meie pool õige rohkeste õttsewad ja oma walmis wilja nähtusele toonud. Psletamifed ja «vargused on juba nii igapäiwiseiks aSjuks saanud, et Saatan isegi neid paremini  ei wöiks tallitada. Wiinakuu 26. pääwal, pärast  lõunat kell 7, põletati Patküla mõisa all Tõrwa kõrts maha. Mõisa pärisherra Landmth von Stryk ja körtfipidaja  Saks on palju kahju saanud. Kohapidajal jäi palju riideid, mis pöningil kastide sees oliwad, üks kallis hobune, 2 suurt nuumsiga, 7 lammast, üks «vedrudega «vanker, ligi 200 wakka «vilja ja weel palju muid aSju sisse. Kuri käsi on tule kõrtsi otsast wärawa alt õlgede fiSse pistnud, kuS siis neelaw wägi keelmata oma tööd wõiS edasi teha. Wäga hea oli, et tuule õhk wähe teisest  küllest puhuS ja tuld metsa poole ajaS, muidu oleks köit Tõrwa alewik maha põleda «võinud. Wäga ime on, et meie kodanikkudel mitte wähematki tulekustutamise riista ei ole muretsetud. Küll oleks soowida, et kaupmehed ja majaperemehed alewiku kohta «vähemast kaks pritsi muretsekfiwad,  et teil majafi kaitseda wöiks, kui kord õnnetus juhtub. Aga keS teab kui palju aega see «veel wõtab, mida nii hädaSte tarwiS läheks." —xx>. Riiast. P. Synodi ülem Prokurör, Wirkl. Geheimerath  PobedonoSzew, keS Wene kathedral-ktriku pühitsemiseks  RtigaS oli, ou ka Riia Toompea kirikus käinud, kus Superintendent Jentfch ja kiriku «valitsuse liiked teha waSta wõtfiwad ja organist W. Berger mõned tükid kuulsa suure oreli peal mängis. Riia Petri kiriku aknad on toorestatud käest siSse wiSkatud. Ka kallis klaas-mosaiik akken, mida preili von Berkolz kirikule kinkis, on wiga saanud, kui ka mitte nii palju, et kahju paigal ei wöiks parandatud saada. Weel ei ole jultunud kurjategijaid  leitud. Selsau mõisa rentniku ja Kihelkonna kohtuherra abilise palwe peale ou Liiwimaa Kubernör mõned Politfei-soldatid  Sesswegeni kihelkonda saatnud, keS muist mõisadeS muist taludes korteris on, et Kihelkonna-kohtu-. herral kohe abi käe pärast oleks, kui abi tarwiS läheb. Saaremaalt. Mustjala kirikuõpetaja Eduard Pi e l - berg on Wiinakuu 26. pääwal, pärast lühikest rasket haigust, ära surnud. PoStor Pielberg oli EeStimaal sündinud,  kui meie ei eksi, siis oli tema ka EeSti sugust, ja sai pärast oma suurkooli õppimist, Wiinakuu 16. pääwal 1877 Kuresaare kirikus õpetajaks õnnistatud. Kõik tema kogudus ja kes teda tundsiwad, leinawad tema, kui ühe ustawa ja alandliku hingekarjatse ja oma Issanda teenri, järel. Abikaasa kolme weike lapsega on järele jäänud. Kihelkonna kirikuõpetaja Ludwig Masing olla Kaarma kirikuõpetajaks kutsutud ja tahta seda kutsumist waSta wõtta. Saaremaa Ritterkonna nsuukogn on Saaremaa korralist Maapääwa tulema Küünlakuu 5. pääwa  peale määranud. Künkamaalt. BehneniS on öösel, waöta Wiinakuu 24. pääwa kolm hobuse-«varast korraga kinni wõetud, kes ühe talu lauda ukse kallal tallitasiwad. Pererahwas oli kõminat kuulnud ja wargad tasakest! ümber piiranud. Kui nemad nägiwad, et lõksus oliwad, on nemad 14 rewolwri  pauku pererahwa peale annud. mitme riietest kull läbi lasknud, aga õnneks üht ainust kergest haawanud. Küll pannud nemad pärast weel ksigeist jõuust waS:a, saanud aga kinni seutud. Illukste maakondaõ on Kai? kuhneni mõisa sulaSte maja ühe bombi läbi ära põlenud. Üks sulane oli DünaburgiS ühe lõhkemata bombi leidnud, kui seal suurtüki wäge laskmises harjutati, oli seda koju toonud ja selle kallal tallitanud. Vomb kargas järsku lõhki, surmas sulase paigal, wiSkaS tema isa minestuses maha ja pani maja põlema. Peterburgift. Kmda lugejad küll weel mäletawad,