ei olnud ühtigi .Varemeks" lõhkuda. Eestlaste selle-aegne kogu ei olnud muud midagi,kui oli ise üks rahwam a r emik  SlawlaSte wahel, millest Viimased läänepooltja idapoolt  killu killu järel maha lõhkusiwad ja oma sekka sulatafiwad. Kui midagi sündind asja, üht juhtumist ehk üht tegu kahetsetakse, siis peaks küll igapääwase logika järel küsimine tõusma, mida selle asemele soowitakse, ja juhtumise  kahetseja, teu hukkamõistja peaks wastuft anda wõima kuida asjad ennast teistwiisi ja tema soowimist mööda paremini korda seadnud oleksiwad. Meie päiwil tõstetakse Noor-Eestlaste poolest lõpmata kaebtust ja luuletakse nutu. laulust selle üle, et Sakslased Baltimaale tuliwad ja Eestlast ~orjaks" tegiwad. Se kaebtus ja need nutulaulud  on meie päiwil .moodis" ja kaebajaid ja nutulaulu luuletajad peetakse Eesti rahwameesteks ja nemad jse kiidawad ennast selleks. Kes aga tõsine Eesti rahwaMxes ja selle kõrwas ka politika-mees ja aealou-kundja olla tabab se peaks ometigi wastust selle küsimise peale otsima ja anda wõima : Mis oleks GeSt irah w a - waremikust ilma Sakslaste seiatulemiseta  saanud? Siinpool Lääne merd wõitlesiwad kaks Slawlaste suguaru Wenelased ja Poolakad mitu sada aastad üksteisega  ' Pea näitas üks suguaru. pea teine suguaru ülewalitsüst oma kätte saama, künni wõit ennast jäädawalt WenelaSte poole pööras. Nende kahe wägewa wõitlejate wahel seisiwad Eesti ja Läti rahwa waremikud, ja nende sekka tungis Saksa RittrefeltS. wõttiS siin .walitsüst oma kätte ja kaitses seessündind rahwast mõlemile poole, kui ka ilma rahwa tahtmiseta ja palumiseta, ja kui ka kaitsejad  ennast selle aea kombe järel kaitsetawate isandaks tegiwad Arwawad küll meie .rahwamehed" tõeste, et ilma Saksa Rittreseltsi abita Eestlased siin kahe wägewa  naabri wahel iserahwaks ja > estlasteks jäänud oleksiwad? Seda wõiwad küll üksi need arwata ja rääkida, kellel aealou käigud täitsa tundmata asjad on. Üksi mägistel maadel wõisiwad weikemad rahwasalgud oma iseolemist alles hoida. Meie lagedal maal wõis Eestlastel aga kaht oodata olla: Läänepoolt oleksiwad Poolakad tulnud ja maa ja rahwast oma alla sundind, ehk idapoolt oleksiwad Wenelased mõni sada aaStad ennemini  tulnud ja oleksiwad maad ja rahwast oma alla undind. Missugune elu talurahwa! Poolamaa kõikuma Valitsuse all oli, seda on teada küll. Seal oli ,orjus", mida Eestlased iialgi kuulund ega näinud et ole. Seal oli Kuningas pea Jesuiitide, ..pea mõisnikude sulaneja talupoeg oli igaühe sulane. Ukemeelelised ja kergemeelsused  mõisnikud sõitfiwad kord suwel saaniga ja talupojad piviwad teed soolaga sillutama. Sesugust tempu tegi ehk küll ainult üks pöörane; alaline asi oli aga, et talupoja warandus mõisniku warandus oli, ja niisamati äraraisatud,  äramängitud ja Juudile pandiks pandud sai, kui mõisniku oma warandus. Seal ei mõtelnud mõisnikud ise talurahwa wabaduse peale, ja kui Graf Samoiski sellest rääkida ja oma talupoegi wabaks lasta julges, siis ajafiwad  teised teda isamaalt wälja. Poolamaa langes raske Võitlemiste järel Weneriigi alla; siis wast hakati talurahwa  elupõlwe kergitama. Kui aga aastal 1831 Poolakad  mässamist töstsiwad ja oma isamaad.wabaks" tunnistasiwad,  fiis oli .Vabastatud" riigi esimene seadus, et talurahwas jälle päriseks teha taheti. Seal on Wene Valitsus talurahwasi wagise wabaks teinud, mitte siin, kuida meie kiustlikud .rahwamehed" kõnelewad, laulawad ja waletawad. Soowiksiwad meie .rahwamehed," et Eestlased mana! aeal Poolakate alla langend ja selle õnnetuma maa kõikuwast elukäigust osa wõtuud oleksiwad? Aga ka nüüd. kus Wene walitsus Poolamaa talurahwa  elupõlwe kergitand on minge pärige järel, kus Poola talurahwa .Põllumeeste seltsid" jcH seltsimajade .põhjuskiwid" seisawad! . Meie rõõmustame ennast õlgufega selle üle za ee jõua Jumalat küll selle eest tänada, et Eestlased wägewa Wenekotka tiiwa all kindlad warjupaika leidsiwad. Oleks se aga mõni sada aastat waremini sündind, oleks se enne seda aega sündind kui Mihha.l Feodorowitsh Nomauow l õnnistatud sugu Weneriigi Valitsust oma kätte Võttis, siis olees asi koguni teise näu saanud. Lööge aeatou raamatud  lahti, Eesti kõnemehed, laulikud ja luuletajad, waadake järel kuida asjad seisiwad. Pange tähele, kuida asjad ka nüüd ümberringi seisawad. Tei. e pool Peipsi järwe elawad  ka suguwennad. Minge senna, laulikud za uulletajad, katsuge nende suguwendadega esiwanemate keelt rääkida; pärige järel, kus nende suguwendade .Põllumeesteseltsid," kus nende seltsimajade .põhjuskiwid" on! Just parajal aeal juhatas Jumala sõrm Eestlasi Wenekotka  tiiwade alla, sel aeal, kui Peter Suure kõrge waim kannatust ja auustust wõera rahwaSte ja rahwiiste ja elukombete wasta õppetauud oli. Senni oli Saksa Rltireseltsi  möek Eesti rahwust alles hoidnud ja heitis ennast Eestirahwaga ühes Wene Keisrite alamaks. Ja Sakslased kauplesiwad meile seda iseolemist, mille waral meie kosusime ja oma kaas-alamate ette ,õudsime ja kui Eestlased Weneriigi tähtsaiks alamateks saime, mitte kui Polnwernikud teiste sekka ei kadunud. Eestlane, kes oma rahwust armastab ja auustab, peaks seda Jumala teed õnnistama, mille peal üksi Eesti keel ja rahwus kirjul aeal alles hoitud saada wõis; Wene Keisrite ustaw alam, peaks seda Jumala juhatust õnnistama,  mis Wene riigile meie maaga ja rahwaga üht nii kasulikku jägu saatis. Aga meie rahwamehed panewad oma rahwuslisele majale põhjuskiwi ja laulawad nutulaulust  selle tee üle, mille peal neile seda põhjuskiwi kätte weeii; salgawad seda Jumala-juhatust, mis neid Seltsi ja seltsimaja juure juhtis, ja ieutawad ja söimawad seda Jumala-tööriiSta, mille abil neile se põhjuskiwi käepäraliseks  toimetatud sai. Seda ei wõi mitte auusad Eestlased, seda wöimad üksi kiustlikud erak ondl ased teha ! Sellepärast sõitlewad meie erakondlased selge ja ustawa aealou õpetuse wasta meie rahwakoolides; nemad tahakfiwad  aealou teadust solkida, tahaksiwad oma ärritawaid luuetuse-kujustufi selle asemele panna ; tahaksiwad aealoust oma eeakounale ja selle salasoowimistele sõearusta sepistada.  Sellepärast kargas ,Sakala" meeletuma sõimamisega Graf Keyserlingi peale, kui se Eesti rahwakoolidele uStawad  aealou-raamatut soowis. Selleks kannawad erakondlised  lauliku sappi iga EeSti rõõmulaulu sekka. Kuhu meie sedawiifi wiimaks sattume, kui kiustemehed selge ja puhta, Ristiinimese kohalise rõõmu tundmist meie südamest  wälja kihutawad! Meil oleks weel palju rääkida, nimelt sellest koh.turahast,  mida uutmoodi Wariseerid lõpmata rahwa silma ette topiwad, kuida seda ka Wiljandi laulik omaS laulus oige rohkeste teinud on; aga kuhu meie seda kõiki mahutama. Waatame aga weel paari paiga peale Wiljandi lauliku  , rõõmulaulus. Seal seisab: .Neil rinnas Vabaduse ojad Näis kaerutawat kohinal," Herra Luuletaja! .Kohinal" keerukamad duse ojad" üksi Most'i. Wera Sassulitsh'i Lew Hartmanni, Luise Mishelli ja teiste nendesarnaliöte .rinnas". Et .wabaduse ojad" ka Eestlaste ja Baltimaa talurahwa ja üleültse Balti rahwa .rinnas" ,kohinal keerutakfiwad" selle eest hoidku meid Jssand-Jumal! Wiljandi laulik kirjutab edasi: .Jah Sakala so rahwa päike On ime suurelt ärkanud, Maailm so elu laine läike On kahetsedes märkanud." Mida se weider sonakõlin tähendab? —On luuletaja oma terwet meelt ja mõistust kautand, wõi on siin natuke kogematta tõtt laulu sisse sattund? Esiteks; mis on siis wiimaks se pilwetesse tõstetud .Sakala", se .rahwa päike"? Seda endist, üheweikema maakonna eranime on Kristian Kelch'i aealou-raamatuft leitud, et se nimi aga üle Baltimaa piirete iialgi tuttaw oli, sellest ei ole ükski kuulnud. Meile saadeti hiljuti Wenemaalt üks kiri, kus selle nime tähendust seletati, ja kahelt poolelt 01l meid palutud, seda kirja üleswõtta. Selle järel on .Sakala" üks, Lätlastest antud sõimunimi, mis maakonnale ega rahwale koguni mitte suurt auu ei too; üks nimi, mida unustada parem oleks, kui alles hoida, ehk koguni lipu peale kirjutada ja pilwete poole tõsta. Meie ei wõitle aga iialgi paha nimede wasta, waid ikka üksi paha waimu wasta ja sellepärast ei ole meie seda kirja üles-võtnud.  Mälgus" oli seda seletust oma Nu 32 sees üleswõtnud ; kellel himu on, lugegu seal järel ja arwaku ise, kuida selle nimega asi on; meie ei taha sellega rohkemalt  tegemist teha. Aga mis .laine läike" on .maailm" juba .Sakala" pool .kahetsetes" „märkand" ? Sepistawad seal kangelased  ahelaid, millega maailma omaks .orjaks köita tawad,  nenda et maailm nüüd kahetsetes mõtleb, miks kaSwawad kangelast enne ei kammiStand, kui tema jõud liig suureks läks? Se kõrklus oleks jo päris hullumaja kohaline. Wõi mõtleb luuletaja selle kardetawa waimu peale, selle kardetawa waimu peale, selle .keerutama wabaduse  kohine" peale ja teiste halpuste ja ärrituste peale, mida Sakalased rahulise ja mõistliku rahwa sekka külmata püüawad, mida ehk juba waremini lämmatada waja oli? Selle mstte sees wõiks oma jägu tõtt olla; aga ega luuletaja seda ütelda tahtnud, se oleks wist juba kogemata  tema weidra .rõõmu- ja pühitsemiselaulu" sisse sattund. Milla lõpewad meie juures need aead, kus kiustlikud erakondlased iga rahwa-rõõmu omq ärritamistega sapistada ja roojastada julgemad! Milla tulewad need aead, kus igaüks teab, et Eesti rõõmupidule teise mõttega tulla ei tohi, kui aga üksi Ristiinimese kohalise siahu-mõttega, mitte ebawaimustusega ja ebarõõmustusega, waid selge ja puhta ja puhastama Vaimustusega ja rõõmustusega, kuulsa ja sUM luuletaja sõna järel: Meie Võlaraamat lõpp'ku, Lõpp'ku wiha ilma pealt!" Omalt maalt. Tallinnast. Linnasaadikud saamad selle aasta Talwekuul Tallinnas uueste Valitud. Walijate registred olla, kuida Saksakeeli .Tallinna Zeitung" teada saanud, esiteks jnba malmis tehtud, peale nende muutuste, mida ehk edaspidi ette wõtta meel tarwis läheks. Nende registrite  järel on Tallinnas üleültse 2336 walijad, kes ühtekokku 30,765 rubla 94 kopikad linnamaksust kannawad. Esimeses jäuskvndas on 97 walijad, keS ühtekokku 10,241 rubla 86 kopikad maksawad; teise jäuskonna peale tulewad 312 walijad, 10,246 rubla 51 kopikaga; kolmandema jäuskonna peale 1945 walijad, 10,277 rubla 57 kopikaga. Esimeses jäuSkondas on kõige kõrgem linnamaksu osa 517 rubla, kõige madalam 66 rubla 52 kopikad; teises jäuskvndas kõige kõrgem osa 66 rubla 52 kopikad, kõige madalam 17 rubla 72 kopikad ; kolmandemas  jäuskvndas kõige kõrgem osa 17 rubla 60 kopikad, kõige madalam 40 kopikad. —> Tallinna Petri-Realkool sai selle kuu 20 pääwal algatud ja sisseönnistatud. Algatuse-kõnet pidas Linnapeaabiline  N. Greifftnhagen ja tähendas nimelt selle peale, et uue õpetuse-paigale nimi Peter ° Suure auuks ja mälestuseks pandud on, kellele 200 aastase sündimisepääwa  pidul aastal 1872 esimene mõte selle kooli asutamiseks  tõusis. Direktor Cand. P. Osse pidas pidukõnet  Realkooli tähtsusest, mis nimelt kõrgemad õpetust maailma töödest ja tallitustest, kaubaajamisest, ja sesngustest  asjadest j annab ja ilma mana keeledeta Tehnika- Akademia peale ette Valmistad. Kiriklikku õnnistamist tallitas Olai kiriku wanem-õpetaja Superintendent G i rgensohn.  Realkooli on esiteks 29 õppijad üleswõetud;  nendest on wiiendemas klassis 17, neljandemaS klassis 12. Sellekuu 19 pääwal juhtus Tallinna-Baltiski raudtee peal õnnetus. Konduktor kahtis wagoui trepi peal seistes pilletid reisijate käest wasta wõtta, rong oli aga liikumas ja piigistas tema mõlemad jalad wagoni ja plattsormi seina wahel puruks. Õnnetu mees suri, kui rong Tallinna jõudis. Järwamaal on kange kõue olnud ja Sallas ja Kappu! mitu mõisahoonet mahapõletand, kuhu ka loomast  sisse jäänud on. Ka inimesi olla wälk surnuks löönud. —> Kuida meie Viimases numres kirjutasime, oli .Sakala" sõnumite järel kõik kõnepidamiue Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja põhjuskiwi panemise juures Maa-Politsei poolest ärakeelatud. Seltsi Präsideut'C. R. Jakobson et ole siis ka muud teha wõinud, kui et koosolejatele seda keeldust kuulutas ja .rahwa tänu Keisri wasta äratas. Nüüd kirjutab üks Riia aealeht, et kõnepidamised  mitte üleültse keelatud ei olnud waid üksi aga politika kõned. Herra Jakobson olla selle Valetunnistusega rahwast kohaliste kohtute wasta wihale ärritada püüdnud, pealeselle aga ka oma lühikese kõne sisse politikad segada  oskand ja saada selle kahekordse süü pärast tema käest kohtu poolest Vastamist päritud. .Sakala" tõreleb oma wiimfe liumre fees kangest Peterburgi Eesti kirikuõpetaja Pastor J Hurt'i wasla, et tema ennast tuntud .soowimiste" kohta, mitte täitsa saadikute"  poole tunnistanud ei ole. .Sakala" ütleb seda me k spanemis e w äärt ' olema ja lõpetab oma kirja järgmiste sõnadega: .Nõuda on fiis nüüd õp. Hurt tormilisel kombel ka .kõikide Eesli saadikute wasta .awalikult ülesse astunud .ja nende toimetust, mis nad kui terme Eestirahwa soswi .ette töiwad, nagu üheks pettuse tööks tunnistanud. Meie .süda walutab liialt sees, kui et meie sete meel midagi ,praegu juure jõuaksime lisada." .Sakalat" on jo koguni pehme ja õrn süda. Meie arwame aga, et se ka õige wäga .imekspanemise .wäärt on, kui üks nii õrn süda üksi oma enese walu tunneb, mitte ka oma ligemise südame-walu. Saadikud oliwad .Sakala" oma tunnistuse järel, ilma seltside teadmata ja ilma rahwa teadmata neid .rahwasoowimisi" Peterburgis sepistand ja kõrgel paigal ette pannud. Seda kõiki oliwad nemad oma kaassaadiku Pastor Hurti seljataga toimetas sest nemad teadfimad wäga heaste, et üks tõsine Eestlane, pealegi aga üks Elvang. Luth. usutunnistuse seatud ja wannutatud õpetaja selles nende seltsi heita ei wõinud, kui tema mitte oma püha ameti ja oma ametiwande äraandjaks ja üleastujaks saada ei tahtnud. Nemad teadfimad aga ka, et Pastor Hurt kui nende kaassaadik maailma ees, oma ametiwendade ees ja oma ülemate ees siiski nende kaassüüaluseks langeks, kui temal ka nende salanõu» teadmata ja tundmata oli. Nemad oliwad ennast omast kaassaadiku st lahutanud, kellele oma salanõu» ilmutada  ei usaldaud, mitte tema nendest. Siiski oli Pastor . Hurt ennast ühel õnnetuma! silmapilgul omast heast südamest  nende eestkostmisele eksitada lasknud. Et tema ennast selle juures soowimiste jagude poole tunnistada ei wõinud, mis nii otsekohe tema püha ameti ja tema selgitatud politika  osawuse wasta jookstwad, seda wõid iga Ristiinimene