dis, kui alguSgi, Maapäewa tööde järeldused  on wististi rohked ja tähtsad, ! Surmanuhtlus, mis ühewahe Soomest suutumaks kautatud oli, on jällegi maksma ! pandud, nimelt riigi äraandmise sllü pääle, z tormilisel korral ka niõrtsuka töö Pääle, Siis on nsurvabadus ele rohkem maad antud, nii et nutid ka mitte-Lutterlased riigi ametisse saamad, mis enne nii ci olnud. Siis on tähtjas abielulik waraseadus, mis nacscle  õigust ja wvli annab, oma pärandatud ja teenitud waranduse üle ise walitseda, ilma mehe eestkostmata. Tegema elu edenduscks  on maapäew 16Vs miljoni marka raudteede ehituseks lubanud. Tähtsamad  lccd tehtalse Sawo raudtee edasi Kuopio  linnani, Wiiburist Joensuu linnani, Tamperest Botni lahe põhja randa, Soonie põlga piirini, Bjorneburgi linnani, siis Meel mitmed wähemad. Siis on meel nimetada et iseäraliku Soome ratsawäe rügemendi  asutus kõikidest seisustest hääks tõdeti, Õrn keeleküsimus Pole Palju tuska Läti maalt. Wiiasi. Läti laulupiduks olla endid scm ajani umbes 4000 lauljat üles andnud, kes umbes, seltsi wälja teemad.  Pidu saab, nagu näha, wäga suureks.  Seni ajani ei. ole weel Wene maal nii suurt koori olnud, kelles 4000 lauljat ühe korraga häält tõstsiwad. Muidugi tuleb siin meelde .tuletada, et pool osa lauljad naesterahwad on. Lauludest ei ole rohkem kui kaks kolm tükki wõõrad, kõik teised on Läti lueesie tehtud laulud. Linnawolinikkude kogu vn otsusta- ! nud Liimi kuberneri hcrra pääle gasi ja - mccwärgi asjus kaebdust tõsta. - Liiwi kubermangu prokorör riigiuõuuuik  Klugen, on ameti asjus kreisilinnadesse  reisima läinud. Tema asemik on Riias tema abiline, kollegia-nõuunik Belgrad. Wene maalt. 'MeterLurist. Taga-Kaspi a rau d> met olla selle läbi, et ta ruttu walmis saanud, õige palju wiga. Wcst olla selle kuu hakatusel tee mitmest kohast alt ära õönistauud, ühest kohast poole wersta koguni ära hääwitanud nii et käimine kaua seisma pidanud? Üks osa awamise pidule minejatest ei jõudnud päralegi, pidiwad teel wiletü jaamamajas paigal seisma. Nüüd aga olla reisijaid küllalt, iseäranis prantslasi  ja inglasi, kellel aga selle läbi, et nad Wenc keelt ei mõista, tihti hirmus suur kimbatus olla. Ka olla raudtee läbi üks sant lugu tõusnud, mis enne ei olnud: Wargad ja kelmid wõtawad wõimust; turkmenid  ja parsilascd, kes seni kõik aidad ja hobuste tallid lahti pidanud, olla nüüd warguse läbi palju kahju saanud. Pika näpu mehed ja hobusewargad minna üsna iile kätte. Raudteede Pikkus Wene maal on nüüd 23,535 wersta. Raudteed  pruukinud tuna mullu 518,582 kubiksülda  puid ja üle 33,000 wanu raudtee pakkusid, 303,916 puuda Puusüsi, Pääle 82 miljoni puuda kiwisüsi jne. Kiwisüte pruukimine on suurenemas, puudega kütmine wähcnemas. Puudeks, mis raudtee pruukinud,  on rohkem kui 20,000 dcssätini metsa ära häwitatud. Kartvast. Tuletõrjujad pidanud  jääl 22. skp. oma aastast pääkogu. Päämees tahtnud ameti maha panna, et ba ei auna, aga jäi ometi jälle ametisse. Tuleiõrjuja-seltsi sisse tulek ja kulud olnud  mööda läinud aastal 1114 rubla 79 kop. Narmas olla tule läbi pääle 200,000 rubla kahju tulnud. Tuletõrjuja-seltsil olla nüüd -innas 100 liiget Jwangorodis 50 Tulekahjusid olnud mullu 13. Aastapidu saab Jaani päcwal peetama. Tulewal aastal saab 25. aastat täis, kui Taschkcmi linn Kesk-Asias Wene alla heideti ja sest saadik on Wene wõim jääl ühte puhku jõudsalt kaswanud, Ninielutud  sündiuuse mälestuseks tahetakse lulewal aastal Taschkentis näitust asutada,  millest uaabrimaid osawõtma kutsutakse. Jakutski kubeimangus, Olekininski  linnas olewat säälje kreisi-pokitsei walitsusel õige aruldane kirja kogu, millest üks osa sisimise ministri käsul Moskwasse riigi arhiwi toodud. Need dokumentid aliwad hobuse naha ja kase koore PäLle kirjutatud, millest arwata wõib, et sääl küll õige wanaaegsed asjad ülewel seisawad, mis aga õieti, ei tea keegi, sest neid hoitakse kirjakogus kangesti. Zhkokkist. Selles Littawi linnakeses on hiljuti weider aga möga kurblik duell jkahemõitlus), kahe tütarlapse wahel olrrud. Mõlemad armastanud ühte poissi ja läinud tema Pärast tülli, et nad nugadega üks teise wastu hakanud sõdima. Mõlemad saanud nii rasked haamad, et nad neisse surnud, Woskrvast, Hiljuti nähti sääl üht ivana 99 aastast gardewäe soldatit, nimega Kotschetkow, kes praegu meel omast kõrgest wanadusest hoolimata südisti tegew ühes junkrute koolis õpetust annab, See mees on küll kõige wanem soldat Wene  maal, ta on 1818 aastast kuni 1373. ühtelugu wäeteenistuses olnud, selle aja sees on ta 8 korda haamatud saanud, kuul läinud kord kaelast läbi, mees aga jäänud siisgi elama. Kaukasuse sõjas oli ta 9 kuud Tschetschenlaste käes maagis. Türgi sõjas 1877. astus 88, aastane wanake Meel püssi alla, wõitles wahmasti, aga säälsamas lahingis, kus Keiserlik Kõrgus Sergei Maksimilianowitsch langes, kaotas mees oma jala, nii et nüüd puujalaga Peab läbi ajama. Tubli isamaa kaitsja saab kroonu poolt aastas 562 rbl, 33 k, pajukit, Moskwas käisiwad nende päewade sees kaks kõrget Hiina ametniku. Need oliwad ühasnurema saotekonna liikmed, kes ju mõni aeg Europas ümber käib ja siinset asjaolekut  ja seisu tundma õpib. Ka Moskwas  on nad kõik tähtsamad kohad läbi käinud  ja ära maatanud, kuid oma reisi eeskirjast  ja äikesandest pole nad sugugi tahtnud  suuremat seletust^anda. Kodumaa ajakirjandusest. Sakala kirjatükile, mis Oma Maas päälkirja all „Luuleaeg" ilmus  ja mille ka meie oma lugejatele ära trükkisime, omalt poolt juurde- „Kahju küll, eNJõgeweri õhulossid nii kokku on ! pudenenud wõi luhta läinud, Eesti kirjan- ! duses ega meeste meeles ei ole õhulossa - olnudgi. . . Eesti seltsides, Eestijjajalehte- - des ja muus kirjanduses tehti rahwuhari- ! duseks tööd, sellesama hariduse poole tun- i gimise püüd oligi see ainukene siht, oli „isamaa altar," kuhu poole tõtati ja kuhu praegu, ilma misgisuguse eramõtteta, tõtatakse.  Olr Oma toimetajal tõesti midagi muud Pääs, oliwad need õhulossid, nagu ta ise tunnistab, siis rõõmustagu ta, et nad tema pääst on kadunud, et nad luhta on läinud. Oliwad siis Kreutzwald, Jakobson, Koidula jne. kõik unistajad ehk nende tuumakas töö Jõgeweri meelest luuleridu?  . . . Luuleudust räägiwad lapsed ehk waewased kirjanikud.  Wirmaline  ütleb selle Oma Maas ilmunud kirza kohta, et see ise üks niisugune luuletus  olla, mille sarnast Eesti kirjanduses ci warcm ega ka nüüd leida ei olnud ega olewat. Wirmalise kaastööline, kes lähendatud  lehes tattnina all üles astus, on meie poolt awaldatud laituse järele nüüd oma kolama nime maha jätnud ja kirjutab oma kirjade all tattnina asemel „Wirmalise  sõnumisaatja," Rõõmustan? nähtus Paremuse poole. Et ta süda selle juures! kipitab, nagu kunagi inimesel, kes tõsidust tundma saanud, siis otsiks ta Postimehele Wirmalisest taktipidamist, sest sääl seisab ! enamasti igas numbris selle kohta mõni i sõna sees. Kui meie näituseks tall- I ninadest juttu ajame, siis ei wõi meie j mitte muude mõistete ega aimete pääle i karata see oleks ju Teie taktikalise eest- ! kostja õpetuse wastu. Kui meie Teid Teie uuest nimest hoolimata ikka meel „tattniuaks" nimetaksime, siis pahandaksite i Teie mäga ja kallaksite oma sappi Narowa kallastel meie pääle wälja, Olgu see sel- , les asjas iviimne sõna, i Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Tartu ülikooli professorid, Or. Tiet- zel ja Or Kraepelin, läksiwaj» ülikooli saadiku  Jtaliasse, Bologna ülikooli 800 aastase j ubileumile. Ühes õnnejoowidega  wiisiwad nad selle kõige, wanema ülikooli ka prof. l)r. W. Hörschelmanni ' poolt walmistatud pidukirja. Läbi uuristatud ehk aukudega  rahad ei taha enam wastamötpaid leida, ehk küll Riigi-pank on kuulutanud, et ta seda raha nagu enne nii pärast- stne hinna eest wastu wõtab. Mitmes poes Tartus ja Tallinasgi,°aga iseäranis Peeter? , buris ja Kiewis ei taheta auguga rahasid wastu wõtta, niisamuti ka muud asutused. Kiewis on Petschcrski/klooster 13VV ruhla? auguga rahasid paberi-rahaks ümber Mahe tada lasknud. ?. , Põlema wiinä kohta olla jälle uusi seadusi ootada. - Seda tulla Nimelt üsna tihti, et puhastamata  grgadilist  piiritust siit Saksa maale wkidakse, Ml ' puhastatakse ja siis terwes mailmas kui Saksa maa puhastatud kaupa muudakse. Ha Wene maa ise osta seda kaupa palju tagasi. Selle pärast svowib raha-ministerium,  et piiritust juba Wene maal puhastataks  ja tahab neile wiinäköökidele suuremaid  õigusi anda, kes puhastatud piiritust hakkawad ajama. Rõugehaigus kestab Tallinnas ikka weel edasi 21. januarist kuni maini on 671 inimest rõugetesse jäänud, neist on terweks saanud 421, ära surnud 147, ning haiged ou meel praegu 103 inimest. Baltiski meremeestekooli wastuwõtmine saab tänawu 2. no - wembril olema. Kes siis sesse kooli tahab astuda, sellel on enne meel aega supel kuni nowembnni merereisidel käia, sest et muidu ühtegi kooli wastu ei wõeta. Noor mees kes kooli soowib minna peab siis enesele  mõne laewa pääl, kui mitte muud siis laewapoisi teenistust otsima. Üue kõhtude sisseseadmise plaan Balti maal on nende kubermangude  prokuröride kätte läbikatsumiseks saadetud.  Tartust sõitis üks herra Kapfstein nende päewade sees sõidumasina jVelocipede) pääl Riiga ja säält tagasi. Hoolimata halwast ilmast ja sandist teest on ta ometi need 240 wersta tagast tulles 38 tunniga ära käinud, puhkusaeg' ühes arwatud, mis tõesti tubli tükk on. SeM masinaga on ju ennemalt Riiast Tallinnasse sõidetud. Saaks ometi need masinad kord nii kaugele, et ka waeste inimeste jalawaewa kergitada wõiksiwäd. Nooruse unenäod. lloor diuZ on lilli aias rõõmsal lootsi lllus ilul dillZad olu dviäu deld, Lilio vaatad tulsviddu õuue ootel parmad dlsid puistad talle päds psdlussti. ila ümder duuu-door däält duulda jauuad >lis tuulik uusddult südams. lää vaid, put vaid, od ära iial va- I?oiu, dlsicl arZssicl sõpru aja dirmutss i Lsst uoorus uueuäKu dõize parem, / ilma elu auuad iAauss. Od däda l --raudsel sammul' lädsnsl  lu slutüäs talis darsdalt. lu liunuä ja Wsd vädeuemas, dloor dirmund diuA dasd järZi j valusalt. Kirjawastused. W. S. J. Tänuga A. W. P. Lehes. AdreSsi muudame. Pet. Lehes. G. iil. Kõik tarwitatud. „Lu. geja.' G ole kõigiti kohalik. g..°«S« P. Wõi seletus otse riimidesse pandud! J. P. K. Krii> tika wäga waewaline. W- M. K - W. P. T. RõõmnStow. P.^MSle- Salmik wäga ilus. ilmub kohe Lnnelist elu I . H. L. M. Tänu. Wastsmise mölate enese pääle? H. L. H. Saame tarwitama. A Sch. Keh> wakesed. J. W. L- Nimetame. H' O. K. Bwaldame. H. St. W. Nimetame ka. J. P. K. Sõnumi eestänul Uuemad sõnumid. Wienist 23, mail, Täna wõeti saadikute majas (parlamendis) nõuuks põlema  wüna aktsiisi kõrgendada, Uaristst 23, maill Boulanger pidas  kõne selle üle, et riigi põhjusseadM pidada muudetama. Ta näitas, et tema ikka rohkem sõpru.) leida. Temal olla aga ka.wastaseid, kellel küda kibe. . Põhjusseaduft  käbiivaätamisest õllä üksi pärandust loota, Riigiwalitsus tulla siis ka muuta. Praegu walitseda Prantsuse maal inimesed, kes oma kasu ajada, Mimstrid ei taha muud kui hoida endid riigi rahaga ametis. President nõuab, et BonlaNger selle sõna tagasi wõtnks, mida see aga ci tee, Boulanger  ütleb, ta ei olla selle sõnaga mitte praeguseid  ministrid pahandada tahsnud, Lärm parlünMdis on suur, Boulanger kõneleb aga edasi ja ütleb, et presidenti riigile wajagi ei olla. Siin räägitakse talle wastu. President noomib, et- sääraseid sõnu ei ole luba -kõneleda, sest et Prantsuse maal seaduslik  walitsuS on, Boulanger kõneleb, et ainus asi, mis Eurvpa rahu ning Prantsuse  wõimii tõstab, olla tubli. söjawägn Kõne ei aita. Nagu juba meie lehes teatatud,  lükati riigi Pöhjusseaduse läbiwaatamine  ja muutmine 377 häälega 186 wastn tagasi. Telegrammid. Woskwas, 24. mail. Siin algas täna snur protsess umbes 40 inimese wastu,  kes waleraha teinud ja walja laotanud oliwad. Werlinis, 24. mail. Salanõuunik Krupp, maailma kõige suurem suuretükiwalaja,  reisis asjaSieudamises Ma Peterburi.  Wene raha hind on tublisti tõus- lOO rubla eest antakse juha üle 177 Saksa marka sall es paari nädali eest kõigest  167-marka.) Karists, 247 itzäil. j-—'UMehed on sellega wäga rahuH et" Floqüet osäwuscga on wabatriiki Boulangeri kallaletikkumiste wastu kaitsnud ja -ütelnud, et Boulanger üksnes oma kasu taga ajab. Wiienis, 24 mail. Bulgarlased Baschtowarow ja Kosarem aeti siit wälja, sest et nad salaja mässajaid kogusiwad, kelle abil tahtsiwad Bulgariasse mässama minna. Austria valitsus on jälle luba andnud  väljamaale hobuseid müüa nii palju kui tahetakse jsee on märk, et Austria sõda ei soowi.) Londonis, 24. mail. Alamas majas lubati 206 häälega .85 hääle wastu ühte kokku 2,600,000 naelsterlingi jumbes 26 miljonit rubla) sadamate ja süteplatside kaitsmiseks. Wvomas, 24. mail. Paäwst wõttis  oma hukkamõistmist lirlaste mässamise kohta mõnes puMss-Pehmendada ja andis seda Dublini piiZlõpil? teada. Raha-paberite ja rahahinnad. ?stsrbui4s, 131 Mail 1888. NovlimperMliä 3,28 3,2 S Höbs rubisä . . . . . . 1,411 b'/« MnZabUMM 93 33'/» 2. . .. .. 38'/. . 38'/- „ 3- „ . 38'/, 138'. 4. . SB'/s 39 ö. „ . 38'/, 33'/. „ 6. „ . 38'/- 38'/. õ°/° 1. LommMuM. Msn 1877 a. 98'/. 38'/. „ 2. >, „ 1878 „ 98'/. 36'/° „ 3. „ ~ 1873 ~ 33'/» 33'/- b°/« 1. vüiäalaeria psv-1864 a. 272'/. 273'/. 2. 1866 „ 243'/. 244'/, '/' 1" 3SV, ss»/« / , Socqnss/ 2Ü. mM 1388. Lsrlinis, 23. mall 1888. Wilja hinnad Tartus. Rukkid 118—120 naelalised 67—68 kop, puuda eest Odrad 107-1 W „ . , 70—75 „ 102-103 „ . , 67—69 „ Suwinisu 128—130 „ , , , ,90 „ <, Talwnisu 128—1S0 , ~ - . 100 „ /,, Kauba hinnad. Soola pnudi , , rbl. 42 kop, Kiwi söed, 5 puuNt sott, , , , 1 „ 25 „ Räimed, pütt 12 „ „ Heeringad,— , . , , ,18—16 „ Turu hinnad. Kartohwlid wakkss 60 kop. „ . 12 „ 6 ! « Postimees. 1888.