„aga Loode tuled sn minuga seltsis?" „Tu!eu tüll, tui paergus tulemas olete." „Paergus küll mitte, sest mull ei ole meel pillcti, aga koutur ei ole kaugel, ma toon õige usinasti, ole nii kaua siin ja siis läheme  seltsis." „Olen nüüd ometi sest hobuse  murest lahti," mõtles Jaan ja astus konturi, kus ta omas tutwas saksa keeles küsis: „Jep miir hein sihws pill et ?" „Nach Baltischport?" Küsis pilletite andja. „Jah !" mastaS Jaan ja mõtles iseeneses: „Wöi meiesugusel on laewa pääl oma port kus noad seisamad." Oli taal nüüd soowitud  pillet käes, siis sõitis ta nenda nimetud  woorimehe seltsis Loode sadama poole, enne aga, kui uaad sadamast laksuvad, sai trahteris mõni nael kibedad keha kinnituseks  wõctud, sest woorimehe ütlemist järele ei pidanud keegi laewa püül muidu wastu. (Järg tuleb.) Tähendamise sõna. Uhe mõisa pidajal oli 12 stiilist, kellele ta üle kauba meel 2 waka maad põllu maad lubas, et nemad senna omale kasu palgaks pidid kartuhwlid maha tegema; seemet selle maa jäuks andis mõisa malitseja  neile omast kae.st laenuks, mis sügist!  pidi tagasi maksetama. Seda maad pidid nemad eneste wahel nõnda jagama: Korra järele iga ühele üks magu jüuks. Kui nõnda iga ühele üks wagu käes on, siis uuesti jälle korra järel ikka edasi, künni man jägu otsa lõpeks. Uhel säätud pääwal läksid suilised kõik seltsis kartuhiolid maha tegema. Kaks neist, Mats ja Mare ütlesid oma seltslastele: Meie aga ei tule ühtegi kartuhwlid maha tegema, meie magame parem sell pääwal kodus, mcite roana isa, ta on tark mees, ütlcS ka: ärge minge ühtid, kelle isa- ema on enne sell ennast toitand? pühh! tühi töö; tuleb suil põud wõtab ä,  tuleb  mi hm määndab ä, tühi ka, lass jääda! Kartuhwli maha tegemise pääwal  puudusid Mats ja Mare, töised panid iga üks oma wau sisse seemet maha, kui Matsi ja Mare jägu wagu tuli, see jäi tühja, ja nõnda kõik see maa jägu läbi. Selle untsil jäi kuues osa antud seemnest weel järele, sest Matsi ja Mare jägu maad jäi tühjaks, lkle jäänud seemne tarwis lubas hääsüdamega mõisa walitseja weel nii palju maad juure, et antud seeme kõik maha läks. Seda üle jäänud seemet kutsuti  Matsi ja Maret jälle ühtlasi töistega seltsis maha tegema. Need aga wastusid: Pista oma maa ilbud ja seeme p , meie magame parem, saame muidugi nühata küll. Töised harisid suil hoolega oma kasu põldu ja seemet, Matsi ja Mareti waud olid tühjad ja harimata. Sügisel wõtsid töised suilised omad kasu kartuhwlid üles ja said hoopis rohkem kui kümne kordse wilja. Seda nähes kinkis hää mõisa walitseja neil iga ühele meel ühe kuld raha tüki Teie olete truuid töötegiad olnud, ma saan teid ikka meeles pidama, tui teil midagi waema on, nimetaga mulle, ma saan teid ikka aitama. Matsi ja Marekile ütles aga see hää walitseja: Teie laisad teeniad! kuidas tohtisite minust teile antud maad tühjaks ja harimata jätta ja mo hää seemet pölgada? Ilma te' olete, ilma te' jääte, minge! ma ei tahagi teid enam tööle, km nii laisaks jääte. Töised suilised said iga aasta kasu põllu wilja päält hääd ja kingitust weel juure, mis läbi nende wara nii kaugele kosus, et päris koha omanikuks said. Matsi ja Mareti  sugu käest sunnitakse iga aasta sülla kohtu läbi kiriku ja kooli maksusid wälja, ja tänawu sügisel nägin ise oma silmaga, kui soldatid Matsu suguwõs a läksid kroonu  maksule sundima. N. 11. Wastutaja redaktor: Hartwig Sah> TMKtM „S«rchu»e RSM-he" vckK Esimene Venemaa kõige snnrenl kinitmmse selts asutud aastal 1827, wõtab igal ajal tellimised tule assekurantsi, nii hästi majade kui kõiksugu liigutama  asjade ja kaupade paale J»- wäga hää ja odawa tingimistega mastil. "MZ Seltsi kapital on praegu: pöhjuskapital 4,V0V,000 rubla tagawarakapital .... 2,VVO,VOV rubla Seltsi toimetaja Kuresaarcs H. Schwallbach. Mitme sugused IM" naelu "WU pilpa katuse ja mõne muu puu ehitamise tanvis, kui ka Tallinna tikkust, tubakat Baltika wabrikust nimelt Bakuu, Mahorka ja SchuuroMka, Müüb nüüd D odawama W hinna eest Rehsche kuntor, Cchwochmvi trahteri wastas Kvrcsasres. Iga raamatu lugeja nõudkii sedamaid meie Eesti keeli raamatute nimekirja,  mis kellegi majas ei tohiks puududa. Selle nimekirjale on selged hinnad ja kriitikad juurde lisatud. Nimekiri langeb ise S jakku, nimelt: 1) Waimuliknd raamatud, 2) Raamatud koolile ja kodule, 3) Õpetlikud ning tulusad raamatud, 4) Eesti Rahwa Biblioteek, A Juturaamatud, 5) Näitemängud, 7) Lauluraamatud, 8) Noodiraamatud, S) Naljakad raamatud ajamiteks. Reie saadame selle nimekirja sooivi peale igale poole ilma hinnata. "MK Tartus. Schnakenlmrgi trüki koda. 2-wakased wilja-kottid köWaft ka»e»i riidest tehtud Müüb H 8 kstz. j t«W eest j Rehsche ksntsr, l punase kukke wastas. j NWNWöchcNtiiche BerkHyre- I Zuchtserkel ! Md M habe» in KsW«»MÄggi. I Eisine Schwschowi j M on rendi pääle saada i MSZMGSwsst. Kes kaupa tcka tabab, j »M AarMmöika paris Kerra juures teha. i T ii ii d a a n d m i s e d. Seeläbi anname kõige Saaremaa ja ümberkaudse Eesti rahwale tääda, et » Saarlaste uus Z Wtalender i z t 188 S HM aasta paale, on trükkist ilmunud ja tema hind ükõ  sikult 7 kop., jällemüüjatele an- A takse kõrged kasud. ME Palutakse wcel tähele T: Panua, et Saarlaste uus Kalender  asjatundjatest läbi waadetud  ja ivaga õige leitud W. Iseäranis meel on Loomade tiinuse  aca Kalender senna juure lisatud. Palutakse ostjaid ruttata. Saarlase trükki koja walitsus. Seesama on järelmmctud kohtades Knrcsaares: Th. Lange rasmatupoodis,  Taar i raamatupoodi-;, Kronbergi  voodis, Wesbergi poodis, Förstcri  ja Kalngini poodis, K. Fssjewi ja Rvseuseldti poodis, Schrödcri ja Thomioni voodis. Karja kihelkonnas: Kiriku koolm. hcrra Alas c Karja kiriku juures, herra P riida Haalk juures. Metsküla mõisas. Jaani kihelkonnas: Kirik» koolm. herra Z. Rattur i Jaani kiriku juures. Kihelkonnas : Kaupmehe hcrra Auis i Üks maja on müüa Suurcsüllal. Järcküsida Thicmann'i herra juures.