Sakala ss. Wiliaiidii, 19. Detsembritim pSewal 1881. >v. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Rahwa ülelugemine 29. Detsembril.  Poliitika  ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandis: Wana aasta ja uus; tähtjas tunkistus; Põllumeeste Seltsi maja. Wiliandi maakonnast: Tulekahju; suur wanadus. Pärnu maakonnast: Kontsert. Tartust: Professor v. Engelhardt Tartu maakonnast: Uus selts; kõrtsi elust. WSrumaalt: Kole sõnum;. ..Zeitung sür Stadt und Land'i" ässitamised. Riiast: Weel uus selts. Tallinnast: Linna Volikogu; uus Saksa ajaleht; „Nistirahwa p. lehest". Rakwerest: Jsetapja; „W algus". Soomemaalt: Ajalehed; hundid. Peeterburgist: Saadikud; Majesteetide kroonimisest; Skobelew'! kingiws; Pirogow surnud;  zensorid; haiguste wasta abi; Heategew Selts; protses; kubernär kohtu all. Gatshinast:- Ilmad. Kuulutused. Lisaleht. Oh Kõrge Waim, nüüd tule Sa. Mõni sõna seltSlikust elust. I. Tuultest. 11. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja Vastused. Rahwa ülelugemine 29. Detsembril. saab 29. Detsembril Eesti-, Liiwija  Kuuramaal üks üleüldine rahwa ülelugemine olema. Selle ülelugemisel ei ole midagi uute maksude ehk sarnaste. MgdM tegemist, maid teda Võetakse üksi teaduse tarwiS käsile. Tema saab ka meie Eesti rahwale kasuks olema, sest praegu ei tea keegi, kui suur õigeSte meie rahwaS on, aga siis saab õige aru kätte saadama. Meie oleme seiemaale nagu peremehed olnud, kes oma pere suurust ei tunne ja ei tea, mis igamees teeb. Kuidas wõib seesugune peremees oma maja korralikult pidada! Tuttav) on seiemaale küll, kui palju meie maal koduloomi on, kui suur meie Vilja saak on, kui suureks meie põllud kasunud ja ka, kui palju meie tagawara kassades raha intressi peal on. Aga kui palju meil rahmast on, seda meie ei tea. Meie oleme aga nagu iseenese koduses tallituseS nagu kotis, tunni meie seda ei tea. Sellepärast on nüüd nõuuks Võetud, kõik rahmast ülelugeda ning Keiserlik Majesteet on seda nõuu heaks kiitnud ja kinnitanud. Nii palju kui inimesi meie maal on, manad ja noored, kõik saawad üleloetud, ja seda ülelugemist Võetakse 29. Detsembril käsile. Soowida oleks, et sellepärast kõik inimesed nimetatud päewal igaüks omas kodus oleksiwad, kuuni lugemine mööda on. Ülelugemist alustatakse juba hommiku ivara ja et töö õige palju lugejate kätte ära on jautatud, siis saab ta aegsaste walmis saama, nii et ööd wist mitte appi ei pruugita wõtta. Maal on enamiSte nõnda ära seatud, et «iie ehk natukene enam talu peale ikka üks ülelugeja tuleb, kes majast majasse sõidab ja seks malmis trükitud paberite peale kõik üleSse tähendab, MS selle ülelugemise juures teada tahetakse, nagu Näituseks: usku, seisust, rahwust n. n. e. , . Selle lugemisega saab ka awalikuks saama, kui palju Eestlasi, Sakslasi ja muud rahwuste liikmeid heie maal elab. Siin tahaksime nimelt linna Eestlastele  seda meele tuletada, selle peale Vaadata, et neid mitte Sakslaste sekka ei kirjutada. Selle lehe Väljaandja  mäletab weel, kuidas Tallinnas lugu oli, kui seal ligi tosina aasta eest tagasi rahwast üle loeti, kus ta ka Tallinnas elas. Noor meeS, kes lugeja oli, tahtis teda mägise Sakslaseks teha, ja katsus iga pidi ära seletada, kuidas jo mitte rahwust ei nõuta, Villas inimene sündinud on, waid seda keelt, mis inimene päewalikuS elus tarwitab, n. n. e. Tungiwa nõudmise peale alles kirjutas noor mees Sakala Väljaandja  nime taha „Eestlane". Uegi on mõista, et ka eesolewäs lugemisel palju Eestlasi, kes Sabakeelt räägiwad, Sakslaste liiki saab kirjutatud; aga nii palju kui Võimalik peab ometi hoolt kantama, et mitte ilma hädata Eestlased Sakslasteks ei tehta ja meie maa Viimaks nagu pool Saksamaad Välja ei näidaks. Seda ei pruugiks ilmaski karta, et mõni tõsine Sakslane  ennast Eestlase nime-alla laseks kirjutada. Tehku siis igamees, mis ta wõib, et see rahwa ülelugemine mõnusaSte korda läheks. Sellega tunnistame  ka, kui kaugele oma Vaimuharimises edasi oleme jõudnud ja kas meile kohuseid peale wõib panna, ja õigusi anda, mis üksi haritud rahwaStele Võimalik on kätte jagada. On see ülelugemine heaste korda läinud, siis saab ta meie maa ja rahwa oleku kohta edespidi palju selgust tooma. Poliitika ringwaatus. PeeterburgiS -Mi 28. Nowemöril ükö MMkõrgem  käskkiri wälja/ mis tunnistab ja teada annab, et Keiserliku Majesteedi Wend, Suurwürst Pawel Aleksandrowitsh ja Dimitri Konstantinowitsh  ja Mihael Whailowitsh awalikutt kirikus ja Riigi lipu all KeiserlikH Majesteedile truudust on wandunud,  nagu kõik stoored Keiserliku sugukonna liikmed  teewad, kui mehst easse aStuwad, ja seega Keiserliku Majesteedi.poolest mehe ealiseks ja kõige oma enese õiguse osalHekS saanud. Aetakse ka praegu weel parlamenti,  aga hoopis tasasemalt, kui Saksamaal riigipäewa.  WiimaSie süümete järele kiitlewad Inglise alalhoidjad eneses WÄbameeleliSte üle kaunist healte enamust lootust olervat, töiselt poolt aetakse seda arwamist  pealiskaudseks. Parlamendi nõuupidamised aga näikse tuttawat eht Inglise windumise wtifi minewat, mõned ütlewad, mõistliku wiisi, sest Inglaste waStikk» parteid on läbikaudu töine töisega tuli-ägedas wiha-riidlemises. lirimaal ei lõpe weel õnnetn lugu, nii wäga kui ka paranemist oodetakse ja ka loodetakse. Maa-asjade seadjad wähendawad uute seaduste järele ikka weel rentisi. Mõnes kohas on ka mõisapidajad ise oma rentnikkudega rendialandamist ära- toimendanud. Üks kohtunik aga, kch rentnikkudele nende kohtadest wäljaajamise kirju kättze oli saadetud wiima, olla ära tapetud ja nagu arwMkse, oliwad seda liri rentnikud teinud. Igamees wM arwata, miSsugnses wiletsas olekus õnnetu Zirimckk praegu on, kuS sarnatsed lood sünniwad. Ameerika Üheudatud-riikides leinatakse weel ikka kadlMlU p?WeM"Mele, nagu ka uue presttendi Arthuri läkituS-kiri, mis ta riigikongresfisse saatis, ametlikult jälle meele tuletab. Ühtlasi tunnistab nimetatud  kiri, et Ühendatud-riik kõigi wõeraste maadega rahuliku jala peal seista. Ka Hispaanlaste ja PrantslaSte wahel tikub Tuneesia"sõa läbi Servmist tulema, sest ka seal, Hispaanias,  waadatakse naabri wäewalla suurenemise peale kadeda silmaga. Hiljuti oliwad mõned Tuneesia mässajate  salgad Marokko Msri-riigisse põgenenud ja parajal  silmapilgul sealt. Prantsuse wahema salkade peale tunginud. Sellele tahawad Prantslased piiri ette teha sa ähwardawad ozua kdäega Marokko piiri üte sisse tungida, et seal waenlast kätte saada ja käsile võtta. Seks on nad üht tähtjat kohta, Jtshi, Marokko piiril enese kätte wstnud. Marokko on aga üle Gibraltari merekitsuse ksige lähem maa Hispaaniale ja see ei tahaks milgi kombel näha, et Prantslane ka sinna jalgu pistaks ehk oma wõimu seal kaSwatakS. Ja et Türklane teda pealegi Prantslase edasitungimise wasta Aafrikas püüab ässitada, on Hispaania poliitikas jo peaaegu kaunis tõsi taga ning tahab, kui Prantslased tõeSte oma wäega Marokkosse tungima peakfiwad, Marokko  maad sõa eest kaitsta ja Prantsusega tingida, et sinna ei tungiks, sest et see Hispaania kasude waSta käiks. Hispaanlasel olla pealegi nõuu, ka tSiSte Eüroopa  suurte-riikide juureS Prantsuse naabri Aafrika wsimuse kasvamise waSta toetuse sõnu otsida, aga waewalt  saab wist küll keegi riik suurt selles aSjaS ette wõtma ehk ennast sinna segama, kus viinamarjad ka Prantslastel mitte wäga madalas ei ripu. Saklamaa riiaiväewa Deal läbeb - Meel tormisel ja lõpmata vaidleMiM edasi. Pltkemalt  igas lehes nende vaidlemiste sisse tungWtz, ei arwa meie tarHitz olevas künni riigipäeval mõsiba iseäralikku tähtjat otsust Gk lugu ei ole teatada. Äustria-Ungria ja Rumeenia vahel on praegu ette tulnud. Asi tuli sellest, et Austria oma võimust, nagu üleüldse Donau jõe kaudel ja Balkaui poolesaare maades, kõige «eikeSte riikide kohta püüab kasvatada. Nimelt tahab ta Donau jpesuu kohtas aeg ajalt oma kasude kasvamist ette WlmiStada. Selle Mres ou aga Rumeenia temal eeS. HWsi aga ott Rumeenia bmiugas Kgrl omaS troonikõueS kõwaSte Austria püüdmiste vaSMM ennast avaldanud ja see sünnitab WimiS wäga pahaW ja nukrat meelt. Weikesel Rumeenial on oNao riikide poolest kinnitatud õigused Donau jõesuu ja ümberkaudu, sellepärast ei kaunata ta ahne naabriW püüdmisi ja astub käredalt neile waSta. Ka WeneM poliitika ajalehed kostavad pea kõik Rumeenia õiguse W eest, ja nõnda saavad ka vistist ehk töised Eüroopa W suured-riigid ja ajalehed nõdremale seekord toeks olema, W ehk küll armaste muidu seda inimliku avaldust polii-W tikas ilmub. M Zaapanimaal, mis omast naabrist HiiuastM uuema teel ammugi ette ou tahap sealne riigivattchrS praegu palju seaduse parandamist' kui ka parlamendi Pidamist roopa eeskuju järele ette võtta. See riik sammub jõudsaste tähtjuse ja tugevuse poole edasi. Omalt maalt. WUiandis. Wana aasta onlüuuemas. tuleAAZ,' jka meie äjätths tänavuneaasteK«M?M Wlewase numriga otsa ja pea saab uut aastakmUW algama. Meie eesmärgid on tuttawad, nad saamad ka tulewal aastail needsamad olema. Oma kohast oleme seiemaale nii püüdnud täita, nagu seda vähegi meie jõud lubas, ja ei taha selle poolest ka tuleval aastal tõisiti olla. JgaS omas toimenduseS oleme ikka rahva tarvitusi ja tahtmisi tähele pannud ja sellepärast on ka rahvas meie ajalehega seiemaale igal