Joosep kurwalt. „Mis Kristjani nõnda üritanud, wõin ma ainult arwata ja Suust on wist ka sääl juures süüdlane. Tema on oma südant selle tüdrukule annud ja nüüd on see asi nende wahel lõpenud. „Tema? Kristjan?" küsis ema ühe hingega. „Mina arwan, Suusi armastab sind, Seppi?" „Ei, ema, meie mõlemad ei ole selle pääle mitte mötlenud!" ütles Joosep weel kõwemine ema kaela ümbert kinni mõttes. „Mina mõtlen mõne muu pääle." Ja nüüd usaldas ta kõik emale, mis ta siit saadik weel ei julgenud temale jutustada. Kaua aega istusiwad nemad mõlemad südamelikus  wastakute kõnelemises üks teisega, aga ema Leeni nägu läks ikka kurwcmaks. Wiimaks tõusis ta üles ja andis Joosepile weel kord kätt. „Kuida ööldud, mul ei oleks ju midagi senna wastu, Seppi," ütles ta armuliselt, „aga isa, isa! Mina ei arwa seda aSja mitte korda minewat." Ja õhkadeS, mitte Äksi tormilise Kristjani, waid ka oma südamest armastatud Joosepi pärast, läks ema Leeni oma töö kallale. Õhtu marjud lautasiwad ennast pitkamise üle oru ja lumega kaetud mägestikude ladwad y kolasiwad weel ümber ringi oma kollaka walgusega. Kerged kewadised pilwed lenda? siwad kulla karwalise taewa all ja õhtu puna mängis mitme karwaliste wärwidcga rutu üles tõusma udu pääl. Suure usinusega libisesiwad nad walwaka kuu paistuse eest läbi, kes ise ka kui pilwe tomp õhu meres ujus. Aga mida madalamasse  päike wajus, seda särawamaks läks see heljum kuldne kuul ja pea oli tema üksi suures õhu meres, kohu mäed ome päid ka firutasiwad. (Järg tuleb). midagi mõjunud. Peaks seda palwet ometi nüüd kord kuulda wõetama ja täide saadetama! Seda näeb jo ometi igaüks, kui alw ja waewaline seda moodi pimedas uulitsates käija on; ka põlemad  needki nii wiletsalt ja wäiksclt, et nende maigust sugugi näha pole. Õli on jo praegusel ajal üsna odaw ja ega see ka koguni wäga suurt kulu linnale ei teeks, kui mõnesse uulitsasse mõni latern juure tehakse. Ka on see ööwahtidest hooletus,  et nad mõnes wäiksemas uulitsas alles kella 10 ajal põlema panemad. Ka juhtub tihti neid kordasi ette tulema, kus see koguni ära unub. Üsna kole on niisugustes uulitsates käia, kus koguni maigust ei ole. Wäga soowida oleks, et nüüd seda palwet kuulda wõetakse, mida nii mitmed soowimad! —. Karjast kirjutab meile keegi sõber järgmiselt: Põllu töö on tehtud ja suine waew on jälle nähtud! Kewadest kuuni sügiseni ringi waadates, näeme kui wäga aruldane see suine aeg meil on olnud, kelle sarnast wähe teada on. Kewade oli meil ilus ja soe, aga ka wäga kuiw. Mai-kuu sees muutsid ilmad jälle wiluks. Juuni-kuu sees oli korra päris külm, nii et kasukas enam sugugi palju ei olnud. Juuli-kuus oliwad jälle soemad ilmad, aga Augusti-kuuS tuli jälle endine külm tagasi. Nii kuiw kui kewade oli, nii sajune oli jälle sügisene aeg, mis küll wiljad natuke järje pääle aitas. Kuiw oli odrad nii ara mõ'nud et neist naljalt seemtki ei saa. Mõnes kohas algas odra leikus allet Septcmbri-kuu keskel ja suuremast jäust ci saanud need ka sellgi ajal meel küpseks, waid saimad wärskelt ära osutud ehk niidetud. Rukid jäiwad küll kõrre poolest lühikeseks, aga andsid siiski keskmist saaki. Kartuhwlid tegid kaswades  küll igale ühele rõõmu, aga üles mõttes tuli awalikuks, et liig wihm neid mädanema oli ajanud. Humalad on kõige paremine kaswanud! Ruki oras näikse ka praeguS üsna kidew olewat. aga mõnes kohas on ta selle eest jälle wäga hea. Saab näha, kuidas talwe ja tulema suwi lähemad! Ka kala saagist peame mõne sõna ütlema, et see selle sügise wäga waewaline on. Mihklipäew on juba möödas, aga mõni meremees pole isegi weel märsket kala söönud. Rumal pruuk on iseäranis  see, et mõni meremees juba ammu on õlut maameeste käest nahka pannud, ikka sügiseste kalade päälez aga nüüd ajab mõni maleks, et ta pole õlut näinudki, weel wähem joonud. Mis siis maa mehel muud nõuu üle jääb, kui pane keha wankrile  ja mii meremeestele uueste, sest ega muidu talweks kala ei saa! Waat mis meremees maamehega  mängida wõib! Sõrwest. Jämaja pool olla nüüd suured rõuged, wõi Saaremaa keeli mustad rubid liikumas. Paar inimest olla juba ära surnud, kunas praegus, kui seda kirjutame, 4 tükki selles raskes tõbes haiged on. Hoidke et see tõbi mitte laiale ei laguneks! Tartust. 4. Oktobril lahkus äkilise surma rabanduse löökide läbi tuttaw Schnakcnburgi trükikoja ja kirjastuse omanik H. E. Schnakenbu  r g alles täies mehe-eas ja rammus. Osawõtmine  kadunu lahkumisest on suur ja laialine, sest teda tunti laialt ja ta oli ka mitmes kohas seltslikus  elus tegew. Igal pool on ta oma talitustes tublidust, osawust ja lahkust awaldanud, millest tale hea mälestus maha jäänud. Tc«a rohke hool Eesti kirjawara edendamises on meie kirjanduses  tähtsaid jälgi jätnud. Suur osa Eesti kirjandust, niinelt aga tublit koolikirjandust, on Schnakenburgi kirjastuse läbi ilmunud. Ja enamasti  wõib seda meie kirjanduse paremasse jäosse lugeda. Kui sääl ka wahel kõluteri oli, siis on selle wabanduseks, et ta ise Eesti keelt ei mõistnud. Ka Eesti suurem kalender „Jsamaa kalender" ilmub tosin aastaid tema kirjastuses. Auu tema mälestusele! Wiljaudimaalt. Paistu kihelkonnast. Holstre walla J. talu rentniku maja juure tulnud 19. Septembri öösel kolm meest ja üks urjadnik ja otsinud oma ütlemise järge oma wankert, mis neilt ära warastatud. Nad rääkinud wäljas: „Hobune on küll siin, aga ei tea kus wanker peaks olema!" Rentnik kuulnud majast, et wäljas inimesed käiwad, ja tema hobusest ning wankrist räägiwad, arwanud tõeste et hobuse margad wäljas on, keda juba paar kord enne warustatud. Ta wõtnud püssi, läinud toast wälja ja lasknud ukse mahclt pimedas püssi lahti, et seega wargaid hirmutada, et nad ära läheksiwad; aga laeng läinud ühe mehele õla sisse. See hakanud karjuma. Laskjal olnud hirm, et nüüd margad majasse tulewad teda tapma ja riisuma, pannud kõik uksed seest kõwaste kiuni ja saatnud oma tüdruku tagant aknast wälja ligidal olewa T. talusse wargate wastu abi otsima, kcS maja juures on ja sisse tikkuwad. See tulnud juba abimeestega, kus ka need wõerad mehed tulijatele  wastu tulnud ja üks neist ennast urjädniku ütlenud olewat. Nad läinud kõik rentniku majasse. Urjadnik wõtnud selle kinni, ja wõtnud ka tema püssi ära, siis pannud mehe sahwreisse kinni, ja wahi alla, et „ta püssiga kcdagit lasta ei tohtiwat ja endal püssi ei tohtiwat pidada." Kohe saadetud  käsk Wiljandi politseile ja tohtrile asja üle kuulama, ja meest, keda püssiga lastud tohcrdama tulla. Politsei on sinna tulles rentniku, keda urjädnik wahi alla kinni pannud, lahti lasknud ja ka püssi kätte aimud; meest, keda kogemata ööse pimedas püssiga lastud, Wiljandi hospidali parandamisele  saatnud. Tallinnast. Kaks rätscppa olla Tallinnas  endid pakkunud, Lcruu kaela murdwat mahahüppamist  järele teha ja ka langesirmi abil pilwe kõrguselt maha hüpata. Kas pakkumine wastu wõetud, ei tea seni ajani. Wälja ei tule sellest küll midagi. Kas need pole Kuresaare rätsepad? 27. Sept. on Tallinnas jälle üks kuritöö ära tehtud, mis inimesi kartma ja kohkuma paneb. Sest üks 50. aastane naisterahwas on mõrtsuka kurja käe läbi surma leidnud. Surnukeha leidis üks töömees teisel homikul kell 8 ajal selle silla ait, mis Liiwa uulitsalt Kadrintali ja de Frantse wõcrastemaja pov!e wiib. Siiamaale ei-ole weel mitte teada saadud, millal kuritöö sündis; niisamuti ei tunta ka surnud, kes ja kust poolt ta on, ainult see on teada, et mõrtsuka käe läbi langenud naislerahwast teisel õhtul Luteri kõrtsi juures joobnust peast on nähtud. Paljas surnukeha laamas  silla all, jalad mees ja pea wastu silla müüri, heinamaa poole pöördud. Nagu järelwaatamisel leiti, oli tema pea mitme nuahaawaga purustatud ja ihu ühe pitka nuahaawa läbi lõhki lõigatud, kus juures sisikond weel mitte wälja ei ole tulnud. Surnukeha katsuvad üks kuub ja püksid, aga kuue hõlmad olid lohakile lahti. Nagu pärast leiti oli sillast umbes s—lo sammu eemal rohu pääl üks ase, nagu oleks süül keegi pitkali maas olnud ja ka säältsamast silla alla weetud. Sellest wõib arwata, et kuritöö mitte silla all, maid ülemal rohu platsil on ära tehtud, mida ka säält leitud asjad, üks merine pearätil, üks ärarebitud tasku ja üks leht trükitud paberid, tunnistawad. Silla alune, kus surnukeha maas seisis, oli suure hulga merega punaseks märwitud; ka tee pääl ühe silla posti juures oli merd näha. Sääl ümberkaudu ci ole keegi abihüüdmist ega muud kisa kuulnud. Aga 2 mcestcrahwast olla kell ajal ööse säält poolt kisa kuulnud, see mõis aga mõne joodiku  rõõmu lärm olla. Surnukeha wiidi arstliku ülewaatamise alla. Riiast. Riia linna politsei on „Pol. Ztg." teate järele ühe mehe kinni wõtnud, kes ühes joogimajas male 20 kopikalist raha ära wahetada tahtnud. Tema korterit läbi otsides on säält gipsist wormisi ja muud tarwitust male raha tegemiseks  leitud. Tema seltsiline on eneste kurjategu tunnistanud, kuna esimene seda aga salgada püüdwat. Peterburgist. Ühele pealinna heategewale seltsile saadeti neil päiwil 6 äralõigatud juukse patsi kingituseks. Õrnemast sugust saatjad oliwad  ühe kirja juure lisanud, milles nad teatasiwad, et nemad heast cttewõttest nii waimustatud saanud et nad omad juukse patsid selleks ära ohwerdanud. Patside müümine tõi 15 rubla sisse. Teede ministeriumil on see plaan ees, raudtee rongidesse iseäralisi puhwctisi sisse seada, kust reisijad söökisid, theed ja ka kangeid jookisid wõiksiwad saada. Ülema p o s t iw a li tsu se poolest saada edespidi lihtkirjade õiget talitust kirjakandjate läbi puremine üle waadetama, nimelt sell wiisil, et kõrgemad postiametnikud ise kohati järele kuulamas käiwad, kas kirjad, mis kellegile tulnud ka kätte Moskust. Säält linnawalitsuse palme, et talwel, kui 22 kraadi külm on, koolid kinni peaksiwad olema, on mõjumas kohas kuulda wõetud. Linna wahitornides tõmmatakse flis igakord homiku kella 7 ajal walged wõi helekollased lipud ülesse, tähenduseks, et sell päcwal koolid kinni on. Krimmist. Jalta ligidal on grahw Mordminowi  mõisa pääl suured marmori murrud leitud, kuS wäga mitmesugust karma marmori saada, mis täitsa Jtalia marmori wäiiriline olla. Sewastopoli sadamasse sisse sõites põrkas auurulaew „Moskwa" ühe meremäe paadiga kokku, mille järele wiimane puruks läks, kuS juures 11 meest ära uppusiwad, kuna 31 endid ujudes peasta wõisiwad. Soomemaalt. „Olewikust" loeme, et Soomemaal  lehmad pihlakamarjadega söödetakse, mida lehmad hea meelega söömad. Nii wiisi söödetud lehmad anda head, terwed ja palju piima. Helsingi-Peterburgi raudteel juhtus 20. Septembril raudtee õnnetus, mis õige lõunat põrkasiwad kaks rongi, millest teine loomade