Tallinna Sõber M 5. Üheksas aastakäik. Tallinnas, S. Kiinnlakm pääwal 1887. Ulentdne aealtht Cksti rshivale «aat ja linaades. Tuleb ükskord nädalis wälja» Maksab Tallinnas Zi»dfor«'i pärijate trülimajas: ,aS»as « rubla, 40 kop.- Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» » rubla -- pool-aaStas l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. TeNmtsed Voetakse wasta l HaMuuas: Li»dssrs'i päriate trükimajas. NsterSurgis: .S. Seekaudk, H 54. Tartus: Laakmanu. Aakweres: J. Auhs.— Aaides: A. Heidelberg. Kapsalus: H. KollScrg. Lihulas: A. Mttner'i voodis. Wiljaudis : tz. J. Karow'i raamatupood. Warrvas: W. Nõder. Mõrus: Nraua Wielrose. Mülkas: M. Rudolfi- Kuuresaares: Hh. Lauge.— Maal: kuida iseäranis tuulutakse. WaStaja redaktor W. F- Eich hor n. Elab Baltiskis, —. kirjad käiwad Baltiski (Baltischport ReulStev: TruuwuS ja tõsidus. Meie kirjandusest. - Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tal. linnast i Rilterkoilna-veameeS Keisri juures. Sadamate parandamine. Toidu ja joogi segamisest. Kuratori ringkirjast. Tulekahju. Ännetü -surm. Kurjateud ja pahateud. Hobnse-waraS kirikus. BaltiSlist. Rakmerest: Laat j, pahateud. LandSlua-tohta otsus. „Kubermangn Zeitungi" kuulutus. - Tartust: Linnasaadikute-kogust. Oksjon. Riiast: Uus Politseimeister. Kindral Laks. Malgast: Ilmad. Op R. Kallas. Saaremaalt: Meremeeste-kool. Peterbnrgist: Keisrikojast. Põllutöö-Ministerium. Mangi: kodadest. Paberraha langemisest. Pushkini mälestuseks. Kronstadtist. Soomemaalt. Karssist. Moskwsst- Pushkini sündimise-maja. - Nowgorodist. Tiflisist: Käsk Saksamaa alamatele. Iseäralised ja uuemad sõnumid. — Juhatus. mõisamaa ja talumaa era-kruntide peale laenuraha otsekohese üle swötm ise kohta, TB. Maikuu päämal 1886 Kõigekõrgemalt kinnitatud Riiginõukogu heakSarwamtse otsuse põhju s e l. (Lõpetus.) Kl5 Kreditkasfa jäuskonna walitsuse saadikul on luba, kui tema seda arwab tarwis olema, mõetmise ja hinnatamise õiendamist lasta ette wõtta. Kui esimene mõetmine ja hinuatantiue mitte ei ole leitud õige olema, fiiS piab laenuwõtja uue mõetmise ja hinnatamise kulu kandma. Niisuguste õiendamisle tarwis piab laenuwõtja oma kuluga niipalju töölisi andma, kui tarwis läheb. 8 16. Eessetswa juhatuse põhjusel andama pantktrja-laenu  summat ära määrata jääb igal üksikul korral Keedit-seltsi walitsuse hooleks. Kõik pantkirjad saawad alati ühesuguse laenualuse peale ktmntraamatuSse üles kirjutatud.  § 17. Enne laeuu-raha kätteandmist piab laenuwõtja Kreditkasfa jäuSkonnä walitsuse kätte kohalise kogukonna walitsuse tunniStus-kirja tooma, millest selgib, et tema omad magasi-wõlad ja niisamati ka kõik teised laenud, mis temale ehk kogukonna peolt antud, ära tasunud on. Me tnnnistuS-kiri piab igakord pärolst pantkirja-wõla kirjutamist  krnntraamatnSse, tehtud olema. 8 18. Pantkirjade Väljaandmise juures tulewad Kredit-seltstle kõik kulud, nagu awaltku kuulutamise, koha läbiwaatamise, pantkirjade Valmistamise ja krüntraamatusse kirjutamise, maamõetja tööde eest, kus seda tarwis läks j. n. e. Kreditkasfa walitsuse ülesandmist mööda tasuda. Laenuwõtjal ei ole mitte õigust, seda ülesandmist kuidagi kahtlemise alla wõtta; siis saawad aga need sisse maksetud  20 rubla hõb. (waata 8 11) tema kasuks arwatud 8 19. Pantkirja-wölgniku kohused, mis tema lasekS-jäämisest tõusewad, ja tema muud õigusparalised tõtüd (tema õiguSltne seisupaik Kredit-seltsi kohta) on muidu needsamad, mis lacnu-seadustes aastast 1868 ja talukohtade  müümise-seadustes aastast 1866, ou arutatud. Z2O Ülemal Kreditkassa Valitsusel ou kirjade väljaandmist aeguti seisma panna, kui seda Kredit-seltst  kasu pärast soowitawaks arwatakfe. Wwimaa mõisade Kreditkasfa: Ülem juhataja: H. Baron Tiesenhausen Ülem kirjatoimetaja: N. von Klo t. Wwimaa talurahwale foowtme õnne selleks uueks ker gitUseks, öma päriskohtast korralda, ja soowime osawust ja kindlust, seda uut hallikast taxwitada, mis neile lahti tehtud on. Kui mitu taluperemeest näeb sagedast, missugust  harändust tema kohale tarwis läheb, et Wsetulemised rehkendatud, saakstwad, aga raha puuduse pärast piawad parandamised tegemata jääma, kui koha kasuks kulutatud kapita! ka filmanähtawatt 20, 30 ehk meel rohkem protsenti  fiSse kannaks, Seda puudust tahab nüüd Liimimaa mõisnikkude Kredit-selts taluperemeestest kõrmale saata. Kelle koht seesugust parandamist tarmitab, see tarwitagu nüüd ka seda õigust, mida Liimimaa Kredit-selts temale annud on, wõtku raha ja parandagu kohta, see toob temale tulu. Wötäks keegi näituseks 500 rubla ja parandab sellega oma kohta, siis maksab tema umbes 30 rubla aastas  intressi, mõistlikult toimetatud köhaparattdamised wõiwad  aga kergest 100 rubla aastas sisse kanda ja wölä- wõtjal on sellest 70 rubla aaStas kasu. Ühe tähtsa asja peale juhime siin oma lugejate iseäralist tähelepanemist: wiljapu u aidade peale, mis meie kodumaal, nimelt talukohtade peal, meel õige Viletsas kordas seisawad, kuna need kui üks kasu-taliiws talukohtade peal, peremeestele suurt abi saata wõiksimad. Et neid tänine mitte suurema hoolega ei asutatud ja tallitatud, sellel oli mitmesugune põhjus, nagu kahtlus, kui kauaks peremees oma koha peale jääb, raha puudus j. n. e. Päriseks ostetud kohtadel on see kahtlus nüüd kadunud, raha wõib selleks Kreditkassast laenata. Kuida meie ustatawalt poolelt kuuleme, saab õige pea Eestimaa Põllutöö-seltsi kulu peale üks wäga tulus rJuhatus" wiljapuu-aidade asutamiseks ja tallitsemiseks  wälja antud. Loodame, et see tuetus ja see äratus  taluperemeestele Liiwimaal ja Eestimaal, kõige meie maale ja rahwale õnne ja õnnistust saadaksiwad. Weel üht tähtsat tulu ja kinnitust loodame Liimimaa taluperemeestele  sellest uuest hallikast, mis neile lahti tehtud on. Sureb üks päriskoha peremees ära ja jätab mitu last järel, stiS on sellel pojal, kelle kätte talukoht piab jääma, sagedast õige kitsas asi. Tema piab oma kaaspärijatele nende osa rahaga wälja maksma, kuna temal seda sagedast käe pärast ei ole. Sellest on sagedast tulnud, et talukohta ennast jägati, tüki kaupa ära müüdi, ehk et wõerastele häda pärast talukoha piiretes raha eest mõnda õigust anti, mis tagajärel suureks tüliks ja takistuseks oliwad, mis ehk koguni kõiki mõistlikku korraldamist keelafiwad. Kes aga maailmas juba mõnda näinud, kuulnud, lugenud ja ise tegema elu põhjusel asjade ja nähtuste üle järel mõtelnud on ser M wäga heaste, et seesugused maakohtade killutannsrd  ja asjalised koormamised wiletsuse ja hukatuse  ha kat u s on. Üks maaperemees, kes oma krunti tüki kaupa turule kandma hakkab eh? raha eest wõeraste  õiguste alla minna laseb, on selle libeda wiltuse pinüa peal, kus libisemine alamale otse kui looduse mäe wõiMul edasi läheb. Ja sellest ei saa mitte kohaline peremees üksi kahju, maid Viimases joones kõik maa ja kõik rahwas. Sellest sigiwad aegamööda need peremehekesed, kellel eluks liiga mähe. surmaks liiga rohkest  määd on, kes ikka älamale selle n e l j a n d e m a seisuse  poole-libisewad, keda wiimaks kaltsakatest ja kaabakatest  õiete ära tunda ei mõi, kellest siis ka perekonnale, kogukonnale, oma maale ja oma rahwale seda tuge oodata ej wvtks, milleks Meie kodumaa kindel taluseisus kutsutud on. WiimakS woolakfiwad seesugused  peremehekesed  üle maa ptööd otsima", jätäksiwad maa-lap kesw tallitamist  naeste, laste ja raukade Hooleks, ja s llega oleks marandustikule ja eluksmbeliulte hukatusele uksed ja wärawad  pärani lahti tehtud, nagu mõned kentsakad wasõbrad" seespool ja Väljaspool seda nii suure igatsusega  ootamad ja nii maheda kõnedega korda saata püüawad.  Selle rahwu s l i ku õnnetuse wasta wõib ka sellest hallikast abi leida, mida nüüd Liimimaa. taluperemeestele  lahti tehti kuna see Eestimaa taluperemeestele juba enne lahti tehtud oli. Kus talukoha peale meel Kreditkassast  pautkirja-mõlga Võetud ei ole, seal wõib seda päranduse  õiendamiseks wõtta. Kus seda aga juba Võetud ja mõistlikult koha parandaAiseks tarwitatud on, seal wõib peremees juba wist parandamistest üht weiket kapitali kogunud olla, mis päranduse jagamist kergitab, ehk parandatud koht wõib ka mueste takseritud ja selle peale rohkem pantkirja - wõlga wõetud, saada. Selle wõlaandmise abil, mida paraja intressidega antakse, mida üles ei ütelda, kui laenuwõtja oma kohuseid täidab, ja mis lisa-intressidega aega mööda maksetud saab, wõiwad talukohad killu ta mata, põlmest põlweni, sugukonna wõsndele alles hoitud saada ja nendest kaswawad Eesti rahmale kindlad rahwuslikud tugid, kes kui hoidlased mõisaherrade kõrwa nthkuwad ja oma sugurahmast  omas elumiisis, waimulikkuS ja ilmalikkuS hariduses  , lühidet: omas rahwuses, alles hoiawad. Jumal kinnitagu ja õnnistagu! Meie kirjandusest. Natuke hilja sattus J. Tükki Põllumehe Kalender" meie silma alla. Mustatud wäljaandja ei ole oma tähtsat  tööd kaane peal mitte »kasulikuks" märkinud, kuida seda meie päiwil nii sagedast tehakse, aga wist arwaS tema, et parem oleks ,k as u" Kalendrist leida, kui kaane pealt lugeda, ja selles piame temale täitsa õigust andma. Südamest soowime wäljaaudjale ja meie talurahwale  õnne, selle tähtsa töö ilmumiseks, mida ükski põllumees  ei piaks tarwitamata jätma. Iga hakatus on muidu raske ja on puuduslik, aga pPõllumehe Kalender", mis esimest korda Eesti keeles ilmub ja Eesti rahwa ette astub, ilmub ja astub kohe täides mehe- j õus ette, mis sellest näib tulnud olema, et herra Tülk selle juures midagi ksrmalist joont ei ole taga nõuudnud, waid kõikumata ühel joonel põllumehe kasu, ja et tema kõiki seda tänuga wasta wõtnud ja osawusega tarwitanud on, mida meie kodumaa tähtsamad wöimud ja seltskonnad temale selle tähtsa töö abiks lahkusega on annud.  Peale Kalendri, kus iga kuu kõrwa üks lehekülg kõiksugusteks tähendusteks lisatud on, leiame seal tühjad tabellid põllumeeste ja ülepea peremeeste korraliseks raamatupidamiseks,  kuhu weikemate põllupidajate ja majapidajate  aaSta-rehnungid mahuwad ja jäädawaks mälestuseks ja tormiliseks järelwaatamiseks wõiwad üles pandud saada. Et nende tabellide ruum mitte raisatud ehk et need ka wahest koguni rikutud ei saaks, selleks armame heaks, majapidamise ja põllutöö rehnungist ikka enne muu paberi peal wälja arwata  ja mast siis, kui need kõikumata kindlad on, Kalendrisse  ülesse panna. Need Kalendrid kõige ülespanemistega,  tulewad siis jäävamalt alles hoida, kui aga tulukoha ja majapidamise khronika, kull peremees ise ja tema järeltulijad mõnda juhatust leida wõiwad. Mida rohkem neid kogub, mida maaemaks need jääwad, seda suurem tähtsus saab neile tulema. Oleks igal meie kodumaa talukohal  üks seesuguye majapidamise khronika, mida isad oma talukohtadega ühes, kui nende talukohtade raudwarandust,  oma poegadele päranduseks jätakfiwad! Sellest saaksimad  meel tulewatel pölwedel meie kodumaa aealugu ja statistika arwamata kasu; see sigitaks seda armastust taluperemehe  ja tema talukoha wahel, mis põlmest põimesse kestama piab, kui taluseisus sellele tähtsusele tõusta tahab, mis tema kohaline on ja mida meie kodumaa taluseadus taluseisusele wõimalikuks teeb. Nende tabelite järel tulewad paar lehekülge adresfide ülespanemiseks, kuhu peremres kõige nende adreSsifi wõib üles panna, kellega tema suguluses, sõbruseS ehk ühegis teises ühenduses ehk asjatalliluses seisab, ehk kellega ühegisse  tegewusesse astuda tahab. Peale selle leiame meie selles Kalendris mitmesugust tähtsat juhatust majapidamise ja põllutöö kohta, ja wõime kõiki oma paremat teadmist ja südame tunnistust mööda tulusaks ja osamaks nimetada. See on tõeste ?mehe töö", kuida meie rahwas täielikku, hoolsat ja osawat tööd nimetama harjunud on, seal ei ole ühtigi tujukas ega