See sala seltS kuluwS aga määratumad rahasummad ära, mis uulitsa nurkadel nurjaläinud inimestele õhtu widewiku ajal wälja makseti. Nende inimeste arw oli juba ligi 100 ja neid summasi, mis nad aastas läbi lõiwad, on hirmus mõtelda. Tunnistused on selged, et üksikud inimesed tuhandaid rublasi saiwad, nagu näituseks üks R. PeeterburgiS. Kui meie seda palgatud seltskonda waatame, keda nõnda tuhandatega ülemal peeti, siis leiame, et suurem jagu täitsa hukka läinud inimesed oliwad, igast seisusest ja soost, nagu näituseks Voorimeeste ja lihunikude poisid ja kõiksugused  kelmid ja hulgused, kes midagi tööd enam ei teinud, aga Vangimajadega wäga tuttawad oliwad. Nende töö oli ümber prassimine ja jõle lakkumine, mille üle sadanded kõrtsimehed tunnistust annawad. Wiimaks hakkasiwad ommeti hirmsad küüned kawaluse  katte alt wälja paistma, ning kui seda wiimaks mõned auusad GeStimehed teada saiwad, läksiwad nad, oma truuduse mände püha kohut tundes, ja kandfiwad seda asja PeeterburgiSse riigiwalitsuse kõrwu. Waheajal  oli aga seltsi päämehel õnneks läinud, putkama panna. Esiotsa oli nüüd poiste kari Tartus leseks jäenud, aga kaS seesugune seltskond inimesi ei ole üks paha paise meie elusa ihu külles? Ja kui seesugune  suur seltskond mehi ka enam ülespidamist ei peaks saama, nagu enne, kas niipalju näljatseid hunta rahwa seaS juba palju kahju ei wõi sünnitada? Sellest seltskonnast ja neist inimestest ei räägi „Neue Dörptsche Zeitung" midagi, ja ommeti oleks palju kasulikum, kui ta käreda sõnaga seesugust paha paiseid püüaks parandada, kuid et oma ässitanuSte kirjadega meie maa üksiku seisuste ja rahwaSte ivahel wiha ja maenu sünnitab. Eestlaste pärast, kes meie EeSti seltsi käiwad  ja meie rahwaslikka ajalehta loewad, wõib igamees  julge olla: need on ja jäewad truuiks Jumalale  ja Keisrile ja Isamaale igawest." —s — Nüüd on naha, et Tartu seltskond weel edasi oma tööd teeb. Meile kirjutatakse Kanapääst, et ka seal paar päewa enne Hotst'i laskmist üks wõeras uuritegija  sell kõrtsis elanud, keda Wöru SillakohuS peale laskmist Üra WõruSse olla wiinud wist mangi. Soovida oleks, et tõsised kurjategijad pea awalikuks saaksiwad. Peeterburgist. Kõigekõrgem Ukaas Wa- Utseja Senatile. Nende talumaade priiksostmise  üle, kelle pidajad (talupojad) 19. Webr. 1861 «. põhjuste järele Suurel ja Weiksel Wenemaal mõnes tükis weel mõiSnikute alla jäiwad. Meite Issanda rahus hingawa Isa, Keisri Aleksandri  11. endiste mõisnikule alt talupoegade orjapõlwest  prnkslaskmisel ja selle juures mõne aja peale weel kestma jäenud seaduse kinnitamisel, kelle järele talupojad weä maa läbi mõnes tükis mõiSnikute alla jäiwad, oli see eesmärk, et need talupojad oleks pidanud  aegamööda, Riigi abiga ehk ilma selleta, neist sidemetest maa päriseks ostmise läbi koguni lahti saama. Selle eesmärgile oliwad juhitud ka 1861 a. 19. Webr. põhjused, nõnda ka pärast poole nende täienduseks ja seletuseks Väljaantud seadused. Nende waral on siis tünini suuremas osas mõisnikute waldadeS talupojad juba päriskoha omanikudeks saanud ja neid on oopis wähem, keS maa läbi weel mõisnikute külleS kinni on. Weel kauemini Viimaseid selle seisuse sisse jätta, takistaks mõisnikute kui ka talupoegade maa omanduse  heakorra -peale-tõstmist ja ei oleks koguni mitte sündsa. Seda äratundeS on siis nüüd mõne kubermangu  mõisnikud selle eest muretsenud, et need talupojad,  keS Veel mõisnikute külles kinni on, ka wõiks oma maad päriseks osta ja et see ostmine üleüldiseks Riigi seaduseks saaks. Seda tähelepanneS oliwad juba Meie Armsama Isa juhawseS arwamisek kokkuvõetud, nüüd seda mõne aja peale kinnitatud sidet mõisnikute ja talupoegade Vahel ärakautada, selle juures ka Võimalikult mõlemate  kasu õigemalt silmas hoida. Need arwamised saiwad üleüldisel näul selle aasta Weebruari kuus Issanda rahus hingama Majesteedi poolt heaks kiidetud.  Peale selle saiwad siis, Meie käsu peale, asja täielikud põhjused esite talupoegade seadja pääkomisjoniS  ja siis riigi nõuukoguS läbi Vaadatud. Meie unustamata Isa maenitsuse ja eeskuju järele igast sugust ja seisusest truu alamate heakorra eest hoolekandmist Oma püha kohuseks pidades ja Tema ettemääramiste järele tehes, käsime Meie: 1) Need talupojad, kes kohaliku seaduste järele Suurel ja Weiksel Wenemaal weel mõisnikute külles kinni on, saagu 1. Januarist 1883 a. maaomanikudeks  talupoegadeks arwatud. 2) Seda tuleb Meist kinnitatud põhjuste järele toimetada. 3) Künni päriseks ostmine saab otsani toimetatud,  jäewad need talupojad ikka weel sellsamal kombel mõisnikute alla, nagu nad sestsaadik oliwad; ostmist tuleb ülewel nimetatud tärminini enne wäljaantud  seaduste järele toimetada. Walitseja Senat ei saa mitte tegemata jätma, mis selle Ukaasi täide toimetamiseks tarwis läheb. Aleksander." GatshinaS, 28. Detsembril 1881. Peeterburgist. Heategewa Seltsi waeStelaste  jõulupuust kirjutab meie auustatud kaastööline:  „ Umbes aasta eest astus „ Eesti Heategew SeltS PeeterburgiS" ilmale. Noore seltsil oli raske Võitlemine mitmesuguste takistustega. Tema põhjuSkapital  oli weikene, tema sissetulek sai kahe töise seltsi, „Palmi Eesti Osakonna" ja abikomitee „Edasi" õhtupidude  läbi Vähendatud, peale selle tuli weel raske leinaaeg, mis meie settsliku elu mitmeks kuuks oopis seisma pani, aga igapäewased Väljaminekud oliwad suured, nagu näituseks korteri üüri maks kaheksasada rubla aastas. Äksi seltsi liikmete waimuStatud meele, agara ja wäsimata tegewuse läbi oli see Võimalik, et noor selts seal oma eesmärgile truuiks on jäenud, kus tihti wanad seltsid temast maha jäewad. Et ta oma eesmärki silmas peab, näitab meile 2. Näärikuu päewal waeste wanemate lastele Valmistatud õhtupidu  selgeSte. Nimetatud õhtul oliwad juba aegsaSte hulgani wanemad oma lastega seltsi tubadesse kokku tulnud, muud kui tantsu saali ei lastud weel kedagi piduvõerast. Kella seitsme ajal jõudfiwad Jaam kiriku waesed lapsed oma ksMaja ja pea peale selle ka õpetaja Hurt finna. Korraga tehti saali uksed lahti ja uudishimuliste laSte silmade ees, piiks kingitustega  kaewd laua taga, seisis määraw suur jõulupuu  täies, sürawaS ehtes. Kui vanad ja noored endid saali oliwad kogunud, tegimad piduõhtule vaesed  lapsed kahehealega lauldud jõululauluga: „Neil karjastel väljal" alustust. Selle peale aSWS õpetaja Hurt ette, teretas noori piduvöeraid ja seletas neile armsa, südameliku sõnadega jõulupüha ja jõulupuu tähenduse ära, maanitseS neid sell päeval sündinud lapse Jeesuse eesmärgi järel elada ja kui nad suureks kasvanud ja neil võimalik, siis ka hea meelega abitumaile  abi anda. Nüüd laulsiwad vaesed lapsed muusikakooriga ühes: „Õnnistud öö, vaikne öö" ja läksivad siis kõrvalise tuppa, kus md veel mitu laulu laulsivad, ja neile thee-wet, saia ja piprakookisi anti. Sellepeale algas kingituste väljajagamine, mis umbes sada lapsele kokkuseatud olivad. Kingitud sai iga lapsele riiet ülikonna jauks, särgi-riiet, üks kotti täis komwektist, kooliealiste lastele kooliasju ja Keisri Herra pilt, peale selle saiwad enam kui pool osa lapsi saapaid ja mitmed valmis tehtud riideid, rätikust, mänguasju j. n. e. Kui jõulupuu ehted pealt ära olivad võetud ja väljajagatud, läksivad noored ja manad töise tuppa, kus neil ka thee-wet ja saia anti. LaSte lusti pealt vaadates tuli mitmel vanal pisar silma. Kella üheksama ajal lahkusivad kõik rõõmsa ja tänuliku meelega seltsimajast. Selle peale tagasi vaadates peame oma südameliku tänu pidu. valmistamise  MlreK abiks olejatele ütlema, iseäranis tänuga aga proua Room'a nimetama, keS väsimata hoole ja lahke meelega laSte rSömü eest oN muretsenud." —s— Wäga rõõmustav on näha, et ennast Peeterburgi  Heategevas Seltsis nüüd ikka enam ja enam kõik Peeterburgi Eestlased ühendavad ja SettS oma suurt eesmärki itta enam ja eyam võib täita. AlleS mullu aasta veel tehti kangeSte tööd, et see SeltS kaduks ja töine uus jälle muial asemele aStutS, aga püüdmised, mis vähem üleüldist kasu kui eraauu  taga ajasiwad, on ommeti tühja läinud. Kui sarnane Seltü juba täitsa elus ja töös on, siis ei ole kellegi kunst ja suur asi enam seal tegev olla ja ligi töötada. Esimene asutamine ja esimene töö, kuS seesuguse hea asja edasitoimetamine palju töö-jõudu ja ohvrid tarvitab, on kõige tähtjam, ning et Heategev SeltS nüüd veel elus ja õitsemisel on, selle eest peame suuremalt jault tema asutajat jä esimest prefitenti herra Kebi't tänama. Sakala väljaandjal enesel on paaril korral PeeterburgiS wõerusel olles see õnn olnud, et seda ühendamise tööd Heategeva SeltsiSst ühes võis aidata teha ja meil on sellepärast nimelt põhjust, nüüd Seltsi õitsemise ajal seda meele tuletada,  et SeltS oma esimese presitendile palju tänu võlgu on. Kasvagu Peeterburgi Heategev SeltS ühenduses jä armastuses ikka suuremaks ja leidgu ta nii palju kaastundmist ja lahtistid käsa, et tema tööst inimesesoole ikka enam ja enam kasu välja võiks sigineda! DM" Kõiki neid, kellel surnud Paistu õpetaja Hanseni pärijate käest pärimist on, aga neid pärimist weel mitte allnimetatud wöörmündrite  juures üles ei ole annud, kutsutakse, seda kõige hiljemalt künni 15. Weebruarini s. a. kui kõige wiimasel tärminil tegema. Kinnitatud wõörmündrid: B. v. Bock Mardis, tvs) i A. v. Sivers Heimtaalis. Z 5 Oksjon. Helme kogukonna-kohtu poolt saab li. Veebruaril  1882 kesk-päewa aeg Helme wallaS Jamma talus 50 Mda häid lubja kiwa oksjoni  wiisil äramüsttud. (88) s '!! Talu koht müüa!! Rapla kihelkonnas, Kchna tvallas, Käbi külas saab Aeetre talu koht peremehe surma pärast ära müüdud, koht on kõigiti sündsa ja hind odaw. Koha suurus on 36 dessätini walmist põldu, hea heina ja karjamaaga. Kellel seks tahtmist on, tulgu varemalt kaupa tegema, kaupa teeb (47)1 koha omaniku lesk AllN AtUt. Ettcumlulistamise õpetusest GömOm IV ja 111. Klassi tarwis wõiwad weel mõned kaaSõppijad osa wõtta Tartus Tähkwere uulitsas, Treffnerü majas 11. Lähemat teadust annab nimetatud kohas enne lõunat kell 11—12 õpetaja ameti kandidat c°°) l Hugo Tressoer. pruugitud auru kõrgewaju- I tamifega tõpmasin (Hochdruck) I ilma katlata, muidu kõige muu asjadega,  töine weike weepump on puudus, hiljuli on silinder siledaks puuritud, 16-ne hobuse jõuugq, kerge, pea kuulmata käiguga,  on müüa. Masin on seisupaiga peal, ja wöib ostja teda minu auruweski peal näha. Kindel koguni odaw hind on tuhat (1000) rbl. (4S) » A. A. Rosenberg WiliandiS. «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Esimene EeStikeeli pitkem jutt (roman) ..Marietta" tuleb minu trükikojast annete wiisi wälja ja maksab iga anne 20 kop. I. ja 11. anne on juba wäljas; pea saab ka 111. anne ilmuma. Peale selle tulewad igas nädalas Md Cestikeele mulM minu juures trükist wälja. Ka pakun,oma EeSti sõpradele omast suurest pildilaagrist kõiksugu pilta. Kirjutuse materisti müakse paraja hinnaga. Auupaklikult A. K. (43) » Tallinnas, Harju uulitsas H 207/14. Riidewanutaminc! Suure-Kõpo all Kiho weSkiS wanutakse ja pressitakse igal ajal kõiksugust ja <4s) s WW/M>GiliandL kihelkonna EeSti a» > I kooli abikomitee » I » Pühapäewal k 4. Webruaril kell 3 p. l. Koidu Seltsimajas koos olema. Palutakse kõik korjajaid  kui ka aastamaksjaid liikmeid wististe kokku tulla. (7v) i Eestseisus. Laitmata elukombedega osaw watla kirjutaja otfib kohta. Järele küsida Sakala toi-2ä-.  Detsembril on teel Wiliandist AõpoSse Paul Petersen i adreSfi all ärakadunud  ja palutakse auusat leidjat seda sündsa tasumise eest Suure - KSpo msisawalitseja Peterseui juures ära menduseS. c") i anda. (43) i