Tallinna Sõber M 49. Teine aastakäik. Tallinnas, 5- Zõnlvknn pääwal IM, Ulcäldne acaleht Eestirahn>ale «aai ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'! päriate trükimajaS: aastas 1 rubla, pool-aaStaS 60 kop. Koju ehk postrga saadetud: aaStaS 1 rubla 40 kop., pool-aaStaS 80 kop Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme peakt k kop. Tellimised wöetakss wasta» Tallinnas - -xindfors't päriate trükimajas. Reteröurgis: J. K. Seekandt, d»unepeussi 54. Tartus : W. Just. - ?«rnus: K. Kudeviita. Aakveres: Mattkn. Raides: A. SeidekSerg. -» Kapsasus: H. A. Kollõerg. Kuresaares: M. cLange. Ambkas: A. Ar. Raudkepp.— Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass Register: Omalt maalt. Tallinnast: Soola-aktstiS kantud. UnS kirikuõpetaja. «Eesti Postimees". Riia- s Peterburgist: Georgi-püha. Admiral L-Ssowski. Moskwast: Tulekahju. Wolga maakonnast: Häda ja petjad maa wastus. Uued 25 rublasid rahapabcrid. Eestimaa wiljasaagid. Jõgede läbikatsumine. > hädalised. Nishni-Nowgorodist: Laada kaubad. Kubani maakonnast: Sisserändajad. Kalishist: Pitk uni. Pärnust: Hädaliste peastmine. Ewang. Luth. usutunnistuse AbikaSsa. Riiast: KirikuwarguS. > Demjauskist: Kõrge wanudus. Wologdast: Kiriku-waraad. Wveralt maalt: Saksamaalt. Austria-Uugrumaalt Tartust - Rõuged. Kuuramaalt: Kahjud weetõusu läbi. Soomemaalt: Wäljawectud kaubad. - Prantsusmaalt. Inglismaalt. Titrgimaalt. Kreekamaalt Perfiast. Ameerikast. Suurpolitika-prozess. Omalt maalt. Tallinnast. Läbi koigi Weneriigi aealehtede lendawad  rõõmsad sõnumid. Liwaadiast pealinna tagafijõudes,  on meie Suur Keiser oma alamaid, nimelt aga oma waesemaid alamaid ühe uue suure armuandega rõõmustanud.  Sosla-aktsiis saab 1. Näärikuu pääwal 1881 mahajäetud ja sedamööda ka fiSseweetud wõ era maa soola toll alandatud, et läänepoolised maakonnad, kuhu omamaa soolawoorid ei ulata, sellest armuandest teisel kombel osa saaksiwad. Lõunepool Wenemaal, nimelt Krimmis, Astrahhani,  Permi. JekaterinoSslawi ja Hharkowi kubermangudes  saab wäga palju soola soolajärwede weest keedetud ja ka mitmes teises paikas meremeest keedetud ja mägedest  kaewatud. AaStal 1879 on Weneriikis natuke rohkem  kui 42'/, millioni puuda soola keedetud ja kaewatud. Selle pealt oli kroonule ligi 12'/, millioni rubla aktsiisi ja mõne kõrwalise muksuga ühtekokku ligi 13'/, millioni rubla maksa, mis umbeS 30 kopikad iga puuda pealt wäljateeb. Peale otsekohese rahamaksu, rusub soola-aktstiS mitu sada aastad selle tähtsa töö ja tallituse peal. ja juba enne on selle mahajätmise üle uõuupidamisi olnud; mis aga enne ükski Keiser teha ei suutnud, seda on jälle Aleksander 11. kordasaatnud, ja on oma alamatele sedawiisi  odawamad soola saatnud, mis mitte üksi igaühe, nimelt waesema rahwa igapäiwine elutarwitus ei ole, waid ka loomakaswatamisele, kalapüigile ja mitme wabrikuasjale  uut tulu ja nõuu andma saab. On tallitused soolakeetmisteS ja soola-kaewandustes kord sellest kammitsest  peastetud, fiis on ikka loota, et ka nendele uus elu siSsepuhutud saab, ja kui ka raudteed soola weducaha alandawad, kuida seda juba mõnelt poolelt soowitakse, fiis wõib ikka olla, et laia isamaa sool kord ka odawama hinnaga meie juure ulatab. Kõik riik on rõõmus ja tänutullnistused  jooksewad igalt poolelt kokku, kõige pealt Moskwast. Meie arwame ka, et Moskwal tänuks asja küll on, sest kui isamaa sool kord läbi riigi käima saab, siis saab Mõskma selle kaasutooja kauba keskpaik olema. Et RiigiwalitsuS seda hulka raha omast suurest majapidamisest  mitte kautada ei wõi, seda on iseenesest mõista. Tasumiseks saada mõne wöeramaa kauba juure kümnes jagu tolli lisatud ja sedawiifi maksud nõuukamate peale weeretud; ka kauplemife-patentid saada natuke kallimaks pandud. Ehk on nüüd ka aeg jõudnud, kuS salasoolakaubad  kaduwad, mis ikka muud et olnud, kui ülekohus,  kui ka mõni auusam mees, seda wanematest päritud  tallitust koguni mitte ülekohtuks ei pidanud, mis aga ikka mõnda meest õnnetuse sisse saatis. Tallinna Zaanikiritu õpetaja PaStor Frese asemele,  keda Kuresaare kutsuti, on Ristikiriku õpetaja PaStor  A. AsSmuth walitud. ,Eesti Postimees" kuulutab oma wiimtse numre eesotsas, et selle lehe tänised juhatajad sellest omast ametist  lahkuwad. Asutaja, herra J. W. Jannsen lahkub raske haiguse pärast, kuida meie juba enne kirjutasime, Kaas- Redaktor, herra Harry Zauuseu tahab ,ajuti" oma jõudu teisel põllul katsuda. Juhatamist, se on Redaktori ametid wötab edaspidi tuntud Eesti kirjamees, herra A. Grenzstein  oma peale ja tsutab ennast tühjast tülist ja „kahetsemast  turutrummi kärast" eemal hoida. Meie soowime  ,Eesti Postimehe" uuele juhatajale head õnne, head jõudu ja kindlad waimu, et oma auusad nõuu täita ja seda põhjust kinnitada suudaks, mille peal üksi meie maa auus ja lõbus rahwa-elu seista; kaSwada ja õitseda wõib, se on rahu ja igapoolme auustus ja usaldus, meie maa üksikute rahwasugudc ja seisuste kestis ja wahel. Nende käratrummide wasta, mida ja mõned teised Weuekeelt aealehed Baltimaa talu-asjade üle lööwad, on nüüd Riiamaalt ja Kuuramaalt awalikud aruandmised talurahwa elu ja edenduse üle aealehtede läbi kuulutud. Meil ei ole ruumi, neid kirjast täielt siin lehtes üleswõtta, aruandmist, kuida neid ametlikul kombel kohaliste kohtute raamatutest kokkuseatud, tahame aga lugejatele  ette panna. Aastal 1870 oliwad Riiamaal 1755 talukohta talurahwale müüdud, aastal 1880 oli neude müüdud talukohtade hulk juba 11,438 peale tõusnud, mis ühtekokku 36,799,331 rubla maksiwad. Talurahwale müüdud  weikemate mõisakohtadega ühtekokku oliwad 14,401 maakohta nende kätte langend, ja hind oli üleültse 41,936,429 rubla. Rentkassast oli nende peale pantpaberites  16,733,339 rubla laenatud. Tänine ei ole selle wõla tasuuzjseks weel üht ostetud kohta awalikult äramüüdud.  Kõik se müümine ja ostmine on ilma Ntigiwalitsuse  abita kordasaadetud, mis tähte annab, et need kaubad siin igaühe enese waba tahtmist mööda ja looduslikul  kombel sigiwad. Aastal 1870 oliwad ostjad möisnikudele  läbisegamini 157 rubla 58 kopikad thalre pealt, ehk maa laiuse järel arwatud, 92 rubla 15 kopikad põllu ja heinamaa dessätini pealt maksnud. Aastal 1880 makseti  läbisegamini thalre pealt 153 rubla 81 kopikad, ehk dessätini pealt 89 rubla 94 kopikad, mitte aga 150 rubla, kuida ,GoloS" kirjutab. (Wähem hind on küll sellest arwata, et efitekS ükfi kuulsad head kohad ostetud saiwad, pärast aga kõik mis ettetuliwad, kuida meie seda Tallinnamaal  ka näinud oleme Red.) Müstwad Riiamaal ostjad omad talukohad edasi, siis makseti 1. edasimüümise juures 174 rubla thalre pealt, ehk 101 rubla 75 kopikad dessätini  pealt; 2. müümise juures 191 rubla thalre pealt, ehk 111 rubla 60 kopikad dessätini pealt; 3. müümise juures 251 rubla thalre pealt, ehk 146 rubla 78 kopikad  dessätini pealt. Wäljarentimisc juures saiwad thalre pealt läbisegamini renti: mõisnikud 6 rubla 50 kopikad, talupojad 9 , 64 , ehk deSsätini pealt: mõisnikud 3 p 81 , talupojad 5 , 63 , Sulaste ja päiliõte palk on wiimise 10 aasla sees Riiamaal tõusnud: naesemehe palk mõisniku  juures. . . 121 rublast 161 rubla peale, poismehe palk mõisniku  juures. . . 112 , 154 , naesemehe palk talupoja  juures. . . 100 , 138 , , poismehe palk talupoja  juures . . . 97 p 142 5 » pääwapalk suwel. . 45 kopikast 73 kopika „ p talwel. . 38 „ 62 , » Maamaksudest seisawad ühe adra (80 thalre) mõisamaa  peal umbes 30 rubla, talumaa peal umbes 19 rbl., ehk läbisegamini mõisamaa põllu ja heinamaa dessätini peal 22 kopikad, talumaa põllu ja heinamaa dessätini peal 14 kopikad. (Kas teede sillutamine ja sildade parandamine  ja ülespidamine nende maksude sekka arwatud on, seda ei ole Riiamaa kirjast arusaava. Red.) Talukoguduste rahawarandus oli Riiamaal, ilma Saaremaata, aaStal 1849 ühtekokku 199,583 rubla, 41kopikad. 1. Näärikuu pääwal 1830 oli se maranduS  juba 2,185,347 rubla 44 7» kopika peale tõusnud. TalukoguduSte liikumata wara, kui kogudusemajafi, koolimajast,  magasi-aitasi, kruntist j. n e. arwati aastal 1871 juba 1,320,025 rubla 10V« kopika peale. Magasi-aitadeS oli 1. Näärikuu pääwal 1880 talwwilja 206,563 tshetwerti,  suwiwilja 311,072 tshetwerti, mis 3,724 644 rubla maksab, kui üks.tshetwert talwwilja 9 rubla ja üks tshetwert  suwiwilja 6 rubla arwatakse. Selle järel oleks Riiamaa talukoguduste waraudus, ilma Saaremaa armamata, selle aasta 1. Näärikuu pääwal  7,300,017 rubla 55'/,, kopikad suur olnud. Riiamaa  ametlik aruandja arwab lõppeks, et selle talu-asjade edendusega ka rahul olla wõiks. Kuuramaa kiri räägib enam üleüldisel kombel ja ei too sesugust aruandmist. Kas Tallinna maal ka sesugust awalikku aruandmist tarwilisekS peetakse, seda meie ei tea, tahame aga ka sellega lugejaid tuttawaks teha, kui ehk tuleb. Uued 25rublased paberirahad on wäljatulemas, saada pea mõeduwalt poolelt rahwale tuttawaks tehtud ja siis wanad 25rublased paberid nende wasta sissewahetud.  Kuida aga Peterburgist sõnumid tulewad, olla uute paberite wäljaandmise paigast nendest juba mõned lehed ärakadund ja kardetakse, et kurjategijad oma järeltehtud kaupa õigetega ühel aeal rahwa sekka saadawad. Wõib olla, et selle juhtumise pärast uued paberid enne wäljaandmist  muudetud saa wad. Eestimaa Statistika-komitee arutegemiste järel on tänawune wiljasaak Eestimaal natuke rohkem olnud, kui läbisegamini wiie möödaläinud aastate wiljasaak. Nenda saadi sel aastal rukkid 5,6 seemet, wiiel aastal 1874 1879 läbisegamini 5,3 seemet; nisu tänawu: 5,6 seemet, 1874—1879: 5,6 seemet; odre tänawu: 6 seemet, 1874 —1879? 5,4 seemet; kaeru 5,7 seemet, 1874 1879: 5,2 seemet; kartuhwlid 5 seemet, 1874—1879: 4,5 seemet. Kiowi pealinna aealehed kirjutawad, saada Riigiwalitsuse  poolest tulewal suwel Weliikaja, Emajõgi ja Narowa läbiwaadatud ja selle järel nende jõgede juures tööst ettewöetud, mis laewasöitu nende peal kergitawad. Loota on, et fiis ka Peipsi järwe wee kõrgus, mis ümberkaudsele  maale suurt kahju teeb, Riiguvalitsuse tähelepanemise  alla wõetud saaks. Pärnust, 24. Talwekuu pääwal. Pärnu Zeitung"  kirjutab: , Talwekuu 20. pääwa homikul ajas kange idatuul jääd niipalju läänepoole, et 4 laewa sadamast  wälja, lahtise wee peale peasiwad. Pärast lõunat kell 2 tuli Põhja-Zda poolt kange kuul ja tuisk ja jääd randaS hakkafiwad liikuma. Kalameestest, kes mere peal oliwad, peastwad aga mõned kaldale, teised saiwad jääga edafi aetud. KakS kalameest, wennaksed Tomberg sõudfiwad  paadiga appi ja peastfiwad suure waewaga 23 meest, aga 6 oliwad weel jää peale jäänud. Weel sõudstwad 4 meest nendele abiks, aga ei tulnud euam tagasi. Wast 22. Talwekuu pääwal õhtul, kell 7 peastfiwad Tahkuranna  kalamehed need 10 õnnetumad. Peastetud meestel oli külma ja nälja läbi kange häda olnud, ja weel nüüd on mõnel külmawöetud liikmed. Tahkuranna rahwas, iseäranis Tahkuranna Wallawanem on suure lahkusega hädaliste eest hoolt kanuud ja neid oma hobustega Pärnu wiinud, kui enne nende hoolekandmise all omast raskest hädast toibund oliwad. Meie kalameeste perekondade rasked  muret ja järeltulewad rõõmu, kui kadunud mehed koju