nult uutmoodi Prantslaste ja nende sabarakkilde meele järel. Oma isamaa ja sugnrahwa eest on Victor Hugo ikka suure waimuStusega seisnud, aga ka selles selle toore üliwaimuStusega, mis rohkem metsalise kui inimese kohaline  on. Witmafe Saksa-Prantsuse söea aeal on tema oma rahwast Saklafl põesaStest ja teistest warjupaikadest tapma kihutanud ja fedawiifi sõda palju hirmsamaks teha püüdnud, kui tarwiS läheb ja üleilmline seaduS lubab. Pärast on Victor Hugo iga dynamiitlase ja teise politika kurjategija eest kostnud, kes WürStide wasta plaanitud mõrtsukate» pärast hukka mõistetud oli, kes ülepea oma kurjategu laia politika kuue alla kattis, ja on käreda „palwega"  Austria Keisri ja Inglismaa Kuninga-Praua käest nende lahtilaskmist pärinud, kes neid surmata püüdfiwad ja teist surmasiwad. Kui Wene dynamiitlane Leo Hartmann  Prantsusmaal kinni wõetud sai, fiiS oli Victor Hugo see meeõ, kelle nõuu peal teda mitte wälja ei antud. ÜltwabaduS ja ülirahwuStus oliwad seda kõrget ja elawat waimu toorestanud, walitsuse ja kiriku tigedaks waenlaseks teinud. Parlamenti poolest on temale awaliku kulu peale uhket matust ja rahupaika VantheoniS mõistetud,,  muidugi ilma kirikliku õnnistuseta, kuida see ühe seesuguse wabalase kohaline on: Jumal olgu tema hingele armuline! Ameerikast. Ühendatud riikide Saadiku» W-uem-al, on George Lothrop nimetatud. Columbia sõeawäe ült. mad on ASpinwalli põletajate keSkist sada kõige käredamat wälja walinud, laewaga mere peale wiinud ja ära uputanud.  Mässajate pealik, Kindral Aizburn ja teised peatikud  on wangi pandud. Kanadas on Riel kõige segawerelastele  käsku annud, ennast temaga mässamiseks ühendada,  muidu saaks tema neid häwitama. Jürikuu 21. pääwal on Kanada sseawäe ja JndianlaSte wahel lahing olnud; estmest olnud 300, teist 600. Soldatitest on seitse surmatud, kaksteistkümmend haawatud; Jndianlastest olla umbeS 50 surmatud ehk raskemast haawatud. Perus keStab mässamine ikka weel edasi. Prästdenti waStane, Kindral CarcereS on Jürikuu 20. pääwal walitsuse wäge löönud ja tungib pealinna, Liima, poole. Mässamine Kanadas näib otsale jõudma. Jndianlafed on oma keSkiS riidu läinud, üksteist tapnud ja üksteise kantsid ära lõhkunud.  Kindral Mtddelton on Jürikuu 29. pääwal segawerilaStega  kokku sattunud, neist palju surmanud ja teist taganema sundinud. Riel, segawerilaSte esimees, on wangi wõetud ja selklnu 3. öhtal Kindral Middeltoni telki toodud. Kanadas elawa EurooplaSteZkeSkiS on selle üle suur rõõm, sest hirm oli suur, et Indianlased üle kõige maa woolakstwad, kõiki haridust häwitakfiwad ja naeStele ega lastele armu ei annaks. Kiriku teatused. Jaani üiriüus : 19. Lehe-kuu pääwal, teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Kalamajas õnnistawad pastor Bergwitz ja pastor Grohmann kellu S uue surnuaja. Laululehed  surnuaja heaks. Mha-waimu-kirikus 19. Lehe-kuu pääwal teeb pastor Berg. witz jutlust. Kellu 3 saab uus kiriku aed kalamajas õnnistatud. Laululehed oa kiriku aja heaks. Jaani kirikus Ristitud: Hani Leapald Piimsau. Julie Kanter.  Jahanuea SandflrSm. Alexander Julm, LiiSment. Meta Slise Karunga. Alexander Rnaberg. Siiuard Olibert. Swald Heinrich Jahavu Koalbera. -ul «t« d: Sdnard R-md°l» Laokmann. Lnknsevp, «lwi»e Marie Pirkeriaa. - Swel, TSomeeS, lese KrSZt Ollm anniga. «usta, S»it, ril«s-v. Sophie Marie W-ymanniga. Jaan Wuda,, kaupmeea. Maria Westerblomiaa. Maer« d - Maxim Jalob Retnft.w, 6 4k. Ann, Christine Nõo. «a. S k Olga, lae»,, lapteni JSri SaadstrLmi praua, 25 a. 4t. Mari, Hanzaw. lesk, 7l a. Sk. a. 5k.22 p. J».» Selg. tSSmee,. 3S »p. «-"id Carl Leenha.d H-Sch S k. 12 p. »nua K-Sberg, lest. SS a. Aaneite Marie Jacubaw, S a. 20 p. AosivAWv Aoplli», 1b»ro Hijs 183 b, Trükit»d Li»b f»rA'i pirijgtr jumtT ja k»lu>>. Teadaandmised. Tellimised meie lehe .«Tallinna SvVer" peale saamad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmiStes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimaiaS Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Telli m i s e h i n d o n 1885 aas t a pea l: postiga chk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöta kop., poolaastas i „ 70 „ TaMnnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuõtatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullakevva uulitsas omas majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. umnsao „Talli>i- Sõbra", «väljaandja BindfM'i närijad Tallinnas, saia uulitsas R. N. (KZ.) Eestimaa ülema maakoolide kohtu kuulutus. ülem maakoolide kohus annab teada, et nende noorte meeste läbikatsumine, kes küla koolmeistri ametit nõuawad ja ei Kunda ega Noarootsi seminaarideö ole õppinud ega sealt ameti pidamise luba saanud, edaspidi kaks kord aastas Jaani ja Jõulu kuuS Tallinnas pea-katsumise-kommissioni ees peab sündima. (Kes ise seda tahawad, wõiwad ka nagu enne oli, Kuuda seminaaris õppijate seltsis läbi katsutud saada ja ameti pidamise tunnistus, mis nemad sealt saamad, maksab otse niisamati,  kui tunnistus, mis Tallinna pea-katsumise-kommisstoni poolt antakse.) ~7 » Kes luba kllsiwad, Tallinnas kommissioni ees läbi katsutud saada, peawad Ewangeeliumi-Luteruse usku, ei mitte nooremad kui 1.9 aastat ja Tallinna EeSti keele murdega harjunud olema. Oma palwekirja peawad nemad 1875. aastal kinnitatud kooliseadust § 3 järele oma kreis-kooli-kohtu kätte saatma; aga see siindku kõige Vähemalt Uks kuu (see kord aga on neil luba, seda künni 6. Jaani kuu pääwani teha. 19. Jaani kuu Pääwäl kellu 11 ja 3 wahel peawad need, kes eksaaminad tahawad teha, ennast Rittershawti kantseleis Ülema kooli kommissioni sekretäri, Baron Roseni juures möllima) enne seatud katsumise pääwa ja järgmised tunnistused olgu juure lisatnd: 1. Ristimise ja leerist lahti saamise täht; 2. Koolis käimise tunnistus; 3. Korralise elu tunnistus kiriku õpetaja poolt; 4. Oma elu lugu, mis läbikatsutaw ise kirja pannud. Järgmised katsumise pääwad on selle aaSta (1885) 20. ja 21. Jaani kuu pääwad ja sünnib läbikatsumine Tallinnas Toompea kooli majas, mis seks selle kooli kuratooriumi poolt on lubatud. Eksäami saab peetud järgmistes teadustes ja alamal nimetatud piirtes: I. Katekismus ja piibli tuudmine. Läbikatsutaw peab Etpang.-Luteruse usu õpetust Luteruse katekismuse järele selgeste tundma. Igast (Körberi) katekismuse õpetuS-tükist teadku tema, mis tema pea jäud on, mis järele see lastele tuleb ette panna ja neilt küsida, ja mõistku ka Peast kõiki tähtsamaid piibli-salmisid, mis katekismuse õpetuste kinnitamiseks sündsad on. 11. Piibli loud. Läbikatsutawal olgu üleüldine wana ja uue seaduse raamatu sündinud asjade tundmine ja tema mõistku ka iga lugu, mis tema käest iseäranis küsitakse, peast jutustada. 111. GeSti keel. !' Peale mõistusega lugemise peab läbikatsutaw ka oskama ühe ettepandud asja üle kirja walmiStada, kus seeS tema omad mõted, mis temal selle asja pärast on, selges Eesti keeles nenda ülespanek, et igaüks neist wõib aru saada. Kirjutamise wiiS olgu õige ja käekiri hea. IV. Rehkendamine. Numrite korraldamise seadus olgu läbikatsutawal selge. Need 4 peaarwamist ühe ja mitmenimeliste numritega, murtud numritega ja kolme liikme arwamine olgu temal käe. Tahwli peal ja peast peab tema rehkendamisega heaSte korda saama, nii et tema ka oma tegemisest wõib aru anda. V. Muusika. Hea muusika kuule, nootide, muusika märkide ja mitmesuguse heale mõnu tundmine. Pruugitavad kiriku laulude wiisid olgu katsutavale nii tuttawad, et ta neid oskab üleSwõtta ja laulda. Orila ehk muu sündsa mängiriiSta mängimine. VI. Geograhwia. Matemaatika geograhwiaS peab läbikatsutaw taewa tähtede jooksu korrast nii palju teadma, et ta pääwa ja öö sündimist, kuu mnütid ja muid lihtlasid nähtusi taewaS mõistab seletada. Ta teadku ka, mis ilma kaartest, poolustest, sihtidest, tsoonidest liiati teada tarwis. Wiisika GeograhwiaS tundku ta ookeanistd ja nende jägusid, maajägusid ja missugune nende üleüldine nägu on, wne maa jau ja liiati Euroopa maa tähtsamaid mägesid ja jõgesid. Poliitika geograhwiaS riikide ja suurema linnade tundmine  m mis maa ja töö kasud igal pool kõige tähtsamad on. Kõige täielisem peab Euroopa maa riikide ja liiati Wenemaa zu Balti kubermangude tundmine olema. Teistest maajagudest tarwitawad need riigid rohkemat tähelepanemist, mis milgi kombel Euroopa maa riikidesse puuduwad (waata Koolilaste geograhwia raamatud). VII. ja vm Wene ja Saksa keel. Õige ja mõistlik kergema lugemise tükkide lugemine, kõige pruugitawama sõnade tundmine, õige kirjutamist wiisi tundmme. IX. Maailma sündinud loud. Üleüldine sündinud asjade tundmine. X. Ristikoguduse sündinud loud. Luteruse elu tundmine. Tallinnas, Jttri-kuu, 1 835. ää manäatum: A. Baron Rosen. Nr. 19. Rittershawti Sekretär. Kõrge Eksellentfi, Riigimaade-Ministeri lubaga tahab Eeslis»» Mihlickch Selts 22-sel, 23-mal, 24-mal ja 25-mal Jaanikuu pääwal tBB5 a. Tallinnas Pollumeeste-nältust arapidada. kus hobused, loomad, Põlluwili, Põllutöö riistad ja mashinad saawad wäljapandud. Kes midagi tahab näitusele tuua, peab seda kuuni 1-se Jaanikuu päätvani 188 S, Tallinnas Näituse komiteele teada andma. Poogitud Lesti maarahwa Kidu- js Kirik»-riamstllb mana seltsist on saada 6S kop. eksemplar Kwdftrsl trukmlljas, Tallinnas, Laia-nulitsas. MlltÜtl Dllllkt) Tallinnas, müib oma auru-«vabriku wankre-määret.<?».!-» t rbl. ss?op. puud wärwi ja rohu kaupa magasinis, Tallinnas, wana turu ääres. Lindforsi pärijate juures on wiilja tulnud ja saada: õpetlikud G e L k i rj N tl Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. toatüdruk kes saksakeeli räägib, leiab kohta, Laia-uulitsaS Nr. 43. sK3>), HoowiS ütt trepp ülewal. wmemaa WÄMNMA soola esl«estsel!s> raswiheenngid möiwad wäga odawalt Lostrom 00., Pärnus. Hinnad Tallinna tnrnl lõ. Lehe-kuu piiäwal. Karduhwlid, tsetwk 43 kop. Herned toop 7 „ Leatsed, toop. S „ Tangud, toop 8 Weikseliha nael 13-17 „ Sea liha nael 13V, » Rõõsk piim, toop 4 „ Hapu piim, toop 3 » Koore, kortel 4 . Laua wõi, nael 30 „ Pütti wõi, nael 23 „ Muna paar 3 „