Sakala 3. Wiliandis, 17. Januarikuu päewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja Mu« ajalcht. WastuLaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Weel kord Eesti Aleksandri kooli edespidisest kuratooriumist. Sõnumed sõaplatsilt. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Pärnumaalt: Wändra tummade kool. Tartust: Wallawanemate koosolekutest; uus reaalkool. Riiast: Talupoegade anded; Balti 111. põllutöö uäiiusest; rahukohtude jauökonnad. Tallinnast: Tütarlaste näputöö kool; raudtee õnnetus; ..Tallinna Sõbra" wale; kiriklikud tülid. Peeterburgist: Grahw Jgnatjew; poliitika protses; Prshewalski; piiskop Richter'i juubeli püha; rahapaberite wõidud. Orenburgist:  Lumetuisk. Wõeralt maalt. Konstantinoopolist: Mis nõuu Türgi ajalehed annawad. Jndiamaalt: Mässamised. Kuulutused. Lisaleht. Kauge mahe. Känädamaa kangelane. 111. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi X. aastapäewa pühitsemine. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja ,vastused. korp Aleksandri kooli aasta lõpetusel rääkisime mitmel korral meie EeSti Aleksandri kooli edespidisest kuratooriumist, kuidas teda walitseda ja kokku seada tuleks. See asi on meie terme rahwa liikuma pannud jä ka meie oleme ligi kolmkümmend kirja juba kätte saanud, kuS nimelt abikomiteed omi arwamisi ja otsusi selle asja kohta awaldawad. Igal pool ja ühest suust mõistetakse aga pääkomiteest ette pandud põhjuskirju hukka, nagu üks abikomitee Wiliandimaalt kirjutab: „ Terme abikomitee,  keS kõigest kihelkonnast wäga rohkeste kokku oli tulnud, teadis otsegu ühest suust ütelda, et rahmaS  selle põhjuskirjaga sugugi rahul ei olewat. Igal pool olewat see põhjuskiri rahma seas suurt kahtlust  sünnitanud, tulist wastarääkimist leidnud, ning igal pool panewat rahwaS imeks, kuda pääkomitee ommeti nii wäga üksikpoolist ja wastapidist põhjuSkirja  kokku seadida olla wõinud" n. n. e. Kui meie nüüd selle peale waatame, mis meie abikomiteed ja muud nõuupidamised otsuseks teinud, siis leiame kõige pealt, et igal pool kümme liiget kuratooriumiks wäheks arwatakse. Paarist kohast on 14 ja 16, aga suuremast jaust 15 liiget soowitud. J Igalt poolt on ka soowitud, et neist. ? mähemalt 8 ehk. S meest talupgjad peawad olema, z olgu päriskoha omanikud ehk Kroonu walbade talu ' rentnikud. Siin on nimetamise wäärt see otsus, mis TartuS mitmed abikomitee presitendid ja Eesti põllumeeste  seltsi liikmed seks peetud koosolekul maha on teinud ja meie kätte saatnud. See otsus on nõnda: „§ 1. Kuratooriumi liigeteks walitsetakse ilma seisuse  mahe pidamata Eestirahwa seast mehed, kes Eestirahwa  täie usalduse wäärt on. Kuratoorium on kokku pandud liikmest. Kuratooriumi liigeteks sünnib j üksi niisugust mehi walitseda, kellel järgmised oman!  dused on: j 1) Kaheksa meest, kes päriskoha omanikud, see /! on talu- ehk mõisa - omanikud on, ehk kes Kroonu i? waldade pärisrentnikud. > 2) Seitse kõrgemalt koolitatud meest, kellest suurem  osa suurest koolist (nagu uniwersiteedist, politehnikumist,  weterinärkoolist) peawad läbi käinud ehk suurest koolist läbi käinud meeste wäärilise eksami teinud  olema." Parem oleks aga meie arwates, kui . eesseiswat kaks punkti nõnda ära saaksiwad määratud: "i) Seitse liiget neist peawad talunikud olema, ja omanikud ehk Kroonu talude ren.  nikud. 2) liiget Valitsetakse muu seisustest, kus juures aga seda tähele tuleb panna, et terweS kuratooriumis kõige wähemalt seitse liiget peab olema, keS suurest koolist (uniwersiteedist, politehnikumist zc.) läbi on käinud ehk suurest koolist läbi käinud meeste wäärilise eksami on teinud. Seie tuleb juure lisada, et peaaegu igalt poolt seda on soowitud, et kui z kaks kirikõpetajat kuratooriumisse walitsetakse, siis üks j Lutheruse usu ja töine Kreeka õige-usu õpetaja peab I olema. Töine tähtjas asi on see, kes seda kuratooriumi peab walitsema. See on üks raske asi ja sellepärast ei lähä arwamised siin mitte nii kokku, nagu esimeses punktis. Üks kiri Tartust arttlab, et Eesti rahwas, see on Eesti kogukonnad seda kuratooriumi peawad walitsema, iga kuue aasta pärast jälle täieSte uuendama. Nagu meie maa olek praegu on, siss ei kähe see küll mitte korda. Seesugusel teel wõikS meie kool meie rahwä käest pea jälle ära kõi- Hha, Eesmalt ei ole sugugi arwata, et riigiwakktsus "seesugust seadust praegusel olekul kinnitab, mille järele Tallinna ja Liiwimaa waldade saadikud ühes koos kokku tulewad. Töiselt langeks siin otsuse andmine meeste kätte, kes meie kooli sihti mitte sugugi nii ei tea kinni pidada, nagu seda tarwssläWl Km pÄju on näituseks neid wolikogusi olnud, keS meie koolile raha on kinnitanud? Kes meie kooli seesuguse põhja peale seada tahab, sellel wõib küll hea põhjusmõte olla, aga ta ei tunne meie maa tõsist olekut maal mitte. Sedasama otsust peame selle nõuu peale andma, mis ühe Tartumaa abikomitee poolest tuli, et kuratooriumi 12 kreisi saadikut walitsewat, keda jälle omalt poolt seks kihelkonna saadikud on Valitsenud.  Kihelkondade saadikuid pidada wolikogud igast wallast walitsema. Ka see nõu ei lähä korda, mis üks Wiliandimaa abikomitee andis, et abikomiteede saadikud, keS esimesel korral walitsewad, ka edespidi kuratooriumi uuendajateks jääwad. Need oliwad üksikud  otsused. Suurema healte paljuse järele, mis meile sisse saadetud, tuleks seda walitsemist järgmisel kombel ära määrata: § 2. Kuratooriumi walitsewad esiotsa pääkomitee ja abikomiteed 12 aasta peale, nii et igal pääkomitee liikmel ja igal abikomiteel üks heal on. Siin juures tuleb tähele panna: 1) Pääkomiteel, ehk kui ta ühte ei lepi, üksiku pääkomitee jauskondadel on luba kanditaatisi ette panna, mida kuratooriumi liigeteks walitsetakse. Walitsejatel on aga ka muialt luba walitseda. 2) Iga abikomitee walitseb kodu omal koosolekul healte paljusega kuratooriumi liikmed ära, mille üle protokoll ülesse wõetakse, keda saadik üleüldise Valitsemisele  ligi peab wõtma. Seda protokolli ühe pääkomitee  liikme ehk eestseisuse kätte saates wõib iga abikomitee ka kirjateel walitseda. 3) Igal tegewal abikomiteel, keda enne kuratooriumi  põhjuskirja awaldamist asutadi ja kes wõimalikult  mõnusaSte töös on olnud, on üks heal. Aga neil abikomiteedel, keda peale kuratooriumi põhjuskirja awaldamist asutadi, on üksi siis heale õigus, kui nad kõige wähematt 500 rubla on korjanud ja kooli heaks kaSsahoidjale ära on saatnud. § 3. Nii kaua, kui abikomiteed edasi tegemaks jääwad, walitsetakse iga uut liiget kuratooriumisse, kes sealt surma läbi ehk muidu lahkus, sellsamal kombel ja sellesama põhjuse peal asemele, kui esimest kuratooriumi.  Kui need abikomiteed lõpewad ehk kõige hiljemalt 12 aasta pärast peale esimest walitsemist, toimetatakse seda walitsemist järgmisel kombel: pääkomitee  asemel panemad nüüd kuratoorium, ehk, kui ta kokku ei lepi, üksikud jauSkonnad temast iga uueste walitsewa liikmeks ühe kanditaadi ette. Neli kuud hiljem, kui nende kanditaatide nimesi ajalehtedes awaldadi,  walitsewad kuratooriumi presitendi eeSiStumise all kuratooriumi liikmed ühes koolis käija laSte wanemate ja kooli endiste kaswandikudega, keS kõige wähemalt 25 aastat manad on, uued kuratooriumi liikmed kas ette antud kanditaatidest ehk muialt asemele. 1) Ühtlasi ette anwd kanditaatide nimede «maldamisega,  annab kuratoorium 4 kuud enne ««litsemist ka päewa ja tunni teada, millaS ««litsemist käsile wõetakse. 2) Neid walitsemisi «õetakse Aleksandri kooli majas käsile, kus ka muidu kõik kuratooriumi koosolekud  ära peetakse. 3) Iga koolilapse isal ehk kui temal isa ei ole siis tema wöõrmündril ehk kaSwatajal on üks heal. 4) Kirjateel ei ole neil walitsemiStel mitte luba ühes walitseda. Z 4. Esimene kuraatoorium jääb 12 aaSta peale muutmata töösse, aga siis Valitsetakse pool jagu liikmeid,  mis liisu otsuse teel ära määratakse, praegu tähendatud kombel uueSte, kuS «äljaloositud kuratooriumi  liigetel mitte enam heale õigust ei ole. Wanu liikmeid wõib ka uueSte walitseda. Järgmistel aastatel aga uuendatakse selsamal kombel iga kuue aasta pärast pool jagu kuratooriumi liigetest, kuS aga mitte enam liisk otsust ei anna, waid kus nüüd igal korral ikka töise poole kuratooriumi liigete uus Valitsemine  on. Need oliwad pääpunktid. Meie ruum ei luba meile mitte, siin praegu ka kõrwalisi weiksemaid punktist arutama hakata, mis jo suusõnal nõuupidamise juures kõige mõnusam teha on. Nende kirjade järele arwata, mis meile sisse on läkitatud, saamad eeSnimetatud määramised wistist meie rahwa paljuse tahtmisega ühte minema. Wiimaks oleks meie soow, et eeSseiS«al koosolekul  21. Januaril meel mitte «Limast otsust selle asja kohta ei tehta. Sellel koosolekul tuleksiwad paljalt kõik üksikud punktid ära määrata ja siis peakH pääkomitee selle põhjuse peal malmis tehtud kuratooriumi  põhjuSkirja, ühtlasi terwe kooli kirjaga, kus ka õpetamise plaan sees on, n., tulewal koosolekul abikomiteedele kinnitamiseks ette panema. Tänawune Januari tärmin on üleüldse seesugune, kuS kooliõpetajad maalt mähe meie koosolekust osa saamad mõtma tulla. Nende osawõtmine oleks aga ka wäga soowitaw, sest kõik meie paremad koolmeistrid on tulised Aleksandri kooli sõbrad.