aastast tee;«isl«ift Mha Wene Keisri ja 'Weiieriigi teenis lus>4>. Äõr.«c piduline o«« iseäranis koolide asjus palju tööd teinud ja muret kannud, ja arwatakse et tema peale oma inurepidaintse, omast käest umbes 10 millioni rubla koolide kasuks wäljaannud on. Auustud Prinzi röõmupnäwast  sai siis ka igalt poolelt suure «vaimustusega osa «võetud. Kuida »GoloS" kirjutab, saada Stettinist Tallinna kaudu rukkid Peterburgi «veetud, ja maksa üks tshetwert «vedurahaga ühtekokku 13 rubla 75 kopikad. Ka Soomemaalt  on 10,000 «vaali jahu ostetud, ja tuleb üks puud 1 rub. 50 kopikad maksma. Talwekuu 28 pääwal sai Pekerburgis üks tähtjas Sozialist, endine Ohwitser Poliwanow kinuiwõetud. Tema laskus leiti üks raske, okkaline rõngas, mida surnuks löömiseks  tarwitakse. hulk hukatud kurjategijate pääwapiltifi, mässajate kuulutust, kihwti ja 80 rubla raha. Korteris ei lasknud tema oma kohwred lahtiteha, waid ütles seda kardetawa olema. Kohwer sai lahtiwõtmata Politseisse wiidud. MoskwaS on hiljuti kaks tulekahju olnud, kus inimesed selle läbi surina leidfiwad, et puust ehitud trepid põlema läkfiwad, enne kui inimesed wälja peafiwad. Ühes majas elas üks haige Preester maalt, teise korra peal, ja tema poeg oli tema juures, kes küll ise peasta oleks «võinud, aga oma haiged isa mitte tulesurma jätta ei tahtnud. M õle mi test saiwad aga põlenud kondid leitud. Teises majas oli Kaluuga kodanik Glagolew oma abikaasaga  ja pojaga, teise korra peal korteris. Ka nendest ei ole teisel homikul muud leitud, kui põleud kondid. Moskwa Ehituse-kohtule antakse süüd, et puu-majade ehitust linna sees ei keela, kuida se seaduse poolest ettekirjutus  ou. Warshawis on hiljuti üks järel tehtud peeu-rahade wabrik ülesleitud. Üks Juudipois tahtis 20 kopikast raha wahetada, mida aga kui järeltehtud äratuuti. Tema sai Politseisse wiidud ja tunnistas seal oma süüd ja oma kaassüülifi. Sedawiist leiti Miila-uulitsas pahategijate pesa, kes kõik Juudid oliwad, ja nende juures hulk tina, ziuki, tööriistu ja walmiStehtud raha. Wilnast. Hiljuti oli üks talurahwa pruutpaar kõrtsis pulma pidamas, kuida se seal alaline kombe on, ja wioli-mees oli mängimas. Seltskond oli parajas pidus, kui järsku Maashaudarm Tolotshko sisse tuli ja wiolimängimist  keelas. Kui aga pidulised käsku ei kuuland, kiskus Shondarm wioli mängumehe käest ja tahtis seda ärawiia. Pidulised pauiwad wasta ja wiskafiwad Shandarmi  uksest wälja. Nüüd tõmmas se rewolwre laskis hulga sekka, haawas mängumeest ja tahtis siis põgeneda. Pulmalised jooksiwad aga järele ja oleksiwad aga järele ja oleksiwad teda surnuks peksnud, kui mitte mõned mehed kõrgemast seisusest teda peastnud ei oleks. Tema on aga ikka nii palju häda saanud, et surma ja elu «vahel kõigub. Samaarast. Bäshkirlaste seas olla nälg nii suur. et nemad mullu surnud lojuste kondid lagedal maal kogmvad, neid tolmuks õeruwad juurest ja rohtu sekka pauewad ja sõöwad. Sellest toidust paistetawad aga nende jalad, hambad laugemad wälja ja palju on nendest juba surnud. Konstatinogradist, Poltawa kubermangust. Talurahwa  ja KaSsaka-kogudused KibeljanSki kreisis ou 3 mõisat ostnud, mis ühtekokku 6,800 dessätini suured on. seda maad isekeskis jäutand, elawad esiteks mullast tehtud nrsik >tes ja on taiwwilja mahateinud. A! eksand r i a st . HherSsoni kubermangust. Hiljuti sai talumeeste Bondarenko, Prawij, Malko ja Spiwan'i üle kohut mõistetud. Bondarenko oli märkand. et tema naene naabrimehe Mitkaiga üleliialist sõbrust pidas ja tahtis teda omast pesast peletada. Aga Mitkal oli tugew mees, üksi ei julgend Bondarenko tema wasta minna ja palus sõbrad abiks. Siis ütles oma naesele, et mõneks pääwaks kottu wälja läheks. Kui lahkund oli, kutsus naene Mitkai oma juure. Mitkai tuli, aga tema järel ka kohe Bondarenko oma kolme sõbraga. Need kargasiwad tema peale, stdustwad teda kinni ja algastwad hirmust nuhtlust. Ühed lõiwad temale wasta nagu ja tallasiwad teda jalgadega, teised peksiwad piitsadega palja keha peale, künni õnnetu mees pääwatõusu aeal hinge heitis; nemad puhkasimad aga nii kaua, kui ennast wiinaga  karastasiwad. Surnukeha näjtas ka hirmust tegu Helgest ja peale weriste armide oliwad kullekoudid murtud ja kops kahes paikaS katkikistud. Kõik neli kohtualust saiwad Siberi saatmisele mõistetud. Kra ss u oj ars kist. Warased külmad on Obi ja Jenissei jõgede peal palju kahju teinud. Hulk lastitud laewasi külmetasiwad kiuni, enne kui senna jõudfiwad, kuhu saadetud oliwad. Obi jõe peal üksi on 70 laema, 20,000 kasti theega stssekülmetaud. . Wa! daist. Sel aastal on hundid Waldar kreisis 276 hobust, 854 warsa, 237 suurt lojust, 740 wafikast, 1653 lammast ja 295 kitse mahamurtud. Kui hobused 25 rubla, lehmad 15 rubla ja weiked loo«««ad 3 rubla peale arwatud saamad, siis on kahju rohkem kui 40,000 rubla suur. Maakonna «valitsuse poolest ou küll «naksud surmatud huntide peale seatud, siiski ei ole rohkem kui 24 ivana ja 27 noort hunti Maakonna-kohtuS ettenäidatud. NowotsherkaSkist. Kurgu tõbi (diftheritis) on jälle nii kaugest liikumas, et koolid kiunipandud saama pidiwad. Aasowi meres sigis 22 Wiinakuu pääwal üks uus saar, 150 sülda kaldast, kus meri I '/- sülda süga«v on. Saar on 20 sülda pitk ja seisab I'/, arshinad üle mere pinna. Enne saare ülestõusmist purskas meri kuva ja muda wälja. Juba enne seda oli ranna ligidal, Kindral Pilenko mõisas üks weike mägi, 2'/ z sülda kõrge, ülestõusnud. Sel aeal oli soola-järw, selle paiga ligidal keemas. Sedasama nähti ka siis, kui meres saar tõusis, ja uus mägi kerkis selsamal aeal '/» arshiu kõrgemale. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa riigi sõeawäe juure tahetakse 26,000 meest lisada. Nendest läheb üks weike jagu läänepoolise piire peale, Elsass-Lothringi maale, suurem jagu idapoolise piire peale. Liikumised Juutide wasta on ka juba Studentide sekka ulataud ja nendest on ennast palju kokkulöönud, Würst Bismarkile üht palwekirja  saata, et selged Sakslased omal isamaal Juutide sala--wöimuse eest kaitsetud saaksiwad. Üks Studentiüheudus  on ka Tartu Kuroonia-ühendust osawõtmisele kutsund. Siit on muidugi selle imelikku kutsumise peale wastatud, et Tartu Studentid üleültse politika asjadega tegemist ei teeks, weel wähem aga wõeramaa politika asjade  sekka ennast mässida soowiksiwad Sellel liikumisel näitab nüüd juba kaks nägu olema. Stöcker ei soowind hakatuses küll muud midagi, kui aga Juutide wõimust nendes asjades mahendada, millega tegemist teha nende usutunnistus juba iseenesest ei luba, kui näituseks nõunpidamistes  kirikliku asjade üle. Teiselt poolelt «vaieldi aga suure kääedusega wasta sedawiist libises ehk ka Stöcker kaugemale, kui tema enese tahtmine oli, ja asi läks segaseks. Nüüd näitab ennast ka se rahwa wahele toppima, kes Juutide rikkust kaelsewad ja sedawiist annab se liikumine Sozialistidele mõnu. Austria-Ungrumaal teemad rahwalikud kihutused ikka weel niipalju tüli, et Ministeriumi kõikumas olema arwatakse. Nimclt pärib Tshehhi rahwasugu nii rohkest eesõigust, et seda ükski täita ei suuda '. Esimene Minister. Graf Taasfa tahta aga kindlast kõigi ülemääraliste  pärimiste wasta seista, ehk seda rasked saladust oma järeltuleja hooleks jätta. Prantsusmaalt. Tuntud mässaja Rochefort (Roshfoor) wõitleb kõigist jõust Parlamenti Präfideuli, Gambetta wasta, aga temald ei saa palju armu antud. Gambetta on ühtes aealehteS üht kirja kuulutada lasknud, Mida Rochefort aastal 4871 temale kirjutand. milld seeS ennast koguni Kommunardide wasta tunnistab ja armu palub. Seda salgab aga Rochefort, ütleb seda kirja küll oma Adwokati etteütlemise järel kirjutaud, mitte aga Gambetkale saatnud olema, nimetab selle lehe Redaktori margaks ja petiseks ja on teda püStolide peale kutsund, mida teine wasta ei võta. Ka tunnistab Gambetta, et tema seda kirja saanud. Rochefort'! eest ka selle aegse Prästdenti, Thiers'i juures kostnud ja palunud, peale selle aga omal aeal selle raha juure omast käest lisanud, mille abil Rochefort Rumeast põgenes, ja pärast temale andeksandmist  saatnud oleks. Need mitmesugused tunnistused teewad Rochefort'! oma partei ees ja kõiki seda parteid rahwa ees halwaks. Wanal mässaja! on nüüd ka weel kodune kurwastns; tema oli omale Shweizi maalt ühe noore naesterahwa ,teenijaks" toonud, se oli ühel pääwal  ühe 100 franki paberi uulitsa peal kautand ja on selle pärast oma elu wõtnud. Awalikud tülid koolide parast, kust kõiki usuõpetust wäljaheita tahetakse, kestawad edasi; niisamati ka kohtumõistjate pärast, kes seaduse järel eluks aeaks «valitud on. Seda seadust tahetakse nüüd uuendada,  et neid kohtumõistjaid ametist lükata wõiks, kelle himu Kuninga ehk KeiSri järel käima kardetakse. Uued Parlamenti walimised seisawad aga ukse ees ja Gambetta kardab, et tema enam walitnd ei saaks, kui peale kirikliku partei ja «veripunase meeste partei, nüüd ka weel kohtumõistjate  partei ennast tema wasta tunnistaks. Inglismaalt. Ministerium on järsku kokkukutsutud  ja on mitmel korral Kuninga-Praua enese silma all nöuupidamise! olnud. Parlamenti tahetakse ka wiiwimata  kokkukntsuda, et st lpba annaks, lirimaad sõeaseaduse  alla panna, kuhu ikka weel tzeawäge saadetakse, ilma et sellele karmiks tallitüseks käsku anda wõik.s, enne kui selleks Parlamenti poolest era-seadus kinnitub on. Gladftoue tahab lirimaa rentnikude heaks kolin uut seadust  Parlamenti ette panna. Esiteks peab rentijatele õigus  antud saama, kohtade peale jääda, niikaua, kui oma renti maksawad >a rendid peawad aeg-aealt asjatundjate ametnikude läbi seletud saama. Teiseks saada tühjad maad, mis ühegi pärised ei ole, walitsuse poolest talurahwale  wäljajägatud. Kolmandeks tahab walitsus päris maad osta ja talurahwale inüia. Kardetakse aga, et sel seadusel ühel poolel Parlameutis palju «vastaseid olema saab, ja et teisel poolel lirlaste tahtmine sellega täidetud ei saa. Selle aea sees läheb lugu aga õnnetumal lirimaal  ikka .pahemaks. Maa-liiga ei luba nüüd ka enam linnades üüri maksa, ja kes selle wasta teewad, laugemad  nende meeste kohtu alla, kes muist awalikult, urnist tahmase nägudega läbi maa ja läbi linnade käiwad ja üht koledad lööd teise järel teewad. Seaduse järel ei päri ükski enam, wägiwald üksi on «valitsemas. Kõik tööd ja kaubaajamised on raiskus ja seismas, laiad maad on tühjad ja saamad pea muidu müia pakutud, aga ükski ei usalda osta. Wiimiste aastate sees oliwad lirimaa asjad kosumas, nüüd on aga karta, et kõik wägiwallaliste kurjategijate läbi mitme aea peale lõhutud saab. Walitsus  on ennast tänine mässajate wasta nii «võimatu näitand,  et nende julgus ikka kaugemaks läheb, ja ka need Maa-liiga wande alused oma elu eest wärisewad, kes Londoni pögenesiwad. Wales'i maakondas on ühes sütekaewanduses maa-alused õhud põlema läinud ja 88 inimest on surma saanud. Kärgatus oli nii kange, et maa «uitu penikoormad ümberkaudu wäriseS. Ametnikud oliwad abimeestega küll warmalt paiga peal, aga abitegemine  oli «võimata; kõik allasõitmife teed ja riistad oliwad  lõhutud. Kapmaal on üks jagu Inglismaa sõeani  äge. mis moona otsima saadetud oli, mässajatest AsrikaaulaStest  tagafilöödud ja 13 meest on surmatud. Itaaliast. Jõulukuu 1. pääwal nimetas Paapst Leo XIII. Armeenia Piiskopi Hass u n ' i Kardinaliks  ja Kardinal Jakobiini omaks Niigi-sekretäriks. Paapst rääkis seal juures omast lootusest, et pea Armeenia kogudused  Rooma-Kalholiigi kiriku tagasi tulekfiwad ja kaebas kiusatuste üle, mida Katholiigi kirikul «nitmel maal kanda oleks. Tähtsamatest nõuuwõtmistest nende maade wasta, kus Katholiigi kirikud koormatakse, ei ole juttu olnud. —> Selsamal pääwal «võttis wana Kindral Garibaldi (Kreeklaste  saadikuid wasta, kahetses, et tema «vaene termis osawõtmist nende rahwuslikust «võitlemisest ei lubaks, tõutas  nendele aga, oma poega saata, kes kõigist jõuust nende eest wõitleks. Greeklastele neid maakondasi saata, kus suguwennad ela«vad, ja neid Türgi wägiwaldse walitsuse alt peasta, se oleks tema elu paras lõpetus. B allani poolsaarest. J««glismaa nõ««u peale tahetakse uueSte üht lepituse-koy.ut Türgi-Greeka pijre pärast,jalale  seada. Et se palju ei aitaks, seda ei toodeta küll wist Ühegil poolel. Ka es ole Türgi walitsus ega Greeka «valitsus selles Nõuus, «vald kinnitmvad mõlemad, pt nemad epuast selle alla ei hMgks. Kuida Miinist kirjutakse, olla Euroopa riikide/nÜü, Türgi «valitsuse ja Greekamaa «valitsuse «pahel stsekoheseid kaubakege«nist jalale seada, ja saaks loodetud, et ehk asjad sedawiist sig«ksi«vad, kui Larissa sa Preweesa ti«mav GreMmää' -külge langeksi«vad,  Jauiiua ja MezoSwo aga, Türgiriigi külge zaakfiwad.  Konstantinopelis on jälle mitmed «nehed wangi pandud, kellest .arwatakse, et neMd Hüvani Abdul Ha,ned'i  ailujärje pealt lükata nõuaksiivad. Endine Egyptuse'  Khediiwe, Jsumil Pasha näidata himu Sultaniks sqada. H ree ka maa l waietdakse sette üle, kas ilma Euroopa abita sõda Türgi «vasta hakata «võiks, Äõi mitte. Sõea wastased kaeba;pad, kui oleks Minister Ku.  MndmuS üleültse «valmistamise ette «Muud, ettne tai Parlame««ti poolest selleks luba antud oli. Pea kõik maa on aga sõea poolt ja ««pori mehi langeb rohfest Mu, kes ennast sõealväe sekka ütes«vöttä lasewad. , 108 meest, kes Rumeeniast ja. Venemaalt tuliwad, on Riigiwalitsus pM kstln peale juba tagasi saatnud. WaimuZtus on suur, aga enne kewadfd ei arwata sõda wõimalik oletna. Bukime s ti s kargas selle kuu 2. u pääwal . M mõrtsukas, nimega Petrasko, Rumeenia Minister Bratiano peale ja pistis temale uuaga rindu. Bratiano sai aga mõrtsuka kaest kinni ja sedawiist ei ole tema, raskest, haamatnd  saanud. Mõrtsukas on ühe mässaja seltsi liige ja sellest seltsist kurjateule- saadetud. Seltsi kiikedest on pärast weel mitmed kinni wöekud. - Seltsi peamehed, on ülesantud.  Bratiano'le on arstid nõnu anuud, mõneks paamaks tuppa jääda; suuremad kartust haawa pärast si ole. - Persi a st. Teheranist tulewad sõnumid, et Sheik Abdulla Kürdlastele käsku annüd on, esiteks rahulx Mäda;  kewadel saaks sõda Persia wasta uueste haMud.