wähemast mitte awaMult. Wemkooli spikaSiel wõiwad sellest asjast aga muidugi paremad Katused olla. »T. S." t. Pttrnnst Päruu jõgi on Paastu 30. pääwal wähese meega lahli läinud, niisamati ka ümberkaudsed weikemad jõed. Lahe lahkimiuemist oodati ka nende pääwade sees. sõnumite järel on »Endla SeltS" käsku saanud, kõiki seal peetumaid kõnest enne Gymnasiumi Direktori läbiwaatamise alla anda. Riiast. Peeter-Pauli WcnnastuS (Bratstwo) on Nishi- Westniku" sõnumite järel nende pääwade sees oma korra? list koosolekut pidanud. Teiste asjade keskis on ka nöuuks wöetud, Rakwere koolile kuS 60 koolilast olla, 250 rubla aastas abiraha anda. Missugune Nakwere kool see on, seda ei ole nimetatud. KaS on ehk wahest „Kalewipoja kool"? S." t Wiljandi maakonnast kirjutakse meile: ,Kuna ksik Ristiinimesed ennast meie Issanda kannatamise-pääwal palwele koguwad, on mõneS paikas ka Saadana jüngrid walwamas. Suurel Neljapääwal oli T walla taluperemees  N., Helme palwemajas wendadega palwel, ja ott oma hobuse maja ette seisma pannud. Sel aeal on üks pitka.näpn mees hobuse ära wõtnud ja sellega Tartu poole sõitnud, kus aga teel mitmele kirikulisele wasta tulnud, keS hobust ära tundsiwad. Kui palwetund lõppenud oli, siis leidis peremees tehtud kahju, sai kuulda kus poole waras sõitnud ja sõitis järele. Tartu ligidal saanud peremees  ka margaga kokku, kes parajaste ühes talus peremehega  lõune-lanal istunud ja uksest wälja iooksnud, kui kutsumata wõeras sisse astus. Waras on aga kui üks endine T. walla liige ära tuntud, kes mõne aea eest sealt ära läinud oli". PP Peterburgist. Keisri Majestätid oma kõrge omakfetega,  on Paastukuu 31. pääwal jälle Gatshinasse elama läinud. Weneriigi Saadikuks Majestäti Saksamaa Keisri ja Preuösi Kuninga juures, on Gardiwäe kommandör, Kindral-Adjutant Kindral-Leilnant Graf Schu walv w nimetatud. Tema asemele Gardewäe kommandöriks saab Kindral-Adjntant Kindral-Leitnant Prinz Ale k s a u V e r von Olde »rburg. Afghanistani piirelt on Kindral Komarow uusi sõnumid saatnud, mis esimest täieldawad. AfghaulaSte  kahju on weel palju suurem olnud, kui enne arwati. Afghanlased on Herati põgenenud, kuida näitab, mitte ainult  Venelaste eest, waid ka Saroik-Turkmeenlaste eest, kelle maa see on, mida Afghanlased Inglaste nvun peate omale pärsivad, ehk ka wahest Inglismaa Afghanlaste eneste eest, kellest kaks kolmat jagu rohkem WenelaSte, kui Inglaste poole hoida. Sarvik-Turkneeulased,  wõib ka olla Afghanlased, on InglaSte ruagr, ära põletanud, kõik wara, kamelid ja ka Inglaste kouwoi ära wtinud. PeudshdehS ou Kindral Komarow üht aeglist walttsust korraldanud, sest seal kippusiwad asjad hukka minema. Pendshdeh, see tähendab „WiiS küta", on üks kena paik kesket kõrbe, kuS enne ka öitsewad elupaigad olnud, mis aga pärast ära lõhutud on. Määratud wahemaa,  Wene-Turkmeeni maa ja Afghanistani wahel, on nüüd waenlastest tühi. Wene wägi seisab Dash-köpris; Kindral Komarow teatustab, et temal weel „ esiteks" asja et ole edafi tungida. Inglismaa poolt otsitakse ühendust  TÜrgt riigiga, et Inglismaa söealaewad läbi Dardanellide  Mustmeresse jooksta wõikstwad; Saksamaa seisab  selle wasta, püüab ülepea töuswat tüli tülipaiga peale piirata, et maailm waenu-tulest põlema ei läheks. Nimelt on Saksamaa poolelt kinnitatud, et kui Türgi walitsuS ühe ehk teise söealaewa läbi Dardanellide sõita laseks, siis oleks Berliinis tehtud lepitus täitsa kustunud  ja Inglased ja Türklased wõikstwad katsuda, kui palju nende uonu Euroopa, nimelt kolme Keisririigi nõuu wasta aitab. Jääb TürgiM rahule ja peab lepituse kaupa, siis jääb sõda Inglismaa ja Wenemaa wahel kaksiwõttlusekS  nende mägede wahel. Ka Persiaga otsib Inglismaa  ühendust ja näib seal lahtist kõrma leidnud olema, miS peale kõige wähemast see tähendab, et Ejub Khän seal wangi pandud on. Saksamaalt on aga ka Perfiasse üks saatekond läkitatud, wist mitte Wenemaa kahjuks. Inglased käratsewad aga ikka ja ktnnitawad, et neil õigus olla. „Kölnt sjeitung" kirjutab selle kohta: ,Kui ka üks Erzingel tarivast maha tuleks ja Inglismaa  lehtedele Wenemaa õigusest tulekeelise kõnega jutlust  teekõ, siiS ei aitaks kõik tema kõne osawuS ühtigi Inglismaa aeakirjanikknde wasta, kes ennast tõfisie põhjuste  wasta wee-kindla riiete sisse mässinud on". Saksakeeli Zeitung", kes ikka rahu test koStab ja kes oma sõnumid mõjumast paigast korjab, ar wab Inglismaa poolt on ähwardatud, 10 kuuni 15 soomuSlaewa  10,000 mehega Soomemeresse saata. Pealinna  lehed pilkawad selle pentäiekese üle. Mõnest Inglismaa ringkonnast kinmtakse, et seletus juba sel uädali,  tehtud saada. Selle kuu 2. pääwa homikul on PeterburgiS, nmdanimetatud poolel", jälle üks kole kuri- tegu ära tehtud. Seal, korteri üürija Nadeshda Sakin'! juures, elas Obersti-praua Duhh o n, oma 0 ruuni 8 aastase tütrega. Tema oli kuue aasta eest omast melwst ara lahkunud ja oli kui nendauimetatud ph>llde õde" mitmes haigemajas teenistuses olnud> seal ka amlstust ja armastust leidnud. Tähendatud pääwa homikul  wõi öösel wasta seda pääwa, on ükS noor mees, kes ennast /Wassja" nimetanud, selle näeSterahwa juure lasta palunud, kes tema tuttaw olla. Kell 9 aeal on Nadeshda Sakin Obersti-praua tütrega sauna läinud, kui nemad aga tagasi tulnud, siis on seda noort pruut ktrwega  lõhutud peaga, ainult öö-riides, surnult woodis leitud,  ka arwatakse et mõrtsukas õnnetumat kätega läkastannd,  kes arstide tunnistust mööda raskejalgnse lõpul olnud. Seda kes >.nue!«ma naesierahwaga ligi-sõbruses elanud, on Polirsel üles leidnud, aga Nadeshda  Sakin tunnistab, et mitte see, waid üks teine pWaSsja" öösel seal olnud. Selle naesterahwa tunnistused  on ülepea kahtlased ja segased. Pihtivast. Lihawöti pühad on PihkwaS sel aastal nii kange joomisega ära peetud, kuida Politsei ametnikud seda endistest aastatest ei mäleta. Ka kaks mõrtsukatega on ära tehtud. Üks wana isewiifl lesk naeSterahwas, Leon o w, kes üksi elas, on omas tuas ara tapetud ja teina raha ja hindasjad ära rööwitud. Üks teine hirmus  tegu on teise püha õhtal, ühes perekondas tehtud. Lesk praua Arist o w oli üht noort kena, aga toorest meest, Awdejew'it, omale teiseks kaasaks wõtnud. Tähendatud õhtal tormas mees natuke joobnud peaga, oma praua kamri, kellel wõerad oliwad, ja päris raha. Kui tema , seda ei saanud, siis tommas tema rewolwri wälja ja laskis. Kuul lendas praua palest läbi, lõi kaks hammast wälja ja jäi suhu kinni. Praua wanem poeg, kes hiljuti oma täit kursust Real-Gymnasiumis iõpetanud, kargas Üles ja tahtis rewolwrit wõera-ifa käest ära kiskuda,  sai aga paigal surnuks lastud. Siin laskis pöörane  oma enese peast läbi ja suri teisel pääwal ära. Praua Awdejew on paranemas. Poolamaalt. Siedlce linnas on pühapääwal, Paastukuu  10. pääwal rügementi püssisepp Tshulanow, tema abikaasa ja 12 aastane kasmntütar ära tapetud. Õhtal kell 10 on majaperemees ägamist trepi peal kuulnud,  ühe sõbraga waatama läinud ja Tshulanow! tuapoisfi,  Uprjanow'! lõhutud peaga ja katki raiutud kätega trepi peal maas leidnud, hirmsa wereoja sees. Politsei ja arst saiwad senna kutsutud ja tuas leiti püsfisepp,  50 aastane tugew mees, mitme sügawa haawaga rindus, surnud, aga ikka weel mõeka käes pidades, millega ennast kaitsenud. Tema 30 aastane abikaasa oli köökis maas, puruks löödud peaga ja maha lõigatud kaelaga. Magamise kamris oli tütarlaps woodis kirmega surnuks löödud. Et see üks rööw-mõrtsuka tegu oli, sellest saadi pea aru. Tshulanow oli hoolas ja hoidlik Mees, oli omale warandust kokku hoidnud ja ei salganud ka; et temal mõni tuhat rubla puhast raha kodu oli, millest seal ühtigi ei leitud. Juba selsamal öösel saadi üks mõrtsukas kätte. Soldat Ugrjumow tuli tund aega pärast seaduslikku tundi kasarmi, ilma kuueta, ilma mütsita, ja tahtis salaja wahist mööda minna, sai aga kiuni wöetud ja oli üle ja üle merine. Tema ou ka juba tunnistanud, et tema seda tegu Uprjanow'iga ühes teinud, keda wist tema herra wõideldes  nii kangest mõegaga haawanud, et tema elu peale lootust ei ole, kelle tunnistust tänine ka weel ei wõidud pärida Mohilew Podolskist. Ataki linn, üks tähtsam wabrikupaik  Bessarabias, on selle kuu 5. pääwal suuremalt jäult ära põlenud. Wiljamagasiö Dnjestre kaldal, 40,000 puuda nisudega, enamist Juutide oma, ou ka ära põlenud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Sultani Adjutant, Veli Riza Pasha, keS Würst Bismarki pidu-pääwaks Berliini saadetud oli, Krönprinzile ja Känzlerile Sultani kõige kõrgemar auutähte  tooma, on Berliinis wäga suure auuga wasta wõetud  ja üles peetud. Sellest arutatakse, et asjad Saksamaa  ja Tnrgiriigi wahel wäga lahked on, mis nüüdsel kirjul aeal wäga palju tähendab, sest wist saab Türgi riik selle läbi Saksamaa juhatuse järel käima, kui sõda Wenemaa ja Inglismaa wahel peaks lahti minema. Würst Bismarki mõisad Schonhausen, Varzin ja Friedrichsruh  kannawad temale aastas armu järel läbistikku 360,000 marka sisse. Wolga ei ole nende Mõisade peal mitte. Korjatud Bismarki pidu-kingitusest on 1,200,000 marka üle jäänud. Et see raha üheks awaltkuks asutuseks  tarwjtatud saab, seda on teada küll, mis asutus see aga olema saab, selle üle ei ole Würst weel aru annud. Kõige rohkem arwatakse neil õigus olema, kes ätwawad, et see raha kõrgemate kooliõpetajate kaswatamiseks tarwitatud  saab. Kõik korjandused ei ole tänine ka meet mitte kokku tulnud; wõib olla, et seda ülejäänud vaha weel rohkem on. Darmstadtis sai selle kuu 11. pääwal Suurherzogi troonipärija esimest kord Jumala-lauale wöe- tnd. Selleks sisseõnnistamiseks saiwad Inglismaa- K«> mnga-Praua ja Wene Suurwürst Sergei oma abikaasaga senna oodatud. Austria-Ungrumaalt Slawlaste keskiS on Kyrilluse ja Methodiuse püha suure iluga peetud. Slowaklased on talurahwa keskift suurt saatekonda Kijewisse läkitanud, Genetaste pidust osa wvlma. Walitsuse poolest on käsku antud kõigist eemal hoida, mis seda püha politika asjadega segada wõiks. Barou Potier des EchelleS on ennast süüdlaseks tunnistanud. Tema on ennast Katholiigi kiriklaste  poolest tahtnud Parlamenti saadikuks walida laSta, et tema rikas sugukond selleks aga tarwilist raha. ej annud,  siis on tema omale sel wiisil raha toimetada püüdnud.  * Taanimaalt. Kuningas on Rtigipääwa »palwestrja" peale, milles minister Estrupi ja tema kaasmiuistrite lahtilaskmist  päriti, kindla sõnaga waStanud, et tema Riigipääwa  õigust auustab, aga ka oma õigusest ühtegi ära ei anna. sest et seda maa ja rahwa kosumiseks tarwis läheb. Niigipäälv on Paastukuu 20. päawal koju saadetud. Et Riigipääw ennast järgmise aasta majapidamise üle ei ühendanud, selleparast ou Kuningas seda asja omalt poolelt  korraldanud ja Ministeriumile luba annud maksust sisse ajada ja nii palju raha wälja anda, kui riigi tarwituõteks  kulub, mitte aga rohkem, kui Riigiwalitsus Riigipääwale  ette panni. Sedgwiisi kestab wõitlemine Daam Riigiwatitsuse ja Riigipääwa wahel ikka edasi mis juba aastal 1873 algas. Mõned isamaa-mehed kutsuwad kõiki Daanlasi korjandusele, kindluste parandamiseks, maaja  merewäe rohkendamiseks, et wahest sõea ajal üks suur riik weiket Daam riiki teise eest ära ei mõlaks, ja seda wiisi riigile otsa teeks. Seesugust häda on Taanlased kord näinud, kui Napoleon I. aeal Inglased Kopenhageni linna ära löhkufiwad ja Daam söealaewad ära wiifiwad et need Orantslaste kätte ei langeks. Kui aga RiW walitsuse ja rahwasaadikute wahel tülid edafl kui wiimased Kuninga asemel walitseda himustawad) siiS ei ole suuremat lootust, et korjandused palju fisse kannäkstwad.  Prantsusmaalt. Uus Minifierium on Paastakuu 26. pääwal kokku saadud. Präfident on tänine Parlamenti esimees Prisson, Freyctnet on wäljaspidiSte asjade  ja Kampenon sõea Minister. Teistel Ministritel ei ole peale kodumaa suuremat tähtsust. Ferry, keS tänine nii wägew oli, on nüüd PransuSmaal see mees, keda köit äealehed sõimawad, nagu uulitsapoisid. Üks lapanlane, kes Parifis elab, on sellest ütelnud, et neil söimaiatel wist wigased ninad on, sest muidu peakfiwad nemad ise seda paha aisu tundma, mis nende sopastest kirjadest wälja lehkab. See on harjunud palk. mida genud esimeestele ja rahwameestele maksetakse. Et nüüd ka Kuningriiklased ja Keisririiklased oma pead ja segases wees oma esimeestele kalu püüda katfuPah, seda on muidugi arwata ja see on ka neuda. Nüüd tulewad sõnumid, et Khiina walitsus töeSte rahu teha tahtnud ja Pariisist saadetud lepituse-kirja ka juba alla kirjutanud on. Selle lepituse järel kutsub Khiina walitsuS künni Lehekuu 19. pääwani oma söeawäe Tongkingist ärq, teeb omad sadamad Prantslaste kaubalaewadele lahti ja täidab kõiki, mis Tientsini lepituses määratud sai. Selle wasta kutsub Prantsusmaa walitsus omad sõealawad Formosa ja Pakhoi lähedelt ära ja lõpetab sõda. Söeakulu  tasumisest ei ole juttu, millest arwata wsib, et seda ei pärita. Et aga Khiiulasi usaldada ei wõi, sellepärast on Parlament uue Ministeriumile weel 150 Mlllioni franki lubanud, kuna 50 millioni kohe lubatud! saiwad, kui wiimased pahad sõnumid Tongkingist tuliwad. Sõea-wäge  saadetakse kodumaalt ja Kindral Briere de lWle tahab igasse Tongkingi linna mõjuwat wäge panna, weel enne, kui kõik Khiinlased wäljas on. Tagajärel kinnitakse nüüd weel, et asi nii wäga paha ei olnudki, kuida esimesed sõnumid kuulutasiwad. Hawatud Kindral Negrier olla aSjata Langsonist taganenud ja Prantslased otflwad juba süüdlast, kelle õlade peale nemad oma äpardust harjunud wiisil weeretada wõikstwad. Wahe aeal on aga Tongkingis  Prantslaste ja Khtinlaste wahel jälle kokkupõrkakamist  olnud. Inglismaalt. Parlamenti poolest on Kuninga-Prauale selle eest tänn-adress saadetud, et tema kõiki tagaivarawäge  sisse kutsunud on. Söealaewu walmistakse rutuga söea wasta. Admiral Hornby on selle kaemusliku Ülemaks pealikuks nimetatud, mida ehk Balti meresse saadetakse. Kuninga-Praua on Saksamaal, olla wäga söea waSta ja olla sellepärast ise Wene Keisrile kiriutanud, et Keiser natuke järel annaks. Kõik merewäe pensionärid, keS weel 50 aastat manad ei ole, on teenistusesse kutsutud. —^ Inglased on Port Hamiltoni saare, Korea ja lapani wahel, omale wõtnud. Sellest saarest 38 peenikoormat eemäl oü Qüelparti saar, millest kord räägiti, et Wene riigil Muu olla, seal omale üht süte-laama asutada, et mere-reisud Wladiwostoki sadamasse hõlpsamad olekstwad. Inglismaa Beludshistanis ehitakse raudteed Sibi