teel lämmatada. Kui meie rahwause wastalised seda möpda läinud pimedatel aastasadadel teha ei jõudnud, seda wähem saab see neile nüüd korda minema. Jumala ja oma Keisri Herra armu peale lootes, oleme sellepärast  uue lootusega tänawuse aasta sisse astunud ja meiega ühes kõik paremad Eesti mehed. Poliitika ringwaatus. X / - - Kord et Peeterburgis sala trükimaja ülesleitud, kus ühtlasi ka mitu mäs- sajat kinni wõeti. Nüüd on ööse 27. ja 2F7"Zaa- Vnuari wahel Wassili Ostrowi peal ühes majas jälle läbiotsimine olnud, kus ka trükimasin ja suur hulk eksemplaarisi ühest mässajate ajakirjast, walepassisi, kolm rewolwrit ja muid asju üles leiti. Inimesed, keda seal korteris leiti, wõeti kinni. Nõnda teadustab „Walitsuse Teadustaja". Sellest asjast rääkides, ütleb ajaleht „Golos" tähtjaid sõnu, mis meie siin terwelt ümber tõlgime ja oma lugejate ette paneme: „Juba ligi paar aastat otsa waewab Wenerahwast tundmata mässajate raske koorem. Palju pahameelt ja wiha on meie südames, selle tundmata waenlase wasta kokku kogunud. Selle waenlase süü on, et meie riik omas edasi jõudmises ja siginemises, keda praeguse walitsuse samm sammult käsile wõetud parandused elusse kutsunud,  ajalikult seisma on pidanud jääma. See waenlane tegi, et iga päew oma noore sou pärast wärisesime. Ta sundis meid surmanuhtlusi pealt waatama, kelle waatamist meie ei oma sõpradele ega oma waenlastele ei soowi. Kes on see waenlane? Meie näeme, kuidas üks häbemata kurjus töise järel meie silmade ees ennast awaldab, kellega kõige pühama asjade kallale minnakse, ja meie silmade ees tõusewad kurwad näitemängud sõakohtudes ilmsile, kes sagedaste surma kaagu peal lõpewad, meie näeme salk noori inimesi, keda koolipingi pealt häbikaagu peale aetakse aga meie ei tea mitte, kes see päris waenlane on. Kes seisab nende noorte inimeste taga, kes weel täisealiseks  ei ole saanud, aga juba kurjategijad on, ja kes ennast kõigest kindlast alusest lahti on ütelnud ning oma perekonna, kodumaa ja elule selga pöörnud? Kes lükkab neid selle kautawa ja lõhkuma sügawuse sisse, kus surmakaak neile omad hõlmad wasta sirutab? Kes saadab need mässajad meie sekka? Meie ei tunne seda pimedat wäge, kes neid inimesi sunnib, tõsisest elust lahkuda, oma kodumaa tõsiseid tarwitusi ja püüdmisi  ära unustada, ja mõrtsuka teed käima hakata, keda mingisugusel kombel wabandada ei wõi ja keda kõik hukka mõistawad. Kõik auusad inimesed Weneriigis,  kes oma isamaad armastawad, on seda korratumat  ja wõerast seltsi hukka mõistnud, kelle liikmed  ennast „mässamise edendamise meesteks" nimekamad.  On ehk Wenerahwa seltsis kusagil kaastundmist  nende hullu ja tigeda eestwedajatega, kes neile pööratse ja loomuwastaliste mässajatele juhiks on? Leiawad need lõhkujad, kes mõistuse ja töödegi õigusi salgawad, Weneseltsis mingisugust kaastundmist? Wenerahwa selts on kui üks mees malmis, oma edenemise  õiguste eest seista, nende õiguste eest, keda meie historialik kaswamine sünnitanud ja kelle peal meie rahuline ja loomulik edenemine kindlalt põhjendab."  Nõnda kirjutab „Golos" ja näitab, kuidas põlgdud mässajad üks täitsa wõeras seltskond meie riigi elus on, ja kusagil kaastundmist ei leia. Siis teretab ta rõõmuga neid sõnumeid, et kurjategijate sala koopad ülesleitud, sest nüüd on ommetegi ka loota, et ehk seda hirmsat sala wastalist natukene enam silmast silma näha wõib saada. Oleme nüüd omas ringwaatuses ühest kodusest poliitika asjast pitkemalt rääkinud, siis wõime täna wõeramaa asjadest lühemalt jutustada, nimelt, et seal iseäranis tähtjaid juhtumisi mööda läinud nädalal ei olegi olnud. Nagu meie Peeterburgi sõnumete all loeme, on kuulus kindral Skobelew ülemaks sõapealikuks Ahhal- Tekkede wasta nimetatud ja on ka juba uue sõaplatsi  poole teele läinud. Sell kombel on siis kindel, et meil sõda Aasias pea alustab, kellele aga wahwa ja osaw kindral wist pea oma wõitudega otsa saab tegema. 'v2iü'glismaa ja Snksariigi parlamendid on omi istumisi alustanud, aga tähtjamaid asju ei ole seal meel nõuuks wõetud, keda nimetada sünniks. Türklane katsub Montenegroga lepitust teha, temale päritud maa asemel muialt maad kahjutasumiseks  pakkudes. Prantsusemaal peetakse nõuu, raudteest, nagu Saksamaal, riigile omanduseks osta ja riigi-raudteedeks teha. Omalt maalt. Wiliandis. oli trei maal. Wiimsel rüütlite  konw^M" on ka nõuuks wõetud, üht ajaliku politsei seadust walitsusele kinnitamiseks ette panna, kelle järele politsei walitsus maal ühe uue korra sisse saaks seatud. Nagu nüüd Lätikeele ajaleht  „Balss" jutustada teab, olewat see uus seaduse kord järgmine: Need kihelkonnad, kes oma seiemaalse politseiga läbi ei saa, panemad ühe kanditadi landraadikolleegiumile  ette ja see saab siis kreisi koosolekutes selle eest muretsema, et see kanditat sillakohtuherra abiks saab walitsetud. Selle abi-sillakohtu herra all seisawad siis kihelkonnas nii heaste mõisa kui walla politseid. Mis tema kantselei ülespidamiseks tarwis läheb, seda annab kihelkond. Selle kihelkonna abisillakohtu  herra õigused pidada peaaegu needsamad olema, mis päris sillakohtu herral on. Sell kombel wõiks siis igasse kihelkonda oma abi-sillakohtu herra saada. Riia ja Tartu Saksakeele ajalehed kiidawad seda asja kui üht suurt edendust. Walla politseid ei olewat mitte head korda meie maal ülemal jõudnud pidada, ja sellepärast olewat see üks õnnelik mõte, seesugust  politseid maale sünnitada. Kui siis weel neile abi-sillakohtu herradele kihelkondades tublid abilised kõrwa antakse ja paar ratsa shandarmi, mis kõik kihelkond  ülemal peab pidama, siis ei saada maal hobuse margad mitte enam oma pääd nii julgeste ülesse tõstma. Nii ütlewad Saksa ajalehed. Lätikeele ajaleht  „Balss" arwab tõisiti. Need abi-sillakohtu herrad saada üksi mõisnikud olema, mis läbi üks seisus weel enam töise alla saab rusutud, nagu seiemaale juba näha on. Peale selle tulewat kihelkonnale suured maksud  selga, ning palju abi politsei asjades ei olewat sellest abi-sillakohtu herrast ka mitte loota, kes ehk sagedaste  üksi seal tegew saab olema, kus asi temale nalja teeb ehk kasu toob. Meie omalt poolt peame ütlema,  et meie siin ajalehe „Balssile" täitsa õigust anname. Tõsi on küll, et mõned wallawanemad meie ' maal kõrtside abiga ametisse on saanud, kes head korda ülemal ei jõua pidada. Aga see asi ei ole mitte seaduse  süü. Muretsege selle eest, et üks seadus wälja tuleks, kelle järele kõrtsid walitsemise päewadel kinni peawad seisma ja kellega meie nurjatumat kõrtsielu üleüldse seadusliku korra alla seatakse; muretsege selle eest, et linnades Eesti- ja Lätikeele koolisi oleks ja linna Eestlaste lapsed mitte sunnitud ei oleksiwad, wõerakeelte koolides waimuhariduse poolest metsalise oleku sisse langeda, ja tõeste, meie margad saamad  pea kadunud olema. Et aga meie wallawalitsusi weel ühe uue walitsuse alla tahetakse panna, see näitab  meile, nagu annaks keegi nõuu, linna politseid sellepärast ühe ülema abi-sillakohtu herra alla seada, et praegu linnades nii palju wargaid elab ja nii palju wargust näha on, nagu enne kunagi meie maal. Wiliandi Kesti Põllumeeste. Selts pidas 3. Webruaril koosöleküt tänawu, kellest ka hea hulk wallawanemaid ja muid wõeraid osa wõtsiwad. Kõige pealt pidas president C. R. Jakobson  kõnet meie Eesti seltside, nimelt põllumeeste seltside tähtsusest, ja kuidas need seltsid meie terwet rahwa-elu tõsta ja edendada wõiwad, kui neist rahwas  õigel kombel osa mõistab wõtta. Kõnepidaja pani seltsile mitu tähtjat näitust meie rahwa elust ette ja rääkis wiimaks põllumeeste seltsi suuremast ettewõtmisest, see on tema seltsi-maja ehitamisest. Seesuguse  seltsi-maja poolest on praegu Wiliandi maakonnas  suur puudus, sest mitte kusagil ei ole siin kohta, kus meie seltsid sündsal kombel koos wõiksiwad käia. Kõneleja näitas ka weel ette, kuidas selle seltsimaja  ehituse nõu edasi peab minema, kuidas seal midagi karta ei wõi olla, sest et maja ja krunt need kõige kindlamad ja julgemad pandid laenatud raha eest on, ning kuidas need, kes raha annawad, seda mitte ei kingi, waid oma raha siin ainult intressi peale panewad. Kui president oma kõnet oli lõpetanud,  rääkis ka abipresident J. Kapp sellestsamast maja-ehitamisest, kus ta wiimaks ka oma lootust awaldas,»  et selle maja elusse kutsumisega niisama saaks minema, nagu Aleksandri kooliga: esiotsa läks wisalt edasi, aga kui järg juba käes oli, seal tõusis osawõtmine  sam sammult edasi kõndides ka suuremaks. Peale selle, kui seltsiliikmed Laane ja H. Lellep ka sellest asjast rääkinud oliwad, wiimane nimelt osawa sõnadega teule äratas, tuli 375 rubla seltsi-maja ehitamiseks  uuelt raha kokku ja mitmed koos olejatest lubasiwad  töisel koosolekul sellest ettewõtmisest osa wõtta. Peale selle, kui weel mitmed nõuud ära oliwad pee- tud ja 11 uut liiget üles oliwad wõetud, tehti otsuseks, tulew koosolek Märtsikuu alustusel saaks olema. —-Ka Wiliandi maakonna wallawanemad oliwad 3. WKruMt WillMMss^õkkls^ulim^ nõuuks wõtsiwad, Keiserliku. Majesteedile 25-aastase juubeli peuks üht õnnesoowituse kirja saata, kelle walmistamiseks  ja ärasaatmiseks kolm liiget ära walitsedi. Sillakohtuherra von Wahl pani wallawanematele ette, et nad selle juubeli päewa mälestuseks tummade kooli heaks paari stipendiumi nime all raha korjaksiwad, aga wallawanemad arwasiwad kui selle tähtsa päewa auuksMMtlUeksänbrr kooli heaks õige jõudsaste rahakorjatust käsile wõetakse, see kool just Aleksandri nimele auusambaks on asutatud ja sellepärast nimelt tänawu meie kohus ja õnn olla, seda kooli jõudsaste edendada. See Wiliandi maakonna  wallawanemate otsus teeb neile tõeste auu! Wiliandi maakonnast. Koolid. Kabala wallast  wald on uuemal ajal oma koolide eest suurel mõedul hakanud hoolt kandma, mis sellest wälja paistab, et seal mööda läinud aastal  kolm uut koolimaja on ehitatud. Neist on kaks koolimaja wald ülesse ehitanud, aga kolmas üks anus koha omanik. See auus mees on Kabala walla kohtumees  Mart Ots, kes oma krundi peale ja oma kuluga selle õige ilusa koolimaja Wene õige-usu koolimajaks ülesse ehitas. Aga see ehitus tunnistab ka, missugust wilja seal kaswab, kus õpetajad rahwaga käsikäes käiwad  ja koolide kasu rahwale õigel kombel ära mõistawad  seletada. Kui nimetatud koolimaja wana aasta lõpetusel sisse sai õnnistatud, siis pidas seal praost M. Wasilew Ewangeliumi põhja peal ühe wäga mõnusa kõne, kus ta kooli suurt kasu ilmalikus kui waimulikus  elus ära seletas. Kõik see südamelik kõne rõõmustas  meid kõiki wäga ja minu südamesse tungisiwad  need mõtted: Armastus ühendab meid kõiki, oleme mis usku tahes! Kui maja õnnistamine mööda oli, tuli pidu sööma-aeg, mida maja ehitaja walmistanud oli. Isegi on mõista, et ka siin mitmed  mõnusad kõned ära peeti ja klaaside kokkulöömisel Keiserliku Majesteedi auu kuulutadi, ja ka majaehitaja, Eestirahwa ja muude termist joodi. Aga Jumal andgu jõudu ja wäge kõikide seesuguste hea asjade edenemiseks, et siis rõõmsa lootusega tulewiku peale wõiksime waadata." I. Reinuwaderi õnnetus. Kolmapäewal,  23. Januaril, mängisiwad Karula walla koolilapsed  wahe-tunnil wäljas õue peal. Korraga näewad.nad,  kuidas üks Reinuwaderi isand tükk maad nendest eemal olewa turba haugu ääres nende mängimist  pealt waatab. Et aga maast waatamine tall waewaline olnud, siis hüppanud ta seal juures olewa kummuli maas seisma turbawedamise kasti otsa, toetanud natukene sinna maha ja waatanud siis sealt. Kui waatamisest himu ära olnud, tulnud  ta kasti otsast jälle maha ja läinud katkise kasti külle august kasti alla. Nüüd oli aga poistel mängimise himu ka otsas, ja nad tahtsiwad katsuda, kui suur sõamees õiguse pärast wa' Reinuwader ka on. Silmapilk oli kõik walmistatud ja nõnda santmusiwad  siis noored kooli husaarid kikiwarbil tasa hiljukeste  kindluses olewa Reinuwaderi wasta wälja, sest kuidas tohtinud tema nende mängu ilma hinnata oma lubaga pealt waadata. Jgalühel oli püssi asemel tubli wemmal kõrwal ja nii piirasiwad nad mees mehe kulles seistes Reinuwaderi papa kantsi sisse. Seal hüüdsiwad: „Osman Pashaa, wälja omast Plewnast!" ja wana Reinuwader kargas ka kohe wälja ja pani lippama. Aga seal trehwas teda üks pois oma wemblaga  selga, töised andsiwad taga järele ja nii oli wana „Osman Pashaa" pea oma elu kautanud, keda nüüd poisid suure hõiskamisega koolituppa wiisiwad. Wõrumaalt. ~ Wa l law a yema t e koos o l e k Wõrus, 26. Januaril 1880. Nimetatud päewaks oliwad Wõru maakonna wallawanemad Wana Piigaste wallawanema J. Janu soowimise peale Keiserliku Majesteetile tänu a d r e s s i kirjutamise pärast kohalise Sillakohtu herra läbi Eesti keeli kirjaga kokku kutsutud.  Ühtlasi oli meel palutud tõisi ameti mehi, nagu koolmeistreid, kirjutajaid j. m. sellest koosolekust osawõtma  tulla ja oma mõtteid mõningate asjade edenemise  kohta awaldada, mis läbi kutsutuid õige rohkeste kokku oli tulnud ja koosolek elaw ja lõbus oli. Kõige esite andis nimetatud herra, kui president wiimase koosoleku peal otsuseks wõetud asjade üle aru, kui kaugele need ettewõtmised on jõudnud. Kõige tähtsam  neist oli wangihoone suurendamine ja parema korrale seadmine, mis nüüd ligi korda walmis olla. Oleks soowida, et selle hoone suurusest ja kulust lähemalt ja laiemalt teadust antakse. Uuelt panti ette, et kubernäri herra käsu peale Sänna mägi tulewal suwel pidada maha kaewatud saama, kelle kulu 1000 rubla peale on arwatud. Peale selle kõneles Wõru elaja-kaitsmise seltsi kirjutaja nimetatud  seltsist ja selle püüdmistest, mis käredat wasta waidlemist sünnitas, kelle läbi soowitusi awaldati et