nuhtlus ka wargade juures midagi ei aita. Seal loeme: „Ka on aastad ja ajad näitanud, et ihunuhtlus  midagi ei tee. Waatame wanema aja peale, kus orjuse ojal rehe wargus õitses, et küll ihunuhtlust ka sinna kohta rohkel mõedul pruugiti." Siis räägib kirjakirjutaja, kuidas ühes mõisas rehewargust opmanni poolt 200 hoobiga trahwitud. Aga: „et küll seal mõisas tubliste nähku pargiti, õitses rehewargus seda enam ja ei jäänud enne järele, kui ajad ja asjad endid muutsiwad." Siis ütleb see kiri edasi: „Mõni saab ütlema: Kui ihunuhtluste ei ole ja kõik trahwid kerged on, siis läheb jo ilm hukka; ja seda näeme nüüdsel ajal, kui palju paha tegusi tehakse, hobuseid warastatakse, aitu lõhutakse j. n. e. Meie küsime: Oli see wanemal ajal parem? Aga mis oli endisel ajal talurahwa käest warastada? Suurem talupoja warandus oli tema hobune, millega waras edasi ei saanud, sest tuul wõis kõhna looma maha lükata. Kus midagi warastada oli, sealt warastadi endisel ajal weel enam kui nüüd. Priidus ja haridus on ka selle kohta oma kasu ülesse näidanud. Tuleb nüüdsel ajal enam paha tegusi ette, kui seda priiusest ja haridusest oodata oli, siis on need ikka weel pimeda ja harimata aja tähed ja riismed." Wiimaks annab kirja kirjutaja seda nõuu, et kogukonna kohtud enam ihunuhtlusega kedagi ei peaksiwad trahwima. Nii palju „Tartu Eesti Seitungi" kirjast. Kui nüüd keegi peaks küsima, mikspärast siis kogukonna kohtud trahwi alla ei lange, kui nad wasta seadust ihunuhtlust  tarwitawad, siis wastame selle peale: Kus kaebajat  ei ole, seal ei ole ka trahwijaid. Meil on üks lugu Wiliandi maakonnast tuttaw, kus kogukonna kohus hulk Saaremaa mehi selle eest ihunuhtlusega trahwis, et need kõrtsis tüli oliwad teinud, kõrtsi aknad katki löönud n. n. e. Aga selle mõisa omanik, kus mehed töös oliwad, oli Saaremaa meestele abiks, asi ülema kohtu alla ja trahwija pääkohtumees läks wangiroodu. Waadaku sellepärast meie kogukonna kohtud ette, et nad seaduslikust teest kõrwale ei lähe. Peeterburgist. Ketserina Majesteedi terwises  ei ole wiimase nädala sees mitte suuri muudatusi olnud. Haiguse awaldused astusiwad natukene terawamalt  nähtawale, kui enne. Köha, südame tuksumine ja palawiku muudatused oliwad suuremad; söögi-isu ja uni oliwad kaunis head. Jõud jäi rahulolewa tugewusesse. Endine Balti kubermangude kindralkubernär, kindral-adjutant Baron Lieven on Peeterburgis ära surnud. Wenekeele ajalehed teadwad jutustada, et Warshaui kindralkubernär grahw Kotzebue omast ametist ära pidada lahkuma ja kindraladjutant Albedinsky  tema asemele saama. Osman Pashaa, Türgi kuulus kindral, on praegu Peeterburgis, kuhu ta sõawangide ülespidamise  raha pärast, mis Türklasel Wenelasele maksa on, lepingut on tulnud tegema. Ajaleht „Golos" on Pariisist tellegrammi saanud, et seal Wenemaa saadiku nõudmise peale üks mees kinni on wõetud, kelle peale arwatakse, et ta ka nende kurjategijate seltsis on, kes 19. Nowembril  Moskwas Keiserliku Majesteedi elu kallale kippus. Selle mehe nimi olewat Hartmann ja tema peale.tunnistatakse  ka süüd, et ta Peeterburgi pangas warguse tegu olla teinud. Tifiisfist. Kuulus rööwlite pealik Tato Zulukidse,  kes oma abilistega kaua aega terme Kaukaasia maa kardetawaks tegi, on 28. Januaril Tiflissis kohtu otsuse järel ülespoodud. Lõuna -Wenemaalt. Odessas ja Sewastoopolis  on jälle nii hirmus külm olnud, et sadamad  kinni on jäetanud. Sewastoopolis oli külm nimelt 28" R., nii et inimesed, kes seesugust külma seal meel näinud ei ole, suurt häda peawad kannatama. Kirja wastused. 64) A. W. P—s. Teie panete meile kaks küsimist ette ja soonite,  et meie „ nende peale wastates Teie silmaringi laiendaksime." 1) „Mikspärast Eesti Kirjameeste Seltsi aastaraamatus mõned naisterühma  liikmed neitsid ja töised preilid kirjutatud?" Wastus: Wist sellepärast,  et ilusamatele ka ilusam neitsi nimi antud. 2) „Mikspärast ei ole Eesti Postimees omas kalendris töiste Eesti ajalehtede seas ka Sakalat nimetanud? (kas oli ehk seal ka mõni kitsas wäraw ees?)" Wastus: Wist armas Eesti Postimees, et Sakala juba täitsa „hcngusele" oli läinud ja oli sellepärast matuse-joodud juba ära joonud. Paremat silmaringi laiendust ei ole meil praegu tagawaraks, olgu siis et meile Nalja Mart appi tuleb. 65) C. L. P —s. Teie soowimised saamad kõik täidetud. 66) M. T. W—s. Kui Teil kohtumees on, kes oma tüd>ukut puid saadab warastama, siis on Teie wald küll kahetsemise wüärt. Vargaid  on küll igal pool maailmas, aga neid kohtc on mähe, kus margad walla ametitesse seatakse. 67) P. P. U —s. Seesugust lugu ei sünni mitte üksi Teie tihelkonnas,  et Sakala kuulutus kinkupostist maha kistakse ja ~ilusa amme otsija" kuulutus posti külge lüüakse. Aga et Urmaste kihelkonnas just sellepärast 30 „määra last" on, seda meie ei usu. 68) A. F. B—s. Täname kõigest südamest, see teadus tuli just õigel ajal. 69) P. A. T—s. Teie soowitc, et Teie kirja wistist ilma muutmata  trükime. Aga mis kasu sellest tuleks? Teie kiri on nagu üks laia rõngastega ahel, kuhu wastalised kõik omad konksud sisse wõiwad heita ja meie rataste jooksu takistada. Meie saame sedasama töiste sõnadega ütlema, et ta üks libe köis on, kelle külles wastalised omad sõrmed põletawad,  kui külge tahaksiwad puudutada. 70) H. O. K—s. Sellest asjast saame pea pitkemalt rääkima, aga Teie nõu ei wõi meie omalt poolt mitte heaks kiita. 71) J. P. S—s. Täname maga Teie osawötliku sõnade eest. Oma soowi leiate meie 6. numris täidetud olewat. 72) P. K. S—ll Teie esimese kirja laulus on palju ilusaid kohte, kust wälja paistab, et Teil lauluannet on. Aga ärge kohe oma esimest last trükimasinasse soowige anda, sest pool laulu ei kõlba kuhugi. Lugege õige palju Kalewipoega ja õppige ja harjutage, sõeluge ja wiilige  enne mõni aasta otsa tubliste edasi, siis alles möite ehk kui laulik ülestõuSta. Töise kirja seest saame sõnumeid tarwitama ja palume Teid, meile edespidi sarnatscid meel saata. 73) K. K. L—s. Täname wäga, aga loodame, et sellest, mis juba annud oleme, selle mehele küllalt saab. 74) Th. K. W. T. Teie laulu ei wõi trükkida. 75) D. M. T —s. Nende meeste ähwardamised ei tähenda mitte midagi. 76) M. L. R—s. Teie küsimiste peale ei ole meil praegu mitte aega wastust anda. 77) H. J. R—s. Täname wäga Teie lubamise eest. Kirjateel pitkemalt. 78) A. R. T—s. Kahju, ei ole mõlemaid wõimalik trükkida. Teie kritiseerimine selle raamatu kohta ei lähe üleüldse meie arwamistega ühte; olete wead üksi wälja otsinud ja tulusa raamatule liiga teinud. 79) A. T. W—s. Saame Teie laule ehk edespidi trükkima. 80) J. H. T—s. Et meil sarnast materiali pakkide kaupa ootamas  on, sellepärast meie meel ei tea, kas nii palju ruumi edespidi leiame, et Teie kirja ka ära wõiksime trükkida. 81) J. S. L—s. Need pildid saamad tulema. 82) F. A. H. Oleme juba omalt poolt teinud ja eestseisuse käest on ka uut materiali nii palju tulnud, et Teie kirja enam trükkida ei wõi. 83) J. H. T—s. Saame kirjateel wastama. 84) G. E. T—s. Saame tänuga tarwitama. 85) A. W. H. M—h. Nii pitkalt ei olnud wõimalik. Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on 9. Märtsil ja alustab lõuna kella 3 ajal. Kolm könepidajat saamad  ette astuma. Neid, kes seltsimaja ehituse  raha ilma obligatsionita sisse on maksnud,  palutakse omad obligatsionid sellel koosolekul  wasta wõtta; ka wõetakse uusi rahasi wasta. Eestseisus. 2 õrnu Eesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on 2. Märtsil Wändras Wana- Wändra wallamajas ja alustab  kella 3 ajal lõuna. 1 Üks wiie aastane hele-kõrb walge tähtotsaga  ja lõigatud sabaga mära hobune on siia ära antud. Omaniku kutsutakse selle läbi, et ennast kõige hiljemalt 4 nädala sees, alla kirjutud kuupäewast arwatud, tõsiste tunnistustega  Sillakohtule ülesannaks. Wiliandi Sillakohtus 15. Webruaril 1889. .V. 1833. Sillakohtunik O v. Maht. Karula wallale , mis Wiliandi linnast 4 wersta eemal, saab uus koolimaja  ehitatud, ja kes seda maja oma peale ehitada tahab wõtta, tulgu 5. Märtsikuu  päewal Karula kogukonna kohtumajasse  kaupa tegema. Wallawalitsus. 2 HiirKZMvre mSisa piim renditakse Jüripäewast 1880 wälja. Sealsamas  wõiwad ennast ka ametisse pakkuda üks puusepp, üks raudsepp ja üks metsawaht,  kellel head tunnistused ligi. Nende kohtade tahtjad peawad otse Sürgawere mõisa pärisherra juures kaupa tegema. (109) 1 MMaamatuksupmeest C. Mnja-stvBen- MM bergi kutsume tundvalt, et ta ema nelZ meie juures kõige kii- MM jemait löpetuBem ära ID maksaks, muiäu saame tema raamatute  taZavvara kebtu läbi kiuui laskma panua. trükiksäs. <ili, Kartus. > SM-õpetatud ämmaemand-»« wõtab igal ajal nende tellimisi wasta, kes abi tarwitawad. Soowimise peale wõtab ka omasse korterisse seesugust abitarwitajaid wastu ja annab neile ülespidamist. Tallinnas, Prooksmäel, C. Õppi majas U 191 l töise korra peal. Ämmaemand A. L. Eslon. 3 «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Auupaklik teadaandmine! Kõige Eesti rahwale annan seeläbi teada, et mina oma e i suurendanud olen ja sealt igal ajal kõiksugu Eesti keeli raamatuid saada wõib, nagu: ilusaste poogitud Piiblid, Jutluse raamatud. Lauluraamatud, Uued Testamendid, peale selle: kooliraamatud, noodiraamatud ja iga seltsi jutu- ja lauluraamatud j. n. e. Peale selle on minu poodis kõiksugu head Kirjutus materiali saada ja müün mina rohkemostjatele seda wäga odawa hinna eest. Ühtlasi annan teada, et minu DM- Eesti raamatukogust ehk Bibliothekist igal ajal kõik uueste wälja tulnud raamatud odawa hinna eest lugeda antakse. Lõpeks annan teada, et mina omale Raamatutrükimisc-koda olen asutanud, kus igal ajal kõiksugu trükitööd wasta wõetakse ja ilusaste ja odawaste toimendatud saab. Nagu nimelt: Kõiksugu raamatud, Eesti kui ka igas muu keeles, kõiksugu tabellid ja kontrahid mõisa- ja wallawalitsustele, kwitungid, rehnnngid, kontserti- ja näitemängu piletid, Jõulu-, piibli- ja kabelipüha laulud ja mõnda muud. Minu poodis on ka igal ajal malmis trükitud tabellid wallawalitsustele saada. Tellimist wõetakse igal ajal minu raamatupoodis wastu. Wilhelm Just. raamatu kaupmees ja raamatu trükija Tartus, Wene poodide wastu. (15) i Üks Tartus täieste > Eht Inglismaa »kongo loime "ML on iga numri all ja igas karmas odawa hinna eest saada uue Panga maja poes kiwisilla juures kaupmehe G. Mülleri käest Tartus. (46) i Uus Tallinna trahter M Wiliandis, Tallinna kaupmehe wasta, (keskpaigal linnas), müüb kõiksugust õlut, napsi, peenikest wiina, limonadi ja selters-wett ja wõtab öömajalisi soojas tubades wasta, ning wõib igaüks, kes tahab, oma kamber ja hobuse latter, künni ruum kannab, õige odawa hinna eest saada. Piibu ja sigari tõmbamine on aga hoowi peal keelatud. Tallinna trahter muretseb ka selle eest, et igakord alati seal peenemat ja odawamad sööki ning theewett ja kohwi saada ja ajalehti ehk seitungist lugeda on. (63) i Suur kogu Warshaai saapaid meestele, naisterahwale ja lastele sai praegu ja müüb odawa hinnaga kaupmees G. Habicht (120) Wiliandis, ftaaphoone kõrwal. i Häid muste, walgeid ja halli lamba willu müüb naela ja puuda kaupa Tartu linnas Peeterbnrgi uulitsas U 24 M) Karl Schwartz. i Wärskeid ning heaste idanewaid aia-wilja, lilli- ja heina-seemneid on kõige paremates seltsides saada Tartus kärnär A. Fuchs'i juures (103) Kiwiuulitsas U 32. 2 raiuuiü praegu Schnakenburg'i juures ilmunud  ja kõikides raamatupoodides saada: Eesti kirjawara 10. Reisi ja jahipildid wõerastest maadest. Noorele ja manale rahwale lõbusaks ja õpetlikuks lugemiseks kokku pannud JakoS Kõrw. 93 Hind 2 > kop. 1