tnd, pärast Jnmala-teeniStust Kolmainu kirikus. Jutlust saab Proopst Kupffer Dalbtngenist pidama, kui Konsistorimni  vanem liige. Miitawi Gymnafiumi sertas piab õpetamine tuleva pool-aaSta alguses Wene keeleS algatud saama. Neli kooliõpetajat kantavad selle läbi oma ameti. Koguduse-walitsused DobleniS, Suur-SeSsawis, Kroonu- Würzawis ja Sallgalnis (Kalnezemis) on kohalisest paigast  käsku saanud, oma koguduse-majafi Greeka-õigeusu Jumala-teenistuseks anda, kui seda tarvis on. Pilteni Linnapea Schnltz on walitsuse-teel (ilma protsessita) kuueks uädaliks kinni pandud. Sellesama saatuse alla langes ka endine maamõetja Hart mann, kellel Pilteni ligidal üks weike mõis on ja kes Kuuramaalt wälja aetud saada. Mis süüd neil on, sellest ei ole teatust antud. Kuuramaa üleüldise majapidamisega on sealine .Kubermangu  Zeitung" rahul. Kui ka sealgi põllutöö viimastel  aastatel on kitsikus olnud, fiiski ei ole pääwapalgad alanenud, waid ennemini tõusnud. Müümata ei ole rohkem,  kui 1737 talukohta, ja nendest on aastal 1886 jälle kolm peremeestele päriseks müüdud. Kuuramaal on 5800 kroonu-wabadiku- või soldati kohta, '/, künni 3 dessätint suured. Talu-kommissioni poolest (mis nüüd seal nagu fiiu ka, rohkeni kroonu-ametnikkade all seisab) ott Kroonumõisade valitsusele ette pandud, neid kohtas! kõigest maa-maksudest ja tegudest vabastada, mis jo õiguse pärast ainult talukohtade peremeeste peal seista. Kroonumõisade-walitsus  on seda heaks arwanud ja nõuupidamise alla wõtta lubanud. Peterburgist. .Valitsuse Teadaadja" kuulutab Kõigekõrgemast  muudetud sõeakohtu otsust, mis järel 12 alamat pealikut maa-sõeaväest ja 5 alamat pealikut meremäest kõigeist õigustest lahti, wangitööle ja pärast Siberisse mõistetud oliwad.  Keisri Majestäti poolest on see otsus süüdlaste nooruse pärast ja selle pärast, et nemad oma süüd kahjatsetes tunntstawad  ja kõige oma edaspidise eluga tasuda lubawad, niipalju muudetud, et nemad lihtsoldatiteks ja madrusteks alandatud saawad, ühe määratud aea pärast, mis nende süüd mööda kuus aastat künni üks aasta kestab, kui nemad senni auusast teenivad ja ennast ka muidu auusast üles piawad, jälle pealikuteks tõusta wõiwad. Kuida lugejad ehk weel mäletavad sai selle aasta Paastukuu 1. pääwal üht sozialistlikku kurjategu teha katsutud, mis aga kohaliste kohlu-ametnikude walwamise läbi nurja läks. Sellest plaanist oliwad mitmed Peterburgi suurkooli studentid  ja noored pealikud osa wötnud. .T. S/ t. Keisri Majestätid on Kopenhageni waestele 10,000 krooni kinkinud. Warschawist. Selle kuu 8. pääwal pidas Ltttawi Gardt rügement oma aastast rügementi-püha. Pidulaual on Kindral-Kubernör Gurko omas kõnes pealikutele ütelnud: p Mina olen kindel selle peale, et Teid, nagu kümne aasta eest, pea jälle wõitlema wiin. Jumal piaks minule wäga lühikest elu-aega määranud olema, kui mina seda enam ei näeks/ Lodzist. Wabrikuperemehed kes wõeramaa alamad on, on Seespidiste asjade Ministeriumisse palwektrja saatnud ja Wene alamaks saada tahtnud, ei ole aga kuulda wõetud.  Juutide palwemajas juhtus hirmus õnnetus. Wana 80aastane palwemaja-waht Aron oli üht lampi põlema panemas, mis kõrges rippus, tõukas aga väriseva käega nenda lambi külge, et see maha kukkus, põlev öli tema päha jooksis ja tema habeme ja riided põlema pani. Õnnetu jooksis uulitsale, kus inimesed ja hobused tulesamma  eest kohkudes põgenesimad ja hirmust sasi sigitasiwad.  Wiimaks kiskufiwad südikad mehed põlevad riided waese rauga ümbert ära, aga juba oli hilja. Hirmsa waluga suri tema ära. Jelissawetgradist. Mitmed talupojad, keS oma lahtiostmise  raha juba täieste on wälja maksnud, on nüüd palunud, et nende hingemaa-osad koguduse-maast lahutatud ja nende eneSte nime peale päriseks kirjutatud saaks. Seda ei ole neile aga mitte lubatud. Pensaft. Selle kuu 10. pääwa homikul on kaks nendest Dolgorukowo küla meestest, kes mõisa-valitseja Staniflawski äratapmise pärast wõlla-surmale mõistetud saiwad, tuhthoone hoowiS üles poodud. Teised 12 on armuteel määramata aea peale raskele wangitööle saadetud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Paristst. Grevy ou ennast ometigi ametist lahti wötnud  ja kohe Elysee-paleest ära läinud. Tema asemele on Sadi-Carnot walitud, üks mees, kelle politika-joonest  tamne palju kuuldud ei ole. Kõigist ou näha, et Prantslastel wiimasel aeal just selle eest suur hirm on, mida nemad tänine nii suure käraga pärifiwad. sellepärast ei usaldanud nemad üht ega teist meest tuttawama nimega walida. Ferry wasta on Deroulede ja Louise Michel üht käratsejate-kogu kutsuda wöinud ja esimene on üht telegrammi  ette näitanud, mis järel Venelased Ferrytt ei tahta, kes üleliiga Sakslaste sõber olla. Suuremat osavõtmist  ei ole nemad aga ka oma .rahva" poolt leidnud ja Politsei on neid üheks tunniks oma kaitsuse alla wötnud,  et nemad oma enese .rahva" käest peksa ei saaks. Miinist, Talwekuu 21. pääwal. Ühes kargatuse-rohu wabrikus Wiini-Uuslinnas kargas rohi põlema. Kuus inimest on paigal surmatud. Sofiqst, Talwekuu 23. pääwal. Austria, Jtalia, Inglismaa, Serbia ja Greekamaa asjatallitajad on Pcinzess  Clementinet teretamas käinud. Saksamaa, Prantsusmaa  ja Numenia asjatallitajad ei ole sellest osa wötnud. Jutu leht. Mardipääw. Üks tõeste Mndinud lugu. (Järg). „Sinu ema järel / hüüdis kangru naene kohkudes, .seda mina ei wõi; Sina piad mind paremaks, kui mina olen/ .Ja siiski, kangru perenaene! mina palun, waadake tema järel! mina tean, Teie teete seda. Waestemajasse  tahetakse teda viia; ehk on fee nenda ka parem. Aga kui tema haigeks jääks, ehk kui tema nälga piaks nägema ja külma tundma, siis tulete natuke appi. Siin on 20 guldnat, mina saan 480 g ildnaga läbi; tarwitage seda ema heaks, kui temal häda on. Tema oma kätte mina raha anda ei wõi, seda jooks tema ära. Aga wahest sooja suppi ehk üht kuube talveks, see teeks temale head, ja waadake tema järel, et tema mitte täitsa wiletsuse  alla ei lange. Minul ei ole kedagi laias maailmas, kelle poolt seda armu-teenistust palada tohiksin, kui Teid, kellele meie maja poolt raskemat ülekohut tehtud on; aga mina tean, Teie teete seda Jumala pärast ja halastate waenlaste peale/ palus noor mees ärdast. .Sinu usaldus minu wasta on suurem, kui mina teenin. Noh, Jumal halastagu meie kõikide peale; meil on seda vaja. Ja Sind, Fritz, Sind olgu Jumal saatmas  I Jumalaga, ja nüüd muretse, et enne pääwa-tönsu eemale saad, enne km keegi märkab/ ütleS Mari-Anne. .Seda tahan mina teha. Jumal tasugu tuhandewõrra, ka ema eest. Viige palju terwifid Konradile ja Doorele/ ütles Fritz ja läks weski poele ; Mari-Anne aga ruttas üle mademete oma küla poole. Kokkusaamine mõldre õnnetuma pojaga oli teda kõiki oma häda unustama pannud.  Kuida oli tema senni oma laste õnnetuse üle kurb olnud, et omast jõukamast elust järsku suure waesufe sisse langenud. Nüüd pidi tema neid õnnelikuks kiitma Fntzl wasta, keS ennast omaist Vanematest pidi häbenema za needuse koorma all kaugele, laia maailma sisse rändama .Jumal õnnistagu waest, süüta poega/ õhkaS tema sügamast  südamest. .Tema pärast tahan selle wiletfa naese järel waadata/ Selle nõuu juures oli temal, nagu langeks raske koorm südame pealt maha. .Anna meile andeks meie wõlad, kuida meie andeks anname oma Võlglastele/  palus tema ja tundis, et lahkemini hingata wõis. Siis läks tema rahulisemalt, kui wälja läinud, omaksete  juure tagasi ja rääkis omast käigust Pärna peremehe juure. Kokkusattumisest möldre pojaga ei rääkinud tema kellegile. Seitse aastat oliwad mõõda läinud, sellest aeast saadik,  millest jutt oli. Meie sõbradeke oliwad need rasked aastad olnud, raskemad. kui elu-julge Mari-Anne ette arwanud oli. ja tema ja Andres oliwad nähtawalt wananenud.  Wiimane, kellel ikka nõder selg olnud, oli nüüd täieste küürus alalisest tööst teljide taga, ja Mari-Anne paksud tõmmukad juuksed, milles seitsme aaSta eest ainult mõned hallid karwad olnud, oliwad nüüd hallid ja õhukesed.  Aga knrwaStus oli ka oma õunistuse-wilja kannud. Kangru naene oli rahulisem ja kannatlikum. Võlgadest lahti saada, see ei seisnud mitte enam kui kõrgem ja ainus eesmärk tema hinge eeS sellest aeast saadik, kui rõõmus olla wöis, kui intressid maksetud laimad. Küll oliwad võlad üks koorm. mis tema wabal uhkel loomusel raske oli kanda, aga tema kandis seda lahkema meelega, kui aru oli saanud, et sellega leppima pidi, mõlast iialgi lahti saada wöima ja seda ka lastele päranduseks jätma. Andresele et olnud tema iialgi üht walju sõna annud õnnetuse põhjuse pärast, ja kuida Andres oli, tema oli seda ära unustanud ja siis ka jälle rahulisemaks ja rõõmsamaks  saanud. Tema tegi tööd truuwist ja hoolsast, niipalju  kui jõud kandis, tegi ennemini palvet, kui et' rahwaga  juttu ajanud oleks, ja tuetas ennast igas asjas Issanda abi ja oma Mari-Anne mõistuse peale. Nenda läks aasta aasta järel mööda. Kangru perenaene oli küll kolmandamal aaSkal noorema tütre teenistusest koju wõtma pidanud, sest et tema enam kõiki tööd majas lautas  ja põllul üksi ära tallttada ei suutnud, selle asemel oli aga Konrad Pärna peremehe juure Veskitele esimeseks sulaseks läinud ja Doore, ema noorem kuju, niisama selge sõstrakarwa, targa silmadega, pitka juuksetega ja sirge käiguga,  oli üht head kohta linnas leidnud Selle abiga mida need wanemad lapsed omast palgast kokku hoida wõifiwad ja hea meelega vanematele andfiwad oli senni ikka wõimaltk olnud, igal Mardipääwal Pärna peremehele  intressist wäkja maksa. (Järg jääb tulema.) Kiriku teatused. MHa - Waimnkirikus. Laulatud: Jüri Niin ja tema pruut Ann Puulmann. Aomo«so qossspo». Aoxilr», 26-ro Hosöxs 18S7. Trükitud Ltadfor »' i ps rij air juures ja kuluga. V X » X Weteröurgi Kingakaupade Mechaniiia-ivavriknte Selts kuulutab sellega, et tellimised kingakaupade peale herra Leopold Neuscheller i kätte Peterbmgisse saata on. Peale selle piab see Selts wabriku hoones Mmodm kanali ääres 130 iihi snnrkauplnse laagrit kõiksuguste meesterahwa, naesterahwa ja laste kiugakaupad.ga ja müüb sealt kaustlejatele ka weikestes kogudes Vabriku hinnaga aga ainult puhta raha eest. Wabn°u hinna-aru (Preis-Courant) saadad wabrik .ilma hinnata ja poStirahatq kätte. Smkanplnse laager Peterbargls Obivoilni kanali ääres M. Mr» Balti wakshalli ligidal. "WU " x Tea daand inised. Lindfors'i trükikojas on ilmunud: Eesli ma-ralM Kileiiiitl ehk TSHt-raa«at cZW 1888 M - aasta peale Hind: 5 kop. - 100 tükki S rbl. kop 1000 tükki 1S rbl XXXXXXXXXXXXXiXZXXXXXXXXXXXXX üht Saksakeeli rääkiwat naeMahmafl, kes keeta oskab, otsitakse Laia-uulitsas nr. 63 (48). korter nr. 5. Talliitm tulllmesjii saab odawuste rendi peale antud. Lähemat teadust annab C. Wilken, tuuleweski kõrwal. Uipifax, Sakfakeeline naljakas nädalileht  naljakate piltidega ilmub lelle kuu I pääwast Peterburgis  ja wöib kõikides raamatv-kauplusteS tellitud saada. Hind: Lehe tallituseS, Newski prospekt 20 aastas S rubla, poolaastas S rubla; koju ehk postiga saadetud  aastas « rubla ZV kopikat, poolaastas » rubla SO kopikat. Kõigele nalja-armastajatele ja rohuks nukra meele waSta ioowitud. Aärwamaal, Kmöla .'uhelkondas, Uatti raudtee ääres, on mitu W tliiu-kchlli müüa Maad onAuntis. Hind Sv—BQ rubla deffätin. Teadust annab Lehtse mõisavalitsus