Eestimaa Kubernör Wur st Sch acho tv sko t on selle kuu 23. pääwa homikul Jakobstadtist Tallinnasse tagasi jõudnud. Selle kuu 25. pääwa homikul ou tuntud ja kõrgest auuStatud arst Dr. Ca r l vo n Berg oma ametikäikus järsku ära surnud. Dr. von Berg oli aastal 1830 RiigaS sündinud, Tartus fiuderinud, niisamati ka pärast weel mitmeS Saksamaa suurkoolis. Pärast teenistust Tartu kliinikus ja maal tuli Dr. v. Berg aastal 1863 Tallinnasse  ja sai fiin kui atst ia kui inimene kõigeist neist auuStatud, kellel temaga tegemist oli. Talu-hobus te näitusele Jaanikuu 22. pääwal oliwad ülepea 33 hobust toodud, nende keSkitz 10 täkku, 12 mära ja 11 ühe aastast sälgu. AuuhiNnad oliwad 2 brongS-medaljet, 3 kiitusekirja ja wähem ehk rohkem raha, määratud 200 rublast. Vigala kihelkonda on mitmed auuhinnad läinud. Tallinna Suur-turu saada edaspidi kõik tururabwa, müüjate ja ostjate, hooleks jäätud, neuda et kahehobuje-woorimehed nädali-pääwadel mast kell 1 pärast lõunat senna asuda wüiwad, senni aga ühes teises paikas seisma piawad, mida neile Politsei poolest määratakse. Linna maksu de wastawõlmiseks majade ja kruntide pealt, on Tallinnas sel aastal aeg Mihklikuu 1. pääwast Viinakuu 1. pääwani määratud. Ee3l i m a a Statistika > k o m i t e e kutsub ,Eestimaa Kubermangu Zeitungi" läbi kalapüüdjatep  ere mehi ka lapüügi- n ä i t u s e osawõtmisele, miS Suurwürst Sergei Aleksandrowitschi kaitsuse all seiswa Wene Kalakaswatamise ja Kalapüüdmise Seltsi voolest selle aasta Talwekuu käikus Peterburgis peetlld saab. j nda" Se! tsi walitsust palub keegi Roodeufeld läbi, sellest awalikult aru anda. kuida selle asutuse asjad seisawad, kas osanikkude kapitalist weel midagi järel, wõi kas kõik juba otsas ou. Asja on s.lleks palweks küll. kas aga ,Linda" Seltsi walitsust weel ou, kes seda palwet täita wõiks, see on koguni teine asi. Kuida meie kuulsime, olla kõik raamatud herra Kubermangu-Prokuröri  käes, kelle läbi need aruannet paluma piakstwad, kelle raha selle kuristese sisse langenud on. -- Miitawis peetud P õ l lutöö-n ä i t u s e l on Võhma-Wauamõisa herra Baron Otto Budberg oma seemlte wilja eest Kuuramaa Ritterkonna hõbe-medalje saanud. Jaanikuu 25. pääwani oliwad Tallinnas 880 inimest  rõugesse haigeks jäänud, nendest 514 terwekS saanud, 205 ära surnud ja 161 seisimad arstimise all.-- Kohalises paikas on nõuuks wõetud rõuge-hospidalis Lasnamäel mi palju asemeid juure asutada, kui senna mayuwad, maja puhastamiseks 100 rubla määrala ja maksuta rõugepanemist arstliku ülewaatamise alla panna, sest et waesem rahwaS welskerite rõugepanemist ei usaldada.  Rõugesse jäänud inimeste keskis on peale 80 saeandikku lapfi, kellele rõugeid pandud ei ole. Sellest on näha, kui palju rõugepanemine mõjub ja wäga oleks soowida,  et rõugepanemine ka linnas sunnitud asjaks tehtud saaks, kuida see maal juba mõnest aeast saadik on, kust fee ka tuleb, et see tõbi maal palju nõrgem on. MetsapõlemiSte üle on Jaanikuu põua aeal mitmelt poolelt sõnumid tulnud. Nenda põles juba Jaanikuu hakatusel Tallinna linna Koitjärwe metsas suur tükk maha. Niisamati on Virumaal Rohtu, Rahküla, Karula ja Palmfi metsades ja weel teistes paikades, suuremaid  ja wähemaid tulekahjust olnud. Jaanikuu 21. pääwa! pistis Ohokotsu wallast päritud  I?aaStane Juhan M. Pärnu maanteel majas Nr. 30 omale nuaga kõhtu. ou haaw kergeks tunnistatud.  Haige sai Prii-hoSpidaliõfe wiidud ja ütles, et ema tema wasta wäga wali olla ja tema sellepärast oma elule otsa teha tahtnud. Taluperemees N. N. oli Jaanikuu 18. pääwal oma hobuse wankrega Wene-turul ükst jätnud ja need oliwad sealt ära warastatud. Tema andis seda Politseis üleS ja juba sellesama pääwa Shtal leiti hobune kammitsas  Lasnamäe karjamaal, wauker ja teised aSjad F maja hoowis 3. alewijäus Tuntud hobuse waras KL. andis, wist kadeduse pärast, üles et waras Toompea hingekirjaline  Aleksander A. olla. See äuumees kinnitas küll, et temq hobust wankrega ja kraamiga uulitsal ilma peremeheta leidupd ja wargate eest F. maja hoowi sõitnud, hobuse raksest wötnud, karjamaale sööma wiinud ja ühe pudeli konjakit, mida wankriS leidnud, waewapalgaks omale wötnud.  .Nalja pärast" pakkunud tema hobust 10 rubla eest kurja laimajale müia, ei ole aga pärast mitte annud ja selle kättetasumiseks olla KL. nüüd tema peale tühja juttu teinud. Peale konjaki pärida tema aga weel rohkem leidust. Kõigest tema heateust hoolimata sai aga mehike kinni pandud. Paul G. korterist Harju-uulitsal majas Nr. 266, on Jaanikuu 13. pääwal lukku pandud kapist kakS mask kaSserolli ja üks suitsetatud fia-siuk ära warastatud.  öösel wasta Jaanikuu 18. pääwa warastati Narwa maantee ääres maja Nr. 11 keldrist 25 pudelit joodawat  wiina, üks wasika praad ja 25 naela wõid. Baltiskist, Jaanikuu 27. pääwal. Pärast pitka põuda ja mõne-päiwilist pilwitamist, kus paksud pilwed mõnikord õige meie kiima ligidal oliwad, ikka aga jälle kadustwad, tuli Jaanikuu 35. pääwa õhtal rohkem wihma, sadaS aeguti  läbi järgmise pääwa ja ka täna on pilwine ilm kangema  tuulega ja mõne kergema sajuga. Meie kõrweuud nurmed hakkawad jälle haljendama. Nuki? ei ole siin ümberkaudu weel taieste maha õitsenud. Rakwerest. Kohalise ,Teadaaudja" sõnumite järel on milmed Juudi-pe r e k o u n a d Politsei poolest käsku saanud, linnast wälja kolida. Rakwere Jaauilaadal  on õige rohkest hobuseid ja kari-loomi olnud. Hinnad olnud odawad, heina-saagi wiletsa lootuse pärast. Wõerad kaupmehed olnud euamist kõik Juudid. Pahategusi  on fealist harjunud wiifi mööda rohkest ette tulnud. Esimesel laadapääwal on nimelt ühe talunaese taskust 3 rubla 50 kopikat warastatud, kui tema turul üht rätikut kauples. Süüd lükkas tema ühe naese peale, kes tema kõrwas seisnud ja ära jooksnud. See tunnistas  ennast ühe rikka taluperemehe naeseks Hulja wallast wälja, kellel 121 rubla puhast raha ja 1000 rubla eest hiudpaberid kaasas oli, mida tema ette näitaS ja selle mõnul  kinnitas, et temal waja ei olla warastada. Mõjuwat  tunnistust tema waSta ei leitud ka mitte. Teisel laada pääwal kaebas üks Narwast tulnud kaupleja, et neli tundmata inimest wiimasel ööl, kuS tema joobnud olnud, tema käest kaardimängus 210 rubla ära wõluud. Kõik neli kmnilasiwad, et nemad küll mänginud, aga igaüks rohkem ehk wähem kantanud olla, saiwad aga siiski kriminal-kohtu  alla antud. Niisamati teisel laada-pääwal, kaebas üks talumees linna ligidalt, et tema purjus peaga ühe trahteri ees seisnud ja sea! tuttawaid leidnud, keda tema lahkest teretanud. Järsku saanud tema hoobi pähe, mis teda uimaselt maha sirutanud. Kui tema jälle toibunud,  siis olnud tema ühes wõeraS hoowis maaS ja sõbrad seisnud tema ümber, tema kaks uuri ja 800 rubla raha olnud aga kadunud. Sõbrad kinnitawad, et nemad teda seal hoowis pitkali maas leidnud, enne aga mitte näinud ei olla. Jaanikuu 18. pääwa õhtal on ühe trahteri eeStuast ühe raudtee ametniku ülikuub ära warastatud.  Waras, üks juba enne kohtu ja nuhtluse all seisnud  mees, saadi kätte ja tema ütleb seda kibeda nälja pärast teinud olema. ,Odessa" trahteri eest warastati  Pawel L. hobune wankrega ära, kuna tema ise trahteris  istus. Ühe Politsei-soldati kaasas ajaS tema warast  taga ja sai teda kätte, keS wankrelt kargas ja ära jooksta tahtis, aga kinni wõetud sai. Kõigeist tunnistustest  hoolimata kinnitab mehike, et tema selle wankri peal istunud ega sealt maha karganud ei olla. Jooksnud olla tema ainult tagaajajate eest, kelle käest peksa saada kartnud. Malla Maldas ou sellesama lehe sõnumite järel Nelipühi  teisel pühal kiwist ehitatud waestemaja sisse õnnistatud, mida kohaline mõisaherra, Graf Tiesenhausen,  oma kuluga walla waeSte heaks ehitanud, kõigiga mis tarwis täitnud ja ka edaspidi üles pidada tahab. Rakwere ümberkaudu wotla sellesama lehe sõnumite järel koerte hullu-tõbi wõimust, kes inimest ja loomi kiskuda. Ühes külas on kaks last tanawas la ühes mõisas mõisawalitseja hullust koerast kistud. Mitmed loomud  olla juba hullu-tõbesje langenud. Koerte peremehed lasta oma koeri aga ikka weel wallali ja ilma suukorwita ümber jooksta. Wiru-Nigula kihelkonnast kirjutatakse .Olewikule" mitmest õnnetusest, Koogu waldaS ott üks wiie aastane lapS hullu koera kiskumisesse surnud ja üks teine, niisama waua laps, on kaewu ära uppunud. Vaas ta waldaS on üks noor naeue ja Malla maldas mitmed koduloomad hullust koerast kistud. Kunda maldas on üks kahe-aastane  lapS wankre rataõte alla sattunud ja surina saanud; Va reba maldas põles öösel waska Nelipühil ühe taluperemehe  ait ja looMalaut kõigiga maha, mis sees oli, kuS juures ka üks inimene surma sai. Tuld arwatakse pandud olema ja kaks kahlast inimest on kinni pandud. Krähnholmi wabrikus on ,Virulase" sõnumite järel rõuged, leetred ja teised külge-hakkawad haigused lahti läinud.  Vabriku hospidal olla haigetega nii wäga täidetud, et weel teist maja endise kõrwa ehitada taheta. Kadrina kihelkondas on Jaanikuu 5 pääwal kohalise kirikuõpetaja juhatusel laulu-pidu peetud, millest 1S walla laulu-khorid osa wõtfiwad. Rahwast on palju maksuta  kuulmas olnud, kirikuõpetaja 3. Luther on esttekS kõnet pidanud ja waimulikud ja ilmalikud laulud on wäga heaSte korda läinud. Lnwimaalt. Põlluwilja ja heina kaswu üle tuliwad Liiwimaalt, nimelt pöhjapoolifelt Liiwimaalt, ka õige kurwad  sõnumid. Külmad ilmad Lehekuul ja põud Jaanikuul  oliwad kaswu kiuni pannud. Juba Nelipühi wiimasel  pühal on aga Tartu ümberkaudu head ja laialist wihma sadanud ja uüüd tulewad Lõuue-Liiwimaalt Jaanikuu keskmiötest  pääwadest sõnumid laialise ja mõjuma maa-wihma üle, mis ka üle Kuuramaa ja ligemate Lithawi maakondade  käinud ja lootust uueõte äratanud ou. Ka Liiwimaalt  on sõnumid suurte metsa-põlemiste üle tulnud. Kolmas Läti laulupidu sai RiigaS Jaanikuu  18. pääwal algatud ja 20. pääwal lõpetatud. Osawõtminc  Lätlaste eneste poolest, kui ka kõige Riia elurahwa  poolest on wäga suur olnud ja kõik ou ilma ühegi pahanduseta mööda läinud. Kui wäga rahwa ofawõtmine seesuguste puhtate pidude kohta kaswanud on, seda on sellest näha, kuida nimelt tegewake osawötjate hulk ou kaswanud.  Esimesel laulupidul aaStal 1873 oliwad 40 khori, teisel laulupidul aasta! 1880 juba 70 khori umbes 1500 lauljaga, nüüd 110 khori 2700 lauljaga. Seda suurt hulka oodates oliwad siis ka pidutoimetajad asja ette walmistanud  ja nimelt üht laulusaali ehitanud, mis 60 sülda pitk ja 35 sülda lai oli, kuhu umveS 16,000 inimest sisse mahtufiwad. Kuida nendest khoridest Lutheruse wõidulaul „Ein' feste Burg ist unfer Gott" »Meil tuleb abi Jumalast" »Me' Jumal on üks kindel linn" —kõlas, kui sellega Pühapääwa homikul wcumulikku kontserti algati, seda wöib igaüks arwaka. Kõik, waimulik kontsert, ilmalik kontsert, kõned ja pidud on wäga heaste korda läinud ja wäga kiideti Läti lauluneidusi, nende rahwuslikkus riides ja kahetsetakse,  et ka kõik mehed selles riides tulnud ci olnud. Jaanikuu 20. pääwa õhtal oliwad söömalauad laulusaalis kaetud, kuhu kui auuwõerad ka Luudmarschal! Barou Meyendorff ja Linnapea Hofmeister Dr. von Oettingen tulnud oliwad, niisamati tuliwad kesköö! Kubernör Kindral-Leitnant  Sinowjew ja Riia wanem Politseimeister. Esimest  termist jõi Adwokat Grosswald Keisri Majestäti auuks, mis peale teised tuliwad. Sooja ofawõtmisega kirjutawad  Riia Saksa keeli lehed sellest suurest ühendamast rahwapidust, mis mingisugusest pahandusest rikutud ei saanud,  ja tähendawad iseäralise rõõmuga, kuida see pidu uueste uäitanud, et Läti rahwa rahwuslikkudes püüdmistes  uüüd enam mingisugust tcrawat okast meie kodumaa teiste sugude wasta ei ole. Kui keegi selle kena pidu rõõmsat mälestust rikkuda püüab, siis on see jälle tuntud „Rishki Vestult", ja see teeb seda just omas pahas meeles  rahwuslikn lepituse üle. ,Kunsti-püüdmiste nime all," uriseb see leht, , peita ennast sagedast politika püüdmised. Nenda olnud ka sel laulupidul palju Läki rahvuslikkudest eesmärkidest, Läti iseolemisest ja Läti rahwa enese tööst juttu olnud, mis rahwa ,tõsiste karwituste" wasta käia. Läti rahwa lihtsad mehed teada wäga heaste, et neile kõik heateud ainult Riigiwalitsuse isalikust hoolekandmisest tulnud on." Riia Liuna-walitsus oli turu-kanplemist Pühapäiwtti  ära keelata tahtnud. Kui seda Kubermangu-walitsuse  poolest ei lubatud, stiS tahtis Linna-walitsus seda kauplemist  suwe aeal homiku tundide peale kell 5 kuuni 8, talwe aeal homiku tundide peale kell 7 kuuni 9 määrata.  Ka seda ei ole lubatud ja Linna walitsuS tahab jälle Senatis kaebata Palupera mõisas Rõngu kihelkondaS on Jaanikuu 8. pääwal kõik mõisa hooned maha põlenud, ainult eluhoone ja mõned weikesed hooned on järel jäänud.  Tuli on rehest wälja läinud, kus aurumashinaga tööd tehti ja sädemed wälja wuhisestwad. Kraamid on wälja saadud, ainult üks weike koer on fisse jäänud. Kahju ou 15 —20,000 rubla suur ja jääb mõisaherra peale, sest hooned ei olnud kaitse alla antud. Viljandist. Kohalise ,Teadaandja" sõnumite järel pidas Viljandi Elementarkooli usuõpetaja, herra Aleksander  Georg von Str pk, Jaanikuu 10. pääwal  suure ofawõtmisega oma 25aastast ameti-püha. Herra von Stryk ou juba selle läbi ükS tähtjas mees, et tema sündimisest saadikpime ou, siiski aga raudse tahtmisega ja kõrge maimu ja südame-annetega ennast suurkooli waSta ette walmistas ja Tartus suure kiitusega Jumala-sõna teaduse studerimist lõpetas. Tema on rikaS mees, kellel mingisugust ametit ega teenistust tarwis ei lähe, seda kõiki tallitab tema puhtas inimese-armastuseS ilma palgata aruldase hoolega ja osawusega. Sellepärast ou ka linn/ kirik, kool ja tema endised ja nüüdsed kaswandikud sel pääwal oma tänu ja auustust tema waSta iseäralise elamusega  üles uäitanud ja on foowinud, et tema oma õnnistatud tööd weel kara teha wõiks. Kuuramaalt. Põllusõnumid mis Kuuramaalt tuliwad, oliwad Jaanikuu 16, pääwal ka õige kurwad, nimelt pölluheina,  metSheina ja warase suwiwilja - külmi kohta, mis kewadeste wilu ilmade ja põua läbi kaSwamises takistatud oliwad, kuhu ka weel öökülmad Nelipühi aeal juure t ülimad.  Tähendatud pääwal on pilkemat ja mõjuwat wihma tulnud, millest suwiwilja hilisemale külwile palju abi oodatakse.  ,Rishki Wefluik" ja selle jäcel ka ,Nowoje Wremja" nurisefimad kangest Kuuramaa Ritterkouua wasta, keS neist kroonumõisadest, miS Ritterkouuale antud"  oliwad, talnkohtast talupereuieestele päriseks müünud on. kuna Ritterkonnal mitte õigust ei olla olnud, neist .laenatud" mõisadest midagi ära müüa. Sellepeale was