Sakala 15 Wiliandis. 12 AVriAtuu p-iewal 18««. m. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja Mutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Sillakohtud ja rahukohtud. Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Tartust: Neue Dörptsche Ztg.; uus aurulaew.  Wõru maakonnast: Kirjam. Seltsi koosolek. Pärnumaalt: Mis eest koolmeister lahti tehakse; tulekahju seltsid. Tallinnast: Kuidas  ime wette kukkub; kuidas Tallinna Sõber Eesti rahwa eest kostab; Arusaamata Tallinna Sõbra olek. Rakwerest: Uus Eesti ajaleht „Wabadus".  Saaremaalt: Keeldus ja ähwardus. Baltiskast: Laewa sõidust. Riiast: Wiliandi preilide stisti mõisadest. Lätimaalt: Asutustest.  Peeterburgist: Keiserina terwusest; kuninglikud wõerad; mässaja  vr. Weimar; wale passide tegija, Moskwast: Suur kingitus; kohtu otsus. Astrahanist' Maru. Wderalt maalt. Jtaaliamaalt: Liiwi mõisniku surmast. Konstantinoopolist: Albaanialaste sõa nõu; Türgi walitsuse pahandus. Bulyaariamaalt: Uus parlament. Kreekamaalt:  Uus ministerium. Hiinamaalt: Wene soalaewad.Kauba hinnad. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastuled. Kuulutused. Lisaleht. Edasi. Paapstidest ja Jesuiitidest 111.  Koolmeistrite  edasiharimisest 11. Sillakohtud ja rahukohtud. on kõikidele selle riigi alamatele olgn riik missugune tahes juht ja eesmärk. Keda kohtu ette nõuetakse, peab riigi seaduse põhja peal oma tegude eest wastama. Kui kantseltest ainult head nõuu antakse, siis on kohtu-tuba waljum ja karedam; hingekarjane  on isa, kes noomitab ja kaswatab; kohwmees on riigi jõuu ja waimu kaitsja ja asemik, kes mitte andeks ei anna. Õigust Ladinakeele „Justizia" tähendatakse kujuga) kus naesterahwas ühes käes kaalu ja töises paljast mõeka hoiab. Kaalud ilma mõegata oleksiwad nõrkus, mõek ilma kaaluta oleks wägiwald. Wanal ajal tähendati „ õigust" mõnes kohtades kujus, kellel kinnikaetud silmad oliwad, et sellega tähendada, kuidas ta ainult peaks kuulma. Meie ajal aga üleüldine  usk, et- „õigus" silmad ja kõrwad lahti peab hoidma. Wanaaegsed. Roomlased mõistsiwad kohut turu peal, et igamees näha ja kuulda wõiks, mis „ õigus" on, ja meie ajal on ka awaliku kohut juba Pihkvas. Meie loodame, et ta wiimaks ka Liiwimaale jõuab! Sillakohtud on üleüldse politsei-kohtud. Oma nime on nad sildadest saanud, sest omas suures ametikonnas  on nende kohus ka selle eest muretseda, et mitte üksi sillad, waid ka kõik teed igal ajal aastas head on, ja et werstapostid oma koha peal seisawad, õigeid numbrist näitawad ja seaduslikul kombel wärwitud on. Sillakohtud muretsewad selle eest, et soldatid teekäigul ehk marshi ajal aegsaste küidihobuseid ja korterit saamad,  n. n. e. Kõikidest neist kohustesd rääkida, tarwitab  palju aega. Sellepärast tahan siin üksi ainult Sillakohtude kohtu wõimusest kurja-laste nuhtlemiseks laiemalt jutustada. - Sakala lugejad teadwad, et „rahukohtunikude nuhtluse  seadus" 20. Rowembrist 1864 aastast meie juures juba ammugi pruugitaw on, ehk meil küll rahuWM? mehi ei ole. Selle nuhtluse seadusel on neis kubermangudes,  kus rahukohtud walitsemas on, iseäralised protsessi- ehk selewse-seadused juure antud, mis läbi politsei kõhtude wõimus seal wäga mahendatud on. Seal on siis ka rahukohtumeeste asja seletamised ja otsuse tegemised suurem hulk neist alustab kaebdusega  awalikud. Suures saalis on weiksem jagu rahwast kena aia läbi suuremast lahutatud. Esimeses, weiksemas pooles on rahukohtumees ja kohtukäijad. Johtu laud seisab ühe kõrgendatud põranda peal, kelle taga rahukohtumees üksi mustas frakis ehk aga Wenemoodu  mustas kmes, kuld auukeed kaela ümber, istub ja kõikide kaebajate kaebdusi ja seletusi lahkel kombel pealt kuuleb, neile läbistiku „Teie" üteldes. Aia taga suuremas saali pooles istuwad pinkide peal pealt kuuljad ehk pealtwaatajad. Kes Pihkva kubermangu juhtub Tartust ei ole ta jo mitte kaugel astugu kartmata rahukohtude tuppa, keda ta mitte üksi Pihkva linnas ei leia, waid ka maal, nagu meie maal kihel- kohtuid, ja kuulaku siis ja Maadaku pealt, mis amalik kohus on. Pihkva linnas aga wõib ta määratud ajal ka kohtumõistmist Maakonna kohtus Man nutud meestega (okpM»oS kuulda ja näha. See nimetatud Rahukohtude nuhtluse seadus, mis meie Sillakohtudele juhiks antud on, ehk küll rahukohtud  justiz- wõi õiguse mõistjad kohtud, Sillakohtud aga politsei kohtud on, määrab omas esimeses .punktis rahukohtumeeste wõimust nuhtluse asjades nõnda ära : Nemad wõiwad noomida, rahatrahwi künni 300 rublani, arresti (wangistust ilma peale pandud tööta) künni kolme kuuni, ja' wangihoonet (peale pandud  tööga) künni ühe aastani mõista. Selle juureS on aga tähele panna, et nuhtluse prozess ehk seletus 20. Rowembrist 1864 aastast omas 124. punktis ära määrab: Rahukohtumeeste mõistus on siis wiimane otsus, see on: keegi ei tohi tema wasta ülemas kohtus ehk rahukohtumeeste kogus kaebduft tõsta, kui aga seaduslikud seletamise ehk läbikatsumise moodud tähele on pandud —, kui rahukohtumees noomitust, ehk mitte enam kui wiistõistkümmend  rubla rahatrahwi, ehk kolme päewast arresti ehk kolmekümne rublani kahjutasumist mõistis. Kui aga ka nendes asjades rahukohtumees tarwilisi seletuse- ehk protsessi - seadust mitte tähele ei pannud, siis tohib selle üle igamees Senatisse kaebdusi tõsta, kes kui kassatsioni- ehk tühjaksmõistja-kohus, kui kaebdus Põhjendatud oli, kohtualuse asja töise rahukohtumehe  kätte annab, et seal uus otsus tehakse. Suuremad asjad aga lähemad, kui õiguseotsija rahukohtumehe  otsusega mitte rahul ei ole, rahukohtumeeste  kogu, kui ülema kohtu kätte mõista. Sell kombel on siis uues kohtudes ainult kaks kohtujärge: «4) rahukohtumees ja 2) rahukohtumeeste kogu, kes kaebduft seletawad ja läbi katsuwad, ja nende üle on Senat, kes ilma kaebduse läbikatsumata ainult protsessi seaduse tähelepanemise üle malwab. Meie Sillakohtudes on asi palju lühem! Neil on kõik rahukohtumeeste nuhtluse wõimus ilma selle piirita, mis eesnimetatud seaduse 124 punkt ära määrab. Sillakohus teeb wiimast otsust kõikide nuhtluse Änni^l^e"aaNä'GaWWw ja 50 hoobi mitsadeni! Seda kohtu wõimust põhjendatakse punkt 8?2 peale Riigiseaduse raamatu XV jaus kaelakohtu  protsessis 1857 aastast. Juba 5. Detsembril 1866 aastal sai Senati Ukaasi U 805 läbi üks Kõigekõrgemalt  kinnitatud Riigi - Nõuukogu arwamine 20. Rowembrist sestsamast 1866 aastast wäljaantud, mis läbi Sillakohtud ainult rahatrahwi künni 15 rublani mõista tohiwad, ja kõik suuremad nuhtlused maakonna (Landgericht) kohtu poolt pidiwad mõistetud saama. Aga see Keiserlik Ukaas sai senniks seisma pandud, künni uued kohtud elusse saaksiwad ärkanud olema, ning tema määramisi ei kuulutatud ka kusagil wälja. Nõnda on siis Sillakohus nendele, kes ihunuhtlü- sest peastetud ei oie, kõige tähtsam kohus: temal on suurem wõimus, kui Maakonna kohtul (Landgericht), sest et wiimase kohtu mõistused saawad ikka Ouekobtn (Hofgericht) poolt kinnitatud, Sillakohus aga lõppnse otsust annab. Riigi sisemiste kubermangudes ei mõista sealne maa politsei mitte enam kui 15 rublani trahwi, ebt kui raha puudub, kolmepaewast arresti. Suuremad asjad lähewad kõik rahukohtumeeste mõistmise alla. Kõige suuremad kurjateud aga, nagu wargus, ukse lõhkumised, rööwli töö n. n. e. lähewad, ilma et uad Rahukohtusse puuduwad, Maakonna kohtusse lOkMWiion wannutawd meestega, kes kahe ehk kolme kubermangu  üle walitjeb. 11. ä. Poliitika ringwaatus. Inglismaa uue parlamendi Valitsemine on wiimastl enam maailma tähele panemist enese peale tõmbanud. Iga maa waatas oinast seisukohast  selle walitsemise peale, sest Lord Beaconsfieldi walitsus mõistis igal maal nõnda oma mängu mängida,  et temaga igas kohas palju tegemist oli. Nimelt oli ta Weneriigi kõige suurem Vaenlane, kes selle peale Välja läks, Weneriigi auu ja Võimust Euroopas ja Aasias igapidi maha lõhkuda ja kautada. Et aga nüüd Lord Beaconsfield oma Valitsuse peate selle käest ära peab andma, kus wabameeleliste partei wöitu on saanud, see ei ole ka mitme rahwale mitte meele pärast. Saksariik ja nimelt Austria oleksiwad ennema näinud, et wõit wanameeleliste poole oleks jäänud, Türklasest sugugi rääkida, kelle loows tulewiku sisse nüüd suurelt kadumas on. Sest olgu ka küll, et uus Vabameelne ministeerium Inglismaal mitte kohe äkitse kõik asjad ümber ei wöi muuta ja oma maa kasu pärast järsku töist teed hakata Välises poliitikas käima, siis on ommeti selge, et see wabameeleliste partei mitte Türklaste poolt ei ole, waid maharusutud  rahwaste peastmiseks Türgimaal tööd saab tegema.  Niisama ei saa uus ministeerium ka mitte oma poolitika tee peal seesuguste asjade poolt abi otsima, keda iga Vabameelne inimene põlgab. Saksamaalt tulewad äkitse sõnumed, et würst Bismadk ametist lahti olla palunud,  seda palwet aga Keiser wastu ei olla wõtnud. Bismarkil olla palju waenlasi suurte meeste seas Saksamaal,  kes temale Võimalikult palju takistusi tee peale ette panemad. Aga Bismark teab, kui hädaste teda Saksamaale Larwis läheb, ja kui tema waStalised asjad juba õige kirjuks ajawad, siis palub ta ennast lahti, ning õhk saab jälle puhtamaks tema ümber. Sakslastele  ott Bismark kõige parem ja tähtjam poliitika mees ja nemad auustawad teda nii, et neil sugugi Võimalik ei näita, et Bismark enne surma oma poliitika  ohjad käest ära wõiks anda. Saksariigi uued sõawalmistamise kulud tulewad riigi Valitsuse rehnungi järele ühekordselt 26,613,166 marka ja jäädawalk iga a. 17,160,242 marka enam maksma, kui seiemaale. Ka on nõuuks Võetud, Meklenburgi idapoolse ranna ääres Wismari sadamat sõasadamaks ehitada, kuhu raud soomustor-