1885 l Sakala. AosZOÄeuo 28. Ae«»6p« 1884 r. Trükitud F. Feldt'i juures Viljandis. Kuulutused. ..Mul»" said 1885 mtal ka korralikult igal nädalal wälja tulema. Eesti rahwusline waim on ikka muutmata ka „Sakala" maim ja meie wõime tänawuste lugejate wastu oma kohut täiemine täita lubada, kui see mitmesuguste  takistuste pärast sennini «võimalik oli. Tublimad rahwamehed on meie tööga rahulolles meid alatise kaastööga tuetada lubanud ja arwame seepärast oma otstarbet „Sakala" elus ja rahwa töös hoida, seda kindlamalt pidada, milleks aga ka weel kõiki sugumendi, olgu see lugemise,  olgu nõuu ja ligi töötamisega abiks kutsume. Rahwa heal on püha ja Eesti rahwa heal Ütelgu ka sellel uuel aastal kõwaste „Sakalale", et tema oma tööd edasi piab tegema. Palume tellimisega rutata, et seega täielikul jõuul oma toimenduse kohusid täita wõime. Tellimise kohad on lehe eesotsas nimetatud ja lehe hind on endine 2 rubla 60 kop. ja postiga 3 rubla, mis tellimise juures ära maksa on. Rahakirjade adress: peMnvM vi. n?., ch. Muud kirjad saadetagu „Sakala Toimenduse" adressiga. Sakala Toimuda». Hugo Treffner'i kolmeklassiline kool Tartus. 1. Kooli õpetus (programm). Ettewalmistamise klass. Ettewalmistamise ehk elementaarkla ssis antakse algus õpetust ehk elementarõpetust. Kolm peaklassi jautatakse igaüks alumise ja ülemise jausse. Kolmes peaklassis õpetatakse künni klassika ning reaalgümnaasiumide kolmandama klassini (tertia). 2. Kooli löpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud koolist a) klassika-, d) reaalgümnaasiumide kolmandama klassi astuda, e) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) primaat elementaar-kooliõpetaja  eksami ära teha. Wiimsed primaat elementar-kooliõpetajad —on wäeteenistusest priid. 3. Kooli wastuwötunne. Peale linna elementaar- ning kreiskoolide kaswandikude saamad ka Eesti ja Wene koolide õppijad maalt wastu wõetud ja on see kool meie maakondades esimene, kus maalt tulejad lapsed otsekohe gümnaasiumidele ettewalmistatud saamad, ilma et kaswandikkudel tarwis oleks enne mitu aastat töistes koolides käia wõeräkeelte kätteõppimise pärast. 4. Kooli maksud. Poole aasta õpetamise eest on maksa: ettewalmistamise klassis 25 rubla, alumises klassis 30 rubla, keskmises 35, ülemises 40 rubla. 5. Ülespidamine ning korter. Koolimajas wõiwad kaswandikud ülespidamist leida ja õpiwad ja elawad siin kolme kooliõpetaja  juhatuse ning ülewaatamise all. Kaswandikud, kes koolis ülespidamist leiawad, maksawad  kooli, korteri ning söögi eest kokku 110 rubla poole aasta kohta. Tähelepanemiseks lisan punkt 4. ja 5. kohta juure, et kõik töised sarnased erakoolid, ehk nemad küll linnadest ja seisustest suured summad abirahaks saamad, nõuudwad igas klassis 50 rubla pooleaasta kooli ja 150 rubla pooleaaSta ülespidamise eest, see on kokku 200 rubla pooleaasta kohta, kuna minu koolis selle eest 110 rubla kõigest nõutakse. 6. Kooli seis. Esimesel poolaastal 1884 oli koolis arwu järel 50 koolipoissi. Nendest tegiwad kaks apteekri õpilase eksami, üks astus ülemisest klassist kubermangu gümnaasiumi  kolmandamasse, üks alumisest klassist gümnaasiumi seitSmendamasse klassi, kaks läksiwad Peeterburgi suurema kaupluse kontorisse, kaks läksiwad wanemate abiks oma päriskohtade peale, üks on Audowa maakonnas külakooliõpetaja, üks Tallinnamaal abikooliõpetaja. Kooliõpetajate arm esimesel poolaastal 1884 oli 8. Kubermangu klassika gümnaasiumi kooliõpetajad: Ülem-kooliõpetaja Kollegienrath kanditat W. Specht; gümnaasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer; seminari kooliõpetaja Kollegienrath H. Lange; gümnaasiumi teaduste õpetaja D. Reimers. Koolimajas elasiwad kaswandikkudega kooliõpetajad J. Tülk, J. Jõgewer ja H. Treffner. Turnimise tundi andis härra G. Punga Tartu linna koolide turnimajas. Töisel Poolaastal 1884 oli koolilaste arm 65. Kaswandikud on tulnud järgmistest koolidest: 18 kreiskoolidest, 19 elementaarkoolidest, 3 gümnaasiumist, 4 töistest linnakoolidest, 13 kihelkonnakoolidest, 1 seminarist, töised kodu ja erateel  õpetatud. Kaswandikud on tulnud elukohtade järele järgmistest linnadest ja nende ligidalt: Tartust, Wiljandist, Mõrust, Malgast, Põltsamaalt, Paidest, Rakwerest, Peeterburgi st. Töisel poolaastal öpetasiwad 9 kooliõpetajat. Töisel poolaastal tuli teaduste kooliõpetaja Reimers'i asemelle gümnaasiumi ülem-kooliõpetaja  kanditat Pio-Ulski Wene keeles ja gümnaasiumi ülemkooliõpetaja Landmann tuli Saksakeele  õpetustes juure. Kooliõpetus hakkab 8. Zanuaril 1885. Uusi kaswandikuid wõtab wastu kellu 12 —2 keskpäewal Kroonuaia uulitsas (Botanische D-ts-mbril ISS4. Kooli direktor H. Trefner. HMS" Seega teatan oma anustatud sõpradelle,  et minu trahteris uuest aastast saadik kõik magusad miinad lahtiselt napsi wiist müitud saamad. K. Sokk, Wiljandis. rendi peale anda 20 wakamaad, kus eluhooned peal on. Kaupa teeb kohaomanik J. Kumann 1 Wana-Wõidus. Üks mõisa kontraht ja inwentari leht on Wiljandis ärakadunud. Leidjat palutakse Sokk'i wõerastemajasse leidmise tasumise eest äraanda. , t. Ullttttmp HsMchjx-diiiiiitiiiist selts pöhjnskapital 2,409,000 rbl. peale tagawara wõtab semi seks waSta liikumata ja liikulvat tvara ja kaupasi, kapitalide ja intresside peale suremisel ja elamisel, nõnda kui ka taste kaaswara j. n. e. Lähemat teadust annab Wiljandi linna ja ümberkaudusele M. E. Schoeler. Kuukirja,Hma Maa' kuulutus. Minu abiks Oma Maa toimetuses on endine Tartu tudent Maximilian Pödder heitnud, kes mitme raamatu kirjutuse läbi ja Eesti Kirjameese Seltsi ,, wiimati „Bob Ellerhein" temast ilmus ja „ Eesti Postimehes" awaldatud juttude ja opetUkude kirjutuste läbi Eesti rahwalle tuttaw on. Juba 1884 Detsembrikuu algul on tema Tartusse tulnud ja saab minu asemik „Oma Maa" kirjutuses olema minu äraolemise ajal. Mma ise saadan ikka ka „Oma Maale" kirjutusi ja ka „Oma Maa" senniaegsed ja uued kaastöölned. Nõnda saab minu kuukiri käesolewal aastal mitmesugune sisu poolest meel täielikumaks, kui tema mullu aastal oli. Kuukirja „Oma Maa" tellimise hind tänawu aasta kohta on: Aastal Tartus 3 rubla, postikaudu 4 rubla; poolel aastal Tartus 1 rubla 50 kop., postikaudu 2 rubla; wecrand aastal postikaudu 1 rubla, Tartus 4 kuu eest 1 rubla. Tellimiseraha palun kõiki raamatukauplusi ja neid sõbralisi mehi, kes töiste lehtede peale tellimisi wastu wõtawad, lahkeste minu kätke toimetuseks wastu wötta. Nimelt palun kõiki „Oma Maa" seniaegseid lugejaid, „Oma Maa" wäljalautamise, tuttawaks tegemise ja tellimise eest lahkeste hoolt kanda. „Oma Maa" lugejatel on see seda kasulikum, mida rohkem „Oma Maal" tellijaid, sest siis ilmub see kuukiri suuremalt ja sisukamalt. Kui igaüks  „Oma Maa" seniaegne tellija läbistiku ühe uue tellija muretseb, siis saab tuhat tellijat ja siis wöib „Oma Maa" kaunis suurelt ilmuda ja tema wäljaandja mureta ja tänuline olla. Dr. M. Weske, „Oma Maa" wäljaandja ja toimetaja. üsfirohtu, haawleid, pistonge, püssa, rewolwrid ja patronisid müin nüid uues kiwipoes minu õuuewärawa kõrwal » L>. Wahrhusen Mljandis. Ajaleht Olewik on oma täielise tööplaani 1885. aasta kohta awaldanud ja rahwa sekka saatnud. See tööplaan  annab peale saja tähtsa isamaalise ehk teaduslise töö nimepidi üles, mis Olewik 1885 toob. Palume seda tööplaani enne ajalehtede tellimist sõbralikult lugeda. See tööplaan on Olewiku trükikojast ilma hinnata saada. Kes soowib, sellele saadetakse ta postiga kodu kätte. Olewiku lugija saab igas kuus kakö Lisa hinnata kaasa. Lisa on raamatu wiisil trükitud. Suurem kui Schnakenburgi kaks Isamaa kalendrid 1885 ühtekokku. Ka noodid sega- ja meestekooridele.  Kaks Eesti komponisti kaastöölisteks. Iga tellija saab „Olcwiku tasku tähtraamatu  1885" ligi, mida rahapungas wöib hoida. Kahe wärwiga trükk köwa kirjutuspaberi peal. Tähtraamat on juba malmis ja Olemiku trükikojast saada. Nääri päewal loositakse Olemiku tellijatele kolm wöitu, kolm suurt seinapilti wälja: 1) vr. Kreutzwald'! maalitud ölipilt kuldraamiga, 2) „Linda" üle-elusuurune kriidipilt Weitzenbergi marmorikujust, 3) „Uhke lõwi" maalitud ölipilt kuldraamiga. Kes pärast Nääripäewa Olewikku telliwad, ei wõi neid piltisid wõita. Olewik on praegu kõige suurem Eesti leht ja maksab postiga aastas Ä rbl., pooles aastas I rubla 75 kop. Auupaklikult Olewiku tallitus. suhkru (tohu) nähku - MU" ostab "WU H. Wahrhusen Wiljandis. Wem >« wAjmaa s««>» ! . z esimest sorti raswa-heerinaaid ! müiwad kõige odawama hindadega j Woström A Ks. ! Äostilapsi ! wõetakse wastu Elementar-koolimajas kingsepameistri  Madisson i juures. ' postkontoriTpoolt teatatakse seega, et wanad postmargid ja ka wanad postkaardid meel kuuni l. Juulini 1885 edasi kestawad. 2. lanuarist 1885 peale saawad need minu paest ülejäenud osalt uues püsflrohu-pocs, kui ka aidast mu Suue pealt wäljamüidud K- KDieicrnöis.