Vice-K-millga kuulutus ära põletatud sai. Nende keSkis on kolm Parlameuti-liiget ja Dublini Lord Mayori sekretär.  Londonis ou kõik kokkukogumised uulitsatel, Lord- Mayori pidupääwal, mis Wiinakuu 28. pääwal peetud sai, Politsei poolest ära keelatud. Öösel wasta Wiinakuu  27. pääwa tungis üks salk Dublini ligidal ühe rentija majasse, kes nende needuse all seisis, kiskus teda -voodist wälja ja tappis teda tema perekonna silma ees ära. Seesuguste Isamaalaste" eest kostab Gladstone. Graf Kalnoky kõue Uugrumaa nõuukogu ees, leiab Inglismaa lehtedes suurt kiitust. Rooma linna on juba suured pilgerite-rongid PaapStipreestri-jubiläumikS  tulnud, mis wist uuel aastal, uue aea-aru järel, peetud saab. Amerikast saada umbes 400 pilgerit oodatud. Paapst on kõige pilgeritele ja neile, kes neid oma palwetega saadawad, oma jõuga tuetawad ja ettekirjutatud palwe-kombeid täidawad, üheks aastaks täielist pattude andeksandmist kuulutanud. Selle priitahtliku  sõea-väe -vasta, keda Massauahsse saadetakse, on halwa rahwa salgud Wiinakuu 21. pääwal Roomas hirmust  kära teinud. Kokkujooksenud hulgad saiwad sõeawäe  abiga laiali pillutatud, kus juures mõlemil poolel -verd jooksis. Amerikgst tulewad -veidrad sõnumid nende Anarchistlaste  asjus, kes hirmsate kurjategude pärast Chicagos, surmanuhtluse alla mõistetud on. Wiinakuu 29. pääwal pidiwad kolm neist üles poodud saama; neist aga, kellele JKtnois'e Kubernör nende elu kinkinud oli, on kolm Kubernörile  kirjutanud ja armu tagasi tõukanud, kui metsaline" (,Ordnttngs-Bestie", üks uus sõna, mida kuulus  „wabalane" Most loonud on) neid mitte täitsa lahti ei lase. Vangikoda seisab kauge wahi all. Uhe wangi kamris on aealehtede all kuus dynamiti-bombi leitud. Zllinois'e Kubernõrile on postiga üks karp saadetud, mis -vist üks nendauimetatud oli ja ainult selle pärast lahti ei läinud, et seal midagi rikutud oli. Amerikast, weel rohem aga Prantsusmaalt, on nende kurjategijate  eest hulga kaupa palwekirjast Amerika -valitsusele saadetud. Kentsakad nähtused ilmuwad meie päiwil. Ühelt poolelt palutakse tungiwalt ,-vadaduse" ja Inimliku  õsawõtmise" nimel kurjategijate eest, kelle tegude läbi palju ilmasüüta -verd -valatud, palju -vara häwitatud ja palju pisaraid jooksnud on, teiselt poolelt päritatakse walju nuhtlust hingekarjatsetele, kes oma karja lagunemist mitte heaks ei kiida ehk -vahest koguni ise laiali pillutamist korda saata ei aita. Ja need palujad ja need pärijad kipuwad ennast pwennastama", maailma „-vabastamiseks", p-valgustamiseks" ja õnnistuseks"!! Meie, kes meie Ris tiusu-õpetuse ja Wene riigi põhjusseaduse all sündinud, Üles kaswanud, elanud ja -vanaks saanud oleme, ei suuda sellest tuuseldamisest aru saada. Omalt maalt. Tallinnast. Tallinnas suri Wiinakuu 24. pääwa! Geheimerath Wilhelm von Kohebue pärast pitkemat  haigust ära. Tema oli kuulsa Saksa kirjamehe August von Kotzebue poeg ja oli aastal 1813 Tallinnas sündinud. Pärast kooli-aega astuS tema diplomatika-ametis  riigi teenistusesse, sealt aga pea jälle wälja ja -valitses  oma proua mõisasi Moldau maal. Aastal 1857 läks tema teenistusesse tagasi ja oli kunui 1879 üksteise järel Wene Saadik Karlsruhes, Dresdenis ja Bernis. Siis wõttis tema ennast jäädawalt teenistusest lahti, elas esiteks Dresdenis, ostis aastal 1882 Oru mõisa Kose kihelkondas ja elas aeguti seal, aeguti Tallinnas. Wilhelm  von Kohebue oli ka waimu-rikas kirjamees ja tema sulest ott mõnda, muist sala-nime, muist tema enese nime all ilmunud. Üks elu, täis andeid ja armastust kirjanduse ja knnstt wasta, on sellega siin maailmas otsale jõudnud. Wenemaa põllutööle, iseäranis aga Balttmaa põllutööle kipub üks löök peale tulema, millest keegi ette arwata ei wvi, knida meie põllutöö eluga selle alt peased. Kuna siinpool wõeramaa wabriku töödele Wene wabrikute heaks tolli peale pannakse, mis sealiste -vabrikutele rasket kahju teemad, -vastatakse sealtpoolt wilja- ja loomatollidega,  mis meie põllutööd maha rusuma kipub, sest need tollid on täniste kohta umbes kahekordsed, odrade pealt koguni umbes kolmekordsed. Plaanitud olla meie maa aru järel puuda ruki ja nisu pealt 54 kopikat, odra ja kaera puuda pealt 27 kopikat, jahu ja tangu puuda pealt 1 rubla 8 kopikat. Riia turul maksetakse nüüd uisu puuda eest 106 kuuni 110 kopikat, Königsbergi turu! 107 kuuni 112 kopikat. Sellest hinnast neelaks siis toll umbes poole ära, mis muud ei tähendaks, kui et Saksamaa  turu meie wilja eest lukku pandud oleks. Niisamati saada ka raSwa, hobuste ja sigade tollid kõrgendatud. Saksamaa põllumeeste nõuukogus ou need tollid juba määratud, mis otsust Niigipääw nende üle tegema saab, see on weel teadmata. Mia Zeitungi" sõnumite järel olla stõseweetud wõeramaa kaupade peale järgmised tollid plaanitud, mitte aga -veel otSpäriselt kinnitatud : 1) WärSke ja kuiwatatnd  aeawilja puuda peale, ilma kartohwliteta, 15 kopikal; 2) kalli kiwibe, perlete, granatide ja korallide naela peale 24 rubla; 3) Korkpuu puuda peale 25 kopikat; 4) Puuwilla  puuda peale maad kaudu 1 rubla, merd kaudu 75 kopikat; 5) Põllutöö mashinate ja riistade puuda peale 70 kopikat; 6) Lõune-wiljade puuda peale 70 kopikat; 7) Heeringite ja teiste soolatud, suitsetatud ehk kuiwatatud  kalade puuda- peale 25 kopikat; 8) Kossi, übades ehk põletud ja jahwatud ja kõik mida koffi asemel tarwitatakse, puuda peale 3 rubla 25 kopikat; 9) Kõiksugusete puu-villa  lõngade puuda peale 7 rubla; 10) Puusepa ja treiali tööde puuda peale 70 kopikat; 11) Kõiksuguste jämedamate linaste ja juute riidete puuda peale 60 kopikat  ; 12) Siidi ja poolstidi riide, rätikute, paelade, nööpide,  sukkade j. n. e. tänise tolli juure 25 künni 40 protsenti; 13) Niisama palju -villaste ja poolwillaste riidete. rätikute j. n. e>, ja trükitud ehk wärwitud puuwillase  riide tolli juure; 14) Antigras, tüll ja musselin gardinateks, naela peale 1 rubla; 15) Tüll naesterahwa riieteks, naela peale 3 rubla; 16) Spitsid, puuwillased, linased, kanepised ja -villased, kui käega tehtud naela peale 7 rubla, kui maschinatega tehtud naela peale 3 rubla. 17) Siidi spitsid iga sugust naela peale 7 rubla; 18) Pipra, ingweri ja teiste seesuguste gewürzide puuda peale 3 rubla; 19) Nendauimetatud lühikesed kaubad, nagu laua-riistad, nuad, kammid j. n. e., naela peale 5 kopikat;  20) Klaas- ja metall-perled, 25 protsenti hinnast; 21) Laste mänguasjad, naela peale 55 kopikat.  Muidugi  on kõik need tollid kuldrublade ja kopikate järel arwatud.  Uued ja kõrgendatud tollid algawad Näärikuu 1. pääwal 1888. Greeka-õigeusu rutulisemaks wäljalautamiseks Wene riigi läänepoolistes maakondades on Lulewaks aastaks  selle usutunnistuse kirikute ehitamiseks 450,000 rubla ja preestrite majade ehitamiseks 100.000 määratud, kuna selleks kokku sel aastal 270,000 rubla anti. pPeterburgskija Wedomosti" sõnumite järel ei saada tulewal aastal Baltimaa kohatised asutused (kohtud, koolid) mitte enam kroonu kassast abiraha, waid kõik kulud pidada maa maksudest kantud saama. See sõnum on nii segane, et wist „Pet. Wed." toimetajad üksi sellest aru saawad. Rahwaharidufe-Miuisteriumis plaanitakse uut põhjusseadust  Meremeeste-koolide kohta. Selle uue seaduse plaan on ka Riia ja Tallinna Börfi-komiteedele ja Baltimaa Meremeeste-koolide õpetajatele ette pandud, et nced oma mõtteid selle üle wälja rääkida wöiksiwad. Baltimaa Meremeeste-koolide kohta on ka fiin jälle keelede-küsimine  tähtjas. Endine seadus ei määra kooliega  eksami-keele üle ühtigi; uus pärib mõlemaks Venekeelt.  Mõlemad Börst-komiteed, niisamati ka Baltiski, Hainaschi, Augernt, Windawi, Liibawi ja Polangeni Meremeeste-koolide õpetajad, on ühel meelel arwauud, et Wene keele pärimine Baltimaa Meremeeste-koolides wähem ei tähendaks, kui nende koolide häwitamist. Meremeeste, koolides käia suuremalt osalt waese ranna-rahwa lapsed, kelle käest peale Jngliskeele, mida laewa-juhatajad mõistma piawad, mitte ka Wenekeelt pärida ei wõi. Wenekeelt ei osata ka mitmed Wene Konsulid wõeral maal, aga Jngliskeeli  saada laewa-kontraktid kõikeis sadamates tehtud, ka Kroustadtis ja Peterburgis. Wenekeel olla kooli-keeleks Meremeeste-koolides ja eksamtckeeleks Wenelastele ja neile Sakslastele, Lätlastele ja Eestlastele hea, kes lapsest saadik  seda keelt rääkinud on, teised kõik aga, s. o. palju suurem osa waesema ranna-rahwa lastest, oleks sellega Meremeeste-koolidest wälja heidetud. Kui palju sellest wägewas paikas hoolitakse, seda saab aeg õpetama. vWalilsuse Teadaandja" kuulutab Raha-Ministri ringkirja, mis järel aktsifl-aluste asjade wabrikn-peremeestele  ja kauplejatele antud patentid, tunnistused ja billetid ainult nende eneste kohta maksawad, mitte aga nende pärijate kohta. Sureb see, kelle nime peal need patentid, tunnistused ja billetid antud on, siis piawad tema pärijad  omale kohe uusi ostma, kui -vabrikus tööd teha ehk kaupluses kaubelda tahawad. Aktsisi ametnikud on köwa käsku saanud selle üle walwata, et fee seadus täidetud saab. Kuna tänine seesugused patentid j. n. e. wabrikute ja kaupluste kohta maksiwad, piawad need edaspidi ainult seesuguste asutuste peremeeste kohta maksma. Pärast peremehe surma ei matsa need paberid enam mitte. Wiinakuu 25. pääwal, kui Lutheruse õige usu üleswõtmise pääwal, pühitses Dr. Martin Lutheri -vaestelaste maja Tartu maantee ääres oma aastapääwa,  mis sel aastal seda tähtsam oli, kui selle asutuse 70. aastapääw ja ühes ka 1. aastapääw liuna -valitsuse all. Jumala-teenistus sai Lutheruse -võidulauluga ,Meil tuleb abi Jumalast" („Ein feste Burg ist unser Gott") algalud ja siis pidas Olewiste kirikuõpetaja Hahn pitkemat  kõnet sellest asutusest, mis asutajate eneste jõu ja nõuu peale ehitatud on, mitte linna asutuSte sekka ei wõi arwatud saada, aga sellest aeast saadik, zkui liuua walit- suse alla pandud sai, siiski asutajate meeles edasi peetud ja tallitalud saab. Pärast -vaestelaste laulu luges linna nõuukogu liige Raeherra, Grünberg, aasta aruannet ette, millest näha on, et selles waestelaste majas sel aastal 27 poeglast ja 20 tütarlast ülespidamist, riideid ja waimlikku  kaswatamist saanud on ja 2 -vaestlast era poolelt üles peetud saiwad. Wälja oli 5841 rubla 64 kopikat antud, mis 96 rubla 45 kopikat iga lapse kohta wälja teeb. Kulud wõistwad asutuse heategijate kingitustest ja kapitali intressist kantud saada, nenda et tarwis ei olnud kapitali külge puudutada, ilma et lastel mingisugust puudust oleks olnud. Lauluga ja hoia" sai püha lõpetatud.  millest mitmed asutuse sõbrad osa oliwad -võtnud. Järsku ja ootamata on Saksamaalt üks kohkutaw sõnum Wene paberraha kohta tulnud. Kui -vilets Wene paberraha jä hindpaderite kurs Berliin börsil -viimastel aaStatet on olnud, seda teame. Nüüd oli asi natuke paranema  hakkanud, 100 rubla eest makseti künni 181 marka, pärast Saksa-Austria-Jtalia ühenduse kinnitamist kostsiwad rahu-wiled läbi Europa ja wiimaste pääwade sees oodati meie Keisrit Berlini, mis muidugi rahu-lootust weel kinnitas  ja millest arwata wõis, et Wene paberite hind tõusma saaks. Wiinakuu 29. pääwal langes aga 100 rubla hind järsku 177°/, marka peale. See järsk alanemine  on sellest tulnud, et Saksamaa Riigibankile ära on keelatud, Wene hindpaberite peale laenu anda. Selleks  olla Würst Bismark ise käsku annud ja seda nõuu ei arwata mitte ilma üleüldise politika tähenduseta olema, pealegi ühel aeal, kus Wene Keisrit Berlini oodetakse. Berlini lehed kirjutastwad, seda nõuu olla sellepärast -võetud,  et Wene Riigibonk kõige abibankidele käsku olla annud,  mitte weksleid wälja maksa, mis Saksa keeles kirjutatud  on, mis aga Wene pealinna lehtedest tühjaks jutuks tunnistatud saab. Suurem õigus on ehk nendel sõnumitel,  mis ütlewad, et uued ja kõrgendatud tollid, mis Wenemaa  poolt Saksamaa wabriku-tööde peale pandud, sealistes  mõjuwates ringkondades palju pahandust on teinud. Pahandust wõiwad ka kurwad juhtumised Wene-Saksa piirel teha. Kuida juba hiljuti kirjutasime, sai üks Saksamaa  talumees, keS oma lehma Wene piirelt tagasi ajama läinud, Wene piirwahist maha lastud. Pärast seda olnud Wene piirwahid tüki maad Saksamaa sisse tunginud ja ühest majast kaupa ära -võtnud, millest arwastwad, et seda salaja üle piire wedada taheti. Weel rohkem pahandust teewad aga Prantsusmaa lehtede hõiskamised nende paha juhtumiste üle. Kui tooreks need ärritamised Prantslaste poolelt  juba läinud on, seda on järgmises tükikesest näha. Saksamaa  piirewaht Kaufmann laskis hiljuti ühest Prantslaste jahi-rongist, kes otse ärritates Saksamaa piire peale ehk koguni üle piire tulnud oli, ühe talu-sulase maha. Selle üle tõsteti suurt kära ja Saksamaa walitsus saatis maha lastud mehe omaksetele 50,000 marka kahjustamiseks, enne weel, kui selgeks oli tehtud, kas tema surm mitte tema enese ja tema seltfilasle süü ei olnud. Kurwast juhtumisest Wene-Saksa piirel ei ole mingisugust kära tehtud  ja seda asja seletatakse wist rahuliselt walitsuste -vahel.  Nüüd kirjutab Parist lehi /PayS": ,Kui üks Prantslane  surmatud saab. nagu Roan-sur-Plaine juures, siis läheb kõik Europa kihisema. Uks Prantslane on inimene. Kui üks Wene piir-ametnik ühe Preusslase surmab, fits ei panda seda tähele. Siis ei ole muud, kui et üks koer wähem on ja sellest minnakse osawõtmata mööda." Riigiwalitsuste nõuuwõtmiste kohta küll seesugused inetumad  toorused palju ei mõju, kui aga paha õhu kogust mitte wägewa käega ei lahutada, fiis wõiwad ennast neist ikka -viimaks kõue-pilwed kokku keerutada, mis wälku ja rahet laastates üle maade ja rahwaste puistawad. Awalikust healest -võib üks wägi sigida, mida -viimaks ka kõik rahu-armastajad walitsused enam taitsitada ei suuda. Koleda kurjateu üle Jälgtmäe -valdas, millest wiimasel nädalil kirjutasime, -võime oma lugejatele  kuulutada, et kolm röö-vlid Jälgimäe rööwiteult, 24aastane soldat Wassili M., 16aastane Aleksander P. Wihterpalust ja 18aastane Hans E. Orgitalt Tallinnas kinni wõetud on. Wasfili M. ja Hans E. on tuntud pahategijad. Wiinakuu 24. pääwal leiti lahtilastud soldat Hans Silmann 2. alewijäus aidas maja Nr. 214 taga, ühe puu külges üles poodud. - Öösel wasta Wiinakuu 24. pääwa on Bladti hotelli  kegel-teelt lahtimurdmise abil üks seinakell, 15 rubla -väärt, ära waraskatud. Kahtlus langes Albert L. peale, kes seal teenistuses on, tema asjad saiwad läbi otsitud ja sai mõnda leitud, mis sealt ehk teistest kohtadest warastatud on. Seina-kella wargustsalgas tema, saiaga kinni pandud. Pahategudest on Tallinnas wiimasel nädalil  üles antud: ,Selle kuu 17. pääwa õhtal kargasiwad kaks kaabakast Narwa maanteel majaperemehe K. peale ja kistust ivad tema käfi-tasku tema käest ära. Noor ja tugew mees jõudis rööwleid, kellele weel kolmas appi tuli, tagasi tõrjuda, enne kui nemad tema raha kätte saiwad. Käsi-taSku oliwad nemad ära wiSkanud, sest seal oli ai-