Tallinna Sõber Kk 15. WUeS aaStaläll. Tallinnas, li. Inri-kun pääwal 1883. Meüldve aealtht Cestirnhivlllt «aal ja li«nlti>ts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor»'i päriate trllkimajas: 2 rubla, 40 kop. pool-aaStaS 4 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: saeta» 2 rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused matsawad iga rea ehk selle aseme pealt S Kop. Tellimised wöetakse wasta l HalNuuas: Lindfors'i pärlale trükimajas. Seteröurgis: J. S. Seekandt, o»ausporus H 54. Jartus: ZS. Just. Mkweres: -L. Waltly. Sawes. A. Seidelõerg. Kapsalus: H. KostSerg. —-Mulas: J. ZZüttuer'i poodis. Wiljandis- H. Z. Karsw'iraamatupood. Kuuresaares: Hh.-Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad kSiwad Baltiski (Baltischport ZZaMSoiM.llopri..) ReaiStert wastus vrana N. Johanson-Päruale. Omalt maalt! Tallinnast: KurwoSttlS Keisrikojas Kohtu otsus. - Wenekreli ..Pcterb. Zig." tarkus. - Kõrgest auust. Kroonimise kingitus. - e»i»asaadlkute kogust Landltua kohtu otsus. - „RahwuslMud" lehed. Baltiskist.- Lacwasöidnd. Wijandi maa- konnast: Pidu ..Wirulase" kentsakad sõnumid. Riiast.- Nõuukogust. Düna jõgi lahti Tartust: Emajõgi lahti. Kuuramaalt: Rahulik elu. - Peterburgst- Matused. Kroonimisest. Krimmi sada-aaStane pidu.  Wenrmaa  jõed lahti Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Ameerikast. Wastus praua N. Johanson-Pärnale. (Lopetus.) Mitte tema, .praua" Zohanson-Pärna ei olla ütelnud, et GeStt rahwa hariduseks Lutheruse kirikut tarwis ei läheks;  seda olla .herra" Zohanson-Pärna teinud. Kentsakas ! KaS peaks see ka tõsi olema? Ja kes o„ fiis se. .herra" Zohanson-Pärna? KaS on üht selle nimelist .herra!" üleüldse siin patuses ilmas, ja kui teda on, kaS ei ole tema siis ehk wahest selle .praua" enese .herra" ? Näuilkult ei tunne meie seda kuulsat prauat, ja tema koduelust ja perekondlikust elust et tea meie pea ühtigi. Pärast meie esimese kirja ilmumist kirjutati meile selle üle küll midagi, aga seda ei tahaks meie õiete uSkuda, ja sellega ei ole meil ka tegemist. Sellega aga, mis praua Zohanson-Pärna awalikult kõnelenud ja kirjutanud on, sellega on meil tegemist, sest see puudub maa ja rahwa külge. Za ka selle jätkatud nimega peame meie nli palju tegemist tegema, kui selleks arutamiseks kulub, keS see .herra" Zohanson-Pärna ou, kui teda ou. Kui tütarlaste näputöö kool Tallinnas algas, siis nimetati  selle kooli juhatajat .praua Pärna" ehk koguni .Pehrna". Tema olla lesk ja olla Karl Robert Jakobsoni  õde, rääkis rahwas. Temä suguwere wõi rahwuse üle ei wõiuud keegi kahtlane olla, kes sellega tegemist teha tahtis. Selle järel ei päritud aga wift mitte palju, sest suguwere kurnamine ei ole jo meie kodumaal, enne Noor- Eestlaste ehk KeskpaiklaSte wihawaenu joouiltst wõi jonuilist  kära, koguni mitte pruugitaw olnud. Siin on küll seisuslikku wahet tuntud ja tehtud, uagu igas teiseS MonarhiriikiS  ka, ja siin on wahet hariduse järje järel tuntud  ja tehtud, nagu kõikis haritud maailmas, aga wahet suguwere järel, ei ole siin tuntud ega tehtud. MiS need mehed ja lehed .Eestlaste" põlgamisest lorisewad, kes oma tNese kodumaad ja seda pinda tentawad, kust nemad kõiki seda teadust ja haridust noppistwad. miS neil on. nagu pahad linnud, keS oma enese pesa roojaStawad, see on wale. Seda ei tee nemad ka omast peast ja südamest, waid seda teemad nemad wälisel palgal, ja sellega ei taheta  ka koguni mitte Eestlast kinnitada ja kosutada, waid sellega tahetakse Poluwernikuid kaswatada. Pöörame räägitama  aSja juure tagasi. Järsku muutis ennast kooli juhataja praua .Johanson- Pärnaks". Rahwas rääkis, tema olla teist korda mehele läinud ja olla oma endist nime oma uue mehe uime otsa jätkanud, et tema kool mana tuntud nime ehk .firma" alla jääda woiks. Seda teemad muidu näitemängu ehk theatre neiud ka, kui nemad oma neinnime all nii kuulsaks saiwad, et rahwas nende palja nime peale theatresse jookseb  ja oma raha senna kannab. Nemad on oma nimega enne kuld kalu õngitsenud ja tahawad ka pärast oma mehele  minemist seda nime söödaks tarwitada. Meie arwafime MS ka, et .praua" Zohanson-Pärna" oma nime niisamati tema mana ja uue mehe nimedest kokku sõlmitud oleks. Kust aga ükS .herra" Zohanson-Pärna siginud oleks ja et tema siginud oleks, sellest ei teadnud ega aimanud keegi midagi. Meeöterahwa sugust, näitemängijad ja teised kunstnikud ei ole tänine weel mitte oma .kunstnikana" nime oma enese niine külge sõlminud, ehk koguni oma .kunstnikana" jätkatud nime omaks wõtnud. Kui siis .EM Postimehe" Nr. v sees seisis, et .Zohanson-Pärna" meie maakiriku tuntud tegewuse, hoolekandmise  ja mõjnduse wasta tõrelenud ja sellega aealou teadusele waSta nägu löönud oli, fiiS ei wõiuud teegi tundmata .herra" Zohanson-Pärna peale mõtelda, waid igaüks pidi tuntud .prauat" törelejakS pidama. Wast pärast, kui meie esimene kiri juba trükkis oli, wast siis lugesime meie .Eesti Postimehes", et ka üks sellenimeline .herra" olla°, ja et tema seda kiustejuttu rääkinud olla. Saksakeeli .Tallinna Zeitung" oli ka seda .Eesti Postimehe" tähendust suusalt ülespannud, kui see leht meie kirja järeldas. Aga mis uskmata maailmaga teha? Suurem hulk ei taha seda .õiendust" täitsa usaldada.  Za teised ütlewad: .MiS suuremat jvahet seal siis on? On üht sellenimelist .herrat", ja on see .herra" seda kiustejuttu rääkinud, ja on see .herra" selle.praua" enese .herra" fiiS elab jo see kiuStewaim meie maakiriku wasta, nende katuse all. Selle katuse alla ja selle kiustewaimu  kätte õrni tütarlapsi saata, on aga ühetasa kardetaw,  olgu .herra" wõi olgu .praua" selle kiuStewaimu tüuntk wõi astja!" Wõi kaS on see .herra" Johanson- Pärna wahest toguni üks wöeras, kellel .praua" Johanfon-Pärnaga  ega tema kooliga tegemist ei ole? Meie palume seda asja paremini seletada. Ustatawat õiendust wõtame meie hea meelega wasta. .Tema kool teha seadusliku lubakirja järel tööd, ei olla iialgi üle lubarud piire läinud, ja tema saada laimajate  wasla seaduslikku kaitsust nõudma", ütleb meie .rahwapraua".  Tehku tema seda! Kohtuga ähwardawad ka teised käratsejad, kes muidu ikka seadust ja kohtuid lõhkuda ja rahwa silma ees halwakS teha püüawad. Ja m'tmed kahewääriltsed  mehed, nagu kuulus .Rakupilli" lihunik, kes nüüd wangis istnb. ja mitmed .Seltstd", kes salalipu all sõidawad, rahwa rahaga, rahwa auuga ja rahwa eluõnnega kurjal ja kergemeelifel kombel tallitawad, kõik need on juba kord-korralt ja aeg-aealt kiitlenud, et nemad meid .kohtu alla" anuud olla, kui meie nende tembutamise külge puudutasime.  Tehku nemad kord seda. Muidu tuletawad nemad üht Wana-Eestlaste sõna .löömisest" ja .ähwardamisest"  meele, ja tõeste mitte nende enese suuremaks anuks ja kiituseks I Just selle kooli wasta ei ole meie aga rohkem kirjutanud  kui seda, et meie sellest rahwa tütretele suuremat  kasu loota ja oodata ei wõi. Iseenesest wõib see kool jo õige hea olla, nendele kellel seda tarwis on. Kellel himu ja raha on, oma tütretele .10 künni 13 knnsttööd" õpetada lasta, nende tütred wõiwad jo seües koolis omaks edaspidiseks eluks õige., kaunist aeawiidet õppida.  Aga rahwas ütleb: .Üheksa ametit, kümnes nälg" —ja seal õpetakse koguni 10 künni 13 ametit, .peale õmbluse"! Meie kardame, et rahwa tütred seal rohkem igapäiwistest kodutöödest wõerutatud saawad ja .sammelkinga" kandjateks harjutatud saawad, kui.õmbluse mamselite" juures, keda .rahwapraua" laimab, kelle wasta .rahwapraua" sõdib. Meie oleme selle waimu wasta kirjutanud, mis kooli juhataja enese kõnede ja kirjade järel selles koolis walilseb,  mis meie aru järel ühegi .haritud" naesterahwa kohaline ei ole, mis aga kõige wähem rahwatütrete kohaline  on, miS rahwatütreid, keS teab kelleks kaswatada wõib, mitte aga .Eestirahwa tulemit» perenaeõtekS". Kui kooli juhataja, koolilaste ametlik eeskuju. meeSte .Seltsides" kõnest pidamas käib, miS Eesti naesterahwa  häbeliku eluwiisiga kokku et mahu; kui tema Eesti .neidusi" ja .noorikuid" ühte .Seltsi" kokku keerutada püüab, kus mitte pehmet eluwlifi, puhast neiumeelt, heldust ja elukenadust taga ei nöuuta, waid meeletumat .uuemee- lift" polititat, waenu ja wõitlemist kristliku ja seadusliku elukorra wasta; kui see .praua" ehk tema .herra" ilma ühegi aSjata ja ärritamata, ilma kutsumata, tühja kiustejuttu  meie maakiriku wasta rääkima läheb, siis ei wõi rahwa paremad sõbrad rahwale muud nõuu anda, kui et rahwas oma tütreid sellest läkastawast, kõiki neiupuhtust häwitawast õhust hoolega eemal hoiaks I Et Saksakeeli.Tallinna Zeitung" enne selle kooli eest kostnud  on, see on tõsi. Et aga keegi oma meelt selle kooli wasta, kooli juhataja sugmvere wõi rahwuse pärast muutnud oleks, see on wale. Ja see on weel rohkem kui wale. See on jälle üks tükike sellest kurjawaimu kawalusest, millega tigedad erakondlased .rahwuslikku" wihawaenu sigitada, ärritada ja suureks kaswatada tahawad. Seda wihawaenu wõib küll erakondlaste! tarwis olla, sest sellest nemad elawad, sellega nemad oma wiletsat elu edasi ajawad.  Aga rahwal ei ole wihawaenu tarwis; rahwal on rahu tar-ois. Rahwas elab ja kosub üksi rahu õhkus. Et praua Natalie Pehrna, Pärna ehk Zohanson-Pärna oma sugmvere poolest ehk oma lihase rahwuse poolest niisamati Eestlane on. nagu tema wend Eestlane oli, seda teadis igaüks juba hakatusest saadik, kes üleüldse suguwere järel päris, mis meie kodumaal tänine koguni mitte pruugitaw  ei olnud, nagu meie juba ülemal tähendasime. Koguni teine asi on aga nende mõlemate waimulise rahwusega. Oma südame ja oma waimu poolest ei ole nendest üks ega teine iialgi Eestlane olnud. Za tõik teised uutmoodi rahwuslased kõik Noor-Eeftlased on ka just niisama wähe Eestlased, nagu need mehed Wenelased on, kelle pilli järel nemad kargawad. Oma südame ja oma waimu poolest, oma waimulise rahwuse Poolest on nemad kõik Prantslased. Ärrilaw, lahutaw ja lõhkuw rahwuse waim on Prantslaste kallts leidus ja on nendest teiste rahwaste ja rahwakeste külge hakkanud, nagu kuri tõbi. Ristiusu ja kiriku põlgamine, seisusliku elukorra lõhkumine; häälede paljuse wöimus ja wägiwald wähema aga mõistlikuma hulga üle, need on ka PrantSlaSte  kallid leidused, ja need on ka meie rahwuslaste lipukirjad.  Ja see toores põiguste suurendamise" pärimine, mida meie .rahwapraua" Eesti .neidudele" ja .noorikutele"  õpetab, mis kõiki pehmet südame haridust lämmatab, fee ei ole tõeste ka mitte meie oma naesterahwa lahkes südames tärkanud, see on ka Prantslaste kallikest? kaswandik.  Aga waadake ette, .rahwamehed" ja.rahwanaesed"  Z Need nõuudmised, pärimised ja ärritamised ou niisama wähe ühe, seisusliku elukorra peale põhjustatud Keisririigi kohatised, kui need Ristiusu kohalised on. Za seda on kõrgemates ringkondades ka juba ära tuntud, ja selle peale on ka juba wastust antud. Za seaduse rõhuw käsi wõib järsku Teie peale langeda, nagu linnu peal, kui Teie salalikud suud ka igal homikul ja igal õhtal, Issameie asemel Keisri laulu laulakfiwad! Võitlemiseks, ühe .naesterahwa" wasta soowib  praua N. Zohanson-Pärna pilgates õnne. Kes naesterahwas on, selleks jääb ja teist selleks jääda laseb, see saab nendes ringkondades ikka ritterlikku auustust ja ritterlikku kaitsust leidma, keda meie kentsakad rahwuslased .wanameeliseks" sõimawad. Kes aga kord oma põlle pöesasse wiskab, kui tema meeste .Seltsis" harimata .hariduse" kõnet pidada tahab; keõ teine kord oma põlle waenulipuks tarwitab ja sellega oma ellamaid õdesi käredale ja karedale politika wainule kihutab;  fee ei peaks wiimaks weel sedasama oma põlle kilbiks  tarwitada tahtma, kui piirewahid teda natuke kareda