liiga koormamist ei sünnitata. Kiwide õpetamise  juures on ka tarwis üht waatust maakera sündimise lu'u peale anda. Wõeramaa looduse  produktidest õpetatakse üksi neist, mis inimesele  kahjulikud ehk kasulikud on ja keda wabritsemises  pruugitakse. Ka inimesest, tema keha ehitusest ja tema orgaanide elu toimetustest tulewad tähtsamad jaud õpetada. VII. Wiisika j.a Keemia. 4 tundi nädalas. Tertsias 2, ja SekundaS 2 tundi nädalas. Niisugused nähtused, arusaadused ja aimud,  kelledeks mitte sügawamat matemaatilist eesharidust tarwis pole, piawad nii ära seletatud  saama, et kooliõppija ilma teaduSlikude tõendusteta, aga alaliste katsete ja joonistuste abil asjast selgeste aru saab. Ka siin tuleb niisugust asja õpetamiseks wälja walida, mis weikese kodaniku silma ringis seisawad. VIII. Ajalugu. 7 tundi nädalas. a) Tertsia. Tähtsamate meeste elulu'ud terwest ajalu'ust. b) Sekunda. Pilk tähtsamate wanaaja ja esimese  jau keskaja (künni a. 900) sündmuste peale. ä) Priima. Keskaja lugu aast. 900 ja uueaja lugu; wiimse peale ja Wenemaa ajalu'u peale tuleb iseäranist rõhku panna. Kooliõppija ei pia mitte nimede ja aasta armudega koormatama, nimekt mitte wanaaja muinaS usu ja juttu nimede, ja aasta armudega.  Ajalugu ei tohi mitte ilma maakaardila õpetatud saada, et õppija ikka ka ajalu'ulist kohta geograafiliselt määrama õpiks. IX. Maade teadus, geograafia. 6 tundi näd. a) Tertsia. Geograafilised eesseletused; pilk maakera  ja taewakehade peale, gloobus (maakera kuju), kaart, mered ja ilmamaad. 2 tundi näd. d) SekundaS. Wiisikaline ja poliitiline geograafia üle maallikult. 2 tundi näd. ä) Priima. Matemaatiline geograafia ja Eüroopa,  iseäranis Wenemaa, sügawam poliitiline  geograafia. Läbikäimise teed. Kordamine. Mõlemates ülemates klassides piab maakaartite joonestamine sagedaste harjutatud saama, kus juures nimelt kooli tahwli peal ja peast maakuju  jooneSLada tuleb. X. Kalligraafia, iluSkirjutus. 3 tundi näd. Tertsias ja SekundaS. Kirjutus eeskirjade  järele ja takti järele, armude kirjutamine. Priimas. Juhatus rehnungide ja kwiitungide  kirjutamiseks ning raamatupidamiseks. Kõikide kirjalikude tööde juures piab hea puhta käekirja peale rõhku pantama, kuna tööde läbikatsumise ja otsustamise juures ühtlasi ka wälimine pool tähele pandud piab saama. Heaste piab kirjutatama, aga ilma kõige kunsteldamiseta. XI. Joonestamine. .6 tundi nädalas. Igas klassis 2 tundi. Waba käega joonestamine, geomeetriline pilt-waateline (perspektivisches) joonestamine piab ennast iseäranis õpetusest saadud arusaamiste peale tuetama. XII. Turnimine. 2 tundi nädalas, ühendatud jagudega  (eombinirte Abtheilungen). Xlll. Laulmine. 2 tundi nädalas. Poliitika ringwaatus. Saksa parlamendi liikmete walitemised ei ole weel lõppenud, sest et mitmeis walituskondades parteide kanditaadid  tarwilisi healte-enamust ei saanud ja sellepärast uueSte walitemised ettewõetud saama piawad. Nõnda palju on aga juba selge, et kõige suurem wabadlaste partei, kellesse endid weel minewal aastal kaks suuremat parteid „priimeeleliste" nime all ühte heitsiwad, tulewas parlamendis palju wähemaS kogus olema saamad, kui minewal aastal oliwad. Nemad on umbes juba 30 aset ära kautanud ja nimelt 10 wana-meelelistele, ID rahwuS-wabadlaStele ja 10 sotfial-demokraatlaSte parteile.  Wiimate nimetatud kardetaw sotsial-partei on tänawuseS parlamendis palju suuremaks sirgunud. Kõige kardetawamad riigiwalitsuse waStalised on sotsialistid ja würst Bismark. Prantsuse tähtsamate parlamendi liikmete kõnedest olla seda arwata, et peaminister Jules Ferry lühikese aja seeS oma ammetit maha saawat panema ja tema asemelle praegune parlamendi president Brisson astuma. Seda armumist põhjendatakse kõige enam selle peale, et Prantfuses kuigi kaua ministrid walitseda ei wõi, seepärast  ka elatand Brisson peagi sellest ammetist täis saaks ja teda enneaegu maha paneks, kuna siis just parlamendi uueste walitemise ajaks jälle Ferrp riigiwalitsust  oma kätte tagasi wõiks wõtta. Prantsuse wabadriigi  presitendi uueste walitemine tuleb 1886 aastal käsile ja loodetakse sellest, et Brisson, kui ta esite nüid riigiwalitsusega oma sõpru wähendaks, et tema siis nimetatud  aastal kõige esimene kanditaat olla ei wõiks, maid Ferry tema asimelle jäeks. Minewal aastal räägiti sellest juba õige kindlaste, et praegune president Grevy enam edespidi ammetisse ei taha jäeda ja uut tema asemelle tarwis tuleb. Nüid aga kõneldakse asjast juba tõisiti ja arutatakse, et Grevy siiski ehk ikka ammetisse jäeks ja seega oma sõbrade sekka lahutust ei tooks. Teda auustatakse olewikus Prantsuse riigimeeste seas kõige enam ja wõib ainult tema ammetisse jäemisega ta sõbrade  laiali-lagunemist keelata, kes muidu üks töise ette kõige kõrgemalle tipule tahaksiwad saada. Hiina sõapidamise  lugu ei ole meel ommetegi lõpule jõuudnud, ehk seda küll oodetakse ja arwatakse. Inglismaa wälimiste  asjade toimendaja minister lord. Granville on hiljuti Prantsuse riigiwalitsusele kirjutnud, kui kahjutegev?  ja kaubitsemise takistaw see sõda olla ja on ennast kahe tüliSolewa riigi wahele lepitajaks soowitanud. Prantsusemaa  on seda küll wastu wõtnud, aga Hiinlased kostawad,  et nemad meel wastupanna wöida ja praegust rahutegemist omale lasulisemaks ei arwa. Sellepärast on siis Prantsuse riigiwalitsus uueste sõameest Tonkini alla saatnud, et Hiinlast suurema mäega allaheitma  sundida. Inglismaa wabameeleline parlament on uut walitemise  seadust kinnitanud ja saab ta nüid pea toist korda senatile kinnitamiseks ettepandud. Mis temaga seal töist korda tehakse, seda saame näha, aga arwatakse küll, et ülemkoda enam wastupanna ei julge. Hilja aja eest pidasiwad tulipead Londonis rahwa koosolekut, millest umbes 10,000 inimest osawõtsiwad ja kõik ikka senati ärakautamist nõuudsiwad. Nende lippude ja pidumärkide peale oliwad sõnad „ senat saagu kautatud" jne. maalitud. Suudani sõa asi ähwardab halwa poole minna, sest et Inglis abi-sõawägi naljalt enam Nil'i jõge mõõda edasi ei saa, mille wesi sügiselt wäheks jäeb. Üks sarnane sõalaew on juba hukka kMnud ja töised jäewad ka seisma. Kindral Wolseley on Dongalase jõuudnud ja kuulutamas  Inglis wabameelelise ministeeriumi pool-ammetlised ajalehed, et kindrali Wolseley pea-ammet see olla, Kartumis  olewat Inglis söawüge ja walitsus-ammetnikka peasta ja tagasi awitada. Lõuna-poole ei pea ta enam minema, kui just hädapärast tarwis ja Aafrika sõa peatset lõpetamist soowib ja tahab Inglis kuningana walitsus. Sellepärast saawat kindral Wolseley sealsete rahwa-wanematele  ja Mahdi'le Inglise riigiwalitsuse tahtmist teatama  ja kindral Gordon'ile prii teed tagasi tulekuks nõuudma, kuna siis aga selle wasta Suudanit Inglaste poolt rahule jätta lubataksa. Seda sõnumet ei taha küll mõned tähtsad maailma lehed uskuda, aga suurt kasu ka kellegi maale seesugusest kaugel sõapidamisest tulla ei wõi ja ta seepärast koguni kergeste tõeks minna wõib. Raske on aga paganaid haritud seaduste järele walitsema  panna, kuna nad Aafrikas oma orjade kauplemist ja muud inimeste õiguse-wastalist pruuki priitahtlikult maha ei jäta. Inglismaal on hiljuti ka ammetlikult meetrimõõt  sisse saetud, mis nüid 28 riigis kestaw on. Juba aastal 1790 tegi Prantsuse parlament otsuseks, et sarnast mõõtu tarwis sisse okeks seada, mis kõige maailma rahwaste  juures kestamaks wõiks saada. Siiski, nagu sagedaste  igal uuel ettewõttel, oli ka meetri-mõõdul esiotsa nõnda palju wastuolejaid, et teda alles weel 1837 aastal Prantsusemaal ammetlikult kinnitatud mõõduks wastu wõeti. See peale lagunes siis sealt ka see käsuline ja kergitan? mõõdu-seadus laiali ja 1875 a. peeti Pariisis nende riikide saadikutest, kus seda mõõtu ammetliselt wastu oli wõetud, üks iseäraldane konwerents mõõdude asjus ära. Praegu walwab üks kommisjon selle üle, et igas riigis, kus seda mõõtu wastu on wõetud, ka ammetlikult kinnitatud õiged mõõdu-riistad laiali lautatud  saamad. On aga ka weel neid riikisid, kes meetrimõõtu  weel wastu ei ole wõtnud ja arwatakse ülepea, et loodulikult kindlat mõõtu sugugi ära ei saa määratagi,  sest et maailma looduses weel niisugust keha ei ole, mis ennast aeg ajalt ei muudaks ja millest kindlat mõõtu wõtta wõiks. Ameerika Ühendatud-riikide presitendi walitejad saadikud on juba walitud ja on aga nüid meel üksikud healed ühe ehk töise partei poole tarwis wõita, enne kui päris walitemine toimetatud saab. Selles wabadriigis on 109 senatori ja 292 parlamendi liiget ja selle järele on ka 401 presitendi walitejat saadikut. Riigi presi- tendiks ja tema abiliseks wõiwad siis ainult need walttud  saada, kellel 201 healt walimiseS saab. riigi partei kanditaadid on Blaiue ja Logau ja nad arwawad juba omal pool kindlaste 182 walijat olewat. Demokraadi ehk rahwa partei kanditaadid on Kleveland ja Hendriks, ning olla nende partei walijaid 168 teadupärast.  Kuhu partei poole nüid wiimaks pealinna New- Uorki 36 walijat hoia.vad, seal pool saab wõit olema. Rahwa-parteid hirmutab wiimasel ajal see sõnum kurjaste, et wabadriigi parteimehed suure summa raha kokku on pannud, millega walijate heali ära osta tahawad. Kui ka see sõnum naljakas ja raske uskuda on, siiski hoopis wõimatu ta olla ei wõi, sest et maailmas mõndagi mõnesugusel  wiisil sünnib, pealegi weel sagedaste Ameerikas. Omalt maalt. Wiljandist. Pühapaewa 28. Oktobri õhtul peeti Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsile tule läbi tehtud kahjude Asumiseks, Seltsi majas, Shtupidu naitemüigi ja tantsuga. Osawõtmine oli läbistiku elaw ja tuli 117 rbl. 94 kop. sisse. Meie rõõmustame endid wäga, et Wiljandi auusad naeöterahwad nii mõnusalt Seltsi kahju kanda ja tasuda awitawad, mille eest Selts nende wasta igal ajal tänuline olema saab. Peale seda wõime siin weel nimetada, et ka maalt mitmelt poolt seltsi eestseisuse käest seltsi maja ruumisid samasuguse naitemüigi ja pidu pidamiseks on küsitud ja nimelt Tarwastus kohalise wallawanema  M. Waine soowitusel seltskond noori mehi ja neiust kokku heitnud, kes esimese saani teega siin Seltsi majas sellel wiisil, muidugi ainult Seltsi maja heaks, suurt näitemüiki ja õhtupidu tahawad pidada. Asju olla neil auusail Tarwaftlastel juba, nagu meile sealt praegu teatakse, hea hulk koos ja korjatawat ühtepuhku hoolega ka ikka edasi, et seda näitemüiki heaste täieliseks ja suureks teha. Ka see töine sõnum on niisama rõõmustav),  kui esimene oli ja soowime aga, et igal pool auusad walla-ammetnikud samasugusel wiisil kätt adra külge paneksiwad ja noori inimesi isamaalise ettewõte heaks tööle juhiksiwad. Parem kulutame kopik sarnase isamaaliselt  püha asja heaks, kui kopikuid märja ja rostetanud, teutawa kõrtsi elule kautame. Iõuudu iga auusa ja isamaa kallistaja ettewõttedele! Nagu meile Peeterburgist kirjutatakse, on endine Tartu ülikooli kaswandik, Btuä. tkeol. Aleksander Sõrd, pealiuna ülikooli sisse astunud ja studeerib seal adwokatiks,  milleks temale õnnesoowime. Hra. Sõrd on wäsimata,  elawa waimuga meeS ja kõlbab uueste arwatud ammetisse iseäranis enam, kui kellegi muu töise ammeti peale. Wiljandi linna-koolides on wäga palju silmahaigust,  nõnda et igas kooli klassis mitmed kümned koolilapsed  midagi õppimise tööd teha ei saa. Pärnust. „P. P." kirjutab: „Püssidega ümberkeijad,  pange oolega tehele, et teie lõksu ei lange. Nõnda juhtusiwad kaks T. walla meest metsas, metsa ülewaataja kimpu, kes neile armu ei annud. Teisel wõeti püss käest ära ja ka ligiolew koer, kes aawatud sai metjawahi pojast. Asi langes sääduSliku kohtu trahwi alla. Sellest siis näeme ära, et metsas keimine taieste keeldud on. Kuna see igaühel teada on. Noorde meeste alpus. Iljuti tuliwad koks noort meest ühest kõrtsist wälja, kes ka kaunis äSti wiina oliwad wõtnud, mis neil ülemised tuad kaunis tormama ajas. Uulitsale minnes tuli neile üks noor tütarlaps wastu, mida (asjasugu sõnadele üteldakse mida) nad kohe tülitasiwad.  Suure waewaga pääsis nimetatud naesterahwaS käest lahti. See on wäga kõlbmata wiis, et päewa aeal uulitsa peal keijad sellwiisil takkistakse, mis siis weel õhtul pimedas sünnia, kus keegi silm nägemas ei ole. Kust see kõik tuleb? see tuleb sellest: kellel tööd ei ole teha, ta loodab ennast seega ülespidada, mis ta teise käest kätte saab, kas salamahtu ehk wägiwaldsel kombel. Seesugused  peaks omite endid parandama. Nõnda kirjutab „Pärnu Postimees" oma uues kirjawiisis „keiwa" sõnadega  ehk parem tema keeli senadega. Pärnu maakonnast. Heademeeste wallaft kirjutatakse  meile järgmised teated: „17. Oktobril mullas siin torm, mille sarnast wanad inimesed enam ei mälesta ammugi olnud. Torm kihutas mee umbes 5 jalga harilikust  seisust kõrgemaile, palju weiksemaid laewu mis siin Heinaste, Salatsi, Oraja ja Heademeeste rannal ankrus seisiwad, saiwad randa aetud, enam ehk wähem wigaötatud,  mõned ka üsna purustatud. Ka ühe inimesegi elu kuulukse kadunuks läinud. Riiast tulnud soolalaewa peremees,  kelle laew siia wastu kallast pekseti, on uppunud. Uute laewade ehitajatele tegi torm ka palju kahju. Materjal, puud ja palgid saiwad ehitusplatsilt eemale aetud, kus palju kadunuks läksiwad, sepakojad ja kuurid 45. Sakala. 1884