kala e: ole ka, ehk küll üks tema auuStatud kaastööline  kord oli nimetanud, et mitte üle pää kaela maade-palumist ei sünniks ette wõtta ei „ Sakala" ei ole iial kellelegi ära keelnud, palwekirjasi rohkeSte saatmast ega maad palumast, maid oli aga tähendanud,  et hingemaad ega peremeeste maade ära jautamist  meie maale riigiwalitsus ei saa lubama ja mitte praegust nõuetawat maade rahwa kätte saamise seadust  teisel teel ette wõtma, kui sell teel, et igamees oma maatükikese peremeheks peab saama, olgu see maatükile suur ehk weike, kuida edespidi armuline Riigiwalitsus saab seadma ja seaduseks tegema. „Sõber" teab küll, et meie waenlased temaga ühes meeles üksi neid sõnu pruugiwad, et „igal maatükil jo oma peremees" olla, kuna ometi waesemad inimesed  kõik weel mõisatele orjawad, ilma et wabadikud maa asemekest omaks wõiwad nimetada, kus majakestki lautamist kartmata wõiksiwad üles ehitada. Meie ei tea, kuida „Sõber", Sellel alati ristiusk suus, ometi niisugust saatana tigedust tohib kõige Eesti rahwalle trotsimiseks trükkida. Kas Kristus õpetas kunagi: et ligimese waStu õigust ja armastust ei peaks üles näidatama? Aga see on jo „Sõbra" ristiusk, nagu wanameelsed ikka temaga ühes nõuawad, et kõik maad oleks suurtes mõisates, nagu Inglismaal, ja muud inimesed oleksiwad aga rentnikud, ehk teuorjad, ehk maade töölised ja päewapalgalised, kus „Sõber" neile heameelega 15 kopikat päewa eest annaks. Sest iga töötegija on oma palga wäärt?" Wiljandi maalt. Hilja aja eest lautati Viljandi  maal uuS „ Kirikuwöörmündrite walituse seaduskord"  wallawalitsuSte kätte. See uus „ seadus kord", mis kubermangu seitungis mitte kuulutatud ei olemas peaks küll rahwa seas tuttawakS saama, nimelt walitsemise  wiifi poolest Räägitaw seaduskord käib nõnda: Juhatus Luteruse usu kirikuwöörmündrite walitsusele  maakoguduSteS Liimi maise-maal, kinnitud Liimi kubermangu kohtu läbi Liimi kubermangu walitsuse kirjaga 8. Märtsil 1882, 1319. Luteruse usu kirikuwöörmündrid saamad Liimi maakoguduSteS kõigist ühe mõisa jauSkonnas olewaist  Luteruse usulistest, liikumata waranduse omanikudeft  kolme aasta peale walitud. KirikuseaduS 1832 aastast § 634 ja ülema piiskopi kohtu kiri ülema kirikuwöörmündrite kohtutele 8. NowembriClB79. Walituse kogu juhataja on mõisaherra. Sell puhul, kui mõisaherra mitte Luteruse usku ei ole, ehk temal walituse kogu juhatus wõimata, on kiriku konwendil  selle mõisa walituse kogu president nimetada. Sellsamal on wähemast 8 päewa enne walituse türmini  walitajad mõisa- ja kogukonna politsei läbi kokku ' kutsuda, peale seda kui temale tema pärimise peale mõisa politseieeSniku läbi kõige mõisapolitsei jauskonnaS  ja kogukonna politsei läbi kogukonna jauSkonnaS  liikumata waranduse omanikude armukiri on kätte toimewd. Kirikuwöörmündrid saamad uStawate talunikude seast walitud, keS Luteruse usku ja 25 eluaastateks saanud, kui nad mitte kohtu otsuse järele pole trahwitud,  ehk süüliseks arwatud, Mitte kohtuliku kuulamise  ehk kohtu enese all ei seisa ja mitte kõlwatu elu pärast politsei trahwi ei ole kannud. Ülema piiskopikohtu kiri ülema kirikuwöörmündrite  kohtutele 8. Mail 1879 ja sarnane  kubermangu walitsuse kuulutus 8. Veebruaril 1874, U 7, § 3. Igal walitajal on ise, tema omaduse suuruse peale waatmata, ainult üks heal äraanda. Healte ühewõrrausel annab kogu juhatajast antud heal otsust. Kaks enamaid walituse heali saanud kandidaati on kirikuwöõrmündri herrale kinnituseks ettepanna, keS neist ühe, kui kihelkonna õpetaja arwamist pärinud,  kinnitab. KirikuseaduS 1832 aastast § 634. Selle ettepanekuga on ka ühes kogukonna kirjutajast  üleSpantud ja walitusekogu juhatajast allakirjutut  walitfuse protokoll kirikuwöõrmündri herrale kätte saata, kellel walituse oleku asjaliku ja korraliku kõlbust ehk tühidust määrata, nii kui wiimsel juhtumisel uusi malituisi pärida on. Sarnane Liimi kubermangu walitsuse kuulutus  8. Weebruaril 1874, U 7, H 5. Kaebtused korratuste üle enne ehk walituse ajal on hiljemalt 8 päema pärast malitust kirikuwöõrmündri  herrale üleSanda, keS nende üle otsust teeb. Kirikuwöõrmündri herra annab kihelkonna õpetajale,  nii kui ka Walituse juhatajale saadud kinnitusest  teadust, ehk annab wiimsele määratud uusi malituisi  toimetada. Kõlwatuse pärast saamad kirikuwöörmündrid kirikuwöörmündri  herradest igal ajal lahtilastud. Kirikuseadus 1832 aastast § 635. Tartumaalt. K. kirikuhärra sissetulek aastal. Endise R. kirikuhärra sisse tuleku rehknungi juure anname K. kirikuhärra sisse tuleku Whknungi. Ehk jõuame seda wiisi, kui ikka jälle uusi niisugusid rehknungisid  awaldame „Tallinna Sõpra", seda uskmata looma ja muid sarnatseid, usulisteks teha. 10 raharendi talu, kokku 126 taaldrit, 7 rubla taalder, teeb 882 rubla; 10 orjuse talu, kokku 131 taaldrit, taaldri hind kirikhärra poolt 9 rubla peale arwatud, teuorjusega tasutaw kõigil üheksal, teeb rahas 1179 rubla aastal; kirikumõisa maad, 270 wakamaad. 5 rubla wakamaa eest, teeb 1360 rubla; pood maksab 300 rubla renti. Kirikumõisa maa ja wallamaa eest nõnda 3721 rubla aastal. Kirikhärra saab kihelkonna pealt üle 250 wakka wilja (rukkid, odre, kaeru, igaüht  jagu ühe palju). Arwame läbistilu wakk 3 rubla, teeb 750 rubla; 225 naela linu, nhel 15 kop., teeb 33 rubla 75 kop.; 225 kana, kana. 25 kopika peale arwatud, teeb 56 rubla 25 kop.; need kolme sugu asja kokku 840 rubla. Mõlemad summad kokku 4561 rubla. Selle puhta raha juure tuleb see kasu, et taaldri hinna 0 rubla tasumine tööga nõnda toimetatakse,  et päewa palk töötegija- söögiga paljalt 36 kopikat tuleb, kuna ta ommete wähemalt 50 künni 60 kop. tulema peaks. Üks 7"" taaldrine talu teeb, nagu meile teada antakse, 175 jalapäewa ja 5 hobuse päewa. Sinna juure tuleb ristimise, leeris? käimise, laulatamise,  laualkäimise ja matmise raha, mis ka mõni sada rubla aastal wälja teeb. K. kirikhärra sissetulek aastal wähemalt 5000 ?nMa. Prii kortel ka weel Tallinnast. Eestimaa kubernäri härra, kes mõni aeg reisi peal oli, on jälle tagasi" tulnud ja kubermangu  walitsuse 4. Augustil jälle oma kätte wõtnud. Ratwerest. „Wirulane" kirjutab: „Rakweres on Kalewipoja Seltsi maja ära põlenud ja seega raske õnnetus Seltsi peale langenud, sest see maja oli Seltsi oma maja. Seega on siis Selts elumaja ja ka koolimaja kautanud. See on raske hoop, on weel seda raskem, et selle hoobi läbi .ka Seltsi koolitöö wistist mõneks ajaks surnuks on löödud.  Awalistest  kuulutustest näeme aga, et endine Kalewipoja Seltsi koolmeister, Lindenberg, nüüd iseenese ja oma abikaasa nimel Rakweresse üht ÄeKekeele kooli saab asutama. Lindenberg oli enne, «nagu seda kõige tähtjamad  ajalehed omal ajal küllalt teatasiwad, tubli koolmeister, ja seepärast wõib loota, et ta ka nüüd seda saab olema. Kõrgem aga andku, et raskeste löödud Kalewipoja Selts ikka omal wiifil elada ja kõiki oma töösid edasi toimetada wõiks!" „Walgus" wastab: „Meie omalt poolt paneme imeks, et „Wirulase" toimetaja kuulsa Mich. Lindenberg'ile  peaaegu „ftrawstwui brat" ütleb ja tõendame Seltsi eestseisuse nimel: Ehk küll Kalewipoja Seksile raske kahju on sündinud, sellegipärast Seltsi kool surnuks ei ole löödud, ei mõneks ajaks ega mõneks päewaks, ehk küll, nagu „Wirulane" ütleb, „Lindenberg  nüüd ise" üht kooli saab asutama, kuhu ka Juudi lapsed wastu saamad wõetud." Kust ajast saadik on see mees, kes meie ajakirjandust, kõige tähtsamat rahwa eest wõitlejat C. R. Jakobson'i kui ka muid mõistlikka ettewõtmisi teutas ja oma kaartitrummi  lõi, kust ajast saadik on see mees „Wirulase" toimetusele nüüd „iseks" saanud? Seda küsib Kalewipoja  Selts. Selts saab oma kooli alustama, nagu iga aasta. Ja Wenekeele ja Eestikeele õpetus saab pääasi ja muud õpetused meie aegse hea kihelkonna koolidega ühe wääriline olema, sest Seltsil on kaks Tartu Wene seminaarist läbi käinud kooliõpetajat kui tublid Eesti mehed ametis, ja meie ei kahkle sugugi, et meie kooli tänawu, kus Lindenberg'i enam hullamas  ei ole, õige palju lapsi kõigelt Wirumaalt ja muialt Tallinnamaalt saadetakse, sest ka Tartu poolt on juba mitmed ennast teatanud, kes loomulikul wiisil Eestikeele abil Wenekeelt ja muid tarwilisi asju tahawad  õppida. Seltsi maja on küll põlenud, aga kooli tarwis üüritakse uus maja ja õpetuse material on ka enamiSte kõik hoolsa tulekustutajate ja muude wahwa meeste läbi tulest peastetud. Meie soowime „Wirulase"  toimetajale enam ettewaatmist ja küpsemat kaalumist,  kui omast pääst midagi tahab wälja ütelda. Nimelt niisugustes Eesti tähtsates asjades ei tohi mitte kirjutada, kuida umbes mõteldakse ehk kas pealiskaudu  ehk meelega tahetakse, waid kuida selgeste' teatakse. (Kalewip. Seltsi eestseisus.) Järwamaalt. „Eesti Postimehele" kirjutatakse J. kihelkonnast, et seal kõigi koolmeistritele ja rentkoha  pidajatel on ära keeldud „Sakalat", „Eesti Postimeest" ja teifi rahwuSlikka ajalehta lugeda. Kes selle keelu wastu teemad, lastakse koha pealt lahti. Et mõisaomanikud selle teu läbi, mis kui wägiwalla pruukimine igaühe omanduse ja priiuse wastu on, tunnistawad, et neil sellega tõsi taga on, näeme meie ka ühest teisest loost, kus üks koolmeister, kelle poeg Tartus suurkooli peal õppimas on, sellepärast  on ametist lahti lastud, et ta rahwuslikka ajalehta  lugeda ja nende töödest osa wõtta. Peeterlmrgist. Wene ajalehed kuulutawad, et neil päiwil üks seltskond kokku heitnud, kelle otstarbe see on: wabrikutes ehk muudes sellesarnastes töödes manaks jäenud ehk wigastatud tööliste eest muretseda ja nende eluülespidamise eest jõudu mööda hoolt kanda. Seltsi pohjuskirjad on riigiwalitsusele läbiwaatamiseks ja kinnitamiseks juba ette pandud. Wene rahwa-koolmeister. Ajalehe „Narod. Sshk." miimases numbris maalib üks herra Motshulski järgmisel wiisil Wene rahwa-koolmeistri elukorda lugeja silma ette. Mis on meil Wenemaal rahwa-koolmeister? küsib nimetatud kirjasaatja. Ta on üks neist Metsamatest Jumala loomadest, kellel wähematki seltsliku elu seisukohta ega ka muud iseäralist  õigust ei ole, oma raske teenistuse eest aga nõndanimetatud koera palka saab. Külm ja nälg on tema waewa alaline palk, mille sarnast raskust waewalt  mõnes muus ametis ette tuleb. Sinna juure tuleb meel see asi, et kellegil niipalju esikuid ei ole, kui ühel waesel külakoolmeistril: seal on wallawanem, kooli patronadi-herra (mõni mõisnik), peale selle meel kõik koolikollegiumi liikmed, maawolikogu liikmed, wiimaks  meel kubermangu inspektor ja direktor; kõik need on rahwa-koolmeistri esikud. Ja on nüüd lõpeks koolmeistri PLWM eluiga möödas ja jõuud raugenud  mis palkan tal fiiS oodata? Kas auu, hoolekandmist wõi ligimeste tänukunnistuft? Ei ühtegi! Wanaks ja wäetiseks jäenud, on ta kõige perekonnaga nüüd ilma leiwata ja pääwarjuta. Ja sellegipärast on inimesi leida, kes kõigist sest hoolimata, julge ja kindla meelega rasket tööd enese peale wõtawad, tulewikule  paljugi head teemad, ilma et palka wõi tänu loodwad, ainult ligimese armastuse ja asja enese pärast! Need on waimuwabaduse wõitlused, need on rahwamehed? Kus leitakse meie päewil sarnast iseenese-ärasalgamist,  omakasupüüdmatu meelt ja armastust  asja enese pärast?! Moskwast. Wargus. Wäljanäituse hoones on margad umbes 80,000 rubla eest kallid kiwa ja kuld asju ära warastanud. Wargad on ühe maa-aluse tee läbi wäljanäituse hoonesse tunginud ja öö ajal oma kurja tööd korda saatnud. Kurjategijaid ei ole seiemaale  weel mitte kätte saadud. Kõige rohkem kahju on üks kullasepp, nimega Krumbügel, saanud. Wäljanäitusel on künni 1. Augustini, nagu Moskwa ajalehed kuulutawad, 586,624 inimest ostetud  piletidega käinud ja 27,447 inimest prii-piletidega. Odessast tulewad teadused, et Baierimaa Wenemaalt  saadetud lambaid Prantsuse maale mitte läbi ei lase. Odessa lambakarjade peremehed on selle pärast suures kimbatuses. - Rjasanist. Rahwa harimine ja kooliasjust.- „Praw. West." kirjutab selle tähtja asja üle järgmisel  wiisil: Koolide hulk nimetatud kubermangus ja õppijate arw> läheb iga aastaga suuremaks: aastal 1879 oli koolide hulk 526, 1880 aastal 558, 1881—619, see on 61 kooli rohkem kui aasta enne seda ja 93 rohkem kui aastal 1879. Õppijaid oli aastal 1881 —39,822, neist 37,117 poislaft ja 5,765 tütarlast, 4335 enam kui aastal 1880 ja 6513 enam ku 1879 aastal. Neist koolidest on 22 Rjasanis  4038 õpilapsega (2078 pois- ja 960 tütarlast), 58 kooli kreislinnades 5008 õppijaga, ja 539 maal 31,776 õppijaga. Kõige enam kaswab rahwa- ehk külakoolide hulk; neid on aastast 1879 künni 1881 54 kooli juure ehitatud. Rjasanis elama rahwa peale tuleb iga 42 elaniku.peale 1 koolilaps. Semstwo ehk maawalitsus kannab niiheasti maa- kui linnakoolide  eest hoolt. Aastal 1881 andis semstwo rahwaharimise eest 167,274 rubla wälja. Peale selle peab ta weel üht koolmeistrite seminari oma kulu peal üles. Ka linnawalitsused teemad omalt poolt rahwaharimise heaks niipalju kui wõimalik ja on aastal 1881 ligi 45,000 rubla koolide kasuks linna kassadest wälja annud. Poltawaft. Kohalises postkuntoris on 48,000 postmarki ja peale 15,000 rubla puhast raha ära warastatud. Wargaid ei ole weel mitte kätte saadud. Shenkurstist. Tulekahju. Seal on 26. Juulil  tuli terme linnajau tuhaks muutnud. Suure waewaga  wõidi weel renteid ja politsei kohtumaja peasta. Tuli -on ühes tühjas hoones lahti peasenud, millest arwata wõib, et see kurja käe läbi on sündinud. Kahju suurus ei ole meel teada.