pidulik Jumala- teenistus peetud faah, et seal LinnasMdikutele  isted hoitud saawad ja lootis, et Linnasaadikud sellest Jumala-teenistusest rohkest osa wõtakfiwad. Siis audis Linnapea teada, et ÜlemeeSte järwe wefi Jürikuu 27. pääwal mõedupuu järel 7 jalga tolli kõrgel seisnud,  see on nii kõrgel, kui seda enne weel iialgi nähtud et ole. Pärast seda on wefi 7 jala peale langenud ja seisab nüüd nii kõrgel. Et see kõrge wesi mitte uputust ei teinud, see ou ainult laiendatud kanali ja teiste mõjuwate  hoolekandmist? läbi korda läinud. Selle peale sai wäljateeninud linna-ametntkude ja nende järeljäätud omaksete aastaraha ehk Pensi dus pärast pitkemat läbirääkimist wasta wõetud. Kuida meie ka aealehtedeS kuulutatud Linnasaadikute kogude nõuupidamisi selles asjaS läbi otstnud oleme, fiis ei leidnud meie ometigi nii palju, et selle järel räägitawast seadusest lugejatele täielist aruannet ette panna wõimalik oleks. Ukfi niipalju näib kindel olema, et Linnawalitsuse poolest iga aasta 3000 rubla Penfioni-kaSsasse maksetud saab, kuuni see 100,000 rubla kõrgusele kaswab, kus fiis selle raha intressidest täielised aastarahad maksetud saawad. Niikaua waStab linn oma teiste sissetulemisega selle eest, et kõige wähcmast pooled aastarahad maksetud saawad. Iga ametnik,  kes aasta-raha peale õigust saada tahab, maksab ühe kuu palga Pensioui-kassaSse, kui tema ametisse astub, peale sette saab weel tema palgast iga aasta midagi selle kassa heakS wõetud. Missugused ametnikud ülepea aastaraha  osaliseks saada wõiwad. see on ühes iseäralises kirjas üles pandud. Täle aasta-raha osaliseks saawad need ametnikud, kui nemad 15 aastat linna teenistuses seisiwad ja oma ametit auusast tallitasiwad. - Wäga oleks soowida,  et Liimawalitsus seda seadust ühes järges täielikult kuulutaks, et siis iga ametnik selgest näeks ja mõistaks, kas ja kui palju ja missuguse kaubaga tema ehk tema lesk ja lapsed aasta-raha osaliseks saada wõiwad. AealehtedeS kuulutatud uõuupidamiste järel ei saa sellest keegi õiete aru, kui tema ka kõik need lehed läbi lueb ja üksteisega wõreldab. Turnimise aia ja Realkooli eesaia täielisemaks  korraldamiseks sai weel 499 rubla 75 kopikat lisaraha  lubatud. Jürikuu 30. pääwal oli Tallinnas üks tähtjas wõeras, Graf Herbert Biõmark, Saksamaa Kanzleri  wanem poeg, kes kui Saksamaa Saadiku abiline Peterbnrgis  ou. Tema ja Prinz Ratibor, ka üks Saksamaa  Saadiku ametnik, sõitsiwad Jürikuu 29. pääwal Harku mõisa, Flügel-Adjutant Baron Ungeru - Stembergi juure wöerusele. Teisel homtkul on Prinz Ratibor seal tedremängus  olnud ja ka ühe kuke lasknud. Pärast tuhiwad wõerad Tallinna, Wigala Majoratherra. Landrath Baron Ürkull' i juure lõunele ja käifiwad ka Tallinna tähtsamaid  ehitust ja asutust waatamas. Schwarzenhäupteri majaS wõtsiwad neid Saksamaa Konsul, herra Andreas Koch ja Schwarzenhäupteri wõi Mustpea korpuse Rittmetster,  herra Malmgren auujoogiga waSta ja näitafiwad  neile selle maja hõbe-wara, piltisi ja teist tähtsaid asju, nenda ka selle ühenduse nime-kirja, kuhu ennast ka Keisrid Peter Suur, Aleksander 1., Nikolai 1., Aleksander 11. ja ka meie praegune Keisrt-Praua sisse kirjutanud on. Sedasama tegiwad ka mõlemad tähtsad wõerad, kes fiis nüüd Mustpea korpuse kiiked ehk wennad on. Peale selle rääkis Graf Bismark lahkel ja rõõmsal meelel oma wastawötjatega  ja teistega, niikaua kui raudtee sõidu aeg kibedast  lahkumist päris, kus fiis mõlemad Peterburgi tagasi sõitsiwad. Priitahtliku Tuletõrjujate Seltsi poolest kuulutab selle Seltsi peamees järgmist palwet: , Suurel tulekahjul  torm-tuisulisel ööl wasta Suurt Neljapääwa, kautas wäga hoolas tuletõrjuja VII. rongist, Palzmann, kõiki oma wara, mis Tulekassa kaitse alla antud ei olnud. Tema abikaasa ja kuuS kaSwatamata last peafiwad palja eluga wälja. Kui Palzmaun nägi, et peale tema pereonna  kõik kadunud ja tema warast enam ühtigi peaSta ei olnud, siis astus tema kui tuletõrjuja ,Jumala auuks, ligemise abiks" tegewalt teenistusesse omal ei olnud enam midagi peasta, nüüd wiis tema oma abi teistele. Seltsilased ja sobrad on tänine aitanud, nende ringkond on weike.. Kõigile, kellel rohkest asju on ja ka neile, kelle süda neid sunnib, helduse andeid ligemise-armastuse altari peal ohwerdama, on sellega palwe saadetud, neid ohwreid Saksakeeli „Tallinna Zeitungi" toimetuses, Eo. lohannson'!,  Th. Stempel'i ehk Georg Stude kaupluses, VII. rongi juhataja Bulawkin'i, ehk ka allakirjutaja juures maha panna." 5 Julius S i e b ert." Baltiskist. Wilud ilmad pärast suurt tuisku, on ennast nüüd >uba jälle kewadesekS muutma hakkanud. Selle kuu 1. pääwal saiwad esimesed mahlakaunid (Veilchen - viola oäoruta) leitud, selle kuu 2. pääwal nähti esimesi pääsukest, selle kuu 3. pääwal oli esimest korda kägu kuulda. Warasemad puud, nagu pihlakad ja tomingAd, on juba oma pungast puhkele ajanud. Niipalju kui siin näha ja kuulda, on talwwilja orased talwet ja wilu kewadet heaStd' wälja kannatanud. Selle kuu 4. pääwal hakati siin ümberkaudu  ArtohwM maha panema, mis sooja pae - kcuufise maa fees ikka waremini wõib tehtud saada. Wirumaalt. Kuida Makwere Teadaandja" kirjutab, on hiljuti Palmse Ilumäe kabel wälja rööwitud. Kurjategija  oli ühe laua wasta suurt surnu risti tue tanud, seda mööda üles roninud, akna lahti teinud ja pühakoja sisse peasnud. Seal oli tema ühe altari küünla põlema pannud, käärkammris seinakapi lahti murdnud ja sellest kolm walget altari katet, ühe pähkimise rätiku, kolm pudelit  kiriku wiina ja ühe altari-kannu wälja wõtnud ja ära wiinud. Neljaudema pudeli oli tema pooleli tühjaks joonud  ja senna jätnud. Peale selle on tema Jumala-laeka kaks lukku katki murdnud ja raha ära wiinud; ainult kolm unustatud kopika-tüki leiti laeka nurgast. Ka laeka kcamplukk  oli ära wiidud. Pärast tallitust oli waras küünla surnu - raami peale pannud, ära kustutanud ja läbi akna jälle wälja läinud. Kiriku aia taga leiti üks korgi - kruu ja üks suur haljas zirkel, mida waras wist lukkude lõhkumiseks  tarwitanud. Ehk juhatawad need asjad kurjategija  jälgile. Pärnust. Pärnu ja Wiljandi wahele tahetakse üht uutmoodi, ühe ainsa roopaga hobuse-raudteed ehitada, mida ka jälle ära wõtta ja teise paika panna wõib. Seda uudist on Jnsheniör Lartigne wälja mõtelnud, on selle peale Wene riikis ainusõiguse (Monopol) saanud ja seesugust  teesi on ka juba Warshawi ja Kijewi ümberkaudu, ja teistes paikades ehitatud. Neid teest tarwitakse enamist kauba rongide wedamiseks, aga need wõiwad ka reisijatest tarwitatud saada. Üks hobune weab nende peal kergest 10 wankrit, igaüht 40--50 puuda raske koormaga, ühtekokku  400—500 puuda. Iga werst sellesugusest teest tarwitada ehitamiseks umbes 5000 rubla, weerewate riistadega  kokku arwatud. Riiast. Baltimaa Wene Wennastuse Selts" (Bratstwo)  kes hiljuti Peterburgis oma tga-aastast koosolekut pidas, on Riigiwalitsuse poolt 60,000 rubla abiraha palunud,  et ümberwõitud Eestlastele ja Lätlastele rohkem Wene kirikuid ehitada wõiks. Seda pakwet ei ole aga mitte täita wõidnd. Paistu kihelkonnast. Mullu walitud ja ametisse seatud Paistu kirikuõpetaja, Pastor 3. lohannson astus hiljuti sellest ametist tagasi ja on Wenemaale kooliõpetajaks läinud.  Proow-jutlusele olla senna nüüd kirikuõpetajad Pastor P. Willigerode Tõstamalt, Pastor R. Kallas Malgast, ja Kandidatid L. H e s s e ja Hugo Treffner kutsutud. Hiljuti kirjutas , Eesti Postimees", et Kandidat H. Treffner tagajärel ometigi Kindral-Konsistoriumi poolt Nõo kirikuõpetajaks kinnitatud olla. Neist mitmesugustest sõnumitest on räske aru saada. Wönnust. Sel suwel saab Wõunu wana kirik seestpidi uueste ehitatud ja selle kõrwas pcawad ka wana-aegsed mälestused mis seal kirikus on, häwitamise eest kaitsetud saama. Wõunu linn oli sel ajal tähtjas, kui Baltimaa Saksa-Rittre Seltsi walitsuse all seisis. Wõunu kirikus ou sellepärast ka kolme Saksa-Rittre Seltsi peamehe. Heermeistritc  Hermann von Brüggeney, Freytag von L o rt n g h o f e n'i ja Walther von Pletkenber'gi, kui ka PiiSkop Patricius' e hauad. Wiimane Heermeister  ou selle aegsateft Baltimaa walitsejatest kõige suurem  ja kuulsam olnud; sellepärast ou ka wäga kahjetseda, et just tema hauakiwi aegade käigul kangest purustud on ja tükid enam kokku panna ei sünni. —Jürikuu 28. pääwal  suri Kalnemoise mõisas Liiwimaa kõige wanem Landrath,  Friedrich Baron Wolff, 65 aastat wana. Tema on 40 aastat suure hoolega ja osawusega Liiwimaa teenistuses  seisnud ja nimelt rahwakoolide eest palju tööd teinud ja hoolt kannud. Malgast. Sel talwel oliwad kaks meest ühe Walga kaupmehe käest neli koormat linn Pärnu wedada wötnud, oliwad aga tee pea! kõige linadega körwale läinud. Kuida nüüd , Sakala" kirjutab, olla need mehed Rõngu kihelkondas  üles leitud. Üks neist olla ühe talukoha omanik, teine talukoha rentnik. Kuuramaalt. Vauske maakonnast kirjutakse, et rukki orased wäga heaste talwet ja kewadet wälja kannatanud on; nisu oraS madalal maal olla wiletsam. Härjapeast loodetakse head niitu. Sõnumid kahtlaste tulekahjude üle et taha Kuuramaa poolt lõppeda. Nenda on Behrhofi  waldaS Jürikuu 13. pääwal ühe talukoha rehi, puukuur ja loomalaut ära põlenud ja ka muist loomi fiSse jäänstd. Neuguti mõisaS Bauske maakondas põles Küünlakuu 26. pääwal mõisa rehi maha. Teine tulekahju oli sealsamas Jürikuu 8. pääwal, kus suläste laudad loomadega ära põlesiwad. Kui tuli seal juba kustutatud ioli, siis on järsku Juudi sugust hobusekaupleja Thal'i taw põlema läinud ja kohe selle peale sellesama Juudi elumaja ja pood, mis pealpool tuule seisiwad. Juudi waraudus oli 22.000 rubla eest assekuranzi alla antud,-kunä tema kahju umbes 2000 rubla suur olla. Windawist on Jürikuu 29. pääwal juba teine laew 250 Lätlasega wälja sõitnud, keS Nowgorodi kubermangu wälja rändäda tahawad. Baron Nolde mõrtsukad  on Jürikuu 30. pääwal Liibawist raudteel Siberi poole saadetud. Peterburgist Kõigekõrgem käsk nende komdcte üte, millega Keiserlik KõrguS Äuurwürst A uuj arjep äri ja Zesarewitsh Nikolai Aleksandrowitsh, selle kuu 6. pääwal Talwpalee kirikus oma püha wanet Keisrile, isamaale ja Keiserliku Perekonna-ja Auujärjepärimise seadusele  mandunud on, sai selle kuu 4. pääwal Peterburgis kuulutatud. Selle püha tallituse lõpetus sai linnale 301 suurtüki pauguga kuulutatud. Talwpaalees peetud paradi ülem kommandör oli Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wl adimir  Aleksandrowitsh. Saksamaa poolt oli Prinz Wilhel m, Kronprinzi wanem poeg ja temaga Feldmarshall Graf Moltke abiline, Kindralkortermeister Graf Waldersee mitme teisega tulnud. Kuida juba kirjutasime, on Saksamaa Keiser Suurwürst Auujärjepärijale  Musta-kotka Rittre-tähe saatnud, selle kõrwas aga ka weel Puna-kotka Nittrete suurristi. Auustria Keiser on Stefani Rittrete suurristi saatnud. Ära surnud Kindral-Adjutant von Gylde nstube  surnukirstu on Keiser ise oma käega kirikust surnuwankri  peale kanda aitanud. Surnukeha on Saaremaale, Gyldenstube sugukonna kabelisse saadetud. WaStawõtmiseks  on ennast seal kõik Saaremaa Ritterkond kogunud. Nenda auustaS Keiser oma uStawat teenrit ja tema kodumaa  oma auusat poega. -- See kommission, mis Graf Pahleni juhatusel Juutide elukorra seadmise üle nõuu peab, tahta oma nõuuwõtmifi  pea kinnitusele saata. Nende järel saada neli otsust Juutide asjus, mis fiis tehtud saiwad kui Graf Jgnatjew Minister oli, häwitatud. Graf Herbert Bismark saada Peterburgist ära kutsutud ja kui Saksamaa Saadik Hollandimaale saadetud.  Kuida näha, oli tema wist Peterburgi saadetud, et aga Wenemaa kõrgemaid riigi-ametnikkufi tundma õpiks ja ennast nendega söbrustaks. Tema isa oli mitu aastat Saksamaa Saadik Peterburgis. Wist tahetakse ka poega suurte ametite peale ette walmistada ja selleks on tarwis, et tema selle riigi mõjuwaid ringkondafl tunneb, mis tema isamaaga nii ligises sõbruses ja ühenduses seisab. Soomemaalt. Bornholmi saare ligidal on Soomemaa barklaew „Snovden" ja Rootsi shoner ,Lesseps" kokku jooksnud. Mõlemad on rasket wiga saanud. Kotka sadamast kirjutakse Jürikuu 28. pääwal, et seal weel iialgi nii palju la emu nähtud ei ole, kui sel kewadel. Meri seisis kaua kinni, aga Jürikuu 24. pääwal lõhkus Inglismaa  aurulaew ,Tronbeck" ennast läbi. Kohe selle järel tuli teine aurulaew ja siis hulk purjelaewu. Sadamas oli sel pääwal ligi 100 laewa aga ruumist ei olnud puudust.  Hiljemini on Eestimaalt palju weikeid laewu kartuhwlitega  tulnud. Kotka on talwisest unest ärkanud ja kõik on elawal liikumisel ja tööl. Mõne aea eest oli Peterburgi Metropolit Soomemaa Kindral - Kubernörile  üht plaani saatnud, mille järel Sordovalas üht Greeka-Wene Wennastuse Seltsi asutada  taheti, ja Kindral-Kubernör on seda plaani Soomemaa  Senatile ette pannud. Senat on nüüd selle peale wastanud, et tähendatud Selts ilma Soomemaa Senati kinnitamiseta oma tegewnst algata ei wõi, ja et seda Seltsi üksi selle kaubaga liimitakse, kui Seltsi üksi nende Soomemaa  kodanikkude eest hoolt kanda töutab, kes juba Greeka- Wene usutunnistusest on. Shadrinskist, Permi kubermangust. Ametlikku aruannete  järel puudub Shadrinski maakondas 1 millioni tshetwerti wilja, mis seemneks ja maarahwa ülespidamiseks leikuseni tarwis läheb. Üks Küla-Preester kirjutab: /Pool rahwast kerjab, aga paraku on nendest puudu, kellel kerjajatele  midagi anda oleks." Bassmanowi kihelkondaS on 1078 inimest hädas, 264 peremehel ei ole seemne - wilja. Kabanowi kihelkondas puudub 14! peremehel seemne-wili ja toidu-wili. Loomatoidu puudus on peale selle pea kõiki maakonda loomadest lahti teinud. Orenburgist. Loomatõbed. mis juba mitu aastat kestanud, on nüüd ka inimeste kestis mitmesuguseid haigust  sigitanud, nenda nimelt Mijaski Sawodis, kus wiimasel  suwel ligi 1000 looma langenud ja muist matmata jäänud on. Arstlikku abi ou raske saada, sest 30,000 hinge kohka on üks ainus arst. Tomskist. Kaiinski maakondas on wiimasel aastal 50,802 loomast 20,661 langenud; nüüd möllab loomate  bi 75 külas. Barnanli maakondas langes mullu 5685, Viiski maakondaS 3652, KuSnezki maakondas 1198 looma. Viiski maakondas on sel aastal üksi Tsharõishkt koguduses juba 4140 looma, Kolõiwani koguduse kahes külas peale 700 looma. Barnauli maakonna kahes külas umbes 2000 looma langenud. Wiimasel aeal on loomatõbi ka juba Tomski maakonda tunginud. Askhabadist kirjutakse, et Turkmeenlaste sugukonnad nüüd igalt poolelt tulewad ja paluwad, et nemad Weneriigi  alamateks wasta wõetud saaksiwad. Nenda on Merw- Tekinzlaste ligemad naabrid, Sarõik-Turkmeeulased,  keS juba Afghanistani piires, Jol-Altani mägeõtiku