kes tööd jõuab ja nõuab teha, oma weikest teenistust leiab, sest kauplemine, Mega Tallinnast läbijookswat raha-soont alal hoitakse, lähäb parajal kombel oma soodu edasi, mida pehme talw wäga mõnustab, meie lähet jeäst lahti hoides. Korraks oli ka moode kohin kadunud ja surnu waikus kattis teda, aga soe tuul, mis Wiliandi ja Pärnu wahelt, nii arwata Wändra meeste mütside kaudu tuli, kooris walge waipa pealt jälle ära ja puhus teda sinna, kusalt tulnud oli, s. o. Soome randa. Meie wõtame Soome weljekeste käest kõik head wasta, iseäranis nende lahket sõbrust ja kaastundmist, aga jeäd mitte; seda meie rinnad nii wara ei kannata, paneb hinge kinni. Minema kord kirjutasin meie seltsidest. Neist oleks ka täna meel hädaste tarwis kirjutada, aga nüüd on mull palju paremat Sakala lugejatele pakkuda : Meil oli Basaar! Aga suurem hulk Eesti poegi ei tea wist mitte, mis loom see on, sest meie esiwanematel polnud sellega tegemist, seepärast ei ole nad tema tarwis sõna mitte sünnitanud. Kui nüüd keegi allseiswast seletusest selle Aasiast tulnud sõna kohta „laat" tahab panna, siis pole ta küll mitte märki lasknud, aga ommetegi sinna poole. Seda Basaari toimetasiwad meil Eesti prouad ja neiud ja mis meel enam meie kalli Eesti Aleksandri  fopsi kasuks. Pühapäew 30. Nowembril leHwisiwao  pidulikult sürlre Gilde-toa luukidest lipud alla. Rohelise kuuse oksadega ja weikeste kirju lippudega  ehitud uks amatelles möödaminijaid lahkelt sisse astuda, kus suured ruumid üsna pidulikus ehtes seisiwad: lipud hooivasiwad ümberkaudu seinade ääres, mööda sambaid ja postisi ronisiwad rohelised õilmekeermed  ja rippusiwad männikud; kallid maipad särasiwad  weerede peal kuhu aga silm waatas, seal oli kaunistust näha. Kõige pealt langes waate igalühel  kesk saalis seisma, punase kalewiga kaetud samba peale, kelle küljes, Aleksandri kooli pildi üle, suur kirju tähtedega transparent meie püüdmiste õiget sihti „Walgus meie rahwale" kuulutas. Laua peal roheliste lillede ja põlema küünalte wahel seisis Eesti talupoja kuju, keda akadeemia peal õppija Eesti kunstnik  herra Adamson Peeterburgis teinud on. Tera- waste silmitses kuju waatajate otsa, nagu ütelda tahtes:  ohwerdage midagist selle auusa sihi tarwiKMinu pää üle kõlkuma kastikesesse, ja tõeste ta healetu sõna on mõjunud. Paremal pool seina ääres seisiwad pitkas  reaS kaetud lauad, mille taga nägusaste Eesti Aleksandri kooli naisterahwa abikomitee liikmed peenemat  söögi ja joogi kraami, kõiksugu weikesi iluasju ja õige rohkel mõedul peenikesi ja osawaid naisterahwa  näputööst müüsiwad. 20 kopikalise piletiga tuli rohkeste inimesi igast seisusest sisse, ühed asju ostma, töised, laudades istudes, keha kinnitama ja keelt karastama, muist aga üleüldse meelt lahutama, linna muusiku koori lõbusa lugude järel edasi tagasi kõndides piduliku rahwa seltsis roheliste taimede ja puude wahel, millega kunstaednikud Tammberg ja Rougall priitahtlilult saali üsna triiphooneks ümber muutnud oliwad. .Rõõmus meel rahwa seas tõusis meel suuremaks, kui õhtu poole Jüri kihelkonna meestekoor  omas nägusas rahwa riietes ette astus ja laulu pidust tutwaid laulust etendama hakkas Mitu ja mitu korda pidiwad nad oma osawa juhataja herra ReiSbergi all neid laulust uueste laulma. Wäsimata, ligi wiis tundi on see tubli koor priita htlikult oma Aleksandri kooli heaks laulnud, künni pärast laulu: „Eesti tütred edasi" ja I)r. Rosenthal'i peetud kõnet meie armulise Keiserliku Majesteedi terwiseks waimustawalt  Keisri lauluga pidule ja Basaarile lõpetust tehti. Nagu wäljastpidine osawõtmine igapidi suur nii mõis arwata, et seda tõttu ka sissetulek pidi olema, ja rõõmuga saime teada, et ligi 500 rubla puhtalt üle on jäänud. Seda on siis kõik meie „õrnem sugu" toimetanud! Wist mitte keegi abikomiteedest  pole niisuguse toredusega oma tööd alganud;  aga seda pole nad ka mitte käed rüppes hoides saanud. Kui wäsimata suure hoole ja agarusega on tööd tehtud, enne kui seda lõikust peeti. Imestades oleme näinud neid peenikesi ja rikaid näputööst; kui palju kannatust ja tüdimataust on nende juures olnud, mida kõik armastus ja kaastundmine rahwa wasta wõitnud on. Nagu pehmest kewadisest õhust loomus uue elule tärkab, nii on ka siin üks elustaw tuhin meie haritud Eesti naisterühmade südametest läbi tunginud,  mis neid meie isamaa nõudmiste kaastöölisteks äratanud on. Uue abikomitee liigete näidatud julge ja kiiduwäärt eeskuju on ka tõisi kõrgeliku südamega naisterahwaid ligemalt ja kaugemalt priitahtliku osawõtmisele  kutsunud, misläbi rohked annid kokku tuliwad.  Iseäranis rõõmustan? on kuulda, et ka Soomemaalt  proua Ur. Aspelin ja mõned naisterühmad Helsingis meie rahwausliku pidu kalli kingitustega on awitanud. Niisuguse ettewõtmisega on Eesti rahwas jälle tähtsa sammu edenenud ja soowida oleks, et meie aga sagedamalt sähärdusi sõnumeid ajalehtedest leiaksime.  Raske on iga hakatus, seepärast mitmekordne auu neile, kes seda 'esimeseks on korda saatnud, kõige pealt abikomitee presitentinale tohtri proua Rosen.  . —mi-" Zs 2-5 Järwemaalt. Mis „imeliku asjade" peale wastu- saadetD. Öpetajä A. meile jarWTwa kirja saatnud, millest meie paljalt need kohad trükkimata oleme jätnud, kus asjalikust seletusest  kõrwale minnakse. Kiri ou nõnda: „Teie kirjutate: Tema on ka sealse Aleksandri kooli abikomitee ära lõhkunud. Tema oli nõudnud, et abikomitee paar meest enese seast wälja heidaks. Et need aga kõige tulisemad korjajad ja selle abikomitee  asutajad oliwad, ei Võinud abikomitee seda soowi muidugi mitte täita. Seal andis kirikherra käsku, et raamatud tema kätte tuakse, ning kui seda tehti, ütles tä: Nüüd on teie asi lõpetatud. Selle wastu on mull ütelda, 1) et ma iialgi pole Türi kihelkonna abikomitee käest nõudnud, et ta paar meest minu nõudmise peale enese seast wälja heidaks, ega pole kellegile oma tahtmist ette pannud ja sundinud, et tema seda täites otsegu minu „ kiltriks" pidi saama. 2) Ei ole ma mitte, kui ülemal nimetatud nõudmist mitte ei olla täidetud, abikomiteed lõhkunud ja seepärast  käskinud raamatud enese juure tuua, maid asi 'on nõnda: Üks Türi kihelkonna Aleksandri kooli abikomitee  eestseisuse liige, kes tänini õige tegew oli olnud ja kellest ma seepärast arwata mõisin, et ta oma asja teab, laskis mulle ütelda: Raha korjamine Aleksandri kooli heaks ei tahta sugugi enam edasi minna, temal olla nõuu raamatud ära pääkomitee kätte tagasi saata. Ma lasksin talle wastata, et ärgu ta saatku raamatud mitte Tartu, waid toogu nad minu kätte, mis ka sündis. Seda tegin ma selle -mõttega, et Türi kihelkonnas korjamine ommeti weel wöiks edasi minna, mis ka wahe ajal sündinud on. 2) Annate Teie mulle süüks, mina olla Allika herra mannrihtre A. v. Baranosfi, Jumala päralt hinge, asutust rikkunud ja ütlete meie tütarlaste kooli kohta: „ Kooli edendajad oliwad ka ühe mõnusa tunnikorra malmis teinud, nagu seesugusele ülema koolile seda tarwis oli. Aga mis tegi kirikherra Kurrikoff? Tema muutis selle mõnusa tunniplaani ümber, ja „tuupis" (!) teda katekismuse ja piibli lugyde tunda täis, nõnda et muu tarwiliku õpetusele mähe aega üle jäi." Selle wasta pean ma ütlema, 1) et minu käes iialgi midagi kooli edendajatest malmis tehtud tunnikorda pole olnud, ega pole ma niisugust näinud ega temast kuulnud, mis ma oleksin ümbermuuta wöinud, maid Alliku härra, kui ta Jumala päralt hing alles elas, palus mind ise kord, et ma ühe tunnikorra malmis teeksin selle kooli tarwis, mis ma aga siis mitte nii ruttu ei wõinud teha, sest ma tahtsin enne järele kuulata, kuidas niisugused koolid sisse seatud on ja mis seal õpetatakse, aga enne kui ma seda sain teha, suri Alliku härra. Türi kihelkonna kooli-kommissioni soowimise  peale tegin ma pärast ühe tunnikorra ehk kooli programmi malmis ja panin teda kommissionile ette. Kooli-kommission wõttis selle programmi masta. Kui tema pärast läbirääkimine tuli, soowisiwad mõned kooli komisjoni liikmed, et „ajaloode" õpetuse tunnid pidid tunniplaani pealt ära jääma. Mina püüdsin ära seletada  kui kasulik ka ajaloo õpetus on, ja minu eestseismise  peale jäi ajaloo õpetus tunni plaani peale. Pärast muutis aga meie kihelkonna kooli-rewitendi härra tunniplaani nõnda, et ta käsitöö tarwis aga paljalt 2 tundi päewas jättis kuna mina 3 tundi olin arwanud. On siis näha 1) et mitte mina, waid meie kihelkonna kooli-komission, kelle liige mina küll ka olen, meie tütarlaste kihelkonna koolile tunniplaani ette on seadnud. 2) Et mina nii wähe katekismuse ja piibli 100 tundisi olen paljuks teha püüdnud, „nõnda et muu õpetustele wähe aega on üle jäänud", et mina koguni muid õpetuse tundisi, ajaloo ja käsitöö  õpetuse tundisi, enam olen soowinud. Türi kihelkonna  tütarlaste koolis õpetatakse katekismist 2 tundi nädalas ja piibli lugusid 2 tundi ja piiblist loetakse 1 tund nädalas. Et ma mitte tunnikorda katekismuse ja piibliloo tundidega täis „tuupinud" ei ole, on igal mõistlikul inimesel sest selge. Mis Sakala muidu weel „Eesti kirikherrade partei" kohta ütleb, ei puudu seepärast minusse sugugi ja on mull täieste üks kõik. A. Kurrikoff, Türi õpetaja." Selle kirja peale oleks meil kaks küsimist õpetaja  Kurrikoffile ette panna: 1) Mis selle abikomitee eestseisuse liikme nimi oli, kes raamatuid pääkomitee kütte saata tahtis? Nii kaua kui õp. Kurrikoff seda nime awalikult ei nimeta, jääb süü ikka tema peale. 2) Kes on „Türi kihelkonna koolikomisjoni" liikmed? Meie oleme juba omas 52. numris näidanud, mill kombel Türi tütarlaste kooli tunnikord wõeriti ära on seatud. Ka peame imeks panema, et kooli rewident  von Middendorf kuus usu tundi nädalas nimetab,  kuna õp. Kurrikoffil neid aga wiis on. Mõlemad  ütelused ei wõi küll mitte õiged olla.  Õpetaja  Kurrikoff ütleb weel, et mis Sakala „ Eesti kirikherrade  parteist" ütleb, see mitte temasse ei puutuda. Kui õp. Kurrikoff oma kihelkonna laulukoori ärakeelas, siis trööstis ta ennast wist selle mõttega, et seda enne Saksa kirikherrad ka teinud ja seesugust tegu sellepärast  keegi „Eesti kirikherrade partei" süüks ei saaks ajama. Peeterburgist. Hiina ja Wene tüli-asjad pidada Wä nn kaugele seletatud olema, et takistused kõik kõrwale on heidetud ja täieline lepitus pea malmis  on. Loodetakse, et rahuleping pea täitsa malmis saada olema. MoskwM. Keiserlik laewasõidu mise..Ddj,tswa"BÄseuKril oma " aastapäewa pidanud, kus würst Dolgorukow eestistuja oli. Selle aastapäewal jagati ka hulk suuri ja weikseid  kuld ja hõbe auurahasi seesuguste meeste ja seltsidele  wälja, kes laewasõitu on edendanud. Nende auuraha saajate seas on ka mitmed Eestlastele tutwad  nimed, näituseks: Suure kuld auuraha sai töiste seas herra C. Woldemar; weikse kuld auuraha meie ..Linda" mlts Tallinna 6: suure hõbe auuraha saiwad: Ainaste kooliõpetaja Dahl ja laewa omanik Weide; weikse hõbe auuraha Ainasti abikooliõpetaja Raudsepp. Odessast. Raudtee õnnetus. Odessa lähedal  oli härjakari raudtee peale läinud, kui korraga wangerte rong kangeste sõites nende peale tuli ja 10 härga surnuks lõi, üks jagu wankrid aga ka rööbastest  wälja kukkus, kus juures aga muud kahju ei sündinud,  -kui et mõned inimesed wangertes natukene pitsitada saiwad. Kishinewist. Maawärisemine. Kishinewis ja mitmes kohas muial Lõuna-Wenemaal on 14. Detsembril  kaunis köwa maawärisemine olnud. Mitme majale ja kirikule on praud sisse löönud ja kahju on kaunis suur. Inimeste elu poolest ei ole aga midagi õnnetust sündinud. Wõeralt maalt. Inglismaalt. Et Aafrikast Buursi wõitudest uusi sõimmeib tuleb, sellepärast on Inglismaa walitsus kohe ühe jalawüe rügemendi, ühe hobusewäe rügemendi  ja ühe paterei ära Aafrikamaale saatnud. Elsas-Lootringenist. Selle maa rahwas oliwad  Säffa wMMke" palwekirjad sisse annud, kus palutakse, et rahwakoolides jälle Prantsuse keel õpetamise  keeleks saaks, mis seal laste emakeel on, ja kelle asemele Sakslased kohe koolidesse oma keele õpetamise  keeleks walitsema paniwad. Seesugune wägiwaldne  keele riisumine on Elsas-Lootringeni rahwale raske kandi, ja nad oliwad sellepärast palwekirjad sisse saatnud, kus õige rohkeste nimest all seisis. Nüüd on aga riigi walitsus otsuseks annud, et ta mitte järele ei anna, waid Saksakeel jääb seal Prantslastele  koolides õpetamise keeleks. Kirja wastused. 1) H. E. W - s. Need asjad ollwadincile ka juba enne tuttawad. 2) M. S. T—s. Sedawiisi ci wõi küll midagi trükkida, peame siis kõik täitsa ümber kirjutama. Saame näha, mis edespidi teha wõime. 3) G. K. Hispaanias. Meie oleme omad sõnumcd kohe Teie kätte saatnud, saatke meile sealt ka külaleiba wasta. 4) E. D. P—s. Enne ci wõi meie midagi iseäralist nõuu anda, kui meie ei tea, missuguses ametis Teie elate. Aitage kõige pealt paremaid ajalehta rahiva sekka laiali lautada, mis ainus tee on, mille peal wancmaid inimesi tarwilise silmaringi laiendamisele wõib aidata. 5) J. Z. K—s. See Karola kihelkond on küll üks imelik kihelkond.  Saame jutustama. 6) H. S. L.-T—s. Ehk jõuate Torma abikomitced" ka suusõnal  elawama tööle äratada, nii et awalikult ajalehes kirjutamist tarwis  ci ole. 7) J. R. U—s. Täname wäga. Saame kohe trükkima. 8) G. D. K—s. Teie sõnumeid oleme tarwitanud. Kirjateel olete wist juba pitkema wastuse ammugi kätte saanud. ' 9) J. W. W—k. Saame edespidi tarwitama. Z 6) P. S. U.-K.—s. Saame lühidelt rääkima. , 11) J. L. J—s. Saame tarwitama, aga nõnda ei ole wõima- M awaldada. 12) Wiliandi abikomitee. Meile on Aleksandri kooli kuratooriumi  kohta nii palju kirju tulnud, et meie neid täielikult mitte trükkida ei jõua. Meie saame järgmises numris kõik lühidelt kokku wötma. 13) J. L. O—l. Täname wäga Teie sõnumete eest. Aeg annab arutust. 14) J. L. J s. Sellest raamatust oleme juba rääkinud ja meie ruum ei luba seda mitte, temast wecl kord pitka juttu teha, kuna töisa tulusaid raamatuid küllalt on, keda rahwas wecl sugugi ei tunne. 15) M. T. W.-P—l. Et üht uut koolimaja ikka niisama õnnistatakse,  nagu töist, sellepärast ei luba meie ruum mitte, igast ühest iseäralikult  ja pitkalt jutustada, kui mitte mõnd iseäralist juhtumist ehk asja ei ole, mille pärast seda sünniks teha. 16) Eesti Kirjameeste Seltsi liige. Et ise juba sellest asjast pitkalt oleme rääkinud, sellepärast wõime Teie osawat kirja aga lühidelt tarwitada. 17) Stud. M. T. T—s. Teie pilka kirja oleme tänuga kätte saanud ja saame teda edespidi trükkima. Stipendiumi kohta ei wõi meM enam midagi muuta, waid iga aasta saab sada rubla ära antud, MM enne ära on määratud.