Mult käratsewalt, tolmuselt wainult peletama. KeS senna kipub ija ' oma .wabaduse" -trummiga teisi senna kutsub, sellel enesel on .naisterahhwa waimu loomus" tundmata asi, see on loodusest määratud piirest wälja aStunud ja sellel ei ole õigust seal oma sõna sekka anda, kus naesterahwa  .õrnusest" jutt on; sellel ei ole ka õigust meesterahwa  poolt seda õrna auuStamist pärida, mida naeSterahwa  wasta üles näidata iga mehe kohuõ on. Tema on jo ise sõda kuulutanud, tema piab siis ka söea järgedega  leppima. Kirjandusest osa wvtta, sedö ei ole keegi naesterahwale  keelanud, aga ka selleS piab naesterahwas oma loodusliku  tööpõllu piiretesse jääma, muidu ei wõi tema imeks panna, kui keegi tema kirja oma kaaswastutamise all ja oma kulu peale „trükki" ei .toimeta". Mitte meeSterahwa  .auuahnus" ei seisa selle wasta, et naeõterahwas maailma tolmusele wainule .töötama" ja .wõitlema" läheb, waid just naeSterahwa ,waimu loomuse" sügawam tundmine ja selle loomuse avastamine. Just .auuahnus"  kihutab aga mõnda naesterahwast sellest piirest wälja, mida loodus ise määranud on. .Auu" ja kiituse otsimine maailma tolmuse! wainul ei mahu selle õrnusega ühte, mis naeSterahwa ehte ja wõi mus on. millega naesterahwas ka meesterahwa õrnemat haridust kaitsema ja teda toorusest eemal hoidma piab. Lõhub naesreraywa .Emancipation" selle õrnuse puruks, mis ellama hariduse kants on, flis langeb kõik maailm põhjatuma tooruse sisse. Mis see lause tähendab: . nii kuidas ta (naesterahwas)  igal rängemal kui rängal hinge wõitlusel tema (meesterahwa) kaaslane piab olema, ja teda tihti seal ärawõitma",  sellest ei saa meie aru, selle kohta tunnistame alandlikult oma umbteadust, ja meie arwame, et meil selle umbteaduse juures õige rohkest .kaaslasi" on. Oma põiguste" eest .wõitlema" kutsub preili Lilli Suburg oma .suguõdefi", ja .wöitleb" ka kohe juba Eesti orthographia wasta, kirjutab .wällja", .rahhwaõ", .kirrja" j. n. e., ja tahab sellega healefi EeSti keele sisse sigitada, mis Eesti keelel ülepea, naeSterahwa õrnemal healel aga iseäranis wöerad on. Aea-waim, keS usust lahkunud ja just selle läbi ülinukruse (PessimismnS) sisse langenud, on seda pöörast liikumist sigitanud, mida .naeSterahwa Vabastamiseks"  (Emancipation) nimetakse, mis aga omas sügamas tähenduses muud ühtigi ei ole, kui mässamine Jumalasõna  ja looduse seaduste wasta, ja selle liikumise eestvõitlejaks  tahab ennast filmanähtawalt .Linda" teha. Kentsakas selle juures on, kuida preili Lilli Suburg selle juureS ma enese parema tundmisega tülisse sattub. Kni ka esiteks weel natuke argliku healega, siiski selgest küll, salgab tema kõiki wahet meesterahwa ja naeSterahwa wahel, hakkab aga ometigi .Esimest kuukirja Eesti naisterahhwale" wälja andma ja on juba enne .Esimest Eesti naisterahhwa" lugemise raamatut wälja anda tahtnud.  Kui seda wahet tõeste mitte ei ole, mida .Emancipation"  salgab, kuida wõib siis üht „esimefi" kirja Eesti naeterahwale kirjutada? Eks olnud siis kõik tänine ilmunud kirjad mölemile sugule ühes kirjutatud?  Seesugust  tüli iseenesega leiame meie ilka nende juureS, keS oma elu-koda harjunud elu-pinnal ehitada ei suutnud, kelle meel selle läbi nukruse sisse langes ja kes sellepärast kõiki seaduslikku, harjunud ja korralist elu-pinda „põhjani üleS kündma" kippusiwad. „Ltnda" esimese numre teistest kirjadest pitkemalt rääkida  ei ole meil ruumi. Juba ülemal tunnistasime, et need meid natuke lepitafiwad, et aga ka nende sisse wähem ehk rohkem nukra aea-waimu jalgest tallatud on. Ainult esimtse jutustuse külge, miS weel pooleli on, tahame natuke puudutada. See on .Leeni, iga wene käsualune". Seal leiame ühe 14 aastase tütarlapse, keS pärast oma wanemate surma oma walju tädi, rikka Kulli perenaese, käsu alla on langenud ja aega ..kargamiseks" ega „õppimisekS"  ei saa. Siiski õpib tema salamahti, teeb, kui peremees ja perenaene kottu ära läinud, oma kirjalikku koolitööd, mis ühtigi wähem ei ole, kui „kaske, udu, wihma ja lume" teaduslik äraseletamine. Auustatud preili Lilli Suburg! Kui Teie arwate, et ainult neist ..haritud" neiud saawad, kes juba omas 14. elu aastas neid looduse-nähtusi  ära seletada oSkawad, kui palju on sits „haritud' neidust ülepea, kui palju on neid Eesti rahwa tüttrete kestis iseäranis? Teie kirjutate oma Lindat" jo „EeSti naisterahhwale". Ärge kohkutage Eesti tütarlapsi. Näidake ennemini, et ka nendel haridust, sagedast, wäga sagedast, palju sügawat haridust on, kellel aega ei olnud oma pead körklewa..teadusega" täita, millel haridusega  ühtigi tegemist ei ole. Jumal hoidku Eesti rahwa tütreid selle körkluse eest, mida pool-haridus suureks kaswatab ja mis tolmusele wainule „wõttlema" saadab. „Ltnda" toimetajale tuletame aga selle mehe sõna meele, keda tema ise wist ka mitte ..naisterahhwa" rusujate sekka ei lue, keda jo ka tema wiimane watmultk isa .pooljumalate"  sekka luges: .Mächtig setd ihr, ihr seid'S durch der Gegenwart ruhigen Zauber; WaS die Me nicht wirkt, wirket die rauschende nie. Kraft erwart' ich vom Mann, d,S Gesetzes Würde behaupt' er; Aber durch Annmth allein herrschet und herrsche das Weib. Manche zwar haben geherrscht durch des GeisteS Macht und der Thaten; Aber dann haben sie dich, höchste der Kronen entbehrt. Wahre Königin ist nur des Weibes weibliche Schönheit, Wo sie stch zetge, sie herrscht, herrschet blvs, weti sie fich zeigt." Keele-õpetuse raamatutest juhime lugijale tähelepanemist  „EeSti-Saksakeele Sõnaraamatu" peale, mida J. Nebocat Riigas Ed. AhrenS'!, Dr. F. 3- Wiedemann'i ja R. v. Putkamer'i kirjade järel kokku seadnud on. Dr. Wiedemanni EeSti Sõnaraamat on küll wist kõige täielikum,  aga fee on wäga suur ja sedamööda kallis, on ka rohkem õpetatud meeSte kohta arwatud. Sellepärast wõime rõõmuga üht tööd teretada, mis rohkem rahwa kohaline, suuruse poolest käepäralisem ja odawam on. Niisamati ka ~Küudja Eeesti keele õpetuse" peale. Kasulikkudest majapidamise-raamatutest olgu nimetatud: ..Juhatus wiljapuu-qidade asutamiseks ja wiljapuude harimiseks", wäljaantud Eestimaa Põllutöö Seltsi poolest ja trükitud Eestimaa Synodi trükikojas, 1887, ja „Eesti hovuue." Wäljaandjaj Constantinj Blumberg, Kas aui loomatohrite suurkooli professor."  Trükitud Rakweres. 1887. Need mõlemad kirjad puuduwad asjades meie maacahwa majapidamise kohta, mis just meie päiwil ikka suurema tähtsuse alla tõusewad. Pandagu neid fiis ka nende tähtsust mööda tähele. Et need asjakohalist õpetust annawad, selle eest koStawad wäljaandjate tuntud nimed kõige paremini. Lõppeks olgu weel ühe iseäralisel wiisil tähtsa waimul  iku kirja peale tähendatud: „Tee aru omast majapidamisest!" Eestimaa Kindral-Superintendent Dr. W. Schultz'i wiimane ..manitsuse sõna" Eesti rahwale. Meie wõime siin paikas ainult selle peale tähendada, et see kiri igas Eesti perekondas olema piakS, juba selle tähtsa mehe mälestuseks, kes EeStt rahwa waimulikku ja waimlikku elu nii suure hoolega kosutanud on. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Talwetim 27. pSSwal. Europa paneb imeks, et „Kölni Zeitung!" ilmutamised  wee! kummagilt poolelt ühegi teuga tõeks tunnistatud  ei ole. Seal ilmutati, et Wene Keisrile waledokumentifi  kätte saadetud, mis Wenemaad Saksamaa politika  pärast Balkani poolsaare asjus. Seda on Würst Bismark Berlinis Wene Keisrile selgest ära seletanud. Nüüd oodati, et need wale-kirjad aealehtede läbi awalikult kuulutatud saakfiwad; niisamati oodati ka nende ametnikkude ja teiste inimeSte kohtualla-andmist, kes sellest inetumast pettusest osa wötnud on. Üht ega teist ei ole aga tänine tehtud ja juba hakkastwad mitmed lehed neid ..ilmutusi" tühjaks jutuks pidama, aga selle wasta näib see rääkima, et fiis wist selle tühja jutu tegija, „Kölni Zeitung" waStatamise  alla oleks kutsutud saanud. Suuremat usaldust näitab küll see arwamine teenima, et selle segase asja läbikuulamine palju aega wötab, kohalised riigiwalitsused aga enne ühtigi kuulntada ega kedagi kohtu alla anda ei taha, kui see sasi täitsa arutatud on. Õige hirmutawad sõnumid  kostsiwad Wiinist Europa rahu kohta. Austria walitsus olla mures selle üle, et Wenemaa nii palju sõeawäge Galizia piirel koguda ja tahta ametlikult järel pärida, miks neid senna kogutakse. Üht seesugust järelpärimist peetakse aga harjunud wiisil wiimaseks sõnaks enne sõea-kuulutamist, ja sellepärast hoitakse seesugust järelpärimist wiimaseks aeaks, kus kõik teised nsuud juba katsutud on. Seda et tehtud fiis ka AuStria poolt mitte, kutsuti aga Marschallidenõuukogu  Wiini kokku. Seal oli nõuukS wõetud Austria poolt esiteks weel mitte sõeawäge Galiziasse wasta saata, et Wenemaa mitte ärritatud ei saaks, sest kui kakS wäge waritsetes üksteise wastas seisawad, siis saab kergest anutundmuS torgatud ja asjad nihkuwad kardetawale  joonele. Kui Wenemaa poolt mitte rohkem sõeawäge  Galizia piirele saadetud et saaks, kui seal enne seda oli, kui Wene Keiser BerliniS käis, fiis ei pidatud seda Marschallide-nõuukogu otsust mööda Austria poolt mitte tähele pandama. Wahe aea! oli ükS Berlini zeitung teiste waSta sellepärast tõrelenud, et nemad üleliiga rahu-lootustest  kirjutawad, sest need olla ilma põhjuseta ja sellepärastkahjulikud. See on uueste kohkutanud; Wenemaa poolt on ka weel sõeawäge Galizia poole nihutatud  ja Wene paberraha hind, mis Berlinis natuke tõusma  oli hakkanud, langeS uueste. Selle wasta kirjutab Brüsseli ..Nord", et kõik see kahin, mida Wenemaa fõeawäe  liikumine Austria ja Saksamaa lehtedes teeb, täies te aSjata olla. Warschawi ümberkaudu olla 120,000 meest sõeawäge kogutud, aga selle natukesega ei wõida ega tahta Wenemaa süda talwe-aeal Austria wasta sõda algata.  Keiser Aleksander soowida otsekohesest südamest rahu. Nimelt ratsawägi olla Kesk-Wenemaalt sellepärast piire Poole saadetud, et suwel Kesk-Wenemaal wähe loomatoitu kaswas. läänepool seda aga rohkest olla. Täieste mõjunud er nai see sõnum Wiinis mitte olema, sest Marschallide nõuukogu oli selle kuu 1. pääwal Keiser Franz Josefi juhatusel jälle koos. Tähele on panna, et nüüd juba Austrias ja Saksamaal tulewat sõda lausa arutatakse, ja kuS ka soigutatakse, seal tehakse seda rohkem selle hirmu kohta, mis rahwal söea eest on. Nenda kinnitatakse, et sõda mitte enne Küünlakuud oodata ei olla, ja et soldatid mitte kui metsalised rahulise rahwa waSta linnade ja külade wasta ei sõdida. Saksakeeli „Peterburgi Zeitung"  pilkab, et seesugused solgutamised palju teisiti ei olla, kui küki sõna rebasele: „Ära karda, nahawõtmine ei ole muud, kui üks üleminek" (Uebergang). Sõeaks arwatakse  ikka kõige pealt Bulgarias asja leidma. „Schlefia Zeitung" kirjutab selle kohta Wene-söbraliselt, kuida see wist Saksamaa walitsuse mõtete kohaline on : ..Wenemaa ei wõi ega saa püüdmisest tagenema, Mustmere randafi ja Konstantinopelit oma wõimufe alla saada, kui Bosporuse  ja Dardanellide wõtit; selle läbi ainult saaks nende määratumate maade tee Maailma-mere poole lahti, kust Don, Dnjepr ja Dnjestr läbi jooksewad, ja wõikfiwad need maad hariduse poolest ja majapidamise poolest kosuma hakata." See on Wenemaa kohta õige, aga Austria püüab ka Ageia-mere poole edasi nihkuda ja ei tahaks Wene meremäele teed senna poole lahti lasta, ja Ztalia ja Inglismaa  ei salli Wene merewäge Wahemeres. Prantslased filmitsewad nüüd küll Wenelastega, lootuseS, et nende abiga oma..kättetasumise"-tuju täita wõikfiwad, aga Prantsusmaa  tasasematel politikustel ei ole wist mitte asja Wene merewäge Wahe-meresse oodata. Saksamaa külge see küsimine ei puudu, aga ühenduse-kaup Austriaga sunnib  Saksamaad osawötmisele, kui Wenemaa ja Austria wahel sõda piaks tõusma, selle järel pärimata, mis pärast sõda tõuseb. Sedawiifi seisab Europa sel korral nagu püssirohuga laetud, mida ükS säde põlema sütitada wõiks, kui riikide kõrged walitsejad ja targad juhatajad sädemeid mitte lämmatada ei tahaks ehk ei suudaks. Wenemaa tahab nagu looduse wäe sunnil Konstantinopeli poole ja kipub selleks Bulgariat üheks asteks tarwitada. Selle wasta seisawad Austria Ageia-mere pärast; Ztalia ja Inglismaa Wahe-mere pärast; Saksamaa piab nende poole hoidma, oma ühenduse pärast Austriaga; Prantsusmaa saaks Wenemaa poole hoidma, kui ka mitte oma elutarwituste pärast, siiski seda rohkem kiuste pärast Saksamaa wasta. Selle sõeakartuse  pesa on Bulgarias. Austria poolt kinnitatakse küll, et lepituS Bulgarta asjus kerge oleks, kui Wenemaa poolt üks selge plaan ja üks kindel pärimine ette pandud saaks. Wenemaa riigijuhatajad ei näi seda aga öiete usaldama, ei pane plaani ega pärimist teiste ette, ja põnewus kestab edasi. Selle juure tulewad weel rahwuslikud tuhinad, mis üle riigijuhatajate päide kaswama ja politika õhku ühe leitsega täitma kipuwad. mis waremini ehk hiljemini suurtükkide raksumistes põlema läheb, kui seda teisel teel lahutada ja jahutada ei suudeta, mis küfitaw olema näitab. Saksamaa Riigipääw on küll sisseweetawa nisu tolli 5 marka peale 100 kilogrammi eest alandanud, seda tolli aga ühetasa nisu ja rukki pealt wasta wötnud. Niisamati on Riigipääw uut maakaitse- ja maatormi-wäe seadust wasta wötnud, mis läbi fõea aeal Saksamaa fõeawägi 400,000 meest lisa saab.  Kronprinzi  terwise üle tuliwad sõnumid ; teiseltZ poolelt manitseti aga fiiSki, lootust mitte wäga suureks kaswatada, et kurwastus mitte pärast seda suurem ei oleks. Wiimaste  pääwade sees on ka kardetawate nähtuste pärast Kronprinzi kurkus, Dr. Mackenzie jälle San Remosse kutsutud. Würst BiSmarkil oli kergem rabanduse löök olnud. Keisri koduarst Dr. Lauer ja Professor Dr. Schweninger on Friedrichsruhesse kutsutud ja olla seadnud.  et tema mingisugust tööd ei pia ette wõtma. Teiste sõnumite järel olla temal ainult külmetamisest natuke haigust  tulnud, mis aga pea jälle mööda läinud. Prantsusmaal on uus Präsident wiimaks ometigi Ministeriumi kokku saanud, kui temal juba nõu olnud uuest ametist lahkuda. Minister-Präsidenti ametit wõttis Tirard, üks tänine wäljaspool tundmata mees, oma peale; wanast Ministeriumist jäiwad Rouvier ja Flourens; Sõea-Minister on Kindral Logerot. Teised kõik on tänine tundmata ja on enamist kõik wassakult poolelt, s. o. mehed, kes ennast rohkem ehk wähem üliwabalaste poole hoiawad. Kõik lehed mõistawad Aubertin'i tegu hukka. Ferry haawad ei ole kardetawad ja selle juhtumise läbi on rahwa meel ennast jälle rohkem tema poole pööranud. Aubertin't taskus leiti üks kiri, kus tema oma tegu sellega wabandab, et tema oma isamaad ühest äraandjast ja Bismarki sulasest peasta tahtnud; tema olla Lothringlane  ja tahta selle teuga Saksamaale kätte tasuda; Ferry ja kõik wiimased Ministrid pidada ära tapetud saama. Mõrtsuka tänine elu on wäga kirju olnuo. Tema on ka , kirjameheks" hakkanud, laulust, mis kõrtsides lauletakse ja teist seesugust lugusi sepiStanud, on kord ühe nendammetatud  .moodi "-riide poe asutanud j. n. e. Tema on ühe mehe poeg, kes ise oma elule otsa tegi; tema naene on ühe kauba-selliga ära jooksnud. Wiimasel aeal on tema käsi wäga halwaste käinud, tema on pettustest elada pimdnud ühe Sakslase käest ähwardamiste läbi raha