Tallinna Sõber K! 53. WiieS aastakäik. Tallinnas, H. Iõnln-knu pääwal WZ. Uleiildae aealeht Eestirahaialt «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädaliS wälja. Maksab Tallinnas Liudfors'i päriate trükimajas: s rubla, 40 kop. pool-aastas 4 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: «MgS g rabla pool-aasta, ! rubla 70 kop. Kuulutused ««Ksaumd tgu rea ehki selle useme pealt d »«p Tellimised wöetakfe waSta: UaNuuas: Liudssrs'i päriate trükimajas. H«eterLurgis: A. S, Seelandt, o»uuspoi-»s H 54. —Tartus: ZS. Just. - Nakweres: L. Wattly. Näides: A. Seidekõerg. Kap salus: Kollöerg. Lihulas: Is. ZSütt»er'i poodis. Mljandis : H. J. Aarow'i raamatupood. Kuuresaares: Uh. Lange.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor! W. F. Eichh oru. Aab Balkiskis, kirjad kätwad Baltiski (Baltischport La-rikiouik-lloxr^.) i Taaastwaatus. Oinalt maalt: Taltiuuast - Sotdatide maksud saunades. Linnasaadikute kogust. Pimedate kool sisse õnnistatud Wõerad kohtuherrad. läreltehtud paberraha. ..Walguse" ja , Wirulase" uutmoodi kutsed. ..ÄeStt Postimees" ja Rheini jõe kuju ..Rakwuslikknde" lehtede kardetawad  laimukirjad. - Tartust! Kõrge wõeratt. Rööwmõrtsukas. WSnnust: Paha sõnum. Riiast Uus orel. Prterburgist? Keisri termis. Kulla ja hõbeda saak. Linna stssetulemiseb ja wällamlnemised. Pitk iga. Protsess. Moskwast: Kohtu otsus ja mõtted selle,üle. Kijewisi: Kohtu otsus. Suur kingitus. Kasanist: Kentsakas kohtu otsus. Brjanist: Margus. Shisdrast: Hundid. Slawjanskifl läreltehtud paberraha. Orenburgist: WarguS. -- Wjatkast: Kohtu oisuS. Jekmerinoslamist e Passita rahmaS Konotopist: Juutide teenijad. Semipalatinskist: Maru. WladikawkaSkist - Tulekahju. —Kharkowist: Tulekahju. Zariözinist: Raudtee õnnetus. Wõeralt maalt. Kuulutus ja palme. Jutu leht. Kiriku teadused. Tagasiwaatus. Euroopa riikide wahel on rahu olnud ja kulda kolme wägewama riigi, Venemaa, Saksamaa ja AuStria anusaist püüdmistest ette arwata wõib. saab Jumala abiga ka edaspidi  rahu olema. IgaS rtiktS on küll oma erakond olnud, keS ennast teiste riikide ja rahwaöte ärritamisega tähtsaks teha tahaks, et nende erakondade nõnu aga kõrgemale ei Mata, fliS on käratsemine ainult aealehtede flSse jäänud. Ka suured sõeawäe kogude liikumised. Venemaalt Saksa ja AuStria piire poole, Saksa ja Austria maadelt Vene piire poole, on enamist üksi aealehtedeS olnud. Riikide juhatajad on aga üksteisega rahu ülespidamiseks ja riikide seespidiste waenlaSte, seltSliku mässajate lämmatamiseks nvuu pidama? käinud. Weneriik on jälle nii Saksamaa ligidale nihkunud, kuida see nende mõlemate maade õnneks juba aealoulikuks saanud on; see tusk, mis Berliini kongressist  saadik ennast wana ssbrnse wahele toppima kippus, näitab mõeduwateS ringkondades täitsa lahkunud olema, kui see üleüldse iialgi nii kaugete ulataS. Sellega on fiiS ka Wenertigi sõbruS Saksamaa sõbrade waSta ennast iseenesest  kinnitanud. Saksamaa Kronprlnzi wõeruSkäigud GpaaniaS ja Itaalias, on suurt rahn-liiget laiendanud ja on otse kui üht aida selle riigi ümber pununud, kust kõige rohkem selMikn elukorra ja rahu segamist ja rikkumist karta on, lust kardetawad aurud üleStõusewad, nagu keemast pesu pajast, see on. Prantsusmaa ümber, Saksamaa! ja AuStria-Ungru maal ou kord-korralt setlSliku mässajate püüdmised ilmunud, on aga ikka jälle õigel aeal lämmatatud. Saksamaal kestab tüli Riigiwalitsuse ja Katholiigi kiriku wahel ikka weel edafi. RiigiwalttsuS on lepituseks ja Katholiigi usutunnistusest kodanikkude hingerahuks  mitmeS tükkis järel annud, aga Katholiigi kirik on wisa, ei taha ega taha omalt poolelt kätt waSta sirutada. Prantsusmaal on wiimane Ministerium, Ferry juhatusel, ennast kauemini jalal hoida oSkanud, kui ette arwati; üksi Kindral Thiboudiu, ükS kahewäärilise auuga meeS, on sellest Ministeriumist wäl,a piigiStatud. Kõige rohkem on Ferry Ministerium küll sellest kinnitust saanud, et tema mehisel meelel lõhkujate waSta aStuS, nimelt käratsejate  kallikese, Louise MichelN ja teised selle sarnalsed wangi pani. WäljaSpidi on Prantsusmaal sel korral kolme?  paikas rohkem ehk wähem werift tegemist. Üht endist lepitust mööda päris Prantsusmaa walitsuS, et temale Taga-ZudiaS, Auuami riikiS, nimelt TongkingiS, miS nime poolest Khiina ülewalttsuse all seisab, kindlat jalapaika antud,  ja et Punane jõgi rõõwlitest, nenda nimetatud »Must- puhastatud saakS. Kui Annami walitsuS ega Khiina seda teha et tahtnud ehk wahest teha ei suutnud, fiiS saadeti Prantsusmaalt söeawäge. Sellest iai ükS salk efitekS raskest löödud, ülem pealik Rtwtere ja mitmed teised saiwad surmatud. Pärast wõtfiwad Prantslased aga Aunami  pealinna, Hue, ära, tasusiwad waeulaStele hirmsal kombel kätte ja Kuningas Tu-Duk sai sunnitud, ennast Prantsusmaa ülewalitsuse alla heitma. Pea peale seda suri Kuningas Tu-Dut, sai ära tapetud wõi põgene? Khiina maale, miS täitsa selge ei ole. Prantslaste tahtmist wõi sundimist mööda sai nüüd Hiep-Hoa Kuningaks, aga ka tema on Jõulukuu hakatusel kihwtiga surmatud ja Kien- Ftok, üks wiiSteistkümue aaSlane poisike tema asemel» pan» dud. Khiinapoolt waieldi ikka kõige selle waSta, mis Prantslased  aga AnnamtS ja TongkingiS teemad ja ähwardati lausa söeaga. kui nemad Punase jõe kindluste, Sontay ja Bak-Ninhe peale tungikflwad. Vahe aeal on aga Sontay  wõetud, Bak-Ninhe wotmist walmistakse ette ja sõea kuulutuS Khtina poolest on ikka weel tulemata.  Niisamati  ennast ühe wana kauba peale tuetateS, tahawad Prantslased mõnda jägu Madagaskari saarelt oma alla sundida, on seal juba mitu linna puruks lasknud ja palju wägiwalda teinud, nimelt ühe Inglismaa MiSsionär! kaua aega raõkes wangiS pidanud. Selle üle tuli tüli Jnglaõtega,  mida Prantslased sellega lepitastwad, et MiSflonärile ühe Summa raha makfiwad. Pärast on aga weel MadagaSkariS  linnast lõhutud, mõned Inglased on surma saanud ja palju InglaSte wara on häwitatud. Sellest kipub uut nurinat Prantsusmaa ja Inglismaa wahel tulema. Minewal aaõtal pani reisija Brazza Aafrikas, Kongo jõe maadel Prantsusmaa lippu püõtt ja tegi sealiSte muSta Kuningatega kaupa, mis järel senna ükS PrantSlaSte asutus  sigima pidi. Brazza sai selle eest Prantsusmaa meremäe  pealikuks nimetatud ja weike abiga senna saadetud, aSja korda saatma. Sellega ei taha aga PortugitSlased leppida, keS omal seal wana õigust olema ütlewad, ja weel suuremat takistust teeb kuulus Ameerika reisija, Stanley. Stanley on Belgia Kuninga poolest sellekssamaks tarwituseks  Kongo jõele saadetud, on ennast sealise rahwaga paremini sõbrustada oskanud ja on Brazza tagasi tunginud, keS seal suures hädaS ja kitsikus olla. —lnglismaa, wõi õigem Suur-Vrittania ja lirimaa seeSpidised aõjad on õige kirjud. lirimaale on küll uus taluseadus antud, mis wana korrata olekut lõpetab, kuõ mõisnikud keS ise koguni mitte lirimaal ei ela, oma mõisasi sagedast koguni mitte näinud ei ole, neid rentijate kätte andfiwad, rentijad jälle maakauplejate kätte, kelle käest talupojad fiiS kolmandema  ehk neljandema käe läbi, ikka ühe aaSta peale maad saiwad. Uus seadus teeb talurahwast kohtade peal kindlamaks,  walwab selle üle, et möisade rentijad ja maakauplejad  talurahwale üleliiga ei tee, ja asi wõikS nüüd seaduslikult sigida ja kosuda. Mõistlikumad ja rahulikumad talupojad tahaksiwad ka uue seaduse kailsusel kosuda, aga ,rahwamehed< ja salaseltsid on wSimust wötnud. Kes nende tahtmist ei tee, selle maja saab põlema pistetud, tema karja loomade kõhud saawad lõhki ja sabad maha leigatud, tema ja tema omaksed saawad piinatud ehk koguni tapetud. lirilased Ameerikas ja Amerika walitsuS isegi lõõtsutawad mässamise leeki, sest et sellest Inglismaa merewalitsuse nõrgendamist, Ameerika kasuks loodawad. Rahwamehed tahaksiwad lirimaad koguni Inglismaast lahutada ja wõimust  oma enese kätte saada, ajawad üleüldse oma kasu taga, nagu näituseks Paruell omale selle rahwa käest, kelle waesusest ja wiletsusest tema nii kõlawaid kõnest peab, 38,000 nael stärlingi korjata laSkiS! Salaseltside liited on ennast läbi kõige Inglismaa wälja lautanud ja ähwardawad  kõiki dynamiitiga lõhkuda. Milla seal rahu ja korraline kosuta» eln tuleb, see on wäga küfltaw. WäljaSpidi tahawad Inglased ennast ikka weel laiemale wenitada, nenda ulmelt suurt Uue-Guinea saart omale wõtta, ja on ka katsunud, Khtina-Prantsuse tüli abil Khiina käest suurt ja rikast Hainani saart omale saada. Mullu sundifiwad Inglased Egyptuse oma alla, see hakkab neile aga nüüd raSket muret tegema. Mahdi mässamine SudanlS  kipub kardelawakS minema, Inglismaal on maawäge wähe ja sellepärast ei taheta seda senna palawale maale saata. Khediiwe kinnitab nüüd, et Egyptnsel jõudu ei ole omast wäest seda suurt mässamist soigutava; kui Inglismaa  ei aitaks, siis jätaks tema kõiki lõunepoolist Sudanimaad  Sultani hooleks. Sultan et usalda ka üksi oma wäge senna saata ja sedawiisi wõikfiwad Mahdi sseawäe salgud ikka wiimakS kaugemale Egyptuse poole wenida, kui Inglismaal ja Khediiwel armaS on. Ida-Jndias on ka sealise rahwa keskis siin ja seal kardetawat tuksumist tunda olnud. Seal walitseb üks pihutäis Inglasi 250,000.000 koduse rahwa üle. Tuleks kord ükS waim selle rahwa sisse, siis wõikS Inglaste käsi seal õige sandiste käia. —- Transwaali taluriik ei ole ka selle lepitusega enam rahul, mida paari aaõta eest poole pettusega tehti. Sealt oliwad hiljuti saadikud Londoni tulnud, saiwad aga natuke wiletsast  waSta wõetup. Zuulu-Kafferlaste Kuningas Cetewaya sai ZnglaSte poolest jälle oma riiki tagasi pandud, tahtis aga ka seda tagasi wõita. mis teiste kätte antud oli. Tema sai löödud, üteldi juba surmatud olema, oli aga peasnud ja tuli InglaSte juure tagasi, keS teda wangr paniwad, aga nüüd jälle oma riiki tagasi saata tahta. Kõigist kõiki on Inglismaa koduõteõ riikides ja wäliSteS jägudeS nähtusi  ilmunud, mis tunniStawad, et see kõigist maailmast kokku riisutud määratu riik koguni mitte wäga kindlas sidemes  ei seisa ja omal aeal laguneda wõib. Spa a - niaõ tegiwad wabariiklased weiket mässamist, saiwad aga pea ära wõidetud.---J taa l i aS on Zrredentlased mõnda lapsikut kära teinud, mis aga palju ei tähenda. Paapst on hiljuti wäga selle üle kaevanud, et ka Itaalias Lutheruse-pühast  osa wõeti. Serbias tegiwad üliwabalased  natuke kodupoolist, kui Kuningas Saksamaal oli, saiwad  aga wägewa ja kindla käega maha rõhutud. Bulgaarias on Vürst ise selle erakonnale rohkem järel annud, keõ walitsust wabameelisema ja rahwuslikuma järje peale nihutada soowib. — Türgimaal on tüli walitsuse ja Greeka kiriku wahel, mis kergest suurt segadust ja pahandust  teha wõib. EgyptuseS teeb Mahdi mässamine  suurt muret ja ka riigi rahawara olla nii raiskus, et see riik sedawiisi enam kaua jalal seista ei wõi. Ameerikas on see pitkaline sõda nüüd lõpetatud mis ühelt poolelt Chiili, teiselt poolelt Peru ja Volivia wahel mitu aastat möllas. Chili on täitsa wöitu saanud ja tahab oma wastaStele waljud tingimised peale., panna. Kuida aga arwatakse, saawad Pöhja-Ameerika Ühendatud riigid seal weel oma sõna sekka andma. Looduse mägede hirmsad, mässamised ja tõbed on möödaminewal aastal määramatu kahju teinud ja hukatust sigitanud. ISkia saarel löhkuS maawärifemine Cafamicciola  linna täitsa ära, tegi kõigel saarel suurt kahju jcp mattis umbeS 5000 inimest waremete alla. alune maawärifemine Suuda wäinal, Suumatra ja Jaawa saarede  wahel, mattis Karakatoa saare, kõige inimestega mere põhja. Määratumad laened uhtufiwad üle Jaawa ja Suumatra  ranna ja tegiwad hirmust kahju. Kui palju inimesi  seal surma saanud, seda ei ole keegi wälja arwata suutnud, arwatakse aga, et neid rohkem kui 70,000 oli. Ka Syria randaS ja lähemate saarede peal oli raõket maawärisemist, miS palju kahju tegi ja palju inimesi surmatz. Kanged tormid ja marud on mitmes paikas maal palju inimesi surmanud, hooneid ja metsast lõhkunud; mere peal aga muidugi weel palju rohkem kahju teinud. Mägedes on ka palju õnnetust olnud. EgyptuseS surmas kholera wäga palju rahwast. Kui palju inimesi selle kurja tõbe kätte langenud, seda ei wõi sealise segase ja korrata oleku pärast Stete wälja arwata, wähem kui 50,000 ei ole neid aga küll wist mitte. Ülepea wõib arwata, et möödaminewal  aaStal umbeS 150,000 inimest õnnetumat ja enneaegist  surma saanud on. See aaSta oma kurwavtusega ja oma rõõmuga on mõõda läinud, enne kui see leht iga lugeja kätte jõuab. Waatame meie oma kodumaa peale ja waatame laia maa-