neile renti ei jõuudnud äramaksta, kohtadest wälja ajastwad, ja seda ka weel praegugi teemad, tunni uued maaseadused täitsa sisse ei ole seatud. Nõnda olla, nagu Peeterburgi „Herold" kirjutab, ühe mõisa peal, kuS rentnikkufi mägise kohtadest wätja tahetud ajada, jälle otse lausa mässamine ette tulnud. Sest kui wälja-ajaja politsei ja Inglise sõameeste salk mõisale lckheneS, leidis ta penikoormate kaupa teed ärarikutud. ja määratuma puudega kinni pandud, mille lajed marjul oliwad ja kiwidega soldatite ja politseimeeste  peale wiskasimad, künni need taganesiwad. Sarnatseid lugusi tuli ka muial kohtades ette ja igal pool panemad Jirilased rentnikkude wäljaajamisele wägimaldselt  waSta. Kas uus maaseadus selle korratuma loole lirimaal otsa teeb, peab ära oodatama. Uus maakohus on praegu omad põhjus-reeglid awaldanud, mille järele kohtu ja õiguse nõuudmine ja seaduste ära toimetamine niiheästi usinaste kui odamaste mõib sündida.  Sellega peaksiwad küll ka liri tulipääd rahul olema, kui oma maad igaweseks segaduste ja mässamist?  tallermaaks ei taha teha. liri segaduste kõrwal on Inglastel ka Transwaali talupoegadega uueste tõsine lugu kätte tulemas, sest need on omas nõuukoguS Inglaste pakkumised, mille all nad Inglise riigi külge jälle natukene kõmemine pidickad seutud saama, tagasi lükkanud. peeti 8. Oktobril wahwa sSameeste ja Masjade juhatajate mälestuse pidu selle lahingi mälestuseks, miska Prantslaste uue wabatriigi sõawäed, pärast seda kui keisri Napoleoni wäed kõik laiali oliwad pillatud ja wangi saanud, kõige wahwamal  wiisil oma isamaa wäljal oliwad nimetatud päewal St. Quentini linna juures wõidelnud. Muidugi teada, kautasiwad Prantslased ka siin lahingis. Aga nende wahwus, kui uueste õppimatalt kokku kogutud sõasalkadel, oli imestamise wäärt. Ja ka kautatud lahingiS langennd sõameeste wahwus nõuab õigusega isamaa tänu, mis ka Prantslased auusal wiisil praegu awaldawad. Ülemate juhatajate ja sõakindralite kõrwal mälestakse iseäralise waimustuse ja kiitusega nimelt Gambetta osawat ja tugewat tööd, mis läbi, nagu sõaministri  kõne sell Pidul tunnistas, uued sõawäed nagu maa seest üles nõiutud oliwad saanud, kui jo wanad wangiS ja pillatud oliwad. Tuneesias on jälle hirmsad  lood sündinud, Araablased on ühes raudtee jaamas kõik kodakondsed hirmsal xvilfil Frasurmanud, mõned koguni elawalt küpsetanud. Kõigil pool põleb mässamise  tuli ja Prantsuse sõwäed ei jõua hoida, et siin" ja seal EürooplaStele jäledal wiisil elu peale kiputakse. See sõda näikse wäga pitkaks, waewaseks ja weriseks minemas olewat. Võh ja-Ameerika ÜhendatuhMMes on pea pärast GarMdi surma tema wiitse-president Arthur seadust mööda prefitendi toolile astunud, pärast seda kui temalt ameti-wanne oli antud. Teda öeldakse mitte nii suure waimuannetega olewat kui Garfield, aga siiski olla ta omalt kohalt osaw asja-mees küll, et Ühendatud-Riikide walitsust wõiwat käes pidada. Ka loodetakse, et ta oma suure eelkäija mõtteid ja tahtmisi  mööda saada riigiasju ajama. Kadunud Garfield'!  õiglasest ja omakasu püüdmata meelest teadwad Ameerika sõnumekirjad ikka enam ja enam walge ette kuulutada: nimelt aga tunnistatakse tema õiglast meelt selle näitusega, et tema jo 1859-mast aastast saa.  dik riigi teenistuses ja kõrgetes ametites, oli olnud, aga siiski kui wara poolest waene maailmast lahkunud. Ameerika rahwas aga ei armasta mitte ainult sõnadega  oma armastatud presidenti leinata, waid ka teuga: sest tema maha jäenud perekonna heaks hakkas rahwas kohe pärast Garfield'i haawamist üleüldiselt andist korjama, ja praegu on jo peale 267,899 doolari kokku pandud. Omalt maalt. Wiliandist. Uus tõld (omnibus) on Wiliandi ja Tartu wahet käima hakanud, millega ühe päewaga Tartu ehk Tartust Wiliandi sõita wõib. — EeSti Postimees". A. Grenzstein käib vlÄvmaS kirjutamises kriipsu pealt sedasama teed, mis Härry Jannsen mullu käis, nagu oleks ta Harry suust wälja kukkunud. Esite wleb malede wälja puistamine ja kui need kõik tühjaks on tehtud, fiiS lonkab sõim ja laimamine taga järele. Kõige selle „ turutrummi" otstarbe ei ole aga ikka muud ühtegi, kui Sakala maharusumine. Ka tänawu on „Eesti Postimehe" Väljaandjad juba oma maledega  järjele jõudnud, mis nad Kirjameeste Seltsi kohta laiali lautasiwad ja 39 on juba paljalt meel laimu ja sõimu leida, mis otsekohe Sakala wäljaandja peale loobitakse. See juhtkiri nimetatud numris: „Miks tormab nii palju inimesi Sakala järele" on nii sopane ja ühtlasi ka nii naeruwäärt wäeti, et tema pärast oma ruumi pitkemalt ei pruugi raisata. Iga inimene wõib kohe ära näha, mis seesugune kiri tähendab, kui seal loeme: „ Imeks on panna, kuida mõned inimesed nii wanameelelised on, et nad ikka selle Sakala juure jääwad, kelle töö juba nii mitmetpidi kahjuliseks läinud meie rahwale. . . . Sakalas norskab aga otse wõeraloomuline maim, kes Eesti elujuuri närib ja Eesti õisi armuahtral käel purustab" Täitsa lapsik ja nagu mõnest Naljahambast  „Postimehe" pilkamiseks kirjutatud näitab, kui seal edasi loeme: „Siin tuletame meelde Jakobsoni  inetumat kiusu Hurti ja mitme töise auusa Eesti mehe wasta. Nõnda on Jakobson palju lapsi (!) oma tõsiste juhatajate tagasi ära petnud ja ära wõerutanud ja nõnda tekkis temale töine salguke lugejaid.  Jakobson on kawal waenlane. Hoidke tema eest!" Kellele ei tule siin „Eesti Postimehe" manad „ habemega lapsed" meele. Kõige selle pitka kirja otstarbe „Postimehes" on see: Pöörge Jakobsonile  selga ja tellige edespidi „Eesti Postimeest", kus päris taewa manna tallel on. „Eesti Postimees" kirjutab: „Nüüd on aeg küll juba kibedaste kätte jõudnud" (no jah, tellimise aeg hakkab lähedale jõudma) „kus Eestlased Jakobsoni tegude üle sügawamalt  peawad hakkama järele mõtlema. Kes seda tõsise südamega teeb, hakkab wistist Jakobsoni põlgama."  Seda sügawamat „mõtlemist" on Baltlased  ja nende sarnatsed juha ammugi ära toimetanud, millepärast siis ka „Eesti Postimees oma pitka kirja õigeste nende sõnadega lõpetab: „Mida enam „Sakala" kokku sulab, seda enam hakkab Eesti" (tahtis ütelda: Baltlaste) „kewade jälle õitsema. Kes Sakalale selga pöörab, see annab suud Eesti (see on Baltlaste) tulewikule." Noh eks meie ei näe uue tellimise ajal, kas see A. Grenzsteini „turutrumm" Sakala lugejaid palju wähendab ja tema lugejaid suurendab. Peaaegu näitab, nagu oleks mõni mees oma terwe mõistuse Wiini tuultest metsa wiia lasknud. Ehk on mõned pää-ajud kõrgel kiigu peal kodumaa tuule käes nii ära kuiwanud, et paljalt meel natukene Saksamaa pudi järele on jäänud? Wiliandi maakonnast. VZ an Kontsera basa.ar. poVchst sai nõuuks JMrI s. a. selle kooli heaks kontserti näitemüügiga anda, mis mitmekordse takistustega, ülema kohtu luba juures, wiimaks wäsimata hoolekandmise järele ommeti korda läks, kus weel wiimseks soowimiseks ilus ilm jäi. Ka see soowimine läks täide, kui peale hommikuse wihma päike oma lahket palet näitis ja ilm kõikide rõõmuks ilusaks muutis. Kui tähendatud aeg kätte jõudis tõttas noor ja wana seks wälja"walitsetud ilusa Koodi orgu, kus tv aua sarwik oma wana-emaga, entlemuistse jutu järele, tuha-labidat wahetanud, mis oma ilusa kõrge mägede wahel rikkaist wiljawäljadest  sissepiiratud oli, nõnda et kaks kitsast rada sisse wiisid, kus piletide müüad ees seisiwad. Seal ilusas looduses, mis kui meistri kätest seks tehtud, nirises weikene ojakene lauljate,  mängijate ja kuuljate wahel, kelle wiimsete istmed trepi wiisi kõrgemale künni mäeharjani, kus kena näitemüügi pood oli, ulatasiwad, Näitemüügi pood oli, tänu kõige auusa andjatele,  kõigipidi wäga rikkalt wälja ehitatud, kus mitme saa kena asjade seas. ilus Ameerika tuule weskekene wäsimata õrnas tuule ohus jooksis, kelle all kaks kitsekest mäkkerdades oma wäljapakkumist ootasiwad. Seal kõlas Woltwedi wabriku mängijate kena muusika ja peale selle Halliste meestekoori ilusalt lauldud isamaa laulud läbi waikse õhu, nõnda et kõikide südamed  rõõmus tuksudes hüüdsiwad: „Jlus oled isamaa!" Wahe aegadel peeti näitemüügi wäljapakkumist, kus ühelt neiult naljakalt põlatud Pool kooki 6 rbl. 30 kop., 1 wähk 2 rbl. 10 kop., 1 paar wiiske 3 rbl. 20 kop. ja 1 pudel bairist 1 rbl. 30 kop. maksma läksid. Ka keele Okaste eest, mis sooja ilmaga hädast tarwis, oli muretsetud. Õhtul, mis nagu tuuletiiwul liig ruttu jõuudis, sai tähe-rikka taewa poole ilusad mitmekarwalised  tulepommid üleslastud. Weel ime ilus oli, kui wõsandik mitmekarwalises bengali-tuledes hiilgas, keda üks auuliige,  tänu tema ohwri-kandja meelele, neid pidu kaunistuseks walmistanud ja kinkinud* oli. Kõige selle aja mängis Woltwedi  mängukoor wäsimata künni poole ööni, kus ta lõpeks mängiga meie auustatud mõisaherra seltskonda kodu saatis, mis peale ka pidu loppis. Iseäranis on meil auustatud mõisa herrat ja tema prouat südamest tänada, kes wäga palju selle pidu heaks on ohwerdanud ja kõigipidi nõuuks olnud. Peale selle olgu Halliste meestekoor laulu ja Woltwedi wabriku mängukoor  tänatud, kõige enam aga kõik lahked asjade kinkijad, peale seda ka piduosalised rohke osawõtmise eest. Sisse tuli näitemüügist 91 rbl. 28 kop. Piletide eest 113 rbl. 18 kop. Summa 237 rbl. 16 kop. WäljaM Lauljate maks ja kulu 26 rbl. 18 kop. Mängijate maks ja"' kulu 16 rbl. 95 kop. Muud weiksed kulud 3 rbl. 76 kop. Summa 17 rbl. 19 kop. Järele jäi 190 rbl. 27 kop. Kuhu juure korjatnd raha tuli 16 rbl. 11 kop. Summa 206 rbl. 68 kop. Ehk küll näitemüügi asju künni pooleni ööni müüdi, siiski jäiwad paremad 90 asja üle. Lõpeks annan palutud joogimaja luba kulu weel üles, et mõned wahest juhtuwa  kahju eest teaksiwad hoida. Patendi eest Kreis-Renteis 11 rbl. Telegramm Riiga 1 rbl. 75 kop. Margi eest Aktsi walitsuse juures 60 kop. Staffeti kulu Wiliandis 2 rubla. Peale selle weel uus rehnung Sillakohtust nii kui: Kubermangu walitsuse Kantselei kulud 5 rbl. 30 kop. Sealsamas 2 margi eest 1 rbl 20 kop. Telegramm 40 kop. Selle raha saatmise eest 11 kop. Sillakohtu Kantselei kuln 3 rbl. 78 kop. Summa 29 rbl. 14 kop., mis söögimaja maksma pidi. Wana-Karistes, 27. Aug. 1881. Kurrikoss, kirjutaja. Kontsert, kiriku ja Eesti Mesi tuleb mull rõõmu pärast silmi, hakkan mõtlema, kuidas Eestirahwas  Aleksandri kooli kui kuningliku lapse eest hoolt kannab ja teda igawiisi kaswatada püüab. Seni ajani on Wiliandi ja Tartumaa töistele heaks eesmärgiks olnud ja saab ka edespidi sedasama weel olema. Aga ka Pärnumaa ja töised ei taha milgi wiisil järele jäeda. Mitmel pool saab basaaride, näitemängude ja kontsertide läbi raha Aleksandri kooli heaks korjatud. Täna tahan ühest kontserdist jutustada, mis Saugawalla, Papsaare külakoolmeistri J. Kudowita juhatuse ja hoolekandmise läbi on korda saadetud. Pühapäewal 2. Augustil kogus kaunis summake inimesi Eliisabeti kirikusse, ehk küll wihma kui oa-warrest maha sadas, ja kontsert algas peale kellu 4. Laulude seas oliwad mitmed kaunis kunstlikud laulud, Saksarahwa ja Eesti komponistidest,  ja saiwad kaunis puhtalt ära lauldud. Iseäranis oliwad neiude healed Solo lauludes ja ka muial koguni ilusad ja südamesse mõjuwad. Rõõmus ja lõbus oli kontserti aeg ja lõppes ilma ootamata ära, et küll terwe 12 laulu lauldi ja kontserdi aeg kaunis kaua kestis. Kui palju raha sisse tulnud, seda ei tea ma praegust mitte ütelda, aga ma loodan, et laulu juhataja seda ise warsti saab tegema. Lõpeks wõime küll weel ütelda: Tänu osawa juhatajale ja lauljatele ning auu wallale keM niisugune tubli mees koolmeistriks on. N. (<2) Tartust. WaStuS A.^GrMzAeinHe. Bwä. mis Sakalas hilja aja eest ilmus, on A. Grenzstein ühe wastuse oma Postimehe sees annud, aga seesuguse wastuse, millest wälja paistab,  kuidas A. Grenzstein nüüd oma leiwawanematega maimus täitsa kokku on sulanud. Seesugune toores ja wigurlik wastus ei tarwitaks õiguse pärast küll mingisugust tähelepanemist, maid paljalt waitolewat põlgdust. Sellepärast olgu siis ka hra. swä. L. Hesse mõnusad karistuse sõnad wiimased, mis selles asjas omas ajalehes ilmutame. Saadetud kiri on nõnda: „ Palun auustatud Sakala toimetajat ka seda wastusekirja oma lehesse wasta wõtta. Herra A. Grenzstein'i wastus minu kirja peale (Eesti Postim. 39) näitab wäga rahutumat olekut, kurb südametunnistuse  awaldamine, mis ennast toredate sõnadega kinnikatta püüab. Kirjasaatja teeb mulle wastuse kergeks.  Waata „Eesti Postimees" 23. seal seisab pealkirja all „keel za Mrjan!us": „Nüüd, kuS asjad nii halwaks läinud ja seltsi auu eest herra vr. Weskel tarwis mehiselt ette astuda, nüüd kuuleme teda seltsist wälja astuwat." Eesti Postimehes U 39 tunnistab hra. A. Grenzstein, et temal vr. Weske lahkumise põhjus mitte teadmata ei olnud. Sellega kuulutab A. Grenzstein ilma ees, et tema waletanud on. Teie, hra. Grenzstein, olete nii sõbralik ja pakkute mulle warju naljakas! lubage, et ma Teie warju kui ka Teie päädagogiast lubatud sõdimise kunsti tagasi lükkan, nad on auutumad. Teie tahate ennast kaitsta herra kurator Stakelberg'i  nimega, sellepärast nõuan mina, et Teie neid wiis mitte seitse punkti awaldate. Seal ei ole mitte sõnaga, ega mõttega herra kurator Stakelbergist  räägitud. Teie püüate asja segaseks teha, Teil on kiuslik sõdimise wiis. Mina ei ole mitte parteimees, kõige wähem tahaks ma mitte Eesti Postimehe parteimees olla, sest et ma mitte sugugi Eesti Postim. waidlemise wiisiga leppida ei wõi. Mina tõendan, et E. Postimehe wastus mind mitte ei wõinud kahtlaseks teha, mina arwan kcr nüüd weel endise E. Kirjam. Seltsi eestseisuse sõnu teutawateks,  ja luban hra. A. Grenzstein'ile, et ma sarnatsel  juhtumisel mitte teisiti ei saa tegema. Lõppeks lisan ma juure, et ma mitte kui Jumalasõna  õppija, waid liige eestseisuse kirja olen kumiiM Oma sõpradest nõuan ma tingimata õigusearmastust;  hra. A. GrenzsteinAe jäägu kahtlane eesõigus,  pori sees rabeleda. Sellega soowin ma asja lõpetada. Tartus, 30. Mihkli k. p. 1881. üliõpilane Leonhard Hesse." Mngmusel põllutöö nätusel Tartus olewat 4500 Wälja on läinud 2500 rubla, nii et 2000 rubla järele jäiwad. Tartu „mMloWast, MuF.Ue.eH. kiriku beaks. Sealt kirjutatakse meile: „Mihkli-p. 29. Mptembril oli Mustwee kogudusel see õnn, omas uues kirikus esimest korda orelimängu järele lauldes Jumalat paluda, kiita ja tänada. Ehk küll sügisene ilmake nulu ja sugu wihmane näitas olewat, ei olnud siiski truu rahwa süda külm oma ema, kiriku, wasta. Kaugelt oli rahwast kokku tulnud, nõnda et ruumikas kirik waewalt wõis kõiki wasta wõtta. Peale Jumala  teenistust ja oreli sisseõnnistamist, mida Tõrma ja Lajusi koguduse õpetajad tõimendasid, peeti waimulik kontsert kirikus Torma ja Mustwee mängu wiimase kihelkonna segakoori lauljatest. Laul oli kena