wäga halba teed mööda. Nüüd aga oldi ühe ainsa korra tegemisega rahul, et küll teed nõnda HeaSte parandatud Võimalik ei olnud kui enne, sest ta oli liig hauklikukS sõtkutud. Karistamisest tee parandamise  juures ei kuuldud nüüd healtki, kuna enne seda tihti ette tuli. Hilja aja eest juhtus H. walla teetegemise  juures, et tee ülewaataja mam ei mäleStand, missugust teekohta ta uueste parandada käskinud ja ka selle jau teed, mis jo HeaSte parandatud oli, keda tema ise enne heaks oli kiiwud, ümber teha laskis. Ta ütleS: „Küllap näis, kpmbaS ennem ära wäsib, mina teed ülewaadateS, wõi teie tehes." Kui sillakohuS kellegi walitsuse käest, näiwseks kooli, kiriku ehk rentei-walitsuse käest kirja sai, et ühel wallal midagi awaliku maksu tärminist wälja jäenud, näituseks kiriku maksu, pääraha, renti, mis kergeSte sündida mõib, ja siis seda Vallavalitsuselt sisse päris, laskis ta igakord 1 rubla 89 kop. kantselei kulusid omale Väljakirjutuse eest maksta. Tärminist wälja jäenud summa oli sagedaste weiksem kui karistus, ükskord paljalt 43 kop. Tänasest kevadest saadik ei pärita seda raha, nõnda palju kui mina kuulnud olen, mitte enam?! Matt. ew. 25 p. 34 s. räägitakse lammaste ja sikkude lahutamisest, mis wist inimeste peale tähendab.  Seda on Karksi kiriku ametnikud aru saanud, et seal lojustega inimesi tähendatakse ja tegiwad 11. Juulil esimest proowi. Sell päeval pidiwad Saksakeelsed  leerilapsed maStu wõetud saama; muidugi oli ka nende seas Eestlast. Nüüd tahtfiwad aga ka mõned EeSti neiud näha, kuidas Eestlane Saksa moodi waSta wõetakse aga kes sikku lamba juure laseb! nad aeti „fikkuna" kiriku uksest wälja. Väljaaetud neiudest ei olnud aga ühtegi, kes Saksakeeli ei oleks Mõistnud, nad oliwad ka oma sugulaste ja sõbrade maenitfust kuulma läinud, aga harimata kooguköti  kõlistaja arwaS muSta Eesti ülikuue liig igapäiseks  Saksa Jumalateenistusele. Pealegi kimbutadi üht auusat talumeest mitu korda, kelle tütar ka leerilaste  hulgas oli. Nagu igaüks wanem oma last sell korral saatmas on, nõnda oli ka tema sell korral kirikus. Kolm korda sunniti teda wälja minema, aga ta ei mõistnud mikSpärast; wiimakS puges ta wääri alla nurka, kuhu tema tagakihutaja teda enam ei silmanud. Sealt mastis ta nagu wõeraS laps kunagi, kui omadele rooga jagatakse. —Z— ParaS neile miS nad saatsiwad W oma lapsed Saksa leen, kes jo ommete Eesti keelt, ema keelt mõistavad. See nende oma söi, kui yad nüid nagu kanad on, kes pardi poegi wälja audunud,  muud kui kanad saamad inimestest petetud, mmad aga iseenestest. Pärnumaalt. Meile kirjutatakse Kilingift: „AuuStatud Sakala ToimenduS! Kui unustamata isa C. R. Jakobson ise elas, saadeti igalt poolt Aleksandri  kooli heaks korjatud raha tema kätte edasi saatmiseks; isa pärandust auuStadeS saadab ka nüüd alamal nimetatud basaari toimenduS kalli-kooli heaks auuStatud toimenduse kätte, sissetulnud raha 195 rbl. 48 kop. (kirj. üks sada üheksakümmend wiis rbl. nelikümmend  kaheksa kop.) selle palwega, õiget waStuwõtmist  omaS auuStatud lehes omal ajal awaldada. Nõmmes, basaari toimenduS. (T. Sepp ja P. Sepp, wennad.) Lähemad teadused basaarist on: 24. Juunil s. a. sai KilingiS Nõmmes basaar näitemänguga ärapeetud, kuS Kaarli walla soolokwartett ja Allikukiwi  Vabriku auuSLatud kooliõpetajast asutawd ja õpetatud  ilusaste kõlaw Viiuli mängukoor pidu lõbustas. Nagu igal pool, nenda ka fiin teenifiwad isamaa neiud oma ilusa kingitustega ja lahke osawõtmisega esimese tänu. Osawõtmine oli igalt poolt hea, kaupmees härra Tamman Nõmmest kinkis ühe klaweri basaariks, mis 22 rbl. maksma läks. Suurt tänu auusa kinkijale. Nõmmest töise kaupmehe  tütar oli mõni päew päälinnast koolist tulles ühe wäga ilusa paberist korwikese kaasa toonud, mis mitmekordse tagasi kinkimise läbi raha basaarile meelitas.  Tänu auusa käsitöölistele kahe wennale, kelle platsi peal pidu peetud sai, nimelt noorema wenna T. Sepp'alle, kes selle basaari alustaja ja päätoimendaja  oli, nmg mitmeks nädalaks oma töõ-korra unustuse  jättis ja oma kohalt suurt waewa isamaa heaks nägi. Ka auuStatud wallawanemale olgu tänu, kes hea rahulise korra eest muretses. Tänu kõigile keS isamaa töös tegewad olnud." x. Tartust. EeSti Kirjameeste Seltsi wanawara  hoidja J. Tülk'i aruanne. Wana rahasid tuli 27. Weebruarist senni kui s. Mai kuu päewani kokku: Webr. 27. Hra. Wiitein 5 Märts 15. Hra. tisler Männik Tartust. . 1— Hõbe wask raud «ikkel Märts 15. Hra. Peterson Tartust ... 1 April 9. Hra. Fuchs Tartust . . . . 1 „ 24. A. Rose käest herra Sõrd'i läbi leitud Põlastwerest. . . . . 13 1 i kokku mahe ajal 21 1 1 3. Mai koosolekul sai kingitud: Mai 3. Peremees Peter Adler Kolgast . 4 19 „ „ Hra. Romm Tallmnast ... 3 7 1 „ „ „ Teas ... 6 „ „ „ Jaanus Rannust ... 8 „ „ „. Parts Arrolast . . . . 25 „ „ „ Mart Kodu lartust . . . 15 „ „ „ kaupmees Anni Tartust . . 11 „ „ „ Jakob Koit kooliõpetaja Moisekatsist 1 4 „ „ /, Pakson kooliõpet. Räppinast 20 „ „ „ Tiedemann Härjanurmest . 1 14 „ „ „ Bleyer Tartust .... 2 7 „ „ Preili Rosenbergi käest Tartust 6 30 „ „ Preili Jakobsoni käest, C. R. Jakobsoni pärandusest 29 „ „ Hra. Johann Sieder .... 1 „ „ „ Umalas. 3 1 „ „ „ Woormann Põltsamaalt . 4 „ „Ühe nimetamata herra käest. . 5 23 202 —2 Wahe ajal 3. Maist kuni 21. Juunini: Mai 10. (Hra. vr. Weske läbi) kaupmehe Auni käest Tartust 1 kooliõpetaja R. N. käest . . 11 hra. Pulau käest.....— 4 hra. Juhan Kõewu käest Pollist 26 Hra. vr. WeSke läbi: hra. Hans PüiS Tallinnast . 10 hra. Gustav Worn . . . . 10 hra. Jürgensoni käest ... 1 Juuni 3. Preili Rommi käest Tallinnast 11 93 6 2 » 12 155 6 2 „ „ Hra. kandidaat HÄse käest Tartust 18 7 1 1 30 162 7 3 21. Juuni koosolekul sai kingitud: Hra. Orgusaar Küikatsist 3 „ kooliõpetaja Stein Tallinnast... 4 7 „ Kull Pärnust ........ 1 i „ Aho Jõhwist 22 3 3 „ Jaan Awer 1 1 Preili Lina Sell Tallinnast ... 4 „ Olga Thomson „ ... 4 Hra. C. J. Einroos 5 „ Friedrich Thomson 4 Üks nimetamata herra ....... 14 2 Hra. Bleyer Tartust ....... 4 „ preester Tiisik Talli Mast . . . . 28 . „ Jaan Mk TallinnaM,. . , . .- 13 Üks nimetamata herra 17 2B 108 5 Ühte kokku 102 473 7 11 Kõik kokku 593 tükki. Wanu asju kingiti 26. Weebruarist senni kui 3. Mai koosolekuni: April 4. Seminarist Tauun kinkis professor Morgenstern'i mask kuju. „ 24. Wõhma kõrtsimees herra läbi: 3 mana aegsed naiste tanu. „ 28. Herra Karl Hermanni käest: 3 raud piika, 2 suurt nuga, üks murtud rauast nuapea, 1 kõwer mõek. 3. Mai koosolekul kingiti: Peremees Peter Adler kinkis: Wana moodise hõbe sõrmuse. Herra Jaanus Rannust: Kiwistatud kärje. „ Romm Talli Mast: Tähtsa Metall ärzi. „ Koit: Wana moodise «õttme. „ Bleyer Tartust: 2 uuri märki, endse broshi, ühe tükki klaas rõngastest kaela-keet, mitu wana metalli nööpi, wana moodine piibu kaas, wana naisterahwa  kamm. Preili Jakobsoni käest, C. R. Jakobsoni pärandusest: Kiwistanud  ussikese, üks püha kaela kuju ja kaela rist, ühe wana aegse kaalu Balance, 22 Shekki karbikest. Herra kandidaat Hesse käest: ühe hõle kaela ehte. 21. Juunil kinkis Bleyer: Kaartiwäe obersti Uniform. 26. Weebruarist senni kui 3. Maini on raamatuid kingitud: Märts 16. Shakespeare Dramoja, kinkinud Soome Kirjanduse  Selts. „ „ Kreikan Kielisopi, kirjutanud K. J. Lindequist. April 4. Mitth. aus der kivl. Geschichte der 13. Band, geschenkt t»om Hist. Verein. „ 20. Sakala aastakäik 1878—79, C. R. Jakobsoni pärandajatest. „ „ Meie Laewamehed, C. R. Jakobsoni pärandajatest. „ „ Offene Antwort des Herausgebers der Sakala contra Hurt. „ 30. Herra vr. Rass'i käest: Die livländische Antwort von Schirren und die Anklageschrist von Samarin. „ „ Herra kooliõpetaja käest: „Kolmed wanemad". Mai 3. LsrvsdokeZ Jngliskeele, ja ve commeäie Larolo Voläoni, Jtaaliakeele, kinkis Jaan Jänes. „ „ Ansichten vom alten und neuen Rom, ja Die Charte von der Stadt Rom, kinkis Jaak Arroson. „ „ Mma Palwe raamat, kinkis GuStav Raag. „ „ Eestimaa Talorahwa. seadus 1816 kinnitud 3. Mail, kinkis Silbergleich. „ „ Upeli Eesti sõnaraamat. Mai 3. Wihk Eesti laulusid, kinkis Orgusaar. Maailm ja mõnda, 4 wihku; Mehaniku za teh"  niku töö juhataja; Vorlesungen der Dorpater Hochschule, 4 Hefte; Ein Testament in deutscher Sprache; Waimulik lugemise raamat; Kristuse kannatamise laulud, kingitud Bleyer Tartust. 2 waimulikku lugemise raamatud, kinkinud preili " Rosenberg Tartust. 21. Juuni koosolekul sai kingitud: Kalender 1796 aastast, kinkis herra Nepart Tallinnast. Ein Estnisches Wörterbuch, kinkis herra Stein Tallinnast. Anführung zur Estnischen Sprache, geschenkt von Th. Jakobson Rigasches Rechenbuch vom J. 1775, geschenkt v. J. Kunder. 52 lugu uuest Testamentist, kinkis Säbelmann Rakwerest. Eestimaa Talurahwa Kohtuseadus ehk Wallakohtu Käsuraamat,  kinkis Jakob Milk. Die Thronbesteigung Kaiser Nicolai I. vom Jahre 1857, und Die Lebensgeschichte Luthers, verfastt vom Jahre 1773, geschenkt von Bleyer. Rakwerest. Neeruti ja Ulja walla talupojad on, nagu „Rakwere Teadustaja" kirjutab, saadikud senatori herra juure Riiga saatnud, et omi palmid ja soowimisi kõrge härrale suusõnal ette panua. Jgawere külas, Penningbi mõisa järel, on 14. Juulil pärast lõunat pitkne ühe taluniku majasse löönud ja peremehe 18-aaStase poja, kes toas tooli peal iStuS, surmanud. Surnu junreS oli pahemal pool keha külleS päälaest künni jalatallani pitksemärgid  weikeSteS mustas tipukeStes näha. Peremehe 14 aastane tütar, keS sell ajal just moodis siruli oli, on pitkselöögi läbi nii põrutatud, et ta kaks päewa uimaselt maaS seisis ja eluksajaks omast kõrwakuulmisest  on ilma jäenud. Maja on maani maha põlenud  ja peremees omast warandusest ilma jäenud. KõrwaliSteSse hoonetesse pole tuli mitte puuwnud. Peeterburgift. Kesknädalal 21. Juulil peeti KraSnoe-SselooS suurem wäejagude harjutus Keiserliku Kõrguse suurwürSti Wladimir'i juhatuse all ära, millest ka wõeramaa ohwitserid osa wõtsiwad. Keiseriina Majesteedi, kui ka Keiserliku Kõrguse  suurwürStina Maria Pawlowna ja Maria Aleksandrowna  sündimise päew 22. Juulil sai KraSnoe- Selo laagris wäga pidulikult pühitsetud. Terme laager oli lipudega ehitatud ja enam kui werSta pitkune  lipurida, nimelt õhtane Wlewärk, oli wäga kaunis näha. Ennelõunat oli kirikus jumalateenistus, mille sees nimelt Keiseriina Majesteedi ja mõlemate suurwürStinade eest iseäranis palwetadi. Niisama peeti ka garde- ja liini-jalawäe kirikutes jumalateenistust.  Iga diwisioni rügemendid oliwad ueljanurka kiriku ümber säetud; kirikus oliwad kõrgemad Väeülemad  ja ohwitserid. Pärast jumalateenistuse lõpetust  lasksiwad diwisioni-komandörid Keiserinat kõrgeSte elada, kuna muusikakoolid rahwalaulu mängisiwad ja soldatid lõpmata huuraa hüüdsiwad. Professor Koeler'i on tellitud, Helsingi suurkoolile Keiserliku Majesteedi pilti maalida. Peeterburgi kubernär on Krasnoe-Selo ja ümberkaudse elanikutele mööda läinud aastal anwd seadusliku korra alalhoidmise käsku neile jälle meele tuletanud. Selle järele peab igaüks, kes Krasnoe- SeloS, DuderhowiS ja muial ümberkaudu kohtades suweks elamas ehk terwise mett pruukimaS on, esimesel  päewal oma passi kohaliku politseile ette näitama.  Inimesed, keS nimetatud kohale lühike aeg, siiski kauem kui 12 tundi jäewad, peawad oma passi majaomanikule, kus nad korteri wõtawad, ettenäitama. Ei ole neil mitte tarwilikkusi paberid kaasas, siis peawad nemad ühe, politseile tuntud inimese läbi eneste üle otsust andma. Majaomanikude kohus on niisama ka wõeraste üle politseile teadust anda. KeS nimetatud seaduse waSta eksiwad, saamad künni 5«0 rublani trahwitud ehk pannakse künni kolmeks kuuks kinni. KäeSolewal suwel saamad kindralstaabi ohwitserid  Nowgorodi, Pihkwa ja EeSti kubermangufi lähemalt järel uurima ja üksikute tähtsamate kohtade järelkuulamist käsile wõtma. Peale kindralstaabi ohwitseride  wõtawad ka meel ratsawäe kõrgema õpikonna ohwitserid nimetawd töödest osa. Tulewal sügisel saamad ka sarnased tööd teistes kubermangudes ette wõetud. Türgi saadik päälinnaS, Shakir-pasha, on 17. Juulil meie Välimiste asjade tallitaja ministrile, von Giers, ühe ringkirja kätte annud, mis Türgi walitsuse poolt 15. Juulil Konstantinoopolist on ära saadetud ja mis Egiptuse endise seadusliku korra jalale seadmise kohta käib. See ringkiri on kõige Süroopa suurteriikidelle saadetud. WaStuS selle ringkirja  peale on juba Wene walitsuse poolt Konstantinoopoli  riigisaadiku Onou läbi antud; Shakir-pashale on selle üle ka teadust antud. WanaS PeeterhowiS oli 20. Juulil suur tulekahju; neli maja ühes kraamiga jäiwad tuleroaks. Tuul oli wali, nii et muist kraami, mis enne Välja