Tallinna Sõber AK4B. Uksteistkümnes aastakäik. Zlillin»a!i, R. TalWkU pDval Wg. Kleüldue aeiilcht Eesti rahUate maal js tiuusdcs. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas LindforS'i pSrijate trAkimajaS: aaStas ......... 2 rubla, 40 kop.— I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS . 3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. LtuulutusedAraK samad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tettimiscd wöei.ikse waSla » SaMnuas: Lludssrs'i pMjali trüNlmajaa. - ?cicri»»rgts - S. Sttlaudt. o».luop»aa lik 54.—Hartits, Laakmanu. -Mqkwcres- H. K»ya. haises: LapsakuS! H. AoÄttg. Lihulas ZA. llilUi««r'i soodis. ZLlljaudis: iS.I. Karow'! raamatupood. Aawas: W. Wöder. - WSrus . Vra»a Bielrose - Mülkas: M. Nudolst. FlU»«saa«H t Htz. Lauge. Maali tuld» licäraMs kaulutalse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab BsMsüs, klrjad lälSad Balusli (Baltischport Negister: „Badtni põllutöö." Üleüldised fõnnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Kohtudl-Miuister Tallinnas' - Raekohtn ja Landstuakohtu lõpetus. Uutest kohta est. S 5 rublas-d paberrahad. - ! ' - Kohaotstmife kontor. Estonia' selt». Korjandused Montenegro näljastele. Leitud surnukeha. Ma.qlt: Onnetuk. Pahateud ja Pahategijad. Balüskist: Almad. Uute kõhtude pidu. Hiiomalt: Tulepanija kinni, Viljandist - Jubiläum. Malgast: Linna laswamine. — Munade PctergurMl Keisrikojast. Pnnz Louis Bnaparte. - Rudin- Mee jubttmmr. Tn g, Malttsuse — Znitsuta püsstrohj. Korjandus. Warschawift: Rõuaed. Tulelahju. Simjeropolisl WagnS. - T.flisestKankasia näituse lvpctuS. - Tallwrc halatus ja pStlnsvnumid. -> ja uneinad sõnumid. Kiriku leoduscd. „Badeni põllutöö." Eelseiswa pealkirja all on endine Urmaste mõifaherra H. von Samson, kelle, nimi meie kodumaa põllutöö aearaamatutest  kustuma ei saa ja kes nüüd Saksamaal elab, üht manitsuse-sõna Baltimaa põllumeestele saatnud, et nemad kokku hoidma piawad, omais püüdmistes. .Kokku pidama! Igaüks kõikide eest!" kui nemad omas põllutöös ja majapidamises mitte.waesuse ja wiletsuse sisse langeda eh.taha. See .mana hea aeg", arutab herra von Samson, see on nüüd jäädawalt möödas, mille pealkiri oli .Igaüks oma eest ja Jumal meie kõikide eest". Sel aeal et tuntud  muud tarwi tust, kui' oma enese põllutööd, arwati karja tubli ja asjakohalise söötmisega, põllu rammutamisega ja harimisega juba kõiki ära tehtud olema ja elati muidu kitsamas ringkondas .lõbusas seltsilikkus elus". Nüüd on aga ilmunud, et see .hea wana aeg" mitte üks mõistlik aeg olnud ei ole. See .hea waüa aeg" olla midagi suureks kaswatanud, mis paha on. Mida sel aeal wä'ga heaks peeti, on ennast nüüd koguni teiselt küljelt näitnud. .Igaüks oma eest ja Jumal kõikide eest" olnud küll uhke wabaduse pealkiri, aga ka kitsiku ainusmeele (omakasu püüdmise) põhjus. Kuida igaüks, iseäranis iga põllumees, ainult oma enese ja oma majapidamise eest hoolt kandma Harjunud oli, nenda oli ka iga ameti jäuskond,  iga seltslik jäuskond, iga seisus arwanud, sellega awalikku kohust täita, kui oma enese tarwituste eest hoolt kandis. Wastustikust tuge ei arwatud tarwis olema. Ülisettsliknd alakasulised püüdmised wõistwad tühjaks uhkuseks  peetud saada ehk pidiwad selleks peetud ja nende osaks jäätud saama, kellel nendeks aega ja jõudu küll oli, ehk neid peeti'koguni kütuse-ahnuse täheks hulkade poolt. Üks uus aeg tuli: pääwad, millest põllutöö ütelda wõis: need ei ole minu meele järel alanduse pääwad, mis õpetust andfiwad, et igaüks ükfi wõimatu ou wõitlemises  oma eluülespidamise eest; et tema ainult kui kõige seltskonna liige wqsta panna wõib ja et tema oma erapüüdmifi  tagasi tõrjuma piab; ühe tõsise koolitamise.aeg kõrgemale woorusele ja weel rohkem: walju läbikatsumise aeg wäljawalimiseks, kes elu-wainul wõitlema kõlwulik on ja keS mitte. Kõikis EuropaS näitab põlutöö ühe seesuguse  wõitlemise pilts, mis raske ja waewaline on, mis aga ka karastab, edendab, kogub ja woorusele kaswatab. Ka põllutöös ei wõt enam ütelda: .Igaüks oma eest ja Jumal meie kõikide eest". Üht uut juhtsõna on põllutöö omale walima pidanud: .Kokkup i d a m a! Igaüks kõikide eest!" Ja see juhtsõna maksab ühetasa põhjamaal ja lõunemaal; jääb tõeks ida pool ja lääne pool: ainult selle kähe all wõib põllutöö woitü saada eluwainul."  . ,Nendes sõnades seisab selle kirja waimnrikka wäljaandja  arutuste jubt ja joon ja nendes näitab tema oma õigust, Badeni põllutöö nähtust meie põhjapoolistele põllumeestele  eeskujuks pakkuda. Need hiilgawad järjed, mida Badeni põllutöö omas kindlas wõitlemises selgest ette nähtud  eesmärgi poole, kätte saanud on, on üksikult meie põllutöö  kohta küll. ainult soola-teraks (eum Zrauo sslis) wõtta ja mõnda viame kõrwale heitma, mis meie maa ja kliima kohaline ei ole, mida meie kätte saada ei wõi; aga käidud tee joon ja eesmärk jääb siin ja seal ühiseks ja see täht, mille all põllutöö ka siin ainult wõitu kätte saada wõib üle kõige raskete takistuste, on ka fiin ja seal üks ja seesama,  lipu pealkirjaga: .Kokku pidama! Igaüks kõikide eest!" Ühise ise-abi, põllutöö ühise edendamise Mi on fee, mida herra von Samson Badenk põllutöö mitmesugustest tallilustest meile nüüd filma ette toob ja sellega saab ühes ka näitatud, kui tarwikised seesugused püüdmised meie põllumeestele on. Nenda saawad metsamaad mägedeS ja karjamaad mägedes, kunstheinamaad ja heinamaad mägedes,  põllutöö, wiinamarjade ja aiawilja kaSwatamlne, põllu- ja laenu-kassad, edasi - saamine, põlluharimine ja metsakaswatamine Badenis, iseäraliskes peatükkides Otatawate  sõnumite järel terawa Vaimuga arutatud. Nendest üksikult rääkida ei ole meil wõimalik, üks on neis kõikides üks ja seesama: need kõik näitawad, kui palju ühtekogutud jõududega teha wõib, kui palju sel wiifil Badenis tehtud on ja kui palju meie kodumaal weel teha tarwis läheb. Ühe juhatuse peale herra oon Samjoni kirjak olgu siin weel lsihendatud, , koduste asumaade" peale meie kodumaal. Kui sagedasi wõiwad küll reisijad raudteel Tallinna poole ja ka uuel Liiwimaa raudteel küsinud olla: Kulda see ometigi tuleb, et nii suured hulgad maad tühjad ja jõude on? Eks meie juures ole tööjõuud palju odamamah,  kui wõeral maal, kus. siiski kõige fandemad maad wilja kandma sunnitakse? KaS ei pia meie mitte, meie wähesest rahwahulgasi hoolimata, igal aaSlal siiski üht jagu wäljacandamise läbl kautama, et nende pärimine rveikeste maakohtada järele siin ei wöi täitetud saada? Neid ja teisi seesugust küsimisi paneb ka herra von Sainsou  ette ja need näitawad ureil wäga tahelpanemise-umärt olema. T.ema kirja lehekülje 195 peal lueme: aastakümnete sees on ju õige rohkest uusi kohtasi asutatud, aga seda on siiski liiga wähe tehtud, kuida siin ja seal kogemata juhtus, ilma kindla plaanita suuremal mõedul; peale selle on see afutamise-liikumine wiimasel aeal nähtawalt  takistusesse jäänud. KuS uii palju looduse poolest wiljakat ja omast kohast kergest kuiwaks lastawat urubamaad  on, nagu Pärnu jõe arude ümberkaudu, Pärnu ja Wia wahel, Peipsi randas j. n. e., seal piaks. ometigi kasulik olema, kui ühes ja teises paikas asutamise-himuliste  seltskonnad ennast kokku lööksiwad, maid maaharimiseinsheniöride  läbi läbikatsuda ja asutamiseks täielisi plaanist teha. laseksiwad" Kirja wäljaandja kutsub ka siin, nagu mitmeks teiseks tallctusekS (looma - kaswadamiseks, linakaswadamiseks,  laenn-asjades, sisseostmise- ja müümifeasjades  j. n. e.) seltsisi ja ainult abisaatjat- juhtsõna tegewusele: ,Kokku pidama! Igaüks kõikide eest!" Kui ka palju sellest, mis BademS juba kättesaadud on ja Mida weel käkke saada püütakse, meie kohta ainult mõtteks jääb, mis iialgi tegewakt käidetetud saada ci wõi, siiski oleks wäga paha, selleS kirjaS nailakud, ots tarbeid ja äratusi sõnaga »paljas mõte!" (.Grane THeorie!") lühidelt  kõrwale heita. Selle hirmuga manast kinni pidama wüsi juures, milles meie kodumaa põllutöö seisis ja osalt ikka weel seisab, ei ole karta, et siin iialgi iile-aru ,theonede"  järel käidud ja asjata katseid tehtud saaks suur on aga kartus Põllutöö nüüdse pööri - aea juures kõigel! haritud maadel, et igaüks ennast teistest lahutab, ara uärt- fib ja koriveb. Sellepärast : ,Kokku pidama! Jaa - ü k S k 0 ik d e e est!" Niipalju oleme räägitama tähtsa uudis-kirja kohta ,Uus Tartu wötnud, sest et seda wäga asjakohaliseks  armastuseks pidasime. Omalt poolelt lis me meel: Herra vou Samson ei kutsu omas tähtsas kirjas mitte ivahest suurpsllu-peremehi oma keskis, ega ka weikepolluperemehi  oma keslis üheudusele , Kottu pidama! Igaüks  kõikide eest 1/ maid kõiki põllumehi, suuri ja meikfeid,  ja koguni kõiki rahwast, ühedkvos põllutööd tuetama, igaüht oirm annetega, sest wiimaseS jooues on ju ikka põllutöö  Mide ülespidamise hallikas, on nimelt meie kodumaa elussou, millest elu kõikide teiste tallituskondade sisse woolab. Herra vou Samson kirjutab nimelt lõppeks: M aga meie' põllutöö ühenduskond rohkemaks ja ühiselt  kokkuköidetud tegewuseks äratatud saaks, selleks ei ole uusi wormifi maja, mille kasud, kui meie neid ka saada wöiksime, ikka küsitamaks jääksiwad; selleks oleks ainult ksikide põllutöö-seltside ärkamist tarwis, ühiseks isamaaliseks  püüdmiseks s kõikides piaks wabaks põhjuSmotteks saama, et mitte igaüks oma käe veal ükst lööd tegema ei pia, waid köit üheskoos, ühise ptaaui järel, ühiseks otstarbeks.  Niipea seesugune meeldus kõikides pollutöö-seltsideö  juhtnööriks saab, piawad ueed ühel möedul uuele tugewale elule ärkama, kuida seda täuiue meel nähtud ei ole ja saaksimad kokkukiskuwat jõudu: hea elukombe täheks piakS saama, et iga põllumees puudumata, meike ja suur, ja, et iga kodUMaa - sõber põllu töö-seltsi liiteks saaks: aimamata summad saaksiwad seltsidel käepärast olema, kui litte raha ka õige weile oleks; ja siis ci saaks ka puuduma, et kõik ennast ühiseks looks ühise plaani järel ühendaksiwad. Nöuu ja teed selleks leida ei oleks raSke ja nende peale wõils siin lahendatud saada, kui mitte liiga mara ja asjata ei el.is. seda juba nüüd piikemalt arutada. Tugew kaswamine saadab omale ise neid abinõuusi, mida tarwis läheb. KuikSi? Baltimaa rahwa võllnW-ringkonnad w asi mata ühiieks püüdmiseks malmis on. ja km wõimnde ühise jõuga see pööri-aeg wõidetud on, mis nüüd kõiki s Europas põllutöö  peale kipnb, siis wõi- omal aeak ka meie kodumaast, nagu Badenift. üteldud saada, et fee oma nleSsitsemist mitte maapinna ja kliima, mitte wäljaSpidise abi poolest saanud ei ole. maid üksi ja ainult oina rahwa teaewuse ja ühemeele läbi^ lii» ott nüüd umbe? sedasama uõuu autud, mida Läti lehed Läti põllutöö - seltsidele cmnud su, kuida meie lehe Nr> 46 see? kirjutatud, aga weel laiemates piiretes: siin saamad kõik kodumaa põllulöö-seltsid ühiseks püüdmiseks kokku kutsutud, ja see on wisi weel tulusam. PõllutööseltsideS  ei pia ju seisusi ega rahwusi olema, waid ai u u l t põllumehi. Kus seisuöte ehk rahwuste era-kasu põllutöö-seliiides  laga ajama hakatakse, seal on juba üks kardetaw  poliNla-joon sees, millel põllutööga ühtigi tegemist ei ole, ,a see svon saaki Äheks talwaks. mis waremint ehk hiljemini seda seltsi ennast lõhnb. kuida ju ka juba nählnd  on. Sellepärast maksab esimeses jooneZ põllutöö-seltfide  kohta juhtsõna: ..Kokku pidama! Igaüks kõikide eest!^ Wäga lähtjas on ka, mida herra vau Samson, ..kodustest kirjutab. Ka meie