 läägepoole ei sggdeta raudtee rpngist, kuuni W!M lüe läheb ja tehM kahju uke wäädätud õu. ' Waheaeal  kuulutab üks telegramm imelikkusi nähtust Ühendatudriikidest:  Mõnes läänepooliste riikide jäus on LMkuu 31. (19.) pääwas külma tulnud za mitmes maakondas  on kogum lpme tmsküst olnud." -- WiimaSke sõnumite  järel ou umves 15,000 koguni 25,000 inimest surma saanud ja mõned Neiv-Uorki lehed arwawad, et määramata wilptsus weel raskem olla; teme kahju on 50 millioui dollari peale arwatud. Mõnesse paika, nagu Cambriasse ja Johnstown'isse, on 1000 ja 2000 surnukirstu  tellitud. Nüüd, kus wefi ruttu alaneb, õitsew maakond nagu suur sõeawainu wälja. Ikka koledamalt  kostwad sõnumid ja lasewad arwata, et õnnetust mitte liiga suureks kuulutatud ei ole. Surnu-rõöwlite parwed, enamist wäljarändanud Ungarlased ja Poolakad, on õnnetuse-paigale  tulnud. Neist on palju rahwa poolest üles poodud, uputatud ehk teisiti tapetud. Elusse jäänud rahwas on suures h.äha.3- " Kõik jõed Pensylyanias, Marylandi?, Virginias ja Laäne-Virginias oliwad üle kallaste kohanud. Pärast tõusis kange, torm, ConeinauW jõgikond, kus Lehekuu 19. pääwal linnad, külad, weskid ja üksikud maakohad  seistwad, kus tuhanded inimesed elafiwad, oli Lehekuu  22. pääwal täitsa laastatud. Raua-wabrikud Cambrias  ja Johnstownis, kus ligi 7000 inimest tööd ja leiba saiwäd, oliwad häwitatud." Tor o n t ost, ZMismaä Amerikast, kirjutatakse, et öösel wasta Lehekuu 28. (16.) pääwa Ontario maal kauge öökülm tulnud, mis palju kahju teinud. Mõnes paikas olnud jea wee peal weeraud tolli paks. Wiljapuud saanud iseäranis palju kahjm Selle peale tulnud Mnge wihm, millest kahju pa- MMmist loödets." ' ' 7 / Haiti saarel, seal Negrlte ja must-walge segarahwa wabariikis, on jälle kord mäWmiste olnud. Kindral Hippolyte on sõeäwäega pealinna, peale tunginud, nüüdse Präsidenti, Legitime, ära ajanud ja ise tema asemele asunud. Segadused on wäga suures ja selgimist ja kindla walitsuse asutamist et ole wist mitte pea oodata. Seesugust mässamist ou seal sagedast, sest selged Negrid ja Pool-Neegrid wihkawad ja kinsawad üksteist  omas mastastikuses rahwufe-iuhinas. Omalt maalt. Soo m emaa Kind r a l - Kub etnõ r i k õigealandlikum  märgukiri. kuulutatud /Walitsuse Teadaandjäs" Nr. Tvl), Lehekuu S. pääwal sel aastal: aeal Wene neakirjanduses, iseäranis skowskija Wedomostist ilmunud kirsade parast Soomemaa ja tema Walitsuse-ülemate üle, piab selle Suurwürstkonna Kindral-Kubentõr, kui Keiserliku Soomemaa Senat! Prästdent,  tarwiliseks, järeltulemat seletust teha: Soomemaa Senati wõimus on Keisri Majestäti voolest  kinnitatud seaduste läbi kindlast Matatüd. Senat! peapõhjus on seadus Leikusekuu 6. (18.) pääwast 1809, mis läbi Keiser Aleksander l. üht iseäralist Matitsuse uõuukogu" parajast riigiga ühendatud Suurwürstkonna jäuks asutas. Taga-järel sai see Walitsuse-asutus Senatiks ümbernimetatud, aga ilma selle korraldamist ja wõimuSõigufi  muutmata. Seda ümbernimetamist kässib Köigearmulikum  käsukiri Keiserliku Walitsuse-nõuukogu muutmisest  Keiserlikuks Soomemaa Senatiks, antud St. Peterburgis, 9. (21.) Küünlakuu pääwal 1816, milles Keisri Majesiät armulikult käsku andis Soomemaa Walitfnfe-Uvuukogu  Keiserlikuks Soomemaa Senatiks, kõige endise asutuse õigustega ja kohustega, ümbermmetada. aid tasnkir j as i kuulutatakse  Soomemaal ainult iseäranis tähtsate juhtumiste  juureS, kui Keisri Majestät heaks arwab. Kõigekõrgemat tahtmist sel pidulikul kujul kuulutada.' Need käsukirjad saamad Kõrgestoma käega Keisri Majeftatist allakirjutatud  ja kannawad pealkirja: Kõigekõrgem Keiserliku Aajestäti käsukiri. Korralised, Mäjestätlst Keisrist Enesest killnitatud seadused kannawad pealkiriä: Kõigekõrgem Keisri Majestäti seadmine ehk kuulutus, ja saawad Senati liigetest  allakirjutatud : „Keisri Majestäti Enese seadmist mööda. Keisri Majestäti Kõigekõrgemal nimel Keiserlik Soomemaa Senat." Teadmised aga, mida Senat temale antud wSimuse-õigust mööda ilma kõigealandlikumät ettepaneMifi kuulutab, saamad Senati liiketest järgmiste sönädegä allakirjutatud  : Misri Majestäti Kõig-kõrgeiual mmel Keiserlik  Soomemaa Senat." Selle kohta on käsku mõõda Walitsuse-nõuukogule (Senatile) aaStaft 1816 ärt. 20sees seatud: ,Et Nõuukogul üht teist wõimnst tarwitaoä õigust ei. ole, kui seda, mis temale Keisri Majestäti poolest antud 0n,., siis saamad kõik tema seadmised ja otsused Kõigekõrgemal  nimel kuulutatud/ . kohta, et tänäwuses seaduse-korjanduses Keisri Majestäti Kõigekõrgem käsk järgmiset kujul ikmunud on: Aleksärrder' M. j. n e. j/M e/' cU bendatud witfi ka juba. enne dkteNriad^'ÄitUestMstH. ujkuq Utt WMIasutustele  su kohtutele, tgrwMtud , mr,^ 15. ja 23 Näärikuu pääwal '3. paawal 1875, 24 Leikusekuu pääwal ja 8. Mihklikuu pääwal 1876 j. n. e Ksrk tahtsamad aSjad lähemad Keisri Majestäti Kõige- Krgema kinnitamise alla. Kindral-Kubernör ametis kui Senati Prästdent annab Denati kMeaMdllkMatz ettepanekud, mille kõrma tema oma heakSarwamist 'Üsab, Kõigekõrgema otsustannfe alla. Senat paneb igal pool-aastal üht täielist aruannet neist asjadest KeiSri Majestäti ette, mis Kõigekõrgemal nimel Senati poolest Kõigekõrgemat seadmist mööda Senatil<  antud wõimuse mönul' otsustatud"on/ Seste waldkonua (Soomemaa) Watitsus saab selle järel seadustes ettekirjutatud korda mööda toimetatud. Kõtgearmultkuma käsukirja algnskirjal aaStaft 1816 on järgmine sõnakaik: armust, Meie Aleksander 1., kõige WenelaSte Ketser ja Isewalitseja ja Soomemaa Sumwürst, j. n. e. j. n. e. j. n. e., kuulutame ja anname igaühele teada: Soomemaa Suurwürstkonna ühendamise-pääwast Meie riigiga, oli selle waldkonna kosumine Meile ikka üks Meie soowimiste kõige armsamatest eesmärkidest. Sellepärast oliwad kõik Meie hoolekandmised ikka lelle peale juhitud, et Meie tegewus, mis ainult üleüldist tuln püüdma pidi, Meie Soomemaa alamate seeS Kuumuse ja allaheitmise tundmust ärataks, mida Meie, kui EeSwalwnsest Kõigekõrgemale  wõimusele nende üle määratud ja walitud, nende poolt ootama õigustatud olime ja millest Meie ka Meie iseäraliseks rõõmuks sagedast ja jarges Ülesnäitnfi näinud oleme. Kindluses selle peale, et see põhjusseaduS ja' need seadused,  mis Soome rahwa pruukide, haridnfe-järje ja waiinu kohatised on ja tänine selle rahwa kodanliku wabaduse ja elukorra pshjussammad oliwad, mitte kitsendatud ega häwitatud  saada ei mõi, ilma et wiimased kahju saakflwad, oleme Meie Meie walitsuse hakatusel selle waldkonua üle, mitte ainult pidulikult seda põhjuSseadust ja neid seadusi kinnitanud, kõige nendest tulewate iseäraliste õigustega ja iga> Soomemaa kodaniku õigustega, maid ka pärast eeskäiwat  nõuupidamisi selle waidkonna maa-ametnikkudega üht iseäralist Walitsust selle waldkonnale mkS Nitste all Walitsuse-nõuukogu, kodusÜndinud Soomlastest kokku seatud, selle Muldkonna kodanNkku walitsust kallitab ja kui wiimane kohuS kohtuasju otsustab, ilma selle juures ühegi teise wõimuse alla heidetud olemata, kui seaduse ja Minu sellekohase Monarchliku tahtmise alla. Selle järel, kui Meie nende seadmiStega Meie head tahtmist, mida Meil tänine Meie Soomemaa alamate wasta on olnud ja mida Meie ka edaspidi hoida tahame, üles naitanud, loodame Meie, et Meie igaweste aegade peale Oma tõutust küllaliselt  kinnitanud oleme, selle waldkonua iseäralist põhjuSseadust  Meie ja Meie järeltulijate walitsnse-kepi all pühalikult  hoida. Praegusel aeal nüüd, kus meie ühendatud mägedega (riikidega) ja Jumala abiga seda tööd*), mis Meie riigi kindluse ja Europa rahu kohta käis, õnnelikult lõpetanud ja ammuigatsetud aega saanud oleme, ilma takistuseta  wäliste murede läbi, Meie tegewnst riigi seespidise  walitsuse, ja selle keskiS iseäranis Soomemaa külge pnutuwate tallitust? peale heita, arwame Meie tarwiliseks Oma tahtmise kinnitamiseks selle waldkonua edaspidise walitsuse kohta ja selle waldkonua seisu kohta Meie Enese wasta, ühel wiisil ksige riigi ja sellega ühendatud Poola Zarkonna Ülema walitsusega, ka Soomemaa Ülemale Riigiasutusele  nime Soomemaa Senat anda, aga ilma selle juureS selle maa täniseS kordas ja weel wähem põhjnSseaduseS  ja nendes seadustes, mida Meie Soomemaale kinnitanud oleme ja ka sellega igapidi kinnitame, mingisugust  muutmist tehes. Pühaliku töutamise all, edaspidi selle meie Soomemaa Senati liiketekS, nagu tänine ainult kodusündinud Soomlast  ehk Soomemaal asunud ja Soomemaa kodaniku-õkgnst saanud inimest walida, kässtme Meie kõige Oma Soomemaa  alamatele ja köigeile teistele, kelle külge see puudub, kõige nende ettekirjade järel käia, mis Meie nimel ja Meie poolt Keiserlikust Soomemaa Senatist, mis tänine Walitsuse-nõuukogu  nimetatud oli, antud saawad ja seda Meie määramist läieste tähele panna. Kõige selle kinnitamiseks mis ülemal üteldud, piame Meie heaks, seda Kõigrkõrgemastoma  käega allakirjutava j Antud St. Peterburgis Küünlakuu 9. pääwal aastal 1816 pärast Khristuse sündimist ja Meie walitsuse 15. aastal." AlguSkiri on KeiSri Mäjestätlst Kõigekõrgemastoma käega allakirjutatud: ,Aleksander." Tallinnast. Kuida ,Rishki Westnikule" Peterburgift kirjutatakse, saada uute kohtute asutamisega Baltimaa knbermaugudes  wau n e, kui tunnistuste abinõu kohtutes, ärä käntatud. ' Prantsuse sõba Wtast 'lBl2 küntti igtb. Tartu kooltkonna Kurat ori ringkiri kuuluid Wenekeele järglist asutamist Baltimaa kubermangude  keskmistes koolides, Gymnasinmjdes ja Nealkoolides- SD jM Wb see asutamine järMelk nenda täidetudZ olema, 1894 juba kõik teadused Wene-keeles õpMud Mmäd. Ainult usuõpetus ptab ka edaspidi selles keeleS antud saama mida kaSwaMku wanenlate majas lseärallse rõhuga on selle Peale tähendatud, et usjiõpWst"'M seal wõeras keekeS ek pia antud saama, kus kaswandikkn manemad seda soowiwad. Ka saab Rahwakoolide Inspektoritele ette kirjutatud, koolmeistritele HrM- HMada, et Wene-keeline õpetamine Kihelkonna- ja WallakoolideS sügisel 1890 algab, et nemad ennast selle wasta walmistakstwad, kui oma ametit edafi pidada tahawad.  Tartu ja Goldingeni Seminarides olla nüüd juba palju noort mehi niikangelt ette walmiStatud, et pea seesuguSteks  koolmeistriks wälja wõiwad lastud saada, keS Wene-keeles õpetada wõiwad. - Rääpina mõisahcrra  Liiwimaa Wsm kreisis oli luba palunud, üht Eestikeelist  kooli asutada, erakooli õigustega. Ülemas Koolikohtus  oli küsimine tõuSnud, kas tema selle kooli ülewaatamist  oma kätte saada, wõi kas ülewaatamine ainult kooliülcmate  asi on. Suurem jagu hcalefi Ülem-Koolikohtus olk selle poolt, et ülewaatamine asutaja hooleks wõiks jäätud saada, mis peale Kuralor seda asja Koolide-Mjnistri. otsustamise alla audis. Nüüd kuulutab Kuratori ringkiri, Ministri poolt olla oksuS tulnud, et lut Nääpina mõisaherra  üht rahwakooli Ewang.-Luth. usutunutstusest rahwakoolide  kohta antud seadnske põhjusel asutada tahab. stiS seista see Ülem-Maakookikohtu ülewaatamise all. Tahta tema aga üht rrakoplj asujgda, siis olla temal Kuratori poolt luba pawda, ja kui see autud saab, siis seiSta see kool ainult MhMkpolibe-Directori, ja Inspectorite üsewaatamis?  .all. AaStal 1874 Ülem-Maakoolikohtu poolt autud kooltde-kord seista Koolide-Miuistri lähjwaatamise all, nagu kolk seadmised Ewang.-Luth. usutunnistuse koolide kohta. Kuuni need kinnitatud saamad, wõida neist ainult need ftadmised tnakso, miS uütte Baltimaa. kubermangude kohta antud Üleüldiste seaduste wasta ei ole. Baltimaa nute kõhtude plaan olla Lehekuu 22. pääwal RiiksrathiS Heaks arwatud. Uütekohtuteasutamisega kanwadka Kreiskohtud, Kihelkonnakohtnd  ja need jälitused meie kodumaa kõrgemates kohtutes ära,' mis talvasjade iseäraliseks tallitamisekS seatud oliwad. Talurahwa kognduse-äsjade tallitamise ülewaatamisekS saamad  täniSte walltnd Kreiskohtu- ja Kihelkonnakohtu-wanemate  asemele TaluaSjade-kommissärid nimetatud, üks ehk kakS igäs kreisis, kreiside suurust Mõõda, kokku 35 Baltimaa  kubermangudes. Kommissärid seisawad seitsmemaS rangkkaSsts (Hosrath) ja saawad igaüks 2000 rubla patta ja 500 rubla kirjatoimetaja ja tülgi palgaks. Tarwiline raha saab kohaliste maakondade maksudest wõetnd, mis suurusi ja headust mööda mõisade ja talukohtade peale ützetasa ära jäutatud saab. Westniku" sõnumite  järel saawad Riia Ringkonna-kohtus olema : Prästdent ühe abilisega, 4 kohtuliiget, 2 sekretäri, 6 sekretäri-abilist, üks kirjahoidja (Archivar), üks hypothekjäutuse  sekretär ühe abilisega, 9 kohtu-pristawit, ükS prokurör,  7 prokuröri-abilist, üks prokuröri-sekretär, 17 läbikuulamise  kohtuwanemat. Miitawi Ringkonnakohtu  etat ou niipalju teisiti, et seal 5 kohtuliiget, 4 sekretäri-abilist. 6 kohtu-pristawit, 4 prokuröri- abilist ja 9 läbikuulamise kohtuwanemat on. Tallinna Ringkonn a - k o h t u etat ei olnud weel määratud.  Palgad saawad järgmised olema: Prästdent 4500 rubla, abiline 3500 rubla, kohtuliige 2200 rubla, sekretär 1200 rubla, abiline 600 rubla, kirjadehoidja 1000 rubla, hypolhek-jäu tüse sekretär 1500 rubla, abiline 1000 rubla, kohlu-pristaw 600 rubla. Prokurör 3500 rubla, abiline 2500 rubla (kokku 500 rubla kanzellei-rahaga), prokuröti sekrelär 1000 rubla, läbikuulamise - kohtuwanem 2250 rubla. Peale selle on igale Rmgkonna-kohtule kirjakogu ülespidamiseks 500 rubla määratud, Riia-R'mgkonna-kohtnie  kauzellei tarwituStekS ja tülkide palgaks 13,000 rubla. Miilawi Ringkonna kohtule 6500 rubla, Riia prokuröri kauzellei tarwitüSteks 3000 rubla, Kumamas  prokurörile selleks 1250 rubla, Riia hypothek-jäutuse kauzellei karwituStekS 3600 rubla, Miitawi Ringkonnakohtule  selleks 1200 rubla, ülepea saada Baltimaa kubermangudes  S Ringkonna kohut asutatud ja nende majade muretsemiseks pärib Kõhtude-Mliusterium Riigikassast 349,000 rubla Riia Ringkonna-kohtu ülespidamine maksab sedawiifi aastas 112.050 rubla, teised tarwitawad natuke wäheM, umbes 100,060 tMa igaüks. M e n e u u e d ra u d t e e -l a en u paberid, mis kulbräha hmna peale wälja antud on ja 4 protsenti intressi kannawad, on rohkem tahtjaid leidnud, kui neid wälja antud saab: Peterburgis 40 Prantsusmaal 18 korda, Belgias i 4 korda. Sellest on naha, kui palju usaWK wheral wMeue rahagsjape pease on. Siisst ogMne paberraha hind nmmaset nädalil Verltnt börsil jälle õig