Sakala .U »t Wilj-ndiS, 27. Oktobriw väewal 1884. VII. aastakäik. Ilmub igal lanpäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole Hilmaga. Põimenduse adress: ..Sakala" toimendu'ele Wiliandij. Wene keeli: ör. pe^aini^iio - vi. 'l'k.i.iiiiii,. ~Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaöta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop , postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi waetu ei wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. AelTimist zcr rVõtcrrVcrd Tartus: J. TÜ lk Kirjameeste Seltsi maias, Sachk e r' L raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermuffe majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'ija ck Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PärnuS: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wõrus: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg ; Peeterburgis: K. Le opas, Ueuenin npoen. /IMIK Xs 80 ja N. Matti ssen Ileveinii npoen., )' KazÄnei:. tloera, AOUI. x° 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Sissekord. Ednst jõuudnnsest. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Tulekahmd; näitemäng; posli asjust; proua L. Becker; 15. Okt. tulekahju; hobuse margad Siberi; raudtee asjust ja põllutöö kooliraha. Viljandi maakonnast: Ruhja Bergmann hobusid ära ajanud. Pärnust: Sadamast ja pangast. Tartust: Mõrtsuka töö; Wõru post; ülikoolist; Sotsieteedi abiieldlid. Tartumaal.: Näitemäng. Walga maak.: Põllusaagist  Riiast: Teated. Uue Schwaneburgist: Tulekahju; joodiku wisiad. Kuuramaalt: Teated. Peeterburgist ja Moikwast: Teated. Soomemaalt:  Ilmadest. Odessast: Ammeti tähendused kadunud. Turkestanist:  Mõrtsukad. Wöeralt maalt. Kirjawastuled. Kuulutused. Esimese naese testament. V. Kunstlik põllu-wägi ja tema pruukimine. Mõnesugused õpetlikud sõnumed. Petelik armastus. Edasi jõudmisest. püidmise wili on edasi jõuudmme. KeS edasi püiab, see edasi jõuab; kes koputab, sellele tehakse lahti; kes otsib, see leiab; kes tahab, see saab. Meie ajal kuuldakse sagedat kaebamist: Ci saa ega saa edasi! Küll on see mõne mõtte järele tõsi, et inimene sagedaste kõige parema tahtmise juures edasi ei saa, aga see tõde pole enamast ikka jälle muud midagi, kui warjutõde ehk umbtõde. Kui mees edasi püiab, siis peab ta edasi saama, aga muidugi nendes piirides, mis temale kättesaadawad on. Tahaks keegi oma edasisaamise otsmärgiks würsti panna, siis ei saaks ta selleks mitte, sest see lähab harilikule  püidmiste eesmärgist wälja. Aga tahab kehwa mees rikkaks saada ehk rumal targaks, wõi patune pühaks, siis on see küll wõimalik. Aga ka siin on weel kahtluse healt kuulda. Üks ütleb: ma ei saa edasi rikkuse, tarkuse,  pühaduse poole! Töine ütleb: Ma ei jõuua sinna maale edasi! Kolmas ütleb: Ma ei suuda zc. Wõtame näituseks siia ühe rendi peremehe. Tema ema on teda rendi peremehe pojaks sünnitanud, selleks on tema isa teda kaswatanud ning selleks soowib teda tema ema ka jälle saada. Mees mõtleb aga: katsun enamaks saada! Katsun pärisperemeheks saada! Siin ei maksa muud midagi, kui edasi saada katsuda. Eesti mehel on wisa hing, ta saab seal leiwa ja meega läbi, kus töine ära nälgiks. Sellepärast katsugu ta oma kohake ikka priiks osta ja püidku siis künni wõlatasumiseni edasi, küll poeg siis jälle kaugemalle jõuuab. Ka siin pole edasisaamine meie päewil wõimatu, kui ta ka raske on ning sulle mõned sõbrad ütlewad: Mis sa püiad ülemalle! Seal on ka oma waesuS ja mure! Edasisaamise juures on kaht asja wäga tähele panna: püia ise ihust ja hingest Selle juure tuleb weel see: püia ikka otse teed, õiget teed edasi; kui sa selle silmist ära kautad, siis weetakse sind soode, kus mitu mülgast malmis on, kuhu sa kukkuda wõid. Ole sina põllumees, wõi käsitööline, wõi Linda selts, wõi kes muu tahes püia, ärka ülesse püidmiselle ning püia jällegi küll sa siis edasi saad. Takistajad wäsiwad wiimaks ära, nad ei suuda enam sind takistada, ning sina lähad ikka edasi. Kui sina ise ka ühe sammukesegi edasi jõuad, sinu poeg jõuab tõeste kümme sammu ning sinu pojapoeg sada sammu edasi. Aga kui sina magad, siis õpib sinu poeg ja sinu poja poeg sinust ka magama, ning teie jäete töistest tagasi Kes tagasi jäeb, see lähab ka tagasi; keS edasi lähab, see jõuuab ka edasi. Pandke seda tähele, teie magajad ja edasi jõuudjad! Kui keegi ütleb: „Ei jõua edasi", siis on see kartus ja tahtmataus. Ega keegi ometi tuhat wersta korraga edasi jõudma ei pia. Edasi jõuda wõid sa aastas ometi sammukesegi, ning see on kümmne aasta pärast juba weike tükike maad ning elu aja sees teeb see juba mõne werstakese wälja. Sa nihkub  ikka edasi, kui sa ka ei sõida ehk jookse. Edasi saamise ja edasi jõuudmise wahel ei ole ju midagi iseäralist  wahet, kui rahwas selle tarwis ka iseäralikka sõnu pruugib. Aga wäga paha ja halb asi on, kui keegi ütleb: „Ma ei suuda edasi!" Kes seda ei suuda, seda piawad töised ajama. „Ma ei suuda," tähendab: ma olen kas haige ehk laisk. On keegi haige, see piab oma asjaajamise ja edasijõuudmife mure töise peale panema. On keegi laisk, siis ei ole ta ju mitte haige, tema wõib ikka käsa liigutada. Iga laisk lähab tagurpidi, ning niisuguse käest wõetakse leiwapaluke ikka ära. Temast, s. o. laisast, ei ole kellegil kahju, kui ta nälga jäeb ehk kui ta põlemast hoonest laiskuse pärast wälja ei saa ehk kui ta omast kohakesest laiskuse pärast wälja wisatakse. Laiskus on haisew tõbi ning niisugust tõbist ei sallita kuskil. Sellepärast ära ütle millalgi: ma ei suudab Kui meie lõppeks siin weel kokkuwõttes räägime, siis ütleme: Edasi pindmine on edasi jõuudmise ja edasi saamise  põhi, sellepärast püidkem edasi! Kes ei suuda, see on laisk ning laisad olgu meile niiheasti waimu kui künni ja külwi põllul wihatud. Mitmed mehed meie seas wõiksiwad  midagi töiste edasisaamiseks teha, aga nad on laisad. Mõned katsuwad ka weel oma laiskust seega kinni katta, et nad ütlewad: Mull on üks koi? keda ma aitan, kas Eestlast wõi Ameerikaanlast, ma olen kosmopoliit. See pole jälle muud midagi, kui sula laiskus: Kes Eestlast ei aita, keda ta näeb ja kuuleb, kudas wõib see Amerikaanlast aidata, keda ta ei näe! Mõned ütlewad jälle kui ka õigusega ma ei wõi midagi oma rahwa heaks ehk kasuks teha, mull on niisugune  koht, mis ei luba. Töised hakkawad mind naerma ja näägutama ja ka kiusama, kui ma rahwa kasuks nende saalis ja sohwa peal räägin. Jah, see on õige küll! Mitu noort rahwa wõsu on juba selle ohwriks saanud. Aga kas meie siis sellepärast piame mait jäema! Ei sugugi! Ärgem mingem niisuguste meeste saali ega sohwa piale, kes meid sellepärast wihkawad, et meie oma armsa rahwa kasuks loomulisel ja seaduslikul teel midagi teha tahame. Heitkem kõik ühte nõuusse ja ehitagem omale ka saal ja sohwa ning pakkugem sealt oma wih-. kajatele lahkeste kätt ja olgem mehed. Püidkem edasi! Siis jõuame edasi ja saame edasi. Kes ei suuda, see ei saa kuhugi. Kuhu meie siis püiame? ikka: auususelle, truuduselle, isamaa armastuselle, paremale elu seisuselle ja nõuukamalle olekulle zc. edasi! Poliitika ringwaatus. Paarist numbrist pidime poliitika ringwaatust wälja jätma, et enam sõnumeid soowisime tuua. Peale seda ei juhtunud poliitika ilmas ka midagi iseäraliselt uudi- semat ja tähtsamat, parlamendid ja awalikud kõnekohad oliwad koost ära ja ka muidu nihkus aga poliitika wanker omais wanaiS rööpastes uudise kära tegemata edasi. Nende päewadega aga hakkab igal pool uuS kõnelemine ja kaalumine, uuS plaanide tegemine ja parteide wastastik  seismine poliitikas pakatama, kuhu jällegi maailma ja ta asjade ajamise peale ringi wõime waadata ja maailma  mitmekarwalist poliitika pilti näha saame. Kõige pealt viame meie tunnistama, et meie Wene riigis uueste riigi seaduste parandamiste Kachanowi kommisjon nõuupidamisele  kokku on astunud, millest nüid ka uueste juure seatud komisjoni liikmed osawõtawad, kelle hulgas mitmed  tähtsad riigimehed, ministrite abilised, kubernerid ja muud kõrged ammetnikud on. Igal pool antakse riigi asjade tallitused meeste hooleks, kes rahwaste tarwitusel seadusi seadma piawad. Mõeldud kommisjonil on Wene riigi seaduste andmises tähtis tulewik ja piab suurte asjade ja uuenduste üle otsust andma. Nimelt on ta hoolde ka, nõnda kuida Wene keeli Peeterburgi zeitung teatab, arutada ja ära kosta jäetud, kaS edeSpidi kuberneridelt  rohkem wõimust tarwis anda on ja kas kõik kubermangu ammetlised tallitused kuberneri ülewaatamise alla jäema piawad? Igas kubermangus on kuberner kõige ülem riigiwalitsuse ammetnik ja piab temal selle järele küll ka kõigesuguste asjade üle ülem wõimuS ja walitsus olema, kes riigiwalitsuse eest wiimase sõna ütleb, mis muidu kõrgemasse kohta ei ulata. Ka kogukonna walitsuste piirisid ja õigusi tahetakse tulewikuS laiendada, millest edespidi laiemalt kirjutame. Saksa parlament tuleb alles Nowembri kuu keskajal  kokku, aga riigi poliitika juhtija würst BiSmark on juba pealinna tulnud, et riigi nõuukogu istumistest ja nõuupidamistest osawõtta. Tema on Saksa poliitika a ja o, sest ilma temata ei ole midagi, mis Saksamaal on. 25 aaSta eest oli see kuulus würst Saksa saadikuks  Peeterburgis ja kui 1860 a. Wene ja Austria keisrid  ja Saksa Pärisprints Warshawis oma peaministrite würst Gortshakow'i, krahw Rehberg'i ja würst Karl Anton von Hohenzollern'iga kooS olid, siis oli ka Saksa saadik von Bismark Peeterburgist sinna tulnud. Seal sai Saksa peaminister würst von Hohenzollern oma saadikut  lähemalt tundma ja pandis teda wälimiste asjade tallitajaks ministriks, millega õiguse pärast BLsmark'i kuulsaks saamine õiete algas. Nüid on ta Saksa keisri parem käsi ja nii suur wõimumees, et terwes maailmas tähtsamat temast enam ei ole ja nimelt Eüroopa poliitikat  ringi käima paneb. Wiimasel ajal teewad wabadlased  talle palju peawalu ega lase kergeSte tema plaanide  peale „jah" ütelda. Kui kaugel ehk lähedal asjad selle parlamendi koosolekutel ja nõuupidamistel olema saamad, näeme alles aasta lõpu poole, aga ette arwata on küll, et wabameelelised, kelle hulgas osawamaid ja targemaid kõnepidajaid on, küll nüid iseäraliselt wõitma saamad. Braunschweigi härtsogi troon on leseks jäenud ja wältab seal praegu härtsogi Kumberlandi ja Preisi riigiwalitsuse wahel troonipärandamise tüli ja protsess.