soorollist külge, fee mees saagu uueks wallawanemaks, keS praegu seal mõistlisem, kainem ja ka julgem liige on ja sellest ärgu lootku siis keegi sellel edenewal ajal ata, et ta teeb mis ta piab ja teab mis teha on; sellele olgu siis ka Sakala õnnesoow kõige esimene! Poliitika ringwaatus. Wene õhtupoolist piiri saab ammetnikudest kõwaste kaitsetud, sest et koolera sissetoomist Itaaliast ehk Prantsusmaalt  kardetakse. Kedagi reisijat ei ole luba üle piiri lasta, kelle passi peale Wene konsulid mitte seda ole tunnistanud, et nad sealt maalt tulewad, kus koolera haigust ei ole. Mitmed kaugematelt wõerailt maadelt tulejad ei teagi sellest käsust ja eeskirjast midagi, ei ole äratulekil ka seda kohaliselt Wene konsulilt nõudnud ja saamad piiri peal seega takistusse, neid ei lubata edasi reisida ehk piawad piirijaamades wähemalt hoopis kauem aega ära wiiwitama. Sennini ei ole küll kohegilt kuuldud,  et kuri waenlane üle piiri oleks peasenud ja ommetegi  on riigiwalitsus tänulisel wiistl juba käskusid annud, et temast ka eesolewatel soojematel aegadel kartust  ei oleks. Puhtus on peaasi, millega inimeste elu kallale kipuwat waenlast wõimalik wõita on ja piab sellepärast igaüks selle eest hoolitsema ja igal kohal ja ajal juhtust pidama, kuna siis ka haiguste tekkimine arwem on. Saksa riigipäewa liikmete uueste walitemised on lõpetatud ja 8. Nowembril uuS riigipäew keisri troonikõnega  oma koosolekuid alganud. Uues riigipäewaS on praegu kõige suurem partei kiriklik wanameelelised 100, wanameelelised 78, priimeelelised 67, rahwus-wabadlasi 51, riigiparteilasi 22, sotsial-demokraatiast 24, Poolakaid  16, Elsassisid 15, Welfisid 10, rahwa -parteilasi 7 ja Daanlafi 1. Nende armude järele on stis endisest arust kõige enam priimeelelised 40 aset kautama pidanud, kuna sotsial-demokraatid peaaegu poole juure saiwäd. Selle aastasel walitemisel on kokku 5,661,066 riigialamat  neist walitemistest osa wõtnud ja nimelt kaunis kogu rohkem, kui 3 aasta eest. Kõige suurem healte enamus oli sellel korral ka Rooma-katolik wanameelelistel,  kellest 1,392,667 hinge healt ära andsiwad, priimeelelisi  walitejaid oli ligi miljon ja töist wähem. Kõige enam oli rahwus-wabadlase parteile walitejaid juure tulnud ja nimelt 337,000 ning sotsial-demokraatidele  214,280; wiimastel peaaegu pool endisest armust. Bismarki tahtmine ei ole küll meel täide läinud, ega wanameelelised ja rahwus-wabadlased wõitu saanud, aga kaswanud on need parteid mõlemad. Belgia parlamendis on wabadlaste eestwedaja Frere-Orban ministrite käest nõudnud, kas nemad endise ministeeriumi programmi juure jäeda tahawad, wõi on nende plaan uus. Peaminister Beeneart on selle peale kostnud, et tema ja ta ammeti wendade nõuu ja tahtmine  olla, rahwa rahulolemist uue seaduste wasta wõita ja kiitnud selle juures uut kooliseadust iseäraliselt. Endine peaminister Malou kostnud omalt poolt, et endised koolide ja sisemiste asjade tallitajad ministrid Jakobs ja Woeste kuninga tahtmist mööda omad ammetid maha on pannud, muist ministritest on aga seepärast ammetisse jäenud, et riigiwalitsus endises meeles edasi minna soowib.  Asjad on seal küll meel nõnda sassis, et sugugi ettenäha ei wõi, kui kaua see pool-erapooletu ministee rium tule ja jäe wahel jalal seista wõild. Seal wõib küll kergeste parlamendi kodusaatmine kõige lähem ots olla, millega parteid uueste oma jõuudu katsuda wõiwed. Prantsusemaa parlamendile on tuttaw Tonkini komisjoni president oma aruande ettepannud ja soowinud, et parlament ministeeriumi nõuudmist täitma pidada ja Hiina sõa jauks weel 16 miljoni pranka lubama, sest parlament ise on soowinud, et seal wõeral maal Prantsuse  lipp auu sisse pidi jäema. Tulipeade eestwedaja Klemenkau nõuudiS, et otsuse tegemine edeSpidisekS piab jäetama ja waheajal saadikutel kõiki ammetlika kirjatüke wõimalik oleks läbi uurida ja tundma saada. Peaminister  Ferry seletanud aga, et wiiwitamine Prantsuse kauge sõapidamisele kahjulik olla ja nõuudis, et asi sellepärast paari päewa pärast läbi saaks räägitud ja otsus tehtud. Ehk küll mõeldud ministeeriumi wastaline oma parteilaStega selle wastu waidles ja seda ainult ministeeriumile kahjulikuks arwas, kui asju põhjalikult ja igapidi awalikult läbi räägitakse, seegipärast wõttis parlament peaministri ettepanekut healteenamuffga wasta ja Jules Ferry jäi ikka weel wõidumeheks. Peale seda wõttis ka riigi presidenti wäimeeS Wilson ministeeriumi käsile ja andis temale nimelt seda süiks, et riigikulüsid kauge sõapidamisega suureks aetawat ja peaminister juba mitme aaSta ette maksusid ettekuulutawat. Ka temale ei jäenud Ferry wastust wõlgu, waid seletas, et kohegil maal, kus sõapidamisega palju waewa ja kulu kanda on, sellel raskel silmapilgul uute maksude peale ei wõida mõtelda. Nõnda kuidas juba parlamendis Ferry söbradest näha on, ei saa tema wastalised teda mitte weel nõnda pea kukutada, ehk Prantsuse wabadusel suuri asju wöimalik ära teha on. Tema teeb suure wõimuga praegu Prantsuses tööd, laskis oma juhatusel mõlemad parlamendid kongressi pidada, muudab senatorite  walitemise seadust nõnda ära, et neid edespidi enam eluaja peale ei waliteta ja teeb muid suuri asju, mis kuulsal ja wägewal Gambettalgi wöimalik ei olnud. Hiina sõda ei edene weel sammugi, aga Hiina sõawäge kogub ikka päew päewalt enam nende kohtadesse kokku, kus Prantslased laagris seisawad. Aga Hiina alam sugu rahwas olla sõa kartuse ja suuremate wabrikute seismise pärast oma oluga päris kibedas kitsikuses.  Sellepärast tulla, ka sagedaste rahwa ja soldatite wahel eratülisid ette, funa aga siis walitsus ainult rahwast karistada, aga soldatitele õigust anda. Nimelt aga Tonkinis ei olla Prantsuse sõawüe põli hea, sest et wäga palju haiguses maas lameda. Kaks tülitsejat riiki tahtwat weel kord päris tõsiselt rahulepingut teha katsuda ja nimelt ilma wõeraste wahelepinguteta. Inglise wabadmeelelised katsuwad wanameelelise ülemkoja ehk lordi parteiga uue walitemise seaduse kinnitamise  pärast lepingut teha. Peaminister Glaedstone on lubanud, kui seadus nüid kinnitatud saab, ka sedamaid wanameeleliste nõudmise järele uut walitus-kondasid määrata ja selle seadust ettepanemist siis ka ette wõtta. Sellest wõib siis loota, et see suur ja tähtis riigi asi seal ehk ilma tülita ära saab toimetatud. Suudani sõa pärast tahtwat wanameelelised parlamendis ministeeriumi  laita, et nõnda kaugele wenitawat ja mõjuwat ssawäega asja wahel ära ei lõpetawat. Muidugi mõista, ei tule sellest plaanist jällegi midagi wälja. Aafrika randa rändawad wiimastel aegadel palju Saksu wälja, millepärast ka riigikantsler selle üle üht kongressi Berliini kokku on kutsunud nõuupidama, kuida seal maal kõikide riikide tahtmise ja tarwituse järele kauplemise priiust ja olu edendada wöimalik on. Kõik suured riigid ja ka mitu wähcmat riiki wõtawad sest kongressist osa. Ameerika rahwuslise partei walijaid on ommetegi enam ja seda ka wabadlaste kanditaat Blaine juba tõeks tunnistanud. See jgxest saab siis Klevel and Ameerika presitendiks. Omalt maalt. Wiljandist. Mõõdud. Kord oleme juba ja alles weel hiljuti omas lehes mõõtudest kõnelnud, mis Prantsuse  järele juba ligi 40 riigis sisse on seatud. Hiljuti on tehnika seltsi käsu peale prohwessvr O. Chwolssan ühe iseäralise kirja wäljaannud, milles ta seda mõõdude aSja tihema läbikõnemisele wõtab. Tema svowib, et kaubanduse tähtsaks kergituseks töiste wõeraste riikidega ka Wenemaa omale seda uut mõõdu seadust ammetliselt rvastu wõu.ks. Raske ei olla see sugugi, sest et suurt wahet selle uue ja meie praeguse seaduse wahel ei olla. Nagu näituseks wõiks kilometer üheks uueks werstaks peetud saada ja nüidne werst ikka wana wersta nime kanda. Ommetegi olla siis raskuse mõõtude asjus kerge wana ja uue wahel rahwast petta, nõnda et parem küll koguni kõrraga täieste uusi mõõtust wõtta on. Iseäranis meie Balti kubermangudele, kellel palju wõera riikidega kokkupuutumist,  kus need uued mõõdud juba keötawad, oleks uued mõõdud iseäranis soowitawad. Nende Ladina-keelsed nimed wõiksid ka rahwa keeltesse saada käänetud ehk ka jälle nendesamadega labiaetud, mis rasked ei ole selgeks õppida. Selle asja uuendus on wäga soowitaw ja tähelepanemise  wäart. Wene keeli ajaleht „Now. Wrem." kirjutab, et riigimaade ministeeriumis nõuu olla tulema aastaga riigi maade müimise wiisi muuta. Nimelt olla seda ülemal pool ära nähtud, et iseäranis Pärnumaal Pati mallas mitmed talunikud ise iga dessätini maad 14 rbl. eest ostnud, aga sellsamal aastal jälle juba igat dessätini 70 rbl. eest ara müinud. Juba on läinud aastatel siin Wiljandi maakonnas 7985 wakamaad talupoegadest päriseks  ostetud. Pärnust. Tulewal aastal ehitab riigiwalitsus Pärnust ka Heinastesse telegrahrvi, mis kohalise elu ja kaubaasjandusele  suureks edenduseks on. Pärnu maakonnast. Saarde kihelkonnast kirjutatakse  rsieile, et seal 4. Nowembril Nõmme kroonu kõrts maha põlenud. Et tuli öö ajal lahti peasenud, seepärast ei olnud wõimalik midagi sees olemast kraamist peasta, nimelt põlenud kõrtsimehel hobune, lehmad ja muud loomad  sisse. Kõrtsi poiss läinud meel leekimast tulest oma asju wälja tooma, aga põletanud selle juures oma lllma nau wäga halwa! wnsil ara, nõnda et praegu haama käes maas haige on. - Tulekahju olnud isearan.s lahedal vlewate kaupmeeste majadelle kardetaw, kelle koha e aga õnneks tuul tuld ommetegi ei puhunud ja need jus a puutumataks jäiwad. Tule hakkamist ei ole sennim wõlmalik  teada saada olnud. Töiseks teatab kirjasaatja, et ka seal wargus suuras minna. Hiljuti warastud Kilinge walla peremehel M. T. aidast raha ja ka heaste muud kraami ära, ning ka mujal tuleb sarnast kahetsemisewäärilist nähtawuft päewa walgele. Kõik aga need tulewad puudulikust haridusest, sest meie pool on õige wähe ajalehtede lugejaid ja rahwa seltslikust elust osawõtmist. Kus aga wili puudub, seal kaswab ja sigineb umbrohi ja nõnda ka meie wallas. Siin asuneb kurja seeme juba koolist peale. Seda on alati juhtunud, et lapsed koolis juba wõera oma enese poole on kiskunud, aga kudas saawad nad selle eest karistatud? Trahwib neid koolmeister, siis pugewad poisid kodu ja pereisa ruttab koolitaadi kallale ja annab temale selle mõiftlise õpetuse eest halbu sõnu pealegi. Wäga kahetsemisewäärilised nähtawused ükstõise taga! —nx —." Walgas on 36 auusat isandat kokku heitnud ja eneste kestes loomade kaitsmise seldsi asutanud. Wäga tähelepanemise ja järeltegemise wääriline ettewõte. Serbigali mõisa on 1. Nowembrist saadik postijaam  sissesäetud. Serbigali mõisa on Walgast 35 wersta, Pihkwa tee ääres. Riiast. Liiwi kuberner on Pärnu-Wiljandi maakohtu  endised ammetnikud uueste nende ammetitesse kinnitanud  ja ka Pärnu silla kohtunikuks baron Pilar von Pilchau, ja abideks W. von Stacl Holsteini Surjuft ja Heinrich von Stael-HvlsteiN)' sillakohtuniku asemikuks A. baron Stael-HolfteiN-Waldorf ja ablde asemikuks Reinhvld von Nasack.n. Wene pustopi kiriku pühendusel pidanud Kicmi metropolil Ptaton järgmise kõne. Tema tõrgeauuline tuletanud kõige pealt pühast osawõtjatele seda meelde, kulda see teda rõõmustanud, et Rlia õigeusu tempel, miS sellel ajal, kui tema siin piiskopiks olnud ehitama on alustatud, nüid Jumal tänu walmis saanud. Siis olnud tema kõne kahes jaus, kuna ta esimeses jaus siin maal elawatest mitmeusulistest rääkinud ja töiseks kristlikust armastusest. Sõna sõnalt ütelnud metropolit, nagu Rlia Wene keeli ajaleht „Westn." kirjutab: „Kui teie minu armsad wennad oma kõige auusamate kodanikude läbi mind selle uueste ehitatud templi pühitsemiseks kutsusite, svowisite  teie ka minu suust üht tõsiduse ja kinmtuse sõna kuulda saada. Mina tahan hea meelega seda teie soowi taita ja ütlen seda, mis teile teie seisukohas siin maal tarwilik olla wöib. „ Sellel maal on ka mitmetsugu tõise-usulisi, ka ehk neist uue-usu jagudest, kes meie isamaale õnnetusele tekkinud  on ja oma wale õpetust Greeka-õige-usuliöte seas wälja lautada püiawad. Kõik need töise-usultsed wöiwad usu asjus meile kahjuks olla' sellepärast tahan mina ka apostli sõnadega teie wasta raalida: Walwage, seiske kindlalt (õiges) usus, olge mehelikud ja olge tublid. (1. Kor. 16, 13.) See usk on meile meie Issandast Jeesusest Kristusest ise sisse seatud, tema apostlitest kuulutatud,  püha isadest üleüldiste komstliumite (püha kogude) peal kinnitatud, märtrite werega, kes selle eest on kannatanud,  pitserdatud ja hulgast töistest õigeist meestest, kes temas oma hinge õnnistust leidnud on, temas pühaduses tunnistatud. Selle wasta ei wõi aga tõisi usutunnistust,  ehk küll ka nad Jeesuse Kristuse ja tema apostlite õpetamise peale põhjendawad, mitte täieste üheks õigeks Kristuse apostlite õpetuseks pidada, sest et nendel kõikidel mitte wähe neid asju sees pole, mida Jeesus Kristus ja tema apostlid mitte ei ole õpetanud ja mis mitte selle Kristuse kõige auusama kiriku õpetamisega kokku ei sünni, mis Hommikumaal Jeruusalemas asutatud sai, seal kus nüid Issanda haud on Ja, weel enam: Need, kes töiste usulisteks heitnud ja seda sidet õige-usulise  Hommikumaa-kirikuga, kelle järele ka meie Jumala armust oleme, katki kisuwad, ei tee mitte üksi oma usuõpetustega  pattu, kui nad seda ehk wast ka ise ei tea waid nad tegewad ka Jeesuse Kristuse käsu wastu'. Kristus soowis, et kõik inimesed üheks karjaks, ühe Kristliku kiriku järele oleksiwad, keda apostel KriStuse ihuks nimetas. (Joh. Ewan. 10, 16. Ewes. 1, 22. 23.); nemad aga lukendawat seda, et nemad omale sellest kirikust lahus ise seltskondasid asutawad ja kisuwad seega Kristuse ihu tükideks. Kristus on oma kirikule karjasid ja õpetajaid annud, et pühad seda ammetit piaksiwad,  et seega Issanda ihu edasi saaks ehitatud; künni meie tõik ühesuguse Issanda poja usule saaksime ja jõuaksime  ja üheks täieliseks meheks saaksime, keS oma Issanda Kristuse teedel käime; et meie mitte enam lapsed ei oleksime  ega kaksipidi ei kaaluksime ega endid igast õpetuse tuulest ei laseksime kõigutada, inimeste kawaluse ja pettuse ZL 47. Sakala. 1884