ka pääkomitee lõpnud on, sest et ministeriumist kuberneri läbi see käsk on tulnud. Tartu politseimeister waatab selle järele, et pääkomitee ja kolm Tartu abjkoomtteed ära lõpevad ja oma raha viimase renteiSse panevad;  teiSle linnade politsei teeb oma kohal olevate abtkomiteedega niisama ja maa! saavad abikomiteed stllakohtute  läbi lõpetatud. (Eestimaal Hakenrihterite läbi. ,T. S." t.) Meie küsime: .Aga nüüd ei ole ju enam pääkomiteed, pääkomitee asemel on kommiSflon; kuda sellega lugu on?" Selle peale vaStaS politseimeister  umbeS nii: .See on ükS kõik; keS aatkomiteede eeS otsaõ on, see on pääkomitee, olgu ta nimi kuda tahte, ja minule on kuberneri herra poolest käsk tulnud tema tegevust  lõpetada". EdeSpidi kui veel keegi tahab Al.-kooli kasuks raha korjata ehk midagi teha, siis tohib ta seda üköneS kohaliku kohtu loaga ette võtta, aga iseäralist luba, nagu seniajani, enam ei ole. KeS edeSpidi Aleksandrikooli aSja juhatab, seda ei tea weel mitte ütelda". .GeSti Postimees" lisab omalt poolelt mõnda kurva mõtet juure ja kirjutab lõppeks: .Hlrda südamega vaatame nüüd abikomiieede rohkem kui kümne aaStase elutsemise pääle tagasi. OlekS leplikult läbi püütud saada, siiS vahest et oleks selle pääle mõteldud abikomiteefid lõpetada. Jällegi oleme kooliraha maksnud". Meie omalt poolelt arvame, et »ärda südamega" vaatamiseks suuremat aSja ei ole, za kui .kooliraha" maksetud on, fiiS ei ole seda mitte Aleksandrikooli kui kooli aSiuS maksetud. Kool ise ei saa selle käsu läbi ühtigi kahju, sest Riigivalitsus et saa seda korjatud raha iialgi ühegi muu aSja kasuks tarvitama, kui Aleksandrikooli  kasuks. Ka korjamised ei pruugi lõpetatud, vaid võivad ettekirjutatud teel edasi peetud saada. KeS tõeSte Aleksandrikooli aSja südame peal kannab, see et saa kohtute ülevaatamist pelguma, ja kohtud ei saa korjamiseks luba keelama, kui uStatavad mehed seda luba sündsal viisil paluvad. Alekfm drikooli enese waSta ei käi see käsk koguni mitte, waid ainult selle erakondliku wõera waimu waõta, mida selle aSja siSse veetud oli, miS abikomiteedeS  ja peakomitees oma . hääleenamuStega " suuruStaS, miS kõige seaduse waSta Aleksandrikooli valitsust ilma seadusliku põhjuseta, korrata aeal, lahti mõiSltõ. Üksi need wägiwalla-mehed on .kooliraha" maksnud;  nendele on selle käsuga tähendatud, et üheS KetSriritktS  mitte kokkukeerutatud .hääleenamused" et valitse, vaid seaduS ja seaduslikud ülemad olgu nemad Riigivalitsuse  poolest nimetatud wõi kogukondade ja seltskondade  poolest seaduslikul teel walitud. Selle peale olime meie juba sel aeal tähendanud, kui Aleksandrikooli tülid kõige ägedamast leekasiwad. Oleksiwad seda tähele pannud,  fiiS oleks see käsk tulemata jäänud, miS niikaugelt ikka kaSvatav on. Panevad need seda tähele, keS LeSti rahwa juhatust oma kätte igatsevad fiiS et ole see .kooliraha"  mitte asjata maksetud. Tähendakse selle käsu tähendust  Aleksandrikooli enese kohta, kuna see ainult erakondliku  ja vägivaldse vaimu kohta, kutsumata politikatuhina  kohta maksab, fiiS keStab segadus edasi, umbusaldus  EeSti rahwa küpse waimu waSta keStab edasi; ja Eesti rahwaS saab weel palju .kooliraha" makSma. KeS seda salata ja rahwa eest peita püüab, see tehku seda oma enese waStatamise peale, aga EeSti rahwa uStaw sõber ja mõistlik juhataja ei ole see mittel .EeSti PoStimceS" tõreleb siiS .Walgufe" viimase kirja waSta, miS seda käsku rahava eest peita ja selle käsn tähendust segada püüab, kuna see kõik juba teatud oli, kui see ka weel mitte ametlikkult kuulutatud ei olnud. Et .WalguS" seda teeb, see on arusaadav küll. Eesti sugust kuuluS kujuraiuja, herra Weizenberg  on praegu PeterburgtS, kuhu tema hiljuti Tartu kaudu reisis, ja on hulga oma kunfltöödest kaasa võtnud, miS avalikult vaatamiseks välja pandud on. Saksakeeli .Peterburgi Zeitung" kiidab neid wäga ja tahjetseb, et mitmed wäga tähtsad kunsttööd mitte Roomast ei ole võinud kaasa võetud saada ja sellepärast ainult pääwapiltides  näha on. Iseäranis nimetab tähendatud leht .Ofelia" kuju, aasta-aegade kujufi ja meie Kõrzestõnnsa Keisripaari kujust. Kuida meie ka Tallinna MuseumiS .Linda kujust näinud oleme, on herra Weizenbergi kunstjoon  rohkem paleuslik ehk vaimlik, tui seda meie aeal muidu nähakse. kuS ehk ka kunst üleliiga selle igapääwase tee peale sattunud on, mida küll .looduslik" nimetakse, mis sagedast aga nägemata vaimu nähtava looduse seeS salgab ja sellepärast kore on. Meie omalt poolelt oleme ennast selle joone üle rõõmustanud ja meie sooviksime et, kõik EeSti rahwaS oma kuulsa poja jälgi mööda rohkem paleuslikule ehk vaimlikule teele kallaks, kui see meie päiwil  suureS maailmas moodiS on. Niisamati paleuslikul joonel, on herra Weizenberg ka meie Kõrgestõnnsa Keisri kuju rohkem tema noorema elu-aaState järele teinud, kuS tema nägu pehmem oli, kuS raSked mured, pahandused ja kurwaStused oma märki tema kulmude peale majutanud ei olnud. Mõlemad kujud leiawad wäga suurt kiilust. Tähtsamad meel on kakS kuju, KhristuS ja.v? rn a b aS, HtS oma taewalikkuS kõrguses  kui hukkamõistetav--kurjategija, teine omaS rumalus-S,  tooruse» ja kurjuses, kui lahtipalutud waba meeS, ilma ühegi inimliku tundmuseta, nagu tahaks ka tema mõistmata hulkadega hüüda: .Poo riSlt,.poo ristil" Kelle! võimalik on, see katsugu seda tähtsat naljanäitust vaatama minna. Jälle on Tallinnas, JoahimSthaliS, üks hull koer leitud. Kubermangu looma-arst, herra Mey on haiget looma oma tähelepanemise ja kui võimalik, arstimise  alla wvtnud. Õnnetuseks oli see koer aga juba enne mitmet teist koera kiskunud. Sellepärast on nüüd ZoahimSthaliS ktStud koeri üleS otsitud ja kinni pandud, ikka aga kulub selle aSja poolest palju ettevaatamist, et inimesed õnnetuse eest kaitsetud saaksiwad. - ÜkS wäga paha asi on Näärikuu 19. pääwa õhtal  näitanud, kui suur tooruS mõneS perekonda? ikka weel on. Majaperemees W.. 4. alewijäuS, oli oma väimehele oma maja teise korra peal maksuta korterit annud, soowiS aga pärast ise ka üheS kamriS teise korra peal magada. Selle üle tõusis äia ja väimehe wahel riid, milles väimees  wiimakS äiale ühe nuuaga K haawa pähe lõi. Pärast esimest abi, herra Feldhuhni läbi, sai haige hospidalisse  wiidud. Meeletu kurjategija oli ära jooksnud, sai aga teisel Homikul leitud ja kinni pandud.  Näärikuu  23. pääwa homikul kargaS endine MadruS, Jüri Marmet, Satagangi all soldatinaese Anna ZermalowSky peale, keS seal kaupleb, lõi temale serviti lauaga kaks suurt auku pähe ja kui õnnetu maha langenud oli, sits katsus rööwel jalaga tema kurku kinni pidada, et kisendada ei saaks. Naabri-poodiS oli aga Zulie T. siiski midagi kuulnud ja appi hüüdnud miS peale rööwel kolm wötit kätte tommaõ ja ära jooksis. Õnnetuma naesele saatis herra Feldhuhn esimest abt. Kurjategijat on Politsei leidnud ja tunnistusele sundinud. Wõtmeid oli tema raua-poodtS A- 312, Narva maanteel, 5 kopika eest ära müünud, ja need saiwad seal ka leitud. Toompea alevis. WiSmari nulttsaS maja A- 244 C ukse ees, leidiS  öövaht öösel, Näärikuu 23. ja 24. pääwa wahel, ühe surnut poeglapse, sinise sukrupaberi sisse mässitud. Selle kuu 24. pääwal on BjelomorSki rügementi soldat, WaSfilt Serebrjakow, ennast oma püssiga Uue-batarei kaSsarmiS maha lasknud. Selle kuu 22. pääwal jäi Lagedi ja Raasiku wahel ükS noor meeS talurahva riideS, raudtee rongi alla ja sai puruks ja surnuks sõidetud. Näärikuu ?3. pääwa õhtal varastati 2. linnajäuS maja U 149 tallist, potisepp Karl Schmiedebergi 5 aaStane must täkk, 350 rubla väärt, hulk hobuse-riiStu ja teisi aSju, kokku 244 rubla wäärt. Wargad oliwad suurelt Karja-uulitsalt hooviväravast sisse läinud ja tallt-ukse lahti murdnud. Õhtal sai hobune weikel Tartu-maanteel leitud ja Politseist peremehe kätte antud. Wargaid ja teist vargust et olnud viimase sõnumi järel weel leitud. Näärikuu 19. pääwa õhtal leidis HanS Welt Sporlederi  linnase-wabriku ligidal ühe peremeheta hobuse saaniga  ja saani kõrwaS 4 kotti jahu, miS maha tõõtetud oliwad. Arvates, et siin ükS pahategu plaanitud, hakkas leidja jahukottisi jälle peale tõstma, et leidust Politseisse viia võiks. Pea tuliwad 3 meest woorimehe hobusega senna; kakS jaiwad eemale, kolmas tuli ligi ja hakkaS juttu ajama, ütles ennast wargaid otsima. HanS Welt tundis hirmu, arwaS wist õigusega, et wargad oma saagi järel tulnud, ei waStanud külalisele suuremalt waid ruttaS oma tööga malmis ja sõitis koju. Sealt andis tema aSja Politseile teada. Teisel pääwal tuli Karu weSki mölder, Gustaw Lasberg Harkust, kelle hobune ja koorm õhtal kell 7 Kuke kõrtsi eest, Pärnu maanteelt ära waraStatud oli, ja sai omandust Politseist kätte. Wiimasel nädalil on Tallinnas neli hobuse-warast kinni wõetud: Jwan L. Paidest, Juhan K., HanS K. Raasiku vallast ja HanS W. Laupa vallast, kelle taSkuS 49 rubla S 0 kopikat  leiti, miS tüll ka wist õigel teel senna saanud ei olnud. Ilmad on läbi Nääri kuu Eestimaal soojad, wiimasel nädalil nii sulad olnud, et tee lagunema kippus. Selle nädali efimeSte pääwade seeS hakkas mähe külmetama,  aga meel ei woi talwtse ilmade peale julge olla. Wirnmaalt on meile juba Näärikuu hakatuses järgmine  kiri saadetud, mis aga natuke ekstteedel käinud ja mida sellepärast mast nüüd üleS võtta võime: .Jõulukuu lõpel wedaS Kulina Aruküla talukoha päriS-peremeeS MadiS Kello puid Rakmere linna. Wara homikul, kell 4 aeal tuleb temale Kulina metsa wahel. miS 3 merSta Jaagupi kirikust loune poõl on, üks kahewääriline meeS aetud hobusega waSta ja küsib teed Kilsi jaama, Tartu raudteel. Lahke põllumehe viisil hakkab M. Kello pärima, kuS külamees käinud ja miS näinud, et juba nii wara liikumas. MeeS hakkab kogeldama, aga teine ei jäta päri. mtst, maid käib julgemini tema peale, miS peale fiiS vastust  saab; .Aäifin Kunda mõisas, jäin hiljaks ja eksisin õigelt teelt ära; nüüd ei saa enam aru, kuS ma olen". .MiS Sa senna viisid", küsis teine. .Wiifin waadi vitsu, tsementi tündrete tarvis". .Kui palju Sinul neid peal oli?" ,Viiskümmend tükki." .Kentsakas- Sina sõidad wiiSkümne vitsaga Kunda mõisa, mis eest io Sinu sõltugi et tasuta? Sina ei ole õtge. meeS. Läheme sitt edasi, Jaagupi kaupmees waatab Sinu tunnistused järel. KaS sul paSst ehk ometi midagi wallatunnistust on? KaS on Sinul ka köit ligi?" MeeS näitab süllapitkust pakinööri,  miS käte kinnisidumiseks üSna paraS on. Juba hakatusel oli M. Kello külamehe ree peale jalgu puhkama istunud, sest et omal puukoorm peal oli. Lahkest juttu ajadeS oli ta viimase küsimise juure jõudnud, kui wõeraS hobune järSku peruks läkS ja teelt metsa kargaS. Senni oli tema külamehe taga kükitanud ja käsi tema õlade peal pidanud; kui meeS koit näitas, fiiS oli tema otsekohe hüüdnud: .WaSta, Sina oled täitsa hobuse-waraS!-> Niipea kui M. Kello peru hobuse poole pööras, pööras ennast ka waraS ja jooksis metsa; teine taga järel. UmbeS 15 sammu peal jäi waraS seisma, tömmaS revolvri välja ja küfiS; .KaS tahad?" .Noh minugi pärast, kui tahad, fiiS katsume peale", ütleS taluperemees,  kes oma julget südant kautanud ei olnud, ja piStiS käe püksi taSku. Wist kartis wõeraS sealt ka midagi  riiSta ilmuma ja andis jalgele nöuu. Wist ei olnud  tema aeg veel täis sest tema peasiS ära, künni omal aeal tema kurjad käed oma parajaid ahelaid leiawad. Juhtuvad need read ehk ka tema patuSte silmade alla ja tema katsub ehk nende üle naerda, siis naergu peale, künni nutma peab. Omast kurjuje-tähest ei saa tema lahti, waid peab sellega läbi maailma põgenema, nagu Kain. ÕnnekS jphtuS kirjasaatja parajast .Wiru PeterburgiS"  woi .Kivikülas" olema, kui Politsei-soldat Narvast tulnud telegrammi järel hobust ja reel leitud asju, mida auus taluperemees Rakvere kohtusse viinud, läbi waataS. Kõik märgid mahtusiwad telegrammiga ühte ja hobuse peremees sai kätte, mis tema oma on. KohtuS küsiti, miS M. Kello oma vaeva, tülitamise ja kulu eest pärib. Esiteks tahtis tema seda kohtu hooleks jätta nimetaS  aga tungimise peale viimaks 3 rubla. Seda pidaS kohuS wähekS ja jättis maksmata, künni Narmast sõnum tuleb, kaS ehk hobuse peremees jõukas ei ole, ja rohkem maksa ei taha. Kuida ka juba enne .Rakvere TeadaandjaS"  ja teiSteS lehtedes seiSnud, saiwad Mihklikuul Hanguse külaS mõned hobused ära waraStatud. MiS peab nüüd tehtama, et hobuse-warguS ometigi kahaneks, kui ka mitte täitsa et kauks? Mitmelt poolelt on soovitud, et hobuõte müütajatel valla poolest tunnistused  kaasaS oleksiwad. See teeks küll vallakirjutajale natuke rohkem tööd ja tüli, aga nende tunniStuSte peale võikS jo era-maksu pandud saada. Siis wõiksilvad ometigi  ostjad kartuseta pead padja peale panna, et vahest waraStatud hobust ostnud ei ole, keda pärast ilma tasumiseta  ära päritakse. Need paar kuud, mis hobuse-vargad  vangis istuvad, ei kauta hobuse vargust. Seal vast õpivad warguse-Atfikesed warguse-Hanlsude käest ametit täitsa kätte". I. v. Rakverest. .Rakvere Teadaandja" sõnumite järel on seal Näärikuu 20. pääwal jälle väljarändajate , üleskirjutamist  peetud, kuS juures lõppeks aga osavõtjate keõkiS  kange kiskumine lahti läinud. Krähnholmi wabrikuS on .Rakw. Teadaand." sõnumite  järel ükS poisike ennast keema meega nii kangest ära põletanud, et tema paari pääwa pärast suri. Tartust. Näärikuu 19. pääwal oliwad, kuida Saksakeeli  .UuS Tartu Zeitung" kirjutab, plaanitud Liimimaa  Kalapüüde Seltsi osawõtiad TartuS koosolekule  kutsutud ja wõtfiwad hakatuseks seatud komitee aruannet selle üle waSta, kuida asi põhjuSkirjade kinnitamisega  seisab, jätfimad aga otsuse tegemist teiseks pääwakS, sest et osawõljaid küllalt kokku tulnud ei olnud. Teisel pääwal saiwad Kroonumõisade-Mtnisteriumt poolest siinse Seltsi kohta tehtud seadmised ette luetud ja waSta wõetud.  Eestseisuse liigete walimine sai Näärikuu 21. pääwal  ette wöetud, ja saiwad walitud: Juhatajaks herra H. von Samson UrwaStust, abiliseks herra v. Grote, kaSsahoidjakS herra O. von Sa ms on Rõugelt, kirjatoimetajaks  Professor Dr. M. B rau n . eestseisuse liigeteks  herra E. von Middendorff Hellenurmelt ja Sillakohtu-herra von Staden. Kuida juba hakatusest  saadik plaanitud, saab see SeltS .Wene Kalapüüde ja KalakaSwatauife Seltsi" AbiseltS olema, keS PelerburgiS  aset peab ja oma aSju tallitab. Liiteid on juba peale wiiSkümmend ja nende hulka loodetakse rohkest kaSwama kui esiteks see eksituS kahanenud on, et see asi ainult kalarikka wete peremeeste külge puutuda. Ltiwimaa AbiseltS,  keS omakS eesmärgiks teinud on, seda rööwpüüdmtst  ja selle järgefi häwitada, mille kahju juba mitu kümmend aaStat selgeSte ära tuntud on, tarvitab oma tugewamakS tegewusekS rohkem liikeid, keS mitte ainult oma kaaSliike rahaga seltsi ei tueta, maid igapidi oma jõuga ja nõuga ühest aSjast osa wölawad, mis kõige maa ja rahva külge puudub. Kellegil ei wõi see jo ükS kõik olla, kaS üleüldine kalade wähenemine ja kallima