tatud" ja wäga palju muud. Kui ta kõik kaebdused iga kord mitte tõsised ci ole, ometigi ütleme: suurem osa. Kuidas sarnatsed korratused tulewad, seda tahaksin ma oma tääduse ja tundmise järele arutama hakkata. Palju segadusi meie raliiva  ise walitsuses tulewad selle läbi, et meite talitajad meel sugugi kooli haridust ei ole saanud. Arwata suurem osa on neid, kes oma nimegi ei mõista kirjutada, ja palju jälle, kes sugugi kirjutatud kirja ei tunne ja sellepärast ühest ametlikust kirjast muud ei tea, kui et ta oma nime otsa kolm risti teeb ehk sagedasti ka sedagi mitte. Talitaja auu, seisus ja moli oma malla raiuva üle on wäga suur, aga kes ci mõista oma moli mitte sääduslikult pruukida, siis ei tunne ka malla rahwas seda mitte, mille läbi siis ka korratust ja segadusi ette tuleb. Lähme näituseks ühte walllümajassc: Walla Valitsus on oma asjade toimetuse pärast kokku tulnud: talituse kamber wöi kohtu tuba on sagedaste puupüsti inimesi täis; igal mehel tolmab piibu nosu nina all: igal mehel, naisel wöi mõne teisel on hääle  õigus kaagutada ja walla ametnikust haugutada. Et nii sugune pilt meel suuremast  osast meie Saaremaa walla majadest leida on, kus on siis kordus, saadus, ja talitaja auu ja moli? Pöörame oma mõtteid nüüd ka walla kirjutaja ameti talituse poole. Walla kirjutaja  on meie rahwa hea käe käigu edenemiseks  wäga tähtjas, iseäranis nüüd ja nii kaua, kui talitajad nüüdse hariduse järje pääl on. Kus walla kirjutaja osaw kohuse täitja on. sääl on kõik asjad beaS korras, ja talitajal ei jae muud üle, kui anus nimi ja mälie muret ja toimetust. Kirjutaja wöttab kõik ametlikud kirjad maotu, seletab neid ja auuab oma mõistuse järele mastuscd; kirjutaja õieudab ka kohtu aluste asju, putkab mõue sõna säädust kinnituseks ja tõenduseks senna juure ja kirjutab oma tundmise järele protokollid. Kirjadega kordust  pidada on kirjutaja oma asi, aga ta peab ka malmama, et kõik fissetulemad käsud ja nõudmised õigel ajal täidetud saamad.  Sarnane kirjutaja on oma mallale kasuks ja anuks ja korralise elu käigule tugiks ja tüüriks, aga kahju et neid wäga mähe on. (Jääb poolele.) kaunis bca warcmdnse kokku pannud ja pääle kelle, kui ta küll armas olewad, B. linna rulnud. et iaäl oma abikaasaga rahulikul:,  rõõm? aste sa ilma mureta edasi elada. Temal oli üks ainus poeg olnud, kee vidi nmmameb.e tahtmist mööda, ta oma Ilgedes käima sa ka kauplemise asja ja a:ne:it tundma õppima. Poeg aga elas ja liikus '.eoni ckk däälc rnkis. Musiik, 'ee on laulmine ja mängimine, oli temale kõik. aga kaupmehe amet selle wastu wäga jäme ja balb. Zml oli üks wali olemine, vozal ka: i?a oli däkkiline, poeg ka; see ei olnud mine imeks pauna, et nad üks teisega  koss elada ja kenaste läbi saada ei wõmud. Ja kui poeg kaks kümmcnd aastas manaks oli saanud, oli isa just mnstum.m.eud. maal laotis isa oma kauplust  ja toimetut! voja hooleks anda ja iie elu raskumm ja waewast puhkada. Tea oli aga kõik malmis ja korras, sest üõel ilmal 'mtel ööl oli poeg klaweri novtisega üoes ara tasunud. TutMsvmale jõudes kirjnias la üsna sõbralikult isale, ct ra :aõ:s Ameerika minna. Kana kaubanõuumk  toomis taie beat õnne reisi tarwis, andis oma sau?luis5 au?luis ara ja läks B. liuna. Matte ««fikandi Narri «ale, »»da ni«tttas  ts »M poega, oli temale «ttmed bmvMche tNvvid walmistmmd, sest ta oli utta palunud, ilmaski enam oma silma ctte tulla ja seda ci olnud oodatagi, etia pidi «l tagap poörma. Mõni kord mõtles  jälle, et ta olla pahaste teinud, kui to ttda s»»dis kauplejaks hakkama; aga aeg, vb»M zeWd ja rõõm»? meel ei annud nende kurbade mõttetele mitte palju ruumi; ta elas hõiskamises ja rõõmus, ja kes teda üsna lustilise näha tahtis, sell oli tarwis kellu ühe teist kümne ja lõuna wahel Ml nimetatud uulitsal luusida. Nägi tema Ml ühe pitka kuiwetanud mehe, kelle kõige parema moe järele tehtud riided, kelle prillid ja ratsapiits, kelle wiisakas liikmete liigutamine, mitte üsna heasti tema halli juukstega ei tahtnud kokku passida;  nägi tema seda samma meelt igase külge teretawad, kord ühe, kord teise juures seiswad ja kattega wehkledes juttu ajawad siis mõis tema julge olla, et see kaubanõuunik  Bolnau oli. Aga täna oli see kõik üsna teifite. Bianetti mõrtsuka wiisil tapmise lugu oli teda enne juba sügawaste liigutanud, aga see tohtri wiimane sõna, see tungis temale kondist ja üdist läbi. „Bolnau," oli Bianetti meel enne üttclnud, kui ta minestuse langes. Minu auufat nime oli ta ühe nii suguse segase ja arusaamata juhtuse juures wälja õõlnud." Tema põimed  wäriscsiwad ja ei tahtnud oma kohut mitte enam täita, tema pea wajus murelikult  rinna pääle. „Bolnan! mõtles tema, kuninglik kaubanöuunik? kui see lauljanna nüüd sureks, kui tüdruk siis oma salajuse mälja räägiks ja politsei ülemale kõik seda terwet mõrtsuka lugu tääda annaks, ning ka seda arusaamata wiimast sõna! Ris ei wöiks uis mitte kõik üks osaw adwokat ehk kohtumõistja sest sammast ühest sõnast mälja arutada, iseäranis kui mm ahnus teda taga sunnib, et ta seega oma osawust ja kunsti omas ametis teitele näidata tahab." Tema pani omale prilli nina pääle ja waatis kaksipidimõttes  ja meele ära heitmises mangi hoone pääle, kelle kattuse hari kaugelt tema silmi paistis ja mõtles: „Sönna, Bolnau!" Ta tõmbas raskesti hinge, tema luhwtitas  kaela rättikut, aga kohkudes jähi ta seisma, kas see ei olnud mitte see paik, kus see kanepine kaela side saab ümber sentud, kas see ei olnud mitte see koht, kust külm mõek läbi pistab? Kui tale üks tuttaw wastu tuli ja teda narris, siis mõtles ta: a ah, see teab seda asja ja tahab nüüd mule seega ka mõista anda, et ta seda tunneb. Läks aga keegi temast teretamata mööda, siis ta armas, et see ei tahta teda tunda, ega mõrtsukaga ümberkäies  ennast määrida. Ei puudund palju siis oleks ta ise ka uskunud, ennast saal mõrtsuka töö juures süü aluse olcwat ja fee ei olnud imeks panna, et ta suure kõwcrduse  tegi, seega politseimajast wõimalikult kaugelt mööda minna; sest kui pea oleks politsei ülem teda wõinud läbi akna näha ja üles kutsuda ütteldes: „ Paikene, kas teil ei ole lusti ka natuke siia üles spatsccrida, mul oleks üks sõna teiega rääkida!" Ta tundis juba märisemisl oma ihu sees, ta tundis kuidas tema näu jume, nagu ivaesel pattusel,, arglikult ennast kokku tõmbas, üksipäini? seepärast, et teised uskusimat teda fee olcwat, kelle pääle lauljanna oma wiimse üuaga kaebanud oli. ilärg jääb tulcme.t Isamaalt. Kuresaaregi.sai As.k. p. maapääw pühalikult paare hakkatud. Kellu 2 ajal kogusimad mõisnikud ennast mõisnikukojasse,  kust n'ad rongis kirikust läksiwad. Jutlust pidas piiskop R. Winkler 33. Tawiti  laulu üle. Pärast Jumala teenistust läksiwad nemad jälle tagasi möisniku-kojasse, kus maa-pea (landmarschall) ühe köite järele maa-pääma algas. 12. Wcbruaril. Maapääwa päül on järgmised walitnised ette tulnud: Liimi hoowi kohtuassessoriks onwalititd Saaremaa cwang. luther. konsiftoriumi ja maakonna kohtu kirjutaja,  hoomikohtu adwokat Georg baron Sass, lantradideks baron Stackelberg-Tnmala,  R. baron Nolken-Pamma, maakonna kohtu mõistjaks A. v. Ekesparre-Eikla. Endine maa pea O. v. Ekcsparre on uncste walitud.  Taaremaal an 14K lutherusc usu rahwa  koolidest üks wäikcste laste kool ära löpenud, selle mastu on 2 malta kooli, Wärkja Pidulas, Kihelkonna kih. ja Kopli Karja kihelk. juure tulnud; Saaremaa konsistooriumi  jäuSkonnas on praegu 147 rahwa kooli, nimelt 12 kihelkonna-, 10 tsentral-, 12l malla- ja 4 müikste laste kooli. Kooli wanaduses olimad 4107 last ja saimad  181 kihelkonna-, 348 tsentral-, 3614 malla-, ja 54 mähikeste laste koolis õppetust.  Kaugemalt kodumaalt. Riiast. Telegramm loob Pecterburist täätuse,  et teede n-inister selle saatckonna õige lahkeste  wastu wõtmid, mis Pthkwa-Riia-Pärnu raudtee ehitamiseks hiljuti Peeterburissc luba paluina läks. Loota olla juba, et see tee ehitamine tulema!  aastal saada algama. Läheb see täõdus tõeks, siis on kull seega Liimi maale nii suur rõõmusõnum  kuulutatud, mille wäärilist ta enam mõnel ajal pole kuulnud. Endiste nähtuste järele ei tea aga kindlaste meel uskuda. Rakweres on, kuidas süälne ajaleht räägib, mOmasel ajal tähele panemise wäärt mangi mõtmisi ette tulnud. 20. uäärik. p. wõttis politsei kõbus trahter Loudon'i pööninga  ruumidest ühe eluka kinni. Tn sai magades kinni wõctud jn tema pea alt leiti >iks minna tõmmatud püstol ja tema tajust  üks mastu hakkamisele malmis pandud Inglis nuga. Mõne pääwa parast saiwad meel kaks niisugust laaditud püstolite ja nugadega kinni wöetud. Wenemaalt. Peterburgist. Mitmes piiskopkonnas Wcne maal korjataivat praegu hoolega täätusi, kui palju Eestlasi ja Lätlasi Balti kubermangudest Wcne maale on rändanud, kus nad elawad ja kui palju