Pärast meie kiriku pitkemat lesepõlwe sli meie uus õpetaja  Leonhard Pallon Paastukuu hakatüsel seia tulnud, Paastukuu 16. pääwal esimest korda jutlust teinud ja oma ametit tallitama hakkanud, esiteks ilma korralise sisseõnnistamiseta, sest et waimuMudel ülematel selleks paSfloni-aea lõpul ja pühade aeal aega ei olnud. Tähendatud  Pühapääwal sai pidulik sisseõnnistamine Eestimaa Kindral-Supertnteudenti. Vr. Woldemar von Schultz'i, läbi tallitatud, kelle abiks Lääne-Harjumaa Propst, Rapla õpetaja  Karl Malm, ja Madise õpetaja Paul Hirsch, oliwad. Altari kõne põhjuseks oli meie ülem Piiskop Saksa keeles Rom. 12,7, Eeõti keeles 1. Kor. 3,9 wõtnud ja tähendas  wiimaseS wägewa sõnaga selle peale, mis kohused õpetajale Jumala poolest koguduse wasta peale pandud on ja kuida kogudus oma õpetaja ja temast kuulutatud puhta Ewangeliumi õpetuse wasta piab olema. Jutlust pidas meie oma noor õpetaja Saksa keeles 2. Kor. 3, 4 —6, Eeski keeles Joh. 10, 12—16 põhjujel, wiimases jutluses kangema rõhuga selle peale tähendates, kuida wanal aeal hingekacjatsed oma karja eest tõrkumata waewa, piina ja surma on kannatanud, kuida nemad ka nüüd mingisugust raskust ei pia kartma, waid kui ülema hea karjatse uStawad sulased oma eel käima, läbi kõige raskuste. Selle lühikese aea sees, mida meie noor õpetaja enne oma ametlikku sisseõnnistamist meie keskis ära elanud ja oma ametit tallltanud on, on tema ennast kui oma ja meie kõikide ülema ja parema karjatse ustaw sulane ja järelkäija üleS näitanud, kui Ewangeliumi ritter ilma hirmuta  ja ilma laituseta. Jumal andku, et tema kaua meie juure jääks, meie juures juurduks ja meiega elaks kurwaõtufes  ja röõmuS, mida Jumal meie peale paneb ja saadab. KurwaStuses ja rõõmus, läbi kurwaStuse rõõmule!  Kurwaõtnst, sügawat kurwastust leidis tema ka meie linnakeses ees, iseäranis üheS majas, oma ameti hakatusel, raske ja kurb oli siin tema esimene  ameti - tallitus. Omast noorusest hoolimata, on tema ennast seal wälja näitanud, kui Jumala sõna ja inimeste südame sügawat tundjat, ja on õiget sõnu leidnud  kurwastuse poole ja kurjuse poole. Meie kõikide südametes  on tema lahked, mõnusad ja osawad jutluse-sõnad rõõmsat wastaksla leidnud. Jumal tehku temast oma ikka mõjumamat tööriista meje kitsamas koguduses, ja tema kartuseta hääl kostku meie linnakesest läbi kõige meie kodumaa  ja läbi meie maarahwa, kurwaid jahutates, köikuwaid kinnitates, eksijaid juhatates, et ka tema sõna meie Ewangeliumi  kogudust,kõiki meie maarahwast uueste haljendawale ja kosuwale rahu ja rõõmu nurmele juhatada aitaks. Meie keskis leidku tema ise kohalist pinda ja pitkemat aega juurduda ja kaswada rõõmsaks, haljendamaks ja mõsuwaks puuks! Rakwerest. Jüripääwa laat, Jürikuu 21. ja 22. pääwal,  on Nakweres sealise ,Teadaandja" sõnumite järel, õige kehw olnud. Laadaplatsil olnud ainult mõned Juudid oma plekk- ja teiste kraam kaupadega. Tööhobuste järel olnud palju pärimist, sõiduhobuSle järel pea koguni mitte. Kariloomi olnud wähe laadale toodud ja ka need ei ole kiita olnud. Köögi wõid pakutud 15 kopikaga naela eest müia. 7 Jürikuu 19. paamal on Waeküla mõisa elatanud pärisherra, endine Mannrichter C. von Schubert, ära surnud, keõ hiljuti oma prauaga kuld-pulmi pidas. C. von Schubcrt on mitmel wiistl, osawusega ja hoolega meie kodumaa amalikkus teenistuses seisnud. Oma walla eest on tema palju hoolt kannud, iseäranis koolide eest. Sellesama lehe sönumte järel on seltsi präfident ja selle seltsi koolmeister Üksteisega tülisse saanud ja esimene sellepärast kooli omast majast wälja saatnud. Paari aasta eest põles ,Kalewipoegade" koolimaja  ära, ei ole weel uueste üles ehitatud ja sellepärast olla see kool nüüd õige kõikuma pinna peal. Narwast kirjutatakse meile: z.Baron Stackelbergi möisaS  (Lsitenbachis), Zwangorodist kaks wersta Oudowa teed mööda Plüüsa jõe poole, on ennast mitmed Eestlased weike kohtade peal asutanud. Seal on pühade aeal kurb õnnetus  zuhkunud. Ühe peremehe kuhja kallal on ööseti margad  käinud ja tema läinud malwama, wõtnud ka haamletega  laetud püssi kaasa. Wargaid ei ole tema leidnud, näinud aga ühe kassi heinä-kuhja juures ja tahtnud teda püssiga hirmutada, aga püss ei ole lahti läinud. Peremees  läinud koju ja riputanud püssi warna. Wiimasel pühal tulnud peremehe wend ja mõned teised sugulased wõerusele, nemad jutustanud teiste asjade keskiS ka heinawargusest  ja sellest, et püss lahti ei ole läinud; peremees toonud püssi sisse, et waadata mis wiga oleks ja tallitanusi  luku kallal. Järsku läinud püss lahti ja laeng perenaese  pähe, keS moodi peal istunud, kuna laps ja üks teine naene tema kõrwas wigata jäänud. Õnnetu elanud weel neli tundi ja pannud siis silmad igawest kinni. Waene mees» olla meelt heitmas ja nutta ööd ja paamad, sest nemad osta õnnelikkus abielus elanud. —r—R. Tartust. 5 EeSti Postimees" kirjutab: »Et Tartu GeSti Pöllumeeste-selts 25. Mail sa. Eesti naeslerahWa käsitöö poe heaks näitemüükt tahab pidada, selleparast palub tähendatud seltsi eestseisus wäga lahkelt kõiki neid, kellel tahtmine on Eesti naesterahwa käsitööle suuremat ja asjakohMumat tähtsust seeläbi nõuda, ek nende kena ja kasulik töö kaupluse tuel rohket järelpärimist ja ostmist leiaks nad tahnksiwad armsal ja auusal meelel weikeSte  raha-annetega ehk asja-kiugitustega seda näitemüüki wõimalikult tuetada, et soowitud kauplus wõiks pea oma algust leida ja neile osawatele naesterahwastele, keS ilusat  ja kasulikku tööd mõisiawad walmistada, teenistust ja leiba pakkuda, mille eest wahwalt. hoolt kanda, iga auusa inimese kohus ou, kellel seda teha wõimalike Meie omalt poolelt tuetame rõõmsa osawõtmisega seda meie auustatud ameti-wenna palwet, mille täitmine Eesti naesterahwale  kasu ja aun wsib tuua. Tasane töö on iga rahwa kõige kenam ehte ja iga rahwuse kõige kindlam tugi. Seda tasast tööd igapidi elule äratada, tuetada ja kosutada on siis ka iga õige rahwa nr ehe ülem kohuS. Leidku see lahke palwe lahket, rõõmsat ja rohket waStawõtwist  ja täitmist! ,T. S." t. Seesama leht toob järgmist sõnumit Pillistwerest: pPillistwerest kuulukse, et sealised koolmeistrid Kuraton herra Kapustin käest olla küsinud, milla Kooliwalitsus muudetud  saab ja kas need koolmeistrid, kes Wene keelt ci mõista, kohe lahti lastakse. Wastuseks olla antud, et muudatus õige pea saada tulema, aga koolmeistreid ei tehta Wene keele pärast mitte lahti, waid neile anta oma kindel aeg, kus nad endid harjutada wöiwad; kui siis ei saa, sils ei wõida parata." ,Oma Maa" toimetajaks olla Kandidat Hugo Treffner kinnitatud. —> See leht oli seisma jäänud, kui vr. Weske Tartust ära läks. Uue toimetaja osawa käe all soowime lehele rohket õnne ja loodame, et see nüüd tõeste seda täidab, mida tema nimi tõukab. ,T. S." t. Kuuramaalt. Seatine , Kubermangu Zeitung" kuulutab  Kubernöri käSku, mis järel kõik kohtud ka oma keskis  ainult Wene keeles piawad kirjast wahetama. Wallakohkutele  on esiteks weel lubatud Lätikeelt tormikada, mis aga omal aeal ka piab lõppema. Ülemad kohtud tohiwad Wallakohtutele ainult Wene keeles kirjutada, ehk Kuberbernõri  lubaga wõib selleks esiteks ka Läti keel tanvitatud saada. Liibawi kaubaajamise Vähenemisest annab see selget tunnistust, et linna sissetulemises ja wäljaminemised  selle aasta esimese neljandiku sees umbes 14,000 rubla wähemaks jäänud on, kui need mullu sel aeal oliwad. GoldingL Põllutöö«seltsi wiimasel koosolekul  on Mõisa töörahwa Abtkassad, seda joont mööda, mida Põltsamaa kirikuõpetaja Maurach selle tähtsa asjale paari aasta eest näitas, nõuupidamtse all seisnud. Neid kassast on Väga soowitawaks ja eluwsimulisekS  arwatud, kui kõik mõifa-töölised nende asutamisest  ja ülespidamisest osa wõtawad. Kaks mõisa herrat on seda asja oma hoole alla wötnud ja tahawad põhjuskirja  Valmistada ja raamatupidamist korraldada, sel põhjusel,  mida herra Pastor Maurach pannud, nende muutmistega,  mida Kuuramaa iseäraline elukord pärib. Eks oleks juba aeg, et ka Eestimaa ja Liiwimaa Põllutööseltsid  tõsiselt selle asja peale mõtlema hakkakstwad, ja ei mitte üksi Saksa seltsid, waid ka Eesti seltsid, sest mõisade põllutöölised on ka Eestlased, on suguwennad ja wallakoguduSte  liiked? ,T. t. Peterburgist. ,Walitsnse Teadaandja" kuulutab Jaltaft,  Jürikuu 22. pääwast: Keisri Majestätid wõtsiwad  Pühapääival, Jürikuu 20. paamal, Krrtshi liuna saatekouna oma jutule. Saatekoud teretas Majestätist nende tulemiseks Krimmi ja tunnistas oma truuwust. Selsamal  pääwal sai kuulus Australia reisija Millucho-Maklay Keisri Majestätide jutule wõetud. Wenemaa sõeawäe-aSjatallitaja Saksamaa Keisri juures, Kindral-Major Würst Dolgoruki on sealt ära kutsutud  ja Flügel-Adjntant Oberst Graf Golenitshew-Kutusow  tema asemele nimetatud. Würst Dolgoruki ärakutsumine  oli juba mõne aea eeMöuuts wõetud, aga teist leida, kes nenda wana Keisri meele järel oleks, see on raske olnud ja sellepärast ou see asi wiiwinud. Daanimaa KunlugaS ja Kuninga - Prana tulla pea Pelerburgisse, kulda Daauimaa lehed kirjutawad, ja saada suwel pttkesiat aega Wenemaal elama. Ka tulla Prinz Waldemar ja tema noor abikaasa Maria, endine PrinzesS von Orleans. Noor paar reisida Liwadiasse. Kuida kirjutab, saada Võitlemiseks  StundistlaSte waõta iseäralised Miõsionärid nendesse  kubermangudesse saadetud, kus kõige rohkem tähendatud  erausulafl on. MiSstonärtd saada nende keskist walitud, kes kõige kõrgematest waimulikkuist koolidest läbi käinud on. Soomemaalt. Helsingi lehtede sõnumite järel saada Keiserlik KõrguS Suurwürst Wla dimtr Aleksandrowitsh  juba Jaanikuu 9. paamal laewaga Wiborgt tulema ja sealt raudteel Willmanstraudi reisima. Jaanipääwa  õhtat, mis seal meie wana Kalendri järel Jaanikuu  li. pääwa peale langeb, saada Suurwürst oma kõrge  perekonnaga Imatra joal ara pidama. Moskwas saada õige tõsiselt nõuu peetud üht naeSle» rahwa suurkooli asutada, kuS esiteks mathematikat, 100- duse-teadust ja philotogiat (keelede- ja kooli-teadust) piab õpetatud saawa. Losduse-teaduse jäuSkondaS tahete edaspidi  ka arsti-teadust õpetada. Naestecahwa-Gymnastumi juhataja, praua Fischer, olla selle plaani agaram kosutaja. KaS kusagil meeste-rahwale lapse-hoidmise- ja õmbluse-koolist  plaanitakse, sellest et ole meie weel kuulnud, aga sedawiisi » maailmas läheks neid küll hädast tarwis. Kahju sellest neiu-õmusest, mis seesugustes suurkoolides  wägise hääwitatud saab! Kust peab edaspidi paleuslik  kenadnse-waim meie majadesse ja perekondadesse tulema?! ,T. S." t. Saratowist kirjutatakse Jürikuu 23. pääwast: laSkis Õigeusu - Seminari 4. klasst kaswandik Blagoslawow  rewolwrist oma seltsilase, Lawrow'i, peale ja haawas  teda peast surmale. Siis laskis tema oma enese körwa takka läbi ja kuul jäi silma alla kinni. Kummagi  elu peale ei ole lootust. Lawrow olla eune oma seltfilast  sõnadega pahandanud.^ Kharkowist, Jürikuu 26. pääwal: Wiimased wihmased  ilmad on noort talwewilja orast natuke karastanud.  Tiflisist kirjutatakse Jürikuu 22. pääwal: ,Kaw kasile  * telegrafiritakse Askhabadist: Murghab on üle kallaste peasenud; kanalid on suuretekS jõgedeks saanud. Raudtee  tamm on raskest wigastatud. Kõik rahwas on lõhkumiste  wasta tööl. Linn wsis tänine kaitsetud saada. 4000 töölist on tammi kallal tööl, 10,000 inimest on kaitsemiseks raudteel. Merutshakist kirjutab Afg? hanistani piire - õiendamise - kommiSstont juhataja, Oberst Paul von Kuhlberg, sealiste heitliku ilmade üle Paastukuu  7. pääwast: Meil on koguni iseäraline kewade. Ühe nädali eest oli nii palaw, et meie omad suwiriided wälja wõtstme; löune ajal oli 29 graadi sooja warjuS. Järsku muutis ennast ilm; esiteks tuliwad müriStamised, siis muutis ennast wihm lumeks ja wiimaSte pääwade sees on paks lume-kate meie ümber; täna homiku koguni 10 graadi külma. Nüüd oleme meie seesuguse ilmademuutmisega  juba harjunud, mida meie siin juba sagedast oleme näinud. i Jekateriuenburgist kirjutatakse Jürikuu 21. pääwal: Tagtlis saiwad Jürikuu 19. pääwal Dcmidowi perekonna  surnu-kabelist kümme hõbe-pärga roojastest kätest ära warastatnd. Nertshmskist, Jürikuu 22. pääwal. NertshinskiS ja StretenSkis oli täua maawärtsemine. mis maa-aluse kõminaga  10 sekundit kestis. Paastukuul ja Jürikuul on euamist soojad ilmad olnud, jõgedeS on wähe wett; StretenskiS  ja sadamates seisawad aurulaewad kuiwal. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Athenift, Jürikuu 26. paamal andsiwad suurriikide saadikud Gceeka Ministertumile teada, et sealtpoolt antud waStus küll ei ole. Laewustikkude kommandorid on käsku  saanud iga laewa ära wõtta, mis Greeka lipu all sõidab.  See kast maksab kõige Greekamaa ranna ja saarde kohta ja selle täitmine algaS tähendatud pääwal. DelyanntS  on suurrikidele ringkirja saatnud ja oma kartust wälja rääkinud, Türgi walitsus seda aega tarwitab, kuS Greeka sadamad suurriikide wahi all setsawad. ja oma wäge Greelamaale tungida laseb. Et maa selle õnnetuse eest hoitud saaks, valus Delyaunis ennast ametist lahti. Kuningas ei ole tema lahti palumist wasta wõtnud waid pärib, et tema maad sellest kitsikust wälja aitaks. Delyannis  kinnitab, et tema taganeda ei wöi, kui maale sellest mitte häbi ei peaks tulema. Ainult uus Ministerium wsida teisele teele astuda ja sellepärast pidada tema ennast  ametist lahti paluma. Suurriigid ei usu, et Türgi mägi Grcekamaale tungib ja arwawad, et asjad wõiwad korraldatud saada, kui Delyaunis omast ametist lahkub. TheSsalia randaS olla Türgi söeaiaewu nähtud. Asjad setsawad ikka meel wäga pingul. Sofiast. Jürikuu 26. pääwal. Würst Aleksander on Tshirpauill Khaskiöjsse läinud. Järgmisel pääwal pidi SoftaS suur rahwakogu peetud saama. Belgradist. Jürikuu 27. pääwal' Skuptshina-saadikute walimisel on Ministcriumi erakond rohket wõitu saanud, neuda et walitsus umbes 100 hääle peale rohkem loota wõib. kui walitsu se waStased. Konstantinopolist, Jürikuu 27. pääwal. Türgi Saadik  on Greekamaalt ära kutsutud, et Greeklased kergemast suurriikide no uu tähele paneksiwad, ja on tähendatud pääwal  PeraSse jõudnud. Romast. Jürikuu 26. pääwal. Wiimase 24 tunni sees jäiwad VenedigiS 10 inimest kholerasse haigeks ja 4 suriwad ära; Ostunis jäiwad 10 haigeks ja 4 suriwad ära; LatianoS jäiwad 5 haigeks, Torres-Santa-Suhannas suri üks ära. . Jutu leht. Kiirusest. Nälkja wenitawat liikumist tunneb igaüks. See pitkaline  loom jõuab ühes sekundis poole millimeetret edafi ja