Sakala A' Giljandis, 6. Augustikuu Päetval 1883. VI. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Teatus ja palwe õutsa C. R. Jakobsoni waestelaste heaks peetawast näitemüügist. Selle kewade algusel kirjutasime meie Eesti ajalehtedes  ühe „ tähtsa kutse ja palwe Eesti rahwale", kus meie Jumala rahus hingama kirjaniku C. R. Jakobsoni maha jäänud lese ja waestelaste wäga kurba ja haleliku seisukorda auustatud suguwendadele ja õdedele südame külge köita püüdsime. Nagu kuulutatud,  pidi teatama otstarbe jauks ettewõetud näitemüük  juba 17. Juulil s. a. ärapeetud saama, aga mõned takistused ja ettewõttele mitte sündis aeg, keelsiwad meid, seda sellel ajal tegemast. Nüüd oleme asja kõigiti läbi rääkinud ja rahma soowil kõige sündsama  aja arwanud olema, Augusti kuu lõpul „ Suurte Põllumeeste" wäljanäituse ajal näitemüüki ära pidada. Kohalik Keiserlik Politsei walitsus on oma luba ka selle ajani armulikult pitkendanud. Muidu oleme omalt poolt kõik teinud ja toimetanud, et meil ühtegi takistust  karta ei ole. Nõnda peab siis õntsa C. R. Jakobsoni waestelaste heaks peetaw näitemüük (Basar) pühapäem 28. Augustil s. a. Eesti Kirjameeste Seltsi la h keste lubatud aias ära peetud saama. Ontsa esimehe pärijate rasket elukorda, kuidas nende tulewik lootuseta kurb ja ähwardaw on, oleme meie esimese kutse ja palwe sees täielikumalt awaldanud,  mis ajalehtedest järele palume waadata, nüüd hiuame -vaestelaste eest töist korda rahwa poole ja palume kõiki, kellel isamaa ja tema kohused pühad ja kallid on, kõik oma terwet tähelepanemist õntsa suure isamaa töötaja auustuseks tänulikus meeles pühandada ja jõuudu mööda ohwerdada, künni tema waesed pärijad kahetsetama elu - kitsikuse käest peastetud, õnnelikus elukorras wõiwad elada. Selleks oleme meie näitemüüki alustanud ja loodame nüüd rahwa osawõtmise peale kindluste, et ta meie ettewõtted kõigiti  toetama ja edendama saab. Auustatud, armsad isamaa pojad ja tütred! Ärgem lootkem, küll töised teemad. Oleme meie muudes asjades tööd teinud ja waewa näinud ning wõidelnud, siis peastkem ka selles ettewõtmises ühises nõuus ja jõuus isamaa auu, et tulem sugu meie peale rasket kohut mõista ei wõiks. Meie ettewõtmisest on küll osawõtmist siin ja seal olnud, nagu näituseks maesel Wõrumaal, Kõrgepalu  ja Zooru wallast on auustatud suguwennad ja õed herra J. Korneti läbi peale 60 rubla puhast raha saatnud, nii on ka muid kingitud asju wiimasel ajal õige rohkeste meie kätte saadetud, mille eest meie südamest täname, aga see ei ulata seda tähtsat ettewõtted  küllalt weel täita. Nüüd on meel aega kingitusi  wasta wõtta ja asju walmistada, sellepärast palume ajalehtedes nimetatud kingituste wastuwõtjaid, aga iseäranis kõiki Eesti seltside ja Aleksandri kooli abikomiteede eestseisusi, kui ka igat auusat isamaa kodanikku, nii siidiste tööle hakata, et meie selle näitemüügiga  seda taieste Läita saaksime, mis see temas nõuude ja otstarbe on. Eksituse läbi on kingituste wastawõtjateks nimetamata jäänud herra J. Herms ja proua Pohm Tallinnas ja kaupmees Akkaja Kil- linges, mis seega wabandada palume. Näitemüügi juhatajaks oleme herra vr. Weske walillüd ja endiste toimetajate hulka herrad H. Tresfner'i ja J. Sarow'i palunud. Nõnda arwame siis kõigiti rahma soowi täitnud olema. Kingitusi palume kõige hiljemine künni 20. Augustini  s. a. Tartusse Linda Seltsi majasse I)r. Weske kätte ehk J. Neumann'ile omas majas Riia uulits 49 ära saata, et meil asjad hinna panemiseks ja ülesseadmiseks aegsaste käes oleksiwad. Näitemüügi programm laulu, mängutükide ja muu asjade üle ilmub ajalehtede kuulutustes hiljem. Ehk küll asi ise kõige paremine oma eest räägib, siiski hüiame paludes Eesti rahma poole: õhutagu ja äratagu lahkunud mägimehe omad sõnad, tööd ja teud meid endi wõlgnewate kohuste täitmisele ja kogugu meid kui lapsi, tema elupõhjuse sõna juhil armastuse teule: „Teel> on mitmesugused, aga üksainus  armastus." Tartus, 24. Juulil ISB3. Näitemüügi asutajad. Oma-walitsusest ja Wenemaa „Земство"st. XIII. Töine peatükk. Wolikogude algamisest ja walimise korrast. Z 31. Kui kreisi kommisfionid kubermangu komitee otsused kätte on saanud, antakse asjatallitused wolikogude algamiseks: maaomanikude kogus kreisiaadelsmarshali  ehk tema asemiku, linnakogudes linnapea,  talurahwa wolikogudes rahutoimetajate kogu hoolde. Z 35. Rahutoimetajate kogu saadab korda, et kõikides talurahwa kogukondades walla koosolekute poolt Volikogusse seaduslik arw wolimehi (LbiõoMiiim) nimetud ja wolikogust õigel ajal koosoleku algamise tärmin ja koht äramääratud saamad. Walla koosolekute  otsused selle üle saamad ilmawiibimata nende maajauskondade rahutoimetajate kätte saadetud, kus wolikogule koosoleku kohad mahatehtud on. Z 38. Talurahwa wolimeeste kogud waliwad sedamaid pärast oma algamist eneste keskelt presidendi  heale enamusega. Healed saamad kogutud üleüldise  talurahwa seaduse (19. Weebr. 1861) Z 56 põhjusel. Talurahwa wolikogu presidendi walimine saab rahuto imetaja läbi, kes wolikogu alustas, kinnitub. s 40. Wolikogude koosolekud ei wõi enam kui kolm päewa wältada. Z 44. Walimise alla tuleb igaüks, kellel seaduse  põhjusel saadik olla õigus on ja kes oma soowi, walitud saada, amaldanud on, ehk keda üks Valijatest  soowitanud on. H 45. Talurahwa wolikogudele saab aegsalt maaomanikude wolikogu liikmete nimekiri teatud. Z 46. Iga wolikogu walib saadikuid enese kohta äramääratud arwus ja peale seda weel mõned mehed saadikute asemikudeks, kui juhtuks, et walitud mees walimist mitte wastu ei Võta, et tema ühe töise wolikogu läbi juba saadikuks on walitud, ja ülepea kõikide juhtumiste tarwis, kus kreisi kooSolekudesse  kolme aasta peale walitud saadikud nendest surma, äraolemise ehk töiste põhjuste pärast wälja astuwad.*) § 53. Kui kubermangu komitee kreisi saadikute  nimearwusi läbiwaatanud on, muretseb kuberneer sedamaid selle eest, et saadikude nimed äratrüki läbi kubermangu lehes kuulutud saamad. § 54. Kreisi koosolekute esimese kokkuwlemise tärmini üle saab nõndasama äratrüki läbi kubermangu lehes kuulutud. Kolmas peatükk. Kreisi maakondlikute koosolekute ja maaameti  kohtade algamisest. § 61. Kreisi maakondlik koosolek algab oma istumist mandega, mida tema liikmed ülesseatud korras wannuwad; sedamaid hakatakse siis kokkutulnud  saadikute õigusi läbikatsuma. §62. Pärast nende õiguste läbikatsumist walib koosolek oma liikmete armust koosoleku kirjutaja. § 63. Siis määrab koosolek: 1) mitmest liikmest kreisi maaameti koht kokkupantud, 2) kas ka palka ja nimelt kui palju maaameti kohale antud peab saama. § 64. Koosolek jagab, pärast seda kui tema maaameti koha palga armud äramääranud on, need rahasummad linna- ja maakoguduste ja kreisi maaomanikude  wahele ära. § 65. Siis hakkab koosolek walima presidenti, maaameti kohtade liikmeid ja kubermangu saadikuid. Tähendus: Neile, kes presidentideks ja kreisi maaameti kohtade  liikmeteks ja kubermangu saadikuteks walitud on, jäeb ka kreisi saadikute tegewus omaks. §66. Täh. Iga tähtsama walimiste juures tarwitawa seadusliku korra üleastumise üle maakondlikule  koosolekute läbi annab kuberneer temale sissesaadetud  teatuste ja ettepandmiste põhjusel seestpidiste  asjade ministrile teatust, keS siis seda asja walitseja senati esimese departemangu ette otsuseks tegemiseks kannab. § 67. Peale seda tallitab kreisi maakondlik koosolek, kui tema seda tarwiliku leiab olewat, tõisi seaduslikult oma kohuste piirides seisjaid asju, nimelt  neid ettepanemisi, mis maakondlikule ameti kohtade seaduse sisseseadmise ja maamaksude korralise olekusse seadmise kohta käiwad. § 69. Kuberneer kinnitab maaameti koha walitud  presidenti, kui walimise juures seaduse poolt nõuetud tingimised täidetud on saanud ja teatab seda kreisi kommissionile ja walitud mehele enesele, et kohe kreisi maaameti koha tegewus algada wõikS.**) § 71. Kreisi maaameti koha tegewuse algamise üle saab ajalehes teada antud ja ameti koha presidendi  ja liikmete nimed kuulutud. *) Kõik mis wolikogudes juhtub, saab protokolli kirjutud ja protokollid kreisi kommissioni kätte mitte hiljem kui-24 tunni pärast ärasaadetnd. Siin saab nende sisu järele üleüldine saadikute nimekiri kokkupantud ja temporär kubermangu komiteele ühes wolikogude protokollidega  läbikatsumiseks saadetud. Presidendi asemik peab nõndasama kuberneeeri poolt kinnitub  saama.