on nüüd uuesti tabatud ja Tallinnasse hoiu alla toodud. Tcisipäewal awati Tallinnas Eesti maa rüütelkonna arukorral! ne maapäew.  Kõige Püält saada sääl doomkooli küsimus otsustatud ja siis muud rüüthikogusse  puutuwad asjad seletatud. Langetõbiline Anna Pihlakas langes tcisipäewal pärast lõunat, kui ta Wene surnuaia ligidal pesu loputamas oli, krampidesse,  kukkus mette ja uppus ära. Kodumaa ajakirjandusest. Nisu tahma tõbe st teatab Olemil, et seda täuawu enam olla, kui endistel aastatel  ja lõhati palju muret teha. See nisukalk  olla kui marutõbi, millest enam lahti ci saa, kui ta kord küljes on. Selle Pärast pidada tema eest kõigest jöuust hoidama. Tõbe sigitaja olla iseäraline seen, mille rakukesed  kölkade külge jääivad ja pidada kui sõnnikuga  põllule saamad, siis uuesti siginema halkamad. Tahma seeme ei kaotada-idanemise  wõimu ci elaja kõhus ega sõnnikus, selle pärast olla maja tahmas nisu kolkaid ummuses katlas keeta ja ka sõnnikut meel enne põllule wedamist hunikus seista lasta,  kus siis'' seemnes rakud idanema hakkawad  ja iseenesest ära lõppemad. Siis aga olla ka Maja puhta nisu seemne eest muretseda.  Seemet pidada'l 2 tundi mee- sees teotatama, kuhu iga wiie pangi mee kohta IV- naela Inglise wcewlchaput on segatud. Wähcne teotamine ei mõjuda mitte. See teotamine teha küll ka seemne idanemisele kahju mispärast tihedam külida okewat. Ka odra ja kaera tahma tõbe wastu olla maja niisamuti mõidslda. Omas 36. numbris toob Walgus Aleksandri kooli pühitsemisest juhtkirja, mis weel pooleli jääb. Selles kirjelduses seisab  ka järgmine ütlusi „Jnspsktor Anson astus ametlikus uüiwormis ja ametlikus kohuses kõnetoolile ja rääkis jälle selgel puhtal  Eesti keelel mis nimelt Põltsamaa Saksa kodanikkudel, kelle katwatuse üle rohke waimuannetega Sakslane walwab ja neid ka suurelt osalt nii Pooleli saksastunud on, et nad Eesti keelt ainult solgitult räägiwad,  ehk nad küll sugupoolest Eestlased on ühe pikema omamise kõne." Nii Mälgus.  Nagu näha, on ta waimustuse tuhinas  järelütluse ära unustanud, mida ometi cesütlus: „Saksa kodanikkudel" nõuab. Ka on kena kuulda, et „Saksa kodanikud" sugupoolest  Eestlased on. Sellessamas numbris  nimetab Walgus Postimehe ütlust rahwapidu  kirjelduses: „Et pidu endistest maha ole jäänud, Maid et ta üle käis" algupäraliseks.  Wai nii! Ei tea aga, mis Walgusc -eelnimetatud on ütlus?  „Wirulasele"  loeb Walgus õige pika päätüki Lecwiti  raamatust. Pääpatt on, et „Wirulane" Wiljandi põllumeeste seltsi suurtest. „pühweti"  kuludest mlcwak rääkinud. Noh! Pllhtitsi piduliste hulka arwab Walgus 10, VOO hinge suureks. Pidu mälestuseks olnud saäl la iseäralised rahad walmistatud, mida cnne müüdud ja pärast kingitud. Imelist ,/trükiwiga" leiame Mc Walgusest. Ta kirjutab „abiclu asjandusi!" Mis too on? Wirmaliue kaebab, et Narmas weel Saksa keelel wäga suur mõju olla, uus seda wõõrastawam olemat, et ometi Narma makitsuse  asjad kuberneri" all seisawad. Ka see wiimne asi nõuda parandust,  et kord Narma asjad ühise malitsuse  alla saaksiwad. Wõrust saab Wirmaliue  sõnumid, et säälne „Kandle" selts sun- nitud vlewat, omast seniaegsest korterist, endisest  Orv Kreutzwaldi majast lahkuma, Wäga kahju, et see tähtjas koht maha jääb, Ka teha kolimine suurt kulu, mis seltsil wist loaga raske on, kes muidugi jõukas ei ole. Kord kuuldi nõuu liikumas olewat,  seltsile oma maja muretseda, aga see näib küll wist wõimata olewat, Wõru kogukonna kohtusse tulnud Liiwi kuberneri käest kiri, milles ühe põllumeeste seltsi üle teatust nõutud, mis Wõpu wallas pidada olema, kuna põhjuskirjad juba üheksa aasta eest kinnitatud saanud. Praegune walla walitsus  ci teada aga sellest midagi, Wõetud nõuuks waslata, et põhjuskirjade kinnitamisest  sugugi Pole teatud. Saab nähä, mis asjast tuleb, Lehe lõpul trükib Wirmaline Aleksandri-kooli awamise teate sõna sõnalt Postimehe järele ära, ütleb aga ise, et tema need sõnumid Põltsamaalt saanud. Kas see on takti pidamine, Reinwaldi  isand? Uuemad sõnumid. Wcrliriist, Politika tundjates ringkondades  räägitakse ikka kõwasti wurst Bismargi  tagasiastumisest, mille pärast ka ju keisri juures läbirääkimisi olnud.  Pidusöök,  mis mäeharjutustelc tulnud wõõrastele  auli, oli wäga tore ja osaivõtjaid rohkesti.  Wene uute paberjrähade «väljaandmise  kohta awaldatakse mitmesuguseid mõtteid, arivatakse aga, ct see ainult abiotsimine silmapilklisc  kinibatusc «vastu on. Praeguse riigi raha scisukorim ja rohke kaubanduse käigu juures, kus nimelt wiljawedu õige -suMM VA okMat^Mll^snnmfk' olekut meel wahcsl parandada, aga kaZ see kõrgemast riigi majanduse seisnpNgast õige on, olelvat «väga kahtlane. Karistst, Walitsusel on nõuu, parlamenti  9. vktobriks kokku kutsuda. Mx, reminister on Afrika idarannas olewatele Prantsuse laemadele käsku andnud, orjakauplemist  kõigiti keelda ja kõiki orjalaewu kinni Mõtta. Moomasl. Kuningas Humbert sõii>ab  Saksa keisrile Mailandi masw, kuna kindral Drisuet Jtalia lpiiril teda kuninga poolt terwitab, WustsHukist, Üksßulgaria põgeneja Kishelew, keda warguse pärast riigi ametist lahti lasti, kippus ministri Natshcwitshi kallale ja laskis tema pääle kuus pistoli pauku. h)he läbi sai minister paremast küljest raskesti haawatud. Laskja wõeti kinni. Põhja telegrammid. 'Kelorkuris, 6. sept. Wäljamaal on jutud liikumas, et Wene maa jälle uut laenu otsjwat, nimelt 200 milj. rubla suuruses.  Ametlikult poolt tunnistatakse seda täitsa waleks. jAerkinls, 7. sept. Saksa sõjamäe harjutused Münchenbergis lõpetad! ja kõik wllrstlikud mõõrad läksiwad kodu tagasi. Wene suurmürst Nikolai Nikolajewitsh jääb weel mõnck? päewaks Berlini. Graf Kalnocky tuli eile lõunal Friedrichsruhc-sc,  kuS teda wllrst Bismark wäga südamlikult  wastu wõttit. Aottdonist. Kanada rannast teatatakse siia, et üks Wene aurulacm Coppenis kala- Pulldjate Inglis käcwade pääle lasknud ja ühe lacwa „Arenas" kinni wõlnud. Ligimad teotused puuduwad. 7 sept. Kuulub, et Afghanistan emir Abdurraman äkisti ära olewat surnud. «s 103 Postimees 1888 Trükitud K, N, Hcruiinn'i juures TartuS 1888> Näitemäng Wancmuise seltsi saalis Uartus. Pühaxäew 11. Zeptemlinl 1888 Kornewille kellad. Operett 3. järgus. (4. pildis. Piletite hinnad: Sohwaiste 75 kop., I. pl. 50 kop., 11. pl. 30 kop. ja IH. plats 20 kop. Piletid saab K. A. Hermann'! trükikojast  Peterburi aul.' ur. kt jmitte nr. 4 kuda Olewiius seisus) ja uäiteõhtul lell V-7 saadik kassa juurest. Eestseisus. z Haigetele Z T annan seeläbi teada, et mina puhka- Z G mise reisist tagasi olen jõudnud ning G H 39. Aug. k. päewast saadik jälle olen J T peale hakkanud kõiksugu haigeid ui- U s melt silmahaigeid mastu wõlma. 8 8 hoolekaudmise alla nii palju kui ruum Z R Wastumõtmise-äuunid: R- H ' enne lõunat kell B—lo8 —10 A 5 pärast lõunat kell 4 —5. tz G llr. H. Aannlen J H nr. 2õ, Maarja liritu lähcdal. ' H IKGSSSGSGSSSESSSSSVTESSSGGTS HM" Wõtme-kimp "DE (4 wõüt) on 4. skp. ära kadunud. Leidja ja kätteandja saab Tallinnas Harju uul. Seegröni konditoreist RV rubla waewapalka. -lluuBiajuä neiu 11. U. Luunja mõisas saab 24. Septembril  s. a. kell 4 ajal pääle lõunat DM" wiis karja "ML piima kehma enam pakkumise wiisil wälja renditud. Luunja mõisa uuilitsus. Wägewa waksali ligidal Emumäe mõisa all seisew Tonnise hää metsa ja heinamaaga on priitahtlikult  müüa. Lähemat teatust Tõnu Wäädi käest Emumäel. s 6 üks WU" maja 'MZ on priitahtlikult müüa Raatuse uulitsas  nr. 56. Pool raha ostuhinnast wõib maja pääle wõlgu jääda. Kaupa teeb majaomanik säälsamas. 6 Hugo Trcffneri seitsme klassiline koot Hartus. Õpetuse ja rääkimise keeled on: Wene ja Saksa keel. Õpetatud saamad: Ladina, Greeka ja Prantsuse keel. Koolimajas leiawad kaswandikud lahket ülespidamist, kus nimelt Wene ja'Saksa keeli klaweri ja wiiuli mängimise eest hoolt kontakje ja auusa elukombete paale suurt rõhku pandakse. Kooliõpetajate arw on 18. Kaswandikute arw 190. Kirjalikult ja suusõnal antakse iga ajal ligemat teatust ja wõetakse uusi kaswandikka Meel wastu Tartus, Trefsneri kooli majas (Hobuse uulitsas nr. 2.) Kugo Messner, 3 kooli direktor Häid peenikesi vv illg li es gsiB i <1 soowitab tosina ja paari wüsi odaiva hinnaga Tartus, kaubahoowis nr. 26. Mekisepp mõib kohe kohta saada Tallinnas Nnnne wärawas, plekesepa meistri Braesi juures, Minapölttaja kes kõige uuema teaduste järele ja riistadega mõnda aastad Eesti maal põletanud, ioowib kohta. Adress: WiinapSlelasa W. Tallinnas, Postimehe  abitoimenises. Pruul-otre kõige paremat sorti ostab J. R. Schramm. S Uood s korteri ja keldriga on üüri pääle anda Tall. Suure Kompasiteuul. nr. 214!33. Wilja hiuuad Tartus. Rukkid llB—l2o naelalised 70—72 kop. puuda eest Odrad , 107—108 . . . 72-75 „ Suwiuisu 128—1S0 ° 30—35 ' Talwnisu 128—130 .... 100 ' " Kaerad . . .60 Kauba hiuuad. Soola puud rbl. 40 kop Kiwi söed. 5 puuda kott.... I 26 Räimed. Pütt 11'/-—l2, Turu hiuuad. Rõõsk piim toop ........ g " Hapu 2—3 I Kaubahiunad Tallinnas 6 septembril. Soola tünder . . . . ' . . 3 rbl. 80 kop. Wciste soola tünder 10 puuda. . 3 , „ Norra heeringad tünder . . 12—18 , 20 , Soome puutõrwä tünder . . . 10 , „ Kutrapaveriltv ja l-alialliiiii-rcl. ?«torbnrig, 7. ssptoinbril. lloberndluä 1.20 2. . 38'/- 38'/- 3. .. . SB-/- SS'/- 4. ~ . 38 37'/- b. .. . 38'- 38'/- 6. .. . 38','s 38V-2"  '.. 1878 37'/°. 37'/- .. 3. » 1873 .. 37'/- 37'0 5"/» 1. vSiZuiuen» pnb 1864 a. 263'/. 263'/. 2. .. 1866 ~ 249'/. 248'/.