ümber, ja kargata inimeste peale, et hirmuga uulitsale piawad  minema. LinnawalitsuS ega Politsei ei teha sellega tegemist. Inglismaa B i i b l i - s e l t s on, kuida, pealinna  aealehed kirjutawad, aastal 1886 Wene riikis 450,115 eksemplari püha kirja rahwa sekka wälja lautanud.  Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. Wiimasel nädalil käis suur kahin läbi Saksamaa seltskondade ja aealehtede. „Kölni Zeitungist" oli järsku jutt mälja puistatud, Inglismaa Kuniuga-praua tulla Berlini, Keisri tütart. Prinzess Victoriat, Priuz Aleksander von Batte n b e r g'i l e kosima. Keisrikojas wöeta seda lahkusega wasta ja sellepärast tahta Würst Vismark omast ametist taganeda.  Tema olla lubanud, Bulgaria asjuS Wene pärimiste  eest kosta ja ei mõida leppida, kui Wene Keiser sellega ärritatud saaks, et Saksamaa Keisri tütart ühe Würstile antakse, kes Wene Keisri miha all seisab. Kui palju põhjust neil juttudel on, seda ei wõi teada. Ikka aga saada asjad nenda toimetatud, et Würst Vismark mitte ametist et lahku, mis sel põnewal aeal wõeral maal mõõriti tähendatud saada. Weel tema sttudimise-pääwal, mis wõeramaa Kalendri järel 1. Jürikuu pääwa (26. Paastukuu p.) peale langeb ja sel aastal seal ka Lihawote esimenene püha oli, on teda Keisrikoja poolest iseäralisel wiisil rõõmustatud ja auustatud. Sultan on omas riikiS nende heaks korjandust  mälja kirjutada, lasknud, kes Saksamaal uputuste läbi kahju on saanud. Miinist kirjutatakse, et Priuz Ferdinandi asi Bulgarias ennast mitte enam elus pidada ei lasta ja Bulgaria küsimine  selle läbi pea põlemaks minna. Sofiast. Würft Vismark on Bulgaria walitsuse kaastuudmise-kirja  Keiser Wilhelm'i surma pärast, tagasi saatnud. Belgradist, Paastukuu 26. pääwal: Kardetakse hirmust  uputust. Mitmed uulitsad, mis Donau ja Sawe poole lähemad, seisawad juba wee all. Tilsitist, 23. Paastukuu pääwal: Memeli suuarudes on su»v uputiis. West on 6.Zg metrit kõrge. —Ka teistest paikadest põhjapool Saksamaal tulewad uueste uputuse-sõnumid. Jutu leht. Wate-Watdemar. Njaluglllil jutustas neljaleistkümnemast aaSt» sarast. Zärg. .Amen!" hüüdis Erzpiiskop ja hakkas salakohtu uue liike ümbert kinni, ja .Amen!" kõlas koosolijate keskist ühel healel wasta. .Ja nüüd, kuule meie ühenduse tunde-sõnn: . .KoiS kiivi rohi."" KuS kaks püha kohtu liiget kokku juhtmrmd, seal peawad nemad üksteist neist sõnadest ära tundma. Wõta see püha kohtu oda, kuhu tunde-sõnadc esimesed tähed peale on lõigatud, et Sina neid iialgi ära ei unusta." Mina ei saa neid mitte unustama/ andis sala-kohtu uus liige kindla healega waStusekS. Weel mõned uued liiked saiwad waSta wõetud, siis kohut pidama hakatud. EeSiStnja käskis koosolejate kestust  neid kellel midagi kaebata oli, oma asja ette panna. Kaebajate seas oli ka Waldemar. Mina kaeban rüütel von Plaggenburgi peale, kui tee-rööwli, tulepauija ja salamõrtfuka peale. Kõik tema teenijad ja sulased on nendest kurjategudest osa wõlnud. Mina kinnitan seda kaebtust oma salakohtu wandega ja nõuan et rüütel von Plaggenburg oma kaassüdlastega kohtu ette saab kutsutud.'' .Püha kohtu herold!" hüüdis Heinrich von Virnenburg,  .pane Plagenburgi nimi kohturaamalusse, walmista ettekutsumise kiri ja anna seda kohlu-teenri kätte, et see kuue pääwa ja kuue tunni kaikus tema loSsi wärawa külge saab naelutatud." Weel mitmed kaebtused saiwad rööw-rüütlite ja teerööwlite  üle ette pandud. See oli pitk ja waewaline tallitus, mida pääwa ägedaS weel raskemaks tegi. Aga keegi nendest meestest, keS siin elu ja surma üle nõun pidasiwad, ei liikunud oma paiga pealt. Päike oli juba weerenud ja ämmarik walitsemas, kui miimane nimi oli üleS kirjutatud. Kõlama healega kuulutas eesistuja koosoleku  lõpetust ja tasa, kuida nemad tulnud oliwad, lahkufiwad  kohtu liiked igale poole. Waikus walitseS pea selle paiga peal, kuS lühikese aea eest nii liiukw elu oli tuksunud.  Kartlikul sammul läkstmad mõned Dortmundi kodanikud  mööda. V. Plaggenburgi loss seisis kaunis järskuse mäekingu otsas, ringkraawide wahel, mis ennast lähedast jõest täitfiwad.  Korrata mana ehitus oli paksuist müüridest ümber piiratud, mille nurkade pealt ähwardawad tornid maha waatasiwad. Üle tõmbsilla käis tee läbi wõlwitud wärawa hoowi peole. LoSfi alumise korra peal ja all oliwad aidad  köögid ja keldrid; ülema korra peal sööma- ja pidusaalid.  See oli kuuendama pääwa õhtal pärast koosolekut Dortmundis, kui Plaggenburgi saalides üks hiilgan? ja ülemeeline seltskond pidu pidaS. Pitkal laual istus rüütlite ja hcrrade hulk uhkeS riideS, mida nemad ainult pidu-scltskondodes kandfiwad. Suured, kalli wiinaga täidetud  hõbe-peekrid läikisimad tulede paistel. Teisest tuast kõlafiwad laulu- ja pilli healed ja tallitatrs jooksis teenrite  hulk edasi ja tagasi. Kära, toores naer ja jalgade paugutamine lämmatafiwad laulu ja pilli healed. Käraga ja joomisega jõudis peremees ise ikka kõige oma wõeraSte ette. .Ikka tstbtiste edasi joodud, sõbrad! Jooge, jooge! Plaggenburgi kelder ei saa iialgi tühjaks. Ja kui mõned täitmata kurgud ka meie sekka sattuwad miS see teeb ! ÜkS käik maale, üks küsimine lähemate kloostre-wendade ja kaupmeeste käest, ja kelder on jälle lõhkedes täis. Herzog  Rudolf, miks Teie nii tunnistama silmaga minu otsa wahite? Olge mureta I Meie ostame wiina, wilja, jahu, härgi ja lammaid, ja maksame hiilgama kullaga.  Ha, ha! kullaga maksame meie, mida Würstid meile meie abi eest annamad, et Markgrafi krooni kätte saakfiwad. See rüütel, kellele need sõnad maksimad. läkS näust kahwaks ja punaseks. Ka teised mõerad pilgutasiwad üksteise  poole. Herzog Rudolf oli ometigi kõige kõrgem nende keskist ja oli, kuida kõik teadfiwad, mast Plaggenburgi mitmekordse palme peale pidule tulnud. .Minna soowin ja lootmn, Plaggenburg," ütles tema ärritatud healega, .et Teie rööw-käignd Lausitzi ja Allmarki  linnadesse ja kloostritesse ei puudu. See tuleks Teile palju maksma." .Mis! herra Herzog!" hüüdis peremees, miniast karastatud julgusega. .Kes tohib üht Plaggenburgit teeja  kloostre-rööwliks pidada ! Tahab seda keegi, see tulgu minuga kohe hoowi peale. Mõegaga saan temale seletama,  et üks laiduta rüütel olen!" .Jätame seda, Plaggenburg," ütles Herzog Rudolf soigutates. Minu pärast sõdige ja rööwige, nii palju kui tahate, aga miuu linnades ärge ennast näidake." Mis minul Teie linnadega tegemist on, herra Herzog  ! Halw on aga, et Teie minu ja minu sugukonna teenistust unuState. Wõtku pagan ! Oma raudriide wahetakfin  lehma naha wasta, kui minu mõek see ei olnud, mis Teile Lausitzi ja tosina Brandenburgi linnast jalge ette heitis!" .Häbemata male!" hüüdis Herzog wihaselt. .Laufih  ja need paar Brandenburgi linna maksawad minu kallist  raha, Kuusteisttüm nend tuha' marka hõbedat olen mina nende eest wälja maksma pidanud ja pealegi on kaup taganemise peale tehtud. Kaheteistkümne aasta pärast wõtab Baierlane wiimase maa-lapikese minu käest ja siiS olen jälle, mis senni olin Herzog ilma maata!" .Teie oma süü Herzog!" hirwitaS Plaggenburg. .Wõikfite juba ammu Brandenburgi walitseja olla, oleksite  Teie rüüilete poole hoidnud ja mitte linnade sõbrust otsinud. See on Teile nüüd paras! Tasuge rahwale jalaga ja piitsaga, ja heitke meie seltsi. Korjake omale söbru ja minge Keisri wasta wälja, kes muidugi Teie sõber ei ole." Rööw-rüütli tooreS arutuS ei näinud Sakseni Herzogi meele pärast olema. Tema nägu punataS ja silmad wälkufiwad  tuld. Ahwardaw käe-paenutuS mõega poole tunnistas,  et sõna-wahetuS tõeks kippuS minema. Et pidurõõm  rikutud ei saaks ja wiina asemel werd ei jookseks, tuliwad teised soigutateS wahele. .Jätke asi soiku, herra Herzog, ja ka Teie, Plaggenburg,  teeksite paremini, kui enne järel mõtleksite ja siiS wast sõna hammaste wahelt laseksite. Meie oleme pidul, mitte sõeawainul;  seda pidage meeles, herrad! Ja nüüd kannud kokku: Elagu iga auus rüütel, kadugu hirm ja laitus!" Pääivast tõmmutakud elatanud rüütel, kes seda hüüdis, oli oma peekri üles tõstnud ja teised tegiwad sedasama. Peekrid löödi kokku, et wiin üle woolas. Mängumees teiseS tuaS algas uut laulu. Järsku kostsiwad loSsiwärawalt  kolm lööki, mis piduliste kärast üle käifiwad, Naer ja kära waikisiwad, haua waikuS astuS asemele, pidulised waatasiwad kohkudes üksteise peale. Plaggenburgi  lõkendaw nägu heitis ennast surma-karwaliseks ja nagu abi otsides waatasiwad tema silmad ümber. Ainult Sakseni Herzogi nägu oli liikumata: .Püha kohus koputab Teie wärawa peale. Teie wiinaja  jahu-kaubad ei ole wist täieSte kordas; nüüd tullakse seletust pärima!" ütles tema. (Järg jääb tulema.) Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Konstantin Lillep. Aleksander  LintS. Eteonorc Saalis. Helene Robert. Alma Kask. Annette Kalm. Linda Egel. Oskar Kadal. Elwiine Aro. Alma Kask. Elwine Jakubow. Eduard Pohl. Ida Marjapuu. Karl Piin. Alma Limberg. Artur Joost. Aleksander Kilk. Annette Koppcnthal. Elwine Saulep. Laulatud: Jaan Sillberg, rätsepasel,  ja Alwiine FrantS. Juhan Jonurm, pilleti soldat, ja Mai Hindran. Jahan Raba, wabrikntöömees, ja Karoliine Tursan. Klaus WelSberg, töömees, ja Anna Koch. Jüri Wolmann, pileti soldat, ja Ema Peltonen, Mart Repmann, tisleri sel, ja Anna Kask. Aleksander Pohl, töömceS, ja Liisa Kruberg. Heinrich Pen, der, ülewaataja, ja Olga Mermann. Peter Treumann, laewameeS. ja Auguste Uusmann. Maedut: Anna Eggers, Hansu l. 83 aa Juhan Kuulbach töömees, 44'/- a. A»aust Braun, 10 a. Mari- Hansow, 57 a. Andres Knuskmann, lööme e, 16 a. Artur Eisbeck,  2 a. Liisa Brenner, Qtlo nacne, 47 a. Peter Rost, maja, oinanik, 77 a. Anna Janom, Niklasi l 63 a. Gustaw SiwertSperemees  TiSkrest, 74 a. JnuliaS Lanberg 5 k. Eleonore Saalis, 2n. Woldemar Lanekörb, 2 a. Karoline EiSbeck, la. Anna Roenberg, Tõnu 88 a. Toomas Klaar 45 a. Mihkel Willo, kalamees, 54 a. GuStaw Saar, 1 a. Alide Huberg, 1 a 9 !. Johannes Jürna, 10 a. Maria Tõnn, Mihkle l. 74 a. Mihkel Jllupmägi, töömees, 43 a. Liisa Andermann, 80 a. Madis Strömberg,  57 a. Miha-Waim« kirikus. Ristitud: Hilda Katharina Elisabeth Thrakmann. Natalie Rosalie Sookrus. La ulatud: töömees Juhan Kliit ja Anna Tiitsmann. Töömees Jaan Frei» bcrg ja Aun Brachseld. Maed u t: Abielunaene Liisa Deubner, 42 a. 5 k. 24 p. Kojamees Hans TönniSson, 31 a. 5 k. 9 p. Nlide Mathildc Muugamäe, 2 a 2 k. 18 p. Kaarte kirikus. Ristitud: Sophie Marie KeSklllla. Olga Augustine Tern Olga Johanna Ewartfon. Alma Sophie Lindmann. Wilhelm Johannes Wcdro. Elwine Sillenbcrg Margot  Erika Helene Raia. GuStaw Arnold TootS. Esimest korda kuulutati: Jüri Kadakas ja Man Wirrthal. Johann Webec ja Maria Eirimann. Karel Kabli ja Anna Helene Miller. Johann Kõrge ja Liso Stramm. HanS Paust ja Anu Ülwik. Johann Allikso ja Unna Leinat Jaan Mihkelson ja Tio NokS. Johann Ewing ja.Liisa Amalie Kuuskcr. Maetud saiwad: Katarina TönniSson, 24 a. 2'/- k. Helene Rosalie Roosmann, 8 a. 6 p. Elisabeth Wilhelmine Torger, 1 a. 1 k. 17 p. Jüri Wedro sünd surn. tütar. Martha Johanna Ümbergi 5 a. 6k. 24 p. iraMxxo». - 210 ISSS. TrMit«d Li» dfor S 'i PSri t -t - Muri, t° kMuga. Saksakeeline naljakas navalileht naljakate piltidega, ilmub Peter- ja wõib kõikides raamatu-kauplustes  tellitud saada. Hind: Lehe tallitutes.  Newski prosprkt 20 aastas S rubla, poolaastas » rubla ; koju ehk poSiga  saadetud aastas v rubla Sv kop., poolaastas S rubla kop. Kõigele ualjamrmastajate ja rohuks nugra meele wasta zoowilud. 150 dessätini metsa, 107 dessatini põllu ja hoonete all, täie raud - warandnsega, loomadega ja hooneteg kiwist ja puust, Balti raudtee ääres, tundi sõitu Peterbuigist,  Horwitzi jaama kaudu, saak liramiMnd. Hind 25,000 rubla Järel kiisida Hor witzi jaamas, Obersti-praua v. Riebeni möis Kirjalikult ei saa wastust autud. Teadaandmised. BNNMZUUUWZW Lindforsi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud GeMrMl Kestimaa Kahwa-koolidete. Hind: ZA kop. j Talukoha miimse ia ostmist koulrakli lchti on saada Lmdsors'i pärijate trüiiimajas. Jgapääwane hinge loiduse raamat. Kirjutanud A. H. ZaUev. on saada Lindforsl pärijate trükikojast.  s Hinnad Tallinna turul: ! 26. Paastukuu pääwal 1838. Kartuhwlid, tshctwk ... 33 kop^ Herned, toop 6 „ Leadsed, toop -- „ .!Tangud, toop 6 „ iWäikse liha nael .... 11 —16 „ >Sea lthaa neal .... 10 „ Röösk piim, toop .... 3'/» , Hapu piim. toop .... 3—4 „ Kore kortel ...... 3'/, „ Laua wõi nael .... 33 „ Pütti wöi nael .... 24 „ Muna paar 4 „