hea kogu niisugustd rahwa wnfisid ;a tantsu tukka ja soowida, et seda rahwa wara hoolega saaks korjatud ja tema kätte saadetud, kus ta Mld omal ajal trüki läbi saada awaldama. Ka Läti rahwal olla oma jagu tantsu tükke, nagu kirjasaatja seda oma sündimise kohtadest (Ergmäe ja Ruhja kihelkonnas)  lapse põlwes kuulnud olla. Neid olla aga niisama,  nagu rahwa wiifisidgi tarwiS, üleskirjutamise läbi unustuse hõlmast peaSta, mis niisama nagu mõnigi ilus estwanemate wara ja kombe uue aja hariduse eest sinna tahta kaduda. Möödaläinud suil möllas kolera mõne aja lõunapoolses  Euroopas ja täitis kõike nimetatud maad hirmuga. Ka praegu ei ole teaduse mehed julged, et ta tulewal suil siin ehk seal oma surmawat kätt wälja ei sirutaks, mispärast siis tema eemale tõrjumiseks tehakse, miS wõimalik. Ühel arstide koosolekul Berliinis on mõtet awaldud, et kolera ja muu külgehakkawa haiguste ajal nõndanimetatud  käe muisutamine kardetaw ja kahjulik olla. Kolera loomakesed heita enamiste inimese palja ihu kohtade peale. Seal naha peal ei olla nad aga mitte kardetawad ja saada mõne aja pärast koguni otsa. Kui aga käe muisutaja  juhtub hinge sisse tõmbama, siis wõiwad kolera loomakesed, mis ehk muisutawa käe peal oliwad, kergeste tema sisse minna, ehk ka ta niiske huulede külge jäeda ja haigust sünnitada. Niisama kardetaw ja laiduwäärt olla kolera ajal ka suu andmine, kui ka mitte just nii kardetaw, kui „käe lakkumine." Läti kirjandusel on tulewa aasta 366-aasta jubeli pidu, sest aastal 1586 on esimene Läti keeli raamat trükist ilmunud. Selleks mälestuse piduks tahab õpetaja J. Sander Peeterburis lühikest Läti kirjanduse ajalugu kirjutada, kus ta kõike tahab nimetada, mis Läti keeli siiamaale ja ka tänawu trükitud on. Sellepärast palub nimetatud õpetaja Läti ajalehtedes raamatu trükkijate käest Läti raamatute pealkirrju, mis kellegi juures trükitud, mill aastal ja mitmendamat korda keegi raamat trükitud ja lõpeks, kas raamat alguspäraline on ehk tõlge. Läti päewaleht „Baltijas Westnesis" awaldab pikema kirja, kus Lätimaa kõrtside rohkuse ja nende korratuma  ja halwa oleku üle kaebatakse, kes rahwa wara lift jõuudu wäljaimeda ja ka woorusliku ja kombeliku elu häwitajad olla. Neid olla tarwis parema ja puhtama järjele seada ja nende üli rohket arwu wähendada, kui paranemine piab tulema. Üks jagu kõrtstfid olla nimelt mustad ja ropud. Mõne kiriku juures olla kaks kolm kõrtsi. Õpetajad teha õigeste, kus nad jutlustades maenitseda,  kuidas mõnigi kirikuline oma aja kõrtsis ära wiitwat;  aga õpetajad teeks weel õigemine, kui nad kõrtside omani küsid ärataks ja neile nõuu annaks, et nad asjata ja tarwituseta kõrtsid kirikute juurest ära kautaks. Kui iga kiriku juures üks mitme tuaga wõeraste maja oleks, kus peale ka õlut, theed ja kohwi kirikulistele tarwilisel korral keha kinnituseks saada oleks ja üks ruumikas warjualune,  kus kirikuliste hobused halwa ilmade, ja wargate eest kaitstud oleks, siis olla sest küll. Ühes kolmekümne kõrtsilises kihelkonnas (ja niisugustd olla Lätimaal palju) wiia nad 166,666 rbl. rahwa warandust nagu wette! Ja mis on)ee eest saadud? Küll wõiks nende summadega, mis kõrtsid rahwa käest wälja kurnawad, rahwa parema ja õnnelisema elu edenemiseks Kalewi poja tükke teha. Balti ajalu'u ja minewiku uurija seltsi president  Vr. Berkholz näitab wanaaja raamatute (nimelt Nestori) järele, et maa, kus Lätlased elada, pidada hüitama „Latwa" , aga mitte „Latwija", nagu uuemal ajal olla hakatud Läti keeli seda maad wõeriti nimetama. Läti laewameeste seltsi „Austra" koosolekul 6. Junnil teadustas kassapidaja, et seltsi kapital 1. Mail 217,116 rbl. suur olnud. Mai kuus tulnud 766 rbl. juure, nii et kõik seltsi kapital 1. Juunil 217,816 rbl. suur olnud. Puhast raha oli kassas 365 rbl. ja 3666 oli Läti ammetnikude aitamise seltsi kassasse pantud. Smiltenis on 3., 4. ja 5. Augustil koduloomade, põllu- ja aiapidamise, põlluriistade, masinate ja käsitöö wäljanäitus. Näitusele wiitawate asjade ülesandmist wõetakse künni 15. Juulini wasta. Kuramaa kirikhärrad on oma jareljäewate leskede ja mehele saamata tütarte tarwis abiraha-kassa asutanud,  kellest peale nende ka kõik töised kirikhärrad Wene riigis, osawõtta wõiwat. Selle kassasse on esmalt üks summa raha, sedamööda, kuida kellegi õpetaja jõuud ja tahtmine ulatab, sissemaksa pidada, siis 16 36 rubla aastamaksu juures, pärast surrma nende lesed 366 künni 966 rubla wäljamaksetud saama. Raadi wald (Miitawi ligikaudsel) on möödaläinud  Mai kuul oma magatsiwilja, kui ka magatsiaida, ülemapoolise lubaga, ära müinud. Saadud raha on intressi peale pandud ja saada intressi rahad wallawaeste heaks pruugitud. Jakobstadti linnas on jälle suur tulekahju olnud, mis 9 maja tuhaks teinud. Liibawis saab, kuida „Balt. Wehstn." teatab, 1886 Läti laulupidu ärapeetud. Ajaleht „Latw. Aw." teatab, et Popeni snhkruwabrikus  kartohwlitest suhkurt kodumaa marjawiinade, iseäranis aga Wene shampanjeri walmistamise tarwituseks tehakse. Wabrik teeb igapäew 156 puuda suhkurt, kelle hind 2 rubla 25 kop. puud on. Uues-Saukenis (Friedrichstadti kr.) on üks peremees, kuida „Latw. Aw." teadustab, habeme nuaga oma kaela maha lõikanud. Selle isetapmise põhjuseks arwatakse waesust, sest see pealt 56 aastat wana meeS elanud suures puuduses. Bauske poolt teadustatakse „Balss'ile". et seal rukki ja nisu põllud wäga rõõmustawas järjes olla ja rikast lõikuse lootust anda. Tallinnast. Süsterni uulitsas, Hagafildi maja töise korra pealt on aknast hra. G. kahe ja poole aastane tütreke uulitsa peale maha kukkunud ja enesel pealuu purustanud. Ehk küll arstiabi käepärast oli, suri laps mõne tunni pärast, pealtnäha ilma waewata. 16. skp. on Tartu uulitsas Juudi G. närude aidaS tuli lahti peasenud ja on selle aida, kui ka ühe trahteri, pesuköögi ja waukri kuuri, mis ühe katukse all oliwad, tuhaks teinud. Selle kahju juures on tulekaitsemees  Siwadi ühe pika redeliga ühtlast katukse pealt maha sadanud ja oma parema jala kahest kohast katki murdnud. Sagedaste nähtud hobusewaras Adolph N. on katsunud Jaani kiriku juurest kiriku teenistuse ajal üht hobust äraviia. Seda on aga üks tüdruk, kes selle hobusega kirikule oli sõitnud, näinud ja kohe töist abiks hüidnud. Seal on kelmile stts järele aetud ja politsei hoiu alla toimetatud. Sõakohus oli Tallinnas Walgemere rügemendi soldati Jakowlewi tapmise asja, kes sellesama rügemendi soldatide Dimitrijewi, Ivanovi ja Kulikovi läbi äratapetud,  läbi katsumas ja selleüle otsust tegemas. Ülekuulamisel  tuli awalikuks, et kaebatud õnnetumal suu kinni hoidnud ja teda ära kägistanud. Kui nemad oma ohwri surnu arvastvad olevat, walastwad nad surnu.  keha riiete, põrandu ja muu asjade peale petroleumi ja süitasiwad põlema, et oma kuritöö jälgi ära kautada. Kohus mõistis süidlased kõige seisuse-õiguste kautamisega kroonuteenistusest wälja heita ja 15 aastaks wangitööle mäekaewandustesse. Peeterburift. Keiserlikkud Majesteedid on Suurvürstide  Auujärjepärija ja Georg Aleksandrowitshi saadetusel  10 päewaks Soome merele reisinud. Kõrgete reisijatega  on õueneiu Oserowna, suemarshall würst Obolenski oma abikaasaga, krahv Oluffjew ja jahi peamees würst Bartjatinski ühes sõitnud. Kuida kuulda, saada Keiserlik  perekond Heina-kuul Soomemaale minema, kus sell ajal sõawäe harjutused ära peetakse. Mcreministeri asemik reisib, nagu ajalehed teadustavad, Soomemaa kaudu Stockholmi. Rahaminister on ringkirja läbi teada annud, et (põletud) viina igal pool kartohvli jahust ja tärklisest võib ajada, muidugi teada, üksnes nende samade reeglite ja seadluste all, mis ruki jahudest aetava kibeda valmistamise  viisi kohta maksavad. Looma kaitseja seltst ja keiserliku prii-ökonomia seltsi poolest on nõuukS wõetud üht linnu kaitsemise seltsi asutada. Uus selts tahtwat paljalt neid linnda oma kaitsemise alla wõtta, kes põllutööle kahjulisi insektist  ära hukkawad. Rahwa-hariduse ministeri ringkiri, „Wa!itseja Tead." sees, annab neile kooliõppijatele, kes gümnasiumi läbi teinud, luba, waheajal künni uniwersiteeti astumiseni sedasama ülikonda kanda, mida nad gümnasiumis kannud, et neil mitte tarwis ei oleks waheajaks uusi riideid osta. Pealinnas on hiljuti wabrikandid konwerentsi pidanud, kus nõuuks wõetud Peeterburi kubermangu wabriku töölistele kinnitamise kassad asutada ja rahaministrilt  selle tarwis üht laenu paluda. Riigi telegrahwid on möödaläinud Mai kuu jooksul  725,932 rubla sisse teeninud, 18,898 rubla rohkem kui möödaläinud aastal sellesama aja sees. 1. Jaanuarist  künni 1. Juunini on ühtekokku 3,365,384 rubla sisse wõetud, sellesama aja sees aga minewal aastal 3,238,753 rubla, seega käesolewal aastal 126,631 rubla enam. Peelerburis on selts asumas, kes turbast paberit tahab walmistama hakata. Esimene sedaseltfi wabrik tahetakse Moskwa turbasoolise maakohta käima panna. Tõendatakse, et turbast tehtud paber alama seltside puu paberist sugugi taga ei jaewat, hinnas aga poole odawam saawat olema. Teherani Tagakaukaasta raudtee harudega ühendamise  küsimus on praegu läbirääkimise all. Üks saatekond  saab wälja saadetud nimetatud maajagu läbiwaatama, kas uus raudtee-haru Kaspia-järwe kallast mööda ehk otsekohe Tihwlisest Teherani sündsam ehitada oleks. Muudatustega telegrahwi- ja postiasjus on ka ühtlasi nende ammetnikude palkasi märksalt kõrgendatud. Nii pidada tulewikus palgaks ja lauarahadeks saama: I. klassi kontori peamees 1800 rbl. tema abi 1500 rbl. « „ .. 1500 „ 1200 .. 111. „ - 1200 „ 900 IV- „ 900 ~ „ „ 750 „ V. „ „ „ 750 „ „ „ 600 „ VI. „ .. „ 600 „ „ 450 „ PoSii- ja telegrahwi peamees 450 rbl.) Telegrahwi- ja posti peamehed kummagi 360 rbl. Üks l. klassi postiammetnik 1200 rbl., 11. klassi poStiammetnik  900 rbl., 111. klassi postiammetnik 750 rubla, IV. klassi postiammetnik 600 rbl., V. klassi postiammetnik  450 rbl. ja VI. klassi postiammetnik kõrgendatud teenistuse järjes 360, muidu 300 rubla. Uue trahwi-seaduse raamatu tööde kohta kuuleb „Pet. List.", et selle raamatu toimetaja kommiSjoni aSjatalitaja,  baron Nolde ühe wihu selle kommisjonist kokkuseatud  määrustest awaldanud. Sõaminister kindral-adjutant Wannowsky on hiljuti Kroonlinna kaitse kohtasid ülewaatamas käinud ja on neid hoolega tähelepannud. Kolera kartuse pärast on raudteedel järgmised seadused tehtud: 1) Arstide ja haawasidujate (feldsherite) arw saab suurendatud; 2) igas reisijate rongis piab üks haawasiduja tarwiliste arstirohtudega olema, et iga! haiguse  korral abi anda; 3) igas rongis piab üks wagun tarwiliste sisseseadmistega haigete jauks olema ja 4) on kõik raudtee ammetnikud ja teenijaid lühikeste trükitud kirjade läbi kolera haigusega tuttawaks teha. Rahaminister on minister-komiteele plaani ettepannud,  mille järele Wenemaalt wälja wiidawa suhkru eest 1 rubla puuda pealt aksimaksu saab wõetud. See maks pidada aga siis jälle maha jäema, kui 2 miljoni puuda suhkurt wäljamaale on weetud. Riiginõuukogu on rahaministrist ettepandud pearaha  maksu kautamise ja obruku maksu uuendamise kohta, kui minewas numbris lühidelt nimetasime, otsuseks teinud : 1. Pearahamaks saab 1. Jaanuaril 1886 ärakautatud: u) kõikide endiste mõisa- ja orjase-talupoegade pealt, nõnda kui kõikide töiste pealt, kelle kohta 19. Weebruaril 1861 ja 26. Juunil 1863 antud seadused käifiwad; d) iseäraliste  tingimiste all seiswäte Balti kubermangude talupoegade  pealt, peale kroonumaade pidajate; e) Weikse- Wenemaa Kasakate ja töiste asunikude pealt, kes iseäralisi  ehk üleüldisi maksust maksawad, peale obruku-maksu maksjate. 2. Pearaha 1. Jaanuaril 1887 kõikide maksualuste  pealt kõiges riigis, peale Siberimaa ärakautada. 3. Nimetatud 1. Jaanuarist 1887, seda tähelepannes, et selle päewaga riigi-talupoegade obruku-maksu tärmin lõpeb, selles maksuasjaS niisuguste põhjuste peal muudatust  ettewõtta, et täieline priiks-ostmine 44 aasta jooksul wõib sündida. Rahaministrile on kohuseks tehtud, wiibimata  ettewalmistusi korda saata: a) riigi-talupoegade obruku-maksu seadust nõnda wiisi muuta, et terwe summa, mis ostuhinna läbi tasutud piab saama, mitte 40 täis 45 protsenti praegustest üleüldistest maksudest kõrgemaks ei tõuuse ja et jautamine wõimalikult Vigeste maatüki hinna järele saaks ettewõetud ja b) muudatuste asjuS, mis tnuu maksude ja passiseaduses ettewõtta on. Kõik need asjad piawad nõnda ettewalmistatud saama, et juba 1. Jaanuaril 1887 makswaks wõib teha. Keiserlik Majesteet on eesseiswat riiginõuukogu heaks arwamist 28. Mail kinnitanud ja käskinud ära täita. Telegrahwi-ühendus Merwi linnaga on walmis, teatab „Põhja telegr. selts". Misjonäride hoole läbi, teadustab „Uus Aeg", on, kuida wiimsest aruandest näha on, möödaläinud aasta jooksul umbes 5000 inimest Greeka Oigeusku pöördud saanud. Wene komponisti M. J. Glinka auusamba awamisest 20. Mail s. a. Smolenskis, awaldab „Balt. Westhn." pitkema kirja, kellest näha on, et sellest pidust wäga rohkeste osa on wõetud. Pidupäewa õhtul olnud kontsert, kus Glinka tähtsamaid tükke etentud, ja ehk küll piletit 5 ja 10 rubla maksnud, siiski olnud kuuljaid saal puu püöti täis. Mälestuse sammas olla Berliinis tellitud ja maksta peale 20,000 rbl. Selle mälestuse samba heaks annud A. Rubinstein Peeterburis kontserdi, kus 9000 rbl. fisse tulnud. Glinka oli kuulus Wene komponist ja tema tööd on wäga mitmesugused, aga mis tema muusika töösid nimelt tähtsaks ja rahwale armsaks tegi, oli see et Glinka enamiste Wene rahwa wiiside iseloomu  Põhjusel komponeeris ja seda piaks ka Eesti laulu meistrid wõimalikult silmas pidama. Üks Glinka kõige kuulsama tükidest on ooper 3a L,sps« (Elu Zaari eest) keda 27. Nowembril 1836 esimest korda mängiti ja nüid juba peale 500 korda Peeterburi ooperi teatris etentud on. 27. Sakala. 1885