elumajade lähedal ei ole, nn et inimeste terwisele kahjulik wõiks olla Sillakohtu käest üht tunnistust  paluda, et Sillakohtul midagi selle surnu-aia asutamise wasta ei ole. Selle Sillakohtu tunnistuse saadate siis palwekirjaga konsistooriumi, et konsistoorium  kohaliku kirikherrale ülesannaks, uut surnuaida  kiriklikult sisse õnnistada. Tallinnamaalt. Leerilapsed. Imelik asi, kuidas MMs kkWUWMÄ-M komoed ja pruugid mitte kaduda ei taha, ehk küll uus aeg seesugust kombeid ei salli. Kõige imelikum on see lugu, et seal, kus armastust kuulutatakse, sagedaste sugugi armastust tmS üleSse ei näidata, mis wist mitte õige ei wõi olla. Nii kirjutatakse meile M. köstrist Wirumaalt, et ta mullu sügise üht leeripoissi oma enese käega nii peksnud, et see pärast kaua aega haigewoodis maas olnud. Töisel korral olla ta oma tormi käraga ühe leeritüdruku nii ära ehmatanud, et sellel langetõbi peale hakanud käima. Seesama köster näinud kord leeritüdruku käes Kalewipoja laulu, kiskunud raamatu tüdruku käest ära ja wisanud ta, hirmsaste sõimates, nurka, raamatu sisu ebausu tühjaks loriks nimetades. See torm köstrikene ei tea wist sugugi, et meie ajal weistega ka enam nii armetumalt ümber ei käia, ja et inimene, kes sedawiisi töiste inimestega ümber käib, madalamal seisab, kui elajas. Töine asi, mille üle Tallinnamaa poolt palju kaebdusi tuleb, on see, et seal leerilapsi leeri ajal mõnes kohas järjeste nõnda tööd lastakse teha, nagu oleksiwad nad teomehed ja tüdrukud, aga mitte noored inimesed, keda esimese armulauale ette walmistatakse. Nemad peawad omad tööriistad, nagu kirmed, labidad j. n. e., kaasa wõtma ja ka omad tõöriided, keda nad leeris enam seljas kannawad, kui koduriideid. Kus nii palju inimesi koos kubja sundimise all tööd peawad tegema, seal juhtub ka sagedaste õnnetusi, nagu näituseks Juuru kiriku juures, kus minewal sügisel pakkude lõhkumise juures üks leeripois töise sõrme otsast ära raius. Wanemad palusiwad Jumalat oma poja eest, et ewangeliumi  wlukene tema südant elamaks teeks armastuses  ja teda kõlblikuks teeks õndsa armutunnile; kirikherra  aga laseb teda töös ennast ihu poolest nõnda karastada, et poeg kui sant koju tuuakse. da" Ms M Januaril koosolekut pidanud, mis sellepärast tähtjatz on, et seal ka uuS eestseisus ära walitsedi. Presitendiks  sai jälle: J. Laasberg, kassameistriks J. Steinberg  ja kirjutajaks P. Jakobson. Soowime head edenemist. «Walaus." Uus ajaleht „Walgus" oli omas awaldanud, kus vr. Kreutzwaldi  nimi all seisis. Seal kirjas seisiwad mõned ütelused, kellest meie sugugi uskuda ei wõinud, et neid Dr. Kreutzwald oleks mõne ajalehele «maldamiseks  kirjutada wõinud. See meie arwamine on õige olnud, sest omas 8. numris on „Walgus" järelseiswat  kirja sunnitud awaldama: „Auustatud Walguse  Toimetust palun järgmist eksitust õiendada, mis kes teab, kelle süü läbi Teie lehe 2. ja 3. kahetõistkümnemal Detsembril 1880 awaldanud. Seal leian ühe tükikese „„uuemad sõnumed"" Tartust, millel minu nimi all seisab, niisama kirja-wastustes kwiitungi, kui oleksite minu käest oma zeitungile wasta wõtnud. Kuda see eksitus sündida wõinud on mulle mõistmata, sest Teie teate niisama hästi kui mina, et ma „„Walgusele"" mitte üht ridakest ei ole saatnud,  ega ka edespidi läkitada tõutanud. Mis ma herra Lindenbergile Nowembri kuul tema küsimisele wastasin, sellega ei olnud zeitungil ega lugejatel mitte pisemat tegemist. Tartus, 4. Januaril 1881. F. R. Kreutzwald." Saaremaalt. Hädaliste peastmine. Saaremaalt  tuleb meile järgmine kiri, mis sealse rahwa elust weikest pilti meie silma ette maalib. Kiri on nõnda: „8. Januaril läksiwad 23 meest Saare wallast mere peale hülgeid püüdma. Ilm oli kaunis ilus ja maga, aga 16° külm. Kui nad jo mõne penikoorma, ilma et hülgid oleksiwad leidnud, edasi läksiwad, pöörsiwad  nad koju poole tagasi. Aga warsti leidsiwad nad tee peal lausa wee ees, et enam Võimalik ei olnud edasi minna. .Tuul oli ennast põhja pöörnud ja jeä ära purustanud. Mehed tõttasiwad Kuuramaa poole, lootes, sealt maale peaseda, aga Kuuramaa ligi jõudes leidsiwad nad ka seal lausa wee ees ja nüüd kadus pea kõikidel peasemise lootus. Poole ööni jooksiwad nad surma hirmus kõigest jõuust edasi tagasi, peasemise  paika otsides, kus juures nad ükstõist mitmest weiksest süllast (praust) jeätükkide peal paeladega üle wedasiwad. Töisel hommikul läksin ma pagi peale ja waatasin kiikriga, kas neid waeseid merehädalist kusagil näha ei oleks, ning nägin neid ka kaugel mere peal. Selle rõõmuga tõttasin ruttu maha ja läksime nüüd 20 mehega neile appi. Meie panime 2 weikest kalapüügi laewa (lotja) regede peale ja wedasime neid eneste järel edasi. Kui suure waewaga seitsmest süllast (jeä praust) üle olime läinud, jõudsime suure sulla juure, mis rohkem 4 wersta lai oli ja meid merehädalisest  lahutas. 5 meest läksiwad hädalistele 2 paadiga järele ja 14 meest jäiwad sinna ootama. Paatidega toodi merehädalised üle prau ja sealt jõudsiwad  nad alles õhtu õnnelikult maale, mis paar penikoormat neist kaugel oli. Meri oli aga õnnetumatest  ammeti oma ohwri wõtnud. Rutulisest käimisest  ja külmast oli üks wanem mees ära wäsinud. Juba mitu korda pidi ta puhkama; aga wiimaks loppis tema jõuud koguni ära ja ta jäänud töistest maha. Kodu nutawad ja leinawad naine ja 5 last tema Leiba oli mõnel mehel natukene ligi, aga mitmel ei olnud ka sedagi, millest siis ka tuli, et wanamehe jõud otsa lõppes. Peastetud meeste termis ei ole tänu Jumalale mitte palju rikutud; mõnel on kõrwad, mõnel palged, mõnel käed j. n. e. ära külmanud, aga need saamad aegamööda paranema. Nõnda on meie rannameeste elu siin sagedaste surma woli all." 1.. 8. Narwall. Uus Narmast kirjutatakse meile, wabrlku omanik, paron Knop, selle wabriku töö rahwale uue kiriku laseb ehitada. Materiali weetakse juba kokku ja Aprilli kuus alustab ehitus. Seiemaale käis Narma saksa-koguduse õpetaja armast wabrikus Jumala teenistust pidamas, aga kui wabrik ise omale kiriku saab, siis saab kirik ka wift omale uue õpetaja. Wabriku rahwaS elada selles rõõmsas lootuses. Peeterburgist. Würst Gortshakow, kes praegu Prantsusemaal Nizza linnas on elamas, olla juba kauniste paranenud, nõnda et auus manamees jälle riigi ministeeriumi tööde ja poliitika toimetuste külge kätt wõiwat panema hakata. Tema waatwat kõik tähtsamad kirjad ja toimetused, mis wälimises ministeeriumis  praegusel korral käsil on, ise läbi. Nõnda olla ka praegune malmis saadaw Wene-Hiina rahulepingu  otsus ja tingimised würst Gortshakow': kätte läbiwaadata saadetud. Rahu Wene ja Hiinamaa wahel on 12. Webruaril Peeterburgis nii heaste Hiina kui Wene wolinikudest alla kirjutatud. Uus rewisjon ehk rahwa ülelugemine Balti kubermangudes pidada tõeste tulemas olema, nagu „Rigasche Zeitungile" Peeterburgist teada antakse.  19. Webruaril, kus Wenerahwa priius 20 aastat manaks on saanud, on kõik suuremad Wene ajalehed pidukirju awaldanud, kus mööda läinud aja peale tagasi waatawad. Kuulutused. (Politsei kuvaga.) !!! Teadaandniine!!! Wiliandi Magistraat annab teada, et sinna kaks peremeheta hobust, üks 15 aastane kõrw ruun ja üks 6 aastane pruun mära, ja üks wärwimata, nõnda nimetatud kanakorwi saan sisse antud on. Nende asjade ja hobuste peremehi kutsutakse oma nõudmisi ja kindlaid tunnistusi künni 5. Märtsini s. a. ülesandma, muidu müüakse hobused siinsamas 6. Märtsil s. a. hom. kella 10 ajal kättemaksetawa  raha eest awalikus oksjonis wälja. Wiliandi raekojas, 23. Webruaril 1881. Raeherra A. A. Rosenberg. 297. Kieseritzky. Löhawere wallawalitsuse poolt saamad kõik siit walla maksu arulised liikmed kutsutud  13. Märtsiks s. a., kes wõeras kohtades elawad, omad kroonu- ja wallamaksud seie wallawalitsuse juure ära tasuma. Ka palutakse kõiki walla walitsusi siin alamal nimetatud mehi, (kes mitme korra maksud maksmata jätnud), kus neid leitakse, seie wallawalitsuse kätte tahta saata ja ilma lubatäheta  mitte oma piirides sallida, nagu nimelt: Hans Ermann, Jaani poeg, Hans Grünbaum, Aado Grünbaum, Eewaldt Hansen, Märt Jürgen, Tõno Jürgen, Jüri Känsimon Mihkle poeg, Jüri Kask, Jaan Känsimon Hendriku poeg, Mihkel Kauber, Kusta Laurson, Hans Leeto selle pöiad: Hans ja Jüri, Tõno Pill, Jaan Pott, Märt Nimmel, Jüri Simonlatser, Jaan Simonlatser, Jaan Schnurberg ja Jaan Tits. Niisama saamad kõik siit walla liikmed kutsutud, kes aastal 1860 sündinud ja sel aastal üleüldise sisse-kutsutawa wäeteenistuse  nimekirjadesse tulewad üleskirjutaja,  endid perekonna wanaduse tähega kõige hiljem 1. Aprillil s. a. siin wallawalitsuse juures ülesandma. Löhawere wallawalitsus, 18. Webr. 1881. O 69. (1S8) i Sürgawere wallawalitsuse poolt kutsutakse  kõik siit walla maksu arulised liikmed kes wõeras kohtades elawad, 5. Märtsil s. a. omad kroonu- ja wallamaksud seie wallawalitsuse  juure ära tasuma. Ka palutakse kõiki wallawalitsusi, siin allnimetatud mehi, (kes mitme korra maksud maksmata jätnud), kus neid leitakse, seie wallawalitsuse kätte tahta saata ja ilma luba-täheta mitte oma piirides sallida, nagu nimelt: Madis Erdmann  ja poeg Theodor, Aleksander Johannes, Mihkel Jaanus, Hendrik Jaanus, Hans Johannes,  Hans Jürgen, Jüri Kuuski er, Jüri p., Jaan Karuse Jüri p., Jüri Kobin, Tõnis Muro Jaago p., Jüri Mik ja p. Jüri, Jüri Soe, Jaan Mäeots, Hendrik Mik, Jaan Paul, Jüri Pelt Johani p., Hans Pups ja poeg Hans, Johan Pups, Mart Pups, Mihkel Rist, Jüri Retsep, Jaan Reinup, Mihkel Neimann, Jüri Seiob, Jüri- Säsku tema pöiad Aleksander  ja Johan, Jüri Steinberg ja Jaan Saks. Niisama saamad kõik siit walla liikmed  kutsutud, kes aastal 1860 sündinud ja sel aastal üleüldise sisse-kutsutawa wäeteenistuse  nime-kirjadesse tulewad üleskirjutada, endid perekonna wanaduse tähega, kõige hiljem 1. Aprillil s. a. siin wallawalitsuse juures üles andma. , Sürgawere wallawalitsus, 21. Webr. 1381. M 170. (157) i Kuulutus. Walla- ja mõisawalitsusi palutakse Surjo wallawalitsuse poolest: siit walla liiget Jaan Widekop'!, kellel mitu aastat kroonu ja walla maksud maksmata, niisama ka ilma passita on, wangi wiisi Surju wallawalitsusel läkitada. Surri, 3. Webruaril 1881. 4S Wallawamm: J. Post. (132) 1 Kirjutaja: H. Toots. Tartu Eesti Mumeeste Seltsi koosolek on 7. Märtsil kella 12 ajal lõuna. Ette tulewate nõuupidamiste juures on kaks kõnet ja seltsi saadikute aruanne Riia kongressist. Palutakse rohkeste ka wõeraid kokku tulla. Wiliandi Eesti Wmeeste Seltji koosolek on 8. Märtsil ja alustab lõuna kella 2 ajal. Kõnet peetakse Riia kongressist. Wõerad peawad ennast seltsiliikmetest sisse laskma tuua. Pärnu Eesti DõllWttste Ms peab oma järgmist koosolekut 15. Märtsil Wändras Wana-Wändra wallamajas. Peale muu kõnede antakse ka Riia kongressist  teadust. Hakatus kella 2 ajal lõuna. 2 Antakse teada, et Kawastu wald üht osawat walla kirjutajat tarwitab. Kes seda kohta tarwitab ehk soowib, tulgu 2. Märtsil s. a. Kawastu kogukonna kohtu majasse kaupa tegema, toogu aga tunniskirjad Eesti keeles ühes. (Adres: Tartu kihelkond.) Karvastus, 3. Webruaril 1881. Wallawanem: H. Lohmann. (137) i Kirjutaja eest: Limberg. M W » W » W Eesti LaeVameeste Selts annab teada: Et iga päew wana kui ka uute liikmete käest Köetakse- ka müüakse seal Kroonu- ja muid Mha wekslid paraja hinnaga. Seltsi walitsus. 2 O. Hston. 8 8 K !! Tcadaavdmilie!! § Mina olen Pärnu linnas üle jõe, Rotbergi weski juures me M« Wbriklt asutanud ja sealt wõib kõiksugust H head mitte nisu mõdu, maid — selget Znõdu odawa hin- naga saada, nii hästi waadi kui H ka korwi wiisi. A K H. Klasen, § (154) 2 Pärnus. Uue-Wändra Suurejõe weski peal saab 5. Märtsil oksjon olema ja on müüa: 1 turbin, 2 willa kraasimise masinat, 1 willa hunt, 1 kedramise masin, uusa kraasist ja kõik sinna juure tarwilisi tööriistu; niisama üks lehm ja muud elumaja kraami, i