.Seesugune arwamine oleks üks eksitus, sest ..uuemal aeal on kahetsemise wäärt awaldusi säewa walgele tulnud, kellega meie Eesti„rahwast  nagu kahte waenulise usu-parteisse ..lahutada tahetakse. Nimelt ou meid .Risti.  rahwa pühapääwa lehe" awaldused tänast .kirja sundind kirjutama. Eesti rahwa st on . küll suurem jagu Luthemse usku, aga see ..si" rem jagu ei tunnistaks mitte ennast järelkäijaks, kui ta ennast oma .Kreeka usuliste wendade wasta wihale ehk .põlgdusele üles laseks kihutada. Seesugune .usu waen on pimeda aegade pärandus, kellest  meie rahwal e mingisugust kasu ei „tule." Meie ei wöiks kõigi selle wasta midagi rääkida,  ja Eestirahwas ja Luteruse usu-tumnStuse  kirik ja kogudus olekfiwad kibedad karistust leenind, kui se tõsi oleks, mida .Sakala" meie rahwa ja meie kiriku wasta suure isamaa ees tunnistab. Se on aga hakatusest otsani male, ja sedawnst ei manitse .Sakala" mitte na ei d armastusele teise kiriku osaliste wasta, keda se aealeht .wõera-nsuüsed" nimetab, maid ärritab neid wihale meie rahwa ja meie kiriku  wasta. Kus oleks küll Luteruse usutunnistuse  awalik hääl meie maal, se on „Ristirahwa  pühapääwa leht" oma lugejaid . wihale"  ja „ põlgduse !e" Greeka õigeusulunnistajate,  ehk ühegi teise Nistiusu-tunnistuse koguduse wasta kihutunud, ja kus oleks „Sakala"  küll ühte tssist meie kiriku liiget näinud, kes nende wasta .wiha" pidas ehk neid gas", keda se leht .wõera-usnliseks" nimetab? Se ei ole muud kui walelik teutus, mille läbi .Sakala" meid põlgatuse ja meie kirikud kiusatuse  alla saata soowib. Meie leht on ilmalik  leht ja meil ei ole himu ega tarwilist osawust  siin paikas selle ligema usutumnstuse-õpetuse  üle kirjutada, mida .dogmatika" nimetakse. Seda aga peame meie tähendama, et „usk" üleültse ja .usutunnistus" iseäranis kaks eriasja  ou. Meie silma ees ei ole siis ka Greeka õigeusu tunnistajad koguni mitte .wõera-uiulised",  waid on meie täielised usuwennad teisest kirikust; .wiha" ega .põlga tust" ei ole siis ka ükski nende wasta tunnud ega ülesnäitand. Eestlased on aga oma Luteruse kirikuga kokku - kaSwand, se kirik on üks tük Eesti omandusest. Kes kätt meie kiriku külge pistab, se pistab kätt meie rahwuse külge. Kes meie kirikud teutab ja laimab, se tautab ja laimab meie rahwust. Seda aga teeb .Sakala", se leht, kes kiitleb: .Kõige pealt Eestlane, siis wast Meie armastame oma efiwanemate kirikud ja seda usutunnistust, mitte peale meie ristitud ja mille poole meie ennast pühal tunnil, pühas paikas tunnistanud oleme. Meie tahame kui nstawad koguduse-liiked selle usutunnistuse juure jääda ja meie rõõmustame ennast, kui rohkest wendafi ühel meelel meie kõrwas seisab. Meile ei wõinud se siis ka mitte ükskõik olla, kui ueljakümnema aastate sees meie Metest palju lahkufiwad. Meil oli kahju nende järel ja seda kahju oleme meie kurtnud ja kurdame seda tänapääwani.  Meie loodame aga kindlast, et meie armsad usuwennad teisest kirikust, kes nendele meie lahkund koguduse-lüketele oma kiriku-uksed lahtitegiwad, et need meie usuwennad meile, seda kurtmist mitte pahaks ei pannud. Nemad olekfiwad  sesuguses juhtumises sedasama tunnud ja nemad ei wõiks meid anustada, kui meie selle asja juures teistwiisi seisnud oleksime. Aga .wiha" ei kannud meie nende wasta ja „põlgatust"  ei tunnud ega näitanud meie nende wasta. Selle wal etu nn i stusega püüab .Sakala" Wene aealehtede wiha meie ja meie kiriku wasta ärritada ja püüab kõrge Niigiwalitsuse  usaldust meie ja meie kiriku peale wäheudada. .Sakala" ei paku oma lugejatele mitte Ristiusu kulda, waid oma isewiist poliitika kassi kulda, ja kiitleb seal kõrwas  ikka ja ikka oma eestkostmisega suguwendade  eest ja oma sõbrusega nende waSta. UkS wana - aea tarkmeeS ütleS: .Jumal kaitsegu mind minu söbrade eest küll mina oma waenlaste eest ennast ise kaitsen." Seda peab Eestirahwas, peab Luteruse usutunnistuse  kirik .Sakala" kohta ütlema Kui omal aeal Lättlane Ball ohd Luteruse usutunnistuse kiriku wasta heitis ja selle kogudusi  laastas, siis astus tema kui auus mees enne sellest kirikust mälja. Meil, kui selle kiriku osalistel, ei wõinud tema töö üle mitte rõõmu olla, aga oma unustamist ei wõinud meie temale mitte keelata. .Sakala" jääb kested meie kirikud seisma ja kihutab sealt paigast wäljospidist wiha selle kiriku wasta ja ärritab seespidist tüli karjade ja karjalsete wahel. Koduwargad on kardetawamad kui wälised wargad. Kes ennast nende eest kaitseva wõib! Kas .Sakala" tahab kodu- waras Eestirahwa seas ja Luteruse usutunnistuse kirikus olla? .Sakala" püüab oma kirja Btibli-salmidega toetada, näitab aga sellega, et temal Ristiusu õpetusest aima ei ole, ehk et Biibli sõnu oma tahtmise järel nenda käänab, kuida seda oma .poliitika" heaks arwab mõnusa olema. Nenda tähendakse seal Peetruse nägu loppe linnas, (Ap. teg. 10) selle peale, kui peaks inimesel ükskõik olema, mis usku teine on. Mitte tuimust teiste inimeste usu wasta ei õpeta se pühakirja sõna, waid kannatust  ja armastust teiste rahwasugude wasta. Se käib sits ka otsekohe .Sakala" oma rahwusliku  tunnistuse wasta, millega kõrgleb: .Kõige pealt Eestlane, siis wast muulane? Sesugust rahwuslikku lohutust mõistab pühakiri  sellega hukka. Mitte selle pärast ei põlgand Peetrus Korneeliuse majasse minna, et tema Kristnse-usuline ei olnud, waid selle pärast et tema Roomlane (Ztaaline) oli. Mis oleks ka Peetruse! asja olnud Korneeliuse majasse minna, tui temal ükskõik oli, mida KorneeliuS uskus, kui tema aga Jumalad kartis, ja seda tema Biibli tunnistuse järel tegi. Tagurpidi ou se Biibli seletus, kuida ka kõik teised seda on, mida .Sakala" oma .poliitika"  teoks käänata püüab. Saamad need Seletused tõe tnlesläbi katsusud, siis ei jää muud järel, kui natuke musta tuhka. Kassi kuld! Omalt maalt. Tallinnast. Kui meie ka mii mis te sõnumite  järel enam palju looda ei wõinud, maid ennast kõige kurwema sõnumi wasta malmistama  pidime, siiski põrus äkiline sõnum Keisri Praua surmast wägewast läbi iga südame. „N!i kaua kui elu on, nii kaua on lootust ütlewad ka arStid, ja perekonnaliiked, kes ühe" kalli haige walusängi ümber seisawad, pidawad poolwägise sellest sõnast kinni ja toetawad sellega oma lootust, kui ka ennenähtud ja ilma-elus tuttamaks saanud nägemised seda lootust enam toetada ei wöi. Siin seifis nüüd kõik suur Weneriik oma kalli Isamaa-Ema haigesängi kõrwas ja kudus omale lootust igast sõnumist, mis wähemadki kergitust kuulutas, ehk ka raskemaks jäämist ei kuulutanud, künni Reljapääwal, Lehekuu 22 pääwal miinune kurw sõnum telegrafi läbi kõiki maailma kantud sai ja kõikis maailmas walusad kaastundmist äratas, suures Weneriikis aga iga sooja südame tuksumist pingutas, kui oleks ootamata lumehoog pungawa Lehekuu nurmede peale langend. Ka meie linnaS, mis auustuses armastuses ja kaastundmises oma kõrge Keisrikoja wasta mitte miinuses ridas ei seisa, ka siin soikufiwad ilma käskimata ja ilma meeletulemata walitsuse poolest kõik kölawad rõõmuhääled, sadamas tõusiwad kui iseenesest lipud poole masti peale ja kirikute uksed läkfiwad lahti, neid wastawõtma,  kes pühast paigast õnsa hingele oma sooji palweid wiimise tee peale saatjaks läkitasiwad, ja neid ei olnud mitte mähe ja nende seas ei puudunud ükski sugu ega ükski seisus. .Kellele palju antud on, selle käest saab palju päritud," selle sõna tähendust on siis ka igapidi meie armastad Suure Keisrile tunda antud. Kuida Tema esimene Weneriigi kõrgeist Valitsejatest on, kes kõigi oma mltme-seisuSliste ja mitme suguliste «lamate silmist ühesuguseid rõõmupisaraid sundis ja omas wägewas armutõös kõige suuremad rõõmu ja kõige suuremad kurwatust nagl, kuida kõige elawam armastus ja kõige kurjem wihkamine Tema jälgedel käiflwad ja Tema helded südant siin kõige surema rõõmuga, seal kõige kangema kurwastusega täitfiwad, nenda on Tema ka esimene Weneriigi Keisritest, kette südamele Taewa- ja Maailma-Issand kõige kibedamad kodn-elu waln ja kõige ränkemad kodn-elu kurwastuft kanda andis. Kõrge koduläinud Riigi-Ema ilmalistest heldusetöödest  ja lallitustest siin pilkemalt kõneleda, selleks ei ole kurwastud südamed weel mitte walmistnd. Ainus õhkamine ja ainus palwe, mis esiteks iga Keisri alama, iga Weneriigi perekonna liike jüdamest tõuseb on: Jumal kaitse, Jummal kinnita meie armastud Suurt Keisrid! Balti raudtee Ülem-Jnsheniõr Sstshepetow  on nüüd omaltpoolt seda plaani malmis teinud, mille järel Ülemeeste järwest torude läbi Tallinna altlinna, Doomi peale ja alewttesse  mett wedada tahetakse. Selle plaani järel on linn ja alewid kolme ringkonda jagatud  ja nende isapääwane weetarwitus armatud. I. Ringkond. Põhjapoolne linnajagu raudtee ja Une-batterii wahel, 75 tuhat ruutsülda  suur, tarmitab pääwas 15 tuhat kubiikjalga  mett. 11. Ringkond. Löunepoolne linna - jägu, nende paikadega: .Weike Tartu maantee, Liiwa-uulits Kasaani kirikust saadik, kompaSnoi uulits Hholostomi saunadest saadik, Narma maantee selle tee-arnga, mis sadama poole läheb ja Kadrinthali salonist mööda, Liima-uulitsast saadik, mis Kadrinthali ja pargi wahel on. Se linnajagu on 225 tuhat ruutsülda suur ja selle igapääwane weetarwitus on 27 tuhat kubiik-jala peale armatud. 111. Ringkond. Dompea, selle alewiga, Baltiski uulitsaga ja Tõnismäe ümberkaudse alewiga; selle linna-jäu suurus on 20 tuhat ruutsülda ja igapääwane weetarwitus 9300 kubiik-jalga. Peale selle tacwituse, mis asjalikude  rehnungide peale põhjustud on, on meel igaks pääwaks 2566 kubiik-jalga mett tagawaraks  armatud. Dompea tarwis saaks mesi selle plaani järel selles manas tornis kogutud, mis Harjuwärawa ligidal seisab ja mida .Kiek in de Kök" Waata köökide sisse nimetakse. Kõigi selle töö ja ehituse kulud on 221,106 rubla 85 kopika peale armatud. Poolamaa Kindral-Kubernör Kindral- Adjutant Graf Kotzebue on oma palwe peale haiguse pärast teenistusest lahtilastud. Jäädama auu ja armu tunnistuseks on tema Keisri Majestäti poolest üht wäga armulist käekirja saanud ja sellega ühes brilliantidega kaunistud Keisri pilti, kandmiseks rinna peal, Andreaselinti  külges. Maamõetja Aleksander Virkenbaum on Kohtu-Minifteriumi käsu peale 1 Lehekuu pääwast Harjumaa Kreis-maamõetjaks nimetud. Baltimaa Politsei-kohtute uuendamise üle. millest juba mõni aeg räägitakse, on .Molwa"  kuulda saanud, et need uuendused nenda tehtud saamad, kuida kohalised isewiist tarwitused  seda parimad, siiski aga tänisest korrast mitmes tükkis lahkumad ja üleüldiste Riigi seaduste ligemale lähemad, kui se tänine oli. Peter burgi st. Laupääwa lõune aeal sai Keisri-Praua surnukeha suremise-kambris surnukirstu  pandud ja sealt Palee-kiriku kantud, kuhu Esmaspääwani jääb ja siis wiimise rahupaika, Kindluse-kiriku wiidud saab. Surnukirstu kaas sai kahest Keisri-Praua oma Kürasfiri-rügementr