Tallinna Sõber M 14. Kuues aastakäik. Tallinnas, ö. Mi-kun pääwal 1881. Ultöldae btblehl Gestitghkvait »»»l ja linssdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab «»!«»»« Ltubf»r«'i pilriate trükimaja,: , rubla, 40 kop. - p°°l-aast°« 1 rubla 40 kop Koju ehk po-tiga saadetud: rubla - pool-aaSta, 1 rubla 70 kop. Kuulutused «atsawad iga rea ehk sekle aseme pealt b »»». Tellimised «võetakse waSta t PaMuuas: Liitdsors'i päriate trüktmajas. Setervurgts: J. S. Seelaudt, S 4. —Tartus: W. Just. - Itakweres: L. Wattly. haides: A. Heidelberg. Kapsalus: H. Kostverg. Lihulas: A. Ztüttner'i poodis. Wiljamdis i tz. J. Karow't raamatupood. Kuuresaares: Ah. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F- Rkchhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaÄriüouiS-IloxrT.) . Rabu Omalt maalt. Tallinnast: Kuida ..Wirulane" rahwast wäljarändannsc kuju waSta manitseb. s>i,,da" asjust. Tuletõrjujate asjust. Kerjamise hämitamise Seltsi raha korjamine.  Linnasaadikule  koaust Tulekahju. - Rahategija. - Tollilaewad. Eestimaa statistika sõnumid. Baltistist: Meremeeste-kooli eksamid. Pärmist - MeremeeSte-kooli eksamid. - Tartust: A. Sörd. Riiast : Rlfhki Westuik- Zaiuse kihelkonnast: Amrtipuha. Malgast: Kerjaja. HobusewaraS. Pekerburgist: Kõrged pidud. Merwi aSjnst. Kindral Tshernajew. Neewa lahti minema». Pihkwast - Jõgi lahti. Soomemaalt.- vi. Lönurothi matused. - Leitud kullakiwid. MinSkist: Laastatud metsad. Sterlimakist Loomatoidu  puudus. Kijcwist: Kaupluse asjust. --- Rostowist: Röõwmõrtsukad kirikus. Amolinslist: Lagendiku põlemine. Wõerakt maalt: Saksamaalt. Anstria-Ugrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Egyptusest.  Khiinast.  Ameerikast. Jutu leht: Pärijad. Kiriku teadused. Rahu. Rahu! Selle sõnaga teretame oma armsaid lugejaid  kalliks ÜleStöuSmise pühaks. Kirikutes kostab: Õnnistegija  on üleS tõusnud ja teretab kõiki inimesi, igast sugust ja seisusest, oma tuttawa sõnaga: ,R ah u olgu Teiega" Uueste kõrgemale tungima päikese kiiru mõnul, tärkamas looduses jälle noored taimed, lehed ja õilmed, lõhkewad munad lindude rahulistes pesades, ja noored loomad ärkawad rõõmsale elule. Kõik maailm särab uudeS ehteS, kosub, kaSmab, õitseb ja laulab, nii kaua kui rahu looduses walitseb. Kui aga kanged tuuled puhuwad ja marud möllawad, siis waikiwad rõõmu hääled,  sits peidawad ennast loomad urkateSse, põesasteSse ja oksade mahele, siis panemad õilmed omad hiilgamad silmad kinni ja põõrawad ennast tuule ja maru poolt ksrwale, kuuni igamese Jumala igawene seadus tuult ja maru solgutab, päike uueste paistab ja rahuline kosuw ja kosutam elu uueste oma rõömuteele aStub. Aosutaw rahu walitseb ka läbi kõige Euroopa, üksikute  riikide wahel. Meie Suur Rahu-Keiser on uueste ja kindlaSte tuuuiStanud. et Tema kõige suurem mure Tema alamate rahu kaitsemine on. UueSte on wanad kindlad sõbrustuse paelad sõlmitud, miS Euroopa kaht wägewamat Keisririiki kõige Euroopa rahu kaitsemiseks kokku kõidawad. Rahu kõige Tema mitmekeeliõte, mitmeseisusltste  ja mitme-usu kombeliste alamate keskis ja wahel, on ka meie Suure Rahu-Keisri hoolekandmise tähtsam eesmärk. Meie, kui Jumala laSte, Ristikoguduse liigete ja Keisri alamate tähtsam mure peab seda kõrget eestähte  mööda, ka rahu pidamine, rahu nõudmine ja rahu kaitsemine olema. Aga maailm on nkS Võitlemise paik, kuS meie ühtigi  ilma Võitlemiseta omakS ei saa, ka mitte rahu. Ka Õnnistegija ise ütleb: Mina ei ole mitte tulnud rahu tooma, waid mõeka/ Kellega peame meie siis rahu Pidama, kellega peame Võitlema; kelle wasta peame meie palmi oksaga astuma, kelle waõta Õnnistegija mõegaga? WaStuS' selle küsimise peale ei wõi raske olla. Meie peame rahu kaitsema, peame sits ka nende waõta Võitlema, keS rahu rikkuma kipuwad, kõige selle waSta mis rahe rikkuma kipub, olgu rahurikkujad omad wõi wõerad, tulgu rahu rikkumine meie omast südamest, meie ligematest ringkondadest  ehk wäljaSpoolelt. Palmi oksaga peame meie kõige nende waSta aStuma, keõ meiega ÜheS rahu kaitsewad,  olgu nemad omad wõi wõerad; Õnnistegija mõegaga  peame meie kõige nende wasta astuma, keõ rahu rikkuma kipuwad, olgu nemad omad wõi wõerad. Seda peame kõikumata omaks juhiks wõtma ja jõudu mööda täitma, rahu kaitsemiseks, kui see ka meie liha ja were waSta käib. Aga Õnnistegija mõegaga peame meie rahurikkujate waSta aõtuma, mitte oma enese mõegaga. Ka rahurikkujate, kui meie kaasinimeste wasta ei tohi meie wihawaeuu omaS südames Võimust wõtta lasta. ,Aõ j a kohta waenlane. mehe kohta sõber'/ see on üks wana juhtsõna, mida wäga wähe tähele pannakse, mis aga tähele peab pandud saama, kui viete wõidelda ja rahu kosutada tahetakse. Uksi nii palju tohime meie selle paha mehe enese peale tungida, kes paha asja nõuab ja kaitseb, kui tema ennast ise oma paha asja katteks teeb, kui teda tema pahast asjast lahutada ei wõi, aga ka siis ilma erawihata selle mehe enese kohta. Ja kui meie ilma erawihata, üksi kosutama rahu kaitsemiseks  Võitleme, fiiS saab ka palawamast Võitlemisest ja Võitlemise palamusest hoolimata, rahu meie enese südames olema. Wõitlemistes üleüldise rahu kaitsemiseks, saame meie ka oma enesele õiget rahu omaks Võitlema. Mitte seda rahu ei wõi soowida, mis laiskuses kõiki pahandusi osawõlmisele sallib, mida kergemeel, ülemeel ja kurjus maailmas figitawad, waid seda rahu, mis pahanduste waSta Võideldes kalliks saagiks omale ja ligemisele Võidetud  saab. Selles tähenduses soowime lugejatele, kõige Eesti rahwale ja kõige Ristirahlvale kalliks Ülestõusmise pühaks rahu ja rõõmu! Omalt maalt. Tallinnast. Kuida ,Wirulane" rahwast Väljarändamise  tuju wasta manitseb, sellest annab tähendatud lehe wiimane nummer tunnistust. Pärnumaalt ,Wäljarändamise õhin". Sellel 0 kirjal seisawad wale tähed nii selgest otsa eeS, et neid igaüks näha wõib, kes neid näha tahab, aga ?Wirulane" trükib seda ära, ,ettewaatamise  manitsuseks" wäljarändajatele! Meil ei ole sealpoolised  aSjad tuttawad, aga seda wõime kindla julgusega  kinnitada, et jutt ?ligi 30 oksjoonist," mis ühel pühal S. kirikust kuulutatud" olla, waletatud on. Mitte sellega ei ässitada üksi wäljarändamisele, et wõerast maad kiidetakse, waid rohkem sellega, et oma maad, seadust ja elukorda laidetakse, halwaks tehakse ja nukrat meelt sigitakse. On aga ,Wirulane" ja mõned teised seda tegemata jätnud? Kust teatakse üleüldse et ühegil maal elukord wilets on? Meil arwatakse üksi sellest, et see teises paikas parem on. Kui siis meie maarahwale ikka meie maa wiletsast ja kitsikust elokorrast kölawaid kõnest peetakse, juba siis jo need kõnemehed teadma  peawad, et teises paikas elukord parem on. Miks siis rahwas seda ,teist pai ka" ei peaks otsima minema, pealegi weel, kui üks Eskusson ehk teine son" esimeheks  tuleb ja kõiki ära teadma kiidab? Kus ja milla on aga , Tallinna Sõber" kirjutanud, et Vallimaal ,õnne paik" olla? Meie oleme ikka kinnitanud, et inimesed  kusagil elukoormatest et pease, nenda ka siin mitte. Seda aga oleme meie kinnitanud ja oleme statistika aruannete, „Walitsuse Teadaandja" sõnumite ja teiste ustatawate tunnistuste järel põhjustanud, et meie kodumaal  maarahwa elukord kosumas on, kuna seal, kuS pWirulane" ja teised seesugused lehed maksufi ega tegusi olema ei ütle, kus kõikidel ühetasased õigused olla, et seal maarahwa elukord alanemas on. Selle eest on need lehed meid rahwa ees kahtlaseks teha püüdnud ja on omalt poolelt rahwale maakondadest ja maadest ette kiitnud kus palju mõne aastase odawa rendimaksmise eest kohtasi päriseks saada, mis nii suured olla, kui meie kodumaa wetkesed mõisad, kus mais tuhatkordse seemne anda. kus ükS deSsätin 5000 rubla sisse kanda ja mis seesugust pöörast juttu weel rohkem on. Kas see ei pea rahwast meie, nendest lehtedest sõimatud kodumaalt wälja kihutama?!  Nüüd, kus need laitmised juba paha witja kannawad, nüüd astuwad needsamad lehed oma ,manitsustega"  wainule! Kustutage nüüd seda tuld, mida Teie ise sütitanud olete! Kuiwatage silmapisaraid, mida Teie mõnul walatakse! ,EeSti Postimehe" Nr. 13 seeS leiame järgmise arutegemije Linda" aSjust, mis ,Olewikust" wõetud olla, kuna Mewiku" Nr. 12 meile jälle tulemata jäänud on:' . .Kasu ja Kahju konto": Kasu : rahapaberite eest . . . 203 rub. 72 kop. Linda maja eest Tallinnas 1493 . 64 . Kahju: 1. Januaril 1883. . . 17,314 . 76 . Aastal 1883 saatfiwad seltsile Kahju: .Linda Morgenroden" . . 5558 . 56 . .Aleksander Linda" . . 864 . 16 . laewade teenistus . . . 4492 . 68 . Hooned 664 . 11 . Kauplemine 292 . 58 . Kulud . . . . . . 5941 . 43 . Kahjude summa 35228 rub. 38 kop. Sellest maha kasu 2697 . 36 . Zääb puhast kahju järele 33431 rub. 02 kop. Miuewane aasta on fiiõ Lindale terwelt 15,806 rub. 26 kop. kahju toonud. Mis järele jäänud, see ei ole mitte puhaõ raha, maid on järgmistes asjadeõ kinni: Riigipangas 40 rub. 42 kop. Mitmesugused pangad . . . . 2,082 . 80 . Rahapaberid 5,501 . . Kassa. . 1,121 . 23 . Laew Linda Morgenroden . . . 26,163 . 41 . . Aleksander Linda . . . 10,932 . 75 . ASsekurantS 2,257 . 02 . Linda maja Tallinnas.... 22,515 . 20 . Kaubaait 38,999 . 63 . Tartu maja 54,145 . 94 . Linda pood Tallinnas.... 29,746 . 85 . Tartu pood 28,747 . 30 . Aidas kaupa 13,517 , 06 . Waranduskraam 2,976 . 09 . Wölakirjad 16,595 . . Wõlgntkud . 13,745 , 41 . Kulud. ........ 811 . 25 . Tartu abikontor. . . . . . 7,238 . 14 . Kahju 1. Zanuaril 1884. . . 33 421 . 02 . Summa 311,317 rub. 52 kop. Natuke kohkudes peame meie küsima: KaS see on kõik fee aruanne, mida .Linda" uus walitsuS aktsionäride ja wslauskujate ette panna tahab? Meil näitab, nagu oleks ka see aruanne täis puudusi ja wigadufi, nagu ei olekS fee muud, kui aga ükõ tuhakolt, kust uueste tolmu filmi puistetakfe. Laew .Linda Morgenroden" on küll nüüd 26,163 rubla 41 kopika peale takseritud, kuna see mullu 32,937 rubla 38 kopikat wäärt olema pidi, aga see ei näi nende armudega kokku mahtuma, mida seesugused seltsid muidu oma laewade üle teemad, millest igal aaõtal 10 protsenti maha arwatakse. Kui .Linda Morgenroden" 1. Zanuaril 1882, sel aeal tehtud aruande järel, 29,772 rub. 13 kop. wäärt oli, siis ei tohiks 1. Januaril 1884 rohkem üleS pandud saada, kui aga 24115 rub. 43 kop., ehk koguni aga 23,817 rub. 71 kopikat. , Aaubaait" Tallinnas on 38,999 rub. 63 kopikaga maranduse kontosse  pandud, aga meie ei leia kusagil üht kopikat, mida see ait wiimasel aaõtal sisse kannud on. Kiwi majad linnades peakfiwad ksige wähemast 8 protsenti aaStaS sisse kündma, seda peaks ka .Linda" ait teinud ja kusagil peakfiwad  need 3119 rubla 97 kopikat üles pandud olema. Seisab .Linda" kaupluste kaup .Linda" aitaS, siis ei muuda see siin midagi; need kauplused peawad aida eest üüri maksma ja see üür langeb kaupluste kulude sekka,