Tallinna Sõber M 34 Kümnes aastakäik Tallinnas, IV. Lcikusekm MwaliM. Utkiitdilk aealeht Eesti raiuvale maal ia livaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksad Tallinna» Lindfor»'i pärijate trükimajaS: «aötas 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStas 1 rubla 40 lop Koju ehk postiga saadetud: aaStoS 3 rubla pool-aaStas I rubla 70 kop Kuulutused mallsawad iga rea ehk selle aseme pealt ü kop. Tellimised wöetakft wasta: Tallinnas: LlndforsU pärijate lriilUmajas. AetcrS rrgis: S. Seelandt, Oannvpoi-as H S 4. —Tartus: Lairkmauu. Aakweres: Z. Kuys. Auides: A. Heidelberg. Kapsasus: H. Ksllverg. - Lihulas: F NältuerU poodis. Wlljandis : K. K. Kar»«'t raamatupood. Zlarwas: W. Aöder. Wörus. Arana Mekrose. Walkas: M. Nudolsi- Kurcsaares: Th- Lauge- - Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, - kirjad käiwad BaNiSki (Baltischport Register - Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Illuka kabeli asjust. Synodid ja Maa- ! pääwad. HobuSte-raudtee. Auntähed. UnS leht. Rõuged. - Äkiline surm. BolliSkist: Ilmad. Kõrge wõeras. Tuletorn Wolimised. Tmtust: W-ae keel. Laiuse kirik  Karlimõisa  Linnakool. -- Niiast: Kreislilemad. Peierburgifl: Manõwrid. Keisrikojast ja mujalt. Juutide asjust. Wiimcmc Dekabnsi -f. Krenstadtist: IWsiMs. Warschawist: Tulekahju. Moslwast: Abielu rahwa protsess. Kischincwist - Kaasa-mõrtsukaS. Orenburgist: Tulekahju Nishm-Nowgorodist: Laat. Woroneshist  : Töö otsijad. Alatvinst : Ilmad. - Nfgst - Ilmad Blagow-schtschraSkist: Kauba- ja põllu-sõnuwtd.— Iseäralised ja uuemad sõnumid. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Lcikusekuu 12. pääwql Saksamaal, Frankfurti linnas Oderi kaldal, sai selle kuu 4. pääwal Feldmarschall Prinz Friedrich Karl'i mälestnse-sammas katte alt wõetud. Priuz Friedrich Karl oli üks nendest Kindralitest, kes wiünases Saksa-Prantsuse sõeas oma ratsameestega rligiwaenlasele kõige «valusamaid muhknst lõi ja keda Prantslased siis ka wäga kartsiwad. Keiser Wilhelm oli ise pidule tulnud ja pidas mikulaual  üht kõnet, mida nüüd kõik lehed arutawad, mille teraw ots ennast selge sõnaga Prantsusmaa ,kättetasujate" wasta pööras ia mis neile mitte mingisugust kahtlust Saksamaa  Keisri mõtete ja nõuu kohta üle ei jätnud. Teiste keskis ütles Keiser Wilhelm: ,Seda, mis meie tagasi «võitnud oieme, ei jäta meie mitte enam maha. Ennemini  jäägu Saksamaa kaheksateistkümmeud sõeawäe-korpust ja 42 millioni Sakslast sõea-waiuule, kui et meie ka ühe wõidetud liwi tagasi annaksime." ,Üht tahan mina weel lisada. Meie tunneme ennast kõik wäga heaste ja mina tahan oma kõrgestõnnsat isat selle teutlikn kahtlustamise  wasta kaitseda, nagu oleks tema midagi selle suure aea wõitudest maha jätta wõinud." Et selles kõnes natuke nooruse-tuhinat lehwib, seda ei wõi küll keegi salata,  aga selle wasta tuntakse ja tunnistatakse ka igalt poolelt, et noor Keiser salgamata oma südame sügawamaid mõtteid maailma ees wälja rääkinud on. Kõige raskemast  on need sõuad muidugi Prantslaste südame peale langenud ja näitab ka, et need seal esiteks üht wilja kannud  on, mis üleüldist rahu-lootust maha majutab. Suur ,kättetasuja", Kindral Boulanger, on seal jälle õige nähtawalt  ja õige kardetawal wiisil rahwa õlade peale tõstetud,  kuida alamal näha saame. Ka mõned Weue lehed urisewad ja knfiwad kiustlikult, kas siis tõest 42 millioni Sakslast nende Keisri ees rohkem ei maksa, kui Elsafs- Lothringi kiwid, kui ka igaüks aru saama piaks, et neid sõnu mitte nende kõla järel tähendada ei wõi, waid nende waimu järel. Jtalia Minister - Präsident Crispi tuli selle kuu 9. pääwa õhtal Friedrichsruhesse Würst Bismarki  juure ja ka Jtalia Saadik Berlinis, Graf Launay, sai senna kutsutud. Sellel wõeruskäigul arwatakse suur tähendus  suure politika kohta olema. Tülid Massauah pärast olla näitanud, et Jtalia ja Prantsusmaa wahel surmawaenlus  walitseb. Boulanger' wõidud kolme departementi walimiStes olla maru-tähed, mis näilawad, et Prantsusmaal  pea suurt seespidist liikumist oodata on; Würst Bismark  ja Crispi tahta nõuu pidada nende kardetawate juhtumiste  wasta, mis tulla wõiwad. Graf Lauuay pidada aSju ette «valmistama, et Crispi ja Graf Kalnoky kokku saamad.  Kui Würst Bismark seda soowib, stis minna ehk mõlemad, Bismark ja CriSpi, Wiini, Graf Kalnoky juure. Miinis olla sel korral suured nöuupidamised. Seal olla Austria Saadikud Berlinist ja Konstantinopelifi. AuStria asjatallitaja Sofiast ja teised. Selle kuu 9. pääwal tuliwad Saksamaa Saadik Peterburgis. Kindral von Schweinih,  Würst Orlow ja Minister Nabokow Berlini; wiimane  reisis kohe Parist poole edasi. - Pöllusönumid Saksamaalt ei ole sel aastal mitte head. Kui keskmine saak 100 on, kuida seda statistika aruannetes arwatakse, stis saadi wiimasel aastal Saksamaal nisu 102, sel aastal  ei loodeta rohkem saama kui 91. Rukkid saadi «viimasel  aastal 100, sel aastal 78; odre oli wiimasel aaStal  94, sel aastal niisama palju; kaeru wiimasel aaStal 85, sel aastal 96; erneid wiimasel aaStal 91, sel aastal 94; kartuhwlid «viimasel aastal 89, sel aaStal 96. Kae rad, erned ja kartuhwlid on siis sel aastal paremad, mis ka wiimasel aastal «viletsad oliwad, teised «viljad kõik sandemad. Hollandi maalt tulewad sõnumid, et Knningas Wilhelm  111. raSkest halge on, Selle knn 9, päawal saiwad arstid ruttu Loo schlossi kutsutud, kuS Kuningas elad. Tema on juba wana mecs, tema surma arwatakse ligidal olema ja sellest tema surmast kardetakse üht uut , küsimist" Europa suure politika stsse figima, mille peale waStaka just mitte wäga kerge ei ole. Kuningas Wilhelm on wiimane  meesterahwa liige omast ligemast sugukonnast, kellel ainult üks wäheialine tütar on. Hollandi Parlamenti poolest on throni-pärimise õigus uüüd ka naesterahwaSte peale «venitatud ja Hollandi throuil on sedmviisi oma seaduslik  pärija. Kuningas Wilhelm on aga ühes ka Luremburgi  Suurherzogi-riigi walitseja, on üks side, millega Luremburg ja Holland üheks riigiks köidetud oliwad. Luremburgi põhjuSseadus ei luba aga mitte ühe naesterahwa  walitsust ja sedawiifi on see weike, aga omast kohast õige tähtjas maa, ilma seadusliku pärijata, kõige wähemast esimeses joones. Luremburg on wanast üks jägu Saksamaa  Keisririigist, mis aga pea unustatud oli, kuuni Saksamaa  ennast Preusst Kuninga all jälle üheks Keisririigiks ühendas. Hollandi Kuninga tütar ei wõi Luremburgi throni peale astuda. Ligemad pärijad on NaSsan Herzogi  sugukond, kas aga Luremburglased ise sealt ka üht Würsti soowiwad, see on küfitaw, sest nemad nihkmvad osalt Prantsusmaa poole, aga seda ei sallita Saksamaa poolt muidugi mitte. Sureb nüüd Hollandi Kuningas, siis tõuseb Luremburgi aff pääwakorrale. Juba Keiser Napoleon UI. oli kord äärtkaudu küsida lasknud, kas eh? Preusst Kuningas, kes sel aeal Saksamaa ühenduse juhalaja  oli, ühegi kaubaga ei lepiks, kui Luremburg Prantsusmaa  külge laugeks, oli aga üht waStust saanud, mis teda mitte ei rõõmustanud ja osalt sellest oli see põmmus Preusst ja Prantsusmaa «vahele siginenud, millest pärast suur sõda tõusis ja mille kaikus Saksamaa ennast wägewaks  Keisririigiks ühendas, Nüüd, kus Luremburgi küsimine  pääwakorrale tõuseb, nüüd oleks Prantslastel muidugi  himu seda maad segaduse aeal neelata, aga nende seespidised segadused, mille selgitamine wist ilma seespidise sseata mööda ei lähe, keelawad seda neile, teemad neid suurte Europa asjade kohta taieste «võimatumaks. Selle sasi seletamiseks on Nassau Herzog Adolf juba selle kuu 1. pääwal Hollandi Kuninga wõerusele tulnud ja tema ainus poeg, Prinz Wilhelm, on temaga kaasa tulnud. Kuida armutakse, saada kosja-plaani tehtud, mis järel Nassau Prinz Wilhelm, kes nüüd 32 aastat waua on, ja Hollandi Prinzess Wilhelmine, kes selle kuu tl 9. pääwal  9 aastat manaks saab, omal aeal paari heidakfiwad, kus fiiS need thronid jälle ühte langekstwad. KaS see plaan aga korda läheb, wõi kaS Luremburgi asjust üks uus ,küsimine" tõuseb, selle peale ei wõi keegi meel täielist  wastust anda, sest mitmelt poolelt kardetakse ka, et kui NaSsau Prinz Wilhelm Luremburgi SuurherzogikS saab ja ühes Hollandi Knninga-praua meheks, siis wõiks tema Hollandi Kuningriiki rohkem Saksamaaga ühendada, kui teised sallida tahaksiwad. Nimelt ei näeks Inglismaa mitte hea meelega kõiki Põhjamere randa Saksamaa käes. Belgiasse on Kardinal Lavigerie tulnud ja nõuab Belgia Kuninga poolt, kui ka kõige Europa poolt abi nende Arablaste wasta, keS Kesk-Afrikas, Aftlka idapoolises raadas  ja ka uudes Kongo-riikis orjasi oStawad, rööwiwad ja eemale kauplewad. Hollandi ja Belgia Katholiiklafed olla Kardinalile selleks juba 280,000 franki korjanud ja tema loodab orjade-kauplemist AfrikaS kiuni panna, kui temale Europast 100 sõeameest kaasa antakse. Belgia Kuningas  ei taha selle asjaga palju tegemist teha, waid arwab,  et selle wasta ainult õpetusega piab wõideldama. Priitahtlikult olla ennast selleks 20 noort meest kogunud. Prantsusmaal on Boulanger järsku jälle nii wägewaks  saanud, kui tema iialgi enne oli. Amiens'is, La Nochel'is ja Lille's on tema suurte healte enamustega Parlameuti-saadikuks walilud ja igalt poolelt jookseb temale jälle raiuvast juure. Präsident, Ministrid ja Parlament on kohkunud, ei tea, kust see pöördus nii järSku tuli ega tea, mis nemad selle wasta tegema piawad. Nende lehed kinnikawad, et ainult ,wanameelised" ringkonnad, Monarchistlased  ja Bonapartistlased, teda «valinud olla, aga sellega lunniSlawad nemad ise, et kiidetud Nepublika rahwa meelest  halwaks läinud on, et rahwas walitsust igatseb. Sedawiisi see ka wist on. Need, kes ennast Boulanger!  «valimisega nüüdse «valitsuse «vastasteks tunnistasiwad,  need ei teada isegi selgest, mis edaspidi piab tulema, selle üle olla aga kõik ühel meelel, et Prantsusmaa enam kauemini ühe «valitsuse all seista ei «või, mis ikka ja ikka Parlamenti kõikuwast healede enamusest «vintsutatud saab ja iga erakonnaga silmitsema piab, et aga ühest pääwast teiseni paigale jääda «võiks, mis siis ka kindla julgusega ühegi ega kellegi ülemeele «vasta astuda ei usalda. Boulanger  on üht seesugust kindlat walitsust toimetada tõutauud  ja kaS tema seda tõutust täita suudab wõi mitte, seda ei tea keegi, aga nüüd näiwad ennast uueste mehed igast erakonnast tema ümber koguma, et aga nüüdsest kõikuwast «valitsusest lahti saaks. Nimelt ka töörühmas, kes just sellest suurt kahju on saanud, et nõder «valitsus neid nende wihakihntajate ja ärritajate eest kaitseda ei julge, ou ennast sel korral suurel hulgal tema ümber kogunud. Boulanger on ka kinnitanud, et tema kiriku õiguste külge puudutada ei taha ja fee on Katholiigi preestreid tema laagrisse kulsumid. Preestrite käes on aga rahwa süda ikka olnud, niinelt maarahwa süda, sest kuida ka uSku põlgatatfe  pilgutakse ehk otsekohe taga kiusatakse, ühe lihtlase inimese südamest ei kisu usku keegi «välja. Et Boulanger usklik Khristlaue oleks, seda ei usu «vist keegi, aga tema on kirikut kaitseda tõutanud ja see on temale «vist preesi cite läbi sadatuhandeke kaupa healesi kogunud. Esiteks tahab Boulanger nüüd Lille, Nord-departementi, poolt Parlamenti  astuda, seal kohe jälle Parlamenti lahutust ja põhjnsseaduse muutmist pärida. Kui tema sellega ka nüüd korda ei saa, siis tahab tema uueste taganeda ja ennast jälle «valida lasta, kus uut saadikut tanvis läheb ja ikka ncnda edasi, kuuni leina nii palju healesi oma peale kogunud  on. et ennast ka Diktatoriks (sundijaks) wõib walida lasta. Kas fee temal korda läheb, see on küsitaw, küsitawam, kaS see Prantsusmaale õnneks oleks, sest siis piakS tema oma kõige suuremat tõutust, Elsass-Lothringi lagastwõitmist, täita katsuma, «uis wist määramata õnnetust  üle kõige Prantsusmaa tooma, aga ka teisi riikisi ja rahwaid «valjust põrutama saaks. Kära ja kiskumist on küll igal poolel olnud, kus Boulanger «valitud sai, aga kolmes departementi? on tema 303,650 healt saanud, tema «vastased kokku 181,196 healt. Saksamaa Keisri kõne on Prantsusmaal wäga paha meelt teinud, et aga sealised seespidised asjad nii kirjud ou, siis ei julge aealehed sel korral nii palju sõimata, kui nemad seda muidu teinud olekffwad. Paha meel Prantsusmaa ja Jtalia wahel