Tallinna Sõber K» 2. SeitSme» «MaiM Tallinna» 11. Rääri-km pääwal 1885. KltSldkt ktkltht Sestilkhkilllt «»»! j» liunidts. Tuleb ükskord nckdalis wälja. Maksab Tallinna» Li«df»r«'i pilriate trükimaja»: aalta» S rubla, 40 kop.— pool-aa»tas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aa»ta» S rubla po«l-aa»ta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused «alisawad iga rea eh» selle aseme pealt s kop. Tellimised wSetakfe waSta» UulNuua»: Lindsor»'i päriale trükimaja».— Aetervurgis: A. S. Seelandk, v»-uspo-»a 15 54. Tartu»: Laakmaun. - Aakveres: A. Auys. haides: A. Seldeloerg. Kapsal»»! K- KollSerg. Lihulas: A. Müttner't paadis. Wiljaudis: E. z. Kurowi raamatupood. Yarwas: W. Aöder. Adrus! Araua Melrose. - Aalkas: W. Rudolfi. Kuuresaare»: Th- Laage. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab väitiski», kirjad käiwad valtiski (Baltischport La-MoriS-IIopi».) NegtSter : Koolmeistritest. Omalt maalt, Tallinnast: Riigi majapidamisest, Uuutähed ja auunimed. Aru tuletiku wabrik ära põlenud. Tallinna tulekahjud. Wecwärgi äpardus. Wäljarändajatest. Üks timbcrivõidmijc kandidat. Jälle kentsakas, tükike meie ««kirjandusest. Teenijate auupalgad, Peter Käbi seltfllaue. Pärin, Politsei kuuluüis. Hull koer. Wirumaalt: Õnnetus.  Tulekahju.  Paidest: Puur kaew. Wiljaudi maakonnast: Hoolekandmine waeite eest. Päruu maa- konnast: Kõlwatu koolmeister ja auusad koolmeistrid. Wargad. Koolmeister M. Grant f. RöSwlid Tartust MSisnikkudenvuukogu. Õpetajate wahetus, Peterburist: Keisri kojast, RiikSrathist Korea asjust. Graf Uwarow -j. - Suur pärandus. Mironowitshi protsess. Wargate s-ltS. Soomemaalt: Maapääw. Kaks oodatud pidu. Moskwast: RSikow ja feltsilased. Kijhineaiist. Irkutskist:, Kiahtast. Wõeral maalt: Salsamaalt.  AuStria Ungrumaalt. Prantsusmaalt, - Inglismaalt. Türgimaalt. Egqptufest. Tähendus Koolmeistritest. Iga inimene teab juba mis koolmeister on ja miS tema olema peab. Et aga aealehtedeS sagedast on koolmeistrite  wähesest palgast räägitud, tänine aga nende tegewusest  pea mitte sõnagi, sellest on arwata, et targad mehed seda kõiki nii' wäga heakS peawad, et sellest rääkida tarwiS ei lähe. Aga Eesti rahwaS ütleb: »Kutda töö, nenda palk". Koolmeister peab omaS koolituaõ seda olema, mis aidnik omaS aidaS on. Iga aidnik, kes oma taimete eest hoolt kannab, saab kõiki oma jõudu kokku wõtma ja kõiki ära tegema, miS tema taimete elamiseks ja kosumiseks tarwiS on. Tema kaitseb neid kange tuule ja öökülma eest, ja harib neid umbrohust puhtaks. Tema tunneb kurwaStust, kui ükski taime on wiga saanud, temal on tõeõte kahju sellest, kui ükSki taime veakS ära kuiwama ja seda elu kasu saamata ja toomata jätma, mida temale soowiti ja temast oodati. On aga kõik meie koolmeistrid tõeõte tõsised aidnikud omal koolipõllul? KaS teewad nemad isaliku armastusega tööd taimete kallal, omaS waimlikkuS aidaS? Selle peale peab küll raSke südamega waStatud saama. Sellepärast on meie kooltwalitsuse, wallawalitsufe ja rahwa püham kohuS walwata ja hoolt kanda, et iga koolmeister tõeSte ka igaS aSjaõ oma ameti kohaline on, kas tema ka tõeSte selle usutunnistuse järel oma koolipõllul  seemet külwab, miS peale kool alustatud on, ja kaS tema kõiki muud, kui umbrohtu, wälja kitkub, et koolmeistri kätte usaldatud taimed saaksiwad kõigeist politika, parteide ja teistest kahtlastest tuuledest ja tormidest eemal ja rikkumata  hoitud. Kaõ ei ole meie rahwakoolid mitte meie Gwang.-Luth. usutunnistuse kiriku waimu ja hoolekandmise  läbi selle kõrgema järje peale saanud, kuS nemad feisawad? WaStuS selle peale ei woi raSke olla, kui waStust tõsise  waimuga otsitakse. Kirik on kooli aluS; kirikust stgiwad  koolid wälja; kiriku waim on koolide waim, peab ka koolmeistrite waim olema, sest koolmeistrid on kiriku ligemad liiked ja tööriistad. Kiriku ja koolt wahel ei tohi wähematkt lõhet olla, kust tuul ja torm sisse tungida ja kiidust meie kiriku koguduse küllest lõhkuda ja laiali pillutada wõiksiwad. Kui koolmeister isalikult oma kooli kaSwandikkude eest hoolt kannab ja neile puhta Ewangeliumi  õpetust südamesse külwab, siis saab see seal kindlast  juurduma ja omal aeal head wilja kandma. Sellepärast  on koolmeistri kohuS oma koolilapsi õppetada, oma enese kirikut ja usutunnistust kõrgeks ja kalliks pidama, oma enese kiriku ja kooli õpetajaid ja eestseisjaid anustama,  teadeS, et meie ainult nende hoolekandmise mõnul seda warandust saada woime, mida wargad waraStada ega rööwlid rööwida ei suuda. KeS selle poolest koolist kõikuwaõ waimuS wälja tulewad, neid wõiwad nende järeltnlewaS  eluS elutuuled kergest ühestjoonest teise kõigutada ja puistata; usaldust nende peale ei woi nende kirikul ega nende riigil olla. Suure politika peale ei ole rahwakoolmeistrit harjutatud,  waid waimuliku ja waimliku õpetuse peale. Suur politika ei ole mitte rahwa asi; aga usutunnistus ja kirik on rahwa aSjad. Tahab rahwa koolmeister suur politika-! mees olla, fiiS tallab tema tundmata teedel ja talutab tundmata teedele; siis ei sigi usutunnistuse asi ega teaduse  asi tema põllu peal, fiiS et ole tema kool enam kiriklik  ega ole teaduslik. Koolmeistrid peawad ennast politika tuhinast eemal hoidma, et nemad küpsemata waimudeS ja kindlustamata südametes üht tuld põlema et sütita, mida pärast keegi enam ei kustuta. Ja kui koguni koolmeistrid ja laslewanemad igaüks isewitst politika-teedel tallawad, siis sigiwad lõhked koolt-elu ja kodu-elu wahel; siis kistakse  koolis lapse südamest seda wälja, miS kodu maksab, kodu seda, mis koolis maksab; siis ei ole lapsel siin ega seal mõjuwat eesmärki ega tuge, fiiS on noor küpsemata waim, noor kindlustamata süda, maailma keerlewate tuulede  ja tormide hooleks antud. Ikka ja igal poolel on politika-tuhinad kõige tigedamat wihawaenu inimeste wahel sütitanud. MiS peab sellest wälja tulema, kui seesugune wihawaen koolmeistrite ja laStewanemate wahel walitseb?! Kool ja wanemate maja peawad kindlamast ühendatud riigid olema. MiS saab aga riikide ühendusest, kui Kuningad  ja walttsejad isekeskis tülis ja riiduS on?! Wäga soowitaw oleks see, kui noored koolmeistrid enne kui nemad ametisse astuwad P oma käe peal kooli põllul hakkawad tööd tegema, kaks ehk kolm talwet, wanemate koolmeistrite juhatuse ja ülewaatamise all, ennast selle raSke ameti peale ette walmistakfiwad. Siis õpiksiwad nemad ka selle töö raSkusi tundma, miS neil muidu täitsa tundmata on, ja saakfiwad koolmeistri eluga läbi ja läbi luttawakS. Olgu kõik need wäga ettewaatlikud, kelle kohus koolmeistrite  walimine on, et mitte kool ja koolimaja politika ehk ühegi teise igapääwase tuhina tallermaaks tehtud ei saa. Rahwakool on kiriklik afutuS ja peab ka selleks jääma, nagu weel hiljuti ka meie kõrge Riigiwalitsuse poolest täie rõhuga kinnitati. Koolist peab igaüks seda kompassi saama, mille järel tema läbi elu-mere purjetab, ja seda eeskirja, mille järel tema ükskord peab omast majapidamisest aru tegema. Missugune waStatamine saab fiiS seda koolmeistrit ootama, kes oma hoolealuseid halwa ja rikutud riistadega elu,merele, wigalife eeskirjaga majapidamisele  saadab? Missugust wastust tahab koolmeister anda, kui tema hoolealused kord üles aStuwad ja kaebawad:  ,Sina et ole mind õpetanud, kuida kord ja kohuS oli, kuida Sinu wande-kohuS seda Sinu käest päris! Sina oled kslwatumat seemet minu waimu-pöllu peale külwanud. fee on mind eksiteele, hukatuse ja surma sisse saatnud! Sina oled mind minu usust, minu kirikust ja minu kodumaast  wõerutanud! Sina oled minu pärandust minu eest ära peitnud; nüüd olen mina ainult Sinu süü läbi selleks saanud, miS mina mitte ei peaks olema!" ToeSte, kõige õnnetum õnnetumate keSkist on see koolmeister, kelle koolilaps kord igawese kohtu eeS tema peale saab kaebama, ilma et temal makSwat wastust anda oleks!  Koolmeister  on tõe poolest koolilaste teine isa, keS neile ihulikkuS  ja waimlikkuS eluS peab kindlal alust walmistama. Koolmeister on see, kes noore sugule peab maja nurgakiwi  paigale panema, miS mitte kõikuda ei tohi, sest kui aluS on kõwa, fiiS ei saa ka selle peale ehitatud maja kõikuma ega langema! pp. Omalt maalt. Tallinnast. Kõigekõrgemast kinnitatud eesarwu järel aasta 1883 peale, on riigi stssetulemised ja wäljaminemised sel aastal 886,294.997 rbl. Puudu on 7,790.341 rbl. jäänud, seda loodetakse aga talurahwa lahtiostmise rohkemast  sissemaksmisest täita, kui ette arwatud on. Talurahwa  lahtiostmise raha sissetulemisest on 59,205,438 rbl. ette arwatud, puudusega ühte kokku 66,995,779 rbl. Titrgi fõeatulu tasumisest on 3,125,000 rubla arwatud. Nagu uueks aaStakS ikka, nenda on ka sel aaStal KeiSri Majestätt poolest auusa teenistuse eest auutähtefi ja auunimefi wälja jägatud. Meie kodumaa ligemal seiSwatest  meestest on saanud: St. StaniSlaufe rittretähe I. kl. : Kindral-Leitnant Hörschelmann, Tartu Professor Wirkl. Staatsrath Schwarz, Tartu Professor Wirkl. Staatsrath Meyer ja Riia koolide Direktor Krann - halS; St. Stanislause rittretähe 11. kl.: Eestimaa Wangt-komitee Direktor Baron Schilltng, Peterburgi naeSterahwa Isamaa - seltsi töömaja Direktor Dr. rasck. Serck ja Peterburgi Nikolai - hospidali komitee liige, Tallinna 1. Gildi kaupmees Kommerzienrath Weisse; St. Stanislause rittretähe 111. kl.: Taganrogt Ringkonnakohtu  Prokuröri-abiline Hofrath Sa ms on v. Himmelstjerna  ja Liiwimaa Prokuröri-abiline Hofrath lordan; St. Anna rittre-tähe 111. kl.: Peterburgi Ringkonna-kohlu Prokuröri-abiline Hofrath Baron von der Pahlen; St. Wladimiri rittre-tähe 111. kl.: Tartu Professor Wirkl. Staatsrath Erdmann, Tartu Professor Wirkl. Staatsrath  Mühlau ja Goldingi Gymnasiumi Ülem-õpetaja Kollegienrath Sorgewitz; St. Wladimiri rittre - tähe IV. kl.: Tartu Veterinär - kooli Docent Staatsrath Kl ever,  Tartu Gymnasiumi Ülem-õpetaja Kollegienrath Paulson ja Kurefaare Gymnasiumi Ülem-õpetaja Kollegienrath Holzmayr. Narwa Naeherra Johann luliuS Lantzky on höbe-medalje, St. Stanislause linti külgeS kaelas kanda saanud. Baltimere tuletornide Direktor, Kontre-Admiral Bashenow, on Vize-AdmiralikS  tõstetud. Jõulukuu 20. pääwal, õhkal kell 8, on Aro tuletiku  wabriku peahoone. Lehtse mõisa all, kõige mashinatega ja kraamiga ära põlenud. Et wesi kasin oli, sellepärast ei wõinud ruttu senna jõudnud Ambla tuletõrjujad enam muud teha, kui ümberkaudseid mõisa hooneid kaitseda, miS ka täteSte korda läks. Tuli oli ühe töömehe hooletuse  läbi kuiwatamise kamriS lahti peasüüd ja nii kauge kiiruga läbi maja keelanud, et ainult mõned kastid tuletikkusi  wõifiwad wälja toodud saada. Kuida kuuldakse, tahab wabriku - peremees, herra Jnsheniör Bahder, seda wabrikut nüüd koguni seiSma jätta, mis meie kodumaal atnuS seesugune ja wiimasel aeal oma kaupa ka kaugemale  oli saatma hakkanud. Möödaläinud aastal on Tallinnas ühtekokku 38 suuremat ja wähemat tulekahju olnud, nendest Nääri kuul kümme. Tallinna weewärk oli wiimasel aea! takistamata oma tööd teinud, selle aaõta ja kuu 1. pääwal on aga suure wedu-torule loakhimsthali juures midagi wiga juhtunud  ; arwatakse, et üks muhw toru jätkude wahel kindel küll ei ole, mis läbi wett torust wälja jooksnud ja linnas puudust tulnud. Wiga loodeti pea parandatud saama. Wäljarändajatest toob ,Pärnu Posti- järgmist kirja: ,Mina sündisin ja kaswaim läärja waldaS Saarde kihelkondaS üleõ. Juhtumise läbi hakkasin  mina wiimaks Andra kihelkonda Wolla mõisa popsiks, elasin seal umbeS kümme aaStat, ehk küll mitte wäga rikkaSte,  aga siiSkt ei tunnud mina oma naefe ja lastega nälga; wahete wahel wõifin mina mõne kopika ka tagawaraks  panna. Tänawu aaSta, kuS niipalju juttu ühest kaugest ja palju paremast maast räägiti ja mida üSna muidu maksuta inimeste kätte antawat, ajaS minu meele segaseks. WiimakS kirjutas minule ükS minu endistest naabritest,  keS juba senna läinud, et seal õige hea maa ja kõiksugu  häid aSju peab olema, miS siin aga suure raha eest näha woib. Tema elada seal kui mõisnik. Mina wõtfin