wälja ja müüdud nimelt tema , rammus kutt" 12 rubla 30 kopika eest ära. Sel jutul on hakatusest otsani nii kange wale lehk juureS, et seda raske uSkuda oleks, kui see ka ühtes ustawamaS lehtes seisaks, kui .Sakala" on. Midagi wõib seal juhtund, üks Mats wõib kangekaeluse  pärast ikka nuhtluse alla langenud olla, aga nenda, kuida .Sakala" kirjutab, ei ole see afi küll wist mitte olnud. Seesugust halpust wõib .Sakala, .rahwas" omaks erameeleheaks  uskuda, mitte aga EeSti rahmas. Weider on selle halpuse juureS näha, kuida .Sakala", keS muidu kõiki häda ja pahandust linnakoolidest tulema ütleb, nüüd järsku linnakoolide eestkostjaks saab, kui sellega neid mehi teutada wsima arwab, kes Ewang. Lutheruse  usutunnistuse õpetuse eest meie rahwakoolides kosta julgefiwad, kuna .Sakala" seda õpetust .kõige rahwa" nimel rahwa koolidest wälja wisata tahtis. .Sakala" on ikka nii .uuemeline" ja nõuab .puidust", kui aga ükski midagi muud ütelda julgeb, kui .Sakala" temale ette laulda heaks arwab, fiis sõimab ja teutab .Sakala". Uuemeeleline"'wõib fee küll olla, aga uus ei ole se mitte ja priibus ei ole see ka mitte, ja Eesti rahwa kasuks  ei ole see koguni ega iialgi mitte. Kui .Sakala" sedawiifl oma wtha ja tagakiusamist meie maakiriku wasta lugejatele uueste meele tuletanud on fiiS seletab see leht oma rahwuslikku püüddmtst  meie rahvakoolide kohta järgmise sõnumiga nagu pildiraamatus juttu pildiga seletakse. Kohe selle teutuse kõrwas Helme kihelkonna koolide koolmeistrite ja kooliwalitsuse wasta kirjutab .Sakala": Laiksaare walla kooli õnnistamisest kirjutakse meile, et seda kooli selle walla Kreeka õigeusu liikmed 'omale oliwad ehitanud. See kolimaja on ilus ja ruumikas,  ning Häädemeeste preester Prants õnnistas teda 26. Oktobril osawa kõnega sisse, kus sellest rääkis, kuidas waimulik ja ilmalik õpetus käsi käes peawad käima." ' Et usutunnistuse ametlikud nimed kedagi ei eksitaks, on meil siin weel järgmist tähendust anda: Wene Greeka usutunnistuse kirik nimetab ennast ametlikult „ õige usklik."  Seda ei tee see kirik aga mitte teiste kristliku usutunnistuste  ja kirikute kohta, nagu näituseks Ewang. Luth. usutunnistuse kiriku kohta, waid üksi nende era usuliste kohta, kes ennast Wene-Greeka kirikust lahutafiwad, ilma et ühe teise korralise kristliku kiriku kiikeks saiwad. Need on Greeka erausulised, kuna Wene-Greeka korralise kiriku  kiiked nende kohta Greeka vigeusulised on. Nende erausuliste hulka arwatakseWeneriikis umbes 14 millioni hinge peale. Sakalal" enesel näitab ikka ka juba hirm olema, et lugejad ennast tulewal aastal tema poolt pöörakfiwad Sellepärast püüab ~Sakala" kõigest jõuust usaldust Mte lehtede uute juhatajate peale, lämmatada, enne kui need oma sihti ja waimu ülestnnnistada jõudsiwad. Kuida ..Sakala" oma Nr. 45 sees „Pärnn Postimehe" uue juhataja  Dr. Januseni aun kallata kippuS, nende katsub see leht nüüd oma Nr. 46 sees Dr. Hermanni rahwa silma ees halwaks ja kardetawaks teha, kellest räägitakse, et tema tulewal aastal Eesti Postimehe juhatamise oma peale wõtaks. Dr. Herrwann olla ..Baltlane" ja jääda Baltlaseks", ütleb ..Sakala". Missugused kurjad loomad  need ..Baltlased" oleksiwad ja mis kurja nõuu nemad rahwa" waSta peakfiwad, selle peale ei anna ..Sakala', iialgi asjalikku wastuft, kuida ka seda wastust päritakse ja kes ka seda 'vastust poriks. ..Sakala" ütleb: „See ei maksa", ehk: „Seda jätame Nalja Mardi hooleks". Sakala' peidab ennast pimedasse urkasse, kui asjalikku seletust päritakse ja sõimab sealt. See on wäga kerge aga uus ei ole see mitte. Tallinna kolmandema walikonna poolest on Talwekuu  30 pääwal Linnasaadikuteks walitud: A. Tshumikow 1316 häälega, L. Daugull 1307 häälega  W. Wiekmann 1306 häälega, Jul. Pfaff 1300 häälega, Th. Jakobson 937 häälega, Dr. Rosenthal 921 häälega, I. Fischer 919 häälega, G. Birk 918 häälega, raamatu köitja Adamson 918 h aatega, G. Langner 9! 8, häälega, Jakob Hecken 916 häälega. Joh. Kork 906 häälega, Jul. Grovö 906 haalega, C. A. Just 904 häälega, M. Gawrilow 902 häälega,  G. A. Henrikson 898 häälega. Henr. Nik. Schmidt 897 häälega, Andr. Brommig 897 häõlega, A. Hahn 896 häälega, Preester Tiifik 895 häälega, Karl Treumann 895 häälega, A. Iljin 890 häälega, G. Kleesmann  886 häälega, G. Eslon 866 häälega. Lihulast on sealine Tuletõrjujate Seltsi peamees G. Ch. Normann Saksakeeli ..Tallinna Zeitungile', kirjutanud: „Kuida juba sagedast tähendadud seisawad priitahliku  Tuletõrjujate asutamisele maal, mitmed takistused  wasta. Üks arwabt uletõrjujaid asjata olema, teine pelgub  kulu eest, kolmas arwab, tema oleks aga weel wähe aega rentnik ja ei tahaks oma järeltulija eest muretseda; üks weike jägu saab sellest kasust küll aru, temal on küll hea tahtmine, aga tema pelgub hakatust tegemast. Kõigel st nendest wabandamiskst ja waStaräägimiskst ei ole mina ennast mitte pelgutava lasknud ja olen rohkem kui ühe aastase  hoolekandmise läbi ometegi wiimakS otstarbele jõudnud. Sel sügisel kogusin mina Alaküla peremehed skakS werSta Lihulast) meie pritsimajasse, miimist otsust tegema. Mina panin 15. kokkutulnud peremehele weel kord oma nõuu ette ja seletasin priitahtliku Tuletõrjujate  Seltsi kasu ja kibedat tarvitust ja mõnda muud. Peremehed tunnistafiwad ennast ühel häälel selle nõuu poole ja lubafiwad ühtekokku kohe 9 rubla aaStas selleks maksa; pärast on weel 7 rubla lubatud ja mina loodan edaspidi 20 rubla aaSta raha kokku saada. Peale selle raha tahavad talumehed weel weike pritsikunri ehitamiseks  maksuta paasi, õlgi ja sarikapuid anda, ja Lihula Tuletõrjujate Selts andis Alakülale oma 4 pritsi laenuks. Selle lahke wastatulemise läbi on talumehed ennast kiiremini  Tuletõrjujate Seltsiks kokku löönud. Tegemaks liiteks  on ennast 8 meest ülesaunud. kellega esiteks pritsi teenistuseks läbi saab. Sel nädalal algab „Aluküla Tuletõrjujate  Selts" oma tegevust. Ellawa ja WalaStu küla peremeestega, Lihula ligidal, tahan mina weel rääkida,  et ka need külad tuletörjumise heaks midagi keksivad. Kõik need külad on Lihulast 2 künni kolm werSta, mitmel poolel eemal ja saamad ShlosS Lihula valda Inetud." Jumal õnnistagu seda auusat hakatust meie maarahwa keSkiS! Kui palju õnnetust ja häda wõib seesuguste käsuliste  seltside läbi keelatud saada! Meil on weel paar sõna nende kohta ütelda, keS arwawad;  Mina olen aga weel wähe aega renlnik, mtS mina oma järeltulija eest muretsema hakkan." Esiteks on nende, Saksamaalt meie maale asutud seltside juhtsõna: ~Gott zur Ehr' dem Nächfien zur Wehr". Se tähendab: Jumala anuks, lige  mise a b i k s". Need seltsid ei nõuna selle oma juhtsõna  järel siis ka koguni mitte oma enese kasu, waid on kgewad kristlikud abiseltsid, selle sõna kõige paremas tähenduses.  Llgemist kes õnnetuse sisse sattus jõudumööda aidata ja tuetada, see tunnistab kristlikku südant. Aga ligemist jõudumööda õnnetuse eest kaitseda, et temal tarwis  ei läheks alandama palve läbi abi otsida, fee seisab kristlikus ja inimlikkus elus weel palm kõrgema järje peal. Kui wäga kõrgendan? ei peaks fee iga mehise südamele olema, kui tema osawuse ja tema wahwuse läbi ligemise wara ja ligemise elu tule, selle wägewa looduse rammu häwitawa wstmu eest varjatud sai! Seda mehise südame körgendawalt rõõmu ja mm leiavad priitahtlikud tuletõrjujujad  omas auusas tallituses. Teiseks. Eestimaa taluseaduse ja harjnnd eluviisi järel seisavad talukohtade rentijad pea niisama kindlast oma rentkohtade peal, kui päriSperemehed oma päriSkohtade keal. Wast siis hakkaks kindel pind nende jalgade all vikuma. kui Sakala „rahwasaadikud" meie taluseadust oma Mulkude ka suks niipalju muuta suudakflwad,et nende Mulgud uuenduse abil oma fuguwendafi, nende rentkohtade pealt ära tungida wsiksiwad. Selle salanõu» täitmise wasta seisawad aga õnneks ikka weel Jumala seadus, nii „wanameeleline' see mõne mehe silma ees ka olema näitab, ja meie Keisri seadus, mida iga KeiSri alam auustab. Balti skist. „Üleüldine koolisundmuS!" Kelle kõrwa ei oleks see uue aea sõna kostnud, see sõna mis kui taewa müristamine mõistlikud? meelt ja õiglaste südant ülendab ja kinnitab, aga kõiki neid üdini kohkuma paneb, kes awalikult ehk salaja tuimad ja laisad on. Kas peaks meie maal palju wanemaid ja lapsi olema, kes tänuga üleüldist koolisundmuft. kui kõige paremat annet ülemate käest wasta wõtakflwad. Karta on, et niisugust mõistlikust wähe leitakse. Seda wöib kergest sellest tunda, et igal poolel, kus kinnitatud koolisundmuft weel ei ole. et seal suurem hulk wanemaid ei mõtlegi selle peale oma noort sugu terweks kooli aeaks õppimisele saata, waid nemad katsmvad lapsi kõiksugu tühja ja 'vale juttutega kooli käimisest  lahti peasta. Jumal tänatud, et Riigiwalilsus meie küla ja walla lastele seda head kinnitatud kooliseadust on soowinud, sest nüüd on meie maarahwa noor sugu sellesama  waimu-edenemise teele saadetud, mille peal kõige kuulsamad Euroopa rahwad tõe tundmise ligemale jöudsi>vad.  Jah, armsad talupojad, teid tuleb õnnelikkus kiitaet  teie lastele koolisundmuS peale pandud on! Teie noor sugu õpib nüüdo nad seatud aaStad ja saab rohkem waimu mu harimist kätte kui mõni linna laps, kelle waim ilmakindla õpetuseta tooreks ja tuimaks jääb. Linna kodanikud, keS sagedast nii uhked on ja ennast asjata maarahwa üle VStawad,  arwawad ennast ka kooli seadusest ja sündmusest lahti olema ja saadawad lapsi sagedast liiga hilja koolt ja wõtawad need liiga wara koolist wälja. On ka palju wanemid,  keS oma noort sugu siis wast kooli saadawad, km lapsed juba uulitsatel mitmesuguste kiusatuste labi nn kaugelt ärarikutud on, et wanemad nende üle wötmust ei saa Kool on nende meelest trahwimqja ja lapsed lahe- wad fiiS kui pooled wangid waimu tööle! See on lugu suuremates linnades, fee on ka nenda Baltiskis. Siin on neli rahwakooli. Kahes saab Saksakeeli, itheS Wene ja Eesti keeli, ühes üksi Eesttkeeli õpetatud. KaS need koolid on täis, kas laste hulk tugib sisse? Ei ühtigi! Hakkame kõige veikemast koolist peale: See on weike IaSK hoiu kool, GeStikeeli õpetamisega, praegu peale kakskümmend 3—B aastast wäetimat köuS on. Reid õpetakse  wrnnaliku armastusega üksteisega ümber käima, mängima,  õpetuse peale tähele panema ja üleSse ütlema, mis nende nõdra waimu kohaline on. Aga peale 30 last ei saa selle rahu ja hoiu koha peale toodud, wanemate arwates  ei õpi lapsed seal suurt tarkust, ei õpi rutuga lugema ja kirjutama, ja kuS seda pakkuda ei 'või, seal arvatakse raha (3 rubla aastaS) täitsa ära raisatud olema. Kus'vanematel  omal aega ja jõudu ou, oma 'väetimatele nende sarnalist õpetust anda, seal ei ole selle waSta midagi rääkida.  KuS aga wanemate! eneStel üks ehk teine neist tarwituStest ehk koguni mõlemad puuduvad, seal ei tohiks seda lahkest pakutud abi tarvitamata jätta. Wene kool, kus Wenekeeli ja Eesttkeeli õpetakse, sai ilma meie linna ülemate palveta asutud. See tühjendas esiteks teist koolist õppijatest, nagu käu poeg oma wõerawanemate  pesa nendeKoma poegadest tühjendab. RahwaS pidaS sellest koolist suurt lugu, niikaua kui rooliraha linnakoolist  poole wähein oli. Kui aga j kooliülcmad linna poiSlasle kooli raha 8 rubla 4 rubla peale wähendastwad, fiis lendaS suurem hulk wälja, nagu tuikeste parv ja asuS linna kooli, knS Saksakeeli) petamise keel on. Linnakoolis on nüüd ligi 30 õppijad, keS I—3 aaStat koolis käieS, mõnda head ja tarwilist aSja südamesse ja paha koguda wõiwad. Aga kas saavad nemad kõigist sellest õiget osa, mida neile pakutakse? Ei ühtigi! Mõni saab juba aaSta pärea wälja wõetud. Isa on juba ligi 10 rubla tema eest kulutanud, ega õppimise eest rohkem kulutada maksa. Pool toorelt saab pois meistre juure tööle pandud ja unustab pea ka seda natukest, mida lühikese aea seeS koolis koguda jõudis. Tuleb leeri aeg kätte, fiis ei tea tema kuhu minna. Enamist läheb tema Saksa leeri, mis temal kuulsam  olema näitab, olgu küll, et tema liig 'vaevaselt kelt, mõistab, sellest kõige suuremast õpetusest õiget aru saada mida iial hingele pakutakse. Aga 'vaatame nüüd nende peale , keS oma aea läb kooli lähemad. Kas oa nemad tõeste igal pääwal koolis oma aseme peal leida? Jumal paraku, kui mitu pääiva puudu Wad z._ 6 poissi, kas haiguse pärast ehk kas sandi ilma pärast. Roh, haiguS wabaudab muidugi, aga sandid ilmad ei peakS iialgi õppijaid koolist kodu pidama, sest linn on paljast vool werSta plik ja lai. Ja needsamad lapsed keS mõni kord kange külma pärast kooli talla ei ws-, need on selsamal külmal pääwal sadamas leida, kui laev tulema»  on, ehk kui jea kannab, et jearaudadega jooksta sünnib.  Jah, laewad ja meri kisuvad poisi õige tee pealt kõrvale. Seda wiga on igal poolel, et koolilaps korralise tee pealt ara eksib, aga mis paneb lapsi nii sagedast oma himude järel üle oma kohuse piire kargama?  Wanemate  tuimus, hooletus ja kangus, sest kui mitu korda jätaks pois silmapilgul oma laiskust, oma körwalisi teesi maha. kui Isa kindla meelega tema waSta aStukS, kõige selle nöuuga, mis wanemate kohuS ja SiguS on. Aga isa ise paneb poega kooli aeal hobusega tööd tegema ja annab luba, see on ei keela mitte, tui pois terme kooliaea  apfelstuide kuuri eeS waritseb ja näljase Mustlase julgusega kastidest magusat ärakeelatut wilja wälja kisub, ehk kogum koormawedajate kallal mangub, et nemad temale  kaSti lauad natuke lahti keksimad. Needsamad wanemad  panemad fiis weel wäga imeks ja pahaks, tui koolitajad niisugust häbematat koolisundmuse üleastumist ei salli ja lapsi karistawad. Nemad lähemad kisaga koolitaja  kallale, ähwardawad kaedtusega ja kui see kõik ei aita, siis wõtawad nemad oma kalli pojukese wihaga koolist  wälja. MiS saab temast nüüd? LapS, kes nüüd üSna ilma ülnvaalamijela on. saab oma .tahtmist mööda uulitsatel ja raadas hulludes kõiki seda õpetust ara kautama.  mida kui hukka minemata kallist warandust hoolega hoidma ja 'võimalikult kosutama pidi. Teie õelad wanemad.  keS teie laStega ühes laiskuse kildas istute, kas teie ei ka ja meele tuleta kui sume Võlakoorma teie enese kaela kogute, mille all teie vistist wiimaks maha rõhutud saate, kui lapsed teile seda kalle miksawad. Kas teie ei tea, kuldas kiri ütleb: Kes oma wilsa ei pruugi, fee wihkab  oma poega, aga kes teda armastab, see wötab teda aegsast karistada. Küll teie kilate omast laskest, mis teie külmanud olek, fee on sõnakuulmata wastupanemise 'vaimu, mis wiimaks teie ja kõige Jumalast seatud ülemate  wasta hakkab, kuida seda juba siin ja seal näha ja kuulda on. Sellepärast valuge ise ja muretsege kuS ja niipalju kui teie hääl ja jõud mõeduwad. et ka linnades  mida marem seda parem üleüldine koolisundmuS kindlaks seaduseks tehtud saaks.