Jutu leht. Haige. MrSti j utu Vt uS.) «w« «. SvonfM. Wna lõpetasin arstimise õppimise Mofkwa Ülikoolis. Oma saksa sugunime pärast, mis järele mind päris Sakslaseks  peetl, sain mina arSti koha Ühe oige rikka mõisniku mvtsaS, keS ise MoskwaS omaS majas elaS. Minule anti WalmiS korter mööblitega, teener, kõik majapidamise tarwitused  ja määratud arw kõiksugust tagawara niisama palju, kui minu eelkäija aaStaS oli saanud, kes ka tõeste päris GaMane oli, mitte aga paljalt nime järele, nagu mina. MvtsaS oli apteek ja hospidal: neude üle ka pidin mina Valitsema. Mina asusin mõisa, ja mul oli seal hea elada. Teisel wõi kolmandamal aaStal, mis minul sea! mõisas M elada õiete et mäleta mitte tuli ükskord homikul  minu juure Üks naeSterahwas, koguuiSte weel mitte wana, aga liig kahwatanud, koleda ja rõhkuwa murelise näuga. Tema rõhutud nägu oli niisugune, et keegi teda ei olekS wolnud ära unustada, keS teda ka ükS ainuS kord eluS olekS näinud. Pärast teretamist ütleS tema. et tema haige olla ja tulnud nõuu küsima. Temal oli Wetkewene keelemurre. Selle mõisa rahwaS ,kuS mina arStikS hakkasin, oli pooltte muist Suunvene, muist Weikewene asunikud. Mina olin siiS juba osalt Weikewene keele muret äraõppinud,  kõige vähemalt utt palju, et ma temast aru saiu. MS sul wiga on?' küsisin mina. ,Paha, paha, auuS herra I' hädaldas tema ,a raputas murelikult veat. .MlSwn>« paha sul seal °n - Ml- walulub?' -«slsiu  mina. Midagi ei walutq. ja kõik walutab I' wastaS tema mõistmata waatega. ,Ära piinas mind ÜSna . . .KeS piinas sind ära?' Mee S!' kogeldaS tema imeliku himu tömbusega. Mina mõtlesin, et tema mõne turja inimese naene on, kes teda peksab ja waewab, ja niisugusid, nagu teada, ei ole meie alatu rahwa feaS mitte weidi. MS sina tulid ennast arstima tema hoopidest?' küfifin mina. ,Ei, mitte nõnda, aga waatke, auus herra . . Mina ei lasknud teda edasi kõnelda ja ütlesin: Mina arStin haigufid, aga kuWnu mees sinule liiga teeb ja sinul raSke on temaga elada, siis mine walitseja juure ja räägi temale.' ,Gi mitte auuS herra! Ei ole nõuda,' ütleS tema; ,minu meeS et ela mitte enam; tema maeti juba kewadel maha; kuid tema et anna mulle mitte rahu iga ööse tuleb minu juure, lamab minu peale ja litsub; nii hirmsaSte,  nii hirmsaSte, et mitte ütelda ei saa, kui hirmsaSte! Kui öö tuleb, siis mina muud enesele ei oota, kui häda, aga tuleb homik, siis ma olen kui luupainast ära muljutud.' Mina ajasin silmad pärani laijali tema üle ja nüüd näitas  mul selgeks saanud olema, mispärast tema Vaatuses niisugune koledus ou. Tema ou nödrameeline, ütlesin mina ifienesele ja hakkasin kohe tema käesoone lööki katsuma ja tema keha mitmesugustest toimetustest aru nõudma. Tema Vastutas niisama, kui igaüks muugi, ilma et hullumeele märki oleks awaldanud. Mina et hakanud teda kaua küsitama, arwafin tema haiguse põhjuseks were pähe Voolamist.  andsin temale kanget läbi puhastamise rohtu ja käskisin nädala pärast jälle minu juure tulla. LäkS tähendatud aeg mööda. Naene tuli uueste minu juure. ,Noh mis on?' küsisin mina naerataks: , kas surnud meeS ei käi enam sinu juure?' Kuidas ei käi mitte, herra?!' waStaS tema: ,mitte tiks öö ei anna mulle rahu! ÜSna ära on mind waewanud,  ei söö ega joo enam! ja tööd teha ei ole wõimu.' Mina katsusin jälle soone lööki, nagu ennegi: see oli töuSnnd. Mina panin tema istuma ja hakafin küsitama. Minu meeS on surnud, ütled sina. MS ka »»»» suri?' »Suure paastu aeal,' oli waStuS. ,KaS sina olid tema matussel?' ?Olin, oh' —ja tema tahtis halkata seletama, tui wäga raSke temal siis oli, aga mina murdsin tema juttu katki ja küsisin: »KaS teie kana elasite üksteisega?' ,Nelt aaStat elasime.' ,KaS rahus elasite?' pÕige rahus, nii wäga rahus. . . . Sest pääwast saadik, kui üksteisele saime, künni tema surmani, mitte ühte kordagi meie ei riielnud! Tema oli nii hea; mitte et ta mind olekS löönud, tema ei tõrelnudti mind kunagi! EL halba sõna mitte ühte ainustki ei kuulnud mina tema suust.' Edast ei saanud tema enam rääkida. Temal tuliwad pisarad silmi, hing jäi kinni, tema oli walmiS nutma. (Jääb pooleli.) Kirja wastused. M. T. P.: Täname wäga, aga teine sõber oli ettejõudnud,  nagu näete. Palume wabandada; kaks ei mahu. F. W. H.: Täname. Tuleb järgmises numres. Kiriku teadused. Jaam kirikus 27. Novembril, esimesel Kristuse tulemise pühal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Laululehed enne lõunat ja waagnad pärast lõunat kiriku heaks. Mõlemad õetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat teeb pastor Assmuth lastele jumalateenistust. Pihtile wõtab pastor AsSmuth laupäe» kellu 18, pastor Grohmann kellu 1. Kesknädal. 30. Nowembril kellu 5 peab Niguliste kiriku õpetaja Luther piibeltundi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab esimesel Kristuse tulemise pühal, sel 27. Novembril, lauarahwast wastu ja õnnistab õpijad poeglepsed. Laululehti on vrila heaks. Lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat —l2 ja wõetakse pihtile laupäew kellu 1. Küha-wainm-kirikus teeb 27. Novembril paStot Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Laululehed kiriku heaks. TsmsM poo!»» MMMd. TallwuaS. Sv. Talwc.tun pMval ISSS. - Trükitud Li»df°r,'i pürttate tuure, t° kuluga. Jgaptiäwane hinge tÄuse rnamnt, kirjutanud A. J. Karter, teine trük, on walmis saanud ja saada Lind worS't pärijate juures. Metsa,ntttmiue? Magola kihelkondas, Taibla mõtsa Mele saab I. Detsembrist saadik metsa tlinukaupa miiitud. Mets on RiStiiaamast 2 wersta Hapsalu poole Taibla metsawaht annab hindadest teadust. Metsa herra Müller, Tallinnas weike Pernu-uulttsaS kindlad kaupa. loomamajabele »«Mb staduSiallSda temptltad m? ed »si W» Vaalzow, promenadi üäres, Nolermanni wastai. Teadaandminc. Ulgupäraltsed Singer-õmbluSmashinad saiwad suures awalikuS nSUuses Amsterdami linnas tileilinise Saksamaa Lmblus-mashinate walmistamise seltskond „Concordia", kes alguspäralist Singer-õmblnSmashinaid järel teeb ehk selle nime all müib, tilhjakS teha, ja nimelt läbi, t ta Mm M kWw lausa wal! otsusid laiale lautab. Sellepärast °n mulle suure näi use k mitee-prä. sideni Amsterdamist seletust saatnud, mis ma siin awaldan, et inimesed „Concordia ja tema sarn mlStest õiget aru saakstwad. Neidlinger. ,Welr, alamal nimelalud, l-S seaduSllluS KamileeS niihästi Colonialja  linniiame p-ale selle, el nimetad Singer-Cemvany ledasinak anutnnmStuk .SmbluSmashinat- --» ' °n laanud °t s-ad«s° pool°st olekS wahet tehtud uuemal eh? wanemal aeal tehtud mashmateft. Ühtlast tunnistame, et teised VmbluSmashinade hinda oma ,õmbluSmashinade eest" üleüldse on saanud, ilma et selle labi mõni mashin iseäranis nimetatud." Amsterdam. 5. Nowembril j 883. ' ' ttäh.) 0. VOKVLB, Präsident. , 8. äs Saadik. Ug Variotur dio. 6716. U m sterda m, 3. Nowembril 1333. VOB, wannutud tõlkija gsßlvn voor Iggallmtio äor llavlltvoielziüng vau ll«n llvor F. LOS, bvvväigä rransiatgur aidior. lio-dtd.nll (täh.) vau LM. Läbiwaadanud ecSseiSwa allkirja, siinse kreiskohtu (ArrondissementS-Gericht) liige ja priisideni, herra losua van Eik, tunnistab õige olewat. Amsterdam, 3. Nowembril 18SZ. riigi konsul Teadaandmised. Uutes Slobotkas"on üks taieste sisseseatud p 0 0 d korteriga ära üüriva. Ligemad sealsamas Nr. 144. Selle lehe tellimisi ia tellimise raha wStawad waSta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-mvtsaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. GuStavsohn.  Koero: W. Dugla», Simunas: W. Normann,  RagawereS: W. Lepp, Alel: 3alod Kiil» mander, KrikiS - M. Meier. Wendra mõisa,. J. Salon, WörruS: vielrose prona, Walla, : M. Rudolffi raamalu-poe». Narma,: M. Põder, Cestium-rahW Kalender 1884 on wäljatulnud ja saada Kndsorsl pmjllte jumes. ISllemüijad saamad körped protsenti. TaMnna Unna ameti poolest saab seeläbi teada antud, et linna wõl!' kogudusest lubatud Seadus Ddu-asjade ule Takiuuas, kui ka uus söidu-hind Hallinna drosyka-Woonmeestele, tkuulutud Eestimaa Kubermangu-Zcitungis Nr. 74 s. a.), Lindforöi parijate juures Saksa-, Wene- ja EeStikeeleS trükkitud ja saada on. Seadus maksab 30 kop. ja sõidu hind 10 kop. Tallinnas, linna amet, 22. Augustil 1883. Linnapea eest: B. Bar on MaPdek. Nr. 1577. Linna sekretär: O Beneske. Bt. Peterburgi tutekahju wjumije  ja elurendi selts. Tiiiesle sissemksetud kapital 2.M.M Ms. Tagaivara kapital ale 2,5W,Wtt radla. Wötab oma peale tasuda tulekahjud, liikumata ja liikuwad marad. NinnitaS marad- Zaa aaSta stbs-makjetud fiulfide pealt saab pärast linnitaja s»r»« te«, pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal säetud aaitade pärast kätte tuakblud. Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aaSta fiSse maksetud sintfide mSöda. Selsamal wiifil maksetakse poeglaslele nende ameti hakatuseks tarwiS lähtawat raha. Kinnitab elurendid see on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea feeS seatud aegadeS. Ligemat teadust annab A. G. Brvsse. Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitsal Nr. 117/3.