Tallinna Sõber Kk 18. W««e» aa»tatt«k. Tallinnas, 6. Lehe-knn xääwal !88Z. Kltiildne aealeht Eestirahmale maal ja liaaades. Tuleb ükskord nädaliS wälja. Maksab Tallinna» MndsorsU päriate trkkimaja»: ...... z rubla. 40 kop. pool-aasta» 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: . S rubla - pool-aaStas 1 rubla 70 kop. AMtukuftd «Ms««ad iga rea ehk telke aseme pealt k kop. Tellimised wSetakse wasta: AaMunas: Lindfors'i päriate lrükimajas. Aeteröurgis - J. S. Seelandt, o»uuoxoLu« H 04. Tartus: W. Just. ZlaKweres - L. Wattly. haides: A. Seideköerg. Kapsalus - ch. AoTõerg. Lihulas -A. ZZültnerN poodis. Wiljandis: H. J. Karomtt raamatupood. Kuuresaares: Ih. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wsstaja redaktor: W. F. Elchh orit. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Balliski (Baltischport LsMkoM-llopi"-..) «.awter, Omal, maalt! Tallinnast! Sakalaste salasaadlknd Ahulas. - Koolid- P«ha kroommise -ea - kroonimegwrer,  u.«s ttlen. arst. - Uus apteek. - Walla-ameiit kude auucahad. - ~W rulase" waen R stirabwa waSta. - Sakalaste walelii seltstjuhataja. - J Hurti wu utused. - Paltiskist- Sadam s Umad - Tartust - Smakor Mulasse!». - Dr. Weske wasms - Äsfltun.se kirsad. - Wändrast - Üks mõistlik hulga halplaSte keslis. -- Paistu kihelkonnast: Õpetaja Uinutatud. - Nõo kihelkonnast: TakiStuS õpetaja «väitmises. Õisust: Raamatukogu. Pärnust: Lahe lahti. Narmast: Hirmus Uskumine. Riiast: Kubernõr tagasi. --- Landmarshall PeterburgiS. Kuuramaalt: Wastapanemine. KubernSri tuulutus. ~Austra' Selts Peterburgist: Kroonimisest. Oodatud torge wõeraS. Ko gest «valitsuse ringkonnast.  Gortshakowi  ulatused Kroustadtist : lahe lahti. Odessast: Kõrged wõerad. Poodoliast : Põhjata teed Saamarast : Wihm. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Prantsus«»aalt. Inglismaalt. Itaaliast. Uuemad sõnumid. Jutuleht. Omalt maalt. Tallinnast. Juba siis, kui mõne aaSta eest Karl Robert Jakobson oma »Kolm isamaa kõnet" pidas ja neid, nagu üht waimlikku dynamitti kera, laialt pillutavaks liikumiseks  rahulise EeSti rahwa sekka wlSkaS, juba siis märkaftwad eckamad waimud, kust seda kera Jakobsoni käe läbi wisati, ja kus selle tilkumise eesmärk seisis. Kui pärast Karl Robert Jakobson wõera abiga oma, Sakalat" asutas ja üleS pidaS, kui see leht ikka häbematama julgusega ja kõlwatuma walega Eesti rahwa kiriku ja kirikuõpetajate waSka tormi jooksis, ise aga silmakirjaks selle kiriku ja selle rahwa ltikeks jäi, fiiö paiötiS ka selle kolm kiimmend  hõbe tüki mehe siht ja filmamärk ikka selgemini  wälja. Ja see siht ja see filmamärk paistsiwad selgemini,  kui Karl Robert Jakobson EeSti Kirjameeste Seltsi .puhaStaS", see on, kui tema oma häälelooma karjadega töstseid ja oigeid kirjamehi, nagu Dr. Kreutzwald, Dr. Wiedemann, J. W. Januse» ja teist, Kirjameeste Seltsist wälja peletas ja seda tasast ja anusat asutust kõrtsmikudega  ja ala-ääre politikuStega nii rohkest täitis, et paljas tahewääriline politika klub ,Eesti kirja meeSte SeltS " järele jäi. Kui aga wiimakS Karl Robert Jakobsoni  kohta igawese Jumala wägew sõna koStiS: ,Nii kaugele, aga mitte eemale!" ja kui selle peale see kiustlik kiriku kellade paugutamine ja Ewaug. Luth. kiriku ja kiriku ametuikude sõimamine algaS, millest meie omal aeal kirjutanud oleme, miS aga ka Karl Robert Jakobsoni  salalikku tallitust selgemini ilmutas ja tema usuta meele peale raskemat kohut mõiStis, kui tema kõige tigedamad  waenlased seda teha woifiwad , fiis ei wõinud ükski mõistlik meel selle üle kahtlane olla, kust seda .liikumist" kihutati ja kuhu EeSti rahwast kihutati. Karl Robert Jakobson suri. Pärast temasurma algasiwad need inetumad tembutamtsed, millega üht kõrgest auuStatnd arstiteutada ja Jakobsoni surma süüdlaseks teha taheti, mtlleS ennast ükS teine arst. Jakobsoni sõber ja jünger sellega raskest teutaS ja oma nime jäädawa häbiga kattis, et tema efltekS oma nime Dr. Jürgen S't auutunniStuse alla kirjutas, pärast  aga jälle tagasi wõttis. Meie ei ole seal olnud, meie ei ole arst ega ole kohtumõistja, meie ei wöi teada, kaS nendel juttudel midagi põhjust oli wot mitte. Kui aga Jakobsoni surm mitte täitsa looduslik et olnud, kui ükS ilmalik käsi seal kuidagi tegew oli, fliS tuli see käsi ehk wahest ühelt teiselt poolelt, kui sel aeal uimett  .Olewik" nii kaksiti käratseS. Jakobson suri. Jumal olgu tema hingele armuline! Seda ärritamise, lahutamise ja lõhkumise lippu, mis Karl Robert Jakobsoni nõrkenud käest langenud oli, seda katsuflwad teised uueSte üleS wõtta. Sakalased asutaflwad omale Tallinnas .Walguse" ja ,Virulase", millest oma lahutavaid ja lõhkuwaid tulekerast EeSti rahwa sekka ja GeSi rahwa püha kiriku wasta wiõkasiwad ja ikka weel wlSkawad. Wiljandi Põllumeeste Seltsi maja .pühitsemisel"  kõlafiwad Jumala teutlikud sõnad, kölafiwad jultunud keeled, mis maa pinda" ja.Sakala maa kiwa" kindlamaks  lunniStafiwad. kui pühakirja sõna. Ja sealtsamast hakati Aleksaudrttoolt raha udnStekS tallttuStekS pärima, ja Dr. WeSke ja tema kahewäärilised seltfllased hakkasiwad Alekfandrikooli  eestseisust ,puhastama", just niisamati, nagu Karl Robert Jakobson omal seal EeSti Kirjameeste Seltsi .puhavtaS". Aleksandrikooli asutaja, see meeS. keS selle eest tööd teinud on, see on tõeste EeSti meeS, ja mis weel kardetawam on, tema rn üks elaw liige Gwang. Luth. usutunnistuse koguduses, ja tema on koguni üks uõtaw ja osaw Lutheruse kiriku õpetaja. Ega teda ümberrahwaStajad  ja ümberusuStajad tarwitada ei wõi! Tema on takiStuS ümberrahwastajatele, Ümberusustajatele ja nende palgalistele. Wälja temaga! Dr. Weske kutsub häälelooma  karjad kokku ja laseb Aleksandrikooli asutaja peale kohut mõista. Aleksandrikoolist peab weneStamise asutus saama, mitte EeSti rahwa edenduse asutus. Wälja Pastor Hurtiga! See on selle liikumise hakatuse ja elu aealugu, selle liikumise xonssis, mida walewennad Eesti liikumiseks nimetawad.  See liikumine ei ole Eesti rahwa keskis tõusnud  ja selle liikumise eeSmärk ei ole mitte EeSti rahwa kinnitamine ja edendamine, waid EeSti rahwa nõrgendamine  ja neelamine. EeSti rahwaS seisab iseolemises ja EeSti rahwuS tõuseb tähtsusele, nii kaua, kui EeSti haridus oma enese harjunud põhjuse peal. Ewangelt Lutheruse usutunnistuse  kiriku põhja peal seisab. Seda teadflwad Eesti rahwa waenlased wäga heaSte, sellepärast hakkaflwad nemad  EeSti rahwa isewiifi hariduse põhja, Ewaug. Luth. usutunnistuse kiriku kallal kangutama ja.wapustama. Ja weel rohkem: Eesti rahwa ja Eesti rahwuse waenlased on üheS ka Keisri, KeiSrixiigL ja kõige seadusliku  elukorra weriwaenlased. elukorda, mis Ristiusu, Keisririigi ja perekonna peale põhjustatud on, tahaksiwad nemad lõhkuda ja RiStirahwa seltskonnast SeltSrahwaslaSte karja kaswatada. Nemad teadwad aga ka wäga heaste, et Eesti rahwas oma Keisrile truuwtts jääb, kui tema oma kirikule truuwikS jääb. Eesti rahwa keskist ja Lutheruse kiriku kogudusest ei ole jo weel üht ainust Nihiltstlast ja Keisri waenlast tulnud, weel wähem on neid Lutheruse kiriku õpetajate lastest tulnud, kuna politika kurjategijate nimekirjad teiselt poolelt üht juttu räägiwad, mis iga uStawa KeiSri-alama werd tarretama paneb. See kirik ja selle kiriku õpetajad, oma moelise" truuwusega ou siis ka üks waluõ okas ,uuemeeliSte"  õnnetoojate stlmiS. Maha selle ,wanameelise" kirikuga,  maha selle kiriku /wanameeliSte" õpetajatega! ,Uuemeelised" waimud ja woimud tahawad maad saada! Tänine on Sakalased oma lõhkumise tööd Lutheruse kiriku ja Eesti rahwa kallal ikka weel salalipu all teinud. Nüüd näiwad nemad aea tulnud olema arwama, kus nemad  oma näukatet maha heita ja lausa awalikult etteastuva  wõtksiwad. Lihula ümberkaudseist waldadest, nimelt Lihulast, Penijõelt  ja Tuubilt tulewad sõnumid, et seal Sakalaste saadikud  maarahwa keSktS tuult lõõtsutava, mis Eestlast Gwangeli-Lutheruse kirikust wälja, Wene-Greeka kirikusse puhuma peab. Oidermaa walda on Wiljandi maakonnast ükS nimeta kiri tulnud, milles rahwale ette waletakse, et Keiser ennast wäga rõõmustaks, kui Eestlased kroonimise pühaks oma usku wahetakstwad. Paar meest sellest wallast olla ennast üleskirjutajaks teinud, ja juba olla nemad 21ö inimest üles kirjutanud. Nende sööt, millega nemad hingesi  ongitsewad, olla »prii kirik" ja »prii kool". Keö just meelega ennemini walet uskuda ei taha kui tõtt, see peab kergest neid kahte suurt põhjuSwalet märkama, mis selle eksitama nimeta kirja sees on. Tahab Keiser oma alamatele teada anda, mis teda rõõmustab ehk mis teda kurwaStab, stiõ teeb tema seda awalikkuS kuulutuses, mitte aga Sakalaste nimeta kirjade läbi. Wsi kas arwawad  Sakalased wahest, wöi kaS tahawad nemad teist uskuma panna, et Keiser kardab, oma tahtmist awalikult kuulutada?! See on jo nii häbemata wale, kui iialgi olla wõib, ja see on awalik Keisri teutamine. Keiser ei taha mitte, et keegi tema rõõmuks oma usutunnistust salgab  ja oma südant raske patuga koormab. Ja Keiser ei rõõmusta ennast mitte, seesuguste alamate üle, kes ilmaliku  kasu pärast, ehk ühegi inimese rõõmuks ilma oma südame tungimiseta ühest kirikust teise targawad, kes oma usutunnistust wahetawad, nagu laadal hobust, kui neile midagi peale pakutakse. Keiser teab wäga heaste, et seesugust  alamaid enam usaldada ei wõi, et need just niisamati  ka oma Keisrit wahetakstwad, kui keegi midagi peale pakuks. Ja need, kes sedawiisi Keisri nime kurjaste pruukides, rahwast äSfltawad oma usutunnistust salgama, ühest kirikust  teise kargama, need ei auusta ka mitte oma enese usutunnistust ja kirikut, ja nemad ei tee seda ka mille selle kiriku heaks, mille poole nemad ennast oma waleliku mokkadega tunnistawad, waid nemad teswad seda sel tsliku  mässamise kasuks. Nemad tahawad rahwast sellest pinnast wälja kiskuda, kuS rahwas kõige oma südamega  juurdunud on, tahawad üht koigutawac ja wiutsutawat,  oma enese südame tunnistusega tülisse läinud rahwast,  ja tahawad sellest köikuwast rahwast Nihilistlasi kaswatada.  Just see on nende mässajate, KeiSri ja riigi weriwaeulaste  põrgu kamalus, et nemad ennast KeiSri falasaadttnks kiivamad ja sedaanist rahwast libeda, wiltuse pinna peale petamad, kuS see ikka alamale ja alamale libiseb, keS oma jala kord selle pinna peale piStis, kunui tema all, mässamise  poris on, ilma et ise õiete aru sai, knida tema senna sattus. Just sedasama tegi Lõuue pool Venemaa! Preestri poeg Mihhail Gratshewski, kes hiljuti PeterburgiS  wõlla-surmale mõistetud sai ja kuida räägitakse, oma seltsimeestega ka juba üles poodud olla. Tema oli üht petist kirja teinud, mida Keisri sala-armukäsuks  nimetas ja sellega maarahwast seaduslikult teelt eksitada püüdis. Pärast wõttis tema t. Paastukuu pääwa põrgutööst tegewat osa, sai wiimasel sume! kinni mõelad ja oma tegu mööda teutlikule wõllasurmale mõistetud. Just niisama sugused mehed on ka kõik need, kes meie rahwale Keisri soowimistest ja sala-käskudest räägiwad, mida awalikult kuulutatud ei ole. Nemad on Nihilistlased ja nende paik on wõllaS, olgu nemad isad ehk pojad, kandku nemad pitka ehk lühikest kuube. Niisama petis on ka jutt ,prii kirikust" ja »prii koolist".  Wene riikis on iga seaduslik usk ühetasa prii. Üksi Wene-Greeka kirikust wälja astuda ou keelatud, kuua Ewangeli-Lutheruse kirikust igatahes wälja astuda wöib. Politsei ei seisa mitte meie kiriku wäramas wahtis, igaüks wõib jääda ehk minna. Meie arwame, et see natuke rohkem  priidust ou. Ja meie kirikus walitseb kogudus omale ise õpetaja, ja seda õigust soowitakse meel laiema põhja peale seada, kuua Wene kiriku koguduse liigetel Preestri walimise juureS mitte sõna sekka anda ei ole. Ja ,prn kool" mis see on? Eesti wanemad, ärge laske ennast eksitada! ?Prit kooliks" nimetawad ,uuemeelised" möllajad neid koolisi, kus usuõpetust anda tarwiS ei lähe. kus wiimakS usuõpetust koguni anda ei tohi, nagu nüüd Prantsusmaal. Meie ei usu mitte, et Eesti wanemad seesugust koolisi soowiwad, ja neid ei ole Jumal tänatud! Venemaal ka kusagil, ja neid ei saa ka sigima, nii kaua, kui Mihhail Feodor owitsh  Romanow' i õnnistatud sugu lõhkumata ja lahulamata Weneriigi auujärje peal istub ja oma wägewa