meest ja kaks naeSterahwast, kes söeariistadega Politsei wasta paniwad. aga wõidetud saiwad. Kaks meest ja mõlemad naeõterahwad on kinniwõetud,  kolmas mees surmas ennast ise kuuliga, kui enam peaSmift ei olnud ja wiimseks kurjatööks  parajad silmapilku leidis. Pesas leiti trüki-wärkisi, hulk mässamise- kirjast, sõeariistn ja lõhkumise-tarwilnsi. Kuida räägitakse, olla se mees, kes omale otsa tegi, tuntud mässaja Deutsch, üks Juut, keda juba mõnest aeast saadik otsiti. Siin loodetakse üht Nihilistide pea-pesa leitud ja häwitud olema ja rahulise rahwa rõõm on suur. Wangiwõtmise juures oliwad Politsei-ametlnkud elu peal wäljas, ja seda on Kõigekõrgemal poolel ja ülemal poolel tanuga tähelepandud ja nende wahwus ja hoolus  on sma tasumist saanud. Keisri poolest on Li teini linnajao Prisiaw Rittmeister Mü l - le r Majoriks tõstetud ja temale Vladimiri auutäht 4 klassist auulmtiga antud; Prisiawi abiline Kollegien-Assessor Gffenbach on Hofrathi anun ime alla tõstetud ja temale se sama auutäht autud. Müller on linna poolest 1500 rubla, Essenbach 1000 rubla anukwgitnst saanud. Nenda ka Politsei soldatid oma alamad  ja ülemad leemstuse-järge mõõda iOO rubl. kuuni 200 rubla igaüks. Kuuramaalt kirjutab Lätti aealeht walla koolide asjust õige nukra meelega.  Koolimajad olla seal nii sundiste ehitud ja ülespeetud, lagunend katustega, aknatega, uksedega ja ahjudega, et sagedast kogum mitte inimestele elupaigaks ei kõlbaks. Magamisepaikades  olla poeglapsed ja tütarlapsed ühes ja kooliõpetajatel ei oleks wõimalik, nende elukombete  üle walwata. Lõppeks kirjutab se aealeht:  ,Miks aga on meie maal rahwas koolide kohta nii leige, ehk koguni wastane? Wastns selle peale oleks küll se: Esiteks, et rahwas neid ehitust koguni mitte omaks ei arwa, waid üheks walitsuse poolest sunnitud asjaks, millest üksi kooliõpetajad kasu saaksiwad. Siis aga on ka weel Jumal paraku suur hulk wcmemaid, kes koolide tulemast kasust koguni weel mitte arusaamid  ci ole ja koolisi sellepärast ka ühegi! wiisil ei toeta ega kosuta. Et nendele koolidest filmanähtawad kasu ei tule, siis ei seleta nemad ka waunulist wõitu. Kuida teada, ei wõi kooliseaduste järel küll was lased mitte enam, kes teab kui kaua takistust teha, siiski on niikaua  koolide pärast u eel palju wöitlemist, kui rahwas neid muuks ei pea, kui aga kohtu sündmuseks."  Dmi ! rowist . Mõskma kubermangus. Üks talunaene Senkowi maakondas oli mitu asja waraStanud ja sai Koguduse-kohtu poolest mõistetud, et kõik waraStud asjad tema ümber mässitud, temale pleki-plaat kaela riputnd ja tema sette kõlinaga läbi küla pidi weetud saama. Kogudus uuendas aga pea oma nõu ja laskis süüaluse anunuhtluse asemel kaks ämred wiina maksa, mille abil külarahwas siis pidu tegi ja sedawiisi ühekorraga õiguse ja oma enese janu eest hoolt kandis! Kas süüalust ka pidule paluti, sellest ei ole sõnumid antud. Tmerist. Kuida Mõskma Zeitungile" Twcrift kirjutakse, tunnewad sealised talumehed nii wäga maa puudust, et nemad peale selle maa, mida esiteks saiwad, nüüd juba umbes 500,000 dessätini ostnud on, ja iga aasta weel rohkem kui 420,000 dessätini rendi peale wõtawad. Tambowist. Tombow-Saraiowi raudteel on lumetuiskude läbi niipalju häda ja takistust, kui seda enne iictt ei olnud. Wremja" saab sealt sõnumid, et söidnrongidel sagedast terwe pääw oodata on, enne kui raudtee nii palju lahtiroogitud saab, et edasimwna wõib, ja sagedast jääwad kesk teed seisma, künni mashin ligemast jaamast abi toob. Kümne wagonile  pannakse kaks mashinnd ette. Teerookimine  tarwitab palju raha ja sõiduriistad saamad  enamist igal pääwal midagi wiga. Juba on rohkem kui 100 wagonid ühe jaama juures seiSma jäänud, mashinad oliwad niipalju wigaseks  saanud, et edafiwedamme wõimalik ei olnud.  Sellepärast on ka juba raudtee walitsuse poolest kuulutud, et se õigeaegse kaubasaatmise eest waslata ei wõi, niikaua kui ülem malitsus tuiskude ja lumehangede käes seisab. Porhhowist, Pihkwa kubermangust saab ,Golos" sõnumid ühe tähtsa juhtumise üle, mille sarnast sagedast näha ei ole. Mõisniknde ja talurahwa kogu ees sai ärasurnud mõisnik Pantilejemi järeljaatud warandus loosimise läbi jagatud, mida tema selle möla tasumiseks seadnud  oli, mis talurahwa! weel maadeh nnast järel on. Seda raha on intressidega ühtekokku 900,000 rubla ja se sai kulawanema läbi wäljaloositud. Kui ka se kingitus suurt abi saatnud, siiski on Porhhowi kreisis ruhwal õige kurw lugu. Petised ülesostjad on talurahwa kääst kõiki wilja ülesostnud, mille eest 1 rubla 20 kop. puudast maksiwad. Wiljasaak oli küll hea. enamist saadi 10 seemet, siiski on waesns tulnud ja kerjajad rändawad hulga kaupa maakonnast  mälja. Nenda on lugu ta teistes paikades,  Pihkwa kubermangus. Weneriigi piirelt. Juntide hirm sõeawäe teenistuse eest kihutab neid ikka jälle uut nõuu otsima, kuida sellest kohusest rahuga peaseks. ,Russk. kirjutab selle üle: Pea pärast seda, kui üleüldine Sõeawäe-kohuseseadus  wäljaautud oli. paniwad tolli ametnikud imeks, et wäga rohkest Juntist kaupwmse-aSjade pärast wõerale maale reisis ükski nendest aga muud kaupa sisse ei toonud, kui wana paberid. WiimakS aga waadati seda isewiisi kaupa hoolsamalt  läbi ja leiti, kt wana paberi kimpudes muud ei olnud, km manad wõeramaa paSfid, kõik meestele antud, kes ikka ühe aasta ümber sündinud oliwad. Sesuguste passidega peetakse läänepooliseis kubermangudes laata ja neid müüakse 60 künni 800 rubla eest, kuida need wähem ehk rohkem puhtad ja uStawad on. Tollikohtud riigi piire peal on nüüd tasku saanud,  mehi kes sesuguse wana paberiga kauple - wad, kohtu alla anda. Moskwast 25. Näärikuu pääwal. Heile 011 siin Smolenski wakshalliS suur tulekahju; peale hoonete on seal ka 70 wagonid ärapõlend. Põlemine kestis teise homikum. Odessast. Kohus suure warguse üle Kerssonis, on selle kuu 18 pääwal Odessa Sõ ea kohtu ees lõpetud. Kulda omal acal kuulutatud sai, oliwad margad kaewatud koobast mõõda põranda alt KerSsom rmteisse tungind ja sealt rohkem kui üks million rubla waraskaud.  Naha sai pärast pea kõik ühest ja teisest kohast leitud. Kaebtuse üll seisiwad kohtu ees 12 immest,!-5 ja 7 naesterahwaft.  Need oliwad: Helene Rossikow,  keelatud seltsi liige, warguse kihutaja ja osawõtja; Anna Aleksejew, Elisabeth Jushakow ja Nikolai Fransholi, kui keelatud seltsi liiked ja warguse osawõtjad, Tatjana  Mor o sow ja Tshepski, kui warguse  osawõtjad; Kondrati Shtsherbatshenko,  Abram Barsht, Sima Barsht, Teodosia Shlsherbatshenko ja Jefim  a Tshepski kui salgajad; Politsei-ülem Hosrath Malo w i t she nk o , kui hooletu ametnik, kelle süü läbi üks kurjategija põgenud  oli. Keelatud seltsi liige ja warguse osawõtja  Feodor Jurkomõki. nimetud Jnshemör Mashka" saab ikka weel otsitud; warguse osawõtja Pogorelow on kui uõdrameeleline  hospidalis. Helene Rosfikow on keskmise kaswuga, leigatud juuksetega, kollase näokarwaga, üleültie pahanäoline, naeratab pilgates  kannab lohakile riideid. Elisabet Jushakow  on kaunis pakS uüesterahwas, tema filmakarwast  ei saa õiele aru, tema wahib ühtepuhku rahwa peale, kes kohlutoaS vealtkuulmas on, ja kannab muste siidiriideid. Fransholi näitab wälja kui poisike, teuia on wanMides, ei seisa paigal, räägib oma naabrega ja naeratab. Koguni  teistwiisi kui need kolm, näitab Anna Alek- sejew mälja kui üks heaste kaSwatud noor naeSterahwaS,  musta juuksetega, kena walge näoga ja elama silmadega. Tema oli heas ja puhtas riides, pidas ennast tasasest üleS ja kuulas tähelepanemisega  kohtukäiki. Teistest kohtualustest  ei ole rohkem kirjutud. Feodor Aurkomskz nimetud Jnshemör on Merewäe-koolis  käinud, ei ole seal aga oma õppimist  lõpetanud. Pärast tegi tema ühekorraga eksami Uniwersitäti, Sõeakooli ja Tehnika-Äkade  mia tarwis ja astus wiimse fiSse. Kas seal oma õppimist lõpetanud on. seda ei ole ülesantud.  Tema wend Kapitän-Lieutmant Jurkowski  elab Nikolajewis ja on ,Nikolajewski Redaktor; se ei ole temaga aga tegemist  teha tahtnud. Aastal 1879 tuli Feodor Znrkowski Kerssoni linna, kus Helene RoSnkomaga,  Franshsliga ja teiste nendega tuttawaks  sai, kes nüüd kohtu all seisiwad, ja oli agar osawõtja warguse juures. Pärast warguft läkõ tema oma jao rahaga Oleshki linna ja elas Anna Aleksejewa juures. Kersssni Politsei poolest saiwad margad otsitud ja sealt sai Jsprawnik  Malawi tshka käsku. Jurkowskid ja Anna Aleksejewad kinniwvtta; tema läks 4 Heinakuu pääwa homikul Aleksejewa majasse, leidis ka otsitud meest seal, aga ei teinud neile midagi. Parast oli Jnrkowski kadund, ja ei ole ka weel leitud. Kohtu otsuse järel on müügitööle mõistetud, määramata aea peale: Helene Rosfikow; -- wieteistkümne aasta veale: Anna Aleksejewa, Elisabeth Jushakow ja Fransholi  ; tuhlhoone nuhtluse alla poolteist aastaks  : Tsheyski; üheks asStaks: Shlsherbatshenko, Abram Barsht ja Sima Barsht; kõik need ksotawad  peale seda omad iseöigused, mis nende sündimise, koolitamise eh? teenistuse järel on; Tatjana Morosow jääb neljaks kuuks mangi; Malowitshko saab teenistusest wäljalükalud; Feodofia  Shtsharbatshenko ja Jefimia Tshepski on ilmasüütaks mõistetud. Kergitust on kohtu poolest kolmele palutud; selle järel saaks Fransholi  wangitöole mägedesse, nelja aasta peale; Anna Aleksejewa ja Elisabeth Jushakow saaksiwad  kaugema Siberi koloniidesse saadetud. Odessa Kindral-Kubernõr on kohtu otsust ja ka palutud kergitust kinnitanud. S u sda li st. MaarahwaS Sus välisreisis  kaebab Preestrite ahnuse üle. Kuida MuSsk. Wed." sealt sõnumid saanud, peab talurahwas iga laulutamise eest jaba 15 rubla maksma, peale selle pärida Preester kingitust ja käia ühe uädali peigmehe juureS lõuue- ja õhtuföömal. Aleksandropolist, Eriwam kubermangust  kirjutakse raske wiljapuuduse üle. Üks puud jahu maksa seal juba 3 rubla 30 kop. (umbes 28 kuuni 29 rubla ishetwert) ja ei olla ka selle hinna eest igakord saada. Kerjajad tungida majadesse ja karjuda kui meeletumad. Maarahwas, kes muidu toiduaSju  turule töid, tulewad nüüd hulgakaupa linna ja ostawad seda jahu, mida Kroonu magasid wasta et wöta; selle eest anda nemad kaupmeestele nii kõrged wõlakirja, kui need parimad. Waesemad müüwad omad majariistad ja paremad riided. Sealtsamast kubermangust on ,Golos" sõnumid saanud, et Suurwürst Mihhail Nikolewitsh, sealine Keisrtasemik  hädalistele abiraha toimendanud on. Samarast kirjutakse ühe isemiift õnnetu-' se üle. Ühe kohtuametnik» kutsar, kes sagedast joobnud olla, käinud ühe noore hobusega kurjast ümber. Selle kuu 14 pääwal lõi tema seda hobust söötmise juureS mitu kord puuga wasta pead. Kui pärast wett künasse kallama läks hakkas hobune nii waljust hammastega tema peast kinni, et naha ja liha luuni maha kiskus. Km õnnetu mees mabalangeS,  tallas hobune teda jalgadega. Üks tüdruk/oli seda nägemas ja selle peale tuli abi, kes meest waewaga wihase hobuse jalgade alt waljakiskus. Kas kutsar hinge jääks, seda e! olnud weel teada. Tema pea