Gorgon: MiS rügementis oled Sina kaubanaeseks? Kaubanaene: Noh, kas Teie Korwi-Kadrik kolmküminendneljandemast  rügementist enam ei tunne? Olen Teile mõnikord palama! aeal sisse kallanud, ja kui Teie seltsimehed Teid Teie piima-habeme pärast Gorgettikeseks sõimasiwad, siis tegin Teile musta habemcwõiet,  et udusuled mehisemad wälja näitakfiwad. Olete ise mitu kord seda musta lappi minu pimeda silma peale kinni majutanud. Kas olete seda unustanud? Gorgon: Mälentan meel mähe, aga sellest on palju aega. Kakskümmend aastat ei ole mina Sinu rügementi enam näinud, ja Sina oled pagana manaks jäänud oma teede peal, Korwi emand. Kaubanaene: Kas arwate, et keegi teine olen? Siin on minu pass ja siin minu pime silm. Wanaks jääda ei ole häbi, aga rumalaks ei pia keegi jääma ja katsume, kes meist nüüd targem on. Gorgon: Hea küll ! Näita nüüd oma tarkust ja ütle, kus suurtsugu jooksik on. Sina tead jo seda asja ja tunned  pakutud hinda? Kaubanaene: Tean küll, aga Teie peaksite ühe teise käest küsima, kes paremini teab kus jooksik on. Neil oli terme öö aega hmge-hinna üle kaubelda. Ehk pakub teine wahest waitolemise eest kaks tuhat thalret, kuna Teie rääkimise eest paljast kaks sada pakute. Gorgon: Naeue, Sina oled tõeste tark, teed minu silmad lahti! See lunkur waras on ennast jooksikule müünud.  tKark.Jaagule) : Silmapilk, tunnista, kus jooksik on ! Kark - Zaak: .Herra Kapten, ärge kuulake, mis see kuri naene räägib! Ärge minu peale süüd lükake, mina olen teinud mis nõisin, et süüalune Teie kätte saaks. Kas seda wiifi tahate minu maema tasuda? On see minu palk? Waibel: Ei, ei! Jaak waletab, Tema salgab assesserit,  tema tahab petta ära minu raha. Laske tema toob wälja assesser, see oa tema käes. Kauba naene: Kapten Piimahabe, kas Teil muud nõuu ei ole, seeguguse luukur koera hinge pealt salatust wälja pärida, kui aga sõnu? Laske õige ukse peale koputada,  küll siis jooksik wälja kargab. Gorg on: Sinu! on õigus! Wiige see luukur koer ja taguge teda, künni tunnistab. Kark-Jaak: Herra Kapten! Jumala pärast, mis Teie minu waefe wigase mehega tahate teha? Mina palun  Teid põlwili, ärge laske mind piinata! Mina olen ilmafüüta nagu talleke. Kui Teie mind ka maha lööte, mina ei tea, kus. jooksik on. Kaubanaene: Ole wait, Jaak! Kes nii palju nähku warastanud ja ära müünud on, see wõib kord ka oma enese nahka parkali kätte wiia. Kark - 3 aak: Naene, Sina oled kuri waenlane, kes mind waest kiusab! Mis ma Sulle tegin? Paluge Teie teised minule armu! Mina olen ilmasmita. Paluge, paluge! Kandlepois: Küsin wana-eide käest, pange tähele,  mis eideke ütleb: Kas pean paluma 3aagu eest? Näed küll, wana-eit wangutab pead. Noh, kuule weel eideke: KaS Jaak on koer, kas tema piab saama peksa? Kas näed, wana-eideke on nikutanud pead, kaks korda. Ei mina palu, wõid saada natuke, ega see Sinule paha tee. Kark-laak: Oh mina waene! Ei keegi halasta! Pilkawad mind weel minu suures hädas! Gorg on: Wiige tema -välja ja tehke minu käsu järel. (Kark-Jaak wiiakse wülja ) Kaubanaene: Kas teate, herra Kapten: Jaagul on paks nahk, ei usu, et sellest läbi tungitakse. Annaksin Teile teist nõnu, mis usina mine aitab. Jaak on koer, tema on kõige kurja peale malmis, ärge laske teda enam käest ära, laske teda lähemasse puusse puua. Aga see Kõrwe kõrts on ka üks wargapesa, ei Teie siit jooksikut üles leia. Oleks fee minu asi, küll mina lühemat kaupa teeksin. Gorgon: Räägi selgemini. Mis oleks Sinu nõu? Kauba n ae ne: Mina saadaksin esiteks rahwa oma kaela pealt ära. Kindrali-praur oma punase silmadega saadaksin tema mõisa tagasi ja laseksin seal wahi alla panna. Mustlased ja Juudid, need kaltsakad laseksin üle piire wälja kihutada. Kõrtsina ese tema ninatarga plikaga p'lnkfln uksest walja minna ja laasekfin siis kõrtsi põlema pista. Siis kargaks jooksik kas oma hiireaugust walja, ehk põleks seal tuhaks. Kõrtsi-perenaene: Kuule, wanamoor, Sina oled hullem, kui kõik mehed, Sinu nõu ou kurjem, kui kellegi teise! Kui Sinul siin abi ei oleks, küll mina fiis Sinu teise silma ka wälja kisaksin! Gorgon: Wait! Kaubanaesel on õignS; mina teen tema nõuu järel. Mustlase-pois, pane ennast watmis oma wana-emaga, Sina pead üle piire minema! Kandlepois: Minul on üks kõik, mina olen igal poolel kodu, kus head inimesed elawad, aga Sina, Kapten,  Sina ei ole enam hea; mina ei taha Sinu juures olla, Kapten. Mina tahan oma wana-emaga senna minna, kus seesugust kaptenit ei ole. Gorgon: Ja Sina, Juut, Sina lähed Mustlastega seltsis! Waibel: Mis m, mis pean tegema mina? Pean minema Mustlastega? Mis pean mina tegema Mustlas- lega? Nende kaest ei saa mina ühtigi, neil ei ole ühtigi!  Mina tahan saada pool asseSsorik, mina tahan jääda seia tule juure. Wõin teda ehk saada, pool surnult! Prana pon Brunert: Mina ei suuda Teie hirmust nsuu keelata. Aga enne kui Teie tuld selle maja  külge pistate, laske mind stin kõik kohad läbi käia ja oma õnnetumat poega hüüda. On tema siin, fiis kutsub minu hääl teda ennemini wälja, kui tuli. Kandlepois jTiole): Tioke, ära nuta. Minul ei ole maja. On Sinu maja tuhaks põlenud, fiis oled niisama  rikaS, kui mina ja kui linnuke oksa peal, ja wõid tulla minuga ja meie laulame, nagu linnud, ja meie leiame  iwakse toiduks, nagu linnud. (IM pooleli.) Kiriku teatused. Jaam kirikus: 5. Paastul, p. kellu 12 wõtab pastor Grohmann  oma koguduse lauarahwast pihtile; kellu 151 loetav pastor Atzmuth omad leerilapsed ja Wõtab neid pärast muu lauarahwaga seltsis pihtile. 6. Paastul, p., Palmipuude pühal, kella 9 wõtab pastor Ahmuth  õpijad õnnistada ja teeb enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad  wõtawad lauarahwast. Laululehed kiriku heaks. Pärast lõauat peab pastor Grohmann lastele Jumalateenistust. 9. PaaStuk. p> wõtab pastor Aszmath kellu 12 pihtile ja pastor Grohmann kellu 1. Need, kes Suurel Neljapääwal ja Suurel Reedel tahawad lauale tulla, kirjutatakse kesknädal enne lõunat ja pärast lõunat kellu 3 kuni kella 6. Suurel Neljapääwal ei saa enam lauarahwast kirjutatud. 10. PaaStuk. p, Suure! Neljapääwal, teeb kandidaat J. Koppel enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. 11. PaaStuk. p., Suurel Reedel, wõtab pastor Atzmuth kellu 9 mõlemast kogudusest lauarahwast pihtile ja teeb enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat kellu 5 peab pastor Grohmann Jumalateenistust. Laululehed waeste heaks. Kaarle kirikus teeb 6. PaaStuk. p., Palmipuude pühal paStvr Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupääwal enne lõunat kellu B—l 2, ja pihtile wõetakse kellu 1. Laululehed on kiriku heaks. Suurel Neljapääwal ja Suurel Reedel teeb pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse teisipääwal enne lõunat kellu B—l 2 ja kesknädalal kellu 7—12. Pihtile wõe, takse kesknädalal enne lõunat kellu 1 ja Suurel Neljapääwal pärast lõunat kellu 5. Suurel Reedel on ka pärast lõunat JumalateeniStus  kellu 5, ja nii hästi enne kui pärast lõunat on laululehed kiriku heaks. Vüha-waium-kirikus teeb 6. PaaStuk. p., Palmipuude pühal, pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Laululehed on kiri-u heaks. Suurel Neljapääwal teeb pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Suurel Reedel teeb pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast Laululehed kiriku heaks. Pihtimine on neil, kes Suurel Neljapääwal lauale tulewad, kesknädal, kellu 1, neil, keS Suurel Reedel lauale tulewad, Suurel Neljapääwal, kellu 12, kohe pärast Jumalateenistust. Kõik lauarahwast  kirjutakse kesknädal, kellu 9 ja 12 wahel. ilölls^pov, — AepvrK, 1886. Tr6l,!ud öikdssrö'l piirijott jnurek to knii-Ak» Teada andmised. Tellimiled meie lehe ..Tallinna Sdver" peale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate träkimajaS Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 4886 aasta peal: postiga ehk kodu kätts saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele, kes oma lehte ise äratuua foowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas lehtede kälecmdmift sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. Sõbra" ivälMndja, Lindforsa pärijad Tallinnas, saia uulitsas N. 18. (KZ). EestimlmlM Kklender SsG 1886 MM aasta peale on walmis ja müüakse Kudfmsl pmijute jumes. RlkemiiiM saamad köripd protftnti. Kunlutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war malt „Tallmna Sõbra" tallitutes, Lindfors'i  trükimajas Tallinnas teada anda Redaktori läbi undab see asjata aega, sest tcma peab seda omalt poolelt tallitusele kirjutama. „Tallinna Sõbra" tallitus. 8 Eestimaa ahma K Z Kodil- ja Kirika-raaiuatild A wamst selW ä 5> on weel HF kop. tükk saada A L Nndsorsl triikinwMi A Z Tassinnas, <Faia-«ulitsas. Z Sirgeid, lõykemata, oksteta kasepakufi, W 7 jalga pilkad ja 9 künni 20 tolli põikinSetu, lad,va otsast jämedad, M-wad h.a hnma ..st MMrW jk A-M- l«thtt Tallinnas. Lindforsi pärijate juures oa wklja tulnud ja saada: õpetikud EeskirjNÄ Lesti maarahwa koolidele, Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist  meie lehe peale wasta K. J. Aar omi raamat» pood. Käuda mõisas, Kullamaa kihelkondaS  on pm-ltchlld müüa ja rentida. Srlle kuu 11. vääwal on Böörfi saalis, km tferti aeal üks LM' pits-rätik 'MI kaduma läinud Kes seda kätte toob, saab oma waewa auusaste tasutud Laia uulitsal Nr. Kt, l trepp üleise. Põllumaade ärarentimise pärast saawad 18. Mastil k. p. s. a., kettu tl enne lõunat, Suure Nõude mõisas, Martna kihelkonnas, härjad, hobuseid, mashinaid, põllutöö- ja teisi riistaid oksjoni wiistl ära müüdud. WmsaivaMsttS.