Sakala .1- Sl. Wiljandis. 22. Detscmbriwu päewal 1884. VII. aastakäik. Ilmud igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Toimendufe adrels: ..Sakala" toimenduscle Wiliandi> Wene keeli: Li, pöMi.niio „Sakala" aastahind pooltõift poognat: Postiga 3 rbl, postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop,, postita l rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tclliia, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. AeMnvrsr zcr Tartus: J. Tii lk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: ThomasJakobson'i, Busch'i ja Kluge <KStröhm'i raamatupoed, xaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttncr Pärnus: „Endla" Selts ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wõrus: Vielrose ; WalgaS: Rudolf; Paides :Seidelbergja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Leo pa s Heveum upoen. 80 ja N. Mattisse» Ileseuill uxoen., liazaneu. uoera, MA kX« 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Sissekord. Soowitus Eesti Aleksandri real-kooli asutajatele ja sõbradele. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Lauluielts „Koit"; Sakste korjandus; Pärnu-Wiljandi kreiskohtunik; Wiljandi Eesti Põllum. Seltsi koosolek. Wiljandi maakonnast: Helmest. Uus pettus; Suurc-Jaani abikomiteest; Tarwastust, pidust; Paistust, kontsert. Pärnust: Endla. Pärnu maakonnast: W E. P. S. asjust. Tartust: Linnawolinikute  koosolek. Malgast: Uue seltsi asutamine. Walga maakonnast: Hull koer. Birkenruhest: Direktor ammetist lahti. Riiast: 50-aasta kestwe pidu; Riia Saksa zeitung. Lätimaalt: Teated. Järwa maakonnast:  Korjandus C. R Jakobson'i ivacstelaste heaks. Harjumaalt: Elajate pörnatõbi. Kuuramaalt: Kroonu mõisatest; põllutööst. Peeterburgist:  Wcne raud-soomuslaewad; protsessi lõpp. kuulutused. Esimese naese testament. XII. Ennx ja nüid. (Lopp.) Jaht. 1. Mõnesugused sõnumed. Hüidle! Soowitus Eesti Aleksandri real-kooli asutajatele ja sõbradele. hulk aega on mööda läinud, sest ajast, kui meie kalli walulapse Aleksandri kooli heaks raha korjama hakati. Juba on nii mõnigi meie rahwa seast, Aleksandri  kooli asutaja, raha korjaja ning ka rahaandja mururüpe puhkama pidanud minema, ega saanud oma armsama walulapse mehekssaamist näha. Aga ommetegi sellepärast, ehk küll mõningad sõbrad meist lahkunud ja kaastöötajad juba kadunud, ei ole meie elulastest waene priiuselaps mahajäetud, waid piame tema eest wcel enama agaruse ja usinusega hoolitsema ja korjanduse kallal töötama.  Seda nõuab meilt igalt see meie rahwa tähtsam asutus ja priiuse mälestusesammas. Ajalehed ja õiglased rahwamehed on küll kõik oma jõuudu mööda nimetatud kooli heaks töötanud; nad on rahwale wäsimatalt waimustatud sõnadega Aleksandriks  oli ja seda rahwatööd meele tuletanud, siit ja sealt andeid korjanud, kooli kuulutust ilma hinnata trükkinud ja igal musil walulapse weimewakka kaswatanud. Ka niisama kõik meie paremad Eesti mehed ja naesed, peiud ja neiud on alati walmis olnud selle heaks raha ehk muid hinnawäärilisi asju ohwerdama; nad ei ole ka töötamise, korjamise ja muu waewa eest tagasi põrkanud, nagu rahwa üleüldise asja kasu seda neilt nõuudis. Kõik Eestlased oleme igal ajal selle suure tööle ja tegewusele  malmid olnud, asi on nõnda juba ka edenenud, et kool tulewal aastal algab. Seega saab siis see oodetaw  aasta meile tähtis olema, ta saagu aga ka korjanduse  poolest tähtsaks ja järelseiswa ridadega arwan mina omalt poolt uut nõuu korjamiseks anda. Wiljandi maakonnas, Suure-Jaani kihelkonnas on meie Reeguldi walla peremeestel, mõnel sulasel ja käsitöölistel  ühine nõuu, tulewal 1885 aastal järgmisel uuel wiisil Aleksandri-kooli heaks töötada. Peremehed ja maapidajad  lubawad mõni 1 wakk kartohwlid, tcine '/« wakka linu maha teha; kolmas oma sellel aastal ahtreks jäenud mesipuust tulewal aastal töise poja koolile anda, kui lind heidab; neljas teadis omas krundis üht maanurka  kasuta seiswat, lubas teda kooli heaks teenima panna j. n. e. j. n. e. Sulased lubasiwad tillema aasta palgast 1 protsent kooli kassale anda ja käsitöölised tõutasiwad  mõned asjad teha, mis näitewüigina j. n. e. jällegi kooli heaks wõiksiwad wäljamüitud saada. Waa- tame nende pealseiswate lubamiste peale lähemalt, siis saame nendest järgmise rehnungi: wak kartohwlid keskmise  maa peale maha panna, annab sügisel keskmisel kaswu kordaminemisel umbes 6—7 seemet, lueme hinnaks 50 —6O kop. see oleks siis wähemalt 3 rubla kassale; V'- wakamaa lina annaks keskmisel saagil 3 leisikat linu ja heal ajal ka rohkem Arwame lina hinda alatise arwu järele 2 rubla leisik, siis teeks see 6 rubla. Niisama  ei ole linnupuu töine poeg wähem wäärt, waid maksab wendade wahel ka oma 6 —7 rublakest ikka j. n. e. Niisama tooks ka sulaste kingitus oma kauni summakese kassasse. Lueme sulaste palka W istiku 50 rubla aastas, muidugi mõista on la odawamaid ja kallimaid. Igas peres on ommeti wähemalt üks sulane, mõnes koguni 2 3 sulast. Eesti ja Liiwimaal ühes Saaremaaga on juba oma 1080 malda, seal oleks kokku arwata 30,000 talu wõi peret. Jätaksime neist minugipärast meel maha, sest ega iial igast seemne-terast willja ei kaswa, nõndasama ei saa ka igast sulasest ega ka peremehest sellelgi wiisil koolile ohwerdajat. Arwame siis ka ainult l 0,000 sulaste palgast ka ju oma 5000 rubla. Eespool  nimetatud rehnungi järele tuleks tulema aastaga läbistikku iga talu pealt weel ka keskelt läbi arwatud 4 rubla ja 10,000 pere pealt oma 40,000 rublakest priiuse-kooli kassale. Kui nüid ka weel päewalised oma annid juure lisawad, mis muidugi sünnib, kui peremehed auusaste selle ettewõte juure jäewad, siis kaswab tulewal aastal meie rahwa kooli kapital ühe korraga l 00,000 rublani ja siis oleksime läbi! Nõnda wõiksime sellel wiisil ühenduses oma kooli kapitali korraga tarwilise kõrguseni tõsta, ning oleks see pealegi koguni kerge asi. Sellepärast auusad suguwennad, peremehed, perenaesed, sulased ja ümardajad, peiud ja neiud, astugem kõik weel wäsimata tööle, aitame igaüks omast kohast ja jõuudu mööda ja katsume sedawiisi oma auusama rahwusliku eesmärgile jõuuda. Asi on igale mehele arusaadaw ja selge, muud kui astume suguwennad kindlalt teuga täitmisele, et tulewal sügisel oma muinasaja  kangelase laulu lõpe-sõnu wõiksime hulgani hüida: „Nüid saab Kalew koju jõudma, Oma rahwal õnne tooma, Eesti põlwe uueks looma!" Reeguldis, Detsembri-kuul 1884. Eesti Aleksandri-kooli sobrade nimel: J. Tirmann, kohaomanik. Meile on see tähtis kiri selle soowiga awaldamiseks toodud, et seda ka kõikidele töiste Eesti ajalehtedele äratrükkimiseks  soowitaksime ja siis soow üleüldiseks saada wõiks. Meie Leeme seda hea meelega ja palume ka oma auusaid ammetiwendasid seda teha. See uus korjamise plaan on küll nõnda mõnus ja hea, et teda igamees täita wõiks ja seega see rahwa töö nii suure sammu edendud saab. Astugem siis suguwennad sellel uuel wiisil nagu uue hoolega tööle ja näitogem, et meie mehed oleme. Wäga kenaste wõiksiwad mallawanemad maldasid mõeldud soowi täitmiseks ja plaani tegemisteks kokku ajada ja siis igaühe lubamist kirrja panna. See oleks tänuwäärilme asi ja kõige tähtsam, midas meie oma järeltulejate heaks teha wõiksime! Ärgu wiibigu siis keegi, waid katsugem oma head meelt priiusele näidata, katsume näidata, et meie oma kallimate Aleksandrite mälestust pühaks piame ja igale isamaaliku ohwrile priiuse heaks, malmis oleme. Peale seda loodame ja palume, et seda soowi, mis eelseiSwal kujul ainult meie maa elanikudele ettepandud, et ommetegi sedasama ka meie linnade ja mujal elanikud kohegil tegemata ei jäta. Ka meie ei taha seega paljalt sõnade kõlistajaks jäeda, waid lubame ennast ka sulaste liiki arwateS, sest oleme seda tõsisemal meelel oma rahwale, lubame seega omast Sakala toimenduse  tulema aastasest palgast eestähendatud protsendid Eesti Aleksandri koolile. Mingu suguwennad Eestlased ja tehku sedasama! Auu Aleksandrile! Poliitika ringwaatus. Wene riigi iseäraliste sissewõtmiste ehk maksude aruandest käesolewal aastal wõtawad ajalehed järgmised arwud üles: Neid on kokku 314,411,796 rubla olnud. Kõige suurem maks kroonule on jookide eest 252,101, 401 rbl. Tubaku eest sai kroonu 18,829,775 rbl ja suhkru pealt 8,877,979 rbl. Wene riigis oli 2517 wiinakoda, kus 32,300,306 wedro meeta alkoholi põletadi,  ehk 80,750,765 wedro 40 graadilist põletud-wiina, millest wõeraste maadesse saadeti 3,056,978 wedro weeta alkoholi. Balti kubermangudes oliwad 6383 wedeliku müimise kohta ja on seega 2,161,095 elanikude arwu järele läbistiku 338 inimese pealt üks kõrts. Nõnda suurel summal ei ole kohegil töises riigikubermangudes neid uputuse asju, ega nii kasina elanikude arwu kaelas. Pealinna Wene-keelsed lehed awaldawad riikide sõa-laewadest järgmised arwud: On olemas raud-soomus-laewu: Wanaldasi: Uusi ehitatakse: Inglismaal: 34 20 12 Prantsusmaal: 23 10 22 Saksamaal: 20 4 3 Wenemaal: 3 15 6 Türgimaal: 5 3 1 Eelseiswaist armudest on näha, et Euroopa suurriikidest Austrial ja Itaalial suuri sõalaewu olemasgi ei ole. Töiste seas aga Inglis- ja Prantsusmaad kõige esimesel joonel seisawad. Saksamaa ehitab omale 3 uut, aga Wenemaa poole rohkem 6. Saksamaa parlamendis nõuudis würst BiSmark, et wälimiste asjade tallitaja ministeeriumi tööde igapäewaga  enamaks minemise pärast tarwis olla selles ministeeriumis ka meel 11. direktori ammetisse panna ja nõuudis selle palgaks 20,000 marka. Wanameelelised ja rahwus-wabadlased oliwad selle poolt, aga priimeelelised  ja ultramontanid selle wasta. Healte äraandmisel oli pooltolejate hulk 119 ja wasta 141. Seega sai