Tallinna Sõber 7K I KolmaS aastakäik. Tallinnas, Z. Rcmknn dmwal INI. Ultiildkt aesleht Eestirahnikle ««»! ja linkadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindsor»'i päriate trllkimajas: aastas 2 rubla, 40 kop. pool-aastas Z rubla 4!) k»p Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rabla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Lindsors': päriate trükimajas. - Feterburgis : J. H. Scelaudt, o»unspcas» Tarkus: W. Just. H»cruus: K. Kudewiila. Ztakwcres: L. Mattly. haides: A. SctdelSerg. Kapsasus: H. A. Koköerg. Kurcsaares: Hh. Lange. Amölas: A. Kr. Aaudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: Ä). F. Eichh orn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .4ce5.) RegiSter : Awalik kiri lugejatele. - Oinalt maalt: Tallinnast: Aruandmine ja palwe Wändra Kurtkeelctnmatc- l kooli poolest. Jaani koguduse uus kirikuõpetaja. Sõnumid kõrgest paigast. „Walguse" abiraha,  Peterburgift: Tunnistus. Wiirst Gortshakow. Mässajate paberid leitud. Baron NordmWld. Põgenik Itaalias. Kõrgekäe kingitus. Moskwastt Kohtu mõistmised. Kishnewist: Maawärijemised.  Wõeralt maaltt Saksamaalt. Hollnudimaalt. Inglismaalt. Türgi ja (Kreekamaalt. Turkeganist. Jn tn leht: „Armas Tädi taewas !' Armsad ja auustatud Lugejad! Sellega astume meie uue aasta sisse ja astume selle lehe kolmandema aastakäigu sisse. Kõige pealt soowime lugejatele ja sõbradele, meie maale ja meie rahwale Head Uut-aastad! rahu ja rõõmu ja edendust omas koduelus ja igapääwaseõ töös ja püüdmises, ja waimulikkuiS asjus, tõsises ja õiges maimus! Usaldama! sammul astume meie sobrade sekka ja soowime  ja pattune, et manad ja uued sõbrad sellesama usaldusega  meie wasta astuksiwad. Julgusega astume meie waeulaste wasta ja tahame ka edaspidi kartuseta ükfi seda tunnistava, mida tõeks ja EeStirahwalc auuks ja kasuks tuunud oleme, ja seda tahame ikka tunnistada, laimamisest ja teatamisest, meie enese kahjust ja k.sust hoolimata. Kerge ei ole meie töö möödaläinud aastal mitte olnud  ja kulda näitad, ei saa se töö ka hakatud aastal kerge olema. Uks tallitsemata kõrwewaim astub meie palmil läbi maailma, nimetab ennast nende kena sõnade teutamisekS uS" ja nimetab ennast,edendnS", kiidab aga üksi seda wab adu seks, mis tallitsemata iile tarmiliSte piirete kargab ja üksi seda cd en d usekS, mis tuntud teest lahkub ja hagauetega üheS, wilja, prügiga ttheS, esiwauemate kõige paremad pärandust mäljapühib. Ka meie rahumaal lehmib se kõrwewaim mitmel kujul ja püüab rahwa südant meelitamisega ja waimulise wägiwallaga  oma poole pöörata. Zkka selgemaks tõusewad tähed, et mõnelt poolelt seda põhjust lõhkuda püütakse, mille peal Eestirahwas nii kauniste ja wägewaste kosus ja lühikese ajaga mii tähtsaks tõufis, et juba mitmes tükkis,  suurel isamaal perekama kaaSkodanikudele eesmärgiks kõlbab. Se põhjus on meie esiwanemate kirik ja on meie emakeeleline rahwakool, mis ennast selle meie esiwanemate kiriku peale tuetab ja maakodanikufi kaswatab, kellest edaspidi  meie kirikule ja meie emakeelelise rahwakoolile tuetust ja kinnitust loota wõiks. Selle kõrwewaimu wasta, mis ennafi mitmel kawalal näul ilmutab, oleme meie möödaläinud  aastal wainule astuma pidanud, kus ja kuida se ennast õhema eh? paksema katte all näitas. Väsitanud on meid meie wastased sel wainul lõpmata, on meie abilisi,  meie sõbru ja lugejaid meist wõerutada püüdnud ja selleks iga söeariiSta kölwaliseks pidanud. Kinnitust sellel wainul on meile aga ka mitme auustatud käe läbi tulnud ja niipalju kui tähtedest aru saada wõib, ei ole meie wõitlemine ja meie töö mitte asjata olnud. Kuna meie wastased kawalal kombel rahwa seas mõtet äratada püüawad, kui seisakfime meie rahwusliste püüdmiste wasta,  oleme meie EeStirahwa rahwuse alleShoidmise ja EeStirahwa auu eest laiemal wainul wäljaastund, kui mõned Wene aealehed Eestlaste ja Lätlaste wiiwimata weneStanust pärifiivad, ja meie kiri ,Wene aealehed ja Eestlased" ei ole ilma mõnuta jäänud. Peale nende Saksakeeli aealehtede, mis Vallimaa üksikute rahwasugude sõbruslust otsekohesest ja ustawast südamest nõuuawad, on ka Läti aealehed seda kirja üleSwotnud ja tunnistanud, et Lätirahwal sedasama wastata oleks, ehk on selsamal waimul Lätirahwa rahwuse eest kostnud, ja Wenekeeli Zeitmig" on ennast meie ees wabandada püüdnud, kui ei oleks meie rahwa ja meie kiriku wenestamine  iial nende nõuu olnud. Lepime sellega. Need wägiwaldsed rahwuse-löhkujad teadwad nüüd, et kõik Eesti aealehed ennast nende sulaseks ei alanda, waid et nemad fiin ka wastaseid, EeStirahwa rahwuse ja auu eestkostjaid leiawad. Loodame, et need hääled sellega soikunud on. Üksikute tühja tülide ülespuhumisega ja teiste rahwasugude  teutamiStega ja äritamistega ja nende auu mahakiskumisega  ei ole meie iialgi omale ,rahwamehe" nime teenida püüdnud, ega saa seda edaspidi tegema ja sellega oma mõnu, kus seda kord tarwis läheb, edewal kombe! asjata kulutama. Kus aga maja oli, Eestlaste rahwuse ja Eestlaste tõsise auu eest kosta, seal oleme meie esimeses  liikeS astund ja saame ka edaspidi kartuseta esimeses  liikes aStuma, ehk kus seda tarwis oleks, Jumala nimel Nfi lippu üleõtõstma, igakord kui meie rahwa auu ja meie kitsama ja laiema isamaa kasu seda päriwad. /Meie tahame kui Eestlased meie õnnistud Suure Keisri ustawad alamad, meie suure ja wägewa isamaa auusad kodanikud olla, iga teise rahwasugu iseolemist auuõtates ja t«etates", selle tunnistuse eest wõitlemas, saamad meie lugejad meid ikka esimeses liikmes nägema. EeStirahwa rahuline, kosuw edendus, Ristiusu ja iseäranis Ewangeliumi  Lutheruse usutunnistuse põhja peal, saab meie juures  igatahes waimuStud eestkostjad, ja kus tarwis. eestvõitlejad  leidma. Niisamati tõutame meie oma eestkostmist  igaühele ja igale seltskonnale, kes oma auusa püüdmise  pärast omaS üleüldises polilika elus, kmklikkus elus ehk iseäralises waimultikumiseõ kurja teutajate pilkamise, laimamise ehk üleültse tagakiusamise alla langefimad. Astugu need kõik usaldusega meie juure, meie tahame nende auusad nime ja nende auusad püüdmisi kaitseda, niipalju kui Jsfand-Juma! meie nõdra wõimu kinnitab ja tõe ja õiguse sõeariistaks tarwitada heaks arwab. Kuida meie kõigi EeStirahwa auu eest suure isamaa ees kostnud oleme ja kui tarwis, ka edaspidi kosta tahame, nenda tahame meie ka selle rahwa üksikute liikete ja seltskondade  eest, neude suguweudade eeS kartuseta kosta. Kuida meie kõige lahutuste ja lohutuste wastane EeStirahwa keskis ja Eestlaste ja teiste kitsama ja laiema isamaa rahwasugude wahel oleme, nenda ei hoia meie ka ühegi era-nõuutuse, ühegi partei poole. Rahwa kasu wõib mitmel teel nõuuda ja tallitada. Kõigile, kes tõewaimuga  head nõuawad, seisab meie leht keetmata lahti; ükfi malele ja kiusamisele jääb se pärast kui enne lukku. Ilma et meie tüli ehk tühja waidlemist otsida tahaksime, peawad ka edaspidi tähtsad isamaa asjad ja meie tahwa aSjad fiin läbiräägitud saama ja meie palume kõiki, kellel midagi head nõuu anda, kellel ühegi paha wasta midagi rääkida on, meie lehte selleks tarwitada. Sõnumid mele laiemast isamaast, sõnumid tähtsaist juhtumistest ja politika-asjust, kõigist maailmast saame meie ka edaspidi tooma niipalju kui tarwis on, lugejaid sellega tutwuses pidada. Selle kõrwaS on nüüd ka meie laiendud lehteS mõnusa lugemise eest hoolt kantud ja peawad edaspidi fiin ka need teadmised laiemad aset leidma,  mis koduelu ja majapidamist kergitada ja kosutada wõiwad. Meie palume lugejaid weel, ennast mitte sellest eksitada lasta, kuida mõned wastased meie kirja, meie politika-sihti kawalal kombel wõõriti seletawad, waid ikka ja üksi oma enese selge silmaga lugeda ja oma enese mõistliku mõistusega seletada. Sellega soowime armsa ja auustatud lugejatele kindlad waimu, õnnistust ja lahked meelt läbi uue aastakäigu. Omalt maalt. Tallinnast. Saksakeeli /Tallinna Zeitung" on seda kirja saanud: , Aruandmine ja palme". „ Vändra Kurt-keeletumate-kool laskis selle aasta Kristusetulemise-pühadel jälle üht jagu kurt-keeletumatest lastest wälja, kui need enne leeritud ja Wändra kirikus lauale wõetud oliwad. Seitse last, poisid ja tütarlapsed seifiwad seal altari ees, kuna juba enne kaks poeglast wäljaastund oliwad, kelle wanemad nendega Wenemaale wäljarändastwad, ja üks sellest wäljalaskmise-jäuust ärasurnud  oli. Leeri-aeal, mis üksi nende tarwis peetud sai, oliwad nemad kiriku-õpelajale palju rõõmu teinud; nende tundmised ei olnud mitte üksi nende kohta, waid üleültse head, patu põlgamine oli nende sees elaw ja nemad näitasiwad liigwawad igatsust aruuileiwa järel. Nüüd seifiwad nemad koguduse ees ja pidiwad omast tundmisest ja omast waimuselgitusest tunnistust andma. Nemad sattvad Sakrament!-õpetuse järel küsitud ja antfiwad  wärske ja elama wastustega head tunnistust, ka siis, kui mitte harjund kombel ei küsitud. Kogudus wõttiS  sellest läbikatsumisest hääleta waikufes ja suure tähelepanemisega  osa. Za kui nüüd üks neist poeglastest kõikide  asemel Apostli usutunnistust, ikka selgemaks minema häälega etteülles, mis tema enese lõuswad waimu-körgendust  näitas, siis täis nähtaw liigutus läbi koguduse. Sest kõik kuulsiwad ja uaguvad seda, et Issanda helde armastus  ka uüüd meel kurt-keeletuulaid kuulma ja rääkima paneb, ja et meil teda ikka weel nende Ewangeliumi sõnadega kiita tuleb: ou kõik heaste teinud; kurdidki  teeb tema kuulma ja keeletumad rääkima!" Mark. 7 37. Selle pühale tulnud wanemad, wiifiwad rõõmsa tänuga oma kurt-keeletmnaid lapsi, kui kuuljaid ja rääkijaid  inimesi teisel pääwal koju, kui need kooli ja kooliõpetajad  liigutud maimus Jumalaga jätnud oliwad. Selle kooli Kuraatori kohus ou aga uüüd, seda kooli tulewakS õpetuse-aeaks jälle täita. Se ei ole temal mitte kerge, sest tänine on wast 4 last jäädawalt wastawõelud, weel puuduwad 5 kuuni 8. Opetud wõiwad igas kooli-jäuuS kuuni 12 last saada, neid peab aga kõigewähemast 9 olema, et kooliõpetaja palk maksetud ja kõik kulud korralisel kombel kantud saada wöiksiwad. Kui nüüd selles koolijäus, mis sel aeal õpetuses seisab 4 last Wiliandi maakonnast, 2 Tartu maakonnast, 2 Pernust ja 2 Eestimaalt peale nende 4, keda uue kooli-jäuu tarwis waStawõeti ja kes kõik Eestimaalt dn aga üks ainuke Wõru maakonnast, siis on kibetad palwet tarwis, hoolega hea waimuannetega kurtkeeletumaid lapfi otsida, kes kooli-wauuduses, 9 kuuni 15 aastad seifawad, ja neile tarwilist kooli- ja ülespidamise raha selles asutuses,  125 rubla aastas. 7 aasta peale, muretseda ja neid lapsi, kuuni kesk Näärikuuni senna koolt saata. Kõige pealt saamad selleks Wõru maakonna kirikuõpetajad ja kogudused palutud. Kurtkeeletumaid lapfi selles wanuduses  on Puhja kihelkondas 2, Räppina kihelkondas 4, Kanepi kihelkondas 2, Hargla kihelkondas 1, Wastselinna kihelkondas 1, Otepäkihelkondas 2, Rannu kihelkondaS 1, Laiuse kihelkondas 6, Kodawere kihelkondas 1, Torma kihelkondas 2, Kursi kihelkondas 2, Pärnu kihelkondaS 3, Karksi kihelkondas 2, Haliste kihelkondaS 2, Kolga-Jaani kihelkondas 1, Suurekihelkondas 6, Pillistwere kihelkondas  3, Helme kihelkondas 4, j. n. a. juba nende üleSandmiste  järel, mis eesseisawad, mis aga täielised ei ole; tõe poolest on neid lapfi wifi palju rohkem. Nende