Walt teenistusesse, ehk koguni wälja astuma piawad. Rahwakooli aSjad olla sellest aeast saadik, kuS Vulgaria oma käe peal elab, sea! wäga Heaste korraldatud; noortest meeStest, kes sõeamäe teenistusesse astuwad, vskada juha 76 protsenti lugeda. Amerikast. Selle kuu 13. pääwal on kõigel Manti mere rannal hirmus maru möllanud. Randtee-sõibud on kange lumesadude pärast paiguti seisma jäänud ja telegtafid on mitmes kohaS rikutud Palju laewu on hukka läinud. Omalt maalt. Tallinnast. Kõigekõrgema käsu peale Raha-Ministrile  Talwekuu 8. pääwast s. a., on Wene riik üht 125 milliöni kuldrubla suurt laenu wõeral maal üles wõtnud, mitte aga lust uueks laenuks, waid nende laenupaberite ümberwahetamisekS, mis aastal 1877 wälja antud saiwad, kokku 263,614,090 marka suured on ja 5 protsenti intressi kannawad, kuna selle uue laenu eest ainult 4 protsenti intressi maksetakse. l!ued laenupaberid saawad 125, 625 ja 3125 rubla kulda suured olema ja 125 rubla on arwatud:  500 franki, 464 marka, 19 nael stärlingi 15, x schillingit, 239 Hollandi guldnat, kuld-dollarit. Uned laenupaberid on kõigeist kroonumaksudest priid ja Hakkawad selle kuu 19. pääwast, uue aeaaru järel Jõulukuu  1. pääwast, intressi kandma. Nendanimetatud Homikumaa-laenu  paberid aastast 1877, saawad kolme kuu kaikus  uute laenupaberite wasta ümber wahetatud ehk ka kurfi järel wälja maksetud. Pärast seda ei makseta nende pealt enam intreSff. Uued laenupaberid saawad 81 aasta käikns, arwatud Jõulukuu 1. pääwast 1889, wäljaloostmise  wiisil tasutud ja häwitatud. Wäljaloositud paberid saawad tasutud: Peterburgis Riigibankts kuldrubladega ehk paberrahaga kursi järel, Parisis frankidega, Berlinis riigimarkadega, Londonis nael stärlingidega, Amsterdamis Hollandi guldnatega, New-Dorkis Amerika Uhendatudriikide  kuld-dollaritega. Ew.-Luth.ülemkooliõpetaja Tallinnas, Oskar Palsa, on Gatschina kirikuõpetajaks kutsutud. ,Postimehe" sõnumite  järel tulla Vaost. W. Reim a n n, kes nüüd abiõpetaja  Peterburgis on, Tallinnasse tema asemele. Liiwimaa Hoowkohtu poolest on Erme S'i kirikuõpetaja Spalwing, kes üht meest Greeka Katholiigi usutunnistusest  leeritanud ja püha-lauale wõtnud, kuueks kuuks ametist  lahti mõistnud. Enne täitmist läheb kohtuotsus mchtluse-seaduse  § 154 järel Senati läbiwaatamise alla. kirjutab: ,U u e Õigeusu kiriku ehitus-platsiks on sellekohane kommisston Harju wärawa mäe wallnnd, kus praegu Daugulli lõbu- ja joogipaik  aset on. Selle järele peawad stis tähendatud lõbumaja  hooned warsti maha saama kistud. Kuda teada, wõttis hr. Daugull Harju wärawa jalutusmäe alles paari aasta eest oma kätte rendi paale ja ehitaS selle suurepäralisel  wiisil ümber. Wtst peab linnawalitsus nüüd hr. Daugullile tema kulud tagast maksma, sest et ta asutuse praegusel põhjusel enne kontrahi aja lõpu käest ära peab andma." Seda ei usu meie mitte. Ksrge Kroonu poolest on Tallinna endised wallid linnale päriseks kingitud  ja on sedamööda linna omad. Linnawalitsus ei ole aga seda maad enne kontrakli aea lõpetust ära wõtnud ja ei wöi siis ka sunnitud saada taganemist ehk koguni ehitusekulusi  maksma. - „Nowosti" sõnumite järel saada Rahwahariduse- Ministeriumi poolest uuemate (nüüd räägitawate) keelede õpetajatele, kes wõeramaa alamad on, ainult stis luba antud õpetada, kui nemad ennast Wenemaa  alamate sekka üles wõtta lasewad. „Moskowskija Wedomosti" sõnumite järel saada erakoolid Baltimaa kubermangudes sellesama seaduse järel ülewaatamise alla pandud, mis selle poolest Wenemaa  seespidistes kubermangudes maksab. Peale selle olla ,Rishki Westniku" sõnumite järel Rahwahariduse- Ministeriumi poolest üks uus seadus Tartu koolikonna erakoolide kohta Ministrite-komitee ette pandud. „Eestimaa Kubermangu-Zeitnngi" sõnumite järel on Kollmannt Klas si ka - G Y mnastum Tartus,  Talwekuu 5. pääwal peetud kooliwalitsuse ja selles koolis käiwate laste wanemate koosolekus nõuuks wõtnud, selle koolile antud riiklikkufi õigust maha jätta ja luba paluda, seda asutust kui erakooli Saksa õpetus-keelega edast pidada. , Revaler Beobachter" on wiimasel nädalil  jälle ilmumata jäänud. Kuida kuuleme, on herra E. von Staud-en'ile antud luba, seda lehte aegliselt toime- . . kada ja selle -eest wastata, tagast wõetud. See leht jääda fiiS ilmumatas künni waStataja Redaktor kohalisest paigast kinnitatud on. Selleks olla Toompea-kooli ülem-öpetaja Hörschelmann ette pandud. Soowime, et ast pea seletatud ? saaks ja Eugen Heubel'i lesk senni mitte hädasse ei langeks. ' __ ' ja tema toimetaja asjust toob „Rishki Weftnik" järgmist sõnumit, mis Tallinnast tulnud olla: „Wirulafe" waimu ja joone järel wõime meie osalt neid uduseid asju wälja arwata, mis selle lehe toimetaja wälja ajamiseks asja andstmad. Waewalt wöib ühte aealehte  olla, ühe ja sellesama toimetaja juhatusel, mis nii mitmesugustel joonede! käinud oleks, kui „Wlrulane". Pärast seda. kui tema oma joont mitmete küsimiste, nimett Orthodorla (õigeusu) ja walitsnse tegewuste kohta Baltimaa  kubermangudes, muutnud, on „Wirulane" ikka waentikust  waimust walitsnse ja kiriku wasta täidetud olnud. Et tema osawusega oma lugejate mitmesuguste ringkondade tahtmist täita mõistis, jõudis herra Järw nii kaugele, et tema leht kõige rohkem luetud EeM aealeheks tõusis. Mõistlikumad lugejad aimafiwad aga juba, et ast mitte enam nenda edast minna ei wõi; Järw sai mitu korda hoiutatud ja manitsekud teiste krskis nelja aasta eest Professor J. K. poolt —, et oma lehe joont muudaks, muidu saaks see kinni pandud. Seal nähti aga, et raha himu kangem oli, kui hirmu tundmine tulewiku eest: Jäcwe ja tema lehe peale on nüüd ette üteldud õige nuhtlus tulnud. Kahjuks ja Eestlaste teutuseks ei ole nende kestis mitte wähe selle kawala eeswedaja pimestatud jüngreid olnud, kes usuwad, et wihkamine ja laimamine selle saatuse  põhjus olnud, miS temale nüüd kätte tulnud; need õnnetumad ei saa aga asjast arn ehk nemad ei taha selle peale mõtelda, kuida omal aeal wägewad «vaenlased, kõrgeist  püüdmistest hoolimata, igawesesse aeasse läinud Jakobsoni  peale rngiwalitsuse ees süüd ajada ei suutnud. Kahjetseda on, et mõne tagakihutaja omakasupüüdlised kawalufed  lugeja Eesti rahwa pea ümber pöörawad ja seesugust  inimest oma wõrku püüawad, nagu need oliwad, kes ärareisijat Järwe saatmas käisiwad. Nendest wõib ainult ütelda: „Jssand anna neile andeks, sest nemad ei tea, mis nemad teewad." ..Baltimaa Nädalikirjas" annab Põlksama kirikuõpetaja  C. Maurach sõnumit nende Sulustekassade  üle, mida tema nõuu peale ja plaani järel mõne aasta eest asutama hakati. KahjetseteS saab selle peale tähendatud, et see hea asi takistatud näib olema, sest wiimasel aastal ei ole mitte üht kassat juure asutatud.  Need aga, mis semu asutatud oliwad, iäidawad oma tarwitust, nende kapital ou 7053 rublast 8545 rubla peale tõusnud ja kahel nende keSkist ou juba peale 1000 rubla kapitali. PõhjuS, mis peale need kassad asutatud saawad, ou puhas ja kindel, ikka aga läheb aega, enne kui nende kasu selgest filma paistab ja arwatakse, et mõisaherrad, kes sellega wiiwiwad, seda pärast kahjetsewad. Selle kuu 13. pääwal pärast lõunat kell 5 läks Toompea alõwis Westenbergi majas -tuli tahti, sai aga pea kustutatud. See on lühikese aea sees nüüd juba teine kahtlane tuli selles majas. Esimese pärast on majaperemees  ülekuulamiseks kinni, nüüd sai ka tema naene kinni wõetud, pärast ülekuulamist aga jälle lahti lastud. Selle kuu 12. pääwal suri Tagawerest päritud korterita Hans M ii ür m au u 4. linnajäus maja Nr. 355 hoowiS äkitselt ära. Selle kuu 16. pääwal kukkus üks töömees Harju-uulitsal minestuses maha ja lõi oma näu meriseks. Harku metsas ära tapetud Marie Uustuba kohta kirjutab ..Tallinna Zeitnug", et Mart Arro oma süüd nüüd juba tunnistanud olla. Tema on oma seltstlastega  selle õnnetuma esiteks metsas üles poonud ja stis tema pea lõhkunud. Selle kuu 18 pääwal sai 60aastaue Kersti Kask wangis Tallinnasse toodud, keS kui kerjaja mõrtsukateust osa wõtnud olla. Selle kuu 15. pääwa õhtal wõeti Haberstist päritud Aleksander A. Pärnu maanteel  ühe kimbuga kinni, kus umbes 100 rubla eest mitmesuguseid  asju sees oli. Tema enese tunnistust mööda on need Zõgisel ühest aidast warastatud. WiiS noort kaabakast,  16aastaue Wladimir T>, 13aastane Konstantin F, Johannes K., Aleksander M. ja Friedrich M.. kes Karmanni  poest warastada tahtnud ja ära jooksnud, saiwad kinni wõetud. Nemad olla juba mitmes kohas margil käinud. Endine wang, I Taastane soldati poeg Khrlstiau M., sai selle kuu 17. pääwa õhtal warastatud puuwilladega  kinni wõetud. Endine woorimeeS Willem J, kes juba enne warguse pärast nuhtluse all seisnud, sai selle kuu 10. pääwal warastatud puuwilladega kinui wõetud. Hiiomaa Suuremõisast päritud Peter Z. oli pnuseppmeiSter  A. töötuafl paari saapaid «varastanud ja sai kinni wõetud. Selle kuu 17. pääwa õhtal wõeti Siberist ära jooksnud wang Jaan Loorberg ja lahtilastud wang Juhan Pander kinni. Esimese juures leiti üks seitsme laengiga rewolwer ja mitmed warga-ritõtad.  Rakaskaewu  uulitsal on wõeralt maalt päritud D. korterist selle kuu 12. pääwal 81 rubla eest riideid warastatud. Toompea hingekirjaline J. J. sai selle kuu 13. pääwa õhtal ühe kotiga kinni wõetud, kuS 1 pnnd waraStatud puuwillu sees oli. Selle kuu 19. pääwani ou Tallinnas 1239 inimest  rSugesse haigeks jäänud, nendest 883 terweks saanud, 331 ära surnud ia 16 seifiwad weel arstimise all. Baltiskist, Talwekuu 21. pääwal. Ilmad on waiksed ja udused, ikka weel sügisesed ja maa on paljaS. Wahest sajab natuke pool-külmetanud wihma, mis maa libedaks teeb; muidu ei ole külmetamisest palju «uttu. Wiimasel nädalil tuli Taanimaa aurulaew Danmark" heeringitega meie sadamasse ja sõitis ballastiga ära. Bornholmi puriulaew  ,Nero" jooksis wigaselt meie sadamasse ja saab siin parandatud, nagu »Erpress" enne, mis ka weel fiin on. Ka meie sadama fitda parandakse suurte aurulaewade wasta, mida talwet ootame. Merelt. , Tallinna Zeitnug" kirjutab: ,Wene laew , Atalanta " , mis puulastiga -ttiast Antwerpenisse minemas oli, on Hollandi randas, Ouddyrp'i kohal hukka läinud. Kuida wõeramaa lehed kirjutawad, oliwad selle laewa peal 13 meest. Neli meest pidastwad laewa plaukidest kinni ja saiwad randa wisatud; kolm. kes ennast  ka nenda pidastwad, saiwad peastetud. Kardetakse, et kuus meest laenetes surma saanud on. Õhtal uhtus west laewa lükkist randa. Uks jagu lastist sai peastetud, teist on west ära wiiuud." .Atalanta" oli Läti /Anstra"- Seltsi oma. Paari aasta eest wõttis see Selts nõuuks, oma laewu mitte enam kaitsuse alla anda. Nüüd on sellest  aeast saadik juba /Põrkun" ja .Atalanta" hukka läinud. Tartust. Tartu Eesti Põllumeeste Selts pidas selle kuu 7. pääwal oma koosolekut, kus Seltsi juhatata J. Tülk tähelepanetawat kõnet inimeste ja loomade kehatoiduste õhu, söögi — puhtusest ja puhtusest ülepea, ja Seltsi liige Schmidl kõnet iga maakoha iseäralisest loomusest  pidas, mida hoolega tähele panna tuleb, et iga põllumees  oma maad neuda hariks ja üles piaks, kuida see selle iseäralise loomuse kohatine on. Järgmine koosolek sai Jõulukuu 5. pääwa peale määratud. Põltsama Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekus,  Wiinakuu 36. pääwal, ou uöuuks wõetud Wallawalitsust  paluda, et nemad selle Seltsile aruandeid hobusew  arg uste üle faadakfiwad, kust need siis Nugimaade- Ministeriumi ette pandud ja sealt uöuu ja abi selle asja wasta palutud saab. mis põllutööle nii raskeks koormaks on. Teised Eesti Põllumeeste Seltsid piawad osawõtmiselr  kutsutud saama. Kuuramaalt. Gramsdenis on Talwekuu 9. pääwal pärast pitkemat wihmasadu kange müristamiue olnud ja kohe selle peale esimest lord luud sadanud. Petervurgist. Keisri Majestäti d sõitstwad selle kuu 14. pääwal, pärast awalikku Jumala-temisust ja õunesoowimisle wastawõtmist, Gatschinasfe tagast. Seal saawad kõrgete riigiametnikkude aruanded ja ettepanekud wasta wõetud ja on ka selle kuu 18. pääwal uus Teede- Minister, Kindral-Leitnant Paucker, selleks seal olnud. Kutda »Peterburgfki Lillok" kirjutab, olla Borki jaamaülem, üks Tschechilane, suure raudtee-õnuetuse pärast meelt heitnud ja oma elule otsa teinud. Läbiwaatamise-kommisston  on oma kohalist tööd lõpetanud ja wiimaseks arutamiseks tuleb see asi ühe iseäralise kohtu ette, kuhu palju nüüdseid ja endisi raudtee-ametnilkusi tunnistajateks  kutsutud saab. Kas kedagi wastatamiss alla pannakse, sellest ei ole weel selgemat sõnumit tulnud, wõimalik  näitab see aga ikka olema, kui seda asja mitte Kõigekõrgema käsu peale unustuste sekka ei lükata. Kharkowist. Kharkowi Mõisnikkude-banki poolest ou endine Adelsmarfchall L. W. Zljaschewitsch kaebtuse alla pandud, et tema tähendatud bankist 60,660 rubla omale wõtnud olla. Zljaschewitsch sai selle kuu 3. pääwal Peterburgis  kfnni wõetud ja Kharkowisse wiidud. Krimmist kirjutatakse Saksakeeli /Peterburgi Zettungile":  11. pääwal pidas Eesti Tarkhani asutus  Simferopoli kreisis oma 25aastast Eesti asutuse pidu Krimmis. Enne lõunat oli selleks Zumala-teenistus, mida Neusahi kirikuõpetaja S. Keller tallitas, kus juures ka tauawuse rohke wilja-önnistuse peale mõteldud sai. Pärast lõune esimestel tundidel kogus ennast stis kõik asutus oma wõeraslega pidulauale, kus terwiseid Keisri Majestätide peale, Tarkhani asulnse peale iseäranis, kõige Eesti Krimmi asutuste peale ülepea, kui ka mõne tähtsa mehe peale neis asutustes wälja hüüti. Suurem hulk selle päriseks ostetud  asutuse majaisadest on Zärwamaa kreisist walja rändauud.  Pärast pitka ja sagedast õige rasket wõitlcmist tundmata asjadega ja aimamata raskustega wõeral maal, korraldamata olekuga kiriklikes ja majapidainise asjus, kus wäljarändajad peale kümne aaSta, kuida nemad ise üllewad, xihn ja hinge poolest haiged" oliwad. läks neil umbes kümne aasta eest korda, tähendatud kohtas omale kindlat kodupaika asutada. Wiimaste aastate sees, kus nende majapidamine ikka paremini ja paremini kosuma hakkas, pidiwad nemad paraku nõndanimetatud ,Noor- EeSti rahvuslikkude püüdmiste" ebajumalale üht nende kohta wäga suurt ohwnt andma, mille järjed ka weel tänawnfe  leikuse juures tmmelamad on. Nii wastameett see äranählus ka kõige Eesti asutusele on, mi kahtlemata on fee neid püüdmist neile nende õiges paistuses ja «väärtuses  näitannd sa mõne asnja silmi moodis-oleiva Zumalastkaganemise  ja elnkombete rikkumise kardetawate koobaste kohta lahti teinud, mis kõrgestkiidetnd , rahiva-õnne" tooga (anukuue) all ennast peidab. Pidupääwal mõtles ka mõni