mis Inglismaal leiame. Nemad näitawad, kuidas Türklane Eüroopa riikide lahutuse peale loota. See lootus saada aga häbiks minema. ÄL^uiitid, keda Prantsusemaalt wälja aeti, on ennast elama pesitada  ja seal omale ordo-majast sisse seada. Nüüd on Itaalia kõhtude minister ühe ringkirja kubermangude ülematele saatnud, kus ta näitab, et manad seadused, mis aastatel 1774 ja 1848 Jesuiitide masta wälja anti, ikka meel maksawad, ja et kubermangude ülemad käredaSte selle peale waatawad, et Jesuiitid mitte Itaalias elama ei pesita. Ameerikast. Uuswee-uputus. Uks pääst rabatud Põhja-Ameerikalane on Nowembri kuuks uut mee-uputust ette kuulutanud ning laseb selle tarwis omale suure laewa ehitada, kellesse 50 inimest ühes 40 päewa tee-moonaga mahuwad. Sõiduhind peab umbes 700 rubla olema. KeS sõidust osa wõtta tahab, peab nimetatud hinna ette ära maksma, ei tohi aga, ja see on muidugi pääasi, seda enam tagasi nõuda, kui mee-uputust ei peaks tulema. Mis „ magad inimesed"  kõik maailmas mälja ei uuri! Kirja wastused. 459) K. G. T—s. Kui Teie omas kirjas kõiki kõrtsmikust hukka mõistate, fiis teete natukene liig ülekohut. Wist olete mõni eestlugeja  ehk pealegi mõni uus prohwet, nagu neid nüüd Tallinnamaalt ka Liiwimaale tekkima hakkab. Meie tunneme kõrtsmikust, kes igapidi auusat olekut edendawad, joonuid omas kõrtsis ei salli ja õigel ajal omad körtfid kinni panemad. Põltsamaa pool teame üht kõrtsmiku elawat,  kes nii kange oli hobuse -wargaid kinni püüdma, et sealt nurgast hobusewargus täitsa ära kadus. Ka üht mõisa omaniku tunneme, kes wõerawalla mehi mitte kõrtsmikuks ei wdtnud, ehk need küll mitu sada rubla renti enam pakkusiwad, kui oma walla mehed; seal anti kõrts üksi kõige ustawama mehe kätte. Niisugused kõrtsmikud ja kõrtsi omanikud soowiwad ka, et kõrtsidele üks malim seadus tuleks, mille järele need hooned peale kella 9 õhtu üksi meel teekäijatele lahti seisaksiwad. Ärge sellepärast kõiki hukka mõistke, et suurem jagu nurjatumad on ja nurjatumat  olekut armastawad. 490) T. W. R—s. Rõõmustan, tunnistus, mille eest wäga täname. Saame kirjateel pea jälle teadust andma. 491) J. T. P—s. Saame Teie ennemuistset juttu trükkima, peame aga enne natukene wormi poolest ümber walama. 492) M. Ö. L—s. Saame ehk lühidelt trükkima. Aga kena on see lugu küll. 493) A. ja E. S. S—s. Ilma asjaliku waidlemiseta ei wõi ükski ajaleht läbi saada, kes ennast wähegi tõsise elu wõitlemiste peale seadab. Asjalikud peawad aga need waidlemised olema, ja sellepärast on wäga kahetseda, et „Eesti Postimees" ropu sõmamise sisse on langenud,  kus waidlemiie nõu otsa lõppis. Sõimamine ei ole kellegi kunst, seda mõistab kõige toorem mees kõige paremine. 494) J. E. W—s. Saame Teie kirja Pärnu laulupidust trükkima. 495) J. A. H—st. Saame Teie foowimist täitma ja Teie kirja muutmata trükkima. 496) A. T. P—3. Saame edespidi Teie lugu jutustama. 497) P. K. P—s. Saame lühidelt jutustama. Töised soowid on täidetud. 493) J. O. W—l. Ajalehes peame ikka enam nerd juhtumisi jutustama, mis head eeskuju annawad. 499) A. Kr. P—l. Saame neid sõnumeid tänuga awaldama. 500) J. N. R—s. Need asjad on juba liig manaks läinud, ei maksa neist enam rääkida. 501) J. L. K—s. Nii pitkalt ei ole ruumi puuduse pärast wõimalik,  aga lühidelt saame jutustama. 502) A. W. R—s. Teie tiri on wäga osawaste kirjutatud, aga siiski ei tahaks meie teda trükkida, et juba ise lühidelt ära oleme Vastanud.  Kui oma wastaliste sõimukirjade peale nii sügawalt wastust anname, siis teeme neile liig palju auu. 503) P. N. T—s. Nagu meie juba esimese kirja peale ütelnud oleme, yii kaua, kui Teie mitte täitsa seda lugu kõikide nimedega sisse ei saada, mi kaua ei wõi meie midagi trükkida. 504) A. M. B. R—s. Sedawiisi wõib üksi neist asjadest kirjutada,  millest terme rahwas aru saab. 505) J. B. T —l. Saame lühidelt tarwitama. Lubamise eest täname wäga, sest meie material Tallinnamaa teu-orjuse kohta ei ole ikka meel mitte täieline. Meile on õige laialisi sõnumeid tarwis ja kontraktide  koopiaid. 506) Stud. E. K. M—s. Esimesi kirju ei ole meie kätte saanud.  Tasumist ei ole ühtegi. 507) J. K. K—s. Saame küll tarbitama. 503) H. L. W—s. Täname wäga, Teie kiri on täis mõnusaid mõtteid. Seesugusi healest rahwa keskelt on meile wäga palju tulnud, aga meie ei tahaks neid sellepärast awaidada, et meie wastaliste sõimukirjad  tõeste nii sügawa wastuste auu wäärt ei ole. Ka on meie põhjus,  waidlemiste kirjadele üksi nii palju ruumi anda, kui hädaste tarwis  läheb, et asi lugejate ees selge on. Ehk saame Teie mõnusat kirja siiski edespidi awaldama. Zensuri poolest lubatud. Riias, lv. Oktobril 133 V. Trükitud F. Feldt'i juures Wiliandis. WM* Halwa tee pärast jõudis minevase  nädala Riia post Kolmapäeva hommiku asemel alles õhtu hilja Wiliandisse,  nii et Sakala käekirja varem võimalik ei olnud kätte saada, kui Neljapäeval.  Sellepärast ei võinud Sakala 41. nummert mitte seks ajaks valmis teha ja sisse pakkida, kui kihelkondade postimehed otsimas käifiwad, vaid saadeti  alles järgmisel postipäewal ära. Sakala Toimenpus. Wiliandi kihelkonnas olew j « Eesti Aleksandri-kooli abikomitee saab 26. Oktobril kella S ajal peale lõunat  Koidu seltsi majas koos olema. Palutakse  korjajaid liikmeid ja ka aastamaksjaid kõik kokku tulla. mm Tartu mu Eesti Põllumeeste lähem koosolek on 1. Nowewbril s. a. kella 2 ajal peale lõunat Wanemuine saalis. Peale kõnede ja nõuupidamiste on ka uue eestseisuse walitsemine. Seltsiliikmeid palutakse rohkeste kokku tulla. Eestseisus. Tartu Politsei poolest on warastatud pooane kimmel ruun, walge lauguga künni ninani, kinni wöetud. Hobune oli töö wankri ees. Kelle hobune on, tulgu Tartu politsei pealt otsima. (619) i Politseimeister Wast. Metsa oksjon. Eimtaali metsas Runakul 23 saab 14. Ntowembril lõuna kella 12 ajal palgi mets tüki kaupa mitmesugustes suurustes müüdawa koha peal kohemaksetawa hinna eest enampakkumise  teel äramüüdud. (61?) 4 Eimtaali möisawatiisus. Metsa müüakse Pöllis, Nissi kihelkonnas, Runawere jaama ligidal metsaherra juures tessätini kaupa 13. Oktobrift künni 8. Nowembrini. (59i) s Schnakenburgi kuluga Tartus praegu wälja tulnud ja igas raamatupoes saada: Isamaa Kalender 4881. Hulga piltidega, seinakalendriga, kolme wõidumõistatusega j. n. e. Peale pärislisa, mis suurem kui iial enne, on meel iseäralikuks  lisaks „Rahukohtu seadused ja trahwid." Hind 35 kop. (6Si) 3 Ml Ellega annan auupaklikult tuntud ja tundmata  sõpradele teada, et mina ühe uue milji-oMe kuulun Rakwere linna raudtee waksaali juure olen ehitanud. Luban kõikidele head hinda maksa ja ostan kõiksugu wilja: Nisu Rukkid Odre Kaeru Grneid Linaseemneid Ristikheina (härjapää) seemet Kure-erneid (wikkist) Läätsasi. Kõik, kes minule wilja müüwad, leiawad auusat ja sõbraliku wastawõtmist minu poolt, nii et igaüks müüja minuga rahul saab olema. Kaupmees (465) Tartust. i M künni sl>o rublll saamad hea protsendi ehk obligatstoni wasta otsitud. Lähemat teadust annab Heorg Htheintänder Tartus Rüütli uulitsas, suure tütarlaste kooli wasta. (590) i Kuulutused. (Politsei lubaga.) »W-15 head talukohta müüa. -W> Eestimaal, Lääne maakonnas, Nigula kihelkonnas, Seljaküla mõisas. Haapsalu lähedal  on häid talukohte heinamaadega ja metsadega müüa 1500 rublast künni 1-000 rublani. Kaupa saab tehtud Seljaküla mõisas walitseja Kammerberg i ehk Tallinnas pärisherra von Rentelni juures, Tome peal U 11. (620) 3 Endise „Sakala Kalendri" asemel on Schnakenburgi kuluga Tartus praegu wälja tulnud ja igas raamatupoes saada „Uus Sakala Kalender" ehk KMm, Kckütt 1881. Kena pildikaantega, mitme muu pildiga, seinakalendriga, nootidega j. n. e. ja maga suure, tähtsa lisaga. Ta on suurtest kalendritest  kõige odawam: ühte kokku 240 lehekülge suur ja maksab üksnes 30 kop. (622) 3 Uus ramat: Tc-roog Jummala sõnnast sõameestele ja mu Sioni tekäiatele. Kirja pannud A. Maurach, Pöltsama Öppetaja. Tallinnas. Ramatomüja Kluge kullo ja warraga. 1880. Hind pokitud 40 Kop. Sissekord. I. Jggapäwased leiwa pallukesed Jummala  sönnast ja laulo-ramatust. 11. Taweti laulo-ramato  sisso. 111. Laulo-ramato tuum. IV. Palweramatukene,  ehk näljatse süddame waimolikko roa kutsumine.  V. Jummala-tenistusse seadus ja kord. VI. Peatük altari sakramentist ja pihti öppetus. (609) 2 Kõiksugu malmis tehtud riided nii hästi meeste- kui naisterahvale müüb odawa hinna eest ja wõtab nende peale ka tellimisi wasta A. W. Werncke, 2 Wiliandis. Häid reatud räimi, soola, heeringaid, rauda, lambiõli (petrooleumi), küünlaid ja seepi müüb nii odawaste kui mitte muial saada ei ole, ka leht-tubakat, kõiksuguseid sigarid pakkide ja kastide kaupa (kõrtsimeestele õige alandatud  hinnaga) ja kõik neid muid kaupasi, mis juba enne minu poolest „Sakalas" U 22. sees kuulutatud, ning palutakse hoowi müramast,  mis Kana kõrtsi ukse kõrwal, hoowi tulla ja mind sealt ülesotsida, wõi ka raamatupoodis  minu järele kuulata ehk Kana kõrtsis küsida, kui mind ei leia. C. J. Kreutzdahl, raamatu kaupmees Wiliandis. Kõiksugust wilja, kõige rohkem rukkid, ostab ja annab nende eest kõige suuremat hinda H. J. Kreutzdahk, raamatu kaupmees Wiliandis. Tarwastu laadalt on tömbi sarwedega punane lehm ära pagenud. Leidja wiigu teda 10 rubla waewa palga eest Tartusse lihuniku  R. Grostmann'i juure. (giB) i Sooru wallast Songa talust on AndreS Ruttase ------- täkk wars ' ära warastatud. Märgid on: 1«/- aastat mana, täht ots, lakk paremal pool, saba lõigatud,  esimesed jalad kamitsast ära õerutud, pää punane ning kintsud sinine hall, kõrgus jalga, pitkus 6 jalga. Kes selle hobuse kohta teadust teab anda, saab head waewapalka.  (623) 1 Kanapää Kaagwere walla mehe Kusta Jõudu aastane kõrb mära musta saba ja lakaga, lakk pahemal pool, pahemal pool külle peal kablast hõerutud märk, parempoolne  tagumine jalg alt jakukohalt jämedam kui töine, 100 rubla wäärt, on ööse Septembril  s. a. ära varastatud. Kes selle hobuse Kooraste kohtumaja juure toob ehk temast sinna teadust annab, saab 15 rubla vaevapalka. (610) 1