niStab jo .Wirmalise" kirjasaatja ise 10 künni 15 dessätini  suurt kohtafi «võimatumaks. Päranduse jägamise kergitamiseks, et igaüks kohe oma osa soojalt suhu saaks, kui isa surnud on, ei wõi ometigi kõiki talusetsust wababikkude  wõi popside kogukonnaks laguneda ja langeda laSta! Aga ka päranduse jägamise kergitamiseks on teist ja paremat nõuu leitud. Eestimaa Kreditkassa on hakatusest  saadik ka ostetud talukohtade peale otsekohe ja nende eneõte waStatamise all laenu annud; selle aasta hakatusest saadik teeb seda Liiwimaa Kreditkassa ka. Sealt wõib jo seda raha saada, mida kaaspärijate «väljamaksmiseks tarwiS  läheb. Ja kui wäga palju pärijaid on ja kui need pärijad kohta kallimaks arwawad, kui Kreditkassa, kas siis mõned sellega leppida ei «või, kui koha peremees neile nende osa eest intressi maksab ja koht lõhkumata jääb? Ainult pärandusest elada tahta, see ei ole jo mehine mõte. Kes aga omast käsitööst ehk teenistusest elab, sellele  on see jo tuetuseks. kui «vanema «venna käest oma teenitud raha juure lisa saab, künni tema «võlga ära tasuda  jõuab? On päris-talukoht lõhkumata, fiis wõib peremees oma poegi nenda kaswatada, et igaühel omaks elu-aluseks just mitte maakohta tarwiS ei ole, et igaüks üht ametit saada wõib, mis teda auusast ülespiab, ilma maata. On aga päris-talukoht .päranduse jagamise kergitamiseks"  kord lõhutud ja kõik lapsed kiritsewad maakohtade  peal, iniS neile waewalt tgapääwast leiba annawad,  miS piab sits esimese päris-peremehe järeltulijatest kolmandemas põlwes saama, kelle isadel «võimalik ei olnud,  neid ühe teise ameti kohaliseks kaswatada, weel wähem  aga neile esimeseks asutamiseks abi anda? Need piawad fiis juba oma osast uueste jägama ja jõuuta ja nõuuta päris-popfid on «valmis, keS .tööd otsides" mööda maad hulguwad ja kelle maakillukesed kasu-laenajate saagiks  langewad, sest seesuguste kildude peale ei anna Kreditkassa  mitte laenu. Kelle oüiaks langeb aga siis «viimaks  meie kodumaa maa ja pind? Kuuleme, kuida meie .wabameeline" agrarikuS oma ettepanekut weel edasi põhjustab: .Seda (talukohtade rutulist äramüümist) ei tule siis mitte ette, kui luba on ühewanemate laste wahel kohta ära jäutada. Siis on see pärija, kes põllutööd wähem armastab, iseenesest sunnitud oma jagu teisele pärijale, keS enam põllu sõber on, kas rentima ehk ära müima ja suguwendlik armastus õekeste ja wennaSte wahel jääb lõhkumata." Ülemal ei looda .Wirmalise" kirjasaatja .suguwendlikust  armastusest" niigi palju /kannatust, kui peapärijale tarwiS läheb oma aSju nii kaugele korraldada, et teistele pärijatele nende osa rahaga wälja maksa ehk nendega teisiti  asja toimetada wõtks, milleks jo nii mitmed teed lahti on, nagu koha peale kinnitatud obligatflonid j. n. e., waid koht pidada aga rutuga ära müüdud saama, et aga igaüks  oma osa joojalt suhu j. n. e." saaks; nüüd jääda .suguwendlik armastus" koha lõhkumise juures lõhkumata! See seaduste-muutja tunneb inimeste patust südant niisama  wähe, kui põllutööd. Tegemas elus on asi küll täieste teisiti. Tahawad õeksed ja wennaksed oma keskis riidu minna, siis hakaku aga oma keskis ise päriskohta jägama! Omas palju-aegses legewuses, just sellel põllul, oleme paraku sagedast näinud, kuida wennaksed weriwaenlaseks  saiwad, juba nende rentkohtade jäutamife juures, miS ühe kolmandema teha oli, ja mis wennaksete waenlus  tähendab, seda teab igaüks, kes mõned aastad lahtiste silmadega läbi maailma rändanud on. Mis piab wast siis saama, kui .ühewanemate lapsed" oma keskis wanemate  kohta jäutuma hakkawad! Kui seadus talukoha killntamist ei luba, siis lepiwad pärijad juba teisiti. On killutamine aga lubatud, siis pärib enamist igaüks oma osa ja jägamine ajab pärijad riidu. .Sits on pärija, kes põllutööd wähem armastab, iseenesest  sunnitud oma jägu teisele pärijale, kes enam põllu sõber on, rentima ehk ära müima ..." Kes .wähem"  Põllutööd armastab, see ei pia koguni mitte maad himustama, waid piab seda kohe sellele jätma, kes .põllusöber"  on. Mes piab siis kõik see jäutamine, lõhkumine ja tülitamine tähendama, miS aega, raha ja riidu maksab? Ja kuida siis, kui see, kes .wähem" põllutööd  armastab, oma osa mitte oma .põllusõbralise" wennale  ei müü ega rendi, waid wõerale. kas kõrgema hinna pärast, wõi .kiuste pärast", kui .lõhkumise" juures riidu saiwad? Wõerale müüdud osa wõib jo sagedast nenda koha maadest wälja lõhutud olla, et pea-koha peremees köikiS omas töös ja tallituses takistatud saab.  Krunditamise  juures saiwad talukohad sagedast suure waewaga ja kuluga «võimalikult nenda korraldatud, et ühe koha töö ja tallitus teise läbi tülitatud ei saaks. Just see oli peaasi  ja just selle läbi on meie talurahwa elukord nii wägewast  kosuma hakkannd. Seesuguste .perekoudltste" lõhkumiste läbi, mis üksikuid osast mõne aaSta jooksul wõeraSte kätte wiikstwad, oleksiwad endised põllu- ja heinamaa  lapikesed pea jälle malmis, hullemine kui enne, sest selle .waba seadluse" läbi, mis luba tade küllest kildust igas suuruses ära lõhkuda, figikstwad kohakesed kohtade piirete peale ja kohtade südametesse, mille .omanikud" oma .mullikatega", .Põrsakestega" ja teiste .loomakestega" ka suuremate kohtade peremeeste elu kirjuks ja ikka kirjumaks teeksiwad. kuuni neil enam muud igatsust ei ole, kui ühest kohast lahti saada, kust rahu põgenenud on, kus ka sagedast aiateiwad ja roikad enam öiete julged olla ei wõi, kus peremees enam peremees  ei ole. See oleks salgamata selle .waba seadluse" järg, mida .Wirmalise" agrarikus omal kirjumse-laual wälja mõtelnud on. Aga wõtame kergemaks ülewaatamiseks  weel kord kõik tema .soowid" pea-asjas lühidelt kokku. Tema soowib: 1) Et taluperemehed mitte kohtafi ei ostaks, mis suuremad ei ole, kui 50 künni 15 dessätini. 2) Et mõisaherrad seesugust kohtafi ka hulga kaupa ühele müükfiwad. 3) Et ostjad ostetud ja wäljamaksetud kohtafi  pärast .waba seadlust" ja tahtmist mööda killutada ja kildnsi iga suuruses müüa wõikfiwad. Seda ei ole mitte põllumeeste heakS soowitud, seda on .maa-pariSnikkude" heaks soowitud. Mõned mehed, kellel põllutööst aimu ei ole, kes koguni mitte .pöllusõbrad" ei ole, himustawad .waba seadluse" mõnul meie kodumaa talumaadega .angeldama' hakata, tahawad meie talumaad «võimalikult suurdes tükkides .määratud" hinna eest oSta ja fiis määramata hinnaga tükkides  ja tükikestes müüa, nagu juustu. Teistele hoolimata  sundmust, omale määramata meelewalda, see pärimine on jo meie päiwiste „wabalaste" tundemärk ja see ilmub ka selgest „Wirmaltse" agrarikuse kirjast. Sõna .perekondlik jäutamine" ei tähenda fiin ühtigi; on kord talukohtade määramata killutamine seaduse poolest lubatud, küll stiS .pariSnikud" nõuu leiawad kildust ka wäljaspool perekonda laiali puistata, kui aga head hinda saawad. See oleks aga meie talurahwa hukatus ja see oleks ka EeSti rahwa ja Eesti rahwuse hukatus, sest fiis oleksiwad need «viimased tugiteiwad wälja kistud, katki raiutud ja killuks lõhutud, mille naeal Eesti rahwas, kui rahwas, omas rahwuses kosuda «võib, s. o. jõukad ja nõukad taluperemehed. Osawad põllumehed on meie kodumaa Talu- ehk Agrarseadust teinud, sellepärast on ka meie taluseisuS lühikese  aeaga nii heaste kosunud, kui kosutajad isegi ette arwata ei usaldanud. Nüüd tulewad Demokratlased ja teised kutsumata nõuumehed, kes põllutööst ega põllumeeste elutarwitustest ühtigi ei tea, ja püüawad Eesti talurahwast  ennast, kord maheda, kord ärritama kõnega selle kosutama seaduse häwttamist „soowima" ja pärima saata. KaS teades ja tahtes, ehk kas omaS põhjatumas umbteaduseS,  kipuwad seesugused sulemehed meie kodumaa talukohtast  poekaubaks tegema ja üht m a a - k a u p l e j a t e tõugu sigitama. Jumal hoidku meie talumaad killutamise ja meie maarahwast seesuguste were-imejate eest, kui seesugused  „parisnikud" wõi „angeldajad" oleksiwad! Meie arutamine on natuke Male weninud ja wõib mõne lugejale igawaks jäänud olla, aga meie ei wõi parata See asi on talurahwa elukorra kohta «väga tähtjas  ja parein on igawaid arutamise kannatlikult lugeda, kui ennast mahedaist kõnemeestest eksitada lasta. Würst Bismark on kord ütelnud, et ühe ainsa eksituse arutamiseks  «vahest terweid raamatuid kirjutada kulub; selle „Põllumehe  kirja" sees. mida arutamise alla «võtsime, on aga tosinate kaupa eksitusi, millest muist ometigi piame arutamata  jätma. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Heinakuu 13. päiiwal. Bulgarias kipuwad asjad uueste hukka minema. Lootused,  mida Bulgarlased Prinz Ferdinand von Kõbu  r g i peale heitfiwad, kõige wähemast heitma ütlefiwad, nätwad täitsa kadunud olema ja walitsuse ja rahwa meeled  on pahad tema peale. Et tema saatekonna kutsumise peale mitte kohe nendega Bulgariasse tulla ei tahtnud, waid enne nimelt Wenemaa poolt kinnitamist nõudis, sellega  ei taha sealine poolharitud rahwaS koguni mitte leppida,  kes kõige pealt wahwust ja julgust auustawad ja kelle keskist siis ka juba healed kostnud on, et nemad üht Würsti et taha, kes «vast siis tuleb, kui euam ühtigi karta et ole. Ettewaatlik meel ja argdus tähendawad Bulgarlaste ees üht ja sedasama. Selle kõrwaS kaSwab aga ka rahwa pahandus walitsuse wasla, kelle nõuu nii wiletfast nurja läinud on ja see ei oleks koguni ime, kui mässamine jälle lausa lahti läheks ja nõrgendatud maad Wenemaa sülle saadaks. Wene lehed hakkawad ka juba pärima, et Wenemaa walitsus seda parajat aega mitte tarwitamata mööda minna ei laseks. Selle kõrwas kardamas  aga need lehed ka, et endine Würst Aleksander Bulgarias ikka weel sala nähti tallitab ja asju oma tahtmist  mööda nende walitsejate läbi juhib, kes muud ei ole, kui tema asemikud, künni tema parajat aega arwab tulnud  olema, kuS jälle Bulgariasse tagasi minna wõib. Prantsusmaale olla Bulgariast kirjutatud, et seal nüüd nõuu olla Alencon'i Herzogtt, üht noort Prinzi Prantsusmaa endiste Kuningate sugust, walida. See nõuu, kui kellegil seda on, on wist weel tühjem, kui kõik tänised. Nii wäga ka mõned Wene seltskonnad Prantslastega  silmitsemas, stiS ei ole ometigi uSkuda, et Wene walitsus üht Prantsusmaa Prinzi Vulgaria trooni peal salliks, kelle sugukonnast ikka keegi kord jälle oma isamaa «valitsejaks saada wõiks ja kes kõik fitked Rooma-Katholiiklased  on. Kergest wõib olla, et mõnelt poolelt seda Prinzi tüli-öunaks Wenelaste ja Prantslaste «vahele weretada  soowitakse. Serbia Kuningas ja Kuninga- Praua wahel ei ole aSjad õiged. Nemad on nii kaugelt leppinud, maailma eeS rahuS elada tahawad, mitte aga üheS, ja Kuninga-Praua minna Saksamaale, seal oma poega, Kronprinzi, kaswatama, milleks mitu aastat määratud olla. Kronprinz on nüüd 11 aastat wana. Saksamaa wana Keiser on Gasteinis ja igast aealehest kostawad rõõmsad sõnumid tema kindla terwise ja jõuka wäljanägemise üle. kuida seda küll arwast ühe mehe juures leitakse, kes peale 90 aastat wana on. Iseäralise rõõmuga teretawad Saksamaa ja Austria  lehed sel aaStal Keisrite kokkusaamist Gasteinis, mis jälle Europa üleüldise rahu kindel täht olla. Mtlla Austria Keiser Gasteinisse tuleb, selle üle ei olnud weel kindlat sõnumit tulnud. Mainzi linnas on soldatite keskis, kes Elsass-Lothringi maalt päritud on, kirjast leitud mis näitawad, et nemad Prantslaste .Isamaa-liigaga" sidemes seisnud. Mitmed on ülekuulamise alla «võetud ja sellepärast kinni pandud. Ka olla nõuu edaspidi Elsass- Lothringi maalt päritud mehi mitte enam rügementidesse panna, mis seal seisawad, waid kaugemale Saksamaale saata. Prantsusmaal hakkab Kindral Boulanger kõigile suurt muret tegema ja pahandus tema peale kaswab ikka suuremaks. See mees ei näi rahul magada «võima, kui temast mitte ei räägita. Kuida juba enne kirjutatud, anti temale süüks, et tema oma «võimust sõeawäe üle Präsidenti  ja kõige walitsuse «vasta tarwitad.i, ennast wägiwaldselt  ainus-walitsejaks teha ehk ka Orleani Herzogit  Kuningaks kutsuda, ühel ehk teisel witfil aga «vabariiki  häwitada tahtnud. Selle wasta .ilmutab" tema nüüd acalehtedes nimeta kirjades, mida aga kõik Prantsusmaa  tema omaks piab. kuida sel aeal, kus Schnäbele pärast kära suur oli, 94 Kindralit tema juure tulnud ja temale nõuu annud, kohe sõda Saksamaa wasta algata, ilma Präsidenti ja Ministeriumi tahtmata. Sõeawägi olla «valmis  tema käsu peale wälja minema. Kuningriiklased olla omalt poolelt üht saatekonda tema juure läkitanud ja nõuu annud, sõeakS kokku kutsutud wäge Orleani Herzogi ehk oma enese kasuks tarwitada. Seda nõuu ei olla tema aga mitte wasta «võtnud, waid «vabariigile truuwiks jäänud.  Need .ilmutused" pahandawad nüüd wabariiklaSte keskiS ja sõeawäe keskis hirmsaske. Boulanger saab awalikukS  «valelikuks sõimatud ja saab päritud, et walitsus teda sseawäest wälja lükkaks. Ainult kõige käredamad Anarchistlased, Rochefort, Deroulede ja teised seesugused kostawad weel tema eest ja sõimawad omalt poolelt mehiselt  wasta. Kära on otsata suur ja näib .kättetasumise" tuhinat sel korral lämmatama. Selle mehe nimi, kes Pagny jaamas Prantsusmaa piire-kommissäri peale laSkis, onZangerle ja tema on Saksamaa alam, üks pagar, kes oma nurjatuma elu pärast Parisist wälja aetud on. Ühel teisel aeal oleks teda wist Saksamaa asjatallitajaks kujustatud ja «võimatumat kära Saksamaa wasta tehtud; nüüd kinnitatakse aga, et Zangerle oma enese käe peale seda kölwatumat tegu teinud, et sellel politikaga ühtigi tegemist ei ole ja et tema üle, kui lihtlase mõrtsuka üle, piab kohut mõistetud saama. Prantsusmaa walitsuse! on weel üks teine suur mure. Juba ammn oliwad .puhtad wabalased" kooli kirikust täitsa lahutanud ja kõiki usuõpetust koolist wälja pühkinud. Nüüd on nemad leidnud, et kooliraamatud  ikka weel liiga .wanameelifed" on, milles sagedast  sõna .Jumal" ette tuleb, mis laste meelt segada. Parist koguduse-nõuukogu on sellepärast auuhinda kooliraamatute  eest wälja kirjutanud, milles seda .eksitawat" sõna mitte ei leita ja auuhinna himustajad on selleks agaras töös. Sedawiifi on selle riigi ja rahwa walitsus ja joon, kellega mõned Wenemaa seltskonnad nii suure käraga ennast Saksamaa waSta ühendada soowiwadl  Inglismaal  on suur rõõm selle meremäe - paradi üle, millega Kuninga-Praua jubiläum lõpetatud sai ja millest peale 150 sõealaewa osa «võtnud on. Uueste hõiskawad Inglased, et kõige maailma merewägi nende meremäe ligigi ei ulatada.  Õiete ei taheta seda wäljaspool uskuda, sest paradi peal wõida kõik need laewad head küll olla, kui aga sõeaS suurtükid lõhki ehk tagurpidi lahti lähemad, fiis ei aidata ilu palju. Kahtlane asi on see jo ka ikka, et Inglismaa sõealaewade peal ja keskis sagedast äpardust ja õnnetust juhtub. Üks seesugune õnnetus juhtus paradi aeal suurtüki-paadi  .Kile" peal, kuida juba teatustatud; pärast seda on soomuslaewad .Devastion" ja.Ajar" kokku põrkanud,  «viimane kaks auku bugi sisse saanud ja waewaga peasnud. Niisamati on soomuslaew .Black Prince" flagulaewa  .Aginscourt" peale jooksnud ja mõlemad on natuke wiga saanud. Kuida juba mõne t.ea eest teatustatud, oli Inglismaa suur maailma leht .Times" Parnelli kirjast  awaldanud, millest ilmus, et see kiidetud rahwamees lirimaa mõrtsukatega ühes nõuus olnud. Parnell ähwardas  protsessiga, .kohtu alla andmisega", kuida seda teistes paikades nimetatakse ja on seda ka teinud, aga tema asi