rule lähewad ja mitte tee peal ülesostjatega kauplema ei hakka. Simuna kihelkonnast Wirumaalt tuleb meile auustud käe läbi allseisaw kiri, mida meie pea-aSjas muutmata lugejate ette paneme. Sealt kirjutakse: .Kaheksandema käsu järel on iga inimese kohus oma ligemise auu ja head nime hoida, et se mitte wale ja ülekohtuse tunnistuse läbi teutud ei saaks. Et Jumal inimesele keele läbi rääkimiseandi annud on. siis on ka inimese kohus, seda oma keelt Jumala auuks ja ligemise  heaks tarwitada. Inimese sõnad ei ole mitte suitsu ja auuru saruatsed. mis tuules ärakauwad.  waid nende sees elab wägi, mis kasu ehk kahju saala wõib. .Sakala 24mast numbrist  leidsin mina üht halba ja teutawad kirja, mis hakatusest otsani täis malet seisab, mida aga siiski üks ülekohtune inimene, ilma tõetundmise  sädemeta omas roojases südames, ühtes awalittus lehtes on ülespanna usaldanud. Seda kurja malet, teutamist ja laimamist Jumala uime pärast ilmasüüta kanda, on küll iga Ristiinimese kohus, aga üksi fiis, kui se üksi tema enese ja tema auu külge puudub. Puudub se aga Jumala  asja ja Tema auu külge ja wõib Tema püha nimi selle läbi rahwa ees teutatud saada, siis on Ristiinimese kohus tõe eest seistes, tõele tunnistust anda. Seda teen ka mina asja seletamiseks,  taie teadmisega ennast tõe põhja peale toetates. .Sakalas" seisab: .Wirumaalt. Maimu ujumisestV .Virumaalt kirjutakse meile S. kihelkonnast, ka sinna kihelkonda nüüd kaks niisugust .meest olla tellitud, kes ennast immesle möt.teid  ütl emad ära tund ma t ja nende südamest .wälja lugemat, mis seal sees elab. Nemad .olla sinna tulnud, mtlja umbrohust lahutama ..ja üht iseäralikku püha kogudust asutama. .Äga u.ttle üksi palme- ja koolimajades ei .tee nad jutlust, waid ka lautades. Nii olla .üks neist püha prohwetidest. peale selle, kui .K. koolimajas lugemise ära pidas, selle kooli.maja  elajate lauta läinud, seal olewat noort .naisterahwast, kes elajaid tallitanud, noomi.ma.  Oma noomitust alustanud ta nende .sõnadega: Mis teie noored tüdrukud õhtu .magama heites mõtlete? Kas mõtlete, et .peakfimad noored poisid meie juure magama .tulema n. K. e. Kui wäga need missionärid .seal juba rahwa silmas auu sees seisawad, .paistab jo sellest wälja, et naisterahwas, .kelle ette misstonär sesuguse küsimistega as.tus,  mitte küsijat kohe lauda uksest wälja .ei kihutanud, maid teda enese kallal edafi . .waimustamise tööd" laskis teha, nii et .teda inimesed pärast nutuste silmadega lau.dast  nägimad tulewat. Kirjasaatja paneb .wäga imeks, et .kihelkonna eestseisjad" neid .ümberhulkujaid mehi .oma tiibadega kat.wad",  kellest midagi head loota ei olla, .nagu seda juba mõne kümmekond aasta eest .tagasi Tallinnamaal nähti, kus prohwetid .pärast omi usklikuid Uue Jerusalema asemel .Samaarasse wiisiwad, seal juures omad .taskud raha täis toppisiwad ja nüüd omast .raha intressist priskeste nagu muudki sure.likud  inimesed .kurja maailma elu" edafi .elawad." Kust on kirjasaatja seda walet wõtnud, et need kaks meest S. kihelkonda tellitud olekfiwad?*)  Neid ei ole ükski seia tel lind, nemad ei ole ka ise, kui üm berhulkujad seia tulnud, waid neid saatis üks kodaniku herra Tallinnast ja palus, head tunnistuõkirja kaasa andes, neid mõne õpetuse-tundmise pärast lühikese  aea peale kooliõpetuse alla wõtta. Nemad on oma määratud aea siin olnud, on ennast kiidetawal wiifil kui tõsised Ristiinimesed üles- Kirjasaatja räägib silmanähes omaenese parema teadmise wasta, sest ükskord ütleb tema neid tellitud,  teinekord ümb erhulkujad olema! Red. pidaud, hoolsaste õppinud ja fiit hea tunniStuskirjaga  koju saadetud. Nemad on ka kirikuõpetaja  labaga siin kiriku palwemajas ja mõne koolimajas, kuhu neid paluti, lugemist pidanud, aga seda jampsimise sarnast walet, mis , Sa- seisab, kui oleksiwad nemad kiitlenud Inimeste mõtteid äratunda ja nende südamest wäljal ugeda, mis seal sees elab", seda rumalad kiitlemist ei ole nimetud sõnadega kellegi kõrwad nende suust kuulnud. Mitmed teised sõnad, mida nemad rääkind, on ka nenda kurjaist inimestest nende teutamiseks walega teisiti pööratud. Et nemad tulnud oleksiwad . wilja umbrohust  lahutama ja üht iseäralikku püha kogudust asutama", seda walet oliwad noored mehed juba ise siin kuulnud ja jututegijaga oma asja suud suu wasta seletanud,  kes seda aga waleks tunnistas, üteldes, et tema koguni teist juttu rääkind, mida kuulja ise pööranud ja teisiti edasikannud oleks. ,Aga mitte üksi palwemajades ja koolimajades ,ei tee nad jutlust, waid ka lautades", ütleb .Sakala" kirjasaatja. Sellest suure kawaluse wäljamõteldud ülekohtusest tunnistusest paistab selgeste wihawaen ja salalik süda. Meie teame, et inimene kõikis paikus wõib Jumalad teenida, lugeda, laulda ja palwet teha, olgu se majas, metsas, wäljal, lautas ehk lakkas. Et aga ju tlust  oleks lautas tehtud, seda meie ei ole küll kuulnud, et seda aga teha wöiks, kui ühegis teises kohtas enam paika ei leia, selle wasta ei wõi suurt waidlemist olla. Siin ei wõinud aga sellest juttu olla. waid .Sakala" kirjasaatja on omas teutamise- tujus wahetegemist lugemise, palumise, manitsemise, noomimise, jutluse-pidamise  ja kõnelemise wahel teha unustanud, ehk tema ei tunne seda ka mitte. Se noormees, kellest siin räägitakse, nimega Juhan Otsmann  on Kersa walla koolimajas, koolmeistri kutsumise ja tellimise peale lugem  i st pidanud, seda aga mitte lautas, waid koolimajas. Tema jutluse - pidamine lautas ei olnud muud midagi, kui et tema senni ennast õues tahtis jahutada, kui koolmeister temale  oma enese tahtmist mööda kojusõrtmijeks hobust toimetaks. Et aga sel aeal koolmeistri perenaene lautas lojukseid tallitamas oli, mõned lapsed temal seal abiks ja teised lauda ees oliwad  fiis on noormees wiimaks weel mõne armsa sõnaga nende südame külge koputada tahtnud.  Kes seda jutluse-pidamiseks lautas nimetab se ei teuta mitte üksi inimest,  waid ka Jumalariigi seadust. .Kirjasaatja paneb wäga imeks", ütleb .Sakala",  et .kihelkonna eestseisjad" neid ümberhulkujaid mehi oma tiibadega katwad,  kellest midagi head loota ei olla". Keda kirjasaatja .kihelkonna eestseisjaiks nimetab  wõi peab, sellest ei ole õiete aru saada. Wjst peawad selle nime all kiriku-woormundri herrad, kirikuõpetaja ja ka köster täheudud saama, kelle majas ja õpetuse all need mehed oliwad. Kõigi nende peale mõistab kirjasaatja oma meelewallaga .kihelkonna eestseisjate" nime all awaliku aealehe läbi kohut, kui oleksiwad nemad .ümberhulkujaid" oma kaitse alla wõwud, ja teutab neid fiin waStawõetud mehi, kui oleksiwad  nemad wedelejad ja jooksikud, kes ilma korraliste ülemate teadmata, salajal kombel, tundmata  ja ilma kirjalise tunnistuseta endid seia oleksiwad asutanud. Mitte tundmata ja teadmata  mehi ei olnud meie fiin wastawõtnud, waid meil oli selgest ja korralist teada, et nemad niiheaste kodu, kui ka Tallinnas Piiskopi, kui ka teiste Tallinna kirikuõpetajate ja ka Politsei lubaga mitmes paikas lugemist pidanud oliwad. Et se kirjasaatjast iluS ega õige ei ole, kui tema omas wihawaenus ilmasüüta inimest, km ümberhulkujaid, .kellest midagi head loota ei oleks", ja S. kihelkonna eestseisust kui nende kaitsejaid teutab, seda mõistab igaüks, kelle oma süda wihawaenu himust paesetud ei ole. Aga kirjasaatja nimetab neid mehi ka weel nende .prohwetide" sarnatseks, .kes mõne kümne aaSta eest omi usklikusid Uue Jeruusalema asemel Sa - maarasse wiisiwad j a seal juures  omad Laskud raha tais toppi  si w a Kirjasaatja ei naita waimulikude  asjade ja ilmaliknde asjade wahel midagi wahet teha oskama. Tema kohtumõistmine ei seisa mitte tõe, waid seisab wale peal. Tema on enese arwates küll targem kui S. .kihelkonna eestseisus" ja teised siin nimetud õpetajad, aga nende meeSte maimust ja õpetusest keda teutab ei tea ega tunnista tema midagi; tunnistab neid aga Maltswe t i sarnatseks, lugupidamata. et Maltswet rahwaft ilmalikudes asjades kihutas, kuna need noored mehed üksi waimulikuist asjust rääkinud on. Imeks on panna, et kirjasaatja nimetanud ei ole, kelle käest need mehed audist wõtnud oleksiwad. Selle waSta, mida 5 kirjasaatja üksi salalikult tähendada  on usaldand, selle masla tahan mina, selle Vastuskirja kirjutaja, nende meeste auuks tunnistada  : Nemad ei ole kellegi käest andifi saanud,  ega ka ihaldanud, waid siin önnistawad neid mitu waest, kellele nemad oma jõuudn mööda  audist jägafiwad. Ka meie kiriku ehitamise tarwis andstwad nemad mälestuseks mõned rublad.  Nenda kui kõik .Sakala" kirjasaatja tunnistused,  nenda on ka se salatunnistus selge w a l e. S. kihelkonna eestseisus ei arma seda enesele mitte süüks, et tema neid mehi oma tiibadega" katnud on; mina aga, kes mina selle laimu peale Vastan, mina pean seda omaks ainsaks süüks, et nimetud 3 Otsmanni, keda koolmeister Koll, Kersa koolimajasse oli lugema palunud just senna koolimajasse olen minna lubanud,  kust /Sakala" nimetamise järel walekaebtus  on fisseläkitud. , Sakalas" on kirjutud K. se on, Kersa koolimajas. Missuguse meelega  ja nõuuga koolmeister Koll teda senna kutsuS,  se on minul teadmata. R. We i ke-Maarja kihelkonnast. Lühikese aea sees on meie kiriku juures üks suur õnnetus ja üks inetu kurjategu sündind. Heinakuu 4. pääwal  lõi pikne kiriku mõisa lautade sisse, ühel aeal, kus aga üks weike pilwe näha oli. Laudad,  ait ja küün, üleültse neli hoonet põlesiwad maha. Reed hooned oliwad küll Eestimaa Vastastikkus Tulekahjukassas kinnitub, kahju on siiski õige suur. Õnneks ei olnud kari kodu ja ei ole siis ka wanu loomi sisse jäänud; 2 mullikast ja 7 põrsast põlesiwad aga hoonetega ühes ära. nenda ka mitmed töö- ja pölluriistad, umbes 30 koormad härjapea heinu, karjatse riided  ja kõik teised asjad. Öösel wiimise Laupääwa  ja Pühapääwa, se on selle kuu 19. ja 20. pääwa wahel on margad läbi akna Weike- Maarja kiriku sisse tungind. Warastud on neli höbetud lühtred; ka rahapakku on margad lõhkuda  püüdnud, mis nendel aga mitte kordaläinud ei ole. Tamne ei ole weel midagi jälgi leitud,  mis pühakoja rõöwijate kinniwõtmiseks awitada  Võltsimad. Hiljema ehk warasema aea sees langemad nemad aga ikka selle ehk teise kurjatöö pärast ka ilmaliku kohtumõistja kätte ja teenitud nuhtluse alla. Peterburgist. Hhiinamaa Saadik Londonis,  Markii Tseng, kes kui oma isamaa iseäraline  Saadik lepituse tegemiseks Wenemaale saadetud on, jõudis 19. selle kuu pääwal Peterburgi.  Temaga ühes tuliwad 10 kõrgemad ja alamad Hhiinamaa ametnikku ja 2 Eurooplast, kui tulgid. Wukshallis saiwad nemad Hhiinamaa  alalisest Saadikust Peterburgi ja selle ametuikudest  wastawõetud. Kuna meie siin rõõmsas  lootuses elame, et tülid Hhiina maaga rahulises  lepituses õiendud saakfiwad, toomad wöeramaa  aealehed juba aeg-aealt sõnumid lahtiläinud söea üle ja pealegi weel ikka nenda, kui oleks meie wägi iga kord taganema pidanud. Et need sõnumid pärast ikka jälle tühjaks jutuks