Sakala 28. WiliandiS, 7. Jumikmi päewal IBBK. m. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja Mutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Suur leinasõnum. Meie kogukonna seadus ja tema muudatused. 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Rahukohtud; Soome professor Aspelin, Pärnust:  Torm; Pärnu Eesti Põllumeeste selts. Tallinnast: Eesti tänu-laulupidu. Riiast: Kubernär Güldenbandt Peeterburgis. Kuuramaalt:  Kõue wihm. Jakobstattist: Tulekahju. Peeterburgiit: Ministri Makowi reis; würsti Gortshakowi terwis; grahw Kotzebue; poliitika protsessid; Keisri herra armu näitus; talumaade müümisest. Odessast: Keiserlik laew „Liwaadia". Lõuna-Wenemaalt: Põud. Wõeralt maalt. Saksamaalt: Tollimaksud; kiriklaste kamalus; Saksa troonipärija. Inglismaalt: Keetmise koolid. Belgiamaalt: „Hull" piiskop. Türgi myalt: Sõakartus. Intressi paberite hinnad. Kauba hinnad. Kuulutused. Lisaleht. Üksainus tütar. VIII. Rahwa söök ja jook. IV. Uued raamatud. Ralja Mart ja Kalja Pärt. Suure leiuasöuumega astume täua ma lugejate ette. Keiseriua Majesteet, meie omastatud Mgiema, au 22. Mail hommiku ajal omad silmad jäädavalt kiuui pauuud ja siit maailmast lahkuuud. Terme Weueriigiga ühes leiuab ka Cestirahwas Teda taga kui laps oma waurmat ja ka meie seast tõusevad tuhauded palved Jumala poole, et Tema kui kõige mtgewam  abimees ise meie lahkunud Keiseriua Majesteedi Kõrget Abikaasat ja kõiki Kõrgeid Omakseid sellel raskel leiua-ajal trööstida võtaks. Meie kogukonna seadus ja tema muudatused. 11. Munewal korral panime muudatusi tähele, mis meie kogukonna seadusele on soowitud. Kes neid teraselt  waatab, peab tunnistama, et nende täitmisega selle seaduse aluspõhigi täitsa kõikuma on.pandud. Wõtame kohe esimese punkti käsile. Meie maal on talu wakumaa ja mõisamaa wahel üks kindel äramääratud  piir. Üksi talu wakumaa piiris on wallawalitsusel  ütlemist. Mõisamaa aga seisab mõisawalitsuse ja politsei woli all. Selle talu wakumaa peal seisawad  ka peaaegu üksi kõik awalikud maksud, nagu kooli ehitused, kirikute maksud, teede parandamised ja muud, kellega peremeestel küllalt orjust kaelas on. Sellepärast on ka Kogukonna seaduse 6. punktis ära määratud, et üksi seesugustel peremeestel walla koosolekutel luba on ligi walitseda ja oma healt ära anda, kes awalikuid  maksusi kannawad. Kõik töised aga, ste on kõik mõisamaa talurentnikud mehe peale ühe saadiku. Nüüd tahetakse aga seda wahet mõisa ja talu wakumaade wahel eesnimetatud muudatuste  esimese punktiga kohe terwelt ümber muuta. Mõisamaa rentnikud, kes mitte kiriku, koolide, jaamade, teede ja muid maksusi ei kanna, peawad täie heale õiguse kätte saama ja selleläbi neil niisamasugune woli ja õigus walla koosolekutel olema, kui talu wakumaa peremeestel,  kelle peal kõik eesnimetatud maksud seisawad. Kes uusi õigusi tahab, peab ka uusi kohuseid enese peale wõtma. Aga mõisamaa rentnikutele ei taheta mingisuguseid uusi kohuseid peale panna, ehk neile küll seesamasuguseid õigusi päritakse, mis maksjatel peremeestel  on. Sest muudatuse nõudjad ei ole sugugi neid maksust mõisamaa rentnikutele pärinud. Selle wasta on nad aga omas 6. punktis ka muudatuseks meie kogukonna seadusele soowinud, et wolikogul mitte luba ei pea olema, maksusi maade peale panna, waid üksi hingede peale. Et mõisamaa rentniwd ka nüüd niisama pääraha maksawad, nagu kõik töised walla liikmed, siis on selge, et need mõisamaa rentnikud küll uusi õigusi oodata wõiwad, aga mitte uusi kohuseid ja maksusi. Ka ei ole mitte arusaadaw, mikspärast kogukonna isewalitsuse piirist nii kitsaks ära tahetakse määrata, et wolikogul õigusi ei pea olema, maksust maade peale panna. Kõige pealt on nüüd juba igal pool ära tuntud, et pääraha Maks üks kõlwatu maks on ja et awalikuid maksusi mitte enam hingede pealt ei tule wõtta, waid waranduse ameti pealt. Ka meie Kõrge Riigiwalitsus teeb juba kaua selle heaks tööd, et pääraha  maks ära wõiks kaduda. Meie linnades wõetakfe maksust nimelt liikumata wara pealt. Aga kogukondadel  ei pidada seda õigust mitte olema, mis igal pool pruugitaw on ja tulusaks peetakse, waid teda tahetakse pääraha maksu kammitsas kinni pidada. Töiselt, mikspärast  ei peata waldadele seda antama, et nad ise äramäärawad,  kust oma tulekut wõtawad? Et wallad maade peale liig palju saaksiwad panema, seda ei ole mitte karta, sest peremeeste käes seisab ikka healte paljus ja need ei saa ommeti mitte iseennast liialt seeläbi koormama,  et kõik maksud oma maade peale saadaksiwad. Seda muudatuste kuuendamat punkti woib üksi siis ära mõista, kui teda esimese punktiga kõrwu seatakse.  Seal paistab selgeste silma, et selle kuuendama punktiga muud ei taheta, kui mõisamaa talude pealt maksusi eemal hoida. On wolikogul õigust, maksust maade peale panna, siis saaks ta seesugust maksust ka mõisamaade talude peale panema, aga need maksud ei teeksiwad niipalju raskust sette mõisamaa talu rentnikule  kui mõisa herrale, kes jo seda wähem renti oina rentniku käest wõtta wõib, mida enam maksusi maade peal on. Et nüüd wolikogul seesugust maksusi wõimalik  ei oleks maade peale panna, sellepärast on muudatustele  6. punkti juure lisatud, kellega ära keelatakse, maa pealt maksusi wõtta. Sell kombel ei ole see punkt mitte kogukondade heaks ülespandud, waid mõisnikule  kasuks. Sinna juure tuleb weel, et mõisamaa rentnik palju enam mõisaherra woli all seisab kui talurentnik ehk rääkimata päriskoha omanik. On nüüd mõisamaa rentnikudel needsamad õigused, kui peremeestel, siis wõib wäga kergeste tulla, et kõik kogukonna walitsuse tähtjus nende ja sulaste kätte langeb, nende rentnikule läbi aga ka mõisaherra woli alla, sest mõnes wallas on praegu juba uue mõisamaa kohtade arw peaaegu"nnsama  Mur, nagu päris talu wakumaadx arw. Et seesugune  olek meie kogukondade kasuks olla wõiks, selle kohta peame küll kaksipidi mõtlema. Üks sarnane tükk muudatuste soowimises on punkt 8., kus öeldakse, et wolikogu otsust mõisa politseile teada peab antama. Seesuguse teaduse läbi langeks walla wolikogu mõisa politsei ülewaatamise alla. Seesugune  ülewaatamine peaks aga nüüd ära kaduma, kus meie kogukonnad ülesse on näidanud, et nad iseennast walitseda mõistawad. Nüüd ei ole muud ülesvaatamist  meie kogukondadel tarwis, kui üksi ülewaataja kohtu ülewaatamist. Juba nende paari punkti tähelepanemine tunnistab,  et mõisnikute komisjonid oma ettepanemistega kogukonna seaduse muudatuseks nende kogukondade õiguste  laiendamiste asemel nende kitsandust on nõudnud. See saab meile weel enam silma paistma, kui Wlewal korral tsisa punktist tähele paneme. Tahetakse meie kogukonna seadust muuta, siis peaks see kogukondade tõsiseks kasuks ja paremaks edenemiseks sündima. Kõik muudatused, kellega aga meie kogukonna õigusi kitsama piiride sisse pitsitada tahetakse, ei ole enam meie aja wäärilised ja neid ei ole milgi kombel wõimalik, nimetatud  seaduse parandamiseks nimetada. Poliitika ringwaatus. Täna teeme omas poliitika ringwaatuses Welgia) maaga alustust. Seal on praegu imelik wöltlemme wältamas, kellest terwe maailm imekspannes räägib. Nagu igal maal peaaegu wiimasel ajal Rooma kiriku ülemäära auu ja wõimuse püüdmise wasta wõitlema on hakatud, nii on seda ka Belgiamaal tehtud. Aga kusagil ei ole ka see wõitlemine rahwast nii liikuma pannud, nagu Belgias, kus kiriklastel seiemaale ütlemata  suur wõimus oli. Aga seda kiriklaste walitsust raputas rahwas wiimasel parlamendi walitsemisel enesest  maha, kus wabameeleliste poole wõit langes ja sellepärast ka wabameelne ministeerium ametisse sai. See ministeerium hakkas oma isamaad kohe paapsti ja kiriku woli alt lahti peastma, aga kiriklased, kellele Belgia seiemaale kõige julgemaks kaitsmise paigaks oli olnud, tegiwad riigiwalitsuse wasta nii suurelt mässu ja ässttafiwad rahwast nii kangeste oma kasupüüdmise pärast kokku, nagu seda kusagil muul maal näha ei ole olnud. Paapst Roomas toetas neid kiriklast selles wõitlemises wäga Lugemaste, sest weikse Belgia walitsust  ei kartnud ta nii, kui suuremaid riikisi. Nimelt mässasiwad piiskopid oma kiriklaste kooriga riigiwalitsuse  all seisma koolide wasta, kõikidele usklikutele ära keelates, omi lapsi seesuguste koolidesse saata. Kõige kangem mees neis wõitlemistes oli Tournai piiskopp, nimega Dumont, kes kõiki neid wanemaid kiriku wande alla heitis, kes omad lapsed ilmaliku koolidesse faatsiwad  n. n. e. See piiskopp läks omas awalduSteS wiimati nii pööratseks, et teda paapst piiskopi ametist