Tallinna Sõber .H? 2 UksteistkümnrS aastakäik. Ta Ui iinas, 1 Riärikua vääwal IM. UltMut atlileht Eesti rühmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajas: süsta» 2 rubla, 40 kop. — pool-aaStaS 1 rubka 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rabla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöeta?se waSta e Tallinnas: Liudsors'k pärijate trütUmajas. : S. Seelandt, o»uuspo»uZ H 54. Tartus: Laakmann. Aakweres: z. Kuys. Maides: Ä. SeidetSerg. -Kapsaku-: H. Kolwerg. Lihulas: A. ZziMnerUpoodis. Wikjandis: H.J. Aarou»'i raamatupood. Warwas: W. Möder. Mõrus: Mraua Miekose. Matkas: ZU. Ztudokst. Kuresaares: Hy. Lange. Maak: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Valtiski (Baltischport Register: Ikka w-«l. Üleüldised sünnmid maailmast. Oinalt maalt. Tallinnast: Rishki Westnik ja missi n. Müüda muud Rishki Vesinikust. Moskowskija Widomofli ja Noor-E stlased. Virulane. Postimehe waSta-krilita. Revalcr Beobachler. Uued Zlrublascd paberrahad. Ba ti- Maa kohtute muutmisest. Riigi majavidamine. Mere-õnnetus. Äkiline surm. Pahateud ja pahategijad. BaliiSkifl: Ilmad. S dama sõnumid. Harjumaalt: ühe Wolikvgn otsused. Waiwqrast: Põdra ja karu jah'. Ta tust! Margused. Riiast: Meri tahti. Peterburgist : Keisrikojast. Pidude aeg. Leitu' Keiserlikud asjad. Keisri kaaskond. - Üks kiisk sõcaniäele. PeitnS. Venemaa kloostrid, mungad ja uouued Swet j> Missioui seltsid Mriku-wargiiS. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Uued rqqmqtud. ' Ikka weel. jWiimase aasta Nr. 51 seest wälja jäänud kirja lõpetus „Sakala" wasta.) .Sakala" tähendatud kirjast, mis täides sõnakäikus meie lehe Nr. 49 sees seisis, paneme weel järgmised eksitawad  laused mõne wõimalikult lühikese seletusega oma lugejate  ette: .Mõisnikkude kreditkaSsad pole tä.nine  talupoegi nende langemises mitte .awitanud, waidon õnnetuse asemelt .wiimasteneseheaksk orjanud." Selle lausega näitawad .Sakala" toimetaja ja tema nendanimetatud .Eestimaa talupoeg", et nemad põllutõö-kassade  ja waeste-kassade wahel wahet teha ei oska, et nemad ülepea ei tea, mis asi see on, millest nemad kirjutawad, ehk et nemad otse meelega segadust  teha tahawad. KreditkaSsad on tööjõnliste ja hoolsate  põllumeeste abiks asutatud, et need omale kohalist tööpõldu  muretseda ja seal laenatud kapitali mõistliku tarwitamisega  kosutawat tööd teha wõikfiwad, mitte aga .langenud  talupoegade", s. 0. waeste, abiks. Põllutööbankid  piawad waesuse sigimist tagasi tõrjuma,  mitte aga waeseid toitma. Kreditkassadele ei kingi keegi midagi, need ei wõi fiiS ka kellegile midagi kinkida, waid piawad kõiki kokku hoidma ja wõimalikult rohkendama, mis nende kätte usaldatud on, et oma ametit põllutöö tuetamisekõ ja üleüldise elukorra kosutamiseks kindlast  edasi tallitada wõikfiwad. Waeste-asutused saawad heldetest kätest üles peetud, seal otsigu need abi, kes .langenud"  on, kelle kätte üks laenu-kassa oma laenatud raha wõera oma enam nfaldada ei tohi. KreditkaSsad ei .korja" mitte .õnnetuse asemelt" kõiki ära, waid lasewad  ainult iga pandiks pandud mõisa, maa- ehk talukoha awaliku wäljapakkumise wiisil ära müüa, wõtawad saadud hinnast pandi peale antud wõla tagasi ja jätawad kõiki miS üle jääb peremehele ehk tema teistele wõla-pärijatele, kui temal neid on. .Juba nende raskuste kõrwal, mida ,kredi t k assaga talurahwal on, on .see suureks raskuseks, et see kassa .kihelkondadesse ametnikkusi ei .saada, kes iga Märtsi ja Septembri .kuus kapitali ja kasumaksu osasi .wastu wõtaksiwad, waid talupojad .piawad ise neidm aksusi kreditkaSsas .maksmas käima." Et iga pärisperemees, kellel Kreditkassaga tegemist  on, ise igaks määru-aeaks senna minema piaks, seda ei ole koguni mitte tarwis, seda ei ole ka tänine mitte tehtud. Enamist on möisaherrad nii lahked  olnud, et seda asja oma walla taluperemeeste eest ära toimetafiwad. Aga ka peale nende läheb sel aeal ikka üks ehk teine naaber ehk walla-ametnik asjatallituseks linna ja wõtab seda weiket waewa hea meelega oma peale. Saaks aga KreditkaSsa poolest .ametnikud kihelkondadesse" saadetud,  siis piaksiwad need taluperemehed, kellel Kreditkassaga tegemist on, nende juure senna minema, kus neil muidu ühtigi tegemist ei ole. See wast teeks tõe poolest .raskust".  Ja kes piab siis neid kulufi kandma, mis .Sakala" tartlaste hea nõuu täitmisest tulekfiwad? Üht nii tülitawat tallitust, kui maksude fisseajamine on, ei wõtakS  ükski uSta talv inimene alla 4000 rubla palgata oma peale. Eestimaal on 47 kihelkonda. Saaks igaõse kihelkonda üks .ametnik" pandud, siis teeks see 47,000 rubla wälja. Pannakse wähem ametnikkusi ja lastakse neid kihelkonnast kihelkonda, wallast walda, perest pereSse sõita, siis teekfiwad nende palgad ja sõidurahad kokku wahest ehk weel rohkem wälja. Kreditkassad seda kulu oma peale wõtta ei wõiks, sest seal on juba sissetulemisel) ja wäljaminemised  üksteise kohaliseks kaalutud. .Mõisuikkusi" ei wõi seda kulu kandma sundida, sest nemad seda küsitawak kergitust ei päri. Seda kulu piaksiwad siis juba need taluperemehed kandma, kellel Kreditkassaga tegemisi ou. Meie ei usu mitte, et see nende kohta suur .elu parandamine"  oleks. .Mõisnikud, kes laenu sünnitanud, .ei tee sellega enam wiimaks tegu, " Mis selle pooleli jäänud lausega ütelda taheti, sellest ei wõi keegi aru saada- Meie teades ei ole .mõisnikkude" kohuS selle laenuga .tegu" teha, mida talukohtade ostjad oma kohtade peale wõtsiwad. Mõisnikud wõiwad ainult selle wõla eest wastata, mis nende müümata maa peal seisab, mitte aga müüdud talukohtade wõlgade eest. .Mõisnikud"  ei ole seda laenu mitte .sünnitanud", mida Kreditkassad  talukohtade peale andsiwad. Kes ostuhinda wälja maksa jõudis, kes .mujalt" laenata tahtis, sellele ei ole seda keegi keelanud. .Mõisnikud" ei ole muud .sünnitanud." kui et oma enese põllutöö-bankist sellesama kaubaga taluperemeestele lahti tegiwad, millega nemad nendest  ise laenu saiwad. Meie ei usu mitte, et see just üks pahategu oli. Seda nõndanimetatud .EeStimaa talupoja" tolmukõlli, mida siin läbi rääkinud oleme, ou .Sakala", kuida ise kinnitab, .hea meelega" wasla wõtnud ja sellest oma lugejatele  tolmu silmi puistanud, sest .siit näeb .Tallinna  Sõber", et mitte kõigil temaga kreditkassa kohta ühesugused arwa inised  ei ole." Asjata waew. Meie teadsime juba ammust ajast saadik, et asja tundjatel ja mittetundjatel  asja kohta .ühesugused arwamised" olla ei wõi. Mis .Sakala" toimetaja oma enese nime all selle .EeStimaa talupoja" kirja juure lisab, selle eest wastaku  tema, kui teda nii tähtsaks peetakse, et teda wastatamisele  kutsutakse. Omas wiimases numres st) kuulutab .Sakala" oma lugejatele.- .Tallinna Sõber" ütleb, et .Sakala" olla rahwa seas .mõtet tahtnud äratada, .nagu oleksime meie (Tallinna .SMr) kreditkassade soowimise peale neid asutusi kiitnud .ja neile selle kiitmisega laenajaid koguda tahtnud " Meie olime aga ka lisanud: .Meil ei ole meelegi tulnud Kreditkassasi .kiita" ja .kubja käsu peale" midagi kirjutada oleme meie ikka teiste .hooleks jätnud, saame seda ka edaspidi teiste hooleks .jätma. Juba enne oleme tähendanud, et meie kodumaa .Kreditkassade! turutrummi tarwis ei kähe, ja et sealt .kellegile raha ei pakuta. Kui aga .Sakala" oma .00- .tuStega" talurahwast kes teab mis salatarwitnfeks .KreditkaSsadest peletama hakkas, fiiS pidasime omaks ko.huseks,  talurahwast selle une eksitamise eest jõudu mööda .hoida, sest meie leht tahab kõige pealt Eesti talurahwa .leht olla. Meie ei ole kedagi kiitnud, .Sakala" on .aga kahtlustanud. Sellest on waidlemineMnud." (.Tall. Sõber" K- 49.) Seda lisa ja seletust ei ole .Sakala" mitte oma lugejate  ette panna raatsinud wõi julgenud. Missugust mõtet .Sakala" sellega äratada tahab, et meie lehest üksikuid lauseid wälja rebib ja. oma lugejate ette paneb, seletusi aga maha jätab, selle üle mõtelgu lugejad ise järel. Meie arwame, et sellega see asi nüüd lõpetatud on. Missugust järgesi nendest ootamata tulnud .Sakala" ja .Walguse" juhtkirjadest ja .juhatustest", ja meie arutamistest  Eesti rahwale ja meie lehele oodata on, seda jätame  Jumala hooleks. Seda aga, mida meie oma paremat  teadmist ja südametunnistust mööda omaks kohuseks Eesti rahwa wasta ülepea ja Eesti talurahwa wasta iseäranis  piame, seda tahame kõikumata täita, nii kaua kui see meil iganes wõimalik on. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiskiS, Jõulukuu 30. pääwal Europa läänepoolistes riikides on uus aasta juba ligi kahe uädali eest alganud. Juba ammu, nimelt Keiser Napoleon 111. aeast saadik, on walitsejate Würstide ja nende kõrgete ametnikkude nne-aasta teretamiseKõnedeft õnuesoowijatele, arutama hakatud, kui suurt lootust rahu peale ja kui suurt kartust sõea peale algatud aastal on. Sel aastal ei ole neist kõnedest palju wälja arutada, sest sõrmenäitnstest lootuse ehk kartuse peale on need kõned waga tühjad olnud. Saksamaa Keiser on oma õunesoowijatega ainult era-asjadest rääkinud; Ungrumaa  Minister. Präsident Koloman Tisza on rahu-lootusest rääkinud ja seda lootust Saksa-AuStria- Jlalia ühendusega põhjustanud; Jtalia Kuningas rääkinud ka rahu lootusest ja põhjustanud seda sellega, et kõik Enropa suurriikide walitsejad rahu soowida. Wene lehed ei taha Saksamaa Keisri wait-olemisega ega ka Austria ja Jtalla põhjnstainistega rahlst olla. Saksamaa KeiSril ei olla rahu lootuse põhjustamiseks ühtigi ütelda olnud, rahu-armastajate rõõmu ei olla tema rikkuda tahtnud  ja jätnud sellepärast suurt politikat puudutamata. Austria poolt nimetatud põhjus ei seista isegi kindla põhja peal ja kas see .Rahu-liiga" ise rahu pidada tahab, see olla ka küfitaw. Jtalia poolt nimetatud põhjus olla ka ise põhjustamata, peale selle ei wöida Walitsejate kõige parem tahtmine sõea tuld lämmatada, kui säde tüli-puru siSse langenud on. Wist ei wõi ka keegi kindlast rahu sõnumil anda, enne kui keemine Europa kaheS tüli-pottis Prantsusmaal ja Balkani poolsaarel kuidagi jahutatud  on. kas ka sõeaga. Saksamaal ou Geheimerath Dr. Geffcken, kes, kuida enne juba kirjutatud, Keiser Friedrich'! pääwaraamatute  lubata wäljaaudmise pärast kaebtuse all seisis, kohtu alt ja wangist lahti lastud. Seda otsust on Riigikohus sellega põhjustanud, et tema wist mitte õiete ei ole teadnud,  mis tema tegi. See aü on siis sellega lõpetatud, aga kaebtused Inglismaa Saadiku, Sir Robert M o - ri e r'i, waSta, teewad nüüd seda rohkem kära, tolmu ja tuska koitis Europas. Kui seda juttu esiteks rääkima hakati, siis elos Marschall Bazaine weel, Sir Morier oli temale kirjutanud ja tunnistust nõudnud, et tema, kui Prantsusmaa sõeawäe ülem kommandör, aastal 1870 Sir Moner'i käest Saksamaa söeawäe liikumise üle mingisugust sõnumit saanud ei >üe. Seda on Marschall Bazaine ka teinud. Rüüd on Sir Morier seda kirja ühe wäga käreda kaaskirjaga Graf Herbert BiSmark'i kätte saatnud ja pärinud,  et need jutud .Norddeutsche Allgemeiue Zeitungi" läbi walekS tunnistatud saaksiwad. Seda ei ole Graf Blsmark mitte teinud ja selle peale on Sir Morier nüüd kõiki seda kirjawohetamist Inglismaa suures lehes .Times" wälja ja kohtumõistmist selle kära üle awaliku arwamise