üks duell ehk kaksikwõitlus on Balti raudtee peal, 20 werSta pealinnast eemal, kahe suurtsugu  noore mehe wahel hiljuti ära peetud. Üks neist, herra S. sai kuuli rindu ja suri kohe sealsamas paigas ära, teine, würst Sch., on ka haawatud. KäeS olewal aastal on kaks Wene naisterahwaft  Shweitsimaal, Abarie Thilo ja Olga Gortinskaja,  tohtri diplomid saanud. Peeterburgis wäljaloositud 11. Emisfioni wõidulaenu paberitest on 1. Septembril soo rubla wõitnud: Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. 4 27 6769 1 10780 13 14106 50 17291 33 175 4 2876 50 6884 43 10839 18 14227 48 17321 40 342 22 3113 2 6981 3 10958 28 14391 50 17366 33 460 3 3148 4 7101 23 10974 16. 14558 26 17412 10 559 16 3200 17 7349 45 11011 22 14826 42 17788 1 582 4 3256 27 7354 38 11240 44 14856 44 17911 28 629 28 3546 46 ' 7471 30 11241 33 14970 42 17944 18 638 38 3711 16 7607 20 11284 6 15133 32 17959 45 644 27 3767 33 7680 21 11338 43 16159 20 17986 34 648 11 3844 32 7760 4 11353 30 15301 22 18000 5 664 22 3869 13 7809 9 11431 12 15416 2 18058 21 694 1 3928 10 7886 10 11673 40 16443 11 18106 21 696 33 4035 13 7899 35 11710 30 15491 26 18168 28 941 40 4090 16 7979 22 11819 13 15543 8 18186 19 989 50 4296 3 8019 6 12017 15 15637 5 18198 9 991 35 4303 46 8316 15 12020 7 15689 30 18229 41 1039 47 4320 44 8363 15 12040 2 15833 32 18574 6 1040 36 5039 14 "8578 8 12055 41 15842 23 18606 8 1170 25 5054 43 8608 '3l 12093 42 15850 27 18697 49 1209 30 5054 46 8748 48 12153 11 15962 30 18776 36 1240 36 5181 36 8825 31 12211 32 16189 9 18820 8 1242 38 5389 22 8999 32 12216 41 16211 13 18833 38 1329 31 5422 43 9014 50 12398 31 16244 1 18867 14 1334 21 5560 2 9032 31 12473 33 16246 21 13860 28 1347 30 5586 31 9074 3 12497 47 16291 8 18867 47 1543 43 5604 48 9125 9 12634 4 16331 37 18916 36 1625 49 5606 20 9136 32 12645 9 16392 26 19100 15 1788 32 5649 21 9171 45 12735 12 16440 34 19108 26 1811 50 5680 24 9366 17 12739 27 16448 13 19108 35 1848 8 5753 42 9393 44 12761 1 16465 36 19113 41 1900 2 SSIO 35 9445 48 12797 15 16571 18 19243 39 1951 39 6916 46 9611 11 12849 33 16611 44 19249 27 2123 6 5993 1 9639 39 13023 28 16647 45 19267 35 2183 2 6013 35 9707 15 13075 5 16673 24 19336 43 2193 7 6021 14 9713 49 13085 21 16797 17 19354 33 2208 48 6056 43 9777 12 13116 20 16810 23 19367 11 2271 25 6104 9 9988 39 13316 23 16813 29 19564 21 2388 29 6121 14 10106 29 13346 1 °16876 45 19574 17 2429 20 6153 1 10346 34 13370 20 16932 12 19697 11 2477 30 6197 27 10413 32 13406 20 16974 29 19853 30 2638 19 6265 14 10437 1 13446 19 17030 24 19861 50 2639 46 6505 16 10488 14 13573 47 17181 11 2656 26 6528 28 10762 20 13785 17 17172 21 2811 29 6650 28 10763 45 14014 25 17214 6 Järgmised 68 seeriat on kustutamiseks Wäljaloositud: 54 3143 5037 9295 11329 14884 18802 445 3157 5203 9408 11556 14900 19077 813 3389 6313 9629 11899 14971 19088 1542 3742 7125 9655 11981 16099 19120 2028 3781 7281 9752 12777 16238 19190 2150 4092 7720 9764 12900 16503 19313 2332 4165 8210 9872 13175 17151 19938 2512 4457 8343 10179 14200 17932 19943 2650 4520 8564 10478 14393 18292 2816 8685 9172 10543 14682 18396 Soomemaal näitab Põhja - Ameerikasse wäljarändamine kardetawal wiifil edenewat. Ajalehe  „Kaiu"le kirjutatakse selle kohta Kuusamost: „Meie töörahwas on nõnda suurel hulgal Ameerikasse wälja rändanud, et praegu juba koguni wõimata on, mõisamaid korrapäraliselt harida ehk neid weel koguni parandata. Mitmele maapidajatele on ikka suuremal mõedul Ameerikasse wäljarändamine suureks kahjuks. Nad on suure waewaga oma maad hea korrale harinud  ja selles olekus püüdnud hoida; nad on kiwistikud  põlluks, sood ja rabad heaks heinamaaks teinud ja suure kuluga järwed kuiwaks lasknud, aga nüüd on lugu nõnda kaugel, nagu peaks tööjõuu puuduse pärast kõik jälle nurja minema, ilma et tööst, waewast  ja kulust ühte penniugat kasu oleks saadud." Helstngsors'ist teatab üks Soome leht, et Helsingfors'is  ja Sweaburgis ohwitseride ja Wene ametnikude  seas sozialistlasi olla leitud. 2. Sept. otsiti mitme ohwitseri ja kooliõpetajate korterid läbi. Helsingfors'i  Wene gimnasiumi kooliõpetajate, herra Ssikorski,  Leontjewi ja ohwitseri MoschtschinSki juurest leiti kurjateu tunnistusi. Nimetatud mehed wõeti wangi. „GoloS"e sõnume järele wiidud Ssikorski 3. Sept. Wene shandarmide wahi all Peeterburgi. Töisel päewal hüpanud SsikorSki Raiwola ja Mustamäki  waksali wahel wagonist wälja; üks shandarm kargas seda maid temale takka järele, ning kui rong lähemasse jaama oli jõudnud, läksiwad ka mitmed ohwitserid põgenejat taga ajama. Ühest talumajast saanud nad Ssikorski kätte. P. Leontjew on oma wenna nõudmise peale, kes töisel päewal pärast wangi wõtmist Soome Senatis kaebtust tõstis, jälle lahti lastud. Moskwast. Keiserliku perekonna Moskwa reisi üle kirjutatakse: Keiserlikud Majesteedid Keiser ja Keiseriina, suurwürst troonipärija, suurwürstid Georg, Aleksei, Sergei ja Paul Aleksandrowitsh jõudsiwad 8. Septembril hommiku Moskwasse. Raudtee Vaksalis  oliwad üeed kõik Moskwa linna kõrgemad ametnikud,  linna saadikud ja auuwahid muusika mänguga wasta wõtmas. Kõik uulitsad ja platsid, kust Majesteedid  lahtises tõllas läbi sõitsiwad, oliwad puu- püsti rahwast täis, kes kõrgeid, armastatud wõeraid otsata Vaimustusega teretasiwad. Jberi Jumala ema kuju juures tegiwad Majesteedid ja Keiserlikud Kõrgused  palwet ning läksiwad siis Kremli paleisse. Töisel päewal teretas Moskwa linna pea Kremli George - saalis Majesteetisi umbes järgmisel wiisil: Moskwa rõõmustab ennast Keiserliku Majesteeti oma müüride wahel nähes ja iga uus teretus awaldab uueste seda sidet, mis Zaari oma rahwaga ühendab; selles sidemes saate, Majesteet, kõige sisemiste ja Väliste Vaenlaste Vasta kindlat tugi leidma. Mull on õnn, Moskwa nimel Majesteedile soola leiba pakkuda.  Keisri herra wastas selle peale armulikult: „Mina olen õnnelik, et ma Moskwas olen ja tänan rõõmuliku wasta Võtmise eest!" Walju hurraa'ga wõtsiwad pealt kuuljad neid sõnu wasta. Sellepeale käisiwad Majesteedid mitmed töised saalid ja paigad läbi, kus igal pool rahwa hulgad kokku oliwad kogunud.  9. Sept. teatakse Moskwa st: Majesteedid wiibisiwad eila rohkem tund aega Eliisabeti koolis, waatasiwad kaswandikude lõunasöömaajal pealt ning kõnelesiwad nendega wäga lahkelt; kaswandikud laulsiwad  mitu laulu ning käisiwad Majesteetisi hurraa hõiskamisel saatmas. Ohtu käisiwad Majesteedid Peetri parkis lusti sõitmas. Päew hiljem käis Keisri Herra ratsa paraadi peal; tema pahemal pool ratsutas Monteneegro würst, ning nende järele sõitis lahtises tõllas Keisri proua, suurwürst troonipärija ja suurwürst Georg Aleksandrowitshi seltsis. Majesteedid  waatasiwad kõik wäe jaud üle, kus juures neile soldatite hurraa nagu kõue mürin wasta kõlas ja rahwa rõõmu hõiskamine lõpeda ei tahtnud. Pärast paraadi läksiwad Majesteedid suurwürstide ja Monteneegro würsti saadetusel wälja-näitusele, kus kõrged wõerad kõik tähtsamad paigad läbi käisiwad  ja ära waatasiwad. Moskwas walitseS igal pool otsata rõõm ja kõik linn oli pidu ehtes. Moskwast. Uus merekänal. Oberst-leutnant  v. Bluhm on ühe plaani wsi pshjuskirja Moskwa wäljanckiwsele saatnud, mis selle üle on kirjutatud ja kokku säewd, kuidas Kaspia- ja MuSta merd ühe kanali läbi Võiks ühendata ja kui suurt kasu seeläbi loota on. Merekanal saaks wäga tähtsa nende rahwastele  olema, kes endid Wene maa poole on pöörnud ja weel senna tahawad minna. Kanali läbi saaks Eüroopa Aasiaga ühendatud ja Wenemaa saaks seeläbi omale uued Dardanellid ja uue Wahemere keset meie isamaad. Kanali ehituse kulud saakstwad umbes 176 milj. rbl. suured olema; üks summa, mis suure kasu kohta mitte liig ei ole. Odessast. Berliini kaubamajades oli jutt liikumas,  et Odessas kolera haigus möllamas olewat. Nüüd teatab Odessa linnawanem, et need jutud kõik tühjad on. 8. Septembril on Jelissawetgradi ja Grigoriopoli  wahel suured ratsawäe harjutused ehk manöwrid  alganud. Kashinist. Tulekahju. „WeneKur." teadustab, et Kashini linn juba teist päewa põleb. Arwatakse, et tuli kurja käe läbi on lahti peasenud. Rambowist. Nagu „Strana" jutustab, on neil päiwil seal ümberkaudu metsades üht karu nähtud, kes ühel päewal ühe seene otsija talupoja kallale tungis ja tema peanaha ära kiskus. Ehk küll meheke kohe haigemajasse sai wiidud, suri ta siiski teisel päewal oma haawade kätte ära. Suwemajade elanikud  Rambowi ümber kaudu on selle palumata wõera ilmumise üle wäga kohkunud. Harkowist. 7. Septembri öösel on wargad sealsesse  Roshdestwenski kirikusse tunginud ja palju hõbe asju ära warastanud. Nimetatud linnas on kaelahaiguS  (Diphtheritis) ja sharlahi haigus möllamas. Wöeralt maalt. Londonist. Egiptuse kediwe (wiitse-sultan) jõudis  15. Septembril Kairo linna, kus teda rahwa poolt lahkeste olla wastg wõetud. 13. Septembril telegrafeeriti Konstantinoopolist, et sultan olla käsu wälja saatnud, et Greeklastele jalapealt terwe piir nõnda peab saama kätte antud, nagu seda piire-Sienduse  kommisfion ära on määranud. Selle lahke asjatallituse peale saawad konwerentfile kokku astunud WSerariikide saadikud asjata nõuupidamised ära lõpetama. „Times" sõnume järele on Inglise walitsus  Egiptuse kediwele teada lasknud anda, et mingi surma otsus, mis wangi wõetud mässajate peameeste üle mõistetud, ilma Inglise walitsuse luata ei tohi täidetud saada. Ka teadwad ajalehed rääkida, et Arabi pashaale ja tema wangis olewate seltsilistele Inglise adwokadid eestkostjateks saada antud. Egiptuse kediwe on käsu wälja saatnud, mille järele Egiptuse sõjawägi ühest ära saadetakse. Konstantinoopolist. Lord Dufferin andis Türgi walitsusele suusõnal teada, et Inglise sõjawägi lähemail  päiwil Egiptusest tagasi saab kutsutud. Sellepärast  olla asjata Jnglise-Türgi sõjawägede ühenduse üle nõuupidada. Pariisast. Siin arwatakse, et Greeka-Türgi - asjade õiendamiseks üks konwerents Oktobri kuu algul kokku saab tulema. Konwerentsi pidamise nõuu olla Wenemaa poolt tulnud. Greeka- ja Türgimaal pole luba konwerentsist osa wõtta. Kopenhagenist. 13. Sept. tuliwad Daam kuningas ja kuningaana Saksamaalt, kus nad suwel terwise wett oliwad pruukimas, koju tagasi. Stockholmist. Norra- ja Rootsimaal kestab liikumine  priiriiklaste poolt ikka edasi. Sidneist. Austraalias on wäljanäituse maja maani maha põlenud ja selle läbi 566,666 naela sterlingi kahju sündinud. Mõnesugused sõnumed. Sipelgad. Need loomakesed on juba wanast ajast saadik inimeste tähelepanemist oma peale juhtinud.  See ei wõi ka tõisite ollagi, sest sipelgad on ühed kõige imelikumatest loomadest, mis loodus ülepea on sünnitanud. Uuemal ajal on Inglane Sir John Lubbokk iseäranis suure hoolega sipelgate loomu ja omandusi uurinud ja tähele pannud. Lubbokk leidis näit. et sipelgad lehetäisid, millest juba ammugi teatakse,  et nad neid kui „lüpsi lehmi" täitsa kaswatawad,  mitte üksnes oma pesades ei hoia ja kaitse, Maid nende munad Oktobri kuul söögitaime warte peale wiiwad ning nad, kui ilm halwaks läheb, sealt jälle tagasi oma pesasse toowad, kus nad neid kõige talwe otsa hoolitsewad. On neist kewadel pojad wälja tulnud, siis kannawad sipelgad nad noorte taime kaswude  peale, kus nad sedamaid oma häwituse tööd algawad ja peagi arutumalt siginewad. See näitab selgeste, et sipelgal mõistust küllalt on, tulemase sume ülessepidamise eest hoolt kanda. Et neil ka tõeste Mõimalik on, oma tahtmisi ja tundmust isekeskes ühe töisele awaldada, näitas järelseisaw katse. Ühele sipelgale  panti surnud kärbes ette. Kaua aega katsus ta teda üksi ära widada; asjata! jõuud ei jaksanud. Wiimaks ruttab ta oma pesa juure ning pöörab marsi jälle mõne töise saadetusel tagasi, kes pool mägise kaasa näikse tulemad. Aga appi kutsutud sipelgad pööramad ümber; tahawad tagasi minna. Kutsuja jookseb taga järele, ning alles siis, kui ta töistele uueste asjalugu ära on seletanud, tulemad nad temaga kaasa, ja ühendatud jõuuga on saak peagi pesasse weetud. Oma wäga mitmekortsete ja mitmel musil ettewõetud katsete järele arwab Lubbokk, et sipelgatel ka oma keel on, mille abil nad oma tahtmist ja mõtteid  mastamisi ükstõisele awaldawad. Kui suur sipelgate  äratundmise Mõim on, tunnistawad järgmised tähelepanemised. Üsna noored sipelgad wõeti pesast ära, kuhu nad alles siis tagasi miidi, kui nad juba täitsa täiskaswanud oliwad. Sedamaid tundfiwad manad sipelgad ära, et nad omased, sugukonna liikmed olimad  ning wõtsiwad nad lahked wasta, ehk nad neid iialgi polnud näinud. Ühe wõera ema surmawad sipelgad harjunud wiisil ilmarmuta ära. Et näha saada, kas see wihawaen kauase harjumise läbi ära ei Mõerdu, pani Lubbokk ühe wõera ema weikese raud puuriga ühe emata pesa sisse. Kui mõne päewa pärast puur ümbert ära wõeti, asusiwad sipelgad kohe wõera ema kallale, ehk nad teda küll juba mitu päewa oma keskes oliwad. Et lugu ümberpöõrdud on, on ka küll mõnikord arwa nähtud. Seda seletab Lubbokk seega Lra, et sipelgad, kes kaua ilma emata elanud, priiriikliku  eluwiisiga ära on harjunud ja nõndasama kui mesilasedki, mitte naljalt uut ema wasta ei wõta. Lastakse aga esiteks mõned sipelgad wõera emaga kokku, siis ei lähä need mitte tema kallale, ning uue ema auujärg on kindel, kui siis töised sellesama pesa sipelgad  aegamööda juure tulewad. LintNlpüüd Itaalias. Meie laulu linnud rändawad, nagu igaüks teab, talweks lõunapoole soojematesse  maadesse. Et neid tee peal paljugi otsa saab, on tuttaw asi. Iseäranis palju häwitakse neid Itaalias  ära. Essinos, Warenna lahedal püütakse Septembri  ja Oktobri kuul peale 600,000 laululindu kinni, mida maias-mokad ära söömad. Aastal 1881