Kaupluste ja wabrikute jägatawad maksud, mIS kolme aaSta eest kroonu heaks nende peale pandud saiwad, kõikiS riikis 2,558,000 rubla peale ja iga kubermangu peale sette järel määratud oliwad, kui palju seesugust asutust igas kubermangus oli ja kui suured need oliwad, kuS need stis jälle üksikute asutuste peale oma keSkiS ära jägatud saiwad, saawad tulewal aastal kõrgemaks tõõtetud, nenda et neid kõigist riigist 4,200,000 rubla maksetakse. Baltimaa kolme kubermangu veale tuleb neid maksust igal kolmel järgmisel aaStal 195,000 rubla, s. o. Lttwimaa peale 143,000 rubla, Kuuramaa peale 33,000 rubla, Eestimaa peale 19,000 rubla. Eestimaa peale ou nende maksude juure 73 protsenti lisatud, sest tänini makseti fiit 11,900 rubla. Kõige kõrgem lisa langeb  Peterburgi ja Moskwa kubermangude peale. Enne makseti esimesest kubermangust 333,000 rubla, edaspidi 550,000 rubla ; teisest kubermangust makseti enne 422,000 rubla, edaspidi 700,000 rubla.— Üht maksu taheta ka stearin-küünlate peale panna, niisamati ka veirolenmi (kiwiöli)  ja tule-tikkude peale. Teenistuse - õ i g u s e d , mis mitmesuguste koolide kaswandikkudel kroonu-teenistuses on, saada edaspidi muudetud, mis üle Rahwahariduse Minifteriumis nõuu peetakse. Kuida kuuldakse, olla plaanitud, et kõik, kes suur--koolist läbi on käinud, edaspidi 14. rangklasflga teenistusesse  astuwad, kuna tänine graduiritud studentil 12.. rangklaSst peale, kandidatil 10. rangklasst peale j, n. e. õigus oli. Miniflri-komitees saada selle seaduse muutmise  üle nõuu peetud, mis järel tänine kroonu teenistuses õigust, auuntmefi, auutähtefi, pensionist ja kingitust anti. „Baltias Wehstnesis" tahab kuulnud olla, et Rahukohtuks  asutamisega ka meie Taluseadused muudetud saawad,  sest et Rahukohtule läbi Wallakohtute wõimuskond (Compeleuz) ennast iseenesest muudab. Kuida Peeterburgist  kuulda, olla Riiksrahtis üks plaan Baltimaa kubermangude Taluseaduseks ettepandud, miS pea läbiwaatamise alla wõetud saada. Just uudis  ei ole see mitte mida see Läti leht kuulnud on, sest Rahukohtule pärast piawad alamad kohtud jo muidugi nii palju muudetud saama, et nendega igas tükkis kokku mahuwad  ja sellest Wallakohtute muutmisest on siis ka juba enne räägitud ja kirjutatud. Wallakohtute muutmine ei puudu aga koguui selle külge, mida iseäranis Talu-, Põllu-, ehk Agrarseaduseks nimetatakse, nagu talukohtade seaduslik suurus j. n. e. Meie arwame stis ka, et fee muutmine, mida Rahukohtule pärast meie kodumaa seaduse juures teha tahetakse, ainult kohtu asjade kohta mõjuma saab, mitte aga talukohtade asjade kohta. Tänine ei ole kõige wähemast kusagil Agrarseadust muudetud, ilma et neid osawõtmisele kutsutud oleks, kelle külge see iseäranis puudub, s. o. kohalise maakonna põllumehi, kes maakonna iseäralisi tarwitust tunnewad. WandemeeSte-kohtute kohta plaanitakse muutmist. Mõned kurjateud, nimelt riiklikkude ülemate wasta, piawad Ringkonna-kohtutes ilma Vandemeesteta seletatud saama, ja kurjateud, mis kroonu ja kogukonna teenistuses tehtud on, niisamati Ringkonna-kohtutes ilma Vandemeesteta, aga nende asemel piawad seisuste saadikud  Ringkonna-kohtute amtamiStest osa wõtma. Kuida nähtud, on Vandemehed sagedast liiga helded kurjategijate  waõta; sellepärast tahetakse awalikkusi ametnikkusi ja awalikku warandust selle eba-heldnse eest kaitseda. Viimase nädali wiimaste pääwade fees oli Senator GasSmann kohtute muutmise pärast Tallinnas ja sõitis  Laupääwal jälle ära. Kuida meie uStatawalt poolelt kuuleme, on Eestimaa Nitterkonna kitsamas nõuukoguS otsuseks tehtud Kunda Seminari kinni panna. Eestimaa Ritterkoud. kui selle kooli asutaja ja ülespidaja, oli palunud, et Eesttkeel  seal ka edaspidi õpetuse-keeleks jääks, ja oli sellega üheS nõuus, et Venekeele tunnid rohkendatud saakstwad, kui seda palwet aga mõjumas paikas kuulda ei wõetud, stis on tähendatud nõuukogus arwatud, et Ritterkonual enam selle aSjaga tegemist ei ole. Kuuda Seminari asutas selle aasta-saea kahekümnemate aastate sees Tolli mõisaherra Christof BaronStackelberg. üks Jumala kartlik meeS, kes rahwakooli soojas südames kandis, seda asja iseäranis  kuulsa Pestalozzi. kõige rahwakoolide isa, juures VppimaS käiS, keda KõrgestõnniS Keiser Aleksander I. rahwakoolide korraldajaks kutsus ja Tallinna Gymnaftumi ja sellega kõige EeStimaa koolide Direktoriks nimetas. Tema andis selle Seminari tarwituseks ühe adra koha. Pärast, kuuekümnemate aastate sees, sai see Seminar Nitterkonna  poolest asutatud Jedewere Seminariga ühendatud, seifis sellest aeast saadik esiteks Wigala kirikuõpetaja, Propst Har ten'i, fiiS Mihkli kirikuõpetaja S ch m i d t'i ja wiimakS Kollegien-ASsessor Loffrenz't juhatusel, keS seal kõik oma ametit armastusega ja osawusega tallitanud  ja k»S palju koolmeistreid kaSwatatud on. Kooli maad langemad wist Tolli mõisa külge tagasi, sest täieste koolile kingitud ei olnud need iialgi, waid ainult tarwitada  antud. Ka Tolli mõisa praegune herra, Senator Geheimrath Friedrich Baron Stackelberg, on selle Seminari  eest palju hoolt kanuud ia oleks ehk need maad täieste Seminari omaks annud, kui mitte juba liikumised ei oleks alganud olnud, mis mõtlema sundillwad, et ehk hea ou, kui Seminari pen-aius Tolli mõtsaherra käes peetud  saab. Liiwimaalt, Kuuramalt ja ka Eestimaalt kuuldakse palju Kchelkonna-koolide kinnipanemisest, ja kus need ehk weel lahti jaamad, seal ei wöida need oma tööd uue korraldamise pärast enne Wiinakuu 15. pääwa algata. Niisamati kuuldakse palju Wallakoolide tarwituseks antud maade ärawõtmisest. „.Ntshki Westnik" ja „Nowoje Wremja" küstwad, kas kellegi! ka õigust olla seda maad nüüd ära wõtta, mis koolide tarwituseks antud oli, ehk seda raha maksmata jätta, mida tamne koolide ülespidamise  lisaks makseti. Kui ka meil hale meel kõige selle üle on, siiski ei wõi meil selle tagafiwõtmise-õ i guse üle mingisugust kahtlust olla. Ühelt poolelt ei wöi keegi h e a t eule sunnitud saada, ükst sellepärast, et tema seda aeguti teinud on; teiselt poolel tehti seda rahwakoolidele,  mis Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku ülewaatamise  ja juhatuse all seisiwad. Kadus see rahwakoolide omandus ära, siis oliwad need koolid jo täieste teisteks asutusteks saanud, millega endistel heategijatel enam ühtigi tegemist ei oluud. Tigeduse pärast rahwa wasta ega kiuste pärast ei ole seda ka wist keegi teinud, maid seal oliwad ja ou koguui teised mõtted juhiks. Aleksandri' kooli kohta oli ja kui meie mitte ei eksi, mõned teised lehed pärinud, et .Eesti Postimees", kui Aleksandri-kooli keskkomitee leht, seletust piaks tegema, kuida selle asjaga lugu on, nimelt, mis keel Aleksandri-kooli õpetuse-keeleks saab, ja mõned abikomiteed oliwad oma tööd seisma jätta ähwardanud, kui „Eesti Postimees" seda seletust mitte ei anna. Meie omalt poolelt olime neid pärimist hakatusest saadik kui kiu s t e-j utt u s i ära tunnud ja nendeks tunnistanud, sest mis keel seal walitsema saab, seda teadsiwad need lehed ja komiteed niisama heaste, kui keskkomitee ehk Eesti Postimees" seda teada wöistwad. See leht wastab nüüd »Wirulasele"  iseäranis, mis muidugi ka kõige teiste pärijate ja pärimiste kohta maksab, et ka tema teadnud ei ole, missugust  kirja Rahwahariduse Minister selles asjas Tartu koolikonna Kuratorile saatnud on. ,Eesti Postimehe" toimetaja on küll ise ka Aleksandri-kooli keskkomitee liige, aga sel komiteel on meie teades ainult rahakorjamifi Aleksandri-kooli heaks korraldada, mitte aga selle üle nõuu pidada, mis koolist saama piab. Seda on mõjumas paikas  ilma keskkomiteeta toimetatud ja keskkomiteel ei ole sits ka selle üle wastust anda. „Walguse" wiimased numred, mis selle kuu 3. ja 10. pääwal wälja pidiwad tulema, ou täna, Mihklikuu 14. pääwal, meile wee! tulemata.  Kuida Saksakeeli Zeitungis" lneme, püüda see leht omas wiimases numres lugejatele ära seletada,  et see Eesti rahwale üks õnnetus, leiwa ja teenistuse rööwimine oleks olnud, kui Aleksandri-koolis  Eesti keel oleks õpetuse-keeleks pandud saanud. Kooliraamatuid Eesti keeles ei olla zia nende muretsemiseks minna kõige wähemast 40,000 rubla tarwis. Kust kes jo tänine nii suure kõlaga  Eesti keelisele Aleksaudri-koolile Eesti rahwa käest raha ajas, nüüd nii järsku see wõimatu tarkus pähe tulnud, sellest ei saa küll need aru, kes üheks Eesti rahwa leheks piawad, Kas tema seda raha siis Eesti rahwa ,õnnetuseks leiwa ja teenistuse" rööwimiseks korjama kihutas? Ehk ou parem, seda lehte ja tema töötamist" Eesti lehtedes edaspidi nimetamata jätta. Baltiskist, Mihklikuu 14. pääwal. Selsamal päwal, kus Kalendri järel sügise algab, selle kuu 11. pääwal, näitas  ka iIM poolest suwi meist kange maruga lahkuma, mis pärast lõunat algas, kuna ilm homikul weel wäga suwine ja kena oli olnud. Kange torm tuli homiku poolt ja tõi wihma, mis kõige järgmise pääwa kestis ja meie kenat lähet wahutawate laeuetega täitis. Selsamal aeal, selle kuu 11. pääwa õhtul, tuli ka Riia-Miitawi Greekaõigeusu  Piiskop Arsseni, kelle all ka selle usutunnistuse  kirikud ja kogudused Eestimaal seisawad, Eestimaa Vice-Kubernöri, Riia Protohierei ja mõne teise kõrgema ametniku saatusel meie linna, Wene kirikut, kooli ja kogudust  üle waatama, ja sai Linnapea majas pidulikult wasta wsetud. Suuremat ümberwaalamist meie linnakeses keelas aruldane kuri ilm, mis ka ümbersalwitud Rootslast Suure- Pakri saarelt keelas, oma uut ülikarjast teretama tulla. Neil ei näi selles asjas ülepea õnne olema. Kui sel kewadel Baltiski Wene kiriku 100 aastast jubiläumit peeti, stis ei lasknud maru neid kutsumist mööda üle tulla ja nüüd oli niisamati. - Marv näib ilma järsku muutnud ja wilut toonud olema. Selle kuu 9. pääwal oli esimene parw mets-hani näha, kes ära läknwad. Kured oliwad juba enne läinud ja wästrikud on ka kadunud. Metsas hakkawad lehed tõsisemalt kolletama, kni ka kaugemalt waadates mets ikka weel roheline on. Ka Tallinnast ja mujalt tulewad sõnumid raske maru üle, mis Laupääwal walitses. Kuida mitmes lehes seisab, on rukki-ussid Harjumaal, Järwamaal ja Tartu ümberkaudu kahju teinud.  Ka meie ligikondas on rukist uueste külwatud, mis aga ia palju ei näi aitanud olema, sest uuemad orased on weel paiklisemad kui wauemad. Hapsalust. Sügise laat, mis tänine Mihklikuul peetud sai, piab edaspidi Wiinakuu 8. ja 9. pääwal  peetud saama. Rakwerest. Kuida lugejad ehk weel mäletawad, sai Rakmere Linnasaadikute-kogu poolest abiõpetajale Rakwere kiriku peal, kus üks Eesti ja üks Saksa kogudus on, 700 rubla palka määratud, aga Kubernöri poolest linna rehnungist  kustutatud. Pärast määrati selle kirikuõpetajale, kui Evang.-Luth. usuõpetajale linnakoolides 700 rubla ja köstrile, kui Ewang.-Luth. usuõpetajale Rakwere Wene Elementarkoolis, 100 rubla palka. Ka seda on Kubernöör nüüd maha kustutanud. Maalt Raigu maldas on, kuida Saksakeeli Tallinna  Zeuuugile" kirjutakse, Leikusekuu 18. pääwal kaks tundmata meest kinni wõetud, kes kahe mahutama hobusega wankri ees, edasi kihutastwad ja nende kangest  wastarääkimisest hoolimata Hakenrichteri juure wiidud. Seal käratsesiwad nemad hirmsast selle wägiwalla üle, millega neid ilma süüta kinni wõetud ja ähwardafiwad kõrgemas kohas kaebata, kuida see nüüd alaline ast on, ja lugesiwad kõiki seda koledat lugu ette, mis nende ülekohtusteks kimbutajatele kätte jõuda. Kõik need ähwardamised et aitanud aga ühtigi ja mehikesed saiwad puuri pandud. Uhkusega nimetastwad nemad omad auusad nimed: Jaan J. ja Aleksander M. Wiljandi maakonnast. Weel ei olnud nemad ennast aga uudes korteris õiete pestkada jõudnud, kui Warda (Warangu?) walla taluperemees  Hans Sallub Hakenrichteri juure teada andma tuli, et wilmasel ööl tema kaks hobust ja wanker heinamaalt oliwad ara warastatud, ja leitud hobuseid ja wankret ka omaks tunnistas. Jaan J. sai kui Kabala wallast päritud  Mihkel P. ära tuntud ja temal oliwad riided selgas, mis ka wiimasel ööl HanS S. juurest warastatud. Ise nemad küll nüüd kõrgemasse kohtusse kaebama ei lähe, aga senna saamad nemad wiidud. Looba metsniku juurest on öösel wasta Leikusekuu 27. pääwa üks 4 aastane  mustekõrw mära ja tema naabri juurest üks wanker warastatud. Palmse postimees on maanteel wälja rööwitud. Ülewiimasel nädalil on Looba metsniku maja maha põlenud. Mitmed loomad ja muist majariistu  on sisse jäänud Leikusekuu 22. pääwa õhtal põles Kärame te mõisa wiljaküün kõige wiljaga maha. Kahju on 1300 rubla suur aga õnneks oli kõik Tulekassa kaitse alla antud. Tuli arwatakse kurjast käest pandud olema ja sealtne wallamees Jaan W. on ülekuulamise alla wõetud. Tartust. Suurkool on seda kooli-aastet 1685 studeriaga  alganud, kellest 1112, s. o. ligi kaks kolmat jagu, Baltimaa kubermangudest on, nimelt Liiwimaalt 633, Kuuramaalt 340, Eestimaalt 139. Nendest õpiwad Jumala-sõna  teadust 243, arsii-teadust 770, kohtu-seadust 218; teised õpiwad mitmesugust teist teadust. Mõlemate esimeste hulk on kaswannd, kolmandemate hulk kahanenud. Wiljandist. Kohalise andja" sõnumite järel on Wujaudi Eesti Põllumeeste Seltsi näitus selle kuu 5. pääwa! alganud. Rõõmuga tähendab nimetatud leht selle peale, kuida ka see näitus tunnistust annab, kui kaugele mashinate ehitamine Wiljandi ümberkaudu  juba jõudnud on, nimelt saamad Lemmerhard t'i, Blomerius'e ja Leppik'u tööd auustusega nimetatud,  mida jo ka Tartu näitusel auustusega tähele pandi. Loomadest on ka sel korral kõige rohkem hobuseid 38 tükki näitusele toodud. Kodutöödest olnud lauad mäga kiiduwäärt asjadega taidetud. kirjutab,  et Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekule, mis Leikusekuu 23. pääival peetud sai, nii wähe liiteid kokku on tulnud, et neid nöuumõtmisleks küll ei olnud. Sellesama lehe sõnumite järel on päriskoha-peremees J. Ta mm anu, kes ehituste läbi jõukaks saanud ja kes ka uute Wene kirikute ehitamist Lii mi maal ja Eestimaal  oma peale wõttis, wtimasel aea! mitmesuguste õnnetuste  stsse langenud. Hiljuti põlenud tema weski mitme teise hoonega maha ja nüüd on tema ise pimedaks häänud. Helmelt kirjutatakse Teadaandjale": .Lehekuu  2:. pääwal pidiwad Helme köstre 5 sülda sügama kaewu mädanenud rakked parandatud saama. Kaks töömeest  oliwad kaewu põhja läinud, kui kaew hirmsa praginaga  stsse langes ja mehed mattis. Suur auk ja mõned palgiotsad näitaflwad seda kohta, kus kaks inimest elusalt maetud oliwad. Ruttu koguflwad ennast ümberkaudselt umbes 40 meest kokku ja hakkafiwad õnnetumate kehast wälja kaewama. Kui umbes 2 sülda alamale jõudnud oliwad, stis kuulstwad nemad nagu kaugelt inimeste heakest.  Mehed all oliwad weel elus ja wöistwad üksteise kõrwaS püsti seista. Langenud rakked oliwad kaewu põhja täitnnd ja mehi kaks jalga kõrgemale tõstnud, nenda et nemad mitte wee fees ei seisnud, ja ainult külma ja