nemad wMetd 1000 rubla peale, mida Behr Kalmannsohu  oma kätte wõtnud. 8) Leikusekuu 19. pääwa homikul  läks Saara Lewiushoni maja Wagoni wabnku ligidal põlema. See maja oli tühi ja tarwitas kohendamist.  Kaebtuse all seisawad : Saara Lewtnsohn, endine majaperemees Schmul Rasnik o w i ts ch, Schlom Jsraelow ja Konstantin Wengler, kes esiteks tunnistas, et Saara ja Schlom temale selle teu eest 50 rubla lubanud ja tema seda teinud, pärast aga tunnistusi tagasi wõttis, kuna üks tema kiri kohtu kätte sattunud, milles tema oma tegu ühe seltsimehele üles räägib. 9) Öösel wasta Mihklikuu 11. pääwa põles  õllepoe-peremehe Ktrill BesnosSko maja Thorensbergil  maha. Kui aastal 1885 seda tulekahju kui tulepanemist üles anti siis tunnistas Besnossko, et tema raha poolest kitsikus olnud ja Edmund Donack teda Stabskapten Aleksei Michailowõki juure saatnud, kes temale nõuu annud, oma maja põlema Muna lasta, mis peale Donack seda 300 rubla eest teinud. Besnossko naene Uljana tunnistas niisamati ja kä Donack eeskuulamistes.  Abilised olnud: Peter Tepljakow, üks tööline Besnossko juures, ja puusepp Jahu Strasding,  Ottilie StraSding ja MtchailowSki  waatanud ühe kingu pealt ja rõõmustanud ennast,  kui osawalt Donack oma ametit tallitanud. Michailowski  tuapois andis üles, et Donack Edde Andersohni maja põlemisest saadik sagedast tema yerra wöerusel olnud,  kus nemad kaarti mänginud ja kui sõbrad elanud. Jahu Strasding tunnistas esiteks, et Ottilie Strasding temale seda nõuu annud ja tema oma abi eest 25 rubla saanud, salgas aga pärast. Ka abielu rahwas Besnossko ja Donack wötfiwad omad tunnistused tagasi ja kinnitaflwad,  et noorem Politseimeister Baron Engelhardt neid wägiwallaga, kawalusega, tõutamistega j n. e. waletunnistusele  olla eksitanud. 10) Öösel wasta Wiinakuu 29. pääwa PõlleS Krusanhofis, Maapolitsei tallituskondas raudtee-sekretär Lösew i tz' i karjalaut maha. Brückner  tunnistas, et Saara Lewinsohn ja Schlom Jsraelow temale 50 rubla annud, kuna temal Lösewiht  enesega ühtigi ei olla tegemist olnud, kes wahe aeal ära jooksnud on. Tema olla luugist beuzini heinte peale walanud ja põlema pistnud. Et see looma laut oli. seda ei ole tema teadnud. Saara Lewinsohn salgab nagu ikka. 11) Talwekuu 28. pääwa õhtal 1884 läks J wau Petrow'i kasuka-magastn põlema. EfitekS käis ragin läbi maja, siis koftstwad paugud ja kohe selle peale lõiwad leegid wälja. Kui tuletõrjujad sisse tuugifiwad, siis nähti siniseid  kekist nahkade peal, lõhkenud plekk no und oliwad ümberkaudu  maas ja kärgatusest oli laest krohwt maha langenud.  Petrow sai juba järgmisel homikul kinni wõetud. Kahtluseks tema peale andwad mitmed tähed asja: tema olek põlemise juures, üks mõni pääw enne ära Rautatud wõti, ühe tagumise ukse lahti lõhkumine, mis senni pakkudega  kinni oli pandud ja kust tulepanijad fisse läinud; kaupluse wilets seisukord, hulk wekslid, mis just sel aeal maksa tuliwad; üks kauba-magafin, mis pärast umbes 40,000 rubla alamale takseritud sai. kui see kaitsuse alla antud oli; pea-raamatu ärakadumine, teiste raamatute korrata pidamine ja mitmed teised kahtlased tähed. Adwokat  Grosswald oli Petrowi eestkostmist oma peale wõtnud  ja püüdis Mõnda tähte koguni tema heaks seletada. Kui tegewad tulepanijad seifiwad kaebtuse all: Brückner, Saara Lewinsohn ja Wengler. Need kolm on tagumisest uksest fisse läinud ja neli puuda beuzini, mida Brückner ja Saara Lewinsohn ise Wilnast ostnud, wälja kallanud, esiteks hulga nähku wõtnud, fiis beuzini põlema pistnud ja ära läinud. Brückner tunnistab, et nemad seda tööd 6000 rubla eest oma peale wõtnud, kui Petrow. Behr Kalmannsohniga kaupa ei olnud saanud, kes 10,000 rubla pärinud. Raha on maksmata jäänud, sest juba teisel hommikul sai Petrow kinni pandud. Brückneri osa olnud 500 rubla, Weugleri osa 50 rubla. Wengler tunnistas esiteks, salgas pärast, Saara salgas nagu ikka. Osawõtjad ja kaasteadjad olnud weel: Hirsch Goldberg,  Saara Lewinsohni weud; kiwitrükkija Emil Albini, tema selleaegne armuke ja nüüdne naene Liebe Grünblatt; AugusteKastaun, nüüd Brückneri naene, ja Johann Schid! owski, Petrowi  raamatu pidaja, kes kui kõrgemast seisusest Poolakas mitte Riia Raekohtu wõimuskonna all ei seisa. 12) Öösel wasta Jürikuu 13. pääwa 1885 põles Miitawi linnajäu 2. kwartalis Blumenthali pärijate krundi peal puu elumaja täieste ja herberge ja aid osalt maha. Suure maja ülemas kamris elas lukusepp Jo - hann Sttauch, teised tuad oliwad tühjad. Strauch oli Albiniga tuttaw. HerbergiS elas lesk Kar õline Blumenthal oma lastega. Sel öösel ei olnud kedagi kodu. Strauch oli oma tuttawa Albini juures, Karoline Blumenthal oli Bolderaasse reisinud ja tema lapsed ei olnud ka kodu. Küll tõusis kahtlus, aga kohtud pidiwad ülekuulamist seisma jätma, sest tähed ei tunnistanud kellegi wasta. Kui aga Karoline Blumenthal Leiknsekuu 21. pääwal maja kaitsehinda kätte saanud oli, fi?s sai ülekuulamine  Albini ülesandmise peale nueste ette wõetud. Strauch ja Wengler olla tuld pannud. Esimene oli teise poolest selleks palgatud ja senna elama saadetud. Karoline  Blumenthal oli küsinud, kas tema ka teada, miks tema senna elama tulnud, oli temale, kes katkenud riieteS tulnud, riided kinkinud ja 20 rubla annud. Nõuu oli Karl Vol km anu annud ja niisamati Ernst Sonntag.  kellega lesk kihlatud oli ja kelle juure tema omad majariistad saatnud. Petroleum oli Zolkmanni poest 22 rubla eest ja benzin mitmest apkhekist ostetud. Volkmann salgab, Strauch ja Wengler wotsiwad pärast ka omad tunnistused tagasi; wiimane ütleb sellest asjast küll teadnud,  mitte aga osa wõtnud olema. Esimene ütleb ennast selles lootuses tunnistanud olema, et wangist lahti saaks, teine kaebab, et kohtuherra teda niikaua piinanud, künni tema waletunnistust annnd. Karoline Blumenthal'! lastest  on üks poeg esiteks tunnistanud, et tema tulepanemisest  teadnud, on seda aga pärast tagasi wõtnud ja kinnitanud,  et noorem Politseimeister teda nii kaua ähwardanud,  kuuni tema walet tunnistanud. Karoline Blumenthal  ise on tunnistanud, on aga wahe-aeal segameeliseks jäänud. Tulekahju aeal on tema arsti tunnistust mööda weel selgemeeline olnud. 13) Jaanikuu 7. pääwa ööl 1885 põlesiwad Miitawi linnajäu 2. kwartalis Riia kodaniku  naese Johanna Leufferti maja ja kuur maha, mis sel aeal tühjad oliwad, kuna Albini ühes kambris elas. Tulepanemise kahtluse alla langestwad: Johanua Leusfert ja tema mees Khristos Leusfert, kui tulepanijate palkajad; Joha nn a Esko ja makler Wu ls Gottsch a l k. kui nõuuandjad; lihunik Robert Brückner ja kiwitrükkija Emil Albini, kui täitjad; wiimaste pruudid ja nüüdsed naesed AuguS te Kasta uu ja Liebe Grünblatt, niisamati waleraha Väljaandmise pärast juba nuhtluse alla mõistetud  Juut Schanne Rosenblu m; poepidaja K a r l Volkmann, joogikanpleja Theodor Schneiders ja kingsepp Khristian Kehmann, kui kaasteadjad ja osawõtjad, ja Richard Rosenhagen, kui waletunnistäja.  Sellest kurjateust algas ülekuulamine ja Emil Albini, Robert Brückner, Auguste Kast aun, Liebe Grünblatt ja Johanna ja Khristian Leusfert tmmistafiwad kohe. Nende tunnistuse peale saiwad ka teised osawõtjad kinni wõetud, ja Albini ja Brückner andsiwad tunnistust endiste kaheteistkümne  tulekahju üle, mis läbi kõik korraga üles tuli. (Lõpetus tuleb järgmises numres.) ,Austra" Selts on nõuuks wõtnud, oma laewu edaspidi mitte enam Merekassa kaitsuse alla anda. Seltsil on juba nii palju laewu, et nad üksteist wastastikku  kaitseda wõiwad. Operahofis, Erlau kihelkondas, on oma kirik, kus igal kolmandamal Pühapääwal Jumala - teenistusi peetakse. Seal on ka üks weike orel, aga wana ja nii wilets, et see parem ei olla, kui üks mänguriist, mida wäudaga keerutatakse. Mõned kirikusõbrad oliwad nõuuks wõtnud uut orelit muretseda ja tahtsiwad selleks suurt näitemüük! pidada. See nõuu pidi aga katki jääma, sest kohalisest paigast ei antud näitemängu pidamiseks luba. Kuuramaalt .Liibawi Pääwaleht" toob Hasatvi maakonnast teiSte üleüldiste kaebduste kõrwas ka järgmist: oma maa ja pinna peal rahuliselt elada, puudub  maamehel täitsa. Tema ei wsi mitte, nagu tänine, öösel oma pääwa-koormatest rahulisel unel puhata. Alaline  hirm tema wara eest teeb und rahutumaks ja tema piab sagedast ümber waatama, kas hooned weel mitte leekis ei seisa, kas hobused karjamaal weel surnuks pistetud  ei ole, kas nende lakad weel leigatud ja sabad paljaks aetud ja kas teist häbemata tegvfi loomade kallal tehtud ei ole. Need asjad on fiin niisama wähe aruldased, kui need. millest nende toore loomuse pärast awalikult kirjutada  ei sünni. Weel wiimasel nädalil saiwad kaks hobust Pilteni ligidal surnuks pistetud; ühele oli nuga südamesse"  läinud ja teda wist paigal surmanud, teisel oli 14 tolli sügaw haaw ja see pidi wist kaua kannatama, künni weri wälja jooksis. Hobuseid- ära leigatud lakk. dega ja paljaks aetud sabadega nähakse sagedast ja neid häbemata tegufi ei tehta mitte ainult karjamaal, waid ka lukku pandud  tallides, kuida weel hiljuti kord nähti. - Sezzenis on hiljuti üks meeS ära surnud, kes kirikuraamatu järel 105 aastat, oma enese aru järel aga Its aastat wana oli. Weel pääwal enne surma on tema oma lehmale ise heinu toonud. Peterburgist. Türgi Saadik Peterburgis. Schakir Pascha, oli teenistuse wahe-aega saanud ja Krimmi reisinud, on sealt aga enne wahe aea lõpetust tagafi tulnud,  Wene Wäljaspidiste asjade Ministriga nõuu pidama, kuida arwatakse, Bulgaria asjade üle. Üleüldist rahwalugemist Wene rtikis plaaniti juba nelja aasta eest ja selle plaan sai Raha- Ministeriumi ette pandud. Kuida nüüd kuuldakse, jääda see tähtjas nõu raha puuduse pärast efitekS weel täitmata. Moskwast. Awasjunina külas on selle kuu 7. pääwal kolme tunni käikus umbes 100 talumaja maha põlenud, Mehed oliwad kõik laadal, ainult mõned wanad naesed ja lapsed oliwad kodu, kes tulest pea ühtigi peasta ei suutnud.  Mitmed naesed ja lapsed on kadunud ja arwatakse/ et nemad tules surma on saanud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. Noor Schnäbele on armu palunud ja Keiser on teda lahti lasta käskinud. Surmatud pikõri lesele on raha anda lubatud, enne kui see asi weel läbi kuulakud on, mis edasi toimetatud saab. Kui kurjad  linnuwargad Saksa-Prautsuse piirel on. seda on sel. lest näha, et hiljuti üks Prantsusmaa linnuwaraS, üks 73aastane rauk, ühe metsniku warjupaigast maha laskis. Miinist, Mihklikuu 17. pääwal. Felirdorssis on heile õhta püSsirohn-magasin tuulde kargunud. 12 suurtüki-wäe  meest oliwad paigal surnud, kui palju inimest wigastatnd, seda ei olnüd weel teada. Afghauistanist. Selle kuu 5. pääwal oli Mukuri juures Võitlemine Emiri söeawäe ja mässajate wahel, kus Mabirika, üks Emiri Oberst, surmatud sai. Wiljapuude sügisene i s t u t a m l s e - a e g on kätte jõudnud. Meie juhime sellepärast oma lugejate tähele panemist weike aga waga mõnusa kirja ,3uhatus  wiljapuu-aidade asutamiseks ja wiljapuude harimiseks« peale, mis sel kewadel Eestimaa Põllumeeste Seltsi poolest wälja antud sai ja Tallinnas Bu sch i raamatu-kaupluses, wist ka teistes, 10 kopika eest saada on. - Aspn». 25-10 cellishs ISS7. TrkUtob Sindf-r»'i pSrlj.t, juurt- j- kuluga. Peetri mõisas on KV lehm M ära rentida. Kaupa teeb Wiiiina mõisa waktsus. Üht Salsakeelt rii ilkuvat naesterahwast. kes hästi keeta osrab, otsitakse LaiaunkitsaS  nr. 63 (43), korter nr. b. Teadaandmised. —v x xlxvc^nxn^xinil Tartu Doudrette lvabnkujt oi: head rammusad kunstsõnnikud saada, mis põllude wäetamiseks waga kasulik on. Tellimisi wõtab igal aeal wastu Tartu ligidal Jaama mõisa walitsM - url Hollmcinm juurest Tallinnas ostetakse kõige paremaid Sittgeri mblusulchillO, Lumöold-mashinaiõ . maa rätsepatele, kingsepa- ja rätsepa-mashinaid ja kõiki seltsi nörtosi, riill-sõnga ja öli.