Tallinna Sõber M 31 Kümnes aastakäik Taljinaas, ZS. Heinakuu pääwal 1888. Kleiildnk äkstltlst Ccsti rahtvale msal ja linnal»ts. Tuleb ükskord nädalis wälja- Maksab Tallinnas LindforS's pärijate trükimajas: S rubla, 40 kop.- pool-aaStaS l rubla 40 kop Koju ehk poStigo saadetud: S rubla Pool-aaStaS l rubla 70 kop. Flunlutused maksavad iga rea ehk selle aseme pieäkt S kd». Tellimised wSetaõse waSta: Tallinnas: LkndsorsN pärijate krükimajas. zsekerõurgis: S. Seekandt, o»uuopo°:aa » 54 Tartus: Laakmaun. -Aakweres: ?. Auhs. Aald-s: A. Seldekverg. Kapsakus! H. KoMerg. Aiyukas: A. MiiltnerU poodis/ Mljaudis: H. Z. raamatupood. Zlarwas: W. Aödcr. Mõrus : Araua .lierrose. Matkas: W. Iwdotfi. Kuresaares: Hy. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Waötäjo redaktor W. l - n. Alad Baltiskis, kirjad käiwad Baltieki (Baltischport Ilnzvikonik-Ilox?!- Reaitter Uued Politsei.kohtud Baltimaa kubermangudes. Üleüldised sõnumid maailmast. - Omalt maalt. Tal- ! linnast jkeisri-praua nime-pästw. Kauba-pateniN'. Hobuste ül-uig-mine. Wäljawahelamis d talumaa  ja mõisa-maa wahel. Plaanitud seadus hullü-tõb, waSta. valitsuse asjust. Käsk ..lugemiste" kohta Mere-õnnetu». - Rõuged. - Pahatrlid. ..Walguse ' kade-uukrus. - Baltiskist - Ilmad. > Sõealaewad.. Tartust: Kiriku-rSöwimised. LNwimaa Niziiod. Petrrbnrgist! Keisri-kojast ja kõrgeist ringkondadest  Moskwaft: Tulekahju. Warschawist: Marud. MinSlist: Raske wihm. Orenburgist: PalaymS.— Al tõirist : PalawnS, Leikui. Scwastopolist: Rahe. Metsa-põlemine. Weenõist: Mvrsukatl-protsesS. Ise SraNsed ja uuemad sõnumid Julu-lrht : Wole-Kakdeniar. Uued Politsei-kohtud Baltimaa kubermangudes. Kõigekõrgemalt kinnitatud Heinakuu 9. päüwal 1883 I. ' ' , Kreis- ja Linna-Politsei Baltimaa kubermangudes on järgmisel wiistl uueste korraldada : 1) Kreis- ja Linna-PolitseiwalitsuSte õigused ja kohused,  kuida need üleüldiste kubermaugu-seadmiste lil. raamatu  I. jäus üles pandud on, nende all seiswate ametnikkude  ja alamate Polilsei-teenrite õigused ja kohused saamad Baltimaa kubermangudes Kreisülemate uauÄõllulci.), nende manemate ja nooremate abrlisle, Politseimeistrite,  nende abiliste, Linna- ja Linuajäu-Pristawide ja Politsei-ülewaatajate (ouoForouuM nnASupareõ), Urjadnikute,  Gorodowoide ja Politsei-teenrite kätte antud ja peale pandud. 2) Nende Politsei ametnikkude ametisse-panemine, lahtilaskmine  ja maheaea-andmine, kes pealiku-rangis seisawad, käib üleüldise kubermangu-seadmise art. 74 ja järgmiste järel. Politsei-ülewaatajate, Urjadnikute, Gorodowoide ja Polilsei-teenrite kohad saamad Kreisülemate ja Politseimeistrite  läbi antud. 3) Kreisülematele ja Politseimeistritele saamad järgmised  wöimuskonnad antud: esimestele kõik Kreis-ISprawniku,  Kreis-Politseiwalitsttste üleüldiste kogude ja nende aegliSte jäuskondade õigused; teistele kõik Politseimeistrite ja Linna-Politseiwalitsuste üleüldiste kogude õigused. Kummagi  mõimuskondas ei seisa alamate Politsei-ametnikkude ja Politsei-teenrite kohtu alla andmine. 4) Kreis- ja Linna-Politseiwalitsuste üleüldiseid kogust  ja nende aeglikkufi jäuSkondafi ei saa neudeS kubermangudes  mitte asutatud. 5) Kreis-ülemate manemate! abiliStel on KreiS-Isprawnikute  abiliste õigused ja kohused. Peale selle wõib Seespidiste  aSjade Ministri lubaga üksikute maakondade ja kreiside walitsus nende abiliste kätte antud saada. 6) Kreisülemate noorematele abilistele saamad Slanawoi-Pristawide  õigused ja kohused antud. Selsamal põhjusel  wõiwad ka Kreisülemate waneÄad abilised Üksikuid maakondasi walilseda, kui see walitsus nende kätte antud saab. 7) Kreiside jäutamine maakondadeks ja nende paikade määramine maakondades, kus Kreisülemate nooremad abilised  oma jäädawat elukohta wõtawad, saab Seespidiste asjade Ministri poolest tehtud. Wanemad abilised elawad kreiSlinnades. 8) Urjadnikud. Gorodowoid ja Politsei-teenrid saamad ameti-ekfituste pärast Kubermangü-kohtu läbi kohtu alla antud. .. .. .. S) Kirjad Raskolnikute ja BaptistlaSte sündimise, abi, elusse minemise ja surma üle saamad seisuste-seadust mööda kreisides KreiSülema abilistest, linnades Politsei- ja Liunajäu.Pristawidest  ja, knS neid ei ole, Politsei-ütemaatajatest tehtud. Nende kirjade läbimaatamine ja alleShoidmine on Kreisülemate ja Politseimeistrite kohuskonna asi. 10) Senni kui Rahukohtud Baltimaa kubermangudes asutatud saamad, on KreiSülematel ja Politseimeistritel SignS. weikeste eksituste pärast, mille peale Rahu-kohtu seaduS rohkem ei määra kui 15 rubla, süüalust selle maksu alla mõista, ilma nende asjadeta, mis üleüldiste kubermanguseadmiSte  art. 1328 1. tähenduses üles pandud on. Kaebtused  KreiSülema otsuste üle on nende poölest, keS otsustega  rahul ei ole, kahe nädali käikus Kubermängu-kohtu ette panna, sellest pääwast arwatud, kuS neile otsust kuulutati.  11) Senni kui Rahukohtud Baltimaa kubermangudes asutatud saamad, toimetawad Kreisülemate abilised, Luuraja  Linnajäu-Pristamid ja Politsei-ülewaatajad tamsel põhjusel  nende kurjategude ja eksituste ülekuulamisi, mis kohtute  wõimuskonna all seisawad, ilma nende asjadeta, mis Wallakohtute all seisawad. Iseäranis tähtsates asjades wõiwad ka Kreisülemad ja Politseimeistrid neid ülekuulamist  eneste kätte wõtta ehk neid oma abiliste kätte anda. 12) Asjad, miS üleüldistes kubermangn-seadmisteS art. 1353 täh. 2, art. 1358 punkt 1, art. 1366 punkt 5 ja art. 1420 seisawad ja waidlemata ziwil-pärimisle külge puuduwad, ei seisa mitte Politsei wõimuskonna all-13)  Üleüldiste knbermangu-seadmiste sees nimetatud kohustest ei ole Linvimaa, Kuuramaa ja Eestimaa kubermangudes  need mitte Politsei ja Politsei all seiswate ametnikkude asi. mis makswate seaduste poolest teiste kohaliste  kohtute ja ülemate alla antud on. 14) Need KreiSpolitsei kohused ja õigused Baltimaa kubermangudes, mis tänist korda mööda teede-parandamistekohuSte  õige täitmiste kohta oliwad, jääwad makSwaks ja saamad Kreisülemate ja nende abiliste hoole alla antud. 15) Tulekahjude-kommandod jääwad käniste põhjuste peale. 16) Need õigused ja kohused, mis Metsa-seaduse art. 565 järel Sillakohtulele, Hakenrihtritele ja Peameestele erametsade kaitsemiseks antud oliwad, langemad KreiSülemate  kätte. 17) Prowinzial-seaduse artikeli 1372 punktides 1, 2 ja 4 nimetatud Peameeste kohused Kuuramaa kubermangus,  saamad KreiSadelSmarschallide peale pandud. 18) Riia, Miitawi ja Tartu linnades saamad iseäralised  Linna-Politsekwalitsused asutatud. 19) Politsei-kommandod linnades, kus iseäralist Linna- Politseid ei ole, saamad nende seadmislc põhjusel korraldatud,  mis Jürikuu 14. päämal 1887 Kõigekõrgemalt kinnitatud on. 'II. Wallapolitsei korraldamine, õigused ja kohused jääwad tänise põhjuse peale, kuS juures ainult see muutus tehtud saab. et malla-eestseiSja ja tema abiline kinniivõetud kaabakaid  ja söeawäe-jooksikuid mitte enam Mõisapolitsei katte ei saada, waid KreiSpolitsei kätte. (Küünlakuu 19 paamal  1866 Kõigekõrgemalt kinnitatud Baltimaa kubermangude  Maawalla seaduS art. 19 vunkt 6.) 111. Mõisaherrade õigused ja kohused korralise elu ülespidamiseks  mõisa maa piiretes saamad järgmisel põhjusel määratud: 1) Mõisapolitsei pidaja nimetatud õigused ja kohused, kroonnmõlsades aga selle mehe ehk kohtu sigined ja kohused,  kes selleks Kroonumõisade-walitsuse poolest wolitatud saab. on järgmistes tallitnsteS: a) SeltSlikku elukorda ja rahu kaitseda ja uüesle korrale seada, d) Korralist elu laatadel, kõrtsides ja joomamajades üles pidada, o) Tulekahjude,  uputuste ja teiste õnnetuste, niisamati laemahukkämtnentiste  ja laStide peastmise juureS aSju körraldada. S) Käabakaid ja kurjateu-kaebtuse all seiSmaid inimesi kinni wõtta, et neid Walla- ja KreiSpoiitsei kätte anda wõiks, kuS juureS iga aSja kohta protokoll üleS on wõtta. s) JnlmeSte üle, kelle peale weikeSte süüde kaebtuS on tõötetud, Walla- ehk KreiSpolttseile sõnumit anda. Y Kõige asjade juureS, mis Politsei toimetuskonna all seisawad, üleüldise (Kreis- ja Linna ) Politsei seaduslikkusi pärimist täita. Wälja arwatud sellest ou need pärimised, mis mõisaperemehe  enese ehk tema perekonna liigete waranduse- ehk teiste asjade külge puuduwad. Z) Kurjategude juureS mõisa piiretes, wagiwaldsete tegude ja seadusliku korra rikkumiste, tulekahjude, uputuste ja teiSte üleüldiste õnnetuste  juures Wallapolitsei abi pärida. Täheudu s. Üleüldise (Kreis- ehk Linna-) Politsei poolest mõisa-peremehele saadetud seaduslikkude Politsei loimetuSkonua all seiswate pärimiste juureS, mis möisaherra  enese ehk tema perekonna liigete waranduse- ehk teiste asjade külge puuduwad, piab mõisa-peremeeS köigeist kohalistest tallituskest eemal seisma. Seesugustel kordadel saamad tema tallitused Kreis- ehk Linnapolitsei läbi toimetatud.  2) Art. 1 all nimetatud wõimuskonna toimetuseks ei saa mitte lubatud: a) ei ise ega asemiku läbi: wõlglased, kes oma mõlgafi tasuda ei jõua; inimesed, kes kohtu poolest  mangi ehk ühe meel raskema nuhtluse alla mõistetud on; wõeramaa alamad, d) enese poolest: naesterahwad; wähe-ialised, kes meel mitte 21 aastat manad ei ole; inimesed,  keõ mitte ristiusulised ei ole; inimesed, keS ühe kaebtuse pärast ülekuulamise ehk kohtu all seisawad. mis peal seadust mööda waugipölw ehk üks meel raõkem nuhtlus  seisab; niisamati ka need, kes ühe seesuguse nuhtluse all seisma kurjateu pärast kohtu all on seisnud ja mitte süüst lahti mõistetud ei ole. 3) Ühe mõisa peremees, kroonumõisadeS see inimene ehk kohuS, kes selleks Kroonumõisade-walitsuse poolest wolitatud  on, wöib KreiSülema teadeS oma politseilikkusi õigusi ja kohuseid ühe teise tema poolest walitud inimese hooleks anda, kui see seadust mööda õigusest, seesugust tallitust toimetada, mitte lahti ei ole saanud. (Waata punkt 2.) ÜkS sedawiisi ettepandud inimene saab mõisa-peremehe asemikuks  KreiSülema poolest kinnitatud, kui selle waSta mitte seaduslikku takistust ei ole. Tähendus. Ühe mõisa-peremehe asemele, keS wöörmündrite  ehk kuratoriumi all seisab, astuwad tema seaduslikud  eestseisjad 4) Möisa-peremees waStab oma asemiku tallituSte eest, mis tema teadeS tehtud on. Kui aga umbkorraltkud tallitused  asemikust ilma peremehe teadmata on tehtud, siis ei masta peremees mitte kahjude eest, mis tema asemiku läbi eranmnestele tehtud ou, ivaid ainult selle trahmimaksu eest, mida asemiku peale mõistetakse, kui asemik maksa ei jõua; selle juureS jääb peremehele õigus seda summal asemiku kaest tagasi pärida. 5) Möisaherra tallitused laugemad järgmistel juhtumistel  walla-eestseiSja kätte: s) kui mõisa-peremehel seadust mööda õigust ei ole neid tallitust ise ega ka asemiku läbi täita. (Waata Hl. pkt. 2); b) kui möisa-peremeeS politseiltkkudest  tallituskest lahti mõistetud ehk nendest aeguti ära heidetud saab; e) kui mõisa-peremehe poolest ettepandud  asemik mitte KreiSülema poolest kinnitatud ei saa, ja möisa-peremees tema asemele üht teist ei nimeta, keS seaduslikult  selle ameti kohaline ou; ck) kni möisa-peremees kottu ära on, ilma et tema üht asemikku oleks nimetanud, kes korralisel teel selleks kinnitatud on. 6) Politsei-talliluSte toimetus kirikumõisades ja segamöisades,  kus osalt kroonu maid, osalt teiste maid on, langeb walla-eestseisja kätte.