midagi: waid seda kõik pidi pea-koht wastama.  Selle aasta s. o. 1886. a. mitme  kaebtuste päüle wõeti rewideerimene käsile, mis praegu töötab, ehk siis kui see leht rahwa kätte jõuab, on nende töö malmis.  Küsib mõni: „Kust see tuli, et Tori maldas, mis enne waikne ja ühtegi paha kuulda ei olnud, nüüd nii palju kaebdusi? —>" Näit: Selle möödu järele mis 1879—89 a. mõõdeti, jaotadi külad ühest ära; mitmed pidiwad paremad maad maha jätma ja saudemad wastu wõtma, pealegi meel oma korras peetud hooned töise kohta tõstma. Sellest tuli see kinslemine  üks töise mahele. Selle peale hakkati  mitmest kullest palme kirju Riiga kirjutama.  Siis kirjutadi palme kirjast Peterburgi Ministeeriumile; selle peale ilmus ka 1886 a. Jaani kuus Riia Domaini  kohtu hra Saaremaalt Kreis-Kommissäär  ja üks maa mõõtja. Wald walis oma seltsist meel 28 ustawat meest juure, kes selle walla asja ligemalt tundsiwad. Aastat 12 tagasi oli Tori wald waikne kohakene kus mingit sugu pahandust kuulda ei olnud, nagu laulik ütleb: „Waikne kena  kohakene, kena metsa tukka sees." j. n. e. Kus peale ei puhunud tuled ega tormid. Seni ajani, kui juba nooreni sugu laiemalt rahwast tundma õppis ja naabri rahwa elu musidega tutwustas, hakkati uusi elu iviisisi elule äratama, millele esiteks wäga palju macnlasi leiti. Sell ajal ei olnud meel muusiku koori, Salme seltsi ja raamatu  kogu Toris leida, mis nüüd taieste jalal on. Näit: Salme selts, mis juba mittu aastat oina tublid tööd teeb. Teiseks, muusiku koor, kus oma kaheksa tubli meest tööd teemad. Kolmandaks, 2 raamatu  kogu ; teine juba ligi 19 aastat oma 1999 raamatuga, mis tubli osawõtmise pärast jõudsaSte edasi läheb, ja teine asutati  alles paari aasta eest, mis ka kaunis heaS korras kuulda olewat. Ajalehe lugemine  on alles keskmine, osast ka sellepärast,  et nüüdsed aastat wäga milja kehwad  ja töö rikkad, mitmed sellest headusest  ära meelitab. Tori wald on ka ühtlase Tori kihelkond,  kus Taali, pool Sindi ja pool Tammiste  malda puudumad. Õpetaja hra Raed lein on ka ühtlase  Pärnu maakonna koolide rewidcnt, kes oma kihelkonna rahwaga tubliste tööd teeb. Köster Habiht on Tori malta kirjutaja,  tubli mees, ka mittu teist walla kirjutust toimetab ta oma osmvuscga. Walla '.valinus on igade pidi heas korras. Wallcnanem Tilk on juba töist korda omas ametis. Tamman oli pea kohtu mees, mõistlik omas ametis, aga nüüd wiimasel ajal, kui maa asjade pärast segadus tuli mõnis Tamman ennast ametist lahti, nüüd ou üks imuc tema asemel. - Toris on oma tubli kihelkonna ksoli maja, kus kooliõpetaja Pertcl oma to—oo lapsega agaraste tõõiab: jääl on meel 3 walla kooli, mis kõik ligi 50 —80. lapstga oma korraliku tööd teemad, laulu seltsi peawad ja ka wahel sekka lõbusaid õdtu kõue tundifi, kui ajad annawad, peawad.  Tori hobuste kaswanduZ mis otse mõisa ja kiriku juures oma mitme kiwist uks tchtvd taWdega, seisab, on kroonu poolest äiutatud ja saab iga aasta kroonu poolt M raha ja iga aasta saab mitme tuhsnda rubla eest sealt kaswaudust, noori kui manu hobuseid oksjoni wnfl ära müüdud. Hobuste  tohter elab ka seal sammas juures. kes igal ajal abiandmaS malmis on. kus seda karmis peaks olema. Pöörame nüüd jälle oma juttu juure tagasi ja waatame kuidas siis see rewidendi lugu läheb. Nüüdse rewideerimiscga saab muidugi igale ühele oma piir kätte antud ja ta peab sellega rahule jäema, sest see on kõik ülemalt poolt sündinud ja selle wastu rääkimisele ei saa enam wastust antud; mis kord kindlaks tehtud on, saab ka selleks  jäema. Nüüd kui see järelwaatamine ja kinnitamine  korras on, antakse neile igale ühele omad uued kontraktid ja uus rent algab tulema aastaga peale, muidugi teada saab ta mõni rubla jälle tõusma. Uue kontraktiga  ühes antakse ka ostmise luba kätte, kuidas kuulda 25 Rbl. rendi suuruse järele rubla pealt maksma, see on: kes 40 rbl. renti maksab, maksab ostu raha 1000 rbl. hõb.. siisgi peame arwama et see palju odamam kroonu maldas on, kui päris maldas ostu hinnad määratud on. Kui meie Torilaste edasi jõudmise ja ehituse üle järele küsime, siis kuuleme meie ja leiame, et nende elumajad kõik korra järele tehtud on, ilma suitseta, wäga  mähe leiame seda talu, kus mitte puusuitsu  toru kõrwas walge lubjatud kiwi korsnast ei leita, suured ruumikad kamred mitme kõrge aknaga; kamre seinad seest krihwitud ja lubjatud, wäljas poolt woodertud  ja wärwitud. Wilja puu aedgi ei puudu see suguse maja ümber, kus kõiksugused  puud sees kaSwawad, mis meie maa kliima lubab; aga ometige puudub seal ühte, see on, kärnäri, kes noori puid, kui koolmeister koolilapsi walitsema peab, nõnda tahab ka õuuna puu oma korralist asja tundjat walitsejat saada. Peaks nad ometi rohkem kasuliku ajapidamise  ja mesilaste kaswatusc õpetuse raamatuid lugema, ja selle asemele mõned lori raamatud kerivale jätma , siis wõiks aja pidamine rohkem kasu saata ja selle wastu ei saaks keegi talupoeg seisma, kui ta oinast põllust paar wakkamad maad aja ehituseks ära raiskab, se saab mõistlikule ajapidajale ikka enne mõne koppika tasku wiskama, kui just töise käest ostma peaks minema. Looma kaswatus hakkab ka uut jõudu ja rammu mõistlikumate kestis aset leidma,  mitmed leiawad juba ajalehtede seest et Tallinnast mittu laciva täit loomi ilma turule wiidud, kust oina head raha tuleb. Töttakcm ka selle poole ja wötkem sellest eesmärki, et liha saab ikka maksma, liha asemele ci leita uuemal ajal meel mitte töist, nii kui seda linade mastn wõcramaa rohtu Mmkidakse. Mis meil kõik siia juure ütelda oleks, jättame seda iga ühe lugeja onu hooleks, muidu saab see meil ilma asjata lehe ruunil raiskama l Torilane. Peterbnrgist. Raha ministeriumi aruande  järele on Wenemaa kauplus Väljamaaga  wiimasel aja suure! mõõdul alanenud,  nii et selle aasta esimeses wcerandis 48 Mlllioni rubla eest wähem kaupa wülja, kui mööda läinud aastal selle samma aja sees. Selle wastu on waljamaalt sisse toodud kaup paljalt 7'jz million rubla «st wähem olnud. Wene ajalehed arwawad kaitse tolli sääl juures süüaluse slewst. z LmdaS Petcrburgist telcgrshweritakse,  olla senati 5. jaoskond paron ! WolW süüaluseks tunnistanud, oma kutshari äkkilises mihaS ning tuius haawanud olemat  ning on teda kaheks kuuks wangi mõistnud ning temalt mõned õgiused äramotnud.  Rilski linnas, Kurski kubermangus on hirmus kange wihm 19. Julil weeuputust  sünnitanud. Kellu 4 ajal nimetud päewal pärast lõunat hakkas Dubjanka jõgi, mis Rilski linnast läbi jookseb, nii rutu tõusma, et kalda elanikud rutuga omast majadest põgenema pidiwad, ilma et oma warandust päästa wõisiwad- Ülepea  on, kuidas ametlikult teatakse, 134 maja kõige kõrwaliste hoondega mee alla jäänud. Aknad, ahjud, parandad ja koguni wundamcndid  on mee pääle tungimise läbi rikutud  saanud. Kolm linna silda, palju aida ja kergemaid õueelusid on wesi ära wiinud ja kolm teist puusilda on nugastatud. Neli lehma upusiwad laenetes. Wiljapuu ja keeduwilja ajad ja mesipuud saiwad üsna ära rikutud. Wäljamaalt. Saksa ja Austria keisri kokku-tulek Gasteini liunas Austria riigi piiri pääl on nüüd möödas ja seitungid räägiwad sellest mõnda; mis sääl räägitud ja otsuseks  tehtud on, sellest ei tea keegi midagi ütelda, aga kõik Saksa ajalehed pidawad politika poolest seda koosolekut wäga tähtsaks,  ja salgawad kõik ühest suust Inglismaa  ühendust mõlemate Kesk-Euroopa suurriikidega,  mida kõik Inglis ajalehed wiimasel ajal wäga soowitawad. Ka wene ajalehed on selle kahe Keisri kokku tuleku üle mõnda ja palju rääkinud ning arwawad, et Wene maale Saksa ja Austria suuremast ühendusest  midagi karta ei olla, kui ka Inglis aja lehel „Times'il" õigus peaks olema, kes räägib, et selle keisrite kokku tulekus Wenemaa enam ehk wähem kõrwale lükkatud  olla: sest siis saada Wenemaa käed jälle wabaks, nii et ta seda teha wõib, mis ta heaks arwab. Pääle selle ei olla tõesti mitte ära mõista, mis kasu Wenemaale  ühendusest Saksa-ja Austriamaaga tulnud olla ehk tulewikus wälja tulla wöida. Saksamaal teemad sotsialistid enesest  jälle palju juttu. Nagu teada, on Saksamaal kõik salajad seltsid ära keeltud. Nüüd on üks niisugune sotsialistide  selts ülesleitud, kelle liikmeteks ka mitmed riigi päewa liikmed olnud on. Need on nüüd mitmeks kuuks mangi mõistetud: aga mitmed Saksa ajalehed peawad seda kohtu otsust liig kangeks ja mõistwad riigiwalitsuse  üle kanget kohut. Inglismaal arwab uus Salisbury ministerium, et tormis olla lirimaal kõwamine  scllcpääle waadata, et seadused täidetud  saamad, ning tahab parlamenti käest luba küsida, kõweinaid abinõusid sckstarwis pruukida, km see siit saadik sündinud on. Mis wana Gladstone selle pääle ütlema saab, on ära oodata. Üks tema parteilastest  räägib, et Gladstone esihakatuscs midagi  Salisbury wastu teha ei tahta, maid katsuda oma parteilasi, kes liri küsimuses kahte liiki laksuvad, jälle ühendada ning siis paraja! ajal Salisbury oma miniSteriumiga  minema saata. lirimaal on Luternse- ning Paaivstiusuliste ivahel päris sõda lahti läinud ning politseile ning soldatidele on palju tegemist, et rahu alal hoida. Mitmed on selles tülis oma enneaegset surma leidnud. Weel on ZrlaStcft ütelda, et nemad ühegi hinna