all leiti krumvimise riist, kuida raudtee vahid seda tarvitavad  ja selle järel on ka üks mees juba kinni wsetud, keda süüdlaseks peetakse. See on raudtee wayt Aleksandrov,  kes oma naabriga päranduse pärast riibus olnud ja temale sellega kahju teha tahtnud, et tema wahijäu  peal roopad lahti kruuwis. Aleksandrov on Moskwa vangimajasse saadetud, ei ole oma süüd mitte tunnistanud waid ütelnud, et tema oma riista maha unustanud, kui õnnetuse paiga peale appi läks. Arwatakse ka, et tema nii lühikese aeaga nii palju roopaid lahti krunwida ei jõudnud ja et teised teda aitanud, kellel seesama wiha naabri peale olnud. Wenemaa seespidistest kubermangudest  tulewad wäga mitmesugused sõnumid talwwilja oraSte ja kewadeSte ilmade üle. Niipalju kui tänine aru saada wõib, on kurvi sõnumid rohkem kui rõõmsaid. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würst ViSmark on Angra-Pequenn> asutuse eeSseisusele lühidelt kirjutanud, et see asutuS kõige maaga ja merega, mida Bremeni kaubamaja Süderitz seal ostnud, Saksa riigi kaitsuse all seisab. Kindral-Konsul  vr. Nachtigal on senna saadetud. Arwatakse, et tema seal Saksamaa lipu üleS paneb ja sellega kinnitab, et Saksamaa esimene ülemerene asutus walmiS on. PhilippsruheS saiwad selle kuu 14. pääwal Prinz Leopold, Anhalti trooni pärija, ja Hesseni Prinzess Elisabeth laulatatud. Juures oliwad Wene KeiSri- Praua, Daani Kuninga - Praua, Saksamaa Krouprinz, Daani Krouprinz, ülepea 54 würstltkku wõerast. Wene KeiSrt-Praua aStuS Saksa Kronprinzi käel pulmasaali ja istus ka pidulaual tema kõrwaS. Selle kuu 17. p. tuliwad Wene Keisri - Praua, Daani Kuninga - Praua Prinz WaleS i praua, SuurwürSti prauad Katharina Mihhailowna ja Helene Georjewna, ja Dani Kronprinz Badeu-BadeniSse. Kõrged wõerad oliwad teisel pääwal Saksamaa KeiSri-Praua juureS wõernsel. Hesseni Suurherzogi waSsakkäeline abikaasa on Berliinis ja pärib 500,000 marka kauba taganemiseks. HeSseni Riigimi. nister Baron von Starck, kes oma valitsejat kodaniklikult laulatas, on omast ametist tagasi astunud. Austria-Ungrumaalt. Neist rööwlitest, kes Teplitzi ligidal Schweizi weskt möldre käest 30.000 guldnat pettuse  abil rööwiftwad, on kaks, wennaksed Frank ja Karl NösSler Budapestis kinni wõetud, kuS nemad kolm hindpaberit müia tahtsiwad. Nõõwitud rahast olla weel 12,000 guldnat järel. Mõned Anarchistlased on pitkema  ja lühema aea peale wangi mõistetud. Pragi Tshehhi sugust studentid on Kraszewski't oma ,Lugemise  Seltsi" auuliikeks walinud. Sellega soowifiwad nemad Sakslast pahandada, on aga ainult hirwitamist wastusekS saanud. Prantsusmaalt. Pea-Minister Ferry tahab nüüd seda õiget aega tarwitada, kuS rahwas teda Khiina kasuliku lepituse pärast ölade peal kannab, ja tahab seda Parlamenti  ja teiste nõuukogude saadikute walimise korda korrale  saata, miS Gambetta unenägu oli, rahwale pealt nähes suuremat wõimust kätte annab, sisu ja mõjudnse poolest aga wtst ükst wägimeeStele, kes meelituse kombel ülivõimust oma kätte igatsewad. Ka Senatit tahetakse niipalju uuendada, et Senatorid mitte enam eluaea peale walitud ei saa, waid määratud aea peale, ja et Üleüldse Senati wõimnS rohkem kokku kortsuks. Präsidenti ameti aega tahetakse ka seitsmest aastast wiie aasta peale lühendada.  HowaslaStele Madagaskari saarel on Prantsusmaa  walitsuS tähendada lasknud, et nüüd kauplemise aeg möödas on ja ainult söeariiStade wõimnS maksma saab. Kuida näha, ei taha Prantslased wist wähemaga leppida, kui kõige selle saare üliwalitsusega. Kerged wõidud Khiina harjutamata, korraldamata ja julguseta söeawäe salkude üle, on Prantslaste harju kangest kergitanud. Kuida Khiinast  asjatundjate Eurooplaste poolt kirjutakse, olla Khiina soldatid ja pealikud tõsiseks wõitlemisekS ühetasa kõlvatumad.  Soldatite püssid olla roostetanud ja hooletuse läbi loikliseks, muhkliseks ja kõwerakS pekset id. Pealikute! olla Vähemastki ssea-teadusest puudust ja oma ameti tallitufeS  kanda nemad pääwawarju ja tuule wehklemise riista. Aastal 1889 tahawad Prantslased esimese mässamise mälestust suure piduga .pühitseda". Inglismaalt. lirimaa mässajad näiwad oma dynamiiti  sõda Inglismaa wasta uue wõimuga ja tuhinaga algama. Selle kuu 18. pääwa õhtal on Londoni St. ZameS'i  uulitsal kaks kärgatust korraga ja üks natuke hiljemini  olnud. Mõne maja aknad on lõhutud; inimesed ei ole häda saanud. Natuke hiljemini oli kärgatus Scotlandi uulitsal, Politsei suures kanzelleis. Hulk aknaid on lõhutud  ja mitmed inimesed haavatud. Pea varast seda leiti iUs kott 17 dynamitti pakiga ja sütitesega Trafalgari uulitsal, Nelsoni mälestuse samma jalal. Aealehed arwawad, et kurjateud enne ei lõpe, kui Amcertka walitsuS hariduse nimel sunnitud saab, sealiste dynamiiti wabrikute üle paremini walwama. Kas see juba üks sõea ähvardus  on, sellest on natuke raske aru saada. Egyptusest. Dongola Kuberner on sõnumit saatnud, et tema Mahdi salkusi waljuste löönud ja tagasi tõrjunud olla. Olete usaldada ei taheta seda sõnumit mitte. Inglased  on Niiluse peal weiket laevastikku asutanud, kolm weiket aurulaewa, igaühe peal 20 soldatit. Asjatundjad ütlewad, et need laewad küll mõnda küla jõe kaldal põlema  laSta wõiksiwad, aga see oleks ka kõik. Sügiseseks sõeakäiguks olla plaanid Inglismaa ülemas söeawäe juhatuses  (Generalstab) malmis tehtud. Wägi saada Suakinist  Berberi kaudu Khartumi poole tungima. See läheks ehk korda, kui hiljaks jäänud ci ole. Ühelt poolelt kirjutakse, et Sultan 15,000 meest Sudanisse saadab; teiselt poolelt Lunnistakse seda tühjaks jutuks.  AbeSsynia  Kuningas olla Inglismaa pakkumisega osalt leppinud ja abi saata lubanud. Jutu leht. Pärijad. Saksakeelest/Friedrich Fr i edr ich'i järel, (Järg.) .See on jo üks puhas, kaS wiiSkümmend wõi wiistuhat  penikoormat üksteisest eemal olete", waigiStas sepp. ,Za miS wõib kenam olla, kui wõeraid maid ja inimest tundma õppida". .Tema on jo weel nii noor ja ei suuda ksikt reisu raskust wälja kannatada", kurtis Johanna muretsete? edasi. ,Aha! meistri emand, Teie ei tunne oma poega weel mitte!" hüüdis sepp naerdes. Minul ei ole tema pärast muret, sest mina olen ära tunnud, et tema pea õige paiga peal seisab. Inimene õpib wast siis elu raskusi ära Võitma,  kui temal nendega wõidelda tuleb. Mina olin weel wiiS aastat noorem, kui reisu panna selga wstfin ja kottu wälja läksin. Nii kaugele ei läinud minu teekond küll mitte, aga neid linnast ja inimest ei tunnud mina ka mitte, kelle juure minema pidin. MiS minul taskus oli, sellest ei maksa palju rääkida ja kui ka kõht sagedast natuke näpistas, siis läks pea ikka pää-pääwalt tugewamakS. KuS tuhanded läbi saamad, seal lootsin mina ka läbi saada, sest teistest rumalamaks ei pidanud mina ennast mitte, kui seda ehk ka mõnest olin, sest peale oma meistri töötua, kuS wälja õppinud olin, ei olnud mina maailmas weel suuremat midagi näinud. Ia mina sain ka läbi, kui ka mitte igatahes kergest; aga oma pead et ole mina iialgi rippuda lasknud. Kui minul mitte nüüd töötuba ja maja ei oleks, fiiS ei suudaks mind keegi keelata, Teie pojaga Ameerikasse minemast. Minul oleks himu seda maad näha, kui seal wist küll kõik niisamati on nagu fiin ka. Aeglast lükatakse törwale, julged astuwad takistamata edafi. Heinrih, ära kanta Sina iialgi oma julgust!" .Olge mureta!" ütles Heinrih, ja tema filmist säras kindel meel. .Mina ei karda inimest ega pelgu reisu raskusi." .Aha! Seda mina tean!" hüüdis Nüdiger. Mina mäletan weel, kuida Sina kord kui kümne aastane poisike  minu selli wasta hakkasid, kes Sind kukla takka natuke waljuste katsuda julges. See mees oli küll nagu Goliat Sinu ksrwas, aga Sina wõkstd suure wasara ja andsid temale mööda külge, et ta taganema pidi. Weelgi tuleb naer peale, kui selle peale mõtlen." .Mina Mletan ka", ütles Heinrih. .Ja Teie andsite  minule iWel tüki wsrsti palgaks". Muidugi! Mehel peab julgust olema, kui temal Vanemal  põlwel ka tarwis läheb mõistust rohkem abiks wõtta, sest ülijulguS wiia ka..kord hangele. Aga nüüd tahaksin weel üht nöuu anda: Ara ütle -kellegile, mis asja pärast Sina AmerikaSse reisid. Küsib keegi, siis ei wõi raske olla, Vastusega natuke körwale pöörata ja mõnda muud jutustada, miS iga kord ka mitte just tõsi olla ei pruugi." See nõuu näitas Lamprehtil waSta meelt olema, sest tema oli kõige oma elu-aea õppinud ainult tõtt rääkima. Seda ütleS tema ka. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: Nelipühi 1. pühal, 27. Lche-k. p. teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust. Pärast lõunat teologia õppija J. Koppel. Enne lõunat laululehed ja pärast lõunat Vaagnad Tallinna koguduste  abikassa heaks. Teisel pühal, 28. Lehe k. p. teeb pastor Grohmann enne lõunat  jutlust. Kaarle kiriku õpetaja teeb jutlust: kirikus 1. ja 2. Nelipühi Pääwal enne lõunat ja surnuaia peal (kui ilm hea on) 3 mal Nelipühi  pääwal enne lõunat kellu 1. ja 3. pühal on laululehti uue leeritoa ehitamise heaks. Mha-wainm-kirikus teeb pastor Bergwitz esimesel ia teisel pühal jutlust. Esimesel pllhal on laululehti kiruku heaks. -4. -«-.dm .11-lck l°S4 - T-»».-» Kurna ja Möigo mõisate walitsnStega  ühes nõuuS awaldab Tallinna Linna-ammet seeläbi üleüldiseks teaduseks, et kalapuiidmine Ülemiste järwe peal kõiges tema ruumis kõige kangemalt ärakeelatud on. Tallinnas, Linna-ammet, 14. Mai-kuu pääwal ISB4. a> Linna pea W. Greiffenhaaen. Linna.sekretär O. Benecre. 956. Seeläßstmb teada antud, et nende läbikatsumine  kes koolmeistri ammeti peale tahawad saada, nüüd Luuda seminaaris ja »S. Juunil s. a. ette wõetakse.  Tunnistus kirjadest on tarwis: 1) Kiriku täht, mille sees wanadus ja wiimne laualkäimine on ülespandud. L) Muge panemise täht. 3) Elu kombete tunnistus kiriku õpetaja käest. , . „ 4) Kooli tunnistus kus katsutav, koolis käinud, kiriku õpetaja ehk koolt eestseisuse  poolt. Nimetud tunnistused peawad kõige hlljemalt  JunNi-knU pääwaks üle Merjamaa postijaama seeminaari walitsuse kätte saadetud olema. A. Loffrenz, Seminaari-Direktor. Teadaandmised. Alguspmlised NM imblusmfhmd saiwad suureS maailma-wäljanäitnses Amsterdami linnas kõige estmest ja kõrgemat hinda, auu-tunnistils. kõrgema auu-hinna awaldalud. G. Ncidlinger, Tallinnas, Pitka uulitsas Rr. SMBB. Rarwas, Burg-uulitsas, Nernsti majas. Rakweres, Pitka unlitfas Nr. lk. wiiga hea põllu- ja heinamaaga ja metsaga, saamad TS rubla eest desätin  miiidud. Nowgorodi mõisas, 60 wersta raudtee jaamast, 15 tundi Petcrburgist  eemal. Teadust annab Grahw Nkehbinder, Mõnnikorb. Wäga head maad heinamaaga ja metfaga  rohkem kui VVNV desätmi suur on rohkem eht wähem tükiwiisi ehk desätini wiifi müja» Seal on ka palju Eestlasi. 2 kooli ja käib Õpetaja Jumalateenistust pidamas. Lähemat teadust saab Warshawi raudteed mõda Beloi jaamas, Post maandet mõõda Saräpinki jaamas SimanSkoi-Sogi mõisas W. K. Jakoösa juures. Kaubahinnad. 24. Lehe-kuu p. 1884: Soola tünder 6 rbl. kop. Kiwifool, tünder. 10 puda 4 rbl. 60 kop. Heringi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder 16 rbl. Kopli heina puud 70 kop. Õle puud S 0 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 1S rbl. Kase puude süld 6 rbl. 50 kop. Männi puude süld 5 rbl. 50 kop. Kiwisllte puud 18 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Puutõrwa tünder 15 rbl. TeliSliwi, tuhant. 22 rbl. Lubbi, tünder, 1 rbl.