ainult katted, wõitlemise asi on Wene pool Konstantinopel, Austria pool SalontZt. . . . Balkant poolsaare rahwad omalt poolelt soowiwad ainult üht: oma kaitsejaid pipramaole,  et siis oma keskiõ üksteist lohkuda wötkstwad, kutda süda kutsub/ Kuna surelikud wäed ja wõimud maa peal mürinat ette walmistawad. on suremata wäed ja wõimud maa all juba jälle mürinat teinud. Lõune-Europas on selle kuu tl. pääwal rasked maawärisemised olnud,, kestawad paiguti ja aeguti ka weel edast ja ou JtaliaS iseäranis suurt kahju ja ahastust teinud. Palju majast on sisse kukkunud ja valju inimesi ou surmatud ehk wigastatud, ametlikkude sõnumite järel: Bajardos 300, Diauo-Marinos 250, NuSsauoS 86, Diauo- Rastellos 30 surmatud ja mitmed wigastatud. Ka Mailaudis, Genuas, Turinis, ÄenedigiS ja mitmes teises paikas on kergemat ehk raskemat  maawärisemist olnud, mis elu, terwise ja wara poolest lahju tegi, kust aga weel ligemat aruannet tulnud ei ole. Prantsusmaal on Nizzas selsamal pääwal i>o maja rohkem eh? wähem lõhutud, 2 sisse kukkunud, 2 inimest on surmatud, umbes 18 wigastatud. Mentoues ei ole keegi surma saanud, aga palju on wigastatud; 10 inaja on sisse kukkunud, umbes 150 pidiwad wälja kolitud saama. Bajardo külas on kirik sisse kukkunud ja ligi 300 inimest on puru alla jäänud. Nizzast on umbes j 5,000 w erast põgenenud, teised elawad wäljaspool liuna telkide all. Maa wärisemist oli Lyonist ja Geufist saadik luuda. Niisamati on ka Greekamaal maawärisemist olnud. Ligemad sõnumid oliwad tulemata. Amerika Ühendatud-riikide Kongressis on seadus wasta wõetud, mis M orm on las tele rohkem kui ühe naese wõtmist ja pidamist ära keelab. Sellega on fiis see pahandus NiStirahwa keskist wälja pühitud.  Saksamaa  Sozialistlane Most saada Paastukuu 16. pääwal tuhthoonest wälja lastud. Need 500 dollarit, mille maksmiseks  tema peale wangi-nuhtluse mõistetud oli, on tema eest ära maksetud. Omalt maalt. Tallinnast Peterburgift kirjutatakse .Riia Zeitungile", et kohalises paikas mitte nõuu ei olla Baitimaa kube» nangudesse pea Maa k onna-uõu uko gu si (Semstwo) lsutada. Selle aseme! olla nõuu maa-maksusi pea ülemalt poolelt korraldada, s. o. neid maksust, mis maa ja pinna pealt awalikkude asutuste, nagu kohtute, kirikute, koolide j. n. e, ülespidamiseks maksetud saawad. Juba jälle hakkab Wenekeeli .Peterbnrgi Zeitnng" pärima wõi soowima, et Eesti ja Läti keelised kirjad Wene tähtedega kirjutatud ja trükitud saaksiwad, sest Saksa- Ladina tähed olla meie kodumaa rahwastele Sakslastest .peale sunnitud". Sõna kuulelik /Postimees" kirjutab selle küsimise kohta: .Eesti ja Läti keel e l e arwab Wene Peter.buri  ajaleht Wene keeli tähtestd waja olewat. Need .lugemise tähed, mis nüüd Eesti ja Läti keeles on, olla .pääle sunnitud. Kui siis lehe soow täide läheb, siis .peaks Eesti lehed Wene keelt tähtedega kirjutatud saama". Nii kerge südamega ja nii kerge meelega ei wõi meie sellest lahkest .soowist" mitte mööda minna, pealegi weel kui mõtleme, et selle lehe /oomid" juba sagedast täide läinud on. Saaks see /oom" täidetud, siis piaksiwad meie arwates .Eesti lehed" ülepea kirjutamata jääma, sest Eesti keel ei wõi Wene tähtede järel koguni mitte wälja räägitud saada. Kuida kuulda, olla käsk antud, et kõik kohanimed Vallimaa kubermangudes edaspidi ametlikult Eesti ja Läti keelest piawad wöetud saama, mitte Saksakeelest. .Postimehe" kaastööline J. Endla on selle arutuse peale wastanud, mis meie lehe Nr. 1 sees seifis. Paneme lõik tema /vastuse" seia üles, kui meie raisatud ruumi la taga kurtma piame: .Tallinna Sõbra" toimetaja pahandab wäga minu .kirja üle : .Emakeele edendufeks", teeb suured silmad /a seletab: .Kõikumata Eestlased ei ütlewat iialgi .läheme ära sööma, sa mõid ära minna jne." Sellega .kordab ta tõtt, mis minu kirjas selgete sõnadega ütel.dakse:  .Kirjandust lugedes leiame sagedasti wõõ/aid  kõne-käänusid. . . . Meie esimesed kirjanikud /undsiwad wöõraid kee lesid paremini, /«i Eesti keelt ja tegiwad tõlkides /võõra keelelisi w igas id Eesti keelesse. .See wövra keele- ja käänuline kombe on kirjanduses /neie päewani kestnud; nüüd oleks aeg seda /arwitamist mööda maha jätta." Kuulete kallis .Sõber", .et wähe wilunud sulgedega kirjamehed, kelle .hulka ka teid loetakse, niisuguseid wigasid teewad. Rah/vaS  kõneleb igal poolel vigeste. Rah ma keel kirja /eel! .Tallinna Sõber" ei ole minu kirja suures .tuhinaS viete läbigi lugenud, ta olla, nagu ta ise ütleb, .demokratlik (kes. kas .Tall. Sõb.", wõi Teie .kiri?) muidu oleks talle ju need'ülemised read silma .puutunud. Et aga ,T. S." sõnade herra, praua, preili v mahajätmise üle kõige enam pahandab, on loomulik; ta .ei tihkaks jn edaspidi kirjutada: kõige armulikum baroni lisand kõige heldem pastori isand jne. Sellepärast »ta seda nõudmist ka .enam demo k ra tli ku k s kui .l inguist li k u ks" nimetab. Ta ei leia selle sama »paari wõõra sõna tähendamiseks omast suurest Eesti keele v tundmise tagawara-magasinist Eesti teelisi sõnu mis .ta siis üleüldse weel .linguast" kõuelebki." J. Endla. Kõige pealt palume lugejaid meie Nr. t kätte wõtta ja waadata, kui palju J. Endla sellest meie kirjast .Postimehe"  lugejate ette on panna usaldanud, kui palju .targu" nimetamata jätta heaks arwanud. .Silma puutunud" oli see meile küll, et Z. Endla wõeraste sõnade ja kõnekaänude tarwitamist Eesti keeles .Eesti esimeste kirjanikkude" süüks ajada tahtis, aga meie pidasime seda eksituseks ja igat eksitust selles kirjas õiendada ei olnud meil aega. Missuguses .Eesti esimese kirjaniku" kirjas on J. Endla lauseid leidnud, nagu .läheme ära sööma", .meie tulime tulema" j. n. e.? Neid .wõõra leelist wigafid" ei wõinud jo need mehed koguni mitte Eesti keelesse .tõlkida" , kes Eesti keelt suure hoolega ja osawõtmisega kirjakeeleks harinud on, sest need .esimesed Eesti kirjanikud" oliwad Sakslased sa Saksa keeles ei ütle keegi .geheu wir ausefsen", .wir kamen kommen" j. n. e. Mis see nimelt tähendab: .Kirjandust lugedes" ? .Kirjandusi lueb" Professor kathedri pealt; meie igapäämased  inimesed lueme üht ehk teist raamatud, aealehte ehk muud kirja, Mis see on: .tegiwad tõlkides wõõra leelist w igas id Eesti keelesse", kui nemad ometigi neid wõeraid keelest .paremini tundstwad" ? Wast Eesti keeles wõisiwad wõerad kõnekäänud wigadeks saada, .wõöras keeles" eneses ei olnud need jo mitte .wigad".  Seesugust  keele- ja mõtte-wigadufi wõikfime meie sellest J, Endla kirja-proowist weel palju ette arutada, aga olgu peale! Asjata ehk uhkuse pärast tarwitatud wõeraist sõnadest Eesti keelt puhastada, see on hea, aga Eesti keelega kokku kaswanud sõnu .kiuste pärast" walja wifata, see ei ole mitte .emakeele edendamiseks", see on emakeele paljaks röõwimine. J. Endla tahab nimelt sõna .proow" Eesti keelest wälja heita ja .katse" selle asemele panna. Aga .proow" ja .katse" ei ole igatahes üks ja seesama. .Proow" on Saksa keeline .Probe", .katse" on Saksa keeline .Versuch". Wõeraid sõnu piab niisamati  õieti tarwitatama, nagu iga keele enese sõnu. Sõnu, mida wõerast keelest auu- ja ameti-nimedeks wõetud, ära häwitada tahta, on wõimata ja näitab enamist üht erapüüdmist, millel keelega ühtigi tegemist ei ole, nagu meie juba omas esimeses kirjas tähendasime. Seesuguste sõnade sekka langemad ka .herra" ja .praua". Wõi kas on juba nii kindel, et sõnad .isand" ja .emand" algulises Eesti keeles just sedasama lähendafimad? Wõib olla, et neil sõnadel Wana-Eeftlaste juures koguni mitte seisuslikku  tähendust ei olnud, maid et neil ainult perekondlik  tähendus oli, nagu sõnadel .Gemahl" ja .Gemahlin  " Saksa keeles. Wana - Eestlaste sõnad seisuse tähendamiseks oliwad ehk .peremees", .sulane" ja .ori." Sõna .peremees" ei ole koguni nii halw, kui mõned ehk arwawad. See läheb just Ladina keeli sõnaga .llormuus" ühte ja Roomlaste äomiuus on mõne muutusega pärast ka teiste rahwaste juures auunimeks saanud, Portugislaste  juures on sellest .llora" tehtud, Spanialaste junres .äou", ja mõlemad tähendawad seal just sedasama, mis .herra" siin tähendab. Kuhu meie saaksime, kui igat auunime oma emakeelesse tülkida tahaksime? J. Endla ei katsugi meie põhjuseid tema .keelepuhastamise"  wasta kõigutada, maid kargab kõrge hobuse selga, püüab meid peletada ja kirjutab: .Kuulete, kallis .Sõber", et mähe wilunud sulgedega .kirjamehed, kelle hulka ka teid loetakse, niisuguseid .wigasid (mist wõerqid kõnekäänust) teemad." Tasa, tasa! Kes Web meid seesuguste kirja m eeste sekka? Kas wahest need, kes .kasulaps" kirjutawad, kus .kasmulapsest" jutt on, ja .mitmep äike", kus mitmepäi  mis esi" (tööst, tallitusest j. n. e.) räägitakse, nagu .Olewik" ja teised .wilunud sulgedega kirjamehed" seda teemad? Kas need, kes Saksa keelest mõistuseta tükkides  .maha tegema", .sisse seadma", mis see minule korda läheb?" .abmachen", .emrichten", .was geht es mich an?" kirjutawad, kus .otsust tegema", .korraldama",  .mis see minusse puudub?" kirjutada tuleks, nagu enamist kõik meie toredad .keelepuhastajad" seda teemad? Teie, Teie ise olete Eesti keelt umbloomuliste  sõnadega ja kõnekäänudega täitnud, mitte ue.d .esimesed  kirjanikud" ega ka meie. Teie .lugemisest" meie ei hooli, Teie .Eestikeelt" meie omale .katseks" ei wõta! Z. Endla kirjutab weel, .katseks": .Ta (.Tall. Sõb.") ei leia selle sama paari .paar" .on (Saksa keeli!) wõõra sõna tähendamiseks (asemele!) .omast suurest Eesti keele tundmise .tagawara-magafinist .(eks .tagawara-aidast" aitaks ka? .Magasin" on.wõö.ras"  sõna ja tähendab juba ise just tagawara-hoonet!) -Eesti leelist sõnu mis ta fiis weel üleüldse sõneleb?!! Meie ei ole ,linguaft" waid ,linguistikast".  Kas nende sõnade wahe meie keeletarklastel ja ,wilunud sulgedel" täitsa „wõõras" on? Kes kõrge hobuse selga wõitlema läheb, see kohendagu ennast kindlamini  sadulasse! ,Wirulase" sõnumite järel saada tuntud M. Lindeberg  Rakweres üht uut Eesti keelisi aealehte wälja andma. „Rakwere Teadaandja" kirjutab, et sellest seal muud kuulda ei olla, kui paljast juttu. Selle kuu 14. pääwal pidafiwad endine Uie-Warbla herra, Kindral Jakob von Nasacken, ja tema praua Aleksandrine, sünd. Kaptshewitsh, oma kuldpulmi,  oma sugulastega, sõbradega ja tuttawadega. Kindral  Nasacken on weel üks neist pealikutest kes nõndanimetatud  pDekabristlaste"-mässamise lämmatamisest, 10. Jõulukuu pääwal 1825, wäga tähtsat osa wötnud on. Koledamatest kurjadegudest on Tallinna linn wiimasel nädal il ülirikas olnud. Selle kuu 10. pääwa õhtal kell 9 kargasiwad 5 kaabakast Makeri-nulitfa! Toompea  hingekirjalase Jüri P. peale ja lõiwad temale kaks korda ühe raudkangi suguse riistaga pähe, mis peale õnnetu  maha langes. Kisa peale kargas Juut Markus Segal lahedamast majast wälja, kus tema oma perekonnaga  õhtulaual istunud oli ja jooksis kurjategijate järel.  Järsku pööris üks kaabakas ennast ümber ja laskis rewolwrist kaks korda M. Segali peale, kuna ise teistega ühes ära jooksis. Järeltulijad tõstfiwad õnnetuma üles, kellele mõlemad kuulid pähe läinud oliwad ja kes ka juba teisel homikul hospidalis ära suri.. Juba selsamal jõhtal saiwad kaks neist kaabakatest, Toompea hingekirjalane Nikolai Nasarow ja soldatipoeg Jakob KLrschstein mõlemad endised mängid. Adamfoni saunas sessamas uulitsas  kinni wõetud, kuhu nemad läinud oliwad, oma teu järge järelkuulama. Pärast saiwad ka weel endised mängid Mihkel Kalpus, Mats Pander, Madis Arunõmm ja Mihkel Paisberg kinni wõetud, kelle juures ka remolwer leiti. Umbes 20 tunnistajat on juba üles annud, et nemad neid mehi tunnewad, ja et need kõikidest röõwlitegudest osa wötnud on, mis wiimasel aeal Tallinnas  tehtud saiwad. Sellesama pääwa õhtal kargafimad 7 kaabakast herra L. kutsari, Wilhelm D. peale, kes Simuna  uulitsalt läbi läks. W. D. on tugew mees ja raputas poisikese-põlmise pealekargaja oma küllest ära, aga selsamal silmapilgu! wõeti selja takka tema kõrist kinni ja otsiti tema taskuid läbi, leiti aga ainult 2 kopikat. Kaks noort kaabakast, soldatipojad Jwan ja Gawril G. on ära tuntud ja kinni pandud. Selle kuu 11. pääwa õhtal kell 6 kargasiwad 4 meest Toompea wärawa taga ühe inimese peale, pidafiwad tema suu kinni, leikasimad nuaga tema taskud lahti ja rööwisiwad mõned rublad ära, Selle kuu 10. pääwa õhtal kargafimad mitu kaabakast Makeri-uulitsal kaupmees Jaan P. peale. J. P. põgenes ühte õllepoodi, kuhu kaabakad järele tuliwad, teda aga ei leidnud. Üks nendest, endine mang Jaan U. Raasiku wallast, on ära tuntud, kinni wõetud ja tema juures ükS rewolwer leitud. Selle kuu 11, pääwa õhtal tuliwad 4 meest heas riides Tweri kubermangust päritud Nikolai W. juure, kes lasingit mööda koju minemas oli. Tüki aega käisiwad nemad rahuliselt tema kõrwaS, kargasiwad siis järsku tema peale, pidafiwad tema suu kinni, otfifiwad  taskud läbi ja rööwisiwad sealt ühe hõbe rahakarbi ja ühe nahk koti, kokku 4 rublaga, ära. Üks nendest, majaperemehe poeg, endine wang Gustaw K., on ära tuntud ja kinni wõetud. Selle kuu 10. pääwa õhtal kell 7 kargasiwad kaabakad Riesenkampffi uulitsal Anton L. peale, haawafiwad teda nuaga kolm kord õlast ja rinnast,  ja rööwisiwad tema uuri. Kaabakad on ära tuntud. Selle kuu 13. pääwal, lõuna aeal kell 1, langes L. K. kontori artelshtshik Karl R. postkontori ees uulitsal langetõves maha. Teda wiidi sealt koju. Temal oli rehnungide maksmiseks 1000 rubla kaasas olnud, kwittungi järel oli tema 250 rubla maksnud, 750 rubla puudufiwad.  Karl R. on kui üks auus mees tuntud, ja sellepärast  on arwata, et tema oma haiguse löögi aeal wälja rööwitud on. Tunnistuste järel on endised wangid Aleksander T. Nehatust, Minna hingekirjaline Jüri S., Kustaw K. Ni ha tust, Juhan T. Kostiwerest, Martin St. Kolgast ja Otto K. Harkust, kui rööwlite seltsfilased kinni wõetud. Peale selle wöttis Politsei ühel pääwa! 15, teisel pääwal 24 kaabakast kinni. Ehk saab nüüd mõneks aeaks natuke rahu! Hans W. Purila wallast, kes Haiba wallalaeka wargate seltfilane olnud, on kinni wõetud. Kaks töömeest on Uue batarie juures ühe sumu keha jea sees leidnud, kes kui Bielomorski rügementi noor soldat Haim K. ära tuntud sai. Juba mitu nädalid oli tema kadunud ja ei ole teada, kas temale õnnetus juhtunud  wöi kas tema ise oma elule otsa teinud. Bqltiskist, Küünlakuu 16. pääwal. Wiimasel nädalil  tuli kord kange tuulega natuke lund, mis aga pea jälle