leitud, temn loota aga, et iedo ivatust ühel wiisil leitakse, mis Bulgarlaste lubataivaid  soomimisi täita laseb, ilma et suurriikide  wahcl tehtud kaubad selle läbi rikutud saamad.  Minister president CriSpi on ametlikult kuulutanud, et Saksa-Au s t r i a - J! Al i a ühendus kinnitatud on. Jumalaga jättes olla würst Bismark temale ütelnud: „M ei e oleme Europale head teenistust teinud." Suuremal ühel meelel, kui seda ehk mõnelt poolelt arwati ja soowiti, on Jtalialascd seda kinnitust masta wõtnud. Weue lehtedes ja Prantsusmaa lehtedes leitakse rohkem ehk wähem tuska nende kõnede üle. Wene lehed kaebawad, et see ühendus oma tcrawat otsa Wenemaa wasta pöörata, Wenemaa õigusi ja elutarwitufi Balkani poolsaarel rusuda tahta. Austria keisri lause Bulgaria kohta olla üleüldine ja segane, näidata aga ikka rohkem mäenukist kui lahket meelt Wenemaa masta. Inglismaalt. lirimaa asjad lähemad ikka päew päeivalt kirjumaks, ikka enam nurisemist tõstetakse sääl Inglismaa walitsuse pätile, miks tema paremate seaduste abiga ci püüa lirlaste rusumist kergitada ja nende usaldust Inglismaa kohta ülendada. lirlased on küll ka enne Inglismaa  walitsuse üle nurisenud, aga mitte nõnda nurjatumalt kui see «viimasel ajal on sündinud. Mitmed arwawad see kohta, et see sündida häsfituste  läbi; nimelt olla Parnell ja Gladstone need mehed, kes lirlastele palju lootust ette puhuda,  et nad lärmitsemise abiga wõida Inglismaa parlamenti sundida, neile paremaid ja lahkemaid seadusi ja iseolekut muretseda ja korrale seadida. Häsfitamise järeldused on igal pool kurtvad olnud, ega nad ka lirlastele rõemu ei saa tooma. Jtaaliamaalt. Sääl saadetakse praegu Ncapoli  sadamast mägi AbeSsiniassc (Ahwrikamaale.) Esimesesse laewa ostusid tähcntub sõjamehi 66 pealikut ja 700 soldatit, teistes lacwadesse, kelle hulk mitu kümmend saab olema ja 20, 24, 30. Oktoobril ja esimestel Nowembri kuu päcmadel Neapolist teele saamad minema, saab ligi 20,000 sõjameest olema. Kerge usi ei saa see Jtaaliamaale  mitte olema Ahwrika palamas kliimas ja mägestikuS sõda säälste kodumaalistega pidada. Kui kergest on see mõimalik, et sääl rasked hai- gused Itaalia mehi koormama wõiwad tulla, ning siis on wäga raske «võidelda, kui kahe waenlasega  korraga tegemist au. Mitmelt poolt on ka soowitud, et Jtaaliamaa peab Abcssiiniamaaga püüdma oma ärkanud tüli ilma sõjata lõpetada, aga Jtaalialased ei taha seda kuulda wõtta, noh lass nad siis oma õnne katsuda. Bttlgarias on prints Ferdinand, kui -valitud  würst, nii suure iluga ja uhkusega sobranje algamisele sõitnud, et tema selles ühegi sündinud kuninga ega keisri taha ci jäänud. Selle poolharitud,  toreda rahwa ees on see toredus palju maksnud ja palju südameid würsti poole pöõrnud.  Röömu-hõiskamisel ci ole siis ka visa olnud. Omas troonikönes on prints Ferdinand kinnitanud, et tema tulemisest saadik korraline elu ja awalik usaldus BulgariaSse tagasi tulnud olla, et tema ennast ühegist wõimust sellest ei saa ära tungitama laskma, mis tema maa anuks ja õnneks tarwis läheb. Selle toreda kõne kõrwas näitab aga see õige kentsakas wülja, et würstile üks 81 allkirjaga palwekiri ette pandud  on, milles Sofia kohtute wäpiwalla üle walimise-päewal, kibedat kacbdujt tõstetakse. Sobranjes  tahetakse pärida, et Karaivelow. Zankow ja Nikiforow kui isamaa äraandjad kohtu alla antud saamad. Metropolit Klementi, see mässaja waimulikkus riides, on käsku saanud kaheksa päewa kaikus Sosiast TirnowaZse tagasi minna. kus tema ametlik elupaik on. Tema tahab aga sobranje koosoleku ajal Sofiasse jääda, et iga juhtumise juures käepärast oleks, ütleb ennast Sofias exarchi asemik olema ja ei taha minna. Walitsuö ähwardab tema palka kinni pidada, , kui tema sõna ci kuula. Üks mõrtsukategu prints Ferdinandi wastu, on kull plaanitud, aga mitte korda läinud. Warna linnas kinni wõctud mõrtsukas on üks Montenegrinlane. Wisadusega kinnitada tema, et Slaawik o m i t e e Odessas teda selleks teuks palkanud. Mõistatus No 5. Kumb on wanem: kas mees woi habe? Rahwa suust. Seletus tulemas numbris, Kirjawastused. 151. k. Oleme kõik tänulikult mahutanud. 152. J. M. H. Wkga hale uudis! Kõige armuliseni pühkigu ise nende õnnetute silmawce-pisarad. 153. A. A. L. Oleme wäga tänulikud selle tuumaka uudise eest. Palume ka sellega leppioa, ci mõnda kohta teaduse põhjusel läbi oma wormi lasime. Sooniime õnne 154 —? Tõsi! Meie pole selle „tähisa asutuse „üli lasuline ja tähtjas" ei ole, kui seda loodeti ehk kud see peakZ olema. Oleksiwad Eestlased ühe hingetuma metallist mälestuse samba teinud, see oleks ammu malmis olnud ja mis meel suurem tähtjuS ja kasu: Suguwendade ühendus oleks lõhkumata jäänud, lunas nüüd see tähtjas asutus, püüd ka see tähtjas ühenduse lõhkuja taim (maim) on. Ühendus oleks tähtsam olnud, km need korjatud kopikad ja rublad; sest: „Parem on keet-kaapsad rahuga Z«WNÄ ..Äurcssarc Mdalilche" zrLW«zaS. ÜWSSSLSb ASLSMSW. ASiv OsrsSM 1887 IVA». Eesti selts. Pühapäev 15. Novembril 1887. M«tk dmM »»» Hakatus õhtu kell S. »» Eestseisus. Eesti selts. Pühapäev AA. Novembril 1887. j Aist»- j« chiisM, savlAga, Wsedegs ja pärast tantsuga. j Hakaws õhtu kell S. Liikmetsst fisse toodud wõerad Maksawad j W kop., liikmed 30 kop. ja naist evchwad j M kop. ! NohkeL osawstmist palub l Eekseisus. Juursi kõrts sasd N«l PMwast 1888 rendi ehk M»nG i MÄe antud. Ligemad teadust saab JUUrst ; mõisa ««tvik» käest.' z Htß inööit pabeL kaupa 7 kop., korwi kaupa I rbl. ! «kop.MWb KsÜa.«,Ks õUsksök. ! Teadaandmised. üks mustakiri kolmeaastane must pea, mustad sarwed ja walge händ, on ära jooksnud. Kes sellest sõnnist midagi  teadust teab, palutakse hea waewapalka; eest Kerla kihelkonna, Paadla malda, Kõrk külasse. Mihkel Mattsohnllle anda. Accläbi annan auupaklikult teada, et ma Raekoja all uudcs poodis kõiki kaupasid odawa hinnaga müün: Saksamaa humalad; «ueh tvõrgu ja kangru lõime lõugad, mitmed ka«sa uut moodi rMkud, w«tri, ssrgi zs sttfi riiet. Willu ja puuwWu, uahks is sasPaW. Rauda, terast ja Waskri MM, kõige Paremat wKrmimife WZrwid, head Petrmesmiõli. Ka Saarlaste kalender 1888 aasta püüle on saada, kus s head krugitAst pLrsst saamad antud. Suur wc-!js. walimiue, ja kõige uuem ja Psrsm kaup ss.ab ostjstsle MKsda olema. Äe mm K? müakse odawalt pitka ulitsas Rr. ll!. j Mciõm msila Nck i on 1. Näeri ka. 1888 aasta rendi püüle I anda. Llgemad teadust saab llnelöwe mõisast. I Mksmctjcr saab ära reisimise pärast müüdud. Ligemat ! teadust kaupmehe MM NssesfeMi j juures. > Theodor Lang i MMi!! Meil soowitab omast suurest laagrist kõige suguseid ksolirasmatuib MW" ÄWg H«»W "ME nii kui; MsösH, HsMiö, joonedega ja ilma jooneta wägü heast Paberist. tiriti, ja köwad kiwi K-vNTVMH. karbi ja tüki wiisi j- n. e. K»s!«aSÄck Aiuame «hkrt prStseudid. -HA SeeWi annan teada, et mina vms ÜH tisleri srrlist»» Baro» No!ckcn'i majasse, Rahr'i poe wasta asulaiuid ja mõtan kõik tisleri ja treimise tööd ja parandamist Lige odawa hinnaga wasta. TelliMised surnu-kirstude peale saatvad Mttu ja odawalt wMnstatud.  AUvP-aAikillt M..