seda eel nimetatud laowa, oli la küll üks kroonil laem; aga näitas mitte sõja wastu kohane olewat, et ta wäga kergel wce pinnal  seisis. Pääle nende kahe lacwa armutakse  ka meel tõisi Wene-kroonu lnewasi Pärnu alla tulewat. Ilmadega on meie Pärnu kreisis kaunis hale lugu. Iga püäw järgemööda paistab palaw päike  ja kuimatab kõik rohud ja roosi õied ja iseäranis wilja põllu püäl ära. Rahwas ootab küll igatsusega wihma; aga mis teha, inimese tahtmine ei ole Jumala tahtmine. 19 Jaani kuu päüwal, pääle lõuna puhus lõuna tuul mõne pilwe mürgu üles ja Libistas paar piiska juba iga õiekese pääle ja meel, et ta selle üleliigse  uulitsa tolmu kinni kattis. Ka rabma üle peab mõnes asjus nurinat  tõstma et nad mitte nii kalgi südcu mega ci peaks olema, nagu siin lühidelt näidata tahan: Tühja juttude rääkimine, kus see enne kui üks aruldane toit oli ja üksnes mana naiste päralt seisis, aga nüüd r : ta üsna iga pääwaseks pruugiks möetud ja iseäranis noorde ja haritud inimeste kestis, kes sellega ennast ülendada püüdwad.  Ka nende kirikus käimine on paljas kombe, ainult iseendid näitama ja teist waatama minna, mis „kõrge isand" kantsli päält räägib, on neil koguni wõeras ja tundmata asi. Nõnda samma ka lõbuscltsidest osawõtmine ja ajalehtede lugemine, on aruldased asjad ja pidada palju kulu tarwitama  nema ; aga oma ehtede eest raha surnuks lüja ja töist üle halwa kõneleda, on armsamad  asjad siin ilmas, mis hea meelega ette ivõctakse. Mitaus oli, kuidas Riia seitung räägib,  linna ametikohus säälsed Juudid kuraator  karra küsimiste üle nõu pidamiseks kokku kutsunud, kas Juudid selle poolt olla, oma kroonu kooli ise oma kuluga üheks Bene keeleliseks linna kooliks ümbermuuta. E'ok küll säädust mööda kolm korda kõiges Juudi palwe majades (Synagoge) nende kokku kutse taädaanwd sai, siiski ei alla enam kui paljast kaks Juuti koosolekule tulnud, nõnda et eesmmetadud asja kohta ühtegi otsust ei olla wöidud teha. Walkas on säälse seitungi järele 19. ja jaani k. p. Liiwimaa rahwa koolmeistrite  konwercnts ära peetud, millest 36 inimest ola weHwad. Ebk ia küll wShike on arwu poolest, siiski peab ste aastast konwerentst töö rikkaks nimetama. Juba kirjalikust tõid mitme suguste kooli õppeasjade üle oli kuus. mis ettetoomise järele kõik eitamiste elawai Vaidlust süvnitafiwad. Iseäranis see kõne ..koolmeistri seltslikust elust ja olust" ja rcdkendamise öppetusest. RimcLvd konwercnts lõppes iga asja poolest kõige osa wõtjate rahul olemises. Politiika ringwaatus. Inglismaal on minister Salisbury tädriüd seicmscd praeguse politiika Nmnuse Lle annud. Tema seletas parlamentis, ct kõige Mtssm praegune küsimus olla tingimine Venemaaga. Selle kUstmise toina olla kõige Mait tarwis endise ini« niirri pooMika tööt stält kobast jälle Mle  õakkma, takus ministri lahkumise ajal seis- ma jäi ja siis teda niisuguse lõppule miia, millest Inglis riigi kasu wälja tuleb. Seletusi praeguse ministri tegewuse üle anda olla see läbi raske, sest et nemad endise ministri Gladston'ist oma pääle wõetud kohused täitma peawad. Esimine mure olla Inglis riigi walitsuse poolt ette wöctud kohused tähele panna. Üleüldse aga ei olla neist tingimistest kui nemad ka korras on, ühtegi tüürimad tähtsust loots. Aasia maade olek olla muutlik. Inglis walitsus ci wöida Aasia würstide ühenduse, pääle miski sugust lootust panna. Sellepärast  olla kindlused tarwis, mis mitte üksipüinis  piirisid, mille pääl nad seisivad, ei kaitse, maid ka kaugemaadele oma marju annawad, et söja-kisa neid ei täidaks. Bulgaarias on walitsus hiljuti ettewõtnud  rööwliseltside sissetungimistele Türgi maale Makedooniasse wastupanna. Sellest hoolimata saamad Türgi ametniknde  poolest ühte puhku ettewalmistused toimetatud. Esimisel Juuli k. p. tuliwad kaks jalawäe patallioni Konstantinopolist Soloniki, Makedoonia maa pealinna ja saiwad ähwardawasse kohta saadetud. Wiimase kahe kuu ajal on Makedoonias seisaw sõjamägi 6000 meest suurendatud. Politsei on mitmed majad läbi otsinud ja säält suure hulga mässamisele üleskntsseid  ja teisi kirju ära wötnud. 30 meest suur Greeklaste rööwli salk, kes üteluse järele Slawlastc-komiteest kokku säätud olla, katsus hiljuti üle Greeka maa piiri tungida, sai aga riigi walitsuse poolest kinni wõetud. Soomemaalt. Hellsingist kirjutakse 29. jaanikuu pääwal nõuda: Keiserlikud Majestcetid söitsiwad eile laewa Tsarewuaga  Hangust mööda ja käisiwad kellu 4 ajal Dalsbruki raud wabrikud Abo linna juures maatamas. Tonkinist toob üks telegramm sõnumeid,  et Prantsuse mäe pääle olla tungitud.  See pääle tungimine olla aga tagasi löödud saanud. Hispaanias möllab meel ikka kolera. 22. jaani k. p. jäimad 1639 kolera haigeks  ja 825 suriwad ära, pealinnas Madridis 2, Aransbuets'i linnas 64 ja Walentsia maakondas 565. Mõnesugust. Auu, kellele auu tuleb auda. Inimesed on loodud, et ühe ettesäätud sihile jmmksiwad. Jgawene isa loos meid alguses. Meie olime waimusmd suurest looduse tööst; jooksime alasti ümber; würsti, iscwalitseja nimi oli meile tundmata.  Tundsime ainu üksi immest. Inimese püüe seltsida nõudis mitmesugust  tarwitusi; seltskonad astusiwad kokku; seltskondadest saiwad riigid. Inimeste hulk kasmas suuremaks ja seeläbi said jälle mitmed säädlused elusse kutsutud. Nälg ajas inimesi mctsaloomi püüdma, aga peagi ei olnud sest woel küll, et inimeste hulk toidetud oleks wõinud  saada. Uued teed pidid selle tarwis leitud saama. Inimesed hcitsiwad põlluharijaks  ja karjakaswatajaks. Wirkus oli marsi põllumehe truu sõber. Otsegu salumäest aidctud muutsid liiwakõrbcd wiljawäljadeks  ja roosiaidadcks ünbcr. Mitme mõrra tasus põld nähtud waema; wir? töötegia sai selkombel iseenese õnnetoojaks. Puhtad elukombed ja ilmasüüta olek käisid adra kannul ja jäid madala majade sees öömajale. Siin elas mees, kes loodusest  õppinud oli wähega elama, selge puhas õhk woolas ta majade ümber, ükski paha lõhn, kelle ori nüüdne linnamees alati on, ei waewanud ta kopsu. Tubli töö järele oli jäme rukileiwal saiamaik. Ilma kõige kunstita walmistud toidud, kauni puude al söödud, kus juures linnud kooris laulsiwad, olid kuninglikud. See põllumehe ja karjase õnn, kuni inimene ülemeelseks läks, looduse waranduse  kõrwale wiskas, maapõhja läbi tuustis,  sügawusesse tungis, põrgu wärawate ligidalt kulda ja sellega ühes ka oma õnnetust wälja kaemas. Jseomakasu, ahnus, surm ja rööwimine astus kullaga ligi; mõrtsukatöö, kui hääwiitaja  maim käis läbi maimude ja aasade. Inimese meri woolas inimese käe läbi. Põllumees nuttis rikutud põldude ja metsade  üle; sõamehed kiitsid oma merepulmasi; waljud walitsejad kirjutasid päiwi, mil inimese meri ojus, kui oma elu kõige kuulsamaid üles, mida inimese sugu soowis et naad igaweste unustud oleksiwad. Aga ka surnu keha lademete alt tungis inimeselik tundmine jälle wälja. Inimesed kogusiwad endid majadesse ja kurjad käed said targa süäduste läbi sõlmitud. Auuwäärt  magad mehed walitsesiwad maad ja see mees sai auustud, kes adra taga käis. Säüdused põllu- ja kanapidamiseks said kinnitub ja see mees, kes tõisi toitis, oli anus. Maailmatargad kiitsid põllumehe seisust kõigeilusumate sõnadega. Mõistliku ja õnneliku elu otsisid nad talumajades. Kuna linnas priiskamine, ülekohus ja wägiwald inimese hinge ärarikkus, otsis ja leidis laulik woorust maa elust, kus kõma ja töötegew elu kõik üleliigsed pahad himmud  ärasurmas, kus auusus ja tõsidus pcsitas, kuna need kõige tarwilikumad inimese  omadused palastidest pögenesiwad. „ Õnnelik  põllumees," laulis Virgil, „sina oled rahulik omas wiljarikkas istanduses ja wooruse palk ootab sind metsa wilus. Nõnda sai see mees auustud, kes tuhandele  leiba muretses. Tema oli õnnelik, aga ta õnn oli lühikene. Kõrkjas meel mõtles linnades igasugu migurid, midas ta „kunstiks" nimetas, wälja. Lihahimmudes elamine tegi mehed nõrgaks. Laisad pehmcelu armastajad täitsid suuri ruumist ja põllumehe seisus oli põlatud. Töö, mis enne auus oli, sai nüüd põlatud ja oli orjade omandus. Laiwlda, menna higi ja waema äraprassida,  ilma selle eest kord tänadagi, oli nüüd Üks kõrge seisus ja tähendas suurtsugu  sündimist. Nõnda kogusiwad laisklejad  mõtlemata waranduse hunnikud kokku; warauduse kokkukandjad aga öhkasiwad nende jalge ees köigesuuremas milctsuses. Ülekohus walitses inimese mastu, rööwis maad ja mered. Ülekohus needis õnnetumaid,  kui kurjategijaid adra taha, lasi neid pääwa palamuses sulada ja küpsetama külma Kes kangeks külmvda: parast seda aga tõik jälle ärariisus, mis õnnetumad koguda jõudsimad. Auusaid säädusi anti ja kinnitati ilmaaegu, kirjutati, kästi, kõik ei möunud midagi. Ka meie