Tallinna Sõber MM Neljas aastakäik. Tallinnas, IZ. Talwe-knu pääwal 188 Z. Alciildne ärileht Eestirnhionle manl jn linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Mullal' Ai>l!i»»ns L>udsor»'i pSriate trltklmaja»: »M«t 2 '!<> kop. pool-aaSlai ......... 1 rubla 40 kop Kolu M poiltga saadetud: MDWD » -ililg - - ponl'nu?>ng 1 rubla 7l) kop, A«nl„k„led mall lamad iga »,a ehli kelke aseme vealk e. kop. Tellimised wöetakfe wastar Tallinnas: Lindfors'ipäriate trüMmajas. H»etervurgts: J. S. Seekandt, osnuspsnaa 54. Tartus: W. Just. - Acrnus: K. Kndewiila. Aakweres - L. Wattly. haides: A. Seidewerg. Kapsalns: O. A. Kollöerg. Lihulas: A. Mttner'i poodis. Kuresaares: Hh. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutudsaab. WaVtaM ttdMov! W. F. Elchhorn. Elab Baltiskis, -- kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaMNoi-lk-lloxrlb.) s"» I', sl.nirl.k" I>>,mN,il.,is ' >,»"« M»a!I k TallillliSfl! Airi P«t«b»rglst. Mil»» sqqhtt» k»,p> Abi- ja aiii! uih». ö nlciõrjltjM tailsckoijil ülem. Kodused sõnumid. Nnttiiw ,i'< -- ..Waln>>«". Palwekiijiik. Orkeka-Ötgeusu rahwaloolist. Vallimaa Gps-Mns.fohusr tommiDstniiist " EfztlMlia MluliSü Sellst liildaijld. Pastor Ncumaun -s-. Hosrath MgiU.il>-» -I, -- Kirt AõWii kihrlkonnost. . »ue»iccllnc" Btibel. Jlniad. Rakwerest i Wee puudus. Riiast. Õiendus. Varvn Meyendorfsi termis. Zcnsuri asjust. Seuatori uued ametnikud. Ranna asjust. Meremeeste maja. Saaremaalt - Maru ja õnnetus. Knuramaall: Hirmus õnnetus. Maru. Miitamist - Kole arst.— Peterburgist: Kõrgemast ringkonnast. Tainrahwa wõlgadcst. Weue reisijad.  Maiaskala  püik. Talwe hakatus. Maukonna uõniikogud. Hilda ja abi. Moskwast : Mlnitzti protsess.  Warshawist:  Kole surm. Woroneshist: MuSthimine wili. Saraiskist Wenne mõrtsukas. Wõeralt maalt. Jutu leht. Lahtine kiri "Eesti Postimehe" toimetajale. -'ittiilli.ilut' bns.i ! Kui, ttiiild pea aaSta eest si!ttll'i. e! P.Mimche" toimetus ?eie kätte langema snnka, is,a .'mnStliiiivad enu.ist kSik tdjised EeSti rahwa jel>»nd. Poiliijed tuuled vliivad seda, EeSti rahwa mail,-lii.il  lehte lv! maSte aastale sees mintsntanud. Kindla Zli vj.lwn n vlile Teie ennast, Jumala abil, alama p.ai! Iv,idule jli kenaduse walda töSta suutnud. Meie seis lvvlstuie. ei 5 ete kindlal sa osawal juhatusel ,lastil PvstlmeeS" nende kdiweteebe pealt tagasi juhitud jaaku. Mille pelile pe.'ll),ilidii« ja toorus noort Eesti kirjandust  nudaliivad Meie ivatus ei ete täide läinud. Teit olete seda lehte ,'.silde s.ii.uvvtniiide talleiiua.itti tarwitada lasknud, kes meie lvdüttm.i, 111 ei. kiiiku ,li ineie taluscisuse merimaeulased -tt ä eie eUele seda letile nende erakondlaste tööriistaks kunvisad.i laiknnd. s.n ! eie kalli kodumaa puhast pinda >ll,»>lNle »'.,j»!ikn tel;.» isimnStawad, millega EeSti „l nuiinl lejpnnsi ei I'le. Mehed, kellel meie maasli  talniahiv.i elnji jli ekntliiwitttSte pdhjttStest mitte mahemadki liim» ei >'le, ,'tt J eie waStatamise all meie maa za t.iltt asjust ärritawaid louest pidanud, milles nemad MMid ei uäitauud, kui üksi aga oma enese teaduse puudust ja oma wihamaenu meie maa kosuma elupSlwe wasta. yieil meedlel. kes Teie waStatamise all meie maa rentidest  z.l üleüldse talli asjadest kirjulawad, neil on meie maa ja meie ! ahmas just niisama wserad, nagu maa ja mh- Ivau Kesf-A-sirikna, kuhu Avingstont ega Stanley jalad iveel ei ulatanud. ?lga ?e,e t,ete lveet rohkem i Teie ärritate ka ise lahmas! ses g e malega nende waSta wihale, f.a titti,- tittin sa lahma paremad sobrad, kindlamad ja >'!>nttt»i»ad kaitsejad ott. MikV Teie seda teete? »Eesti leete za uuele heaks", ütlete Teie. Teie petate ennast ja petate ui ii tugejaid. Tele ei oie mund ühtigi, kui ükg mitetn tööriist meie kodumaa, meie kiriktt ja meie rahwa maeuiaStr käed. Teie kirjutate >'»ua lehe Nr. 4K sees! P.terdl'. /»tg ". kest meie rahtva kõige suurem ~maeul«me ou. nõgu leda meie lugejaid ikka juba tundnud, ,ei mati äea nieie üle kõuele mall. Mitte ÜksneS ei kuuluta  ta iga ka uit wäiüst pahatööd ja tulekahju, Utis '.mittkügi loik lioor-EeSli sozialdemokratlaSte süüks annab, .maid ta ei, ttüüd juba ligi kiimneS nnmrls, päälkirja ,aU tööliste seltsid", järgi mööda kirja- lükka lu,te »uaa elude üle awaldauud. Sääl seek Wõe/akse  silk loik tädi, mis rahtvttSliSte lehtede poolest polktt' ja maa-adjadesl ott kõneldud ja mõistetakse koledal 'komdet httkla. 'tseäeauis käiakse kangeSte meie ajalehtede /Mäle. Uhiue pnätkiri ou /AUrutasest" Wõetud, aga sest ajalehest ei räägi ta mitte üksi, maid ka teistest. Pärast /eda kui ta /Mullase" mõtled ,TööltSte seltsidest" on /egialdemokratlaSte luotctekS teinud, stiS et saa ka Mal-- paremat palka. Selle pääle wvtab ta »EeSti 'Postimehe" praeguse toimetuse all käsile ja mõistab teda koledal k. mbel täieSte hukka ja loeb teda kõige nur- ässitamise lehtede kilda. SiiS woitleb ta nende Sakala" miimadtes nuinrileS ilmuttttd tükkide wasta, 'mta meel c> Nt. Jakobsoni sulest popside elu kohta ilmu. /imad. 'imelik ott. et Mewtk" weel sent ajani pnnttt. ,'tt jäeuud. ASjata MS meie püüdmine koik seda "pilka toru oma lttgej.rteie ette panna, sest sett MS meie /ebi liig mäikeue. Ehk saame pärast poole mõned poh. ',„i,mot!ed ueist mätma za oma poolt näitama, kui tühised ' nad on. Aga neid lükka lugedeö tuleb mägise see aSja- , tundjale ette, et. need mõtted pea needsamad on, nagu Mid Sõbras" leiame, ja ilma tahtmata pidime , mõtlema, et ehk ,T. Sõbra" toimetaja neid on kirjutanuid.  Olgu nüüd nende kirjutaja kes tahes, aga see on ,tõsi, et ,St. P. Z." kõike, mis ial Eesti rahwal on, ,nagn seltsid, ajalehed ja muud rahwuslised asutused, ta,hab  surnuks teha ja ara lämatada, kui see aga tema ,teha oleks. Eestlastele enestele ei pea midagi enam ,kätte ustama, sest P. Ztg.-i" järel on Eestlased , täitsa hukka läinud inimesed. Saame sest edaspidi ,enam kõnelema." Auustatud herra Doctor! Teie mässite meid ühe teise lehega kokku, milleks Teil wähemadki õigust ei ole. Aga olgu peale! Kui need mõtted, mis Saksakeeli „Peterburgi  Zeitungi" sees wälja räägitud on, meie mõtetega kokku lähemad, siis ei ole see meile mitte häbiks. Kui Tele aga sellest lehest paha räägite, kellel omal Teie lugejale  eeö keelt ei ole oma eest kosta, siis et ole see Teile mitte anukS. Teie sunnite meid sellega Saksakeeli .Peterburgt Zeitungi" eestkostjaks, meil ei ole ühtigi selle waSka. Iga auusa inimese kohuS on selle eest koSta, keda tema selja laga sõimatakse ja laimatakse. See, mida Teie sellest lehest kirjutate, see on selge wale, ja Teie teate ise ka wäga heaste, et see wale on. Saksakeeli /Peterburgi Zeitung" on ikka meie kodumaa ja meie maakiriku kõige kindlam sõber olnud, ja kes seda on, see et wõi Eestlaste waenlane olla, sest Eestlased on meie kodumaa tähtsad ja auusad kodanikud ja on meie maakiriku uStawad liiked, kui neid wäheseid arwamata jätame,  kes ise ehk kelle wanemad neljakümnemate aastate seeS, ühes eratuhinas meie maakirikust wälja astufiwad. Aga Teie ütlete: ,meie rahwa waenlane." See wõib õige küll olla. -- Aga kes on „Teie rahwas" ? EeSti rahwaS ei ole see mitte! Eesti rahwaS on mõistlik ja teeb enne aru, kui ta midagi nõuab ja ,soowib".  Teie rahwas ja „Walguse" rahwas ja teiste seesuguste  MhwameeSte" rahwaS ja ,pärib" ja palub' aSju, mis otsekohe Eesti rahwa, nimelt Eesti lalurahwa elu soone katki leikaksiwad. Eesti rahwas on EwaugeliLutheruse usuiunnistuse kiriku ustawad liiked. Teie rahwaS sõimab meie kirikuõpetajaid ja kiidab wõeraid, ja ihub hambaid meie maakiriku warandnse peale. Eesti rahwas armastab rahu. Teie rahwas käratseb. — Teie rahwas ei ole Eesti rahwas! Kas teate, herra Doctor, kes Vallimaal tüli sugude ja seisuste wahel sütitab ja lõõtsutav? Seda teeb fee erakond meie suurel isamaal, kes Wene riiki sellest joonest kõrwale käänata igatseb, mille peale Peter Suur teda juhtis, mille peal Weue riik tähtsaks, kuulsaks ja wägewakS  sai. Lääne-Euroopa maim ja haridus peawad selle erakonna tahtmist mööda Wene riigist wälja wisatud saama. Baltlmaa on sild Lääne hariduse ja Ida hariduse wahel. See sild peab lõhutud saama. Vallimaa pind peab selleks wainuks tehtud saama, mille peal need erakondlased oma lahingit Lääne hariduse wasta lüia tahamad, kui ka Baltimaa  rahwa eluõnn selle juures puruks ja põrmuks sõtkutud saaksiwad. Eesti rahwal ega Lati rahwal ei ole selle wõitlemiiega küll ühtigi tegemist, aga Eesti rahwa ja Läti rahwa keSkist on need erakondlased omale töölisi palgand. Need pakuwad nüüd meie maa pinda erakondlaste sõea wainukõ. Reed aga, keda Teie sõimate ja lalinate, need püüawad meie maad ja rahwast selle õnnetuse eest kaitseda. Mis paha on siis Saksakeeli .Peterburgi Zeitung" Eesti rahwast kirjutanud? Teie ütlete, et »P. Z." paha tööst ja tulekahjust, see on tule panemist üles paneks. Teie ja teised ,rahwamehed' ja mõned Venekeelt  lehed käratsewad selle üle, et meie maale kõwe - matkaitsemist soowitakse. Mis on stis Teil selle waSta? Olete Teie stis paha tööde ja tulekahjude kaitsega? Kas teemad stis need pahad tööd ja tulekahjud  , Teie rahwale' anu ja kasu? —Kaitsemist soowitakse. Ms Teie kaitsemise wasta panete? Sellega mõistate Teie jo iseennast Medamint' hukka, kui ükski teine! Teie kirjutate, et ,P. Z - , Virulase' mõtteid sozialdemokratlaste  mõteteks teinud oleks. Auustatud herra Doctor! Kelle mõtted need stis on: , Inimene ei ole jo mitte hobune ega mõistmata elajaloom, et ta kõhutäie ja öömaja eest teisele tänupalgaks tööd peaks tegema, kuna tema iseenesele ka wabalt, ilma peremeheta tööd wõib teha/ p Raha on ülekohut sünnitanud —,MiS tähendust on töömehel, wabriku- ehk käsitöölisel ilma seltsita,  kui ta töö kaupleja wõi sellide rõhumise all on?' j. n. e. Kes pärib siis meie maal tööd .kõhutäie ja öömaja" eest? On siis raha .ülekohus"? KaS peab siis tõeste kõik rahwaS .seltsis", ilma .peremeheta" tööd tegema?  Kas peab rahwas omale .üleüldise söömalaua" asutama ja perelondlast elu waha jätma? Kallis herra Doctor i See on jo Sozialdemokratlaste Katekismus, nii selgest kui seda ka Bebel ja Most paremini kirjutanud ei ole, Mis on siis Teie arwates üks Sozialdemokratlane? Meie arwates on fee üks mees, kes rahwa elu .seltsi" peale põhjustada püüab, kuna see tänine perekonna  peale põhjustatud oli. Meie ei tunne muud wahet Sozialdemokratlaste ja tänise riigi ja rahwa elukonna wahel. kui et Sozialdsmokratlased seltsis tööd teha, seltsis süüa, seltsis seltsi lapsi lapsi kaswatada ja üksi seltsi käsku kuulata tahawad, kuna täniseS elukordas  perekondade kaupa tööd tehakse, süüakse ja perekonna  lapsi kaswatakse, ja ülemate ja wauemate käsku kuulatakse. .Wirulane" ütleb jo: .niisuguses wabrtkus saawad üksnes ka need seadused walitsema, mis töölised ise teewad." Kas fee on Sozialdemokratlaste õpetus, wõi mitte? Arwate ka Teie paremaks, et rahwa elukord perekonna  asemel seltsi peale peaks Põhjustatud saama, siis astuge kui anus mees platsi ja tunnistage: .Mina olen Sozialdemokratlane/" Aga ärge tõrelege sõna wasta, kuna Teie teu eest kostate. Waadake , Virulase" Nr. 44 fisse. Tema aStub seal juba ise poolwiltu lagast. Mitte Z." ei ole neid mõtteid ,sozialdemokralliluks" teinud; seda on nende mõtete  mõtleja ja kirjula/a ise teinud Ja mis on ,P. Z." ,Eesti Postimehest" kirjutanud? Seda et seltsilafed" oma i,waestele" maad ühe p vdawa" hinna eest rendi peale anda tahawad, mis kümme kord kõrgem on, kui talukohtade rent Eestimaal.  Seda oleme meie ka ütelnud. Sea! lähemad meie mõtted Saksakeeli Zeitungiga", Teie asjatundmise  puuduse üle täitsa ühte. Aga sedasama leiab igaüks, kes asja asjalikult arutab.—Waielge selle wasta, kui mõite ja tahate. Aga waietge numretega, mitte palja ülekaela sönadeg", nagu ,rahwa waenlane", j. n. e. Need sõuad ei tähenda meie ees muud ühtigi, kui aga paljast hingeõhku, mida Teil ehk weel rohkem raisata on