et Kuninga surma selleS tükkis palju ei märgata. Tema räägib Spania keelt ja neli wõerast keelt seigeste ja näitab  nii suurt osawnsi. et teda kõigeist neist raskustest üle saama loodetakse, mida Vabariiklased ja Kärlistlased wist tegema saamad, ja et Gpanias tema juhatusel rahuline kosumine edasi kestab, mida sealt Kuninga enne-aegse surma läbi kardeti häwitatud olema. Jtalias näib Saksamaa lepitus Papsiiga niipalju mõjunud olema, et Niigiwalitsus ennast kõige selle eest hoiab, mis Paapsti pahandada wõits. Paari aaSta eest wõttiS RiigiwalitsuS nõndanimetatud Congregationi mõisad ära, mis KathoMgi kiriku omad oliwad ja nimelt ka MiSfioni ülespidamiseks tarwitatud saiwad. Seda ülekohut tahab Minister Graf Nobilant nüüd nii palju parandada katsuda, et Parlamentile  ette pandud saab, neist mõisadest üht jägu tagasi anda, nimelt Misfioni ülespidamiseks. Tänine elafiwad Kuningakoja arnetnikud ja need kõrged ja rikkad sugukonnad Romas, kes Papsti poole hoiawad, otse kitt wihawaennS üksteisega; nüüd on nemad ennast jälle ligistama hakkanud.—  Egyptusest tuleb järsku sõnum, etOsman Digma mitle surnud ei olla, waid suure wäega Saakini poole tungida. Mukhtar Pasha on üht plaani ette pannud, mis järel Egyptuse walitsus edaspidi wäljaspidife ja seespidise rahu kaitsemiseks 23,566 meest pidama peab, nenda et Inglismaa söeawäge seal koguni mitte tarwiS ei lähe. Ka neid sissetulemist on Mukhtar Pasha leidnud, millest see sõeawägi wõib ülespeetud saada; nende sissetulemiste  keskis on ka need 266,666 nael stärlingi, mida Egyptuse walitsus tänine Inglismaa sõeawäe ülespidamiseks  maksis. Sellega on õige selgest tähendatud, et Inglasi seal koguni mitte tarwis ei ole, waid et Egyptuse walitsuS Sultani kaitsusel ja juhatusel ka ilma nendeta läbi saab. Tõsi wõib see küll olla, aga Inglased ei saa seda küll wist mitte tõeks tunnistama; need lahked abimehed tahtstwad jo seda maad oma hoolekandmise tasumiseks omale wõtta. Jda-Jndias on Wice-Kuningas neid ,mässajate" mahalaskmisi Birmas ära keelanud, mis seal nii palju pahandust tegiwad. Ainult korralised kohtud peawad surmanuhtlust  mõista tohtima ja nendes kohtutes peawad ka Birmanlased istuma. Seal olla selgeid tunnistusi leitud, et enne Inglaste tulemist Prantslastel himu olnud Jrawaddy  jõe laia asumaad omale wõtta. Koreast on jälle sõnumid tulnud, ct Minister von Möllendorff ikka sellest ametist lahti lasti ja laewaga Khinasse sõitnud olla. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Medizinal-Direktori (arStidejnhataja)  abiline, Wirkl. Staatsrath or. Dehio, on St. Vladimiri rittretähe 4. klassist saanud. —Me re mees t ek 00l i s i on kohaliste aruannete  järel Baltimaa kubermangudes miimasel aastal 13 oluud; nende keSkis sel aastal asutatnd MeremeeSte-kool Kas permi ik. Õppijaid oli nendeS: Baltiskis 36, Kasperwiikis 18, Haynaschis 116, MagnushofiS 49, Rügas  26, Angernis 26, Lubb-Essernis 18, Dondangenis 31, Windawis 64, HasawiS 5, Felirburgis 19, Liibawis 13, Polangenis kokku 423 õppijat, 25 rohkem kui aastal enne seda. Õppijate keskis oliwad 4 Venelast ja 2 möeramaa alamat; teised kõik oliwad Baltimaa kodurahwa  lapsed. Nendest saiwad: Kaugesõidu kippariks 37, kaugesõidu tüürmannikS 43, rannasöidu tüürmanniks 59. Peale selle ou Weue riikis weel 3 Meremeeste-kooli Narmas,  Walgemere ääres 6, Wolga jõe ja Kaspia mere kallastel 4, Asowi mere ääres 5, Musta mere ääres 9, Siberis 1; kokku 42 Meremeeste-kooli, 2 rohkem kui aastal  enne seda. Viimastes koolides oliwad 921 õppijat. Raud t ee -ko oli d on Teede-Ministeriumi alla paudnd, kulude poolest ja ka õpetuse ja ülewaatamise poolest. Priitahtlikkude sõeawäe-teenijate asjus ou uuendus tehtud. Täuine oli neid kolmest jäutusest:  l. jäutus teenis 3 kuud, 2. jäutus 6 kuud, 3. jäutuS  2 aaStat. Edaspidi laugemad kakS esimest jäutust kokku ja selle osalised teeniwad ühe aasta. Kolmas jäutuS saab teiseks ümbermmetatud; teenistuse-aeg jääb muutmata. Kes mitte alalises wäes edasi teenida ei taha, need wöiwad  kergema eksamiga tagawara-wäe pealikuteks nimetatud saada. Selle eksami programm on kohalises paikas korraldamise  all. Uus seadus saada juba järgmisel soldati-wõtmisel  maksmaks. Pühapäawal, Näärikuu 28. pääwal, oli üks poisike Kala-sadamast liugu laskma läinud ja jea-tükkide wahel sisse kukkunud. Wahwusega ja osawusega ruttas löaastane  poisike Ma l ahow appi, pani köie otsa õnnetuma poisikese körwa mette, kes waewaga weel kohmetanud kätega jeast kiuni pidas, jooksis siis köiega kolm kord ümber augu, nenda et köis ennast ümber uppuja mässis, ja wedas teda siis wälja. Siis jöndfiwad ka teised appi ja wiisiwad peastetud poisikese koju. Soowitakse, et noor peastja seadusliku  aunpalka saaks. Kuida meie omal aeal juba kirjutasime, onEeõti- maa Põllutöö Seltsi keSkist üks seltskond kokku aStuuud, keS nuuma loomade l-iha- iväljawedamise eest hoolt kanda tahaA Näärikuu 25. pääwal ou see uuS asutus nüüd oma tegewust algan»d ja aurulaew ,Orfordi peal 96 nuum-härja liha Londonisse saatnud. Enamik kõrk wiinawabrikute peremehed on selle asutuse liiteks hettnud ja loodedakse, et see nõuu korda läheb, edaspidi aeg aealt rohkest nuum-loomade liha Londoni turule saadetud saab, ja et loomade hinnad siis jälle tõusewad, kõige põllumeeste kasuks. Kuida juba enne kirjutatud, on Atpu herra, KreiSsaadik  vsn Lilieufeld> selle asutuse juhatust ja aSjatakitust oma peale wõtnud ja tema on seda nüüd nii kaugele toimetanud. Näärikuu 25. pääwal juhtus Tallinna sadamas hirmus õnnetu s, mis kergest weel suuremaks oleks minna wõinud. Aurulaew .Louise" laelt kukkuS üks spirituse-waat  ruumi sisse, läkS lõhki ja töömees Rudolf Klamaun, keS seal tööl oli, s.ü üle ja üle spiritusega kaStetud. Tema ei pannud seda suuremalt tähele, tegi tööd edasi ja pani pärast üheS kojes piibu põlema. Tuli puutus aga tema spiritusega niisutatud riiete külge ja filma pilgul oli waene meeS Ae ja üle põlemas, kes nüüd ruumi fiSse tagafi jooksta tahtis. ÕnnekS tuli Kapten Burmeister tema waSta ja lükkas teda maha, muidu oleks ruumi sisse jooksnud spiritus põlema läinud, waatisi sütitauud  ja kärgatust teinud, mis seda ja teisi laewu lõhkuma pidi. Madrused katsiwad õnnetumat tekkidega kinni ja lämmatasiwad tuld; waene mees oli aga nii raskest põlenud,  et teisel pääwal hospidalis ära suri. Ühe madruse riided oliwad ka juba põlema läinud, aga tema kargaS wette ja sai sedawiifi peaStetud. - Voorimees Otto R. on Politseile teada annud, et üks noor mees tema käest hobuse saani ja riistadega palkanud, aga mitte enam tagasi ei ole toonud.  Pärnust  on telegrafiritud, et seal 2 hobust warastatud ja margad nendega Tallinna poole sõitnud on. Tallinna sadamas on kiwisüte warguS õitsema hakkanud. Näärikuu 36. pääwal on Politsei sellepärast mitmed majad läbi otsinud ja ühe söömamaja peremehe juureS Pitkaluulitsal  umbes 266 puuda, ühe Vene poemehe juures Batteret-uulitsal umbeS 66 puuda, ühe majaperemehe juures  sadamas umbes 156 kotti kiwisüsi leidnud. Peale selle olla sadamas enamik igas majas kiwisüsi, millest ei teata, kust need oStetud on. Näärikuu 28. pääwal wõeti woorimeeS Peter K. sadamast kinni, kelle juureS 28 pudelit laewast warastatud peenikest wiina leiti. Teistest Margustest on ka õige rohkest kuulda, muist lukuja  ukfe-lõhkumisega, muist ilma selleta. Ühe pagari poist saanist ou korw kõige saiadega ära warastatud ja kakS poisikest selle karmiga Narma maantee ligidal nähtud. Viimasel nädali! on ilmad EeStimaal pehmed ja enamist waiksed olnud. Luud on rohke keskmine jagu. Ulmi Aarla külas tehtud mõrtsukaten  asjus kirjutakse Saksakeeli , Tallinna Zeitungile" : ,Saareleht'! perekonna tapmise ja röswimise osawetjatest on neli meest, üks ! 4aastane poisike ja ütshulguS tüdruk kinni wõetud. Kurjateu sigitajaks saab üks SaarelehtÜ sugulane peetud, kes tema elumajas tuttaw oli, teisi selleks kutsunud, ise aga mitte tapmisest osa wõtnud ei olla. KakS meest on mõrtsukad, neljas mees, poisike ja tüdruk on nendega Rakweres kokku saawud ja mõrtsukale ja nende rööwi peitmisest osa wõtnud. Viimased on juba mõnda tunnistanud, arwatakse aga, et palju ikka weel tAnniStamata  on. Üks mõrtsukas on joobnud peaga seda tegu nelja tunnistaja eeS wälja lobisenud. Tema jutt läheb arstliku ja kohtuliku läbiwaatamifega kokku, aga kohtu eeS ei ole mõrtsukad weel mitte tunnistanud. KolmaS mõrtsukas,  AndreS Ülper Ropka wallast, on weel leidmata. Nende meeSte peal seisab ka selle rööw-mõrtsuka-teu kahtlus, miS enne Jöulut teinepool Narmat tehtud sai ja nemad on sellepärast Jamburgi kohtu ülekuulamise alla saadetud. Peale ühe mehe on teised köit Viinakuul ja Talivekuul lahti laStud wangid. Weike üche-aaSlane tütarlaps, Leeim Saareleht, on paranemas, wõib nüüd ka .juba kätt ja jalga liigutada, mis efitekS halwatud oliwad. ÜkS kuul oli tema käest läbi läinud, keS last süles hoidis, lapse Pea luu ja naha wahele kinni jäänud ja on sealt pärast wälja leigatud.  Nüüd loodedakse, et see laps täieste wõib terwekS saada. Wirumaalt Kadrina kirikuõpetaja, Davidvon Lemm, on Kuresaare kirikuõpetajaks kutsutud. Esiteks au tema aga kange tuisu pärast teelt tagust tulema pidanud. Rakwere laat Näärikuu 27. ja 28. pääwal, on sealise ,Teadaandja" sõnumite järel kaunis waikne olnud, s. o. kauplemise poolest. Wöeraid kaupmehi on wähe tulnud  ja need oliwad enamik Juudid. Hobused ja teised loomad saiwad keskmises hindas peetud; ostjaid oli wähe. Elaw kauplemine on nimelt wale-paberrahaga olnud. Need kauplejad ostnud laadal loomi, annud oma suuremaid Paberid  maksuks ja wötnud weikemaid tagasi. Sedawiifi saanud nemad oma hinnata kauba eest loomi ja weel raha juure. Pahategudest, miS wiimasel aeal Rakweres ja ümberkaudu tehtud, kirjutab .Rakwere Teadaandja": ,OUs, Näärikuu 22. ja 23. pääwa Arkm a walla koolmeistri tallist tema raudjas ruun, saan jG saanitekk, kokku 85 rubla wäärt. Ka oli waras wiljakirstu  lahti murdnud, sealt kaeru ja odre kaasa wõtnud ja ühe wana halli shalli pandiks pannud. Näärikuu 22. paawa õhtal warastati J. Elrami poe eest Laanemõisa peremehe hobune ja saan ära. Näärikuu 27. pääwal Juudi llhunik Tcheeri hobune, 46 rubla wäärt, tallist ära. SeGmal pääwal waraStati Allametz' i maja hoowist Wiru-Nigula kihelkonna mehe Jaan M. hobune 146 rubla wäärt, ära. Esimesel laada-paäwal oli Polltse» warguSte pärast järgeS jalal. Öösel kell 12 töufiS .Palermo" trahteris kange kiskumine, kuS juureS ükS Vinni talumees armetumal kombel peksa sai. Politsei lämmatas kiskumise ja wiiS peksetud mehe hoSoidaliSse Et nüüd juba seesugustest tülidest jutt on. siis olgu siin weel nimetatud, et Näärikuu 25. pääwal üks rahurikkuja oma pojaga.Oöpikn" seltsi tuli. kus Seltsil ja Politseil nendega palju tegemist oli, enne kui neid maitsesse paika toimetada suudeti. - Hiljuti on üheS mõisas Rakwere ligidal, ükS wäga rojane tegu ära tehtud. Ühegist pahast tuhinast kihutatud, oliwad toorlased öösel fla-lauta läinud ja ühe nuum-sia seljast pitka tükki pekki ära kiskunud Sedawiifi sai waene loom teisel homikul leitud." Rakwere KreiSkool saada selle aasta Heinakuu  1. pääwast Wenekeeliseks Linnakooliks muudetud Koolimaja pealmine kord saada sellepärast ümberehitatud. Kilingi Nõmmest, Pärnu maakonnast, kirjutakse meile: .Viljasaagi poolest on wnmane aaSta meil hea keskmine Mõnda paika oli Jumal kauniste õnnistanud. Üleüldse ei ole aga siinpool rahwal mitte rahulist elu. Pikkail ööselel teewad aidalöhkujad ja hobuse-wargad nii palju oma kõlwatumaid tegust, et need tosinate kaupa üleõ lugeda oleks. Nenda rööwisiwad wargad Jöulu Laupääwa õhtal, kui teised kõik Jumala-teenistufel oliwad, ühe waese mehe majast kõik tema parema palukese ära. Pääw pärast Nääripääwa lõhuti ühe waese wabadiku aida uksepooline otõ kõige uksega maha ja wiidi wiimane hilbule ja wiimane  raasuke ära. Taali waldas on seitse warast ühel ööl nelja hobusega ümber sõitnud ja neli aita tühjaks rööwinud- Jöulu teise püha õhtal waraStati Surju koolimaja  eest üks hobune ära. Hobune saadi 36 werSta eemal tee peal katte, aga waraS peafiS metsa. Wana aaSta lõpul wõeti fiin ükS suur wargate seltskond kinni, ka ükS nende peameestest, kes nüüd tornis istub, kuna teine peafiS. Kauplemine maal on õige elaw. Ümberringi  16 werSta peal on 16 popdi. RahwaS saab sedawiisi  odawamalt tarwilik poekaupa oSta, aga kõrtsid neelamad  teiselt poolelt kasu kahekordselt oma nahka Praegu on fiin kõik koolid põnewusel. Nemad ootawad  rewidentisl, keS Küünlakuul Saarde kihelkonda tulla lubanud x g Wsrn maakonnast kirjutakse meile; Mina Vastseliina  kihelkonna inimene, olen lapsest saadik palju sellest silmahaigusest kannatanud, mida Võlumaal ,koolja luuks" nimetakse. Nüüd kus minu elu kell kolmkümmend lööb, sain Wsm kreisarStiga herra Dr. Karpllga tntiawakS. kes arwaS, etleikamisega abi saata wõikS. Jõulukuu hakatusel sai seda ette wöetud ja nelja nädaliga oli minu film osawa arsti hoole all täitsa terme. Doctori herrale tuhal tänu andeS soowin mina ka teistele seda abi, keS selle wiga all kannatawad." x. Sarapuu. Puhja kihelkonnast, Saaremaalt, kirjutakse meile Näärikuu  TL. pääwal: ,Käre külm on õueS, nenda et aiateibad  raksuwad; raSke tuisk on waikinud. UmbeS kahe nädali eest kadufiwad U. walla R. körtfi eest kaks hobust ära ; kaS need warastatud wõi ise ära jooksnud, sellest et olnud õiete aru saada. HobuSte peremees olsts kolm pääwa kõik kohad läbi, ei leidnud aga ühligi. Neljandemal pääwal  leiti hobused metsas, ühe heinakuhja juureS ja wiidi peremehe kätte. Jumal oli neid näpä-meeste eest hoidnud." Riiast Kuida sealised lehed kirjutawad, on seatine 2. gildi kaupmees P. tulepanijate protsesst sisse mässitud  ja kinni pandud. Tema pood kalli kasukatega, kust aga kaubad suuremalt hulgalt wälja wiidud oliwad, oli Põlema pistetud, sai aga tema õnnetuseks pea kustutatud  ja kõik sütituS leitud. Tema ise kinnitas, et tema .waenlafed" temale seda , kahju" teinud, sest kellel ei olla waenlasi. Nüüd on aga tähed P. waSta ikka rohkemaks  läinud. Tulepanijate-seltsi juures on tema poekaupa leitud ja ka seltsi rehnungi-raamatud, kuS kõik tallitused auufast üleS pandud on, muidugi ka seltsiliste ja waewapalk. Kuuramaalt. Dondangeni LaewameeSte-seltS on suurt kahju saanud. Selle seltsi kõige suurem laew, kolme mastiga  shooner ,Vladimir", on Atlanti meres Jtalia laewa ,Eccio" waSta põrkanud ja põhja wajunnd. Kapten Rawitsch,  kokk, ükS madrus ja laewapois on Jtalia laewa peale peaSnud. neli madrust on ära ujunud. ,Eccio" on