pöhjuõkapitaali 150,000 rubla peale kinnitada ja asutust osapaberite peale seada, mis 10 rubla, 50 rubla ja !W rublu suured on ja mille juures kupongi-paberid 10 aaSta peale seisawad. Ka on juba esimese anrulaema muretsemise üle nöunpidamised ette Võetud ja selleks kaks plaani seltsi läbiwaatamise all olnud, üks laewaehitaja Allimanui käest, keS Tallinnas sündinud ja Londonis  elab - teine von Abeudroth kaest Rost okist. Mõlemad annawad nõun üht laewa muretseda, miS umbes 1000 tonsi kannab, 13 künni 14 jalga sügamas käib ja 13 künni 13 werSta tundis sõidab. Kapten Schütz lubab ühe tähtsa summaga seltsi liiteks tulla ja annab nõun asja niipalju rtttustada, et juba sügisel esimene laew wõ its tööle hakata. Üks Eesli mees, kes oma nime aealehtes kuulutada et taha on sellsamal pääwa! 1000 rublaga sellsiliikeks heitnud ja ka kohe 500 rubla siSsemaksnrw. Asjatnndja-kommissisni liikete seas leiame meie rõõmuga mõnda heakõlaga uime, loodame et asi neil de abil edeneb ja soo.-, ime seltsile head kosu. Teine koosolek pidi 24 Küünlakuu pääwal peetud saama, selle üle ei ole aga weel ligemad sõnumid autud. „ Eesti Postimehe" Nr. 10 sees seisab üks ,Südamelik sõna EeStirahwale" Otepäe kirikuõpetaja Pastor Jakob Hurti poolest Aleksandri-kooli parast. Meie ei wõi sekord weel siin kitsaS lehtes niipalju aset leida seda /Südamelikku sõna sõna-sõualt mahutada wõiksims, selle pärast peame lugejaid palun a, omale seda ,Eesti Postimehe" lehte mõne uaabre käest laenata ja lugeda, kellel se omal käepärast ei peaks olema. LühideZt wöime aga ka siin asjalikust aruandmisest üleswötta  et Aleksandri-kooli tarwis tamne umbeS 42,000 rubla koos ou. weel aga umbes 00,000 rubla lärmis läheb, kui asi jalale peab tõusma. Pastor J. Hurt palub nüüd EeSkirahwnst, seda raha, kui Võimalik, juba sel aastal koklüsaaln. et sellest asutusest ühekorraga ka meie armaStud Keisri Aleksander 11. juubeliaastaks  uus ehte ja uus tänu täht sigiks. Aleksandre-kooli Peakomitee Präsid ent Pastor J. Hurt palub nüüd seda puuduwad raha kas tegewama Abikomiteede läbi. ehk otsekohe Wallawatitsuste läbi koguda. .Eesti rahwaft", kirjutab J. Hurt, Liiwa ja Tallinna maal kokku umbes sada kihelkonda. Jaotame 00,000 rbl. nende peale ära, siis tuleb läbistikku igal kihelkonnal 000 rubla Aleksandri-kooli heaks korjata. Et aga kihelkonnad mitte ühesuurused ei ole, siis tõuseb ehk alaneb se summa üksikute kohta. Wähematel kihelkondadel tuleks 200 300 rubla, suurematel 800 —> 1000 rubla, keskmistel 500 700 rubla ohwerdada. Peaks se wõimata olema? Mitte sugugi! Pealegi ou se, meie KeiSri herra suurt armu Eesti rahwa wasta mäleõtates. liig pisukene tänutunuistus. Meie oleme palju suuremad tänu Võlga." Ka meie omalt poolelt peame tunnistama, et ka meie seda koguni mitte Võimatumaks ei arma ja peame weel lisama, et se iialgi hea ei ole. sesugust alakasulisi asju ülearu wnwitada. Maailma tuuled pilhuwad mitmed mi isi ja kannamad mitmeid mõtteid, tahtmisi ja püüdmisi. ,KeS aegsast annab, se annab kahewõrra," ütles juba mana rahwas, ja meie päiwil, kus kõikasjad kaugema kiiruga käiwad, maksab se svna-weel rohkem kui enne. Meie arwame aga ka meel, et se asi kergemini ja jõudsamini edasi läheks, kui Eesti maaperemehed  seda oma kätte wötaksiwad ja igaüks oma koha suuruse järel raha kokkupaneksiwad. Tallinna kubermangus arma takse taluuuumamaa peale umbes 100.000 dessätini põldu. Arwame sette kõrwa weel need talukohad, mida mõisama sekka loetakse ja need mõisad mis Eestlaste käeS rendi peal ehk ka Eestlaste omandus on, fiis wöime julgest 200,000 dessätini põldu Eestlaste peale arwata. Tahaks nüüd iga omanik ja iga rentnik iga dessätini põllu pealt, mis tema käes on, sel juubeli-aaStal 15 kopikad Aleksandri-kooli heaks maksa, siis ei märkaks tema sellest omas majapidamises midagi, aga Tallinna kubermangust tuleksiwad üksi juba umbes 30,000 rubla, se on vool puudumast rahast kokku. Meie arwame, et se koguni mitte Võimata ei oleks, kitt üks ustaw Peakomitee liige waewakS wõtaks, sette tarwiS kord läbi maa sõita ja asja korrale saata. Enne aga kui seda tehakse, enne oleks tarwis, et Aleksandre-kooli plaan uueste, täieSte ja selges te rahma ette pandud saaks. Aruanduttstes,  mis aealehtedes seisswad leiame meie, et zuitmeb kihelkonnad sellest aSjaft koguni meel osa Võtnud ei ole ja teised sellest taganenud on, ja need ei ole koguni mitte kõige tuimemad aga ka waesemad, ja tuimusest ega wassuseft ei tule se kõrvalehoidmine mitte. Se tuleb aga rahma kahtlasest meelest Aleksandre-kooli üle. mida suurem jagu üksi wihase tulikirjade läbi tunneb. Oliwad omal aeal Vihasemad tülid selle asja üle pool mägise lammutud, siis kuulutafiwad mõned aealehcd hõiskamisega, et just pärast tülide kõige rohkem raha Aleksandre-kooli  heaks sissetulnud oleks. Meie arwame, et se mitte õige tee ei olnud, seda asutust kõigi rahwale armsaks teha; meie kardame, et suur jagu sellest rahast parteimeeste  poolest kiuste pärast autud oli. Kiuste ei ole aga mitte se piud, mille peale sesugust asutust õ unistusega põhjustada wöib. Et meie päiwil Eestirahma seas kaks maimu wõitlemas on, se ou näituS küll, aga salata ei wõi seda ükski. Õnnetuseks on nüüd ka just meie kooliasjad selleks Vainuks Võetud, kus need kaks ma?tast maimu üksteise peale kargawad, ja se ähwardab mõnda paremad meest Aleksandre-kooli asjast wõerustada. —- Kumba maimu toeks saab Aleksandce-kool omal aeal olema? Kas selle, keS Ristiusu põhja peal ja rahulisel tööl Eestirahma edeuduft nõuab, wsi selle, kes Ristiusku ja ebausku üheks ja sellekssamaks, ja kirikud üksi takistuseks edeudnse tee peal peab ? Need küsimised on rahma seas tõusnud ja nende peale on w astu st tarwis. Meie teame küll, et kõrgemad öpetusepaigad nende liikumiste waZta ei wõi lukku pandud saada, mida aegade Voolused inimeste seas tõstawad, meie teame aga ka, et se maim, mis ühes koolis ehk ühes seltskondss kord malitsust sai, sealt enam kergest ei lahku. Kumba maimu poole saab ennast Aleksandrekool  pidama ja mis nöuuga ja wõi muga saamad selle juhatajad seda selle sihi peal pidama, selle üle ootab üks suur jagu Eestirahmast  wastnst ja selged seletust, ja se jagu et ole koguni mitte tuim suguwendade eluõnne ja elukenaduse wasta. Peale selle et tea aga suurem jägu Eestirahwast mitte, kui kõrge järje peale seda kooli seada tahetakse. Uks räägib üht, teine räägib teist. Kõiki seda mis räägitakse, ei wõi awalikkus aealehtes ülespanna,  muidu laotaks ka se omalt poolelt ilma tahtmata tühja kõrkluse maimu ja warilsewad tüliwaimu senna kus se meel tõusnud ei ole. Meie teame niisamati, et teadust üksi kui seda õpetada wöib. ilma et se inimese südame-elust kosutawad ehk lämmatawad osa wötaks; meie teame aga ka, et seda meie päiwil tarwis koolides mitte ei tehta, ja et seda meie maal kõige wähemast tehtud saaks, kui suuremad öpetusepaigad selle maimu malitsuse alla langeksiwad,  kes Eesti poegadest üksi mägiwaldseid kangelasi, kasmatada tahab kangelasi, kes Eestipiuda ümber ja ümber künnaksiwad, kuuni paljas soo ülejääks. Meie loodame kindlast, et selle puhta käe all mis nüüd Aleksandrekooli  Peakomiteed juhatamas on, pahad maimud sellest asutusest tõrjutud saaksiwad, meie soomime  aga ka, et kõige selle üle rahwale kord selge sõnaga seletust tehtud saaks. Nende niinel, kes Aleksandre-kooli üle kahtlased on palume meie. et Peakomitee poolest selle kooli programm lühidet ja selgest aealehtede läbi kuulutud saaks. Et iga Eesti aealeht malmis on, seda kuulutust waStawõtma, seda loodame meie kindlast. Peterburgist. KeiSri Prana termi» ei ole 5 Paastukuu pääwast 11 Paastukuu pääwani mitte paranemist näitanud. Isud su natuke wähenend. Saksamaa KeiSri ja PreuSfi Kunninga 83 aastane sündimisepääm on meie Keisrikojas 10 selle kuu pääwal suure iluga peetud. Terwise-joomise juures ou Majestät meie Keiser seda kõnet pidaud: Majestät Keiser ja Kuningas Wilhelm, kelle sündimise pääwa tänu pidada meil õun ou, andis Minule uut tunnistust oma endisest jäävamast sõbrusest. selle läbi et tema Minu kahekümuewiie-aastase walitsusepääival Minule kaks kirja saatis, mis Mind sügawült liigutasiwad, üks ametlik kiri ou Minust awalikull kuulutud, teine oli üksi sõbralik. Need tundmised ja soowimised, mida need kirjad wätjaräägiwad, need" elamad ka Minu sees ja Mina pean seda kindlaks, et se sõbrus mis Meie mõlemite rahwaste wahel rohkem kui sada aastad mõlemite kosutuseks seisnud on, ka edaspidi hoitud ja kosutud saab. Mina joon Majestät Keisri ja Kuninga, Minu kõige parema sõbra term ise peale. Jumal kaitsegu teda ja kinkigu meile seda rõõmu, seda pääwa meel mitu aastad pühiseda." Nende ja nende omaksete heaks, kes 5 Küünlakuu pääwal kurjatöö läbi wigadust ehk surma saiwad, oli selle kuu 6 pääwani juba peale 46.000 rubla kokkutulnud. Öösel selle kuu 14 ja !5 pääwa mahe! on Peterburgis üks sala-trükimaja leitud. KunSteiftkümmend inimest on seal mangi Võetud. Kuida pßustkaja Prawda" kirjutab, on Kuratoridele Ministerinmi poolest käsku antud, selle eest muret kanda, et rahmakoolides maal ja linnades kätetööd öpetud saab. - Endine Linsapeamees Aindral-Adjutant Trepow on raskest haigeks jäänud ja ei ole minema! nädalil kedagi ettelasknnd. Et kohtumöistmised Nihiliste üle, millest mõned juba kauemini kestawad, rutemini lõpetud saaksiwad. on Kindral'Adjutant Gras Loris-Melikow käsku anuud, et nendes kohtutes rohkem kohtumõistjaid seatud saab. Nendeks saada kaksteistkümmend Gardiwäe Ohwitseri sead nt, keS õignseteadust suures koolis õppinud on. Wmerilgi Saadik Pariisis, Würst Orlow on 14 selle kuu paamal Peterburgi jõudnud. Kuida räägitakse, ei läheks tema enam selle ameti peale tagasi, maid saaks senna nüüdne Weneriigi Saadik Miinis. Oubril saadetud, kes enne Saadik Berliinis oli. Riiast kirjutakse ühe koleda kurja töö üle, kuida sesugust küll wäga armast kuulda on. Paastukuu 5 pääwal oli maaler Klein oma abikaasaga wäljaläinud ja tema wõeraspoeg Emil Dreier oli meikese 6 kuuse õega üksi koju jäänud. Kui isa kell 12 löune-aeal tagasi tuli, leidis tema weiked tütart surnud köie otsas, kesk tuba rippuma ja merd kaela ja pea haawadest tilkuma. Kaheksa-aastasel poisikesel oli ka köis kaelas, aga tema elas meel. Politsei.amMiku  ees, keda senna kutsuti, tunnistas poisike, et tema õekest ülespoonud ja siis meel ühe lauanoaga selle kaela ja pea sisse leikanud oleks. Laps karjunud sagedast kätkis ja siis tapelnud ema temaga, se kihutanud teda selle teole. Pärast oleks temal küll kahju olnud, tahtnud ka ennast pooda, aga köis olnud lühike ; tahtnud oma kõri läbileigata, aga nuga olnud nüri; wiimaks tahtnud aknast wäljakärata,  aga siis tulnud isa koju. Noor mõrtsukas on oma manudnse kohta weike, muidu aga keha ja maimu poolest korralises olemises ja saab sellest selged aru, mis teinud on. Oma õekest ütleb ennast õige maga armastanud olema. Tartust kirjutakse minema! nädalil, et Emajõgi juba lahti läinud on. West ei ole kõrge.