stant piirest saadik, asutada tahta. Versta valitsus saadab sveawäae Afghanistani piirele, et mässamine Perfia poole edafi ei veniks. Uuemad sõnumid. Ramkowi herra, AretSsaadi? Baron Meyendorff, kes sügisel falamõrtsuka läbi haawamd sai, on Berliinis ära surnud. Tema oli senna, endise Tartu Professori, Dr. G. Bergmann'i arstimise alla läinud. Seal tuli soetõbi tema endise häda juure ja tegi elule otsa. Peterburgist. ,GoloS< on uueSte kuueks kuuks ära keelatud, iseäranis selle pärast, et tema Riigiwalitsuse mõtteid, talurahva priikSlastmise juureS, wõöritt seletada püüdis, see on: ülewabalisel meelel. Pärast seda Võib ,GoloS< tüll jälle ilmuda, aga Zensuri all. vist kaub see leht nüüd ära, kuida juba enne tema wäljaandjate  nõuu oli. Suurt kahju ei ole sellest põiklemast lehest mitte. Jutu leht. Õnnetused raudtee peal ja poStisõitude  peal. Ma weel kardawad inimesed, et neile raudteel SnneluS juhtuda wsiks. Sa kui meie aealehtedeS lueme, et pea siin, pea seal rongid kokku sõitnud, roopatest karganud ehk teist witfi äpardanud, kuS juures inimesed hulga kaupa surma saiwad, stts näitab, nagu et oleks see hirm aSjata. Kui aga statistika aruanded ette wöetakse, fltS leitakse, et ast koguni teistti on. LäbiStikku saab palju rohkem retsijaid poSti sõidul surma, kui raudtee sõidul. GksttuS tuleb sellest, et ühe inimese õnnetusest, keS poSti sõidul surma sai, palju ei räägita; juhtub aga raudteel SnnetuS, fitS kolawad sellest kõik aealehed. Weel rohkem tuleb see aga sellest, et enne auruwankrete ja raudteede aega, üleüldse palju wähem rahwast liikumas ja teel oli. Prantsusmaal kogutud statistiku sõnumite järel sai endisel poötisõidu aeal, 335,000 reisijatest üks surma, ja 30,000 reisijatest sai ÜkS wtgaStatud. Raudtee sõidu aeal leiab ÜkS reisija 5,178.000 reisijatest surma, ja 580,450 retsijatest  saab ÜkS wtgaStatud. Prantsusmaal on rahwahulk juba mõnest aeast saadik kahanemas. Kust see tuleb, seda ei ole weel põhjani  läbi uurida jõutud. ÜkS näitus paneb aga statistika arutegijate ja nende aruannete lugejate südameid wärisema. AaStast 1876 künni 1880 on Prantsusmaal 238 last oma elule ise otsa teinud. Nendest oliwad 200 alla 12 aastat, 21 alla 10 aaStat, S alla 9 aastat, ja üks noor isetapja oli koguni wast 7 aastat wana. MiS asi seal laStele nende elu nii halwakS teeb, et nemad ise kätt oma külge piStawad, see on sealise tarkadele ÜkS mõistatus, KaS aga mitte wõerulus kiriklikust elust selle juures süüdlane  ei ole? Inimene ei ela mitte leiwast üksi, ja laps ka mitte, ehk koguni mitte! AaStal 1882 on kõige maailma merede peal 1790 laewa hukka läinud ja nendes 4129 inimest surma saanud. Inglismaa randades oli 533 laewahukatust. Neist laewadest  oliwad 440 Inglismaalt, 40 Rootsi ja Norramaalt, 32 Saksamaalt, 10 Prantsusmaalt ja Daanimaalt. 139 laewa wajufiwad kokku jooksmise läbi põhja, 143 laewa jäätt mere peal maha, 10 laewa pölestwad ära. Inglismaa  laewadest on ksige maailma merede peal 945 hukka läinud; nendest oliwad 226 aurulaewad. - Wiimase wiie aasta sees on 20,362 inimest merel surma saanud. Gamb et ta silm. Kuida teatakse, oli Gamöetta ühe silmaga. LapsepõlweS oli tema ühe treiali tööd pealt waatanud, üks tööriist oli tema silma karganud ja seda rikkunud. Aastal 1867 laskis Gambetta oma wtgaStatud silma wälja letgata. Seda tegi silmaarst Wecker. ja hoidis wäljaleigatud silma alles. Tema kaest sai Professor Jwanow  kuulsa mehe silma, filmawigaduste uurimiseks ja ei annud seda, kõigest pärimisest hoolimata, mitte enam tagasi. Nüüd on see film Baieri Prinz Karl'e korjanduses, kes kuulus würstlik silmaarst on Uks kalap üigi ja kalakaSwa tamise näitus saab sel aastal Londonis peetud. Wenemaa, Prantsusmaa ja Spaania saamad sellest osa wõtma ja on omad kommiSsarid saatnud. Nende maade jäuks saamad kolm hoonet ehitatud, mis 22,000 ruutjalga ruumi annawad.  Paksu inimeste näituõ oli Näärikuul, New- Dorkis. Seitse meesterahwast ja kolm naeslerahwast oliwad  ennast näitusele toonud. Kõige paksem meeS kaalus 658 naela. Kõige paksem naesterahwas oli 26 aastat wana ja kaalus 546 naela. Kirja wastused. M. S. K.-R. : Täidame Teie soowimist ja palume esiteks sõnumisaatmisega tasuda. Kiriku teadused. Jaani kirikus: 20. Küünla-kuu pääwal teeb õpetaja Assmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauaahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. 23. Kiiiinla-kuu p. kell 5 peab pastor Assmuth piibli tundi. 28. KiiUnla-kuu p. hakkab õpetaja Assmuth Eestikeele leeriõpetust  tütarlastega, ja pastor Grohmann poeglastega. Kaarte kirikus teeb 20. Küünla-kuu pääwal pastor Brasche jutlust. Poeglaste leeriõpetus Eesti ja Saksakeele haab 21. Küünlakuu  pääwal. Mha-waium-kirikus teeb 20. Küünla-kuu p. pastor Bergwitz jutlust. Tsmsmi poolist lubatatud. Tallinnas. 18. Küünla-kuu pääwal 1883. - Trükitud Ltndfora'i pärija tt juurt» ja tuluga. Teadaandmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" ~MladeS mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka LindforS'i pärijate trlikimaja Tall.nn7s wMaw°-.»d M jägn li°l,..i>p°.aja.-si maal lahkel, lubanud telliuM «aStawdt.a ja w.me.ada^ Tellimise hind on 1883 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad. anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas "" l.».», >.«>.> « KM.,» «.» Ui. «x Bt. Peterburgi tulekahju tajumile  ja elurendi >elts. Tiitftt fissmaksetub kapital rubla. Tagamra kapital iilt 2.svtjM rubla. WStab oma peate taluda tulekahjud, liikumataja liikumad warad. Rinnitak warad- Iga aaSta fissemaksetnd fintfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal säetud aaStade pärast kätte makstud. Maksab tstlarlastele mehes minemiseks kaasa rahad nende, iga aaSta siõse maksetud sintside mööda. Selsamal wiifil maksetakse ! noegsMete nende ameti hakatuseks tarwis lähtawat raha. Kinnitab elurendid see on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea seeS seatud aegades. Ligemat teadust annab A. G. Brosse, Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitsal Nr. 117/:!.^ EM-ma rahu» Kalender 1883, lisaga: „Etvangeli usutunnistuse hakatus Baltimaal", on wälja tulnud ja saada Kndsorsl parljatt jmrts. liMemiüjad saamad kõraed protlenli. Korjandus täidetud nõu-otsustega GesliwNÄ tillujeNttusest aastast RBSS ja teised käsud Eestimaa talupoegadele on saada poogitud  Saksa- ja Eestikeele 7S kop. tükk Kluge S- Ströhmi, Fr. Wassermann i ja Emil Prahm i raamatukauplustes. Reede, 25. Wedruml, Palmi Ersti Madonna ShtuPidn, Na«esMÄialloLi> iiex. K 20. I. t) Silmamoondamise kunstid, 2) Kentsakas laul, 3) Oornet-k-pistou (Solo), 4) Kentsakas laul, 5) ksuckanjon (Solo), K) Wiisakad mehed (Duett). „Wkerkari trahter" naljakas näitemäng 2 järgus. M. Hakatus kellu S õhtu. Piletid on Palmi Buffetis saada. MMis. Hinnad Tallinna turul. 17. Küünla-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 36—40 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop ... 3 „ Weikse Uha nael. . 16 „ Sea liha nael ... 12 „ Rõõsk piim, toop . 4 „ Hapu Piim. toop. . 4 » Koore, kortel.... 4 « Laua wõi, nael . . 32—36 „ Pütti wöi, nael . . 24-—W „ Mnna paar .... 4 „ Ms poid, korteriga. ka wiiga passttaw üheks sSSwamajaks iaab odawa hinnaga ärra üüritud BaltiSki maantee  hakatuses, promenadi ääres, nurga peal. «Miski, üks must hobune, üht walge mllr. ktga parmal paal, ja kaaniga, Ara waraSta- Md. Palutakft. kui seda hobust üles leitakse, seda «MM Wogtei-kohtus hea waewapatta eest titt» anda. üks wähe pruugitud tiiöwsnkcr ja hobusr-riistsd saawad odawalt müüdud Kaarle kiriku juures, GrofS'i majas. Üks wiisulaS ja truu köögitüdruk, kes Saksakeeli ehk Wenekrelt röögib ja hea tunutstuse  kirjaga, wüib kohe teenistusse astuda Harju uulitsas, Schwabe majas, all. Kell tunnistuse kirja et ole, ei pruugi ennast pakkuda. Gummi-kaiossid saamad heaste parandatud weikse KampaSna uulitsas Nr. 242. Telle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waStat KerdlaS: Ä. Huseu, Suure Hiioma-mõisas, koolmeister Liit, Saadav mõisas: M. GuStavsohn,  Koero: W. DuglaS, Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külmander,  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WSrruS: Bielrose proua, WaltaS: M. Rndolfs'i raamatu-poes, Narmas: M. Põder, Viljandis: raamatu-kaupleja E. J. Karow.