 Ungru sõeast osa wdtnud oli. Wahwusega wõitleS tema ka Krimmi sseaS, oli pärast sseawäe saadik Prantsusmaal,  ja aaSlai IKSS kuuni !870 Kindral-KubernZr Vallimaa kubermangude üle. AaStal iBSV sai tema Poolamaa Ktndral-KubernürikS ja sai meel nüüd, kroonimise  pääwal, haruldase Wladimirt auutähe l. klassist. Tema järeltulijaks, kui Poolamaa Kindral-Kubernör, Würst ImeritinSki nimetatud. Orelist. Wolhynia Ritterkouna kroonimise saadikutel  on teel paha äpardus juhtunud. Oreli wakShalliS läkfiwad nemad wagonist wälja, ja kui tagasi tultwad, siis oliwad need kallid riistad ära waraõtatud, milles nemad Keisri Majestätidele soola ja leiba wtima pidiwad. Kõik otsimine wargate ja warguse järel, on tänine asjata olnud. Simferopolist. Sügisest saadik on Dnjeprowski maakonda? 2000 dessätini ja Melitopoli maakondaS 600 deSsätini maapinda rohutirtsu munadega täidetud. Maakonna  walitsuS on rahwaft, neid mune häwitama saatnud; kui palju see aitab, on weel teadmata. Krimmis oodatakse  head wtljasaaki; punwilja saagi lootus on wähene. Saratowist. Saratowt ligidal satwad kalamehed hiljuti ühe suure sudaki kala kätte. Kala kaalus 25 puuda. Vogorodizkist, Tuula kubermangust. Suwised ilmad on sel aastal Tula kubermangus wäga wara tulnud.  Zuba Jürikuu lõpul oli 48, ja Lehekuu hakatusel 20 graadt sooja. ZärSku langev aga thermomeeter, ja 43. ja 44. Lehekuu pääwal oli aga weel 4 graadi. Palama  ilmadega oliwad sel aastal ka külade pslemised wara algauud. Zuba selle kuu esimesel poolel oliwad Bogorodizki maakondaS 8 küla maha põlenud. Ühes kÜ- IaS oli üks V 2 aaStane wanake, wiha pärast oma sõnakuulmata  poja peale, oma maja põlema pistnud ja teised 20 talu põlefiwad maha. KaheS ktilaS oliwad üksi toju jäänud lapsed õueS tuld teinud ja sedawiisi õnnetust sigitanud.  TeiSte kahjude tulemine on teadmata, enamist aga kahtlane. Ka loomatõbi on juba liikumas, ja kuuni arst mitte loomaarst, keda ei olegi nädalite kaupa kõhtudega  kirjast wahetab, laastab tõbi karjast.  Sarnatseid  sõnumid tuleb ka teistest kubermangudest. Kobeljakist, Poltawa kubermangust. Paari aastate  eest leiti Kobeljaki maakondaS, Hanowka raudtee jaama ligidal, ükS tmetegew pühakuju, mis nüüd oma imewäge õige uahtawalt ilmutab. Usklikust langeb mõnel pääwal künni 0000 kokku. MõisaS on suur wõeraSte-maja  ehitatud, kuS elutarwltuse hinnad õige kõrged on, ja ka hobused, lähedast jaamast on õige kallid. Kahju, et pühakuju seda oma wäge üksi mõisa omaniku kasuks tarwitab! Rost 0 wi st, Doni jõe äärest. Selle kuu 10. pääwal  on NostowiS Juudi jaht olnud. Riid tõusis ühe Juudi kõrtsis. Perenaene oli ühe wõerale. keS ära pruugitud  pudeli sisu tasuda ei tahtnud, tühja kesta ka wasta pead paiSkauud, mis temale aga suuremat häda ei teinud. Joodiku joobnud seltfilased tegiwad suurt kära. Pea oli kõrtS lõhutud; käratsejate rong weeres uulitsatele ja karjus,  et Juudid ühe Wenelase ära tapnud olla. Uulitsatel  kaSwis käratsejate hulk ikka suuremaks ja hulk Juutide  kõrtsist ja poodifi sai lohutud ja synagogi aknad sõimad  sisse wisatud. Politsei lämmatas wiimakS kära, 150 KaSsaka abiga. Käratsejaid oli umbes 500. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Hollandi PrinzesS Marianne, õnsa Preussi Prinz Albrehti lahutatud abikaasa ja tema poja. Prinz Albrehti ema, on ärasurnud. Sellepärast reisis Prinz Albreht selle kuu 18. pääwal Moskwast ära. Saksamaa Keiser on käsku annud, et 10. ja 11. Talwekuu  pääwal Lu iheruse 400 aastane sündimise pääw Ewangelt  kirikutes ja koolides pidulikult pühhitsetud saab. Selle kuu 16. pääwal sasivad Berlinis Aleksander ja Wilhelm HumbolM mälestuse sammad pidulikult katte wõetud. Keiser, Keisri-Praua ja kõik Keisrikoja liiked oliwad pealt waatamas. Kindral-Adjutant Graf Peter  Shuwalow, kes juba terwekS saanud, tulli selle kuu 18. pääwal Berlini, jääb mõneks pääwaks seia ja reisib fiis Wenemaale tagasi. Prantsusmaalt. Tongkmgi sõda on juba oma ohwrit wõtnud. Kapten Riviere, üks wahma ja osaw merewäe pealik, läks selle kuu 14. pääwal, 400 mehega Hanoi linnast wälja, waenlase asju waatama. 250 meest jäiwad taha, 150 mehega läkS tema edasi. Waenlased langesiwad aga suurel hulgal tema peale. Kui teised appi jõudfiwad, fiiS taganefiwad küll waenlased, wiisiwad aga Kapteni ja 15 meest wangis ära. Kapten Devillers on surmani hawatud ja hulk mehi surmatud. Kapten Reviere  ja tema õnnetumad kaaswangid saiwad teisel homikul  waiade otsa pistetud ja hirmsaste tapetud. Kohhinhiiua  merel seiswatest laewadest on abi saadetud, ja kodumaalt  sõitis ükS sõealaew 1200 mehega appi. Khiina walitsuS ütleb aga, et Anna mi riik, mille osa Tongkingt maakond on, Khiina ülewalitsuse ja kaitse all seisab, ja karta on, et sõda Khiina ja Prantsusmaa wahel lahti läheb.  Madagaskaris on Prantslased Mazanga sadama ja linna sisse wõtnud. Selle üle urisewad Inglased. -- Kodumaal liigutawad ennast Kuningriiklased. Parifis oli Kuningriiklaste kuulutusi müüride külge kliisterdatud, ja Rahwariigi marmori kuju jala sisse on ühe põletama rohuga  „Vivs lo KO7" ,Elagu Kuningas", nii sügamast  siSse söödetud, et wälja ei saa. Kindral Bern? ville on oma rügementidele üht pääwakäsku au aud, mis ärritamiStest Saksamaa wasta nõretab. Sedawiisi näitab  Prantsusmaa politika wäijaspidi ja seespidi ähwardawa  õhuga ja winguga täidetud olema. Inglismaalt. Jirilased on ennast täitsa Paapsti wasta tunnistanud ja ei kuula tema käskudest ühtigi. Parnelltle korjatakse ikka meel raha, ja tahakse umbeõ 50,000 nael stärlingi (500,000 rubla) kokku saada, mis eest ka juba maksab, tüli tuld löõisutada. Ka Katholiigi  Preestrid wõtawad korjamistest osa. Fömks-Parki kolmas mõrtsukas, MihaelFagan, on selle kuu 16. pääwal Dubliinis üleS poodud. Salaseltfiiased, kes ennast pärast tunnistajaks kauplesiwad, on meel raha peale andeksandmise  saanud, ja saamad kroonu kulu peale Euroopast wälja saadetud. Kodu ei laena keegi üht shillingit nende elu peale. Londonis leiti selle kuu 11. pääwal mässajate  koledaid kuulutust kirikute ja teiste kogukonna majade uste peal. Knninga-Praua poeg. Herzog vou Cönnaught, ia uulitsal teutatud. Jumala salgaja Bradlaugh tahab mägise oma istet Parlamentis saada, aga ei anta. Inglismaal näib uõuu olema, Türgi riigiga. Armeenia  asjade pärast riidu otsida. Esiteks ärritati Weue riiki, Armeeniat omale pärima, aga Keiser ütles: „Ei taha!" Nüüd ihuwad Inglased ise hammast. Põhjusest ei ole puudu, kui otsitakse. Rumeeniast. Wiimaste pääwade fees sai üks salaselts leitud, kes Kuninga elu wasta ennast kokku mandunud  oli. Seltfilased on enamist Moldawi maalt. Tapmist  oliwad kaks Poolakast oma peale wõtnnd. Esimest sõnumit sai ja andis sellest Wene Konsul Jatzsy linnas. Konstant i n o p l i st. Selle kuu 6. pääwal on kawalad mõrtsukad Armeenia Piiskopi elu peale kippunud. Kiriku teadused. IllSNl kirikus : 29. Mail teeb pastor Assinuth enne lõunat jutlust ja wõtab kellu 9 leerilapsed õnnistada. Mõlemad õpetajad wötawad lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Ärohmann lastele jumalateenistust. Laupääw kellu 12 wõetab pastor Grohmann pihtite,  kellu '/,1 loeb pastor Assmuth vpijaid ja wöetab neid kellu !/,12 muu lauarahwaga pihtile. Kaarte kiriku õpetaja wõtab 29. Mail lauarahwast waStu. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9-—l2, pihti k. 1. 'Wha-waimu-kirikus teeb 29. Mail pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Tjmsmt pool»a lubatatub. Tallinnas. 27. Lehe-wu pääwal 18KS. - Trlltttnd Lindf»r«'i pärijate juures ja kuluga. Teada andmised. Tellimiled meie lehe ..Tallinna Sõber" Tellimise hind on 1883 aaõta peal: postiga ekk kodu kätte saadetud aastas Z möla kop., poolaastas t „ 7» ~ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ pootaastas 1 „ 49 „ . . Nende meie auuStatnd lugijatele ?eS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas «m°S majas, lehtede -äteandmift s-braMnlt oma peale on w-tnnd, ku» wäljaandjlld Linds»rs'i VälMld Tallinnas, laill Ulllilsa Nr. »8 <«Z). Tallinna linna rahabank, Laia uulitsas, Baron Maydell'! majas, endises pastkoutoris, Kelle kohuste tiiitmse eest kõik linn om «loruga wastutali. wõtab raha intressi peale ja maksab igal ajal wälja wdetud raha eest 4 prots. aastas. » 6 kuu peale pantud » - 47, ? ' » t aaõta s, » » 5 » ? , , » » » 3 aasta » ? » » 6 , » müib ia oStab igat seltsi wäärtpaberid. wahetab kupougisid ja wäljaloositud ning kustutatud wäärtpaberid. annab pandiks pantud weksel ja wäärtpaberite waStn raha laenu peale, kirjutab raha saamise wolt kirja Veterburai. MoSkwa. Tartu, Riia, Pärnu, Warshawt ja teiöte linnade peale. Banaa vöbiuStirju ja reatid wõib igal toimetuse pääwal banga enese majaS ilma hinnata saada. ««IlftU Pve,,,,»»,»,» »« "v"" " Jambnrat kreisis. kolm w-«a BaMM raudteest, W«ii»arn't jaamast, PuStomedja mõisas, on rendi peale anda Uks suur rohu oid, triiphoonega. ?«na ja ltrsi ja muude marjadega ja labadega, «dress on. Weimarn, jaam. PuStomert mSi», FUrst ObolenSki. Wiksuan poolkantuv WMWM kleidi saamid müüdut Hobusepea ur manu'i masas, kolm treppi ii hommiku mara kellu 9.ani. Silima annan «ava. ei nunn werrsruou nüUd Wiru uulitsas Nr. RtS, vou - KoHebue majas on. sisse minna on Müüri>  uulitsast, ja wõtan oma peale meeskrahwa-niükd ' uue moodi järel, ja odawa hinna eest teha. Thomas Körgc, ! rätsep. Kii»chM ölesNdmse piirß saawad willased viidet, head lõuendit' wihmawarjut, rejenmantelit. paletot ja jakkit, igat seltsi shertingi, poollõuendtt ja kalinkori riiet, matratsit, willatfet, watiritud ja pikee magamise tekkit, laudlinat  ja head sitsi ja kritongi wabriku ja alla wabrilu hinda wälja mülldud -f. ZZogdanowi pooilis. Pttla- ja Mundti uulitsa nurga peal. Wiljudij! ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe „ Tallinna Ssbra" peale herra G. J. Karow'i raamatupoed waSta. Wiimase tulekahju juures Hecringi uulitsas on üks tl weike kast dokumentidega ja teiste paberitega katunud. KeS seda sealsamas Mühlwerti majasse Nr. 85 tagasi toob, saab waewapalka. TMoho miimse jaHmse-lmtM on saada <Lindsors<i trükimazas. Selle lehe tellimist ! ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: K. Hnseu, Suure Hiioma-möisas, koolmeister Liit. Saadgo mõisas: M. Gustavsohu,  Koero: W. DuglaS, Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Zakob Kiil» mander, KrikiS: M. Meier, Weudra mõisas, J. Eglon, WörrnS: Vielrose proua, Walkas: M. Rudolff'i raamatu-poes, Narmas: M. Põder: WiljandiS: raamatu-kanpleja E. J. Karow.