käega lõhkujate ja taastajate metsalise himust maha rõhub, m!S Jumala kõige wägewama abiga võlwest polweni keStagu! Ja miv ütlewad need mehed ja lehed, keS ikka .kõigest  rahwast' räägiwad, keS ennast EeSti rahwa kokkuhoidjaks  ja EeSti rahwuse kaitsejaks ja kosutajaks kiidawad?  MiS ütlewad nemad selle talwa kohta, mida sakalased  EeSti rahwa .suguwendade' wahele laguda püümvad? Mõned neist lehtedest on meile weel tulemata teised ei ole sellest weel sõna lausunud; Mirulane' aga, see leht, kelle toimetaja mitte üksi keelega ja sulega et maleta, waid ka nuaga, keS kord oma lugejatele .silmameega' ette maletas, et Tallinna kirikuõpetajad teda armulauale ei wvtta, Mirulane' kirjutab hoiSkateS: .Lääne' maakonnas on rahwaS L. linna ümber.kaudu  oma usust lahkumas ja tahawad oma Riigi-Jsa .Mu, Wene Õigeusu tuuuiStajakS heita. Asi olewat .õige elaw ja üleskirjutamine minewat rutuga edasi.' Tasa, tasa! märgitud mehike! Meie arwame, et ast weel kaugelt nii paha ei ole, kui meie kallid toduwargad, edewad Sakala-Kõwerusulased loovamad. Kui sumiseb tuuled kord mõne uSsitanud õuna puu pealt raputawad, siiS ei ole puu weel laastatud. Mis pudenenud pungadest  saab, seda teadvad aidnikud. Tmved õunad peawad seda tugewamini omast emapuust kinni, Jumala  päike keedab neid seespidi küpseks, magusaks miljakS,  ja katab neid wäljaSpidi hiilgama koo ega, künni rohuaia peremees neid omal aeal salme korjab. Nende usside hammaS, keS õrilase munadest mõne toore õuna südameS stgitawad, nende hamaS ei hakka puu enese külge. Ka meie kirik ise jääb terwekS. saab ka edaspidi Jumala ja meie Suure KeiSri ja Herra wägewal kaitsusel  kosuma, ja saab oma «õelamata ja ussitamata lapsi kosutama. Jumala haritud, rõõmsaks lapseks, Keisri ustawakS  alamaks. Oleks meie kirik üks paljaS ilmalik asutus, waatakfiwad  meie kiriku teenrid üksi oma ilmaliku kasu peale, siis ei wöikS neil wõerutatud koguduse liigete pärast suuremat kahju olla. Kiriku waranduS seisab Keisri kaitsuse all, ja ka need maksud jääwad puudutamata, mis meie kiriku kasuks  talukohtade peal seisawad, olekstwad kohad Türklaste wvt Sakalaste käeS. See jutt, mida ehk Sakalamaa G ratsh ew Ski d. kui mingit salakäSku rahwale ette lorisewad. nagu jääkfiwad ehk kiriku maksud maha, kui kohad teise usnlaSte käeS on, ja kui saakfiwad need meie maakiriku seaduslikud osandikud usu wahetajatele pealiseks antud, see jutt on wale. Mälgus' ja Mirulane' tviwad seda walet weel hiljuti Pilliflwere kihelkonnast. Mingu keegi senna kuulama, kui palju sellest tõsi on Aga meie kirik on waimultt asutuS, ja truuwid hingekarjused  saawad ahastust tundma, kui Sakalased mõne nõdrema  koguduse liike südamesse oma mune topiwad, nagu õrilased õunade südamesse, kui munadest ussid sigiwad, keS südant näriwad, künni tõbised hinged omast kirikust langemad, nagu tõbised õunad puust. Weel suurem saab aga eksitud inimeste hinge ahaStus olema, kui see tolm lahkub, mida Sakalased neile filmi puistawad, kni nemad näewad, et ka need weiked ilmalikud kasud tulemata jääwad,  mida petised keeled neile ette waletastwad. Nende tulised pisarad põletagu eksitajate südameid! Aga mis häbemata pettus see on, mida Sakalased Mene-Õigeusuga' ja muuga siin teemad? Mis usk see Mene Õigeusk'on? WaStake, Mirulase' märgitud  ja teutatud toimetaja! KaS on Teil sellest aimu, mis see tähendab? Teda nime kannab ametlikult Wene-Greeka kirik nende kohta, keS sellest kirikust iseäraltsteSse usu erakondadesse  lahkufiwad, mitte aga ühegi teise seadusliku Rivtiusu tunnistuse kiriku kohta. Keisri seaduse kaitsusel kannab meie kirik ametlikult nime ,Ewangelt - tzu theruse kirik'. Kas arwab /Virulane', kas arwawad teised Sakalased wahest. et ükski Ristiusu tunnistus  .õigem' olla wvib, kui E v angelium ise? See aeg näitab nüüd kätte jõudnud olema, mida Karl Robert Jakobsoni ja teiste EeStirahwa äraandjate läbi suure kawalusega ette walmtStatt. Sakalased kipuwad meie maakirikut lõhkuma ja Eesti rahwast häwitama ja maailma  rahwaSle nimekirjast kustutama. Sakalamaa GratshewSktd  rändawad mööda maad ja tahawad Nthilistlafi  kaSwatada. See uöuu saab nurja miuema, aga mitu nõdremat wenda wöiwad eksituse ja ahastuse sisse ja nuhtluse alla langeda. Kiusatuse aeg algab. Walwake l Kuida .Riia Zeitung' kirjutab, on Tartu koolilõuna  Kurator ühe kirja läbi kooliwalitsuStele Ministri käõku kuulutanud, mille järel koolid kroonimise aeal kolm pääwa kinni seisma peawad, see on kroonimise pääwal ja kakS pääwa pärast seda. Kroonimise pääwa ei ole ka selles tirjaS weel nimetatud. « . Ewang. Luth. usutunnistuse Kindral-Konsistoriumi poolest on Daweli laul 21, f. I—B kroonimise pääwa jutluse põhjuseks ette kirjutatud. Malttsus<Teadaaudja' sõnumi järel on Tallinna Priihospidali ülem arst, vr. wecl. Skaatsrath Haller oma palwe peale sellest ametist lahti lastudja vr. meä. A. Baetge tema asemele nimetatud. Ülema kohtu lubaga on NaA Scheibe Tartu maantee ääres ühe uue aptheki asutanud, mis Jürikuu 30. pääwal oma tegewust algas. Ministri-komitee ettepanemist mööda ou järgmised GeStimaa walla ametnikud Kõigekõrgemast hõbe auuraha, pealekirjaga .Hoolsuse eest', p. Staniõlause linti otsas rindas kanda, saanud: Harjumaal: Kaiju Tallitaja Jüri Schmidt, Uuemõisa Tallitaja Jaan Jaanson , Triigi Vallakirjutaja Mik Leewet, Rawila-Palwere Wallakirjutaja  Hans Piimson, Uuemõisa Wallakirjutaja Kristohw Si elberg, Paunküla Wallakirjutaja Otto JarS. Raasiku Wallakirjutaja Jüri Kiwistik. Lehota  Vallakirjutaja HanS Trass, Rannamõisa Wallakirjutaja  Mart Kärt ja Alu Wallakirjutaja Otto Marti  n o w ; Läänemaal: Roosna Wallakirjutaja Abraham  Krein, Kilsi Wallakirjutaja Jaan Grüner, Parila, Jõesa ja Kebla Wallakirjutaja Tõnis Neider; Wirumaal: SamokraSfi Wallakirjutaja Aleksander Weltbach ja Roela Wallakirjutaja PritS Wiil mann. Kuna Mirulane' nähtama rõõmuga kuulutab, kuida Sakalaste salatöö Lihula ümberkaudu sigida ja mõned  hinged ennast Ewangeliumi usust wälja. .Riigi-Jsa'(?) uSku kirjutada lasknud olla, teeb seesama leht suurt kära /ugejate' üle, kes Jüri kihelkondas üheSkooS lugemisel ja palwel käia. Kui asi nenda oleks, nagu Mirulane' kirjutab, siis walilsets seal ikka oma jagu liigwaimustust, ja seda tuleks tasase armaStusesõnaga soigutava  ja tasase teele juhtida. Meie loodame ka, et kohaline  hingekarjane seda niipalju teeb, kui tarwis läheb. Et aga asi nenda on, nagu /Virulane' kirjutab, seda ei usu meie mitte, selle kohta teame meie, kui mõistlik Eesti rahwaS on, ja meie teame ka kui suur malelt? Mirulaue'  on. Kes nii häbemata malega ja nit nähtama tigedusega meie maa ja rahwa kirikut ja kirikuõpetajaid tagakiusanud, kes waletatud sõnumitega rahwast meie kiriku wara kallale ässitanud ja meie kiriku wara usuwahetajatele kauba pealiseks pakkunud on, nagu Sakalamaa Wirulased ja walgustajad, nende sõna ei maksa seal, kus meie rahwa kirikust ja usuelust räägitakse. Teise kiriku kogudusest lahkub  üks eralaSte seltskond teise järel, üks weidram teisest. ÜkS peab seda, teine teist seadust patuks, kolmas pistab nuga oma enese ihu külge, püha Jumala looduse solkimiseks.  Eks Sakalased lähe senna ja katsu neid eksitatud hingesi oma kirikusse tagasi juhtida! Muidu kittlewad need mehed' ja lehed ikka, et nemad üksi ja ainu rahwa tahtmist auustava; kui aga rahwas kord pühakirja  lugemiseks kokku tulla tahab, kas siis peab rahwaS Sakalaste käest luba küsima minema? -- Ei ole waja! Kadund .Sakala' kõhn warjuke wiirastab oma lugejatele ette, et .Tallinna Sõber' ennast selle, Wiljandi Põllumeeste Seltsi juhataja, P. Ainsoni wale üle rõõmustanud  olla, mida Liiwimaa Kubernör õiendama pidi. Rõõmustanud ei ole meie ennast selle üle mitte, kuida igaüks meie lehes lugeda wõib. Meie oleme nimetatud Seltsile ja Seltsi juhatajatele uöuu annud, kuida Selts ennast sellest teutusest puhastada wõib, ja kuida Seltsi juhataja oma aun puhastada wõib, kui temal seda .wanameelist'  wara on. .Sakala' kinnitab nüüd, et nemad meie nõuu mitte ei wöta, waid kuida näha. aitab ennast see Seltflke paari uue walega, paari peutäie tolmuga sellest pahast asjast üle. Ka selle üle ei rõõmusta meie ennast  mitte, aga suuremat kurwastust ei tunne meie selle üle ka mitte. Üks Selts, kes Jumala sõna teutateS ja osatateS kinnitab, et tema maja Sakalamaa pinna ja Sakalamaa  kiwide peal kindlamini seista, kui Jumala sõna peal, see on juba enne Riskirahwa seltsidest ja nenda ka aunsa Eestirahwa seltsidest wälja astunud; sellest ei ole paremat loota. Sakalaste SeltS laSku ennast meie pärast ühest awalikust walewennast juhatada, tema on seal just omaksete keskis. See .Selts' oli jo meid ja Saksakeeli  .Peterburgi Zettuugi' kord .kohtu alla' annud. Kuida on : Milla meid wangi wiiakse? Aleksandrikooli peakomitee juhataja, herra PaStor J. Hurt kuulutab .Die Heimathi' sees: .Sellega annan mina teada: t) Keegi ei tohi Aleksandrikooli aSjus komiteedele ega üksikutele inimestele ärritawaid kirjast saata. KeS seda teeb, see langeb raske seadusliku wastatamise alla. 2) Sellesama waStatamise alla langemad kõik, kes Aleksandrikooli aõjuS seaduse wastasel kombel kogust peawad. 3) Iga uueSte asutatud abikomilee, ehk muutused olewateS  abtkomiteedeS peawad selle kuulutuse ilmumise pääwast  laadik, otsekohe minule teada antud saama. 4) Järgmine peakomitee ja abikomiteede koosolek saab Jaanipääwa ümber olema. Paika ja aega saan mina õigel aeal awalikult teada andmo St. Peterburgis, 29. Jürikuu p. 1883. J. Hurt, Peakomitee Präsident.' See kuulutus seisab .Die Heimathi' sees Saksa keeli. Kohe selle körwaS seisab teine kuulutus Eesti keeli, milleS abikomiteede poolt, 21. Lehekuu pääwani, peakomitee Präfidentile  mitmesugust aruannet nõuutakse. Kentsakas küll näitab see wälja, ja ühe ja sellesama ametniku üks kuulutus  ühe ja sellesama lehe sees Saksakeeli, teine Eestikeeli seisab. Nagu teada, pakuti seda lehte selle aasta hakatusel  ka EeSti Wallawalitsustele, kus keegi Saksakeeli ei mõista. Kas peab ehk nüüd üks kuulutus, see, mis meie lehe sees seisab, nende ringkondade eest peitetnd ja teine üksi awaldatud saama, kus Saksakeeli ei mõisteta, aga siiski Saksakeeli kodumaa teutajat peetakse? Weider olekS see küll, aga seesugust .unemeeliseid' tegusi wõi tempusi tehakse meie päiwil õige sagedast. Ja need tembud  et ole ehk herra Harryl koguni mitte wäga wöerad. Kui tema auustatud isa .EeStiPostimehe' juhatust tema kätte usaldanud oli, siis kirjutas .Sakala', et .EeSti Postimehe' üks ja seesama nummer wahest kahel näul wälja tulla üks .wanameelistele', teine .uuemeelistele',  igaühele seda, mis süda kutsub. Miks mitte! ÜheS ja sellessamas poodis ou jo ka tuletikka ja tulekustutamise riistu saada ikka raha eest. Ellagu tarkuS! MerkuriuS  andku õnne! Balti skist. Meie sadama suured, raudsed külalised,  kes rahwale nii palju tööd ja teenistusi tõiwad, on meist lahkunud. Sadamas on aga weel mõned puised laewad, kes teiste wasta wälja näitawad, nagu wästrikud kure wasta. Neil ei ole tööd ega raha anda. Mõned laewad otsiwad meie rahulise lahe peal peitu, kui tuuled huluwad; kui aga tuuled waikiwad, siis söidawad nemad edasi ja wiiwad oma wara teistele. Milla langeb kord Riigiwalitsnse lahke film meie sadama peale, laseb raha sadada ja paneb sadamat ja linnakest paesuma ja puhkema, nagu kewadene pääwapaiste ja kewadene wihmasadu pungast.  Hea maa peal kosutawad pääwapaiSte ja korraline wihmasadu head wilja. Baltiski lahe on ka hea; Riigiwalitsuse  lahke film ja korraline rahasadu saaks siin ka rohket kasu kaswatama. Jürikuu 29. pääwal oli kena, waikne ja soe ilm; esimene ööpik tõstis ka juba pool kartlikult  oma häält, ja esimene kägu laskis oma kella läbi metsa kõlada. Siis tõusis tuul ja nüüd näib sooja wihma tulema. Tartust. Kuna meie kodumaa aealehed kuulutafiwad,  et Senator Manas sein 22. Jürikuu pääwal Riiast Tartu sõitnud olla, toob Malitsuse Teadaandja' sõnumit, et kõrge ametnik Peterburgi tulnud on, ja koguni K o w n o st. Dr. Weske on üht wastust PaStor J. Hurti kirja peale alganud. Esiteks kaebab tema tähendatud kirja pitkuse üle, aga oma kiri käib ka juba läbi kahe Sakalaste  lehe numri, ja meelgi jääb alles .järg' tulema. Eks pea nii olema. Dr. Weske ja tema paar tosinat Sakalast on jo Mk rahwaS' ja .kõige rahwa' jutt peab muidugi pitkem olema. Wara waldaS, Maarja-Magdaleena kihelkondaS on hiljuti seinte veale löödud kirjast leitud, milles maade jäutamist muidugi ilma hinnata pärima ässitakse. Sillakohus on seda aSja oma järelkuulamise alla wõtnud ja ka Liiwimaa Shandarmite ülem, Kiudral-Major LaakS ja Prokurör, Kollegienrath Mja ss o j ed"ow on Jürikuu 28. pääwal senna sõitnud. Kirjad oliwad EeSti keeli. Sakalased teemad jälle kohtule jänekse jälgi ette ja tahawad  süüdlast peita, nagu endiste kärade ja ka Kanepi mõrtsukatöö juures. Muidugi. Igaüks kaitseb omakseid! Wändrast kirjutab .Sakala': Mana Wändra walla liikmed walitsefiwad ühel meelel ja nõuul tähtraamatu  tegija Tõnisson'! oma walla wolimeheks ja oliwad selle üle juba aegsaste rõõmsad. Aga paraku, nende rõõmu üle olewat aga üks mees pisut pahane olnud ja mõisaS tähtraamatut näitamas käinud. Käik olewat mõnus  olnud ja wiimakS asja nii kangele wiinud, et iga meeS, keS Tõni son'i wolimeheks soowts ja oma sõna juure kindlaks jäi, selle eest rubla hõb. wallalaekasse pidi maksma. Hea ast kah. sest W. Wändra walla laekaS olewat nii tühi olnud, nagu kiriku roti kere/ J. A. See on üks kentsakas kirjatükike, aga õpetlik on ta siiski. Ta näitab, et neil .wanameelistel' ikka öiguS on, kes ütlewad, et mõistus mitte hulkade sees ei ela, waid üksikute targemate peas. Kui .Sakala' siin mitte jälle ei maleta, siiS näib Wano-Wändras koguni ükõ ainuke mõistlik mees olema. Wist on seal juba enne »ühel meelel  ja nõuul' seesugust tigedaid halplast wolimeeStekS valitud.  Sellepärast nende wallalaegaS nii tühi on. Paistu kihelkonnast kirjutakse meile: .Pühapääwal,  Jürikuu 24. pääwal oli Paistu kogudusel iseäraline  rõõmu pääw. Meie piik leina aeg on möödaS ja meie kaua oodatud noor õpetaja, Pastor Johannson