' wõetud saawad, keS Gaksakeelt sppida himuStawad.  „Walitsuse kuulutab tulekahjust,  Mis möödaläinud kuul WeneriikiS oliwad.  Üleültse on 1914 tulekahju olnud. miS 2,675.754 rubla eest kahju tegiwad. Kurja käe läbi on 224 tulekahju sündind, teadmatal wiisil 897, hooletuse läbi 792, pikse läbi 1, Kalishi kubermangus. Kõige rohkem Kahju on Tweri kubermang saanud 49 tulekahju, 462,40 l rubla, siis tulewad Tshernigow —44 tulekahju, 131,101 rubla; Moskwa — 34 tulekahju,  123 370 rubla; Peterburgi 37 tulekahju,  121.498 rubla; Grodno —3B tulekahju  121,460 rubla; Wilna 40 tulekahju, 109,554 rubla ja Piotrokow 12 tulekahju, 107.15! rubla. Balti kubermangudest on Liiwimaal  kõige rohkem kahju olnud 30 tulekahju,  34,919 rubla; Kuuramaal oliwad 9 tulekahju, 14,999 rubla; Eestimaal 2 tulekahju, 1450 rubla. Selle aaStased Kroonu-maksud ja Korterkamre-maksud  Eestimaa linnade pealt on: Tallinna pealt 21,197 rubla 69 kopikad, Hapsalu „ 1543 , Rakwere 1662 , Paide 1222 „ „ Baltiski , 4O . Kokku 25,763 rubla 9 kopikad, Kuida Teadaaudja" kuulutab, on Eestimaa Landstoa-kohtu herradest wõeramaale  reisida lubatud : Landrath von Wart - mann 6 nädaliks, Landrathid von Sainson ja von zur Mühlen, mõlemad 8 nädaliks. Äeestpidiste asjade Minister on Kuberneridel?  ringkirja läbi ettekirjutand. selle ette hoolt kanda, et Nelipühiks mitte wana wiisi järel mis nüüd küll juba iseenesest kadumas oleks noori kaski raiutud ja wäljaweetud ei saaks, mis metsadele suureks kahjuks oleks. Linnasaadikute koosolekus., selle kuu 7. pääwal andis Linnapea Baron Üksküll esiteks  teada, et Puuaseristi-seltsi poolest tänukiri tulnud oli, nende 300 rubla eest, mis Tallinna poolest haige-awitaja õdede heaks kingitud oliwad.  Selle peale andis Linnapea aru taga. wara-raha üle, mida selle aasta 1. Näärikuu pääwal 73,667 rubla järel oli. Sellest on tamne  31,042 rubla wälja antud ja 42.425 rubla on mee! järel. Surnud Linnakohtunike  Huhn asemele sai Linnasaadik von Husen  walitud. Pitkemad nõuupidamift sigitas weewedude plaani tegemine, mille järel Ülemeesle  järwest Lorudega wett linna lasta tahetakse.  Nõuuks sai wõetud seda plaanitegemist ja kulu-arwamift Baurath Sallb achi hooleks anda, kes juba kord selleks Tallinnas oli, ja wõttis Linnapea oma peale, seda asja Sallbachiga  ise ligemalt läbirääkida, kui sel suwil Saksamaale reisiks. Sadama-kommisnonile sai sadama parandamiseks weel 677(1 rubla lubatud; nenda ka Tulekustutamise-kommisfionile  mitme tööriistade tarwis 435 rubla 21 kopikad. Weikelaste hoidmise asutusele sai selle eestseisuse palme peale üks tük linna maad kruntraha peale antud. Rahukohtule seadmise üle Vallimaale, kuida se asi 12. Lehekuu pääwal Riiksrathis klnnitud on, saab kirjutud: saamad esimesel aastapovlel 1881 Vallimaa kubermangudes  seatud; ligem aeg saab Kohtu-Miniftri, Seestpidise-asjade-Ministri ja Raha - Ministri poolest määratud. Õigused ja kohused Vallimaa  Rahukohtule üle, mis kohtnte-seaduse järel 2(1. Talmekuu paamast 1864 ülematel kohtute! on, saamad Peterburgi Kohtu-Palaati hooleks antud. Prokuröri - ameti tallikuseks Vallimaa Nahukohtutes saamad esiteks Kubermmigu-Prokuröridele  abilised seatud. Kohtu-Ministri hooleks  saab antud wiiwimata muret kanda, et Rahukohtu-seadused kõigi nende lisadega Saksakeeli,  Eestikeeli ja Lättikeeli kirjutud, trükitud ja kuulutud saamad. Üleüldise Rahukohtu-sea- dusest o« Baltimaa kohta vmbeS «eed muutmised  RiikSrathi poolest lubaivd: 1) Ilma Tallinna ja Riia linnata saamad Rahukohtuherrade  walimiseks iseäralised ringkonna-kogud seatud, mis kõikidest, ühe Rahukohtu all seiSwaist  kogudustest walitud saamad. Nende kogude  saadikud saamad maal ja linnade? omanikude  keskist walitud. Tallinna linn ja Riia linn saamad igaüks iseäranis Rahukohtu-ringkond  olema. 2) Peale Ringkonna- ja Auu- Rahukohtniku saamad ka meel Rahukohtnikuasemikud  seatud. 3) Rahukohtunikuks ei wõi mitte üksi need walitud saada, kellel kõik need seaduslikud omadused on, mida seadus õpetusejärje  ja muude üle eltekirjutab, waid ka need, kes oma iseäranis teenistuste ja tegude läbi awaliku usalduse all seisawad. 4) Palumised ja kaebtused, mida seaduslikul kombel Rahukohtule  ette antakse, tunnistusmeeõte ja asjatundjate  tunnistused ja kõiksugused kirjalikud jasuusönalikud  seletused wõiwad wahepidamata Wenekeeli, Saksakeeli ehk ka igas kohalises keeles  etteantud ja tehtud saada. Kaebtused ja wastawaidlemised Rahukohtu otsuste wasta, Kohtu-PalaatiS ehk Senatis, peawad Wenekeeli kirjutud olema; kõik selleks tarwilised lisad ja seletused wõiwad Saksakeeli kirjutud olla, peawad  aga ka ühes Wenekeele peale ümberpandud olema. 5) Esiteks ei seisa nuhtluse-asjad, mis Tartu Uniwerfitäti kohtu hooleks oliwad, mitte Rahukohtute all. 6) Ziwiil-asjade juures käiwad  Rahukohtu-herrad za Rahukohtud kohaliste üleüldise seaduse-raamatu ja Talurahwa-seaduseraamatu  järel, ilma nende jagudeta nendest seadustest,  mis korralisest prozesfist räägiwad. 7) Kaebtuste sisseandmiseks Senati, Rahukohtute üle, Rahukohtuniknde-kogu läbi, saab seitse pääwa aega antud." Muidugi saawad need RiikSrathi nõuuwötmised esiteks weel Kõigekõrgema  kinnituse alla saadetud, ja oleks soowida.  et need enne siin elule seatud ei saaks, kui Taiukohtute uuendused läbiarwatud ja kinnitub  on, mille kallal üks kommiõfion Senator Baron Stackelbergi (Tolli mõisa pärisherra) juhatamise all tööd teeb. Lehekuu 14 pääwal oli Malla mõisas (Nanna-Wirumaal) suur tulekahju. Umbes kell 4 pärast lõunat oli' tuli karjawalitsuse-maja korstnast wäljatulnud ja kange tuul laukas seda suure rutuga edasi, iseäranis selle läbi, et ümberkaudsed  hooned peergudega kat elud oliwad; ka suur kiwist ehitud mõisahoone läks põlema ja põles täielt maha, üksi paljad müürid jäiwad seisma. Kundast toodud korralised kustutamiseruslad  ei wõinud leekawa tule wasta enam midagi abi teha. Waewalt wMwad mõisa majariistad wäljakantud saada. Õhtul kell 10 soikus wast tuli, mis suure mõisahoonega ühtekokku  7 maja mahapöletanud oli; üksi wiiuawabrik,  hobuse-tall ja nuum-tall jäiwad seisma. Aluta gus e - m aalt tuleb meile järelseisaw  kiri: „ Tahame Teile ja Teie lugejatele mõne sõna koolidest kirjutada, mis ehk sõbrade kestis meelt jahutada wöiksiwad, kui mured seda nukraks tegema kipuwad; leidku fiis need sõnad Teie lehtes aset, selle pealkirja all: Kuidas mõnes kohas koolidega lugu on. Meie oleme paljugi kangelastest ja mägiwaldseist  inimestest kuulnud ja mitmes aealehtes  ja raamatus lugenud; raagime stin siis ka ühest kangelase-eidest. Asi sundis L. kihelkondas,  P. maldas L. külas. Kuida ehk ka teistes  paikades, nenda on ka siin koolilaste seas mõnesuguseid; ühed on sõnakuulelikud, teised sõnakuulmata; mitmed on ka koguni wallatumad.  hooletumad, hoolemad j. n. e. Laste käest nõuutakse koolis seda, mis tuuni-plaanis ülespandud on ja päritakse, et seda selgest õppima  peaksimad; kõik ei tee aga seda mitte igakord.  Nende seas oli ka meie kangelase-eide pesa pojuke, kes ennemini kõiksugu wigurid tegi, kui õppis, mille wasta muidugi koolmeistrid seaduslikku  abi tarwitafiwad. Kord oli abi-kool- meister teda M ka natuke järelöppima jätnud, ema-armaStuS aga kangelase-eite wiiwiwad pojukest  tagaotfima kihutanud. Koolituppa aStndeS  nägi tema küll. et lapsed juba kõik wäljatulemas  oliwad ja kuulis, kuida koolmeister neid weel manitses, riideid tugemast ümberpanna,  et tee peal külm kallale ei tuleks. Sellest  ei olnud eidel aga küll, waid karjus ennemuistse  Wikingi. häälega: ,KeS jättis need lapsed seia?" ,Mina!" kostis koolmeister, ja pani südamerahuga raamatuid kappi. Kangelase-eit  aga kippus kurja koolmeistri peale tormi jooksma ja oleks ehk küsi tarwitanud, aga kooli-lauad takistanud tormi-jooksja jalga. ,KeS Sinule luba andis, siin karjuda? küsis koolmeisster,  kelle soontes ka natuke wahwa estwanemate  werd liikus, ja astuS teine pool lauda waenlase wasta. Mis aga nüüd järel tuli, seda ei suuda sulg ülespanna. Piitsa-warrega wasta Ikooli-laudK tagudes ja piitsaga kõrwade ümber wuristates, mis iseenesest juba kõrwad lukku pani, ajas kangelafe-eit niipalju lugemata sõnu sülega ühes waese koolmeistri peale, et se pärast tunnistas, tema olnud kui wee-lange all ja sõnade-hulga seast kuulnud aga sagedad keerulauset:  oot', küll ma Sulle näitan, Sina lastepiinaja!" Siiski wõtnud mees weel wiimased  wägewa esiwanemate weretilgad kokku ja ütelnud: ,Mine wälja, ära teuta koolimaja Se sõna oli aga kui tulde wisatud rasw. Sõnasadu  hakkas uueste ja uue rammuga, kuuni ka se wiimaks lõppes, kuida kõik maailma ilu ja maa-ilma kära omal aeal tõpeb, ja ka meie kangelase-ett koolimajast lahkus, lõppeks weel haleda häälega hüüdes: „OH minu linnupojukesed!"  - Kooliwalitsuse poolest on kärategijale natuke trahwi peale pandud, aga koolmeistrile ei ole sellest hingerahu siginud; nüüd tehakse temast lõimist ja kooliwanematest kudefi, mida kangelase - eide abilised walmistadad awitawad. Süüd otsib wiimane aga koolmeistre peale igalt poolelt. Gloobuse abiga oli koolmeister koolilastele  geograafiad seletanud. Kangelase-eide pojuke olla seda näinud minestanud, karjudes koju läinud, et koolmeister nendele muna" näitand ja tema sellest roost ehk ölitmga  saanud. Eit läinud mõisa-herra juure kaebama ja wõtnud poojukese kaasa. Mõisaherra  käskind aga koju minna ja tangu-pndru peale panna, küll siis paraneks. I. 1.. —> Eesti Postimees" on Ambla kihelkonnast kirja saanud, mille alla tuntud Ambla Kihelkooli  õpetaja A. Fr. Raudkepp oma nime kirjutanud on. Auustud kirjasatja on nende kaebtuste üle hoolsad järelkuulamist pidanud, mis pEesti Postimehe" Nr. 8 sees seisiwad ja n— allakirjutud oliwad. Nimetud kaebtused mille üle ka meie omal aeal kirjutauudolime, saawad nüüd selle kirja läbi, mis „Eesti Postimehe" Nr. 19 sees seisab, paljaks waleks ja ülekohtuseks  laimamiseks tunnistatud. Peterburgist. Kohus Dr. Weimari, Mihhailowi ja nende seltsimeeste üle on müüd lõpetud ja otsus mõistetud. Kõik oliwad ennast küll mabandada püüdnud; mõned küll tunnistanud,  et nemad keelatud Nihilisti-seltsi liiked, ehk selle seltsi l iketega tuttawad oleksiwad, ilma et nendel selle püüdmised tuttawad oleksiwad, ilma ka, et nemad ise wiimiseil aegadel sündinud kurjatöödest oleksiwad osawötnud ehk nendest midagi teadnud. Tunnistused nende wasta, iseäranis aga ka mitmed kirjad ja teised asjad, mida nende juures leiti ja palju tunnistajaid, kes neid teede peal näinud oliwad, mis nimetud kurjatöödega ühte käiwad, need oliwad nii selged, et ükski nende süüd salata ega wabandada ei wõinudega suutnud. Selge seaduse-sõna  järel oleks suurem jagu kohtu alustest pidanud surma-nuhtluse olla mõistetud saama, siiski otfis ja leidis kohus mõnda, mida seaduse järel nuhtluse kergituseks tarwitada wõis, ja sai selle järel otsuS mõistetud. Nenda sai Dr. Weimari kohta tema wahwuS wiimiseS sõeas ja tema hoolas arstitöõ haigete jumes,