tallitama. Usutunnistuse voolest ei olla koolides uue seaduse  läbi ühtigi muudetud. Nagu ennegi, saada ka edaspidi  rahwakoolisi Greka-oigrusu. Ewang. - Lntheruse ja Nooma-Kathotiigi usuttt-u-iStusest olema. Rahwakovlide iseäraline täht olla see. et nendes wõeramaa alamaid koolmeistriteks  panna ei -või, ja et mitte ainult uw-õpetsjad rahwa-koolides, waid ka kõige teiste teaduste õpetajad nende ülematega ühest usutunnistusest piawad olema, kelle juhatuse alla usutunnistuse õpetus nendes koolides antud on. Ministeriumis  olla ikka sellest kinni peetud, et koolidest kõik peab eemal hoitud saama, mis kui kiSkum)ue ühest usntmmMnsest  teise eht iganes kui õppijate ehk nende-vanemate  südametunnistuse sundmus -välja näitab. Riigiwalttfuse  poolest ja Ritterkondade poolest üles peetud Seminarides saada küllalt Lutheraulasi kaswatatud, kes rahwakoolides Lutheruse usutunnistusest kooli ameti pidajateks  kölbanud. Tänine oila ka lapst Greeka-õigeusu tunnistusest Lutheruse usutunnistuse rahwakoolides käinud ja saada ka edaspidi käima, aga? see ei muuta nende koolide -vaimu, mis oma usutunnistuse poolest Lutheruse kirikuõpetajate juhatuse all seisawad. Nende ülewaatam-ne neis koolides olla Lehekuu 17. pääwal ärtud seaduse §lO sees kinnitatud. Nahwakoolide Inspektorid ei p-dada ennast mitte nende asjade sisse segama, mis kirikuõpetajate  juhatuse alla antud on. Inspektorite ülewaatamise alla olla kõik rahwakoolid Lnther-re, Greeka - õigeusu ja Rooma - K.UHoltigi usutunnistusest antud. See ei olla mitte paljas jnytunm-e, et Kura-ori berrast nimetatud Rahwakoolide-Inspektorit- keskis kats Lutheruse usutunnistusest  on, kelle all la rahwakoolid Greega-õigeusu tnnnistuseft  nende tallituskondades seisawad. Juba sellest olla näha. et uus ülewaatamise-kord rahwakoolides usutunnistuse  poolest midagi ei muuda. Parochialkoolides olla Lutheruse usutunnistuse kirikuõpetajate juhatus -vee! kergem. Nendes olla kooliõpetajad enamist ühes ka köstrid, keda küll seadnv mitte -vaimoliku seisuse sisse ei lugeda, kes aga kirik,õp rajate poolest ametisse pandud ja lahti lastud saada kelle kohus siis ka olla kirikuõpetajate sõna kuulata. Ka nendes Wallakoolides, mis otsekohe Ministeriumi all seisawad jääda usuõpetuse juhatus Lutheruse usutunnistuse kirikuõpetajate kätte. Rahvaharidus seisnud enne riigiwalilsusest eemal, hakata  nüüd aga selle waldkonda astuma. Mõned koolid olla oma walitsuse poolest täitsa riiklikuks saanud, teised nimelt rahwakoolid hakata koguduste ja riigi poolest  üheskoos -valitsetud saama, kus juures riigi ametnikud iseäranis koolide korralise käigu üle walmata. Seadus Nääriku! 26. pääwast märata neid riigiametnikust, kes kogudustega ja seisnStega üheS koolide üle walitsewad, ja seaduS Lehekuu 17. pääwast määrata nende osawötmise piireid. Linnakoolide asjus wõtta seadus Lehe kuu 17. pääwast  seadust aastast 1820 põhjuseks ja seletada, et Koolikollegiumide  liiked kelle! õpetamise asjadega tegemist on, Knratori poolest piawad nimetatud saama. Maakoolide -valitsused jääda muutmata, ainult kahe ülema toolikoht» sekka astuda Direktor ja Inspektorid. Neile riigi-ametnikkudele  olla õigus antud, kõiki asju, mis õpetamise külge puudumas, Niisamati ka kooliõpetajate nimetamist, teise koha peale panemist ja lahtilaskmist ülemas paikas ette panna. Kooliõpetajate lahtilaskmisega pidada wäga ette -vaadata ma. Mitmed olla juba uit kaua ametis, et nemad enam üht teist ametit tallitada ei -või ja wiletsufe sisse langemad,  kni neid lahti lastakse. Zseäralistes juhtumistes, miS aga armaste ette tulla, olla Inspektoril õigust tarwis, omalt poolelt kooliõpetajat kohe ametist lahti lasta, sest näituseks et wõida ühe kaswatajale mitte lubatud saada, tema alla usaldatud lapsi eksitada ja kooli ühe keelatud, weel wähem ühe riigiwaStase joone tööriistaks teha. Niisamati  olla sagedast tarwis, et koolmeistrite ametisse-panemine  Inspektorite -võimuse alla antud saab, kui üks koht surma, äraheitmise ehk priitahtliku lahtiwõtmise läbi tühjaks  saab. Koolide ülema walitsuse asi olla siis, neid koolmeistreid ametis kinnitada ehk mitte; aga kuuni otsus tuleb et tohi kool mitte ilma õpetajata jääda. Kõigist olla aga eemal hoida mis koolis tüli teha, kooliõpetajaid wiltuse seisu peale panna ja ühel ehk teisel poolel sõnakuulmist  ja kohalist suuandmist hawitada wõib. Kooliwalitsused  pidada siis ka aegsast Inspektoritega ennast selle üle ühendama, missugused kooliõpetajad soowitawad on ja missugused seda mitte ei ole. Seadus tähendada nimelt selle peale, et üks Inspektor omalt poolelt ainnlt tungima häda" pärast koolmeistrit lahti lasta wõib. kui aega ei ole, ennast selles asjas kooliwalitsusega ühendada. Tähendatud seaduse järel ou kooli-keel Wallakoolides Läti ehk Eesti keel, peale wiimase kooli-aasta, kus Wene keel nende asemele astub; Parochial-koolides Wene keel. Wallakoolides saab see seadus kahe aasta pärast, Parochialkoolides  kolme aasta pärast sundiwalt maksmaks. See on lühidelt Tartu koolikonna Kuratori ringkirja flfu, selle kuu 6. pääwast. Pitkemaid seletust, mis wähem aSja enese külge puuduwad, oleme ruumi kitsuse pärast wäl;a zatma pidanud. Tänuga wõime neid seletusi wasta võtta n-s mõnda segadust kõrwale saadawad. üye küsimise  peale oleks aga weel selgemat seletust kibedast tarwis ja mõjumast paigast paluda. Suure õigusega on meie kõrge rug-wal-tsus kangemat rõhku usuõpetuse veale rahwakoolides  pannud ja on seda mitme käsu läbi kuulutanud. „Kuuramaa Kub e r au g u Zei t u ng" kirjutab Püha Synodi Ülkm-Prakurõri aruande järel, et nüüd karmusega selle üle walwata, et keegi „tejse»sulane"  suusõnaga oma keskis, awalikkttdrs kogudes, raamatute,  kirjade ega piltide wäljalautamisega, Greekaõigeusu  tunnistust kuidagi ei teuta ega halwaks  tee. ~Ma Zeitungi" sõnumite järel on lekaterinenburgr kubermangu elama saadetud Baron Arthur Wolff Kõ-gekõrgemalt  täit andeksandmist saanud. Äuida lugejad ehk -veel mäletawad, oli Baron Wolff oma kutsarit, kes tema wasta häbemata oli, rewolwri-kuuliga raskest haawanud.  Liiwimaa Hoowkohus mõistis teda süüst lahti, sest et teenija teda kõlwatumate sõnadega ja tegudega -vihale ärritanud. Prokurör kaebas selle üle Senatis ja Baron Wolff sai mullu lekaterinenburgi kubermangu elama  saadetud. Kuida pärast kirjutati seisis tema endine kutsar mitme -varguse pärast kohtu all. Mis tema üle mõistetud, sellest ei ole weel kuulda olnud. Tallinna P r iitahLli ?ud tuletõrjujad pidasiwad selle kuu 1 ? "oäwal ülekorralift koosolekut. Paäwakorral seisis: 1' Uued põhjnsk - r j a d, mida trukkida lasta nõuuis n.õ«-t! Suurem mahe endiste ja uute põhjuskirjade wahel on Walitsuse nõuukogus. Senni oliwad nõnukogu liiked: Peamees, kui juhataja, tema abiline,  kirjatoimetaja, kassahoidja ja üks liige tuletõrjujate maksjate liigete keskist. Kõige kolonnide juhatajad oliwad nvuuandja healega n õuu kogu juures. Uue võhiuskirja järel istuwad nõuukogus seitse liiget, kes peakogu voolt -valitud saamad, f. o. juhataja, kolm liiget tegijate ja kolm liiget Maksjate tuletõrjujate keskist; veale selle wõtawad nõ uu kogu st osa: peamees, riistade ülem ja kõik kolonnideülemad.  Walitud saiwad: Juhatajaks tänine peamees  J. Siebert; tegijate liigete keskist G Fkorell, P. Poulsen ja J. Mus kat; maksjate liigete keskist  E. Heubel, Chr. Mickwittz ja N Thamm. Peamees J. Siebert oli ennast sellest ametist terwise pärast lahti wõtnud. Waimustusega sai temale tema pitka ja hoolsa ameti-tallituse eest kõikide tänu tunnistatud ja N. Schröter tema asemese, J. Muskat abiliseks -valitud.  Järgmisel pääwal astus Priitahtliku tuletõrjujate uus Walitsuse-nöuukogu ametisse ja sai seal Chr. M i ck-v  itz kirjatoimetajaks -valitud, NuZ. W. Greiffe.n-hageu  ' i asemele, kes parast 25aastast hoolsat ametitalitust  tagasi astus. Kassa meistriks sai G. Florell walitud. Balti maa Bratstwo juhataja Geheimrath Galkm-Wraski. on suurtüki-wäe peawalitsuse käest 350 puuda suurtüki-randa palunud, Wene kirikute kelladeks Baltimaa kubermangudes, ja on seda ka keetmata saanud. See metall on 2800 rubla wäärt. Söewäe-kohuse maksu seadus saada „Riia Zeitungi" sõnumite järel pea Riiksrathi nõnupidamise  alla antud. Selle seaduse järel saada need noored mehed üht määratud maksu maksma, kes ennast söeawäe teenistusest lahti loosiwad. Eestimaa Aktstsi-walitsuse -vanem Rewident, Staatsrath G. von Handtwig, on oma palwe peale sellesama ameti peale Mõskma Aktsisi walitsuses pandud. Tema asemele ou noorem Rewideut, Hofrath Rimsky- Korssa.kow, nimetatud. Maa-Läanemaa Hakenrichter  von M ohrenschild ou oma palwe peale sellest ametist lahti lastud ja Koluwere herra Graf Leon Bur - höwden tema asemele nimetatud. Walga-Pärnn raudtee üle tuliwad sõnumid, et see plaan juba kohalises paikas kinnitatud ja eesköödeks mis tulewal suwel pidiwad algatud saama, 536,000 rubla määratud olla. Nüüd kirjutatakse Peteburgist, et Raha- Minisrer wõimalikuks ei arwata, seda raha juba tulewal aastal anda. Teede-Minister, Kindral-'Adjutant P oss j et, olla aga uut märgukirja Raha-Munsteriumisse saatnud, milles oma plaani eest kostab ja seda teed wäga tähtsaks tunnistab. See tee on 151 wersta pitk. Põlema läinud punwilla-laew »Aork City" sai selle kuu 16. pääwal sadama suhu ankrusse pandud, seal Mati puuwillu wälia lastima ja aluste peal iseäralisesse -virna -vedama. sest mõne kimbu sees leiti weel tuld. Õhkuwad puuwillad on ka laewa ennast mõnest kohast läbi põletanud. Selle kuu 16. pääwal kukkus Maidlast päritud wäljalastud soldat Aado Kernmann Daam aurulaewa  .Helsingör" laelt, kus tema linakimpust sisse lustimas  oli, laewa ruumi ja nii õnnetumast, et tema pealuu lõhkes. Tema sai hospidalisse wiidud ja suri seal 12 tunni pärast ära. Selsamal pääwal oli tema wast linna tööd otsima tulnud. Selle kuu 17. pääwal wõeti Piometsast värikud passita Juhan O. ja Kuijöelt päritud passita Katharina T. sadamas -varastatud puuwilladega kinni. ' Öösel -vasta selle kuu 19. pääwa läks kõuepilwe kahe raske ja kahe kergema kõue.-löögiga üle Tallinna. Müristamise järel tõusis kange tuul, mis aga pea jälle -vaikis. Carolme (L-lli) Snburgi kuukirja „ Linda " esimene nummir on meie kätte tulnud. Niipea kui ruum -vähegi jätkub, tahame sellest aea-waimu taimest pitkemalt t-riutada. lõpetab oma kiuste-juttu kinni: koolid kinni! mis läbi kahe numre käib, järgmise prohweti-kõnega: xWenekee! ja rahwakool! Wene peig ja Eesti mõrsja I kuidas teie abielu alustus nii -vinge ja tormine on? Miks -vanad Balti tädid ja onud nii wastased on? Aga olgu nad peale wastased ja lohkugu Wauapagan rahwa juttu järele 7 paari pastlade asemel 70 paari puruks  teil on wa' tubli isamees Wägew - käpp -või raudkäsi, kes kõigist -vastastest hoolimata teid ikka paari paneb." Bqlt skist, Talwekuu 23. pääwal. Ilmad oliwad -viimasel nädali! euamist -vihmased, mõni kord kange tuulega.  Lund ei ole enam kusagil ja teed on põhjatumad. Wiimasel ööl on natuke külmetanud ja täna on selge ja -vagane ilm, Meie Eestikeelise Elementar-koolile on meie kirikuõpetaja Eesti rahwa tõsiste sõbrade abiga -veike oreli muretsenud. Kooliõpetaja on lauluseltsi asutama hakkanud, mis rohket osawõtmift leiab. Rakwerest Kohaline „ Teadaandja" kirjutab: „ Selle lehe wlimases numres toodud sõnumit täieldates wõime teada anda, et kiwimurru juures rööwlitest haawatud linnalane  oma raskesse haawa ära surnud on. Ühes wõime ka teada anda, et meie Politseil korda käinud on, kaks mõrtsukast, -vennaksed E., kinni wõtta. Selle asja läbiuurimise  juures leiti, et õnnetu enne oma haawamist aega on leidnud oma rewolwrit tarwitada ja üht pealetungijat haawata. Ühe wenna otfa-esise peal leiti siis ka tuuli haaw." pÕösel wasta selle kuu 14. pääwa on Mart Nõmmi laut Zohannishofis lahti murtud ja sealt tema körw ruun, saan ja hobuse-riistad kokku 150 rubla wäärt, ära -varastatud. M. Romm on Rakwereni wargate jälgi leidnud. Läänemaalt. „ viljandi Teadaandja" sõnumite järel on Mõtsu Tallitaja öösel wasta Talwekuu 9. pääwa Pärnu maakondas ära tapetud. Kole asi on kohtu ülekuulamise alla wõetud. Tartust kirjutatakse rõuge- tõbe üle Talwekuu 16. pääwal: 7. pääwast jäi rõuge-haigeid 40 järel; nendest saiwad wiimase nädal! käikus 27 terweks ja 1 suri ära. Juure tuliwad 32 haiget, neuda et Laupääwal,  Talwekuu 14. pääwal 34 rõuge-haiget äratamise alla jäi-vad. Kui ka haigete hulk nädali käikus wähenenud  on, siiski ei wvi sellest arwata, et tõbi wähenemas on, sest nädali käikus tuliwad 22 haiget juure, kuna nädalil  enne seda 7 juure tulnud oliwad." Laiuse kirstusse on „ Tallinna Zeitungi" sõnumite järel selle kuu 19. pääwal wälk sisse löönud ja kirik on täitsa wälja põlenud. Ainult altari pilt ja mõned wähelised  kiriku-riistad wõisiwad peastetud saada. Wiljandisi. Selle kuu 15. pääwa homikul kell 4 põles Wlljaudi kirikumõisa rehi maha, mis pärast tulekahju aastal 1881, uuesti iiles ehitatud oli. Hoone oli 1000 rubla eest kaitse alla antud; rehega ühes põles aga ka 100 (Riia ) wakka rentniku odre, mis kinnitamata oli. Kust tuli wälja läinud, see on teadmata. Ruhjast kirmtab „Balt. Wehstuk.", et rahwas selle kuu 1. pääwal ühe hobuse-warga kätte saanud ja teda nii kangest peksnud on, et kahe pääwa pärast ära suri. Riiast. Kahe nädala eest sai Niigas nus Ewang,- Luth. usutunnistuse Pauluse-kirik sisse õnnistatud. Pühapääwal selle kuu 15. pääwal on uueste ehitatud Martina- k i r i k u s esimest korda Jumala-teenistust peetud. Kaua oli Saksa-Läti Martina kogudus ühe weike ja wiletsa kirikuga leppima pidanud, künni selle kiriku õpetaja Kählarand oma kogudust abiks äratada jõudis ja ka laiemaid erakondafi rõõmsale kaastööle kutsus. ,Nita- Zeitung" kirjutab suure rõõmuga: „Selle usu-truuwuse juures ei olnud Sakslast ega Lätlasi, waid ainult üks ühises uökus tugewa sidemega köidetud nsuwendade ühendus."  Riia kaupmehed kes wõeramaa kaupa sisse weawad, on kohalisesse paika üht palwekirja selle käsu wasta saatnud, mis selle kuu 13. pääwal fissewedu-toki järsku kõrgendas. Nemad on tänise tolli järel kaupasi tellinud ja ka juba weikematele kaupmeestele selle tolli järel arwatud hinnaga ära kaubelnud. Kui nemad nüüd tagajärel tolli piawad maksma, mis semu määratud ei olnud, siis saada nemad kahju, mida nemad wälja kanda ei suuta. Kuuramqqlt. Miitawift kirjutatakse: »Reedel, Talwekuu  20. pääwal, saab Kuuramaa Maapääw alga-