Bakust. Vaku kiwiõli hallikad ähwardawad  aegamööda kinni jääda, kui nendest senist moodi õli wälja wõetakse. Ju nüüd annab mõni puuritud auk wäga ireidi õli, puhastamise kohtades Bakus on ju toorest õlist (naftast) suur puudus ja selle hind on tõusmas. Ju otsitakse mujal pool Kaukasias uusi hallikaid, mida ka rohkesti leida loodetakse. Nothshildi kaubamaja, mis alles mullu ennast suure kasu lootuses Kaukasiassc  pesitas, on oma kapitali pärast nüüd juba mures. Wäljamaalt. Ungriamaalt. Pestist. 2. Juunil tuli siin hirmus raske mihma sadu kange maruga, mille läbi palju inimesi surma on saanud. ~Neue Freie Presse" teatab kuulu järele, et endine Serbia kuningas Belgradi minnes oma ameti maha panekut tagasi tahta wõtta. Ta arwab aga sääl juures, et see küll wõimata olewat;  Milan wõida edcSpidi paljalt nouu anda, aga mitte käskida. Ungria saatkonnas tunnistas walitsuse wastaste erakonna peamees, grahw Apponyi, ta olla küll grahiv Kalnoky wälimise politika sihtidega rahul, aga mitte selleks tarwitawate abinõuudega; ei wõida siis ka mitte talle usalduse tunnistuse andmise poolt alla, mida saatkonnas ette oli pan> dud. Ungria ametlikud lehed soowiwad, et Böömis tasasemad erakonnad. Saksad kui ka Tsehhid, kokku lepiksiwad, nii et mõjuwamalt tulipeadele wasta seista. Jtalia poolt püütawat wäga, Greekamaad  ka Jtalia politika poole wõita. Prantsusemaalt. Prantsuse senine rahwasaadikute-kogu  on nüüd oma aja wälja teeninud ja koost ära läinud. Sügisel tuleb uus ümberwalimine ja nagu näib, saab senistest saadikutest  küll mähe uues kogus istuma, selleks on nad endid liig wäga kahtlustanud. Oma nõuupidamiste  lõpu on nad küll oma arwates hea teinud, lootes et siis kõik hea on: wõtsiwsd uus sõjamäe seaduse wastu, mille läbi Prantsuse  sõjawägi sõjakorral 4 miljoni peale tõuseb  ja niisama ka uue walimisc korra, mille läbi ühel mehel wõimataks saab, ennast mitmes kohas korraga rahwasaadikuks walida lasta. Ses on muidugi Boulangeri wasta sihitud. Hollandimaalt. Hollandi kuninga haigus olla jälle halwcmaks läinud ja tilkuda ta riigi asjade talitust takistama. Nagu teada, oli haigus ju ühcwahe nii raske, et riigis asewalitsus sisse seati, aga pärast pööris see paremaks. Kuid kuninga kõrge wanaduse juures pole täielist tcrweks  saamist naljalt loota, waid ennem ta lahkumist  oota. Shweitsimaalt. Shweitsimaal, Gla ruse ümberkaudu on suurte wihmasadude läbi wecuputus  lahti; jõed on mägedest sisseuhutud mullaga kohati kinni sulutud, iile kallaste woolanud,  raudteed ära uhtunud ja mitmed külad häwitanud. Kahju on suur- TiirgiMaalt. Kreeta saarele ei ole siiamaale ikka weel paremat korda saadud. Rahwas on igal pool kihamas. Greeka walitsuse poolt on sinna raha ja sõjariistu saadetud. Londonist kuulutakse, et see raha ja sõjariistade wedamine pea Inglise, Austria ja Saksa ühendatud sõjalaewastiku poolt Wahemercs ära saab keelatud. Wcne suurtüki laew „Tshernomorets" on Kreeta sadamasse jõudnud. Amerikamaatt. Rio deJaneirost. S.Julil. Eile laskis üks Portugalialanc teatris Brasilia keisri pääle rewolwriga; keiser jäi aga täiesti wigata. Nju-Jorgis sündis Oclahoma City'S ühe hobuste wõidujooksu korral hirmus õnnetus. Mitte kaugel jooksu teest langes suur wautelawa mitme saja inimesega maha. Sada tükkijaid wigaStatud ja mõned leidsid sealsamas kohe surma. Men- burgi linn on suuromalt osalt maha põlenud. Palju perekondasi on peawarjuta jäenud ja kahju Afrikamaalt. Afrikas on nüüdsel ajal ikka sõda, kui mujal ei ole. Sakslased on sääl idarannaS oma asju õige kärmesti ja südisti ajanud,  on pea terme ranna oma alla heitnud ja wastikmd Arabiasi kaugemale peletanud. Pikemini.  läheb Inglaste wõitlus Egiptuses MahdilaStega, mis ju mõnda aastat kestab, ilma et sellel suuremaid järeldusi oleks. Nüüd olla jälle üks suurem Mahdilaste wäehulk -- räägiti 6000 meest 800 kameliga Egiptuse pääle tungimas, mille wasta Inglased hoolsasti walmistamad, et waenlasi tagasi tõrjuda ja siis nende pesapaiga kallale tungida. Selleks on Inglased hästi sõjawäge Egiptuse juure saatnud. Inglaste poolest oli Mahdilastelt nõutud, et nad alla heidatsiwad, aga need wastanud upsakalt, heitku Inglased nende alla. Mõndasugust. Õpetus kuidas lammaste nähku peab rookima, ja punaseks tammitama. Punased kasukad näikse rahwale üsna moodiks saamad, olgu küll, et maal meel mähe neid kasuka nahkade roolijaid on, kes oskaksiwad nähku punaseks  tammida, suurem jägu roolijaid teemad nahad punase kriidiga punaseks ja niisugusel nahal pole sugugi rohkem wäärtust, kui walgel nahal, sest sarnast kasukat peab kangesti wihma saju ja märja eest hoidma. Teine lugu on kasukaga, mis tammitatud  nahkadest tehtud. Sellepärast arwasin kasulikuks  „SaarlaseS" sest natuke kõneleda, kuidas lamba nähku peab tammitama i Kui tahad nähku tammita, siis peab esiti mädi poole raminusam olema, kui muidu walgetel nahkadel  tarwis läheb. Kaheksa naha pääle üks külimit rukki jahu ja kaks head peo-täit soola. Mädi peab esiti hapendatama.  Kui nahad mädis on, peab neid iga päewa taga kord mädist üles wõetama ja jälle tagasi pandama, nõnda et need mis all oliwad, siis pääle jaamad. Uks aawait tulewad nahad mädisse panna ja iga kord käega üle naha waiutada, et iga nahk täiesti alumise naha pääle jääb. Mädis tuleb neid nii kana pidada, knd nahkade kube kohtadest see õhuke naha kord lahti läheb; siis tuleb wälja motta, ära kuimata, menita; siis selle tormis tehtud rauaga (kooguga) kiskuda ja jahud ära puista. Kui kõik nõnda tehtud, siis tuleb tammitamine ette wõtta. Paju puid metsast raiuda, koju tuua, ära koorida, ja koored ahju pääl ära kuiwatada, siis neid üles mõõta nahkade järele. Iga naha jaoks poolteist naela kuiwi koori, kui nahk iväikene on, siis ivõib ka wähem koori olla. Kui nahad tamme paned, siis tee esite leiget mett ja pese nahad jahudest täiesti puhtaks, sest tamm ei hakka muidu pääle. Paju koori tuleb enne tule! keeta, nii kaua kud nad hakawad mee sees alla wajuma, siis wcst koordest wälja kurnata, ära jahuta, ning nahad sisse panna. Iga päewa taga tuleb neid nüüd kaaruta kui mädiski. Niikaua tuleb neid tammes pidada, kuda tamm kange on neli, mi» ja ka kuus päewa. Kui tahab enne walgeks roogitud nahad tammitada punaseks, siis peab ka soola tamme sisse panema, sest walgel nahal ei ole nii palju soola tarwis, kui sell, mis tammitada tuleb. Küll töö õpetab ise ka, kuda umbes teha tuleb. Noored mehed katsuge järele teha. Rohkem kui kümne aasta eest tõi üks Saarlane selle õpetuse wiie rubla raha eest Ülemaalt ära, see andnud seda poole toobi wiina eest teisele, kelle käest mina seda nüüd sõbra mehe poolest kätte sain. lk. li. Naljakas lugu sündis neil päiwil Kiewis. Üks ohwitseri tentsik kauples talumehe käest puid. Koorm oli küll wäikene, täitis aga siisgi wankri wahe ära ja talumees nõudis poolteist rubla. Ostja mõõtis koormat silmadega ja ütles: „See hind on tõesti liig selle seljatäis puude kohta." „Hea küll," wastas talumees, „kui sa selle koorma korraga selgas ära wiid, saad sa puud muidu ja ma maksan meel rubla juure,- aga kui sa ei wn, maksad mulle pääle puude hinna weel ühe rubla juure!" Missugused silmad tegi aga talumees, kui soldat tõesti koorma oma selga ladus ja ümberseisjate  hõiskamise all ära kandis. Pead raputades maksis talumees weel rubla puude kõrwa ja läks kurwa meele, tühja tasku ja tühja wankriga õnnetuse  paigast koju poole. Wana Rooma rahategemise ametnikud wõi töömehed sünnitaflwad iseäralise  teistest inimestest ära erutatud seisuse, millel  omad õigused ja seadused oliwad. Ühe rahategija  tütar ei tohtinud mitte teisele ametnikule mehele minna. Poeg pidi isa ameti õppima; mitte ühegi tingimise all ei wõinud ta teist seisust enesele walida, kui ta kes teab, kui sündsa teise kohta oleks olnud. Selle juures oliwad nende üleastumise  nuhtlused wäga rängad. Waleraha tegemise eest oli tulesurm seaduslikult määratud. Wanglhoidja,  kes waleraha tegija ära laskis põgeneda, pidi nõndasamuti oma eluga seda süüdi tasuma. Terwe rahategija warandus, ja kui ta üüri pääl elas, ka tema majaperemehe omandus, langes riigi kasuks. See sündis ka siis, kui maja peremees üürilise kurjast tööst ei aimanudgi. Selle walju seadusega sunniti majaomanikka üüriliste tegewuse ja talituse järele walwama. Pääle selle sai iga ori, kes mõnda waleraha tegijat kohtunikule üles wõis anda, priiuse ja sellega Rooma kodaniku õiguse. Oli aga ülesandja ise kodanik, siis anti talle pool sest riigi heaks langenud kurjategija ivarandusest ja weel mitmed eesõigused. Were jooksmist kinni panna. Wõeramaa lehtede järel jääda were jooksmine kohe kinni, kui matti (kokkuliinütud puuwillu) külma wee sisse kastetakse ja haawa pääle pannakse. See aidata ka siis, kui pulssoon wiga saanud on. Kmw watt, ega ka palama wee sisse kastetud matt, ei aidata mitte nii heaste. Kärbeste waStu. Uks põllumees kirjutab: „Mõne aasta eest käistn mina omal reisul üht suurt worsti wabrikut Thüringems waatamaS, kust mina juba aastate kaupa kõiki oma tarwitust ostnud olin. Peremees näitas minule kõiki ruumist suures aurumashinatest aetud wabrikus ja pakkus minule 1000 thalert iga kärbse eest, keda mina sääl leiaksin. Mina otsisin hoolega, mitte just 1000 thalre pärast, aga asjata. Päälc selle, et igal poolel kõige suurem puhtus walitses, oli kõik saladus see, et ivabriku peremees õliwärwi sisse, millega seinad wärwitud oliwad, Loorberi-õli seganud oli, mille haisu kärbsed ei kannata." Üht teist abi kärbsele, nimelt tuakärbsete, wastu juhatab „Pharmaceutische Post." See on ritsinus  - puu, üks kena poti-laim, mida muidugi roheliseks ehteks siin ja sääl tubades peetakse. Üks suur trahter, mis kärbestest kihiscS, oli wähe ajaga puhastatud, kui üht ritstnus-puud senna seisma pandi, mille all surnud kärbseid tuhandete kaupa leiti. Kuresaare kiriklikud sõnumid. PiihapKewal, Sv. Juulil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus kell 1. sKirikaja  Püha). Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm.