kui üks õpctud juhataja hoopis wöörast tundmata koori, ehk üks koor jälle wöörast juhatajat peab walitsema. Seks saaksid mõlemad mäga kartlikud olema, meelgi siis, kui hulga ette on astuda. Teie mist saaksite sellega hääSti malmis!  ? 4) Küsite: „Kes on see H. Schmidt? Seda waütust saate „Saarlafe" täädaandmiseS 28 nr. küll, kui tahaksite, nõuate Teie ta wanemate seisust  tunda saada, siis palume ta enese kaest küsida;  meie tea ka mitte, kus ta nimetud ajal just oli, jälle palume küsida. 5) Küsimine: Kas härra H. S. iseennast wõi oma nime meile tarwitada annud, on nii lapsik, et naer selle üle wastamist keelab, palume selle auusa härra enese käest selget aru nõuda, ega Teie meid ci usu. 6) „KaS Kcrla kirikkonna koolis ka tütarlapsi õpimaS on?" sest Teie silma on neid ses kooris puutunud. Seda küsimist peame imeks pannes aru saama, et Teie seda ivõimatnmaks arwate. Mcite kirikkonna koolis on alati armsate vanemate  tütreid poislaste seltsis õppimas olnud, see kord küll mitte rohkem neid ci ole nagu nägite. Sellega oleme Teie soowi täitnud ja waStauud; kui neil küsimistel kiuslemiue põhjuseks ei ole, siis neil põhjust awalikus lehes «maldamiseks ci olegi. Wiimaks: Et Teie ja töised auusad kuuljad, kes meie kontsertist osa mõtsid, on suutnud meiega rahul olla, nagu seda Teie kirjast ilma ülemal nimetud nugade otsimiseta näha, ja mitmest paigast oleme tunnistust saanud, siis täname ka siin paikas amalikult  kõik anujaid kuuljaid, kes meie mängu koori asutusest sell wiiiil on osa wötnnd. Sadnue ilm mahendas küllalt kuuljate arivu, ometigi sai 121 prograini piletiks ära müüdut. Üleüldine sissetulek  oli Sl rbl. S 0 kop. mängu riisiade hääks, krlst kulud lu leirad znaha ar-rala. Riiast. LliGl m a ax. ääu>a algamise Ae kirkuukst järgmiselt: Äells 12 ajal kesknädal 18 skp. taks mõisniku kojast maapääwa liikmete rong maapea (landmanhalli) juhatusel, keS aineti kcppika ees käis, Jakobi-kinwse, kus jul a kaunis hulk rshwast kokku ksg-.:m:b oli. Esimist laulu sjsl: ,Me,l tuleb abi Jumala'':", ilmus Lmrimc a kilberner. Kindrakuszor Tmowjeno. Maapääwa juuuü nidus tiud:al-'unerdeu: H. csirgcndsohn Roo.ua r. 12. 11—12 salmi üle: „Arge olge lavad ses, mis restetegema: olge tulised ivainms; pange aega täbete. Olge rõõmsad lootuses kannatlikud  a!msu:sts, jääge kindlast? ralrocsse." Pärast jmiuft Adas kindrastwPerdcnt palmed ja luges unun ees iuuumnust 'õn.ud. Võrast jumalateenistus: läkfimod seks walstatr.d  saarikud loost: st-derueerile maapäÄva algamist  mäda anda. Paale algas maavea wam pääma toimetust öbe maopääma aimande — Maurääneast mõtirad osa mölSnitude saadikud:  Eestimaalt r. Stmeldorn, Zaaremoa.i Varun Ern.st õlolken. Ziiiast limla-noumk A. Histncr ja purgerm.eiöter Ed. Hrllemder. TaÜlittmst. Uus kust Vustiumu liuuud.s, mis järel Poiitstives kõik kirjalikud tvimetüstd Pgeu.e keeles xeamad ära tallitau-d saama. Anrjaeegude  eee-kuulamistd on palitsei  parast  lähemad need asjad linnades korralistks tal- ja kelit-mõistmiks raekohln ja teiste tõhkõrte.  Reedes kohtudes saamad aga kõik asjad keeles ara tallstaiuSja nende Poolest on stis palutud, et rstteks mee! eeskmstannst  Protokollid politsei poolest Taksskceleõ stS'c iaadurud saarstirad. Seda p aimet ei ole mitte täid erud sa tahetakse stda asja räbenstatAd tobiate xer.est kõrgema mõistmist aita andu. Selle kuu v. pämval olnvad töömehed linna wcetorui katust parandamas. Kui ncmad ühe laua üles tõstsinurd, lcidsiwad nemad selle all ühe kimbukese, kus 4135 rubla eest kupongist sees oli. Arwatalfe, et need kupongid nende hindpaberite  küljest leigalud on, mida kaupmees Landsbergi  mõrtsukad selle aasta paastukuul tema korterist  rööwisiwad, ja on see asi kohtu ülekuulamise  alla wöetud. Nakwcrcst. Kohaline „Täädaandja" kirjutab järgmisest koledast teust: „Wiimascl reedel wiis üks Rakwere moorimees hobuse liuna karjamaale. Mõne tunni parast läks tema hobust ära tooma, et teda ette panna ja öösele rongi tulemiseks wakshalli sõita; tema ei leidnud aga oma hobust mitte. Kui tema teisel homikul jälle oma hobust otsima läks, siis leidis tema, et waene loom kahe puu wahel üles poodud ja surnud oli. Sellesama lehe sõnumite järel on ööscl ivaSta selle kuu 4. paamal Piira mõisas tõllakuur lahti lõhutud ja kapid, mis söäl oliwad, lahti muugitud.  Wargad vu ühe nacstcrahwa kasuka ja mitmed wähemad asjad ära näinud. Ka wiljaaida  ust oli lõhkuda katsutud, aga see katse ci olnud korda läinud. Selsamal öösel oli kurjategija  EcSti kirikuaia-wahi aita tunginud ja säält 12 lamma nahka, ühe suure willase rätiku, ühe kamsoli, ühe paletoo ja hulga pesu, kindaid ja sukki warastanud. Kahju on nmbeS 40 rubla suur. Kartvast. Kns te a d laita, sä a l tulesaart a. Seda sõna on mitmed omale juht mõtteks -võtnud, sellega alustan ka -nina oma kirja. Meie rahwa seas on meel mõnda paha konibet, mis parandamist nõuab. Üks neist on noorde meeste öösene ü-nberh-ilkumine. See on täitsa loomuse ja -viisaka elu kombcte -vastaline tegu kui -roored mehed laupa õhtul troppi korjama!)  ja mõõda küla peresid kisa ja lärmiga küla rahwa rahu rikkudes ümber hulkumad. Öösine ümber hulkuja on iseenesele ja teistele ristiks kaelas, sest selle taga järjed on enamiste põlastamad toud, mille läbi tema oma ja ka teiste auu malusaste teotatud saab. Mõnigi Eesti ajaleht on pidanud õõscst hulkumist kaunis käreda sõnadega karistama ja mõndagi abi selle -vastu soominud, aga parandust  on siiski mähe. Wirmnaal, minu noore põlme  kaswa-nisc koha lähedal teises maldas lrahmiti kolme noort meest öösesc h-ilkumise pärast ihu nuhtlusega, ehk nõnda nimetud „nrmap!aastiiga." Trahw ei jõua aga üksi vöscst ümberhulknmist miüe ära kautada. Kõige pare-n abi o-- selle laidu -väärt ko-nbc -vastu miuu ar-v.-tes seltslik elu. Maailma Looja ütles, kui ta -naailn-a ja ---imest loi- ~See ei ole mitte hea, et inimene üksi on, ma tahan temale abi teha," see on seltsilise  malmisiada. Selt kõrgest sõnast on siis näha et meie -nimesid peame seltsis elama. Sellevärast auasid r.-h-ra -vr.-icmad, kellel seda -eõi!----ü on, kandgam enam seltsiliku elu eest hool: kai si: si-a---naal:  on i-iad-aad- siis sia-e näha. e- aed-urnmine  kand. Sel-Slik elu st-ätaan nõnda -noodi: siearsi -raida asiüa-aa-- -au!-- leerid sa raama--: koond. Raamatu kogz-dussi osietazu rretlikud ja kcsi-iil--d -aun raamatud ja ka re.re-aae Ees-- ajale-'ed.  Ueil.sie kuu esimesil vääwal algas e-.rl hnhelmi  -raersi jälile o-:-a. täit -egea-.-si. sinne kuud tegi mabrik nädalas ainult -viis a-aäwa tõõd ja st isi s -----eada-nal. ?lõ-ua oli siis siil aja: töörcbmal  ühe vääwa palk n.is :öõra-mme  suurt rõõmu teeb. Ka 5-iarma ka-:pmehcd rvõAUStamad selle üle, et unud nende kaup jälle pare-nine minema hakkab. LandSmann. PcetcrSnrist. Kuidas reaiia--- ajalehed tääda sianmd peab z-üe-ra: aja- ----- -sintsguS üks uus m etsa kaitsmise saadus riigi domäui ministri, Ostromsky, poolt läbiwaatmiseks ettepandud saama. Selle järele peawad kõik meisad kahte jäuse jagatud saama 1) need metsad, mis igapidi iileSpcetud peawad saama, 2) need, kus küli raijumine lubatud on, aga säädusliku  ülewaotmise all. Pretorbitrist 13. mihkli kp. Pealinna ajalehed waatwad nüüd suurema kartusega Balkani  poolcsaarepoole, kui enne - Urwatakse ct suurrikiide  saadikute nõupidamine Konstantinopolis mitte ei wõi rahu alal hoida. Selle poolest on kõik Wene lehed ühes mõttes, et Ida - Nnmeelia  wabastamlne wacwalt üks tõsine takistus rahu kohta olla, maid et see aga Serbia ja (Kreekamaa  auuahne plaanid eläbi seks tehtud saab. Politiika ringwaatus. Nii lõbusasti, kui need sõnumid Jda-Numeelia rahwa ülestõusmisest laiale laguucmad, ei wõi siiski mitte ütelda, et see asi selgunud oleks. Mis suurriigid selle juhtuse kohta omalt poolt tegema saamad, ei oke meel mitte tääda. Ilmalikult pole ükski suurriik Bulgaaria würsti Aleksandrile abiks. Muidugi, sest kõik, mis ta tegi, on ilma kahtlemata  igapidi Berliini rahu lepingi mastu, nõnda et see Berliini rahu lepingi põhjusel ilmmõimata on seda Türgi walitsuse mastu hakanust toetada. Hakatuses ei näita Türgi walitsuS ses asjas nutte ettemõtlemata olemat. See sõnum, et juba suured -väehulgad Adrianoopoli linna ette kokku kogutud ja Jda-Rumeelia poole liikuma pandud olla, on ilma põhjuseta. Türgi walitsus ei ole meel midagi sõjalikus- asju ettewõtnud, räägitakse ühe ringkirjast, mida Türgi walitsus suurriikidele kirjutanud olla ja nende -vastust selle pääle ära oodata, enne kui ta omalt poolt selle asja kohta midagi teeb. Berliini lepingu põhjusel on Jda- Numeelia kubernecril see õigus Türgi sõja mage abiks kutsuda, kui oma riigi sees mässamine tõuseks ehk wäljaS poolt mäed pääle tungima peaksimad. Ühes seeguguses juhtuses on siiski Türgi walitsuse kohus oma nõu ja põhjusid suurriikide saadikutele Konstantinoopolis tääda anda. Türgi walitsus teeb sellepärast hüästi, kui ta nimetatud ringkirjas suurrikide -valitsusi see pääle ette -valmistab, et ta oina sõjawäge Jda-Nu-neel-asse saatma saada. Suurriikide -vastustest tema ringkirja paale -võib tn nende mõtteid tunda saada. Armamise järele saab suurrikide püüdmine see olema, et tuli  mitte laiale ei laguneks, ja -uis selleks otstarbeks  kõige kõlblikum on, seda saab nõuks antud. Karta on, et mitmesugused rahmused Balkani poolsaare püäl ja suurrikide anu ning umbusaldus saadikute püüdmised lakistaivad. Saksamaalt. Tüli-asjas Saksamaa ja Spaania -rahel, on Pnapsl Saksamaa poolt -vahemei-eks ralntud ja Spaania poolt -vastu wõctud. Löi-kumisle pärast, mis halwa rahiva hulgad Madridis Sakla-naa saadiku-maja kallal tcguvad, on Spaania -valitsus andeks palunud, ja Saksamaa on sellega leppinud, et SpaanlaStc tujud mitte robkem ärilatnd ci saaks, jluida tääda, ci lepi riikive ivalilsuscd sec-uguSte tegude juures muidu muie nii -vahega, aga Saksamaa saoivib ennast Euroopa rahu kaljaks teha, ja on juba nii uhke oma -võimuse pääle, et üht scesugust  pöörast tegu Pariisis juba enne palja põlastusega  nuhtles ja nüüd seda Spaania kohta niisamuti  teeb, ncau ei maksaks ennast nõdremate ülemeelise  tembutamise iile rohkem pahandada. Et Paapst ennast omas otsuses üle-aru Saksamaa poole heidaks, teda pole -vist -niue oodata ja Saksama  walUss e» kolle -valimisega -vist ainult näidata tahttmd, et tema staroliinide saarestikust suure-