Nii pea kui mina sel ööl senna tuppa lWn, silS tuli mulle keldri ohk maSta, niiske, lämmataw ja raske õhk nagu keegi tunneb, ?eS wärske gha seest tühjalt seisnud keldri sisse läheb. Mina pidasin seda ka halluctnatiouikS, nkisama z»agn ma mlnewal ööl sealsamas tuaS sumu lehka tundsin. Mina wõtsin enesele korgltse kaasa, lastn homiknl  antud shampauja vndeli tuua ja kaks klaasi, mis pereuaesel  oliwad. kellest Üks kalki löödud ja kokku kliiSlerdalud oli; aga ise ma wstsin taSkust hõbedase peekri wälja. Kui pudel oli lahti tehtud, siis ma kutsusin ka oma kaaSjutuStajad  jooma julguse saamiseks. Mina ka jõin. Pärast panin sigari suitsema, püüdsin ennast rõõmsa olema näidata, hakkasin laulu wMAama ja kui kaks kolm salmi olin wMSkaimd, jätsin järele, valusin neid midagi laulda. Nemad hakasiwad naerma, mis inina heakS märgiks pidasin.  Minul läks korda soldati naist panna laulma, millz aluStusi mina temale kätte andsin. Ka haige sai, pealt näha, kuulaS hea meelega. Mina hakkasin kaasa laulma. Korraga karjatas haige: , Tunnen, juba tuleb!" Tema hakkas LM lspplS soldati naese snuõ ära. palwet tegema. Haige iitleS kärsitult: kaabib ja kogutav akna peale Minule kostis weel selgemini kui eile, et seina taga kaabi ti ja akna koputati. ,OH, juba tema on tuaS!" karjatas pecenaene. ,Oi kül tema wäga hirmsaSte waatab teu peale!" Mina ajasin silmad punnilt ukse poole, mitte kedagi ei näinud, aga weri walguS mul pähe, mööda selga jookfiS  wärin, hing jäi kinni. ,01, oi, oi!" kisendas haige. ,Teie ümber piirab, herra; kutda silmadega pöörleb!" Mina pöörasin silmad pahemale poole seina peale ja minule näitas, et pilu seina ja seina seeS olewaid kahte akant mööda litkuS inimese wari, aga ilma kindla kujuta. ,Herra, herra!" hüüdis haige edasi. ,Teie selja taha läks, teie pähe wahib tagant, mokki liigutab, otsegu sobiStab." Waewaga larasin mina tema juure, wõtfin tema käest kinni, nagu eilegi tegin, aga seekord kadus kõik minu watmu jõud ära. Jalgade wõ m murdneõ, mina langesin põlwili, silmad läksiwad kinni . . . minule tuli just nagu mtneStus peale, möiStuS kaduS ära, paljalt kõrwu tungiflwad  weel haige häda oigamised, keS kaebaS, et tema veale lamatakse ja rõhutakse ja hütidis appi Issandat Jeesust  Kristust ja püha Jumala ema. Minule tuli mõistus tagasi alleS fiiS, kui mõlemad naesed mind ülestöstsiwad ja ütleflwad: ,Juba kadunud. Teda ei ole enam! Kak laulis ja tema kadus silmapilk ära!" Mina istusin j õue- tutt pingi peale ja mõtlesin: ei! Jumalat ei wõi mitt kiusata. Ega Jumal ilma asjata Saadanale, keS deta kiusaS ja soowts püha koja harja pealt maha hüpata ingli ahi peale lootis, ei ütelnud: Kirjutatud on, fina ei pea Issandat oma. Jumalat kiusama. Ja meile Tema käStiS ka paluda: Ära saada meid mitte kiusatuse flõse. Aga mina hakkasin Jumalat kiusama: lootsin oma isuu peale, et kui mina et usu mitte seda, mis need naesed usuwad, siiS minule ka wiga ei saa l Tõsi on, surnud ei käinud tõe poolest kiil mitte, aga sel naesel on une sarnane nägemise  (hallucination) häda, tema hallucination hakkaS ka soldati naese külge. Tema hakkas minu külge tulema. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 22. Januaril teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor AsSmuth. 25. Jannaril kellu 5 peab pastor Grohmann piibeltundi.. Kaarte kiriku õpetaja teeb piihapääwrl sel 22. Januaril jutlust. Poeglaste leeriõpetus EeSti keele ja Saksa keele hakkab 13. Küünla kuu pääwal. Wha-waiiM-KirikUS teeb pastor Bergwitz 22. Januaril jutlust. Tsensurt po.ltk lubatatud. Talltuua,. LO. Miin-ruu Piiitwal ISSt.- Trktttud Li»df«r,'i ptrij.r. tuur., j- kulu... Tead aand mised. Ttllimilei» meie lehe ..Tallinna Sõber" male laamad ksikis kohtades mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes luulnlud saamad, niisamati ka Lindfor»'t pärijate trikimajaS Tallinna» waSlawo-tnd p-äl- selle on snnrem jägu kirikuSpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawStta ja toimetada. Tellimise hind on 1884 aaõta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruõla kop., pootaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ pootaastas 1 „ 40 „ Nende meie mmStatnd lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowtwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS maiade lehtede käieandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kuS neid äratuua wvib. nmla., lU)teoe „Tallillllll Sõbra", Mjaandia Sindsorsl pärijad Tallinnas, saia uulitsas R. (KZ). 'MMMMsed Singer ömbillsmshillad salwad suures maailma-wäljanäituses Amsterdami linnas Kõige esimest za kõrgemat hinda, ss ann-timnistus. MÄG Nagu igal suurel wäljanAiittsiel Pariisi, Mitti ja Philadelphia linnas, kus algupäraliselt Singer-õmbluSmashinalelele  ikka kõige kõrgemat kiitust jägati, nõnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema aun-hinna jägamisega awaldalnd. G. Rcidliniin, Tallinnas, Pitka-uulitsas Nr. Z7!ll88. Rarwas, Burg uulitsas, Nernsti majas. Narweres, Pitka-uulitsas Nr. Ik. WM«M«WA,«»^<MF'.ALÄs^MÄÄ«!««»Z»»MW»«MWWWVWWWW?WUMWWM>WW»>>W Lindforö'i pärijate juures on wülja tulnud ja saada: õpetlikud ÄeskirjNt? Lesti maarahwa koolidele. kop. lUiljMi? ! sa iimberkandn wõtab tellimisi ja ! kuulutamist meie lehe ,Tallinna Sõbra" peale herra ! G- J- Karow'i raainainpoed waöta. , Selle IlHe tellimist" ja krlliutisr raha wZtawad waSta » " Ut' I'las: K. Husen, Suure Hiioma-mõtsaS. ksotmeister LM. Saadgo mõisas- M. Gustav:t  sobil. Koeroi W. Diinla». Simunas - W. Norse  mann. Ragaweres: W. Lepp, Alel - Jakob Mlmander.  KrikiS: M. Meier. Wendra mõtsaS J. Eaton, Wörrus: Bielrose proua. WalkaS: u M. Rudolfs'i raamatn-poes, NarwaS: M. Põder. WUjandiS: raamatu-kaupleja T. J. karow. Kullasepa uulitsal, t>'ordloÜ inajad on ükS UUS kaublüö aluStud ja antakse seeläbi teada et seal kõik sugi! head pudu kaupa saada on, nii kui: kübaraid, tanusid, lintisi Spaania toori, tülli, riishi paelu, pitsist prnutkrautsisi, Parist ja Peterburi lillesi ja sulgi j u. e. ka igasugu kingi saapaid, kalushisi suurel kogul saad i. chmimemacNt >'Ur>t»d ja l.iewli l.euisün sss otklv snadrud leö AiaU ärasuri ja piirauduse jiircle j tillis. El tal ntlitd Uks t>tar olla, sits katsutaks! seeläbi nimetad tütart seda nimetut Main dust Eestimaa kubcruöri tanisclcift waStu wStina. 81. pelerkurgi tulekahju ta>umije  ja eturendi jetts. Täiesie sissemaksetad kapital 2M,M rakla. Tagawara kapital üle 2.5 W.M rabla. Wötab oma pralc taluda tulekahjud, liikumata ja liikuwad warad. Zkinnitaõ warad-3ga  aasta fissemaksetud fintfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema? pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal jäetud aaStade pärast kätte makstud. Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aaSta sisse maksetud sintside mööda. Selsamal wiisil maksetakse poeglastele nende ameti hakatuseks tarwis lähtamäk raha. Kinnitab elurendid see on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea seeS seatud aegades. Ligemat teadust annab A.G.Brosse, Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitsal Nr. tl 7/3. Eestimaa rähm Kalender 1884 aasta peale on wäljatulnud ja saada Kndslllsl Mrijllte jmes. lüllemüijad saamad KSrged protsenti. Wilitsejllt otsitakse Käru mõisa. Wändra Kihelkonnas, kes selleks saada tahawad, andku seda nimetut mõifawalttsusele  teada ja saatku omad tunnistnse-kirjad senna,  Üksinda niisugune saab seks walitud, kellel head tunniitnsed ou ja ta wõib oma ametit Uprilis peale hakata. Kaubahinoad. «. Sv. Nääri kuu p. 1834: Soola tünder K rbl. kop. Kiwisvol, tünder, 10 puda L rbl. kop Heringi tünder -- rbl. Silgu tünder 13 rbl. Kopli heina puud 70 kop. Ole puud kop. Soome lat-raua pertpuda 23 rbl. Alwem raud l 9 rbl, Kase puude süld 6 rbl. bv kop. Männi puude süld S rbl. 83 kop. Kiwisüte puud 18 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Pnntõrwa tünder 11 rbl. : TeliStiwi, tuhani. 23 rbl. Lubbi, tünder, 1 kop. , Bresslingi tünder 18 rbl.