ltdeS ka VMS wäga suur tShenduS laStekaSwatamise enese kohta. Seda tahame meie nende Dua peale uskuda, ilma et meie omalt poolelt midagi lisaksime, sest meil ei ole awaliku rahwakaswatamlse asjus uit suurt osawust, et meie sellega laia wainu peale astuda julgeksime. Uks teine asi rahwa-eluS on oga, mida meie küllalt tunneme a mille kohta harjutatud käsitööl oma wäga suur tähtsus on. See on see, et harjutatud käsitöö kõige tulusam koduelu  lõbustus on. Nahwaelu lõbustuseks on wiimasel aeal Eesti rahwale nii mitmesugust aSja pakutud: Kõiksugust .Seltsist" õpetliku kõnedega ja teiste aeawiitetega; laulukoorid,  muusikakoorid ja näitemängud. Need kõik on omast kohast head ja on hariwad; nimelt on ka näitemängud head, niikaua kui näitemängu tükid tõeste head on. Selle peale aga ei näi näitemängu eestkostjad Eesti rahwa kohta sugugi waatama. Seal on näituseks Mihkel ja Liisa", millest juba paari aaSta eest kirjutasime ja mida nüüd igal poolel nii suure ikka ja ikka .etendaks?."  Meie arwates on see tükk niisama wähe õige kunsti kohaline, kui see mehise meele kohaline on. ja Ristiusu  õpetuse kohaline ei ole see koguni mitte. Aga seda ei tahtnud meie sel korral pitkemalt arutada. Kahe aSja peale tahtsime aga fitn tähendada, mis seesuguste awalikkude  aea-miidete ja lõbustuste kasu rahwaeluS rohkem ehk wähem küsitamaks teemad, kui neid üleliiga kiidetakse ja nendega üleliiga aega miidetakse: Need mverutawad koduelust ja need maksawad raha. Et perekondlik  koduelu aunsa ja edenema rahwaelu kõige kindlam võhius on. seda ei ole tänine meel keegi muud salganud, kui Sozialistlased, Kommunistlased, Nihilistlased ja teised seesugused kardetamad .lased", kellega meie päiwil walitsuStel  ja köigeil auusail seltskondadel nii palju tegemist on. Koduelu lõbustamise peale peaks fiis ka rahwaharidu  es kõige mägewamat rõhku pandama. Sellepärast pealfiwad  fiis ka kõik rahwalapsed, mitte ainult mabadikkude ja päiwiliste lapsed, üht kodutööd õppima, miõ neile rõõmu  teeb mis nende aega kodu, oma perekonna keSkLS, lõbusalt witdab, kui sumiseb tööd seisawad, kui pitkad igawad  õhlad muidu uagu raske koorm selle maimu rusuwad, keS tööd tegema ja ennast liigutama harjunud on, km tema maim rõõmus ja lahke olema peab. Just emad meie maa rahwa keskis, peakfiwad hoolt kandma, et nende pojad üht lõbuStamat kodutööd õpiwad, mis neid nende mehepõlmeS kodu, oma naese ja laSte ligidal peab. Pitkail  õhtatel ja igawatel talwe-pääwadel ei suuda jutustamine  omaksetega, iialgi ainult mehe maimu täita, nii lahked ja waimu-rikkad omaksed ka iganes olla wõiwad. W ole sits ime, kui tööta meeS seda wäljaSpoolt otsima läheb, mida tema kottu küllalt ei leia aeamt det. Et tema seda aeawiidet otsides kõige sagedamini kõrtsi sattub ja aeg aealt rohkem klaasist tühjendama hayub, see ei o e hea aga see ei ole ka ime. LõbuStaw kodutöö on siis wist kõige wägewam hoidja selle kõrtfielu elu eest, millest meie päiwil Eesti lehed õigusega ja õiguseta nii elawalt ksmawad. < , .r Et nimelt peremehed ,a nende mehe-ialised omaksed kodutööst mõjuwat kasu saaksimad, et nemad sellest täit mehe-päämapalka oodata wõikfimad, seda ei ole küll mitte arwata, see küsimine ei seisa ka mitte esimeses zooneS. Kui nemad aga lõbusa kodutöö läbi wälisest aeawiidu otsimisest ja nendest kuludest, mida seesugune otsimine ikka rohkem ehk wähem toob, eemal hoitud saamad, fiis wõib kergest tulla, et teenitud kopikad ja taskus hoitud kopikad kokku kahe-ehk kolmekordse pääwapalga wälja teemad. Just meie üleõkeswatva meesterahwa sugule on sellepärast kodutöö  osawust tarwis, kui meie rahmaS jõu poolest ja elupnhtuse  poolest edenema peab. NaeSterahwal on ikka kodu tööd, tütarlapsed õpimad ka ikka juba kodu näputööd. Nende kohta on kodutöö õpetuS koolides wähem tähtjas, kui ka ikka soowitaw. « . Ka meie soowime, et meie kodumaa Kodutöö-Selts oma tähtsat kohust ikka laiemates ringkondades täita wöikõ. Kas meie maarahwa kogudustel mitte wõimalik ei ole, meie rahwa kewadel sellest seemendamisest elawamalt osa wõtta, millest meie tulema põlwele nii õnnistatud leikust loota on? Omalt maalt. Tallinnast. Kuida Saksakeeli Mia Zeitung' kuulda saanud, on Kindral-Konststoriumi poolest otsuseks tehtud, et meie maakirikute kohta patronati-õiguS ka Edaspidi peab makSwaks jääma. Mõne lehe sõnumi järel olla waimuliku ametnikkudele Kõigekõrgemalt poolelt ära keelatud,  oma ameti-tallituse juures ilmalikkufi auutähtesi kanda, Ainult St. Georgi rittretäht, Krimmi sõea mälestuse rist ja auutähed St. Georgi-linti külgeS, olla lubatud. KaS ee seadus ainult Greeka-õigeusu preestrite, wõi kaS ka Ewana.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetajate kohta maksab, sellest ei ole meie õiete aru saanud, sest selle üle on sõnumid  tänine weel segased. . , e .l .. _ Ara põlenud Jakobstadti Greeka-õigeusu kiriku meeNe UeSeWam!fe?K on juba Kl 68 rubla kokku tulnud, selle kestis Keisri Majestäti poolest 600 rubla. Tulekaitse  kassast on 13.600 rubla maksetud, nenda et 19,668 rubla kooS on ja ehitamine wõib algatud saada. Wenekeeli leht .Grashdanin" pahandab wäga selle üle, et kurjategija weel leidmata olla ja annab nonu osawamatd  järeltuulajaid muretseda, maksku need mis taheS. Seal olla selle koleda kurjatõö üle kölwatumaid jutlusi liikumas miS Weue ringkondast wäga pahandada; niisama sugust juttust olla ka wõeramaa lehtedes. Niipalju kui teada, on jo Riigiwalitsufe poolest ametnikkufi saadetud, kes Weue ringkondades suure auu seeS seisawad. Raha on ka Kuuramaa Rittcrkonna poolt kurjategija leidjale pakutud ja niipalju kui meie kuulnud oleme, igatsewad Baltimaa ringkonnad niisama elawalt ehk weel elawamalt, et kurjategija leitud, see kuri asi seletatud ja pahandus Baltimaa pinnalt ära kasitud saaks. Rohkem ei wõi Baltimaa ringkonnad ega kohtud teha, sest see kole asi ei ole nende järelkuulamise alla antud. MitmeS leheS seisawad sõnumid, et Ministeriumi poolest käsk tulnud olla, kõiki neid Baltimaa Kreiskoolist, mis Kroonu kuluga üleSpeetud saawad. kolme aasta kaikus  Linnakoolideks, Wene õpetuse-keelega ümber muuta, ja et nimelt Rakwere Kreiskoolil seda muutust juba aastal  1886 oodata olla. TeiSte sõnumite järel ei olla aga see afi mitte weel nii kaugele jõudnud. Talli nast kirjutakse meile: .Uued aead, uued elutarwitused.  Mida rohkem haridus ja teadus ühe rahwa keSkiS kaSwawad, seda rohkem kaSwawad ka tema elntarwitused.  WtiskÜmmend aastat tagasi, ei olnud meil EeStikeeles üht ainustki aealchte, ei tuntud ka nende puudust.  Ainsad laiemalt teadjad ja uudise-toojad külast külasse,  oliwad rätsepad ja ämmamoorid, kellel iga perenaese  leemepajad tuttawad oliwad. Nüüd oleme aga pitka sammu edafi aStuuud ja lueme tosina aealehta, see on selge tundemärk, et haridus edeneb. Aga sellegi pärast  ei leia aealehed weel kõige rahwa seas tähtsuse kohalist  osawõtmist ja lugupidamist. ÜkS jägu lueb ja uurib neid hoolega otsani, ja püüab oma silmaringi isamaa ja wõeramaa asjuS laiendada; teine lueb kuulutusi, siit ja sealt mõne iseäralise tüki: pilkad  arutused ja õpetlikud kirjad olla igawad ja tühi aeawiide;  kolmas jägu kinnitab, aealehed olla otsekohe Kuradist,  uskliku ja maga inimese eksitajad, keda näpu wahele  wõtta ei tohtida. Siin on minu arwateS natuke arutamist waja. -- Seisab Sinu usuelu nii nõdra jalge peal, et wälise ilmaelu tundmine teda eksitab, fiis on parem oota, künni tugewamakS saad. Jlmalikuist elutarwitustest  ei jõua Sina ennast iialgi puudutamata jätta, niikaua kui siin ilmaS elad. Kes aga usuelus woimalikult  täieialiseks on saanud, seda ei eksita mingisugune ilmalik teadus. Tõsi on, et üheS lehes rohkem, teises wähem haganaid on, aga teri leiab lugeja ikka ka oma jägu; põrsas nosib ka terad wälja lükkab haganad ninaga kõrwale. Teiseks on inimese loomus lihast ja waimust, ja mõlemil on omad elutarwitused. Nii kui wäljaspidine inimene kõhna toidu juureS kokku kortsub, nii on ka seestpidise  inimesega waimuga: kuida Sa teda toidad, nenda ta on. Jumala-sõna on seestpidise elu leib, miska, teda peab rohkeSte toidetama, et waim, hing ja süda tugewakS saawad wäljaspooliSte eluraskuste waSta. Teaduslikud  kirjad ja aeaktxjad on selle kõrwane, keS enam wäljaSpoolise inimese tarwitust täidawad, aga mõlemad on ikka head aSjad. Siis ei wõi meie mitte kinnitada, et aealehed otsekohe Kuradist lulewad, waid need on uuema aea wäljaspooltne elutarwituS ja abinõu, hariduse edendamiseks.  Üht terwe waimuga inimest ei suuda ükski aealeht usuelus eksitada, ega selle lugemine teda roojastada.  Isegi aealehtede kirjutajad tahawad õnnsaks saada ja loodawad õnnsaks saama. Ülepea wõib aealchte ühe pikksilmaga wõrrelda, mis läbi inimene oma ja wõera maa, elu ja olekut omas tuaS istudes -wõib silmitseda,  ilma et temal reisu raha ja pitka tee raskusi kanda ja kannatada oleks. Sellepärast olgu minu nõnu argade sõbradele siis see: Püha kirja pead Sa lugema ja uurima, see on eluleib; ilmalikku õpetust aealchtedest ja teistest kirjadest wõid Sa lugeda, see on leiwa kõrwane ja wäljaspoolse elu tarwitus. Nii wähe kui keegi liha ja waimu enne surma lahutada jõuab, niisama wäh? jõuab keegi nende mõlemate elutarwitust lahutada. Meie mure seal juures peab aga olema, haganaid hoolega wälja sõeluda". .Mitme kartliku küsimise peale, kuida .Linda" Seltsi otsus 4. Märtsil olnud, et .Virulases" seisaw aruanne wäga segane on ja palju pihu silma ajab, et ühtlane meeS sellest aru ei saa, fiiS on .Tallinna Sõbra" kohus, seda wähem sõnadega ja järgeS numritega selgemaks teha. Kõige pealt seisab aruandes, et aktsionärid olla 4600 rubla puhast kasu saanud ja aktsiad seeläbi L rubla 50 kopikat tõusnud. Seda pöhjuõtakfe nenda: Kauplus ou ümber Muub 209,037 rubla? Selle peale on wõidetud .... 3926 rubla. Laew .Aleksander" on teeninud . . 4000 , Kokku 9926 rubla. Kuludeks on arwatud . . . . . 5326 . Jääb järele 4600 rubla- See on aruande sisu. Kui aga sellest 4000 rubla laewa teenistuseks pannakse, fiis jääb kaupluse teenistuseks terwelt 600 rubla. See. teeb 209,000 rubla juureS wähem kui '/g kopikat kasu iga rubla pealt. See on tõest nii kõhn teenistus, et seda ühe lehmaga wõrrelda wõib, keS pääwaS 20 toopi piima annab, millest aga karjatsed  ja lüpsjad nii palju ära tarwitawad, et peremehele söötmise eest sõrmkübara täis üle jääb. Mina müükfin seesuguse lehma homme-pääwal lihunikule, ja karjatsed ja lüpsjad saadaksin Suhhumisse. Et aktsiad see läbi 2 rubla 60 kopikad tõusnud, see wõib õige olla, aga kuida nad seifiwad ja kmda nüüd seisawad, seda ei ole nimetatud ja osamõtjad ei ole ka selle järel pärinud. Arwati wist, et teadmine hea on, aga mitte-teadmine tulusam. Kasu oli jo kuulutatud, ega siis kahjust wõi juttu olla. —> Just kaaluga müümiseks, kuida wiimati kuulutati, on aga aktsiad ikka weel liiga raSksd Selle põhjuStuseks teeme ühe peaMkandse rehmmgi. Selle-aegne kauba-wara . . 48,000 rubla, Tartu maja 40,000 . Tallinna maja 20,000 . kiwt ait Tallinnas . . . 10,000 . 2 laewa ....... 35.000 . wõlaraamat 32,000 . kaõfat ei ole üles antud . . . . Kokku 185,000 rubla. Wõlad maha arwata 73,000 . Jääb aktsionäride omandust 112,000 rubla. Akwame majade müümise kuluja mõne kadunud wõla 12,000 rubla siis jääb 100,000 rubla järel ja aktsiad on täieSte 50 rubla wäärt. Kui kaupmees omad wõlad täieSte wälia umksab ja selle juureS poole omast marandusest  kautab, siis ei ole tema kellegile kahju teinud, kui aga iseenesele, ja peab oma tööd uue jõuga ja hookusega uueSle algama, künni kahju tagasi teenib. Nenda ou praegu ka .Linda" Seltsi asi. Liht-wölausknjad et pruugi ehmatada, nemad ei kanna kahju; nende jäukS ulatab weel aktsionäride kapital. Kui aktsiad sedawiisi tõnsewad, siiS wõiwad ka aktsionärid juba kahekümne aasta pärast, diwidendifl saada. .Linda" takitajaid kohtu alla anda ja pressida, see oleks tühine troost. MiS kadunud, see on kadunud". ka, Muidugi ei ole meil wöimalik eesseiSwaid rehnungifi läbi katsuda; meie paneme neid agk kui ühe auusa mehe arwamisi awalikult igaühe filma ette, kellesse fee puudub. Teiste lehtede sõnumite järel lisame mõnda arutamist ja mõnda nõuuwõtmist juure, ja tähendame, mis meie sellest arwame. .Walguse" sõnumid on : 1) .Aktsiate kurõ on wiimase aasta 1. Näärikuu pääwal  83 rubla 28 kopikat olnud; kurs tõusnud wiimase aaõta käikuS 2 rubla 30 kopikat ja seista nüüd 85 rubla 58 kopika peal". Meie arwates peaks .Linda" Seltsi walitsuS täieliselt  ja selgest põhjustatud ja awalikult wäljn antud rehnungide  läbi töekS tegema, et aktsiad tõeste selle hinna peal seisawad, sest ühegi Börsi kuulutustest ei leita .Linda" aktsiate kursi ja sedawiisi ei tea keegi, kuida see kurS wälja arwatud on. Nii suurt usaldust, palja sõna peale, ei päri ükski teine aktsia-selts oma osanikkude käest. 2) .Jõudu mõõda, kui raha selle tarwis kokku tuleks, maad ja metsa osta ja müia kaS Peterburgi kubermangus  wõi mujal, mille tarwiS SeltS künni 50,000 rubla lubaS". 3) .Ranna-laewu osta ehk ehitada, alla 1000 —3000 rubla, mille tarwiS Selts 5000 rubla pruukida lubas". Kallid /Linda" Seltsi osanikud waadake ette, mõtelge kõige pealt oma Seltsi asjaliku nime peale! SeltS nimetab ennast .Kaubalaewa SeltS", lubab aga maa ja metsa kauplemiseks .kas Peterburgi kubermangus" wõi SuhhumiS, sest .mujal" wöib ehk wiimakS koguni  Angra Pequenat tähendada, 50,000 rubla; kaubalaewade  muretsemiseks paljalt 5000 rubla! MiS .SeltS" see siis wiimakS on, ja mis ütlewad põhjuSkirjad? Kas on Seltsis ka kedagi kes maast ja metsast midagi teab ja tunneb? Ärge eksige! .Peterburgi kubermangus" wõi .mujal" on maa ja mets kergemini ostetud, kui kasud mkast ja metsast wälja tehtud ehk maa ja mets jälle müüdud. Maa ja metS ei ole ülepea kellegi poe-kaup, waid on inimeSte pühitsetud koduelu pind ja põhjus. Üksi see ostku maad, keõ seda oma koduelu põhjuseks tcha ja oma higiga rammutaba tahab. Kes maad otse poekaubakS  teewad, need teutawad koduelu pühitsetud pinda, need tahawad kaS higi-walajaid wälja kurnata, et nemad algawad üht tallitust, millest neil aimu ei ole ja jääwad omast ilma. Sõnad .kui raha selle tarwiS kokku tuleks",