on ära keelatud sigu ühest maakonnast teise wedada. Ka naabrtrtigid on sigade ja põrsaste. flSsewedamist Taanimaalt  ära keelanud. Inglismaalt. Dublini ülem - Bürgermeister Sullivan on ärritamise - kõnede pärast kaheks kuuks wangi mõistetud. lirimaa Rahwus-ltiga sekretär Thimothy  Harrtugton on sellesama süü pärast kinni wõetud. Chorley linnas Lancashiri maakondaS  oli Talwekuu 19 pääwal kaunis raske maawärisemine.  Nahwas põgenes linnast wälja. Suuremat kahju ei ole olnud. Ka Rochestrt Piiskop on käsku annud oma Piiskopkonna kirikutes Saksamaa Kronprinz terwise eest palweid pidada. Jtalia walitsusele wõib sõda Abessyniaga ikka rohkem murel teha, kui tunnistada tahetakse. Sseawögi, mida Negus juba wälja saatnud, olla kolmes korpuses umbeS 126,066 meest suur. Takka-laetawaid püssist olla sel wäel umbes 35,606; teistel on piigid ja wibud. Selle juure tuleb weel Schoa Kuninga sõbawägi, mis 86,666 meest suur on, mida tema Negusele appi saatnud ja oma truuwuse eest oma poja pandiks annud on. Kui palju Negus teda siiski usaldada wõib, see on küll teadmata, aga ka Neguse enese söeawägi wõib JtalialaStele tegemist küll teha. Pealegi on wäga raske Abessynia piiretesse tungida, sest see maa on wäga mägine ja teed on ainult kodurahwal tuttawad. Cosenza maakondas on öösel wasta Talwekuu 21. pääwa jälle wäga raske maawärisemine  olnud. Kolmandama! pääwal oliwad juba 25 surnukeha puru alt wälja kaewatud. Umb.s 4666 inimest on ilma peawarjuta; nende on kuus raskest ja palju teisi kergemast haawatud. Õnnetus oleks palju suurem olnud, kui inimesed mitte esimese löögi peale enamist  kõik majadest wälja ei oleks jooksnud. Wast teine ja raskem löök oli häwitaw. Paigad Bistgnano, Paola, San Marco, Argentano, Rogiano ja Gravina on kõige rohkem kahju saanud ja on pea häwitatud. Bnlgarias on uuel Würstil wäga kibedad aead. Wale-ktrjadest, mis Wene Keisrile saadetud, ütleb tema ennast lahti, aga seda ei usuta palju. Selle kõrwa tulewad  aga mitmed teised pahandused. Enne walimist ott tema Ungrumaalt ühe asjatallitaja Bnlgariasse saatnud,  kelle nimi Waldapfel on, keda Ungarlane Graf Zichy selleks tema luure saatnud ja kes wist ükS Juut on ja igat tallitust oma peale wõtab, kui selle eest head hinda maksetakse. M s abinõudega tema Prinz Ferdinandi asju tallitanud, seda wõib arwata, sest taks kord on temale suured summad selleks kätte antud. Walitsus ott aga sellest kaubast kuulda saanud ja oli peenest punutud wõrgu katki leikanud. Waldapfel läks siis ära ja pärib nüüd Ungrumaa kohtute läbi Prinz Ferdinandi ja Graf Zichy käest 16,666 guldnat tasumist, oma waewa ja nende joodurahade tasumiseks, mida tema Bulgaria walijatele wälja jaganud on. See sopane /lmutus" ei wõi Würfii auu Bulgarlaste ja kõige Europa ees tõSta ega tema trooni kinnitada. Ka Major Laaba, keda Prinz Ferdinand Ungrumaalt kaasa wöttis, omaks Sekretäriks ja Geheimerathiks nimetas, olla selle asja sisse mässitud. Tema on luba saanud kaheks kuuks kodumaale minna ja ei tule wist iialgi enam tagasi. Tema ja mitmed teised, keda Prinz Ferdinand kaasa tõi, on Bulgarlaste meelt oma ülemeelega pahandanud, nimelt tema Hofmarschall Graf Grenand, üks Prantslane, keda Orleaniftlaste peamees ja tulewiku Kuningas, Parist Graf, temale kaasa annud. Nüüd on weel ilmunud, et Prinz Ferdinand, enne kui tema Bulgariasse läks, kahekeelisel wiifll Weuemaa sõbrust otsinud ja rohkem Weuemaa tahtmist mööda Bulgaria aõju tallttada tõutanud on, kui Würst Aleksander. Kuida juba enne teatustatud, laskis tema aga pärast Keiser Aleksander 11. pildi Sobranje saalist wälja wiia. Need umbauulised asjad saawad teda wist waremini ehk hiljemini Bulgariast wälja kangutama, ilma et selleks wäliseid hoowafi tarwis läheb. Prinz Ferdinandi soowimise peale jätab Sobranje kaebtust Karawelowi  ja tema kaasmässajate wasta maha. Tema karta sellest protsessist /lmutufi" tõuSma, mis temale kasu ei saada. Bulgaria walitsus seisis ühe Belgia rahameeste seltskonnaga 25 millioni franki laenu pärast kauplemises. Sealt päriti esiteks, et Prinzess Clementine kaaswastatajaks  heidaks, nüüd on see kaup aga Bulgaria kõiknwa waliksufe pärast koguni katki jäätud. Sobranjes on nõuuks wõetud peale täniste maksude weel 16 protsenti kõige põllutöö sissetulemiste peale panna. Konstantinopeisse on Wiini suur rahamees Baron Hirsch tulnud ja on pea kuningliku auuga seal waSta wõetud. Türgi walitsus kaupleb temaga suurema laenu pärast, sest Weuemaa pärida tungiwalt sõeakulude tasumist ja tellitud uued suurtükid ja püssid piawad ka maksetud saama. Omalt maalt. Tallinnast. Raha-Ministertumi poolest kuulutatakse, et stearin-küünlate peale mitte maksu pandud saa- ma. Niisamati kuulutatakse ka, et mitmed maksud, mida mõned Wene lehed, nimelt ,Nowosti" ütlestwad tnlemaS olema, mitte plaanitud ei ole. Nende keskis on ka wedumaksud  selle wilja pealt, mida raudteedel weetakse ja millest  need lehed riigikassale 5 millioni rubla arwafiwad sisse tulema. Petroleumi-aktsifi plaan olla „Nowosti" poolest ka nii segaselt kuulutatud, et see igas tükkis õige ei näita olema. Baltimaa talukoht ute muutmise plaan olla ,Sweti" sõnumite järel juba Riiksrathi ette pandud ja saada seal pea nõuupidamise alla wõetud. EeStimaa Ritterkonna poolest on Zdawere herra, P. Baron Wrangell, Kuuramaa Maapääwale saadetud. Maru ilmad pikse-pi l w e t e g a, mis ülewiimasel nädalil Tallinnas ja teistes paikades Eestimaal  inimest kohkutafiwad. on Liiwimaal ja Kuuramaal kahju teinud. Kuida juba wiimafes numres kirjutasime ja selle numre lõpul laiemalt kirjutama saame, põletas pikse-nool öösel wasta Talwekuu 26. pääwa Laiuse kiriku maha. Wilj and ist kirjutatakse Talwekuu 26. pääwal: ,Wiimasel öösel kell 1 aeal läks lume-tuisk wäga raske kõue-müristamisega üle meie linna. Kuida kuuleme, on wälk ümberkaudu mitmes paikas sisse löönud. Nenda olla Uue-Wõiduma mõisas üks külm löök karjalauda katuse lõhkunud ja waldas on wälk ühe talukoha elumaja sisse löönud, mis siis ka täieste maha psleS. Mii talvist  kirjutatakse, et öösel wasta Talwekuu 26. pääwa wälk Io hannese-kiriku sisse löönud ja ukse ja ühe tüki wälisest (aia) müürist ära lõhkunud. Õöwahid ütlewad, et nemad juba öösel enne seda kanget wälgulöömist  näinud on. Aleksaudri-koolist, mille heaks umbes 166,666 rubla korjatud on ja mis kui Linna-kool Wene õpetus-keelega asutatud saab, toob ,Rishki Weflnik" järgmist sõnumit: Kool saada tnlewal aastal algatud. Kooli juhatuseks saada üks nõuukogu asutatud, mille liited selle kooli Inspektor  ja wiis meest Eesti sugust on, kes Liiwimaa ja Eestimaa Kubernöride ja Tartu koolikonna Kuratori ofawõtmisega  nimetatud saawad. Selle nõuukogu kokkuseadmiseks  ja kõige Aleksandri-kooli asjade korraldamiseks on Rahwakoolide- Inspektor Speschkow Tartusse tulnud. ,S a kala" kirjutas oma Nr. 45 sees: „Tallinna  Sõber lõpetab oma juhtkirja »Kes takistab ja häwitab  Eesti asutusi?" ära. Selles kirjas on ,Sõber" jälle täiel ,sõbra" näol wälja astunud. ,T. Sõbrasuurem  töö ou selles kirjas, ikka ja ikka jälle uues te ütelda: ,Mitte need, waid need löhuwad Eesli asutusi. Baltlased olla ainukesed, kes oma kodumaa seisuSte ja sugude lepitust nõuawad, aga lõhkujad olla ikka jälle Sakslased. Üsna hale ja kahjetfemise wäärt on see, et auustatud herra Eichhorn piaaegu mitte ühte lehte walmis  kirjutada ei saa, kus mitte otsatu, palju süidist ja halbtuse sünnitusi Suusa C. R. Jakobsoni peale, kes enese eest mitte enam wastamas ei ole, ei laota. ,Tallinna Sõbral" näitab suur himu surnu wasta wõidelda olewat, sest ta loodab, et seal talle täieline wõit katte jääb. Ei ole iluS!" See ei olnud mitte meie »juhtkiri," waid oli üks wastus  Westniku" kaastöölise kirja peale, milles see oma erakonna pattust nende peale laduda püüdis, kes tema erakonna waSta wõidelnud on. Meie ei olnud kellegi peale tunginud, waid olime neid kaitseda püüdnud, kelle peale jultunud kawalusega, kiputi. -- Inimene sureb, aga tema teud ja nende järjed mõjuwad edafi, ja tema tegudes  ja neude järgede? kutsub aealugu teda oma kohtujärje  ette, elagu tema, ehk olgu surnud. Neco, Philipp 11., Iman Hirmus ja teised nendesarnased on ka surnud aga aealugu ei põrka nende kalmukünkadest tagasi. Üks endine Baltiski Meremeeste kooli kaSwandik, kes kui teine tüürmann Rootsi barklaewa .Augusta" peal teenistuses oli, kirjutab selle laewa hukkaminemisest: .Barklaew .Augusta," Schwanseast ASpinwallisse sõitmas, läks Wiinakuu 16. pääwal Atlanti merel hukka ja 7 laewameest uppufiwad ära. Teised 6 peasiwad abipaati ja eksisiwad hirmsal tormil suure mere peal ümber. Hirm uppumise eest ei olnud nende ainus waewaja. Paatiõ oli üks ainus weike koht kuiwatud leiwaga. Wiie pääwa  pärast oli see weike tagawara otsas. Õnnetumad kannatasiwad rasket nälga. Kahe pääwa pärast wõtsiwad nemad nõuuks üht oma keskist teiste toiduks tappa. Juba oli liisk wõetud, kui meremeeste südametunnistus wägewamaks  sai, kui nende nälg. Nemad wõtsiwad nõuuks weel kolm pääwa kannatada, enne kui inimese liha sööma hakkaksiwad. 3a just kolmandama pääwa õhtal, kui seltsimeest  juba taheti tapma hakata, ilmus taewa-weerul üks laew, purjulaew ,Union" Newyorkist, mis ikka ligemale tuli ja neid wiimaks peale wõttis." Hotel waht KadrinthaliS oli Talwekuu  26. pääwa homikul leidnud, et selle hoteli köögi akken sisse löödud oli. Ligemalt waadates leidis tema, et kuri käsi seal oli tuld panna tahtnud. Tuli sai kergest ja ilma suurema kahjuta kustutatud. See maja on 34,856 rubla eest kaitse alla antud. Kohtud otstwad tegijat  taga. Maat kirjutab Saksa-keeli .Tallinna Zeitung" järgmistest  pahategudest: .Talumees Abram T. Maardu wallast andis teada, et tema laut öösel wasta Talwe kuu 26. pääwa lahti lõhutud ja üks must mära sealt ära warastatud on. Märjamaal on öösel wasta Talwekuu 25. Pääwa üks wõik hobune wankrega ära warastatud. —> Öösel wasta Talwekuu 14. pääwa sai Metstaguse waldas üks ait lahti lõhutud ja sealt 219 rubla eest riideid ja teisi asju ära warastatud. Peremees läks teisel homikul jälgi mööda  wargate järel, mis metsa läksiwad ja nägi seal wargaid ja teerööwleid Jaan U. ja Kustas S., keda juba mõne aea eest otsiti, tule ääres istuma. Uksi ei julgenud tema kaabakate ligi minna, waid läks Kaalepi Tallitaja juure, kes kõige oma küla peremehed kokku kutsus ja nendega  metsa ümber piiras. Kui kurjategijad tule ääres jahimehi ligemale tulema nägiwad, siis pugefiwad nemad paksemasse metsa ja jaht algas. Mõni kord lasti püssidega  tuulde, aga see ei mõjunud. Wast siis, kui Jaan U. ühe laengi haawleid wastu jalgu sai, mis küll tema saapa-säärtest tagasi põrkas, jäi jema kohkudes seisma ja wõis kinni wõetud saada. Tema seltfilane Kustas S. jooksis küll edafi, wiskas omad riided maha ja puges paksu põesastikku, sai aga sealt leitud ja kinni wõetud. Mõlemad saiwad Hakenrichteri juure wiidud, mõlemil saab ka weel teiste pahategude eest wastata olema. Öösel wasta Talwekuu 26. pääwa lõhuti Järwa-Madise kirikumõisa tall lahti ja wiidi sealt üks must ruun, riistadega  ja kaherattaga wankrega, kokku 156 rubla wäärt, ära. Öösel wasta Talwekuu 21. pääwa warastati Metstaguse waldas talumees Jaan Mühlbergi rehest üks hobune riistadega, kokku 53 rubla wäärt. ära. Kahtluse  all seisab paha nimega Adam S. sealtsamast wallast ja on ülekuulamise alla wõetud. Talwekuu 22. pääwal  oli Alpu talumees Jaan Kordu Lehtmetsa Risti kõrtsis joonud ja kõrtsi põrandale magama heitnud, kui teised wõerad juba ära läinud oliwad. Kui kõrtsmik teda teisel homikul äratada tahtis, siis oli tema surnud. Arwatakse, et tema liiga wiina on surnud, mis lahtileikamise läbi piab läbikatsutud saama. Öösel wasta Talwekuu 14. pääwa on Rosua-Haliku waldas Pärtel M. pood lahti lõhutud ja sealt peale 566 rubla eest mitmesuguseid kaupasi warastatud. Ageri walla meeS Mihkel P. seisab kaebtuse all ja on ülekuulamise alla wõetud. Öösel wastu Talwekuu 12. pääwa lõhuti Aawere waldaS Juhan Kirschpuu ait lahti ja warastati  sealt 28 rubla 85 kopika eest riideid.— Öösel wasta Talwekuu 11. pääwa lõhuti Kuije waldaS Karl M. ait lahti ja waraStati sealt 17 rubla 76 kopika eest riideid."  See on ridake pahategufl, mis poolteist nädali käikus ühest ainsast Eestimaa maakonnast üles antud on! Aea waimu heldus ja ,inimlik-tundmus" piawad nuhtlust teutawamakS kui tegu. See on meie arwates see suur eksitus, mis seesugusi ~inimesi" nii rohkest sigitab. Tallinnast kirjutab seesama leht: /Wittenhofi tee ääres elaw lahtilastud soldat Paul S. audis Politseile teada, et Talwekuu 21. pääwal, kui tema kottu ära ott, tema kasti kramp-lukk lõhutud ja kastist 11 rubla 85 kopikat  ära warastatud on. Talwekuu 21. pääwa õhtal pidas Politsei-soldat Tiksmann endise wangi Andres K. Tartu maantel ühe hobusega kiuni, keS hiljuti wast wangist  lahti saanud ja kellel auuga saadud hobust olla ei wõinud. Kaabakas peafis ära, hobune jäi Politsei-soldati kätte. Teisel homikul tunnistas woorimees Arbusow hobust  omaks, mis tema lahtilöhutud laudast ott warastatud.  Pärast sai ka Andres K. kinni wõetud. Wene turul on Talwekuu 15. pääwal kaupleja Abraham J. taskust  46 rubla ja 6 kuld sõrmust ära warastatud. —. SadamaS wõeti Talwekuu 22. pääwal mitmed puuwillawargad  kinni. Talwekuu 24, pääwa õhtal wõttis Politsei-soldat Popow wakshallis Ääsmaltpäritud Mart Prank'i kinni, kes Tobolski kubermangusse mõistetud ja saadetud, sealt aga 17 pääwa pärast ära karganud ja kodumaale tagasi tulnud oli." Baltiskist, Talwekuu 36. pääwal. Wiimasel neljapääwal  hakkas jälle lund sadama, mis aga pea ennast jälle wihmaks muutis. Siis tuli uueste lund, Laupääwast  saadik hakkas külmetama ja täna homiku oli 5 graadi külma. Kõik maa on õhukese lume-korraga kaetud ja täua sajab weel juure. Thermometer on aga tõusmas. Tartust. Talwekuu 15. päawast 22. pääwani on 22 rõuge-haiget juure tulnud, 4 ära surnud ja 33 terwekS saanud. Talwekuu 14. pääwal oliwad 34, Talwekuu  22. pääwal 19 rõuge-haiget arstimise all. Kui palju haigeid ilma arstita oliwad, seda ei wõ! muidugi teada. Talwekuu 26. pääwa õhtal nägi üks ööwaht, et ükS inimene kiwi-stllalt jõkke kargas, ei saanud aga pimedas aru, kas see üks meesterahwas wõi naesterahwas ott. Kohe selle peale kuuldi jõest appi hüüdma, kui aga senna mindi, fiiõ ei olnud enam ühtigi näha. Teisel