kasu-makSmiStega wõimalik on. Põllumeeste Seltsid pidagu selle tähtsa aSia üle nõuu. Selle kuu 17. paamal on mitmed perekonnad enamist Kolga wallast, Suhhum - Kalee teele läinud. Palju rahwast oli neid wakShalli saatma tulnud ja seal andis neile üks Kubernõri-kanzellei ametnik nende passid kätte. Raudtee walitsus oli hoolt kannud, et nemad wagoniS magada wõikstwad. Jumal olgu nende saatja pitkal teel ja kaugel maal, ja andku neile seal paremat nöuu, kui inimesed seda kodumaal teinud on! BaltiSkist. Wiimase nädali esimeste pääwade seeS tuli kaunis rohkest wihma. Neljapääwal, Wiinakuu 18. pääwal, oli ilm enne lõunat selge, fiiS ajaflwad mõned pilwerüngad  iileS ja ühest pilwest, mis põhja poolt tõusis, kargas järsku selge malk ja kõlas kohe raske kõue mürin. Pärast seda sadas kange hoog rahet; terad oliwad täitsa ümmargused,  suuremad kui erned ja nii kõmad, nagu süda suwi aeal. Üteldakse, et nii hiline müristamine hilist ja pehmet  talwet tähendada. Rakwerest. ,Rakwere Teadaandja sõnumite järel petta üks wäljalastud soldat Kabala jaama ümberkaudu rahwast isetehtud arsti-rohtudega. Hinna poolest ei olla see solkija koguni mitte arglane, maid wõtta näituseks ühe wäike klaasi täie mee eest, mis Türgi pipraga segatud on, 70 kopikat. Loodetakse, et kohalised ülemad pea selle isetehtud  meclieinas üoetori kauplemist tülitama tulewad. Sellesama lehe sõnumite järel saada Saltfil, Weike-Maarja kihelkondas, üks Eesti raamatu - kauplus asutatud. —> Meie soowime head õnne, soowime aga ka, et seal wahest ka seesugust, meest ja Türgi piprast kokku segatud waimutoltu  ja rohtu kauplema ei hakata. Selle solgi segajaid on paraku meie päiwil Eesti kirjanduse wainul rohkem, kui neid tarwiS läheb. Waadaku kaupleja ette, mis kaupa tema müütab. Tallinnas trükkis ja müütas üks B. ka kord kõiki kirjanduse kaupa, mis aga ette tuli; nüüd istub tema tulepanemise pärast mängis. Rakweres on üks joogimaja peremees, keS koolipoistele wiina ja õlut müünud, 10 rubla trahwi maksma pandud. Soowime mõjumist! Tartust. Mõrtsuka käte alla langenud woorimees Palm seisab osamamate arstide hoolsama hoolekandmise all ja juba oli lootus elu peale kosumas, sest kops oli pea paranenud. Wiimaste pääwade sees on aga tema haigus jälle raskemaks läinud ja märgid tähendawad selle peale, et ka maks rasket wiga saanud. Wiljandi maakonnast kirjutakse meile: ,Öösel, Wiinakuu  14. ja 15. pääma wahel tungistwad margad Wana- Wõidumaa mõisa pärisherra, Landrath G. v. Stryk'i kirjutuse kambrisse, läbi kõrwalise tua akna, Seal on nemad ukse lahti murdnud ja kirjutuse laua sahtlit järeltehtud  wõtmega lahti teha kasunud, mis aga korda läinud ei ole, kus nemad fiis laua ära lõhkunud ja sahtlist kaks mana uuri ja natuke peenikest raha warastanud, aga ka kapi wõtmed leidnud, kus Landrathi herra hindpaberid ja raha seiftmad. Sealt on nemad umbes 200 rubla peenikest  höbe-raha, manu hõbe rublatükkifi, wõeramaa kuldrahast,  paber-raha ja hindpaberid warastanud, mille summa meel ülesarmamata on. Tuast on meel kaks mängu kaartist,  hulk mõtmeid, pool kasti stgarid ja üks rewolmer warastatud. Kui kaugel need margad mõrtsuka mõttest seifiwad, seda wõib armata. Nemad on ühe maja fiSse tunginud, seal ukse ja laua lõhkunud ja raud kapist mõiherra  ja walla warandust riisunud, kus iga silmapilk seda inimesed olekstwad wõinud kuulda ja waatama tulla. Paha ilma mõnul on nende nõuu aga tülitamata korda läinud.  Marguse paikaS on margad ühe wõtme, ühe meike Plekist latorni ja peu täie jämedat takku maha jätnud.  Wöti näitab peenikese meistri tööd. Iga Ristiinimese siida peab kohkuma, selle kurja peale mõteldes, mida sel aastal herra Landrath von Stryk'ile tehtud on. Kaks kord warastatud, kaks kord põletatud, ühe Kuradi-sulase käe läbi, ja iga kord on kahju ja siidame-walu  suur olnud. Oma wallarahwaga on Landrathi herra ikka sõbralikult käsi käes käinud, on isalikult walla rahwa kooli eeft hoolt kannud. Sellest annab wäga suure ruumidega koolimaja, päriseks kingitud põldudega tunnistust,  ja pool koolmeistri palka, mida herra igal aastal omast käest lisaks maksab. Köigeist heategudest kirjutada tarwitaks palju ruumi. Aga fiiski, ilma et wihaks aSja ja wihkajat teada oleks, sünniwad niisugused koledad teud! Kõigewägewam aidaku, et ükskord kurjategijad walge ette ja oma teenitud palka kätte saaksiwais. Selle juures on iga kristliku inimese kohus tööd teha, et kurjad teud kaduma saaksiwad, mis nüüd wiimasel aeal wäga palju maad rahwa seaS on leidnud, iseäranis hoonepõletamised  ja wargused, mis just alalised asjad on. Kustutagu  igaüks tuld mis põleb, aga ärgu walagu weel õli juure, künni wiimakS keegi enam kustutada ei suuda ja tuli walajaid endid ka ära põletab«. xp. -- Piirnust kirjutakse meile: .Jälle on Pärnus tükk tööd ära tehtud. Jõe flld, mis wana ja mitmest kohast läbi oli sõtkutud, sai nüüd uueste ehitatud. Ka on selle eest muretsetud, et sild mitte järskult alla ei kalla, nagu enne oli, waid libamefi. Silla otste! seisab kirjutatud: »Sõida sammu iile silla!" Wäga oleks soowida, et inimesed seda kasulikku käsku mitte tähelepanemata ei jätaks, mis läbi sild mõne hea aasta kauemini seisaks". ,S aarde kihelkondas warastaS üks noor mees, kes mitmekordsest wangistamisest hoolimata, oma warguse-ametist lahkuda ei tahtnud, W. mõisa mesipuu aiast ühe mesipuu ära. Metsas wõtnud tema mesipuu lahti ja söönud omas ülemeeles kõhu ülemäära kärjemett täis, kus siis maha ka tema sisikonna ära uuristanud. Suure waewaga jõudnud tema weel oma korterisse minna, kus hirmsa walu käes maaS sipeldas, werd ja mett suust wälja ajades, kuuni surm peastis". 8ul!». vHiljuti tuli üks keskigaline meeS maalt linna, oma asju tallitama. Et tema ka napsi armastaja oli, sidus tema hobuse A. trahteri käsipuu külge kinni ja aStus  sisse. Seal juhtus tema mõne endise sõbraga kokku ja mõned rublad saiwad kulutatud. Õhtal, kui trahteri uksed juba kinni pandi, tuli tema sõbradega uulitsale, komistas ja kukkus maha. Kui homikul üles ärkaS, katsus  taskut, seal ei olnud aga enam kopikat sees. Kadunud oliwad 30 künni 40 rubla, ja niisama palju werStafi oli tühjalt koju sõita". ,Wiinakuu 5. pääwal tuliwad kaks noort meest Wändrast Pärnu, oma asju tallitama. Et neil pitk tee oli, pidiwad nemad teel ühte kõrtsi öömajale  jääma. Õhtal tuli üks tuttaw mees tagajärel; kes näpu-ametit oskaS. Kõik kolm heidsiwad puhkama, kui nemad aga homikul üleS tõufiwad, siis leidis üks, et tema taSkust 20 rubla ära kadunud oliwad. Teistele nimetamata, läks tema õue, wiimaks tulnud mehe järele ja päris oma raha, kes teda aga weel peale kauba sõimas.  Nüüd tõi tema külalise kõrtsi tagasi ja laskis läbi otsida, kelle taskust siis ka seesugused rahad leiti, kuida oma raha otsija ette ütelnud oli. Esiteks ei tahtnud waras küll ühtigi kuulda wõtta, kui kõrtsmik teda aga nelja silma all noominud, siis andis raha kätte". ,Usu segatsemised ei taha Pärnumaalt ikka weel kaduda; mitmed inimesed waewawad ennast nende tühja tembutamisega  nii kangest, et pärast nädalite kaupa woodis peawad sirewile olema. Nenda tuliwad 30. Septembril kaks ettelugejat R. walda, oma lugemisi pidama. Kuida rääkitakse tulnud üks särgiwäel, teine loodud särkis, tunnistanud  rahwa eeS suure häälega oma pattufi üles ja sundinud teisi sedasama tegema. Wiimaks wõtnud üks neist ühe 3 wõi 4 aastase lapse kate peale ja pidanud, lapsukest ülespidi tvsteS ja õõtsutates, pitki palweid. Pühas kirjas seisab, et meie peame Jumalat köeS ja waimuS teenima, mitte Wariseeride wiisil pitki palweid lugema ja ennast sellega õigeks mõistma. Tont teab. missugune pwaim" neid taga kihutab!" Al. Doblenimaakondas on Suur-Swehthosi walla wanem Mihklikuu 22. pääwal kõik peremehed nõuupidamisele  kutsunud, kuida ülekäte minewate warguSte wasta nõuu leida. Nöuuks wöetud paluda, et iga peremees,  kes wargaid oma majasse wõtab, kohe kohast lahti ja koht tema pärijate kätte antud saaks. Seda palwet on ka juba möjuwas paikas ette pandud ja wastust saadud,  et Kubermangu-walitsus selle üle pea otsust teeb. Ka on palutud, et Riigiwalitsus peremeestele luba annaks, wargate pärast tuleriistu pidada. Margad on kõige selle peale sellega wastanud, et nemad wallawanema juure wõerusele läinud, ei ole aga oma nõuu korda saata suutnud. . Liibawist, Keiserlik KörguS Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh noorem on mõned pääwad All- Bartawis ja Rutsawis jahi peal olnud. Selle kuu 7. pääwa homikul jõudis Suurwürst kuue herraga Alt-Bartawi,  kus ülem metsnik Monlewitz oma metsawahtidega teda wasta wõtmas oli ja wallawanemad soola ja leiba töiwad, kus juures wallawanem kõrget wõerast Saksakeeli kõnega teretas. Jahid kestasiwad wiis pääwa ja andsiwad  head saaki. Lastud saiwad ülepea 119 lindu, nende keskis: 3 põdra, 42 metskitse, 2 määra, 20 rebast. 36 jänest, 1 metsis, 12 püid ja 3 kõrvitsal. Suurwürst on ise 25 lindu lasknud, nende keskis 1 põder ja 2 määra, ühe korraga ehk dublettis.. Mem-metSmkud, herrad Monkewitz  ja Jürgenson on palju kiitust ja kallid jahiritStad (Jagdbestecke) kingituseks saanud. M-Bartawi laulukoor oma koolmeistri, herra Slarre juhatusel, on Suurwürsti oma lauluga teele saatnud ja temale ühe adressi aimud. Ka Liibawis on selle kuu 17. pääwal kange maru möllanud ja palju kahju teinud. Peterburgist Kõik need soldatid, keS suurest KraSnoje  Selo manöwrist osa wõtnud, on Keisri Majestäti poolest I'/, rubla kingitust saanud. Selleks on KeiSri oma kukrust umbes 45,000 rubla tarwitatud. Selle kuu 17. pääwal on Peterburgi madalamates linnajagudes uputus olnud. Kange mere tuul tõStiS wett Neewa jões ja jõe arude seeS nii kõrgeks, et juba kohe pärast lõunat Admiralitäti tornis punased ja walged hädalipud  üles pandud saiwad, miõ näitawad, et wefi neli jalga üle keskmise aru tõusnud on. Wefi tõufis ikka kõrgemale  ja oli pea pärast kesk-õöd juba kuuS jalga üle keskmise aru. Juba õhtal oliwad Galernaja, Koltowskaja ja teised uulitsad wee all, ja WaSfili-Ostrowis oli wefi keldrites. Peterburgi poolel ja sealiste saarte peal on häda ksige suurem olnud. Petrowski parkis on suured puud maha murtud, teed mudaga, okstega ja puudega täidetud. KrestowSki saar ja Zelagin oliwad täitsa wee all, niisamati ka uulitsad Shdanowka ja Spasskaja wahel. Kõik ruum Weike Neewa ja Shdanowka wahel oli nagu woogaw järw, kusi Lunastaja-kirik oma platsiga nagu saar walja paistis. Neewa jõe peal on mitmed laewad hukka läinud. Wõeramaa lehtede sõnumite järel on Baron H e ekeren-Dantes  omal 94 eluaastal Pariisis ära surnud.  Tema oli Wene kuulsama kirjamehe, Aleksander Bushkini kälimeeS, kellega tema aga tülisse sai ja kes tl). Küünlakuu pääwal 1837 duellis, tema kuuli all langes. Moskwaft. Selle kuu 7. pääwal tõusis Solodownikowi  paSsashis, Breuneri lõuendi poodis tuli, kus kõik uksed lukkus oliwad. Kõik see suur ehitus, 67 poodi, enamist kõige kaubaga, peale selle Saksa theater, kuulus Khlebnikowi kuldsepa wärktuad ja magasid, ja mitmed teised  magasid on maha põlenud. Enamist kõik kaubad ja kraamid on ära põlenud, palju on rõöwitud ja warastatud, ja mis wälja saadi, see on euamiSte rikutud. Kahju arwatakse  4 millioni rubla suur olema, millest t.621,000 rubla Tulekassades kinnitatud. Tuli on teise homikuni möllanud ja wäga palju süüd antakse tuletõrjujatele, kes õigel aeal wäljas ei olnud, kelle riistad roiskus oliwad ja keS wee kraanist ei leidnud, mis wähem nende süü on, sest kraanid olnud uulitsa sopa all. Üliõppijatest, kes wiimasest kärast osa wõtsiwad. on umbes 60 andeksandmist saanud, kui nemad mõned pääwad kartseris istunud oliwad. Teised on sündmuse teel koju saadetud. Nishni Nowgorodist. ZuudijahilaSte protsess on selle kuu 9. pääwal lõpetud. Kohtualustest saiwad mõistetud: surmamise eest tl inimest t 2 künni 20 aaSta peale wangitöõle;  rõöwimise eest 27 inimest tuhthoonesse, tihe künni kolme aaSta peale, 16 inimest kahe nädali künni kolme aasta peale wangi, 1 inimene Siberisse, 6 inimest kinni; 11 kohtualust leiti ilmasüiita olema. Odessast. Selle kuu 12. pääwal algaS uus protsess Swiridow'i waSta, kes 365,466 rubla wöerast raha ära raiskanud on, keda aga helded Wandemehed esimeses protsessis ilma süütaks möistfiwad, mis üle Prokurör kaebas.  Kohtute Minister vli protsessi algamise juures. Arhhauglest Soldat Feodor Rudakow, kes kohalises  söeawäe komandos teenib, on sel kewadel kolm inimest  surmast peastnud. Jürikuu lõpul oli kewadene wefi uputust teinud ja surnuaia kirikus oli kirikumees SheljeSkow  juba neli pääwa ilma söömata wete taga kinni; seal tungis Rudakow Lehekuu 2. pääwal läbi wete ja toi poolnälginud hädalise wälja. Paar pääwa pärast- seda pöleS kaupmees Jeruhhimi maja ja Rudakow tõi tema kaks tütart wälia. Keiser on selle eest Rudakowile peastmise-medalje  Wladimiri lintiga ja j 5 rubla saatnud. Wälianäitus on selle kuu 1. pääwal lõpetatud. Ilm on wihmane ja soe. Tashkeutist. IkaniS Turkestani juures, sai selle kuu 1. pääwal nende Kasakate mäleStuse-sammaS üleS pandud,  keS aaStal .1884 langefiwad, kui üks sotnia Ural- Kasakaid Serow'i all, 4., 5. ja 6. Jõulukuu pääwal Kokondi walitfeja, Mulla-Alimkol'i söeawäe waSta wõitleS.  Mälestuse-sammaS on priitahtlikust annetest ehitatud.  öökülmad Mihklikuu lõpul, on puuwilla põldudele  wäga palju kahju teinud. Üks batam (11 puuda) puuwillu, mis enne 7 rubla maksis, maksab nüüd 11 rubla. Ferghani maakonda? on öösel 24. ja 25. Mihklikuu pääwa wahcl maawärisemine maa-aluse mürinaga  olnud, miS 30 sekundi kestas. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Braunschweigi Herzog Wilhelmi surm, selle kuu 6. pääwal, ou Saksamaal üht küsimist pääwakorrale tõstnud, mis kõiki teisi nurka tungttab. Herzog  Wilhelm ou poiSmehe pölwes elanud, on sedawiisi ilma lihaliku pärijata surnud ja temaga on Welfide, Heinrich Löwi järeltulijate, wanem suguaru kustunud. Noorema suguaru esimees on endise Hannowri Kuninga Georg V. poeg, Ernst August, keõ ennast Herzog von Cumberland nimetab ja kelle abikaasa Daam Kuninga  noorem tütar, PrinzesS Thyra on. Suguwõsa lepitust mööda pidiwad Honnowre Kuningriik ja Braunschweigi  Herzogiriik pärast Herzog Wilhelmi surma kokku langema ja Kuningas Georgi poeg oleks siiS mõlemite riikide Valitsejaks saanud. Saksamaa söeas aastal 1866 lagunes aga Hannowri Kuningriik ära ja maa langeS PreuSfi riigi külge. See lepitus ei wõi siiS ka seaduse sõna mööda enam maksa, sest seda riiki, mille külge Braun-