rahwauSliku õigustele jõudnud, nii kergeste järele saaksiwad andma, siis on ette näha, et seal suur wõitlemine Sakslaste ja Böömialaste wahel maailmale  nähtawale sayb tulema. .Itaalias mk juba tükk aega suur selts isamaa  kes selle heaks tööd teemad, et need maad, kelle rahwas Jtaalialased on, aga töiste riikide walitsuse all meel seisawad, jälle Itaalia riigiga ühendatud saaksiwad. Seesugused maad on nimelt Jstria ja Triest, mis praegu Austria walitsuse all seisawad. Praegu nimetatud selts Itaalias kannab seda nime: „Itaalia Jrredenta". See selts on wiimasel  ajal nii kärsitumalt ja üleskihutawalt tööd hakanud tegema, et Itaalia walitsus sunnitud on olnud, tema püüdmiste wastu ülestõusma. Walitsuse poolt waadatakse selle peale, et Itaalia noored mehed mitte sõa nõuuga naabrite maadesse ei lähe ja sealt ka mitte poliitika mehi Itaalia piiridesse ei tule, rahwast sõale äratama. Et riigi walitsuse poolt seesugune  käsk wälja on läinud, sellest wõime ära tunda, et Austria ja Itaalia piiri peal poliitika asjad ka õige kirjuks kipuwad minema.^ P rantsusemaal on uus kooliseadus ka juba senatileekke"pandud, ning on see punkt ka juba wastu wõetüd, et ülemas kooli nõuukogus ühtegi piiskoppi ei pea olema. Sell kombel on näha, et Prantsuse uut kooliseadust ka senati poolest wastu saab wõetama. Inglismaal on parlament jälle kokku astunud,  keda kMMgaana ühe kõnega alustas, kus tähtjamaid  ettepandawaid asju kõiki lühidelt nimetatud leiame. Nende asjade seas on ka seaduse ettepanemise lubamine, kellega maakohtade müümist ja pärimist kergitatakse.  Seesugust seadust tahi wabameeleliste partei just ette panna ja selle läbi praeguse ministeeriumi peale wõitu saada, aga Lord Beaconsfield on nii tark olnud, et seda omalt poolt on teinud, mis läbi palju healesi tema walitsuse poole langemad. Nagu meie juba nimetasime, on Inglase ja Nürklase wahel lepingu kaup maha tehtud, kelle põhja heal orjadega kauplemine ära peab kautatud olema. Inglasel on selle lepingu järel õigus, Türgiriigi piiride sees orja pidajaid trahwi alla wõtta ja iga laewa, mis Türgi lipu all purjutab, läbi otsida, ning orjad nende laewade pealt lahti peasta. Rumäänia katsub omas uues Dobrudsha maajaus,  kus . kõiksugu usulisi koos elab, iga usu-seltsi wastu lahket olemist ülesse tunnistada. Nii on ta Türgi walitsuselt kaks Muhamedi preestrit DobrudshaSse  palunud, mis palwet seal rõõmuga wastu on wõetud. Preestrite saatmist jättis Türgiwalitsus oma usu sheik-ul-Islami hooleks. Siirias on weike taplus Türklaste ja Prantsuse soldatite" wahel, kellest juba nimetasime. Prantsuse maal wäga paha meelt sünnitanud. Praeguse walitsuse  wastalised tarwitawad seda juhtumist seal republiigi  walitsuse laimamiseks. Sellepärast saab Prantsuse  walitsus Türgi walitsuse käest selle teu täielist tasumist nõudma, mis Türklane wist ka ruttu ja täielikult saab täitma. Omalt maalt. Tartust. Rahwa koolid Selle Seitung " järelseiswa tüki: „Eestirahwa seas liikus juba ammu see soowimine, et rahwa, nimelt küla- ja kihelkonna-koolid  Lutheruse kiriku walitsuse alt ära Kroonu ehk ministeeriumi walitsuse alla saaksiwad. Seesugune soowimine on uuemal ajal ikka elawamaks kaswanud, iseäranis Sakalamaal (see on Wiliandi maakonnas, mida wanast Sakalamaaks nimetadi. 8.1.) Rahwas on selgeste aru saanud ja näeb ise oma silmadega, kuda Lutheruse kiriku koolid usuõpetusega ja kirikliku asjadega liialt koormatud ja täidetud on ja külakoolid ainult leerilapsi ja kirikulesi kaswatawad. Niisamuti surub meie kihelkonna koolisi üle liiga Saksakeel  ja Saksameel, kuna meie riigi keel, see on Wene keel, koolitoa nurka on lükatud. Rahwal aga, kes koolide ehitamiseks ja ülespidamiseks j. n. e. palju peab ohwerdama ja hea meelega ohwerdaks, ei ole õpetamise wiisi poolest kõige wähemat ütelda ega soowida.  See on kiriksakste, õpetaja ja wöörmündri herra asi. Minewal sügisel oli see asi ka Wiliandi kreisi wallawanemate konwerentsi peal ees ja kõik terwe kogu, ligi 50 meest, wõtsiwad nõuuks, selle üle üht palwekirja ministri herrale saata, et koolid ministeeriumi ja koratori walitsuse alla saaksiwad.  Nagu ma kuulsin, olla see palwekiri juba ära saadetud. Seesugune asi rõõmustab iga tõsist rahwa sõpra, iga isamaa poega, kellel meie Eesti rahwa loomulik edenemine südame peal seisab. Ja meie loodame kindlaste, et Keiserlik kõrge riigiwalitsus, kes rahwa hariduse eest alati hoolt kannab, seesugust rahwa südameliku soowi täitma ja tema palwet kuulma saab. Läheb see aga täide, siis wõime oma koolidest samasugust wiljalõikuft loota, mis meie praegu linnakoolidest  ja muist koolidest näeme, kes Keiserliku Kooli- Ministeeriumi all seisawad." Nõnda kirjutab „Tartu Eesti Seitung." Meie omalt poolt wõime ' seie juure lisada, et wana aasta lõpetusel küll Wiliandi maakonna wallawanemad omal üleüldisel koosolekul seda nõuu on wõtnud, Riigiwalitsuse käest kui üht praegu kõige hädastlikumat asja paluda, et rahwakoolid Kooli-Ministeeriumi walitsuse alla saaksiwad. Nimelt olewat nad arwanud, et praegune saksastamise tuhin meie koolides seda palwet sunnib ette panema. Ka kuulsime kõrwalt, et wallawanemad ühe komitee kolmest liikmest walitsenud, kes seda palwekirja pidi toimetama. Kas see komitee juba seda ülesannet täitnud ehk weel mitte, seda meie ei tea. Imelik on aga see asi, et nii palju kui meie rahwa ja ka koolmeistrite suust kuuleme, igal pool on see soow elaw, et meie rahwakoolid  praeguse kiriku walitsuse alt lahti saaksiwad, ja see arwamine kindel, et üksi siis meie kooliasjad õitsema hakkawad, kui see soow täide on läinud. Eesti Põllumeeste Seltsi k o us 7"!. Koosolekut  alustas president C. R. Jakobson kõnega, kus ta näitas, kui tähtjas meie seltsi-elu meie rahwa edenemisele on. Selle seltsi-elu tööl olla nimelt kaks külge, kellega ta maailma ette astub. Esimene külg on see, kellega ta nende silmaringi, kes temast osa wõtawad, laiendab ja seeläbi otsekaudu meie põllutööd edendab, aga töise küljega awaldab ta meie weikse põllumeeste waimü-järge ja mõistuse-osawust  eemal-seisjatele ning aitab teda seeläbi oma teenitud  auu sisse. Kõneleja pani seletuseks mitu näitust ette, mis neid ütelust elawalt kuuljatele selgeks tegiO ja seda elawat soowi nende sees äratasiwad, et NWe põllumehed põllumeeste seltsidest suuremal mõedul osa wõtaksiwad, sest üksi selle käes on õigus ja wõimus, kes ennast ise kui mees üles teab näidata. Näita, mis sa oled ja et sa midagi oled, siis saad sa olla wõima, mis sa olla tahad! Siis näitas kõneleja, kuidas meie seltsi-elu waenlased seeläbi seda elu nurja püüawad ajada, et oma tööriistade läbi waenu seltsi enese sees püüawad äratada. On need wastalised kord seesuguse seestpidise sõa elusse jõudnud äratada, siis on kõik auusamad püüdmised nagu ära määritud, ning neil ei ole muud tarwis, kui pealt waadata, kuidas wihatud Selts ennast ise hukatusesse lõhub. Kõneleja maenitses sellepärast Seltsi ühendusele ja palus, et igamees omad silmad lahti hoiaks ja keegi ennast kawaluse  wõrku ei annaks. Wiimaks pani kõneleja kaks asja Seltsile wastawõtmifeks ette (mis ka wasta wõetud  saiwad): Esmalt saab Selts edespidi peale weiksema  koosolekute kaks suurt koosolekut aastas pidama, kellest üks päewal enne Jõulu laata (Seltsi aastapäewal) ja töine Jaanipäewa ümber saab olema. Need koosolekud alustawad hommiku kellu 10 ajal ja kestawad terwe päew otsa, nii et mitu kõnepidajat ette wõiwad astuda. Töine asi oli üks koolilaste  käsi- ehk näpu-tööde näitus, mis tänawal suwel Pärnu laulupidu ajal, kus ka Selts üht koosolekut  saab pidama, elusse kutsutakse. Selle peale pidas seltsiliige, mõisawalitseja Mettus kõnet meie magasi aitadest. Tema näitas  weel kord seltsile ära, kui puuduline ja wanaaegne  magasi aitade seadeldus on, ja misläbi need aidad oma kohust meie ajal enam sugugi ei täida. Nimelt tuakse ikka kõige halwem wili magasi aita, kus teda rotid oma jau weel halwemaks teewad. Seesugusest  wiljast ei idane mitte poolt jagu. Hea muialt ostetud wilja eest on sellepärast kasulikum kahekordset hinda maksa, kui magasi wilja seemneks wõtta. Kõneleja  andis nõuu, magasi wilja ära müüa ja raha intressi  peale panna, sest raha eest on meie ajal raudteede  ja aurulaewade abiga igalt poolt ruttu wõimalik  wilja saada, kui wili kord nõnda peaks äpardama, et näljahäda kallale tahaks kippuda. Kui aga küsitakse,  kuhu kohta raha intressi peale wõiks panna, siis saaks seda aeg ja tarwitus ise õpetama. Kõneleja  näitas ka weel mitu asja, mille läbi seda intresside  peale panemist nõnda wõib toimetada, et ta waldadele  ja rahwale weel iseäralist kasu saaks tooma. Nüüd alustas selle asja kohta presitendi juhatamise  all läbi rääkimine, kellest ka paarkümmend wallawanemat  ja muud walla ametniku osa wõtsiwad. President  ütles ka omalt poolt, et magasi aidad, nagu neid praegu suurel mõedul ülewal peetakse, meie waldadele  küll suureks kahjuks on. Tuhanded wakad wilja s-isawad kümned aastad ilnmwrwäanmtaaida^kus wili wiimaks täitsa hukka laheks, wilja-hinna -vääriline ,a e, kolba wahe mtt g, ja et peremees sügise head wcha selle läbi on temal igal aastal nlaMsi -smdanneks sell kombel oma paarikümmend rubla eest ! las. Praegusel suurel moedul °. mmda selleparast magasi aidad mitte seisma jääda, see olla selge. Nuu pani president üksikud küsimised Seltsile ette, mis peale ikka pitkad waidlemised tulusad, kumu otsus ara tehti. Seisku siin küsimine ja Seltsi otsus uksto-se järele lühidelt ülewal. 1) On magasi aidad, nagu neid praegu peetakse, rahwale enam kahjulikud wõi enam kasulikud? Praegusel suurel mõedul on nad enam kahjulikud, kui kasulikud. 2) On magasi aitasi edespidi meel tarnns ehk mitte, ja 'kui neid tarwis peaks olema, mis kombel? Magasi aitasi on meel tarwis. Umbes kümne aasta kohta tuleb üks läbikaudne summa sellest teha, mis iga magasi seest aastas wilja wälja on laenatud ja see wili ehk natukene enam peab magasi aida wiljaks jääma. Mis peale selle on, saab ära müüdud. Selle peale tuleb aga siis edespidi waadata, et magasi üksi kõige paremat wilja wasta wõetakse. 3) Mill kombel tuleks magasi wilja ära müüa? Üksi oksjoni teel. Soowitaw oleks, et Riigiwalitsuse  poolt pea seesugune luba tuleks, sest just tänawu oleks praeguste kõrge wilja - hindade juures kõige kasulikum, magasi wilja müüa. 4) Kuhu ja kuidas tuleks magasi wilja raha intressi peale panna? Üksi Kroonu intressi kandja paberitesse ja julge pankadesse. Magasi kapital  peab üleüldse puutumata seisma jääma, aga tema intressi wõib walla üleüldiseks kasuks tarwitada, nagu tulewiku tarwitused seda nõuawad. (Järg jääb tulema.) Pärnu maakounast. WänH>ra^.MMMnas oli seimmlüe kcüs Aleksandri kooli aga moleUäN oli töö raske, e? üks jagu komitee liikmeid Wändrast ära oliwad läinud ja nii kaugele eemale elama asutasiwad, et töö Aleksandri kooli heaks Wändras peaaegu wõimatumaks läks. Nüüd aga, kus meie üht suurt juubeli aastat pühitseme ja nimelt ka omas korjanduses Aleksandri kooli heaks ülesse peame näitama, kui waimustaw meile see püha on ja kui kallis see nimi, kelle auuks meie oma Aleksandri kooli asutanud oleme, nüüd on Wändral ennast mõlemad  abikomiteed ühendanud, on rahakorjandust Aleksandri  kooli heaks uueste alustanud, ning raha tuleb ka, nagu kuulda, õige rohkeste kokku. Peaks seesugune elawam waim tänawu igal pool ja igas kihelkonnas walitsema hakkama, siis oleks ehk aasta lõpetusel see summa juba koos, mis meie oma Aleksandri kooli ülespidamiseks tarwitame, ning meie wõiksime tõega ütelda, et meie seda kooli mitte üksi Aleksandri I. auuks ei ole ehitanud, kes meid pärisorjade nime alt peastis, waid nimelt ka meie praeguse Keiserliku Majesteedi  nime mälestuseks, kelle armulise walitsuse all meile tõsine priius kätte on tulnud. Meie arwame, et meil siin palju sõnu tarwis ei ole teha, waid weiksest tähendamisest sinna külge juba küllalt on, ning rahwa armastuses liigutud süda juba ise kätt sinna saab juhtima, kuhu tarwis on. kihelkannast-kiHutataks? meile, et seal kihelkond tähelepanemise wäärt hoolega oma koolide eest muret peab. Tori talupojad  ise priitahtlikult raharokkü pannud ja nii toreda  kahekordse maja ülesse ehitanud, et waewalt töist sarnast Liiwimaal leida on. Mullu aasta põles üks Tori walla koolimaja ära ja mullu suwel ehitadi kohe uus ilus maja asemele, mis 18 sülda pitk ja 5 sülda lai. Toad on 10 jalga kõrged. Ka kinkis wald koolile kaks lampi, mis 10 rubla tükk maksawad, ja seina kella, kelle eest 14 rubla wälja oli pandud. Üksi selle üle tõstetakse kaebdust, et meel tütarlaste kooli ei ole. Kihelkonna praeguses suures koolimajas küiwad  küll ka mõningad tütarlapsed õppimas, aga sellega ei olewat rahwas mitte rahul, sest seesuguses ülemas rahwakoolis ei wõida mitte tütarlapsed poislastega koos käia. Tütarlastel pidada oma iseäraline kaswatamine  olema. Nemad pidada maja tallitust, näputööd,  keetmist ja muid asju teadustega seltsis õppima, kui neist triiphoonete taimed ei pea saama, kes meie maa talu seisust ei kannata, ja keda praegu liia wõerakeelte  wintsutamise teel täitsa wõera teedele juhitakse. Tütarlaste kaswatamise poolest olla Toris weel palju tööd teha, aga kirjasaatja loodab, et Tori kihelkond ka selle poolest pea sammu edasi saab astuma.