sedasvmma ? Sellegipärast pean mina järge mõõda küsima, et särast nurinat ja tühja juttu ei tõuse." Nõnda läks küsimine ja mustamine edasi. Kadariku Toomas oli sinipunane ja näris urisedes mokka. S 0 meest oliwad juba wastanud ja Kaasiku Peetri nimi seisis alles üksi paberi pääl ja 60 riipsu taga. See oli Toomal liig kanda. Ta hing tikkus kinni jääma ja ta oleks maa alla pugenud. Seda suuremaks häbiks nimetafiwad miimsed mehed, kes kaunis tuikusid ja endid seina vaiale toetanmad weel Tooma nime. Härra küsis: 61. „KeS on su peakohtunikes?" Wastss (kange keelega): K—Kadar— Kadariku Toomas ! 62: „AuuS härra, tema on seda wWrt, jah, on seda «äärt!! 63: „S—seda et usu keegi, r—kui helde mees T—Toomas on." LI: „M—meie «alla peremehed on tänamata mehed. O—oicksilrad mõinud ta sündimise päemaks  temale seda rõõm» teha. M mis ta nüüd sest saab, e—et waadi õlut ia «—mitu pudelit punast napsi üksipäini-! peab maksma?" Sell' ajal oli 65. mees, see on Kadariku Toomas, toast salaja mälja pugenud; asi läks kiiga hapuks ja ütna hulluks; ükski ei jõudnud enam naeru pidada. Härra oli muidu wa' tõsine saks, aga Tooma sMtsejad tahisiirad teda oma kogeldamistega mägise naerma ajada. Ta sai korraga aru, kniks loud olimad ja kes tahtis ise kohtumeheks iaada, aga ometi ei saanud. „Lslate lootus läheb hulla." Ales härra! Reed 4 uimase veaga purjus meest saatis härra Tooma järele ka uksest wälja ja käskis neid temaga kõrtsi peaga kogeldada. Nüüd hakasiwad teisi kohtumchi arwßW, ja see läks rutem edasi, nõnda et pärast lõunat kell' 5 Eik malmi» oli. Teised kohtumehed saiwod ka mõistlllu ««St! sessi arwaiud, nõnda, et kõik wald nendega rahul oli. Lõpetuseks laulstwad weel: „Auu olgu Jssale, Sell suure Jumalale" jne. Waatame nüüd, kuhu Toomas ja tema seltsimehed  jäiwad? Kui Toomas kohtuioast otsegu äkki alt wälja pääsis, pani ta kõrtsi poole walama. Tee pääl minnes urises ta: ..Kaasiku Jüri, wa' kadunud koera saba, on neid kõiki weel enne surma ära wõlunud! Nad on kõik nagu lambad: kuhu üks ees hüpab, senna teised taga järele. Tatnina poisikese teemad peakohtumeheks, mis meeste temp see on?" Kõrtsis maksis ta suure rutuga ära, mis maksa oli ja läks kirudes oma teed. Kui 4 teist peremeest tuikudes kõrtsi ette jouudsiwad, oli Toomas juba ammu kadunud nagu tina tuhka; nõnda, et koergi enam tema jälgi ci leidnud. Kõigest sellest ei teadnud Kaanku Peetri hing kodu midagi. Et tema kohtumeheks, päälegi peakohtumeheks  pidi saama, seda ei tulnud temal uneski meele himmuStada. Teisel päewal (see oli pühapäew) tuliwad selle walla M. küla mehed Kaasiku Peetri juure kokku ja audsiwad teada, mis heile mõisas oli sündinud. Nad raäkisiwad kõik otsast otsani ära, kuida loud oliwad läinud, - ja sääl pidi siis ka Kadariku Tooma äpardus neile wägisi suhu tulema. See ajas mõnda meest uuestc jälle naerma. Nad olnud heile kõrtsimehe käest kuulnud, kuida Toomas mõisast tulles oma rehnungi ülepea kaela ära maksnud, otsegu oleks tal soldatid kannul, teda torni wädamas; kõige pääle, mii kõrtsimees  küsinud, ei olla ta muud wastanud, kui wandunud, ja nõnda on ta kõrtsist mandudes ja kirudes wõjla läinus. Peremeestele tegi Tooma äpardus täna küll weel nalja, aga Veeier ei naernud mitte, waid kui kõik oli ära kuuluud, jäi ta üsna kurwaks. Armsad naabrid, ülle- :ema: „Ma peaksin teid tänama, et teie mind noort jmmest. tlma teenimata kõige wasta ees olete auustanud; aga, kui. minu nimi oleks heile nimetamata jäänud, siis oleks mu süda teid hoopis enam tänanud. Teie olete minust kõik wanemad peremehed ja teite seas on palju targemaid ja auusamaid mehi kui mina. Mikspärast olete teie nii rasked rangid selle kõige noorema kaela pannud? Pääle selle olen ma weel maja asutaja ja teie teate küllalt et kohtumehe-amet, kui hoolega peab peetud saama, peremeest wäga sagedaste kodunt ära kutsub, ja, see pole mitte maja kasuks; seda olen õnsa isa kõrwaS küllalt näinud. Kus pole peremeest, sääl pole pead, ja kus pole pead, sääl pole aru ega otsa ja majapidamine käib tagaspidi. Keda kohtumeheks seatakse, seda pannakse otsegu kõie pääl käima; ta peab alati oma jalgade ette wahtima, et sammud wiltu ei astu, sest terwe wald waatab tema pääle, Pääle selle olete mulle uue ametiga mu wana waenlast Kadariku Toomast i weel enam wihale äritanud, kui ta õnsa isa pärast ! muidugi oli. Uskuge wist, et tema igast juukse I karmast, mis ta minust juhtub leidma, loodja-kõie j malmis keerutab, mulle kaela panna. Ma olen j weel noor inimene, tunnen maailma ja inimesi ! wähe, mu usk on nõder, mõistus pisuke, kannatus > lühike, kõlban waewalt teenima, weel wähem teistele õigust mõistma. Ei, ei! armsad külamehed; mina lähen Home päew mõisa ja palun tagasi; -- käia ma weel ei wõi, aga, eks istun saani pääle." Seda kuuldes kohkusiwad mehed üsna ära. ..Peeter! kulla Peeter! Meie palume, ära seda tee! Sul on mitme asja poolest kiil õigus, " aga, meil pole teist sinu sarnast meest maldas. Meie oleme ka ette ära arwanud, et sa waStu > saad ajama, aga, meie oleme mõisa härraga kokku rääkinud, ja usume, et su palwe, wist suurt I ei saa mõjuma, j (Ois Mliö). wad oma häadust. Kui kaua peawad linad leus olema ? Soojema ja seisma pehme mee sees saamad nad 5 -6 päewaga malmis, aga wärske kõma iooksiva mee sees peawad nad 2 nädalat ehk wccl rohkem seisma. Siin peab nüüd peremees suure hoolega oma linu iga päcw -vaatamas käima ja seda waatmist mitte sulase ehk omakste ehk õnne ja juhtumise hooleks jätma. Sest kui liuad kauaks ligasse jääwad, siis on peremehel hää taku õnn ja seda õnne annab Jumal hooletumale peremehele ikka. Kust tunneb siis ära, et linad paras jägu on ligunud? Wõta leust paar kõrsi linu, mässi ümber sõrme - kui ta nagu hanipajn wits ilma katkiwinemata sõrme ümber ennast laseb mässida, siis tal on meel aega, kui ta puu abms on ja katki läheb ja kiud ennast puu päält annab tuist ladma poole kergeZte ära tõmmata, siis on ta malmis, ja peabsivarSti walja mõetama. Parem on lina natukese warcm wälja wõtta, kui liiga kauaks jätta. Sest mähe ligunud lina paraneb hääsii tagajärge päeiva ja wihma käes, aga ülearu  ligunud on ära rikutud ja ci parane enam kudagi wiisi. Parast -välja Võtmist pannakse linad -varsti pleekima ehk kuiwama. Seda tehakse kahel -viisil. Mõned lautawad linad lademesse maha, mõned panemad aidade nõjale püsti, mõned panemad terweb veutäicd jala pääle püsti seisma. Wiimast pruuki kiidan mina kõige paremaks. Esiteks on selle juures -vähem tööd, teiseks kuiwawad  nad rutcminc ära ja Z. kui piikad sajused ilmad on, ei ole karta et ära mädaneb. Sellepärast  säädku lisa tegija omad linad pärast leust wõtmist jala paale püsti, aga ärgu unustagu mitte ära enne sidet ladwa poole üles lükata. Sideme alt on l-napeu mett täis ja -võib kiud saali ma heit kergeZte ära mädaneda. Kui taimis näitab olemat. peab sidet paar korda paigalt ära nihutama kuimamise ajal. Lina pleekimine ja kuiwamine tarwitab seda wiist II) päewa. Kuiwa ajaga tanvitab rohkem seismist, sajuse ojaga wähem, künni 2 nädalat. On nad selle aja järge täieste kuiwad, lina puu murune ja kiud lahti, siis pannakse 25-50 peutäit suuremasse kimpu ja wiiakse marju alla seisma; seega on siis suine töö lina kallal lõpetud. On rehed ära tehtud, siis tulcwad linad jälle käsile. Wiimsed tööd lina juures on wcel kuiwa ta mine, lõugutamine ja ropsi minc. Kujwatamise  juures os seda tähele panna, et linad mitte toa kütmise ajal ülemal ei peeta, maid pärast kütmist üles pannakse ja et toa soojus mitte wäga liiaks, see on SS —3O gradist üle ci lähe. Suitsus ja suures palamas kuiwatud linad on pärast küll kerged harida, aga kiud on takuseks läinud, oma õli ja pehmuse ja kena karma ära kautanud. Kuiwatamise järge on parem warsti lõugutada. Lõugutamise tarbeks pruugitakse siin üht mana ja hirmust töö riista, mis lina harimise juures sugugi kõlblik ei ole. See riist wiidab palju aega, kisub lina kiudu palju katki ja põrutab töö inimese käe luud ja sooned ühe päewaga haigeks. Kes suuremal mõõdul linu teeb, muretsegu omale käsi masin, .millega lina luud saamad puruks aetud. Selle masinaga ajab üks inimene pitkema päewa sees 200 peutäit linu puhtaks ja on üks riist, mis Saaremaal igaüks puutöö Mees ise wõiks teha. Üks niisugune lina ajamise masin sai wäljanäitusel, mis Heinakuul 1887 Kuresaares  sai ära peetud, rahwale näidatud. Selle masinaga aetud linu wõib usin tõõ inimene 30—40 naela päewas ehk 100 peutäit puhtaks ropsida. Ropsimise töö peab sula ilmaga ette wõetud saama, sest külmaga on lina luu maga kõma ja kiud on luu küllcZ kinni, nõnda et teda takuseks peab peksma, enne kui ta luust lahkub. Ropsitud linad saamad leisikate kaupa kolme sidemega kiMpu seutud ja kiivi keldrite ehk muu niiskema ruumide sees alal hoitud, kuni nendega kaupa saab, HääkS kaubaks peetaksellinad, kelle karw mitte lumi walge ega kõrbenud punakas ei ole, maid. kollakas malge ehk hõbe haljus, kelle kiud käega katsudes pehme, aga kiskumise wastu kõma on. Mispärast ma siin nii pitkalt ja laialt linaharimisesi  olen rääkinud? Sellepärast, et põllumehed  suuremal mõõdul lina tegemist ette wõtaks, kui see tänine on sündinud. Saaremaa talumehele  on see aeg kätte tulnud, et häda teda sunnib oma mana põllu seadust muutma ja seeme päälc ka muudMlima, kui ikka rugid, otre, natukese  tuhwlist, natukese lina. Talurahwa elukord ülendab ennast aast aastalt  paremale järjele, riided pannakse uuemasse kombesse, elu toad.seatakse uhkemaks ja lahkemaks, töö ja sõidu riistad ei wõi ju enam paljast puust ja niinest olla, kui ennelõunast, see muutmine ja edenemine rõõmustab >u igaühte, kes oma isamaa õnne südame pääl kannab, aga see elukorra muutmine tarwitab raha. RiigiwalitsuS wähendab hingemaksusi ja seab suuremad maksud maade pääle, see nõuab aga maade pidajate käest jälle rohkem raha. Kroonu paneb peremehed oma puumaid päriseks ostma, seks on jälle raha tarwis. Ajad ja seadused noudwad, et «vanemad oma lapsi rohkem kooliwad, seks on jälle jõudu tarwis. Aga kust see raha jõud peab tulema! Talurahwas on küll mesilase wiistl mitmesugused õitSmed ja nupud läbi katsunud. Nad käisid Ülemaal hulga kaupa raha teenimas, aga nüüd on söe teenistus kehwaks läinud. Nad katsusid raha saaki karjakaswatamisega suurendada, aga loomade hind on nõnda alanenud> et ka säält suurt kasu ei tule. Lina ja wiina -vabrikute ligidal on kartuhwli tegennst. katsutud, aga see on kahtlaseks läinud, Wilja ei taheta. enam poole hinna eest osta. Kaks endised raha hallika sooned hakkäwad ära küiwama, taha larwitused lähe-