arSti ära tapnud, keda Mwtitajaks" pidafiwad. TooruS ja rumalus ajawad igal poolel ühesugust wvsust? Ggyptusest koStawad nüüd hääled, et Mahvi mitte looduslikku surma surnud et olla. Tema olnud maksust stSse ajamas ja üks sugukond, kes mässamise ja raske maksude läbi wiletsuse fiõse sattunud, olla teda ära tapnud. Indiast. Jõulukuuks tahetakse 50,000 meest Lahore ümberkaudu harjutamiseks kokku kutsuda. Inglismaa söeawäele  saadetakse kodumaalt 6000 meest lisaks. India kodmahwa wäge tahetakse paremini korraldada. Kõik tähendab selle peale, et Inglastel rahu-lootused, ehk ka soowimised, rohkem suuõ kui südames elawad. Ameerikast. Kindral Grant on Heinakuu 27. pääwal New-Uorkis ütlemata uhkusega maha maetud. Leina-rong on umbeS 10 kilometret (stgi 10 werSta) pitk olnud. - Filadelfia ja Camdeni ümberkaudu on Heinakuu 23. pääwal  hinmus maru möllanud ja umbes 1,200,000 dollari eest kahju teinud. Kanada mässajate esimees, Rtel, on surma nuhtluse alla mõistetud. Prantslaste sugust Kanadlased walmiStawad üht palwekirja ette, milles temale armu paluda tahawad. Jutu leht. Jutustus üyest karjapoistst, kellest w iimaks ?iriku-õp et aja fat. Tranz Hoffmi»nn'i järel ümberpaunud M. Kõrts, i (Järg) ! Prits ei pidanud ka enam kaua kinni, kui mõned tänu sõnad rääkis ta weel oma wõerale. Siis aga wiimse .ela heasta järele traawis Prits edasi, ja jõudis wast pärast pääwa looja selle mehe juure keda temale ju atati. Tema andis sedeli selle kätte, mille järele ta lahkeSte sai waõtu wöetud. Tema hobused saiwad ööseks warju alla wiidud, tema enesega käidi kui oma lapsega ümber. Teisel hommikul sai Prits jällegi ühe kolmandama mehe juure juhatatud —; sellest jälle neljandama ja nenda edasi, kuni ta wiimaks oma Isamaale jõudis, kes õnnekombel waeulastest riisumata oli jäänud. Tema oli suure kõwera tee käinud aga õnneks mitte üht Prantslast näinud. Tema oli iga ööse omale ja hobustelle head puhkamist  leidnud. Nenda oli temal õnnelikult korda läinud, ' kui ühel pääwal tema herra loss, temale juba silma paistis. Seal õhkas Prits südamest ja oli nii rõemus ja õnnelik, et tema ilma teadmata rõemu pisaraid nuttis. .Edasi Ali!" hüüdis ta hobuselle kelle selgas teyla iStuS, . edasi loSfi hoowi l Wana Oberst saab ometi ükS kord imestama, kui meie sisse läheme/ —. Missugused silmad tegi wana herra! Korraga kõlaS wali .hallo" läbi lossi, kui Prits hirnuwate  sälgudega hoowi peale sõitis. Kisa kutsus ka wana herrat senna juure. Tema tuli wihase näuga, mis aga niipea lahkeks läks, kui teMa Pritsu hobuse selgas nägi ja terwe kari sälgust tema ümber. .Oled sa weel elus Prits?" hüüdis tema. .Jah, herra Oberst Wahtmeister!" wästas PritS naeratateS.  .Siin olen ma jälle, olen Prantslasi heast petnud!  Nad wõiwad otsida: kas nemad meid aga leidwad, see seisab hoopis teise lehe peal!" Oberst Wahtmetster wahtis tükk aega weidraSte Pritsu ja sälgude peale. .Aga mina ei mõista sellest midagi!" ütles tema. .Eks sa ole mind häbematalt ära annud?" .Jah, tõeSte, Herra Oberst Wahtmeister, mida pidin seda häda pärast tegema," waõtaS Prits. .Kui mina seda teinud ei oleks, siis oleksid nemad teid ära tapnud > Ja mis hobustest oleks saanud, seda ei oleks wõinud teada. Nemad oleksid nende pärast jahti teinud, ja witmakS enam leidnud, kui meil armas oleks olnud. Seal mõtlesin mina: parem sa annad sälud, kui et kõik kaduma lähewad, ja herra Oberst Wahtmeister surmatud saab! Et ma neid jälle tagasi toon, sellest ei kahtlenud ma sugugi; see on mull ka tõeSte wõimalikult korda läinud! Siin on nad, kõik, mitte üks ei puudus .Ja mina olen sind künni põrgu põhja foowinud, sest ma pidasin sind kui, üht ära andjat ja pääwa warast," jjtleõ Oberst Wahtmeister. , See teeb mulle wägä kahju, Prits! Aga mikspärast ei öölnud sa mulle sellest mitte üks sõna, ega ka Miskit märku ei annud?" herra Oberst Wahtmeister seda ei tohtinud ma, fiiS olekstd Prantslased minu plaanist aru saanud/ ütleS Priis wastuseks. ,Mina mõtlestn: kui nüüd herra kuri on, fiis Prantslased mind seda parem usuwad/ ,Sa oled ksik heaste teinud/ ütles Oberst Wahtmeister.  sälud nende wana korterisse/ anna neid ülema sulase hoole alla, ja kui fiis oma ema waatama tahad minna, fiis wõtta aega selle tarwis. Wana ema saab ennast rõemuStama, kui ta find jälle terwett näeb. Pärast tule jälle minu juure, mull on finule paar sõna rääkimist/ »Herra Oberst Wahtmeistri käsu peale, olen ma kahe tunni pärast tagasi," wastas Prits. Punkti pealt pidas PritS sõna. Pärast seda kui tema õnnelikult peastetnd sälud ülewaatja kätte andlS, oma ema teretanud oli. läks ta loSfi tagasi, kuS teda warsi herra juure juhatati. Oberst Wahtmeister oli wäljaSpoolt rõemuS, ja wöttis Pritsu kat oma pihuse, mis ta weel ilmaski teinud ei olnud. „Noh Prits/ ütles tema. Ma oled üks õige ja tubli poiss oluud, ja üht tööd teinud mis mitte ilma palgata  ei pea jääma. Räägi üks kord wälja mis sa kõige paremast soowid!" Prits tundis oma südant waljuste pekswat, aga ühtki soowi sõna ei tulnud üle tema huulte. ,Noh üks kord wälja/ ütles Oberst Wahtmeister, keS tema argtust ära tundis. /Saa teed mind kurjaks, kui sa oma südant minu ette wälja ei puista! Mis soowikfid sa saada?" Maada ei wõi ma midagi/ waStaS Prits. Mga õige palju õppida wpikfin ma, herra Oberst Wahtmeister/ Mis siis õppida mo poeg?" Mis poisid linnaS õpiwad, kui nemad koolis käiwad l" Mo, nüüd mõistan ma. Sa tahad siis linna kooli minna. See on su soow. Noh PritS, mis sa arwad kui ma sulle seal juures abiks oleksin?" Mee oleks mull kõige armsam siin maa peal!" hüüdis  Prits rõemuga. /Aga kui herra Oberst Wahtmeister minuga nalja teeb?" Mi sugugi! Se ei ei tule mull uneski meele/ wastaS Oberst Wahtmeister tõelikult. Muule Prits! Kui sa kuus! kümme taaldrit minu käest saad, nii kaua k-i sa koolis käid, wöid sa sellega läbi saada? Mis sa arwad?" Prits seifis tarretand täis imestamist. Kümme taaldrit  näis tema meelest ükS päratu suur summa olewat. Tema arwas sellega terwe aaSta läbi tulewat. Mee on wäga palju, herra Oberst Wahtmeister!" ütles PritS imestates. Mool on juba palju enam, kui mina arwan ära kuluwat." ,Sina ei mõista mitte, Prits!" wastaS Oberst Wahtmeister.  Linnas on hoopis teine elu kui maal külaS. Seal pead sa elu maja wõtma, raamatud ostma ja kooliraha maksma; ka ei katteta lauda ilma maksuta, iga aSja eest kulub raha, ja jälle raha. See ei saa mind mitte imestama  kui sull kümme taaldrit ära kulub!" ,Selle pärast ei ole mull ühtegi kartust, herra Oberst Wahtmeister!" ütles Prits rõemuga. , Kümme taaldrit kuus, see on : kümme krossi iga pääwa jäuks." , Noh siis ütle kui kaugele arwad sa sellega saada," ütles wana herra lahkeste. sa sellega läbi saad on hea! Kui mitte siis peame edaspidi järele waatama!" >3lma hädata, herra Oberst Wahtmeister, mina tulen sellega wälja," wastas Prits. ,Aga minu ema saab üks kord imestama! Mina olen ikka öölnud temale, et ma weel midagi paremat saan õppima, millalgi ei uskunud tema waid naeris alati nüüd ometi peab tema wiimaks uskuma! Nüüd minu kõige suurem tänu, herra Oberst Wahtmeister, teie suure armu eest, mis teie minule, waese poifile teinud olete. Seda ei sa teie ilmaski kahetsema!" ,Hea küll!" ütleS wana herra naeratates. ,Üks heategu  on töise wäärt. Tereta oma emat ka minu poolt, kui sa koju lähed, ja enne kui sa linna hakkad minema, tule weel kord minu juure. Jumalaga!" Täis rõemu läks Prits koju tagasi, oma emale seda suurt rõemu kuulutama. Ema kuulis waikselt pealt; aga tema rõem ei olnud nii suur, kui PrttS seda arwaS. Prits märkas seda. ja tema imestamine ei olnud mitte wäike, ema osawõtmata oleku pärast. ,Miõ sull wiga on ema?" küsis Prits. ,Kas sa selle üle mitte ei rõemnsta, et minu ihaldatud soow ometi ükskord täide on läinud?" ,Sina rõemuõtad ennast, sest et fina maailma elu weel ei tunne, ja mina kardan wäga: sa rõemustad liig wara!" wastas ema. Oberst Wahtmeister on Siete öölnud, et linnas wäga kallis elu on! Kui sa sellega läbi ei saa, siis wõid sa jälle koju tulla! Siin ei lähe miski kaduma, ja hobuste juures ei saa sina ka mitte nälga tunda! Mine siis Jumala nimel! Minu õnnistust wõtta enesega, kui ma sulle muud ei wõi kaasa anda." Prits imestas wäga, et mitte töised inimesed kümmet taaldret kuuS, üheks päratumaks suminaks ei pidanud, kuna tema ise arwas sellega küllast läbi tulewat. Töisel pääwal jooksis Prits õpetaja juure, temalt nõu, küsima. Õpetajal oli ka üks poeg linnas koolis; selle pärast pidi tema teadma, kuida kõige paremast läbi tuleb. Õpetaja andis temale mittu head nõu, aga rapputas ometigi järele mõeldes pead, kui kui kümme taaldrid kuu peale, kuulis ära kuluwat. Minu Jüril kulub pool rohkem/ ütles õpetaja. „ SiiSki wõid sa sellega laln saada, kui sa kasin ja. kokkuhoidlik oled. Mina tahan sulle üht kirja kaasa anda, seda wii kooli Direktorile. Millal lähed linna, Prits?" Mii pea kui wõimalik, herra õpetaja! Parem täna kui homme!" sull ka riideid on Prits? Nenda ei wõeta find linna wastu!" ,See on üsna paha/ mõtles Prits. Miski paremat  minul et ole za ema ei wõi ka midagi muretseda. Seal pean ma ühe ehk paari taaldri eest riideid muretsema.  Wõin ma homme hommiku kirja wõtma tulla, herra?" , Ja, Prits. Riiete pärast tahan ma oma prouaga rääkida, wahest ehk leiab tema head nõu! Kui Prits jälle koju tuli, nägi tema suure hulga kuubi,  püksa ja saabaid, ema eeS laua peal üles lauditud. MiS on sündinud ema?" küsis tema mitte wähe imesdeledes. ,Kust oled sa kõik need ilusad asjad saanud?"  MõeMusta ennast mu poeg!" wastas ema. Armuline  õpetaja proua käis natukese aja eest siin ühe teendriga,  kes üht suurt kimpu käes kandis. Kimpus olid kõik need asjad, mis sa siin laua peal nääd." Prits õiskas suure rõõmuga. Määd sa nüüd ema," ütles Prits. Miikaua kui häid inimesi ilmas ikka on, ei ole mitte raske läbi saada! Aga näita seia, maa katsun kas nad ka passiwad!" Prits proowis kõik läbi, ja suurem jägu passisid üsna heaste. Mis mitte ei passinud, lubas ema parajaks teha. Prits näis uute riietega üsna kena wälja. vKui sa nenda linna lähed, ei naera inimesed sind mitte," ütles ema. ,Ja kui sa nendega targu ümber käid, siis wõid sa ühe aasta läbi tulla!" „ Mina saan neid ilusti hoidma, ema! Seda wõid sa arwata," andis PritS wastusekS. ,Aga nüüd pean ma prouat tänama minema, selle hea eest mis ta mulle on teinud." Prits läks, ja tuli peagi jälle õnnelikult tagasi. , Armas ema/ üttes tema. »Nii hea kui armuline proua minu wastu oli, ei wõi ma sulle seda rääkida. Tema lubaS ka edaspidi minu riiete eest muretseda, kui mina üheks heaks ja wirgaks poisiks jään/ »Seda parem sull!" wastas ema. ,Ara lase aga ennast, oma õnne läbi ülemeelseks saada. Sinul on weel teiste asjade eest enam muret tarwis pidada, kui riiete pärast; selle pärast peaksid sa paar taaldrid üle jätma!" »Peab ka sündima, emake!" wastas Prits. Ema hakkas ilma wiiwitamata tööle, neid riideid parandama,  mis Pritsule selga ei passinud, et tema neid linna wõis wiia. Mõne pääwa pärast oli kõik walmis. Prits pakkis kõik asjad kimpu, ja õpetaja kirja pani tema hoolega kuue tasku. Siis langes Prits ema kaela, ema kallistas ja musutas teda suure armastusega. »Siis juhatagu sind Jumal!" ütles ema. ,3ää aga truuiks ja õiglaseks, küll sits Jumal taewaS kõik aSjad heaks käänab!" Kümme minutit pärast seda, reisis Prits, paun selgaS külast wälja. Ühe kõrgendiku peal, kust tema weel tagasi wõis waatada, jäi tema seisma ja silmas ümber ringi tagasi küla poole. ,Ela heasre weike kiilake!" ütleS tema. »Elage heaste kõik, kes teie head ja lahked, minu waese poisi wastu oli. te! Siin kiidan ma teid, kõik heategude eest, ja luban ka edaspidi teile, heaks ja õiglaseks jääda! Hoidku teid kõiki taewas! Nüüd ruttu edasi maailma sisse! Mis seal tulla wõib: head ehk paha, rõemu ehk kurbtust, õnne ehk õnnetust'/  Weel wiimane Jumalaga jätmine käega, ja siis rän, das PritS edasi, täis rõe uu ja head tulewiku lootust mööda maanteed linna poole, mis weel mõne penikoorma kaugusel oli. Temal oli see tee nüüd jalge all, mis teda tema tulemase õnne juure wiis. IV. Prits koolis. Mõne tunni pärast jõudis Prits kreist linna, wäfind, nälgae ja janune. Prits Ms kooli Direktori elukohta, ja temale juhatati seda. Tema leidis warfl Direktori elumaja üles ; ja astus julgeste sisse. Wana halli peaga Direktor istus lana taga ja näis üsna lahke olewa; raputas  aga omekegi järele mõeldes pead, kui Prits temale oma soowi ette kandis, ja oma kiriku õpetaja kirja tema kätte andis, keda Direktor mittu korda üle lugespMina  pean sind esiteks läbi katsuma, mis sa külas hobuste juures oled õpinud," ütles Direktor wiimaks. xNoh lase siis kuulda mis sa oled õiete õpinud?" ütles Direktor. sa lugeda, kirjutada ja rehkendada?^  p3a mis oled sa weel õpinud?" ,Mina mõistan natuke Prantsuse keelt rääkida, Ladina  keele Declinationid ja Conjugationid olen ma ka õpinud,  xa Piibli lugusi oSkan ka jutustada. „See ei ole küll palju, aga ometegi/ mõlles Direktor. -Peame aga edafi waatama. Loe mulle sellest raamatust natuke ette!"