' Wene-JngliS AfghaniStani tüli afi on üsna vaikimas, eh? küll weel sellest ka juttu on, et India wiitse-kuningaS lord Dufferin sugugi heaga leppimist ei tahtwat, sest et see Jndialaste silmis Inglise auu ja vägevust vähendada võida. Aga, mis nõuu on seal kõige parem, kuS asjalikku õigust-ega tarwilikkn jõuudu näidata ei ole, kuid järeleanda. Ka on maailma poliitikas sellest nüid pärast jutt tõusnud, kui asi ka ise juba hulga rahu poole nihkunud, et minewane aastane  kolme keisri ühendus suur asi ja tugi olnud, millepärast nüid sõda terves maailmas tulemata võivat jäeda. Inglane wõtab nagu wee alla-wauja igast õlekõrrest  kinni, nõnda katsub tema ka nüid Hiina riigiga üht ühendust Wenelaste kahjuks teha, kes siis omalt poolt abi lubab anda, kui Afghanistanis, Pärsias n. häda piaks olema. Sarnastest torkimistest on siis ka Hiina peakene oma tuti wõi patsi all palamaks läinud ja tema otsib kohe Wenega wana mitme aastase Kuldsha pärast tülitsemiseks asja ehk küll waewalt alles Prantsuse püssi paugud omais hommikupoolseis piirides suurte tubamistega waigiStada ehk waitjäema wõisi paluda. Nõnda wähe kui aga Afghanid oma Jnglastega meie rahulist riigivalitsus! hirmutada wõisiwad, nõndasama wähe saamad ja võivad seda ka patsimehed teha, aga hoidku endid igaüks walusaamise eest. Saksa riigipäewa ja ka mürst Bismarki sündimisepäewa  koosolemised on otsas. Wana taadi sündimisepäewa  mälestuseks on tema poeg krahw Herbert Bismark  Saksa Välimiste asjade toimetaja ministeeriumi töiseks ministri abiliseks nimetud. Inglise ministeerium ei kuule oma vastaliste vanameelsetelt muud, kui aga 11 miljoni ei ole tarwis enam lubada ja meel mitu korda sedasama. Waheajal on aga ka otsus kindlaks tehtud, et riigiwalitsusel nõuu on. Aafrika sõapidqmist järele jätta ja sõawäge sealt tagasi kutsuda. Nende suurte meremeeste asi ei lähe ju paraku maal sõapidamistega kohegille, mis meel igal mehel AfghaniStani, Zuulu-kahwrite ja nüid ka Suudani  sõast selgeste näha on. Laevade peal püssi laske, ja see wõiks minna, wiruta pauk ära ja puge jällegi lae alla, olgu hilpu ümber ihu ehk mitte, aga kuiwal maal ei saa nõnda wälja ja kudaS mõiks keegi kaladele püksid jalga tahta panna. Nõnda kirjutavad wõeraste maade lehed praegu piaaegu päris naerdes Inglaste Suudani sõast ja sõariistadest. Nimelt ei olewat need wiimased neil veemeestel midagi asjad Et laewa peal palju kunagi pajonetiga pokslemist ei ole, seepärast olla ka Inglis pajonet nõnda pehme ja painuzv, et wahel töiste luud «astu ära painuda ja enam sealt naljalt tagasi ei tulla, kuhu teda pistetakse. Miw korda on mehed sõa tuhinas oma läbipiSLetud waenlast mitmed süllad järelewedama pidanud, sest mis sa hädaga ära teed pajonet ei tule ega tule wälja! Nõndasama kaebavad nende omad Aafrikas olewad ohvitserid oma halma elujärje ja riiete pärast kibedaste. Elamiseputkad saawat alles Augusti kuuks malmis ja seepärast pidamad  nad piu pea peal hoidma. Iga päew on meil 24 wndi, ütlewad nad ise, selget kannatamist ja mälu ära elada. Toit on halw ja paljad närud on meil seljas, sest riided ei jõua ialgi siia. See on häbi lugu meid siin kuradi maal kinni pidada. Uskuge meid, ütlewad Inglis ohwitserid, pia saamad pool osa meist hulluks minema. Wõi nõnda näitab lugu seal olema, seepärast  oli ka hädapärast uut sõakära Wenemaaga tarwis, et seda santi lugu seal lõpetada. Aga on üks tükk otsa saamas, seal tuleb töine weel juure ja see on. et Inglane ka oma KaanadaS mässajaid neegrid rahule jäema ei jõuua sundida. Reed on pealiku Otters'i sõawäele  nõnda kõwaste wastu pannud, et see omadega taganema pidi. Mehed on ja heidawad iga päewaga ikka enam ühte nõusse ning sedaviisi on siis ka võimalik  suuremaid tükka teha. Prantsuse endise peaministri Ferry vastalised ei ole selle nõuuga, et Ferry't oma ministeeriumiga kohtu alla panna, kuigi kaugele jõudnud. KommiSjomS on nad isegi selle üle kahtlema ja kohkuma hakkanud, et ehk endise võimuse mehele peagi jälle üleüldine usaldus  saab ja siis nende katsed doppelt tühjaks tehakse. Rahva asjade ajamise palk ja avalik auu on imeline õrn asi, midaS iga poisse nagu weemulli puruks pista võib, aga teda jälle parandada, ei ole aastakümnete päevad veel kunagi pitkad küll seepärast ole sa Prantslane, ole sa kas wõi mu pärast keS tahtlane, vaadatagu selle aSja tüki poolest kõwaste ette. Hulgad ajad ei too, hulga meeste tööd ei too ega jõua seda tagasi tuua, mis üks mees ehk üksikud mehed silmapilgukeste  sõnade wahetamistega tühjaks tegevad ja maha lõhuvad. Ferry on Prantsuse praeguniku suurematest meestest, tema on nõnda kaua suure parlamendi ehk rahvasaadikute kogu enamust oma keelega ja teuga valitsenud  kui wähe tõisi, seepärast ei pia mitte vastalised omas wõidurõemus, et teural nüid natukene Hiinas asi halwaSte läks, rohkem teha püidma, kui tarwiS on. MiS mõeduga keegi töisele mõedab, sellega saab temale ka tagasi mõedetud, ütleb wana kaunis tark sõna. Omalt maalt. Wiljandift. Ekstlised ütelused. Seda piab tõeste kahetsema, kui keegi eksilifi ütelust suust ehk sulest tulla laseb, millega ligimise rahu rikkuda püitakse ja selle lämmatavuseks töist uut, asjata tööd sunnitakse tegema. Üht sarnast eksimist, kaS tema meelega ehk kogemata sündinud,  piame meie siin täna õiendama, et need kellese see puutub, sollest märku wõtaksiwad ja tõele maad annaksiwad. Kuulusewaene «Kündja" kirjutas kord: „Sakala" poliitika"' juhtija ja juhikirjade kirjutaja on kreiskooli õpetaja J. Kunder Rakveres, kes Fe!dt'i härra käest 250 rubla aastas palka saab. J. Lipp kirjutab muud sõnumed ja saab prii korteri ja söögi kõrva 300 rubla aaStas palka. Seda sõnümet ei saanud mina mahti enne õiendada ja palun seda sagedaste eksivat «Kündja" toimendajat ka veel nüid kuulda. Esiteks ei ole see õige, et mõeldud kreiskooli õpetaja hra. Kunder kunagi selle lehe poliitika juhtija olnud ehk hra. Feldt temale palka maksab. Töiseks on ka «Kündja" sõnum, minu palga ja prii söögi saamise  kohta mitte õige, nõndasama ka see, et mina ainult lehele «sõnumeid" kirjutaksin. Peale seda, kui selle pealseiswa  eksi-sõnume õiendus esimese poole kohta oli ilmunud,  fiis lisas hra. Nebukat veel omalt poolt juure, et keegi „Sakala" endistest kaastöölistest seda temale teatanud  zc. Mina olen kõikidelt oma kaastöölistest järelekuulanud  ja need ei tea keegi «Kündja" kirjast midagi, ning on siis ka see veel üks eksimine ja mitte õige töiste peale. Jaan Lipp. Wiljandi EeSti Põllumeeste Selts pühitses 5. Mail Keiserliku Kõrguse Suurvürsti Auujärjepärija sündimise  päeva. Ehk see tähtjas päev küll 6. Mail pidi olema, sündis see päev aega varem pühitsemine üksnes sellepärast, et kuueS Mai esmapäeval on ja meie põlluharijal  rahwal aga pühapäevane päev selle tarvis kohasem on. Meie endised sarnased riigipühade pidud on alati õige rohket osavõtmist avaldanud ning oli ka sellest seda loota; et aga kuulutused ja teadaandmised väheldased oliwad ning, mis veel hoopis mõjuvam oli, et ilm sellel päeval ütlemata tige oli ja kange tuule märuga niiskust rohkeSte pilvedest, maha puistas, fiis panti paljudel  tulejatel tee kinni. . Meie rahvas on riigipühade pühitsemistest alati elavalt osa võtnud ning saame ka edespidi seda armastuse ja truudusega tegema. Sellekssammaks päevaks oli meie eestulewa maakonna  kontserdide tarvis ülesantud laulu ja mängu koorid proovile kutsutud. Ilmunud oliwad kaks laulu koori ja töistest kooridest mõned lauljad ning neli mängu koori; vistist oli ka neidki tee ja ilm takistanud. Ehk küll proovile tulek wähelane oli ja sellega nagu mõne lootust lõdwekchadi, siiski julgeme ja on ka meie kohus kõiki ümbermudseid mängu ja laulu koorifi kui ka kaugemalt külalist südamelikult paluda, et väsimata edasi õpikfivad ja meie suure maakonna kontserdile, mis lootuse järele 23. ja 24. Juunil s. a. tahetakse ära pidada, ühel meelel tuleksiwad ning sellega meie rahva haridust edenda  ksivad ja meie seltsi oma maja omandamises avita ksivad.  Seniseks soovime kõikidele kooridele niisugust väsimata  õppimise himu ja hoolt, et küll saab. Wiljandi E. P. Selts tegi oma viimsel koosolekul  otsuseks, sest et maja parandamine ja kuuri ehitamine  kätte võetakse, oma eestulewat koosolekut ja ehk veel ka järgmisi kuSkil mujal linnast kaugemal seisvas kohas ära pidada. Sarnane seltst koosolek ja seltslik külaskäik kui nõnda ütelda võime on vististe väga lõbus ja kiiduväärt ning ei jäta ka vististe oma jagu tulu toomata. Ärgu keegi seltsi liige sarnasest koosolekust,  kus ka kaks kuuni kolm kõnet saab peetama, osawõtmata  jätku, sest siin on kaks seadust ühendatud. Esimene  niisugune koosolek saab viStiSte, nagu edeSpidi kuulutustes  kindlamalt teada antakse, Abja pool 2. Juunil olema. Abja, KariSte ja Haliste mehed, võtke fiis sellest koosolekust õige tubliste osa ja heitke ka, keS veel mitte ei ole, jala pealt seltsi liikmeks! Ärgu ka töised keegi, keS ehk kaugel elavad, tee pikkust kartku ja selle läbi tulemata jäegu: Hool ja hea tahtmine Lähendavad pika tee. Nagu Wene ajaleht «Grashdanin" jutuStada teab, saab õige pia Liiwi kuberneri härra Shewitsh omast praegusest ammetist lahkuma ja tema asemele astuvat Perikan kuberner Sinowjev. Härra salanõnunik Shewitsh  saavat senatoriks nimetatud. Wil jandi-Kõpu abiõpetaja Jüri Koik on Testamaa  õpetajaks valitud. See on väga rõemustav, et see weikene kihelkond, kes aasta vne eest kaua llma hmgefarjaseta  pidi olema, nüid õlweks ommetl lalle ,lma el ole jäenud, mis ammeti-kandttaatlde heast ja ltka rohkeste  kaswawast hulgast tuleb. Nagu enne juba teatatud olt, on nm 27. Aprillil Kõigekõrgema käsu peale kohtute-mmlster kuulutanud,  et Kuuramaa kubermangu prokurör baron Maydell on Minski kubermangu kohtu liikmeks pandud l« tema asemelle astub endine Liiwi kubermangu prokurör ruglnõuunik  Mjasiojedov. s „Kündja" on heaks arvanud, et «Sakala tale julges meelde tuletada, et ta pika sammuga Näärikuust üle Küinlakuu Paastukuusse on astunud, sellepärast ka oma jõuudu mõõda «Sakala" üle pahaseks saada, ning nimetatud lehele ka oma meelest õige mõnusat matsu anda, üteldes: «Häbenegu «Sakala" ommetegi pisutki! Et need jämedad, harimatad ütelused „Kündjas" seisawad,  ei pane meie tema kohta sugugi pahaks, sest eks lindu tuntakse ju laulust. Et aga meie ütelus õige on, leiab Nebukati härra isegi, sest Küinlakuus jo temal lehte ei ole ilmunud; Paastukuus on neid küll natuke rohken kui õigus. Meie ei ole seda sugugi ütelnud, et meie kõrgeste auustatud «Kündja" saamata on, aga Küinlakuu  lehti meil siiski ei ole. „Kündja" vastu ei taha ju ..Sakala" ialgi võidelda mõne rumala eksituse õiendus maha arwatud. „Kündjat" palume aga ikka edasi kuulutada, et «paremat, odavamat ja ilusamat pildi ajalehte ei ole nüid ega tuleva põlve rahwal saada," muidu läheb mõneksel meelest ära. Jõuudu igale hingele oma wäärilisel töö põllul! Liiwimaa landrati kollegium hakkas juba 1883 aastal üht raamatut selle nime all „ Materjalid Liiwimaa talupoegade elukorra tundmiseks", wälja andma, kelle ülesanne oli meie elu ja olu oma heaks arwamise järele mõjuwal pool näidata. Esimese ande järele, mis iseäranis  Liiwi talupoegade olekut ja isewalitsuse seadlust arutaS, tuli 1884 aastal töine, EwangeliLutheri maarahwa-kooliaSjanduse  kohta -- ja nüid on viimaks kolmas ja nagu tõendatakse viimane anne ilmunud, kelle seeS põllu- ja majapidamise edenemist üleüldiselt kui ka sulaste ja päiwiliste elukorda iseäraliselt üheS pildis näidakse, kuida seda raamatu välja-andjad härrad oma püidmiöte ja sihtide kätte saamiseks heaks arvanud. Raamat on ühest hra. von Jung-Stillingift kokku seatud ja nagu „N. D. Ztg." ütleb, hulga tabellitega 244 lehe külge suur. See ..materjalide" kogu saada ka nagu esimesed kaks annetki Wene keelde ümber pandud, et Wene riigimeestele  ja kõrgemale poole arusaadav oleks, mis tarvis ta ju tehtudki. Et seda raamatut mitte välja ei muita, siis ei tea meie tema sisu kohta enne pikemalt lausuda, kuni Wene lehed selles asjaS lähemaid teateid toovad. Nii palju näeme aga ühest „Neue Dörpt. Ztg." kirjast, mida landrath A. v. Richter kirjutanud, et selles kõige pealt aru on antud, mis meie mõisnikude või rüitlite valitsus maarahva heaks ja elu-õnneks on teinud. Näidatakse,  et meie talupoegade kui ka sulaste. päiwiliste ja wabadikkude elukord kõik kindlal ja heal järjel seisab, et kõik kaebdused ja Liiwimaa isemoodu ja iseseisva põlluja  talupoja seadluste laitused mitte asjakvhalised, mitte õiglased ei ole ja et iga muudatus selles heaöte korraldatud,  alalise rõõmsa edenemisel oleva seadluses, kardetavaid  tagajärgesi pidada tooma. „Selle ara tundmisele ka kaugemal ringil teed tasandada." lõpetab landrathi härra v. Richter oma cesmärkusi nimetatud raamatu kohta, ning mõnda wõeriti otsust Liiwimaa asjakorra kohta õiendada see on Liiwi landrathi-kollegiumi otstarbe, mida ta nende tööde avaldamisega loodab kätte saavat." Nõnda fiis umbes selle raamatu õigem erakirja põhjusmõtted.  Mispärast aga seda «statistikalikku materjali" värki mitte oSta ei ole, on meile arusaamata. Asjalikku õigust ei ole ommeti avaldamise eest tarvis eemal hoida. Pärnu Eesti Põllumeeste Selts pidas oma viimast koosolekut 28. Aprillil, millest meile järelseiSwad riad kirjutatakse: «Seltst esimees M. Suigusaar teretas mõnusa kõnega koosolejaid ja andis teada, et seltsi sisemisesse oluse puutuvaid asju läbi rääkimisele tulla. Esiteks peeti selle üle nõuu. kuidas ja mill viisil seltsi maja suurendamist ette võtta. Esimees pandis suurendatud maja plaani ette, mis peale ka otsuseks tehti, et seda tööd nõnda pia kui võimalik ette võtta ja ärateha. Töiseks tehti otsuseks, et seltsi maja heaks toimetatud  näitemüiki 9. ja 10. Juunil s. a. seltsi näite- Platfil arapldada. Mõlematel näitemüigi päevadel algab muik ennelõunat ja kestab künni kellu 1 ööst Asju olla väga rohkeste kingitud, ja saab selle järele see näitemmk  suurem olema, kui kunagi enne. Kohaline elementar-kooliõpetaja  Raudsepp rääkis mõned mõnusad sõnad nältemuigi toimetajatele, aSjahe kinkijatele ja nende vastuvõtjatele  äratuseks, kus tema nimelt selle oleva ja veel 1885 2O. S a k a la.