äga ka G. Blumbergi tunnistus, kui wäga õigus meie ajalehtedel oli, kes meie aastaraamatut seesuguste tühja laimamiste pärast hukka mõistsiwad. Mis wõeramaade  kirjades wõeramaa rahwastest paha haigusi seisab, seda ei saa keegi mõistlik, neid oma rahwa keele ümber pannes, oma rahwale ka süüks andma, kui ta rahwa elu ei tunne. J. Bergmann oli sellepärast  oma kõne natukene noorelt ja haljalt ära pidanud. Nüüd rääkis A. Grenzstein natukene kriitikat, mille peale selts otsuseks tegi, et Soomemaa pidust tulewal suwel osa tahab wõtta, kus Soomemaa suur kirjameeste selts oma 50-aastast juubelipäewa pühitseb. Saadikuteks walitsedi neli meest: EsMalt lubati meie seltsi auupresidenti vr. Kreutzwaldi paluda, et ta saadikuks heidaks; siis walitsedi weel kolm saadikut, keS tema seltsis ehk, kui I)r. Kreutzwaldi wanaduS mitte ei luba teda teele minna, kolmekesti Soomemaale lähäwad: J. Hurt, M. Weske ja C. R. Jakobson. Ka tegi selts kindlaks, et Jaanikuu koosolekul selle üle otsust tehakse, kas edespidi kõik piletite teel peawad sündima. AU^r^^*Peaaegu igast abikomiteest oli saadikuid selle koosolekule tulnud, ehk kust saadikuid ei olnud, sealt oliwad wolikirjad üksiku rahwameeste kätte antud  ja protokollid abikomiteedest sisse saadetud, kus kuratooriumi põhjuskirjade kohta otsust oli tehtud. Pääkomitee president J. Hurt alustas koosolekut sellega,  et Tallinna üaisterahwa abikomitee liikmeid teretas  ja osawa töö eest tänas, mille peale koosolejad teretades kolm korda „nad elagu" laulsiwad. Siis teretas J. Hurt meie laulu-isa Dr. Kreutzwaldi, kes nagu noor mees kõigest wanaduse koormast hoolimata nii heaste päewal enne seda Kirjameeste Seltsi ja pääkomitee istumisest õhtu osa oli wõtnud, kui ka nüüd jälle koosolejate seltsi oli tulnud rõõmustama ja oma ligiolemisega auustama. Niisama teretas ka J. Hurt pääkomitee liiget prosessor Köhleri Peeterburgist,  kes omad laialised ameti tallitused kõrwale oli heitnud, et tänasest koosolekust ja tööst osa wõiks wõtta. Sellepeale palus abipresitenti R. Jakobsoni, et ta mõne sõnaga prosessor Köhleri  töostrNmdes seltsi rõõmustaks. Abipresident C. R. Jakobson rääkis liigutatud sõnadega prosessor Köhleri tööst Eesti rahwa kasuks, nimelt ka Aleksandri  kooli esimese üleswõtmise juures ja kuidas kõneleja  ise alles Peeterburgis prosessor Köhleri seltsis waimustätud Eestlaseks saanud. Siis rääkis ta professor  Köhleri maalitud suurest pildist, kus Eestirahwa minewik ja olewik kujudes silma ette pandud, mille pildiga professor Köhler niisama Eestirahwa suurema meeste seltsi astunud, nagu Akadeemikus Wiedemann oma raamatutega keele-teaduse põllul ja vr. Kreutzwald oma Kalewipoja lauluga luuletuses. Nagu professor Köhleri pilt kõnelejat tulise isamaa tööle olla waimustanud,  nõnda saada ta ikka ka edasi iga Eesti poega ja tütart selle waimustawa püüdmisele äratama, Eesti kõige kallimat wara, tema keelt ja rahwaust, riisumise  woli alt peasta. „ Elagu meie suured mehed meie keskel kaua ja oma suurtes waimutöödes igaweste edasi, vr> Kreutzwald, meie. laulu-isa, ja professor Köhler, meie olewiku elu paleustatud kujudesse looja!" Koosolejad laulsiwad waimustatud kolm korda „nad elagu", huraaga lõpetades, mille peale Dr. Kreutzwald paar südameliku sõna ütles, professor Köhler  aga nii liigutud oli, et temal mitte wõimalik ei olnud, rääkida. Nüüd näitas õp. J. Hurt, kui õnnistatud mullu aasta, meie armulise Keiserliku Majesteedi  25 aastase walitsuse juubeli aasta, ka meie Aleksandri koolile olnud. Igal pool püüdnud rahwaS  oma armastust armsa Riigi-Jsa wasta sell kombel  ülesse näidata, et rohkeste andeid selle kooli heaks andis, keS kallist Aleksandri nime kannab. Ehk küll mullu meie maal waene aasta olnud, siiski on peale 10,000 rubla Aleksandri kooli heaks sisse tulnud ja igal päewal jookseb weel andeid ja summasi kokku, mis juubeli aastal korjatud. Kui wiimase komiteede  istumise prdtokoll ette oli loetud, ja pääkomitee lassameister Eisenschmidt kassa olekust aru annud, walitsedi kassa rewitendid ära, kes kassa rewideerimist käsile wõtsiwäd. Peale lõuna koosolekut alustadi sellega, et Muü. R. Kallas ühe kirja ette luges, mis Suure Jaani köster J. Kapp kirjutanud oli, aga millest koosolejad mitte aru ei saanud, mis tarwis » teda oli kirjutatud. See kiri rääkis rahust, aga ärritas  wiha ja waenu. Neile, kes koosolejate healte paljuse alla ennast heidawad ja selle järele teemad, ei ole seesugust kirju mitte tarwis. Nüüd alustas Eesti Aleksandri kooli kuratooriumi põhjuskirja läbirääkimine.  Esite katsus õp. Jürmann koosolekut juhatada.  Aga, et ta oma juhtimise sihti mitte selle järele ei wõtnud, mis healte paljus tahtis, sellepärast ei tahtnud nõuupidamine mitte edasi minna ja waidlemised  läksiwad õige käredaks. Pärast Võttis õp. Hurt jälle juhatamist enese peale ja meie peame tunnistama, et ta seda oftlwaste tegi, sest läbirääkimised läksiwad nüüd lõbusaste edasi künni lõpetuseni. See nõuupidamine  ja läbirääkimine kestis künni kella 11"' õhtu, aga siis oliwad ka kõik pääpunktid ära määratud ja' nendega oliwad koosolejad wiimaks wäga rahul. Protokolli awaldamisega saame neid otsust täielikult oma lugejate ette panema; täna tahame paljalt tähtjamaid  punktist nimetada. Kõige pealt tehti maha, et tänasel koosolekul otsused maha tehakse, aga neid otsust tulewal koosolekul, kui terwe kooli põhjuskiri weel ette pannakse, üle wiilida ja mõnes tükis weel parandada wõib, kus seda healte paljus soowib. Eesti Aleksandri kooli kuratoorium saab 15 liikmest kokku seatud olema. Nende liigete seas on kooli direktor, siis 5 liiget, kes uniwersiteedist ehk sarnatsest suurest koolist peawad läbikäinud olema ehk kes selle wäärilise eksanzi ära on teinud, ja on muidu usalduse paä za abikomiteed elus on, walitsewad  nemad kuratooriumi liikmed ära, kellest iga kolme aasta pärast kolm meest uuesti walitsetakse, nagu seda liisu teel ette äramäärati. Wanu liikmeid wõib ka uuesti walitseda. Walitsemist wõib ka kirjateel toimetada, mille tarwis kanditaadid ette pannakse. Lõpewad pääkomiteed ja abikomiteed otsa, siis walitsewad  uusi kuratooriumi liikmeid järele jäänud kuratooriumi  liikmed ja 13 seltside saadikut, millest Eesti põllumeeste seltsid igaüks 3 saadikut ja kirjameeste selts 4 saadikut saadab. Need on tähtjamad punktid ja meie peame ütlema, et nendega iga isamaa poeg rahul wõib olla, sest nende põhjuste peal ei wõi meie kool ilmaski rahwa käest ära minna. Wiimaks peame weel nimetama, et wahe-ajal meelejahutuseks 'paar neiust kingitud kindaid enampakkumise teel ära müüdi, mille eest peale 60 rubla sisse tuli. Nende kinnaste peale pakkudes oli üks neiu Tallinna abikomiteest,  kelle lahke ja armas nägu mõne mehe südames  wist weel kauagi saab elama, ühe kuld poolimperiali  annud. Nüüd sai see kuldraha weel ka wälja pakutud ja wiiekümne rublani ülesaetud, mille summa eest teda kaupmees herra Tõnnisson omale sai, kes enne kinda eest ka juba 25 rubla wälja oli annud. Koosolejad lasksiwad waimustawalt neiut ja suure rahasumma andjat elada. Nüüd on, armsad suguwennad, meie kool seesuguse põhja peale seatud, nagu seda meie süda soowis. Nüüd tehkem weel agaraste tööd, et ta pea elusse wõiks tõusta. Suurekooli õppijate arw. Uusi üliõppijaid ehk üles wõetud:  Theoloogijaid usuasjade õppijaid 8, adwokatisi 16, tohtrid 34, apteekrid 10, sündinud 100 uurijaid 1, wanakeelte õppijaid 11, poliitika ökonoomisi 5, mathemaatikaid ehk rehkenduse uurijaid 1, ökonoomijaid  5, lahutuse kunsti ehk hemii õppijaid 2, mineralogia  õppijaid 1. Üleüldse on suurekooli- ehk üliõppijate  arw praegu 1159 ja üksiku õpetuse-jauskondade  järele õpiwad neid theoloogusteks 137, adwokatiks 219, tohtriks 554, histoorialiseks keeletundjaks 158, siisika-matemaatika tundjaks 91. TMnjW. Seal olla mõisnikud maapäewa Rehöindeki lättdräadiks walitWub,' ja kreisi wolimeesteks Harjumaal: Kehtla herra v. Lilienfeldi,  Toisa herra paron Wrangelli, Saue herra v. Straelborni; Wirumaal: Hulja herra paron Dellingshausen,  krahw Tiesenhausen, paron Schilling; Järwamaal: Albo herra v. Lilienseld, v. zur Mühlen,  paron Maydell, paron Fersen, paron Budberg. Auumärk. Riiginõuunik Wistingshausen on Keisri Herralt Stanislaus 1. klassi auutähe rinda saanud. Kuidas „Tallinna Sõber" teab kõnelda, olla Eestimaa rüütlikogu ja Tallinna linna walitsus nõuu wõtnud, kõiki mängis olewaid kurjategijaid päewap  illidesse üles lasta wõtta ja piltisi politseis alles hoida. Loodetakse, et pärast kurjategijaid kätte saada seega palju kergem saaks olema. Kuuramaalt. Mere-õnnetus. Niddenis, Kuuramaa mererannas, läksiwad 4. Januaril neli latikapüügi paati, igas ühes kuus meest, waikse ilmaga merele, oma latika - õngesi katsuma. Tagasi tulles, arwata kella 2 ajal pärast lõunat, tõusis häkine tuule hoog, mis peagi tormiks muutis ja kaks paati, kes mett täis läksiwad ja kaljulise ranna wastu mässawatele laenetele wastu ei jõudnud panna, ümber wiskas. Kümme inimest saiwad kohe merelaenetes surma, üht wiskasiwad  küll laened elawalt kaldale sest paadid oliwad aga 100 sammu rannast eemal hukka saanud tema suri aga haawade kätte ära, mis ta laenetest ranna kaljude wastu wisates oli saanud. Üksainus noor mees peasis neist kahest paadist. Töiste kümne uppunute  kehad on meel leidmata. Kuus naist üks neist ootab lühikese aja pärast oma mahasaamist on leseks ja kakskümmend kolm last waesteks-lasteks jäänud,  kahel perekonnal on mõlematel isa ja wanem poeg uppunud; peale selle on mitu perekonda, kellel täiskaswand lapsi meel ei olnud, oma toitjatest täitsa ilma jäänud ja wiletsuse ja puuduse kätte sattunud,  kui ligimeste halastus ja heldus neid sellest ei aita. Siin on niisugusel korral sellepärast just häda suur, et neil kalapüüdjatel jalatäit wiljamaad ei ole, maid ainult waewasest merepüügist oma ülespidamist peawad saama. Tänawu aastase talwega aga ei ole siin pea midagi püüki olnud. Uus wabrik. Liibaui linnas saada, nagu ajalehed räägiwad, suur kedruse - wabrik asutatud. Selles wabrikus pidada ligi tuhat töölist, suuremalt osalt naised, tööd leidma. Narwast. Maa wärisemine. Narwa ümbert tulewad mitmed sõnumed, et seal 16. Januaril maa olla wärisenud. Kas see tõeste maa-aluse wulkaanide tule läbi sünnitatud sai, ehk aga wa'st maa-aluste õenestuste sisse kukkumisest tuli, seda ehk saawad niisuguste asjade õpetatud uurijad järele kuulama  ja pärast selgeks tegema. Praegu aga wõime nii palju teatada, et maa seal 3 künni 4 sekundi . olla liikunud, otse pärast lõunat kella 2 ajal, ja mõnes kohas 15 minutit hiljem. Korfi jaamas olla kaks akna ruutu puruks läinud, Reepniku mõisas lubi korraga laest maha langenud, Laagena mõisas ja seal ümberkaudu olla mitmed inimesed selgeste maa kõikumist näinud ja maapinna all tüminat kuulnud,  ning Narwa linnas olla üheS majas korraga maa nii wabisenud, nagu tahaks maja põrand lõhkeda,  siis aga kohe jälle waiki jäänud. Loodame, et sealt poolt sõprade käest sellest pea pitkemalt teadust  saame. Peeterburgist. Wõidu rõõm. Kui Skobelewi wõidu - tellegramm Geok-Tepest Peeterburgisse tuli, seisis linn korraga lippu-ehteS ja rõõnm-tuledeS. Kõik enne kartlikult ootajad Weneriigi auu ja kasu nõuudjad  noored ja manad hõiskasiwad ja wahwa kindral Skobelewi nimi oli kõikide suuS. TalwepalleiL laskis Keisri Majesteet kohe Jumala teenistust pidada, kus kõik Kõrge Keiserlik perekond ja suuremad riigi ametnikud  ühes osa oliwad wõtmaS. Keiserlik Kõrgus, wanem Suurwürst Nikolai Nikolaiewitsh on 9. Januaril oma reisi peal Berliinisse jõuudnud ja Wene saadiku juure sisse astunud. Seal tuli teda Preisi kroonprints teretama. Peale seda wõttis teda Saksa keiser omas kuninglikus majas wasta. Ja kui Suurwürst parast weel Preisi kroonprintsi palleis oli waatamas käinud, reisis ta Pariisi poole edasi. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihael Nikolaiewitsh, kes 18. Januaril Tislissi linnast ära reisis, jõuudis 23. Januaril Oma Kõrge Abikaasa  ja Lastega õnnelikult Peeterburgi linna. Kuidas Wene ajakiri „Noowaja Wremjä" kuulutab, wõetakse lähemail päewadel riigi seestpidiseS ministeeriumis Eesti-, Liiwi- ja Kuuramaa talurahwa kohtute üle tähtsad nõuupidamisi käsile. Kirja wastused. 93) J. O. O—l. Saame tükati tarwitama. 94) S. P —s. Teie wiimast kirja ei ole meie mitte kätte saanud. 95) J. T. P—s. Saame tänuga tarwitama. 96) Koolmeister —p. Reed on mõnusad koolmeistri sõnad, nii peaksiwad kõik koolmeistrid rääkima. Saame tükati awaldama. 97) J. F. T—s. Saame õiendama. 98) A. E. L—s. Kui ühelt poolt kulbiga wõetakse, nii et muud enam näha ei ole, kui pisaraid, siis on töiselt poolt kerge paar tilka jaU gade ette wisata. See ei tunnista mingisugust ..tulewiku päikese kiirest" ja ..kokkuleppimist". Teie era-soowi täidaksime küll, aga tunneme liig wähe nimetatud meest, et temaga sellest asjast rääkida wõiksime. 99) J. R. W—l. Saame tükati tarwitama. 100) Türi abikomitee. Saame awaldama, aga oleme mõned liig kibedad kohad maha wõtnud. 101) J. B. T—l. Oleme juba sellest asjast ütelnud, mis seiemaale  kätte oli saadetud. Sarnatseid kirju on liig palju, kui et kõiki terwelt awaldada wõiksime. 102) J. A. L—s. Ei maksa juwstada. 103) J. W. K—l. Nüüd jääb Tartu koosoleku arutada. 104) J. S. 01-s j <x-105)  J. W. W-s. j ' ' 106) F. R. P—s. Teil on mõnes tükis enam kui õigus. „Jsand" ja „emand" peaksiwad küll nii auusad nimed olema, et nad kõrgemal seisawad. kui „herra" ja „proua". IM) J. O. K—s. > Olge nii head ja saatke neid teadusi nii 108) J. S. M—s. j pea kui wõimalik. 109) C. R. T—s. Loodame ka, et oopis töine lugu saab olema, kui põhjuskirjad kinnitatud on.