Tallinna Sõber M M. WiieS aastakäik. Tallinnas, 15. Heina-kn» Mml IBBZ. Uleiild»t atalrhl Etstirkhwlllt «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nckdalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS't pärtate trükimajaS: aastas S rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla --- pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused «aasavad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: «Lindsors'i päriate trükimajas. ?eierö«rgts: J. S. Seelandt, o»sqvpo»a« b4. —Hartus: W. Just. - Uakweres: <L. Wattly. ?aides:A. Setdelöerg. -- Kapsalus: A. Kolköerg. -- Ltyntas: Is. Mlt»er'i poodis. Mljandis: G. J. Karow'i raamatupood. Auurefaares: W. Lange.— Maak: kuida iseäranis kuulutakse. WaÄtaja redaktori W. F- Elab Baltiskts, -- kirjad käivad Baltisli (Baltischport LaariüoM-lloxi^.) „Linda" SelH osanikudtle lähklepanemistks. Kirt rahiva keskM. Omalt maalt-' Tallinnast: Kõrge jahlmees, -- AuutShed lõrgelt ja madalamalt poolelt- Linde,iberg. Riia Niiluse saatjad ja auupalaad. .. Linna kroonu maksud. Posti seadustest. Uus aunnvanter. Ilmad. Looma tõbi  Nakmercst  - ilus lllunapea. Alutaguse maakonnast: Pikse kahjud. Narmast: Kohtu otsus. Tulekahju. --- WUjaubi maakonnast: Looma tõbi j wilja kaSwud i ilmad. Riiast: Näitusest. õnnetused. Wõnmlst! Kintsendatud Läti Seltsid. Kuuramaalt: Äubernör wälja reisinud. - Läti Seltsi kitsendus, Peterbmgist: Psrad. Juudi tommissionist. Õnnetus Püssirohu wabrikuS. Lutheruse sündimise pääw. Linnade maksud. KentiakaS kaebaja, Pikse kahjud, Soomemaalt - Raha korjamine. Moskwast - Uputus. Pikse kahjud. Torm. Tuulast: Kogukonna kohtu otsus. Kijewist: Margad. Äasanist: Snrmast tõusnud laps. Suur häda. Woroneshist- Loomatõbi. NowotsherkaSkist: Rohutirtsud Rostowist: Tulekahju. Wõ-ralt maalt. Kirja waStused. "Linda" Seltsi osanikudele tähelepanemiseks. Erakondlikud wõitlemised Aleksandrikooli pärast, Noor- EestlaSte ja Sakalaste wahel, on ka , Linda" Seltfi, nimelt  selle maja külge puutunud, mida ,Linda" SeltS TartuS, herra Neima uni nime peale ostnud. ,Olewik" omas ,Kaitsekirjad", selle lehe Nr. 22 sees, mis meile tulemata jäänud, olla selle maja ostmise ja ,Linda" Seltsi Tartu Abi kontori aSjatallituse kohta mõnda kirjutanud, miö Seltsi walitsuse meele järel ei ole. Selle peale ,vaStab nüüd ,Linda" Seltfi walttsus, Mirulase" Nr. 27 seeS, ja ka ,Olemil" on seda wastust oma Nr. 25 seeS üleS wötnud ja heaks kiitnud, ja lubab sellega leppida. Meie ei taha ennast siin suuremalt Noor-Eestlaste ja Sakalaste tüli wahele toppida. Meie ei taha esiteks ka läbi katsuda, kui palju ,Linda" wabandamiseS tõe peale ja kui palju harjunud wiifil ivihawaenn kõttStamise peale põhjustatud on. Meie tahtsime aga selle juhtumise juures uueSte ,Linda" Seltsi osanikude tähelepanemist selle peale juhtida, et siiu midagi ära tehtud on, mida seadus ,fimulatton",  see on otsekohese EeStikeeli sõnaga —pettus nimetab. ,Linda" SeltS on TartuS omale ühe maja ostnud, aga ei mitte oma nime peale, waid herra Reimanni  nime peale, mis ka sellest näha on, et just nüüd selle ostmise proklama ehk kuulutus ametlikkuiS lehtedes, Jaan Neiman ni nime peale jookseb. Kellel selle kauba wasta midagi rääkida ehk tähendada on, need peawad  seda kõige hiljemini Paastukuu j. pääwani 1834 tegema, muidu saab see maja Jaan Reimanui seaduslikuks  omanduseks kirjutatud ja kellegi waSlarääkimist ega tähendamist et saa edaSpidt enam kuulda wõetnd. »Linda" Seltsi walitsuS põhjustab seda seaduse waStast tegu sellega: ,Kahe maja juures oli asi juba jniikaugele edenenud, ,et juba ostmise nöuu oli, kui mõlemil kordadel kaup ,nurja läks, mille juures peatakistuseks ette tuli, et müiad ,fiia tseäraniselt oma nõudmist kõrgendastwad, kui teada ,saiwad, et Anda SeltS ostja on." KaS see tost wõi male on, seda läbi katsuda, ei ole meil aega ega ole himu, see ei puudu asja enese külge ka mitte. Kahtlane on see aga ikka, sest kui see nenda oleks, siis et saa meie aru. miks Jaan Reimann tagasi et astunud, nii pea kui kaup kindel oli, ja nüüd omalt poolelt  seda maja ,Linda" Seltsi omaduseks üles panna ei lasknud. Aga kuida üteldud, seda kõiki läbi katsuda ei ole meil himu ega ole ka suuremat asja. MtkS seda tehtud on, see on seaduse silma eeS üks kõik, niikaua, kui see mitte ühegi kolmandema kahjuks tehtud et ole. Seaduse silma eeS saab määratud aeast saadik Jaau Reimann  selle maja omanikuks peetud ja ,Liuda" SeltS ei saa tema waSta ja selle maja kohta iialgi muud olema, kui wölauSkuja. TeiSte sõnadega: Seaduse silma ees n ole siin muud ühtigi tehtud kui seda: »Linda" Selts on Jaan Neiman uile 52,000 rubla laenanud ja Jaan Reimann on omale selle rahaga TartuS ühe maja ostnud. Seaduslikult on »Linda" SeltS Jaan Reimanni hea tahtmise hooleks anmid, kui kaua tema , Linda" Seltfi omaS majaS sallida ehk teda sealt wälja koristada lasta tahab. Meie et tea, missugune kaup nende kahe wahel on. On ,Linda" SeltS omale selle maja peale esimese, 52,000 suure, obllgatstoni anda lasknud, fliS wõib ,Vtnda" SeltS seda raha seatud aeal J. Reimanni käest tagasi pärida, kui nemad enam kokku ei lepi. On .Lindu" SeltS seda raha ühe kaubaga annud, mis temale nii suurt kasu kinnitab, et kõik kahjud tasutud on, kui J. Reimann euam oma sõna pidada ei taha, siis wöib .Linda, Selts seda kasu pärida, nii kaua see seaduslik on ja nii kaua Z. Neimannil midagi anda on. Aga mis fiis, kui J. Reimannile midagi juhtub, mis juba mõne kuulsa kaubamajale juhtunud on, kui 3. Reimann konkursi alla langeb? Siis saab see maja okfioni wiifll ära müüdud, just niisamati, nagu 3. Reimann!  teine warandus ka. Siis peab .Linda" SeltS sellega leppima, mis okflont peal maja eest maksetakse, kui see ka wähem on. On see aga rohkem, fliS langeb see jägu mis rohkem on, 3. Reimanni konkursi kogu omaks. ,Linda" Seltsil ei ole fiis rohkem pärida, kui aga seda, mis obltgatfionis  seisab. Kõik kulud mis peale selle oliwad, uagu nimelt poshline raha, kohtukulud, maja täieldamise ja parandamise kulud ja teised seesugused, kõik need langemad ,Linda" Seltsi kahjukonto peale. Need on kakS juhtumist, mis sellest seaduse wastase  st kaubast sigida ja ,Linda" Seltsile kahju teha wõiwad.  Meie tahame rõõmsal lootusel elada, et neid k mmagit karta ei ole. Meie loodame, et herra 3. Reimann  auus meeS on, kes oma sõna peab, ja meie loodame, et herra 3. Reimann mõistlikum majapidaja on kui, Linda" Seltsi Valitsus, et tema oma asju mitte nii kardetama kõikuma põhjuse peale rajanud ei ole, nagu ,Linda" Seltsi walitsnS seda siin silmanähtawalt teinud on. Meie soowime  ja meie loodame, et tema oma sõna ikka täita tahab ja ikka täita suudab. Aga meel üks kolmas juhtumine on Võimalik, ja see juhtumine on kõige kardetavam. Mis siis, kui herra Z. Reimann ehk tema seaduslik pärija ära sureb ja wäetimaid lapsi järel jätab, kellele kohtu poolest  eestseisjad seatud saamad ? Need eestseisjad ei wõi siis oma köigeparemat südametunnistust mööda muud teha kui aga ütelda: ,Kallis ,Liuda" SeltS: See obligatfion mida Teie ette näitate, see on Teie, aga see maja mida Teie päri te, see on meie hoole alla antud waeStelaste maja. Meie Ütleme Teile sellega Teie laenu üles ja saame Teile Teie raha õigel aeal mälja maksma." Ja kui fliS .Liuda" Seltsi walitsuS ette arutab, mis Seltsil seal juures kõiki kõrmalifi kaupafi olla ja mis SeltS maja kõrwa kõik kulutanud olla, ja et Selts üksi ja ainu .kõige rahwa" kasuks tallitada, siis peawad eestseisjad,  kui auusad mehed oma kohust täites, wastama: .Kohus ei ole meid mitte .kõige rahwa" eestseisjaks seadnud,  maid 3. Reimanni wähe-iialiste pärijate eestseisjaks. Meie ei tohi oma hoolealuste õigusest mitte karma wäärt rohkem järel anda, kui seadus lubab." Sedawiifi wõib sellest, .Linda" Seltsi ja herra 3. Mimanni wahel tehtud fimuliritud ehk pettis-kaubast .Linda" Seltsile mitmet miifi kahju ja kulu tulla, ehk loodetud kasu mõib teiste taskusse langeda. .Linda" Seltsi walitsuS kinnitab, et herra Reimaun .Linda Seltsi täit usaldust selle kohta saanud" olla. See oleks jo wäga kena, kui .Linda" Seltsi walitsuS  siin oma enese waraga tallitakS. SiiS wõiks tema oma enese kahju peale usaldada, keda iganeS tahab. Aga .Liuda" Seltsi Valitsus tallitab siin Seltsi ofanikude waraga  ja ei tohi siin kedagi .usaldada", kui aga Keiserlikku seadust ainu ükfi. Ja kui asi selle majaga kuidagi miltu läheb, siis ei wõi .Linda" Seltsi walitsuS ka mitte julgest kohtute läbi õigust otsida. Siumliritud ehk pettiS-kontraktid on seaduses tõwaste ära keelatud; mõlemad kaubategijad wõiwad selle eest nii kangest kuratelli,  see on wöörmündrite alla pandud saada, et nemad edaspidi enam tihtigi makswat kaupa ise teha ei wõi, waid et kõik seesugused tallitused ühe, kohtu poolest seatud wöõrmündri  ehk kuratori läbi peawad toimetatud saama. Kas tahab , Linda" Seltst walitsuS seda Seltfi wahest kuratelli alla p toimetada" ? Juba sagedast oleme meie selle peale tähendama pidanud,  kuida üksikud ,wägimehed" ja terwed seltskonnad kõiki EeSti rahwast sellega oma wägiwalla all pidada püüawad, et nemad rahwast kõige selle wasta wihale ärritawad,  mis nende enese tallituse all ei seisa. Wihawaenu  tolmuga täidawad „rahwamehed" rahwa silmi ja tallitawad selle wihawaenu tolmupilwe warju all rahwa rahaga, rahwa ilmaliku ja waimuliku eluõnnega, kuida nende eneste tuju ja kasu seda päriwad. Kes nende waSta üles astub, kes nende salatallitust üleskeerutatud wihawaenu tolmupilwe alt wälja kiskuda püüab, seda ei nimeta nemad mitte oma wastaseks, kuida kord ja kohus on, waid nimekamad  teda lv ae n laseks". Meie ei wõi ka siin muud oodata, kui et need lehed, kellest räägitakse,  et nemad osalt , Linda" Seltfi tulu peale elada, ka nüüd jälle meid sõimawad, kuna meie midagi muud teha ei tahtnud, kui aga ,Linda" Seltsi osanikude ehk aktsionäride  tähelepanemist selle segase ja seaduse wastalise  majaostmise peale juhtida, et nemad ennast kahju eest holakstwad, nii kaua kui selleks weel aega on. Meie tähendame siin uueste, et see aeg, Tartu ametliku lehtede kuulutuse järel, künni t. Paastukuu pääwani tBB4 keStab. Lühikeseks näituseks, kuida ja mis nõuga need wassakupoolised  rahwuslased, keda meie Sakalasednimetame,  kõiki süüd mida nemad ise teinud on, rahwa peale weeretada püüawad, kuida nemad iseennast rahwa ja rahwast oma asemele seadwad, selle tembutamise seletuseks  paneme meie siin üht tükikest ,Wirulasest" ja üht tükikest „ Sakalast" oma lugejate silma ette. Nagu lugejad juba teadwad, on meie segased rahwuslased  nüüd isekeskis kangest riidus, mis ka koguni mitte teisiti tulla ei wöinud, sest nemad tallitawad saladuses, nõuawad oma kasu ja on nüüd saagi kallal naaklema läinud.  Iseäranis on nüüd pOlewik" kangest Sakalaste wiha alla langenud. pOlewik" oli järgmist kuulutust oma lugejatele saatnud: , Palu me auustatud suguwendi meile sõbralikult teatada,  kui nad midagi laidetawat wõi seaduse waStast , toimetust Al. kooli aSjus on näinud, et meie fiiS aSjast ,õige pildi wõiksime saada." Selle kohta kirjutab nüüd pWirulane" oma Nr. 27 sees: ,Kui palamaks peaks küll teatamise himn selle inimese , südames Eesti tähtjama asutuse wasta põlema, kes nii , häbe mata ja nurjatumat kuulutust Eesti rahwa ,auusama ettewõtte kohta awalikult ilma ette wõib saata." Meil ei ole himu ega ole asja, selle keerlema lehe eest kosta, kes nüüd nii kangest oma kaassüüdlast? wiha all seisab. ,Olewik" on nii palju igale poole silmitsenud, on nagu nahkhiir neljajalgsete ja lindude wahel elada katsunud,  et tema nüüd enam imekS panna ei wõi, kui tema seda palka saab, mida nahkhiir ennemuistses juttuS ka sai. Aga selle pöörase tembutamisega on meil tegemist, mis ,Wirulane" siin jälle , Eesti" ja ,rahwa" kulu peale teha tahab. Sakalased on jo ise kõige waljumini karjunud,  et Aleksandrtkoolt asjust seaduse waStafeid tallitust