Sakala Wiljaudis. 8. Detsembrikuu päekml 1884. Vlt. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsivele poole hinnaga. Goimeltdttse adrels: ..Sakala" toimenduielc Wiliandis. Wene keeli: Li. Li. 'l>6.!l.iiiiil>. „ Sakala" aastahiud pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop Wcerand aasta peale tellimisi wastu ci wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker' i raamatupood ja Räpina pabcriwabriku kontor bürjSrmusse majas; Tallinnas : Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge & Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner Pärnus: „Endla" Selts ja E. Treufeldt'i raamatuvood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wõrns: Vielroje, Walgas: Rudolf; Paides: Seidel de rg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Leopas, Iloueinü oxoeu. 80 ja N. Mattis sen tteveuiü uxoeu., 7 ü'asanei:. uoera, ,p<iui> 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Sakala 1885 aasta peale tellimisi palutakse wõimalikult Detsembri-kuul ära toimetada,  et siis uue aasta algusega Vahetpidamata esimesed numbrid ühes kaasande suure seinakalendriga  kätte saadetud wõiksiwad saada. Sakala lisas saamad tulewal aastal peale õpetliku kirjanduse ja põllu-asjanduse kõnede ka mitmed lõbukirjastused ilmuma ja uimelt: kolm ilusat lühelikku  alguspäralist juttu M. Põdder'i sulest, alguspäraline  uudisjutukene A. Jürgenstein'ist, mitmed Wene keelest tõlked H. Ringist ja töistest kirjanikudest,  nõnda et lugejate rahulolemist igatpidi enam kui siiamaani ärateenida loodame. Sakala Foimcndus. Wenemaa rahwastest. l. suurel isamaal elawad mitmesugused rahwad; igal ühel on omad ise wiisid ja kombed, uskgi 'pole neil ühesugune. Igal rahwal on oma enese keel wõi emakeel, ning kõiki neid rahwaid ja suguharusi piab üheskoos  ja korras wägewa Wene Zaari käsi ja käsk. Ka meie Eesti rahwas oleme oma suguharudega selle suure isamaa liige, seisame tema käsu ja kaitsmise all. Iga liikme kohus on ka tõisi omas kodus tundma õppida, kui ta mitte wõeras selles kodus ei pia olema. Küll on suur ja lai meie Wenemaa! Ta lähab Euroopa õhtu piirist künni Aasia hommiku piirini; ta ulatab põhja jeä pankadest künni lõuna soojani weeni. Päike ei lähe selles riigis loojagi nii suur on ta. Paljalt Euroopas  üksi on 98,000 ruut penikoormat Wenemaa päralt. Isegi mõista, on niisuguse suure pinna peal ka rahwas ja loodus mitmesugused, ning on niisugune pind omaks ajalu'uliseks kaswamiseks mitme sugust södasi ja piina kurnatust kandma pidanud. Aga Jumalalle tänu, nüid oleme meie selle aja sisse jõuudnud, kus sõja mürinad waikinud ja iga alam julges rahus oma tööd teha ja leiba süia wõib. Waatame nüid esiti nende rahwaste peale, mis suures Wene riigis elawad ning siis lühidelt selle riigi ajalu'ulise kaswamise peale. Muidugi  ei ole meil mitte wõimalik siin üht sügawamat seletust oma pealkirja üle teha, waid paljalt nii palju jutustada, kui ühe ajalehd ruum seda lubab ning kui palju sest ajalehe lugejatele tarwilik teada on. Rahwuse järele elawad Wenemaal järgmised suured ja suuremad rahwad: I. Slaawlased. Need on see Wenemaa süda ja tüwi. Neid on siin kõige enam elamas ja olemas, neid on enam kui terwest riigi rahma armust. Nende arm on 58 miljoni. Nende Slaawlaste seas on jälle omad suuremad  "ja wähemad suguharud, kes nii heaste keele kui kombete poolest ükstõisest lahutatud on. Need suguarud  on järgmised: 1) Wenelased. Nende arw on umbes 53 miljoni, nende usk Greeka-õigeusk. Wenelasi on jälle kolm wõsukonda.  Need on Suurwenelased (34V milj.), Weikewenelased  (14'/> milj.) ja Walgewenelased (3'/ milj.). Tõmbame meie Peipsilt ühe joone jõe suhu, siis lahutab see Suurwenelased Weikewenelastest. Kõige tihedamalt elab Suurwenelasi Wolga jõe ümber, niisamuti ka Donn'i kallastel. Kasakad ei ole mitte üks ise rahwakänd ehk suguharu,  waid nad on Suur- ja Weikewenelastest wäljakaswanud  ehk oma elu nöuudmise järele endid neist lahutanud. Donn'i Uurali, Orenburgi ja Kaukaasia kasakad on Suurwenelastest ja Musta- ning Aasowi mere kasakad Weikewenelastest wälja siginenud. Kasakad on täitsa sõja rahwas ning kaswatawad omi poegi maast madalast sõjariistade kandjateks ja pruulijateks. Nad elawad karjakaswatamisest ja kalapüigist. 2) Poolakad. Need on enamalt jault Roomakatoliku  usku, nende arw umbes 5 miljoni. Nad elawad  Weikseli jõe ülemise ja kesk jooksu ümber, ka KownoP  lõuna poole künni Padooliani. Wiimsed on end juba Wenelaste ja Leedulastega seganud. 3) Bulgaarlased, umbes 50,000 hinge, iseäranis Bessaraabias. 4) Serblased, umbes 200,000, iseäranis Herssoni  kubermangus. Nii heaste Bulgaarlased kui Serblased on Wene usku, s. o. Greeka-õigetusku. 11. Leedulased. Leedulased on Staawlastega sugulased. Kui meie Pihkwast Grodno linnani ühe õige sihi ajame ja selle otsad õhtu poole Lääne merega ühendame, siis on meie Leedulaste üleüldine kodu käes, kus nad praegu elawad, Neid on ühtekokku umbes miljoni. Leedulasi on kaks suguharu. 1) Leedulased, miljoni; elawad iseäranis Kowno, Wilna ja Grodno kubermangus, aga ka Kuuramaal  ja põhja Poolas. Nad on Katoliku usku. 2) Lätlased, IV» miljoni ümber, iseäranis Kuuraja  Liiwimaal, ka Wiitebski ja Kowno kubermangus. Nad on enamalt wõi suuremalt osalt Luteruse usku. Leedulaste keel on indu-Euroopa põhjuskeelega lähedalt  sugulane. Aga Läti keele murdes on palju Saksa-, Slaawi- ja Soome keele sõnu. 111. Soomlased. Slaawlased kutsusiwad osast Soomlasi ka Tshundlasteks.  Neid on hea kogukene, pealt miljoni. Soomlased on Mongooli rahwakännust. Aga nende mitmesugune  edenemine ja haridus on neid keha ehituse poolest juba Mongvõllastest nii lahutanud, et mõned neid juba tahtsiwad Kaukaaslaste liiki arwata. Õhtu Soome rahwad on nende seas kõige enam haritud. Nende rahwasle isamaa on wist Aasia ja pärast poole Uural olnud, kust nad end üle terwe põhja poolse WeneMaa wälja lautasiwad. Neid on kaks pealiiki: Lääne-Soomlased ja Jda-Soomlased. Lääne-Soomlased. 1) Päris Soomlased ja Karjalased elawad Soome suurwürsti riigis, ning osalt ka Peeterburgi, Nowgorodi, Tweeri, ja Oloonetsi kubermangudes. Neid on umbes 2'/2 miljoni. 2) Lapplased, Pöhja-Soomes ja Koola poolsaarel.  Nad on Luteruse usku. Piawad jahti, püiawad  kalu ja kaswatawad põtru. Neid on umbes 20,000 hinge. 3) Eestlased. Meid on arwata 800,000 hinge. Meie eluase on Eestimaa ja Põhjapoolne Liiwimaa. Luteruse usku. 4) Liiwlased. Neid on weel umbes 2500 hinge meie maal elamas. ö. Jda-Soomlased. Need on: 1) Samojeedlased, põhja-põdra karjatajad Petshoora  soodes, umbes 70,000 hinge; töiste teadustuste  järele olla neid paljalt 7000 hinge. 2) Sürjäänlased, elawad Arhangelski, Woloogda ja Permi kubermangudes, umbes 50,000 hinge. 3) Permjääklased jaWotjääklase, elawad Permi, Wjätka ja osast Kasan'i kubermangus; neid on unkbes 180,000 hinge. 4) Woguullased ehk Ugrid, elawad Petshoora hallikatel. 5) Tshere miss lased, Kasani, Wjätka ja Ni?hni- Nowgorodi kubermangudes, umbes 140,000 hinge. 6) Tshuwashlased ja Mordwiinlased, Nishni- Nowgorodi, Kasani, Simbirski, Pensa, Saraatowi ja Ufaa kubermangudes; umbes 900,000 hinge. Lääne-Soomlased on kõrgema waimuhariduse järjel, kui Jda-Soomlased; esimesed on Luteruse-ristiusku; nende pea töö ja tallitus on põlluharimine. Jda-Soomlased on küll suuremalt osalt juba Greeka-oigetusku, aga nende ebausk olla koguni suur, ja nad olla pagana ajast weel mitu pruuki pärandanud. Sürjäänlaste ja Samojeedlaste  seas on ka weel päris paganaid leida. Nagu meie kuuleme, saada Dr. M. Weske neid Soome suguharust ka uurima minema. Küll oleks hea teada saada, mis tema neist tunnistab ja kas ta sealt ka kombe riiSmeid piaks leidma, mis õhtu-Soomlaste juures luuletuses ja elus walitsenud. Lõunapoolsed Jda-Soomlased on põlluharijad  ja karjakaswatajad, kuna põhjapoolsed end kalapüigist  toidawad ja ka osawad mäe-mehed on.  Põhjapoolsed  Jda-Soomlased olla enne manast kõrgel hariduse järjel olnud; keskaja esimesel poolel olla nad suure ja wägewa riigi alustanud, mis künni põhja Jeä mereni ulatanud ja nad on siis tähtsal miisil Normannlastega kaubelnud. Kes teab, kas meie ehk siit mitte seda maad ei piaks otsima, mida Eesti mana luuletus Kuugla maaks kutsub, kelle kuningas määramata rikas olnud :c.?