Paastukuu 2 ja 3 pääwa -vahel sõitis sõnumisaatja  woorimehega teed mööda. Ilm oli pehme, 2 3 gradi külma; -vaikne tuul oli Lääne poolt. Korraga tõusis kaunis ligidal paistus, kui oleks üks tulelont kärmest edasikantud.  Pea waos paistus allapidi ja sel silmapilgul tõust wad mööda tee äärt hulk umbes 50 paistust, kõik ühel kõrgusel ja ühel kauguse! üksteisest. Paistus oli esiteks walge siis lõi punaseks, -viimaks roheliseks. Aega mööda -venistwad paistused eemale, kadustwad siis äkitselt ja ka taewas läks endiseks karwaliseks.  mis paistuste aeal kui tulekahjust kuumas. Seda kuuma oli ka ligilähidal Swenigorod-s nähtud ja rahwas oli seda tulekahju kuumaks pidanud. Warshawift. Uks hirmus ja kurw kurjategu  on Warshawilinna kihisema pannud. Paastukuu 21 pääwal oli püha Rohtmse hospidali ülemarst Dr Kurtsius sealsamas hospidalis,  oma ametid tallitamas, kui üks mees, uimega Stanislaus Hishpanski haiguse pärast ennast tema jutule palus. Pool tundi oli tema arstiga rääkind, siis tõusis üles -võttis rewolwri taskust ja laskis Dr. Kurtfiuse peast läbi, kes küll -viimse sõnumi järel weel elus oli, aga lootuseta surma poole jõuab. Pärast tegu istus Hishpanski tooli peale, käskis Politsei järel saata, ja pani paber-figari põlema. Politsei-ametniku küsimise peale ei annud tema muud -vastust, kui aga: „Mmul ei olnud eiluam midagi kaotada." Dr. Kurtsius  on Warshawis kõikidest tuntud ja au ustud arst. Kurjategija on ühe köitis linnas tuttawa kodaniku poeg, 30 aastad -vana, naesemees ja lasteisa. Selle pääma homikul oli tema omad paberid korra peale seadnud, oma kihlasõrmuse laua peale paunad ja selle kõrivas ühe sedeli peale kirjutanud: „Minu kalli tütre Annale." Räägitakse et Dr. Kurtsius mõne pääwa enne seda ühe äh-vardusekirja saanud ja plaanist oma elu -vasta teadnud oleks. Mis aga HishpanSkid mõrtsuka teule kihutand, sellest ei ole weel midagi teada Kie-v i s l-igu-vad mitmed haigused: kurgi'tobi, rõuged, lapsewoodi-tõbi ja äkiline rinnahaigus. Haigemajad on täis ja jõudumööda  saab abi tehtud, aga lim-arohwa seas on suremine sellegi pärast suur. Lod z i st, 24 Paastukuu pääwal. Minewal  ööl põles Lodzis loskowitshi ja Wistizki Zedra -vabrik maha. Kahju arwatakse umbes 94,000 rubla suur olema. Kers s o n i st. Dnieperi jõgi läks 14 Paastukuu paamal lahti. Jääpangad keelasiwad aga weel laewasöitu. Orenburgist kirjutakse, et seal -vilja-, liha-, heina- ja puude hinnad alalises tõusmises on. Aja-v-lja ei tule pea sugugi enam turule; kapsaid -veeti Samaarast, Jaiaanist ja Nisdiu- No-vgorodist; aga 25 Küünlakuu pääwast saadik ei -võinud mashmad lumetuiskude pärast enam sõita. Waesed inimesed, kes linnast kaugemal, koobas-urtsikute sees elawad. on suure häda all; lumehanged on urtsikuid nenda kinnimatnud, et rahwas wälza ei pease. Töörahwa elu on -väga kaske; kõik elutarwitused  on kallid ja tööd ei ole saada. Rahwahulka,  mis külma ja nälja all kannatab, on liin-awalitsns umbes 5000 hinge peale arwanud. Ainust tööd ja teenistust leidis rahwas lumerookimises  raudtee peal. - Loodame, et ka seal kewade häda -vähendama hakkab. Nikolaie -v s k - st , Samaara kubermangust  kirjutakse 15 Paastukuu pääwal: Kurwaft olekust N-ko'ajewski maakondas ei -või nii palju kirjutada, kui se tõeste on. Kes ise siin elab, se -võib sellest hädast aru saada, mis siin -valitseb ja ikka suuremaks kas-vab, kui ilmad pea ei pööra. Lojuksed ja hobused on kauge külma ja kange tuulede läbi hädas. Loomatoidu puudus ott juba Küünlakuul suur. Suure -vae-vaga ja kõrge hinnaga on aga weel wähe õlgi saada. Lojuksed surewad nälga ja talled, mis täides jõudus sündifiwad lõpewad, et emadele toitu anda ei ole. Wiimised nisud on Samaara linna saadetud ja rukki wasta -vahetud. Häda on suur kartus wasta kewaded hirmus. Lehmad ei lüpsa juba 10 Küünlakuu pääwast saadik enam, sest -vähene toit möedub aga, neid waewalt hinges pidada. Küünlakuu 25. pääwal oli loomatoidu häda kõige kõrgemaks tõusnud. Heinu  ei olnud kusagilt saada, õlgi aga weel wäga wähe ja ümberkaudu oli karjadest aga weel neljas jagu elus. Teekäijad Uralski poolt rääkisiwad,  et lammaid kusagil enam saada ei oleks. Suurem jägu lammastest on surnud ja mis elus on, nende eest päritakse -võimatumad hinda. Kui ilmad nenda soojaks ei lähe, et karjad 25. Paastukuu pääwal lagestikkus toitu leiawad, siis ei jää ühtigi üle. Põllu harimine  näitab ka koguni -võimatu olema. Kirgi  sid päri-vad nii kõrged hinda, kui seda weel ükski kuulnud ei ole, ja ei taha ka koguni mitte töö kaupa teha. Mõned maa-omanikud tahawad Samaara ehk koguni Bulgulma minna, hobuseid ostma, sest Kirginde käest ei ole neid saada. Ühe sõnaga: Asjad on mi lootuseta, et parem oleks maad äramüia ehk wäljarmtida, kui ise pidada. Ast näitab paha küll olema, meie arwame aga, et kirjutaja natuke liiga teinud on. Astrakanist kirjutakse Paastukuu keskmiste  pääwade sees: Nahwal on sel talwel kanged külma kannatada, mis lahkuda ei taha. Talwekuul hakkas külm ja kestab ikka weel edasi. Aalapüüdmine algab enamist 1. Paastukuu  pääwal ja selleks aeaks tuleb palju töörühmast  Wolga jõele. Igaüks -võib arwata, kui suures waewas need, suuremalt jäolt kerges  riides inimesed, laudadest üleslöödud majades  on. Senna juure tuleb -veel, et karjarahwas  lagestikudel suurema jäo omaist karjadest  kaotanud on. Oms k i st. Läane-Siberi aealehed anna wad sõnumid kangeist tuiskudest, mis Lõune- Siberi lagestikudes teed ummistanud on. Poslisõidud  Usti-Kamenogorski. Akmolinski ja Atbassari  on taieste seismas ja mitmed soldatikommanvod  on maanteest ja linna-uulitsaid rookima  saa etud. Mitmed reisijad on külmas surma leidnud, ja linnades ja külades waewab külm rahwast, sest et tuisud puuwedu seisma pannud on. Loodame, et sellega sõnumid lahkumast raskest talwest lõpetud saamad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kange kohin käib läbi Saksamaa: Wkirst Bismark on ennast ametist lahtipalund. Seda on tema ka juba enne mõnikord  teinud, kui tema nõuu ühendud riikide nõuukogus wasta ei wõetud, kui tema tahtmist mitte igapidi ei täidetud. Wiimise sesuguse palwekirja peale oli Keiser Wilhelm oma käega kirjutand: iialgi", ja ikka sai asi sellega lõpetud, et Bismarksi tahtmist täideti. Nüüd on Kanzler Würst Bismark jälle ükskord lahti palumise kirja saatnud, ja seda pealtpaistes koguni  ühe weikema asja pärast Uute maksud) seas, mida nõnda tahetakse, on ka maksud posti läbi saadetud raha kwittangide pealt. Suuremad  riigid, Preusst, Baieri ja Saksimaa oliwad  selles nõuus, ja neil on kitsamas nõuukogus  28 häält; weikemad riigid oliwad selle uue maksu wasta, ja nendel on ühtekokku 30 häält. Sedaanist peakstwad nüüd need kolm suurt riiki weikematele järelaudma ja se on Kanzleril põhj seks olnud, tagasiastumisega ähwardada.  Et aga Würst Bismark harjund ei ole suuretükidega warblase-jahil käia, seda teadwad  kõik ja arwawad, et tema sellega üksi aga piigistada tahab. Mis asja tema oma tahtmise  järel teisele teele juhtida soowib, kas mõnda riigi seespidises põhjusseaduses, ehk koguni wäljaspidtses asjus, teiste maade ja riikide wasta, seda ei ole awalikult teada, ja kes seda ehk teadwad, need hoiawad seda, kui riigi-saladust  sügawas põues. Keiser ei ole ka nüüd oma wägewa Kanzleri lahtipalumist waStawõtnud,  waid on temale -vastand: Teie palme peale 6 Jürikuu pääwast -vastan  Mina Teile, et need raskused tunda küll on, mida tülid riigiseaduse ja Teie teha -võitvad,  et mina aga asja ei leia. Teid sellepärast ametist lahtilasta, kui Teie arwate, et põhjuSseaduse  § 16 ja 17 sellega kokku ei lähe, mis Teil tallitada tarwis on. Mina pean Teie hooleks andma, Minule ja fiis Niigi-nöuukogule sesugufi nõuutufi ettepanna. mis tülist mölemi kohuse -vahel seletada wõiwad". Tänine on Würst Bismark ikka -veel niiheaste  Riigi-nõuukogus, kui ka Riigipääwal oma tahtmist korda saatnud. Kas asi ka sekord nenda läheb, ja kas se tema ainus tahtmine on, seda saamad aeakäigud näitama. Austria-Ungrumaal on igawene rahapuudus jälle Rahaministrid Baron Hofmanni  sundind, oma ametid mahapanema, kui enne seda Niigipää-val pal.u tema nõuutuste wasta waieldud sai, kus ka pillamistest ja rahwuslikust -vaenust puudu ei olnud. Keiser on ka juba tema lahtipalumist wastawvtnud ja temale seal juures kõrge auutähe annud. Uus Rahaminister saab Ungru maa mees Szlavy olema.  Sedawiisi on siis siin maal Magüarlased jätte Sakslaste üle natuke -võitu saanud, ja se sealiseil kirjulapilisteil rahwustel enamist ikka peaasi. Inglismaal saawadH wabameelelised wanameeliste üle ikka rohkemal mõedul wõitu; rohkemal mõedul, kui nemad isegi enne ettearwasiwad.  Nemad höiskawad muidugi ja jäotawad  oma kestis juba Ministri-isteid.. Nüüdne Ministerium olla nõnuks wõtnud tagasi astuda, niipea kui walitseja Kuninga Proua wõeralt maalt koju jõuuab. Wabameeleline partei tõutab,  kui walitsus tema kätte langeb muret pidada,  et rahwa põli seestpidises asjus kergitud saab, mida Lord Beakonsfieldi alalised sõead ja wäljaspidise wägiwalla ahnus suure kuludega rususiwad. Wäljaspidises asjus tõotab wõitja partei Inglismaa mõeduwad häält maailma wainul kinnitada, aga nenda, et maa ja rahwa anu ühekorraga puhastud saaks, mis Lord Beakonsfieldi  salalise ja kahekeelise poolitika läbi mitmes tükkis roostetama läinud on. Sedasama loodawad Inglismaa uuest Ministeriumift ka mitmed teised riigid, maad ja rahwad; et mõned teised, kes nüüdse Ministeriumi warju all salamahti  oma kasa nõuudst oad. selle lahkumist tagakurdawad,  seda on iseenesest mõista. Prantsusmaal käiwad kiriklikud tülid oma karedad teed edasi ja äratawad siin ja seal soowimisi ja pärimist, mis rahulisel ja korralisel  aeal lagedale astuda ei usalda. Keisririigi  pärija Prinz Jerome (Dshecom) Napoleon on ka juba esimest kord awalikku kirja läbi aealehtede  jooksta lasknud, kus oma mõtteid tüliasjade  üle tunnistab ja ennast sedawiisi rahwa meele tuletab. Keisriigi partei ei ole suuremalt jaolt nende tunnistustega koguni mitte ühes nõuus, ja ütleb, et tema ise surnud Prinz Lni Napoleoni wiimise tahtmise järel koguni mitte Keisririigi pärija ei ole, waid tema poeg. Kiriklikud  aealehed kihutawad juba awalikult -vastupanemisele  ja -vabariigi -valitsuse ja selle enese wastu ja ütlewad: Olete teie meile awalikult -vaenu kuulutand. siis teeme meie seda omalt poolelt ka, ja ei taha -väsida, künni teie walitsus isamaa  pinnalt pühitud on. Waimulikuil seltsidel ei ole koguni mitte nõuu. neid käskusi kuulata, mis nüüd juba awalikult kuulutud on, waid ütlewad,  et nemad oinale Riigiwalitsuse kinnitust paluma ei lähe, mida neile ometi mitte autud ei saaks, kui nemad oma enese seestp-diseft seadusest  lahkuda ei tahaks. Seda nemad aga teha ei -võiks, ja peakstwad juba ootama, kuuni neid wägiwaldselt majadest ja kiooftretest kihutakse. Et se aga rahusel kombel korda ei lähe, seda teab Riigi-valitsus isegi. Töörahwa ühendused, mis ennast „Katoliigi töörahwas" nimetawad,  on ennast ka juba -vaimuliku seltside