sai mullu Wepe Riigiwalitsuse ja Paapsti wahel lepitus tehtud, mis peale mitmed Katholiigi Piiskopid ja Preest? rid andeksantzmist saiwad, kes Poolakate mässamisest osa wõtnud oliwad. Ka saiwad igale poolei ErzpiiSkopid ja Piiskopid ametisse pandud, kuS need enne ametis olnud ; igasse Katholiigi kirikusse pandi Riigiwalitsuse kulu peale Preestrid ametisse ja lepitus nattas kindel olema. Aga Katholiigi kirik ei lepi wallaltse waimuliku tallitusega, waid tahab igal poolel Paapstt Kuningaks panna. Nenda on see siin ka olnud. Üks Katholiigi Piiskop läks nii kaugele, et tema sellepärast ühe PreestW ametist lahti lastis  ja nuhtluse qlla pani, et see Wene MetWoliÜ omas kirikuS auustusega teretas ja kõneleda laskis» See ast sai pärast nii palju seletatud, et Piiskopi pool palka maha wõeti; ja et tema selle Preestril ka ametisse tagasi pani. Aga ka teistelt poolelt ou õerumised kiriku ja Wene Riigiwalitsuse wahel tõuSnud. Nüüd olla Poolakad koguni Paapstile üht kaedtust Wene Riigiwalitsuse üle, 9500 allkirjaga saatnud ; Paapst olla seda wasta wõtnud ja Poolakate eest kosta lubanud, Seeläbi  näib nüüd Wene Riigiwalitsuse ja Katholiigi kiriku wahel seesama sugune tüli tõusnud olema, nagu see selle kiriku ja Preussi Riigiwalitsuse wahel sellest aeast saadik on, kuS Paapst ennast ilmekfimataks ja otse nähtawaks Jumalaks tunnistada laskis. Saksamaa Paapstlaste leht ,Germanis" kirjutab suure rõõmuga nendest saadikutest,  keda Poolamaa Katholüklased Rooma läkitanud ja sellest suurest heldusest, millega Isa" neid wasta wõtnud ja nende eest kosta tahta. Selle wasta on aga Wene Saadik Butenjew P-mpsti juurest ära kutsutud ja sedawiisi side Peterburgi ja Rooma Vatieam wahel katki leigatud. Kaugelt Aasiast tulewad sõnumid, et Khiiwa  Khan seda lepitust mitte hoolega ei pea, mis aastal 1873 tema ja Wene Niiigiwalitfuse wahel tehtud sai. Wene kohtuid ei auustava Khan nii palju kui tarwiS läheb, Wene kaupmeeste käest saada tolli päritud, mis lepituses mitte lubatud ei ole, rööwlid olla Khii-va piirel nii rängast siginud ja kosunud, et kaubarongide kaitsemiseks  Kungradi linna Kasakad pidiwad saadetud saama. Ka olla Khan oma enese alamatega mitmel wiisil tülis. Peterburgist olla tema ühe Wene koolimamseli, mõned õmbluse-mamselid ja ühe Juudi sugust kindategija-neiukese kaasa wõtnud, keda tema oma rahW tahtmist wasta omaks abikaasaks teha tahtis, aga wiimaks ometigi Petergurgi tagasi saatma pidi. Mitmest asjast arwatakse, et asi Khiiwa  ja Wenemaa wahel mitte nenda jääda ei wõi, kuida see praegu on. Wõib kergest olla, et Khiiwa riik pea maakardi pealt maha pühitud saab, mis muidugi enam muud ei ole, kui paljaS wari, Mohilew-Podolskist. Poed Kathedralt turu ääres oliwad selle kuu 3. pääwal põlemas. Wäga palju kaupa oli juba ära põlenud. Ligemad sõnumid on weel tulemata.  Kostromast. Hundid on sel sügisel Kostroma kubermangus  nii kangest wõimust wõtnud, et nimelt Timoshini maakoguduses lühikese aeaga peale 400 kodulooma huntidest  häwitatud on. Witebski kubermangust. Wiinakuu 26. pääwal on Wiitebski-Dünabnrgi raudteel kaks kaubarongi kokku jooksnud.  Ühe rongi mashin ja 11 wagonit saiwad lõhutud, teise rongi kattel läks lõhki ja põletas mashtna juhataja hirmsast ära. Peale selle on kolm ametnikku ja üks Juudi tüdruk surmatud, keda wasta seadust kaasa wõetud oli. Õnnetus on selle läbi tulnud, et Dünaburgi rongi juhataja  joobnud peaga ühest jaamast ilma kinni pidamata mööda sõitis. Taga-Kaspia maadelt tuleb wähe lõnumid, mida aga ikka suure igatsusega sealt kaugelt maalt oodatakse, miS hiljuti Wene walitsuse alla langes. Nüüd on niipalju sõnumit tulnud, et Askhabadi linn üles õitsemas on ja et seal ka juba uhket kirikut ehitakse. Wtinakuu 4. pääwal  algas õpetus ühes kaheklaSfiseS poeglaste ja tütarlaste  koolis, mis enamist era-andetest asutatud ja ehitatud on. Kooliõpetajat küll weel ei ole, aga esiteks on Kindral K. tütred õpetamist oma peale wõtnud. Elutarwttused on kõik wäga kallid ; kõik kauplemine seisab Armeenlaste ja Persialaste käes, ja need oskawad hinda wõtta. MS nael kartuhwlid maksab 20 kopikat, üks nael kapstaid niisama palju. Puude puuda eest maksetakse 40—60 kopikat,  teistest maa-asjadest ei maksa rääkida. ÜkS nael suitsetatud shinki maksab 80 kopikat, üks pudel õlut 60 kopikat. Lamma liha on odawam, maksab 15 kop. nael. Kõige häbematamad on need, kes sõeawäele moona müiwad.  Ka kliima et ole Eurooplaste kohaline. JgaS kuuS surewad saeast söeamehest läbiStikku wiis, külmtõbesse ja kohutõbesse. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Wana Keiser Wilhelm, on ennast wasta lauda tõukunud, maha kukkunud ja natuke häda saanud. Suuremat wigq ei ole see tema teenusele teinud. Suurwürst Mihhael abikaasaga tuli Wiinakuu 26. pääwal Berliini ja sõitis teisel pääwal Peterburgi poole edasi. Vraunschweigi trooni asja üle räägitakse wäga mitmet wiifi. Ühelt poolelt ei taheta Herzog von Cumberlandi  õiguse kallal palju wapuStata, sest oma sündimise poolest on temal waidlemata õigus ja selle kallal, wabustamjne  mõM iseenesest, kq. teiste Würstide ja walitseiate kohta, kes oma sündtmise-õigust mööda walitsewah. teiselt  poolelt et wõi aga keegi salata, et üht Prinzi ühe Saksamaa riigi walitsejaks panna ei wõi, kes riigi waenlane  on, kuida tema oma ja tema isa kirjadest selgest wälja paistaj mtdamüüd awalikkms lehtedes järges üles pannakse ja arutakse, selgest wälja paistab. Sellepärast antakse mõnest tähtsast ringkonnast nõuu, teda ennast küll mitte Vraunschweigi Herzogiks saada lasta, seda trooni aga tema suguwõsale alles hoida ja nii kauaks maad ühe asemiku läbi walitseda lasta. Saksamaa walitsus on teiste riikidele ringkirja läbi teada annud, et järgmised paigad Lääne-Aafrika randas Saksamaa omaks wõetud on: Fogos-maa Lomo ja Bageida sadamatega Orja-randas,  Bimbu, Nikol-saar, Kamerun, Malimba, Weike-Batango,  Griby-islanduS ja kõik rannamaa Frio sääre ja Oranje-jõe wahel (Angra Pequena), ilma Walaskalalaheta.  Ameerikast tulewad sõnumid, et Hamburgi aurulaew August", mis Hamburgist Vera-Cruzi minemas olnud, kõrge mere peal dynamiitiga lõhutud olla. Üks madrus olla peasnud ja Ameerika randa tulnud.  Hamburgist kinnitaks?, et selle nimelist laewa koguni mitte teel ei olla. Saksamaa sõealaew ,Undine", Kielist  wahemeresse sõitmas, jooksis Wiinakuu 16. pääwal kange tormiga, Aggerstrandi juures, Daammaa randaS, kalju rünkade peale kinni, ja on täitsa hukka läinud. Kaks meest kukkuflwad mette, nendest uppus üks ära, teist uhtusiwad  laened elusalt maale, kõik teised laewamehed on raketi-riistadega ja abikooliga maale peastetud, aga mitu tundi on nemad laewa peal suures surmahädas olnud. Kui häda kõige suurem oli, siis kutsus Kapten Cochius kõik mehed laewa laele kokku ja hüüdis: ,Elagu Keiser Wilhelm!" mis peale kõige meeste rõõmu-hõiskamine läbi tuule hulgumise ja laenete lohisemise koStis. Wist ei ole seesugust hõiskamist seesugusel aeal ja seesugusel paigal enne weel kuuldud. Riigipääwa - saadikule walimised on lõpetatud, teemad aga Riignvalitfuste sõbrabele wähe rõõmu; Sozialistlasi on rohkem saadikute keskis, kui iiatgi enne. --- Austria Keiser on Würst Bismarkile oma elusuuruse  plldi saatnud. Ülepea on Riigipääwa saadikute walimisel sel korral 550,000 häält antud; rohkem kui iialgi enne. Herzog von Cumberland on kõige Saksamaa  Würstidele üht ringkirja saatnud, milles tema kinnitab,  et temal kõikumata õigus Vraunschweigi trooni peal on. Ringkirja lõpul kahjetseb tema, et tema seda Keisrile  mitte saata ei wõi, sest Keiser ei ole tema esimest kirja ega saadikuid wasta wõtnud. Kongo-kongress on selle kuu 3. pääwal Berliinis alganuh. Würsi MsWrk on PrafidmM walitud. Ka kuulus Aafrika-reifija ja Kongo riigi asutaja, Stanley, on kongressi peale kutsutud. Prantsusmaalt Kholera Pariisis läheb kõikudes kangemaks.  Rahwal on paha meel, et seda tõbe, mis juba neli kuud seal liikumas oli, tamne ära salati. Nüüd on tagajärel wälja tulnud, et suur pidu", kus mi palju, rahwast Pariisi kokku jooksis, ometigi seda tõbe wäljalautanud on. Ka nüüd olla awalikud kuulutused wäga arglased ja salata suurema hulga haigeid ja surnuid ära. Et Tamsui sadam sisse wõetud on, selle üle on nüüd kindlad sõnuuttd tulnud. Khiina walitsuS on karmi kohut nende pealikute peale mõistnud, kelle argduse labt Bakninhe linn Prantslaste kätte langes ; mitmed on suuna nuhtluse alla pandud, teised wangitööle saadetud. Jälle käiwad jutud, st Inglismaa lepitajaks Prantsusmaa za Khiina wahele asuda. Inglismaalt. Dublinis on aealehe ametniku, Allen' i maja läbi otsitud ja seal kirjast leitud, miS tunnistawad, et lirimaal »3ict kättetasujate Selts" asutatud on. Selle Seltsi eesmärk oli esimeses joones neile ,kätte tasuda", kelle läbi FSniks-parkt mõrtsukad kohtu ja nuhtluse alla saiwad, siis aga ka weel seesuguste mörtsukategude mõnul hirmu sigitada ja mässamist uuele elule äratada. Allen on wast 28 aastat wana ja oli Moor-Jirimaa" erakonna Präsident. Ministerinmi poolt tahetakse Parlamentile üht seadust ette panna, mis Inglismaa meremäe rohkendamist  pärib, et teised mgtd ette ei jõua. Tüli Parlamenti  Alttua ja Pealttua wahel näib soimukas olema. Lõune-Aafrtkas kestab tült Transwaali taluriigi ja Inglismaa  kolonial-riigi wahel ikka edasi. Taluriiklased on ennast  BetshnanlaSte maal wälja lautanud ja uusi istandusi asutanud; seda nimetawad Inglased rööwimiseks ja tahawad  neid sealt /nimese - armastuse" nimel wälja ajada. Taluriiklased on mõneS tükkis järel annud, kaS aga asi wiimakS ilma wereWMvtzsMz otsasp.Mah, see G. Uäga küsisaw. Koustantmopelist Armeeni, Greeksi Patriarch Narses on Wiinakuu 27. pääwal ära sMud. Uue Patriarchi wasinliue saab wist jälle palju tüli tW ma. Muidugi on palju Uskumist Greeka-õigensulas/e ja Busgaarilr erausulaste  wahel, miS läbi kõige Balkani poolsaare mõjub. Greeklased tahaksiwad oma usku ja sedawiisi ka oma politika  wõimuskonda läbi Balkani poolsaare maksmaks teha; Bulgaarlased seisawad maSta. Kolmandemalt poolelt tungitawad Katholiiklas?d Austria kattsusel mõlemite peale. Wene Keiser on Sultanile p. Andrease rittretähe saatnud. Egyptusest. Lord Northbrook on Wiinakuu 17. pääwal  Egyptusest ära läinud ja saqb nüüd kodumaal selle üle aruannet tegema, miS teW^seat'näidud on. See aeg on nüüd juba tnööda, mida iöõlakassa kinni seismiseks määrati. Ülepea on 400,000 nael stärlingi wõlakassa raha teiste asjade tarwis kulutatud. Kohus nende ametnikkude  wasta, keS seda käskistwad, algas Talweknu 5. pääwal. Sudanist ei ole sel korral palju kuujda, näitab agq, et Mahdi wõimnS lõppemas on. Inglismaa on kõiki Punamere läänepoolist randa täitsa omaks wõtnud ja Massua sadamasse Kindral-Kubernöri saatnud. Kord kõlasiivad juba jutud, et Khartym ometigi Mahdi kätte ja Kindral Gordon wangt langenud olla; pärast tunnistati  seda aga tühjaks jukukS. kindral Gordon on küll jälle Khartumis ja Mahdi on allaheitmist pärinud, mis peale Gordon aga waStanud, et tema Khartumi linna weel 12 aaStat pidada tahab. Selle peale on Mahdi ilma wõitlemata ühe pääwareisu taganenud. Kindral Wolseley  on juba Dongolasfe jõudnud ja suure röõmu-hõiskamisega  wasta wõetud. Kui sügamast südamest hõiskamine  tuli, see on muidugi küsitaw. Ameerikast. Uue Präfidenti walimised panemad kõik Ühendatud - riikifi kihisema. Seal on ikka kaks erakonda olnud, Republikanlased ja Demokratlased, keS igakord igaüks  walitsust oma kätte kiskuda püüawad, sest seal ei anna walitsus mitte paljast wõimust, waid wõimus annab ka raha, ja see on kõik, mida Amerikaanlased himustajad. Nüüd on wõimus Republikqanläste käes ja need on seda ametite müümisega ja raha kumamisega õige pahaste tarwitanud.  Republikaanlaste uus Kandidat on B l ain e, Demokraatlaste Kandidat on Cleveland. Alguswalijad,  keda umbes 10.000,000 on, waliwad esiteks igas riikis omad walijad, kes siis Kandidatide kohta wiimast otsust teemad. Neid on igas riikis oma suuruse järel; kõige rohkem New-DorkiS, 36; kõige wähem Delawares, Nevadas ja Orizonas, igas 3; ülepea 40 l, nenda et Präfidentidel 201 häält peawad olema. Need eeswalimised  on nüüd lõpetatud, on aga nii suurt kära teinud, et mõnes paikas werd jooksis. Niipalju kui tänine arwata  wõib, saab Cleveland Präfidentiks ja temast loodetakse  puhtamat, kui see Arthuri all oli. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! järel (Särg.) ,Teie adwokati Saadekit. Mina teay, et Teie teda käie Volikirjaga olete ÄmeHikgSsjk. sWtM/ kui tema nüüd wolikiria kurjaste pruugib, pärandust wälja wõtab ja sellega iialgi enam tagasi ei tule?" ,Pidage suu, wait wait!" karjus Juliana. Tema suutis waewfllt püsti seista. ,Peame nõuu, kuida meie pärandust kõige kindlamal teel kätte saame. See on suur küll, et seda jägada wõib. Wipa olen oma poja Ameerikasse saatnud ja tema ..." Kaugemale ei saanud Lampreht. Juliana wõttiS kõik oma jõuu kokku ja ajas ennast strule. Hste, et weel üks teine pärija olla, ajaS tema mõtteid segamini. Tema ei tunnud iseennast enam. , Kasige min» siinust, minu tuast wälja!" hüüdis tema lökendawail silmil. Minut ei ole sugulasi, minul ei ole neid tarwiS! Aha! Mina pean Teiega seda pärandust jagama! Mina tahan Saadetele kirjutada, et tema mingit  abt ei põlga, kui aga päranduse üksi katte saab, et tema igaüht kui petist kinni panna laseb, kes omal ka pärimise õigust arwab olema! Minul ei ole tarwiS kellegiga  jagada. Mina olen rikkas ja tahan wiimase thalri kulutada, kui aga üksi seda päraudust saqy! Teie ei ole minu sugulane, kasige minema!" Pärani suuga jäi Lampreht seisma. KaS oli temal siin ühe nõdrameelisega tegemist? KaS ei olnud sellepärast  tema kohuS, siin weel rohkem abiks olla? ,Teie ei saa minust nõuust aru, mina nõudsin õiele Teie kasu/ ütleS tema siis, aga Juliana ei pannud neid sõnu tähele.