walimist weel paar sõnakest seletuseks ja soowis, et auusad koos olejad niisugusid mehi walitaks, keS ühel meelel Lööd tahawad teha, kes mitte omakasulisel ja auuahnel  wiisil rahu ei riku ja käratsemisega meie asjale ja asutusele kahju ega oma rahwale häbi ei teeks. Meie piame niisugusid liikmid eneste hulgast wälja heitma ja kõrwale jätma ja rahulijel ühel meelel oma kooli heaks töötama, et meie rahwaS piagi oma ülemat kooli elule wõiks äratada ja omast waewast kasu saada.  Wolinika  olid weel 106 koos ja need walitesiwad: Prof. Köler 94, eavä. H. Treffner 101, kreiskooli õpetaja Z. Kunder 92, lektor Dr. M. WeSke 85, preester Tiisik 82, gümnaasiumi inspektor C. Treffner 90, gümnaasiumi  kooliõpetaja E. Luik Peeterburgist 83, Dr. G. Köler 85, adwokaat J. ErmaS 79, gümnaasiumi kooliõp.  A. Thomson 83, õpetaja A. Kurrikof 77, kirjanik J. Tülk 88, ajalehe toimendaja J. Kõrw 79, kooliõp. J. Kurrik 94, maalermeister G. Sachs 102, saunik G. Goldmann 94, päriskohtade omanikud P. Ainson 86, H. Henno 87, G. Daniel 68, Tõnis Käär 65, mõisarentnikud  P. Lenstn 71, H. Sihle 71, Th Jakobson 90 ja kooliõpetaja Glass 69 healega kommisjoni liikmeteks.  25. asutajatest ettepandud kandidaat Helme koolmeister  Märt Jakobson ei saanud tarwilikka poole healte enamust ja waliti aklamatsioni läbi Pärnu ülempreester M. Suigusaar, keS wähemusesse jäenutest kõige rohkem heali oli saanud (42) kommisjoni liikmeks. Seega oli siis ka ministeeriumi kolmandama punkti kostmine malmis  ja komisjon walitud, kellest meie tõega kõikide segaduste  ja tüli lõpetajat wõime loota. KommiSjonisse on meie ustawamad õpetatud mehed walitud ja wõib rahwas  nüid jälle rõõmu ja rahuga oma korjamise tööd algada, sest et meie kooli kindel julge tulewik nüid enam kaalu peal ei seisa, maid julge rahwameeSte toimetusel asjad aetud saamad. Öp. Hurt pandis kommisjoni kanditaadiks  ka A. Grenzstein'i Olewiku toimendajat ette. Ülempreester M. Suigusaar soowis, et koosolek mõnel põhjustel Grenzsteini nime kanditaatide hulgast maha kustutaks. Koosolek tegi ka paari heale wasta suure enamusega otsuseks, et A. Grenzsteini nimi kanditaatide hulgast maha kustutada on. Koosolek rvalitas Aleksandri-kooli kommisjoni prefitendiks  prof. Köler'i ja abipresitentideks H. Treffner ja J. Kunder. Kassapidajateks G. Sachs, Goldmann ja J. Kurrik. Kassa rewideerijateks nimetati Dr. G. Köler, Rezold, J. Tülk ja M. Vares. Dr. M. Weske ettepanemise peale paluti koosoleku poolest ühel healel prof. Köler endise ammetisse, see on auupresitendiks ka edespidigi jäeda. Prof. Köler tänas auupakkumiste eest, soowis ennast prefitendi ammetist nüid lahti jätta ja soowis Aleksandrikooli  töös üht meelt ja tublit rahakorjamist, nõnda et kool peagi elusse wõiks ärgata. Koosolek palus ühel healel, et prof. Köler ka edespidi  prefitendi ammetit oma peale wõtaks, sest et temal tublid abimehed abiks on. Dr. M. Weske kõneles weel paar sõna sennistest takistustest ja põhjuseta kaebdusest. Wiimaste aastate koolitööst aruannet ja Aleksandrikooli  esimese asutaja mõtteleidja A. Aadamson'i elulugu kokkuseadmist jäeti komisjoni hooleks. Lõpeks tänas koosoleku  juhataja eavä. H. Treffner koosolejaid rahulise läbirääkimise  ja asjade põhjani ärakaalumiste ja mõistliste otsuste määramiste eest ja lõpetas waimustawa luulesõnadega  koosolekut. Prof. Köler maenitseS weel rohke ja rahulise tööle ja tuletas meele, et meie sellega kõrge riigiwalitsusele tema armuliku usaldust ära teenime ja oma rahwa asja kõige paremine edendame. Koosolejad laulfiwad jälle mitu korda waimustawalt Keisri-laulu ja hüiti hurraa! Ka lasti weel prof. Köler'i, Trefsner'i ja Kurrik'ut ja Aleksandrite mälestust elada. Koosolek lõppiS kellu 5 hommiku. Meie oleme nimelt lugejatele täielikult kõik ettepannud,  et seega igaüks ise näha wõib, et meie Aleksandri-kooli  asjast kõik takistused targa riigiwalitsuse juhatusel kõrwale on heidetud. Eesti-rahwas kanna nüid meel ergumine hoolt, et peawõimalikult oma ülemat rahwakooli kõrge riigiwalitsuse armulisel nõuul käima panna saaksid, tulewikule tuluks ja rahwale priiuse mälestuse igaweseks kasuks. Poliitika ringwaatus. Wenemaal on rahwakoolid kohaliste õpetajate juhtimise  alla wõetud ja koolide minister selle asjasse puutuwa ringkirja järgmise sisuga „Riigi Teadustajas" awaldanud. „Riigi Teadustajas" seisab: Kool olgu kiriku lähem, millepärast kõik hariduse eest hoolitsejad tõsised koolisõbrad piawad olema, kes kohalistest õpetajatest juhatud saawad ja selle üle walwawad, et kõik koolid ja asutatawad kihel- konna koolid noort sugu usu Põhja peal truuduses trooni ja isamaa wasta kaswatawad ja õpetawad. Püha-sinodi ülemprokuröörist sisseantud linnituse kirjadele on Keiserlik Majesteet Oma käega peale kirjutanud: „Mina loodan, et kihelkonna waimulikud, selles tähtsas asjas endid kutsutud ammetites kõlbuliseks saawad näitama." Saksamaa saadab oma pealinnast kõige hoolega Wenemaa riigialamaid tulema, nõnda et ajalehtede sõnumete  järele sealt 2000 elaniku hulgast juba 1800 ära on saadetud. Saksa ja Austria keisrid oliwad ka tänawu Jschlis koos ja näitasiwad oma aasta aastaga kindlaks minewat sõprust maailmale. Ka Austria ketserina oli endisel lahkusel kõrget külalist wastu wõtmas ja küsis keiser Willemilt, kas tänawune Gasteinis olek tema terwisele  tarwilikku kosutust saata? Keiser Willem wastas, et tema tänawu iseäralikult terwisega Gasteinist ära tulnud. Austria wälimiste asjade tallitaja minister krahw Kalnoky ja raha-minister Dunajevski olid ka keisrite koosolemise  ajal Jschlis ning keiser Willem'i saatjate eesotsas würst Hohenlohe. Ei ole ajalehtedel just mitte asja, seda keisri koosolemist 6. Augustist iseäraliseks poliitika juhtumiseks teha, aga siiski tembeldawad nad teda suuremaks ja kindlaks uueks sõpruse ja rõhumärgiks, mis keiser Willem Versalje keisri krooni oma paha saamisest saadik ikka ja alati maailmale näidanud on. Ka Itaaliasse on juba koolera haigus jõudnud ja äkitselt ühes kohas lahti läinud, kus ühel päewal 24 haiget koolerasse surnud. Mõned Austria ja Saksa lehed nurisewad selle üle, et sealne riigiwalitsus seda asja salaja püidnud hoida ja seega kartust wõerais maades ainult kaswatada. Ainus ja kõige parem abi selle kardetawa  haiguse wasta olla see, et kõige kangema ettevaatamisega  teda maha rusuda püitaks ja kardetawat kohta salaja ei hoietaks, et igamees ise ennast ka hoida teab. Wanasõna ütleb: Hoia ise, siis hoiab Jumal ka!" Prantsuse põhjusseaduste läbiwaatamine ehk revideerimine  on alganud ja alustusel koosolek õige tormiline olnud, kus tulipead, nagu mässu-parteilasi seal kutsutakse, oma jonni ajamist karjumisega ja muu sarnaste segaduste sünnitamisega täide saata katsusiwad. Ommeti sai korraline olek jälle nõnda kaugele seatud, et peaminister Ferry riigiwalitsuse ettepanekut rahwakogule nõuupidamiseks ette wõisi lugeda ja seega täieline koosolek algada. Esiotsa on koosolek seda otsuseks- teinud, et keiser-riigi eestkostjatest  Napoleonidest edespidi riigipresident! ei tohita waliteda. Inglise Egipti konweremsist ei ole midagi wälja tulnud, sest et Prantsuse ja Inglise saadikud endid tähtsamates  punktides ühendada ei saanud ja Wenemaa, Saksamaa niyg Austria sellepärast ühele ega töisele poole oma healesid ei annud. Itaalia ja Türgi saadikud on Inglaste poole hoidnud, mis aga üksinda mõjuwalt ei awitanud. Inglise peaminister Gladstone on mere ministrit lord Northbrook'i Egiptuse maale saatnud, kes seal asju läbi piab kaaluma ja järelwaatama, kas mitte wõimalikult  pea Inglis sõawäge sealt ära kodu kutsuda wõimalik  ei ole. Belgia Rooma-kiriklik-ministeerium on selle maa wabadmeelelisi juba wastujonnimisele ärritanud, sest et kõike waba ministeeriumi seadlusi tühjaks tegi ja rahwast kohutas. Athis waliti parlamendi liige uueste ja wõitsiwad  seal wabameelelised 250 healega ning wabameeleliste  selts Brüsselis on otsuseks teinud, et uus kooli seadus kahjuline rahwale on ja nõuab kuningalt, et ta praegust parlamenti kodu saadaks ja uut waliteda laseks. Ka on mitmes kohas kohatised walitsused kooli seaduste muutmist? wasta pannud ja rahwaS nendele waimustawalt  oma tuetust awaldanud. Türklane tahtis oma riigi posti tallitust ise oma peale wõtta, ega ei kuulnud sellest, et töised temale selle asja pärast wasta rääkifiwad. 2. Augustil sõitis Konstantinoopelist  kirjade auurulaew minema, kes Warnasse oma paberi koormat pidi wedama. Ühes Türgi auurulaewaga sõitis ka Austria kirja laew Warna poole, jõuudis ka õigal ajal sinna, aga Türgi oma jäi paljalt 4- tunni hiljaks! Seega ei tulnud sest Türgi jonnist midagi wälja, waid piab wanal wiisil asju edasi ajada laskma, sest et temal haigel mehel ise kõiges tükis weel mitte wõimu ei ole. Wastupanemiste pärast aga nurisetakse tema üle ikka enam ja enam, nõnda et wiimaksgi wift Türgi nahk lahti lõigutud saab ja iga riik omad pastlad wõtab. Omalt maalt. Wiljandift. 18., 19. ja 29. August, meie maakonna  näituse-päewad on ukse ees ja meie wõime rõõmuga sellest jälle kord juttu teha, sest et juba rohkeste loomade ja asjade wäljanäitajaid üles on annud, nõnda et meie näitus kõigiti täieline olema saab. Ka saab meie seltS auurahade poolest rikkam olema, kui minewal aastal, sest et Tartu Ökonomia Sotsieteedi käest ka auurahasid saada loodame ja seega oma wäljanäitajaid enam auupalkade  maksmisega rõõmustada wõlwe. Tulgu suguwennad  lähedalt ja kaugelt osawõtma ja toogu oma loonu ja asju wäljanäidata. mis igale auu teeb, kes seega oma rahwa põlluasjanduft edendada awitab. 28. numbns jäime auuhindade wälja jagamise teatega poolelt ja wolme ruumi puuduse pärast alles nüid edasi minna. IV. Karja produktid. Wõi eest antakse kuldsõrmusid seltsi nimega auuhinnaks  ja paks-piima eest seltsi kiituse kirjad. V. Naesterahwa käsitööd. Lõngade eest I. auuhind: kuldsõrmus seltsi nimega. 11. „ seltsi kiitusekirjad. Kangade eest I. „ kuld sõrmus seltsi nimega. 11. „ seltsi kiitusekirjad. Kudumise tööde eest I. „ kuld sõimus seltsi nimega. 11. „ seltsi kiitusekirjad. Tähendus: Kõige muu naesterahwa käsitööde tarwis on 2 kuld sõrmust ja seltsi kiituse kirjad wälja jagada. Soowida oleks, et rohkeste igapäewasid maja asju ja töösid wäljanäidataks,  millest minewal aastal puudu oli. VI. Masinad ja muud metallist ja puust kunst-tööd langewad kahte jausse 1) mis wäljanäitajad ise walmistanud  ja 2) mis kaupmehed näitusele toowad, milledest esimestel eesõigus on. I. auuhind: ministeeriumi kiitusekiri. 11. „ ministeeriumi kiitusekiri.^ 111. „ seltsi kiitusekiri. VII. Põllutöö riistadel. I. auuhind: ministeeriumi prongs auuraha. 11. „ seltsi kiitusekirjad. VIII. Aia produktidel, seemnetel, wiljajagudel. I. auuhind: ministeeriumi kiitusekirjad. 11. „ seltsi kiitusekirjad. IX. Õlledel, wiinadel ja kõigil muil jookidel. I. auuhind: ministeeriumi kiitusekiri. 11. „ seltsi kiitusekirjad. Eelnimetatud auuhinnad oliwad määratud, kui meil weel teada ei olnud, kas ka Ökonomia Sotsieteedi käest auurahasid saame. Need mitmed weel saadud hõbe ja prongs auurahad saawad eeltähendatud wiisil wäljanäidatawate  asjade peale jagatud, nõnda et sellel näitusel rohkeste auupalkasid anda on, millepärast ka rahwaS rohkelt osawõtma piaks, et auuhinnad ka kõik wälja wõikflwad  jagatud saada. Hobuse wargad hakkawad lühikese waheaja järele jälle oma harjunud ammetit toimetama. Meile on mitmed, kes sell wiisil oma hobustest ilma jäenud, oma häda kaebanud; on kõik waesed inimesed, ei jõua uut asemelle osta ja ei tea kust abi saada ehk kuida oma maalapikest harida. On see küll üks raske nuhtlus nimelt waesemal talurahwal kanda. Kes ja kuida wõiks küll seda koormat kergitada, on küsimus, mis nii mõnelgi mehel keeles kõikunud ja meeles mõlkunud, ilma et sellest midagi abi tunda oleks. Ka ajalehed on selles asjas juba mõndagi korda oma üleüldist healt tõstnud ja üht ja töist abinõuu selle wastu püidnud wäljamõelda. Läti leht „Balss" annab omas uuemas numbris nõuu, mida ju ka mitmel korral Eesti lehtedes soowitatud, et hobustele passid ja tunnistused saaks antud, keda iga looma ostmise juures hoolega piaks läbi katsutama. Olla soowitaw, et tgalpool  lihtsad trükitud kaartid sisse säetakS, kelle peale paljalt omaniku nimi ja mõningad hobuse omandused, kui karw, wanadus zc. üles märgitagu. Hobuse müimisel  ehk wahetamisel pidada ka mõeldud tunnistus ümberkirjutatud  ja kogukonna kohtu poolest ehk wallakirjutaja ja paari töise auusa inimesest allakirjutatud saama, kuhu walla pitser juure litsutagu. Peale seda olla wäga soowitaw, et ümberhulkuwaid juuta ja mustlast varemine tähele pandaks ja mitte üksnes nende enese tunniswsekirjad,  waid ka nende ühesweetud hobuste passid hoolega läbi katsutaks. Lihtlabase raamatu pidamise eest wõiks vallakirjutajale natukene makstud saada, nimelt iga hobuse pealt 20 kopikat, mis kirjutajale ta ammeti kõrwal kaunist teemstust annaks, üksikutel hobuse omanikudel see aga suurem asi maksta ei oleks. Mõeldud Läti leht loodab km selle nõuu järele tehtud saaks ja trahwid hobuse wargate kohta kõwendud saaksiwad, kuida igal pool oodatakse, siis ahtlemata soowitud sihile saada ja seda kiusatust rahwa kaelast ara käända wõiks. Hiljuti on Kõigekõrgemal pool seadus kinnitatud, mille lareie riigi seest hobuseid tarwitust mööda wäeteemstusse  wõetakse. Sõaminister annab sisemise asjade 1884 5C 32. Sakala.