Egipwse maal weel mitte lõpetatud. Kediwel on uuS waStane üleSse tõuusnnd, keda „waleprohwetiks" hüütakse.  WiimaSte sõnumete järele olla tähendatud „waleprohwet"  ühe Egiptuse ssjawäe täitsa ärahäwitanud ja 20,000 Nuubia soldatiga Kartumi linna oma alla wõtnud, mis wäga tähtjas paik on. Kediwel saab wäga raske olema, selle uue waStalise wasta wälja astuda. Wist tuleb lugu nõnda kaugele, et Inglased omad waewalt koju saadetud wäesalgad uueste Egiptusesse  peab tagasi wiima. KeS see „waleprohwet," keS esmalt Suudanis ilmuS, Siete on, et tea keegi tõendata; ühed räägiwad ühte, töised töist. Nõndapalju  on selge, et ta ennast Muhamed'ist ettekuulutatud  Mahdi'ks nimetab, kelle tulemist ja ilmumist Aafrika Muhameedlased tänawu aasta igatsusega ootafiwad.  Palju Nuubialast hoiawad tema poole, ning Kediwel ja tema abilistel Inglastel saab temaga tegemist  küllalt olema. Omalt maalt. Wiljandlst. Kohtute ministeeriumi juures on üks kommission kokku pantud, kes kolme Balti kubermangude  talurahwa kohtute uuendamise ja parandamise  üle nõuu pidaS. Kuda „Mosk. Wed." teatab, on see kommission oma tööga nüüd malmis, ning saab oma plaani, mis kõhtude ministeeriumis juba lübi on waadatud, lähemail päewil Rüksraadile lelle heaks arwamijeks ette panema. Selle meie kohtudemuutmise  plaani sisu on peapunktides järgmine: Rahukohtude sisseseadmisega saab talurahwa kohus walitsewast kohtust (Administration) täitsa lahutatud. Talurahwa kohtutel, meie praeguste wallakohtudele antakse õigus, tsiwiil asju kuni 15 rublani ära mõista, ilma et edasi wõiks kaebata. Tsiwiil asju, mis 15 —30 rubla suured, õiendab kogukonna kohus, aga nende üle Võib rahukohtusse edasi kaebata. Nüüdsete kihelkonna kohtute asemele seatakse iseäralikud ringkonna  vanemad (BezirkS-ChefS) kelle ülewaatamise all talurahwa kohtud seisawad. Eestimaal ei saa selle ametipidajad mingit palka, kuna neile Ltiwi- ja Kuuramaal 1500—2200 rubla aaõtaS maksetakse. Äeed ringkonna-wanemav saamad rahukohtunikudekogust,  ilma linnade saadikute osa wõtmiseta, rahukohtunikutega  ühtlasi kolme aasta peale walitatuh. Walitawa kohta maksawad needsamad tingimised, mis rahukohtunikkude walitamise kohta on kinnitatud. Kahekolmandiku healte enamusega aga wõib ringkonnawanemaks  ka niisugusid mehi walitada, kellel wähem parandust on, kui seadus selleks ette määrab. Sellepoolest,  kas Valitavune õige on olnud, kinnitab kubernõör  «alitatud mehed ametisse. Ringkonna-wanemate ülemwalitseja on kubernöör ja talurahwa asjade kommission. Suuremaid Lrahwisi, kui 15 rubla ei tohi ringkonna-mamm mitte mõista. Kihelkonna kohtutega saawad ka kogukonna kohtud muudewd. Kogukonna kohwd pantakse rahukohtute alla, nõnda et edasi kaebdused rahukohtuniku ette tulewad wiia. Kogukonna kohus wõib kõige kõrgemalt trahwida: künni 30 rublaga, künni kahe päewa Vangistamisega ehk künni 30 hoopi Vitsadega. Kogukonna kohtu alt on lahti mõisnikud ja literaatid (õpetatud mehed). Talurahwa kohtudes Võiwad kaaSistnikud üksnes talupojad  olla. Ka maapolitsei peab täitsa muudetud saama. Praegused fillakohtud kautatakse ära, ning fillakohtunik, kes kreisilinnas peab elama, nimetatakse kõige kreisi politsei ametite ülemaks. Kohalik wallapolitsei  jäeb wana Viisi seisma. Kõige kreisis ette tulnud kuritegude esialgne ülekuulamine on maapolitseimeistri  hooleks jäetud. Politsei ametnikkude walitamine  on ainsalt Riigiwalitsuse asi ja õigus. Ilmadest. Tänawune soe sügise oli imelik. Et esimene külm alles hilja tuli, siis on siin ja seal arudlased nähtawused looduses ilmunud. Näituseks on Wiljandi linnas ühes aias Viinamarja kobarad täitsa malmis saanud, Eestimaal ranna ääres kandsiwad maasikad tõistkorda marju, ning Lõuna- Liiwimaal lehkas üks tamm sügise hilja VärSkiS lehti»  j. n. e., mis meie põhjapoolse kliima kohta wäga arudlane asi on. Kuna Lõuna- ja 6htu - EüroopaS nõnda rängaste Vihma sadas, et Inglise, Prantsuse, Itaalia ja Austriamaal hirmsad uputused oliwad, on meie sügise nõnda kuiw, et igal pool suur wee puudus Valitseb. WiljandiS tuli näituseks alleS 25. Oktobril pisut wihma. Kui selle kuiwa peale kohe talwe peaks tulema, siis saab Vee puudus küll igal pool suureks ristiks olema. Meie Saksa ajakirjandus korjab suure hoolega  kõik tulekahjud, «argused, laadatülid j. n. e. kokku, nõnda et mõned lehed neist otsast otsani täis on. Mõned aastat tagasi ei wõtnud nad seda waewaksgi,  niisugustest asjadest kirjutada, ehk küll tulekahjusid  enne nõndasama palju ja mõnikord sügiseti meel rohkemgi oli. Wiljandimaalt. Aidu kroonu walla wolikogu on oma wiimasel koosolekul Aidu walla abikoolmeistri HanS WareS'e, tuttaw Wiljandi köster WareS'e wend, kes mullu jutu wäljalautaS, et õpetaja ameti kandidaat  Hugo Treffner Holstri wyllamajas olla tantsinud,  millepärast Holstre kroonu Vallakirjutaja J. Raudsepp kohut käis, mis praegu alleS poolel, ametist lahti mõistnud. Kohaline kooliwalitsuse esimees  seista aga õigestigi WareS'e eest. Tartust. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi kooSolek 30. Septembril 1882. Peale teretusekõne  saiwad ministeriumi küsimised Seltsile tähele panemiseks etteloetud, et nende üle teisel koosolekul otsust anda, kuidas sui viljakasu on olnud. Selle jnureS sai aga nõuuks võetud, need küsimised, mis ministeriumist on tulnud, ümber panna ja trükki lasta, ja et igast wallast üks mees, keda selts selle peale välja waliS, neid lehti saaks ja omast wallast teadusi korjaks, mis nende eeskirjade järele ministeriumi  poolt nõuetakse. Need "teaduse korjajad mehed, mis Seltsi poolt valitud, saiwad, on järgmised: J. Luha Haaslawalt, Reimann, Paul, Sukk Tähkwerest,  Grünwaldt Wasulast, Sõrmus Lunjast, Sibul Waralt, J. Weske Kajawerest, J. Lill Woldilt, K. Kruki Ans wallast, A. Korjus Aksist, Koch Kuremaalt,  J. Pikker Reolast, J. Wuls Kerewerest, J. Klaus Kärknast, J. Peets Raadilt, J. LeSta Ropkast,  Zeier Wooremõisast, G. Kewent Rõngust, P. Pukk Pranglist, P. Ollesk Kavastust, J. Lukk Laius Tähkverest, M. Allik Wisusist, M. Kübar AUatskiwilt,  Z. Sarw Ulilast. Uusi seltsi liikmeid wõeti wasta 11. Eesti Kaubalaeva Seltsi „Linda" kiri sai ette luetud ja selle kauba poe asutamise ja vaatamise  tarvis sai kommission seatud, kommiSsioni liikmed on järgmised: Dr. Weske, kaupmees ArentS, J. Grünwaldt, J. Kirutar, M. Mitt. J. Reimann.  Nimetud Selts tahab TartuS üht kaubamaja asutada ja Tartus kauplema hakata. Tallinna rehepeksmise masina meistri kiri sai ettepandud, kuS üteldud oli, et masinas.siit kaupmehe Faure juurest kätte võib saada. Selle juures nimetas ka president, et selle masina hobuse weu värk, mis tema olla järelkuulnud, küll tugev ja hea olla, ja igale mehele pruukida kölbada. Mustwee näituse platsi äraostmise ehk rentimise palwekirja sisu sai ette pantud, mis ministri herrale oli saadetud saanud. Selts oli sellega rahul. Tallinnast Natalie Johannson - Pärna kiri abipalumise  pärast sai ette pantud. Selts ei wõinud palwet wastu wStta, sest et seltsil kassas isegi wähe raha on. Siis wSeti uue eestseisuse walimine ette. Pre- M. Mitt sai seltsi poolt jälle walitud. Ehk ta küll oma kõhna terwise pärast seda ametit ei arwanud edasi pidada wõiwad, ei wõtnud selts seda ettepannemist wastu, ning awaldas presidendile, et abid teda toetama ja' aitama saakstwad. Abiprefidentide  walimine sündis sedelite läbi ja saiwad ka wanad, s. on: P. Bukk ja P. Sukk tagasi walitud. Ka kassa-meistriks waliti wanad: J. Reimann, abid J. Sõrmus, J. Luha, kirjutajad jäiwad ka ametisse: J. Matto ning Pellberg, kelle juure aga abiks weel raamatukaupmees Reimann waliti, sest et tööd palju on. Seltsi korrapidamise kohta lubas Selts, et eestseisus  iga kokkutuleku peal kaks meest korrapidajaks nimetaks. Kassa rewideerijateks saiwad walitud G. Kewent ja Lssta. „Olewik" kirjutab; „Künda toimetajast. Kellega inimesel tegemist on, seda tahab tema ka ligemalt  tundma saada. Sellepärast jutustab sõber sõbrale ja ajalehe toimetaja lugijale oma eluloo, kui ka wõimalikult  lühidalt, siis ommeti nii, et pääaSjad tuttwaks  saamad. Kündja toimetaja hra Neboeat ei ole seda mitte teinud. Nüüd on mitmed meil Me kohta teadust nõudnud ja meie täidame nende soowi, niipalju kui see meil wõimalik. ühe Tallinnamaa mehe teaduStamise järele on hra Nebocati nimk Neboeatnetsar  olnud. Selle nimega on tema Kuuda seminari kaSwandikuks saanud, kus ta nime lõpu netsar maha jättis ja ennast NeboeatikS nimetas. Kui ta seminari oli läbi käinud, sai ta seminari abikool meistriks ja nimetas ennast nüüd Schulmanniks,  mida ta oma sõbradele trükitud kirjadega  teada andis. Et aga nimemuutmise juures kantSleikulufid nõutud, jätnud ta selle nime pea jälle maha. Mõne aasta pärast läinud Nebocat Kuudalt Rakweresse ja asutanud sääl Oppermanniga seltsis trükikoja, kuS mõned tema enese ja töiste kirjutatud  raamatud saanud trükitud. Mõne aja pärast jäänud trükikoda pankrotti ning Nebocat läinud Siberisse  koolmeistriks. Enne sinna minekit heitnud ta, kuida seadus nõudnud, abielusse. Säält tuli ta mõne aasta pärast jälle tagasi kodumaale ja kirjutas, aastat kaks tagasi, Ristir. pühapäewa leheS „Kaks kümmend seitse tuhat wersta Siberis," mis tänini alles lõpetamata on. Siberist tagasi tulles heitis ta Tallinnas raudtee tööliste ülewaatajaks, kust ta siis jälle Kuuda seminaari koolmeistriks sai. Siit kutsuti ta tänawu Riiga uut ajalehte Kündjat toimetama, mis eest ta aastas 1000 rubla palka ja prii korteri saab." Nõnda „Olewik". Meile on waheajal teadustatud, et Kündja toimetaja meel rohkem  kordasi oma nime olla wahetanud, aga saab juba sellestki. Riiast, 22. Oktobril. Üleheila kell 2 pärast lõunat on, praegu kooSvlewa Liiwi kubrmangu rüütliseltsi  nõuukswõtmist mõõda, üks saatekond, kelle liikmed landmarshall von B ock, kreisisaadikud baron Nolcken, H. v. Brasch ja baron Tiesenhausen,  rewideerlja senatori herra, salanõuuniku Manassein'i  ette läinud, et maawal.it! use nimel senatori herrale mõned maatarwituste kohta soowid ette panna. Tallinnast. Nagu Tall. kub. zeitung kuulutab, on Ranna - Wirumaa haalenrichter J. v. Brevern amettst lahti lastud ning tema asemelle L. v. Kenndnch- Mettopäh amensje panmd. „Revaljche Zlg." kirjutas hiljuti, et Tartu koolikonna kuraator oma amettt laada maha panema nmg awaldas lelle üle oma kahetjeunst. Selles asjas toob „Ryhl: Westnik" järgmüe sõnume: „ Tartu koolikonna kurator on Latt settstle „Jonathan" tooli asutamist sellepärast ära keetnud, et koottd ütsneS ütsiku inimestest Võida asutatud saada, mttte aga seltsidest. Ratwerest. „WalguS" kirjutab oma 21. sees: Riigi „Walitjuse teadaandja" kuulutamise järele Võime auuStatud lugejatele ja luguwendadele teatada, et „Walguse" Väljaandmise õigus nüüd Kalewipoja Seltsi käest meie kui tema kinnitatud  toimetaja kätte on antud ja meile lubatud,  et „WalguS" meie toimetuse ja Vastutamise  all künni kolm kord nädalas Võib Tallinnast  wälja tulla. Meie saame sellepärast nüid Rakwerest Tallinnasse minema, see on Nowembri kuu. hakatusel. Pitkemat teadust lehe Väljaandmise üle saame niipea tooma, kui „WalguS" Tallmnast saab ilmuma ja omad eestoimetused oleme Valmistanud. Selles suuremas ja raskemas ettewõtmiseS loodame EeStirahwa kui oma lugejate ning suguwendade ja sõprade peale, kellest meie kindlaSte ootame, et nemad meie tööd toetama ja kinnitama saamad. „ Heimath" kirjutab sealt järgmist. EeSti lauluselts „ Linda" on õige lühikese aja järel hingusele  läinud. 22. Oktobril saiwad tema majariistad ja muu omadus oksjoni Viisil äramüütud. Üks Eesti Ms, kellel oksjon otsa teeb, see on üks uus asi meie ajal. Koguni nuhtluse wäärt hooletus ja Võimatus peawad seltsi, kellel edenemise põhjust küllalt  oli, juhtinud olema. Niisugusel korral on muidugi  kõige parem, et ta ühest äralagunes. 14. Oktobril, nagu „S>. Pet. Herold" teadustab,  pidi Walitseja Senati ö. osakonnas Mihkel Lindenberg'i, mdise „Walguse" toimetaja ja tema abikaasa Elisabeti protsess otsusetegemiseks ette Võetud saama. Lähemat teadust ei ole seni a'ani tulnud. Peterburgift. 18. selle kuu päewal, nagu „Wal. Tead." teadustab, on Keiserlik Majesteet Gatshinas paleeplatsi peal Terek - kasakate kaardiwäe, esimest jau, töist eskadroni üle Vaatanud. Esimene eSkadron läheb Gatshinast oma kodumaale tagasi ja saab tema ase töise läbi ära täidetud. Ka Keisri Proua Majesteet on sellest ülewaatusest osa Võtnud. Armulisel wiisil jättis Keiserlik Majesteet lahkujaid kasakaid Jumalaga ning rääkis iseäranis riast wälja astunud ohwitseridega lahkeid sõnu. Nimelt aga sai ooberst Kulebjakin, kes nagu tuttaw, 1. Märtsi õnnetuse  ajal a. 1881 õntsa Keisrile abiks oli, Keiserliku  Majesteedi läbi auuStatud. Kõikidel ohvitseridel sai see auu osaks, Keisri Proua Majesteeti käele suuandmisega Jumalaga jätta. Keiserlik Majesteet on mdise Riia EeSti jauSkonna zensori hofrat MetLi StaniSlausi 3. klassi auutähe andmisega Kõigearmulisemalt auuStanud. Nagu „NowoSti" teada faawad, on juudisugu  kolonistidel HerSsonni ja JekaterinoSlawi kubermangudes  luba antud, prii maid rentida, aga üksnes  nende koloniide juures, kus nad juba manast