Tallinna Sõber M 19. Teine aastakäik. Tallinnas, ML schkkun pääml iM. Ileiildne aealeht Eestirahlvale «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'» päriate trükimajas: ..«ta, - 1 rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: 4O kop., pool-aastaS 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selke aseme peatt ü kop. Tellimised tvöetakfe wasta: HaMnuas: päriate lrükimajas. H»eleröurzis: J. S. Seckandt, l)»uue?er»» 54. —Hartas - W. Aust. - H»ernus: K. Kudewiita. —Uakwe;- -: L. Watily. haides: K. Seidetöerg. Kapsalus: ch. J. Kossõerg. —s: saares: W. Lange. __ Amölas: A. Jr. ItaudKepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Elchhorn. E«ab Nõmme mõisas. kirjad kälwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .^ce!>.) «<gis«-c ! O -^M^K-kude-WUM-r"' l>r. Abä »i-^S»ra,°wist: Häda. - -'MuumPi Itaaliast. Daani maalt. Rootsimaalr. Ameerikast. Põllumeestele. Ktrrku teadused. Awalikud maksud Eestimaal. lIL. Teistwiifi kui Liiwimaal, sai se asi Eestimaal  ettewõetud. Et igaweft kataftred teda wõimalik ei ole. sellest seijupaigaft waadati siin selle asja veale, ja tunti ühes ka, et mõisamaa  ja talumaa wahel ««valiku maksude ja koormate poolest jäädawad wahet teha ei wõi. Maapääwa põhjalise uõuupidamiste järel legiwad  selleks seatud kommisstomd iga Eestimaa mõisa, maakoha üle sissetulemise arwu ja sedawiifi  saiwad kõigi nende üksikute maakohtade peale uued adrad, kui awalikude maksude ja koormate Põhjus seatud, nenda. et ikka 300 rubla selged sissetulemist ü hekS adraks arwatud  sai. Müüdud talukohtade ja mõisamaa wahel er saanud Eestimaal awalikude maksude, tööde ja koormate poolest mingisugust wahet jäätud. Kõigist maksudest, töödest ja koormatest, mis tänine mõisade ja waldade poolest ühtekokku, harjuud wiisil ja seaduse järel maksetud, tehtud ja kantud oliwad, sai iga müüdud talukoha peale oma jagu selle arwu järel mõistetud, mida ülewal nimetud kommisstomd teinud oliwad. Kui iseäranis piiratud ja takseritud jäud Eestimaast,  pidiwad need talukohad nüüd edaspidi kõikidest maa ja pinna peal seismasti maksudest.  töödest ja koormatest oma jagu otsekohe, ise ja üksi kandma ja ise nende maksmiste ja täitmiste eest «vastama. Eesti,naa uue maksu-seaduse järele saawad edaspidi iga kuue aasta takka mõisade. «naa- ja talukohtade adraarwud  uueste läbiwaadatud ja oma kestis öiendud,  kui seda tarwis olema leitakse. Toowad kord aea-käigud tarwituft. et ka weike kohtade omanikud adra-kommissionide uöuupidamistest osa wõtma peakftwad. siis wõib se kergest tehtud saada, ilma et waja oleks, maksude-seaduft üleültse  uuendada. Need seadused fiis, mida Eesti Seitung" pärib, need on Eestimaal  juba wiis aastad enne selle aealehe sündimist  tehtud ja Liiwimaal on need juba palju enne seda rõõmust pääwa nöuupidamise all; kuida üleültse need aealehed, mis ennast rahwa eest kostma kiidawad, õigeid pärimist ka teises Paikas pärast nende pärimiste seaduslikku täitmist  töskawad ja sedawiifi selle töö anu enesele kiskuda püüawad. mida teised teinud on. Müüdud talukohtadel ei «võinud flis Eestimaal  juba aastast 1874 saad«k awalikkude maksude,  tööde ja koormate pärast midagi rääkida olla. Kõik need oliwad nende kohtade peale sellesama möeduga möedetnd ja kaaluga kaalutud,  kui mõisade ja rendi peal seisawa waldade peale. Müümata talukohtade ja mõisade wahel jäi estteks awalikude maksude, tööde ja koormate poolest «vana harjuud ja seaduslik kord seisma Mõisad ma kuivad adra-raha ja seda raha, mis Luteruse usutunnistuse kirikute, selle kiriku hoonete  ja ametnikule ülespidamiseks, kui ka teiste uue aea larwitusteks kulus. Wallad maksiwad postimoona, seda Luteruse usutunnistuse kiriku ametnikude palka, mida «viljaga ja teiste maaannetega  tasutakse; maksiwad talurahwa seisusest  «valitud kohtu-ametnikude palka «viljaga; stllutastlvad maanteed, tegiwad need tööpääivad mis kirikute ja kirikute hoonete ülespidamiseks, kui ka kiriku maade harimiseks ja koristamiseks kulu st wad. Uus Maa koguduse seadus tõi mõned weiked rahamaksud. Kihelkonna - kohtu kirjutaja palgaks, ja suurem tarwitus tõi Politsei-teenri palgaks maksu juure, mis mõisade ja waldade poolest ühewörra maksetud saawad; nenda ka mõned maksud Walla ametnikudele. mida aga õigusega maa-, pinna- ja koha-maksude sekka lugeda ei wõi. sest need saawad hingede pealt arwatud ja enamist ka hingede pealt nõuutud. kus Walla-walitsused selle poolest oma keskis mitte teist sead«nist teinud ei ole. Et aga midagi  «vastawaidlemift ei tõuseks, siis oleme meie järelkulewas rehnungis ka neid maksust üleswötnud.  Kas se parem oleks, ehk kummagi! poolel kasu saadaks, kui kõik awalikud maksud, tööd ja koormad ka rendi peal seisa «va «valdade ja nende waldade mõisade wahel adra armu mööda ühetasa  jagatud saaksiwad. seda iseäranis seletada arwame asjata olema, sest et meie jär.ltulew rehnung selle peale iseenesest «vastust annab. Oleks sesuguseft jagamisest ka midagi kasu loota olnud, selle seadmise täitmise «vasta seisawad aastal 1874 ja senawad ka weel nüüd Eestimaal  mitmesugused takistused, nüüd, kus juba esimesed kuus aastad möödaläinud, adra-arwn läbivaatamine käsil on ja iga talukoha zäuks adra-arwud tehtud saa«vad. Aastal 1874 oliwad  mitmete waldade maad weel krunti panemata;  et seda tööd aga kusagil enam kauaks ettewõtmata jätta ei «vöiks, se oli igaühel selge. Esimesed wastapauemised selle suure uuenduse wasta oliwad talurahwa seas «võidetud za oliwad  kadund. Et kruulipanemisega üksikud talukohad  suuruse poolest ja sissetulemise poolest koguni muudetud laaksiwad, seda oli igaühel niisama selgest teada. Sel aeal oleksiwad siis snures jäus Eestimaal adra arwud talukohtade peal tehtud saanud, mida ehk juba tulewal aaStal põhjani uuendati, ehk mis ka juba uuenduseks  maamõetiate käe all seifiwad. Esimeseks  adra arwu seadmiseks saiwad siis ka üksikute  külakondade ehk koguni waldade maad ja rendid kokku arwatud; üksi müüdud kohtadele eriarwud  tehtud. Üksikute rent-talukohlade jaoks ei olnud siis sel aeal weel kindlad ja jäävamad mõetu, mille järel uut maksu nende peale mõista, wana maksu ja tööd aga mahendada oleks wöiuud,  kuua se asi wanal harjund wiistl takistav-ata  edasi läks. Wanad awalikud maksud, tööd ja koormad ou tuutud asjad, et need tasutud  peawad saama ja kuida need tasutud saamad,  seda teab iga taluperemees ja teab iga Tallitaja Wallawanematel on aga siis nende asjade parast tüli küllalt. Oleksiwad wana maksude körwa aga weel need mitmesugused raha maksud seatud mis tamne ühekorraga ja ühe käe läbi maksetud saiwad, ja oleks Wallawanemate  kohuseks tehtud, neid maksusi rubla kopita kaupa mitme kümne suurema ;a wahema talukoha pealt korjata, siis oleksiwad nemad sagedast  küll nadalite kaupa aega wiitma ja ennast  pahandama pidanud, enne kui '.ahad kokkukorjatud  oliwad. Üksi maksude nimed oleksiwad aga rohkemaks läinud, üksikute nimede all oleks küll wähem maksetud saanud, üleüldine koorm ei oleks aga koguni mitte kergemaks läinud. Kuida oleksiwad aga taluperemehed eesotsas seda rahamaksu teretanud, mida mõnede koormate  kergituse wasta nende peale pandl, ja oleksiwad  kergitused ja uued raha-maksud ka üksteist  üleskaluda wöinud? Katsume selle peale wastust anda. Arwame, et ühel talukohal, mida enne wiiepääwa kohaks nimetati, teesillutamiseks  wirs pääwa kulub Nendest oleks pool mahajäänud, selle asemel aga umbes wiiS rubla adra-raha juure tulnud. Ülejäänud paawa oleksiwad peremehel aga 3 pääwa tähendanud,  sest ülejäänud poolt pääwa ei oleks tema kasulikult tarwitada wõiuud. Kahe pääwa  töö eest oleks taluperemees siis wiis rubla maksma pidanud, kuna tema teesillutamise aeal kaht pääwa kahe rublaga palgata wõib; siin oleks siis uuendus temale juba kolm rubla kahju teinud. Wahe uue koorma ja wana koorma wahel oleks aga seal weel pitkemaks wenind, kus sillad kaugel on; sest teekäünine wötab üht aega. kestab töö 5 pääwa ehk 2'/, pääwa. Cc se seletus õige on, seda saab küll igaüks tunnistama, kes asja tunneb ja tõtt armaS- Wb. Postimoonad saamad meie päiwil muidugi euamist rahaga maksetud ja raha iga-aastase kohalise hindade järel arwatud; postimoona jäu asemel adra-raha jägu maksa, sellest ei oleks küll muud midagi wäljatulnud, kui ühe maksu lõhkumist kaheks maksuks. Kiriku pääwafi ei ole muidugi pea ühegi koha peal rohkem kui üks iga aaSta, sagedast aga üks kahe ehk kolme aasta takka. Neid ei arwata ka mitmeS