wandik, kes oma tarkust üksnes raamatutest on kogunud.  Mina wean selle peale kihla, et kui mina 4. Januaril mitte kodu äkke pulki poleks tahunud, waid Wiljandis oleksin olnud, ja seal Aleksandri kooli komiteede  juhatamine minu kätte oleks usaldatud, siis kõik see praegune õnnetu tüli ja riid tulemata oleks jäenud. Selle üle wist naeratab mõni kõrge haridusega mees ja arwab, et ma pisut 101 l wõi rumal olen. Aga mõni minu tauline ehk küsib: „Kudas sina siis oleks teinud?" Ja niisuguste oma taulistele wõin ma ju ka ütelda, kudas mina seda oleksin teinud, ja kui mõni mees, kes „reaalkoolist weel kaugemale on ulatanud,"  seda pealt kuuleb, siis ei pruugi ta seda mitte kohe pahaks panna. Waatke, mina oleksin nõnda teinud: Kui vr. Weske ütles, et professor Köler Aleksandri  kooli kassast esimese maaobligatsioni peale nii ja nii palju raha soowib laenata, siis ei oleksin mina mitte küsinud, kus see maa wõi mõis on, kas esimest vbligatsioni wõib saada j. n. e., nagu mõned kõrgest haritud köstrid ja muud targad mehed Wiljandis kohe pärima hakkafiwad, waid mina oleksin ütelnud: Kuulge mehed! Meie põhjuSkiri käseb Aleksandri kooli raha esimestes maaobligatsionides alal hoida; nüüd pakutakse  meile raha wasta esimest maaobligatsioni, see on kindlam ja julgem kui mõni bank, mis täna õitseb, homme langeb, sellepärast wennad, teeme otsuseks: meie anname herra professor Köler'ile esimese vbligatsioni wasta raha. Suurem hulk seda ju soowiski ja otsus oleks tehtud ja kõik sellega rahul olnud, ja mina oleksin ütelnud: Pai kirjutaja herra wõi sulesaks, pistke seda protokolli! Siis oleksin ma kaSsameistrile ütelnud: Kui Teile professori herra Köler'i poolt nii ja nii suur seaduslikult kinnitatud obligatston kätte tuuakse, siis makske raha wälja ja pange obligatsion raudkappi iluste paigale. Siis oleksin ma koos olejad Jumalaga jätnud , Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja terwiseks weel pudel õlut joonud ja siis wagusi koju läinud ja omad äkke pulgad malmis tahunud. Kõik muud oleks professor Köeler ja kaSsameister äratalitanud; esimene oleks vbligatsioni lasknud walmistada ja töine oleks raha wälja maksnud,  ehk: professori herral ei oleks wõimalik olnud, esimest obligatsioni saada, kassameistril poleks wõimalik  olnud raha anda ja asi oleks õiendatud, rahwas  minuga rahul, ning tülid ja riiud tulemata olnud. Waata, nõnda oleksin mina teinud. Aga miks ülikoolist  läbikäinud Hurt nõnda ei teinud, waid laenule  käte jalgadega kohe wasta hakkas seisma, järele päris, kas esimest maaobligatsioni wõimalik on saada, mikspärast Suure-Jaani köster Krimmi mõisa maid ja tööjõuudu ja sissetulekut hakkas takseerima j. n. e., sellest ei saa ma aru, tean aga küll, et sellega rahwast  pahandati ja tüli sünnitati. Mina ei ole küll suurte asjade ajamise Abitsatki õppinud, aga selle rahalaenu  asja oleksin ma küll kõikide rahulolemiseks ära wõinud õiendata. Auupaklikult Teie alandlik Äkke pulga tahuja." Tartust. Wara wallas olla hiljuti mitmel pool kirju ülesse löödud, milles maa andmisest ja jagamisest  räägitakse. „Neue Dörptsche Zeitung'i" teate järele olla Tartus wiiwija shandarmi ülem Laaks ja kubermangu prokuröör Mässojedow asja ülekuulama ja järele uurima läinud. Rewideeria fenator herra Manassein ei ole mitte Riiast otseteed Tartu sõitnud, maid esmalt Peeterburgi, kust ta Balti raudtee peal alles 2. Mail Tartu jõudis. Sellsamal ajal wiibis, nagu „Walitsuse  Teadustajast" näha, ka Liiwimaa landmarshall v. Bock pealinnas. Tartumaalt Otepääst on meile kiri saadetud: „Õpetaja herra, Jakob Hurt, tahab teada saada, nagu ta seda ajalehtedes amaldas, kas see tõsi peaks olema, et abikomiteede saadikud, kes teda wiimsel koosolekul Tartus peakomitee presidendi ametist lahti walisiwad, tõeste abikomiteede  tahtmisel seda on teinud. Selle peale tunnistab Otepää naesterahwa abikomitee omalt poolt, et tema saadik J. Paulmeister presidenti ametist lahti walides, tõeste terme abikomitee soowi ja tahtmist on täitnud, sest Jakob Hurt on meie usalduse täiesse kautanud. Otepää naesterahwa abikomitee." Riiast. Liiwimaa kuberner herra Schewitsch on omalt reisilt tagasi tulles 26. Aprilil kubermangu walitsuse jälle oma kätte wõtnud. Peeterburgist. Peeterburgist teatawad Wene ajalehed, et seal eelseiswa kroonimise pidu tarwis nõnda palju lippusid tellitakse, et waewalt kõikide tellijate soowi jõuetakse täita. Sarnane lugu wõiks ka mõnele meie weiksemale linnale kätte tulla. Nagu kuuleme, on Wiljandi wald otsuseks teinud, et kroonimise  päewal terwes wallas ühelgi majal lipp ei tohtida puududa; nõndasama saab wist ka mitmel pool mujal lugu olema. Tänawu saab ühel ja sellsamal  päewal terwes Weneriigis rohkem lippusi lehwitama, kui iialgi enne. Wene lehtede sõnume järele saawat kroonimise  püha mälestuseks mitmed tähtsad riigi teenrid graafi ehk würsti seisusesse tõstetud. Nende seas ka kaks ministrit, salanõuunik Pobedonoszew ja graas Woronzow-Daschkow. Kroonimise pühaks saadawad mitmed suured ajalehed omad kaastöölised Moskwasse, kes kroonimise pidu üle ühte lugu oma lehtedele sõnumid saadawad. Kõik niisugused sõnume saatjad saawad ühe iseäralise märgi kanda, mille wasta neid igale poole sisse lastakse. Neid sulemehi on, mitte üksnes Euroopast, waid ka Ameerikast ja kaugelt Aasiast, palju rohkem kokku tulnud, kui ette arwati, sellepärast on nende jauks weel 20 pidumärki juure pidanud tehtud saama. Juba 3. Mail hakati neile pilletid wälja andma, kes kroonimisest osa saawad wõtma. Keiserliku maja-minister on suure Wene rauudtee seltsiga ühe lepingu teinud, mille järele rauudtee walitsus kroonimise ajal neli reisijate rongi ilma sõidu rahata Peeterburgist Moskwasse ära saadab. Nende rongidega wõiwad Peeterburgi elanikud sõita, kes kroonimise ajaks Moskwasse soowiwad minna. Wahe-jaamades ehk waksaalides ei saa tähendatud reisijate rongid sugugi kinni pidama. Zensuri poolest lubatud. Riias, 9. Mail ISöS Trükitud F. Fel6t'i juure» Wiijandis Aleksandri kooli asjus. I. Aleksandri kooli Tartu töine abikomitee  on 1. Mail järgmisel kombel muudetud: Cestseisus: President vr. K. A. Hermann,  abipresident L. Menning; kirjatoimetaja  J. Matto, abikirjatoim. M. Jakobson; kassameister G. Sachs, abikassam. R. Sachker. Korjajaid liikmeid on 17. Aastamaksjaid on 226, kes 151 rubla maksawad. Sellsinatsel abikomiteel on iseäraline naesterahwa  osakond näitemüükide ja pidude asutamiseks. Selle osakonna presidentinna on proua vr. P. Hermann, abixresidentinnad proua J. Kurrik ja preili J. Nembach. Naesterahwa osakonna liikmeid on üleüldse 46. Seda Tartu 11. abikomitee muutmist teada andes ja kinnitates tähendan ühtlasi, et peale ülemal nimetatud eestseisuse liikmete muid eestseisuse  liikmeid sellel abikomiteel ei ole. Peaks keegi ennast siiski seks tunnistama, siis langeb  niisugune wastamise alla. 11. Hargla abikomitee on järgmisel kombel  muudetud: President Fritz Kijma; abiprefidendid  August Krasting ja Andres Treuseldt.  Töised eestseisuse liikmed jäewad wanad. Peale selle mõistab Hargla abikomitee  selle woli, mis Mart Mitt on öelnud enesel Hargla abikomiteest olewat, Aleksandri kooli asjus selle abikomitee nimel healt anda, taieste tühjaks. Abikomitee ei ole seda woli Mart Miilile iganes annud. Seda oli paljalt endine president, ilma abikomitee teadmata, teinud. St. Peeterburgis, 5. Mail 1883. J. Hurt, peakomitee president. Helme kihelkonnas Kersina mõisas müüakse wöimalikult odawa hinnaga häid^ haawa Järeleküsida mõisawalitsuse juurest. (171) i Kuulutus Aleksandri kooli abikomiteedele. Mis mina 21. Aprillil s. a. kuues punktis abikomiteedele kuulutasin, neljandama aruande  pärast, jäeb oma täie j õun ja maksmise  sisse sa ootan mina kõigilt abikomiteedelt  wastuft. Ajalehe „Walgnse" peale, kes on julgenud, seda korrapäralist kuulutust tühjaks ajada ja abikomiteesid seadusewastuliste  kihutustega eksitada, saab ülemate ees kaebdus tõstetud. St. Peeterburgis, 6. Mail 1883. WimlmKsr lnM»s. C. R Mormann Pärnus, alewis omas majas, suure Riia tee ääres, annab sellega teada, et tema 1. Mai kuu päewast saadik, omast wiina wabrikust kõrtsi ja trahteri pidajatele allnimetatud hinna eest müüb: (166)1 I. sort hea puhastatud toppel proow 45 kop. toop. 11. sort hea puhastatud proow wiin 42 kop. toop. 111. sort hea puhastatud wiin 40 kop. toop. Pudeli müümise pealt saab protsentid. tapeetifi n°nd° serlvafi sai uueste (170) i G. A. NeiSner'i kauplus. peakomitee president. Mitmesugust Kuulutused. Päewapiltnik (Photograph) Wiljandis. Antakse kõigile teada, et üks päewapiltnik (Photograph), kes mitmes suures linnas on tööd teinud, ja seeläbi oma ametit täielikult oskab, nüüd oma märki mõneks ajaks Wiljandi linnas üles on seadnud. Pildid saamad ikka ilusti tehtud, mitmesuguses suuruses, üksikult ja wamiili wiisil; soowimise peale sõidetakse ka wälja, majasid ja maakohtasid  üleswõtma. Üleswõtmine sünnib ühes kindlas klaas majas, mis talwel ka köetud saab; seepärast ei keela siis mitte pilwes, wihmasadune, tuulene ehk külm ilm üleswõtmist, maid iga ilmaga saamad ikka ilusad pildid tehtud. Üleswõtmise aeg on iga päew hommiku kell S kuni pärast lõunat kella 6. Elumaja on: Weski uulitsas, mana mõisniku kooli wastu, Kondori majas. (160) i J. Livenstroem, päewapiltnik. Seeläbi annab Wiljandi sillakohus teada, et Wiljandi kroonu wangihoone juures eestulewal  suwel mitmesugusid parandamise töösid,  nagu ahjude parandamist, põranda ja katuksete  tegemisi, uste wärwimisi j. n. e. ära toimetada tuleb. Tööde hinnaks on 442 rbl. 32/ i kopikut ära määratud. Sellepärast saamad eesseismas kuulutuses kõik niisugused, kes sarnatsid töösid oma peale wõtta tahawad, seeläbi kutsutud, 23. Maikuu päewal s. a. kell 12 lõuna ajal olema pakkumise  termiiniks ja 24. Maikuu päewa peale seatud termiiniks Wiljandi sillakohtumajasse tulla. Et igamees, kellesse see puutub, näha wõiks, kuda kulude rehnung tehtud on, sellepärast on selletarwis lehed siinses sillakohtu kantseleis igal Mal läbiwaatamiseks  wälja pantud. Wiljandis, 13. Mail 1883. Sillakohtunik: E. von Wahl. (A 4057) ,Not.: Stern. DM" Õlgi -UU ostab ja maksab head hinda Sascha Werncke (172) i Wiljandis. Wõru maakonna Hargla kihelkonna Aleksandri kooli abikomitee aastamaksjaid ja korjajaid liikmeid palume tungiwalt 29. Maiks kell 2 p. l. Tahewa mõisasse koosolekule tulla ja oma korjamise raamatud korjandusega kaasa wõtta. Kes seniks oma kohusid ei ole täitnud ega sellest koosolekust osa ei wõtta, saamad tegewuseta liikmeteks arwatud. Uue abipresidendi ja kassahoidja walimine saab sell päewal ka ette wõetud. Hoobilt teatab Hargla kihelkonna Eesti Aleks, kooli abikomitee, et tema Märt Mitti omalt poolt wiimase Tartu koosolekule on wolitanud. (168 i Eestseisus. Aleksandri kooli asjus. Sellega annan teada: 11 Keegi ei tohi Alekwndrikooli  asius ei komiteedele ega üksikuile inimestele ärritawaid kirju kirjutada. Kes seda teeb, satub kange seadusliku mustamise alla. 2) Sellesama mustamise alla satuwad kõik, kes kokkutulemist Aleksandri-kooli asjus seaduiewastulisel komhel peawad. 3) Iga uus abikomitee, ehk mana abikomitee muutmine, tuleb sest kuulutuse päewast saadik otsekohe mulle üles anda lliueiapv tl. IHpiv ui. (l. lleioz>3vpi!>. ai.un 34. 4) Järgmine pääkomitee sa abikomiteede kokkutulemine saab Jaani-päewa ümber olema. Päewa ja kohta saan pea aegsaste awalikult teada andma. J. Hurt, pääkomitee president St. Peeterburgis, 29. Aprilil 1333. C. A. I«kol>ton'i on kokku pannud raha järgmised: Peeter Luik Heimthalist 25 kop., Peeter Noosi Heimthalist 25 kop., Hans Hundt 1 rubla, Peeter Tiri 30 kop., Hendrtk Hundt 50 kop., Peeter Peeterson 50 kop., Andres Taakel 50 kop., Jaak Kiwisaar 50 kop., Kusta Noosi 50 k., Hans Kalamees 50 kop., kõik Mardist, Hans Tarjus, Prääma mõisa kutsar 20 kop., herra F. Feldt Wiljandist 1 rubla. Kõik kokku: K rubla. Sakala toimetus. Üks talu koht 40 werslk Walga linnast kaugel Miltina kihelkonnas, Pilskina mõisa järele, on priitahtlikult  omaniku dädise terwise pärast müüa. Koht on 30 taalerit suur, põld wäga hea, heinamaad nõndasama; hea elumaja kahe wiPipun aiaga, uus rehi ja uus karjalaut kõrge kiwi wundamcndiga. Mõisa wõlg on tasa maksetud ning krediitkassa wõlg wältab weel 12 aastat ja on sellest iga aasta 45 rbl. maha maksta. Lähemat teadust annab Bruttuli weske mölder Martin Tanze, kes tähendatud koha lähedal elab ja Eesti keelt mõistab. i Wiljandi linnas on üks trahter marsi ehk 1. Juulist saada. Lähemat teadust saab Sakala toimetusest (163) 2