Sakala l9. Wiliandis, 31. Juulikuu päeval 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsonil pärijad. Sissekord. Poliitika leht. C. R. Jakobson'! haua'kabeli nurgakivi pühitsemisest Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Ajalehest..Kündjas; KanaM lauljad; õiendus. Pärnust: Maade müümisest. Pärnu maalt: „Sakala" lugeja kimbutamine. Tartust: Kust „Olewik'usse" materiali wSetakse. Tallinnast- Kallis leidis; Tallinna käsitöö kooli programm. Rakwerest: Tulekahju. Peeterburg  ist: Ministeeriumi täädused wlljalõikuse üle; 4 ajalehe hengusele mwek; aurulaewa Moskva" hukkaminek; 1. Juuli väljaloosimisest. Kievist: Suhkru hinna alanemine. Kamenets-Podolskist: Soetõbi.  Wõeralt maalt. Egiptuse maalt. Eesti Kirjameeste Seltsis peetud kõne „keelest". I. Sillaotsa kerjaja. VI. Kuulutused. C. R. Jakobson'i haua-kabeli nurgakiwi pühitsemisest. kaemast Isa päikese paiste oli rukipääd tänavu varasemalt valmistanud kui enamiste endistel aastatel. Juuli kuu keskajal oli kõige kibedam rüki lõikus. Kallis on niisugusel ajal päev. See peab iseäraline tungiv sundmuS olema, mis niisugustel päevil peremehe  kodust välja ajab. Sellegipärast oli kuulduse peale, et Kesknädalal 14. Juulil KurgjaS C. R. Jakobsoni haua-kabeli 'nurgakivi pannakse, umbes tuhat inimest, enamiste peremehed, kaugelt ja ligidalt isamaa õntsa vahva eestseisja kalmule kokku rännanud.  Armastus oli neid kokku kutsunud ja tõsine armaSWS avaldab ennast tegudes. Nurgakivi panejad  olivad küll koos, aga nurgakivi ise ei olnud veel mitte oma koha peal; teda pidi alles sellel päeval muretsetama. Süntsat kivi selleks leiti Wändra jõest, all pool Kurgja veskit. Kuidas teda aga haua ääre saada, seda suurt rasket kindlat kaljut! Esite taheti teda vankrisse panna, aga kuidas viisi? ei annud jo liigutadagi! Ja kui see korda lähäb, siis purustab ta ehk vankri. Kangutati kaljut, katsuti, peeti aru. Tund künni paar olivad mööda läinud katsetega. „Weame teda paljalt inimeste jõuuga kohale!" kuuldi ütlevat. „See ei lähä korda!" arvati teiselt poolt, „ võtame weiksemat." „Aga meie oma tahtmist ei jäta!" tähendati mitmelt poolt. „ Muretseme abiriistu  ja katsume siis!" kuuldi ühelt poolt ütlevat. „Pole tarvis," üeldi jälle ja vaimustavad sõnad äratasiwad usaldusele. Ilma sõna lausumata aStusiwad  mehed kalju müraka kallale, ahelad uueSte ümber, kalju laudade peale, köied laudade ümber, hulk mehi käed ahelate ja köite külge ja üks kaks kolm käis kalju läbi laia õhukese jõe õhtu poole kaldaile. Hõiskamine.  Wahwad tõmbajad olivad enamiste Wändra mehed, umbeS 30 sudakat meest, keS higist nõrendafiwad,  kellel aga õnnerõem palgeist paistis. Kaldal panivad umbeS 200 meest.käed ahelate ja köite külge ja tõmbafivad. Ahelad, mis Kurgja veski vinnalt toodud olivad, katkesiwad. Nad jatkati kinni ja tõmmati jälle. Kellel võimalik ei olnud ahelatest ehk köitest kintti rabada, see võttis vedajate käest kinni ja kivi käis laudade peal õhtu poole metsa, kergeste nagu oleks regi hea lume tee peal paari mehe vedada, ja jõudis ilma pitkemat vahetpidamata poolteist versta matukse koha peale. Rõemsad vedajad olivad mehed mitmest seisusest, viisu ja pastla kandjatest künni studeeritud  meesteni. Higi jooksis, sest ilm oli väga soe, aga tegu pidi tehtud saama! Seal vaiksete kuuse ja männa puude all, haua ligidal, seisab ta: vaikne armastuse kindel märk, ühendatud jõuule mae- nitseja, ulatab kõrguti kõrval seisva mehe rinnuni, laiuti ligi lihasüllani. Pea hakkas nurgakivi pühitsemine. Wändra Luteruse usu köster Luik rääkis pühanduse sõnad, mis vaimuliku lauluga hakkasiwad ja lõppesiwad. Armsal, isalikul ja pühalikul viisil rääkis ta lihtsad püha sõnu, mis südamest tuliwad ja südamesse läksiwad. Meie kõik kahetseme, ütles ta, et sina, armas Jakobson,  nüüd selle käändlemise ja wäändlemise ajal meilt lahkusid! Kõik olivad liigutatud. Siis astus auustatud  Wiliandi ülempreester Rajewski, kes Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi saadik oli, hauakünka juure, mis ilusa halja rohuga kaetud oli. Pitkemas kõnes tuletas auuStatud ja armastatud hallpea meele, kuidas nad siin hingajaga kahekesi Eestirahwa tarvitustest sagedaste rääkinud, kuidas õnnis puhkaja armastust oma sugu rtchva- ühinduA ja sõbrust Wene rahva vastu, tänu Keisri Härra vastu avaldanud, kuidas ta usinuse ja hoolega oma rahva heaks Lööd teinud. Wõimatu olla seda unustada. Ontsust magaja hingele, rahu tema põrmule! Koosolejatel oli sellest hea meel, keegi silm ei jäenud kuivaks. Kui mõned pitkemad ja lühemad pühanduse sõnad nurgakivi  juures olivad räägitud, istutati neli tamme haua ääre, kus juures iswtajad süntsaid sõnu kõnelesiwad, Kanapää koor ja Karksi koor tõsiseid kaunid laulusid laulsiwad. Päikese looja mineki ajal loeti Tallinna neiude telegramm ette, lauldi Keisri laul, langeti haua ümber põlvili pühitsemine oli lõppenud. Aga selle püha mälestus, mida vaikses Wändra metsas, taeva vihmal eile kastetud haljal murul peeti, jäeb ikka külalise meele ja ta tunneb õnne, et ta pühale rändas, pühale, mill ka ühtlasi C. R. Jakobson'i 41 sündimise  päeva'mälestati. 1. Wändra jõe haljal kaldal Kerkib küngas puude all. Liiwa sõmer teda matab, Haljas muru teda katab, Keda leinab Eesti maa. 2. Rändaja seal silmameega Kaebab künka ääressa: „OH, miks lahkusid sa ära, Oh, miks läksid meilt nii wara! Poolel' jätsid Eesti töö!" 3. Leske kaebab pisar -palgil, Langeb künka najale: „Kodus laste nutu kisa: »»Kunas tuleb koju isa, Wõtab Linda põlwele?«« 4. „Mill siis jõuad koju, kaasa, Lapsi hüidma naerule? Tule koju, armastaja! Pooleli on jäenud maja, Lesk ja lapsed marjuta!" 5. Kuula! ladwult waikne kahin Hüüab hilju: „Rändaja! Heldest ehita mu maja, Waigista sa nutu kaja, Edenda mu Eesti tööd!" K. Wastu kostab kahinalle Kõik see Eesti mets ja maa: „Heldest ehita mu maja, Waigista sa nutu kaja, Edenda mu Eesti tdöd!" Poliitika ringwaatus. Praegusel silmapilgul on ikka weel Egiptuse küsimus tähtsam asi ksigeS Euroopas. Arabi-pasha püiab omalt poolt kõik ära teha, suuremal mõedul alal hoida. On Euroopa suurriikidel  kindel nõuu, mässamist lämmatada ja korralikku  olekut jälle jalale seada, siis oleks jo naeruväärt,  kui nad oma toimetustega weel kauem viivitavad  ja seeläbi Arabi-pashale aega annavad, oma ettevalmistust korrale seadida. Seks on asja küllalt, et konverentsi toimetusi ja otsust Türklase osavõtmisel, ehk küll viimane seda soovib, pole võimalik ära oodata.  Waheajal võivad Egiptuse aSjad weel segasemaks  minna ja korraline olek vägivallaliste tegude läbi. kauemaks ajaks saada ära hävitatud. Hommiku poolsed Eüroopa suured riigid, nagu Itaalia, Austria ja Saksamaa ei tee omalt poolt Inglis-Prantsuse toimetustele asja selgitamiseks sugugi takistusi, vaid vaatavad enam erapoolikult pealt. Inglismaa, kes, nagu tuttav, Egiptuse küsimusest kõige enam tegevalt  osa võtab, on kwdlaste nõuuks võtnud, suuremat  wäehulka Egiptusse saata. Ka Prantsusmaa valmistab ennast agaraste selle vastu ja lähemal riigi nõuukogu koosolekul saab rahasumma üle, mis selle tarbeks välja anda tuleb, nõuu peewd ja otsus tehwd. Prantsus-Jnglis toimetused saavad siis peagi suuremal sammul edasi minema. Hea meelega näekfiwad nad, kui mõni kolmas suurriik ka nende seltsi heidaks. Seepärast  ongi ka Prantsuse poolt Roomas juba mõndagi käsile võetud, et Itaaliat selle tarbeks saada. Riigivalitsus  ei näita küll just mitte selle vastu olevat, kõigub aga siiski weel. Wististe saab ta aga nõuu vasta võtma, sest et tal muidu iialgi võimalik ei oleks, lauda istuda, mille tarbeks ta ise pole aitanud roogasi valmistada ja suppi keeta. Ja Türgimaa? Mis tema siis omalt poolt selle vastu saab tegema? Ja teised suured riigid? Türgimaa ehk saadab vast omalt poolt ka mõne weikese  soldatitropikese Egiptusesse, et endid PrantsuS ja Inglis väesalkudega ühendada ja teistele näidata, nagu oleks tal ei tea kui kindel tahtmine, Egiptuses sassi läinud asju jälle selgitada, aga see saab enam silmakirjaks  kui tõe pärast sündima. Ohtapoolsed suurriigid ost vait olleS JngliS- Prantsuse toimetustega rahul, aga iga taheS valmis, kui näevad, et mõni suurriik oma üksipoolist kasu taga ajab ja teelt kõrvale läheb, ka mõni mõjuv sõna sekka rääkida. Et aga praegu just keegi see peale ei mõtle, uuendusi ja muudatusi, mis mõne suureriigile võiks kahjuks olla, Egiptuses rtte võtta, siis Pole esialgu üleüldist rahurikkumist Eüroopa suurte riikide vahel mitte just karta, mis tähendatud korral aga muidu vaevalt tulemata jäeks. Mid jäeb aga veel ära oodata, kui heaste ehk pahaSte Arabi-pasha mässajate eesotsas saab võitlema. Inglane on valmis, künni Kairo ni wngima. Prantslane  ei saa vist mitte nii kaugele minema, vaid Saidi sadama ja Suets'i merekitsuse oma vahi ja kaitsmise alla võtma.