Sakala 2B. Wiliandis, 11. Juulikuu päewal 1881. v. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja Miitõo ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Eestirahwa saadikud Peeterburgis. 111.  Poliitika  ringwaaws. Omalt maalt. Wiliandis: vr. Lang f. Pärnust: Surma sõnumed. Tartust: Eesti Postimehe tähtsad, aga kahjulikud juhtumised; Postimehe Aleksandri kooli raha. Wõru maakonnast:  Ilmast ja wiljakaswust. Salisburgist: Ilmast ja wiljakasnmst.  Tallinnast: Imelikud Snnesoowitused. Tallinnamaalt:' Jüri kihelk. kontsert; wiljakaswust. Kesk-Kuuramaalt: Ilmast ja wiljakaswust. Soomemaalt: Põllutöö näitus. Peeterburgist: Raudteede lootus; Inglise laewastik; kardetaw leid; Peeter Suure kirjad;  Wenemaa lojuste katk. Moskwast: Pirogow'i pidu. Harkowist: Rohutirtsud. Irkutskist: Tulekahju. Poolamaalt: Tulekahju. Wõeralt maalt. Türgimaalt: Paha elukord. Ameerikast: Weepüksid. Lisaleht. Kullakene. XVIII. Inglaste Võidumängud ja wõitlused.  11. - Nalja Mart ja Kalja Pärt. Uus laul „Walgusele". K. w. Eestirahwa saadikud Peeterburgis. . saadikud oliwad enne juba omad kõnemehed ärawalitsenud  ja igaüks teadis, mis üle ta pidi rääkima. Sedawiisi seadsiwad nad ennast stis ka reasse, nii et Jakobson Tallinnast, kes Peeterburgis ülesse on kasünüd ja heaste Wenekeelt mõistab, ees otsas seifis, stis tema järgmine C. R.Jakohson ja kolmas J. Hurt oli. Nende järele tuliwad vi. Weske, vi. Hermann ja töised saadikud, ning professor Koeler, keda saadikute  eestwedajaks oli walitsetud, seisis töiste ees. Ka üks 12 aastane gümnaasiumi koolipsis oli saadikute Heas, keda tema isa tõiSte saadikute soowimise peale kaasa oli wõtnud. Kell oli just 40 minutit ühe peal, kui Keiserlikud  Majesteedid Keisri Herra ja Prvua saadikute juure tuppa astustwad. Keisri Majesteedil oli kindrali ülikond seljas ja Ketserina Majesteedil leina-aja riided. Tõsise, aga armulise näuga teretas Majesteet saadikuid, kes sügawaste Tema ette kummardasiwad. Professor Koeler teretas esite Keiserlikuid Majesteetisi saadikute nimel, mille peale saadik Th. Jakobson Eestirahwa alanduse ja truuduse kirja Wenekeeles liigutatud healega  ette luges. See kiri oli EeHti- ja Wenekeeles kirjutatud, ning teda on vr. M. Weske osawalt walmistanud.  Meie saame teda edespidi omas lehes terwelt  awaldama. Selle adresst andis Th. Jakobson, kui teda ette oli lugenud, järgmiste sõnadega Keiserliku Majesteedi kätte: „Keiserlik Majesteet lubagu meile, et oma kõige alandlikumat kirja Eesti emakeeles kui ka meie suure isamaa keele, see on Wenekeele tõlgis Teie jalgade ette maha tohime panna, ja et sinna juure lisada tohime, kuidas meie kui Teie Majesteedi truuid alamad omale kõige pühamaks kohuseks oleme arwanud, omi põlwi hirmsa koha peal nikutada, kus kole tegu 1. Märtsil ära tehti, nagu ka oma ilmunustamata peastja Keisri haual palwet teha ja Eestirahwa tänuawalduse  tunnistuse märki sinna kanda. Nüüd selles õnnetundmises olles, et armulikult luba oleme saanud, meie Jsewalitseja Keiserliku Majesteedi ja armastatud Ketserina Majesteedi ette astuda, ei leia meie küllalt sõnu, et oma tänu selle Keiserliku armu kohta jõuaksime  awaldada, mis meie südametesse jäedawalt walitsema  jäeb. Meie wõime paljalt kõiki omi südamelikuid soowimisi, mis meie rõõmuga täidetud südamest wälja wvolawad, selles Kõigewägewama poole saadetud palwes ühendada: Jumal kaitse meie Riigi-Isa, meie Riigi- Ema ja meie Troonipärijat, kellede peale meie kõik oma lootust paneme." Nende sõnade juures kummardasiwad  kõik saadikud sügawaste, ning Keiserlik Majesteet wõttis saadikute kirja, armulikult tänades, wasta. Selle peale sai saadik C. R. Jakobson luba, Eesti emade nimel Ketserina Majesteeti teretada, mis ta Eestikeeles (mida sõnu Wenekeele ümber tõlgiti) järelseiswa sõnadega tegi: „Ketserina Majesteet! Meie saadikud oleme ka Eesti emade poolest seie saadetud, et nende sügawamat südame truuduse tundmist Teie Majesteedi wasta awaldaksime. Alles mullu aasta oli meil see suur õnn osaks, Teid eneste kodumaal eneste keskel näha, kus Teie mitte ära ei põiganud, ka waese Eesti talupoja urtfikusse astuda, et meie rahwa elu ja tarwitusi maal emaliku silmaga tähele panna ja tema silmapisaraid kuiwatada wõida. See lahke pilt on jäedawalt meie Eesti emade südamesse tunginud, ning omi lapsi Keisri ja Trooni truudusele kaswatades, on nende südamelikum palwe meiega: Jumal õnnista j<r kaitse meie kallist MA-Ema!" Ketserina Majesteet  oli liigutatud selle Weßt emade truuduse awalduse üle ja tänas armulikult. Sellel silmapilgul astus ka saadikutega kaasas olew köolipois A. Jakobson ette ja andis filmapisarates Keiserliku Majesteetide käele suud, nagu tunnistuseks, kuidaS Eesti emad omi lapsi armastuses  Keiserliku Perekonnck wasta ülesse kaswatawad. Keiserlik Majesteet astus nüüd armulikult igaühe saadiku juure ja rääkis paar lahket sõna temaga, kus. juures professor Koeler tõlgiks oli. Kui Linda seltsil saadik Kuusmann Majesteedi küsimise peale lühidelt ja s mõnusalt ära oli seletanud, mikspärast Eestlased seda laewameeste seltsi on asutanud, nimelt sellepärast, et raha, mis nüüd wõeramaa laewade eest wõerale maale lähäb, meie oma maale ja rahwa ja riigi kasuks jäeks, seal wastas Keiserlik Majesteet armulikult: „Rõnda peab sündima!" Kuna Keiserlik Majesteet nõnda iga üksiku saadiku poole astus ja nendega kõneles, rääkis  Ketserina Majesteet wäga armulikult saadikute Th. Jakobson'!, C. R. Jakobson'i, J. Hurt i, vr. Hermanni  ja Dr. Weskega. Ketserina Majesteet tuletas nimelt üksikuid juhtumisi mulluaastase teekonnalt Haapsalus  ja Pärnumaal meele ja saadikud awaldasiwad seda ütlemata rõõmu ja õnne, mis meie rahwas tundis,  kui Keiserlikuid Majesteetist sellkorral enese keskel kõndiwat. Kui Keiserlik Majesteet kõikide saadikutega üksaawalt  armulikult sai rääkinud, kõneles õpetaja J. Hurt, mõlema Majesteetide ees seistes, Wenekeeles järgmisel  kombel: „ Keiserlikud Majesteetid! Mina, kui Kirjameeste Seltsi saadik ja waimuharimise nimel rääkija,  ühtlasi kiriku ametnik, olen auuks ja õnneks saanud,  Eestirahwa kõige südamelikumat tänu ette tuua, et meile Keiserliku armu läbi waba woli on antud, omal sündinud emakeelel raamatuid ja ajalehta walja anda, mis nii wäga tähtjad on rahwa maimu harimiseks.  Iseäranis tänan mina palamast südamest, et Keiserliku armu läbi mõnesugused raskused usuasjade poolest Eestirahwa pealt ära on wõetud ja kergitused nende asemele astunud. Meie, Eestlased, teeme palwet Jumgla poole, Tema, Kõigekõrgem, õnnistagu Keiserlikuid  Majesteetist, Tema õnnistagu Keiserlikku Kõrgust Auujärjepärijat ja kõik Keiserlikku suguwõsa. Andku Kõigekõrgem Keiserliku Majesteetidele pitka iga, et meie meel kaua praeguse wägewa ja armulise tseptri all rahulikult ja ustawuses wõiksime elada. Meie palume ja loodame, et Keiserlik arm ka edespidi meid Eestlasi warjab, et meie oma rahwa kirjandust ja emakeelt takistamata  harime ja et ka edespidi meie Ewangeliumi usutunnistus  Keiserlikust armust saab kaitsetud. Lõppeks tunnistan, et kõige Eestirahwa palaw südame palwus on: Jumal õnnistagu ja kaitsegu Keiserlikuid Majesteetisi!"  Keiserlikud Majesteedid raäkiflwad armulist sõnu ka õp. Hurt'i kõne peale. Kõige wiimati rääkis professor Koeler Keiserliku Majesteetide wasta, kus ta meele tuletas, kuidas Soome ja Slaawi rahwas seltsis Wene Zaaride riiki asutanud ja kuidas Eestirahwas loodab, et ta ka edespidi jäedawas  muutmata truuduses Weneriigi Keisrite all Weneriigi auuks ja kasuks tööd ühes wõib teha ja Weneriiki ühes ehitada. Keiserlik Majesteet oli weel kord nii armuline ja tänas kõige armulikuma sõnadega Eesti saadikuid EeStirahwa truuduse alanduse tunnistust?  eest, ja ütles, et ta seda Eestirahwa truudest kindlaste usub ja selle poolest ilmaski kakfiMj-Lj oje mõtelnud. Kui nõnda Keiserlik Majesteet Eestirahwa saadikute wasta kõige suuremat arnm rikkal mõedul oli awaldanud, lahkusiwad neist Majesteedid ära oma elutubadesse.  Missuguse õnne- ja rõõmutundmisega meie saadikud  nüüd sellest kohast, kus nende wasta nii suurt armu ülesse oli näidatud, lahkusiwad, seda wõib igamees  ise arwata. Rõõmu-silmapisarad tilkusiwad mitme mehe silmast maha. See päew oli üks nende kõige õnnelikuma elupäewadest, sest sellel päewa! oli Eestirahwas  oma kalli Riigi-Isa ja Riigi-Ema silma ees armu leidnud, kelle eest selle rahwa kõige palawamad palwed Jumala poole tõusewad. Poliitika ringwaatus. tulewad sõnumed, mis jälle kõik auusad inimesed maailmas liikuma panewad jct neid suure kurwastusega täidawad. Näitab, nagu oleks meie ajal üks hullustuse katk walitsemas, sest üks hull inimene  on jälle oma käe ühe riigi walitseja wasta ülesse tõstnud. Ameerika Ühendatud Riikide president Garfield tahtis 2. Juulil (20. Juunil) raudtee peal sõitma minna, kui teda korraga üks mees raudtee hoowis püssiga laskis. Kuul tungis läbi küljeluude ja läbi kopsu ja maksa, keba alumise poole sisse, kuhu ta kinni jäi. President Garfield on surmaga wõitlemas,  aga et ta tugewa jõuuga mees on, sellepärast loodetakse, et ta ehk weel eluga peaseb. Kurjategija wõeti kinni ja tema nimi on Guiteau. Tema on üks adwokat. See kõlwatu mees olla üht kohta presttendi Garfield'i käest nõudnud, mis aga temale mitte ei ole antud, sest president Garfield on kohe oma ameti alustusel  riiki selle kõlwatuma partei woli alt lahti hakanud peastma, kes raha eest riigi ametisi müüsiwad ja oma iseenese kasu taga-ajamisega Ühendatud-Riiki hukatuse poole wedasiwad. Nüüd on Garfield oma hea püüdmistele  ohwriks langenud. See on üks hirmus asi, kuidas meie ajal Hullude arw suur on, kette eest walitsejad  enam julgad ei wõi olgu nad kuningriigis ehk wabariigis. Need hullud inimesed tallawad kõik neid õigusi ja seadusi, mille peal meie praegune elu