Nagawera waldas, Jaagupi kihelkondas kukkus, kuida . Makwere kirjutab, Jaanikuul üks laps turba  auku, miS weega täidetud oli, ja langes põhja. Kaheksaaastane  Karoline N., kes seda nägi, wiskas omad riided seljast ära, kargas järel ja tõi lapse wälja, kes kaldal pea jälle toibus. Tähendatud leht soowib, et selle lapse wah-> wa tegu mitte tähelepanemata ei jääks. Kui tema ka peastmise-medaljet  saada ei wõtks, siis ometigi midagi muud, mis tema kohaline oleks ja teda rõõmustaks. Tartust. Kuida „Uus Tattu Zeitung" kirjutab, on öösel wasta selle kuu l. pääwa Luttowi maja Aleksandriuulitsas,  põlema pista katsutud. Õnneks on majaperemehe omaksed tuld näinud ja ära kustutanud. Malgast. Üks hirmus röömmõrtsuka tegu on, kuida , Walga Teadaaudja" kirjutab, Walga ümberkaudu kõiki inimesi kohkuma pannud. Heinakuu 22. pääwa! leidis üks naene metsas, Kihelkonna koolmeistrite-Seminari ligidal,  ühe hobuse waukrega, ja andis seda kohtule teada. Sillakohus leidis tähendatud paiga peal ühe hobuse taluwankri  ees, puu külge seutud. Wanker oli härjapea heintega  täidetud ja wankres leiti üks müürisepachaamer, ükS murtud labidas ja üks müürisepa kuub. Tähtjas oli, et wankreS palju werd leiti, mida arst inimese wereks tunnistas.  Muud ei leitud selle paiga peal. Nädali käikuS tuli Wastse-Autsmõisast sõnum, et seal maautee kraamis üks poolsurnud inimene leitud, kelle peas seitse haawa oliwad. Hospidalis toibus see inimene niipalju et tema üles anda wõis: Tema olla Wõru maakonnast üks maawoorimees;  kaks wenda, Wene müürisepad, olnud teda kaubelnud neid Walga linna sõitma, teda tee peal palju jootnud, ja kui üks wend natuke aega enne seda wankrelt maha läinud, olla teda teine maha löönud. Mees on suremise  hädas ja sellepärast et ole tema tänine rohkem üleS anda wötnud. Et aga Wastse-Antsmõisas tööl olewad müürisepad näinud on, kuida üks nende keskist, keda nemad näu ja nime poolest tunnewad, rööwlite kätte sattunud mehega sõitnud on, ja et nemad ka teadwad, kust fee müürisepp  päritud on, fiis loodetakse kurjategijaid pea kätte saada. Maarja-Magdalena kihelkondas on sõnumite  järel kuri käsi. Heinakuu 18. pääwal ühe Ellistwere  karjamõisa põllul neli härjapea-heina kuhja põlema pannud, mis ka maha pälenud. Kurjategija nõuu, kuhjade  peremehele kahju teha, ei ole aga korda läinud. Kuhjad  olnud Tulekasfa kaitse alla antud. Tartlt maakundas ei ole loomatõbi, „UuS Tartu Zei- sõnumite järel, mitte wäga käre. Ülepea on tõbe seitsmes maldas olnud ja künni wiimafe nädalani umbes 30 langenud, nende keskis peale 20 hobust. Peale selle on Sangastes mõned loomad haigeks jäänud ja mõned langenud. Maa-walitsus on hoolt kannud, et tõbi eemale weetud ei saa, ja wilumad ilmad aitawad omalt poolelt. Pärnust. Pärnu näitus on Heinakuu 28. pääwal lõpetatud ja on igapidi kena ja õpetlik olnud. Näitusekomitee  juhataja, Obervogt F. v. Rambach, on ühe uhke tänu-adreSfi oma waewa ja hoolekandmise eest saanud. Wönnust kirjutakse Pääwalehele", et seal Linnaameti  kassast 3500 rubla hindpaberites ja üks weikem summa puhast raha ära warastatud on. Wargaid saab hoolega otsitud. Saaremaalt on Riia aealehtedele sõnumit saadetud, et ka seal loomatõbi, põrnapõletus, lahti läinud on ja suurt kahju teeb. Heinakuu 25. pääwani oliwad Kootlandi,  Lümadu, Kihelkonna-Loona ja Atla mõisades ja waldades 89 hobust ja 122 sarwlooma haigeks jäänud ja nendest 47 hobust ja 87 sarwlooma juba langenud. Et Saaremaal looma-arsti ei ole, siis on kohalise palwe peale Kubernõri poolest Ltiwimaa wanem loomaarst, Kollegienrath  H i l l, senna saadetud. Kuuramaalt kuulutab ,Walitsuse Teadaandja: Heinakuu 10. pääwani kestab põud, kuna mõnes paikaS mõjuwat piksewihma tuli. Wiljapõldude seis on wäga mitmekesine: seal, kus üleüldisel-põua-aeal wihma tuli, on õige head leikust oodata, kuna selle maa teistes paikades talwewili, nimelt aga sumiwili ainult keskmist leikust oodata annab. Nukis on enne-aegu küpsenud ja ka suwiwiljale wõiwad wihmafajud pärast Heinakuu 10. pääwa wäga wähe kasu saatnud olla. Heinasaak ei ole nii hea olnud kui loodeti. Peterburgist. Leikusekuu 1. pääwal. Pärast seda kui Keisri Majestätid Teifipääwal, homikul kell 7, heas terwises Kronstadti jõudnud ja sealt Peterhofi sõitnud  oliwad, on Keiserlik Perekond Heina-kuu 31. pääwal pärast lõunat Krasnoje SelooSse elama läinud. Selsamal pääwal sõitsiwad Majestätid ümber Krasnoje Seloo laagri, oliwad suure õhta-muusika ja õhtapalwe juures ja läksiwad  siis sealisesse theatresse, kus üks laulutükk (operette) antud sai. Neljapääwal pidas Keiser suurt sõeawäe ülewaatust, mis peale need pealikud Majestätide ette laS? tud saiwad, kes sel aastal, pealikute-koolist wälja aStunud on. Pärast seda oli Keiserlik söömalaud, kuhu ka sseawäe jägude ülemad na kaatekonde liited tuisatud oliwad. Iseäralist pidulikku nagu on t sõeawäe-pääwad Krasnoje  Seloos selle läbi saanud, et Keiser rohkeste auutähtefi  wälja jägaS, nimelt selle sõeawäe jäuSkonna pealikutele  ja arstidele, kes Taga-Kaspia maadel seisab, nenda ka mitmele Merw-Tekinzlaste pealikule, kes tagawara-wäe pealikute auu sees seisawad. Üleüldise rahwalugemise plaan, kõige Wene riigi kohta, on Statistika-komitee iseäralise? nõuukogus malmis tehtud, saab nüüd Raha-Mmistri ja Riigi-Kontrolöri poolt läbi waatatud ja siis Riiksrathile läbiwaatamiseks ja kinnitamiseks ette pandud. Üks Ameerika seltskond tahab Wenemaal üht wabrikut  asutada, kuS pressitud paberist wagonite rattaid ja raudtee-roopaid tehakse. See seltskond on Luuga maakonda?  herra Knipperi käest 200,000 rubla eest ühe suure mõisa ostnud, kuS 7000 dessätini heaSte hoitud metsa on. Kuida küll mitmed lagejav teadwad, saab odawam paber nüüd peenikeseks õerutud puust tehtud. Soomemaalt. Kõik Soomemaa sugud ja seisused on rõõmsad Keisri Majestätide wõeruskäigu üle, kus Keiser kõiki heas kordas leidnud on, nimelt Soomemaa sseawäge, mida Soomemaa ise üleS peab Helsingis on Keisri Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused iseäralise waimustusega  waõta wõetud. Heinakuu 28. pääoa õhkal oliwad Keisri Majestätid Helsingi suurkooli waatamas, kus 60 meest suur üliõppijate laulukoor mitu Soome, Wene ja Rootsi laulu laulis, mida Majestätid armuga kuulasiwad ja lauljaid tänafiwad. Selsamal õhtal oli Kindral-Kubernõri  poolest Keisri Majestätidele suur õhtupidu walmistatud,  kuhu ligi 500 osawõtjat kutsutud oliwad, teiste keskiS ka palju Soome sõeawäe pealikuid. Keisri Majestätid  wõtstwad tantsudest osa ja lahkusiwad pärast pidusööma,  homikul kell 3 pidust. Esmaapääwal, kell 5 pärast lõunat läkfiwad Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused, rõõmsa rahwa ja hulga saatekondade saatusel »Dershawa" peale ja sõitfiwad ära. Keiser on Soomemaal palju auutähtefi,  auunimesi ja teisi armunäitust wälja jäganud. Samaara Eesti asutustest kirjutakse meile Heinakuu 18. pääwal: ,Samaara maakondas oli tänawune kewade wilja ja rohu kaswule kaunis hea, aga nüüd on ilm juba tükk aega põudne. Wiimasel nädalil kastfiwad küll mõned wihma-hood maad, aga see oli paikline ja üleüldse wäheline.  Iseäranis suwiwili kannatab põua läbi. Wilja hinnad  oliwad kewade kaunis odawad, nüüd tõusewad. Eestlased ostawad Sakslaste eesmärgi järel leikuse-mashinaid.  Põllutöö mashinetega kauplewad Samaaras Sakslased.  Nende käest saawad kaupmehed Sakslaste asutuSteS seda kaupa kommisfioni peale. NiiheaSte linna, kui ka asutuste kaupmehed usaldawad Eestlastele wõlga, kui wõimalik  on hinda osaltki wälja maksa, ja, nagu kuulda, üsna hea kaubaga, kui aga ostjal auufa mehe nimi on, ehk kui tema ühe auusa nimega käemehe saab, keda kaupmehed tunnewad. Mõne nädali eest on kaks Sakslast, isa ja poeg, endid ühest Wenelaseft üle jõe lasknud sõuda, weike lootsiku peal. Jõgi, mis Sakslaste luha ääreS on, on Emajõest  weikem, aga kange tuul oli lootsiku ümber löönud ja mõlemad Sakslased on ära uppunud. Wenelane on wälja ujunud. Peter Kolju ema on Samaarast ära kodumaale  Põgenenud, lapsed ja mehe maha jätnud. MeeS sõitnud  weel linna järele ja kõige järele, aga keS minna tahtnud, on ikka läinud." 8. Wenemaa seespidistest kubermangudest,  nimelt Kostromast, Kalugast, Kasanist, Wologdast, kirjutakse selle kuu esimeste pääwade seeS, et kõik suitsus seisab. Ümberkaudu on metsad ja rabad mitme saea dessätini kaupa polemaS. Tiflisist, Leikusekuu 1. pääwal. Alalifid raSked wihmasajud  on Batumi raudtee mitmest paigast alt nii kangest  ära õõnistanud, et sõidud pidiwad seiSma jäätud saama. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Austria Wäljaspidiste asjade Minister, Graf Kalnoky, on Varzinis, Würst Vismarki wserusel olnud. Et see just enne oodatud Wene ja Austria  Keisrite kokkutulemist olnud, fiis tahawad mõned sellest  suuri politika läbirääkimist wälja arutada; teiselt poolelt  kinnitakse aga, et aSjad Saksamaa, Wenemaa ja Austria  wahel muidugi nii selged olla, et seal suuremat läbirääkimist  tarwiS ei lähe. Ainult tollide aSjad Saksamaa ja Auõtria-Ungrumaa wahel tarwitawad mitmelt poolelt õiendust ja sellest pidada ka Varzinis jutt olema. Wenemaa WäljaSpidiSte asjade Minister, Riigisekretär von GiecS, saada pärast Keisrite kokkutulemist Würst Blsmarki wõerusele  ja jutule tulema. Kulda mõne aea eest kuulda oli tegi Sanfibari Sultan Saksa asutustele Zda-Aafrikas mitmesugust tüli ja takistust. Nüüd Saksama sõealaewad  Sanstbari lahele jõudnud ja see on paigal nii palju mõjunud, et Sultan omalt poolelt Saksamaa kaltsust  kõige nende maade üle õigeks tunnistab, mjda Sakslased  seal üksikute suguarude käest omale kauplenud on. Austria-Ungrumaalt. Kremsieri linnas, xMähreni maal, on elawad ettevalmistamised käsil, Wene Keisri ja Keisri-Praua wastawõtmiseks. Keiser Franz Josef  ja K eiSri - Pra ua Elisabeth tulewad selle kuu 12. pääiva lõimeks senna, Keiser Aleksaude  r 111. ja KeiSri-Praua M a ria Feodorawna  mõni tund hiljemini. Mõlemad Keisripaarid sõidawad selle kuu 13. pääwa õhtal Kremsierist ära. Austria  Keiser läheb Pilseui, mauöwrite juure, Keisri-Praüa Schönbrunni ja sealt Ischeli. Wene Keiser ja KeiSri- Praua lähewad üheks pääwaks Gmündeni, Herzog von Cumberlandi ja tema abikaasa wõerusele, kes, kuida teatud,  Wene KeiSri-Praua õde on. Ettewalmistamistest arwata, saab Wene Keisripaari waStawõtmine KremsieriS wäga hiilgaw olema. Et ka mõlemite riikide wäljaspidiste  asjade Ministrid sel aeal KremsieriS on, sellest on näha, et seal tähtsaid asju nõuupidamise alla wõetatse. Kõige tähtsam on aga see kokkutulemine ise, sest see annab  uueste tunnistust kolme Keisririigi kõikumata ühendusest,  mis läbi kõige Euroopa rahu kindlast hoitud ja ülespeetud  saab. Ischelis on wälk selle kuu 1. pääwal Austria Keisri-Praua wanui-kamri sisse löönud, kus just Keisri-Prauale wanni walmistati. Wälk lõi ühe wanniwalmiStaja  uimaseks ja körwetas kamri põranda ühest kohast  mustaks. Taanimaalt. Kuninga poeg, Prlnz Waldemar, on ennast Prinzess Maria von Orleans, Herzog von Chartersi tütrega kihlanud. Kihlamise pidu saab Kuninga-Praua süudimise-pääwal, selle kuu 26. pääwal, Fredensborgi shlosfis peetud, kuhu teiste kestis ka Inglismaa  Kronprinz, Prinz von Wales, oma abikaasaga ja Herzog von Cumberland oma abikaasaga oodatakse. Jutud käiwad, et ka Meie Keiser ja Keisri-Praua selleks pääwaks  senna oodatud saada. Rahwa keskis tuksuwad ikka weel pahad liikumised. Mässajate leht ,Sozial- Demokrat" on hiljuti weripunase äärega ilmunud, selle pääwa iluks, kus lugejate hulk 20,000 peale tõusnud on. Prantsusmaalt. Üliwabalased on Heinakuu 28. pääwal  Pere-Lachaise surna-aia peal oma esimehele, kuulsa lumala-salgaja Blanqui'le, kes kahe aasta eest ära suri, auusamma üles pannud ja seal harjunud wiifil Jumala ja wal.tsase wasta kära teinud. Politsei on mõned punased lipud ära wõtnud. MarseilleS on Heinakuu 31. pääwal  39 inimest kholeraSse ära surnud. Walitsuse poolest püütakse tõbe ikka weel salgada, wõecad riigid on aga omas sadamates kõik laewad seatud aeaks wahi alla pannud,  miõ Prantsusmaa Wahemere sadamatest tulewad. Formosa saarel on Kelungi sadam Jaanikuu 10. pääwal Prantslastest tühjaks tehtud. Khiinlased on selle peale kõik Eurooplaste asutused wälja rööwinud ja Prantslaste maha jäätud laagri-hooned ära lõhkunud. Kindral Courcy on Heinakuu 29. pääwal Tongkingist telegrammi saatnud, et sel silmapilgul Mustlippude salgud ühest ära lahkunud olla. Haifongi hospidalis on kholera ennast ilmutanud. Quinhoni Piiskop sõnumit saatnud, et Bindinhi ja Fuyeui maakondades wiis Miõsionäri ja hulk Khristlast maha raiutud olla. Kahekso tuhat Khristlast on Quinhoni põgenanud ja seal kaltsust leidnud. Inglismaalt. Smith, Riigisekretär sõea aSjuS, on ParlamentiS kuulutanud, et tagawara-wägi pea jälle wõikS koju laStud saada; maa ja ranna kaitsemiseks saada teist nõuu leitud. Suvani aSjuS tulewad Aduast sõnumid, et Oberst Chermfide Abessynia Kuningaga kaupa teinud, mis järel Abessynia Kindral Ras Abdulla sügisel Baria jõe kallast mööda 5000 mehega Kassala linnale appi läheb, kunä teine Abessynia Kindral, RaS Markol, Sabiti jõe kallast mööda edasi tungib. Selsamal aeal saada 800 meest Egytuse wäge ja 1200 meest Itaalia wäge KaSsala poole tungima. Konstantinopolist tulewad sõnumid,  et erasaadik Wolff seal wist palju lahket wastawõtmist  ei leia. Türgi walitsus tahaks ehk küll, kardab aga sellega Wenemaad pahandama. Ka Khiinaga otsida Inglased  ühendust Wenemaa wasta. ParlamentiS on uuS seadus noore neidude kaitsemiseks wasta wöetud. Jälle on aga ükS inetu tükike walgusele nihkunud. Sir Charles Dilke, Gladstone KaaSminister, kes kõige käredam ,wabalane"  oli, on ühe abielu lahutuse protsessi sisse mässitud, mis just nüüd, kus elupuhtuse kaitsus nii elawalt pääwakorral  seisab, seda kuulsat mõneks aeaks awalikust  elust körivale saadab ja walimiste aeal uue Minifleriumile  suureks tuluks on. Gladstone on Norramaale reisinud. Selle Parlamenti istumised on lõpetatud. Spaaniast. Kholera pärast, mis ikka weel wäheneda ei taha, on kõik awalikud pidud ära keelatud. Kuninga ja Ministeriumi tegewust kiidab kõik maa ja sedawiist wõib kholera Spaanias ikka niipalju õnnistust saatnud olla, et mässajate wõi nendanimetatud ,wabameeliste" seltskonnad tagasi tõrjutud saawad, kes jälle kord wõimust tõwma kippusiwad. Giberaltaris on ükS inimene kholeraSse  ära surnud. Linn on maa poolt karmi wahi alla pandud. Puebla-LargaS on meeletumad hulgad ühe