enam edasi Pole jooksta saanud. Ta wõe tud kinni ja toodud Tartusse wangi. Ragu meile teatatakse, tuletawad mitmed Maa elanikud herra Nudet tänuga meelde, sest rUta nMill ja jubätüsel nii " mõnigi kurjategija, keda aastade kaupa püüetud, kinni on wõctud ja wangi wiidud. 01. Tark n ligidalt kirjutatakse! Siin ümberkaudu on kariloomade, iseäranis lehmade seas imelik haigus liikumas, mille sarnast siin enne meel mitte nähtud pole. Alt saba otsast tolli nelja wõi wiie kauguselt  hakkab luu ära kaduma, nii et ainult  kiha ja nahk järele jääb. Elajas, kel haigus on, ei söö enam hästi ja jääb kõhnaks. Arwatakse, et üks weike ussike saba sees haiguse tooja olla. Kui saba luust tühjaks saab, siis lõpeb elajas ära. Seda haigust on Tähtwere wallas Pihkwa kulas ja Ilmatsalu kandimeeste loomade juures ette tulnud. Pääle selle tuleb siin loomade seas ka üks teine tundmata haigus ette ;a nimelt jalgade nõrkus. Loomad, poolest muidu õige tublid on, ei jõua üles tõusta ega käia. Ilmatsalu  mullas on seda haigust Paaris kohas kuulda. Mõned mllüwad omad haiged loomad lihunikkudele ära. 01. Läti maalt. Miiast. Riia „Politsei Zeitung" teatab,  et erateatrites tihti näitlejad ja lauljad  omast, pääst mõned sõnad ja ütelused juurde lisamad, mis mitte ceskawas kinnitatud  tükidcS leida ei ole. Selle pärast tehtaks?  kõikidele politsei ametnikkudele, kes teenrites amalikku korda pidamas on, kangeks kohuseks, hoolega selle järele waadata, et ainult seda etcnZustes tohib ette tulla, mis tiikides ette ou kirjutatud ja kui midagi muud märkawad, siis kohe ülemale poole teadustama peomad. Kciserinna Katarina 11. ajal kingiti Balti maa rülltliseltsidele mitmede awaliste  tarwituste Pääle mitmede mõisade sissetulek.  Pärastisel ajal aga hakkasiwad rüütlisciisid  neid oma täieliseks omanduseks pidama  ja nende küljest talukohtasidgi müüma,  kuni aastal 1886 kõige kõrgem käsk selle seaduse wastasele toimetusele otsa tegi. Et aga ju nimelt Kuura maal Palju sar> masti? koht?ära.M. müüdud, rm säälne rllütliselts riigi maade miuiskeriumi palunud,  müümise keeldu tagasi toõtta. Läti laulupidu programm  on nüüd malmis! 17. juunil kooride tulek ja korterite jagamine; kell 7 koorijuhatajate koosolek; kooride kord loosiga;  18. juunil kell 9—12 koorile katse jn mõidu-lnul; kell 2 pidu rong kontserdi ruumisse; kell 4—6 wõidu-laul, siis waimuliku  ja ilmaliku kontserdi proowid; 19. juunil  enne lõunat meel kontserdi proowid ja pärast lõunat-kell 5 waimulik kontsert! 26. juunil kell 9 ilmaliku kontserdi proow ja pärast lõunat kell 5 ilmalik kontsert; kell 9 pidusöök; 21. juunil kell 9 laulu ja mäng ! kontserdi proow ja Pärast lõunat kell 5, kontsert; kell 16 õhtu suur pallipidu  ning lõpetus. Malgast. Kui raudtee käima hakkab, siis pidada siin renterei kiuni pandama ja Wöru ning Wolmari wahele ära jagatama. Kellel siis Walgas rentereiga tegemist, Peab kas Mõrusse mv! Wolmarisse sõitma. Wene maalt. 'AoterLurist, Wene ajalehtedele ei meeldi see sugugi, et Saksa ja Austria poolt Äesk-Asia ra u dtee walmissaamise kohta rõõmu  ja osawõimist awaldatakse, Nad kardatvad,  ct selle kiituse põhjuseks, mida selles  asjas Wene riigile antakse, ainult wäljamaaiasle  sala püüd on, Wene maa tähelepanemist  täitsa Kesk-Asia pääle juhtida, sääl temale tegemist toimetada, nii et Baikali!  asjad üsna kõrwale jääksiwad ja siis ma pauna, nii siis Wene maad JZalkanist suuuimaks eemale tõrjuda, Wene maa pidada  ennast hoidma, et oma wale sõbrade wõrku ei läheks, Rõõmustawate raudtee awamise sõnumite  körwal lulewad Kesk-Asiast ka ra- hutumad realed Buharast Wene waenulise ! liikumise üle. Nagu teada, käib üks osa raudteed läbi Buhara piiride, mille ehitust Buharlased sugugi hää meelega ei sallinud, aga et nad awatikult wastu panna ei julgenud,  püüda nad nüüd igapidi oma wiha jahutada selleläbi, et raudtee käikusid kõigiti takistada katsun ad. Buhara piirides asuwad  Wene ametnikud elawad alalises hirmus,  et äkisti rahwawiha üles tõuseb ja nemad selle ohwriks langemad; Weye teenistuses  olewad Buharlased kannatawad alalist  tagakiusamist. Keiserlik kõrgus Suurwllrst Georg Aleksandrowitsh läheb tulewal suwel sõjalaewa  „Kindral Admirali" pääl meresõidule.  Ka saawat sellele käigule palju sõjakooli kaswandikka kaasa minema. Kõige kõrgemal käsul on Kroonstadti linna tuukrite jweeallkäijate) kool asutatud milles niihästi ohwitserisid kui ka teisi töötajaid  selle ametile walmistatakse. Et igas asjas Wene laewastikku täiendada püütakse, siis Peab ju ka tuukrite teenistust rohkem tähele pandama. Igal aastal saadetakse mere ministri Poolt tarwiline osa madruseid selle ameti õppimiseks sinna; ohmitseride sisseastumine  sellesse koolisse on priitahtlik. Senatis on nende päewade sees üks asi otsustamise all, mis käsitöölistele, nimelt wabrikutes, kaunis tähtjas on. 1886. aastal wäljaantud wabriku-seaduscs on ette kirjutatud, et wabriku walitsus kohtu nõudmisel  nende tööliste palgast kolmandik osa kinni wöib pidada, kes wallalised inimesed on; abielus olewatel inimestel ja lastega leskedel aga neljandik osa. Hiljuti on aga Warshawi rahukohtunikkude kogu otsustanud, et tööliste palka sugugi kinni pidada ci tohi Maid wõlga teisel teel peab wcilja nõutama. Lõune-Wene maalt tulewad wäga rõõmustawad teated säälsete põllutöö seltside agara ja hoolsa tegewuse üle. Bessarabia  selts on Kishincwis kontor! asutanud,  kus kõik suguseid teateid põllu-asjanduse  ja kaubitsemise üle antakse ja nii Põllutöö  saakide müümist kergitatakse. Kiiewi selts korraldab hoolega ja elawalt põllutöö  katseid mitmesugusel wiisil; Kurski selts on aga ülemaks ülesandeks teinud, suurel mõõdul sealiha wäljamaale saata. Selleks otstarbeks on selts kauni summa, 46,666 rubla, aksiate läbi sisse wõtnud, millega nüüd tapamajetsid ja soolamise kohtasid  sisseseatakse. Muidugi saamad need ettewõtted kroonu-maade miuiskeriumi põllutöö  jaotuse poolt rohket toetust osaks. Eesti põllutöö seltsid, ärge teiegi uinuge! Kuulus Weme sõjakangelane, Sewostopoli  kaitseja ja Plewna wõi-tja kindral  Todleben maeti, nagu teada, samasse lahingi paika, Sewastopoli surnuaiale.  Nüüd saab tema hauale suur mälestussammas  ehitatud, mille kulud 25,660 rubla pääle on arwatud. Kahe jala kõrguse  granati kiwist aluse pääle tuleb kindrali  rinnakuju sammaste wahele, millede otsas marmorist wõlwistik saab seisma ja selle pääle rist. Niihästi graniti töö kui ka marmori walmistuse üle on kontrahid ära tehtud, mille järele mälestuskuju tulemaks  kewadiks malmis peab olema. Wene riigi ida serwas, Ussuri jõe kallastel on wecl palju tühja ma a d ja Mähe rahwast. Riigiwalitsus on kõik teinud,  mis uvõimalik, et sääl asujaid wõimalikult  toetada, et see maa rutem rahedeneda.  Asujad loodawad ka sääl ühtelugu  kroonu abi pääle, ei taha põllutööd teha, waid aga jahti pidada ja kalu püüda, ma asumad, kus aga tihti ülewoolaw Mesi nende tööd kohe ära häwitab. Et ka muidu säälne kliima asujatele ivõõras on, selle pärast on sääl alalised haigused igapäised asjad ja surejate arm üli suur. Wiimsel  ajal waewamad asunikkusid ka rööwihimuliscd  Hiina hulgused, kes tihti üle piiri tikuwad ja mõrtsuka töögi eest tagasi ei kohku. Sääl ei elle asutajate elu palju Parem, kui esimestel Europlastel Amerika punanahkade seas; peawad endid sõjariistadega  ja kõrgete aedade abil kaitseda püüdma.  Nii on siis Ussuri maakonna kosu- Prantsuse walitsus on luba palunud,  Krimmi sõjas langenud Prantslaste mälestuseks Sewostopolisse mälestuse sammast  ülesse seadida. Seda nõuu kuuldes on ka kohe Türgi walitsus  Palunud,  Arwata on, et seda mine ei keelata. Wahitshewani linnas Kaukasias on mai kuu algul jällegi maa w ä r i s em inje inimesi kangesti kohutanud. Küll ei ole kahju suur olnud, fiisgi su mõned ivanad majad siSsc langenud ja segadust küllalt, Pärast esimest käinud meel teine nõdrem põrutus. Seda ja teist. Wall nuhtlus, 1733, aastal mõisteti Prantsuse maal itks teenija tüdruk selle pärast  elu ajaks wangi, et ta sakste riideid uhkuse pärast selga pannud. Kui waene tüdruk 13, aaZtat- mängis istunud, anti temale, armi/ ja lasti lahti, , Kust peaksime  meie wangihooneid wõtmn, kui meie ajal ka niisuguste süüde pärast eluajaks wangi peaks mõistetuma? Kuda Amerlka maaomanikud mäest raudteesid oma maa tükkide lähedalt mööda käima panda püüawad, näitab ka järgmine lugu- ÜkZ mees tuli Kansasse raudtee ehitaja inshenöri juurde 'ja teatas sellele, et tema oma maa krundi pääle uue linna, nimega uuS-Chicago ehitanud, mis lootuse järele peagi manast Chicagost mööda jõuda, „Sellc pärast", jutustas ta edasi, „oleksite Teie esimene, kes oma raudtee seltsi waksalitc, töötubade, kuuride j, n, e, jaoks kõige paremad platsid wõiksite wäljawalitseda,"  „Kui suur Teie linn siis juba on?" küsis inshenör, „Hm, ei ole meel maga suur, aga külap ta warsti kaswab,"  „Mitu maja Teie linnas siis juba on?" „Noh, tõtt ütelda, majast küll meel ei olegi, aga mul on nõuu warsti kaewu kaewata, milles hää jooma mesi saab olema." Muljanna äpardus. Nagu teada, et käi äpardused mitte kiwa, kända, maid inimesi  mööda, ei jäta ka kuulsaid mehi ja naesi puutumata. Ilmakuulus lauljanna Adelina Pätti, kes scicmaale ikka otsata kiitust osaks,sai, kukkus wiimati Hispania päälinnas ooperi laulmises läbi. Et ennast selle häbi eest peita, puistas ta Europa tolmu maha ja tõttas „uude ilma," kus ta Argentini päälinnas Buenos AyreSses suuri lauleldusi ette wõtiS, Tema kiidukõlä pätile  oliwad ka pääsctähed õieti ära soolatud; ühe looshe eest nõucti 40vl) franki jIWV rbl, kulda) mida naljalt mujal ci kuulda, Ometi oli esimesel korral kauniste kuuljaid, siis aga hakaS nende aru iga päew kahanema,  ja nüüd peab kõrgeks kiidetud lauljanna  oma kallist häälekest Pea aegu tühjade  toolide ees kõlada laskma, ei „tõmba" see enam sugugi, ainult tenori laulja Stanin  meelitab meel mõned kuuljad. Selle juures on pagana ajalehed ka palju süüdlased,  kes teate Pätti pahandusest Madridis jalamaid Amerikasse kandsiwad, —2 — Ebausk teeb pahandust igal pool, Odessas  kimbutasiwad kaks meest ja üks lihuniku  naene preestrit, kes rahuga üle turu sõitis,  mehed peksiwad, naene walas meega. Kutsuti siis teised kohtusse oma teo üle aru andma, jääl nad sel«tasiwad õige tõsisel  näol- Preester ei. tohtida millagi üle turu sõita, muidu wiiwat ta turu õnne ära, seda ei wõida nemad ometi sallidal Katsu mul wabandustl Kuid kohus armas, et see põhjus wäga nõrk on, mõistis naese ja ühe mehe seitsmeks päemaks wangi wõi 25 rubla trahwi maksma, kolmas pääsis mokalt. " —2 — Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Aariust, Õpetatud Eesti selts käis pllhapäew 22, skp. 12 werSta Emajõge  mööda ülemal pool Kärkna muistse kloostri warcmeid uurimas. See klooster asutati enne 1233 aastat pärast Kristuse sundimist ja hääwitati Wacnlaste läbi aastal 1558 ära. Sellest kloostrist on terme  Eesti rahwas endisest paganausust ristiusku  pööratud. Seda on nimelt Cisterciensi  mungad teinud, kes selles kloostris elasiwad. Klooster oli wersta Emajõe äärest eemal ehk Wasula jõe sügawate  arude wahel ühel saarel. Suur müür oli ümber. See tegi kloostri hästi tugemaks waenlaste wasta, Waljakaewamisel  leiti maa seest täielised kiriku ja munkade elutubade müürid. Altari platsgi  oli alles ja selle all surnukeha, mis wist esimese Tartu piiskopi Hermanni oma on. Muid kirjalikka ega manu tunnistusi  ei leitud. Kloostri kõrwas on wecl baroni-sugu Ticsenhauseni hauakabeli waremed,  kuhu nimelt 1395, aastal wäga ri- kas baron Ticsenhausen maetud, aga tema surnukeha ei leitud üles. Nahaministeriumi leht „Westnik Finnanssvw"' näitab, et kaüpleniine ja «vabrikutöö Wene maal sugugi nii sandis korras ei, ole kui mõnigi arwab. Suuremad  wabrikud Wenemaal annawad 18 kuni 4V protsenti ja wcel rohkemgi aastas puhast kasu. Nõnda näituseks anda Narma  lina kedramise wabrik 18 protsenti ja Kreenholmi wabrik 42 protsenti puhast lasu. Niisamati palju teisi «vabrikuid. Õpetaja Miristoph, kes nagu teada Astrahani linna üheks aastaks nuhtluse pärast  elama saadeti, pidada tagasi kutsutama, teatab „Rig. Tallinnast. Baltiski me re me<?.' te kooli üle tahab wist küll mõnigi teadmist. Tähtjas asi on ju meremeheks saada ja mõnigi soowib selleks hakata. Neil olgu teada, et kedagi meremeeste kooli wastu ei wõeta, kes mitte mõnda merereisi ei ole teinud. Iga üks kes kooli tahab sisse astuda, peab tunnistuse tooma, et ta merereisi on teinud. Kooli sisse astumise juures nõuutakse, et sisseastuja peab emakeeles  selgesti lugeda ja kirjutada mõistma. Ülespidamise eest koolis peab igaüks ise muretsema. Lõpueksamile lastakse üksi need kooliõppijad, kes kooli läbi teinud ja kõige wähcm 24 kuud merereisidel on olnud. Kui eksam tehtud, sus on eksamineeritud mees maksudest waba. Ka ei ole tal tarwis  wäeteenistusesse minna, waid jääb kõigest 10 aastat tagawara wäe liikmeks, ilma et tal nekrutiks minna on. Soowida  oleks, et Eesti rahwa seast õige palju meremeeste kooli läheksiwad. Kooli aeg ei- ole pikk, üksnes kaks aastat on olla, aga õigused on suured. Uuemad sõnumid. Peterburist. Austria peab sõda tegema, nõnda ütleb „Nowoje Wremjä", muidu ei jõua ta oma praegust sõjawäge kaua üles pidada, sest see wägi on hirmus suur ja ülespidamine maksab hirmus Palju. Küll ei soowida keegi Austrias sõda, siisgi pidada sõda tulema. Tuletikkude uus aktsiis algab 1. juunil, aga need manad tikud, mis sel paewal meel rnümnata ja ilma banderolita on, wõiwad meel edasi müüdud saada; aga 9. septembrini peawad kõik banderolita tikud poodidest terwes Wene riigis ära niüüdud olema ja kõigil toosidel peawad banderolid olema. Potsdamist. Saksa keisri termis oli Maheajal sandem, aga nüüd on see jälle õige paranenud. Keiser käib wäljas. Strassöurgist. Neile reisijatele, kes Prantsuse maalt tulewad ja kellel sõidupilet  Elsass-Lotringi maast läbi on wõetud, antakse luba ilma passi nõudmata edasi reisida. Wienist. Grahw Hoyos't paluti parlamendis  Prantsuse minister Goblet'le weel kord ütelda, mis grahw Kalnoky maailma wäljanäituse kohta ütelnud, muidu uäib nii, nagu oleks Kalnoky Ungari ministerpresidenti  Tisza sõnad hukka mõistnud. 'Marifisl. Grahw Hoyos, Austria saadik,  seletas siin weel korra ära, mis Kalnoky  ütelnud. See tähendab siis, et AusU ria-Ungari politikamehed arwawad täiesti, et Austria-ungari lipp Parisis enam kindel ei ole. Telegrammid. 'Uetsrburis, 24, mail. „Grashdanini" sõnumi järele on grahw Pahleni juhatuse all olew Juutide kommission ühe seaduse teinud, mis liia-kasu-wõtniist peab lõpetama wõi kõige wähemalt hästi mahendama. See seadus on praegu raha mimsteriumis läbi waatamisel. Aarists, 23. mail. Boulanger nõudis  täna parlamendis tungiwalt, et riigi põhjusseadus Peaks läbi waadatama, ja tahtis riigi walitsust laita, aga seda ei lubanud  president mitte, Boulangeri ettepanek  lükati 377 HäälegalB6 hääle wastutagasi, 24, mail, Floquet pidas selle wasta tulise kõne, et Boulanger tahab ainsaks  riigi juhatajaks sdiktatoriks) saada ja tegi seda tahtmist naeruks, et Boulanger ise midagi wõimust seks ci tahta! Parlament wõttis nöuuks, et see kõne, mis Floquet pidanud,  peab'terwes riigis wälja kaotatama. Selle poolt oli 3õõ, wasta 170 häält. /'A kl) Postimees Z 889.