parata wõiuud. Kahju on wäga suur, sest weSki, mille kõrwaliled hooned silgisel 188 Z ära põleflwad. on omanikust  kõige uuenla aea tarwituStega wälja ehitatud. Kõigest  sellest ei ole ühtigi järele jäänud, kui aga iilS lapiti rataS ja üks wigaStatud aurumashiu. Ka on weskis umbe?  3000 wakka jahu ja püüli ja 500 wakka wilja olnud, miS kõik sisse jäi. Püül, jahu ja wili oli ümberkaudsete peremeeste ja jahukauplejate oma, ja muist sellest oli kaitse alla antud. Weski omanik on oma naabritega ikka heas F sõbruseS elanud ja töörahwale palju teenistust annud. Kuuramaalt. kirjutab: Um'»  beS nelja nädalt eest pöleS kesk öö aeal Krohteni > mõisa rehi maha. Kuna kõik rahwas kustutamas oli, oli- wad tulepauijad karjalauta, hobusid waraStama läinud. See oleks neil ka korda läinud, aga üks sulane jooksis karjalaudast mööda tulekahju juure ju peletas margad ära, keS aga pimedal ööl peasiwad, ilma et tänine kõik uurimised  nende jälgile juhatada suutflwad. Peterbnrgist. Selle kuu 16. pääwal on Keisri Majestätide  poolest Talwepalees suur pidu antud, millest kõrged  sõeamäe ja riigi ametnikud oma perekondadega ja preilidega osa wötsiwad. Kõrgemates ringkondades liigub jutt, et Keisri- koja Minister, Kindral - Adjutant Graf Woronzow- Dashkow Saadikuks Prantsusmaal nimetatud ja et Keisri-Prana Maria asutuste ülem, Riigisekretär Grot, sellest ametist lahkuda. Ka teistes kõrgetes ametites olla i ametnikkude wahetust oodata. Seda plaani, mis Kohhanowi kommiSfioni poolest t kohtute lUttulmisekS tehtud on, tahetakse nüüd ühe teise I kommissioni poolest uueSte läbi waadata ja läbi , arwata lasta. Uut kommisstonl taheta 12 kiikest kokku seada, kellest kuus Kubernörtde keskist, kuus Nitter- I kondade peameeste keskist walitud saada. Kui seda nöun I wasta wõetakse, stis saada uus kommission oma tööd um?  beS Lehekuul lõpetama. < pNowosti" sõnumite järel olla ametlikud aruanded ' Wenemaa pohjaSpooiiste kubermangude moisade põllutöö üle, koguni kurwad. Mõnes mõisas ei seista enam rohkem,  kui aga kümnes jagu põldudest adra all, teistes mitte rohkem, kui paljalt kakskümues jagu. Wähe olla neid mõisast,  kus mõisnik ise kodu elab, oma põllutööd juhatab ja uuema aea korra peale seadnud on. Ka saada põllud enamist  wäga puudulikult lammutatud. Weuekeelt /Peterburgi Zeitungi" sõnumite järel taheta pearaha asemel, peale deSsatini maksu, edaspidi iga meeõterahwa hinge pealt, kes Wene riikis elawad ja lB kutttti 55, aastat wanad on, olgu nemad omad ehk wõerad, 50 kopikat aasta-maksu wõtta. Sellest wabastatud k saada ükfi söeamehed, haawatud endised sõeamehed, töö!  jõuta mehed, waimnlikud mehed, koolide õppijad ja wõera!j  maa Saadikud oma ametnikkudega. ' —. Mitmed Wenekeeli lehed kaebawad wäga Maakonna s nõuukogude üle, mis suuremalt jäult oma Kõrge asutaja I waimuS tööd ei teha, waid oma käsn püüdjate saagiks langenud olla. Wäga soowltakse nende asutuste mõjmvat puhastamW, ' Weneriigi poolt saab juba mõnest aeast saadik ükS post-maantee läbi Khiina üles peetud, mis Pekingist / läbi läheb ja mere ääre Tjan-Tflni linnas lõpeb. Wenez  . poolt saamad selle maantee peal hobused ja neli < postkontori, Urga, Kalgani, Pekingi ja Tian-Tsini linna,  des, üles peetud. Aastal 1870 sai selle maantee ülespidamiseks  17,000 rubla määratud. Nüüd tahetakse asju ! parema korra peale seada, uimelt üht iseäralist ametniku > postkontorite ülewaatamisekS seada ja kõigiks tarwitusekS 22,500 rubla määrata. ' Mohilew Podolskist, 0. Näärikuu pääwal. Juba ' mitu päawa puhttwnd fiiu kanged kuiwad tuuled MitmeS paikas on põllud paljad. Põllumehed on orase pärast A mures. j Tiflisist. Tee Tisiisi ja Wladikawkast wahelon lumest kinni maetud; kauge tuul ja udu takistawad rookimist, i Selle kuu 5. pääwal oli kaunis kauget maawärisemist tunda. ' Jeuiöseiökist. Lootis. Põhja-jeamere peal korralist laewassitu asutada, näib otsas olema. Mitmekordsed katsumised on näitanud, et üksi aga mõnel iseäralikul aeal meretee lahti on. Knoopi kaubamaja on siis ka juba !,. oma aurulaewa pDalman" ja kõik kaubad, mis wõerale maale pidiwad weetud saama. lenisseiskis ära müia lask>  nud. Hulk raha on ilma asjata kulutatud ja ZeniSseiSki linnale on sellest tühjast lootusest palju kahju tulnud. Kaupmehed lootsimad mere kaudu odawamalt kaupa, ni!  melt sukrut saama, jätsimad seda Wene laatadelt muretse- mata ja nüüd on nii suur puudus, et nende kaupade eest I kolm-korrist hinda maksetakse. j Wladikawkaskist. Söeawäe Progymnafiumi 18aaSi  tane kaSwandik Tregulow on oma kaaskaSwandiku BoriS'  senko, ühe riidlemise juures läbi pistnud. . Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preussi Maapääwal leekab fc! silmapilgul  Kalholitgi ringkondade poolt lõõtsutatud kiriklik tüli kurjemiui kui mõni aeg enne seda. Keskpaiga erakonna esimehed Windhorst ja Neichenspenger näiwad pahaks pannud olema, et ilma nende abita Paapstiga rahu teha taheti ja lõõtsutawad wihawaenu nii palju kui suudawad. Keiser oli haiglane, on aga jälle paremaks saanud ja tallitab oma kõrget ametit edasi, kõigest omast kõrgest wanudusest  hoolimata. Austria-Ungrumaalt. Kroatlaste Maapääw Agrami linnas, on Keisri käsu peal lõpetatud et tülid ja kärad waikiksiwad. Milla Maapääma saadikud uueste kokku kutsutud saawad, see on teadmata. Arwatakse aga, et seda enne sügiset ei tehta. Täniste saadikute tallituse aeg lõpeb Leikuse kuul ja peawad siis uued walitud saama. Riigiwalitsus loodab, et selle aea sees rahwa silmad selgiwad  ja et siis rahulisemad .mehed saadikuteks walitud saawad. Kord räägiti juba, et sõeawägt walmistatud ja Kroatfiasse saadetud saaks, seda jutu tunnistaks? aga nüüd ametlikult tühjaks. Floridsdorfis, Wiini ligidal on jälle ükS Politsei ametnik Blöch ära tapetud. Mõrtsukas on kinni wõetud, haawaS aga enne oma kinniwõtjat Melloni nii raskest kahe rewolwri kuuliga jalust, et tema parem jalg peab ära leigatud saama. Mõrtsuka keelemurde jjärel on tema põhjapoolt Saksamaalt päritud, ise ei anna tema mingisugust otsust. Prantsusmaalt. Awalik wastapanemine kipub nii wäga ülekäte minema, et ka juba Politsei soldtid oma ülemate käsku ja oma kohust täita ei taha.  Tongkingift  tulewad sõnumid, et Hainani saare peal suur kahin on. Khiinlased ka-dawad, et Prantsusmaa laewad seda saart ära wõtta tahawad ja ärritawad rahwast kõige wõeraste  wasta wihale. Juba on üht wõerast tappa tahetud kes aga Inglismaa Saadiku majasse peasts.  Magagaskari  saarest on põhjapooline jägu Prantslaste omaks pakutud. Kas nemad sellega lepnvad ja kas sõda sellega lõpetatud saab, see on weel teadmata. Inglismaalt. Tuntud Jumala salgaja Bradlaugh teeb jälle kära. Tema ähwardab wägise Parlamenti tungida, oma wannet manduda ja oma iste peale asuda. Parlment ei taha teda aga ka nüüd wasta wõtta. Juba seista t 0,000 meest malmis, keda Sudani saata tahetakse, kui asjad seda päriwad. Kanalis on kaks aurulaewa  kokku jook Suud ja üks nendest 30 inimesega põhja wajunud. Konstantinopelist, 11. Näärikuu pääwal. Küstendili maakondas kestawad üksikud maawärisemise hoobid juba? nädalit. Kaladshikis on mõned minaretid fisse kukkunud. Inimestest ei ole weel keegi wiga saanud. NendeS maakondades, mis mullu Greekamaa omaks antud saiwad, peawad Mohammedanlased tulemaks kewadeks aru andma, kas nemad Greeka alamaks heita, paigale jääda, wõi Türgiriigi piiretesse minna tahawad. Nüüd ässttakse seal Mohammedanlafi, hulga kaupa Aasta-Türgimaale rändama. Neile waletakfe ette, et kewadel Türgi laewad tulla, neid maksuta uue elupaika wiiina. et aga ka Greeka laewad tulla, nende takistama. Larissas walmistawad  ennast mitmed perekonnad wäljarändamisele. EgyPtusest. Kuida Sudani asjad seisawad, sellest ei saa aru, sest sealised sõnumid on wäga segaselt. Ühelt poolelt kinnitakse, et Khartum wäga heaste wasta panna wõi s ja et Belgia Kindral Gordon, kes oma Kuninga lubaga Egyptuse ja Inglismaa teenistuses seisab. Khartumi  saadetud oleks, kõiki sõeawäge koguma ja seda linna kaitsema. Teiselt poolelt kinnitakse jälle, et Kindral Gordon  kõiki kogutud sõeawäge Egyptusesse tooma ja kõiki Sudanimaad Mahdi wõimuse alla jätma jpeab. Wiimase sõnumi järel olla kõik rahwas, mõlemil poolel Niiluse jõge, ennast Mahdi poole tunnistanud ja juba liikuda tema söeawäe salgud Khartumi poole, kus siis wist kõik Eurooplased  ja Egyptlased ära tapetud saakstwad, keõ ehk weel seal on. Põgenemine on aga wäga raske, sest üht jägu omast teest wöiivad põgenejad küll laewadega sõita, teist peawad aga läbi weeta torme rändama, kuS nüüd ka weel Mahdi rahwasalgud hulgmvad ja waritsemad. Jutuleht. Haige. (Arsti jutustus.) Went keelest G. Soonsein. VII. ,Ometigi ta ei löönud- ütlesin mina, »ja ei julge lüia, sellepärast, et mina teda ei usu. Aga teile mõlemile et tea missugune rumalus tükib sisse, teie ise ajate endid hulluks, halpust ajate! Seda ma ütlen teile, mo armsad. Siiski püüan ma teid arstida, olgu wõi kaS, wõib olla, et ma teid lööma pean! Waat miõ on!- Nõnda rääkisin mina ja püüdsin oma jutule naljakat tooni anda, aga jutt läks wasta minu tahtmist segi, nagu minu mõtte oli. Süda kangest tuksus, wärin käis mööda selga ja jalgu. Hirmu mõnu ei lähe mitte nii ruttu ära, kui ruttu ta meie üle wõimust saab. Homme tule minu juure! ütlesin mina temale jumalaga jättes. Minul oli nii raske koju tagasi minna, minu jalad laisimad nii isikeskis  segi, ja kehas käis imelik sooja ja külma iva heldus, et mina kahjetsesin, jala tulnud olemast, ja ei käskinud mitte hobust ette panna, aga kui mina oma korterisse jõudnud olin, siis kartsin, et minule midagi juhtuks, nagu rabandus. Kärsitult läks minul järgmine pääw mööda. Mina olin mõtetes, mina ei saanud enese Üle wõimust. Mina hakkasin äratundma, et mina olin midagi enese peale -võtnud,  mis üle minu jõuu käis. Mina olin julge, et mina mitte ei ehmata, minul näitas, et mina ei ehmataks ka fiis mitte, kui oma silmadega midagi imelikku oleks näinud,  ei ehmataks just sellepärast mitte, et mina ilmutuse kehaliku olekut ei usuks. Aga missugune argpüks mina olen fiis, kui weel mitte midagi ei ole näinud, aga olen juba niisuguseks saanud, mis mitte midagi wäärt ei ole! Mis on siis mind just nenda rahutuks teinud? Nende naeSte kannatamisel», mis nende eneste mõtte tontide läbi sündinud, sellepärast, et nende mõtte kujutused kõige jämedema  ja kõige madalama rumaluse sees siginenud. Mispärast  mina siis hakkasin arstiks, kui inimlikud kannatamised  mind hirmutama ja niisuguste hirmutuõle läbi minu peale oma mõnu saadawad? Arst peab iga! aeal malmis olema kõige hirmsamaid kannatamisle nähtusi ära kandma. Mina tuletasin enesele enne nähtud raskeid haigeid meele ja leidsin, et nemad ei teinumad mulle mitte niisugust hirmu, kui nende naeste nägu. Aga mis need naesed muud on, kui haiged? Aga haigeid on lärmis arstida, aga et neid öiete arstida, peab kõige esiteks nende haigust järele uurima ja tundma õppima. Mina alustasin järele uurimist ja ei mõista seda mitte otsani edasi ajada! Aga see on maga tarmilik. Naene näeb surnud meest. See ei oleks weel suurem asi. Temal on une sarnane nägemine (halluemaliou), ja teda on tarwis arstida. Aga tähtjas on see, et ka soldati naene näeb surnut! Seda mööda on siis soldati naene ka haige, ja teda on ka tarwis arstida! See tähendab, et siin on miski külge hakkam, katku sarnane asi: sedamööda  on neid kõiki tarwis arstida, kes üleüldse usuwad, et surnud maa peal rändawad ja kellel see wõim on neid näha! Aga mina seda ei usu, aga kardan. Mis ma siis kardan? Kardan ka surnut näha! Kas see on Võimalik?  Kuida mina wõin karta, kui mina tean, et surnud ei wõi mitte hauast üles tõusta ega eiawate inimeste seas käia? Mispärast mina siis kardan? Inimesed kardamas  seda, mis nemad usuwad: mina kardan, et margad mind paljaks warastaksiwad, ehk et mõrtsukad mind ära tapakfiwad, sellepärast et mina tean ja usun, et ilma pea! on wargaid ja mõrtsukaid; aga kuidas wõib fiis karta hauast ülestõusjaid surnuid, kui mina neid mitte ei usu ja tean, et seda ei wõi mitte olla. See on jo liig lapsik, kõhn meel, nõdrus! Tarwis enese üle wõimust saada ja ära ajada enesest tühja hirmu. Tarwis enese kallal tood teha! Selle tarwis on Jumal inimesele mõistuse ja priiuse  annud. Nõnda arutasin mina ja wöitleffn ühtlaise oma olemuse poole osaga. Minu mõistus ütles: tarwis on järele uurimist otsani edasi ajada, aga miski muu, millele mina mitte nime anda ei mõistnud, ütles mulle: jäta järele, ära ole nii julge, lähed peast rumalaks! Weel ei olnud see sisemine Võitlemine minu sees Vaikinud,  kui minu haige sisse tuli. Mina katsusin tema soonelööki, küsisin, kuidas lugu tema kõhuga ja muu asjaga on ja andsin temate jälle waigistawat rohtu. Pärast seda andsin ma temale pudeli shampanja Viina, käskisin seda hoida külma koha peal kuni mina tulekuni ja ütlesin, et öösel jälle tulen tema juure. Tuli öö. Kell oli 12ne peal, kui mina oma haige juure läksin; kutsarit käskisin enesele järele soita. Kõik see tee minu jalad komistaflwad, juuksed peas tõusiwad püsti, kõige wähema tuule kohina juures, mis puid liigutas. Argdus sai wasta tahtmist minu üle wõimust, ilma ühegi tähtsa põhjuseta, kuidas mina ka enese üle püüdsin walitseda ja mitte silma pilgukski sellest mõttest ei lahkunud, et arsti kohus on oma eesmärgiga haigede peale mõjuda, ilma milleta tema rohud wähe awitawad. Kunagi ei olnud seda rohkem waja, kui nüüd. Tarwis oli kõige oma mehise meelega neile naestele näidata, et mitte midagi karta ei ole, et neil tuleb silmis ette see, mis mitte olla ei wõigi. Surnu ei wõi mitte hauast üles tõusta, sellepärast, et tema on äramädanenud ja mulla hunnikuks muutnud. Aga kas mulla hunnik wõib mööda majasid käia! Tarwis oli, et need naesed oleks selle tundmisele saanud, aga nii kaua, kni nemad märgiwad, et see, kes neid nenda õpetab, ise ka surnut kardab,  nagu nemadki, ei wõi nemad selle tundmisele mitle saada z