Omalt maalt. Wiliandist. Warane talw. Nõnda wõime oma praegust talwe küll nimetada, kellest meie aga weel ei tea, kui kaua tema kestus saab olema. Toisipäewal,  7. Oktobril, hakkas lõuna ajal meil külmetamata  maa peale nn kangeste lund sadama, et õhtu juba maa jala paksuselt lumega kaetud oli. Nii jäi ka talw seiemaale seisma, ja 11. Oktobril oli juba maal öö otsa 12 kraadi ja hommiku 13" R. külma, nii et jõed ja järwed juba peal kandsiwad. Kas see käre peremees nii kaua edasi saab walitsema, seda saab tulewik näitama. . Minnast. Tallinna^Mu^^M^muawabrikuke  om on ühte nõuusse löönud, et keegi wiina 'ja piiritust odawamalt ei tohi müüa, kui töine. Nemad on neli meest enese seast wälja walitfenud,  kes piirituse müümist ja saatmist kõikidest ümbrikutest  toimetawad ja ka wiina hinna ära määrawad. Ühtlasi asutawad nad kapitali, kust waesemad wabriku omanikud abi saamad, et nad häda pärast oma piiritust  odawamalt müüma ei hakkaks, kui töised. Selle ühenduse läbi olla piirituse hinnad kõrged ja see ühendus  olla neile juba lühikese ajaga 2 künni 2V- miljon rubla wõitnud. See kasu saada weel suurem olema, kui kõik wiinawabrikute omanikud selle ühenduse liikmeks  heidawad. Ühendus toob kasu, seda peakfiwad  ka meie weiksed põllumehed omas põllutöö toimetuses  tähele panema, ja enam meie põllumeeste seltsidest  osa wõtma. Meie oleme kuulnud, et mitmed wiinawabriku omanikud, kes seiemaale oma talupoegade käest kartohwlid teadawa hinna eest rendi asemel wiinawabrikusse  wõtsiwad, seda tänawu sügise korraga maha on ütelnud, ehk küll talupojad seks kartohwlid oliwad külmud ja harinud. See wõib olla, et wiinawabrikute  omanikud ühes nõuus ka nende põllutöö produktide  hinda maha tahawad rusuda, millest seiemaale wiina põletasiwad. Siis peawad nende produktide kaswatajad küll aegsaste selle eest hoolt kandma, et oma põllusaagile tõisi ostjaid saamad. Inetu tegu. Hiljuti tuliwad hommiku wara kella 6 ajal 3 noort meest, kellest wähemalt kaks studendid oliwad, „Kuld lõwi" wõeraste majasse ja nõudsiwad korterit. Teender, kellel kõwasti ära oli keelatud, ilma asjadeta reisijatele korterit anda, andis seda wõerastele teada; need aga läksiwad ähwardamisega  ja wägiwaldsel kombel teendri ja toatüdrukute kallale, kes kära peale sinna oliwad rutanud, künni wiimaks student G. oma sule-noa taskust tõmbas ja sellega teendri palgesse sügama haawa lõi. Asi on kohtu kuulamise all. Mast. Rahu , j aus - konna d saawN7"nagu wnmase maapäewa ajal maha järgmised olema: Tartu maakonnas. I. jauskond: Torma, Laiuse, Palamuse ja Kursi. 11. „ Kodawere, Maarja ja Äksi. 111. „ Puhja, Nõo ja Rannu. IV. „ Otepää, Rõngo ja Sangaste. :V. „ Tartu, Wõnnu ja Kambja. Wõru maakonnas. I. jauskond: Räpina, Põlwe, Kanapää. 11. „ Urwastu, Karula, Hargla. 111. „ Rõuge, Wastseliina, Wõru linn. Pärnu-Wiliandi maakonnas. I. jauskond: Tõstamaa, Mihkli, Audru, pool Pärnu ja pool Jakobi. 11. „ pool Jakobi, Wändra, Tori. 111. „ pool Pärnu, Saarde, Äädemeeste. IV. „ Halliste, Karksi, pool Paistu. V. „ Helme, Tarwastu, pool Paistu. VI. „ Wiliandi - Kõpo, Wiliandi linn, pool Suure-Jaani. VII. „ Pilistwere, Weikse-Jaani, Põltsamaa, pool Suure-Jaani. Peeterburgift. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Troonipärija on Oma Kõrge Abikaasa Suurwürstina  Troonipärijaga ja Oma laste Suurwürsti  Mihael Aleksandrowitshi ja Suurwürstina Kseenia Aleksandrownaga Peeterburgift 4. Oktobril  ära sõitnud ja 7. Oktobril hea terwisega Liwaadia  jõudnud. Ka krahw Loris-Melikow on 4. Oktobril Peeterburgift Liwaadiasse reisinud. Õnnis Keiserina Majesteet Maria Aleksandrowna  on Bulgaaria würsti Aleksander kolm wanaaegset sõrmust ja kaks miljon rubla päranduseks  jätnud. Hiinamaalt tuleb sõnumeid Peeterburg,, et HiM ja Peeterburgi walitsuste wahel uueste kokkuleppimise  nõuu käsile olla wõetud ja alustatud, mis juba seisma oli jäänud. Ühtlasi on aga ka kuulda, et Hiina ja Wene sõawägede wahel juba weike nägelemine  olnud. tä esi räägiwad praegu Peeterburgi Wene ajaMed ja nältawad, korda raskem on, kui Wenelastele. Nende kõht ei kannata mitte seda sööki, mis Wene soldatid söömad, nemad ei mõista ka mitte Wenekeelt, ja siiski nõuetakse nende käest, et nad kolme kuu sees sedasama peawad õppima, mis Wene soldatid. Sellepärast annawad Wene ajalehed nõu, Eesti nigrutite teenistust kergitada. Seda olla kahel kombel wõimalik: Noorte Eesti nigrutite käest tulla mähem pärida, kui muude käest, ehk neist tulla ise pataljonid asutada, kus kõik Eesti mgrutid koos on, ja neid siis ühe aasta aja sees seal-nii wälja õpetada, et neid Wene rügementidesse wõib ära jautada.  See on küll üks hea nõu, kellest soowime, et teda pea täidetakse. „Walitsuse Teadustaja", meie Riigi suure ametliku seitungi kulu tulewal aastal arwatakse 166,000 rubla kõrguseks (suuruseks). Sellest summast  tuleb wäljaandjate wõi toimetajate peale 39,000 rubla, ridademaksude peale kirjameestele 16,500 rubla ja paberi ning trüki eest 110,500 rubla. Sisse oodetakse  tulewat: tellijate käest 116,200 rubla ja kuulutuste  eest 51,000 rubla, kokku 167,200 rubla. Riigipaberite trükimaja on tulemaks aastaks  suure hulga tellimisi saanud, kellest nimetame: 70,700,000 tükki paberiraha, 70 miljoni postmarkisi, 3 miljoni lahtisid kirju, 14 miljoni stempeldatud kirjaümbrust,  23,610,000 stempelpoogent ja 40,350,000 stempelmarki j. p. m. Iga paberiraha eest saab trükimaja  1 kop., iga 100 postmargi eest 5 kop. j. n. e., üleüldse on 1,347,275 rubla eest tulemaks-aastaks tellimisi olnud. Weneriigis on praegu peale 25 miljoni päärahamaksjaid  22 miljoni maal ja 3 miljoni linnades kes aastas ligi 55 miljoni rubla Kroonule  maksawad. Peeterburgi suurekooli peale on tänawu 500 uut õpilast wasta wõetud, nii et seal nüüd üleüldse  2300 noortmeest studeerimas on, ise need, kes tohtriteks studeeriwad, kellel ise akadeemia on. cR) Suur poliitika protsess. Selle kuu lõpetusel  pÄKa - kohtus üks poliitika protsess algama, mis kaua saada wältama, sest kohtu alla antud inimeste hulk olla umbes 200. Leiwahinnad on päälinna leiwapoodides tubliste tõusnud. Nael leiba, mis enne 3V- kop. maksis, maksma nüüd 4, ning mis enne 7 kop. maksis,  maksab nüüd 8 kop. Leiwakauplejad tahta rukkileiwa  naela hinna pealegi künni 5 kopika peale kõrgendada.  Loota ei ole, et rukki hinnad nii pea alanewad,  maid ennema saamad nad meel tulema kewadine  tõusma. ! Suur esimene põllutöö kongress saada Peeterburgis tulewal aastal 20. Jaanuaril ärapeetud ! ning olla päälinna kubernäri herra kõik sealsed õpe- tatud seltsid, kelle toimetused aga wähegi põllutöösse puutuwad, sellest kongressist osa wõtma kutsunud. ! Moskwast. Julge mees. Hiljuti peastis ! Mõskma linnas ühe mehe julgus mitme inimese elu. ! Töömees Shubin läks parajaste üle raudsilla, kui talle hull koer joostes wasta tuli. Shubin wiskaS ruttu oma lühikese kasuka koerale üle pää, koer mässis ennast kasukasse kinni ning wahwa mees lükkas hullu looma üle silla ääre jõkke. Tosinate kaupa inimesi, kes parajaste üle silla ruttasiwad ja just maru looma suhu oleksiwad jooksnud, saiwad selle läbi õnnetuse eest hoitud. Shubin aga wõttis oma koerast katki kistud kasuka jälle ümber õlgade ja läks, nagu poleks midagi sündinud, rahuliste oma teed edasi. Nowgorodist. Murdja elajate läbi on seal kubermangus aasta jooksul 3243 suurt ja 14,028 weikest maja-elajat otsa saanud. Küll pandi kiskja elajate pääde peale head hinnad, aga ei aidanud suurt ühtegi. Mõnes kohas aga hakati kurje loomi kihwtiga püüdma ja see olla hästi neid maha wõtnud. Saraatowist. Raudtee õnnetus. Augusti kuu lõpul juhtus seal, et üks raudtee rong, 8 wagonit  pikk, rööbaste pealt maha jooksis ja mõni wagon puruks läks. Inimestele ei sündinud suurt wiga, hirmu ja ehmatust aga oli muidugi küllalt. Õnnetus tuli sellest, et raudtee aluspalgid mädad ning rööpad manad oliwad. Susdalift (Wladimiri kub.) Hull mõrtsukas. Seal olnud üks talupoeg mõne aja hullumajas ning lastud wiimaks, kui wiga paranema hakkanud, koju minna, kus teda aga tema sugulased ühes kambris kinni on pidanud. Kui ükskord kedagi neist kodu ei olnud, lõhkunud hull oma kange jõuu abil ukse eest maha, saanud ühe kirwe kätte ja jooksuud palja särgi waral maanteed mööda läheda Susdali linna poole, löönud tee peal kaks talupoega kohe surnuks, haawanud  ühte kolmandamat talumeest ja ka üht naist raSkeste ning tapnud mõne hobuse ära. Wiimaks wõttis teda aga Susdali politsei kinni ja pani teda wangi. Raskeste haawatud talumees suri weel sellsamal  päewal laatsaretti ära. Wõeralt maalt. Austriast. Austria keiser on, nagu enne Galiitsiamaal, nüüd Shleesiamaal teekonnal. Saksamaalt. Kölni toome pühitsemisest on kõik Saksamaa ajalehad praegu täis. Saksa keiser wõttis ka sellest pühitsemisest osa, aga kiriklased ja würst Bismark puudusiwad. Nüüd pilkawad Saksakeele  ajalehed, würst Bismark olla üksi sellepärast ära jäänud, et ultramontanlasi mitte weel enam ei wihastaks,  kes enne Kölni-toome sisse-õnnistamist käsile ei tahtnud wõtta, kui Saksamaalt wäljaaetud piiskopid jälle Saksariigi walitsuse poolest tagasi on kutsutud ja ametisse seatud. Würst Bismark olla sellepärast ka eemale jäänud, et kui ta kord jälle Kanossase läheb, mis ta pea tahta Leha, paapstidel enam lahket meelt tema wasta saaks olema. Saksa riigiwalitsus on hiljuti oma nigrutite-katsumiste  (eksaamide) üle arutust teinud, mille järele nende nigrutite arw ikka enam ja enam wäheneb,  kes sugugi lugeda ega kirjutada ei mõista. Aastate  1875 künni 1879 jooksul on 100 mehe kohta läbistiku, näituseks Pooseni maakonnas, nende arw umbes 14 pealt 11 peale alanenud. Aastal 1879 tuli 100 nigruti kohta umbes I'/? meest, ks sugugi kirjutada ei mõistnud, ka oma nimegi mitte. Sellest näeme, et ka Saksamaal, ehk küll seda maad mõned Vaimuharimise poolest õige kõrgeks kiidawad, tarkust mitte lusikatega ei sööda. Sada noore mehe kohta 11 meest, kes lugeda ei mõista, seda on kensakas küllalt lugeda. MMn.riigiwalitsus tahta üht suurteriikidele saata, kus ta teada annab, et ta, kui mitte Türklane ühe määratud aja sees oma kohust Kreekamaa wasta ei täida, siis sunnitud  on, neid maakondasi, mis Berliini konwerentS temale lubas, oma sõawäe abiga enese alla wõtma. Pran tsujem aZar tistlased on ikka ka weel liikumas, ehk nad küll selle poolest enese seas nüüd tülis on, missugune nende printsidest edespidi trooni peale peab saama. Nii on üks jagu Bonapartistlasi  17. Oktobril Pariisis koosolekut pidanud, et mitte prints Jerome, kes lähem troonipärija on, Prantsuse keisriks ei pea saama, keda tema waba meele pärast nende meeste juures palju ei sallita, waid tema poeg, prints Viktor. Kirja wastused. 509) M. W. T —l. Wäga hea, et Teie meile teada annate, kuidas meie wastalised meist räägiwad ja mis nad rahwa sekka laiali püüawad lautada. Meie ei pidada mitte oma kaastöölistele nende tööde eest maksma ja sellepärast taganeda nad meie juurest ära. Seiemaale ei ole meist muud kaastöölised ära taganenud, kui need waimuliku seisuse  mehed, kes esimesel aastal meist lahkusiwad. Peale selle oleme kõikide  suuremate kirjade ja kõnede eest, mis ka tänawu meie lehes wälja tuliwad, omad manad tuttawad summad wälja maksnud, nagu näituseks jutu eest: „üksainukene tütar" 50 rubla, n. n. e. Isegi on mõista, et meie sinna oma raha toppima ci lähe, kuhu teda ei taheta; nii paksult teda meil ka sugugi käes ei ole. Meie kaastööliste ülem püüdmine on see, rahwale kasu saata, aga mitte raha eest kirjutada. Kus aga maksu tarwis oli, seal oleme teinud, mis wõisime ja oleme mitu kirja ette ostnud, nende eest kohe raha wälja makstes, ehk neid küll alles tulewal aaStal trükkida wõimc. Sellepärast on meie wastalised ka siin jälle märgist mööda lasknud. Teie soowimist, et mitte „Eesti Postimehe" sõimukirjade mustamisega ruumi ei saaks raisatud, saame nii palju kui wõimalik täitma. 510) A. R—it T —s. Teie laul ei sünni trükkida. 511) W. P. H—B. Saame Teie soowimist täitma ja Teie kirja awaldama. 512) K. E. S—s. Täname wäga Teie suure töö eest ja saame edcspidi awaldama. Meie lugejatele saab wistist armas oleme kuulda, kuidas elu soldati pölwes Wenemaal on. 513) A. K. K—s. Täname wäga. Kõik kolm on mõnusad tükid ja saame neid trükkima. 514) J. E K —s. Teie oleksite seda isegi wõinud arwata, et meie räägitud söimukirja ei saa awaldama. Ootame igatsedes lubatud reisi lugu. 515) K. H. T—s. Saame lühidclt awaldama. 516) T. M. T—s. Meie ei saa Teie kirjast õieti aru. Teie raagstc ühest prohwetist, kelle sisse Teie usute ja kes asju kaks kuud ette wmb kuulutada, aga juhtumisi räägite nii ltthidelt ja segaselt, et meie aru ei saa. Tehke seda täielikumalt. 517) T. T. T—s. Oleme seda enne ise juba teinud ja Vaheajal  on mõned asjad ennast muutnud. Saame aga edespidi ehk mõnd mõtet Teie kirja seest tarwitama. / 518) J. P. R—s. Oleme kätte saanud. Kirjateel pitkemalt. .519) A. S. N—s. Teie kiri on wäga mõnus, aga nii pitkalt er wöi meie „Eesti Postimehe" iga sopase üteluse peale mitte wastust anda. Saame seda asja töises kirjas lühidelt ära tegema. 520) J. J. K—s. Oleme kätte saanud. Rii pea, kui töiste käest ka tuleb, saame tarwitama. Seda veab ütlema. Teie mcütsud ei ole weikesed. 521) J. R. K—s. Oleme tänuga kätte saanud ja saame tarwitama.