Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlafe" toimetus ja waljaandmine, Kuresaares, kaubauulitsas 10. „Saarlane" maksab: Saaremaal aastas I rbl. Sv kop., postiga saadetud 2 rbl. ? Sanemaal pooles aastas I rbl. kop., postiga saadetud I rbl. 2;? kop. l Tuleb wälsa iga csmaspnäwal. Kuulutuse rea ehk selle ruum maksab  Ä kop. Ii». Esmaspääw 13. Mail 1885. I!. aastakäik. Köne, mis koolmeister J. Ratas Kihelkonnal koolmeistrite koosolekul 15. Märtsil k. a. on pidanud. (Järg.) j 11. Mis wõiks kool omalt poolt elu wigaduSte parandamiseks tsha? 1) Kool on meele mõisjtuseja südame hariduse paik. I Koolis peab rahwas tulemis wastu kurjususest paremusele puhastalus saama. Kui meie rawha elu ihu ja maims poolest täielisemaks peab minema, siis wöh ainult kool seda aega mööda parandadal Kool peab meie noore sugu meelt, nöistust, tahtmist ja südant nõnda harimj, et nemad  koolist enestele ühte sihti etts saamad, mis neid ei laseks kurjale teele?langeda. Peab kool noort sugu paranstma, siis ei pea ta üksi lapse mõistusse toidust pakkuma maid ka südamele, et sips hääd armastaks ja hääd teha pöüak s. Tarkusest rikka mõistuse juues wõib armastusest ja bäädusest üsna ntene süda olla. Tubli kool ei püüa ükfimrku im- messi kaswatada, waid ka häid inimissi. Kes koolist omale rohkest tarkust on wõinud pähe tumpida ja sääl juures ilma südame hariduseta jäänud, siis saab nii sugune inimene uhkeks, suuruseks ja ise enesest lugu pidajaks; kõwa tahtmine targa mõistuse kõrwas, teeb inimest ülemeelseks.  Kui aga tark mõistus ja hää süda inimese kõwat tahtmist kannawad, siis wõib inimene elus õnneline olla. Mõni wõib ehk küsida: Mis õpetustega  ja mill wiisil wõib inimese süda haritud saada? Südame haridust ei saa küll keegi teisele peuga pähe ega sõnaga südamesse panna, waid see südame haridus peab armastuse ja tõsiduse läbi saama inimese enese südame tunnistuses kui seeme terake idanema pandud; armastuse soojusses ja tõsiduse walgusses peab ta kui üks wösuke aega mööda suuremaks kaswama ja täiemaks saama, kuuni ise wõib wilja kanda, mida häädeks tegudeks  nimetatakse. 2. Jumala kartust, mis on kõige tarkuse alus ja Jumala armastus, mis on südame hariduse alus, saagu mõistlikku Piibli lou ja kattemismuse  õpetamise ja koolmeistri iseenese waga elu läbi lastele südamesse majutatud. Jumala sõna õppetus peab lastele nõnda ette pandama ja õppetatama, et see neile südamesse läheb; aga koolmeistri oma enese elamine peab ka niisugune olema, et see lapsi awatleb kõige suguse häädusele: sõna kuulmisele, tõe rääkimisele, puhtuse pidamisele ja auutundmusele ise enese wastu. Aga palju Jumala sõna õppetuse waral last Jumala tundmise ja hää südame  haridusele wiia, näitab küll wäga ühe pooline ja mitte täieline olewat, sest Jumal ei anna ennast üksi oma sõna läbi meile tunda, waid ka oma tegude läbi näitab ta meile oma armastusest halastust  häädust ja heldust. Sellepärast armas koolmeister, kes sa oma kooli hing ja jõud oled, wii omad lapsed suure Jumala templi looduse riiki, näita neile Jumala wägewaid tegusid,  lase neid waadata lõpmata taewa Jututuba. „Wiwli Willeu", Saarlase lugejatele kirjutanud Kat Krcp. Willem oli üle terwe kihoonna üks ilus ja lustiline poiss. Wiu oli ta armsam sõber, ja igamees pid tõepärast timnistama, et Willem selle münuriiStaga wc ike kunstnik oli. Sellest sai ta ka oma märnime. M hcasti pulmas, warul kui -a lalgul oli Willcm esimene wõeras. sagedaste aßNwoeras, kes laua eesotsas ?tus: ulikohc aga, kui Willem oma wuli põält mahedad ja lõbusad mängutüb kuuldawale  «eektas, hakkas noorcrava jalge sees tuksuma, keski ei mõtlerst enam s cgi ega joogi pääle, maid hüpid tantsu põrmandal, et tolm taga. wiimase aasta sees oli meie I»sAi»e Billcm ennast kogum uutnud. Viiuli ja oma armsa lambäälega oli ts ennast rikka Otsatalu peretütre südame sisse laulnud ja mängin?. Vastu isa tahtmist, kes ov taluperemehe  iciiusc paale uhke oli, bdis Liisa südamest Willemi poole. Talg tantsul ja kiriku teel näitas Kisa awalült, ctta üksnes Villemit auustada ja müstads «õis. Ta läks rikka perepoisir mööda ja otsis oma Willemi üles, teel muud «araSAst ei olnud, kui ta ise ja . wiiul. Uhel õhtul, kui Willem oma wiiuliga Otsale tuli, et Liisale ettemängida ja armukesega mõni sõna kõneleda, läks Otsa isal tuli takku; ta mattis poist kraest kinni, andis kepiga paar tükki mööda selga, wiskas uksest wälja ja ähwardas siis, kui ta meel peaks julgema tulla, paremad  punased püksid muretseda. Seda ei jõudnud Liisa ürakannatada; ta põgenes isamajast oma häbistud peigmehe  hõlma. Neist said mees ja nacne. Isa ei keelnudgi oma luba selle kerjaka kihlusele, kuidas see seda ühendust nimetas, wöttis aga tütrelt lapse õiguse ära, tõukas teda waranduse pärimise õigusest wälja. Ilma kopikuta, ilma pulma piduta alustasid noor paar oma palawalt igatsetud  uut elu. Willem, kes lapsest saadik pcust suhu elanud, kes kõrtsides ja pidudel meheks sirgunud, oli auusaks pereisaks kõlwatu. Wiiuliga ei teeninud ta niigi palju, et iseenesele ülespidamist saada, weel mähcm perekonnale. Hakkatuseks oli tall hea tahtmine. Siin ja säül pakkus ta ennast sulaseks, kuni ta minnaks ometi koha sai. Tugema rammu ja targa peaga oleks ta oma perekonda küllalt toita jõudnud, kui tall mitte laiskus ja kergemeelne, lustiliue körtsiclu mere sees pesitanud poleks. Seeläbi olid nälg ja hada tuntud  wöcrad, ja tegid paari aasta sees ilusast õitsemast Otsatalu Liisast kuiwctanud, närtsinud nacse, kelle auku waunud silmad sagedaste pisaratega täidetud olimad. Kõik ta endine ilu oli puutumaks kadunud.  Ka täna istus ta nuttust punaste silmadega kolde pael, waatas wiimse õhkuma  sutte paale, mis ainult pimedat toakest walgustasiwad. Süles nuuksus üks nutja laps ja teine, käharpac ga kahe aastane poeg mängis põrandal mana puust hobusega. Wahete wahel mccresiwad poisil pisarad üle põskede ja hädalise häälega palus ta: „Ema mu koht on tühi!" „ Kannata meel Juku," wastas see trööstides, „isa tuleb peagi ja toob leiba.,, Ema ise ei olnudgi ses lootuses nii julge, kui ta ennast näitas. Laupüawa õhtu oli Willemi kohta ikka kõige kardetamam. Lõhkema südamega kuulis Liisa küla kõrtsi voolt tralli löömist ja pillimängu. „OH Jumal, oh Jumal, kui ta ometi koju tu-lls. Kui ta jälle priiskajate ja pillimangiate bulla ei tõtta!" Liisa õbkas rahutumalt; Ml aga läks uks !ar.:i. mees. Lugem km Simss», astus rupxa Ram? tänulik maade ja ora bmge tõmbamine teinicsimad reta : aga sõnata, tuKsill nus:..s imiller.. ou.a -.eeluu. r.ukr ja istus ta kolde xl.äle. Töis ootus: ja lootusi maams maile J ellu. O ueeeegi.