Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlase" tolmctuü ja wäljaandmine, Knresaarcö, kaubaulitsas Als 10. „Saarlaue" maksab: Saaremaal aastas I rbl. kop., postiga saadetud 2 rbl. s Saaremal pooles aastas tl rbl. kop., postiga saadetud R rbl. 25 kop. ! § Tuleb wülja iga pühapneival. ? Kuulutuse rea ehk selle ruum mak- sab Ä kop. Pühapäüw 5. Augustil 1884. !. aastakäik Wabaundamine „ Saarlase „ Nr. 23 on kegi Kerlane siit koguduse rahwast otsegu haleda mulega teada annud, et nii wäho pere mehi omale talu kohte on jõudnud päriseks osta, kus juure ta kurwa ja argliku meelega juure lisab: „ Tahaks aga mitte tohtida wälja öölda, puna tõuseb palge, " et üks ainuke talu ja üks wabatniku j koht siin koguduse piiris on tänini päriseks ostetud. Selle päüle on mull midagi oma rahwa eest makandades  wastada ja head nõu paluda. Jumal olgu kiidetud ja tänatud, kes meile seesugust kõrget nuulist kõige ülemat riigi walitsust on annud, kes niisuguse helde meele ja halastaja südamega mci rahwa sugu pääle on mõtelnud, et meid täieliku inimese sugu õiguste osaliseks on tõstnud. Ilast aastalt on meie õigused ikka kõrgemale  järgele tõusnud. Ükspäinis hariduse puudus on nüüd weel see assi, mis meie rahwa hääd käe käiku ja hää poole edendamist  weel takistab. Uks neist kõige tähtsamaist  hae tegudest meie sugu rahwa kohta on ka see õigus, et meie omale maad wõimc  päris omaduseks osta, mis põlweft põimeni  ja igawese acani meie järel tulijatele päris omaduseks jääb. Aru saadaw on see hea tegu küll, kui kasulik ja kallis and see õigus meile on, päälegi see kulda wäert seadus senna juure lisatud, et ilma täieliku maa ostu hinnata protsentide waral päris peremehe  õigust maime katte saada, mis hääduse eest meie küllalt kõige kõrgemat riigi walitsust ci jõua tänada ja kiita. Aga üks suur takistus  on meie maade päriseks ostmisel ees. Lelle wiisil kui meie maad praegu jagatud on ei ole nende päriseks ostmine minu meelcn mitte kasulik ega saada seda tulu, mida ra peaks saatma. Räilmeks: Kui nüüd külas elab kümme talu pere meest, keüel iga ühel 24 waka maad vsldu. » » waka maad Heinamaad ja 7" watamaad karja ja metsa maad ott; see on neile zmwa jagatud, et iga peremehe pöliuS xäälc 30. iseäraliku platsi pääl, wõi ise äralikus tükkis seisivad, heinamaad niisama  suur hulk lapikest sa karjamaa külaga segamine ilma sügamata ühes summas; ncnda on siis üie pcrmehel, km karja ma arwamaia  jätame lisi 80 maa lapikest, mis nagu  raba tükid kiriku laekas igaüks oma iseäralikus  suuruses on. > — Kui mull nüüd Sks niiiugune talu koht päris omaduseks sstc:nd on, mis uagu puder ja podi naabritega  segamini on, mis oleks mull nii M«M Mris kobastrõõnlu ja kas» oota? Kas ma wõin seesugust kohta ja omadust selle musil pruukida, harida ja parandada oma tahtmist mööda, kui mull seks ka palju hääd tahtmist ja koguni laialine tundmise piir oleks? Kas wõiksid need sagedad tülid ja riiud, mis naabrite wahel üle raja ajamisega  ette tulewad, sellewiisil jagatud maade ostmise läbiwäheneda? Mitte aga sugugi, maid ma peaksin ikka endisel wiisil oma maid suurema hulga tahtmise järel harima, kui see mull ka, kes teab kui wastu meelt töö oleks. „ Saarlase " sõnumi saatjatel on sule õigus ja see soow tuleb wist armastajast  südamest, et meile maade päriseks ostmist nõuks antakse. Nüüd küsib keegi üsna õigusega: Kelle tahtmise ja käsu pääle teite maad siis nii pudruks ja podiks jägatud  on ja kudas nad seks said? Selle pääle maotust andes läheb käsi ilma kihelemata  körwa tagust kratsima, sest see süü, et meie maad nii podiks on jagatud, on üsna meie küla peremeeste oma; sest wiimsel  maa möödu aeal sai meile üsna tungiwalt  iga ühele omv maa jügu mõimalikult suurtes platsides, ehk koguni igale ühele iseäralist maaplatsi (krunti) pakutud, aga häälte enamus kaalus senna poole, et maad nii podiks said jagatud, nagu nad nüüd on. Selle podiks jagamise tahtjatele oli ka oma põhjus mõtte, see on: et sell wiisil jagades maad kõige külakonnal enam ühe sugused saaksid ja see läbi rendi maksmine ka ühe suurdune oleksid. Ometegi jäi wiimane  soow ja mõtte täide minemata, sest see sünnib ikka nii, kellel enam mõttid i peas, sellel enam wilja salmes. Praegugi ! meel ei ole selle suguse põllu jäu tahtjate > sugu meie külast hoopis otsas, ometigi oleks I nüüd loota, et häälte enamus suurema platsi tahtjate poole kaaluks, nii palju loodan ! ma rahwa silma ringi lagunud olewat. — j Aga, kes annab meile nüüd uut maade ! mõõta ja teist wiisi jägamist? Kui see I sünniks. Ms oleks ka meite külas maade j päriseks ostmise ots lahti olewat. Täiusel I wiisil jagatud maid osta ei ole minu hiire i aru järel mitte woimalik. Seega seisab ! meie pool maade ostmine kinni. See on ! minu wabandamiue meie rahwa eest sess asjas. On kellegi! „ Saarlase " sõnumi saatjatel lusti ja head tahtmist ja tarwiliku nmteriali seks, minu Vabandamise mõttid maleks ja tühjaks teha, selle wastu oleksin wäga tanulik. Za on kellegil selle takistuse  wastu wöimalik head ja möjuwat nõu anda, see on asi, mis paluda tahtsin. M. S. Isamaalt. Kihelkonnalt. (Kolm kuulsat tohtrid kihelkonnal.) Oli paar päüwa pärast Jaani päüwa, kui linnast kodu poole sõitsin. Paadla kõrtsi ees lasksin hobuse natuke puhata.  Äkitselt näen üht naesterahwast maga kiire sõiduga linna poolt ligemale tulewat. Kõrtsi juure jõudes laskis ta ka oma hobust  pisut seisatama; sääl nägin mina wankri sees üht teist naeSterahwast, kes pitkali maas oli. Et neil naestel midagi iseäraliku ruttamist pidi olema, wõis küll nende kiirest sõidust ja wnsinud hobusest arwata, sellepärast küsisin kohe uudis himmulikult:  Miks pärast ja kuhu teie nii kiirelt sõidate wäsinnd loomaga? Selle pääle wastas teine naone: „Mina sõidan selle haige naisega Kihelkonnale tohtri juure; hommikul päüwa tõustes halasime Põidi kiriku ligidalt tulema, hobu tahab ära wäsida,  aga siiski peame katsuma ruttada, sest mina kardan et ta wöiks ära surra, enne kud tohtri juure jõuan; sest haige ütleb oma sees tulise kibe walu olewat." Imeks pannes  ütlesin, et Kihelkonnal minu tääda ühtegi  tohtrid pole olemas; sain aga mustuseks,  et nemad olla kuulnud Kihelkonnal kolm wäga tarka ja kuulsat tohtrid olewat, need olla: Lümada wallast Tiigi Maia, Kiriku wallast Tulgi Toomas ja Psibula  wallast Odalatsi Jae n. Mullu olla Pendil üks mees, rääkisiwad naesed, niisama tulise walu sees olnud, see käinud nende ülemal nimetatud tohtrite juures ja saanud kohe terwcks. Minu küsimise pääle, miks n'ad linna tohtri juure pole läinud, wastati, et linna tohtrid nii sugust Hanti soowitud haigust ci aita oina rohtudega ja päälegi tulla tohtri rohud linnas wäga palju maksma. Mina seletasin neile, et maa tohtrid muud ei ole kui petjad, kes kedagi ei wõi eita, ja ometi pitk tee ja see maks mis n'ad wötwad, mittu kord kallim tuleb, kui linna tohter ja tema rohud. Minu seletuse pääle wastati pääd wangutades: „See on Sakste usk" ja sõitsiwad edasi. Waatame nüüd neid kolm kuulsat tohtrid  natukene ligemalt läbi. Tiigi Maia katsub kaardidcga, kas haige tcrweks saab ja mis wiga temal, ja kelle läbi haigus tulnud on, seda kõik ütleb rema kaardide päält abi tahtjale wälja. :uleb rodu andmine, mis muud ei ole. tüd ielge kaemn mesi, kus juures terweks regcmiic sõnad cm loetud. Need sõnad olla Island iie teda käskinud unes. uuest Testamendi raamatust  pähe õppida ja kõiki inimesi aidata