Põllutöö ja majapidamine. Lehmade soe ja külm jook. Waldemar Wernich, kes kaua aga Preussimaal ühe lehmalauda juhataja olnud, kuS peale 10S lüpsilehma peetud saiwad, kirjutab sooja ja külma joogi wahest: Lehmade piim oli mitme talumehe kätte rendi peale antud, kes seda mõedu kaupa igal pääwal  määratud hinna eest wõtsiwad ja linnas müüsiwad. KonlrakttS õli määratud, kui palju piima nemad igal pääwal  saama pidiwad: oli rohkem piima, fiis pidiwad nemad seda ühe odawama hinna eest wõtma, oli wähem, fiis pidi neile tasumist maksetud saama. Seal oli tarwis hoolt pidada, et igal aasta-aeal kohaline hulk piima pääwas  wälja tuli. Lautas oli kaew, sellest sai jooma-Mefi suurte tünnikute sisse pumbatud ja jooksis siis torude läbi künadesse- Talwel olin mina seadnud, et tünnikud ikka pärast jootmist õhtal ja homikul uueSte täidetud saiwad, et west seista ja lauda õhuga ühetasa soojaks saada wõis. Iga lehma peale sai 2 naela õlikooki tünniku sisse ligunema  pandud ja ümberliigutamise läbi ühetasa wee sisse jägatud. Ühel pääwal oliwad pumba ahelad katki läinud, minul oli wäljaS tegemist ja kui koju jõudsin, fiis tegime küll weel tule walgel tööd, ei leidnud aga ahelate otsa ja ülepea pidi pump parandatud saama. Wahe-aeal saiwad  lehmad tiigil joodetud, õlikoogid tõugatud ja söögi peale puistatud. Aga missugune wahe oli piima-andes! Mõedu järel ei ole see wahe minule meele jäänud, aga piim kahanes kaugest ja rentijatele pidi tasumist maksetud saama. Lehmadele oli muidu sedasama antud, mis ikka. Wähe piima-andeS wõis sellest tulla, et neile pehme ja rammusa õlikookidega segatud joogi asemel puhast ja külma wett anti. Kui ölikookisi ei ole, fiis on ka tõugatud linaseemned  wäga head pehme joogi sisse panna. Samlad heinamaade peal on ikka üks täht üleliialisest  niiskusest, puuduSlikust läbiõhutamifest ja maapinna hapnemisest. Mergel ja liiw, mida heinamaale peale weetakse  ja laiali puistatakse aitawad ikka palju, kui ka mitte igatahes põhjani. Mergel on mõjuwawam kui liiw, sest mergel köidab rohkem mulla-hapnikku, soojendab ja äratab maad mõjuwamalt tegewufele, ja sütehapu lubja, mergel! tegewam jägu, on samlatele otse kihwt. Weel wähem kannatawäd  samlad neid soolast, mis kaali-laagrite riismeteS, kuses ja tuhkas on. Sedamööda ei seisa meie mitte abita samlate wastas, mis heinamaale! figiwad. On meil wäga mullaka maaga tegemist, nagu kuiwaks lastud soodega, siis saab ka liiwast küll, kuS seda maa põhjast ehk ümberkaudu  saada on ja kus seda umbes sõrme paksuselt maa peale puistatakse. Kõige parem on samlate wasta lubja puru. lubja-ahjndelt ja prüügi kiwimajade ehitamiste ehk mahakiskumiste juurest, aga seda on armast saada. Seda ei tohi ka nii paksult heinamaale peale puistata, muidu wõiksiwad rohu-juured samlatega ühes ära kõrwetatud saada. Puurilimmd, nimelt ka tuntud Kanaria-linnud jääwad sagedast haigeks, wiletsaks ja lõpetawad laulmist. Enamift  ei teata, kust see wiga tuleb ja waesed loomukesed langemad selle häda ohwriks. Nenda oli hiljuti ühel kodanikul  ükS Kanaria-lwd, kes laulmisest oma sarnast otfis. lärSku jäi lind wait, hüppas waewalt puuris ümber ja näitaS põdur wälja. Peremees palus ühe kuulsa linnu- tundja käest nõuu. See andis temale nõuu, senna paika, kuS lind öösel magas, üht pilliroo tükki panna. Tema tegi seda ja kui teisel homikul pilliroo wälja wõttis, fiis leidis tema peale 300 weiket punakat elukast pilliroo õõniStuse seeS, keda waewalt palja silmaga näha wõis. Need saiwad ära wisatud ja ikka jälle uus pilliroo tükk linnupuuri sisse pandud, kuuni mitte üht neist weikestest loomadest järel ei olnud, kes lindu waewanud oliwad. Siis hakkas lind jälle toibuma ja pea ka jälle laulma. Tähendada on, et pilliroog enne pääwatõusu puurist piab ära wõetud saama, muidu puewad piinajad linnu sulgede fiSse tagasi. Uht isewiisi linnn-peletest on ükS wiinamäe-peremees Prantsusmaal teinud ja keS seda näinud, need ütlewad, et see Maiaid lindusi wäga heaste wiljapuudest ja kus need muidu kahjn teewad, ära peletada. Peletese kehaks wõetakse üks kaunis suur tükk korki, umbeS ühe lapse rusika suurune ja pannakse selle kahele poole üks peeglitükk.  Korgi teistele pooltele, mis mitte Peegliga kaetud ei ole, pistetakse kirjuid sulgi fiSse, nagu oleks see ühe linnu keha. Seda petetest riputatakse kahe kokkukeeratud jõhwiga üles. See läikiw suleline kogu seisab siis alalises  liikumises ja peletab linnud eemale. Mägimaadel nähakse sagedast talumajade ligidal puude wahel ülesriputatud  peegli-tükkisi, mis kullist kanade kallalt piawad ära peletama. Ölikoogid kui mesilaste toit- Prantsusmaal on üks mefilaste-peremees näinud, et tema mesilased wäga elawalt ühele poole lendasiwad ja nende wara ja sugu wäga jõudsast kaswafiwad. Peremees arwas neid rööwil käima ja walwas nende peale. Seal leidis tema, et mesilased ühe läheda mõisa hoowi lendasiwad, kus ölikookisi sõnnikuks  liutati, hunnikus nende peal oliwad ja kõigest wäest imesiwad. Seda äranähtust wsikfiwad ehk mesipuude peremehed tarwitada. Warasel suwel, kus kohalisi õilmeid wähe on ja mesilased oma noore sugule palju toitu tarwitawad,  wõiks neile liutatud ölikookisi käepärast panna, mida pärast loomatoiduks tarwitatakse. Nimelt wõikS sedawiisi pereheitmine warema aea peale toimetatud saada, miS jo mesilaste siginemise kohta nii tähtjas on. Jutu leht. Eeriku weski. Jutustus Kolmekümne.aastasest-s?east Sellejuures waatas tema Anna peale, kes punastates silmad maha lõi. ,3a mis palwe see on, noor sõber?" küsis lustus aimamata; ,täna öösel oled meie tänu teeninud, kui wõimalik, siis piab Sinu soowimine täidetud saama. Müürist, millest enne rääkisin, mõtlen mina küll ka nüüd niisamati, seda on Issand ehitanud; selle juure mina jään!" ,Za, selle juure jääb," kinnitas Seifried tõsiselt, , muidu oleks kõik möödas olnud, enne kui meie seia jõudsime.  Aga nüüd minu palwe: Andke seda neitfitit minule naeseks." , Annat?" hüüdis 3ustus. ,Kas on tema tahtmine selle juures?" Seifried wõttis Anna käest kinni ja waatas igatsema küsimisega tema filmi, ,3a, onu," ütles Anna kindlast, , minu tahtmine on rõõmuga selle juureS." Wanake wõttis mõlemate käed, pani neid kokku ja ütles : ,Wõtke minu täit õnnistust, armsad lapsed! Issanda arm olgu Teiega ja Teie järeltulijatega põlwest põlweni." Sel silmapilgul astus Konrad ukse wahele ja ütles: Mõrras kitselautas ei taha enam rahul olla, tema ütleb, tema töö olla siin toimetatud, temal ei olla siin enam midagi tegemist." ,Seda olen mina tõeste ära unustanud,"  hüüdis jääger, , too teda kohe seia." Aga Anna jooksis juba trepist alla, kiskus laudaukse lahti ja tahtis oma ülesleitud wenna ümber hakata. 3ärSku taganes tema aga wõerast mehest eemale, kes wõera silmaga tema peale waatas ja tõsine ja wõeraS tema ees seisis. Meie oleme wend ja õde," ütles Anna kartlikult, wõerale lahkest kätt pakkudes, ,aga meie ei tunne weel üksteist." ,Wend ja õde?" ütles wõeras. „Mina olen ometigi oma silmaga näinud, kuida kurjad Kroatlased minu ainust õde. weiket Bärbekest, elusalt piigi otsa pistfiwad; see on minu südamesse  wiha Keisri sõeawäe wasta sigitanud. Ühest teisest õest ei tea mina ühtigi. Oma ema tahtsin mina peasta, mina arwafin teda siin onu lustuse juures olema, keda mina ikka armastasin. Kust minule nüüd üks õde tuleb?" , Seda saab onu 3ustuS Sinule seletama", ütles Anna ja jookfis tema ees tuppa^ Kui Georg onut teretanud ja ennast toiduga ja joogiga karastanud oli, siis sai ühelt poolelt ja teiselt poolelt seletatud. Küll kurwastas see teda, et Georg oma emat mitte elus ei leidnud, kuida lootnud; aga südamest rõõmustas  tema ennast kena ja armsa õe üle, kelle näuft ja kujust ema ikka rohkem tema meele tuli. Oma enese elukäigust  rääkis tema lühidelt umbes seda: Sel aeal, kakskümmendkahe  aasta eest, kui ema ja onu nii sügamas juttus oliwad, et teda tähole ei pannud, oli tema jõe Ure jooksnud, oli jeapurikaid kaldast lahti murdnud ja mette wiskanud, neid allapidi ujuma nähes, nende järel jooksnud,  ikka uusi järel wiskanud ja sedawiisi mänginud, künni enam koju tagasi minna ei oSkanud. Hirmuga jooksis tema siis ikka Mööda jõge allapoole, üle juurikate ja jeatükkide komistales, sagedast maha kukkudes, kuuni pimedal ööl ühe teerada peale jõudis ja seal hulga hädaliste  inimeste sekka sattus, kelle keSkts tema esiteks mõnda, fiiõ palju tuttawaid leidis. Need oliwad Kalwi põgenikud,  kes läbi metsmagede ja üle Dobeli, Gernsbachi ja Badeni kaudu Strassburgi poole rändasiwad. Nende keSls käis poisike mõne aea, künni Rootsi sõearahwa sekka sattus, kus üks Rootsi pealik ter a peale halastas ja teda wooripoisiks  tegi. Rootslaste juure jäi tema ka, tõusis kõrgemale,  sai auustatud ja jäi kui Rootsi soldat weel kuus aastat selle wäe sekka, mis pärast rahu-tegemist Saksamaal  wõidetud maid kaitses. Soldati-elust ilma korralise sõea-teeniStuseta oli tema aga witmaks tüdinenud ja igatsus kodumaa järel kaswis tema südames suureks. Mõndasugust  häda nähes, mitme kahewäärilise seltskonna sekka sattudes, jõudis tema wiimaks Kalwi linna, mida tema enam ei tunnudki ja kus tema sugulastest ega sõbradest mitte jälge enam ei leidnud, kus teda ühtegi kinni ei pidanud,  nenda et pea jälle linnast lahkus ja otsekohe Eeriku weSkile minna tahtis. (Ots tuleb.) Ao°»oA«mo 17-ro löö?. Trüvtud Li«df°r- 'i »Srij°t. i°««- j° kulaga. M A-M  X- Ml trükkikojas on saada- Eesli maa-rahwa Kalender ehk Taht - k a a«a t 1887 aasta peale. Hind: F kop. «! >t- Ivo tSlki » rbl. s« kop. W 1 «»(»<> titt! 18 rbl —« MI Jgapääwane hinge tviduse raamat, kirjutanud A. K. Kailer on walmis saanud ja saada LindforS'i  pärijate juures. Selly mõisa »«- mfi nieski Juuru kihelkondas saab Jüripääwast 1887 rendi piiiile antud. Tahtjad tulgu kaupa tegema Ohekotso mõisa, Nappla kihelkondas. Teadaandmtsed. Lautu ja mängu leht teine aastakäik 1886 on wäljaS ja wiimased numbrid tellijate kätte saadetud. Leht oma odawa hinna eest püidnud rohkesti juttusid ja õpetusi, laulu- ja mängu-nootistd pakkuda. Palume neid, ke« lehe sõbraks soowiwad jääda, uusi tellimisi nii pea kui wõimalik tiles anda, et adreSstd wõikstme walmiS trükkida. AdresS: .vr. K. A. Hermann TartnS." Hind wana wiisi aastas posti kaudu I rubla, ise ära wiia Pvp. Mööda läinud 1886. aaSta käiku on weel sellesama hinna eest saada Irubla eest postiga ja 80 kop. ise wiia. Raamatukauplustes saab Laulu ja mängu leht poogitud 1 rubla 20 kop. eest mitita olema. Ka esimest aastakäiku on weel wäike osa saada. Ilusamat kingitust sugulastele ja sõpradele et ole naljalt leida kui Laulu ja mängu lehe üks aastakäik. Nõnda näituseks on 1886 aastakäigu sees suur hulk ilusaid juttusid, kenasid lugusid, õpetusi, hulk kuulsate meeste piltisid, pääle selle weel üle poole saja sega- ja meeSte-koorUaulusid ja suur hulk mängu- ja tantsu-tükkisid wiiulile. Loodan, et ta rahwa meele järele saab olema. Dr. K. A. Hermun. hobuste kaswatajatele antakse selle läbi teada, et t. Aprilkl  / list kaks Tori sugu > täkku Wiljandi mõisas saamad olema. Wtljaudi mõisa walitfus Maad müüakse Gdowi kreisis, Pikaweski mõisas, jZMrus IckklbLLM) 40 wersta Narmast ja 25 wersta Jamb argist kaugel, Lugi jõe ääres, Pikaweski ja Samro mõisast saab uuest aastast 1887 3000 deSjätini hea põllu-, mets- ja heinamaadega jäudeS 20 —100 deSs. Teadust suab kirjalikult ja suusõnaga. saõ, Avõ, 13, us. 2. Wimad on wälja rentida. 3(w rubl. koutfioni stsse maksa. Ligemat teadust saab Karli - kiriku juures Tolli majas, kortel Nr. 3, wõi Risti-mõisaS. oOcxzooo 000000 Miiaa mõisas saab 1. PaaStu-kuu pääwal 1887 >W 7S piima-lehma W> wälja renditud. aaooooooooooo Tallinna tnrn hinnad. 17. Jürikuu pääwal.