Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. ..Saarlase" toimetus ja wäljaandmine. KuresaareS, kaubauulitsas 10 ! „Saarla«e" maksab: Saaremaal aastas I. rbl. kop., postiga saadetud S rbl. Saaremaal pooles aastas 1 rbl. kop., postiga saadetud 1 rbl. TS kop. Tuleb wälsa iga esmaöpääwal. Kuulutuse rea ehk selle ruum maksab  S kop. tk ss. Esmaspääw 22. Jnlil 1885. I!. aastakäik Kas on tarwis, sündlik ja wöimalik Saaremaal kihelkondadesse arstisi ja apteekisi asutada? (Lõpp.) Mis ühe kogudusel wõimata, oleks kahe ehi kolme pääle ometegi wöimalik. Waatame  siis järele, kus siin räägitama  asuduste pärast ühendamine wöimalik  oleks. Tähele on panna, et üks arsti ringkond 20—25 wõrsta wõib olla, seda teed jõuab pääwaks kahele korrale ara käia, pääle selle läheb raskeks. Saaremaa  kihelkondasi läbi kaaludes, hakkame Sõrmest pääle. Oma seisukoha poolest tarwitab Jämmaja  kihelkond hädapärast arsti ja apteeki, ja Jämmaja kiriku mõisa oleks selleks ka sündlik koht olewat. Aga kuida õöldud, ei jõua üks kihelkond mitte neid kulusi kanda, sellepärast peaks Jämmaja oma naabri kihelkonna  ühendama. Et aga suurema osa Ansekülalistel linnast juba üsna hõlpus arstiabi ja rohtusi saada on, seeparast on arwata, et nad seda ühenduse soowi mitte wastu ei wõta, ja Jämmaja kihelkonnal oma wiie mõisaga ehk küll tarwis ja sündlik näitab siiski wõimata  olewat arsti kohta asutada; olgu siis kui hea tahtmine tegew on. Nõnda kud Anseküla, nii ka Kärla Kaarma ja Püha kihelkond, et need linna lähedal on, ei wõta nad siin räägitawaft jutust mitte elawalt osa ja sellepärast pole  naabritel neist palju ühendust ega abi loota. Kihelkonna kogudus üksi oma kaheteistkümne  mõisaga wõiks a rstikoha asutamise nõuu ette wõtta 5 rahwas ei ole sääl mitte wäga kehwa sündsa koha pääl. Mustjala kogudusel, oma kolme mõisaga, näitab siin räägitaw ettewõte ka raske ehk wõimata olewat, sest et tal naabritest mitte ühendust  pole loota, olgu siis põhja poolt Kaarma kihelkonna ringkonnast. Karjas on suur kogudus ja palju mõisaid,  sääl wõiks ühendatud meel ja jõuud midagi toimetada. Ka on arsti kohta Karja  kihelkonda hädatsi tarwis, sest et põhja poolse kihelkonna piiridest ligi 50 wõrsta linna on. Karjas on suur armuadra maja  kõlbliku kõrwaliste hoonetega, see wõiks mähe kuluga parandatud ja kohtlase üüri rahaga arsti majaks ja apteegiks wäga kõlblik olla. Tahaks Karja kihelkond arsti palga maksmise juures meel wähema kuluga  läbi saada, siis peaks ta Walljala kihelkonnaga  ühendama. Ühendatud kihelkondadel  peab arsti koht kihelkondade raja pääl ja elu ülespidamise materjali pärast ühe mõisa lähedal olema. Karja kihelk. on Koikla ja Walljala kihelk. o n Jööri mõisa kõige enam raiade lähedal. Karta aga on, et Waljala kihelkonna lõuna poolsed suuremaantee äärdscd mitte Karja kihelk. piiri Koikla mõisa ei tahaksiwad tulla, sest et neil see tee linna teega ühe pitkune,  päälegi sandim on. Sündlikum näitab  olewat kui Karilased Jööri lähemad. Tika kõrtsist on 26 wõrsta linna, aga 3 wõrsta Jööri mõisa, nõnda saaksiwad Karilased 23 wõrsta arstiabi lähedamalt kätte kui nüüd. Jututuba. Smil Siohde Mk jutustatud. Mrg.) Aga mulle näitab, nagu oleks teile abi tarwis, ja sellepärast pürib juba risti inimese  kohus minu kest, et ma seia jään." armuline krahwina hüüdis Olga mälus aga kuula, keegi koputas ukse «astu. Noor neiu ehmatas ivaga ara. Ukkste ei Võinud ta enam mitte rääkida. Aga ehk küll mitte sisse astuda ei palutud,  läks uks sellegipärast lahti, ning kaks politsei teendrit ühe kohtuhürraga astusiwad  tuppa. andeks, neiu," Ales kohtu härra WSqe ümberwaatmisc järel Olga Vastu on käsk säädust mõõda surma Põhjust siin kohas järel uurida." Surm!" hüüdis krahwina, enne km wecl Olga küsimuse pääle kosta jõudis. Mis o» sündinud?" Mal tuli siis walja: Olga isa oli ise omale otsa Mk teinud. Tema oli ennast karul r' lakku taha kinni pannud, oli enne omad paberid ara põletanud, siis ennast woodisse heitnud, ning üks klaasi täis kibwti  mõtuud, kui Olga krahwina juurest tagasi  wli, rahutu kokku juhtumise üle Egoniga,  MI leidis tema kambri ukse lukkus. Mägise murdis ta selle lahti surnud woodis oli tema isa sa lauakese pääl nurkas  sedel, kus pääl need sõnad seisiwad: ,Mk on mõõda, kõik on kadunud! Jumalaga!  Kui sull wöimalik on, siis teata Aleksandrile enne kui hilja on, et teda kohtu poolest järele uuritakse." «Kellele on see sedel kirjutatud?" küsis mana proua, pärast läbilugemist. ,Mst küll minule," kostis Olga. «Kellele  teisele wõiks'küll muidu kirjutatud olla?" „Kus on Aleksander?" «Mina ei tea midagit temast. Juba kolm pääwa pole mina teda mitte enam näinud. Mina ei tea mitte, mis häda temale ähwarda wõiks." Ka politseiametnik kuulis hoolega Olga sõnu päält, ja arwaS neid tõega ühte sündiwad. Sellepärast ei arwanud ta ka mitte tarwis olewat, õnnetumat neidu weel enam ülekuulata, maid oli sellega rahul, nii üleüldse mõned küsimused temale ette panna. Pärast seda otsis kohtuametmk kõik maja läbi, ei wõinud aga midagit täbclpancmise wäärt leida, sest surnud hcrra  oli ju kõik paberid ärapõletanud. .Teda peetakse malemängijaks, walsk wekseli kirjutajaks ja petjaks." ütles koh- I tuamewik krahwinale kõrwa sisse. Waene laps," mõtles efimine eneses kaastundmisega ning astus Olga juurde temale ütlema: Armas neiu, kas teie ei tahaks paremine  seda õnnetuse pesa maha jätta ja minu juurde tulla?" Enne weel kui neiu selle pääle oleks jõudnud wastust anda koputati ukse pääle ning postiljon astus tuppa. Tema andis Olgale ühe kirja. Seda nähes waatas kohtuhärra usalduseta neiu otsa. „Kas teie sagedaste kirju saate, küsis tema, kui postilion ära oli läinud? Olga waatas suurte silmadega tema pääle. „Nii kaua kui ma Pariisis olen, ei ole ma weel mitte ühte kirja saanud, mu härra," ütles ta rahuliste. Isegi weel koolisõbrad Venemaalt pole mulle minu kirjade pääle, mis ma neile kirjutasin ja isa läbi posti pääle lasksin panna, wastust  annud. See kiri siin pole ka mitte Wenemaalt, waid on sugulase Aleksandri käest, seda tunen ma kirjameest ära. Kui teie oma ameti nimel seda nõuate, siis annan ma selle kirja teitele, enne kui mina ise teda läbi oleksin lugenud." Aga ametnik oli wiisakaS küllalt teda kirja enncmine läbilugeda laskma, siis muidugi luges ka tema selle läbi. Aga Aleksander ci kirjutanud muud midagit kui: „Ar«ms Olga! Neid on armunud'. Ütle isale, st häda karra, tema .r 'i:<