DMkMMd GeSti tthwaS, mis fte tähendab? RMg« täMWkse EM vahwast, ?eS , surma uimaStuseSse"  laieges. niipea kui Must meeS", see on Ristiusu kuulutaja, tema pead ristimise meega niisutas! Seal tema ntiÜdMaga», kuuni Sakalased teda sellest nõia meest peaststwad  mvi peaStawad, ja uuele elule äratawad ! Seda M,meelist" »eunmuisttst" juttu on Professor Köler öma kunstiga" kaunistanud! Seda pilti, Professor .Meri pgMMeelist fepiStust, miiiib meel iseäranis ,Guami" toimekus. j --2 rubla eest. —MS see kunstnik ole , tubli" mees, EM noore sugu kõrgema koolt juhatajaks  ? Mltzlirachwa PühapÄäwa Lehe' seeS seisab ÜkS lsgemise wäärt kiri: .Walwake ja paluge, et teie kiusatuse stsse ei saal' Selles kirjas, mis weel lõpetatud ei ole, räägib kirjasaatja teiste tähtsa lugude keSkiS ka järgmist: Mul olt ükS sõber, kellega ma umbes kahe aaSta «st tuttawakS ja pea Me Ml WkäkS sain. Enam kni aaSta pärast meie sõbraks saamist saime jälle kahekest kokku. Selle aea seeS oli tema Mkulase' ja Malguse' kaastööliseks  saanud ja seletas nüüd mulle, et RiStius! on ÜkS pime usk üw maha rõhuja ike ja et usk peab kaduma, kui rahwaS tahab tõuSta. See on nüüd see, mis mitu ,politikakS' nimetawad, ja miS mitte ükspäinis minu sõber, waid nagu ta armaS. ksik targemad EeSti hariduse edendajad ajawad, nagu aealehed ja nende kaastöölised. Muidugi teada ei tee seda mitte kõik. waid see ütlemine tahab niisuguste meeSte arivu suurendada. keS tõeSte nenda mstlewad, et usk peab kaduma, kui Eesti rahwas tõusta tahab/ KaS peakmvad küll need kakS tükikest selle , Eesti kunSti' ja , EeSti teaduse' proowid olema, millest Dr. WeSke hiljuti oma Kirju meeSte Seltsis suuruStas?  G kallid Sakalased: Need et ole muud ühtigi.  kui Sakalaste jõleduse ja rumaluse proowid. Eesti rahwal ei ole nende kohta muud teha, kui Issameie seitsmel  palwet meele tuletada! ,W e n emaa Ew a nge li um t kl ri k u Sönuiuite ja Teatuste' Juulikuu raamatus on aruanne selle Üle, kui palju Liiwimaa üksikud kihelkonnad aaStal 1882 MtSstoni heakõ raha aimud on. Meie kitsaS ruum ei luba üksikute kihelkondade andeid üleS panna, sellepärast  teeme seda maakondade kaupa. Antud on: Leipzigi MtSstoni gSraeli MtSstoni Seltsi heaks. Setist heaks. Kokku. Riia maakonnast 454 rbl. 18 kop. 835 rbl. 58 kop. 729 rbl. 76 kop. Wolmari „ 415 „40 „ 60 „70 „ 476 .10 „ Wönnu „ 495 „ , 145 „ „ 640 „ „ Walga 250 „9b „ 36 „72 „ 287 „67 Tartu „ 543 „ „ 132 „ „ 630 „ „ WSru „ 1032 „10 « 275 „30 . 1357 „40 „ Pärnu „ 368 „50 „ 68 „50 „ 467 „ „ Wiljaudi — „ 7? „ - ~ 400 „ „ Kokku NN rbl. kop. liMrbl. 80 kop. 5037 rbl. Sö kop. Peale selle Berliini MiSstom Seltsi heaks Wönuu ja Walga maakonnast 54 „ 25 „ Baaselt MtSstoni Seltsi heaks Wõru maakonnast 60 . „ Kokku 5152 rbl. 13 kop. Baltiskist. Pärast suurt tormi oliwad ilmad mõni pääw wilud, läkstwad stiS aga jälle soojaks ja öösel, selle kuu ja 17. pääwal wahel, oli müristamist ja wälgn löömist, kange wihmaga. Nüüd on ilm niiSke, soe ja täitsa wagane. Wiljandi maakonnast. Üht röömustawat tähte msisaherradt  ja wallarahwa lahkest kooselamisest ja wastastikusest  osawõtmisest on Karula mõisas, selle aaSta Mihklikuul  nähtud, kui mõisaherra oma perekonnaga wõeralt maalt koju jõudis. Kuida meie kirjasaatja teatab, oli mõis nende waStawõtmisekS, mõisa rahwa poolest, hulga uhke tulelampidega  walguSkatud ja igalt poolelt oli sadade kaupa rahwast,  nende keSkiS ka palju Wenelast. rõõmsaks teretamiseks kokku tulnud. Kirjasaatja ütleb nimelt: ,Kui suur kõikide rõõm tüll oli, ei wõt ära rääkida, aga niipalju on kindel, et nendegi südamed, kelle! seda rõõmu ja ühenduse waimu weel täieste ei olnud, saiwad nagu muudetud ja nemad tunniStastwad awaltkult suurt kiitust ja tänu oma mõisa 'vanemale waSta, üteldeS: Meie oleme senni aeaui koguni eksiteel oma südame mõtetes  olnud, nüüd aga tunneme alles kui armsad ja tõsise meelega nemad meie wasta olnud ja ongi!' Wallarahwa poolest sai mõisaherrale ja tema omaksetele  järgmine, kenast ülespandud adress, selle rõõmupääwa  jäädawakS mälestuseks antud: Awalik Tiinu Uu ttntStuS Uue Woido ehk Karula inõisa päriSptdaja, endise Sillakohtuniku  ja kiriku eestseisja herrale Theodor von Helmersen 54 „ 25 „ Ma' Wja ja Mljalle «raegus- TMIWItii/iku ja kiriku eestseisja herrale Kictor von Helmersen ja nende auuliku abikaasadele Karula walla rahwa poolt soowitut, üheks tänu-, Ühenduse ja lõbusa kokkuleppimise-täheks. Elagu üheudnS ja kosugul sbus Kokkuleppimine ka edaspidi Karula mõisa pärisomanikkude ja walla rahwa wahel ja jäägu seesama Ühenduse, Armastuse ja Löbuduse Waim meie laSte-laste wahele 'valitsema ja kandku rohket wilja! Sest: ühendab, Lahutus aga lttNtab, Ühendus ülendab, Kadedus knutab; Tugewus toetab ; Wtten wautab!! ' Kävulas, Septembri kuul 1883. Töiste nimel: Tõnis Reier, wallawanem. Aadu Tomp, kiriku wõõrmünder. Jaak Retmann, kihelkonna kooliüwnem. Auulikud herrad ja prauad! Jumala arm on Teid, auulikud mõisa man emad, oma armastatud lastega lahkumise järele jälle rõõmsuste Ühendanud.  Haigest pärast ja hädise terwisega lahkustwad Teie lapsed Teist, meist ja oma armsast kodumaast, aga Jumal on neid terwelt ja rõõmsalt jälle tagasi aitnud ja rõõmuga wõib nüüd poeg oma isa ja minija oma armsa ämma kaela hakata ja wana-isa ja ema wötwad rõõmsa lootusega oma lapfe-läpfi põlwede peale wõtta; selle kõige eest olgu Jumalale  aun. Ka meie, Karula walla inimesed, oleme tulnud, Teie rõõmust osa wõtma. Ega Teie seda ka keela! Olete jo ise sagedaste meid rõõmustanud. See ei wõt ka teisiti olla. On nüüd wanemad rõõmsad, ega nad siis keela, oma rõõmu lastega jWda. Wi nüüd mõnelt poolt arwatakse ehk püütakse üles näidata, nagu elaksiwad mõisa wanemad ja walla rahwas meie maal teine teisega tülis ja riius, ehk on teisel pool jälle see arwamine maad leidnud, nagu oleks Eesti talupoeg ükS rumal, tänamata inimene siis oleme meie Karula walla inimesed siin tahtnud tunnistada: et meie oma mõisa 'vanematega oleme armastuses ja lõbusas kokkuleppimises tänini elanud ja soowtme seda ka edaspidi; tunnistame aga ühel hoobil Teile auulikud mõisa wanemad, oma südamlikumat  tänu, kõige isaliku hoolekandmise, armastuse, lahkuse ja kõige häätegude eest, miS meile Teie poolt rohkest?  on osaks saanud. Teie, auulik Karula mõisa päris herra, Theodor von Helmersen olete oma kõrge 'vanaduse poolest pea meie kõikide isa ja Jumala käsku mööda auustamise  wäärt, aga Teie olete pealegi nõuda mõistnud meie keskil elada, et Teie oma walla rahwa armastust, lugupidamist  ja auustamist täieste olete omale saatnud. Suure hoolega ja osawufega olete Teie oma walda püüdnud edendada, nii häSte ajaliku kui waimu elu poolest. Meie talud olete Teie sündsa tingimist? all meile päriseks müünud, meid wöeraste pealetungimise eest kaitsnud ja igapidi püüdnud hoolt kanda, et jõukas elu wsiks 'vaesuse asemele asuda. Wäfimata töö ja tegewusega omas kodus ja ammetis olete meile elamaks eeskujuks olnud. Tuletage kord meele, auulik herra, kuidas lugu walla rahwaga stiS oli, kui Teie Karula mõisa tulite ja kuidas nüüd lugu wallaga. Eks Teie pea tunnistama: Jumal on Teie ja meie käte tööd Teie juhatusel rohkeste õnnistanud. Meie ei suuda mitte kõik nimetada, mis Teie olete hääd teinud, ei taha seda ka mitte, waid oleme ainult mõnda aSja nimetanud, arwamata weel seda mis Teie oma auuliku  prauaga üksiku inimestele ja perekondadele olete hääd teinud. Asjata ei ole Teid keegi palunud, ega abita ja nõuuta jäänud, kui ta seda tõemeelel otsis. Aga ka Waimu elus olete Teie meid rohkeste edendanud. Teke asutastte meile koolist, aitasite neid ülespidada ja teete seda tamne. Weel hilja kinkifite meile koolikoha ostmiseks kolmtuhat rubla ja olele teist koolist aitnud ülespidada, päälegi omas hoonetes. Kaua aega olete Teie meie kalli maakiriku eestkostja olnud ja Teie ammeti osawust ja truust tunnistab  meie uhke, uus Jumala koda, meie kirik, mis peale sada tuhat rubla maksma tuli. Wõtke kõige oma töö ja waewa eest meie südamelikumat tänu wastu ja Jumal õnnistagu Teid ja Teie auulikku abikaasa, ja lasku Teid rõõmu näha omast lastest! Teie auustatud päris herra poeg ja pärija praegune mSisa herra ja kiriku eestkostja Vtctor von Helmersen olete üheS oma auuliku abikaasaga auustatud 'vanemate jälgedesse  aStunud. Armastuse ja lõbusa wiisiga olete Teie, auulik herra ja praua, meie südamed eneStele saatnud. Meie meelest ei kau need rahwa- ja kooli-pidud. ega need rohked löulu kingitused, mtö meie lastele koolis Teie poolt osaks on saanud. Päälegi olete Teie, kui üks asuja inimene,  fiiSki meie koolile uue oreli kinkinud, mis kolmsada rubla maksis ja oma kuluga meile weel ühe kooli juure ästtkanüd ja ülWdaUud, öM meile igal ajal hää nõuü ja toega abtkS olnud. SitS olete Teie meid selle suure õnne 'vääriliseks aitnud, et jülgestine oma wallaperemMte nimel meie Kõrgeste auustatud Kõige Riigi-Zsa ja Riigi- Ema jalgade ette oma kingitust kroonimise mälestuseks maha panna. Kõige selle eest anname meie Teile oma puhast südameliku tänu, ja soowime Jumalalt õnnistust Teile ja Teie lastele. Wiimselt peame tunnistama, et meie nii hästi päris herra, kui ka praeguse mõisa herra armastust ja abi läbi köigepidises eluedenemises suurel sammul oleme edasi jõudnud  ja meie ei taha tänamata olla ega ole meil aSja Mriseda, ei siin ega muial paikas ja kui keegi meist seda ehk teinud, siis palume, wabandage neid! Praeguse aja tuuled tülitawäd wägewamaid, miks siis ka mitte neid, kes nõdrad on. Meie palume Teid, auulikud herrad; jääge Äeie edaspidiseks toeks ja abiks meie kiriku kui koolide,  walla kui kõige Muu kodumaa asjades ja elagu artttäskus  ja ühendus meie ja meie laste-laSte wahel ja kandku rohket wilja. Kõige wägewam Jumal aga õnnistagu  Teid, auulikud herrad ja prouad ja meid ja meie omaksid! Tänuliku meelega tähendame omad nimed selle kirja alla, kui täüulikud Karula walla talupojad: Karulas, Septembrikuul (Allkirjad.) 1883. Pärast tänn-adressi ettelugemist astus herra Victor von Helmersen rahwa sekka ja ütles: Minu armaS rahwas ja walläperemehed! Mina tänan Teid Teie suure armastuse eest, mis Teie minu mana isale ja emale, ja minule ja minu abikaasale olete üles näitanud ja soowin, et Jumal meid aitaks, meie tööd ja teed nenda seada, et see Jumalale aüuks ja meile tõsiseks  kasuks oleks. Seda aitku Jumal/ Wäljaspidiseks pidu kaunistuseks oli wald omad ja mõis omad lauljad ja mängumehed kokku kutsunud, keS rahwa Hulka rõõmu lauludega ja lugudega rõõmustasiwad, kuna sügaw öö rõõmupidu, kus ka ihu tarwituste eest rohkest  hoolt kantud oli, lõpetama sundis. Jumal andku, et ühendus ja lõbus kokkuleppimine igas paikas rohkem ja rohkem maad leiaks/ * -i- * Riiast. Liiwimaa Rttterkonna nõnukogu astub, Ma aealehtede sõnumite järel, Viinakuu 17. pääwal kokku. Ministri käsu peale on ühe Juudi näitemängu  seltsile, kes Juudi-Saksäkeeles mängida tahtis, see nali ära keelatud. Läs.i Meresõidu Selts MuStra' yn omale Bristolis wiieudema laewa, Mru', ostnud, mis 28,000 marka maksab. UUS laew saada „Perkon' nimetatud  ja ühe Eestlase Peter Ancour (wist Ankur. T. S. toim.) juhatuse alla antud. —_ Selle Ku 19. pääwal sõidab Liiwimaa Kubernõr, ametlikkus ähM Peterbmgist. Turgenjew'i surnukeha pidi selle kuu 17. pääwal Pariisist teele saadetama. Peterburgis walmistab  ennast linnawalitsus ja walmistawad ennast kõik seltskonnad, suure ja kuulsa surnule miimist anu andma. Linnawalitsnse poolest on matuse-rongi kaunistamiseks 3000 rubla lubätlld. Turgenjewi sööwimtst mööda pidi tema surnukeha Wolkowi surnuaidas, kuulsa Belinski kõrwaS maetud saama. Et aga seal, ruumi ei leitud, siis on matuse-kommisston surnuaidas 10 haua maad, 1500 rubla eest osmud ja tahab luba päluda, Belinski surnukirstu wälja kaemata ja ka senna Turgenjewi kõrwa maha matta, et tema soowkmine täidetud saaks. Anupärgafi saadetakse juba nüüd igalt poolelt kokktr ja feltskondasi ja üksikuid osäwõtjäid oödätakse nii palju kokku tulema, et kõik surn - aida ei mahu. Matuse-kommisston on sellepärast seadnud, et iga seltskond oma keskist kuus saadikut walib, kesauupärgadega  ja lemaehtetega surnuaida lähemad, kuna teised wäljaspool rongi pealt waatawad. Turgenjewi mälestuseks saawad alamates ja ülemates koolides abirahad asutatud ja tema piltifi, Mitmestigäses ehtes, müiakse igal poolel; ühe pildi all seisawad Turgenjewi wiimased sõnad: /Elage ja armastage, nenda kui mina Teid armastanud olen/ Wöeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaal on witmaSte pääwade sees palju pidust peetud. Suured manöwred on lõpetatud, Spaania ja Serbia Kuningad on ära teifinud. Serbia Kuningas oli kodumaalt seda paha sõnumit saanud, et SkupWna saadikuteks rohkemalt jäult lohkujaid  walitud, ja et erakonnad ilmumas on, kes Serbiat muuta igatsewad, ehk ka oma filmi Prinz Peter Karageorgewitshi poole pöörawad. Esiteks oli Kuningas  Milan nõuuks wõtnud, jala pealt ära reisida, jäi aga wiimakS ometigi, künni manöwer lõpetatüö oli. Siis söitfuvad mõlemad wõerad Kuningad üheskoos Frankfurtist saädik, kus Portugali Kronprinz neile wasta tulnud oli. Sealt reisis Serbia Kuningas Wiini kaudu omale maale, Spaania Kuningas ja Portugali Kronprinz soitsiwad Pariisi,  kus nemad mõneks pääwaks jääda ja kus Spaania Kuninga auuks suuri pidust anda Mhetakse. Selle kuu 15. pääwal peeti Frankfurtis suurt Keisripidu, Saksamaa