armastanud o« ja nüüd armastuse kadeduse pärast teid Irmale radlis." , Z.-c elan rninun kauge'.! oh ma õnnetu!" Nudis :."nm malusi liigutatud ja pisarad hiilga-e.eee  r.nn.r i.uüu.d ülmcdee! ..tui Kaljud on ometi inim.rkd übe nlisimnk mcek. macse tüdruku wastu, kee ree.-, j? jr. ebire enl Aga rääkige kõik -.ele rdrra re, unu ne. rclnu leid. ivecl on midagit, bcr:si:e ja mitte mule ei Menud. )>us '.'.nn.ro. ütl.nr.rd inim.ekd olla ma. —" . rlrinl uur cnrcsin e: tcis Pidite tugewam r'.e::ur, ürles r.btrr. murelikult oma hmge liigutuse üle. Tõesti, ma kebjanen, ei nii palju teile Alenud  rliuu. mc rrl-rks seda mitte teinud kui ms ei oleks kannud, -u kus teine kutsumata minu ette jõueb." reeljene krur.r:.rr- rrrttu owad silmad;,.ma tabsu enncsi rr.rigistc.de. ja rahuline Ma," AKs tema. krrm.rcl: ururrtades, ..rahuline taNu ma ella Nr ük? Irrs-. m.z raban rõõmus Ms. kui rkksimrd inrmekd. kes mind huika mõrum cd, ühe tnbcud: eeekme ~:a elagu'." rm-k mast?, biwdr.ud.  müüd rrökize edasi: armas, kMis HSrrs rrburk Muruuub rärkiirad lelli juttu" iõuas tslaer vd-cl urb rkl: edsii. Kui teie miime, ri gu rõrnmndrl "cbiazrele tulite, siis peab 'äöl üks krrr-rsi kiim:? Nab.w olnud vlema, M ova teid lunnud. ksi ligi kahe Wsta ccn olla tg :üd Tcriius Ses kõlbmata majas vsmßd. Zga Zum.rlc rcrrsi tei>. läbele ikka kahwvwmaks —" .Mek midaen. lvmA msri t«li snads vm pale reale. edcü. rcckrg? eksi!" ..Alrsi ke K«e M! heKatvses paHM Wõve :.rrdc. rza vcrast seda Icutas ta ennast rabwa !.-« "riek ja kui "»ee! 'e? VvaeMNte jubtus 'uure tuli, siis ühendakse need mõlemad ja anvataksc selle järge, et teie mõrtsukas Pariisist sest sammast nimetud  majast on." Selle tohtri kõne ajal muutis ennast haige näu karm kord Valgeks, kord jälle tuli punaseks. Haige oli ennast istukile ajanud, kui ei tahaks ta mitte ühte sõna sest koledast tääduscst lasta kaduma  nunna, ta silmad waatsiwad ainiti ja piilumata  tohtri suu paale, ta hingas mähe, ta süda näitis seisma jämvad. „Nüüd on kõik otsas, hüüdis ta walusalt taewa poole waadates ja pisarad woolasiwad  tal mõõda palgeid maha. Miks ei surnud ma mitte eile ära, oh! siis oleks mul mu hea isa Me olnud ja mu armas ema oleks mind trööstinud  nende hirmsa inimeste laimdusc pärast!" Tohter ehmatas nende mõistatuse wSSrWste sõnade iile ja tahtis praegu mõnda kiunitawat ja trõösnwai sõna tale ütelda, kui uks suure rüsinaga  lahti läks ja üks noor mees sisse tormas. Tema vale oli iseäranis ilus, aga üks paha meele pilkamine pimestas tema jume, tema silmad kcersiwad  peas ümber, ta juuksed rippusuvad sassis otsaesise  ümber. Temal oli üks suur kokku keeratud noodi l-cht pens, millega ta õhu fees ümber wchk!es.  nsisammuti ka küttega, enne kui ta rääkimiseks hinge taga sai. Teda nähes kiiratas lauljanna walju Malega, tohter armas esiteks hirmu, aga see oli rõõmu põrast, sest üks lõbus naeratus mängis  tema suu ümber ja tema pisarais silmad hiilgasiwad  tulija poole „Karlo!" hüüdis ta. Karlo! Ometi Lks kord tuled sa mind waatama?" „Ss wilets" !" hüüdis noormees, ühte pitka kokku kccrtnd noodi rulli tema poole sirutades, jätta mcba nii sugune lori, ms tules sinu üle kohut mõnuna'" ..M Karle! r-üülis ts «bele ia tema kxiäl oli pehme ja magus, „kuidas wõid sa nõnda oma Kiseppa wastu rääkida!" Noormees tahtis tale kunval ja leinawal wiisil kosta, aga tohter, kelle tundmise järele noore mehe senna tulik haigele kahjulik näitas olewad, tuli senna wahcle. „Auustnd härra Karlo, ütles teina, ninatubakat toosi tn'le pakudes, mõtlege paike, et neiu nii suguses olekus on, kus see sugused cttenduscd  tema nõrga närividcle tõeste kahjulikudon!" Teine waatis aga suurde silnmdega rääkija otsa ja pooris noodirulli tema poole. „Kes sa oled, mulla uss? hüüdis tema sügama, mürisewa häälega; kes sa oled, et sa minu ja minu wiha wahcle tuled? „Mina olen tohter Lange, wastas küsitan, ja lõi ninatubaka toosi kinni, ja minu nime sees ci ole ühtegi ühest mulla ussist õõldud. Mina olen siin peremees ja ivalitscja nii kana kui neiu haige on ja ma ütlen teile heaga, tehke et teie minema saate ehk muutge ennast nii ruttu, kui wõimalik, et teie siin olek mitte kahjulik ci ole."' „LH, laske teda siia jääda, hära tohter", palus haige, „jätkc teda rahule, üritage teda nutte wihale, ta on minu sõber. Karlo ci saa mule midagi kahju  tegema, ehk tale küll sandid inimesed minust jälle midagi ütleuud on." „Ha! sa julged seda wcel pilketa! Aga tea, üks wälgu lõõk on unu saladuse ukse lahti murdnud  ja on seda ööt. kus sceS ma köndiga, walgeks  teinud. Kas ma ei tea mis sa olid, enne kui sa Ka tulid? Ses pärast muljufü» sa oma musudega mu. suu kinni, kui ma su mõõda läinud elu järele küsisin. Ma loll! et ma ennast ühe naesle radma häälest ära noitada lasksin ja mitte ei mö-.unud, et see kõik pettus ja male on'. Üksirä:Ss  nube sieS elab k,q?m:s su lõsihu?. üsna soikus, cl-l küll wa»a kooli maja wöga mana ja puudi''.iste r;n!midcga, nüüdse aja tarwis o!i ja on. S-õu aleks paljaks nõuks jäänud, kui selle aasta hakkaiusel maja ci oleks juba kitsisid alla tarwitanud ja ise sundinud, teda sest ametist, milles ta siiamaale olnud, lahti laskma. Seepärast on kö,vaste ette nwetud. uue maja ehitusega sell käeSvlewal  aasta! paale hakkata. Seks oliwad meie kihelkonna rotnicistrid ja ivalla talitajad, meie kiriku wöörmüudn härra von Ditmari päris mõisas koos, selle asja üle uucSte nõu pidamas. Saal olla siis otsuseks tehtud, et enne kcwaded peawad maja puud metsast wälja iveetnd saama ja töö komadel algama. Puud peawad meie kirikannas olewad mõisapidajad andma, aga ehituse ja muu kiilu kihelkonna  rahivaS kandina. Meie kihelkonna rotmeistrid palustivad ka avustatnt piiskopi härrat; kui ta meie Ürikus käis jutlust ütlemas, ehk wõiks ta nõnda  armuline olla ja kusagilt kassadest abi muretseda.  Ta lubas armulikult ka selle asja eest nii paljii muretsoda, kui wõimalik. Meie saadame oma paremad palwed, anuÄatud piiskopi härra poole, et see lubadus ka täitmiseks saaks, tehtud, sest muidu on see meie rahival kannis raske.! See cttewõtc on üks kallis asi. aga meel kallim asi oleks see, kui uus maja ka tõeste tulemal sügisel,  meie silma ees seisaks; sest ivana maja on mäda nagu pulwer ja tema ruumid nüüse aja koolituse iarwis hoopis kõlbmata ja puudu lised. rikub Viimati koolitaja tcrwist ja ka laste, mis õrnaste veab saama hoitud. Hakkakcm siis hoolega, ses lootuses, oma kihelkonna  koolimaja ehitama, et fee kasu mitte tulemata ei jõe, mis ühest korralisest koolimajast tulla wvib. Ärge pidage ka wäga raskeks, kui mõne paäwa ja kopika selle ehituse tarwis ohverdate, sest tubli koolimaja on ühe rahwa, aga mitte koolitaja kroon. Annaks aga see kõige kõrgem ka selle ctte- Nõtte julMjMck tõsist tahtmist. Muhust. stiriklik tää d u s Muhu Luteruse usu koguduses on sündinud aastal 1 t. 17 poeglast ja 17 tütarlast; kokku 34 hinge. Surnud on: 15 meeste- ja 10 naestcrahwast; kokku 25 . hinge. Kõige mammaks on saanud üks mees 86 j aastat ja kõige manem naene 78 aastat. z Praegune Muhu Luteruse koguduse hingede arm on 1152 ;scc on 671 mcestc-ja 781 naestcrahwast. Laulatatud sasivad 5 paari. Laual on käinud: 571 meeste- ja 820 nacsterahwast, kokku 1391 hinge. Minema aastane kalasaak oli Muhus küll rohke, nõuda et need lootused üsna suured olid; aga cnuä imet! see lootus on üsna alanend.  Kalad on üsna asivad, ei taha enam pooltki  endiste aastate hinda nende eest saada. Muhulased  lnüüirad omad talad enam iste kõik Ülemaa rahwale ära, aga see aasta olla palju Soome rütmid  Tallinnasse toodud, ja maarahivas ostwad neid säält omale; räägitakse et need palju paremad  peaivad olema kui Muhulaste räimed. Minema sügise läks ka Talinna ligidal üks heeringa  laem hukka, kus siis palju heeringa tündrid merest ivälja mõcti ja üsna odawalt, s—B rubla tünder ära müüdi. Sest on see tulnud, et kalad üsna asivad on. See läbi näitab mõne Muhulasel  peenike pcuS olewat; ja iseäranis teeb see rahapuudus Muhu kaupmeestel peamalu, kaebawad  et ostjaid mähe on, aga wõlgutahtjaid küllalt. Lastewancmatele. Palun mitte pahaks panna, kui et siin mõne sõna kirja teel teile ja teie lastele ette näidata tahan, kuidas neid maast madalast juba painutama peab, kui neist ka üks kord abt loota tahate. Iga ühe wcmcmal on omad lapsed armsad, olgu neid pisut ehk palju, (meie räägime nendega, kellel mitte tuhandat karmanis ei ole) ta toidab neid oma kümne sõrmega pale higi sees, künni nad üks kord suureks saamad, ja selle lootusega :ct nad ivanemate waewa jälle mitme kordpell ivana ea sees ära tasuwad. Aga wõtta näpust, kõik ci ole kuld, mis hiilgab; maid wahcl kaSwab ka kuldse koore all kuri süda, mis laste ivanemate silmi tihti pisarale  kisub. On laps alles noor, siis kooluta ja painuta teda oma mõistusele ja ära ole mitte hooletu,  kui sa üks kord temast head lõikust loodad. Lased sa lapse oma tahtmist teha selle järele üles kaswada, siis ei ole sa mitte üks õige laste kaswataja;  maid kui üks liht puuraiuja, kes wahet ei oska saare ega leppa puule teha. Palju on neid wanemid, kes waesuse pärast oma lapsi mitte kaua koolitada ci jaksa ja neid warakult koolist kodu jätwad. Koolisi kodu jäämisega lõppeb ka ühtlasi lapse ehk poisi õppemise ja edasi tõttamise himmu ära, ta läheb hooletumaks, hakkab koswatajattele  wastu; iseäranis liuna kohtas teiste seesugustega  uulitsad mööda ümber hulkuma, tuisid warastama ja seda mööda külameeste lciwa kottisi ree paalt tõmbama ja n. c. On t'al kord juba järg käes, siis ära looda sa seda mitte nii kergeste ära kautada. Siis wast lähemat alles ivanemate  silma, ja kõrmad lahti, kui oma silma terakeste  tegusid teiste käest kuulda saamad. Noh, mis nüüd enam, kiuh ja kauh, kargawad wanemad  tõbele rohtu otsima: panemad poisi meistri alla töösse, selle mõttega: küll ta sääl ,valitsuse all oma kanguse kautab ja uulitsa-poisi 'tembud maha jättab. Aga male! kus oli s'u mõistus enue? Pannud teda siis kohe meistri juure ametit õppima,  kui sa t'a koolist kodu jätsid, miks andsid sa ohjad nii nõrgalt tema kätte, kui ta meel taieste kuiwanud ei olnud? Paraku Jumal, mis teeb meister ühe üle kätte läinud posiga, kuidas mõtab see temagi sõna kuulda, kes ohjad oma kätte saanud?  Aga emm, töö on raske, pois läheb kodu wanematele kõlbama, et meister temaga üle kohut teeb, mähe süüa ja palju tööd annab ja mina ei ole sääl, maid tulen kodu, ehk pange mind mõnda