ja meie ei wõi selle wasta rääkida. Nädalaleht ,Nuss" nimelt  kirjutab wäga käredast selle nõuu ette ja annab kõiki paha selle uue-aea wabatsewa waimu (liberaliSmuS) süüks, mis Peterburgi seltskondas ennast pesitanud oleks. Selle waimu sisu ei oleks aga muud kui wale ja tähenduseta kolaw sõna. Meie ei wõi ega taha selle üle rohkemad kohut mõista, seda aga leiame, et ka »Nuss'i" enese juhtkiri  kõlawatest sõnadest nõretab, miS palju ei tähenda. Moskwast. Linnapea eeskostmise peale on Linnasaadikute  kogu nõuuks wõtnud Jumalas hingama Keisrile Kremlis üht mälestnse-sammast pauna. Linna poolest antakse selleks 100,000 rubla, Linnasaadikud kogusiwad oma kestis paigal 40,000 rubla, milleks Linnapea üksi 12,000 rubla audis. Ka teistest kogumistest oli juba 46,000 rubla saadud. Selle kuu 6 pääwal müüs üks kaupleja Mõskma uulitsatel Jummalas hingama Keisri pillist. Kaks kodaniku  ostsiwad igaüks ühe, kiskufiwad neid katki, wiskasiwad  maha ja ütlesiwad: ,Seal Teie Keiser nüüd on." Uulits oli rahwast täis, kaupleja pööras ennast pealtwaatajate  poole ja ütles: /kas nääte, mida need teemad."  Silmapilgul oliwad meeletumad teutajad rahwa - hulga käte all ja hoopist sadas nende peale, künni nõrkefiwad.  Waewalt suutis üks mõödamiuija rahwa wiha nii palju lämmatada, et teatajaid ligemaks järelkuulamiseks Politseisse wiia lafkfiwad. Kas nemad aga elusse jääwad,  ehk kas weel wastust anda suudawad, se on teadmata.  Niisamati on üks mees uulitsa peal selle telegrammi  lõhki kiSkund, mis Keisri surma kuulutas. Ka seda on rahwas peksnud, ka siis weel, kui Politsei ametnikud  teda juba saani pannud oliwad ja Politseisse wiia tahlsiwad. Rahwa wiha on õige, aga ka wäga kardetaw,  kui ilma ligema järelkatfumiseta kohut mõista tahab. Nenda wõis wiimane seda telegrammi niisama heaste kanges südamewalus lõhki kiskuda, kui muus kihutuseS; immeSte südameltikumised ei ilmu mille ikka ühelwiifil. Hharkowist. Hulk naesterahwast tungis Hharkowis  kruuwuse-wandele. Preestril ei olnud selleks käsku ja soowijad pidiwad tagasi saadetud saama. Hharkowi kubermangus on jõed üle kallaste tõusnud.  Slawjanski ligidal on weike Torezi jõgi kõik ümberkaudest maad wee alla pannud mitmes paikas hooned lõhutud, nenda ka üks sild. West seisis 4 arfhinad üle silla sammaste. Ka m õishin ' i st, Wolga jõe peal pölesiwad selle kuu 12 pääwal üks aurnlaew ja neli barklaewa, mis wil j aga täidetud ja kaupmehe Blinowst omad oliwad, ära. Kahju on 300,000 rubla suur. Samaarast kirjutakse selle kuu 10 pääwal, et seal kange tuisk juba 2 pääwa möllab. Kõik teed on umneS ja raudtee-sõidud seismas. Ka mitmest teisest paigast tulewad sõnumid kange tuiskude üle. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa Keiser Wilhelm I. sai selle kuu 10 pääwal 84 aastad manaks. Ikka sai se pääw sunre rõõmuga ja iluga peetud, aga sel aastal langes Peterburgi koleda kurjale» mari raskest selle rõõmupääma  peale. Juba eme oli Keiser kölawaid rõõmupidusi  ärakeeland. sest et tema süda oma /õige parema sõbra" surma pärast üleliiga koormatud oleks. Selle juure tuleb weel, et ka Berliinis jutud suruwad, kui peakfiwad  kurjad „ üleilmlised" Saksamaa Keisrikoja wasta kurja nõuu. Kronprinz reisis selle kuu 11 pääwal Peterburgi ja tema kõrged omaksed ja kõik rahwaS saatsiwad  teda kurwal ja kartlikul meelel teele, kui läheks kiskjate  pesasse. Aga Keiser ja Kronprinz tunnistafiwad mõlemad, et nende amet surma karta neile ei lubaks. Peale oma enese südametungimise, ligisugulasele ja sõbrale miimist auu anda, peab Saksamaa Keisrtkoda ka juba selle peale waatama, et ärajäämine Wene Keisri matusest  teiste riikidele aSja ei annaks, Wenemaa ja Saksamaa  sõbruse rääkida, mille peale nimelt Prantsusmaal  waritsetakse. Uleüitse näitab, et mõlemilt poolelt, Saksamaa ja Wenemaa poolelt sõbruse alleShoidmist hoolega püütakse. Kronprinzi sõit oli esiteks õhtu peale seatud, sai aga Pelerburgist awaldud soowimisi mööda juba homikul ettewöetud, kuida armutakse selleks, et tema enne Inglismaa Kronprinzi senna jõuaks ja mõneks läbirääkimiseks  aega leiaks. Sedawiist on siis ka Kronprinz kui Saksamaa eesseisja PeterburgiS ja on enne sõitu Bismarkiga pitkemal jutul olnud. Ka Berliini kõrgetes paikades peetakse kibedast nõuu, kõiki Euroopa rukist üleilmliste kurjategijate häwitamifeks  ühendada. Saksamaa Saadik Londonis, G raf Münster on ühel pidu! tunnistanud, kuida Wene Keisri? surm mitte üksi Wenemaa õnnetus ei oleks, waid kõigi Euroopa önuetuS, ja on tähendand, et kõigi Euroopa kohus oleks, neid /ihwtifid madusi" häwitada, kes mõrtsukatööd  omaks alaliseks ametiks wõtstwad. Kiriklik tüli näitab otsale jõuudma. Juba on kahes Piiskopkondas, Osnabrükkis ja Paderbornis Piis- kopid ametisse asutatud ja kiriku wara nende walitsuse alla antud. Aus t ri a-Ung r u ma al t. Üks pahandus Parlamentis  on suure tüli teinud. Kui sõnum Wene Keisri wasta tehtud  kurjateust Wiiiü jõudis, siis päris uks jägu Parlamenti-liikedest,  et ofawötmiue selle üle awalikult wäljaräägitud saaks ; selle wasta olnud aga nimelt Poolakad, kes saalist wälja minna ahwardand, kui seda tehtud saaks. Prästdent Smolka ei ole seal omalt poolelt midagi teha usaldand ja saatnud Minister Varon Haymerle juure, aga ka se olnud uõuuta ja asi jäi tegemata. Keiser on ennast selle üle wäga pahandand ja seda ka Parlamenti Präsidentile tähendand. Ka räägitakse, et Baron Haymerle omas ametis kõikumise peal oleks. —> Keiser on järgmist käskkirja annud: ,Selle südameliku sõbruse täheks, mis minu ja Keiser Aleksander 11. wahel oli, ja selle osawõtmise  mälestuseks, mis tema minu söeawäe wasta ikka ülesnäitas, käsfin mina, et Ulani-rügement Nu. 11 jäädawaks  aeaks Keiser Aleksander 11. nime kannab. Selle rügementi auu-ülemaks nimetan mina Keiser Aleksandred 111. Jalawäe rügement Nu. 61 /Aleksander Zesarewitsh" kannab edaspidi nime: „ Aleksander 111. Wenemaa Keiser." BoSuiamaalt, mis nime kandu Türgiriigi maa on, aga Austria walitsuse all seisab, saamad nüüd ka 20,000 meest Austria sõeawäe sekka kutsutud. Nemad teenimad Austria rügementides ja wannnwad Austria Keisrile, sellest lugnpidamata, et nime pärast Sultani alamad on. Prantsusmaalt. Awalikult räägiwad Prantsusmaal  need, kelle käes walitsus seisab, palju omast sõbrufest Wenemaa wasta ja põlgtusest nende kurjategijate wasta, kes oma roojaseid käsi Keisri pühitsetud elu wasta tõstfiwad.  Ka mitmed aealehed tunuislawad sedasama joont ja näitawad suure hoolega Wenemaa sõbrust otsima. Selsamal aeal poawad aga tuli- ja weripunased priidusemehed  ja naesed pidusi Nihilistide aunks. ja üks sesugune seltskond on Rõissakow'i omaks Auu-Präsidentiks walinud. Politsei poolest on mõned kärategijad kinni pandud, nende seas ka mõned Wene põgenikud, kas seda aga tõe pärast, wöi üksi silmakirjaks tehti, selle üle on miimist otsust oodata. Need aealehed, mis Peterburgi kurjategu awalikult kiitfiwad on kohtu ette kutsutud ja ka süü-aluseks mõistetud, aga nuhtlus on teiste riikide arwateS  uit weike, et sellest suuremad lugu ei peeta. Kolm aealehte maksawad igaüks 2000 franki ja nende Redaktorid  saamad mangi pandud, kaks kuue kuu peale, üks kolme kuu peale. Pea karjuja Rochefort ei ole aga suuremad  nuhtlust saanud, kui et 1000 franki maksma peab. Se on nii mähe, et seda sugugi nuhtluseks arwata ei wöi, sest tulipunane rahwas lueb nüüd niipalju rohkem tema weripunast lehte et kasu ikka weel tema poole jääb ja Wenemaa õnnetus temale mitmed tuhanded sisse kannab. Wenemaa ringkiri (mis meie lehe wiimases numris seisab) on Prantsusmaal üle-öö õitsema hakkand Wene sebradele natuke külma wett pähe purskand. Nemad näitawad armand  olema, et noor Keiser kohe wanaist söbrnstest lahkuks  ja ennast Prantsusmaaga ühendaks; aga ringkiri räägib igapooliseft rahust wäljaspidi ja hoolsast tööst seespidi,  ja se ei näita siin suuremad rõõmu sünnitama. Selle kuu 11 pääwal suri Pariisis kuulus klaverimängija  Rubinstein. Nizzas põles selle kuu 11 pääwal theater maha. Oper Luzia pidi antud saama ja palju rahwast oli nägema  ja kuulma tungind. Kohe pärast hakatust läks üks paberist sein põlema ja tenoori-laulja kargas põlema riietega  ette. Ehmatus oli juba suur, rahwas tormas wälja ja tallas jalge alla, kes eest ei jõudnud. Järsku paukus aga gaas, kõik lambid kuStu siwad ja pimedus täitis maja. Kuida tungimine ja jalge alla tallamine pimeduses tõusis, seda wõib arwata. Pea lõiwad leegid katusest wälja ja pragin lämmatas hädakisa. Sadamast jookfiwad madrused appi, ei wõinud aga ka palju aidata. Umbes 100 inimest on surma saanud, haawatud inimeste aru ei ole weel teada. Ühe tunniga ei olnud muud järel, kui aurani purn. Inglismaalt. Aafrikast tulewad sõnumid, et TranSwaali talupojad Inglismaa rahupakkumist wastawötnud  olekstwad. Ligemad sõnumid on weel tulemata, seda aga kirjutawad pea kõik zeitungid, et talupojad sõeawaiuul  osawamad oliwad, kui kaubategemise juures, et nemad mitte oma iseolemist tagasi saanud ei ole, waid petetud oleksiwad. Afghanistaui aSjus on ka wiimane nõuu peetud: Kandahar saab tagasi antud. Inglismaa walitsuS kinnitab, et seda usalduse-tähte Wenemaa wasta tarwis läheks, sest peaks Inglismaa Kandahari omale, fiis oleks sellega üteldud, et wõitlemine Wenemaa ja Inglismaa wahel tulema peaks. Minister Dilke on Parlamentis  kuulutand, et Keiser Aleksander UI. Turk stani sõda lõpetanud ja Kindral Skobelewi tagasi kutsund oleks. Wenemaa! ei teata sellest weel midagi. Mitmed suuremad aealehed kirjutawad selle Inglismaa  seaduse üle, mis kõiki wõeraid põgenikust, kelle peal üksi politika kaetused feisawad, Inglismaa pinna peal kaitseb. Et neile tülitsemate elupaika anda tuleks, kes mässamist tõsta püüdsiwad, seda peäwad need lehed küll õigeks; kes otsekohe mõrtsukad ja mõrtsukate abilised  on. Bal kan i poolsaarest. Juba oli kuulda, et Türgi-Greeka tüli rahuga lõpetud saaks, Türgi poolt oleksiwad Greekamaale pakutud: Kreeta saar Epiiruse asemel; Thessaaliast üks jägu, Larissa linuast saadik, sellega ja Trikaala'ga, peale selle weel Arta ja Prewiza. Sellega oleks Greekamaa ka rahul. Nüüd on aga Türgi  walitsus Kreeta saart omale pidada tahtnud ja selle asemel midagi muud pakkund. Kas Greekamaa sellega rahul oleks, seda ei ole teada, aga ka mitte uskuda. —- Greekamaa! walmiStakse wägewast sõea wasta, ja ka need mehed on sisse kutsutud, kes enne millegi asja pärast' wabastatud oliwad. Kuulsas Kruppi wabrikus laseb Greeka walitsus 700 suurtükki sepistada. Jda-Numeelia Kindral-Kuberuör on ka osawõtmise  tunnistamiseks Peterburgi reisida himuõtand, aga Sultan on seda ärakeeland. Et se PeterburgiS meelehead Sultani wasta kosutaks, seda ei ole uskuda. Rumeenias on protses nende mõrtsukate üle lõpetud,  kes Minister Bratiano elu peale kippu siwad. Wetraru  on 20 aasta peale wangitööle mõistetud, tema seltsimehed  PekeSku ja Karlowan igaüks 9 aasta peale. Ameerikast. Ameerika Saadik PeterburgiS, minister Forster on telegrafi läbi isamaale sõnumid saatnud, et Keiser Aleksander M. Ameerika Senati ja Prästdent Garsteldi osawötmife eest liigutud südamest tänada laseb. Ameerikas, Missuuri jõe ääres on üks terwe Jndianlaste sugukond 29 Näärikuu pääwal ärauppund. Wiletsad Janktoneeslased oliwad omad wigwamid (majakesed)  jõe ääres üleslvönud, kui jõgi kangest tõusis. Wigwamid oliwad maapinna külge kinnikülmetand ja ei wõinud äramurtud saada; sell aeal jõudis wefi nende üle. Külm oli 2S graadi kange ja wcst tarretas kiirest jeaks. Läbi kõige öö kuuldi wiletsate hädakisa. Teisel homikul ei olnud muud näha, kui hiilgawad jead; kõik sugukond, umbes 5000 hobusega oli uppund. Kaks lühikest wastust. „W algus" ja ,Eesti Postimees" sunniwad meid jälle lühikesele tähendusele. Mälgus" täidab oma Nu. 12 sees rohkem kui W lehekülje kirjaga meie wasta. Meil ei ole selle peale midagi wastata ; meil on aga 'paluda: Lugegu ,Walgus" oma kirja ise ühel kenal homikul hakatusest otsani läbi. Kui seda toitu sines ,Walguse" süda mitte pahaks ei lähe, siis on temal metsalise magu. ,Eesti Postimees" püüab Perus Postimehe? kohta seda ka kord näidata, et nemad , mehed" on, keS Meril» Postimees" oli kergelmeelel meie peale walekaebtust  tõstnud. Meie pakkusime sada rubla, kui seda kaeb tust põhjustada wõiks, kui mitte, siis seda häbi, mis iga kõlwatuma waleliku kohaline on. Postimehel" näitab himu olema, ühest ebk teisest osa wõtta, mida meie pakkumise peale saada on, ja tõttab wiletsale ,wennaksele" appi, Wõtku siis osa, meil ei ole midagi selle wasta! „Eesti Postimees" kirjutab oma Nu. 9 seeS tetSte halpuste kõrwas, et /vennakfel" tunnistuseks muud ütelda tarwisfei oleks, kui aga: ,Arwan!" siis peaks iga kohus ,talle" sada rubla kätte mõistma. (I!) —> Ei, auustatud EeStiWostimees" Meie ,arwame", et sesugune iga kohtu ees omale need sada rubla üksi aga , arwata" wõiks. Sõbrustus ja wennastus"  on ju kenad asjad. Et needZ aga õiguse, tõe ja auu kulu peale peakfiwad kosutatud ja ülespeetnd saama, seda ei ,arwa" meie mitte just waidlemata tarwis olema Jutu leht. Adratalu leseMtves. Zutt Thüringimaa taluelust. Noort looma jälle puu külge fiduda, seda ei wõinud ükski tema käest pärida. Kui tema aga weel need pajuwitsad  katki leikaS, mis mulku pidastwad? Ja, tarwis oli aga, kord nuaga leigata, mis pärast sündis se 'oli ilma tema tegemiseta. Tema oli nuga taskust wõtnud, kui teadmata, ja niisamati, kui teadmata mõtteid sundis tema wägise rahule! oli tema witsawäädi läbi leikaud. Siis pugeS tema jälle aidikust wälja, kargas üle weike jõe, mis üle tee jooksts, ja ruttas teinepoole, määle, mille üle tee maanteele käiS. Pea oli tema seal ja waatas tahapoole, aasu peale ja edafi maantee  peale, miõ linna poole läks.