, Hirmuga hakkav puusepp Rüdigeri käest kinni ja paluv: ,Arge ütelge mitte nii palju!" ,Aha!" hüüdis Rüdiger naerdeõ. ,Tema wsib kaevata.  Mina ei näe teda täna esimest korda ja tahan kohtuv  rääkida, miv loom tema on. Mina saan trahwi makvma. aga see pisut mind ei pahanda, kui aga msne mehe tempusi pääwa walgusele tuua wsin. Olge ilma mureta. Mina olen teda petjaks nimetanud; sellepärast ei kaeba tema mitte, sest tema teab, et ta seda on!" ,Mtna tahan Teie peale kaebata, weel täna teen seda!" käratseS puukaupleja, toStiS käe ähwardateõ üleS ja läks tuast wälja. Seppa ei olnud see ähwartuS sugugi hirmutanud, sest ema loomus oli niisugune, et hirmu ei tunnudki. ,Zumal tänatud, et ta ära läks, üSna õnne kombel juhtusin mina sela, sek wiStiSte oleksite Tema häid sõnu uSkunud ja tunnistused käest ära annud/ ütles Rüdiger Mina et tunnud teda jo mitte nii palju/ kogeldal Lampceht. Meda wckhem tohtfite teda usaldada/ ütleS Rüdiger. Sampreht, Tete olete õige ja auuS meeS, aga maailma .a inimest ei tunne Teie mitte. Waadake, kui minul seesugune  summa oleks pärida, fiiS ei usaldaks minna selle pärimise tallitust ka mitte oma wenna kätte. Rahal on üks kuri wsim seeS. Oleksite Teie tema wenna kätte seda tallitust usaldanud. fliS et oleks Teie kõigest pärandusest wist mitte ühtigi näha saanud/ Johanna armas sedasama; tema teadis, et tema meeS kõiki teist niisama õiglaseks pidaS, kui ta ise oli. Mina tahan Juudi rehnungi wälja maksa, aga Teie peate minule tõukama, tema käest edaspidi mitte enam puid oSta, et tema Teid jälle ei peta/ rääkis Rüdiger edasi ja katsus Lamprehti tänamist waigiõtada. Mee ei ole mitte hea, et see meeS Teie pärandusest midagi teab; oleksin mina Teie asemel, mina oleksin kõik tühjakõ jutuks tunnistanud ja kinnitanud, et minul iialgi üht sugulast Ameerikas ei olnud/ ,Seda mina ei wõinud," waõtaS Lampreht. ,Ahal Seda tean mina küll!" hüüdis sepp. ,Waadake,  mina armastan ka tõtt, fiiSki on mõnikord parem, kui seda ei räägita. Teie teete kõige paremini, kui kõigest  sellest aSjast nii wähe räägite kui iganes wõimalik on, sest mida wähem inimesed sellest teadwad, seda parem see on. Teie ei ole wist mitte ainuS, keS seda pärandust nõudma läheb, seesugune summa äratab ja kutsub ka petjaid  saagile, seal peab ette waatama! Teie ei wõi muidugi mitte seda korda saata, aga Heinriht mehist meelt usaldan mina ja arwan, et tema seda aSja hooletumast ei tallita." MötiSte mitte!" hüüdis Heinrih. .Millal reisin mina L. linna?" Reisu aega määrati teise pääwa peale, kui ka Heinrihi  tuline waim sellega wähe leppida tahtis. III. Üks wana puu, mis õitseb. Selsamal aeal, kui puusepp Lamprehti majas seda nõuu peeti, arutati sedasama asja ka ühes teises paikas, palju uhkemas majas. See maja oli ühe wana neiu, Juliana Edderõ'ipäralt, kelle ema Rudolf Gottlieb Lamprehti õde olnud Julianal oli juba oma kuuskümmend pulka selja taga. LooduS oli teda ka kaunis hooletuse fiSse jätnud; tema oli põdur ja ka tema noorel pvlwel ei olnud suuremat kenadust tema näuS olnud. Sellepärast oli tema tänine ka üksi kasside poolt waõtaarmaStust leidnud, kui tema ka suure ihnusega juba kauni tagawara kogunud oli. Juliana oli ihnuS. Head teha tema ei oskanud, sest tema wana kuiwetanud süda ei soowinud kellegile head. Tema wihkaS inimesi, et need temast lugu ei pidanud. Tema süda oli kord ka kaunis soojaSte tuksunud; seda ei olnud aga keegi tähele pannud ja see oli teda pahandanud. Iga kord wiSkaS tema aealehe wihaga kõrwale, kui lugemisega  nii kaugele jõudis, kuS kihlamise ja laulatamise kuulutused seifiwad. See pahandas teda, et suurem jägu meestest ikka noori neidufi naesekS wõttiS ja wanemad järel jäiwad, kuna tema aru järel ometigi elatanud neiud paremini perenaeseks kõlbafiwad. Tema wihkaS ka kõiki mehi, sest et keegi waewakS wõtnud ei olnud, tema armastust tähele panna. Et tema kehalik ehituS just kõige kenam ei olnud, seda teadis tema küll isegi, aga oma teisi omadusi pidaS tema seda paremaks, kui ka need keS teda ligemalt tundflwad, neid teisi omadusi weel kehwemakS pidafiwad kui tema nägu. Ja neil oli üsna õiguS. Tigedamat  ja turtsakamat inimest ei tunnud keegi ümberkaudu, kui Julianat. Sellepärast ei olnud temal kedagi muud sõbraks, kui kassa, kes aga ka kõikumata armastusega tema poole hoidfiwad. Ainult üks mees oli tema silma eeS armu leidnud; see oli adwokat Saadek. Juba mitu aastat tallitaS Saadet  Juliana aSju, nimelt siis, kui jälle mõnda summat , müüride wahele* panna oli. Kui Juliana isa mõne aasta eest ära suri ja oma ainu tütre kaunis suure waraga järele jättis, fiiS olekS tütar warandufe hoidmise pärast muidugi mureS olnud, aga Saadek peaStis teda murest. Saadek oli arivateS nelikümmend aastat wana, weikse kawala silmadega ja keskmise kaswuga; Juliana pidaS teda aga kõige kenamaks, sest et tema oma kasu pärast ikka lahke ja wiisakaS oli. Saadek tundis maailma elu wäga heaste, aga kõrgemale tõusta ei olnud temal siiski korda läinud. Kes teda tundsiwad, need ei pidanud tema anujast  ja õiglasest meelest suuremat lugu ja see oli temale tema ametis suurt kahju teinud. Saadet oli poiSmeeS ja armaStaS kerget rõõmust elu, milleks temal aga sagedast raha poolest puudus oli. Tööd ei armastanud tema wäga, waid tuelaS ennast omaS ametis  rohkem oma tawala pea, kui oma hoolsuse peale. Juliana ei olnud aga oma nõuumehe auusa meele ega hoolsa asjatallituse üle iialgi kahtlane olnud, ja selleks ei olnud temal ka asja. Kõiki asjatallitust oli Saadek tänine hoolsast toimetanud ja nõuud mis tema annud, oliwad ikka tulusad olnud. Tuli Saadek Juliana juure. fiiS muutis ennast kõik wana neiu kuju teiseks. Oli tema ka praegu kõige pahasem  olnud, fiis sundis teda adwokati tulemine kõiki kiusu ja tüli unustama. Kõik tema olek näitas nooremaks saama, käik läkS kergemaks, silmad läkfiwad selgemaks ja elawamakS  ja wanaS kortsunud ja kahwatanud palges lehwiS weel pisut puna. Tema tõi adwokatile ikka klaasi wiina, ja kui see ka natuke halw ja hapu oli, fiiS oli Saadek ka ainuS hing, kellele siin majas sedagi pakuti. Kui Juliana suure päranduse kuulutust lugenud ott, fiiS laskis tema kohe Saadek'it kutsuda ja selle kawal pea rõõmustas ennast ka kohe suure tallitust üle, miS suurt saaki anda tsutaS, ilma et selleks kaua tuaS istuda ja kirjutada tarwiS läks. Juliana kulu peale oli adwokat L. linna reisinud, tarwilifi tunnistust tooma, oli ka lubanud nii pea tagasi tulla kui iial Võimalik, aga juba oliwad kaks pääwa mööda läinud ja tema ei olnud weel tagasi tulnud. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus : 1. Jüri k. p. Palmipuude pühal õnnistab pastor Assmuth kellu 9 leerilapsed sa teed enne lõunat jutlust. Laululehed  kiriku heaks. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Laupääw kellu 12 wõtab pastor Grohmann pihtile, kellu '/-I loetab pastor Asmuth leerilapsed, ja wõtab neid muu lauarahwaga seltsis kellu Pihtile. Suurel NeljaMwal, 5. Jüri k. p. teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pihtile wõtab pastor Asmuth Kesknädal, 4. Jüri k. p. kellu 12, pastor Grohmann kellu 1. Kesknädal enne lõunat kirjutakse neid keS suurel NeljaMwal lauale tulewad, ja Pärast lõunat kellu 3—5 neid kes suurel Reedel tulewad. Suurel Reedel, 6. Jüri k. p. teeb pastor Asmuth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pihti on selsamal homikul kellu 9. Pärast lõunat kellu 5 peab pastor Grohmann jumalateenistust. Laululehed waeste heaks. Kaarte kiriku õpetaja wõtab lauarahwast waStu: Palmipuude pühal, suurel neljaMwal ja suurel reedel, kirjutab neid lauale: laupäaw kellu -12, teisipääw kellu B—l 2 ja kesknädal kellu 7 —l2 enne lõunat ja wõtab neid pihtile: laupääw ja kesknädal kellu 1 ja suurel neljapääwal kellu S pärast lõunat. Laululehti on uue leeritoa ehitamise heaks: Palmipuude pühal ja suurel reedel enne lõunat ja pärast lõunat. Tütarlaste leeriõpetus hakkab 12. Jüri k. p. Lapsed saamad leeri kirjutad 11. Jüri k. pääwal enne lõunat kellu 9 —12. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz palmipuude pühal, suur neljapääw sa suur reede jutlust. Wöetakse igakord lauarahwast. Laululehti on palmipuude pühal ja suurel reedel. Tst-suri poslck ludatawd. Tartu», SS. PaaStu-kuu pääwal ISL4. Trükitud Liudfor,'i plrijate t«»«« ja k«l«>a. Selle Mi saab teada antud, et need s Eestimaa Ritterkonna poolest Eestimaa Kuberneri herrale pruukimise jäukS autud heinamaad, MS Harko mõisa jürwe juures 39 desätini 80 rnutslllda, teine Ranna mõisa all 40 desätini 270 ruuts. suur, Ahe aasta peale saamad kõige rohkem pakkujale rendi peale antud ja saamad 31. Mirtst-kuu t>. sel aastal kell üks pärast liaaat Kuberneri herra kantseleis wälja pakkutud kus ka nende heinamaade kaardit ja kõik teised pabberid iga pääw hommikust kell 11. kuni kellu 3 pärast lõunat, üksi mitte pllhha ja kroonu pühhapääwadeS wõib näha saada. SQ-mal Jürri kuu p. sell aasta! kellu povl ükS pärast lõunat saamad MiidwMll-htwllMild. HaberSti mõisa all, Harku Järwe ligidal Tallinna LinnakaSsa poolest neljateist, kümne aasta peale rentikS walja pakutud. ürs Pood, ilma wSi ka poestsseseadmtsega on ära üürida. Ligrmat  teadust saab MakreuulitsaS, Nr. BVa, Gergl majas Fil jack i juures. Mili-üdisl ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna peale herra G. J. Karow'i raamatupoed waSta. Teadaandmised. Nõnda arvata keskmiste Jaanikuu pääwade seeS saab Haapsalus  Läänemaa pöllnmeeSte jauskond oma igaaastase hobuste- ju sarwtoomade- walMaituse tirapidama. . . JsrLralised kuulutused, wõiduhinnad j. n. e. saawad omal aeal täätatud. ' Eestseisuse nimel: 0. Naron Kudberg. AlWpiiralised Singer ömblusmshinad saiwad suureõ maailma-wäljanäituseS Zmflerdami Unnas kõige estmeff ja kõrgemat hinda, a««-tunnistus. Nagu igal suurel wäljanäituStel Pariisi, Wiini ja Philadelphia linnas, kus alguspäralised Singer-õmbluSmashinatelele  ikka kõige kõrgemat kiitust jägati, nõnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna jägamisega awaldatud. G. Neidlinger, Tallinnas, Pitka-nnlitsas Rr. 57188. Rarwas, Burg-nnlitfas, Rernsti majas. Rakveres, Pitka-unlitfas Nr. lk. Jgapöäwane hinge toidust mm!, kirjutanud A. J. Katter, teine trük, on malmis saanud ja saada LindworS'i  pärijate juures. wsikt Maja MAMH seaga, ehk ka aeaplatfiga saab osta otsitud. Adresfid palutakse kauba. DWWW hinnaga. selle lehe kantorisse pokstawi  K all sisse saata. . Selle lehe tellimist ja tellimise raha wStawad waSta r terdlas: t Husen, Suure Hiioma-mõisaskoolmeister  Liit. Saadgo mõisas: M. Gustavsohu.  toero: W. Duglas, Simunas: W. Normann.  Ragawerrs: W. Lepp. Alel: Jakob taiwani»»,  trikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WSrruS: sßielrose proua, WalkaS: M. Rudolfs'i raamatu-poes. Narmas: M. Põder. Wiljandis: raamatn-iaupleja S. A. tarow. Kaubahinnad. 29. Paastu kuu p. 1334: Soola tünder 6 rbl. kop. tiwisool, tünder, 10 puda 4 rbl. 50 kop. Heringi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder lk rbl. topli heina puud 70 kop. Õle puud 80 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Llwem raud 13 rbl. tase puude süld K rbl. 50 kop. Männi puude süld S rbl. 50 kop. tiwisüte puud 13 kop. Siwitõrwa tünder 10 rbl. Pnutõrwa tünder 15 rbl. TrliSkiwi, tuhant, 22 rbl. Lubbi, tünder, 1 rbl. BresSlingi tünder 12 rbl. Hinnad Tallinna tnrul. 29. PaaStu-kuu pääwal. tarduhwlid. tsetwk. 40—60 kop. Herned, t00p.... 7 « Leatsed. toop. ... 7 » Tangud, toop ... S . Weikse liha nael. . IS—l7 « Sea liha nael ... 14 » Rõõsk piim, toop . 4 „ Hapu piim, toop. . 5 » toore, kortel.... 4 , Laua wõi, nael . . 40 » Pütti wõi. nael. . 3S „ Mnua paar . . . .