 seda kõrget meest sooja kirjadega. Nende järel oli Graf Eduard Baranow Eestimaa mõisnikkude sugust ja oli aastal 1811 sündinud. Oma kooliõpetust sai tema ZarSkoje Selo KeiserlikkuS LyceumiS, aStuS aastal 1829 Jsmailowi Gardi-rügementi, sai aastal 1832 pealikuks  ja juba järgmisel aasta! Flügel-Adjutantiks. AuusaS ja hoolsas teenistuses sai tema juba aastal 1850 Kindral-Majori?S  ja aaStal 1855 Kindral-Adjutantiks. AaStal 1866 sai Graf Baranow Baltimaa Kindral-Kubernöriks nimetatud, aga juba selsamal aastal pöhja-läänepooliste kubermangude ülemaks saadetud ja aastal 1868 Riiksrathi  liikeks tõstetud, kus tema nimelt raudteede korraldamise  kallal hoolsat, osawat ja tähtsat tööd teinud on. Igas ametis ja tallituses mis tema juhatuse all seifis, on Graf Baranow õiget, armsat ja hoolsat meelt üles uäitanud ja wäflmata tööd teinud, ilma suurema kärata ja kõlata, tüdimata lahkuses oma ametnikkude ja alamate waSta. Ka kiidetakse, et tema kui Baltimaa Kindral- Kubernör, meie isewiifi elutarwitusi wäga heaSte ära mõistnud  ja nende eest nii palju hoolt kannud on, kui see lühike  aeg lubas, mida tema meie keSkiS elaS. Kindral- Adjutant Gras Baranow on otse kui KeiserlikkuS perekondaS  üles kaswanud ja on kolme Keisrit kõikumata truuwusega ja wäfimata hoolega teeninud. - Ikka weel waidlewad mõned aealehed nende Wene alamate Üle, keda Berliinist wälja saadetud on. Käredamad  lehed, nagu ,Peterburgi Herold", pärisiwad juba, et Berliini Politsei ülem ametist lahti lastud saaks, ehk et siin Saksamaa alamatega sedasama peaks tehtama. Nüüd hakkawad need lehed juba tasakeSti ümber pöörama, sest asi saab ikka selgemaks, et need inimesed mitte just kõige ustawamad Wenelased ei olnud, waid rohkemalt jäult Poolamaa Juudid, kes kõiksuguste kahtlaste ringkondadega filmttsewad ja seda wõeramaa Politsei silmapaari wahel kergemalt teha wõima arwaflwad, kui omal maal. Berliinis  olla umbes 15,000 Wene alamat elamas ja umbes 1800 nendest on omad passid kätte saanud, kuS pea! tähendatud  oli, et nemad ennast kahe nädali sees Berliinist wälja kolima peawad, kui nemad seda ilma Politsei abita ja ilma suurema kärata korda saata soowiwad. Arwatakse ka et Berliinis mõne teise riigi alamatele seesama lugu kätte tuleb, nimelt Austria Juutidele. Saksamaal algawad pea Riigipääwa saadikute walimised ja sellepärast soowita sealist pinda kahtlastest maimudest puhastada, keS omal kodumaal niisama kahewäärilised kodanikud on, kui külalised  wõeral maal. Seesugust maimust wöib aga awaliku walimiSte aegadel kõige wähem tarwitada. Hiljuti tegi Saksamaa aealeht ,Posener Zeitung" suurt kära nende Saksamaa põllutöö sulaste ja palgaliste üle, kes Saksamaalt Baltimaa kubermangudesse  tööd ja teenistusi otsima tulla. Palgad olla siin nii wähised ja toit nii wilets, et ainult see rahwas kes sellega juba lapsest saadik harjunud on, läbi saada wõida. See kära oli wäga kentsakas, sest igaüks teab, et tööliste palgad Saksamaal palju alamad on, ja et miimase  kahekümne aaSta sees põllutöö sulaseid ja palgalisi koguni Baltimaa kubermangudesse tulnud ei ole. Umbes kahekümne aaSta eest laskfiwad küll mõned suurpõllu peremehed  omale pöhjapooliselt Saksamaalt töölisi tulla, aga suuremat õnne ei leidnud nemad selle juures nutte. Mteks  ei olnud sisse rändanud töölised just mitte kõ,ge paremad.  sest need ei lähe nii kergest kodumaalt ara, wmd leiawad ka seal tööd ja teenistust, sellest räaklmata. et nende palkajatel, keS neid kauplefiwad ja seia saatsiwad, wahest suuremat himugi ei olnud, paremaid wälja walida, waid igaüht wasta wõtfiwad keS ennast pakkuma tuli, et aga aru täis saaks. SiiS ei olnud need inimesed ka meie maa tööwiisiga harjunud ja mmdugi oli ka nme tööliste toit neil wõeras, sest need söõwad soolatud kala ja haput piima, Saksamaa põllutöölised aga rohkem pekkt, ia bapu piim ou seal enamist tundmata ehk koguni põlgatut  asi. Igal maal on selle poolest nüüd kord oma ise wiis. Nenda toidawad ennast Wene töölised suwel enamist uuritsatest, reikatest ja kaljast, millega jälle meie töölised mitte et lepiks. Ka mõne teise as,a pärast ei läinud asi meie maa põlluperemeeste ja wõeramaa tööuSte wahel õiete korda, nemad läksiwad pea ära ja teisi et kutsutud  enam. Wiimasel aeal on möneS paikas metsa töölist  Saksamaalt tulla lastud, kus neid rohkem metsa tööde, nimelt puude külwamise ja istutamise peale harjutatud on. Nende käsi käia siia õige heaste, kuida Saksamaa leht, Conservative Correspondenz" tunnistab. Meie kodumaa poegadest on weel wähe noori mehi õpetatud metsnikkudeks  õppinud, sellepärast katsutakse seda tarwitust wöeralt maalt kutsutud meestega täita ja need kutsuwad omale muidugi hea meelega töölisi, kelle keelt nemad möiStawad. Wiimasel aeal on aga ka juba meie kodumaa poegadest mitmed Saksamaa ja isamaa suurkoolides seda ametit õvvtnud mis meie kodumaal aast-aastalt tähtsamaks saab ja meie loodame, et siis ka meie kodumaa poegi rohkemalt alamatele metsatöödele harjutakse ja köikt seda tarwitust omast käest täidetakse. Midagi on aga meie kodumaal selle jumes kibedast tarwis: Maatöö-koolisi, kus ka metsa aSjade teadust ja osawust õpetakse ja harjutakse. Tänine on Wene-Greeka-õigeusu kiriku- ja palveraamatute  Eesti ja Lätikeelised tülkkirjad Riigas, Wene- Greeka-õigeusu Seminaris toimetatud. Kuida nüüd »Rishki Mesinik" kirjutab, on selleks Peterburgis üks era-kommiSflon  asutatud, kus edaspidi need Eestlased ja Lätlased seda aSja toimetama saada, kes tähendatud õigeusu waimulikuist  koolidest läbi käinud on. - Saksamaa leht Allgemeine Zettung" kirjutab: Mõne aasta eest käis jutt läbi aealehtede, et Weneriigi Valitsus hobuste wäljawedamist üle läänepoolise piire ära keelata tahta, mis aga sel aeal Wenemaa lehtedest tühjaks jutuks tunnistatud sai. Nüüd on see jutt uueSte üles tõstetud, kõige enne Moskwa lehtedes. Seal kirjutakse, et Riigiwalitsuse ringkondades  nõuupidamised olla, sellepärast, et Austria, Türgi ja Rumeenia ratsawäe hobused enamist Wenemaalt ostetud  saawad, wäljaweetud hobuste peale üht maksu, 10 künni 25 rubla hobuse pealt, panna". EtTurpla jaamas hobusetõbi lahti läinud, sellepärast on see jaam aeguti kinni pandud. Posti sõidud Lihula teel käiwad senni Hapfalu ja Rannamõisa kaudu. Ka Tallinnas on see põör a n e us k, et Juudid  RiStirahwa lapsi omaks kiriklikuks tarwitusekS röõwida, Heinakuu 23. pääwal üht kokkujooksmisi Tartu maanteel sigitanud. Juut Mooses D. oli uurmaaker J. poja kinni wõtnud, kes tema poega kiwiga wiskanvd olla. Poisikese kisa peale jooksis hulk inimesi kokku, poisike sai Jsracliitlase  käest peastetud ja lapserööwijaks peetud mees Politseisse  wiidud. See asi on Raekohtu järelkuulamise alla antud. Peterburgi lehtede sõnumite järel olla seal palju järeltehtud k a h e k ü m n e - k o p i k a tükkis! liikumas. Nende rahade läik olla natuke tumedam, mis peale nimelt õhtutel tähele panna tuleb, kui raha wälja antakse. Kergest  wõiks neid rahast ka meie kodumaale libiseda. Wene Konsul Danzigis kuulutab, et Preusfi walitsuse  poolest loomatõbe pärast ära keelatud on, sarwloomi, lammaid ja kitsi Wenemaalt Preussi riiki ja läbi Preusfi riigi wedada, niisamati ka nende loomade liha. Wõid, juustu ja piima wedada ei ole mitte keelatud. Wõeramaa lehtede sõnumite järel ei ole Nihilistlane  Leo Hartmann ennast mitte üles poonud. UkS Saksamaa Sozialistlane, F r a n k H a r t m a n n. on seda teha tahtnud, aga tema ,sõbrad" olla teda lingust peastnud.  Mõnelt poolelt kardetakse, et see kuri .wabalane" üht uut kurjategu plaanib ja sellepärast ise üht seesugust juttu wälja lautanud on, mis teda seaduse walwawa silma eest peidaks. „ . „ Meie juhime oma lugejate tähelepanemist selle Põllutöö tarwituste ja elajate wäljanäituse  peale, mis Litwimaa põllutöö ja käsitöö Seltsi toimetusel ja juhatusel, selle kuu 25., 26. ja 27. pääwal Tartus peetud saab, kuida meie juba hiljuti kirjutasime ja kuida lugejad seda meie lehe kuulutustes  leiawad. See wäljanäituS on kõige wanem ja kõige suurem, mida meie kodumaal peetakse. Sealt on juba mõni hoolas põllumees ja kästtöömees omale auu ja kasu toonud ja saab seda Jumala abiga ka edaSpidi tooma. Walmistagu ennast siis näitajad ja waatajad aegsast ja hoolega selle tähtsa pääwa wasta! Wirumaa rannast. Niisamati nagu mullu, taheti Watnupäe lahel ka sel aaStal KeiSri-Praua nimepääwa  auuks, Heinakuu 22. pääwal, üht ,regattat" purjupaatide wõidusõitmist pidada. Homikul tuli juba igalt poolelt paatisi kokku, aga kell 11 aeal waikis tuul ära ja pidu pidi teiseks pääwakS jäätud saama. Juba öösel tõusis ka wärske tuul, mis teisel pääwal enne lõunat  kangemaks läks. Taewas oli muist pilwes. aga õhk oli puhaS ja sõitu wõis igalt poolelt selgest näha. Sõidu märkimiseks oliwad neli paati, ikka kaks werõta üksteisest eemal, neljanurkaS ankrusse pandud. Enne lõunat kell 11 oli esimene wõidusõit, millest 6 paati osa wõtfiwad. Ühe lipuga sai tähte antud ja kange tuulega sõitfiwad paadid wälja. Iga paat oli niipalju purji peale pannud, kui iganes kanda jõudis, ääred saiwad pea wee pinda rõhutud ja paadid lendafiwad hea tuulega esimesest märgupaadist  saadik; sealt oli raSkem waSta luult kolmandema märgupaadini purjetada, kust wõitlejad siis jälle täie tuulega  wöiduteele pöörafiwad. Esimese wöidu —25 rubla sai talumees Einberg Selja wallast, keS selle tee 8 werSta - 1 tunni ja 4 minutiga ära purjetanud oli; teise wõidu 15 rubla sai talumees Estrup Selja wallast. kes 1 tunni ja 8 minutiga märgile jõudis; kolmaudema  wöidu wõttiS talumees Reime Kalwi wallast, 1 tund 10 minutiga. Juba sits, kui sõidupaadld wõttlemaS  oliwad, liikuS teine regatta, 8 kalamehe paati wäga korralises ridaS wälja. Purjed mi weepinna ligi, et need sagedast wett leikasiwad. purjekasiwad teised Võidusõitjad  sedasama teed, nagu esimesed enne neid. Esimese hinna —lO rubla —sai nendest talumees Bachmann Sagadist; teise hinna 5 rubla talumees Kolk Annikwerest. Esimene oli 59 minutit 48 sekundi, teine 1 tund 7 minutit 30 sekundi sõitnud. Muist nendest paatidest oliwad Võidusõidust tagasi astunud, kui waSta tuult wiimasest märgupaadist mööda et saanud. Wiimaks sõitfiwad weel kaks mõisnikkude paati, kellest üks 1 tund 4 minutit 30 sekundiga, teine 1 tund 4 minutit 35 sekundiga  märgule jõudis. Selle peale saiwad auupalgad wälja jägatud ja olnud wäga rõõmustaw, et selle juures mingisugust tüli ega kadedust ei nähtud. Wäga soowitakse,  et seesugused kenad pidud, mis õpetlikud ja harjutawad  on ja randlastele palju rõõmu teewad, edaSpidi weel elawamat osawõtmtst leiakfiwad. »Rev. Ztg." Eestimaal on heinategemine Heinakuu kaikus, nii palju kui kuuldakse, igal poolel lõpetatud, kõige wähemast  talurahwa juures. Kui mõnda wihmapääwa arwamata  jätame, mis põldudele kibedast tarwis läksiwad, fiiS on heina-aeg wäga hea olnud ja on rohkest head heina annud. Rukki leikus sai Heinakuu lõpul algatud. Liimimaal,  nimelt Tartu ümberkaudu, on ,Olewiku" sõnumite järel rukki leikust juba Heinakuu 14. pääwal algatud. Tartust. Riigiwalitsuse poolest on Tartu suurkooli nerwi-kliinikale aaStas 2000 rubla abiraha lisaks lubatud. Abiraha lisa wäljamaksmine algab tulewal aaStal. Pärnu maakonnast kirjutakse meile Heinakuu 23. pääwal:  ,Hein on tänawu tõöwaewa kahekordselt ära maksnud;  kus mullu 2 —4 saadu seifiwad, seal saadi 4 —B. Juba on ka linna turul hein odawam; põlluheinast ei taheta rohkem anda, kui 25 —30 kopikat puuda eest, kuna see wiimaStel aastatel 40 —60 kopikat maksis. Hein on ka palju ilusam kui wiimaStel aastatel, kus wihm ja liig niiskus teda wälja leutafiwad. Ilmad oliwad sel aastal Pärnu pool kuiwad ja soojad. Rukis on kõrgemate  nukkide peal juba küpse, sest mitu nädalit läkfiwad  järge mööda, kus mitte wihma piiska ei olnud. Suwiwiljale tegi see põud palju waewa ja kollata? odra mitmeS paikas juureni ära." T. Põltsama kihelkonnast kirjutakse meile Heinakuu 24. pääwal: ,Heinakuu 22. pääwal saiwad meil kakS röõmuja  tänupüha korraga peetud: Kõrge Keisri-Praua nimepääw  ja Biiblipüha. Jumal oli ilusat ilma annud ja oma kihelkondlasi ja külalisi oli nii palju kokku tulnud, et meie kirik nende kõikide mahutamiseks sel pääwal kaks kord suurem oleks pidanud olema. Altari teenistust pidas meie oma õpetaja Maurach; pärast seda astuS Pillistwere õpetaja v. Mtckwitz kautsli peal ja kõneles mõnusa jutluse kaikus Biibli tähtsusest, esimestest Biibli seltsidest Inglismaal ja nende tänisest tegewusest. Ka Kolga-Jaani õpetaja Rathlef oli kulaleiwa toojaks tulnud ja oli kirikus, hoidis aga wist oma jõudu Saksakeeli jutluseks, mis pärast peetud sai. Keisri-Praua nimepääwa pärast oliwad lipud Põltsama alewikkus lehwimas. Esmaspääwal,  Heinakuu 23. p. peeti Missioni.püha, selle kena kaskedega ümber piiratud platsi peal, kus muidu ikka laSte pidusi peetakse. Ilm oli aga udune ja kippus sadama, mis rahwa kokkutulemisele hakatuses takistuseks oli, keda aga siiski lõune poole rohkeste koguS. Homikul kell 10 kutfnfiwad kiriku kella hääled rahwaft pühale, mida muidugi  waimuliku lauluga alustati, kus ka Põltsama Põllumeeste  Seltsi pasuna-koor ligi oli. SiiS astus meie kirikuõpetaja  suurte kaskede wahele ehitatud era-kantsli peale ja pidaS algustawat Jumalateenistust; tema järel Kolga- Jaani õpetaja, ja siis kõneleS Pillistwere õpetaja sellest, kuida RistirahwaS ja kutda paganarahwad Jumalat teeniwad,  kuida aga ka wiimased selle wäärt on, et neile Ewangeliumi kuulutakse ja kuida meie rohkem töötegijaid Issanda wiinamääle saata. KantSle pealt rahwa sekka astudes kõneles Pillistwere õpetaja RiStirahwa ja Paganarahwa rohkusest ja Ewangeliumi edenemisest, ja lõpetas südameliku palwega, mis peale lõunat peeti, kui enne teada antud oli, et pärast seda mõned koolmeistrid miSsioni asjust kõnelema saakfiwad. UmbeS kahe tunni pärast ilmufiwad õpetajad, koolmeistrid ja rahwas jälle platsi peal, kus waimultk laul pasuna-koori saatusel Missionipüha  teist jägu algas. Selle peale kõneles esiteks Anikwere  koolmeister M. Teras Jda-Jndia Paganarahwa usust ja pühadest, mida nemad mitme koleda kombega oma ebajumalatele peawad. Kaawe koolmeister K. Omel kõneles ühe Paganarahwa poisikesest Löunemere saarte peal, keS juba noorelt Ristiusku tundma saanud, sellest aeast saadik Jumala riigi kasuks wäfimata tööd teinud ja Issanda  käsku täites meile eesmärgiks saanud on. Aidu koolmeister J. Reinthal pidas kõnet PaganarahwaSte mitmesugustest ebajumalatest ja miSsioni tööst nende rahwaste  keskiS. Wiimaks astus weel meie oma kirikuõpetaja kantsli peale, tähendas sündsa sõnadega lühidelt mitme tähelepandawa a»ja peale ja lõpetas palwega. Küll oli iluS ja armaS, palweid Keisri-Praua eest, jutlusi ja kõuest Biiblipüha ja MiSsionipüha kohta kuulda, nii et minu sulg seda kõik awaldada ei suuda. Küll wõiS köigeist õpetajatest tunnistada, et nemad waimu wäeS walguStatud mehed oliwad ja nende waimuliku isa, Lutheruse,