.NMirchwa WhapVwa Lehe" sõuumlte järel el ole see sõnum tõsi, et Kose kihelkonda? 8 tütarlast, leerist koju minnes. tuiskuv surma saanud olekslwad. Mõned on küll teel, lahke rahwa juureS witwinud, kuuni tuisk üle läkS. aga kõik on elu» ja on terwed. BaltiSkist. Mööda lõhutud kanalit wedastwad abilaewad .Dwina", .Newa", .Hero" ja.HermeS" seitse suurt aurulaewa siSse »Una", .Anastasia", .Moggi", .Balmuir", .Nora", .Rigine" ja .Strassburg". Selle k»u7. pääwal wõiS kuulutatnd saada, et sadam lahti on. Siis algaS Ida tuul oma tööd, piigiStaS Lääne poolise kanalt küll esiteks kinni, aga lõhkus ka jea katki, ja täna, Jürikuu 12. pääwal on meri juba üle sadama lahti. Lõune pooliue  lahe aga weel kinni. Pärast on weel kaks aurulaewa .NauttluS" ja .Diana" tulnud. Rahwal on paljn tööd ja teeniStnst; wankred sõidawad edasi ja tagasi, ja rõomuS elu liigub sadamas. Kahju et sadama sild nii kitsaS, ja et sadam nii weike ou, kuna fee esimene. Wene Baltimere  randas olla wöikS I Kahju ka, et ükS wana paha prnnk kaduda ei taha. Lapsed jooksewad puuwilla koormate  järel ja kisuwad salgu kaupa keelatud saaki, ja kükitawad  apfelsiuide kaStide taga ja näppawad läbi pragude keelatud wilja. nagu nirgid mune kana alt. KaS küll wanemad arwama peakfiwad, et see weike saak seda suurt kahju üleS kaalub, mis wäetlmate hing ja edaspidine elu seesugusest talitlusest saab? Wilj audi maakonnast kirjutakse meile: .PaaStukuu 20. pääwal pühitses Sürgawere mõisa walitseja,  H. Mugur, Suure Jaani kihelkondaS Viljandimaal, kes 23 aastat seda mõisat teeninud ou, oma hõbe pulmi. Möisaherra v. Wahl oli seks pääwaks kohalist kirikuõpetajat  senna palunud, kes neile Jumala sõna laulamise sõnades, ja häid ja kurje päiwi minewikkuS ja lulewikkus meele tuletas. Möisaherra poolest saiwad head tunnistused tema pilka teenistuse üle, rohke kingitustega awalikukS, ja pidulaual mõisa suures saalis, saiwad klaasid pulmapaan, möisaherra, praua ja perekonna lerwiseks kokku löödud. Mõisa kulu peale oli pidulaud rohke roogadega ja jookidega  kaetud, ja mõisa pere ja löörahwaS poolest pääwast, pulmapääwa pühitsemiseks, priiks lastud, ja waat õlut piduröõmnkõ juure autud. Aunõ teenistus toob auustustl"  kl—  .Wirnlane" kirjutab: .Tuttaw on, et mitme keh rapooiise aasta kasina saakide ja maksude ning koormatuste  rohke tõuSmise läbi suur jägu meie rahwast raske wilelsuse ja suure puuduse siSse ou langenud. Paljudega on lugu juba nõnda, et neil kodumaa kõrge koormatuste all enam wöimalik elada ei ole. Seepärast käisiwad siis siit mõned H. kihelkonna mehed Wene maa eln ja olu waatamaS  ja leidsiwad Peeterburgi kubermangus. Suuga kreisis  sündsa elukoha. Seal olla ükS suur mõisa, Jsakowi, kelle põllud juba ammugi sööti olla jäänud. Selle mõisa omanik asutawat oma maade peale 100 talu kohta, igaüks 152 teSsatmi suur. Nii kaua kui asujad enestele hooneid ehttawad ja põldu teewad, antawat neile mõisa hooned ja põllud pruukimiseks. Nende peale 150 tessätini maa eest olewat maksta: kolm esimest aastat prii, selle järele maksetakse kahel aaSlal 48 rbl. aaStaS. siis jälle kahel aaStal 60 rbl. aaStaS, siis weel kahel aaStal 80 rbl. aaStaS ja wiimakS kümme aaStat järeStikku 100 rbl. aastas  ja siiS, 19 aaSta pärast, olewat koht nõnda asuja omanduseks saanud, 1475 rbl. eest. Metsa olewat seal rohkeSte, maa headus keskmine. Tartust üle Peipsi minnes olewat sinna umbes 125 wersta. Meie poolt on tänawu kewade 10 perekonda sinna minemas. Soowin neile palju õnne." Märgitud mehikesel wöi tema meeletumal kirjasaatjal näib himu olema, mõnda nõdremat suguwenda hulkumisele eksitada ja õnnetuse flSse saata, et aga rahwaS nende pöörast  lehte luekS. Seda, miS .Virulane" siin lõriseb, seda wõiwad üksi need uSkuda, kellel maa ja põllu asjust niisama  wähe aimu on, kui pööraStel .kirjameestel" enestel. See maa, mida nemad siin nii helde käega wälja jägawad,  see on suurem, kuni mõni kihelkond meie maal, ja see saada 147.500 rubla eest ära müüdud, ehk koguni muidu antud, sest ülesantud rendid teemad waemalt maa hinna intressid wälla. Sedawiisi kingita siis Luuga maakondas  Sakalastele mõisasi, kuna Niigiwaiitsuö suures mureS nõnu otsib, kuhu Wene talupoegi maa puuduse pärast  asutada wüikS! Meie anname märgitud mehikesele ja tema kirjasaatjale nõnu, ise Luuga maakonda minna. Seal kingitakse neile mõisad, ja meie rahwaõ saab pöörastest  eksitajatest hõlpsal kombel lahti! Paistu kihelkonnast kaebab üks .Paistulane" .Sakalas", kihelkonna häda, mida kiriku pitk lesepõlw kõige rahwale teeb, ja tänab Tarwastu uut õpetajat, kes jõudumööda leske kogudust teenib. Aga kelle süü pärast on Paistu kogudus weel lesk? KeS tegi tüli ja saatis aSjade kaebtust kõrge ülemate ette? EkS olnud see wahest üks kuulub .rahwameeS" ? Ja kelle waska tehti tüli? AS olnud see peale usuwenuaStuse, ka weel .suguwend"?  Aga neile, keS ikka selle üle tarjnwad, et meie kirikuõpetajad kantsli peal polittka kõnest pidada, neile ei olnud walitud rahuline Jumala sõna meeS mitte polittka  mees küll. See on see asi! Ritast. Liiwimaa Ritterkonna erakogu on oma uSuupidamist selle kuu 4. pääwal lõpetanud. —. Düna jõe peal hakkas jea selle kuu 7. pääwal wähese weega liikuma, jäi aga seisma, ajas kokku ja takistas  wee jooksu. Häda oli suur ja mitmed paigad oliwad  wee all, mis 8 jalga üle keskmise aru seisis. Aurulaewad  .Timson" ja .HermeS" lõhkusiwad jea katki ja wefl peaflS jälle jooksma, ilma et suuremat kahju teinud oleks. Ikka aga on hulk puid ja mõned bark-laewad alla ujutatud, ja ka üks korstnaga hoone ujus pea pankade wahel ja lõhkes katki Kust see tulnud, selle üle ei ole sõnumit antud. Düna jõgi on lahti. DünaburgiS oli wefl 10 jalga üle keskmise aru tõusnud. Tartust. Emajõgi ou selle kuu 10. pääwal lahti läinud. Jea läks takistamata alla ja wesi ei tõusnud kõrgele. Knura maalt kirjutakse, et sellest aeast saadik kus rahmas teab, et Seuatori herral kõrgemat juhatamist mööda mitte palwekirjasi wasta wõtta ei ole, milles maade jäutamist päritakse, ja kui seesugused „palwekirjad"  tagasi tõugatud saimad, et sellest aeast saadik usaldus ja rahu tagasi tulnud on ja igaüks waiksest oma kohust läidab ja oma igapäämast auusat tööd teeb. Peterburgist. Selle kuu 11. pääwal sai Kõigekõrgemast  kinnitatud kombel mööda Keiserlik Kõrgus Wttrslipraua  Therese Petrowna RomauomSki, Herzogi-praua von Leuchtenbergi surnukeha. Keiserliku auuga Balti raudtee wakShalli ja sealt Troizko-Sergejcwo kloostri, sisseõnnistamiseks  ja mahamatmiseks saadetud. Peale hobusewäe, suurtükimäe ja jalamäe hujkade, kombemeistrite, kõrgete ja alamate palee-ametnikude ja teenrite, käis leinatõlla ees Ewang. Lutheruse usutunnistuse kirikuõpetaja, Pastor Herzenberg,  kellel matuse Jumala teenistus tallitada oli. Leinatõlla järel käisiwad kõrge surnu ligemad omaksed jala, siis Majestät Keiser, Ministritega, Kindral-Adjutantidega ja teiste kõrge auukandjatega, Keiserlikud Kõrgused SuurwürStid  ja teised Keisri kõrge perekonna omaksed, jala. Kindral-Adjutantid ja teised kõrged auukandjad, kolmes jäus, ratsa. Nende järel Majestät Keisri-Praua ja Keisrikoja  kõrged perekonna liiked, Suurwürsti-prauad ja auukandjad  naesterahwa sugust, kuudes leinatõldas. Wiimaks ratsa ja jala Gardi-rügementide jäud. Ilmaliku auuga on seda saadetud, mis lahkunud kõrgest prauast surelik oli; taemaliku armuga wötku Jumal seda wastu, mis suremata  ou! Gardiwäe ülemad pealikud, kelle all need rügementi!)  seisawad, kes kroonimise aeal MoskwaS on, on juba nimetatud. Kõikide ülem on Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Wladimir Al eksandr o w i t s h. Teised kõrged  pealikud on: Kindral-Adjutontid von Rosenbach, Graf Schnwalow 2, Prinz Aleksander von Oldenburg, Würst Shahhowskoi, Kindral- Leitnant Owander; Swiit-Kindralid Graf Jgna t - jew, Tshelishtshew, Würst Obolenski, Pantelejew, Skalon, Ljubowizki, Wo - dar, Baron Frederiks, Baron Meyendorff ja Sherebkow, ja Flügel-Adjutant Oberst Shipow. Ülepea on Gardiwäesi kroonimiseks Moskwas: 19 Kindralit,  52 Oberslit, 510 teist pealikut, 01 ziwil-ametnikku, 12,515 meest, 36 l 3 hobust ja 20 suurtükki. Pealikud saamad Moskwas lisapalka, oma kõrgemat nime ja teenistust  mööda; iga soldat saab paamas 10 kopikat lisa, kroonimise pääwal 50 kopikat. Jürikuu 30. paamal hakatakse  Gardimäge raudteel Mõskma wedama.  Rääkitakse,  et kroonimiseks ka Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Ni ko l ajew i ts h kodumale tuleb. Selle kuu 8. pääwal sai sada aastat täis, et Krimmi poosaar Weue riigiga ühendatud on. .Valitsuse  Teadaandja" nimetab Krimmi poolsaare ja .Uue Wenemaa" wõitmift Keisri Praua Kathariua 11. kõige tähtsamaks teuks. .Nowoje-Wremja" kaebab wäga, et Tatarlased sealt pärast Krimmi sõda mälja rändama hakkafiwad  ja üksikud perekonnad ka nüüd weel wälja räudawad.  Weel suuremat walu teeb aga see .Nowoje- Wremja" südamele, et nii palju .Sakslasi" ennast seal asutada ja maad osta. Kroonu peaks selle lehe aru järel  kõik müütamad mõisad ostma ja .weikestes tükkides" TatarlaStele jagama. Kuida näib, lueb .Nowoje- Wremja" kõiki Lulheranlafi .Sakslaste" sekka, nenda ka Eestlasi, keS Krimmi poosaare rändanud on, ja need on temal walusam okas filmaS, kui Tatarlased ehk Mohammedansed.  Mohilew-PodolSktst, Podoolia kubermangust. Balta maakondas on kewadesed meed nii suurt uputust sigitanud, kuida seda enne nähtud ei ole. Kõik teed, tammid  ja sillad on lõhutud. Valtas on umbes 50 maja stõse kukkunud. RahwaS on kohkund ja ei tea mis kange woolu waSta tegema peab. Soojema ilmadega on Podoolia  kubermangus lojukse tõbi jälle kangemaks läinud. Mitmest Wene seespidisest kubermangust  tulewad sõnumid uputuste üle, nimelt SerdobSkist, Saratowi kubermangust. Jõgede lahttminemife üle kirjutakse seespidistest kubermangudest,  Jürikuu 7. pääwal: Shlüsselburgist: Neewa jõgi on jõe suust ülespidi 28 wersta lahti, üksi 14. wersta peal on jea weel üle jöe kindel. Kostromast: Wolga jea on liikumaS; wett on wähe. Nishni-Nowgorodist  : Täna on Oka jõgi täitsa lahti; Kassimowist oodatakse  aurulaewu. Kasanist: Wolga jõe peal ou jea minemas ; Jürikuu 10. pääwaks oodatakse Nishni-Nowgorodist  esimest aurulaewa; ilm on wäga ilus. Wla - diwostokist: Laewasöidud on algatud, kui ka lahe weel jeast tühi ei ole. Wõeralt maalt. Saksantaalt. Keiser on Riigipääwale ühe kirja saatnud, milles soowitakse, et töörahwa abikassade asutamine,  haige, wigase ja mana töörahwa heaks, weel selle koosoleku kaikus ette wõetud ja läbiräägitud saab. Selle üle pahaudawad ennast need erakonnad, kes ise Sozialdemokratlased  on, ehk rohkem ehk wähem wägiwaldse lõhkujatega  silmitsewad. On töörahwal häda ja mure, siis mõjuwad nende lõhkumise nõuud töörahwa peale; nääb aga töörahwas, et korraline walitsus ise haigete, migasete ja wauade eest paremini hoolt kanda oskab, siis kardawad seadusliku elukorra lõhkujad ennast üksi jääma. Niigiwalilsuse  uõuu on, üht kassat kõige ühendus riigi peale, ehk ka igas üksikus riikis iseäranis asutada, kuhu töörahwa kaubeldud palgast üks weike jagu sisse maksetud saab, kuna Riigiwalitsus pöhjuskapitalt eest hoolt kannab. Sellest kassast ehk nendest kassadest saaivad siis edaspidi töörahwa haiged, wigased ja wanad liiked üles peetud, ja ka need saawad abi, kellel midagi õnnetust juhtus. Põhjusmõte selle juures ou, et igaüks ehk iga seltskond ennast walitsuse  abiga, kindla seaduse põhjusel ise aitab ja ise oma haigete, wigasete ja wauade eest hoolt kannab. See on seisuslik ja perekondlik elukord. Keisrid, Kuningad ja Würstid walitsewad oma kutsutud nöuumeeste ja ametnikud?  abil kõige riigi üle; seisused korraldawad oma üleüldiseid  asju oma kutsutud eestseisuste läbi; üksikutes perekondades  walitseb peremees. Igaühel on oma erawarandus,  kuida tema seda ise teeninud ehk paranduseks saanud on. Igaüks peab oma seisust ja warandust mööda  mureta elada wöima, nii kaua kui tema tööd teha wõib ja tööd teha tahab. Abi peawad üksi wanad. wigased ja need saama, kelle peale õnnetus langes, ja seda abi peawad nemad ilma kerjamata, oma eneseseaduslikust abikas aft saama. Sel teel waesust ja wiletsust mahendada, kergitada ja wõimalikult  häwitada, seda on wana Keiser Wilhelm omaks wiimaseks elu eesmärgiks teinud, ja tema ustaw, ära proowitud sulane, Würst Bismark on temal selle juureS nõuumeheks ja kõikumata tugiks. Selle wasta saawad Sozialdemokratlased ehk SeltsrahwaSlased kõigest wäest wõitlema. Nende aru järel peawad seltslikud asjad koguni  teisel teel korraldatud saama. Walitsust, seisust, perekonda ja erawarandust tahawad nemad häwitada.  Kõik inimesed peawad ennast seltsideks kokku lööma, seltsis tööd tegema, seltsis sööma, seltsi poolest oma riideid saama, seltsis seltsi lapsi kaswatama. Seltsi üleüldiseid aSju» peawad seltslased hääle paljuse walitsufe! korraldama. Sedawiisi ei pea eraiuimefi oma eratahtmisega  olema, waid üksi aga seltsi liikeid, seltsi tahtmisega. —> Saab see asi Saksamaa Riigipääwal ette wõetud, siis on sealised nõuupidamised wäga tähtsad ja wõiwad kõige maailmale mõedukepiks ja juhtnööriks saada. Juba arukamad  ka teiste maade aealehed Saksamaa Keisri kirja: Meie Sakalased tunnistawad ennast Würst Bismarki wasta. Saksamaa Keisri ja Preusst Kuninga uimel saab Prinz Albrecht Wene Keisri kroonimisele saadetud.  Tema kaasa läheb Mem-kombemeister Graf Eulenburg.  Madagaskari saadikud on Londonist Berliini tulnud, Saksamaaga kaubaajamise ühendust kauplema. Schweriinis sai selle kuu 9. pääwal, kõige kiriku kellade ja suurtüki laskmise saatusel, Suurherzogi surnukeha  Domkirikus maha maetud. Leinarongis käisiwad Suurherzogi pojad Paul Friedrich. Friedrich Wilhelm ja Adolf Friedrich; Saksamaa Kronprinz, Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsh, Meklenburg-Strelitzi Suurherzog. PreuSsi Prinz Wilhelm ja palju teisi Würslisi. Weneriigi Saadik ja teiste riikide alalised ja iseäralised Saadikud. Austria-Ungru maalt. Gr«f Majlathi neljas mõrtsukas, Spanga, on Pressburgi ligidal, ühe awaliku maja perenaese ülesande peale, kinni wõetud. Tema laskis kolm kord oma peale; kaks kuuli laisimad mööda, kolmas läks suu äärest sisse ja jäi silma all, kondi külge kinni. Kuul on wälja wõetud ja haaw ei ole kardetaw. Tunnistanud  ei ole nemad weel mitte. Selle kuu 1. pääwal  leidis Politsei, Praagis, ühe Sozialiftlaste salaseltsi üleS. Nende juures leiti sõeariiStu ja mässamise kirjast. WiiS meest on kinni wõetud.