»et rahwaS teha pulme, raisata raha ära ja ei maksta ,härrale renti tasa. Pulma ehteid osta olla raha! kulutatud raha wõida paigal hoitud saada ja ,rendiks maksta." Kas arwab ,Wirmalise" toimetaja tõeste, et mehed, kes seesuguse uõuuga kirikusse lähewad, temale sealt terw t tõtt räägtwad ehk et nende paha tahtmine ja halw meel ueid ka jutlusest õteke aru saada lasewad? Meie ei usu seda mitte. Kui aga Kose kihelkondas tõeste ette tuleks, kuida meie seda mitte ei usu, et rahwas elukõrkluses  raha raiskab, omale selle läbi wõlga (maksmata rent ei ole jo ka muud ühtigi, kui wõlg, mis omal aeal piab tasutud saama) kaela peale kogub ja selle läbi wiletsuse  sisse langeb, kas ei piaks siis ühel truuwil hingekarjatsel  mitte õigust olema, selle peale ka jutluses tähendada?  Meie omalt poolelt piame seda hingekarjatse pühaks kohuseks. Kes seda mitte ei tee, see ei täida mitte oma Issanda käsku, waid otsib kiitust mõistmata, toorestatud hulkade ees, nagu ~Wirmalise toimetaja. Selle eluleht saab waremini ehk hiljemini ka kokku kortsuma,  nagu Kui palju ja missuguseid  ülewaatajaid meie kirikuõpetajatel nüüd on! Niisamati kipub Mirmaline" tähtsa agarusega mõisaherrade  ja wallarahwa wahel tusku tegema. Et sedawiifi ,rahwa kasu" ei lahendata, seda teab ka Mirmalise" toimetaja  isegi, meie arwame aga ka, et omakasu püüdmine sel pinnal enam kosuda ei taha, et sellega enam laiemaks ei weni. Eesti rahwas on juba nii palju helisewat ja waimlikku „kooliraha" maksnud, et seesuguste „rahwameeõte < uimi enam heas kõlas ei seisa ja palju sisse ei kanna. Kui ~Wirmalisel" kusagilt teiselt poolelt waewapalka oodata ei ole, siis kallaku teisele teele. Eesti rahwas ei maksa selle eest enam ühtigi. Üleilmlise wiljaturu üle annab „Walitsuse  Teadaandja" Paastukuu 20. pääwast järgmist sõnumit  : Turu üleüldine seisukord oli waewaliue. Mõnel turul oliwad hinnad küll kindlamad, aga ainult kohaliste tarwituste mõnul; üleüldine kauba-käik ei leidnud selle läbi parandust. Hinnad langestwad paiguti alamale. Ostjad ja müüjad ootasiwad ettevaatlikult, mis Lihawõte pühadest ehk ka aasta-aea muutusest tulla wõis. Kewadese  seisukorra üle ei ole weel selgeid tähta. Siiski on arwata, et järelpärimine tõuseb. Talwewilja orased on ennemiste head, kui uputustest kahju karta ei oleks. Põhja- Saksa turudel oliwad wiimase nädali lõpul natuke kõrgemad  hinnad. Lääne poolises Europas oliwad endised  hinnad. Wene turudel, seespidi niisamati kui sadamalinnades,  oli kauplemine waikne. Baltimaa sadamate peale waatamata. waikis eluStus Lõune-Wene sadamates. Hinnad ei muutnud ennust palju, näitasimad aga alanewat  joont. —. Tallinna Gymnaflumi kõnesaalis tegiwad Paastukuu  28. ja 29. pääwal Batiski ja Kasperwieki  Meremeeste-koolide õppijad oma eksami. Baltiski Meremeeste-koolist saiwad: a) Kaugesõidu-kapteni diplomi: Simo Leisberg Emastest, Andres Klein Orajõelt, Liiwimaal, Emil Kadakas Tahkuraunast Liiwimaal, Jaan Blumberg Pärnust, d) Kaugesõidu-tüürmanni diplomi: Johann Kommende Pärnust, Nikolai Sche n k Hapsalust, Feodor Koitow Schujast, Archangli kubermangus, Julius Oja ma Tallinnast,  Johann Leisberg EmaStest, Eduard  Rechtlich Tallinnast, Aleksander Kaesberg Jamburgist, Julius Niemann Tallinnast, Mart Masik Helmest, Liiwimaal, R i - chard Hanson Pärnust, Justus Korjus Tallinnast, e) Ranuasõidu-tüürmanni diplomi: Julius Kopp Tallinnast, Johann Mey Hiomaa-Suuremõisast,  Johann Aunapuu Emastest, Oskar Schmidt Naissaarest, Thomas AllaS Hapsalust,  Peter Salin Hiomaa-Suuremõisast, Ado Bille m a n n Nehatust, Jaan Kreis Aadnast, Aleksei Wibu Saaremaa-Uuemõisast. Kas - perwieki Meremeeste-koolist saiwad: a) Kaugesõidutüürmanni  diplomi: JosefParnaul Kandlast, Gustaw Pruun ASperist, Joost Paadimeister  Kolgast. d) Ranuasõidu-tüürmanni diplomi: Th omas  Naudmann, Jaan Lii k a n e ja Karl Heinmann Sagadist, Thomas Sprit Wihulast,  GuStaw Liiholm Palmsist, Gustaw Einstruck, Madis Palmros ja Johann Paikas Kolgast. Westnik" on nähtawa maiusega seda sõnumit üleS wõtnud, mida Jõelähtme kirikuõpetaja  lausast kantselei peale toonud oli ja millest meie juba ülemal kirjutasime. Imeks ei ole seda mitte panna, sest just selleks seesugused , EeSti" lehed seesugust sõnumid  teemad, et laimdused Eesti koguduste ja nende õpetajate  üle kaugemale kantud saakfiwad. Laiuse kirikuõpetaja poolest on Saksakeeli  .Peterburgi Zeitung" ja Saksakeeli ,Tallinna Zeitung"  järgmise kirja saanud: ,Pärast seda, kui Ühe Kõrgest - auustatud Liiwimaa Ritterkonna poolest Laiuse kiriku ülesehitamiseks,  igalt poolelt kokkuwoolanud armastuse-audete kõrwa kõrgesüdamelikul miisil 5000 rubla kingitud on, on kingituste summa ühele kõrgusele kaswauud, et see mis ehituse-summast meel puudub, ilma suurema koormamiseta koguduse enese poolest wõib kantud saada. Mina palun kellepärast kõiki neid, kelle käeS ehk weel kiriku ehitamiseks määratud raha piaks olema, seda wõimalikult pea minu adreSst all (Tartu kaudu) ära saata, aga selleks otstarbeks mitte enam andeid wasta wõtta. Jumala abiga saab see ehitus, mille ülemjuhatus herra üniversität-architekt R. Gulcke äraproowitud kätes ou, juba selle suwe lõpul walmis  olema. Siis saab täielist aruanet kõige sissetulnud andete  ja nende äratarwitamife üle trükkis wälja autud. Kui aga se»e, üle kõige soowimiste ja lootuste kaswauud, nähtluse eest Jumalale üksi auu tuleb anda, kelle arm ei wäsi, inimeste juureS helduse imetegufi teha, siiski ei kulu minu ja minu koguduse südamelikku tänu mitte wähem kõigele neile meie kalli Ewangelinmi kiriku liigetele, kes ohwriröömsas  armastuses osawõtmist uSkus, milles meie kõik seisame, nii südant-kõrgendawal wiisil üles näitanud on. Jumal laSku sellest armastuse-teust rohket õnnistust kõige rõõmsate andjate peale tagasi woolata ja hoidku meile Tema püha Ewangeliumit ikka ja ikka! Laiuse kirikumõisal, 31. Paastukuu pääwal 1888. Kirikuõpetaja Dr. Roderich Bidder." See on üks rõõmustan? nähtus kurwal aeal. Oma tulega taewast on Jumal seda paika näitanud, kus usuwennad  ennast legewas armastuses koguda wõisiwad, kinnitamaks  täheks. Selle kun 4. pääwal on Kronstadti Ew- n.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetaja Otto Rheinhold Streng pärast pitkemat haigust ära surnud. Kirikuõpetaja Streng oli wast 54 aastat wana, aga ülirasked koormad ja ahastused  oliwad tema jõudu eune-aegu murdnud ja tema juukseid ja habet lumi - walgeks teinud. Selle kuu 6. pääwa õhtal sai tema surnukeha kirikusse wiidud, mis wiimse plõtfine Sakslastega, Eestlastega, Soomlastega ja Wenelastega täidetud oli ja kus kirikuõpetaja BoSse Saksa-, Eesti- ja Wene - keeles jutlust tegi. Järgmisel pääwal pidi wästnud karjatfe surnukeha maha maetud saama. Rahu saab tema waewatud hing, nüüd oma Issanda jnureS ja õigust õige kohtumõistja eeS leidma. Mitmele oleks aga soowida, et tule-füte kuum sellest knrwaStusest murtud südamest nende südame-tunnistust ärataks, enne kui hiljaks jäänud ja aeg tulnud on, kus ka nemad ilmekstmata  kohtumõistja ette astuma piawad. Tallinnas on Näärikuu 21. pääwaft kuuni selle kuu 8. pääwani 353 inimest rõugesse haigeks jäänud, nendest 108 terweks saanud ja 66 ära surnud. Arstimise  alla jäiwad sel pääwal 179 inimest. Selle kuu 7. pääwal leiti sadamas Norramaa madruse Wilhelm Niewseni surnukehe, kes wiimasel  sügisel wette kukkunud ja ärauppunud oli. Selle kuu 2. pääwal oli Falcki heinamaa-waht Jüri Termi omas tuas ja parandas saapaid kui üks wöeras  mees fisse tormaS ja tema wanema tütre kõrist kinni hakkas. Termi peastis oma tütre ja läks wälja, aga wõeras tuli järel, kiskus saapa tema käest ja tagus temale sellega nii wägewalt pähe, et Termi uimaselt maha kukkus, mis peale wõeras teda kraami ääre wedas ja uputada püüdis, wiimaks aga ära läks. Jüri Termi oli õige raskest  haawatud ja sai hospidalisse wiidud, kus tema elu pärast enam kartust ei ole. Teisel paamal sai wõeras Baltiski maanteel, kus tema mõödaminijaid tülitas, kinni wõetud ja kui Wigalafi päritud fegameeline endine koolmeister  Madis Holm äratuntud, kes hiljuti fegameeliste  majast wälja lastud oli. Maalt toob Saksa-keeli ,Tallinna Zeitung" järgmised  sõnumid pahategude ja pahategijate üle: Weike- Maarja kihelkondas on üks 10 hinge suur wargatesalk  kinni wõetud, nende keõkis ka üks jõukaS päris-peremees.  Paide laadal, Paastukuu 17. pääwal, warastati ühe Wäätsa peremehe hobune saaniga ära. Wargad, Jüri ja Willem S. Rammalt, on Jda Järmamaal  kinni wõetud, ja peremees on oma hobuse ja saani kätte saanud. Öösel wasta Paastukuu 17. pääwa warastati Liuuapäe mõisast üks 7aaStane kõrm ruun. Kahtluse all seisab Uudeküla wallast Thomas U., kes ka juba ülekuulamise alla wõetud on. Raun a-W i r ilma  a l warastati Küünlakuu 11. pääwal ühe taluperemehe  hobune saaniga ära. Wargad, Imatu wallast  Jaan W. ja Mart 8., niisamati nende abimehed Mihkel M. Tedwakõnnust, Mihkel R. Linnapäest ja Mihkel  M. Jootmalt, on Paastukuu 19. pääwal Jda-Järwamaal  kinni wõetud. Ööse! wasta Paastukuu 21. pääwa on Nõwa mõisa elumaja põlema läinud, õnneks  aga tuli ilma suurema kahjuta kustutatud. Mõned mõisa teenijad seista kahtluste all. Öösel waSta Paastukuu  5. pääwa warastati Preedi maldas taluperemees HauS Treublut'i hobune saaniga ära. Homikul läks peremees wargaid taga ajama ja leidis oma hobuse saaniga ühes metsaS, wasta Liiwimaa piiret. Ühes saiwad  sea! ka Kapu walla mees Mart K. ja tema poeg Jaan leitud. Mõlemad ütlesiwad kogemata senna tulnud ja hobuse leidnud olema, saiwad aga meelega kinni wõetud.  Mart K. ou kuulsate poegade isa. Wanem poeg Willem oli mitme pahateu pärast Siberisse mõistetud, Näärikuul aga teelt ära karganud. Teda on tänine asjata otsitud. Pitk ridake: Aga wähe õnne näib sel tõuul wiimasel «eal olnud olema. Baltkskist, Jürikuu 11. pääwal. Ilmad oliwad wiimasel  nadtuit järges segased, tuul enamist lääne poolt ja ööl ja pääwal oli enamist ühetasa 4 graadi sooja. Reede, pööras tuul jälle ida poole, Pühapääwal tuli natuke lund, siis selgis ilm ja järgmisel öösel külmetas jälle natuke. Jea sisse raiutud kanalit mööda jooksiwad aurulaewad „Kars," ~Beryl," „Skialm-Hvide" ja „Dean" täides laSlis wälja, ja ,Kullen" fisse. Pühapääwa homikul oli meri juba sadamani lahti ja kaks aurulaewa läkfiwad lahel ankrusse, kuuni' Naissaarelt Tallinna sadamasse kanal  läbi raiutud saab, mis kallal tööd tehakse. „Kullen" on mi st wiimane suur lcww, mis sel kewadel meie sadamasse  tuli. Saab Tallinna sadam lahti, fiis lähemad aurulaewad otsekohe senna. Eemalt tulewad kewade ja laewasõitnde üle järgmised sõnumid: Pärnus on jõgi selle kuus. pääwal lahti läinud; lahe oli meel jead täis. Narwa jõgi oli selle kuu 4. pääwal täitsa lahti ja laewasõidud Narwa linna ja Jõesuu wahel oliwad algatud.  Tartusse oliwad wedu-aurulaewad ja pPeipus" selle kuu 8. pääwal puu-laewu toonud ja kütise-hädale otsa teinud. Peipsi järwe peal oli jea meel tugew. Peterburgis läks selle kuu 7. pääwal Newa jõgi lahti. Ladoga järm oli jeaga kaetud. Kroustadti  ja Oranieubaumi mahele oli kanal raiutud ja Britnjemi  aurulaewad hakkasiwad sõitma. Sara tomi st, Jüürikuu 4. pääwal: Meil on järges selged, kuiwad ja soojad ilmad. Külmi on igal poolel algatud. Talwewilja  orased on läbistikku head. Laewasõidud on Astrakhanist  saadik lahli. Rakwerest. Kohaline,Teadaandja" kirjutab: »Politseil  on korda läinud, ühe suurema wargate-salgu jäljile saada. Selleks ette wõetud majade-läbiotfimise juures on leitud, et need unmesed oma pimeduse tegu otse ameti kombel tegiwad. Ara wõetud aSjade peremehed on ueid ka juba omaks tnunistauud." „ Jälle on meie linnas kihwtitamist kalade läbi ette tulnud, üks töörahwa-perekond  oli wiimasel nädalil turul ühe rändaja kaupleja käest 100 nõndanimetatud wärsket räimi ostnud, mida kewadel hulga kaupa seia tuuakse ja odawa hinnaga müüakse, mis ka wärskelt head toitu annawad. Kui see 4 immest suur perekond neid kalu söönud oli, jäiwad kõik kihwtitamise  tähtedega haigeks. Õnneks läks haigus sel korral ilma kurwema järjeta mööda, kõikide termis oli aga meel mitu pääwa tagajärel õige wilets. Afi oleks aga ka kergest pahemaks minna wõinud, ja piame meie tungiwalt selle peale tähendama, et kalade sisseostmise juures hoolsat ettevaatamist karmis läheb ja tahaksime ka Politsei tähelepanemist  kala-kauplejate peale juhtida." Järwamaalt, kirjutatakse meile: ,Walgusest" oleme lugenud, et Amblas üks mees Rägawereft  oma hobuse ühe silma ära pistnud, üteldes, et ühe silmaga taewa-tee kergem olla. See on kõrtsi jutt. Jumal  tänatud, meil on muidu kõikis üsna waikne asi, ainult  üks körtS m ie ligidal korjab waewaga teenitud kopikad  ära ja seal saamad kallid Pühapääwad rikutud. ,Usu-märalsemisest" ei ole ühtigi kuulda. Kellel aga mähe Ristiinimese meelt on, fee seda joodikuke-juttn „Walguses"  ei lue, mis Nistirahwa kiusamiseks tehtud on. Mele kirikuõpetaja laskis tuulata, kas keegi kodulugemist  wisi ei soowikS, mida ka mitmed perewanemad soominud on, nimelt Läupääwade õhtatel, mis ka wäga armaS on Mõned wiina-orjad ei taha sellest muidugi kuuldagi ja neid on siin ka küll, kes kõigist usust paljad on; mõned elawad omaifl naestest lahkuS, teistel on külm jalad ära wõtnud ja wargaid on nii palju, et keegi julgusega oma teed käia ei usalda. Kõrtsides käratsetakse  ööd läbi ja mit : eid on Hakenrichteri juure saadetud.  Annaks Jumal, et kinku-kortfid kauksiwad, kus seda jälle raisatakse, mida kirikuõpetaja kantsle peal rääkis. Ka mõned noored neiud on warga-ametisse asunud. Hiljuti  läks üks tüdruk riide-poodi, ütles ennast K. mõisast olema ja kaupmees usaldaS temale selle peale ülikuue wõlga. Pärast ei ole teda enam nähtud. Seesugustest seltskondadest tulewad kirjasaatjad üle." ll 8 Narwnst on .Revaler Beobachter" sõnumit saanud, et ka seal juba mõnest aeast saadik rõugeid liikumas on. Alam rahwaS, kelle kestis see tõbi ennast esiteks näitas, ei ole seda hoSpidali-hirmu pärast kohe Politseile teada annud. Kirjasaatja soowib, et majaperemeestele Põlitsei