cwtanud, et Margareta wihasel sõnal oma seisust ja aun kaitseks ning kelmile ta seisukoha  selgeks teeks, aga kui seda kohe ei sündinud, tormas kapten kihawal werel kambrist wälja. Wõimalik on ju, et ta liig wara wälja tormas, et ehk Margareta siisgi oma kohut täitis, aga miks oli Nesseln naeratanud, kui ta Margaretaga hiljemini saali astus? See naeratamine oli Robertile südamesse See naeratamine kui nõrk kahtluse põhjus ei olnud see, kuid kahtleja meelest ei ole üksgi asi kahtlemiseks nõrk küllalt, iseäranis inimeste juures, kes ennast oma teada säält küllest petetud arwawad olewat, kust nad seda aimatagi ci wöinud^ Robert armastas Margaretad. Ta armastas teda kõigest südamest, rohkem kui tema tõsine ja kindel wäljaspidine olek seda awaldada suutis. Margareta oli mene olnud, naesterahwa paleus ja eesmärk.  Kui nüüd sarnase inimese pääle wöhem kui wari langeb, siis see on Roberti sarnaste loomude omadus siis on selle marjuga ka kõik ingliline olek, kõik Mlcusline auukuma tema juurest kadunud. !Siis on ta ekslik inimene, nagu kõik teised,  weel enam ta on Roberti loomuga mehe silmas nagu langenud. Sest kapten on oma elus laias ilmas liig palju kurjust  ja tigedust tundma õppinud, ta on ivaga näokatte taha endid Palju, palju kelmisid  peiuna näinud, miks ei tohiks ta seda nüüd ka Margaretast arwata, kelle j meeleauususe pääle wari oli langenud? l Margareta ütleb, ta olla ilmasüllta. -Miks ei wõi Margareta woletada? Margareta teeb, nagu oleks temale abikaasa  poolt ülekohus süudiuud. Miks ei Wõi see Margareta poolt paljas kelmus olla? „Ma ei usu sind, ma ei usu sind!" ütleb kapten Margareta kirja lugedes. Kuhu päikene ei paista? (JSrg tuleb.) Wene maalt. St, Peterburis, 22. V. 88. Wene riigile, iseäranis Wene meremäele oli sk. 20, p, üli tähtjas, sest sai ometegi sel päewal  Wene sõja-lacwastik omale uue poolsoomuslaewa  juurde. Uue laewa nimi on „I.luAiii'i> jAasowi mälestus) ja ta on üks kõige suurematest lacwadeft, mis siin ialgi ehitatud sai. Tema pikkus on 377 jalga S tolli, laius 50 jalga, kandmise jõud 3000 tooniline ja auru jõud 8000 hobuse jõuu suurune. Jnscheneri Andruschenka juhatusel sai see laew siinses Balti laewa ehitamise wabrikus ehitatud. Muidugi teada  on laew kõige uuema aja nõudmiste järele walmistatud, ja saab siis ka elektri ivalgusega malgustatud. Laewa juhatajaks  on esimese klassi kapten Lohmann nimetatud,  ja päälc tema saamad weel 44 vhwitseri ja 500 alamat meremeest laewale mahutatud, Kell 10 sai uus hiiglane tellingute päält tuhande häälelise hurra hüüdmise saatusel Neewa lastud, kus teda teised sõja-laewad suurtükki mürinaga  teretasiwad, Pääle keiserlikude Majesteetide  ja Suurwürst trvonipärandaja wötsiwad palju Keiserliku perekonna liikmeid  ja teisi kõrgeid isandaid ja emandaid laewa walmikssaamise pidust osa. Ka lihtsaid pidulist, keda linna pääwanenia käest lunastatud pääsetähtctega sisse sai lastud, oli kaunis hulk, ehk nendest üks jagu küll kõige pääsetähega ruumi puuduse -pärast tagasi sai saadetud. Ilm oli nii ilus, et paremat sugugi enam soowida ei wöinud, ja see kaunistas iseäranis tähtsat Pidu. Sõja-kui ka kauba laewad, mis Neewa laenctel wiibisiwad oliwad kõige ilusamas lipu ehtes, mis meie Neewa toredust iseäranis  suurendas ja iga ühe pilku oma Pääle juhtisa Mõlemad Neewa ääred oliwad  waatajatest täidetud, ja iga üks ootas pönewusega silmapilku, mil laew tellingate päält Neewa turjale libises. Laew „9rizoni>" mille auuls uus laew nimetatud on, sai 26. lehekuu 1826 aastal walmis ja wõittes 8. wiinakuu 1827. aastal Nawarini lahingus wäga tublisti waenlase wastu, mille eest Keiser Nikolai temale Georgij lippu kingis. Seesama lipp sai nüüd ka uuele laewale kingitud.  Selsamal  Püewal sai sääl ka uuele Keiserlikule sõidu laewale põhja-palk Pantud. See laew saab insheneri Titowi juhatusel ehitatud ja tema pikkus on 312 jalga, laius 35 jalga ja kandmise jõud 3600, tonniliue. Tema nimi on „lloõxnu!i JokmM" lPõhjanael)  ja loota wõib, et ta tõesti nagu Põhja taewas hiilgama saab. Peterburist. Pasteuri marutõbe arstimisest  oli ühe wahc kõik ilm kõla täis; kiideti, et nüüd selle wastu täielik abi on leitud. Aga ju hakab palawus jahtuma, kaebatakse, et sarnane arstimine otsata roha  maksta, aga ometi tihti asjata olcwat. Igal pool on kulud tuludest suuremad, Peterburis maksis selle haigemaja ülespidamine  mullu 15,000 rubla, kuna kasu wähe olewat. Ju soowiwad mitmed, et see raha parem teiste kasulikumate asiade pääle saaks tarwitatud. Zieewa jõe pääl imestatakse üht paati, mis ei mölade ega purjudega ei käi, waid ühe masina märgi abil, mida iga kahe tunni pärast üles tõmmatakse. Wene õigeusk asutab omale ju kaugele  ilmamaa taha, Lõune-Amerikasse kirihoole  läbi Brasiilias on Argentiui wabariigi päälinnas Buenos- Ayressis õigeusu kirik asutatud ja üks Peterburgi waimuliku akademia  kaswandiksinna preestriks saadetud. Ka Põhja-Amerikasse Chicago linna ehitatakse Wene kirik, mille kulud 80,000 rbl on. Wene maa raudteed oliwad mullu ühtekokku 23,535 wersta pikad, Pääle selle weel Soome maa ja Taga-Kaspia raudteed. Pulkama kuulsa tähttorni 50. aastast  asutuse päewa peetakse 19. juunil. Kroonlinna Eesti - Soome - Rootsi kogudüse tarwis otsib konsistorium sarnast õpetajat, kes ka keele asjus oma ametit rahuloldawalt wõib pidada. Kui ka meiegi juures asja on, külma kewade üle kaebata, on ometi mujal lugu palju pahem. Onega järw on weel kohati jäega kaetud, nii et aurulaewad käia ei saa. Puud ei lähe weel lehte. Kurb kewade! Wene ajalehed on ikka kanges sõja hirmust „Pet, Wed." ütleb aja wäga tõsise ja kardetuma olewat. Wene maa pidada wäga walwas olema. Austria walitsusel  olewat nõuu, Wene poolise sõjawalmistuste  üle seletust pärida. Kui see aga sünnib, siis olewat waja, Wene wäehulgad  wastust wüma saata. „Swet" arwab, et weel nii kaua häda ei olla, kui Praütsuse maa tugew küll on, tormilisel korral Saksa maa ülemeele wastu wälja astuda; et Prantslased wälimistes asjades ikka ühes nõuus on, olewat nad wiimati Tisza kõne kohta näitanud. Et Prantslastel  Wene maa wastu sõbralikud tundmused  on, see olewat jälle wäga selgesti pidul awalikuks mida Wene saadik Mohrenheim Prantsuse riigimeeste auuks andis. Greeka kuninganna Olga on praegu Peterburis oma wanematel wõõrsil. Woskwas on kahe päewa sees üheksa tulekahju olnud. Kahju olla suur olnud ja mitmete juures ka inimesed wigastatud. Ühe tulekahju juures kus kaks niaja kõige kraamiga ära põlesiwad.millc kahju 18,000 rubla Pääle aimatakse, jäi km üks naene, 19. aastat mana, oma lapsega sisse, Et Moskwast palju rahwast Kaukasta  supelkohtadesse terwise weele lähemad, siis on nende tarwis kiirrong käima seatud mis kinnipidamata Moskwast Kaukastasse  wüb. Rong käib kaks kord nädalas. Warshawist kuuldub, et seda linna sõja wastu kõigiti kindlaks teha tahetakse nii et waenlane enam naljalt temale ligineda  ei suudaks. Selle tarwis ehitatakse ju tükk maad eemale kindlad kaitsekohad. Et aga Poola päälinn oma poole miljoni inimestega söjakorral, kus waenulised wäed teda ümber wõiksiwad piirata, nälga e! jääks, siis püütakse abinõuu otsida, kuda selle häda eest hpida. Wolina kubermangu Kremenezi linn ei saa omale kusagilt linnapääd Et nendel oma linnas kedagit sarnast meest ei olnud, palufiwad rnd kubermangu walitsuse läbi sisimest ministrit omale esimeest nimetada. Aga see ei ole ka sündinud, kästud aga nendele selle ameti pääle üht asettäitjat walida, kuni uus walimine tuleb. Teede ja ehituste ministerium nõuab köwasli, et õhtu poolsetes kubermangudes käsil olewate kui ka uuesti kinnitatud kuustmaanteede  jkiwiteede) ehitus wiibitnatä peab edasiaetud saama ja kui iganes wõimalik, nendega rutatäma. Kuus teed peawad tänawu aastal tingimata käimiseks malmis tehtud saama, nende seas ka IVO wersta pikk tee Proskurowi linnast Kameuez-Podelski  kaudu Saksa piirini. Üks teine tee mis piiri äärt mööda käib, wõetakse uuesti ehitusele. Riigimaade ministerium asutas ju . mõne aja eest ühe komisjoni, mis elajata  swa t a m ist Wcne maal tundma öpima  ja selle paranduseks ning tõstmiseks nõuu otsima peab. Juhataja on selles komisjonis  tutaw akadennkns A. v. Middendorff  meie kodu maalt. Siia maale on see koniisjon Põhja ja kubermangusid,  Wolga kallast ja musta mullamaad  tundma saanud, tänawu suwel läheb ta Weike-Wenemaale ja Bessarabiasse reisile.  Ka on maadeministerium wiimsel ajal wäga suurelt metsakaswamise eest hoolitsema hakanud. Ju enne oliwad Löuna-Wenemaa kohta mitmed auuhinnad määratud, mida agaratele» metsakaswatajatele  anti, nüüd on meel 140 auuhinda, iga hind lt)0 rubla ja hõbe auuraha ja teiseks auuhinnaks hõbe auuraha üksi, walmistatud  ja asutatud, mida metsakaswatuse eest Samara, Saratowi, Kersoni, Krewi Podolia ja teistes kubermangudes wälja jaetakse. Hdessasi. Üks jagu usurändajaid, umbes 800 inimest, tuliwad nendel Läewadel  Jerusalemast pühakohtadest tagasii Odes- sast läksiwad nad euamiste jala oma kodu. Kõikidel oli pühadest kohadest mälestusi kaasa wöetud. Mõned Wene-tehed ow selle üle wäga rahutud/ et Lõuna-Wene maal ikka enam maad Sakslaste omanduseks saab. Saksa asutused täidawad kõik Dnjeperi jõe paremat kallast, ulatawad Asowi mereni, Kersoni ja Tauria kubermangus olewat igal pool Saksa külad leida, nüüd tungida  nad ka Harkowi kubermangu. Kohati olewat ju Sakslaste arw suurem, kui teiste  elanikkude arw ja Päälegi olewat paremad  kohad nende käes. Ostmise ja weel enam rentimise teel saada nemad ikka ühtelugu maad juurde. Sellele pidada abi otsitama. Saksa keeli „Pet. Zeit." wastab selle pääle, et Sakslased igal pool, kuhu nad asunud, Werie maale kasu on saatnud, sest et nad ikka tühja wäärtuscta maad oma kätte wõtsiwad, mida muidugi odawalt saiwad,  siis oga neid kauni korra pääle säädisiwad,  nii et nüüd rohkem renti, makstakse, kui enne ostuhind oli. Nad olewat ikka maa omanikkudele kõrgemat hinda maksnud, kui muidu oleks saanud, oma naabridele majapidamises ergutajaks olnud, tühjad maa kohad saanud nii rahwaga täidetud, mis ju riigi kasu olewat. Sellepärast olewat  kaebdused asjata. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. T ärtu tulekaitse selts pidas pühapäewal  29. skp. oma aasta päewa. Ilusa ilma tõttu läks pidu wäga lõbusasti ja ladusasti. Puhapäewa õhtu näideldi Wanemuiscs  kahle naljandit i „SöjaPääliku tütretütar"  ja „Teie käsu pääle/herra leitnant!"  Küll on need näidendid-.ju kaunis tutawad, nimelt wiimne, ometi wöis sääl tähelepanija mõndagi uudist leida, niis Wanemuise  näitlejate täienemise kohta hää tundemärk  on. Mõlemad tükid läksiwad wäga hästi, päältwaatajate kiitus ja rõõm oli üsna aruldane. Kõige rohkem nalja sigitas  küll herra B. leitnandi teenri osas. Ka naljalaulud, mida rvaheajal kuuldi, meeldisiwad wäga. Rahwast oli ka Wancmuise  ruumikas sääl Haaegu tais. Meie juhime ka siin oma lugejate tähelepanemist Wanemuise aiapidude pääle, mida suwel leiab igaüks koguni weikje hinna eest iväga rohkelt lõbu ja meclejahutust; on ju ka selle eest muretsetud, et waatajlltel kõigiti sünnis, rohke ja awar ruum on, nii et suuremagi  hulga juures tungi karta ei ole. Ilus aed meelitab ju isegi jalutusele. Ärgu siis keegi lõbuarmastaja Wanemmset waatamata jätku, ta leiab säält rohkesti mida otsib. Tulewal laupäewal ja' pllhapäewal on suuremad näitlused- et siis näituse Pärast  rohkesti rahwast maalt linnas on, siis haks, mis ju ka Eesti näitelawal wõid ette toodud ja ära tehtud saada, Wanemuises  ou wõimalik seda korda saata, mille päälc inujal paikades mõteldagi ei saa. Iseäranis õpetlik ja käsuline on selle pärast  maal näitlejatele Wanemnise näitlemist waatama minna. Tartu Juudi kogudus olewat , linnawalitsuselt palunud, et nende palwemaja  linnamaksudest wabastatud saaks, See asi tuleb ligemal wolikogu koosolekul läbirääkimisele, wöõrastcumjas oli üks endine mõisawalitseja A, M,, kes Jüripäemal koha Päält ära tuli, korteris, 19, mail oü ta säält ära kadunud. Rohkem nädala aja järele leiti ta surnukeha Emajõest  ja wöeli kohtuliku läbikatsumise alla. Wägimalla märkisid pole leitud, - Linda nr. 5 ja 6, toob järgmised I. Päike. A. Heraklides. lii. Lichtenstein, vr. Hauffi järele Saksakeelest J. Lossmann. IV. Keiser  Wilhelm. (Lõpp.) V. Kriitik, a.) Seletus sõnake  „Saladnste sõlmede" kohta. E. G. Luiga, N) Kostus. 1,. I. Juhatused sisemises majakal- Meestele. kk 6. I. Rõõmulik tcadustus. 11. Wõrdlus Elisc Aun. 111. Johann Kunder sõbra. (Järg.) Vll- Kodu ja kool. tuleb.) X. Mõttesalmid. XI. Mõistatus. XI-I. Laulud nootidega. A. Lattik. XIII. Kirjawastused. XIV. Kuulutused. Uuemad sõnumid. Weterburist. Kohtu ministri poolt saab kolmas senati-departement ära kaotatud; selle alla puutuwad asjad, ka Balti kubermangude  asjade seletused, antakse teise departementi  alla. Wienist. Ajalehed ütlewad seda sõnumit  waleks, et Serbia kuningas Wienis käies nõuu ja abi olewat otsinud Balkani riikide ühenduseks Wene maa wastu. Albaneeslaste ja Montenegrolaste wahel olewat jällegi waenulist kokkupuutumist ette tulnud. Austria walitsus walwab hoolega, et rahu tema piirides ei rikuta. Wrüssetist. Prantsuse trooninõudja Parist krahw, peab siin oma nõuulistega koosolekuid, et nõuu leida, kuda Prantsuse maal kuningriiki sisse seadida. Ka Bonapartlaste  laagris püütakse Prints Napoleoni  ja tema poja Wiktvri wahel ühendust ja kokkulepimist korda saata, et nende wõim tõuseks. Jtalia kuninga wend, endine Hispania kuningas Amadeus, on prints Napoleoni tütrega kihlatud. Sofiast. Prints Ferdinand läheb oma emaga ° uuesti riiki reisi pääle. Walitsus "on suures rahahädas, kardetakse sellepärast rahutust tõuswat. Sõjawägi ei saa korrapärast moona, Telegrammid Peterburis, 26, mail. Riigi nöuukogu  täielisel koosolekul on Balti maa politsei uuendamine läbirääkimisel olnud. Otsust ei ole teada. Ka on riigi nõuukogul seadus läbiwaatamisel,  mille järele raudtee walitsused riigipanga rehnungi pääle kauba pandiks panemisel laenust wõiwais anda, ' 27, mail, Eestulewal Wenemaa käsitöö koolide koolmeistrite kongressil saada 'Kotsduntis, 23, mail. Saksa keisri Wiienis,. A 7, mail. Austria riigi wäljaminekud on 5 miljoni suuremad, kui eite arwatud. Enamasti on see jõjawalmistustest  tulnud. , sNarisis, 27, mail. Parlamendis tõstis üks saadik kaebtust, et walitsuse poolt watinnste juures mitte õigust ei tsbtawat,  waid wastumxelelisi takistatamat ja surutawat. Minister tõukas siiüandunsed tagasi, tõendades, et manauteelelised ise kõigiti seadusewastalisel wiisil oma nõuusid täide piiüawad saata. Ometi wõita wabariiklased  ikka walimistes. Kus tõesti midagi  on eksitud, sääl kaebatagu asi kohtusse. 62 Postimees. 1888