Tallinna Sõber 9. Kuues aastakäik. Tallinnas, Z. KaaStu-kuu Mwal lBB^l. Uteiildne aealeht Gestirahivale «aal ja liaaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pSriate trükimaja»: z rubla, 40 kop. pool°aa«tas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ,„ta« 2 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised tõdetakse wasta: Tallinnas: päriate trükimajas. Aetervnrgis: Z. S. Seekaudt, o»s?eper»» 54. Tartus: W. Just. Ztakweres: L. Wattly. haides: K. Seidekverg. -> Kapsalus - H. KollSerg. Kyulas: Is. Aüttner'! poodis. Wiljandls : A. Z. Karo«'i raamatupood. Kuurefaares : W-- Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport La-iikouiS-IIox?5.) NeaiSter: Knsri sundimise päiiwais ja tr-vnipii-jwaks. Omalt maalt. Tallmnast: „EcSti Postimehe ' juhtkiri I ..SuaurahwaS ja isamaa". „Wa!guse" juhtkiri,. Talukohtade paradamisest". DeSsäiini maksad. Laulupidu. Paha tüli. Hapsalust : Usulised elsitused. Wiljandist: Hobuscwargad. Tartust: Kena pidu. Suurkooli õpetaja palwe. Saaremaalt; „Saarlane". Kuuramaalt. Kohaotsijad Lii- ! bawis. Peterburgist: Keisrikojast. Georgi Riitrete saadikud. Kindralid Tshernajew, Rosenbach ja Bobrikow. Senator Manassein lerweks saamas. Gehcimerath BobedouoSzew haige. Sudeikin'i mõrtsu'as. WSeralt maalt! Saksamaalt. Anstria-Ungrumaalt. Norramaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Itaaliast. Türgimaalt. Egyptusest. Jutu leht: Pärijad. Kirja wastused. Wiimaseks Pühapääwaks ja tänaseks pääwaks. Möödaläinud Pühapääwal tõusiwad suures Wene rukis igast puhtast südamest palwed taewa ja maa Issanda poole, et Tema meie armastatud Keisrit oma käitluse alla wõtaks, kes sel pääwal kolmkümmend üheksa aastat manaks sai. Täna, kus see meie lehe nummer ilmub, täna on kolm aastat täis saanud, et meie suur Keiser ja Herra Aleksander Aleksandrowitsh oma Kõrge Esiwanemate auujärje peale asus, kurjal pääwal maha langenud walitsuse keppi oma kätte wõttis, kindla käega läbi põrutatud Wenemaa seltskonda uueste koguma, korralisele elule ja kosutawale rahule juhatama hakkas. Ka täna koguwad ennast suure Wene riigi kodanikud igast sugust, seisusest, keelemurdest ja usutunnistusest ühel meelel oma Jumalakodades, palwemajades ja eramajades, ja üks palme tõuseb mitmel keelel ja mitmel kujul taewa poole: Jumal õnnistagu ja kinnitagu meie Suurt Rahu-Keisrit andku Temale wõitu kõige Tema salalikkude ja awalikkude wastaste  üle ja lasku Tema armu ja rahu nõuu seespidi ja wäljaspidi korda minna, Tema truuwi alamate ja kõige maailma rahulise rahwa õnneks ja rõõmuks! Za, Issandat e-Jssand kaitsegu, rõõmustagu ja õnnistagu meie Suurt Keisrit, Tema Kõrget, Abikaasat Keisri-Prauat, Suurwürst Auujärjepärijat, kõiki Keiserlikku perekonda ja Mih' hail Feodorowitsh Romanowitshi õnnistatud sugu! Omalt maalt. Tallinnast. Kuida meie juba wiimases nummreS tähendasime,  on .EeSti Postimees" oma Nr. 7 sees juhtkirja .GugurahwaS ja isamaa" toonud, mis meid mitmeS tükkis rõõmustab, kui see ka omas üliwaimustuseõ  siin ja seal üle piire kargab ja tegewa elu tarwltusest  wälja läheb. .EeSti Postimees" manitseb Eestlasi  oma sugurahwa poole hoidma, erakondlikust lahutusest taganema, oma kodumaad kui oma kallist isamaad armastama  ja selle kasuks ühel meelel tööd tegema, ja manitseb  neid keS .meele poolest ehk muidu" omast sugurahwast ja isamaast lahkunud on, jälle tagasi tulema, et weike EeSti rahwaS ühises elus elada ja kosuda woiks. See on kõik wäga hea ja meie ja meiega ühes tunniStawad  ennast kõik õiged ja tõsised kodumaa pojad kõigest  südamest selle poole. Eesti rahwas ei ole ja ela siin mitte üksi. Jumala tahtmise järel elawad siin kolm sugurahwast. kellel Baltimaa  kubermangud kõigel ühetasa kallis kodumaa on. Siin elawad Eestlased, Lätlased ja Sakslased. Neil köigeil on ühesugused elutarwitnsed, sest nemad kõik on ühe kodumaa kodanikud ja on omas alguskändus ühe kiriku koguduse liiked, on usu wennad. Omais rahwuSlikkuis  isetarwitustes peawad nemad igaüks oma kohta kokku hoidma ja peawad üksteist nendes isetarwitustes tuetama, ja peawad oma tõuswaid tülist omas keskis seletama ja õiendama. Kes oma teisest sugust kodumaa rahwa wasta wäljaspidist abi otsima läheb, see on juba oma kodumaa armastusest lahkuuud ja tema sugurahwa armastus seisab flis aga weel nii nõdra jalge peal, et iga wäline hoog ka seda ümber lükata wõib, kuida meie paraku sagedast küll näinud oleme. Omal kodumaal wöime meie ikka Eestlased, Lätlased ja Sakslased olla; meie laiema isamaa teiste jägude ja rahwaste kohta oleme meie kõik ühetasa Läänemere randlased ehk baltlased. Wõera maade ja riikide  kohta oleme meie kõige teiste meie suure isamaa rahwasugudega ja sugurahwastega üheskoos, ühel meelel ja ühetasa kõik Wenelased. See on see ainus seisupaik, kust koik need üksikud rahwuSkonnad, kes wägewa Wene kotka tiiwade all, meie Suure Rahu-Keisri kaitsusel elawad, igaüks oma rahwust alles hoida ja ühes kõiki oma kohuseid meie suure isamaa waSta rõõmuga täita woiwad. Selle seisupaiga peal peakflwad  iseäranis weikemad rahwuskonuad, nenda ka Eesti rahwaS seisma. Kodumaad armastama, kodumaale jääma, oma kodumaa  rahwa ja sugurahwa hariduse, eluõnne ja elukenaduse kallal jõudu mööda tööd tegema, wihawaenu lämmatama, oma rahwast ühisel, ihulikul, watmulikul ja waimlikul pinnal  kokku hoidma, see on iga kodumaa poja püha kohus. Kahju, wäga kahju, et .EeSti PoslimeeS" Rezoldi kirjast üles wõtnud on, keõ rahwast eksitab Kaukaasia maale wälja rändama, kus üks dessätin 1000 rubla sisse kanda I Kui suurt õnne need leidnud, kes paari aasta eest Rezoldi ja Kilgi juhatusel Samaara Eesti asutustest Kaukaasia maale läksiwad, seda on sellest, Samaarast saadetud kirjast näha, miS meie lehe Nr. 6 sees seisab. Umbes neljas jägu on ära surnud, kolmas jägu on waesuses ja wiletsuses tagasi tulnud. Missuguses õnnes wõi wiletsuses ja ahastuses need elawad kes senna jäiwad,  seda teab Jumal ja teadwad nemad ise. Rezoldi tunnistused ei maksa selle kohta rohkem kui see, et Kaukaasias  üks dessätin 1000 rubla sisse kanda ja et Krimmis  mais tuhatkordse seemne anda. Kuida meie kuuleme, olla .Eesti Postimehe" läbi wäljalautatud Rezoldi kirjad ikka nii palju mõjunud, et Wirumaal, nimelt Haljala kihelkondas mitmed perekonnad ennast Kaukaasia reisule walmistada. Parem oleks, kui nemad weel wiimasel tunnil  ustatawamat nõuu otsiksiwad ja tähele paneksiwad. Kui aga mitte, siis olgu Jumal nende saatja ja hoidku neid õnnetuse, wiletsuse ja ahastuse eest! Mis .Eesti Postimehe" juhtkirjas üliwaimustusest sigitatud iseäralist eksttawat eksitust on, seda tahame sel korral puudutamata jätta. .WalguS" toob kaheS nummreS juhtkirja Talukohtade  parandamisest". See oleks jo iseenesest wäga hea ja teeniks igapoolist tänu, kui meie talurahwaS selles tähtsas asjas tulusat äratust, juhatust ja kinnitust saaks. See aga, mida meie selle üle .Walguses" nüüd jälle leiame ja juba enne kirjades leidnud oleme see ei ärata, juhata ega kinnita mitte selle tähtsa põllupidamise tallitusele, waid peletab sellest ära. See ei ole mitte.talukohtade rentnikkude" eneste .kurtmise" ja .kaebtuse" hääle wasta wastakõla, mis .Walgusest" kostab, waid see .kurtmine" ja .kaebamine" peab siin .Walguse" toimetusest talukohtade rentnikkude sekka kantud saama. Kõigest sellest kirjast on näha, et selle sigitaja meie talurahwast, meie talukohtasi ega meie taluseadust  koguni mitte ei tunne ega puuduste wasta mõjuwal  ja wõimalikul kombel abi ei otsi. .Walguse" sõnumite järel olla .iseäranis Tallinnamaal"  põllumaa .üleüldse waewane", sagedast .kiwine ja kruufine", mõnes kohas ka .liiwane", paiguti .märg ja wesine" ja nõuda sellepärast palju parandamist. Kruusimaa  peale olla tarwis mulda wedada, niisamati ka liiwase kohtade peale; kiwid olla tarwis kas põllu pealt täieste ära wedada ehk maa fisse lasta; märjad ja wesised pai- gad pidada kraamide ja .truupide" läbi kuiwemaks tehtud saama, ja wiimakS olla waja põldusi suuremal mõedul sõnnikuga rammutaba. Aga heinamaad olla .enamiste" soodes ja .rabadeõ", lahja rohi kaswab ja wesi seda nii mitmel pidi ära rikub, et head heina ei wõi saada. Kõhna toidu pärast olla karjad ka kõhnad, nende saagid wähesed ja sõnniku korjamine puuduline. Sood ja rabad olla sellepärast tarwis  suurte kraamide läbi kuiwaks lasta ja metfaheina kõrwas olla tarwis ka põlluheina kaswatada, kas ristheina ehk kureernetd kaertega segamini. Need parandamised nõuda wäfimata tööd, aga neil olla , Tallinnamaal" mitmesugused .takistused" ees, nimelt .teaduse puudus, kõrge rent, lühikene rendiaeg ja rentnikkude kõikuw olek". Meie koolid muidugi ikka .Tallinnamaal" olla nii madala järje peal, et nendest .mõistlikule põlluharimisele"  tuge ei olla; põlluharimise koolid puududa täieste ja nenda ka põllumeeste seltsid, mis Liiwimaal põlluharimist tähtsal sammul edendanud. See kostab ja kõlab kõik jo oige tark ja nagu suur osawõtmine meie talurahma elust. Aga et taluperemehed meie .Tallinnamaal" oma renikohtasi mitte parandanud ei olla, seda wöiwad üksi need ütelda, kellel meie talukohad ja taluasjad täitsa tundmata on. Kes nägi, kuida enne krunti panemist külade põllud ja nimelt heinamaad wäljanäitafiwad  ja jälle nägi, missuguse uue maimuga ja jõuga rahwas krunti pandud kohtade harimisele ja heinamaale rookimisele läks ja kuida heina saak hoolsa töö ja heinamaa  hoidmise läbi kahe ja kolme korraliseks kasivas, kuida kõik maa ennast hooltsa peremeeste käe all ümber muutis, see on ennast rõõmustanud ja räägib koguni teist juttu. Just seesugused weikesed parandamised wöiwad aga igast kohapidajast üksi, etteMetud saada. .Suurte kraamide" tegemiseks on ühendust teiste talukohtadega ja mõisadega tarwis, sest see töö tarwitab suuremat jõudu ja need krawid  peawad enamist ikka wõera maa tehtud saama, kui wefi ka tõeste maha jooksma peab. Weikemate loikude ja lompide kuiwatamiseks on .Tallinnamaa" taluperemehed põldudes ja heinamaates omalt poolelt juba õige rohkest tööd teinud, muist ükst, muist mõisa abiga. Põlluheina kaswatamine ei ole meie taluperemeestel koguni mitte wõeras, waid on nimelt Zärwamaal juba peale nelikümmend  aastat korralises pruukis ja on pärast ka mitmes teises paikas pruugiks wõetud, kuS hein põllu kohta kastn oli. Kus aga ühe dessätini põllu peale kaks, kolm ja rohkem  dessätini heinamaad ja künni 100 puuda metsaheinu saaki langeb, nagu see mitmes paikas, nimelt seal kus põllud kruufised on, seal ei oleks põlluheina kaswatamine suurem tarkuS.