Aga kuida juba tähendatud, meie ei arwa kogun! mitte, et seda käsku ülepea nende kiriku-maksude kohta antud on, mis meie kodumaa mõisade, maakohtade ja talukohtade maa ja pinna peal seisawad ja unda real? koormateks nimetakse. Omalt maalt. Tallinnast. .Nowoje Wremja" sõnumite järel saada tuhatrnblaseid banknotisi wälja antud. Ka saada mõned tänised banknotid uuendatud, nimelt kakskümmendwiis  - rublased. Saearublased banknotid jääda muutmata. Jälle kostawad jutud, nimelt on Saksakeeli .Riia Zeitung" kuulda saanud, et kirjade postiraha alandatud saada. Seesama leht on ka kuulda saanud, et Sõeawäe-kohufe  seadused tulema Näärikuu 1. pääwast mõjawalt  muudetud saada. Selle kuu 18. pääwal wedas Wiegand'! wabriku sulane, Jaan Krimming Penningi wallast, üht aurukatlat nelja hobusega raudteele. Kui tema ülesõidu paiga peal oli, siis löödi ülesõidu eespuu järsku kinni, mis waljust temale wasta pead põrkas, teda koorma oIM Mha paiskas  ja raskest wigaStas. Kaks pealikut, kes mMda !äkfimad,  katsustwad tema wigadufi esiteks fidetada ja saatfiwad  teda siis herra Feldhuhni abimajasse, kust teda arstlikult aidati ja koju, wabriku-arsti hoolekandmise alla tviidi. Selle kuu 10. pääwal pani wäljalastud soldat  Juhan Teimanni naene oma 14 kuud mana lapse akna peale istuma, ci pannud aga tähele, et aken mitte haakis ei olnud. Laps nihutas ennast akna poole, lükkas akna lahti ja kukkus teise korra pealt maha. Hinges sai tema küll seal meel leitud, suri aga wiiendemal pääwal ära. -- Taskuwargustest. teistest Margustest ja rööwimistest  on Tallinnas ikka weel palju kuulda. Politsei poolest saamad pahategijad enamift ikka leitud, saak nende käest ära wõetud ja nemad ise nii kange karistuse alla pandud, kui seadus lubab, aga fee kõik ei näi palju mõjuma  ja see kuri tõug ei näi lõppema. Wiimasel nädalil on Tallinnas kaks Linnasaadikute  kogu peetud. Ruumi kitsuse pärast peame sel korral nende nöuupidamised ja otsuse tegemised üleSpanemata jätma. Daanimaa Konsul Riigas, herra Bornholdt, kuulutab  Saksakeeli lehtedes, et tema .Heimathi" elule äratamiseks  mitte 2500 rubla annud ei ole. Esiteks on tema küll üht 500 rubla suurt aktsiat wõtta tahtnud, saadud sõnumite peale olla aga tema ka seda tegemata jätnud. .Eesti Postimehe" kohta käib ükS imelik teatus läbi Saksakeeli lehtede. .Uus Tartu Zeitung" oli .Eesti Postimehest" üht kirja üles wõtnud, mida ,Linda" Seltsi Newisioni-kommisfioni liige, Kebbi. seltsi Direktori, Schreimi wasta kirjutanud. Direktor omalt poolelt kuulutab, et tema seesugust kirja .Eesti Postimehes" koguni mijte leidnud ei olla. .Uus Tartu Zeitung" juhatab .Eesti Postimehe" 36 peale, kuS see kiri seista, arwab aga, et ehk .Eesti Postimehe" räägitaw nummer wahest kahtwiifi  wõiks ilmunud olla, üks jägu Kebbi söbradele selle kirjaga, teine jägu Schreimi söbradele, ilma selle kirjata. Kuida see asi on. selle üle et wõi meie esiteks weel tunnistust  anda; meile tulnud eksemplaris ei seisa seda kirja mitte ja teisi ei ole meie näinud. Kas peaks .Eest! Postimees" tõeste üht seesugust tegu teinud olema, ja kui teinud, kuida tahab selle lehe toimetus üht tempu ära waStata, mis kõige Eesti aea kirjandusele teutuseks on?! - Sellesama .Eesti Postimehe" numre seeS seisab ka see kiri .Eesli maimust", .ühenduse-inglist ja löhe-waimust", millest wiimasel nädalil kirjutasime. Missuguse .ingli" wõi .waimn" sündmusel saawad nüüd seesugused tembud tehtud kui need tehtud on? Türi kihelkonnast. Uks kuulmata kole tegu on Lelkusekuu  25. pääwal Kirna maldas ära tehtud. Seal on 8 aastane tütarlaps Liisu P. oma 5 aastase mängusettfilafe  L. 8., 13 sentimeetrit (4'/, tolli) pitka nuaga ära tapnud. Ja see ei ole mitte ühe õnnetuma juhtumise läbi, ega ka äkilises meeleõ sündinud, waid see on külmal werel ette arwatud ja ette walmistatud mõrtsuka-tegu. Need lapsed oliwad pääwal enne seda ühe kirju lapi pärast tülis olnud, mida Liisu P. oma noorema seltfllase käest omale tahtnud. Õhtal on tema oma 5 aastase õele ütelnud, et kui L. B. temale teise! pääwal seda laM mitte ei anna, siis tahta tema teda tappa. Seda on tema siis ka teinud; nuga on läbi kopsu südamesse läinud la lapsuke on paigal surnud olnud. Liisu P. on esiteks salganud,  pärast aga tunnistanud. Tartust. Wäljanäituse auupalgad, mis wnmaseS numris  pooleli jäi. , r Riiai Hobuse-kaswatauuse asutuse poolest smwad: Täkkude eest: Brongs-medalje: J. Kurrik, Kawidalt ja Aadu Koda. Kiituse- kirja: M. Parhmgnn, Soosaarelt; Dr. Gern ja Z. Koppel Elistwerest. 25 rubla: J. Mik?el  Makfamõisast; 20 r übl a: RNmon. Märade eest: Hõbe - medalje: Jaan Närija. Brong Smedalje:  Jaan Ritzem. 25 rubla: Jüri Kiisel, Hallikult; 20 rubla: Juhan Alte-Grenzstein, Kaiawerest; j 0 rubla: Hans Kordt Mammalt. Täkk-warsade eest: 15 rubla: Peter Tobias; 10 rubla: Peter MadiSfon,  Nasinalt; 5 rubla: Juhan Klaus ja Jaan Kiisa. Märade-warsade eest: 20 rubla: Karl Kiima; 15 rubla: Jüri Kitsel; 10 rubla: Armin Schulmann; 8 rubla: A. Maaser; 7 rubla: Jaan Meri; 5 rubla: Aado Gläser. Sarw,loomad. I. Piima loomad. A. Suur tõug. Kiituse-kirja: Herra von Brasch Ropkalt, pulli eest: herra von Gürgens Ulilast, pulli eest. B. Weike tõug. Seltsi suure hõbe - medalje: herra Anschütz  Tormalt, pulli eest. Kiituse-kirja: Herra Zenker Karulast, pulli eest; herra von Samson Wabinamõisast.  pulli eest; herra von Strgk Pallalt, pulli eest. Ministeriumi suure hõbe-medalje: herra Zeuftr Karulast, kahe tjine mullika eest. Seltsib r o n g Smedalje:  Herra von Mensenkampf, oma kaswatud loomade  eest. C. Kasti segawere loomad. Seltsi hõbe-medalje: herra von Brasch Ropkast. D. Maa- ja segawere loomad. Seltsi weike hõbe-medalje: Herra von Mensenkampf Kawastest; herra von Essen Kastrest. Talurahwa piima-loomad. Herra von Liphardti kuld-medalje: Tõnis. Torogohw Maramalt, pulli eest: Seltsiweike hõbe-medalje: Jüri Grosswald Kuristqlt, pulli eest; Karl Uinu Kawidalt, pulli eest; Wilhelm LakSberg Tähkwerest, pulli eest. Seltsi brong S-medalje: Adam Kilk Tähkwerest, pulli eest; Juhan Korjus, pulli eest. Seltsi suure hõbe-medalje: Jaan Mikkel Mäksamõisast, lehma eest; Khatarina Schulmann, lehma eest, Jüri Klaus, lehma eest; Jakob Nagelson lehma  eest. Seltsi suure hõbe-medalje: Laur Ropkast, nelja lehma eest. (Jääb pooleli.) Pärnust, kirjutakse meile : ,Pühapäawal, 2. Septembril,  oli Pärnu jõe peal purju-paatide wõidu-fõitmine. Pea terwe linn oli ennast jõe kallastele, pealt waatama, kogunud. Pärast lõunat kell 3 algas wöidu-sõit Conze alt-filla juure, 2 wersta, ja sealt jälle tagasi. Selleks oliwad 16 paati rohke purjudega ja kirju lippudega wälja ehitatud. Et ilm wäga ilus ja tuul korraline just riSti jõge oli, siis pakkus see wõitlemlne pealtwaatajalele wäga rohket meele-jahukust; ka pani ta mitmele neist, tulema aasta kohta, südameid wõiduhimulikult pakitama. Muidugi mõista, pannakse seesuguseks tallituseks paadile nii palju purjufi peale, kui ta iganes kannab; ei olnud siis ka liig ime, et tuul nendest ühe ümber wiskas. Mewaatuse pärast sõitis aga üks weike aurulaew selle rõõmsa sõidusalgu  ligi, kus siis ka wette-kukkujad kohe rahwa , hurraa hüüdmisel wälja tõmmatud saiwad. Kuus aSja oliwad wõidu-hinnaks määratud: 1) üks kullatud hõbe uurikett, 15 rubla wäärt, mida lina-aida peremees Lipp wõitiS; 2) kullatud hõbe käikse ja krae nööbid, saiwad ühe waese kalamehele. Ka teised 4 wöitu laugesiwad kalameeste kätte. Missugune mõistlik inimene ei peaks niisuguse ettewõtte  äratajatele tänu tunnistama, mis läbi meie ranna kiir- ja ilulaewasõidud kauniste edenewad. Saardest. Ilmad on Jaanipääwast saadik meie pool wäga korralised. Kewadene liig wihm ja neljanädaline  põud enne Jaanipääwa, tegiwad küll põllumeeste meele nukraks, aga hiljem paranefiwad kõik wigad jälle ära, nii et nüüd wilja saaki keskmiseks nimetada wõib. Mitmetel taluperemeestel aga, keS oma põldufi juba suurpõllu-pidajate  järel harima ja kraawitama on hakanud, kaSwab wili wäga heaste. Rukki tshetwert maksab praegu 9 rubla; kartuhwlid kaswafiwad wäga heaste ja wakk maksab 60 kopikat. Suur-Kilingi loomalast peeti 28. Augustil  ära, kuhu sel aaStal wäga rohkeSte kari-lpomt ja kg linna kaupa toodud oli. Loomqd makfiwad qga ka kõik head hinda, miS rohkemalt küll sellest tuli, et siinpool aruldane rohke ja hea heina-saak oli. Wõi hind oli aga endistest aastatest weidi madalam, läbiStikku 2? kopikat nael. Juba endistel äaStatel tuli siin küll palju taSkuwargust  ette, aga tänawn kippus see roojane amet koguni ülekäte minema. Siin ja seal kuuldi laada-platfil naeSte nuttu ja meeSte kaebamist, kelle tasku kohast riided käg' ridega katki leigatud ja raha, ilma et nemad Midagi mär- Kiisa. tanud, ära wõetud. Talumehed, ärge tüdige lsGal iiagil ära, oma rahavunga ühest taskust teise peitmast.- wacgad wMawad suure hoolega rahasaamise kohtadel selle peale, kuhu laSkuSse raha pistetakse ja ei tüdi järel käimast, kuuni kord paksu rahwa seaS parajat aega leiawad, teda sealt ära näputada. Teekäijad Vaadaku ette, et nemad pääwa. Vargaid peale Võttes ise pärast jala ei jää. Septembrikuu  hakatusel tuleb weikekoha omanik Samla Hans Kinlingist,  tshetwert jahu peal. meskilt. Seal palub üks tuntud  pääwawaraS, teda natuke jalgu puhkama peale wötta. HanS on hea südamega meeS ja kuuleb tema paltvel. Hansul on aga hiljem natuke karmis Posti kõrist fisse minna. Kui ta sealt jälle wälja tuleb, ei leia tema enam pääwawarast ega hobust ukse ees; tema kuuleb aga, et see senni hobuse peale istunud ja tuliselt minema kihutanud.  Mis nüüd helde südamega Hans peab tegema? Tema laenab ühe tuttawa käest 5 rubla, et omal raha ligi ei olnud, wõsab lähedalt jaamalt posthobused ja kihutab  Varga järel; jaamawahe on küll pea ära sõidetud, aga warast ei ole kätte saadud. HanS palkab uued hobused  ja saab wast Pärnu linnas marga järele, kus see hobust, wankret ja jahukotti parajalt 45 rubla eest Juutidele  kaupleb, kus need küll ka mõni minut hiljem kõiki körwale Viinud olekstwad. Hallistes on wiljasaak tänawu aasta wäga hea. Oder ja karluhwlid on heaste kaswanud, ka lina, mis sel aaStal mitmel poolel kehwapooline, on siin kaunis hea. —- Abja laat, miS sel aastal 3. ja 4. Septembril ära peetud sai, oli ilusa ilma pärqst endistest palju suurem. Loomade hind, et neid küll palju laadal oli, oli siiski kaunis kõrge. Häädemeeste! on sel aastal wiljasaak metsase maade, kui ka rahwa lõdwa töö-hoole pärast, kehwapooline. Suurem hulk selle kihelkonna rahwast elab mere-rannaS ja toidab ennast kala.püigist, mis aga sel aaStal wäga wähe õnnistatud oli. Heinasaak oli wäga rohke ja hea. Kui hale ja hirmus öö-hulkumise taga järg sagedast on, seda wöib järgmisest lõust näha. Häädemeeste kirikumõisa  rentnikul on kaks teenijat tüdrukut, kes noore meeste meelest ilusad ja armsad, nagu kewadine homik. Übel noorel mehel on ka õnn ühele nendest armastust manduda ja teda sagedast öösiti waatamaS käia. Teised noored mehed on aga madruse õnne peale kadedad ja ootawad parajat aega, teda selle eest hirmsaSte peksta. Ühel ööl murrawad nemad keldripoolise ukse lahti, saamad teda armukese kaenlast kätte ja peksawad teda pool-surnukS. SurmahädaS ja meelt heites tõmbab tema wiimakS nua taõkust ja lööb ligemale kõhtu. Nüüd kohkuwad kõik ära ja igaüks lippab omale poole. Ka haawatud mees jookseb,  wälja kippuwat sisikonda kinni hoides, kodu poole, kuuni mineStufeS maha langeb. Seal leiti teda teisel Homikul  ja wiidi Pärnu, arsti alla. Ränk haaw ja pitk tee oliwad teda aga nenda nõrgendanud, et 21 aaStane noor meeS juba teisel päawal hinge heitis. Mõrtsukas on praegu kohtu kuulamise all. Püssimehed, waadake püSsidega ÜMber  käies rohkem ette. Häädemeeste mölder Zimmermann kisub rewolwrist wqna laengtt wälja Parajast  kui temgl rewolwri ots peu wastaS on, kärgatab see lahti ja kuul lendab käe-mart mööda küünarnukist läbi, seina sisse. Õnneks on käe luu meel terme. MlSs ugust hirmust häda, õnnetust ja surma Suhhumisse rändajad oma rändamisetuhinaS  omale kaela kiskunud, seda ei jõua ükski suu rääkida  ega sulg kirjutada. Kewadel rändaS Häädemeeste, Saarde ja ka Pärnu kihelkonnast rohkeste inimest Suhhumisse.  Nüüd, Augusti kuu lõpul ja Septembri kuu hakatusel  jõudsiwad nad enamiste kõik jälle, pool halaöti, nälginud ja hirmsa krampliku külmalöbe haigusega tagasi. Wähemad lapsed on enamiste kõik seal juba ära surnud, kuna wanemad neile saamad siin kodumaal raske külmatõbega  wõideldeõ ka enamiste järele minema. ÜkS isa, Peet Kell, tõi oma 5 lapsest ainult ühe tagasi, kellega ta wist ise pea esimestele saab järele minema. Teine isa, K. Wiõsup, matnud seal oma 19 aaStase poja ja 16 aaStase tütre; nüüd pandi teda ennast 7. Septembril ka hauda. Tema ainuS järeljäänud poeg ja naene on nõdrameelised.  Peale nende on meel mitmed teised siin kodumaal  juba ära surnud. Nemad jutuStamad ise, et nad ehk muud raskused meel olekfiwad ära kannatanud, aga Juuli kuul tulnud enamist kõikidele nii raske külmtsbi kallale, et keegi enqm midagit ei ole jõudnud teha. Küll olekflwad nemad sealt wiimane kui ükS ära tulnud, aga külmtõbt ei ole seda mitte enam lubanud. Olgu see õpetuseks, et edaspidi enam teised nii kergemeelsel  tuhinal kodumaalt wälja ei rända. I. 8. Öösel waSta 5. Septembri kuu pääwa põleS Pärnu lahedal Räägumsisa alleS malmis ehitatud uus rehi maha. Kahju olla suur. Hule hakatus on teadmata,  arwatqkse, et kuri käsi seda teinud olla. N. Wiljaudß kirjutakse meile: 17. pääwa