kandmiseks kaasa tulnud oli. Nemad tahtfiwad Suhhum- Kalee maakonda minna, ehk ka lõunepoolise Wenemaaga ehk Kummiga leppida, ja kõige selle tee peale on nemad ainult wiiSkümmendseitse rublaga läinud! Ilma et nemadki h t sõna Wen eke elt mõistaksi wad, lähemad  need waesed wõera rahwa sekka, on juba nälga kannatanud  ja on sagedast oma wõera keele pärast, nimelt Juutide  poolt, waljusega tagasi lükatud; sagedast ei ole nemad ka raha eest toitu saada wöinud. Kui nemad siin ühe pääwa puhkanud ja oma südant Väljarääkimisega kergitanud  oliwad, läkfiwad nemad täna edasi, esiteks 35 wersta kauge Rahnõi mõisa, kus rikka mõisnik Balashowi kuus desfätiui suurt rohuaida üks Eesti kärnal walitseb. Seal loovamad nemad tööd leida ja nii palju teenida, et nemad Odessa linna saakfiwad, milleks nemad kakskümmend rubla küll olema arwawad. Selle asemel, et nemad kodumaal tööd teekflwad, peawad nemad paremaks, siin häda, puudust ja põlgamist kannatada. Et nemad tänine hea ilmade mõnul terwekS jäänud ja ennast mitmesugusest wiljast toitnud, mis siin sel aaStal kuulmata odaw on, fiis ei taha nemad lõunepoolisest kahjusaatwast kliimast ühtigi kuulda, et ka kardetawast puuwilja ja atawilja söömisest ega seiõwatest weelompidest, mis tõbede hallikad on. Tähendatud  olgu weel, et kõik see Perekond, ilma wanaemata.  wiimasel sügisel Wene usku heitnud on". Niipalju oleme .Uus Tartu Zeitungi" järel kirjutanud. Ühe erakirja järel olgu weel tähendatud, kui suurt rõõmu fee nende õnnetumatele teinud, kui nemad kirikuõpetaja abikaasa suust, kes esiteks üksi kodu oli, Eestikeelt kuulsiwad  ja wanad ja lapsed tänutunnistustega tema peale tormasiwad. Podoolia kubermangu Ewang.-Luth. usutunnistuse  kirikuõpetaja, kes kahe aasta eest Baltiskist senna kutsutud sai, on ka nende waestele Rahnõi mõisas tööd toimetanud ja igapidi nende eest jõudu mööda hoolt kanuud.  Kas ja kuida nemad aga edaspidi abi ja tuge leiaivad ja kuida nemad wiimaks tühja kätega kaugel maal oma uut elu alustada, asutada ja korraldada suudawad, see on ikka wäga küsttaw. Kui palju wiletsust selle tuhina läbi sigitatud, kui palju kibedaid pisaraid kauget wõerast pinda niisutanud on, kes wõib seda ütelda! Ka meie oleme küsinud ja küsime  nüüd ja tahame edaSpidi küsida: Kes on eksitanud.  kes on petnud? Ka meie peame ütlema, nagu Läti lehe kirjasaatja ütleb: Eksitajaid on kaugel maal, eksitajaid on kodumaal, meie eneste keskis! Maheda jutuga tulewad nemad, näitawad suurt osawötmist, kurdawad  rahwaga .wiletsa põlwe", .orjuse" ja .raba maa" üle, mille peale .waesed inimesed" asutatud olla, ja figitawad  seda nukrat meelt, mis ka AndreS Buschi oma perekonnaga hulkuma saatnud on ja mis nii selgest tema jutust wälja paistab. .Kusagil ei wõi pahem olla", ja .rabamaa", eks ole neid ülekaela sõnn sagedast küll kuulda ja paraku ka lugeda olnud! Küll wõib aga mitmes paikas weel palju.pahem, olla ja on ka pahem, ja .rabamaa" peale ei ole weel kedagi asutatud. See on ainult üks tühi ja eksitaw sõna, millega mõni mees oma pahandust maatöö raskuse üle jahutab ja mõni teine mees omale halwa kawalusega rahwa sõbrust otfib. Loodud põldu ei ole kusagil ja mõni maatük, mida .rabaks" sõimati.  on ennast hoolsa käte all õitsemaks nurmeks muutnud.  Neid maid aga, miS nüüd weel ühtigi ei kanna ega anna, mis kui .rabad" wälja näitawad, miS aga hoolsa ja tubli kätte all oma õnnistust annaksiwad, neid on meie kodumaal weel küll. Meie söönuksime, et need kelle omad seesugused tarwitamata maad on, neid rohkemal  mõedul meie kodumaa maarahwa tarwituseks korraldaksimad,  ja meie soowime, et maarahwas ennast mahedaist  kõnemeestest mitte eksitada et laseks, seda kohe kõlwatumaks  .muidu maaks" ja .rabaks" sõimama, mida ehk neile asupaigaks pakutakse. Maa peremeeste ja maa tahtjate lahke kokkuleppimise mõnul wõib meie kalli kodumaa  pinnal weel kakskord niipalju inimesi maatööst elada, kui nüüd. Jumal andku, et see usaldus meie kodumaa mitmesuguliste ja mitmeseisusliste kodanikkude wahel uueSte ja põhjani kinnitatud saaks, mida mõnelt poolelt häwitada katsutakse! Küll siis ka fiin asumise paikasi leida on, küll siis wäljarändamise tuhinad ja kohinad waikiwad, küll fiis lugemata pisarad walamata jääwad; küll siis Eesti rahwas  oma esiwanemate maapinnal, oma eflwauemate kiriku õnnistusel, omas harjunud hariduses ja omaS puutumata rahwuses kindlast ühesse jääb, kõrgemale ja kõrgemale tõuseb ja meie suure isamaa auukS üles õitseb! Omalt maalt. Tallinnast. Liiwimaaa .Kubermangu Zeitungi" kuulutust  mööda saawad sel aaStal 224,000 meest oma sõeawäe  kohuse täitmisele fisse kutsutud. Peterburgi lehtede sõnumite järel on see wiimase Maapääwa nõuuwõtmine kinnitatud, mill<järel Eestimaal posthobuste eest iga wersta pealt edaspidi 4 kopikat sõiduraha  maksetakse. ..... Kuida juba mõne aea eest kirjutatud sai, on waye- ialiste töötegemine wabrikutes, Riigiwalitfuse ülewaatamise alla wõetud, et noored rammud mitte üle oma jõuu koormatud  ei saaks ja et lapsed wabrikutes ilma koolita üles ei kaswaks. Selleks saab kõik Wene riik 9 ülewaatamise  ringkonnaks jäutatud, kus juures Eestimaa ja Liiwimaa  Peterburgi ringkonna külge, Kuuramaa Wilna ringkonna  külge langemad. Ülcwaatamised seifawad ühe Kindral-Jnspectori  (pea-ülewaataja) all, kes 5000 rubla palka saab. Tema all seifawad 9 Districts-Znspectori (ringkonna  ülewaatajat), kellest igaüks 3000 rubla palka saab; peale selle saawad weel 10 Jnspectori-abilist nimetatud ja need saawad igaüks 2000 rubla palka. Peale wäheialiste  tööliste töö on nende Jnspectoride kohus ka selle üle walwata, et igal poolel kus seda tarwiS läheb, wäheialiste  tarwis wabrikute juureS koolid asutatud saawad, ja need koolid seifawad oma koolitöö ja kõige oma korra poolest ka nimetatud Jnspectoride all. Kui palju neil ametnikkudel tööd on, seda wõib sellest arwata, et Moskwa ringkondas üksi 1546 wabrikut on. Sellepärast kardetakse ka, et nii wäheste ametnikkude jõud kauaks ette ei löö. .Reval. Beobachteri" sõnumite järel on .Lind a" Seltsi walitsuse nõuukogu koosolekul, selle kuu 10. pääwal  jälle üks waga kahjetsetaw ja pahandaw kära ette tulnud. Nõuukogu-liige H. Elh kirjutab sellest: , Linda walitsuse nõuukogu koosolekul 10. Juulil nõuudis  kirjasaatja ühe kommisfioni walimist, kes selle korra üle walwaks, mis järel .Linda" abikauplus Tartus lõpetatud  saab ja kuida müümata jäätud kaubad tagasi antud saawad. Director Schreim lükkas seda nöuudmist kui täitsa tühist pärimist tagasi. Selle peale päris kirjasaatja ja üks Rewident, et walitsuse nõuukogu oma usaldust Director Schreim käest ära wõtaks, sest et raamatute läbiwaatamine mitmet .eksitust" ilmsiks teinud oli. Ka waidles kirjasaatja selle masta, et Director Schreim walitsuse  nõuukogu juhatust oma kätte wõtnud oli, mis põhjuskirjade  wasta on ja päris, et see tema wastawaidlemine  protokollis üles pandud saaks. Selle peale tõusis hirmus kära. Kirjasaatjale pandi ette, et tema seesuguste weike aSjade üle ühtigi ei räägiks ja kui ilma-asjata tüliotsija  koosolekult ära läheks. Et kirjasaatja seda tahtmist mitte ei täitnud, fiis tõusis seltskond eesistuja Kuusmanni  nõuu peale üles ja tahtis oma asju üheS teises kammriS tallitada. Kui kirjasaatja teistega kaasa minna tahtis, fiis lõi KuuSmann temale rusikaga nii raskest rinna peale, et tema pea maha kukkunud oleks. Kirjasaatja saab omale selle eest kohalises paikaS tasumist nõudma; kes saadab aga .Linda" Seltsile tasumist selle teutuse ja kahju eest, mis seesugustest juhtumistest tema walitsuse nõuukogu keskis tuleb?" Meie kirjutame seda Saksakeeli lehtedes üleswõetud kirja järel, ilma et meie omalt poolelt selle üle kohut mõista tahaksime, kellel selle paha asja juures suurem süü olekS. Saagu nende asi .kohalises paikas", f. o. kohtu ees seletatud. Kui EeSti rahwa trunwima jäuSkonna  awalik hääl, peame meie aga omalt poolelt küsima: Kes tasub EeSti rahwale seda teutamist ja seda kahju, mida .Linda" Seltsile tema tänine puutumata auusa nime all juba tehtud on ja seesuguses korrata tallituscs ka edaspidi tehtud saawad? Kas ei ole Eesti tõsistel meeStel julgust kinnitada, et .Linda" SeltS edaSpidi oma enese nime all tallitada ja kõneleda wõib?l Saksakeeli .Tallinna Zeitungis" kaebati hiljuti selle üle, et sõeawäe walitsuse poolest seda awalikult ei kuulutata kui soldatid suwisteks töödeks laStud saawad. Selle läbi hulguwad soldatid sagedasi mööda maad, ilma et tööd leiaksiwad, miS ühelt poolt sõeawäe auuga kokku ei mahu, teiselt poolelt aga ka soldatitele ega põlluperemeeStele  kasu ei saada, sest kui wiimafed ei tea millal soldatitele tööks aega antakse, fiis ei wõi nemad ka soldatite  abt peale kindlast loota, waid peawad omale teisel wiisil töölisi ette muretsema, et töö aeal häda ei tuleks. Kuida nüüd tähendatud lehele mõjuwalt paigalt teada antud on, ei ole sel aastal weel soldatid mitte tööle lastud,  waid aga mõned üksikud mehed kaheksaks pääwaks, kes laagreS kõige paremini lasknud on, et nemad puhata ehk omale ka maatööga midagi teenida wõikstwad. Sel aastal ei saa soldatid mitte enne tööle laStud, kui 10. Mihklikuu pääwal. Et soldatid tööd otsideS aSjata ümber ei huiguks, selleks tahetakse sõeawäe walitsuse poolest üht peakomiteed  asutada, kus põlluperemehed seda ülesanda wõiwad. kui nemad soldatid tööle soowiwad. Selle komitee poolest saada  fiis omal aeal tarwilised kuulutused wälja saadetud. Mõne aea eest saiwad Tallinna majapidamiste eestseisused awalikult palutud, et nemad kõik Srawisatawaid kaltsust, paberid, korkisi, kontisi j. n. e. ühe selleks seatud kasti sisse wisata lasekflwad, kust neid ühe komitee poolest ära wiia ja abitarwiliste laste heakS ära müia lastakse. Nüüd on aga wahekauplejad ilmunud, keS neid pühkeid paari kopika eest ostawad ja oma enese kasuks müüwad. Et sedawiisi edaspidi tähendatud helde otõtarbe mitte kahju ei saaks, selleks on seatud, et sulane, keda nende pühkmete  järel saadetakse, ikka üht kirja ette näitama peab, mis tunnistab, et temal selleks õigus on. See komitee kes seda asja tallitab, on omast tegewnsest wiimaseS Ewangeliumi-ühenduse  kirjas täielikku aru annud, mida pea kõige nendele saadetakse, kes sellest asjast osa wötawad. Kes edaSpidi sellest osa wõtta tahawad, need wõiwad seda täniSte komitee liigete juures üles anda. Reed on: pa. garmeistrid W. C. Wieckmann, J Weinberg', C. Lindeberg. puusepa-meiSter G. A. Andres en ja L. Rechklich. Selle kuu 16. pääwal kukkus woorimeeS Nesselmanni  4 aastane poeg salakammri august alla. Isa tõmmas  oma lapse küll pea august wälja, aga juba oli paha õhk teda ära läkastanud. Selle kuu 14. pääwa õhtal tahtsiwad kalamees Somotshikowi kaks sulast ühes weikeses paatis Winusi randa sõita. Brigitta waremete ligidal wiskasiwad kanged laened paadi ümber ja mõlemad kukkufiwad welte. Üks nendest  uppuS ära, teine sai peastetud, oli aga ehmatusest haigeks jäänud. KadrinthaliS on selle kuu ?l. pääwal ka õnnetus juhtunud. Ühe Peterburgist tulnud perekonna 7 aastane poeg oli järsku ära kadunud. Otsijad leidsiwad tema mütsi Mayeri krundi peal tiigi ääres ja pärast ka tema surnukeha. Arwatakse, et tema õugitsetes tiiki kukkunud ja sedawiisi õnnetumat surma leidnud on. Tallinnas kuuldakse jälle õige palju wargustest ja teistest pahategudest. Pahategijad, kelle keskis ka üks wäheialine õpipois on, saawad küll pea ikka meie agara Politsei  poolest kinni wõetud, aga see tõug ei taha lõppeda. Maalt on hobuse-wargnsi kuulda. Et loomatõbi Alutaguse maakoudas laiemale lagunenud ja mitmes paikas selle tee ääreS tõusnud on, mis Liiwimaalt Ranna-Pungerja kaudu Jõhwi läheb, sellepärast  on Kubermangu-Terwise-kommiSsion selle kuu 6. pääwal nõuukS wötnud seda teed kinni panna ja Liimimaa- Narwa teed Mustwete ja Wask-Narwa kaudu määrata. Läänemaal on Liiwi walla kahes külas ja Türp la jaamas loomatõbi lahti läinud. Baltiskist. Meie Ewan.-Luth. usutunnistuse kirik, mis juba kaua aea eest, selle-aegse Baltiski kohtuherra Karl Kalki wästmata hoolekandmise all, Körgestõnsa Keiser Nikolai  I. abiga ehitatud on ja kus esiteks nimetatud kohtuherra  28 aastat jutlust luges ja Jumala-teenistust juhatas,  sai kümne aasta eest Eestimaa Kirikute-rohkendamisekaSsa  abiga Madise kirikust ara lahutatud ja sai oma enese õpetaja. Ikka aga seisis see uus kirik oma ülespidamise  poolest kõikuma pinna peal, sest weike ja waene kogudus weikes linnakeses ei jõua omalt poolelt kiriku ja kirikuõpetaja ülespidamiseks palju juure maksa. Ka ei olnud kirikul tänine oma maja kirikuõpetaja elupaigaks, keS sellepärast üüritud korteris elama pidi, miS tarwis Ewang.-Luth. Abikasfast abiraha makselt. Selle kuu 12. pääwal on nüüd meie kirik Kirikute-rohkendamise-kassa abiga jälle natuke kindlama pinna peale nihutatud. Sel pääwal sai ThomaS'e maja, kiriku körwas, oksjoni wiisil ära müüdud ja 3730 rubla eest Väitiski Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikule ostetud. Nimetatud kassa poolest lubatakse seda maja weel täitsa wälja parandada ja BaltiSki  kiriku nõuukogu poolest oli juba enne otsuseks tehtud, e! Baltiski kodanikud ja koguduse liiked selle maja edaspidist  ülespidamist oma peale wõtawad. Kui meie weike kogudus sedawiisi nüüd ka rohkem kinnitatud on, siiski ei ole meie weel köigeist raskustest lahti, sest ka see weike osa, mida linnake omalt poolelt kirikuõpetaja ülespidamiseks  maksab, ei ole kindlaSte majade, kruntide ja koguduse  liigete peale ara jagatud, waid saab muist linnakassast  maksetud, nii palju kui see maksa wõib, mis neil aastatel õige raske on, kus laewasöidud meie weikest sadamast  mööda lähemad ja sellepärast wähe sadama-raha fisse tuleb; muist saab priitahtliku lubamiste wiisil koguduse-liigete  käest korjatud. Kõik see ei taha aga mõjuda, meie kirikuõpetaja elupõlwe nii kindlaks teha, kui seda soowida oleks. Ühe sammu oleme meie Jumala abiga nüüd edasi astunud, Jumal aidaku eemale ja kinnitagu meie kodanikkude elupõlwe ja südant, et nemad ka ise rohkem  koormat oma waimuliku tarwituSte eest kanda suudakfiwad  ja kanda tahakfiwad. Tänawuse merewee tarwitajate hulga üle ei wõi Baltiski?  kacbaka, nagu seda teistest seesugustest paikadest kuuldakse. Wõeraid ou rohkem tulnud kui endistel aastttel,  pea kõik korterid on wälja üüritud ja wõerad elawad  rahuliselt meie rahulises paikas, kuS merewesi ja arstirammulik merekõnts sugugi nõdremad ei ole, kui kuulsates  merewee paikades. Pidumaja ja uhkeid pidust ei ole meil oma wõeraStele küll mitte pakkuda, selle asemel aga rohkem rahu, miS nimelt haigetele ja neile nii hädast tarwis läheb, keS oma raskeist ja rahutumatest tallitustest toibuda soowiwad. Ka ei ole meie korterite hindasi nii kõrgele kruuwitud kui need on, mMega wanaft kuulsatest merewe ja suwi-õhu paikadest wõeraid ära peletakfe. Kui meie kodanikud mõistlikud on ja wõerastest järsku rikkaks saada ei himuõta, ja kui nemad edaSpidi wöeraSte elu-