mist -- harimist ja parandamist, mida ristikoguduse liikmed ühendatud armastuses ja jäol tegema pcawad. Mõtleme, kui wilets ja kurb meie elu oleks, kui meil kirikuid, koolisid ja nendes õpetajaid ja juhatajaid ei oleks ; aga ometegi on suures Wene riikis neid kohti, kus meie usu wendadel ja õdedel, üht ega teist nendest ei ole, ehk olgu siis wäga puudulikul wiisil. Mõnes kohas wöib hinge karjane aastas korra ehk kaks käija armu õpetust kuulutamas.  Mõnes kohas elawad meie usulised meel nii suures maimu pimeduses ja hariduse  puuduses, et nende 16 kuni 17 aaSta manused leeri ealised lapsed esimist korda õpetajat näewad ja sellele mitte wastata ei tea, kes Kristus on. Kõige sarnatste wiletsate eest püüab Wenemaa Ewangeliumi usu koguduste abikassa hoolt kanda. Aga abikassa jõud on selleks ikka wäike, et Ewangeliumi usulistele, kes kaugel Wenemaal  suuremates ehk wähemates hulkades elawad: palwe- ja kooli majast ehitada, ja tarwilikku osa õpetajaid ja koolmeistrid anda wõiks- Armsad usu-wennad ja õed Saares ja Eestis! Meie kui Issanda majapidajad, peame jõudu mööda nimetatud abikassat armuandedega toetama, et sellel jõudu oleks oma abi hädaliste hinge õnnistuseks  ja waimu hariduseks anda. Abikassa tegewus ei mõju mitte üksnes kaugemale Wenemaale Ewangeliumi usuliste abiks, maid ka meie maale, meie eneste kasuks. Ka siin on mõnes kohas küll häda ja puudust, mille tarwis abikassa abi on annud ja meel annab. Abikassa wiimasc aruande järele on Saaremaa ühes Ruhnu saarega, 1886 aastal abikassäle 638 rub. 90 kop. armu andisid korjanud, aga sellest kassast on siia jälle abi antud 1548 rub. 30 kop. Nii oleme siis pääle oma annete 1009 rub. 40 kop. enam tarwitanud. Õige usu üleZwõtmise püha mälestuseks teeme siis oma parema käega seda, mida pahem ei tea, see on: anname omad anded kohalise õpetaja kätte, kes neid abikassaSse saadab. Küll on tõsi, et meie oma kehwast seisukohast palju ei wõi anda, aga wäikesed anded wõimad ka imet teha. Nagu weelilgakesed  endid ühendades ojad ja suured jõed sünnitawad, mis suured masinad tuhandete  ja miljonide kasuks liikuma panemad; niisama suurt kasu teemad ka koppikad, kui need kassasse kokkn woolawad. Meie lõpetame oma kirja selle lootus rikka teadusega, et iga tõsine kristlane teab, mis ta kohuS ihu ja hinge poolest Õige usu üleSwmmise püha mälestuseks teha on ja seda ka oma usuwendade ja õdede, kui ta ise enese kasuks, ja Jumalale tänuks, auuks ja tiimseks teeb. Isamaalt. saaremaalt. Esimine Nim ja talwc tuli meil esimiSte talwckuu päewadcgs. Hea kord lund oli maal ja külm oli mi tera» ci Wäikese wmnale jäS korra Male tinutas.  Aga lõunatuul wihmaga KL 4. zs S. skp. talwele jälle nina pihta, oiaetegi ei taha enam jää wüinast taganeda. 7. skp. oli ilm juba jälle külma pool. Koolide inspektor PoSka kais talwekus  esimistel päemadel saaremaa Ewavgsuumi  koolisid järele maatamas, aga paljudes  kohtades ei olnud kool meel alganud. Jaani koguduse köster oli selle kohta mõtted  et tema .köster" olla nmg sMparsst ei sõida ega tahta kooli pidada. Inspektor oli teda lubanud polku saata ja kui ta selleks wana on, siis tema asemele uut walida, kes koolmeistri ameti oma pääle wõttab. Nimetatud köster toetab wist end selle pääle, et sääl köstri maj» otsa weel alles 1880 aastal kooli kamber sai ehitatud, ning et Jaani Ewangeliumi koguduses kõigist 500 hinge ühes naiste rahwastega on, kunas aga seadus *) senna kihelkonna kooli küssib asutada, kus „k ak s tuhat meeste hinge" on. Aga noh: kui pea siis nüüdsel ajal seadusi tehakse ehk muudetakse, ning: kes siis koolmeistri ameti wastu sõnniks kui palk ameti kohane oleks. Sõrwemaa olust ja rahwa elust. Kord ehk-kaks ühest maast maanteed mööda läbi sõites, ei wõi su ühe maa olust ja rahwa elust täielikku pilti kujutada, nii palju  kui ma seda Sõrwemaa kohta teen, sünnib see päliskaudu. Sõrwemaa tähtsam  omadus on liiw, ka metsast ei ole sääl puudu. Lõuna poolne ranna äär awaldab tükati looduse ilu, kunas põhja pool seda wähem on. Põhja poolne ranna äär on künni Lõu mõisani üsna iluta ja kasuta maa; just sarnane kild kruus kui Kihelkonnal Tagamõisa nina ranna ääres. Lõu mõisast künni Jämaja kirikuni on maapind  peenikese leht ja okka puu metsaga kaetud. Selle teekonna püül on tähelepanemise  wäärt Kärgi mägi wõi rüngas. Järsu rünka äärt mööda, mis nii järsk on nagu mõni mere ääre pank, käib maantee; rünka pääl ja all orus kaswawad puud lopsakalt. Küll mõni Metusala isa-isa teaks kõneleda, kuida põhja Balti mere laened selle rünka alust on ööristanud, kuhu nüüd aasta tuhandete jooksul maa on kaswanud. Jamajast kuni Säärele 9 werSta käisin ma öösel, mille pärast ma selle maa olekust teadust ei tea anda. Sõrwe Sääre ots on üks ime tähtjas koht ja imeks on panna, et sellest ammugi juba ajalehtedes pole köneldatud. Ses on sui ajal nii elaw rahwa liikumise koht nagu Itaalias Neapoli turul, ehk Ahwriikas Healootuse ninal Kapp linnas. Sõrwemaa sirutab oma nina peaaegu kesket Balti merd. Ka on loodus senna hea sadame walmiStanud, kus laewad head puhke paika leiawad, ning sellepärast on ka sääl wäga mitmed sugu rahwast liikumas. Purju lae» wade ja merehädaliöte päästmise auuru masinate mehed; randwahid; tuletorni ja ja tclegrafi toimetajad ja ametnikud ; kalapüüdjad,  nende wastalised, ja palju muid asja tometajaid on sääl läbi segamine liikumas. Sõrwe Sääre elu ja liikumine käib enam mere asjanduse kohta, millest ei ole sünnis minu püälkirja all kõneleda ja sellepärast edespidise aja pääle jääb. Säärelt lõuna ranna äärt mööda tagasi tulles on Mõntu mõisa oma ilusa seisu koha, oma korrapäraliku ehituste, aidade ja maa headuse  poolest tähelepanemise wäärt. Ka Mõntu praua kabel, kus ta põrm rahus hingab, on üks neist tähtsamatest ja ilusamatest  ehitustest, mille sarnast Saareega  Sõrwemaa! leida ei ole. Ka sellegi ilu siin ära seletada, wiiks min» jutu maga pitkale. Mõntu mõisast kuni Anseküla kiriku jume arwata paarkümmekond Versta, on rohkesti männa metsa. Wiieristi wõi Palamets on Sõrwe metsadest kõige suurem. Postmaanteelt ära põõrtes läheb tes Pallo- metsast läbi Jamaja poole. Sääl metsas maantee ääres on imeks panemise wäärt suured ja järsud mäe künkad, mille sarnatseid  Saaremaalt pääle Kihelkonna suure mäe, leida ei ole. Nende nukkade pääl jalutades ja neid maades, saab looduse tööd imetlema, mis see ühe kitsa maa peenra pääl teinud, nagu Sõrwemaa on. Mitmes kohas on Sõrmes lubja ahjusid  näha; millest sääl lubja põletatakse on küsitaw, sest pae kiwa sääl näha ei ole; küll wist wäikcstest muna kiividest, mis sääl olemas on. Et sääl pae kiwa ei ole, selle pärast nähikse sääl mõnes kohas ka raud kiwi müüri ja seina aluseid. Tuulingete  jalad (wared) on paliu kõrgemad kui Saarlaste omad ja on raudkiwidest üles laotud, mõnele on ka kadakaid ja kuuse oksi ligi pandud, nagu Saaremaal kiwiaidadele, mille läbi need nii kergesti ära ei warise. Kiwide puuduse pärast on Sõrmes igal pool puu ajad. Kunas Saaremaa põllu mehel suur kahju on oma rukki põllu sisse wesiwagu ajada, sest et see põldu raiskab, on Sõrmes kõik rugi põllud ära wagutud. Seda tehakse sääl sellepärast, et raud-jää, mis tasase põllu pääl sagedasti orase ära wõtab magude läbi häwitatud saada. Anseküla kiriku ümberkaudne maa, mis wäga liiwane on, ei awalda suuremat looduse ilu, ometegi on kirik ise üsna ilusa koha pääl. Anseküla kirik, mis rahwa  kõnes ja lauludes ~wäikeseks" nimetakse,  on siisgi Saaremaa kõige wähemast kirikust 11 lammu laiem 2 sammu pitkem, näo järele hea osa kõrgem ja ehituse ilu meel pääle kauba. Siin jätan maa olust ja ehituse ilust jutu käsile ja lähen kord mööda minnes rahwa elu juure. (Järg jääb tulema.) Malgast. Uus raudtee on Walgas elu koguni kihama pannud. Maja tõuseb maja järele nagu seened maast, ja platside hinnad on kõrged isegranis uue waksali ümber. Palju kaupmehi  tahawad mujalt linnadest siia elama tulla. See tuleb sellest, et Walga linn nelja raudtee haru kohta seisma tuleb, nimelt tuleb üks haru Tartust, teine Wõru kaudu Pihkvast, kolmas Riiast ja edeSpidi neljas Pärnust. See ikka elu teeb. Pecterburgist. Põllutöö koolide edendamiseks  on riigimaade ministerium nõuuks wõtnud seadlusi awaldada, millede järele nende koolide asutamine selle kohastele Valitsustele esimeseks kohuseks  ja tingimiseks tehakse. Kooli kursus määratumat  wiie aasta paale. Kooli kõrwale saada ka niisugune koht sisse seatud, kus tegelikult põllutööd  õpetakse ja nimelt kõige ivähem 3 aastat. Koolis käijatele õpetakse muu körwal ka puusepa, treieri, lukusepa jne. tööd. Ehitataivasl Riia-Pihkwa raudteest toob „Grajhdaniu" üsna turbe sõnumeid. Tee minewat  ilma asjata ja sunnita soodest läbi, ja päälegi  Ma maatöö,vähendamiseks rõõpade alune nõnda madal tehtud, et wäike wcctõus soos tee kinni kstsb ja ära rikub. Nagu alati kroonu teede pääl, nii tuldawat ka siin looduse jõule appi, sest pisukesed künkad soos lõigatama! ära ja kaewelawat mälja, nii et tee pind mõnes kohas soopinnast madalam olewat. Riia-Pihkwa teel wõiwat tagajärjed wccl kahjulikumad olla kui PvleSski teede pääl, kus esimese keivade weewood halws töö ara häwitannd. „Grashdanin" annab nöuu, et riigiwalitsuS sõja inshenerid roälja saadaks  asja läbi katsuma. Ehk kuuleme meel edcöpidi,  tui palju nendes sõnumetes tõtt oa kui palju lß«letust. ») Tslu rshsa seadus IH. jiigv tz Sl?