järele meile mSne talupoifile käfi mütfi sirmi sirutama. Sellepärast armsad GeSti wennad, keS Teie juba ette äraarwate, et Teil peaSmise Sigust wäeteenistusest ei saa olema, Sppige parem koolis kui kodus Wene keelt! mitte Saksa keelt, sest see ei too Teile mitte seal kasu, waid jäeb suureks kahjuks; selle enneöpitud aja kohta. Väljateeninud «anem kirjutaja PaMlas, Helme kihelk. Unter-ohwitser R. Maafik. Pärnu maalt. Tule surm. Kodumaa sõnumete  järele pidanud Jaani päewa õhtul kohal „Tallinna Tõbras" tules surmatama. Et aga kümnete  arw täis saaks, seks ostis rahwaS meie pool nõnda palju „Tõbraid" kui wähegi wõimalik oli, üles ja sai siis siin Allikukiwi wabriku mäel, kus auuS wabriku omanik oma rahaga seda Jaani õhtut ilusa muusika mänguga ja mitmesuguse Wlewärgi läbi lõbustas, kus pealt tuhande inimesi koos oliwad, see nimetatud „Tõbra kogu" nööriga wõllasse pandud. Et aga tõbras kaunis nuumatud oli, kukkus ta meel kord maha oma surmajate kaela, keS teda aga warSLL kinni tabasiwad ja hurraa kisal halastamata kõrgel rippuma  põlema tõrwa tpnni tulesse surusiwad, kus tall muidugi wiimane elu marsi lõppes —rr— Tartust. EeSti Kirjameeste Seltsi koosolekul 21. Juunil paluS Selts oma aSjatoimetaja presidendi  vr. WeSke ettepanemise peale Peeterburgi professori  J. Koeler'i ühel healel omale auuprefidendiks. Palutaw wõttiS palwe waSW liigutatud ja liigutama sõnadega kadund presidenti C. R. Jakobsoni meele tuletades. Suur kooSolejate kogu tänas maimuswsega  auuStawd ja armaStawd suguwenda, kuhu juure abipresident H. Tressner uuele auupresidendile auupakkumise  sõnu lisas. KaSsahoidja maalmeister G. Sachs andis Seltsile teada, et Eesti Kirjameeste Seltsi maja ostmise esiotsaline kaup jo tehtud on. See maja on Jaama uulitsas Kiwi uulitsa otsa waStu. Maja toob praegu umbes 1300 rubla üüri aastal sisse ja tema janks on 3V- maksmas suutune aed uhkete puudega. Maja hind on odaw ja müümise wiis lahke: maksab 14 —15 tuhat, kellest summast paljalt 5 tuhat esiotsa tuleb Välja maksta, mille summa härra Sachs tänu Väärilisel wiisil oma Vastutamise peale Võtab. KooSolejad tänasiwad waimuStamal  wiisil härra SachS'i ja laulsiwad Keisri laulu, kelle kõige armulisema Valitsuse all Selts niisuguse  tähtsa sammu astuda Võis. Selts laskis oma eestseisust maja müijat, härrat Rech'i, tänada tema lahkuse eest. Täielisemad teadused sellest koosolekust tulewad hiljem. Riiast. Liiwimaa poStiwalitsuse poolt saab Riia ajalehtedes kuulutatud, et mitte lubatud ei ole, kirjade ümbruste ehk kuvääride peale midagi muud kirjutada ehk trükkida lasta, kui aga ainult seda, mis lubatud on, nagu näituseks „dokumentiga", „passiga" ehk „palvekirjaga", ja et kirjad, kelle ümbruste peale midagi muud on kirjutatud, mitte ei saa waStuwõetud  ega edasi toimetawd. Niisama on ka wäärtpakkide  ärasaatmise juures tähele panna, et pakide peal peale adreSsi ja ärasaatja ja elukoha nime, midagi muid tähendusi ega sehknungisi ei tohi olla. Tallinnast. 22. Juunil pidas Eestimaa õpetajate  finood oma wiimase koosoleku ära. UmbeS wiiskümmend õpetajat mõtstwad vaimulikust koosolekust  osa. Rakverest teadustab meile kirjasaatja, et seal ümberkaudu suvevili kasv põua pärast väga vaevaline  olla, nimelt Rakvere ja Selja mõisa vahel. Niisama olevat lugu ka herjapeaga, millest vahest heinasaaki loota võib. 28. Juunil sadas siin kaua aja pärast natukene vihma. Vaivarast kirjutatakse meile, et öökülmad suvevilja  põllud ja kartohwli väljad on ärarikkunud. Läänemaalt (Kirewere kih.). Tänavused äikesesWnad,  kirjutatakse „Heimath'ile", on palju kasu, W ka palju kahju teinud. Sagedaste sadas vihma, äga ikka enamiSte raske rahega ja välgulöömisega, mis suurt kahju tegiwad, sest et pitkne mitmes kohas hooned põlema lõi. Nõnda oli ka Vanamõisas 13. s. k. p. tulekahju. Wälk lõi ühe aida põlema, mis mitmesuguse toidu- ja muu varandusega oli täidetud. Hoone põles maani maha, ilma et midagi oleks võidud  ära peaSta. Tuli süitaS ka veel töise lähedal seisva aida ja lojuste talli põlema, mis niisama maha põlesivad; loomad ja üks osa varandusest peasteti ära. Peeterbnrgist. 1. Januari kuu päevast saadik 1883. aastal saavad riigimõisate ministeeriumis uued seadilsed sisse seatud ja ametnikude palgad ülendatud. Kõigekõrgem iäsk senatile teeb seaduseks,  et kõik kirjalikud ja suusõnalised toimetused Lääne kubermangude nekruti-komiSjonideS Wene keeli peawad sündima. Liisualusel on aga lubatud, kui Wene keelt ei oska, emakeelt pruukida. Otsused Saksa, Eesti ehk Läti keeli palwekirjade peale wõiwad  kirjasaatja soowi peale ka sessamas keeles sündida.  Nendes jauSkondadeS ainult, kus see kubernäri  heaksarwamise järele mitte kohe wõimalik ei ole sisse seada, wõiwad asjad meel manal wiisil saada edasi toimetatud. Kroonimise päemaks saamad ka Daam ja Kreeka maa kuningad ja kuninganad MoskmaSse tulema. Nagu „St. Pet. Ztg." ustawast suust ütleb kuulnud olewat, minna kuningas Kristjan IX. terwise mee. pruukimiseks esite Wiisbaden'i linna. Sinna tulewat ka pärast Kreeka kuningapaar, kes Daam kuninga saatusel Kopenhageni linna lähemad ja sealt siis üheskoos Peeterburgi reisiwad. „Nowosti" teab kõnelda, et käesolemal aastal  naisterahwa arm, kes arstideks tahawad õppida, mäga suur olla. Teiseks teadustab seesama ajaleht, et Wlewal sügisel Peeterburgi kubermangu küla-koolmeistrid  konwerentsiks tahta kokku tulla. Nõuu- ja arupidamised mõnesuguste küsimiste üle saamad läbirääkimiseks  käsile wõetud. Päälinna ajalehes ,Jour. de St. loeme meie: «Saksamaa ajalehtedel ei ole enam piiri ega määra, kui jutt kord Wenemaast on, ja nmde sõnumesaatjad pruugiwad nende kerget usku ka nii, kuidas nad seda on ära teeninud. Nõnda annab näituseks  üks telegramm Peeterburgist „Kölni ajalehele" teada, et hiljuti üks kõrge ametnik sisimiste asjade ministeeriumis PeeterburgiS, nimega Wolkow, sellepärast  olewat kinni pandud, et ta NihilistlaStele ühe ministeeriumi kirjatüki olewat awaldanud, mis nendesse  on puutunud. Ministeeriumi kantseleis on ka tõeste noor sekretär Wolkow ametis, aga see Kölni linna ajalehe sõnum on täieSLe tuulest wõetud ja puhas laimduS. Königsbergi linna ajaleht läheb aga omast Kölni linna ametiwennast meel natuke ette, sest tema teadustab koguni, et kindral OrshewSki sala kirjawahetuS NihilistlaStega olewat awalikukS saanud. Sellest mõime näha, kui mähe Saksa ajalehtede sõnumetel  tõewuma ön. TaSkuwargad ajawad oma näpuametit mitmel peenel ja kawalal wiisil. „GoloS" kirjutab, et awalikuis suweaedadeS Laskuwargade amet juba ülekäte tahab minna. Mitte midagi paha aimama aiawõera  kõrwa istub üks meeste- ehk naiSterahwaS, enamiSte mäga Viisakalt riides, mõnikord ka mõni lihtlabasem inimene alama rahwa riietes, kes siis Wene pruugi järele päewalille seemneid sööb. Muidugi  mõista, käib tema käsi seal juures sagedaste taskus; peenemad kelmid teemad oma taskurätikuga ehk mõne magusaSte lehkama õliklaasikesega se. tegemist,  ja enne kui keegi seda tähele paneb, ei ole tema käsi niisuguse reisi peal mitte oma tasku, maid naabri tasku läinud, kust ta, iseenesest mõista, mitte tühjalt tagasi ei tule. Siis tõuseb kelm püsti ja sammub rahuliselt oma teed, et saaki marjule miia. Moskvast. Tänasel päewal, 29. Juunil toowad  ajalehed selle üliwäga kurwastawa sõnume, et kindral-adjutant ja kuulus Wene kindral Skobelew Moskwas 25. Juuni õhtul häkise haiguse,  südame rabanduse kätte ära on surnud. Igal ajal ja kõige enam praegusel silmapilgul, kus Poliitika  taewa peal lõune pool ilm mitte pilwita ei ole, on see sõnum Wenemaale wäga kurb ja südamesse  tungiw: Kindral Skobelewis leinab Wenemaa  oma kõige vahvamat ja auustatawamat sõameest  ja vägimeest. Aun tema mälestusele, rahu tema põrmule! Kesknädalal 16. Juunil on MoskwaS korraga kolm tulekahju olnud. Kahju on wäga suur. Tifiifift. Seal ümberkaudu, kirjutab „KawkaS", ei ole tänawu lõikust lootagi, sest et rasked wihmaja  rahesaod wiimasel ajal miljawäljad ja Viinamäed suubumaks on ärarikkunud. Kahetini maakonnas on Z 8 wndi järgimööda rahet sadanud; mis rahe maha lõi, seda kiskus pärast wihma wefi enesega üheS ära, mis jõena mägedelt alla woolaS. Aastad wõiwad mööda minna, enne kui kahju jälle on ära parandatud.  Jõukad peremehed oStawad nüüd juba tai- meks miljawara malmis, sest et oma põldudelt midagi ei ole loota. Laishewist (Kaasani kub.). 29. Mai kuu päewal maeti seal üks 15-aaStane talutüdruk maha, kes kolm päema surnuraami peal oli seiKnud. Pärast matmist läkfiwad wõerad Vanemate majasse, kus neile söömaaeg  oli malmiStatud. Korraga ruttab surnuaia maht tuppa ja kuulutab, et Värske haua seeS ümisemist olewat kuulda. Mawselised jooksiwad surnuaiale tagasi, kaewasiwad haua lahti, ja kui puusärgi kaane pealt ära wõtsiwad, leidsiwad nad tüdruku kummuli puusärgist,  kes nüüd tõeste surnud oli, kuna enne aga warjusurm kõiki oli petnud. Ufast. Weider küsimine. Sealse tütarlaste  gimnasiumis peeti hiljuti seitSmeudama klassi kaSwandikude eksami. Eksam oli usuõpewse üle ja nimelt küsiti kaheksandamat käsku ühelt tütarlapselt, mida see ka õigeste ära seletas. Seal pööris ennast korraga üks koolmeistritest küsimisega sellesama tütarlapse  poole: Ütelge, kas Teie nimi ei ole mitte nii ja nii, ja kui ta seepeale soomitama waStuse oli saanud, rääkis ta edasi: „ Praegusel ajal on meie hulgas paljugi kirjasaatjaid, keS ajalehtedes isegi waimulikute  meeste üle teadustawad; mitmendama käsu waSta teemad nemad pattu?" Koolilaps ei leidnud selle Veidra küsimise peale mitte kohe maswst. Kõik waatafiwad imeSteledeS küsija peale. Esimese kooliõpetaja  tähenduse peale, et säherdune küsimine mitte usuõpetusesse ei puutu ja ülepea mitte sündsa ei ole, sai ta waStusekS, et see mitte tema asi, maid koolilapse maStata olla. Koolilaps oli waheajal ka järele mõtelnud ja wastaS küsimise peale õieti: kui ajalehe sõnumesaatjad male teadusi laiali lautawad,  siis teemad nemad üheksama käsu waSta pattu. „Oige," tõendas küsija koolmeister, „ nemad teemad üheksama käsu waStu pattu, sest kõik mis nad kirjutavad, on tuulest wõetud ja puhas male." Wladikawkafist. Hirmus mõrtsuka töö on 11. Juunil lausa päewa ajal, 4 werSta nimetatud linnast eemal, ära tehtud. Neli soldatit kolmandama Kaukaasia küttide-pataljonist oliwad, nagu Mene Kur/ teadustab, mälja läinud oma kompanile oblikaid korjama,  ja pärast seda jõe kaldalle maha istunud. Korraga tungisiwad 7 Jngushi sõariistadega nmde kallale, ja enne kui soldatid meel omad püssid oliwad  kätte saanud, tapsiwad Jngushid nemad hirmsal wiisil ära. Ainult ühel läks korda ära põgeneda. Aga ka seegi ei jõudnud kaugemalle, kui kasarmu juure, kus ta meel nii palju mõis ütelda, et Jngushid nende kallale tulnud, siis maha kukkus ja meel sellsamal  päewal oma haawade kätte ära suri. Põgenemise  peal oli tema pahem käsi künarnukust maha raiutud ja ristluist oli ta raSkeSte haavatud. Kolme seltsimehe surnukehad oliwad hirmsal kombel purustatud.  Wõeralt maalt. Islandi saarelt. Liiwa tuisk on nimetatud saarel 24. Aprillist künni 4. Mai kuu päewani saare lõuna pool külles möllanud. JlmaklaaS näitas 6 —9 kraadi külma ja õhk oli peenikse kuiwa liivaga nii täidetud, et aga waewalt mõne sammu peale wõis näha ja päike, ehk küll taewas selge oli, paistis wäga arwa. Jõed ja ojad oliwad mõne tunni pärast paksu jeäwaibaga kaetud. Elumajadest ei wõinud keegi wälja minna; kellel sündsat pääwarju ei olnud, külmas ära. Ühtlasi tungis liiw ukse ja akna pragude wahelt tuppa ja rikkus toidu ja mee wara ära; iga hingetõmbamisega  tungis liiw inimeste ja loomade suhu. Umbes 2000 lammast ja niisama palju hobusid on liiwatuisu läbi hukka saanud. Lõuna-Ameerikamaal on miw suurt petroleumi hallikat üleSleiwd, mille Väljapumpamine ja edasisaatmine  aga paha teede ja mitmesuguste muu takistuste  pärast wäga Vaevaline on. ÜheS maakonnas on terme petroleumi järw üleSleiwd, mis miw what sülda pitk ja lai on; sügawuS on weel teadmata. Õli öeldakse kõige paremast seltsist olema. Surm üleliigse ettewaatuse läbi. Ameerika ajalehed juwStawad üht weidrat lugu: Põhja-Ameerikamaal, Känädä maakonnas elanud hiljuti  üks mees, keS rõugehaiguse kätte kartnud haigeks jäewat, sest et tema elupaigas nimetatud haigus liikumas  olnud. Et ennast see eest hoida, joonud ta lühikese aja sees mitu toopi piiritust ära, sest ta oli kuulnud, et see rõugehaiguse waStu hea olla. Lõpetus  oli see, et mehike meeletuma joomise läbi kohe ära suri. Arstid oleksiwad seda surma õige nimega „ wimasurmaks" nimetanud. Kohalised kohtuametnikud aga, kes teisel päewal surnukeha läbiwaatasiwad, wõtfiwad  protokolli üleSse: see mees on paha haiguse ärahoidmise läbi surma saanud. Vastutaja: J. Kõrw