Laiuse kiriku põlemine Talwekun 20 päwal iBS7. Läbi meie meie kodumaa Saksa-keeli. lehtede käib järgmine kirt: ,ÜkS hirmus raSke löök on Laiuse koguduse peale langenud: meie armaS wana kiri? seisab, wälgu läbi häwitatud, waremeteS ja koledast wahiwad suitsetanud müürid taewa poole wiimased riismed sellest paigast, mis aaSta-sadades ühe suure koguduse kiriklik kogupaik oli. Aruldasel aasta-aeal, Talwekuu 20. pääwa homikul kell poolkaks, langes raske pikse-lõök Laiuse kiriku peale ja pani teiste hoonete ligidal seiSwa kiriku torni põlema. Kirikumõisa maade rentija, keS wara üleS oli tõusnud, wilja koormate peale laduma, oli esimene, keS punast leeki torni otsas nägi ja sellest sõnumit andis. Kangest lõunelääne  tuulest oli karta, et kirikuõpetaja maja ka põlema läheks ja unest äratatud majarahwaS hakkas kiriku kirjakogu,  kallid altari-rtistu, raha-laekaid. witmakS ka oma enese kaunimaid aSju kaugemasse kõstri-majaõse kandma. Wahe-aeal ruttafiwad wana köster leeripoiötega ja Parochial-kooli  õpetaja oma koolilastega kirikusse, kõige pealt kallist orelit ja, niipalju kui wöimalik, ka teist aSju kirikust  wälja kandma. Ligematest küladest woolaS palju rahwast kokku ja aitas peastmife juures, aga palja kätega ei wöinud palju aidata. Siis läks korda, altarit, kantslit, üht jägu suurest maalitud aknast ja kiriku pinkidest wälja kanda, enne kui tuli, mille kustutamise peale ilma pritsideta  mõteldagi ei olnud, tornist peakirikusse jõudis. Seal kukkuS, just kui rahwas kiriku lael kroonlühtrete ahelaid lahti tegemas oli, suur wasest kukk kuuliga ja käewarre jämeda raudse oraga torni otsast kirikusse, lõi katuse ja ülema lae läbi ja jäi teise lae peale maha. Kohkudes lasksiwad mehed kroonlühtred lahti ja põgenefiwad läbi torni, mille puu-jägu nüüd juba lausa leekiS seisis. Sellega oli kiriku saatus täidetud. Pea kukkus kell läbi torni maha ja kiSkuS pslewad palgid kaasa, nenda et tuli nüüd torni eestkamrist kiriku stSse leekas, kuna selsamal aeal ka teised palgid kiriku katuse lõhkustwad ja puust lae põlema paniwad. Tuul oli aegutt waikinud ja paksu lund oli sadama hakkanud, mis Ümberkaudsete katuseid kaitses, tõusis  stiS aga uue wöimuga natuke teiselt poolelt, nenda et kirikuõpetaja maja hirmu alt peasis, teised aga miS idapoo!  seisiwad: koguduse magasin, ait, tõllakuur ja tall kõik õle-katusetega , seda rohkem hirmu alla langefiwad.  Ilma kaitsewa lume-korrata olekõ nende meeSte töö, kes katustel seisiwad, wist asjata olnud, sest kange sädemete-sadu langes nende peale. Weel kaitseS ka kiriku idapoolne wiil-müür, sest selle taga keerlefiwad sädemed kõrgesse ja suur jägu nendest langes teine pool tuule-aluseid  hooneid maha. Aga juba oli ka selle müüri najale ehitatud altari-ruumi katus põlema läinud ja kui kahe käärkamri pilbas-kalused ka olekfiwad põlema läinud, siis olekfiwad ümberkaudsed hooned kadunud olnud. (Järg jääb tulema). Jutu leht. Wardipääw. üks tõeste Mndinud lugu. (Särg). Tänawu aga ei tahtnud see kuidagi korda minna. Komad oli soldatiks minema pidanud, lautas oli tõbi parema lehma ja ühe fia maha murdnud; leikuS oli wähe wälja annud ja kangrutõõ kandrS ikka wähem sisse, sest ikka rohkem hakkäfiwad taluperenaesed riiet ostma ja hakkas kedramine wäheNema. Kust pidi nüüd raha saama? Nenda jõudis Mardipäaw ligemale ja esimest korda omas eluaegaS  ei teadnud Mari-Anne, kuida wõlga pidi ära tasuma. Mure tõufiS temaga homikul üles ja heitis temaga õhtul maha; aga mitte nagu enne, kuS tema seda kõige suuremaks  õnnetuseks pidanud ja meelt heitnud olekõ. Tema teadis, et oma kohust truuwiste täitnud oli, nüüd oli JSsanda ast aidata, kuida Tema seda heaks arwaS. ,Tema saab ka aitama," ütleS AndreS, ,kaS wõib Tema oma lapfi unustada, kes pääwad ja ööd Tema poole kisendawad? Et wist mitte. Ole aga rahul, Tema saab meid peastma, lühikese aea pärast." Mari-Anne pidas omaks kohuseks, Pärna peremeest selle peale ette walmiStada, et tema sel korral küll waewalt  Mardipääwaks kõiki intressi kätte saaks. Tema pidada kannatama, kni Konrad kahe aaSta pärast teenistusest  lahti saab, fiiS minna asi wist jälle paremini. Aga seal sai tema kenat waStust! ,Kas arwate kangru naene, et Pärna peremehega sedawiisi ümber käia wõib? Seda ei pidada tema arwama." Wiimastel aastatel oli asi ennast Pärna peres muutnud. Lahke perenaene oli ära surnud, mõned kuud pärast oma poega. ÜkS noor, wali perenaene oli tema asemele talusse tulnud, kes oma mehele head nõuu ei annud. Waesel kangru-naesel ei olnud seal enam eestkostjat ja taluperemees kinnitas selge sõnaga: ,Kui Teil raha ei ole ja kui Teie raha laenata ei saa, siis on minu kannatus otsaS; siis saab Teie koht ära müüdud ja meie oleme üksteisega kordaS." Tema oli noore naesega üht kälimeest saanud, kelle meele järel kangrurahwa koht oli ja kes seda wälja maksta jõudis. Tema ise aga soowiS puhast raha kätte saada, et seda kõrge intressi peale wälja laenata wõikS, kuida sellel asntuSte-aeal  nii mitmete meele järel oli. Kangru perenaene oli ometigi kohkunud Pärna peremehe  walju waStuse üle. Kust wõiS tema raha saada? Andresele ei ütelnud tema ühtigi, sest see ei wöinud aidata.  Ainult Doorele rääkis tema seda, kes ühel Pühapääwal  enne Mardipääwa wanemaid waakama oli tnlnud, ja kui ema teda teele saatma läks. Ml palju palka Sinul weel saada on, Doore? Mina ei tea, kuida sel korral intressiga õigeks saan." »OH, ema! Waewalt 25 marka. Sina tead, laagupipääwakS tõin wiimase weerand-aasta palga, et jälle kaht põrsast osta wõistte. Mõned margad läksiwad kingadeks tarwis." ,25 marka! Ei fee aita sel korral ühtigi! LautaS ei ole ühtigi, küünis ei ole ühtigi, mis eest raha saada wõiks! Komad on wäe-teenistuses! WiimakS piame ometigi ehk majast ja kohast lahkuma, ja kõik töö ja waew oli asjata!" Siis rääkis tema Pärna peremehe waljust Vastusest ja mõlemad nutsiwad. ,Küll on knrb," õhkas Doore, »et kusagilt abi ei ole loota! Kuida olete Teie, waesed wanemad. kõige elu-aea ennast waewanud; kuida waewame ka meie ennast nüüd juba mõned aastad ja kõik näib asjata olema! Wahest mõtlesin, et ometi kord midagi paremat ilmuks ja alalisele hädale otsa teeks. See lootus on minu elurõõmu kaitsenud,  oli aga ka asjata." Mis peale Sina mõtled, laps? Mis peale oled Sina lootnud?" küsis ema. Doore punastas ja waatas maha. Meda ei tea mina isegi, ema!" wastas tema kartlikult. „Möni kord olen Zõemõldre  Fritz'i peale mõtelnud; kui tema AmerikaS rikkaks saaks ja meie häda häwitaks?" Mida see Sinule meele tuli, Doore? Kust Sina tead, et Fritz AmerikaS on? Keegi ei tea jo siin, kuhu tema läinud on," ÜtleS Mari-Anne ja waataS täie silmaga oma tütre peale. Doore waatas maha.ja tallitaS oma põlle kallal. „Rahwas räägib ei, ema, mina tahan Sinule kõiki rääkida," ütles tema ja waatas oma selge silmadega julgest ema peale: „Sel õhtal, kui Sina Pärna peremehe juure Meskitele  läksid, olin mina hilja õhtani ristheina koristamas, Sina tead, mina tulin pärast Sind koju ja Teil oli selle üle paha meel. Noh, kui mina põllul olin, metsa ääreS, ja kimpu tahtsin õlale tõsta, tuli Fritz mäest üleS minu juure ja aitaS kimpu tõSta, nagu olekS tema sellepärast tulnud. Kui mina minema hakkasin, fiiS ütleS tema: „Doore, mina lähen sel öösel Amerika teele. Kui kõik küla mind wargakS ja petjaks sõimab, nagu minu isa on, siis ära usu seda mitte. Mina ei wõta mitte kreuzerit warastatnd raha kaasa; mis minul reisukS kulub, seda on minule keegi kinkinud, kes auns on. Mina ei jookse ka mitte oma isa järel, ega taha teha, kuida tema on teinud, waid mina tahan tema paha tegu tasuda ja tahan Teid jälle Teie koha peale aidata, selleks lähen laia maailma.  Palu Jumalat minu eest ja pea mind meeleS; Teie saate minust kuulda, kui mina mitte enne-aegu ära ei sure, nii tõest, kui minu nimi Fritz Weckert on." Enne kui mina weel sõna wastata jõudsin, oli tema juba jälle metsas. Seitse aaStat on sellest nüüd juba mööda läinud; mina arwafin ikka, tema saadaks midagi, ehk saadaks sõnumit ; wist on tema nüüd juba surnud." „Ehk on hukka läinud, nagu tema isa", ütleS kangru naene tuskliku meelega. „Seda ei usu mina mitte," wastaS Doore. „Mina olen teinud, mis tema käskis, olen Jumalat palunud  tema eest igal pääwal, et tema auusakS jääks. Aga nüüd Jumalaga ema! Kahe nadali pärast tulen jälle ja toon Teile oma weerand-aaSta palga." Nenda lahkusiwad  nemad raSke südamega. „Waene laps!" õhkaS Mari-Anne. „Waene ema t" õhkas Doore. Sellel aeal, täis seespidiseid wöitlemisi ja wäljaspidiseid  murest, juhtus Mari-Annele midagi, miS nimetamata ei wõi jääda, sest et see wägewast kema hinge-elu peale mõjuS. Sellest aeast saadik, kus Jõe-möldre naene waetsemajas  oli, ott Mari Annel sagedast aSja olnud hvaenlase waSta armastust üles näidata, ja kui ka need 20 guldnat juba ammugi otsaS oliwad, fiiSki tutt tema wiletsale appi kui suuremast hädast kuulda sai. (Järg jääb tulema.) Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Marta Karik. Erich Treuhof. Gotisried LaaSberg. Roman Johanson. Eduard Mööl. Amanda Raamel. Rudolph TomaSlon. Ralf SachriS. Friedrich Trume. Heleene Link. Elwiine Kinkar. Heleene Resew. Kaarel Allikso. Laulatud: Michel Laur Wiemstst j,! Greeta Bendorf. Mart Hammermann, pitleti soldat, ja Anna Wnk. Jaan Willemson, töömees,  ja Maria Wiitmann. Otto Trauberg, rätsepasell, ja Pauliine Sireen. Juhan Tellberg, Pilleti soldat, ja Amaalie Kruus. Tõnu Gutman, lihunik, ja Kristiine Virken. Maetud: Arnold Herkauch,  5 aaSt. 10 k. Ralf SachriS, 1 p. Ida Awikson, 3 aaSt. 10 k. Elfriede MiliSkiewitsh, 2 aaSt. 11 k. Juulie Bauwald, 3 aaSt. 5 k. Anna Biedermann, Priidiku 1., 68 aast. Maria Waldman,  Tõnise l. 7S aast. Maria Einmete, Zliri l. 54)6 aaSt. Anns Fromm, Karle n. 40)6 aaSt. AüHa-Waimu kirikus. Ristitud: Paul, Alexadoer Lep. Woldemar, OSwald Ulla. Laulatud: lesk Kaarel, August  Treu ja Anna Eik. Ao»-o-«»o NSMSPOD. - 4-ro >SS7. T.«k..»d pj..df°r-'i .Srij.t. 'ulaga Veteröurai Kingaliaupade WeHanilia - wabriüute kuulutab sellega, et tellimised kwgakaupade peale herra Leopold Neuscheller: kütte Peterburgisse saata on. Peale selle piab see Selts wabriku hoones Mwodni kanali ääres 130 iiht suurkaupluse laagrit köilfncmste meesterahwa, naesterahwa ja laSte kingakaupadcga ja müüb sealt Suurkanpluse laager Peterburgis Obwodm kanali ääres 130. WG- Balti wakshalli ligidal. "WU I Teada andmised. Litchfors'i trükikojas on ilmunud: Eesti Wi-ttdm Kateldel ehk Tiiht-r>a«at ISSB aasta pe al e Hind: S kop. 100 tükki S rbl. S 0 kop. -- IVVO tükki rbl. üht Saksakeeli rääkiwat naesterahwafl, kes keeta oskab, otsitakse Laia-uulitsas nr. 63 (43), korter nr. 5. Tallinna tuulmeski saab odawaste rendi peale antud. Lühemat teadust annab C. ZWilken, tuuleweski kõrwal. Kplsar, Saksakeeline naljakas nädalileht  naljakate piltidega ilmub lelle kun l pääwast Peter burgiS  ja wõib kõikides raamatu-kaupluSteS tellitud saada. Hind: Lehk tallituseS, Newski prospekt 20 aastas s rubla, poolaastas S rubla; koju ehk postiga saa» detud aaStaS « rubla Sv kopikat, poolaastas S rubla Sv kopikat. Kõigele nalja-armaStajatele ja rohuks nukra meele waSta soowitud. Järwamaal, Amöla kihelkondas, Aatti raudtee ääres, on mitu head tili-kohto müüa. Maad on kruntis. Hind SS—B« rubla dessätin. Teadust annab Lehtse mõisavalitsus.