Gt tew aa tam i n e igas asjas on -väga hea, aga etjewaatamisest wõib nukra meele mõnul kergest umbusaldus  sigida, mis wäga paha on, ja seda on Eesti rahwa keskiS wäga palju näha, ja see on EeSti rahwale ikka, ja on nimelt wiimaste aastate seeS wäga palju kahju teinud. Üks tark meeS ütleb: Inimene umbusalduse kammitsas on nagu wahi-soldat, keda iialgi wahi peal ei lunastata." Umbusaldus ei häwita aga mitte ainult lahket meelt teiste immeSte wasta, et pane mitte ainult inimest alalise wahi peale, kust tema ikka „waenlafi" ja „wastaseid" waritseb, waid umbusaldus teeb ka kergemeelseks  ja saadab eksituse, wileisuse ja õnnetuse sisse, nii wähe seda ka arwata wõiks. Meie kõikide wigadus on jo paraku see, et meie nende juttu kõige armsamini kuuleme,  ennast nende poole hoiame ja neid usaldame, kes meie meele pärast räägiwad. Kelle südames umbusaldus walitseb, see usaldab siis ka kõige rohkem neid, kes seda meelitawad, kõlistajad, äratawad ja ärri-tawad. Mis läbi on need „üleskirjutajad" ja mäakuulajad nii palju usaldust leidnud, kes rahwa taskust raha kurnasiwad ja rahwast selle eest waewalisele reisule saätstwad, kus nii mitu kõiki oma warandust, oma terwist ehk koguni oma elu pillutanud  ja kautanud on? Selle läbi, et nemad rahwa umbusaldust ja nukrat meelt meie kodumaa elukorra wasta meelitasiwad, äratasiwad ja ärritasiwad. Nemad kaebasiwad rahwaga rahwa wiletsuse ja waesuse üle, ja rahwas maksis neile ja läks rändama, õnne maad otsima. Mis nemad seal leiakfiwad, kuida nemad sealt tagasi tuleksiwad, seda olime ka meie ette ütelnud, aga seda nemad ei usaldanud,  sest meie ei olnud nende nukrust ja umbusaldust mitte meelitanud. Sedawiisi oli umbusalduse pinnal liig-usaldus ja kergemeel kaswatatud, mis nii mimet wiletsuse ja õnnetuse  sisse saatis. Kas ka meie siin umbusaldust ei sigita ? Ja! Aga meie püüame umbusaldust umbusalduse sigitajate wasta sigitada. Ristiinimesel ei ole raske nende wahel wahet teha, keda usaldada wõib ja keda mitte. Jumala käsk ütleb: ,Sina ei pea mitte waletunnistust rääkima oma ligemise wasta." Kes selle käsu järel ei käi, seda ei tohi usaldada. Weel ühe paha asja peale tahame tähendada, >nis umbusaldusest sigib. See ou hirm igatahes tõtt rääkida ja otsekohese küsimise peale otsekohest wastusi anda. Kes umbusalduse walitsuse all seisab, see mõtleb ikka, et küsija ühegi sala-nõuu pärast küsib, ja katsub põikteedel  otsekohese wastuse eest körwale minna. See ei ole aga wiimases joones muud ühtigi, kui maletamine, tasutab teed lausa walele ja wale ei ole weel kellegike tõsist ja jäädawat kasu saatnud. Kes seesuguse, nukrast umbusaldusest  flgitatud, wõimu walitsuse all seisab, see püüdku sellest lahti saada, sest see ei ole mehise meele kohaline, see alandab. See wõib ehk silmakirjaks kord kasu saata, aga see kasu ei ole selle hinna wäärt, mida selle eest antakse,  ja see pöörab ennast wiimaks ikka selgeks ja jäädawaks  kahjuks. Need on lühidelt need headused ja on need wigadused,  mis kurwa- ehk raSkemeelise waimliku loomuse mõnul kõige kergemini sigiwad. Et Eesti rahwas läbistikku sellest waimlikust loomusest on, seda ei wõi keegi salata, kes Eesti rahwast tunneb. Katsugu iga Eestlane neid headusi hoida ja kosutada, mis tema waimlikust loomusest kergest sigiwad, katsugu nende wigaduste wasta wõidelda, mille idud selle waimliku looduse pinnal juurduwad ja kergest lämmatawaks  umbrohuks kaswada wõiwad. Omalt maalt. Tallinnast. Wenemaa koguduse- ma a kohta saada sel sügisel ükS uus seadus Riiksrathi ette pandud. Kuida kuuldakse, ei pea perekondlikud hingemaa-jäutamised ja killutamised edaspidi mitte enam muidu lubatud saama, kui perekonna ja ka kohalise Kubernöri lubaga. Üleliialised  killutamised on juba terweid külast ja maakondast waesetega ja wiletsatega täitnud. Meie arwastme ja arwame  ka nüüd. et seesugune ,õigus" meie maad waestega ja wiletsatega, kõiksuguste kaabatega täidaks. Kes nii palju maad rentida ehk osta ei suuda, kui tema ja tema perekonna lahkeks ülespidamiseks kulub, see mingu teenima, ehk otstgu omale üht teist ametit, millest tema elada ja ona perekonda toita wõib. x Lapikesed" „ pea mahapaneunseks" ei toida kedagi, waid stgitawad waesust, wiletsust ja wargust. Sedasama näib meie kõrge Riigiwalitsus ka armama ja meie rahwas wõib meie kodumaa eestseisuse wasta tänulik olla, kes seaduse  läbi talukohtade üte, liialist killutamist ara keelas. - pNowosti" sõnumite järel saada kohtuseadused Baltimaa  kubermangudes Uiõne sügawama muutmise alla wõetud.  Nimelt on leitud, et edafi-kaebamine alamatest kohtutest  ülematesse, wäga raske ja wiiwitaw on, ja saada selle wasta abi otfitud. sõnumite järel on wiimasel nädalil Ministrite-komiteeS ühe uue seaduse üle nõuupidamine olnud, Baltimaa kubermangudes Wenekeeli laiema korra peale saata. Wenekeeli Moskwa Zeitungi" sõnumite järel on Riigimõisade - MinisteriumiS Baltimaa wabadikkude asja nõuupidamise alla wõetud. Nenda saada nimelt Kuuramaal,  kns kaks kolmat jagu kõigest maast kröonu-mõtsade oma on, neile wabadikkudele: kes oma sõeawäe-kohust täitnud  on, sellest maast kolm dessätini mehe peale antud. Kui suurt renti wõi ostuhinda selle maa pealt päritakse,  seda et ole kuulutatud. Ühe perekonna peale näib see ka natuke wähe olema. Eestimaal on enamift igal wabadiku-kohal rohkem, kui põllu, heinamaa za karjamaa kokku arwame. Maha-Ministeriumi Teadaandja" kuulutab Kroottumaksude-Jnspektoride  eeskirja. Ühest tähendusest on näha. et see Baltimaa kübet mängude ja Poolamaa kohta mitte ei maksa, waid et nende maade jäuks üks iseäraline eeskiri,  kohaliste tarwituste järel, tehtud saab. . Tallinna Politseimeister, Kollegienrath von Nottbeck,  on Eestimaa Kubernöri. Würst Shahhowskoi, poolt üht iseäralist tänutu n n i s t u st, oma agara ja hoolsa kohüse-täitmise eest, saanud. —> Wist ei ole see jutt fiis mitte tõfi, mis -Tallinna Politsenneistrest hiljuti Westnikkus" seisis; wist saab ennast ka kõik linn selle üle rõõmustama. ? Saarlase" üle oleme meie ennast jälle kord rõõmustanud. See leht on näitemängu Mihkel ja Liisa" pitkema arutamise alla wõtnud ja on järgmisele otsusele saanud: , Näitemäng , Mihkel ja Liisa" ei ole mitte kõlblik «.mängida; see ei seisa mitte Ristiusu põhjusel; ei ole „ mitte piit meie rahwa elust, waid ta rikub meie rahwa ,waimu ja elukombeid; seda on ka mitmete soowimist mööda awaldanud: Üks Saarlane." Auustatud kirjale tahaksime rõõmuga oma nime kinnituseks juure lisada, kui seda waja oleks. Juba siis, kui see wilets näitemäng ilmus, olime ka meie khristlikust  ja kunstniklikust seisupaigast selle peale tähendanud, et see tükike kummagilt poolelt katsumist ei kannata. Khristlikust ja rahwuslikust seisupaigast ou õiget kohut selle näitemängu peale mõistnud. Kunstniklikust  seisupaigast tähendasime meie omal aeal, et see näitemäng  mitte seda ei ole, mis see olla tahab, üks tragödia  ehk leinamäng. Mlu ei ole kõige suurem wara mitte, aga kõige suures koorm on süü see peab leinamängus, kui igaweue ja eksimata õigus meie silma ette astuma. Süüdlaste õnnetus ja surm peab nende süüst enesest wälja kaswama, peab nende süüd tasuma ja neid puhastama. Aga mis meie siin näeme? Wõera süü pärast teemad Mihkel ja Liisa ise weel suuremat süüd, otse kui kiuste pärast. See, mis neid surma ajab, see ei ole kangelase-waim ega ole muud midagi, mis wabandust, weel wähem kiitust leida wõib; see on toorus ja on nõder ehk laisk waim, mis süüdlast isa haawata tahab ja mis elu-raskuste wasta wõidelda ei jäksa ehk wõidelda ei wiitsi. Mihkel ja Liisa ei ole kellegi kangelased ega eeskujud, waid ou nõdrad, koledad ja kiustlikud halplased, kelle üle hirwitada wöiks, kui see lugu mitte nii kole ei oleks. Waatame selle näitemängu  peale ühelt teiselt ehk kolmandemalt poolelt, kusagilt  ei täida see seda, mis Ristiusu õpetus, mis teadus ja kunst päriwad. See rikub siis ka weel meie rahwa arusaamist õige kunsti kohta. Ametlikud p õllusönum i d Eestimaal, Leikusekuu  31. pääwast, on järgmised: .Talwewilja stsfewedamine oli wihma läbi takistatud. Uue talwewilja seeme oli heaste tõusnud, kosus aga wilu ilmadega pitkamisi, ka oliwad ennast paiguti rukki-ussid näitanud. Suwiwili oli wast osalt leigatud, sest küpsemine oli hilja alganud ja mõned põllud oliwad weel haljad. Üleüldse wõib keskmist saaki loota olla. Kartuhwled oliwad läbistikku head, paiguti  aga öö külma läbi kahju saanud." —Peale Rakwere ümberkaudsete maakondade ei ole warasest öö-külmast kuulda olnud. Baltiski ümberkaudu oli Mihklikuu 7. ja 8. pääwa wahel esimene kerge öö-külm. Kui kaugele see ulatanud ja kui kauge ehk kaugemal olnud, selle üle ei ole weel sõnumit tulnud. Järgmisel pääwal läks ilm wihmaseks ja järgmisel ööl ei oluud siis ka külma. Leikusekuu 31. pääwal wiskas ennast Uksnurme walla hingekirjalane Gustaw Mühlwerk Baltiskist tulema raudtee-rongi alla,' mis tema pea otsast ära sõitis. Mis häda wõi kurwastus teda selle koleda teule kihutanud, see on teadmata. Leikusekuu lõpul oliwad kolm weuda Rammusaarelt oma purjupaadiga puid Tallinna sadamasse toonud ja tühjalt tagasi sõitnud. Koju ei ole nemad aga tulnud ja kardetakse, et neile õnnetust juhtunud on. Endine soldat Mihkel Pigi, kes nõdrameeline ja Priihospidalis  oli, kadus selle kuu 1. pääwal sealt ära. Nel-, jandemal pääwal leiti tema snrnukeha Siamäe ligidal turba-leigu aukus. Wargust oli Tallinnas wiimasel nädalil  jälle õige rohkest. Politseimeister on selle kuu 5. paamal ametnikkudele  kõwa käSku annud, hoolega selle üle walwata, et uulitsatel  koeri ilma snukorwita ümber ei jookse, kui neid mitte ohja otsas ei talutata. WallaliSte koerte omanikud peawad kohe Politseis üleõ antud saama. Tallinnas on juba kaks inimest wee-jälestusesse ära surnud. > Töö list e - õ htnkooli" kohta kuulutab herra Iljin Saksakeeli ,Tallinna Zeitungis", et tema ülepea  mitte üht töö-plaani ette pannud ei ole, waid ainult Keiserliku Wene Technika-seltfi koolide pea-Mau ette lugenud  on. Kubernöri herra olla wäga selle kooli poolt ja olla koosolekul, Leikusekuu 25. pääwal, nsuuks wõetud, kooli algamist ja õppijale üleSwõtmist pea toimetada. Wenekeeli /Moskwa Zeitungi" sõnumite järel saada Weue Technika-selts weel sel aastal põhjalise ümbermuutuse alla pandud. Nunelt saada mitmed jäuskonnad koguni ära kautatud ebk teistega ühendatud. Ka saada Technika-seltfi tegewuS edaspidi aittulk selge töötegemise, nagu wabrikute j. n. e. peale mõjuma. Siin on fiis kahesugused sõnumid,  mis üksteisega õiete kokku ei lähe. Rakwerest. Rakwere linna ja maakoguduse abi-õpetajaks  kutsutud Osuä. Hirsch Hansen sai selle kuu I. pääwal sisse õnnistatud ja ametisse pandud. —> »Rakwere Teadaandja" sõnumite järel on wiimasel aeal Rakweres ja ümberkaudu wäga palju pahategnfi olnud. Nenda on Rakweres R. maja eest selle kuu 2. pääwal üks hobune wankrega ära warastatud. Sellesama pääwa õhtal on üks Juüt üht Amblast linna tulnud rätsepat ja kaupmeest R. majasse meelitanud, kus tema käest wägise 115 rubla ära wõeti. Õõsel, Leikusekuu 10. ja 11. pääwa wahel, on Tapal herra T. riidekapp lahti murtud ja 2 paletoot, 3 paari püksa, 1 west, 1 waskne kohwikann ja 10 naela wõid ära warastatud. Sealsamas waraStati öösel, Leikusekuu 14. ja 15. pääwa wahel, raudtee-wahi Jaan K. tuast 1 paletoo, 2 paari püksa, 2 kuube, ükS hõbe anker-uur, 1 rahapung ja 1 paar weesaapaid. Öösel, Leikusekuu 27. ja 28. pääwa wahel, warastati Arkna maldas  ühel taiu-perekonnal kõik riided ära. Järgmisel stöl on margad sealsamas ühe talumehe aidast neli suurt pütti wõid ja teist toidukraami ära wiinud. Leikusekuu 31. pääwal  on Kadrinas üks talu-perekond täitsa paljaks warastatud.  Öösel wasta Mihklikuu 1. pääwa on wargad Rakwere mõisa moonakate - majast kõik ära wiinud, mis nende kätte puutus, nenda et wacStel inimestel paljad särgid järele jäiwad. Mihklikuu 3. pääwal on Klöodi metsas, 3 sülda teest eemal, ühe Ragawere walla talumehe  surnukeha leitud. Siin on wist rööw-mõrtsukad öma koledat ametit tallitanud, sest ära tapetud talumehe hobune ja waüker, saapad ja wist ka raha, oliwad ära wiidud. Seda surnukeha on üks karjane juba Leikusekuu 30. pääwal leidnud, on aga kartnud ja sellepärast  asja ülesandmata jätnud. Muidugi tuleb temale nüüd weel raskemat «,kohtu-jooksmist". Leikusekuu 31. päawäl on Rakweres ühe pagari-selli uur tuast ära warastatud.  ,Eesti Postimees" kiidab Wirumaa dust", Järwamaa ja Läänemaa kulu peale. Rakwere ümberkaudse maakonna kohta ei näi see kiitus kõige wähemast  mitte maksma. Meie kardame ülepea, et mõned aealehe  toimetused rahwa üleüldist haridust ainult selle järel mõedawad, kuida just nende lehte rohkem ehk wähem luetakfe  ja kuida näitmängufi mängitakse ja näitemüükisi, ehk ka teisi pidust peetakse. See ei ole meie arwates mitte just õige. Tõsine haridus on tasane, nagu tõsine waimukeüadus  suurel maailma turul häbelik on. Tartust. (Näituse auuhinnad. Lõpetus.) Sarwlo o m a d. Suur tõug. Sõnnid. I. auuhiud, Seltsi suur hsbe-medalje: herra A. von Brasch-Ropka sõnn. U. auuhind, Seltsi weike hõbe-medalje: Jnhann Paiertt sõnn Jaamalt. Lehmad. I. auuhind, Ministermmi suur hõbe-medalje: herra N. v. Grote-Kaagwere lüpsi-lehm. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe-medalje: herra N. v. Grote- Kaagwere lüpsi lehm. L. Weike tõug. Sõnnid. 11. auuhind, Seltsi suur hõbe-medalje: Graf Berg-Sangaste  sõnn. See auuhind sai küll mõistetud, ei wõinud  aga antud saada, sest kohaline sõnn on wõeralt maalt toodud. Herra F. v. Sivers-Rannu sõnn. 111. auuhind, kiitus : herra O. v. Samson-Kuriste sõnn. Lehmad. I. auuhind, Minifteriumi hõbe-medalje: Graf Berg-Sangaste  kaks tiinet mullikast. SiSseweetüd loomade medaljet sai herra A. v. SiversÕtsu  aaStal 1880 fisseweetud sõnn.