Tallinna Sõber Kk 13 UkStelstkümnrs aastakäik. Tal Ii ii nad, 24. PaMiikm Mwal IM. Alesildnt aellltht Eesti rahvale masl ja lisiigdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforsN pärijate trükimajas: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS ....3 rubla pool-aaStas ...... k rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk sel?e aseme peatt 5 ksp. Tellimised wöetakse w rata r Ualkiuuas- Lindfars'i pärijale kriililmaja». ?clerSurgis: S. Seelaudl, « S 4. —Kartus: Laakmaun. Ztakmeres- J. Kuys. haides: A. Setdecvera. Lapsakus -H. Kolwerg. /iyusas -A. Mltner'i poodis. ZStsjaudts: S. J. Aarow'i raamatupood. Narmas: M. Nõder. Mõrus . Mraua Nielrole. WakKas: M Vudslsi. Kurefaares - Lh. Lauge. Maal: kurda iseäranis kuulutakse. U - - -- - Wastajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad ksiwad Baltiski (Baktischport LaõSemS.lloxri Register: Uued raama ud. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Talllinuast: Lnwimaa Kubrrnöri kuulutus. Wene riigi raha-osjad. Biiblis ltsi Eestimaa jänskonua aruaun-. - Pimcdate kooli aru"  anne. UuS wlinavõletamste seadus. Kirikuõpetaja Christoph. Kiriku?P«l«ja Keig. Baltrmaa - - arakirjaüdus. KingitüS. Leitüd laps. Pahateud. Baltiskist: Kimmatud liuuimauemad. ! Poli'sti-2mttmlud. Tabatud waras. Ilmad. Raiwcrcst: Sala-wiiuakauplus. Tulemata Muud õnnetus TaSkuwarguS. Rõömel W. Esimesed sumiliunud. Karu-jaht. Maalt: Jsitapia. Õ-metu sarm. Tule. kohtu. Narmast: Kinuiwõetud margad. Waiwarast: Wee puudu». Riiast: Otsitud pä ija. Peterburgist: Graf Schumalowi matused. Iseäralised ja uuemad sõnumid. lutu-leht: Kuida tema oma tütre mehele pani. Uued raamatud. Anna Haawa Luuletused. Feindlich ist des Mannes Streben, Mit zermalmender Gewalt Geht der Wildr durch das Leben, Ohne Rast und Aufenthalt. WaS rr schus, zerstört er wieder, Nimmer ruht der Wiinsche Slreit, Nimmer, wie das Haupt Hyder Ewig Mt und sich erneut. Aber mit sanft überredender Bitte Fiihren die Frauen daS Scepter der Sitte, Löschen die Zwietracht, die tobend entgliiht, Lehren die Kräfte, die feindlich sich hassen, Sich in der lieblichen Form zu umfassen, Und vereinen, waS ewig sich flieht. Pärast mõnda aastat, kus ka Eestimaa pinna peal Meeste «Vaenlikud püüdmised" mõnda kõigutanud ja «hätvilanüd" on, hakkab siin Eesti neiude «tasaselt Meelitaw palme" oma lepitawat ja puhastamat healt tõstma ja «wihkawaid Võimust" ühe pinna peale, kenaduse pinna peale, kutsuma, kus «vaenud waikiwad ja ,Vihkamise  leek" jahtub ja kustub. Lühikese aea sees on nüüd juba teine kimbuke Eesti neiude luuletusi meie kätte sattunud, mis auuga kõige teiste rahwaSte kenamate Hinge-õiekeste kõrwa mahuwad. Eesti kenakirjanduses tähendawad need ilmumised üht uut maimu, mille puhtuS ja kenadus seda suurema -võimuga rõõmustates  ja jahutates meie südame peale mõjub, mida suuremat  muret selle Eesti kirjanduse kohta toorusest ja suurustusest  nõretawad uudisjutud, nagu «Elu saatusel", ,Kindel  eeSmärk" j, n. e. äratama pidiwad. Seesuguste ilmumiste  mõnul kippus Eesti kirjandus ühele teele jõudma ja EeSti noort sugu oma järel kiskuma, kus kõik puhtus ja kenaduS lõpeb ja see ihu-alastine realistik algab, mis ühegifi  enam rõõmu ei tunne, kui sellest, mis ühegil wiifil ihulikku himu ajada wõib, mis ainult seda soowitawaks piab ja ainult selle kättesaamiseks oma keha ja maimu jõudu kosutab ja tarwitab. Seda maimu oliwad mehed sigitanud ja kippufiwad seda ikka suuremaks ja wägewamaks kaswatama, ja ka naeõterahwa peale hakkas see kord juba osalt mõjuma. Nüüd on kakS Eesti neiut oma healt kuulda lasknud, tagasi-kutsumisekS  sellelt teelt ja sellelt wainult, mille peale ka mehed ilma tähtsama tarwitufeta ja ilma tasase tarkuseta astuma et piakS, weel wähem naesterahwad. Mitte Vaieldes toorete kärade waSta ei ole need Eesti neiud oma luuletustega ette aStunud, waid on sõnalausumata seda rahwa sekka saatnud, mida haritud kenaduse-waim nende puhtates nõulikkudes  südametes kaSwatanud oli, just nagu kuulus kena- pärib: «Der Künstler bilde sein Werk und werfe eS schweigend in die schweigende Zeit" («Kunstnik Valmistagu oma tööd ja wisaku waikselt waikfe aea stSse"). Küll see siis ka rahwa paremaid, kenamaid tundmust äratab ja kosutab, puhastates ja toorust häwitateö  iseenesest mõjub. Need kaks luuletuste kimbukest on Elise Auna « Kib u - witsa õied", mida meie juba Viimase aasta lõpetusel fiin paikas arwustaflme, ja nüüd «Anna Haa wa Luuletused". Tartus. Trükitud K. Ä. Hermann'! kulu- ja kirjadega. 1888. Missugune neist EeSti lillekimbukestest kenqm ja lõhnawam  on, seda on raSke ütelda ja meie ei julge fiiS ka selle poolest nende wahel wahet tegema hakata. Mõlemite üle oleme ennast ühelasa rõõmustanud, mõlemile soomime ühetasa lahket ja auustawat wastawõtmist, rohkel wäljalautamist  Eesti rahwa keskis, et oma puhaStawat ja kenastawat  tööd laialt ja sügawalt teha wöikfiwad. Imekspannetawa tähelpanemisega on Anna Haawa inimese südant ja looduse nähtuste wõium inimese südame peale ära tunnud ja on neid puhta usu põhjusel haritud ja teritatud maimuga lugejate ette kujustanud, nii puhtas ja osawas Eesti keeles, et seda kahtlemata eeskujuks wõtta wõib. Iseäranis tähendame selle peale, et need kenad luuletused eemal kõigist sellest nukrusest seisawad, mis meie aeal puhast rõõmu häwitateS läbi maailma käib. Ka kärmematele elu-juhtumistele oskab Anna Haawa üht luulenägu  anda, mis, kui ka hale, iialgi mitte nukker ei ole ja iialgi toores ifi-tarkuses Loojaga ega loodusega kohtusse ei lähe. See on puhta hariduse küps wili ja aiuult need, kes ennast ja teisi selle wiljaga toidawad, wõiwad puhast rõõmu leida, ka köikis elu-raskuses, kurwastuseS ja ahastuses.  Paneme siin ainult kolm salmikut lugejate ette, lugudest «Nõder inimene". Kui esiteks «nõdra inimese" kahtlused ja nendest sigiw nukrus kujustatud on, siis lõpeb laul usu-kindlal lepitusel: ,Ia sttSgt oled, Jumal taewas, Ja minu Jumal kat Kui kahtlnf-meel mull' hauda kaemas, Siis wõtfid tulla sa. Sa näitasid, et kangem oled Kui kõik maailma mäed, Et eluks muudad surma nooled: Täis armu sinu käed. Täis armu! Nõder inimene, Jää rahul', rahul' sa: Sind warjab HelduS igamene Küll elus, surmas ka." Lugejad ei Via aga mitte armama, et siin ainult üks kimbuke waimulikkusi laulust oleks. Anna Haawa oskch ka hõisata looduse puhast rõõmu tundes, oskab ka koguni nalja keha ja pilgata, nagu laulus « M e i e M i h k e l kes kostmisega korda ei saa ja kellest wiimaks üteldakse: «Mihkel, Mihkel, «nina usun, Peiuks jääd sa igaweSt'; lialgi ei koo sa koju Endal' kallist kaasakest." Kuida selle arwustuse hakatusel tähendasime, kippus see tuhinake-hoog, mis mõne aasta üle Eesti rahwa puhus,  ,Vaenlikkude meeste" wägiwaldsete käte all EeSti kirjandust toorestama ja toorust rahwa noore sugu sekka kandma. Tänuga kõige asjade wiimaie korraldaja wasta näeme nüüd, et Eesti õrnema sugu rindas see waim ä«- kanud on. mis «tasaselt meelitama palwega", kenaduse kasutamisega, «elukombe walitsuse-keppi" tarwitab, ««võitlejate  lepitamiseks kenaduse waldkondas. Jumal  audku selleks õnne ja õnnistust. Sits, kui Vaenulikud tujud ülepea EeStimaa pinna peal matkinud pn. küll siis ka Anna Haawa kutsumine lahket kuulmist leiab ja mõjub: «Taaralaske targad pojad, Eesti «vaprad «vennakesed, Ehitage rahukojad Enda keskel ülesse!" Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis kis, Paastukuu !7. pääwal. Saksamaal on kõik rahameeste ja politika lehed wäga Wene uute raudtee-laenu paberitega  ja ülepea Wenemaa üleüldise majapidamisega, mis wõeral maal usaldust Wenemaa raha>asjade peale wägewast  kinnitanud on. Aead, kus Wene paberraha 100 rubla eest Berlini börsil 162 marka maksett, näiwad jäävamalt möödas olema; Paastukuu 13. paamal makseti 218Vmarka.  Peale selle kirjutawad Saksamaa lehed, et ka see Wenemaa rahulik ja tasane politika, mis Homikumaa potti rahuliselt käärida laseb, usaldust Wene raha peale wägewaft  kinnitanud olla. Ülepea puhuwad Wenemaa ja Saksamaa  lehtede wahel sel korral nii tasased tuuled, kuida sede kaua aega enam nähtud ei ole. Saksamaa merewäasjus  on üks tähtjas muudatus tehtud. Senni oliwaa meremäe walitsuS ja meremäe kommando ühes käes, nüüd piawad need lahutatud saama, mis uuendusest loodetaksed et merewägi ennast sõea-acl Vallalisemalt liigutada wõib., Kui suurt rõhku Saksamaa walitsus selle peale paneb, seda on sellest näha, et Würst Bismark ise pitkemaS kõnes Riigipääwal meremäe Valitsuse ja kommando lahutamise eest koStis. Graf Herbert Bis marki reisust Inglismaale kirjutatakse palju Saksamaa ja Inglismaa lehtedes. Saksamaal arwab politika lehtede suurem jagu, et sel retsul suur politika-lähtsus olla: Inglismaa astumine  Saksa-Austria-Icalia ühenduse kõrwa, kõige Vähemast  aga ühendus Saksamaa ja Inglismaa wahel. Inglismaal  ei taheta seda tõeks tunnistada, kinnitatakse selle waSta. et Graf Bismark Inglismaale kosja tulnud, mis juttu ka juba enne räägitud on. Piaks aga siiski Saksamaa  ja Inglismaa wahel ühegil wiifil üks ühenduse-kaup tehtud saama, siis mõjuks see wägewast Europa suure politika peale. Samoa saarestiku asjus on Würst Bismark Niigipääwa eeS kinnitanud, et sealine Saksamaa Konsul, Dr. Kuappe, omast peast, ilma Riigiwalitsuse teadmata ja tahtmata, sõea-olekut selle saarestiku üle kuulutanud,  mis Inglismaal ja Ämerikas mõtet äratanud, et Saksamaa wahest seda saarestikku täitsa omale wõtta tahta, kuna Riigiwalitsus selle peale iialgi mõtelnud ei olla. Et Würst Bismark seda just nüüd awalikult kuulutanud, sellest arutatakse ka, et Ühenduse-mõte Saksamaa ja Inglismaa  wahel mitte just tuulest «võetud ei ole.  BerliniS  ilmum aealeyt .VolkSzeitung" («Rahwa aealeht") on järSku ära keelatud, mis suurt kahinat «wabameelisteS" ringkondades ja ka Riigipääwal teeb. See leht oli aega mööda ikka rohkem Sozialdemokratlaste ligemale nihkunud, mida aga «wabalased" tõeks tunnistada ei taha ja keeldu sellepärast wägiwallaks nimetawad. Toimetajad tahtsiwad pärast oma lehte kaks kord teise nime all wälja anda, aga ka neid -võttis Politsei ära. BerliniS räägitakse, et AuSkria Keiser Lehekuul senna tulla. Schiveizist. Wiimane bombide-lõhkemine Zürichis, kuS kakS Wene riigi alamat. Poolakas D u m s k i ja Juut Bierstein, kuida «Moskowskija Wedoulosii" neid nimekamad,  oma «katse" juures ise hirmsast lõhutud saiwad, teeb Schweizi kohtutele palju tööd ja rahwa keskis palju kahinat, Kohtud on neid rvõeraid. kes Zürichi suurkoolis studerimaS on, kõige -vähemast studentide nime all seal elawad. terasemini tähele panema hakkanud ja juba oliwad 250 kahtlast nime üleS kirjutatud Schweizi aealehed parimad  aga kange rõhuga, et walitsus Zürichi ainust suur-