Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwate. „Saavlase" toimetus ja wiiljaaudmine, KurcsaarcS, kaubauulitsaslo. „S<mrlaue" maksab: Saaremaal aastas 1 rbl. 3V kop., postiga saadetud J rbl. ? Saaremaal pooles aastas ? rbl. kop., postiga saadetud I. rbl. Ts kop. > Tuleb ivälja iga csmaSpüäwal. Klinlutuse rea ehk selle ruum maksab  T kop. M 35. Esmaspääw 35. Junil 1885. !!. KastakliE Sõnake kooli õpetusest. (Kõne, mis koolm. T. 2. Mail s. a. Kaarma laulu seltsis pidanud.) Auustatud liikmed! Et suur osa meie liikmetest koolipõllul  töötajad on, siis oleks mu soow täna kooli õpetusest paar sõna kõneleda. Küll wöime tunnistada, et meie rühmas  ikka enam haridusest osa wõtma hakkab  ja et ta rumalust mähenda, aga harimist  edenda püüab. Sest teda nähakse agarastc oma koolide eest muretsewat: Uusi koolimajast ehitatakse, manu suurendatakse;  koolidile ostatakse häid raamatuid ja muid mõnusaid koolitamise abinõust. Aga see kõik üksi ei jõua wcel mitte meie rahwa maimu põldu hästi kosutada. Küll on hästi Valgustatud, ruumikas koolituba, korrapäralised pingid ja lauad, nii ka hääd kooli raamatud ja muud koolitamise abinõud jn maga häüd ja koolitamise juures suureks abiks, aga siiski meel mitte peaasi, ega nõnda hädapärast tarwis, kui üks hää tubli koolmeister. Need asjad on iseenesest kõik surnud, kui koolmeister neid elustada ei oska. Koolmeister on kooli hing ja elu kandja; tema maim peab neile kõigile hinge sisse puhuma. Selle tarwis peab aga koolmeister hääde maimu andidega olema; anded üksi küll teda meel mitte selle ametile küpseks ei tee, maid ta peab tubliste koolitatud olema. See tähendab: ta peab oma maimu andeid ühes kõrgemas koolis selle tarwis harida ja kosutada lasknud olema. (Oleks wäga soowida, et kõik meie waldade  koolmeistrid koolmeistrite kooli läbi käinud oleksiwad.) Enam kui 15. aasta eest ei olnud meil meel mitte niisugust kooli, aga nüüd on meil taieste üks koolmeistrite kool wõi seminaar, mida kõrgeste unustatud Saaremaa  rüütli-kogu siin Kaarma kihelkonnas elusse on kutsunud. Siit peawad kosutawad  kaste tilgad meie kodumaa pinnale langema; siit peawad helendawad walguse jooned üle isamaa wäljade lendama ja Saare poegi ja tütreid maimu unest äratama.  Et aga meie seminaaril ikka häid kaswandikka  oleks, selle ette peawad meie alamad koolid tubliste tööd tegema, s. o. nemad peawad ome kaswandikka täieste nii kaugele saatma, kud kellegi õpetuse piir seda nõuab. (Sest ega see kiita ei ole, kui teine teise tööd ära peab tegema). Aga astume nüüd asja enese, s. o. meite päälkirja järele kooli õpetuse juure. Siin aga ei taha ma mitte muude koolide õpeasjadesfe puutuda, kuid soomin üksnes küla- wöi wallakooli paari öpeasja üle sõnakese  pajatada. Koolmeister on kooli hing ja elu kandja; aga lugemine on kõige maimu hariduse hing ja elu soon. Sellepärast saagu koolides lugemise eest suure hoolega muret peetud. Esimine ja tähtsam õpetus küla koolis on lugemine. Lugemine aga saagu lastele puhtaste kätte õpetud. See ei ole mitte kiita, et esimise aasta koolilapsed kohe Katekismust ja Piibli lugusi tuliselt pähe Jututuba. tüttcrv <LSrg.) Wöib olla, ct ta seda kaksik wmtlusest woi muuk niisugusest tülist saanud on, sest ta olla kõik omad elu pääwad ikka reisi paal olnud. Peremehed imetlesiwad tema armi üle ja yärmwad ikka rohkem järele, kuuni üks küüs: Tuli ms armuline härra krahw üsna üksi lossi? Tal peab ometi teenreid ka olnud olema?" „ a missugust!" wastas küsitaw, „ kutsrik  ei rada ma midagi Ütelda ta on inimene  nagu meie igaüks, kes ka paale selle mine kaua meite uue härra teenistuses ei ole olnud. Aga toapoiss, see on jõmsik, ütlen ma icilc kui teie mõtlete Ae mustlase xääle. kes krabwliku toapoisi ülikonnas on, siis teil on karma päält see mees silmade ees. Tema olla Egiptuse maalt, kus ka teiste Mustlaste kodumaa on, päralt. Tema juuksed on süsi mustad. M.r.u.eoed istusiwad pärani suu ja silmadega  rääkisa ees ja ei jõudnud küllalt selle sinelile inimese üle imetleda km nemad korraga oma platside Päält üles Tõusimed ja kohkudes ukse poole nzaatasinad.  Mitmed lÄwad enestele risti ette. See oli ka tõeste kohutan?, mis praegus nähtawale tuli. Uks oli lahti tehtud ja madala, suitsuse söögimaja laame pääle tuli praegu räägitaw krahwi toapoiss Vaatajate  silma ette. Ta oli krahwliku teenri riides ja näitis naerdes oma lumi malgeid  hambaid, mis ta' palet seda mustemaks  tcgiwad. Aadam Kcllncr, kes muidu ikka kaunis heaste mõistis luisata, oli see kord krahwi toapoisist üsna õieti rääkinud, ilma et ta midagi suurendanud oleks, ja et räägitaw ise nii äkiste nende sekka astus, see pärast mõtlesiwad mitmed, et neil wana poisi enesega pidi tegemist olema. Aga see ei olnud mitte nõnda, sest selle järele kui ta hirwitades ome walgeid hambaid  näitnud oli, mis ivist hcat meelt ja sõbraliku olemist tähendas. nõudis ta heas keeles üht klaasi õlut. Ta ei rääkinud mitte Egiptuse keelt, maksis oma riigi rahaga oma õlle, jõi teda wälja ja läks oma teed. Weel ikka walitscs ehmatus ja imeks panemine koos olijate seas tema äkilise ilmumise ja ära kadumise üle. Mõningad tahtsimad juba kohe koju minna sääl läks uks teist korda lahti ja talitaja astus sisse. „Ma arwan, teie tahate ara jooksta!" - hüüdis tema naerdes. teid on see must mees ka nii kar-Lkuks uinud, kui minu peret ja lapsi? Wiimascd ronist  ivad meil nurka ja moodide alla." Mina ei tahaks temaga ka mitte koos elada," ütles selle pääle üks peremees. „Tühi lori ! ta ei ole ju muud midagi, kui meie uue härra krahwi teener, teie jänesed." «Paha küll, et ta omale niisugust teenrit peab!" nuriseti mitmest küljest :Taewas  olgu meie külale armuline kes teab, mis sugune walitseja meie uus krahw olema saab. Asi ei näita aga mitte õige olewat, sest see must teener näeb wälja, nagu oleks ta maa all olnud ja krahwi enesel peab otsa ees Kaini märk olema ja see peab üsna kole wälja paistma." „Noh, arwake teie nüüd mis teie tahate!'"  wastas talitaja pool pahaselt. Mina tean seda paremme aga teie olete pimedad' ja kartuse pärast lollid ja ühegi meele teie seast ei tule musta mehe siia tuleku põhjust järel uurida. Armuline härra krahw on teda minu juure saatnud, et ta üht mäest nacsicraowast siin külas üles otsiks ja järele päriks. Seda nime ei tohi ma mitte nimetava, sest see on mule ära keeldud ja ma ci tee ka seda mitte, mis mule lubatud ci ole. Aga ma olen selle teenri läbi armulise härra krabwii: käsku saanud, et selle mana naesterabwa  eest peab muretsetud ü? une. kui ta ehk midagi peaks tarwitama. härra kratm saake '-cda kõik tasuma.'