latt, et Perfial ka Wenemaa poolt ikka rohkem loota ja rohkem karta on, kui Inglismaa poolt, ja et Schah omal reisul weel kord Wenemaale tagasi tuleb, siis wõib loota, et Inglismaa kunstid tema peale palju ei mõju, Inglismaalt  läheb Schah Parist, tahab Heinakuu 26. (14.) pääwal senna jõuda, kaheksateistkümmend pääwa senna jääda, siis Dijonisse, sealt Schweizimaale, Stuttgartisse, Vaden-Badeuisse ja Münchenisse minna ja Mihklikuu 5. (Leikufekuu 24.) pääwal Austria pinna peale aStuda. Mihklikuu 18. (6.) pääwal jõuab kõrge reisija Konstantinopetisse,  jääb kümme pääwa senna, reisib seitsmeks pääwaks  Wiini tagasi sealt Lembergi kaudu jälle Wenemaale.  Kuida näha, tahab tema ennast Europaga õige tuttawakS teha. Greekamaa Kuningapaari,  Kronprinzi ja Priuzess Aleksandra teekond PeterburgiSse näib natuke wiiwitatud olema. Selle nädali lõpul pidiwad nemad Athenist ära ja ilma wahetpidamata Venedigi kaudu Peterburgisse reisima. Tagasi reisides saada Kuningas Miinisse ja Berlinisse, ja siis ehk ka Parist näitusele minema. Daami Kuninga - paar tuleb wisi wast Suurwürst Paul Aleksandr>'witschi -pulmaks Peterburgisse. - Berlinist tulewad küünrapitkused sõnumid Ital i a K uninga j a Kronprinzi wõeruskäigu ja nende ilude ja uhkuste üle, m.istega neid seal wasta wõetud ja rahwa poolest teretatud on, niisamati ka arwamisi ja arutamist sille üle, mis kõiki mõlemite riikide wahel uueste läbi räägitud ja kaubeldud olla. Nenda räägitakse, et kaupa tehtud, kuida mõlemite riikide söeawäed ennast juba rahu aeal wõimalikult  seespidises ühiduses harjutama pidada, künni ehk sõea aeal seda ühendust tegewalt wälja näitama piawad. Saksamaa ja Austria lehed on täis kiitust Saksa-Austria- Jtalia kõikumata ühendusest, mis Europa rahu kants olla. WäljaSpoolt tunnistatakse rohkest kahtlust selle ühenduse jäädawa kindluse kohta. Määramata uhkeid pidust on Italia Kuningale ja Kronprinzile Saksamaa Keisrikojas antud, Minister Crispile Würst. Vismarki juures ja ka Riigipäälva poolest, kus palju kõnest peeti ja mõlemite riikide Valitsejate, rahwaste ja sõeawägede termist joodi. Kõik Berlin on hõiskamas olnud, nagu wäga aruldastel pidupääwaoel. J tal i a Parla me n t on Berlini linnale oma tänu Kuninga ja Kronprinzi auustawa, uhke ja südameliku  wastawõtmise eest tunnistada lasknud, mis Berlini  Bürgermeistrile telegraferitud ja tema läbi Berlini seltskondadele ja rahwale kuulutatud sai. Lehekuu 26. (14.) pääwal on Kuningas Humbert ja Kronprinz Verlinist  jälle ära reisinud ja ei lähe mitte Strassburgi kaudu kodumaale tagasi, ehk koguni Keiser Wilhelmiga senna paraditele, kuida kord jutt oli, sest et sellega Prantslast ja Prantsus-sõbralisi Elsass-Lothringlasi asjata ärritama arwati. Kuningas Humbert on Berlini Mm-Bürgermeistri kätte 20,000 franki annud, mis heategudeks piab tarwitatud  saama. S amoa-konferenz on nende pääwade seeS Berlinis  lõpetatud. Otsus ei olnud weel kuulutatud, aga kõik on sellega rahul olnud. Italia Minister- Präside nt on BerltniS kinnitanud, et need mõned healed, kes Jtalia-Saksa ühenduse waSta Italias käratsewad,  rahwa määramata suurema hulga poolest wälja naeretud  saada. Küsimise peale, kas tõeste üks iseäraline söeawae-ühendus Saksamaa ja Italia wahel tehtud olla, on tema wastanud, et tema sellest rääkida ei wõi, et aga ühendus Saksamaa ja Italia wahel wäga kindel olla. Lübecki sadamas on Lehekuu 14. pääwal tuli lahti läinud, mis kolm laagri-kuuri ja wäga palju puuwillu ja peenkaupa ära häwitas. Kahju arwatakse umbes kaks millioni marka suur olema. Prantsusmaalt. Esimest korda parast Republika asutamist  on Parlament Riigiwalitsuse poolest kirikute heaks ülespandud kulust ilma kitsendamata wasta wstnud. Ztalia Saadik Graf Menabrea on Prantsusmaa Wäljaspidiste  asjade Ministrile kinnitanud, et Kuningas Humbert'il  ka mitte unes nöuu ei olla olnud, StrasSburgi kaudu koju tagasi reisida. Seda juttu olla need teinud, kes Prantsusmaa ja Ztalia wahel tüli kihutada himustajad.  Jutud Saksa-Ztalia söeawägede ühendusest paneivad  Prantslaste iverd ikka kaugemini keema. Rennes' linnas on Laguerre ja Leherisse kõnefi Boulanger'kiituseks pidanud, mis peale umbes 4000 inimest suurt kara Boulanger'  auuks tõftsiwad. Angers'is on umbes sedasama — Perrin, kes ,palja Präsidenti peale lasknud, on neljaks kuuks wangi mõistetud. Inglismaalt. Ühel pidul, mis Lehekuu k 7. paamal Londoni  juurte kaupmeeste poolest endisele India Vice-Kuningale, Lord Dttfferin'ile, antud sai, kiitis tema wäga seda auusat ja õiglast meelt, millega Wenemaa poolt seda kaupa peetud on, mis Weue-Afghanistani piire üle tehtud sai. India pärast ei tohtida see kaup iialgi muudetud ega unustatud saada. __ Herzog ja Herzogt-praua von Edinburg reisiivad  Lehekuu 27. pääwal Äidsingisse. Sealt reisib Herzogi-praua  PeterburgiSse edasi, Suurwürst Paul Aleksau- drowitschi pulma. Kolme uädali pärast reisib Herzog Berlini, Keiser Wilhelmi wõerusele, pärast KoburgiSse ja Heinakuu hakatusel kodumaale tagasi. Lehekuu 12. pääwal sai Londonis kapten MurelNle, kes oma laewa lasti tnercSse wiskas, et aurulaewa meeslekonda peasta wõiks, auukingitufi kullast ja teist hindasju, ja teiste , Missouri" pealikutele ja inadruStele raha antud. Siis sai temale üks Würst Bismarki kiri ette luetud, milles Saksamaa Riigikanzler tema inimese-armastuse tegu ja selle osawat täitmist kiidab ja teda ja tema meestekonda tänab, kuida nende kõikide wahwus kõige meresõitjate rahwaSte poplest auuStatud saada ja teistele eesmärgiks olema Pidada. Jtaliast. Kuida Parlamentifl ja mitmest linnast länutelegrammist  Berlini saadetud on, Kuninga lahke waSiawõtmise  eest, nenda on Senatis uõuuks wõetud, Kuningale selle üle rõõmu tunnistada. Waheaeal on üks kiri „3talia aastast 1859 künni aastani 1889" ilmunud, mis palju kahinat teeb. Selles saab seletatud, et ühendus Saksamaaga Jkalia seespidist majapidamist häwilada. Papst ou Konstsioriumis kõnet pidanud ja selleS wäga Ztalta  walitsuse üle kaebauud, keS kõiki teutusi Paapsti waSla kannatada, ühes aga ka oma rõõmu Katholiigi-päawade üle tunnistanud, kus nii mõnusast Paapsti eest tõstetud olla. - Põhjapool Jtalias on rasked wihmasajud  jõgesi üle kallaste ajanud. Palju sildasi ja ka leest on lõhutud. Türglmaalt. Konstantinopelist kirjutatakse, et Kreeta saarlased omas rahwa-kogus nõuuks wõtnud, eunast Greekamaaga  ühendada. Pärast kirjutati, et ainult wiiS rahwasaadikut  seda teinud, kuna teised seda enneaegseks pidanud. Asja tahendab see aga siiski, kui seda nõnu awalikult  antakse ja teiselt poolelt ainult selleparast wasta ei wõeta, et see ,enneaegne" olla. Greekaiuaa poolt arwatakse,  et see tihtigi ei tähenda. Serbiast. Lehekuu 14. paäwal oli Belgrad'tis hirmus kara »Edendajate" (Anstria-sõbralise) ja .Muutjate" (Wene-sõbralise) erakonna mahel. Edendajad pidasiwad tihe trahteri aidas lausa taewa all koosolekut. Hulk rahwast  kogus ennast aia müüri ääre ja kuulas vealt. Kui Edendajad .Kõrgest elagu Garalchanin' hüüdsiwad, stiS karjufiwad Muutjad: .Kadugu!" waSka. Edendajad wiSkasiwad  tuvidega ja püüdsiwad oma wastaseid ala miitiri pealt ära kihittada, nende hulgast wisati kiividega aida wasta. Kui Edendajad aiast wälja lälsiwad, siiS saiwad nemad rahwast karaga ja wilistamisega waSta wõetnd. Politsei astus kull wahele, siiski wisati kiwidega Edendajate  sekka. Wumaste kestis oliwad mõnel tuleriistad kaasas  ja need hakkasiwad rahwahnlga sekka laskma, kust kiwidega wastati ja Garaschanini peale tungili, kes kõikide eeS oli. Garaschanin laskis ligidalt ühe Gymnasiasti peale, kes surma-haawa sai. Wast õhtal jõudis sõeawägi käratsejaid ühest ära ajada, kuS ka wihm appi kuli. UmbeS  11) inimest on haaawatud. Lehekuu 17 pääwa õhtal sai surmatud Gymnafiast maha maetud. Politsei oli sõeawäega  walwamas, et uut kära ei tõuseks. Walitsuse poolt kinnitatakse, et Edendajad Muutjaid ühe wäga terawa kõnega ärritanud. Edendajad peksnud ka üht poisikest, kes müüri pealt aida karganud. See ärritanud rahwast weel rohkem, keS nüüd koosolejate peale tunginud. Edendajad  tõrjunud rahwast esiteks toolidega ja keppidega, siiS rewolwritega tagasi, kes kiwidega waStanud. Kui Gymnasiast  maha laStud oli, siis läinud rahwa wiha wast õiete lahti. Austria ja Wene lehtede wahel on suur tüli selle aSja üle. Selgest on aga nüüd nähtud, et aSjad Serbias kaugelt mitte kordas ei ole. Rumäniast. Enamist kõik Europa riigid on seda kuulutust juba wasta wõtnud ja selle peale lahkest kostnud, mis järel Prinz Ferdinand von Hohenzollern Rumänia Kronprinziks nimetatud on. Wenemaalt ja Prantsusmaalt ei olnud Lehekuu 12. pääwani weel wastust tulnud, teadma arwati aga, et ka Wenemaalt lahkest wastatakfe ja et need mõne wõeramaa lehtede sõnumid tühjad jutud on, milleS kinnitati, et Prinz Ferdinand Weuemaa poolt mitte Rumänia  Kronprinziks wasta wõetud ei saada, kui Rumänia walitsuS selle eest mitte mõnda asja riigi seespidises tallitufeS  muuta ei luba. Afrikast. San/ibari lahelt on Inglismaa laewade kommandör, Admiral Fremantle, Paastukuul sõnumit saatnud,  et Inglismaa laewad Ühe ainsa orjalaewa ära on wõtnud. Läbiotfitud olla Paastukuul 1300 ArablaSte laewa, aga nendes ei olla orjast leitud, sest see kauplemine olla sellest aeast saadik seismas, knS Zda-Aftika rand nii tugemast Europa riikide wahi all seisab. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Kubernör, Würst Schacho w,'. skoi, on Lehekuu 13. päämal ameti-tallituscs Petecbur. gisse reifinud, niisamati ka Liiwimaa Kubernör. Kindral- Leitnant Sinowjew, kuhu nemad umbes kolmeks nädalikS  jääda. Paar päawa enne seda oliwad Eestimaa Ritkerschafchauptmann Baron Engelhardt ja Liiwimaa Landmarschall Dr. Baron Meyendorff Peterhurgisse reisinud. Uued kohtud Baltimaa kubermangudes saada Talwekuu 20. pääwaks asutatud olema ja sel pääwalpma  tegewust algama. —-Eestimaa Synod kuidä meile teatuslati,  Jaanikuu 14. pääwal algatud. Oma Konststoriumi eksami on Eestimaa KonsistoriumiS Zumala-söna teaduses teinud' Arthur Malmgren, Oskar Tomberg ja Franz Nechllich. »Rishki Westuik" arutab küsimist, mis Gildidest Paltimaa sinnades piab saama, kui Raekohtud ära kamvad, Pillxga ühes need enne linnade asju taliitanud, mis uue Linnadeseadusega ära kadunud oita. Suur Gild olnud kaupmeeste, Weike Gild käsitööliste asutus, aga neid ei olla nüüd enam tarwis, kuida ka kõik kaupmehed ja kõik käsilöõ-meistrid mitte enam Gildide osalised ei ole, mis nüüd ainult weel heategewad asutused olla, seda asja aga muidugi ka ainult kinnitatud pöhjuskiriade järel tallitada tohtida. Tähendatud leht kostab selle eest, et Gildid ära kantatud saaksiwad, sest need püüda wöeramaa haridust alles hoida, kuna Niigiwalltsus neid kubermangust hariduse poolest riigiga ühendada tahta. -EeSltmaa Kameralhvfi ülem kuulutab ,Eestimaa Kubermangu Zeilungi' läbi, et see osa taubaajamise-asutuste,  wabrikute ja töötubade lisamaksust, 19,900 rubla, mis sel aaskal EeStimaa kubermangu peale langeb, järgmisel  witsil üksikute kreiside ja nende linnade wahel ära jägatud on: Harjumaa peale 14,500 rublä, Wirumaa peale 2550 rubla, Zärwamaa peale 950 rubla, Läänemaa peale 1000 rubla. Lehekuu 14. pääwal tahtis töömeeS.Mihkel K. Tallinna sadamaS selle weetoru kraanist juua, mis üle sadamasilla läheb, paenntaS ennast selle juures aga liiga üle silla ääre ja knkkuS mereSse. Brandwahi p-alt ruttafiwad  waht ja kakS tollimeest appi, niisamati ka mashinatallttaja  Glrardi wedn-attrnlaewa ,Olga" pealt, keS teda aga wast 10 minult pärast leidsiwad ja wälja saiwad, kuS õnnetu juba surnud oli. Lehekuu 15. pääwa õhtal sõitis üks ktlhehobuse-woorimees, kes üht teist sõidu-woorimeest  peale wõtnüd oli, kange tiiruga Dunket-uulitsat mööda ülespidi. NmbeS kesket uulitsat seisis ükS 6 kunui 7 aaStane poisike, kes hobuSte alla jäi ja jalgest wigastatud  sai. Mitmed jooksiwad appi ja wiisiwad poisikese tema wanemüte juure, woorimees andis aga hobustele piitsa ja kihutas edasi. Droschka nummer, Nr. 30, on Märgatud ja selle läbi wõib woorimees oma teenitud palka saada. öösel waöka Lehekuu 18 pääwa on wiiõ raskele wangtkõöle mõistetud kurjategijat, nende keskis ka mitmekordne  mõrtsukas Gustaw Wiidemann, Ülper ja Blumfeldt, Toompea wangi majast ära karganud, kiti enne wahisoldati kiwidega maha löönud oliwad. Politseisoldat uulitsal, Karpowilsch, oli neid aga Rootfikanlst poole jooksma näinud,  jooksis järele ja sai ühe põgeneja kätte, keda mõegagä maha sirutaS, kuna teised ennast kõrgelt kaldalt alla lasksiwad  ja lähedates aidadeS kadusiwad. Õnneks ärkas Politseisoldati wilesi ka Politseimeister üles, wõttis teisi soldatid kaasa ja läkS kohe aidafi läbi otsima, kuS kakS kargajat Falkk parkis ja üks Dolanski aidas leitud ja kinni wõetud saiwad. Wiimast ajaflwad wangikoja ülewaatajad  ratsa taga, saiwad teda heinamalel silma, haawasiwad  teda rewõlwri-kuuliga ja wõtsiwad kinni. Nenda on Mk need kardetawad kurjategijad nüüd jälle luku taga. Lehekuu 19. pääwa õhtal saiwad kodanik Cdmund Bachström ja wöeramaa alam Eduard Doneit Dunkeruulitsas  Landefeni trahteris riidu. Pärast käredat sõnawahetamist  läkS Doneit wätja, tuli pea rewolwriga tagasi ja laSkiS wiiS korda oma waslase peale, keda tema paremast  käest, paremast õlast ja seljast haawaS. Kaks haawa on kerged, üks küll sügawam, arSti tunnistust mööda aga ka mitte kardetaw, kuida Bachström ka ise koju minna jõudis. Rewolwri-kangelane on kinni wõetud. Baltiskist, Lehekuu 22. pääwal. Läbi wiimase nädali on ilmad otse palawad olnud, tunni 22 graadi warjuS. ESmaSpääwal oli natuke wihma ja Teisipääwal tõusis paks udu merest, mis ilma natukeseks aeakS jahutas. Selles  palawnseS, milleS ka põud weel liiale läinud ei ole, kosub, õitseb ja närtsib kõik kange kiirusega. Tomingad öitsesiwad paari pääwaga wälja, wiljapuud lõiwad lahti ja nüüd on õied juba pudenemas. Sirengid ja pihlakad on helle omad õiel» ka lahti löönud, nenda et Nelipühizs wist juba. enamist kõik wälja õitsenud on. Rukis on loonud  ja pitkakS weninud. Aastast 1787 saadik, kus palawuS  warjuS Lehekuul künni 28,« graadi peale tõusis, ei ole meie kodumaal nii sooja Lehekuud enam nähtud. Igalt poolelt lulewad sõnumid sooja ilmade ja wilja ja heina kauni kosumise üle. Seda suurema imestusega lueme üht sõnumit ZeitungiS", mis järel maal, öösel wasta Lehekuu 20. pääwa, öökülma olnud, ja koguni ,kõrgemate  kohtade" peal. Natuke kahtlust selle sõnumi waSta tohib meil küll wist olla. Ülewiimasel nädalil tuli Norramaa weike purjulaew ,Liina" heeriugitega meie