 käe läbi ära tapetud. Tema oli Riiast koju sõitmas  ja mõrtsukas oli tema juures wist raha leida lootnud.  100 sammu tee kõrwas leiti õnnetuma perenaese surnukeha, kelle pea kiiviga puruks peksetud oli. Hobuse, wankre, ostetud kauba ja umbes 5 rubla puhast raba on mõrtsukas ära rööwinud. Peterburgist. Moskwa näitus on Keisrit wäga rõõmustanud ja on tunnistust annud et Wene käsitöö ja wabrikutöö niisama kaugete jõudnud on, mitmes tükkis ka kaugemale, kui meie naabririikiS, Saksamaal. Seda tuntakse  ka seal ja hakatakse tolli nende käsitöö ja wabrikutöö kaupade pealt pärima, mis Wenemaalt sisse weetud saawad,  et Wene kaubad nende oma kaupade hinda alla ei wajutaks. See on wäga rõõmustaw, ja röömustaw on ka see waim, millega Wene rahwas oma Keisrit ja Isevalitsejat  Moskwas teretas. Kui aga poolel õppimise aeal Wene suurkoolidest wälja astunud kaheiväärilised mehed Wene rahwast rahule jätakfiwad. Kui aga Wene põllutöö ja taluasjad rohkem õpetatud ja osawate põllumeeste  eneste hooleks antud saakfiwad! Riignvalitsuste korraldamised neis asjus, ei ole weel kusagil õnnistust toonud. Monteneegro Witrst Nikita on Keisri Majestätide  ja kõrge perekonna liigeie kaasas käinud, igal poolel suure auuga ja rõõmuga teretatud ja tema on omalt poolelt  hulga auutähtesi wälja jaganud. Baieri Kuningas sai Moskwa näitusele oodatud ja tulla salanime all, mõneks  pääwaks ka Peterburgi. Baieri Kuningas on suur kunsti sõber. Temal olla himu Eremitashi piltide ja teiste kunsttööde kogu, ja Wene lauluviisi ja musikat tundma õppida. Raha - Ministeriumis istub 18. Mihklikuu  pääwast saadik üks kommisfion, kes miime riigi sissetulemiste  üle uöun peab. Nimelt olla wiinapõletamise ja aktsiisi seaduse kohta uuendust oodata. — > Ka Eestimaa Aktfiisiwalitfuse ülem, Kammerherra vou Wiftinghausen iõtus selles kommisfionis. Tulewa! aastal oodatakse 9,778,000 rubla rohkem sissetulemist, kui sel aastal. Laatade kauplemised saada iseäralise maksu alla pandud. Laewasõidu- ja Teede-Ministeriumi poolest on seatud,  et nende 48 ja 24 tundide sekka, milles raudteedel tulnud kaubad peawad wasta wõetud ja ära wiidud saama, Pühapäirvi ja pühafi mitte arwata ei tule. Teiste sõnadega  : Kui Pühapääwa ehk pühade pärast kaubad kauemini  raudteele jääwad, siis ei ole nende eest mitte laagriraha  maksa. Oberst-Leilnant von B uhm on ühe plaani teinud ja Mõskma näitusel ette pannud, mille järel Mu st meri Kaspia merega ühe kanali läbi ühendada oleks. Must meri on 12 sülda kõrgem kui Kaspia meri; wiimane saaks siis niisama kõrgele tõusma ja kõiki neid maid katma, mis nüüd mööda selle kallast mudalombid ja liiwakörwed  on, milles rohutirtsud, teised kahjulikud loomad ja tõbed wälja hautud saamad. Kuiwad maad saakfiwad niiskust ja wõiksiwad wilja ja metsa kaswatada, ja wähenewad  jõed tõuseksiwad kõrgemale ja wõiksiwad laewu kanda. Kanal oleks pealt 53 ja alt 40 sülda lai ja wcepinnast 3 sülda sügaw. Kulud on 176 millioni rubla peale arwatud, aga see oleks suure kasu kohta weike asi. Kuida Moskwa Mene Zeitung" kirjutab, tahta Keisri Majestätid sel taimel Anitshkowi palees eluaset wõtta. Selle palee ettewalmistamise kallal tehakse tööd. Keisri Majestätide kroonimise ettewalßistamiseks on üks iseäralik kommisfion tööd tegemas. See on nüüd oma töö pea lõpetanud. Tähtsamad asjad kroonimise juures on nendanimetatud riigi-kleinodid ehk kallid asjad, mis Majestäti wäge sa wöimist tähendawad. Need on: kroon, walitsnsekepp ja riigiõun. Keisrikroon  on kahest tükist, Byzauzia ehk Ida Rooma knnstjoonel  kokku pandud, mis Ida- ja Lääne-Rooma riiki tähendawad,  sest ühe wana riigilepitnse järel on Weue Keiser Rooma riigi pärija. Keskel, kahe jan wahel seisab ükS, wiiest suurest diamanti kiwist kokku pandud rist, ühe suure, pitkerkuse rubiini kiwi peal. Peale seda on Keisri kroon kullast diamanti kiwidest ja 54 suurest perlest kokku pandud. Seda krooni laskis Keisri-Praua Katharina 11., oma enese kroonimiseks teha, mis 3. Wiinakuu pääwal 1767 oli. Krooni hinda arwatakse 1,100,000 rubla peale. Zseäraline Keisri-Praua, see on walitsewa Keisri abikaasa kroon on weikem, muidu aga sellesama kunstwone järel, üksneS diamanti kiwidest tehtud, ja sai Keisri-Praua Maria Aleksandrowna kroonimiseks walmistatud. Walitsufekeppi  laskis Keiser Paul oma kroonimiseks (5. Jürikuu p. 1797) teha. . Üks ainus diamant selle kepi külges, sai 17 aasta eest 2.399,410 rubla peale takseritud.  Riigiõun, üks ristiga kera. tähendab ristiusklist  maailma, on kullast tehtud ja kunstlikult kalli kiividega  kaetud. Ka seda laskis Keiser Paul oma kroonimiseks  teha. Riigi kalliasjade sekka saab ka diamantidest valmistatud püha Andrease auutäht arwatud, mida Keiser n-s ainuke kord, kroonimise pääwal kannab. - Keisri ja Keisri-Praua kroonimise mantled, auujärje kate ja asemete  katted saawad Keisri-Paari kroonimiseks tehtud. Nende Valmistamiseks viitvad wõtdu-proowtd wAja kirjutatud.  Peterburgi kaupmehe Grünwald'i proovid on wõitu saanud ja tema hooleks on Valmistamine antud. Purpur-sammetist tehtud pilkad mantled on walge nirgi (härmelini) nahkadega Vooderdatud. Nenda ka aunjärje ülekäte (baldahhiin) ja aunjärje astete katted. Wäija Valimiseks  oli 100,000 hermeliini nahka kokku toodud, nendest  kõige paremad walitud, nii kunstlikult pargitav, et wärske naha haisu tunda ei ole, ja nii kunstlikult kokku õmmeldud, et kui üks nahk wälja naitawad. Baldahhiiniks  ükfl tarmitakse 30,000 hermelini nahka. Majestat Keiser on oma kõrget wõ erast, Mouteneegro  Würsti kahe kingitusega rõõmustanud. üks on kallis hõbe-karikaS, mida Keiser Moskiva näitusel ostnud; teine on üks waga kallis kimmel läk, nimega Mõlemad kingitused saamad Wiini kaudu Zetinje, Monteneegro  pealinna saadetud. Knida räägitakse, olla Mon' teneegco Würsti tütar Zora, Bulgaaria Würsti prundiks  walitud ja juba nende päawade seeS saada Monteneegro  Würst oma kõrge wäimehe juure, Tõsta linna reisima.  Pcinzess Zora sai PeterdurgiS kaswalatnd ja saada ka meie Keisri armust kaasaraha. Mouteneegro WürSli kolm nooremat tütart on meelgi Peterburgis koolik. Selle lepituse järel, mis Hhiina riigiga 2. Küünlakuu  pääwal 1831 tehti, on Hhiina Valitsusel Wene riigile üheksa millioni rubla helisewat raha maksa, miS nüüdse kurn järel umbes 15 millioni rubla Wene paber;aha wälja teeb. See raha on kahe aasta kaikus, lepituse allakirjutamise  pääwast arwatud, wälja maksa, ikka 4 kuu seeS üks jagu. Lepitus sai 7. Leikufekun pääwal 1881 alla kirjutatud. Weel ei ole aga ühtigi tasutud ja sedawiist oleks siis oodata, et kõik wõlg aaStal 183? peakS maksetud  saama. Wene RiigiwalitsnS on ImisMmsS Ühe tüki maad ostnud, mille peale Kõrgest õu sa KelSri-Praua mälestuseks  üks kabel ehitatud saab, Prantslased on selle üle' kadedad, sest see maa on ühe Kathsliigi kloostre körwaS  ja nemad arwastwad, et see neile esimest õigust selle maatüki ostmise peale annaks. Sultani käsu peale on aga maa Weneriigile müüdud, Kentsakad Prantslased Kodumaal ajawad nemad mungad kloostretest wälja ja wiskawad usuõpetuse koolidest wälja, aga Jerusalemas tuetawad  nemad ennast kloostreis peale, kui sellega Venelastele  arwawad meelepahandust teha wöima. Heinakuu TS. pääwal 188! tapeti weikekodanik Preim Smolenski kiriknaidaS ära Mõrtsukad, endine Peterburgi suurkooli üliõppija OSsip Ragornoi ja weikekodanikud Jewsejew, Hohlow ja K » sj um» k i n saiwad kinni wöetud ja juba esimesed järelkunlamised oliwad selgeks teinud, et salaoolilika nõnudmiied neid kurjateule  kihutanud oliwad, Nemad saiwad sellepärast Tõeakohtu  alla antud ja Mihkli-kuu >5 pääwal sel aastal tegi Söeakohus otsuseks: Kõik neli on ühe salaseltsi ltiked,  mis riigi seaduslikku elukorda lõhkuda tahab ja nemad  on tähendatud mõrtsukatöö süüdlased. Selle järel on mõistetud : Nagornöi ja Jewsejew kõige õiguste kautamisele  ja surmale möllas; Hohlow kõige õiguste kautamisele  ja wangitööle mägedes, määramata aea peale; Kusiumkill kõige õiguste kautamisele ja wangitööle mägedes,  13 aasta peale. - Keisri Mmestäti armnkäsu läbi on kurjategijate nuhtlus uil palju kergitatud, et Negornöi ja Zewsejew wangitööle mägedes, määramata aea peale, Hohlow kahekümne aasta peale, ja Kusjumkin wangitööle wabrikutes, nelja aasta peale saadetud saamad. .. Endine meremäe ülemarst, Geheimerath Dr. Busch, kes teiste arstide «väljakurnamise ja mitme teise ülekohtu päkast omast auust ja ametist lahti ja seitsme aasta peale Siberisse mõistetud sai, on Mihklikuu 17. pääwal omast korterist wangikolta wiidud ja saab weel sel sügisel Permi kubermangu wiidud. Tänine lootis tema ikka weel armu peale, on aga nüüd juba «vangide kirjas üles pandud. Soomemaalt. Kooliõpetaja Leonkjew. keS sellepärast kinni wöetud sai, et tema juures ükS NihtlistlaSte  aealche nummer leiti, on küll jälle lahti lastud, nagu juba enne kirjutatud, tema peab aga oma ameti maha panema, mis temale aastas 7M marka sisse kandis.  Ka ThusbyS olla kohtud ühe Wene arsti maja läbi otsimas käinud. TammerforSi maakonnast kirjutakse,  et kartuhwled wäga heaSte kaswanud on ja head ilmad üleswõtmist kergitaivad. Waasa maakondaS on kartuhwled aga kangest mädanemas. Waasa turul päritakse  kartuhwle tündre eest 3 marka, aga ka seda odawat hinda ei taheta maksa. Moskwast. Meie ligema kodumaa asutustest  ja kodanikudest on järgmised Moskwa näitusel  auupalga osaliseks saanud: Keiserlikku riigi kotka saiwad: Krähnholmi wabrik, puuwilla lõngade ja riiete ja wabriku suure tegewuse eest, ka töörahwa hea ülespidamise eest. Kärdla wabrik Hiomaal, wäga hea willase riide ja kalewi eest. Sindi wabrik Liiwinlaal, wäga hea willase riide ja kalewi ja wabriku kana aegse ja sume tegewuse eest. Port . Kunda wabrik Eestimaal, wäga hea zementi ja suure tegewuse eest. A. Wolffchmidt RiigaS, puhastub wiina, likööri,  baliami, press-pärmi ja suure tegewuse eest. W. Sturz Riigas, korkide, sume tegewuse ja töõrahwa  ülespidamise eest. C. Ch. Schmidt RiigaS, zementi ja suure tegewuse  eest. Weue - Balti wagoni wabrik Riigas, wagonile ja tegewuse eest. Kuld medalje: Holm RiigaS, willase kangrutöõ eest. C. Ch. Schmidl RiigaS, seemne-ölt ja suure tegewuse  eest. P. JakobS RiigaS, korkide ja suure tegewuse eest. Hõbe medalje: Carl S ch u l z RiigaS. pääwapiltide eest. BlomeriuS Liiwimaal, linaharimise ja linaseemne  puhastamise mashinale eest. Wöhr m a u n ja poeg RiigaS, ühe aurumashina  eest. A. Sonn RiigaS, pajuwitSlest punutud kaupade ja selle töö plaani eest. Schwarzhooff RiigaS, odawa hinnaliste hea sahkade ja äkete eest. Adolf Schneidemann RiigaS, hea grauptangude  eest. Carl WeisS RiigaS, traadi ja traatuaelade ja traatnööride eest. S. H irs ch ma u n ja poeg Kuuramaal, õmluSnöelade  ja teiSte nõelade eest. OSkar MaddauS RiigaS, walatud sepiSraua eest. Georg BertelS RiigaS, wiina, likööri, õlle, äädika ja klaaskaupade eest. Geltnk RiigaS, wankre määre ja Ameerika waigust  kaupade eest. Tallinna presS-pärmi wabrik Tallinnas,  press pärmi ja suure tegewuse eest. Georg Thalheim Riigas, wankre määre ja latt ja suure tegewuse eest. Vut Ztetemann Riigis, tallanaha ja teise parknaha eest, Ameerika toorest nahast. A. O « hlrich RiigaS, wankre määre ja astrolini eest. Wõhrmann j a poeg RiigaS, nahatööde mashinale eest. Adolf Kretberg RiigaS, kontori raamatute ja suure tegewuse eest. R. Heusemann RiigaS, parkett-pSrandate eest. Ketser RiigaS, aurumashinale ja pumpade eest, ja õllepruulimise riistade eest. BrongS medalje: BartelS RiigaS. siSsetehtud toiduaSjade eest. S o m m e r L>iwimaal, mändpuu eest, mida mänguriistade  tegemiseks ette walmiStalud. LankowSky ja Likkop Miitawis, shokoladi eest. Malahhow Tallinnas, kilude eest plek-karpideS. B. v. Drümpelmann ja C. v. Krehmer Tallinnas, press-turba ja press turba mashinate eest. August v. Oettingen Kuuramaal, terariista ja teraSfule terase eest. Kuller ja Höfltnger Miitawis, jämeda ja peene linase riide eest. A. Zö pfel Liiwimaal, trikoo eest. E. Hennies Tallinnas, raud keedu-köõkide eest. K. W. Heösc Riigas, raud pudeli katete (korkide)  eest. A. Sõtke Tallinna?, «alge wasest riistade eest. 3 E. Martöinow RiigaS, padronite ja pistougide  eest. Leo WiSsor RiigaS. tubaka kaupade eest. A. v. G r o t e Liiwimaal, köömle-wiina eest. Jkgczeemt öllewabrtk Riigas, linnakseekstrakli  rest. J. C. Koch RiigaS, ka kt ja suure tegewuse eest. L a u l o w Sk y ja Ltkkop RiigaS, wäga hea tindi eest. 3 B. Specht PärnuS, hea wiina eest, mida wõerale  maale weetakse. Georg v. Oetttngen Kuuramaal, press-pärmi eest. Georg Hofsmann Riigas, korkide eest. Georg MalmroS Tallinnas, EeSttmaa marmorist  lchlnd kaupade eest. W. Ros enkranz Riigas, aurumashinale eest. AuuStawat tähendust: Johann MaltnowSki Riigas, Wene kalligrafia  esilehtede eest. Z, Schüman « Tallinnas, pttsarits eest.