dc! kõik partei tülid oma,vahel lira kustutama  ja onm viigi piiri Belglamaa waStu ttbud.i sama kindlaks tegema, kui tema lõana hommiku pool Saksamaa piiri wasta juba kindluste ja battareide abil kindlaks tehtud on. Et seesugustel Madame Adann üteluste! la oma põhjused on, wõib sest aru saada, ct hilja aja eest Prantsuse sõja minister seda plaani ministri wäeasjade nõuukogus ette pamü, kuda maja olla, Prantsuse riigi piiri Belgiamaa wastu kindlustega tugemaks teha. Tõsi on, et Prantslased oma piiri Belglamaa wastu mitte pole suurte kindlustega tugemaks teinud, sest et neil weikse Belgiamaa  poolt nlidagi karta polnud. Teawad nemad uüid seda, et Saksamaa wiigi üle Belgiamaa nende piiridesse tungida tahab, siis saamad nemad ka oma piirisid Belgiamaa  mastu kindlaks tegema.; sest kui piirid tublide kindluste abil tugemaks on tehtud, pole maeulasel mitte kerge Üle piiri saada, ta piaü enne palju wüge ja sõja moona lira raiskama, kui ta jaksab ühe kindluse ümber piirada ja siis teise mäe jauga üle piiri sttgawamale  waenlass maa sisse minna. Saksamaalt. 20. Septembril astusiwad Berliinis hulk õpetatud mehi kokku see üle nõuu pidama, kuda kõige kergemal teel kõik seda ajaloolist materiali kokku korjata, mis Ameerika rahwast enne Kristow Kolumbuse Ameerika ülesleidmist teatab. Kui kõrge ja missugune on Ameerika laste kultur (teadus ja töö osawus) sell ajal olnud, kui Kolumbus esinmst korda siuna reisis. Ka selles samas nõuukogus tahawad kokku tulnudhärrad praeguse  Ameerika koduloomade sugutamise ja nende toidu taimede üle, kellega nad toidetud saamad, tihe kirjanduse Valmistada, millega nad praeguselt  Ameerika rahmalikust seisust koduloomadest  ja nende toidust tillematele põlwedele teateid tahawad maha jätta. Et seesugune nõuupidu ja ärakaalumine aja looliste teaduste  kohta ja alalhoidmiseks järeletulema soo teaduse kasuks, kiidu Vääriline  töö on, seda ei saa keegi salgama. Bayerimaalt. Müncheni linnast kirjutatakse,  kuda keiser Wilhelm seal 19. Septembril  walitseja printsi ja rahwa poolt suure Vaimustusega mastn on wõetud, kui palju lauljaid seal teda oma laulukooridega terwitama  ou tulnud, kui palju auuwäratid seal tema auuks olla tehtud ja kui uhked need ilutuled on olnud, mis tema rõemustuseks seal on ära põletatud. Et see wastuwõtmiue  seal iga wiisi wäga uhke on olnud, see iile pole meil kellegil kahtlust. SPmmmmnM. Sealt teatatakse, et mõne päewa eest tagasi riigi Valitsuse poolt olla kõigile pealikutele, kes wüe teenistuses on, käsk antud, et nad oma koha peal ehk kasarmus paigal oleksiwad, et siis, kui neid maja, kohe wõib kätte saada. Põhjus seesuguse  käsu kohta olla, et riigi Valitsusele olla teatatud, üks hulk mehi tahta mässu teha, ning selle mässu abil praegust Spaaniamaa  malitsust ümber muuta. See on ju mana asi, ct Spaaniamaa rahwas ikka rahutu  ja mässu armastaja ou olnud, see pärast piab rugi walitsus hoolsuste see üle walmama,  et mässajad mitte kuskil ruttu kokku ei tule, ja kurja mässu peale ei hakka, enne kui riigi Valitsuse kaitsjad wäemehed neid jaksawad koost ära ajada. See pärast on siis ülematele ja alamatele pealikutele käsk antud,  et nad iga üks omakoha peal piawad olema.  Spaaniamaa on see pärast waeseks jäänud, et tema rahwas liig rahutu ou, sest iga rahutu inimene ei ole mitte hoolas töömees, nõnda on ka lugu Spaania rahwaga.  Mrgi-ja Kreekamaalt. Paari nädala  eest tagasi tuli Türklaste ja Greeklaste wahel  kala püigi pärast suur riid päenia korrale. Türgi knberueer Kemal Bey oli Greeka kalapüidjaid  keelanud seal kohas, kus nemad püiduud, edasi pttida. Seda keeldu teatasiivad  Gr.eeklased oma riigi walitsusele ning palusid, et riigi walitsus neid nende õiguses  tuetaaks Seda pani ka Greeka riigi  walitsus kohe Türgimaale ette, ning sealt on siis see kaebtus Greeklaste kasuks otsustad; see järele on eestähendatud tüli otsas, mille üle nüid Greeklased ja ka Türklased  endid rõemustada wõiwad. Klli arnias  oleks see, kui iga tüli, mis naabri riigi kodanikkute wahel ette tuleb, riigi walitsuste poolt saaks leplikul teel ära õiendud, siis jääks õige pea sõja ettewõtmine tühiseks. Aasiast. Asgahnistauimaalt kirjutatakse, seal olla praegu mäss Jshak Khani juhatusel  õige hoolsaste tegew. Meie loodame, et tähendatud mäss õige pea saab lõppema. Kodumaalt. Tavttts. Neljapäewal, 38. Septembril, on kaupmehe härra Moritz Friedrichi juhatusel  üks uus Selts asutatud, kelle liikmed ennast ratta sõidule harjutumad. Selle Seltsi asutuseks oliwad 33 liiget kokku tulnud, nad malisid härra M. Friedrichi oma esimeheks ja härra Kopfsteini oma rattasõidu juhatajaks.  Seltsi liikme aastamaks on 6 rubla. Seesuguse noorte meeste seltsi üle wõib iga üks, kes noorele elule kohalist keha harjutamist  ja mõistlikku aja ürapruukimist soowib, rõemus olla. Igal pool Emoopamaa kultuura  riikides on rattasõit Mingis, miks ei pia tema Tartu linnas ka pruugiks saama. Ilmad olimad Viimastel päewadel muutlikud, siiski enam kuiwad kui Vihmased ja lubasid põllumehe wiimaft põllutööd, kartohwlid  üles wõtta, suurema takistamiseta ära teha. Öösötel oli enamiste 2 kuni 5 kraadi sooja, päewa ajal 8 kuuni 12 kraadi. Kohtu otsustus. Tartus majaomanik  M- oli oma plankaia 8 tolli oma naabri  T. maa piiri sisse teinud. T. andis asja kohtu otsustamisele ja kohus mõistis T. õiguse. M. pidi kohtu kulud maksma, plangi tagasi tõstma ja T.le 22 rbl. 45 kop. kahju tasuma. See järele on Al. ligi 100 rubla omale kahju teinud. 15. Septembril oliwad Tartu linna wolikogu liikmst koosolekule tulnud ja otsustasiwad  järgmiste ettepanekute üle. 1) Kuberneeri  herra kirja teate järele pole mitte wõimalik, õllepoodisid üksikutest uulitsatest ära kautada, küll aga wimapoodisid. 2) Linna ameti sekretär kinnitatakse uueni wcllimiseui ametisse, sest et pikem aeg ülemalt poolt lubatud pole. 3) Majade stukatuurimise ja lupjamise kohta otsustati kuberneeri eeskirja järele, et kui uus maja 4 aastat mana ehk kui mana maja 4 aastat pärast selle awaliku  teate lupjamata on olnud, siis piawad nad stukatuuratud ehk ka lubjatud saama. L w. A. Grenzfteiui soow, ka majade otsad pidada lubjatud saama, ei tehtud eeskirjaks, et teda küll kohaliseks arwati. 4) puumüimise  kohta määratud eeskirjad jõuawad pea trükki, nende järele wõib ostja ise riita laduda,  aga- neid, mis halwaste sülda lautud  ei ole temal luba ümber lükata. 5) Aiauulitsa  pikendamist jääti seepärast seisma, et selle platsi eest, mis kroonu seminari aiast tuleb, 3600 rubla tahetakse, kuna linna poolt tema eest palju wähem anda lubatakse. 6) Kaupmehele  Stamm ei antud luba apteegi materjaliga  kauplust asutada, sest et sammi kauplus  ju enne luba olla käima pandud. 7) Mitmed  Tähtwere uulitsal elawad majaomanikud  soowisiwad, et selle uulitsa prügitud jcigu tööwoorimeeste odawama taksi piiri saaks arwatud.  Soow jäi täitmata. 8) Saduküla ja Jaama mõisa Viinapõletamise aksimaks seati korda. 9) Ööwahtide tarwis kinnitati üks summake, mis politsei muutmise läbi seisma oleks jäänud. 10) Linna ameti asja talitajale lubati 92 rubla, mis ilma tema süita linna rahast oli ära Varastatud. 11) Kroonimaksu  kommissiom kirjatoimetajale, lubati 25 asemele 100 rubla palka, sest et selle töö palju suuremaks on kaswanud. 12) Niia uulitsa -veeremude tarwis lubati 300 rubla 13) Gaasi Vabriku aruanne wõeti wastu ja kinnitati ta järgmise aasta ees rehnuug. 14) Kroonu maksu komissiouis waliti linna maksu takseerimise komissioni liikmed, sest et endine walitud komission oma tööd ei jakawat  ära toimetada. 15) Waeste ülespidamise  tarwis wõeti need eeskirjad wastu. Tartu maakonna politsei on walla Valitsustele, mõisatele ja muudele sarnastele politseidele ringkirja saatnud, milles ta teada annab, et kõik kirjad, mis talle saadetakse, wenekeelelised piawad olema. Kirjad, mis teisel keelel kirjutatud, saawad tagasi saadetud  ja toitmata jäätud. Era inimestel olla luba weel Eesti ehk Saksa keeles kirju saata. Ka Tartu kreistohter ei wõta enam walla walitsuste poolt temale sissesaadetud kirju Eestikeeles wastu, waid nõuab, et nad Wenekeeli piawad kirjutatud olema. Tartumaalt» Kaiaweres põles 21./22. Septembril ööse Sooburi talu rehi ära. Kõik kraam ja peksetud wili jäi tulesse. Kohalik urjädnik, kes Soore mõisas elawat, käis asja ülewaatamas. Palamuselt. 20. Septembril hommiku  on Kassinurme kõrtsi eest ühel teekäijal  hobune koorma eest ära Varastatud, kuna mees ise koorma otsas maganud. Wiljatt ist. Wiljandi Eesti Põllumeeste  seltsi wäljanäitufest, nõuda kuda Sakala  seda teatab, wõetud tänawu aasta õige rohkest osa: Laüpäewal mttidud 136 piletit 37 rbl. 30 kop. Pühapäewal „ 3396 „ 734 „ Esmaspüewal „ 311 „ '73.,, 35 „ Kolme püema piletite eest 15 „ Summa. 850 rbl. 65 kop. Hobuseid ja sarwloomi olla tänawu aasta rohkem sellele näitusele toodud kui endistel aastatel. Pärnumaalt 3. Septembril olnud Uulu mõisa põldude peal Uulu, Laiksaare, Orajõe, Heademeeste ja Tahkuranna hobuste ülewaatamine. Torn wällamaja ehitus sai 15. Septeiubril  s. a. Tori praeguses wallamajas wälja pakutud. Pakkujaid oli 6 ehk 7 tulnud,  aga kautsjooui (300) maksiwad pakkumise  tarwis sisse ainult kaks, Jüri JaUtsõu Torist ja hr. Klein Pärnust. Ehituse wottis ehitaja meister Jüri Jantson 3690 rubla eest enese kätte. ' Telliskiwid, lubja, palgid, saepakud ja sindlid ostab ning weab wald ehituse juurde; num materjal on meistri enese mureks osta ja jnnrde wedada. Pootsis põewad ju kewadest saadik palju loomi sõra haigust. Palju on sellesse haigusesse surnud. Saarlasele kirjutatakse „Ansektita  st:" „Kuritöö. Esmapäeival ZS. Augustil wastu teisipüewa ööset on üks wõi enam pika näpu meest meie kallisse püha kotta tunginud,  akna ruudi katki löönud, haagist lahti teinud ja meie kiriku waeste laeka oma seisu koha pealt lahti kangutanud ja laeka wälja wiinud. Teine weike laegas, mis kiriku ukse kõrwa seatud: „Jumala riigi wäljalautamise  kasuks" on seal sammas lahti kaugutud  ja tühjaks tehtud kui palju raha rööwel oma ohwriks jaauud, on meil teadmata. Ihu müriseb seda kirja kirjutades, et kesk kristlaste seas niisugust kurja tööd tehakse. IV 8. TMiuuast. Seal on, kuda lugejad seda teawad, hilja aja eest hoburaudtee ehitud  za ka tegewusele pandud, aga et siiski Mõnda ette tuleb, mis nutte soowida ei wõi, siis tuletab nimetud raudtee walitsus igale ühele meelde, et nad sõitwaSse wagonisse astudes ja pealt maha hüpates ettewaatlikud  oleksimad. Naisterahwad ja lapsed wõiwad  wagunid igatahes lasta kinni pidada, kui nad sisse ehk wälja tahawad astuda, ehk kõige wähemalt sammu sõita lasta, milleks konduktörid ja kutsarid kohustatud on. Peale minnes ja maha tulles piab ikka ette poole hüppama, aga mitte wasta ehk tagasi: kui seda iga sõitja tähele paneb, siis ei wõi iialgi õnnetust juhtuda. ' Lätimaalt. Riiast. Ilmad on seal «viimastel päewadel  «vihmased ja «vilud olnud. Wiljahini«ad  on jälle natuke kõrgemale tõusnud. 120 naelalise rukki puudast maksetakse seal 72 74 kop., kesiva ja kaerade hind on endine. Tartu koolikonna kurator on, nõnda kuda „Rish. Westn." seda teatab, Riia polütehnikumi  kooli «valitsusele teatairud, et pol«)- tehnikumi ettewalmista«nise koolis piawad edaspidi  kõik teadused Wenekeeles õpetatud saama, sest et kooli seisus kesk-õpetuse ehk teaduse koolide kohaln«e on. -Fehgeni «vallast, Erlaa kihelkonnast, kirjutatakse:  Mõne nädala eest tulli siin järgmine  kurw lugu ette: Ühel õhtul oli «iks Alaline, kellel Fehgeni «valla talus sugulasi oli, oma sugulaste juure ööseks tulnud. Kui tema pimedas kuuri all oma hobust talitanud, arwanud  talu tüdruk, kes sest midagi pole teadnud,  et seal kuuri all «vargad olla ja teatanud  seda kohe peremehele, kes püssi «võtnud  ja kohe sinna ligidale läinud, «vilistanud  ja lootnud, et «vile läbi «vargad ürahirmutud  ning siis plehku lähemad; ivõeraS pole sest midagi tähele pannud, talitanud oma hobust edasi; peremees lasknud, sinna poole sihtides, kus teina marga arwanud olema, lahing läinud otse wõera pihta, kes karjudes «««aha langenud ja oma hinge heitnud. Seesugune  püssi pruukimine on kahjulik. Keegi ei pia enne laskma, kui tema ei tea, kelle peale ja mispärast tema laseb, nimelt mitte inimese pihta. Walgast. Pühapäewal, 18. Septembril,  sai Walga linna endine sillakohtu maja kreisi politsei Majaks sisse õnnistatud ja ka selle kohtu ametnikkude ametisse wannutamine ette «võetud. Pärast seda pühitsust astusid kõik kokkutulejad ühte saali söögi lauale, seal kõneles kreisi ülem herra Hofrath Jelaschewsky  koosolejatele järgmised laused: Mina rõõmustan see üle, et kõik ametnikud, kes meie kreisi politsei janskonna päralt on, siia kui ühe sugukonna liikmed on kokku tulnud, seda arman «««im heaks tähenduseks see kohta, et kõik ühel meelel ja ühel jõul meie kõige Kõrgema Keisri Majesteedi tahtmist täita tahamad.  See «võida siis kõik sündida, kui ametnikud õigust ja seadust igal pool oma toimetuse sihiks rajawad. Tema loota seda oma ametnikkudest ju seepärast, etterwe We««e-maa  nüid hoolega saada Vallimaa uue politsei  tegeivuse peale waatama. Igale ühele pidada tema ameti «vaime püha olema, iga tiks pidada seda ära tegema, «uis tema oma «vandega tõutanud. Kõneleja lõpetas oma kõue Keisrit hurraga elada lastes. See peale lasti Liiwimaa kuberneeri härrad ja ka Walga kreisi politsei esimeest elada. Liiwimaa Hirschenhoowi koloniis, kus Saksamaalt keiseriiua Katarina aegas põllumehed  sinna tulid ning seal head eeskuju ümberkaudistele põllumeestele oma põllutöö «viisiga pidid pakkuma, «uis mitte soowitawal «viisil teinud. Nüid on üks nalja hammas  nende kolonistide üle järgmiselt Riia ajalehes kirjutanud. Hirschenhoowi koloniis õn ühe katuse all: kõrts, posti ja kohtumaja. Kolonn ametnikkude «valimine ja teised tähtsamad  tomietused saamad kõik õlle klaasi juures  ära õiendatud j. n. e. Et asjad seal mitte nõnda korraldub ei saa, kudä nalja haistmaS seda teatab, seda seletab sealne kirikhärra  ühes pikemas kirjas ära, laseb aga siiski sess kirjas aru saada, et seal mõnda olla sooivida, kui kolonistide ülesanne teiste eeskujuks piaks kohaliselt täidetud saama. Ka pole see mitte tõsi, et kõrts postimaja ja kohtumaja ühe katuse all on j. n. e. I Kooli teaduse poolest on kolonistid, nõnda kuda see meil teada on, pea aegu madalama järje peal, kui seal ümberkaudsed Lätlased, see pole nende kohta mitte kiiduwääriline tunnistus paremast kultuuraseifufest j. n. e. Wenemaalt. St. Peeterburist. Tulekahju kinnitamise  seltsid St. Peeterburis on ühe ainsa aasta woolul Peeterburis ette tulnud tulekahjude  eest 1,447,050 rubla maksma pidanud.  18 Septembril p. l. jõudsiwad Keiserlikud  Majesteedid heas terwises Wladikawkasi.  Uhkeste ehitatud raudtee jaamas terwitasiwad  neid maa linna- ja sõjamäe ülemad, toodi neile soola-leiba ja lillekimpusid. Majesteedid  läksiwad kohe kirikusse, kus neid waimulikkude  meeste poolt terwitati, siis oma korterisse. Selle ette oliwad kasaka mäe manad soldatid auuwahiks saetud ja ka kõigist  küladest tulnud saatkondade ülemad, peale selle kaks sotniad kasakate poisikesi, kes kõik Majesteetidele wäelikku auu andsiwad. Uulitsatel  teretas neid otsatu rahwahulk; nende korteri ees liikusiwad inimeste salgad imelikus  kirjus riide ehtes, mägistiku rahnuste saatkonnad ja kasakate naisterahwad. Linn oli päewal lipupude ja vhtal tule ehtes. St. Peeterburist. Neljapäewal 22. Septembril, nõuda teatab „St. Pet. Wed.", on riigi uõuukogus sisemiste asjade ministri poolt ette pandud arwamised Baltimaa seisuste  korraldamise kohat läbikatsumise ja otsustamise  alla wõetud. St. Peeterburi kreisi wallawanemad tahta see pärast, et hulgal peremeestel tarwilised  hobused ja lehmad majapidamises puududa, kreisi «valitsusele palwekirja sisse anda, et nendele peremeestele kreisi «valitsuse poolt nõnda palju saaks raha lamatud, et nad enestele puuduwad lootnud põllu maja pidamise tarwituseks wõiksiwad osta. „No«vosti" teate järele saada edaspidi  need noored mehed, kes endid «väeteenistusest  priiks loosiwad, 5 rubla selle eest kroonule maksma. Seda raha piawad nad 15. Septembril tulewal aastal maksma, kui nad käesolewal aastal ennast loosimises on nõnda kaugele saanud, et nad enam ette ei saa tulema. Zätäwad nemad aga selle «naksu  maksmata, siis piawad nad iga kuu pealt, «uis üle 15. Septembri läheb, 50 kop. trahwi  raha juure maksma. See ajalehe teate on paljalt üks arwataw plaan, keda raha minister tahta riigi uõuukogule läbikatsumiseks ja kinnitamiseks ette panna. „St. Pet. Ztz." kirjutab: Teenimise aeg sõjamäes on lühemaks määratud. 5 aastat on teenistuse ajaks määratud ja sõja minister  «võib, kui ta seda sündsaks arwab, soldatid  juba 4 aasta järele lahti lasta, õieti üelda 3 aasta ja 8 kuu järele, sest et neid juba pärast suwise laagri aega lahti lastakse. Selle wastu jääwad nemad 3 aastat käuemine  tagawaraks, nõnda et neid sõja ajal «võib sisse kutsuda. 5 aastat kestab päris teenistuse aeg ja 13 aastat tagawara aeg. Kroonlinnas oli ööje 15. ja 13. Septembril  hirmus tulekahju, millele 13 inimest ohwriks langesimad. Kella 2 ajal, millal majarahwas sügamas unes puhkasiwad, peasis Sabornaja uulitsal Poljakowr kolmekordses elumajas tuli lahti ja lagunes hirmsa hooga lnimesed ärakasiwad alles siis üles, kui kõik trepid ja «väljasaamise kohad lausa leegis seisiwad ja õnnetumatel «««und peasemise  teed ei olnud, kui aknast alla hüpata. Südant lõhestan, pilt seisis häda paigale tõtanud inimeste silmade ees: maja aknad, kust osalt leegid juba «välja käisiwad, oliwad inimesi tihedalt täis, kes sängidest pool halast!  wälja oliwad jooksnud, ahastades käsi ringntasiwad ja appi hnidsiwad, aga asjata! Tulekustutajad, kes liig hilja tulekahjust teatust  saanud, ei olnud weel häda paigale jõudnud,  ja all-olejate isewiisilised peastmise katsed  ei saatnud ««ridagi korda. Leegid läksiwad  ikka suuremaks ja «viimaks hüppasiwad õnnetumad tnlehüdalised «neele äraheitmises ülemalt alla uulitsale, kuhu enamiste kõik ka purustatud luudega maha jäiwad. Hädakisa  oli südant lõhestan,. Alles kella 5 ajal hommiku saadi suure «võitlemise järele  tuld lämmatada, ning siis leiti 13 süeks  saanud surnu keha tuhaladcmetest. Tuld arwatakse kurjast käest süidatud olema. Moskwast. Kuda Inglismaa lehed teatawad, olla Sheffielderi kaubamaja nõuuks wõtnud «väga «vähese ülemal nimetatud kaubamaja  terase Wenemaale sisseweu pärast Õhtu- Weenemaale üht suurt teraswabrikut asutada, ja saada seal nuge, käärisi ja muid selle sarnatseid riistast «valmistatud. Sheffielderi agendid on juba Wenemaale reisinud selle juurde tarwis minewat maad ostma. Asutajad  pidada kõik Inglased olema. Odessast teatatakse: Wencmaa marja «viina kauplejad on raha ministeeriumi palunud,  et ta kõrgemat tolli raha «põeramaa  marjawiinade, snapside ja sigarite peale paneks. Odessas on 12 Jlnitide palwemaja seepärast kinni pandud, et nende ülespidamine palju kogudusele maksta ja wäga mähe Juuta palwemajasse palweid tegema tulla. Wenemaalt on minewal aasta! 1,187,367 inimest -väljamaale reisinud ja peale 100 miljoni rubla iile piiri -viinud, knnaWenemaaletulejad  ainult 40 miljoni rubla tagasi toonud,  ehk -viimaste arw küll 1,321,460 hinge olnud. Harkotvis olnud 10 skp. tulekahju mis Grawi wõeraste maja maam maha põletanud.  Ka raudtee kauba jaam on seal juures rikutud saanud; seal laagris oleivad kaubad on enamiste kõik häivitatud. Wernoi li»m sai, kuda auusad lugejad mäletawad, minewal aastal hirmsa maawärisemise  läbi wäga ära purustud. Warsti hakati õnnetumate heaks andeid korjama, ning on andeid nüid juba peale 560,000 rubla kokku tulnud, millest summast Keiserlikud Majesteedid  ja teised Keiserliku perekonna liikmed  47,000 rubla kinkinud. Ligi 230,000 rbl. olla tähendatud summast -veel wälja jagamata.  Meie -võime seesugusest rohkest Metest  arusaada, Wenemaa rahwas õnnetuse aitamises lahke ou ja hea meelega seal abi annab, kus tema abi anda -võib. Teistest ajalehtedest. Wirulane ja Olewik annawad teateid wana wara korjamisest ja keele murde uurimisest.  millega mitu noort Eestlast Dr. J. Hurti osawalt tuetawad. Postimees kirjutab., Passi-seadusest" järgmiselt.' „Et Wenemaal ikka rohkem inimestele  tahetakse ühest kohast teise käimise wabadust  anda. siis on passi-seadus selle kohta wäga tähtjas. Juba tihti on ajalehed passi-seaduse muutmisest kõnelnud, aga seni ei ole weel muutust selles asjas tulnud. Nüid on, nagu „Rig. Ztg" sõnumit saanud. Riigi-walitsuse poolest üks kommission mehi kokku seatud, kes selles asjas piab tarwilisi ja ajakohalisi muutmist ette wõtma, mis siis piab Kõige kõrgemalt poolt seaduseks kinnitatama.  See kommission on juba mõndagi otsust teinud ja heaks arwanud, et senine passi-seadus mitte küllalt enam aja nõudmisi ei täita. Muutmist olla tarwis. Inimestele pidada kergemaks tehtama reisida, kuhu igaühel  tarwis. Et seda saaks, on järgmisi muutusi heaks kiita arwatud: Iga inimene, kes oma sündimise kohast, kus ta hingekirjas on, kaugemale ei lähe, kui 50 wersta, ei pruugi sugugi passi, waid wõib ilma passita elada. Walla walitsustel ei pea edespidi luba olema inimestele passi keelata ei ka siis mitte, kui walla liige mitte kõiki walla-maksusid käesolewa aasta eest ei ole ära maksnud. Talupoja ja kodaniku-sugu  inimestele saamad passideks wäikesed raamatud sisse seatama. Need raamatud antakse kauemaks ajaks, ja igal aastal on tarwis raamatu peale I rubla 20 kopikaline stempel-mark panna. Niisugused passiraamatud antakse walla poolest, ja nagu üeldud, ei ole wallal õigust passi keelata. Üksnes kogukonna  otsuse järele ou wõimalik passiramatut kellegi walla liikmele keelata, aga ka mitte enne, kui kuberneer seda walla otsust on kinnitanud.  Koguni passisid ära kautada ei ole kommission mitte heaks arwanud, sest et pass inimese üle kindlat teatust annab ja passimaks  ka riigi kassale tillu toob. Nagu näha on siis oodata, et reisimine edespidi weel palju kergemaks tehakse kui ta seni ajani olnud. Passiraamatud antakse uii pika aja peale, kui inimene seda soowib. Et see suureks kasuks on ja et riigi alamad seda tänuga wastu saamad wõtma, see on ise enesest mõista." Tallinna Sõber toob omas 37 ja. 3S. lehe numbris „Juhtkirjad Eesti aeakehtedes" selgeid ja korralisi seletusi see üle, missugused sündimused kohatised on, et nende üle juhtkirjasid  wõib kirjutada ja põhjendab täitsa asjakohaliselt, kuda mitu Eesti ajalehe toimetajat  juhtkirjasid walmistawad, ilma et nad seda asja, kelle üle nad kirjutawad selgemalt tunneksiivad. Sakala lehe toimetaja, kohta kes saruatseid juhtkirjasid enam kui ühe on walmistanud,  käib ülemal tähendud kiri järgmiste lausetega. „ Sakala juhtkiri „Talu rahwa ootused" räägib laenukassadest, kust talukohtade ostmiseks raha saada wõib, aga ühel wiisil, uus näitab, et kirjutajal enesel see asi, millest tema kirjutab,  räitsa arusaamata on, mis läbi stc kiri siis ka muud teha ei wõi, kui segadust ja rahwast midagi ootama ja lootma õpetab, mis meie kodumaal nii tulusast juba korrale on seatud, kuida seda waewalt paremine korraldada  wõimalik on. Esiteks räägitakse seal Wenemaa Põllubankadest, mis Kroonu poolest  asutatud saiwad ja kust ostjad ostetawate kohtade ja maade peale 80 protsenti laeß saada wõida, kaebab aga ka, et seal aastased intressid wäga kõrged olla, misläbi need Põllo wai Talu bankid palju aidata ei wõida. Siis kiidetakse Poolamaa asju, kus ähest selleks asutatud bankist ostetud talu kohtade peale 15 protsenti anta ja Põllubankidesl wcel 75 protsenti aure, nenda et ostjal omast käest rohkem maksa ei olla, kui il? protsenti, pärast kinnitatakse esiinese sõmnst wasta, et Wene Põllubankid ainult 35 ku»> NV. 39 G e s t i P o S t « W e s S 183 S.