waigistatud, sest mässajatel tuleb mägedes moona puudus. Serbia würst Miilan on kuningaks tõstetud, ja kõik suured riigid näitawad sellega rahul olewat. Omalt maalt. Wiliandist. „Tartu Eesti Seitung" kirjutab: „Mõisniküte maapäewalt. Minema nädalase lubamise  järele tahame täna mõisnikude maapäewast rääkida;  aga et sealt rääkida palju ja meil ruumi mähe, siis Leeme õige lühidelt. Maapäew tahab Liiwimaal kiriku õpetajate ja kirikute armu rohkendada. Asja sügawam arutamine jäi ühe kommisjoni hoolde, keS mõisnikutest ja kiriku õpetajatest koos on ja omad otsused lähema maapäewale ette peab panema. Siia juure ütleme meie: Iga uus kirik tuleb oma kiriku mõisaga umbes 100,000 rubla maksma ja selle aastane ülespidamine umbes 10,000 rubla. See on määratu suur summa ja peab enamiste rahwa käest kokku kogunema. Sellepärast peaks meie arust selle asjaga natuke oodatama, künni meil juba Semstwo jalul on, kuS rahwa enese wolinikud koos istuwad ja aruanda wõiwad, kas rahwa tarwitusele siis tõeste kirikutest, kirikumõisatest ja kiriku õpetajatest  nii suur puudus on ja kas rahwal nende uute asutuste tarwis ka wähegi jõudu ja rahul olemist on. Pealegi awaldas maapäew arwamisi, et õpetajate walimist mitte koguduste kätte ei sünniks anda. Maapäew tahab ka talurahwa waranduse pärandamise  kohta uut täielist seadust teha. See on jälle asi, mis üksnes talurahwasse puudub. Sellepärast ei sünni ka kudagi, et töised mehed, kes talurahwa elu mitte küllalt ei tunne, selles asjas koguni üksi seaduse wälmis teemad ja rahwale täita annawad. Meie soowiksime siis ka selles asjas ootamist, künni Semstwo oma talurahwa wolinikudega selle asja üle heali anda wõib. Paari Põllumeeste kooli kohta, mis maapäewa otsuse järele asutada tahetakse, ei taha meie muud soowida kui seda, et need koolid tõsiste rahwa tarwituste ja rahwuslise põllutöö loomuliku nõudmise järele sisse seatud saaksiwad. Töiste põhjuste  peal seistes ehk töises maimus olles saaks nende kasu muijale poole ja ehk koguni muu püüdmiste peale kalduma ning rahwa põllutööle ehk jäeks waest paljalt pealt paistew surnud nimi järele. Teede tegemises ja parandamises on,maapäew seni pruugitud wana wiisi ikka kõige paremaks arwanud,  nõnda et ikka üksnes talunikud teedele kruusa peale wedama ja lund pealt ära kaewama peawad. See „wana wiiS" Neks aga meie arust maa elu ja olu tarwitusel kanget uuendamist ja parandamist nõudnud,  iseäranis weel, kui paljude mõisa wahete teede peale mõtleme. On teesid, keda üksnes paarile suure põllu pidajale wastapidiseks wõõrusel käimiseks tarwis on, aga ükski muu inimese hing neid ei paranda kui üksnes weikse põllupidajad talunikud, mis neile palju maksma tuleb. Maa rahu, maa üleüldine õnn, maa wastastikline auustus nõuab waljul, walu-' sal healel siin „armsa wana wiisi" põlgamist, nõuab parandamist. Suuremate asjade seas nimetame siin ka, et Wiliandi linna wana kroonu wilja ait maapäewa otsuse järele linna wangide majaks ümber muudetud saab. Sisemise ministri nõudmise peale, et Liiwi maa kirikumõisate talumaad (kiriku wallad) talunikudele i päriseks müütud saaksiwad, tegi maapäew otsuseks, seda küsimust ühe kommisjoni arutamise alla anda. ! KommisjonikS walib maapäew omalt poolt kaks liidet ! ja konfistorium omalt poolt töine kaks. Need pane- ! wad omad arwamised järgmise maapäewale otsuse tegemiseks ette. Soowitaw oleks küll, et fiin mitte wiiwitawaid wäänutusi ega käänutusi jälle ette ei wle, maid et meie kiriku walla talunikudele seesama ! õigus osaks saaks, mis muil inimestel juba käes on. Nüüd astume maapäewa kõige tähtsama toimetuse,  maakondade politsei seadluse kallale. Maapäewa otsuse järele seatakse igasse maakonna linna üks maa kohtunik, kes kõige maakonna I politsei ametite ja ametnikude ülem pealik on. Tema elab maakonna linnas ja temal on üks abiline üks sekretär, üks kirjakogu hoidja, mitmed ! kirjutajad, mitmed muud tarwilised ametnikud ja maa-shandarmid. Maakohtunik wõi maakonna politsei ülem pealik Valitakse kolme aasta peale ja temal peab niisama suur warandus ja kooli teadus olema, nagu rahu kohtunikulgi. Aga kriminal kohtu asjad tema mõistmise alla ei puutu; need lähäwad rahukohtu kätte. Ommeti on sell politsei pealikul woli sõnakuulmata olekut 21 rublaga trahwi- misega ehk 7-me päewase wangistamisega karistada.  Nii samuti on temal ka woli kogukonna ametniku id ametist ära wisata ehk neid Landrihti kohtu kätte lahti tegemiseks ära anda. Tema abilisel  on enamiste nii sama suur woli. Maa shandarmid aga, wõi kuidas neid ka nimetatakse kaitserahwas on osalt ratsa, osalt jala mehed. Nende asi on oma pealiku käsu järele eneste alla antud jauskondades rahu ülewal hoida ja walwada,  et miskisugusid toimetusi ega õpetusi laiali ei lagune, mis riigiwalitfuse, seaduslise auususe, üleüldise korralise oleku, kombede ja omanduse õiguse ning seisuste auu wasta käiwad ja nende alust ära õõnistada püüawad, joogimajasid ülewaadata, kurjategijaid üles nuhkida, wõlglasi wangi wõtta j. n. e. j. n. e. j. n. e. Maal on nad enamiste ikka hobustega, linnades enamiste jala. Kui aga mõnel kohal maal kurjad teod õige rohkeks lähäwad, nagu nüüd hoonete põletamine, siis saada niisugustes kohtades maa shandarmide arw suurel mõedul rohkendatud.  Nii heasti maa shandarmid, kui ka maakohtunik  wõi politsei pealik oma abilise ja muu ametnikudega  on kõik palgalised. Et nüüd, nõnda lähäb maapäewa arwamine edasi, rahukohtunikud kohtu asjadega  ehk wast liig palju koormatud ei saaksiwad ja et meie maa politsei olek äkilise muutmise läbi rahwa silmis omast auust ja wäärtusest palju ei -kautaks, pealegi nüüdsel rahutumal ajal, sellepärast olla siis neile politsei ametnikudele karistamise woli wangistamiseks  ja rahaga trahwimiseks tarwis. Nõnda on maapäewa otsuse järele uue maakonna politsei olek. Arwaku nüüd igaüks ise, kas wõib niisugune maakonna politsei meie maale wähegi õnnistuseks olla? Mis tarwis on meil ommeti meie wallawalitsused  ja kogukonna politsei? Need on jo meil. Aga neile tahab mõisnikute maapäew üht palju wägewamat  politseid peale saata, kes wõib wangistada, raha trahwiga karistada, walla ametnikuid ametist lahti pilduda ja kellel ratsa hobuste maa shandarmid nagu sõawägi maal seisawad, seisuste auu ja kombede j. n. e. j. n. e. kaitsmiseks ja wastaliste õpetuste maha surumiseks. Jumal teab, missugust auustamist siis kõik nõudma ja missugusid õpetusi siis kõik maha summa hakatakse! Nooremad mehed peawad wist küll aegsaste Eesti meele põlgamist, selja küürutamist ja palja pääga käimisMppimg : muidu nad wist palju läbi ei saa, rui maakonna politsei elule peaks astuma. Aga meie waesed walla ametnikud mis peab siis weel nendega saama? Kas kurjategijad  neid oma ülikoolides juba küllalt ei ole waewanud,  kas nad seeläbi juba küllalt ei ole Leutatud, km nüüd tulewikul ikka weel neile seda risti koormat ühe nõndanimetatud politsei pealiku ja selle abilise läbi osaks anda ja pealegi shandarmid neile peale saata tahetakse? Kes auus mees peab weel sell wiisil tulewikul walla ametit wasta wõtta julguma ehk selles wasta pidada jõudma? Maapäew ütleb, et ehk rahukohtunikud liig palju kohtu asjadega wast koormatud  ei saaksiwad ja et ehk wast maa politsei häkilise  muutumise läbi oma auu rahwa silmas ära ei kautaks, sellepärast olla uutele politsei meestele nii suurt wangistamise ja karistamise woli ning shandarmide  hulka tarwis. Sellepärast, et ehk wast imelik põhjus: Paljalt, ehNde peale põhjendab siis maapäew nii ime suuri seadusi, politsei pealikuid ja maa shandarmid! Niisuguse loogika ja mõedu pulga järele wõiksiwad Eestlased eneste ehk'ide hulga Jumal teab kui mitmed must-tuhanded suureks teha. Meie wõiksime kohe ütelda: Ehk, ehk, ehk ei saa wast rahukohtunikudel midagi tööd olema; ehk, ehk, ehk saamad tulewikul Balti ilmas inglid elama; ehk, ehk, ehk saab Balti ilm ehk ka koguni kõik maailm warsti koguni otsa saama; ehk, ehk, ehk saab maa politsei oma häkilises muutumises rahwa silmas „ hirmus suure" auu sisse tõusma; ehk, ehk, ehk saamad maapäewa  politsei mehed maale kahjulised olema, ehk saamad  nad mõni wast koguni Eesti ise loomu üles nuhkijad ja maha rusujad ning ehk koguni weel mõne tundmata seltsi liikmed olema ehk, ehk, ehk saamad  nad meile üsna taewa. lae kaela laskma. Nõnda wõiksime meie siis eneste ehNde read auusate maapäewa herrade kohta määratu suureks wenitada niiheasti tulewiku ja weel enam olewiku asjus, kui aga herrade mõeduga ka enestele wõiksime mõeta. Meie ei mõista ega wõi siis niisuguse olekule ühtegi nime anda, kus maapäew ehk'ide põhjusel nii imelikuid  asju ajab ja politsei pealikute ning ratsa wägede seadusi teeb. Oodatagu' ommeti ka selles asjas nii kaua kui Semstwo elule asub. Asi aga on meie maa kohta nii tähtjas ja lõikaw, et meie sellest weel peame rääkima, sest meie teame oma healt Wene lehtede  läbi eemale ulatawat, ja see ei ole mitte tähtjuseta. Mis nüüd maapäew Semstwo sisse seadmise ja oleku kohta heaks on arwanud, sellest ei ole peaaegu mitte midagi awaldatud. Niipalju kuuleme aga, et maapäew terwe neli päewa järestiku selle asja kallal tööd teinud olewat ja et Semstwo nagu üks iseäraline  tallitaw jauskond Rüütlikogu kõrwal pidada olema. Peale neljapäewalise töötegemisele on wiimaks meel üks komisjon asutatud, kelle kätte selle asja toimetamine on antud. Komisjoni liikmed on: Maamarshal v. Bock, landrihti kohtunikud v. Richter ja v. Berg ning kreis tiputeerid krahw Keiserling ja v. Brasch. Kõik muu on heaks arwatud salajal hoida. Ka patronadi õiguse muutmine wõi ära kautamise  mõte ja rüütlite raha panga asutamine on igaüks  ise komisjoni kätte antud. 11. Küünlakuu päewal on maapäewa koosolek lõppenud. Peeterburgis on komisjon seatud, kelle kohus on ära arwata, kuidas Peeterburgi linn Keisri krooninvisest osa peab wõtma. Nagu Wene lehed kuulutamad, oodetakse Baieri kuningat Ludwig 11. kroonimise pühadeks Wenemaale. Peeterburgist tuleb koolide ministri abi salanõuunik  Markow meie maale koolisi läbi waatama. Peeterburgist tuleb meile see maga tähtjas sõnum, et siiamaane Arhangli kubernär Baranom Eesti-, Liimi- ja Kuuramaa kindralkubernäriks peab saama. Meie kolm Balti kubermangu saaksiwad siis jälle kindral-kubernäri walitjuskonnaks, kui see tõeste tõsi on, mis ära peame ootama. Töine tähtjas sõnum Peeterburgist on, et kuulu järele Tartu õpekonna nüüdse kuratori baron Stackelberg'i asemele endine Wilna õpekonna kurator Batjushkow ametisse saada pandud. See sündida sellepärast, et Wene maimu Tartu õpekonnas (see on Liimi-, Eesti- ja Kuuramaal) tõsta. Sõaministeerium on nende arstide ja ohwitseride pärast, kes sõateenistuse kõhtudesse Läänemere  kubermangudes ametisse saamad ja siin Saksakeele  tundmise puuduse pärast, mida siin igas toimetuse  asjus kirjalikult tarwitatakse, mitmesuguse raskuste ja takistustesse saamad, seda soowimist awaldanud, et sõaasjade kohtutes ja nekruti komissionides Wenekeel  saaks toimetuse keeleks tehtud. Selle wasta Vabandamised Liimi-, Eesti ja Kuuramaa kubernäride poolest olla, nagu „Golos" teatab, sõaministeeriumist tagasi lükatud. Seega saab siis wistist, mis iga isamaa poeg rõõmuga teretab, Wenekeel Saksakeele asemele meid Lääne kubermangude sõateenistuse kohtudes  ja toimekondades astuma. Wene ajaleht „?7ei>" awaldab meite Senatori rewisjoni üle suurt rõõmu. Ta ütleb, et see kõigipidistes riigi asjades ettewõetaw rewisjon olla päris pööripäew Baltimaal; mõni aasta tagasi ei olla see sugugi meel wõimalik olnud. Siin maal ei olla meel Senatori rewisjoni olnudgi ja ka eestulew  rewisjon ei saada mitte sarnane olema, kui Wenemaal. Siin ei saada mitte „Wenemaa Seadustest"  üleastumiste järelwaatamine rewitendi pää töö olema, muidugi mitte ka selle järelwaatamine, kas nõnda nimetatud „Baltimaa Seadustest" on kõwasti kinni peetud. Waewalt mõiwat wist selle maale oma seadustest üleastust süüks panna. Selle maa rähma heal ei kaebada mitte oma maa seaduste  üleastumiste, maid nende seaduste eneste peale, kes miljonide kaupa rahwast üleüldisest Wenemaa  elust wälja lahutada ja palju wähemale hulgale peaaegu ta oma meelewalla walitsuse alla anda, keda need seadused üksina iseäraliste õiguste osalisteks teha. Tema arwamise järele peaks Senatori töö meie maal olema selle terane järelwaatamine, kui palju „Baltimaa iseäralikud Seadused" rahwa elu tarwituste,  õiguse nõudmise ja Weneriigi tuluga meel kokku sünnib. Ehk küll riigiwalitsus on wiimasel ajal Vallimaal  ka mõndagi muudatust juba teinud, siiski see maa olla meel, ei mitte üksnes Wenemaa, maid terme Euroopa ees, meie päewil üks loomule piiridest wälja astunud asi. Ta olla päris keskaegne kunsti-töö, mida 17-ma aastasaja alustusel Peetri Suure antud eesõigused, nagu klaas mari, on rikkumise eest hoidnud. Need eesõigused oliwad üksnes ülemale, saksa, seisusele  antud. Eesti ja Läti rahwastest peeti Peetri I. eesõiguste andmise ajal niisama mähe lugu, kui Wenemaa  orjapõlwes olemast rahwast. Aga Lätlased ja Eestlased faiwad 1819 a. priiks, selleläbi sündis nüüd mitmewõrra suurem hulk ka õiguse Väärilist rahwast juure, mida enne sugugi ei olnud. Ommeti siiski praeguse ajani ei olla weel midagi suuremat ettewõetud, milleläbi, nõnda nimetatud  Baltimaa Seadused, mis oopis tõistsugusel ajal olewat Baltimaale kingitud ja mis enamiste kõik eesõiguste põhja peal seisawad, oleks läbiwaata-