meie kalli noorpaari keStawa, muutmata eluõnne eest Meie palwetega ühendama saamad. Antud St. Peterburgis Jaanikuu 4. pääwal Issanda ükstuhat kaheksasada-kaheksakümmend-üheksamal, Meie walitfuse  üheksamal aaStal. Alguskiri on KeiSri Majestäti poolest Kõigekõrgemast-enese  käega allakirjutatud: .Aleksander." Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis kis, Jaanikuu S. päiiwal. Saksamaa ja Schweizt wahel kestab tüli edafi ja Austria ja Italia walitsused hakata sellest Saksamaaga ühes uõuus osa wõtma, koguni ehk ka Wenemaa walitsuS. Saksamaa poolt oli, kuida juba kirjutatud, heaks arwatud, üht Politseiametnikku  Schweizimaale saata, seal tasakesti uurima, mis Sozialdemokratlased ja teised seesugused mehed seal teemad, ja selleks läks Politsei-kommissar Wohlgemuth Elsassist  senna. Tema tulemise Üle oli Sozialdemokratiane, rattsep Luh, kes temale oma seltstlaSte nõuude üle sõnumit anda õli lubanud, Aargau kohtutele mitme waletunnistusega sõnumit annud, kes teda kinni wõtta ja ülekohtusel miistl mängis pidada laskfiwad, nagu kurjategijat. Aargau kohtud  näiwad seesuguste wõerastega, nagu Sozialdemokratlased,  Nihilistlased ja sarnased on, käe-alt ühes nõuuS olema ja Schmeizi ühenduse-nõuukogu olla wõimata seesuguste tegude wasta, sest mitmes asjas ei seisa üksikute kantonite malitsused koguni mitte Ühenduse-nõuukogu käsu all. Mis sellest tülist wiimaks wälja tuleb, see on teadmata.  Saksamaa  lehed halkamad liialiste wabrikute asutamise wasta aktsiate peale, kirjutama. Et riigilaenude intressist nüüd igal poolel wähendatakse, sellepärast püüda rahamehed nüüd oma rahale seesugustes asutustes paremat aset toimetada, kus asutuste walitsused esiteks ka kõrgemaid intressist maksa, sagedast aktfia-kapitali enese kulu peale, pärast aga muidugi  langeda ja rikkamaid ja waesemaid osanikkusi sedaiviifi  suure kahju alla saata. Berlini lehtedesõnumitejärelreifida Keiser Wilhelm Jaanikuu  28. (16.) pääwal kaheks pääwaks Metzi linna, Lothringeni  maal. Siis tahab Keiser arstide nõuu peale mõneks  nädaliks Norramaa kääride wahele meresõidule minna. Pärast seda, umbes Heinakuu hakatusel, tulla jälle üks kõrge mõeras Berlini. Inglismaale minna Keiser Wilhelm sellepärast hiljemini ja seal on meremäe manõmer Spithsadi  lahel Leikufekuu 5. (Heinakuu 24.) jpääma peale määratud,  kaheksa pääwa hiljemini, kui esiteks nõuu oli. Potsdamis on Jaanikuu 15. (3.) pääwal, kui Keiser Friedrichi surmapääwal, iseäralist Jumala-teenistust peetud, millest kõik Keisrikoda ja ka Keiõri-praua Friedrich osa wõttis. Wägewa sõnaga on jutluses selle peale tähendatud,  kui äraarwamata Jumala teed on. Palju pärgast ou surnud Keisri kirstu peale maha pandud. DreS - d.enis peeti Jaanikuu 16 (4.) pääwal Sakseat Knningasugu  (Wettin'eti suguwõsa) 800 aastast walitfuse-jubiläumit. Ilmad oliwad wihmased ja pidurongid selle läbi mitmet wiisi takistatud. Õnnesoowimiseks oliwad omamaa, Preussi, Baieri, Austria ja Wenemaa sõeawäe nende riigemeutide saatekonnad tulnud, mille auu-ülem Kuningas Albert on. Wõeraste Würstide keSkis, keS pidule tulnud, on ka Inglismaa  Prinz Atfced Aleksander nimetatud. Stuttgar - tis pidas Würtembergi Kuningas Karl Jaanikuu 14. (2.) pääwal suure osawõtmisega oma walitsuse 25aaStast jubiläumit ja tähendas oma esiwanema, .Habemik Eberhardi",  sõna peale, et Würtembergi Würst oma peat rahuga iga alama sülle panna wõib. Wene sõealaew .Kindral- Admiral", kus Keiserlik Kõrgus Suurwürst Georg Aleksandrowitsch,  Keisri teine poeg, peal on ja miS maailmamerele  läheb, tuli Jaanikuu 14. (2.) pääwa õhtal Kieli sadamasse ja jääb kümme pääwa senna. Suurwürst oli Jaanikuu 16. (4.) pääwal kuninglikku schlossi lõunele palutud  ja sõitis pärast lõunat Prinz Heinrichiga Põhja-Jdamere  kanali kaewamist waatama. Weue ja Saksa merewäe-pealikud  on üksteisele wastastikku pidust annud, .Kiudrai-Admirali" meestekonda ou järge mööda ntaale lubatud. Jaanikuu 16. (4.) pääwal jõudsiwad Samoa lahel hukka läinud sõealaewade .Adler" ja .Eber" pealt eluga peasnud pealikud ja meestekonnad aurulaew .Habsburgi"  peal Bremerhavenisse. Tuhanded inimesed oliwad neid seal kõiksuguste auupakkumistega wasta wõtmaS. Jaanikuu 16. (4) pääwa õhtal lõi wälk Neisse luures, Schlestas, Warthamäel ühe kabeli sisse, kuhu Rooma- Katholiiklaste pidurong Patschkaust tulnud oli. Ligi 40 inimest saiwad uimaStatud, nendest mitmed halwatud ja kolm meest ja kakS naesterahwast paigal surmatud. Lothringenis on Moseli jõgi Prantsusmaal sadanud raskete wihnade läbi kangest paesenud. Waga palju loogu ja heinu on alla-wett läinud. Chemnibi ümberkaudu  on Jaanikuu 2. pääwa õhtal raSke wihmasadu põldudele ja hoonetele wäga palju kahju teinud. Chemnitzi  idapoolise alrwi uulitsatel oli poolteist jalga wett. Austria-Ungrumaalt WiiniS kuulutatakse aealehtede kära wasta ametlikult, et wiimased juhtumised Serbias ilma tähtsuseta suure politika kohta olla. Pcagis hõiskawad Noor Tschechilased selle wastawõtmise üle, mida Parifi mõidu-tnrnimise pidul seal nende «valmistati. See olla tähtsam, kui kõik Wana-Tschechilaste  wõidud. Ungru maa kohtud on sealistele Serblastele ära keelanud, nendest pidudest osa wõtta, s. o. neid ka Ungrumaal pidada, mis Serbias KoSsowo lahingi mälestuseks ja Serbia wiimase  Zari Lazari auukS peetud saatvad. SerblaStel on selle üle wäga paha meel. Minister Kallay, kes BoSnias  asju läbi waatamas käis, olla sealt õige nukraS meeleS tagafi tulnud. Tema olla leidnud, et ametnikud ja nende-meelised lehed rahma foomimill falganud ehkivõsriti  walitsuse ette pannud ja kuulutanud on.  Ungrumaa  põllumehed kardawad, et sel aastal wähe «vilja wäijawedamiseks  üle jääb. Alfred-sütckaewanduscs, mis Ungrumaa kroonu-raudteede oma on, on 7 inimest õhukärgatuses  surma ja palju teisi raskeid migadusi saanud. Prantsusmaalt. Ülekuulamise-kohnS Kindral Vou - langer' aSius on ikka «veel agaras töös ja pea igat pääwal saada uust paberid leitud, mis tema waSta tunnistawad.  Tema ise olla ka juba mures neude paberite pärast, mis kaupmees Becker'i juures leiti, ja olla pahane nende peale, kes tema käsku, neid Inglismaale saata, mitte ruttu ei täitnud. Nüüd on üks teine k rjakogu ühe naesterahwa  juureS leitud. TeiSte aSjade keSkls selgida nendest  paberitest ka, et tema omal Tõea-Ministri-aeal tõeste kergemeelisel wiistl sõda Saksamaaga on üleSkthntada püüdnud ja silmakirjaks 600,000 soldati-mnndret lellinnd, kuna nende kandjad ainult paberi peal elasimad ja nende jauks ka sõeariistu malmis ei olnud. Kõigest sellest hoolimata  on Boulanger, Laguerre, Latsant, Naguet ja Derou- I6de Jv.y'S Linna-nõuukogu liigeteks walitud, tlma et nemad ise ennast selleks olekffmad ette panna lasknud. Sõbradeft ei näi neil selle järel kodumaal puudust olema.  Merewäe-Minister,  Admiral Krantz, on ParlamentiS sõealaewade  ja meremäe korraldamiseks 50 kuuni 60 millioni franki pärinud. Prantsusmaa meremägi pidada kõige mahemast  nii wägemakS tehtud saama, kni Saksamaa, Jkalia ja Austria meremäed seda kokku on. —> Prantsusmaa walitsuse poolest on üls fcaduS Parlamenti ette pandud, miS Panama-kanali-seltffle õigust annab neist kanalt-loosidost, mis weel seltsi walitsuse käes on, nii palju omast käest ära müüa, et 3? millioni franki wälja tulewad. Sellest piawad 16 millioni kanali edasi-ehikamiseks, teised 16 millioni loosi-mõitude maksmiseks ja laenu tasumiseks 99 aaSka kaikus, tarmitatud saama. Amerikast tulewad aga õige kurwad sõnumid selle suure töö üle. Ainult kolmaS jägn olla malmis, wähemast 20,000 inimest olla selle töõ juures Malart kardetawaS klimaS enne-aeglst surma saanud ja suured ehitused ja tööriistad olla mädanemas. Nende kaitsemiseks minna 250,000 dollarit aastaS tarwlS. WalmiS-ehitamiseks kuluda meel nmbeS 400 millioni dollarit  (ligi 2000 millioni franki), ja kui kanal malmi? on, siis ci anda Ühendatud-riikide walitsuS ühegi wõera riigile selle üle õigust, mis neile riikidele kuidagi kahjulik olla wõiks. Peale selle olla Amerikas nõuu üht kanalit läbi Nicaragua riigi kaemata ja Amerika rahamehed saada seda nõuu täitma, kuS stiS Panama kanali aktsiad nii wäga langeksiwad, et kasudest enam juttu olla ei mötkS. Schweizist. Wenemaa ja Saksamaa «valitsused on ühel meelel Schweizi Ühendufe-nõuukognle pärimist ette pannud, et sealine Wserasle-Polilsei nenda korraldatud saaks, knida wõeramaa põgenikkude, SoztaldemokratlaSte, NihilistlaSte ja teiste seesuguste ülewalwamiseks kulnb, et Schweizi pind, mis suurriikide kaitsnse all seisab, mitte mässajate tallermaaks  tehtud ei saaks, kust nemad oma kihwti üle maailma  purskava wöiwad. Ühendnse-nõuukogu näib järel anda tahtma. Inglismaalt. Jaanikuu 19. (7.) paamal pidas Lepel Griffln asumaade-kommisfionis üht kõnet India Üle, MilleS tema kinnitas. Herat. Maimene, Balkh ja teised Afghanistani  paigad pidada niisamati Wenemaa wasta kaitsetud saama, nagu Wighti saar Prantsusmaa waSta, kui Prantslastel  himu oleks selle peale tungida. Kandahari raudtee pidada Heratist saadik ehitatud saama. WiimaseS raudtee-Snnetuses, lirimaal, on 75 inimest surma ja 169 wigastatud saanud. Enamist koik on koolilapsed, kellest selle rongiga, kooliõpetajatega, manematega ja sõbradega  kokku. umbeS 1200 ühele suwipidule foitmaS olimad. Jtaliast. Raha Ministri wiimase aruande järel on riigi wäljaandmtfed eesarwust niipalju wähemad ja fiSsetulemised  niipalju rohkemad olnud, et puudust mitte enam eesarwu järel 37 milliont peale lugeda et wdt, maid ainult 12 künni 13 mtllioni peale. Maksud jooksta nii heaste sisse, et puuduS ehk meel rohkem kahaneb.,— Parlamentis  on 11 millioni Afrika aSjatallitustekS lubatud. 185 healega 66 heale wasta, kes ainult 8 millioni lubada tahtstwad. Selle järel näitab Crispi ssna tost olema. keS kinnitas, et Jtalias neid maga mähe on, kes walttsuse politikaga rahul ei ole. Massauahst tulewad sõnumid, et Jtalia sõeawägi tähtsa Senahiti paiga AbeSsynia piirel ära wötnud on. Ztalia suurtüki-paadid sõita järgeS Agigi sadamasse, mis pea Ztalia omakS wõelud ja Ztalia wõimuskond  Tokarist saadik edasi Muiatad saada. Turini ümberkaudu on põllutöö tõrkujad töölised jälle tööle ha?- kanud. Paapst tahta üht ringkirja wälja saata ja selles Giordano Bruno mäleStuse-samma ülespanemise waSta tõreleda. Türgi walitsuS on Kreta-saarlaStega kimpus. Kodune walitsus on seal juba ammu saarlaste eneste kätte antud ja Türgi walitsus ei tee muud, kui et omalt poolelt Kubernöri  nimetab, kellega aga seal iialgi rahul ei olda. nenda et igal aastal uus piab nimetatud saama, sest kui saarlaste  himu Kubernörist otsas on, siis ähwardawad nemad eimasi Greekamaa alla heita. Oma enese poolest ei näi nemad waliisust ka tallitada oskama ja nagu mujal ka, on seal kakS erakonda, hoidlased ja wabalased, kes igaüks wõkmust oma käite kiskuda püüawad. Nüüd on wiimasel aastal wiljasaak waene olnud, rahwas on hädas, keegi ei maksa maksufi ega kuula walitsuse sõna. Kõik on segamini  ja Greeka walitsuse alla heitmise kära on rohkem lahti, kui iialgi enne, kui ka Greeka walitsus ise neid sellepärast on noomida lasknud. Nüüd on Syriast sõeawäge  senna saadetud, kas see aga asju korrale saata suudab,  see on küfilaw. Greekamaal on ülemad ja alamad ringkonnad PrinzesS  Aleksandra kihlamist jWene Suurwürst Paul Aleksandrowitsch'iga,  suure rõõmuga wasla wõtnud ja Kõrge paari laulatamise auukS on palju hiilgawaid pidust antud. Serbiast. Metropolil Michaeli nõuu, endise Kuningapaari  lahutamist tühjaks mõista, on Walitsuse poolt kanget wastapanemist leidnud ja kuida juba kirjutatud, on ka Kuninga-praua Natalia ise wiimasel aeal selle wasta rääkinud.  Selle asemel olla nõuu temale teisel wiifil wallalist  tagasi-tulemist Serbiasse ja seal kohalist seisupaika toimetada. Kuningas Milan'il oli korda läinud, oma abikaasat  mikaugelt Serbiast lahutada, et uudes pöhjuSseaduses  teda koguni mitte ei nimetata. Seda oli suur Skuptschina  wait-olleS wastawõlnud ja selle järel ei ole nüüd Serbia põhjuSseaduses aset Kuninga-praua jäukS. Seda meelega tehtud puudust tahab Walitsus ühe ettepanekuga selle Skuptschinale täita, mis sügisel kokku astub. Selles ettepanekus piab päritud saama, et walitseja Kuninga emale auunimi Kuninga-praua, kõige kohaliste auudega ja õigustega  jääb. ja üks määratud, kui ka weike, aastaraha maksetud  saab. Muidugi olekS siis Kuninga-praual Natalial igatahes wallalme öiguS Serbiasse tulla ja oma poja körwas elada. Arwatakse, et KuningaS Milan küll selle korraldamise waSta pauema saab, et see aga ühtigi ei aita, nagu tema ka juba mitmel teist aSja tahtmata on sündida laskma pidanud. Walitsus ja Walitsejad on nüüd kõiki tõr vale heitnud, mis KuningaS Milan oma lahkumise juures pärinud on. Kuningas Milan ei maksa Serbias enam ühtigi. See on selle larkade-tarkuse esimene järg, millega KuningaS Milan ja tema sõnakuulelik Metropolit TheodosiuS Kuninga prauat kõnvale tõukafiwad, kes nüüd rvist Serbias suuremat wöimust saab, kui temal iialgi enne oli, kuna nemad tormale lähemad. Seda, selle pühaskirjaS  tähendatud tarkade-tarkuse järge, saamad omal aeal kõik ara tundma, kes ennast selle tarkuse peale tuetawad.  Metropolit  Michael on üht nõndanimetatud pkarjatse-kirja* wälja saatnud, milles tema kõiki seda kinnitab, mis tema eelkäija all kiriklikkuis asjus tehtud on, nenda fiiS ka Kuninga-paari lahutamist. Skuptschina liige Paschititsch, Muutjate erakonnast, tahab Skuptschinale üht seadust ette panna, miS järel Kuningas Milan Serbiast wälja aetud saab. Kas kõik see erakond selles nõuus on, see on meel teadmata. Ruwiituast. Senatis on WäljaspidiSle aSjade Minister  Lahovary küsimise peale kinnitanud, et see kära, mida hiljuti wälja aetud Wene kauplejate pärast tehti, suuremalt jäult tühi jutt on olnud. Wälja on ainult t 2 kauplejat saadetud ja nende keskiS on ainult kaks Wenelast olnud; teised olnud mitmest teisest rahwusest. Sellega olla see asi lõpetatud. Kuningas. Kuninga-prana ja Kronprinz pidiivad Jaanikuu 22. (tv) pääwal Sigmaringen'tSse, Prinz Wilhelm von Hohenzollern'i pulmale reisima. Afrikast. Sansibarift kirjutatakse Jaanikuu tS. (7.) pääwal, et Kapten WisSmann'ile kodumaalt saadetud laewadefl  aurutaew juba senna jõudnud on. Teisi oodati järgmistel nädalitel. Stanley'! oodatakse  Kesk-Afrikast tulnud sõnumite järel pea Jda-Afrika randa jõndma. Temaga tulla ka Emin Pascha. pealikud StairS, Nelson. Zephson, Dr. Parkes. wahest ehk ka Dr. Bonny, ja palju palgatud Afrikanlafi, naeste ja lastega. Sudanis on JngliS-sõbralised kodurahwa sugukonnad  Haliab'is Mahdiftlafi eemale tõrjunud ja muist sellest warast tagasi wõltnud, mida Mahdistlafed hiljuti nende käesi rõöwisiwad. —Ma r o k Sultan on suure söeawäega  KabylenlaSte maale läinud, Gayatha elurahwast karistama, keS tema sõna kuulata ei taha. Ülepea olla tõik aSjad MarokkoS sasis.