jäetakse naesterahmas sagedaste kodu, kuna mehed endid päewa muredest ja koormatustest lahutama lähemad. Meie jõuame küll aegamööda, aga wistist kindlaste, selle aea ja elu fisse, kus sugude wahel mitte enam nii määratumaid  waheseinu ei peeta, maid sarnaduS walitsema hakkab; stiS saab ka tõeste inimese sugu parem ja õnnelisem  olema, kui see aeg käes on. Meil on nüid küllalt kurrje ja halastamata südamega mehi ja lapselikka naisi juba olnud. Esimesed nuumawad adwokaata ja kohtuametnikka,  töised annawad jälle arstidelle ja apteekritelle rohket ülespidamist. Niisugused töötegijad, kes põlldu hariwad ja ükstõiseft  eemal piawad elama, piaksiwad ühe osa oma aastasest sissetulekust seltsliku elu ja pidude tarwis kulutama,  siis saaksiwad ka poisid ja tüdrukud, noored ja Manad rõõmsamat elu maitsta, mis nende tööst kurnatud kehale nagu uut elu annaks. Õhtutel, kui wähegi aega üle jäeb, ou raamatute ja ajalehtede lugemine wäga soowitam. Kui meie sell miisil pikemalt elame, ja jälle natuke raha mähem järele jätame, siis oleme ikka otSvtsaga  tasa; sest see paar jallga maad, mis meie wiimaks tarmitame, antakse meile muidugi. Rligiwalitsused piaksiwad, nagu endistel aegadel, wäga nende aSjade peale maatama ja nende eest hoolt kandma, miS rahmast keha ja maimu poolest kosutab ja edend.b. „Greekamaal ja Roomas," nõnda jutustab üks kirjanik, „kanti mägi palju noore suo keha kasmatamise eest hoolt." Wiimsel maal oli keisrite aegul 800 suplemise  paika ja turnimise maja, kuna mõlemis riigis rahwalle meel maksuta tulusaid kõnest peeti. Tõega wõime aga tunnistada (ehk küll ka roppu elu ette tuli, mis enamiste mõne pagana preestri süid oli), et nende rahwaste ja maade langemine mitte seltsliku elu ja rõõmude läbi ei tulnud. ~Jnglisemaal", räägib seesama kirjanik edasi, „Sakside  ja Normannide walitsuste aegus, oli rahwal palju prii eht pühapäiwi. Neil päiwil nõuti, et noor sugu tubliste ennast sõariistadega pidi harjutama ja osavaks tegema. Inglise noole laskjate kuulsus tuli enamiste kõik noorte meeste varatse harjutuse läbi. Hendrik Vlll. ajal oliwad piaaegu pooled aasta päewad pühapäevadeks  tehtud. Aasta! 1536 andis seesama valitseja käsu wälja, et lõikuse ajal pidi pühi niipalju wähendatama,  et paljalt kolm veel jäi, ja keelis ka kirikumeestel paastumise ära. Koguni 1776. aastal oli weel rahwuse pidu päiwi aastas 58 tükki, ja palju on weel neid inimesi,  kes kalendrites punaselt trükitud päiwi mäletawad, millal kõik pangad ja awalikud kaubakohad kinni seisiwad. Wiimaks wähenes nende arw aastas 28 peale, ja alleS selle aasta-saa kolmandamas aasta-kümnes kadusiwad nad suutumaks ära." Edasi ruttaw rahwa haridus piakS küll seda ära tundma, et ta endiste aegade häid ja terwiselle tulusaid kombeid mitte ära ei kaotaks, waid neid kasulikult tarwitaks.  Meie plaksime palju endiste paganate häid õpetusi uueSte wastu wõtma, mis inimese sugu eksitatud teel kõrwale on heitnud. Aeg on, et ristirahwaS paganarahwaga  nagu paari piaks heitma, sest üks juhatab üht waimu, töine töist keha poolest; ja niisugusest abielust saaks tõeste sarnane inimese sugu sündima, kelle üle taewa inglidki piaksiwad rõõmu tundma. Lõpeks paar sõna weel magamise kohta. Piaaegu igaüks, keS mitte enam laps ei ole, magab wähe. Weiksed lapsed, „need pahad loomad," kes wanemaile  inimestele nagu tüliks nende talitustes ees on, sunnitakse wägisi magama. Aga kui nad suureks kasva - wad, vahetatakse piagi liig palju magamist liig wähe waStu ära. Päätoiduse mure oma raske tööga, peale selle weel lahtiste inimeste ümberluusimine ja linnades liig seltsi armastamine kaotavad wägisi need lühikesed 24 tundi käest ära ja magamise tarwis jäcb wähe järele. Paljudel ei näitagi magamise tulu tuttav olewat. Nemad ei näitagi tundvat, et magamine kosumise aeg on; et siis, tui keha puhkab, silm kinni on ja meeled tööta hingawad, et siis terwe keha- ja vaimuelus parandamised käsil on, miS eluia tarwis niisama hadaste waja on, nagu terwise hoidmiseks. „Jlma tarviliku magamiseta," ütleb prof. Hubland, „löpeb elujõuud otsa ja kõduneb ära, ja meie oleme wiimaks niisama lõppemise peal, nagu puugi, millest mahl wälja on lastud. Magamise loomulik järeldus on: Ta paneb kõik elutegewused seisma, laseb eluvõimu uueste koguda, annab kõik, mis päewal kaotsi on läinud, jälle tagasi ja peastab meid kahjulikkest asjadest. Tema on selle 24 tunni aja seeS ütelda niisugune  ajapunkt, kus kõik tarwilikud vahetused täielises rahuS ilma wiha vaenuta korda saadetakse." Palju arSta on selle aSja kohta oma mõtteid avaldanud,  milledest meie siin mõnda nimetame, vr. Z. C. Jaksan ütleb: „Harjunud kombe ja viisi järele magavad  praegusel ajal inimesed liig wähe. Seda tunnis- tawad kõik, keS selle üle otsust mõiStawad anda, tõekS. Närwide- ja elutegevuse pärast on hädaste neid kosutavaid  andeid, mis magamine meile pakub, tarwis. Wäga kea ja soowitaw seadtuS oleks see, kaheksa tundi magada ja üheS õhtase ja hommikuse elevil olemisega kokku kümme tundi aega sängis olla (kust meie seda saame!). See on suur eksitus, kui arwatakse, et tugewa loomu- ja kerge kondiga inimene wähema magamisega lävi saab, kui wesiltha  ja raske-kondiga inimene. Tõde on, kuS jõuud rutemalt ära tarwitatakse, seal ka tal pikemalt aega tagasi tulemiseks läheb; kus aga pikemalt, nagu laiske wõi pikaldaste juures, teda pruugitakse, seal kosub ta rutemalt. Seda wõib alati tähele panna kõwa-lihuga ja westlihaga  inimeste juures, kui nad raskeste tööd on teinud. Kõwa loomuga inimene ei jäe mitte nõnda usinaste magama; tema uni on rahutu, ja hommiku ülesse ärkades on ta nagu pahane, kuna oga raske loomuga inimene, kui ta wäsinud on, kohe magama jäeb ja raskeste ilma ärkamata kuni hommikuni magab, kuS ta kui uuS inimene  ülesse ärkab. Kõik elust õpetatud arStid ja muud mõistlikud inimesed  on Dr. Jaksoni mõtetega rahul. Tugewa ja kergest äritatawa loomuga inimesed ei wõi mitte nõnda ruttu oma elujõuudu jälle koguda, kui nad neid ära tarwitawad;  ning neid piakS pikema magamisega kinni hoitama, kui mitte arsti rohte appi ei taheta wõtta. Hull tuju tuleb sagedaste magamise puuduse pärast. „Kõige sagedam ja rutulisem hullu meele sünnitaja on," nagu Dr. Kanning ütleb, „magamise puudus. Ehk küll mõned inimesed loomu poolest kergeste meeletumaks wõiwad minna, wõib siiski paraS korrapäraline magamine seda tõbe eemal hoida. Sellepärast on kõige parem nõuu igaühele, kellel niisugust tuju karta, ehk keS nõrga tervisega  on, parajaste ja ühepaljust alati magada." Dr. Spicer ütleb: „Mingi asi ei ole inimese teadmises  kindlamalt tõendatud kui see, et pääaeu ja tema närwid ülewel olemise ajal nõrgemaks lähewad ja oma jõuudu kahandawad, küna nad magamise ajal jälle kosuwad  ja tugewamaks lähewad. Kui jõuu kogumine jõuu ära tarvitamisest weiksem on, siis kuiwab pääaeu ära ja see on meeletus (Wahnsinn). Sest siis tuli ka, et endistel aegadel, kui Jnglisemaal mõned kurjategijad magamise puuduse surma kätte mõisteti, et need kõik enne surma hulluks läksiwad; nõndasama langevad ka need, kes nälja surma surewad, enamiste ikka hullu tujusse; pääaeu ei saa enam tarvilist toidust ja nemad ei saa mitte enam magada." Dr. Hall'i järgmiste sõnadega lõpetan ma selle arutuse:  „Külmal talwe ajal, kui sa sängi lähed, siis mini hästi ruttu, kui soendamise kohta mitte kambris ei ole, ja seda ei ole ka sugugi tarwis, kui sa mitte haige ei ole. Kui sa aga tõbine oled, siis on parem enne tule ääres riidist lahti wõtta, jalad soeaks paista ja hästi ära kuiwatada, siis sukad jälle jallga tõmmata ja ruttu sängi riide alla minna. Sits wõta tekk, ehk mis sul peal on, paariks minutiks üle pää, kuni natuke sooja oled saanud; pärast wõta pää pealt riie jälle ära, tõmma sukad jalast ka ära, kääna parema külle peale ja uinu magama. Tunned sa aga sängi minnes natuke külma wärinat, stis on see ikka kahjulik. Loomus põlgab wägiwallda.  Terwist ei saa meie kunagi vägivalla läbi. Liiga pruukimine lõhub ka paksema riide." Weel üks sõna, enne kui lõpetan.- Parema külle peal magamisel on tõeste suur tähtjus. Niisugune keha seis kergitab maost äramineja toidu alla makku jõuudmist.  Kui hulk aega enne magama minekut on juba ära söödud ja seedmise riistad küllalt juba tööd on teinud, siis wõib ka ilma kahjuta pahema külle peal magada. Selili magamine on aga wäga laidu wäärt kombe, sest siis wajuwad soolikad mõne were soone peale ja takistavad  verejooksu. Selili magamise järeldused on: Halwad unenäod ja luupainaja. Nüid oleme mitme ja mitme suguseid keha- ning vaimu kosutust tundma õppinud. Übele teeb aga üks, töisele töine harjutus rohkem rõõmu, settepäaast piab ka igaüks selle harjutuse eest, mis ta omale tunneb kohasema  olevat, rohkem hoolt kandma. Mõndasugust. Kõrwad ei kuule ühtewiisi. Hoolsate läbikatsumiste  ja järeleuurimiste läbi on awalikuks tulnud, et enamiste kõik inimesed töise körwaga paremini kuulewad,  kui töisega, ja nimelt on. suurema hulga juures pahem kõrw parem kuulja. 103 inimese seast wanadus ja sugu arwamata kuulsiroad 65 pahema körwaga hoopis paremini, 26 kuulfiwad mõlematega ühte wiifi, aga kõiges 12 kuulfiwad parema körwaga selgemalt. Inimeste eluia ajaarv. Kümne inimese seast, kes ühel päewal on sündinud, elab üks ainuke 47 aastat wanaks, töised üheksa surewad kõik nooremalt ära; kaheksatõistkümne seast elab üks ainus 80-ne aastaseks; neljakümne kolme seast elab üks 85-e aastaseks. Iga aaStaga kaswab see vahe ikka järeft suuremaks. Kuuekümne  ühe korraga sündinute seast saab aga üks ainuke kaheksakümne seitsme aastaseks. Jõuab aga keegi saa aastaseks elada, stis on tema 3500 oma wanuseid wendi ja õdest hauuda näinud langevat; on jälle keegi 105 pikka aastat mööda jõuudnud saata, stis on ta ka 14,000, kellega ta ühel päewal ilmale tuli, kalmule näinud kantawat. Kahekümne wiie tuhande seast jõuab aga üks ainuke 116 aastat elada, ja 117-ne aaStaseks jälle 50,000 seast. On aga siis keegi tõeste nüid 120 aastat siin „häda orus" wintslenud, siis pidi ka see terwelt üks mitljon töisa, kes temaga ühel ajal sündinud vliwad,  oma kõrwalt kaduma nägema. Sild Jordani peal. Türgi valitsuse käsu peale on insheniör GeorgeS Ferenghia leeriku linna varemate ligidalt puu silla üle Jordani teinud ja selle tööga 7. Januaril s. a. valmis saanud. Nimetatud päeval võeti sild suure toreda piduga waStu, kuS Jeruusalema  kubernöör, Reuf pasha, mitmete kõhtude ametnikud,  siis Jeruusalema mitmesuguste uskude koguduste ülemad ja hulk Beduiini sheikisi juures oliwad. See sild olla esimene selle ime kuulsa jõe peal ja olla wäga toreduste ehitatud; ta on 45 meetert (ligi 25 sülda) pikk ja 5 meetert lai. Püha hauale rändajate üteluse järele olla sea! küll juba 17. aastasaal sild olnud, aga nüid ei olnud enam temast täppigi järele jäenud. Nüid ei ole Jordani jõel enam loomuse seadusest tarvis üle aStuda, vaid rändajad saavad sillastki üle. Põlev hallikas. Pensylwanias, Põhja- Ameerikamaal, on määratu suur nahwta (mäe-õli) hallikas põlema läinud; igapäev sööb tuli seal 25,000 vaati nahwtat ära. Gaaside jõuud, mis põlemise juureS sünnib, on nii suur, et 10 jallga maapinnast tuli alles põlema saab hakata. Selles kõrguses on tuleleek vaevalt 5 tolli läbimõõta, aga 100 jallga sellest kõrgemal juba 5 jallga; kui ta aga juba 200 jallga kõrges on, siis on ta hirmus, koletu suur ja langeb siis tagasi maha, ning näitab siis nagu määratu suur põlewate oksadega leina paju olevat. Tulekahju on ituS ja hirmus, iseäranis öö ajal. Itaalia kohwi. Aastal 1873 hakati Rooma linna ligidal kohwi kaSwatama ja see katse läks taieste korda. Üks hektar (umbeS wakamaad) maad, kuS kohwi pund peal kaswawad, maksab aaStas 300 liiret (umbes 100 rubla), annab aga selle eest 2,000 kilogrammi  (4500 naela) kohwi. Kui kilogramm 1 liire maksab, siis saab 2.000 liiret, ja maa rent sealt maha arwatud, jäeb 1,700 liiret puhast kasu üle. Itaalia kohwi olla parema haisuga, kui Mokka, Dshawa ja Portoriko kohwi. See aitab. Et kõrtsides Jumala teenistuse ajal, ?hk see küll keeletud on, ikka weel müiakse ja juuakse, on wana tuttaw asi! Ehk seda küll suurte rahwa kogude eeS meie maal alati laidetakse, ei ole aga siiski mitte siin neist laitjatest keegi selle hea nõuu peale tulnud, mis sellele asjale ka tõeste tõkked ette oleks teinud ehk teeks. Ühel Prantsuse kohtul on see aga kaunis kenaste korda läinud. See kohus andis teada: „Kõik kõrtsi sõbrad, keS Jumala teenistuse ajal kõrtsides purjutawad, wõiwad õiguse nimel, ilma et nad oma rehnungi pruugiksiwad  maksta, ära minna." See olla tõeSte awitanud. Kaugel olejalle. Siis oled tõeste läinud armaS, Mu kallim sõudnud kaugel nüid. Wee! kõlab harjunenud kõrwas Su iga sõna, iga huid! Nii asjata, kui rand'ja silma Kõrg' taewast waatleb ihaga, Kus lõo peidet' õhu ilma Pääkohal hõiskab kõlaga: Rii tungib ikka jälle kartes Mu waade läbi metja maa. Sind kõik mu laulud hüidwad kurtes: Rüid tagasi °h ,u>- sa! Sakl°«.-Ich D-m-I. >6 13. Sakala. 1885 WaStutaja: J. Kõrw.