MBpaiga Zeale PeierhnW. Palju söbru ja iüjawaid oliwad Ma saatmaõ. H-x,r,n uH. HMe .kuu .20 päawKst saadik « Wrnu lähe kmnikülmetand M nurbeS 15, mansist lastitud .pmjelaema jää Me seisma jäänud. Jaks aurulaewa oliwad weel lastimW  ja lootfiVad ennast läbiWkuda wöinm. Peterbur gist. TnrkestaniKindralKubernõr, Kindral Ädjutant Kaufmann kuulutab, et Hhiina piirel kogutud sõeawägi heal terwisel ja rõõmsal  meelel on, kui ka juba kolm kuud Altai mägedes, 11,000 jalga üle merepinna seisab, kus külm kange ja ilmad pahad on. Ahhal- Teke s Seast kuulutawad wiimised sõnumid, et Tekinzlased kõigist wõimust meie sõeawäe peale tungifiwad. Leiwahinda oliwad mõned kaublejad  juba 5 künni 6 kopika peale naela eest tõstnud. Seespidise-aSjade Ministeriumis saab selle üle nõuu peetud. Kindral-Adjutant Graf Loris-Meltkow on oma Liwaadia-reisu peal selle asja üle mitmes paikas maakondade eeõseisustega  läbirääkimist pidand. Peterburgis ja Moskwas saada sõeawäe magasid häda-tõrjumisekS  tarwitud. Selle kuu 18 pääwal j Sundis Kindral-Adjutant Graf Loris-Melikow Liwaadiast Peterbnrgi tagasi. Talwekuul saada Peterburgis pea-protses Talwpalee lõhkujate  ja teiste kurjategijate Nihilistide wasta algatud. Kaebtuse all seista 280 inimest, nende seas ka kaks noort naesterahwast, kes Nihsiisribe peakomitee poolest mõistetud surmanuhtlusi,  selle jäleda seltskonna üksikute liigete wasta -täitnud on. Tunnistajateks on peale 400 inimest kutsutud. Soomemaalt. Selle kuu 10 pääwa! oliwad koolilapsed Kerla külast, Halikko ktyelkondas,  pärast lõunat kell 5, koolist koju mi:winas,  mis umbes kolm wersta eemal on. Järsku kargas kesk külla üks hunt nende peale wöttis ühe Baastase poisikese suhu ja hakkas sellega metsa poole tõttama. Õnneks oli üks mees ligidal, kes laste kisa peale appi tuli ja metsalist sundis, oma saaki mahajätma. Siis laks hunt natuke maad ilma suurema kiiruta edasi, jäi seisma ja wahtis tagasi, mis sellest asjast wäljatuleks. Peastetud poisikese haawad olla kerged. Warshawist. Dobrawiza külla põles hiljuti talupoeg Mihael Buska elumaja ja kuur. Kuuris magasiwad peremehe kolm last ja üks 14 aastane poisike, kes tema sugulane oli. Kõik neli jäiwad sisse ja leidfiwad tules surma. Tuli arwatakse sellest tõusnud oleina; et wöeras poisike papirofi põletand ja sellest õled põlema läinud oliwad. Pihkwaft. Ühes kõrwalises linna paikas, suure jõe ääres leiti hiljuti ühel hommikul, üks kaupleja ja tema naene tapetud. Mõrtsukat  on ühe nüri riistaga mõlemite pealuud puruks löönud. Räägitakse, et õhtul enne seda mõned wõerad kauplejad senna tulnud oliwad, uuritsaid ja teisi asju ostma ja ööseks jäänud. Mõrtsukatöö on õhtul tehtud, sest mõlemad surnud oliwad täides riides. Rööwimine on mõrtsukatel kihutajaks olnud, sest kõik kapid ja kirstud on lõhutud. Mõrtsukate käte all langend jnimesed ei olnud küll rikkad, oliwad omale aga natuke kokuhoidnud. Imeks pannakse, et teised majarahwad sellest midagi ei kuuluud, mis ometegi ilma kärata sündida ei wõinud. Woron e sh isi. Kurgutõbi on Woroneshis jälle liikumas. Linn on kümnesse arstijäuse jägatud ja needsamad nõuud tõbe wasta wöetud,  kui möödaläinud aastal. Sadonski kreisis on sügisel üks isewiisi rööwik palju talwwilja põldu tühjaks teinud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Jälle ükskord kõlafiwad jutud läbi Saksamaa kui tahaks Würst Bismarck oma ametid mahapanua. Aga nenda kui enne, vliwad need jutud ka nüüd tühjad, ehk nendel ei olnud muud põhjust, kui ähwardamist Würst Bismarcki poolt, kuida seda ka juba enne nähti. Berliinis sai Me kuu 20 pUwal Wdmarshgll  Ärmgeli ~WHleStuse?sammaS -teatud iluga ja kõlaga kattest peaSteiud. Au >S tr.! a- U n g.x. u maalt. Kuida juba  enne MMI kord siin MwStud, .oliwad Ungarlased  .suurt sõda Sakslaste wasta tõstnud. Omas rahwuslsseS tuzus paniwad Ungarlased Pesti linnas Saksa-theairi kinni ja käratsefiwad ja tÜlitsefiwad igapidi, kuida üleültse Äustria- Ungrumaalt alalised tülid üksikute rahwasugude wahel, üleüldist edendust ja rahulist elukorda täieste kosuda ega õitseda ei lase. Nüüd on aga rahwas wiimaks ometigi alatissest aealehtede kihutamisteft wäfind ja tüdind, ja ilma kahjuta, mida kukrus tuntakse, ei ole kihutnsed ja tülid ka mitte möödaläinud. Saksa kaubamajad on ennast Ungru kaubamMdest lahtilöönnd, Saksa wabriknd ja teised suuremad asutused, mis Ungru tulekaitse-seltsides kinnitatud oliwad, on ennast Saksa seltside kaitse alla annud j. n. e. Juba manitsemad siis ka mõned aealehed rahule ja Ungarlaste eneste keskist on üks seltskond kokkuastund,  kes Saksa-theatred Postis uueste asutada  ehk koguui suuremaks ehitada tahab. Rahu näitab sigimas olema, kui kaua se aga kestab se on teadmata. P r ain tsus maalt. Kinnitamata waimulikude  seltskondade wäljaajamine on nüüd ometigi  täiel wõimul kätte wöetud. Aealehed kuulutawad  pitkadß ridades linnade, kloostrete ja seltskondade nimest, kus ja kolle kallal seda tööd juba tehtud on. Ilma tülita ei ole asi möödaläinud, kui tüli ehk tamne ka weel nii palju ei olnud, kui MM kardeti. Mungad oliwad mitmes paikas kloostrete wärawad kinnimüürida  lasknud, Politsei pidi neid Wagiwaldse! kombel lõhkuda laskma. Rahwahulgad, munkade eest ja nende wasto, waritsesiwad uulitsate peal ja wärawate taga ja langesiwad siin ja seal üksteise peale, kus juures ka werd walalud ja üks noormees surmani haawatud on. Politseil on tegemist küll olnud, rahwahnlkafi üksteisest lahutada. Wäljatulles saiwad mungad ühel poolel lillepärgadega auustud, teisel poolel sõimulauludega  hirwitatud. Lillepuistajate seas oliwad mitmed wanemad ja nooremad naeSterahwad,  muist õige kõrgest seisusest, kelle keskist Politsei ühte, tema käratsemise pärast kinnipannud  on. Peale selle on weel hulk mehi, rohkemalt jäult kõrgemadest seisustest, Politsei poolest kinni pandud. Üks klooftreülem on ka kõiki neid ametnikust kiriku wande alla lugenud, kes munkade wäljaajamise juures abiks oliwad.  Et sellel mandel meie päiwil palju mõnu ei ole, seda on teada. - Redaktor Felir Pyat on selle oma kirja eest kaheks aastaks wangi mõistetud, mis mõrtsukad Beresowskid auustab. Selle asemel on aga mässajate selts Inglismaalt temale auustusekirju  saatnud, mida ka tuntud Wene põgenik Leo Hartmann allakirjutanud on. Inglismaalt. Niigiwalitsus on nõuuks wõtnud, lirimaa kihutajaid, kui mässajaid kohtu alla anda. Üleültse olla 13 meest kui mässajad  üleskirjutud, nende eesotsas muidugi tuntud Parnell, kelle läbi esimesed liikumised tõustwad ja kes ka pärast talurahwa iseenesest head asja, oma ülemääraliste pärimistega ja wihakihntustega hukka ajanud on.  Sõealaewad,  mis Kanalis seisawad, on käsku saanud, Admiral Hoo d ' i all, liri meredesse sõita. lirimaa maa-liiga (maarahwa ühendus) kogub awalikkus kirjas wastapanemisekS raha. Inglismaal saadakse aga ikka rohkem ja rohkem aru, et lirimaa asjus midagi sündima peaks, mis igapidist rahu sigitab ja kosutab. Aealehd vStatist", mida Riigiwalitsuse hääleks peetakse, annab nõuu, üht jägu lirimaa pinnast osta, kus aegamööda üks omal jalul seisaw taluseisus  sigida wõiks. Riigiwalitsuse oleks, kuida 5 S tati st" kirjutab, sagedast raha asjade tarwis olnud, mis nii suure tähtsuse sees ei seisa. Afghanistanist tnlewad sõnumid, et Kabun  lis rahu ja Emir elus on. Aynb-Khanift M.Kata õiele, kus lemma on, . seda gW MDgi)et  tMmg wSge ksgtzda, «istega aga enne kaht aastad WÄUiKsama ei arWsta. G ree ka ma alt. Kuninga «OeA tütar, Drinzess Olga on selle kuu 19. chäawa! Lühikese  haiguse järel ärasurnud. ---- Kreekamaa fissekuts-utud sõeawägi-on pea kooS ja rahwa sõeawaimustus on kaswamas. Türgi poolt ei näidata aga wähemadki nouu, seda maad Greekamaa kätte anda mida Berliini-konferenz mõistis, waid saadetakse wäge ja fõeatarwitust piire peale. Kui mitte Euroopa riigid sündmust ei tee, siis on sõda Greekamaa ja Türgiriigi wahel oodata. Persiast. Kurdlaste peamees Abdullaa on nüüd ise ka suure hulga KurdlaStega üle Perfia piire läinud. Sõnumid tnlewad aga —ilma, et weel kinnitub oleksiwad, Perfia sõeawägi saanud nende üle wõimust. Muist Kurdlafi põgenenud üle piire, muist palunud armu. Ameerikast. Präsidenti walimine on nii kaugele jõudnud, et uuS Präfident pea nimmetud saada wõib. Se on James (Dshäms Jakob) Garfield, koguni waese aga waga rahwa laps, kes juba noores põlwes, kui päiline ise oma leiba teenima pidi. Pärast õppis Garfield omast n suust ja jõuust suure holega ja sai Advokatiks. Kui sõda Põhja-Uzneerika põhjapoolist?  ja lõunepooliste riikide wahel lahti läks, siis astus Garfield sõeawäe -sekka sai Oberstiks walitud ja tõusis pärast Kindraliks. Kui edaspidi mahutada wõime fiis tahame selle tähtsa mehe õpetlikku elukäiku siin ülespanna. Wastus - wasta meelt. Waidlemistest oleme meie tüdinend ja kygejad  on tüdinend, aga ei wõi parata; hapu õuna peab waheft ka hammustama. arwab heaks, weel üks kord Lageua tüli üleswõtta, mida meie selle lehe Nr. 39 sees seletanud oleme. ..Sakala" ütleb ennast neid sõnumid, mida selle asja üle on Nr. 35 sees andis, ühe ustama õpetatud mehe käest Tallinnamaalt" saanud olema. Pärast olla ka seda sõnumid üleswõtnud. Kui ustawad sõnumid meie maa Must on, seda teadwad kõik ja seda tuMistawad kõik, kes tõtt rääkida tahawad ja kes selle Wene aealehega mitte ühes köieotsas ei wea. Kui ustaw se mees Tallinnamaalt on, selle üle wõime siis ka Lqgena tülist mõetu wötta. eksib aga meil on teadmata,  kas meelega wõi kogemata —, kui ütleb, et se solgitud sõnnum ,pärast" seifis. Se seifis seal mõni nädal enne, kui , Sakalas", ja neil sõnumitel on nii ühtewiifi nägu et muud ei wõi, kui neid ühe isa-ema lapseks pidada. Tnlewad sõnumid mõlemile lehele nüüd ühest sulest ehk mitte, üks waim on neid üheks ja üheks teutuseks  tarwitand ja ümberwaaland. Mõlemad ei päri selle järel, kuida asi olija kelle pool õigus on, waid üksi selle järel kuida seda asja tülikihutuseks  rahwasugude ja seisuste wahel tarwitada  wõiks. „Sakala" pahandab ennast nüüd meie seletuse üle ja kirjutab: seletus on sellele kena kuulda, kes meie oma olekud ei tunne. Mis sesuguSte pääwade pärimine aga Tallinnamaal tähendab, seda teame meie wäga heaste j. n. e." Kuida asjad Tallinnamaal üleültse on, sellest olleme meie siin paikas juba mõnikord kirjntand, meil ei ole asja, ega ole himu seda siin korrata. Siin on üksi ühest asjast jutt, mis ikka weel iga ühe silma ees seisab, kes sedda näha tahab; millel aga Tallinnamaal üleüldiste asjadega mitte wähemadki  tegemist ei ole. Siin on jutt nendest Lageua wabadikudest, kes juba 15 aastad ilma ühegi heateuta wõera maa peal elasiwad,  ja kes ka edaspidi midagi teha ei tahtnud. Nende käest päriti nüüd neli pääwa aastas ja se ei tähendanud siin muud midagi, kui ikka ja üksi neli pääwa aastas. Teadwad pGolos" ja „Sakala" sellele midagi muud