Ühendanud. WiimaStel näib pärast kahjetsemine tulnud olema, sest kui Freycinet pärast üht pidu audis, on neid rohkest senna tulnud, wist märgiks, et nemad leppida tahawad.  Montenegro Würst on selle kuu 14- pääwal Parist tulnud ja Präfident Grevy jutul olnud, niisamati ka Portugali Kronprinz, Herzog von Vraganza. Tongkingist kuulutab üks telegramm, et seal nüüd rahu on. Kindral Courcy on Hongkongi reisinud ja sealt selle kuu 14. pääwal laewaga kodumaa poole sõitnud. Prantsusmaa riigi - majapidamise eeõarwuS aaSta 1887 kohta, puuduwad 230 millioni franki. Selle suure augu täitmiseks tahetakse ka seal wiina-kauplemist riigi omaks wõtta ja loodetakse sellest 810 millioni franki. SpaniaS leitakse kord-korralt ikka jälle salaseltsi, sõeariiStade laagreid ja teisi seesugust asju, mis immitsema mässamise peale tähendawad. RiigiwalitsuS on selgeid tunnistusi saanud, et kõige nende nähtuste nöörid Prantsusmaale kokku jooksewad,  et Prantsusmaa wabariiklased Spauia wabariiklasi järges ässitawad. RiigiwalitsuS oli kord enne juba pärinud,  et Prantsusmaa walitsuS selle kardetawa salatakituse üle walwaks, ja oli ka lahket wastust saanud. Nüüd on Spania Saadik Parisis, Albareda, pärinud, et Spania põgenikud Angoulemas piiratud ja nende üle walwatud saaks. 3älle on Freycinet seda teha tõutanud. KaS see tõutus aga ka täidetud saab, see on teine asi. Prinz Heinrich Bourbon, Herzog von Sevtlla, keS Kuningakojas  kära tegi, on Spania söeawäe keSkist wälja heidetud. Jtalia majapidamine olla Mimsteriumi aruande  järel nii heast kosumas, et aaStal 1888 jnba rohkem sissetulemist oodata on, kui ettearwatud kulud parimad. 3talia ja Abessynia wahel oliwad asjad juba nii pahaks läinud, et korraline aSjatallitns mitu nädalit seifis. Nüüd saab Ztalia Kindral Pozzolini Abessyniasse saadetud, Kuningas  3ohannes saadab temale ühe pealiku piire peale waõta, kes teda Adua linna juhib, kuS siis korralised asjatallitused  jälle peawad algatud saama. Lääne Afrika randaS on Saksamaa ja Prantsusmaa asumaade wahel piired õiendatud ja määratud. Nüüd on üks kommisflon Kongo jõge mööda üleSpidi läinud, Prantsusmaa ja Kongo riigi piirct määrama. Kongo-kongressi otsust mööda, mis wiimase aasta Näärikuul tehtud sai, oli kõik Likone jõe oxg Prantsusmaale mõistetud ja seda jõge arwati äquatori ja 1. lõunepoolise laiuskraadi wahel tõusma, nüüd on aga leitud, et jee jõgi nii kaugele põhja poole ei ulata ja sellepärast peab piir uueste määratud saama. Prantsusmaa poolt taheti ka Mobanyi jõge omaks wõtta, mida Likona aruks peeti, nüüd on aga leitud, ei need jõed koguni mitte kokku ei jookse. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Knbernör on Kihelkonna-kohtuherradele  järgmist ringkirja saatnud: .Kõigekõrgema käsu põhjusel Mihklikuu j 4. pääwast 1885, peab Wallawalitsuste  kirjawahetamine Walitsuse-kohtutega ja ülematega Wenekeeles peetud saama. Selle seaduse täitmiseks on tarwiS, et Wallawalitsustele kirjzttajad muretsetud saawad,  kes Wenekeeit mõjuwalt mõistawad. Seda tähele pannes, et ühelt poolelt tähendatud seadus täieõte peab täidetud saama ja teiselt poolelt selle rutuline, üleüldine täitmine mõnda waesemat Wallawalitsust kirjutajate saamise poolest, kes nende pärimiste kehalised on, suurde kitsikusse saata wõiks, on Seespidiste asjade Minister, seda õigust mööda, mida Ministrite-komitee otsus wnmaf.' aaZta 3. ja 10. Mihklikuu pääwast temale annud, tarwilisi juhatust uue korra seadmiseks Baltimaa kubermangude alamates kohtutes anda, minule nüüd luba annud, Mihklikuu 14. pääwal 1885 antud seaduse täitmiseks mõnele Wallawalitsusele,  aga ainult lühikese aea peale, aega anda, nenda et neile lubatakse, oma ettepanekuid kohalise? keeleS teha, kus juures see aegline luba mitte Saksakeele peale ei pea laiendatud saama, mille tarwitust tähendatud  walitsustes, ühegi tegema elu tarwikuse pärast ci arwata lubada tarwis olema. Sellepärast mis fiin seletatud,  nõuan mina, et Teie, anastatud Herra, Küünlakuu 19. paamal 1866 aut d Maakogudnse-seadnse §26 põhjusel  järgmist seadmist korda saadate: 1) Kõiki Wallawalitsust  Teie hoole alla antud kihelkondas kutsute, kolme kuu kaikus pärast selle käsu saamist walimise  ehk palkamise eest hoolt kanda, keS Weuekeelt mõistawad;  2) selle üle walwata, et tänasest pääwast saadik Wallawalitsusle kirjawahetamine Saksakeeles lõpetatud saab, s. o. et kõik nimetatud walilsused mitte aiuult ise mitte Saksakeeles ülespandud kirjast ära ei saada, waid ka neid wasta ei wõta; 3) minule sõnumid nende waesemate Wallawaliisuste üle anda, kellel wasta ootamist töeSte mitte wõimalik ei ole, eesseiSwat käsku määratud aeal täita, nende põhjuste täieliste selctamistega, kust need raskused  tulewad ja siis nende walitsuste kohta minu edaspidiseid  käskusi oodata. Selle täitmise üle mis fiin ees seisab, on Teil minule aruannet saata." Siin on ükS käsk, mis tingimata täitmist pärib. Meie omalt poolelt peame Wallawalitsustele tungima nõuu and.ia hoolt kanda, et nemad määratud aeal seesugust kirjutajaid leiawad,  keS peale Wenekeele aga ka meie maa ja rahwast, nende elu-tarwitusi ja pruukifi tunnewad. Knida maarahwaS  teab, ei ole kirjutajad meie WallawalitsuSteS ja Wallakohtutes jo mitte paljad kirjutajad, waid nemad peawad sagedast ka kohtumeestel abiks olema, pealegi fiiS, kui uued kohtumehed ametisse astuwad, keS selle tallitusega weel mitte harjunud ei ole. Zätawad Wallawalitsused seda asja nüüd hooletuse fiSse ja lasewad määratud aega mööda minna, fiiS wöikS kergest juhtuda, et neile ülemalt poolelt kirjutajaid saadetakse, kes küll Wenekeelt mõiStawad,  kellel aga EeStikeel ja meie rahwa pruugid, miS kohalistest tarwttuStest wälja kaSwastwad ja kui seadus maksawad, tundmata on. Selleks wõiks koguduse ja kohtu tallituStes suurt segadust ja takistust sigida. Wist ei ole ka waja, et just iga wald omale ühe seesuguse kirjutaja iseäranis walib ehk palkab. Nimell weikemad wallad wõiksiwad ennast selleks teistega ühendada, oma seeSpidiseid  asju endiste kirjutajatega tallitada ja ainult kirjawahetust  Walitsuse-kohtutega ja ülematega, mida jo WallawalitsuStel  palju ei ole, Wenekeelt mõistma kirjutaja hooleks  jätta, keS ühest wallast teise sõidaks ja oma ametit tallitaks. Sedaanist saakfiwad kulud kahandatud ja wõiks loota, et meie kodumaa pojad ükfi selleks ametiks jätkukstwad.  Ehk wõtakfiwad ka mõned mõisaherrad ja teised kõrgemast koolitatud mehed, iga walla ulatatawaS ringkondaS,  seda ametit palwe peale oma peale. Kuuramaal on Raudteede - 3nfpektor, herra von Dittmar, kes hiljuti sellesse ametisse sai, kohe selle peale waatama hakkanud, et raudteedel Wenekeelt pruugitud saab. Mõne Raudtee walitsuse poolt tulnud Saksakeeli kirjad on lagast saadetud ja käsku antud, edaSpidi ainult Wenekeelt kirjutada. Ka peawad kõik ametnikud oma keSkiS ja reisijatega  Wenekeelt rääkima. Ainult siis, kui mõni reisija Wenekeelt ei mõista, on ametnikkudele lubatud, sellega teist keelt rääkida. .Nishki Westniku" sõnumite järel on Riigiwalitsuse poolest Baltimaa Wene kirikute ehitamiseks kolme aaSka käigul 300,000 rubla lubatud, ja peab see raha nimelt uute kirikute hea s tarwitatud saama. Sellesama lehe sõnumite järel olla kolmes Greeka-Sigeusu kihelkonda? Hio maal, mis seal wiimasel aastal Emastel, Kõrgesaarel  ja Pühalõpel asutatud saiwad, kokku 1850 hinge. Wiimasel Leikusekuul olla ümbersalwimine seisma jäänud, mis sellest tulla, et seal Wene kiriku tiht puudus olla. .Eestimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab, et Tallinna Linnapeaks walitud Baron Vtctor Maydell 3õulukuu 31. pääwal kohalise Ministri poolest selles ametis  kinnitatud on. Tallinna L in n a s a ad i k u te-koguS, selle kuu 15 pääwal, saiwad koguduse-ametnikkude walimised ära tallitakud. Kohalist seadust mööda aStuflwad Linna-ameti liited Wellberg ja Erbe wälja, saiwad aga mõlemad tagasi walitud. Linnapea asemikuks waliti Linnaameti  liige Bätge. Jäädawaks Linna-ameti liike asemikuks  järgmise kahe aaSta peale, sai Linuasaadik Grünberg,  t isteks asemikkudeks saiwad Linnasaadikud von Hueck, Siebertja Thamm walitud. Poliis  ej - As se s s or i d e t s waliti Ed. 3 ohannson ja M. Sch uidt. 1) Endise KaSsa-kommiSstoni asemele faiMajapidamise-kommission asutatud ja selle liigeteks Linnasaadikud von Baggo, Daugull, N. Koch, Fölsch, Zipser ja Dehio walitud. 2) Ehituse- ja Teede-kommiSsioni liited saawad Linnasaadikud T ha m m, L. 3. Berting, H a hn, Rosenthal,  Zipser ja Luther olema. 3) Sadamaks  mm issi oni liigeteks jäiwad ja saiwad Linnasaadikud  Baron Girard de Soucanton, M. Schmidt, Koch, Luther, Dehio ja Hahn. 4) Wangikoja-komm  i s s i o n i s saiwad Linnasaadikud Gre - gory, Schmidt, Mickwitz ja Ed. 3ohannfon istuma. 5) Korterk-kommiSsioniSse waliti endised  liited, Linnasaadikud von Antropoff, Riefenkampff,  S ahhar ow ja Eyl and t. 6) Gaasija  Wee-kommissioni liigeteks jääwad Linnasaadikud  Scheel, Fölsch, Siebert ja Mickwitz. 7) Promenadi- kommiSsioni liigeteks jääwad Linnasaadikud  3 ust, Zipser, von Hueck ja Fifcher. 8) S e egi -kommiss i o n i liiteks jäiwad ja saiwad Linnasaadikud Girgensohn, Fick, Hartmuth ja Elfenbein. 9) Tulekust uta mise-kommissionisse  jäiwad Linnasaadikud S chr öte r, Siebert,  Wiegand ja von Antroposf. 10) Peata  k s a t s i o n t - ko m m i S s i o n i liigeteks waliti Linnasaadikud  A. F. Adamson, TõnniSfon ja Adel - heim. 11) Terwife-kommiSsioni liigeteks jäiwad  Linnasaadikud Dr. Fick, Dr. Rosenthal ja Dr. von der Borg. 12) Hinna-kontoriSse saiwad Linnasaadikud Luther ja Dehio, nende asemikkudeks Linnasaadikud Epinatjew, Normann ja A. F. Adams on walitud. 13) Kooli-kom- miB s: oni ss e waliti Linnasaadikud Girg ensohn ja Höppener. 14) Kauba-saatekonna liiteks Mwad Linnasaadikud Kuyberg. Sa hhar o w, Pal m - berg ja Katzmann. 15) Rewisioni- ja Budget  -komm iS sio niõ s e jäiwad ja saiwad walitud: Linnasaadckud Sch eel, Höppener, Schmidt, Koch Mickwitz, Siebert, Riesen ka mpff , nia Baron Rosen. Selle kommissioni all seisma Gaasi- ja Weewärgi - kommissioni liigeteks waliti Linnasaadikud Daugull, Wiegand ja Hartmuth. 16) Kroonu-kr u n t m a k s ukommiSsioni  endised liiked jäiwad ametisse, Toompea  ja Toompea alewi peale: Linnasaadikud Ed. von Nottbeck ja Kork; 1. linnajäu peale: Linnasaadikud Fölsch ja Petersen; 2. linnajäu peale: Linnasaadikud  Döring ja Fiicher; 1. alewijäu peale: Linnasaadikud  Vachmann ja Eylandt; 2. alewijäu peale: herrad Graf ja Vocke; 3. alewijäu peale herra Oppermann ja Linnasaadik Zipser; 4. alewijäu peale herrad Hugo BroSse ja Hugo HindreuS. Linna saadikuks Priihospidalis sai Linnasaadik L. 3- Berting uueSte walitud. Maakonna wangini  aj a walitfuse liiteks sai Linnasaadik Fölsch uueste walitud. Liunasaadikute-koguS, selle kuu 17. pääwal, seistS kui esimene asi pääwakorral selle wahihoone äramüümine, mis Politsei - kasarmi waStas seisab. Seda hoonet oli aasta! 1883 «malikult müia pakutud ja 2000 rubla estmeseks  pakkumiseks määratud, aga keegi ei olnud seda hinda anda tahtnud. Nüüd on fõeawäe walitsuS 1000 rubla pakkunud. Et majade hind Tallinnas ülepea alanenud, sellepärast oli Linna-ameti nõu seda pakkumist waSta wõtta. Pärast läbirääkimist sai otsuseks tehtud, seda wahihoonet nüüd uueste, 1600 rublast algates, wälja pakkuda. 2) Linuasaadik Ed. 3ohannson oli ette pannud, oma kulu peale Klastngi - uulitsas üht lahtimise-maja ehitada, kui Linnawalitsus selle eest hoolt kannab, et fiiS kõik loomad ainult seal tohiwad lahitud saada, lahtimisemaja  heaks iga lahitud looma pealt kohalist maksu määrab,  maja plaani teha laseb ja ülepea seda asja tarwitust mööda korraldab. Sedasama oli ka kaubamaja Aleksandra  w ja Fiedler ette pannud ja selleks nimelt oma naha - wabrikut Baltiski maantee ääreõ pakkunud. Otsuseks sai tehtud, seda aSja ühe kommisfioni nöuupidamise  alla anda ja kommisfioni liigeteks saiwad herrad Tshumikow, Siebert. Thamm, Dr. Ftck ja Schmilewski walitud. 3) Kaupmees Rebrow oli jälle oma palwega ette tulnud, temale üht platsi anda, kuhu tema kroonu majade salakamreid wõib wälja wedada laSta. Ka see asi sai ühe kommisstoni nõuupidamise alla antud ja Linnasaadikud Dr. Nosenlhal, Jakobson,  Dehio ja Zipser selle kommisstoni liigeteks walitud. Linuasaadik Tshumikow andis weel nõun, et Linna-3nsheniör Peterburgiõse saadetud saaks, sealist lahtimise-maja tundma õppima, ja Linnasaadik von Hueck palus hoolt kanda, et turu ümberasutamise plaanid pea wõiksiwad ette pandud saada, mis peale Linnapea teada audis, et need plaanid juba walmis on. -- Saastna taluperemees 3 aan Käsik oli selle kuu 11. pääwal Tallinnasse sõitmas ja leidis Harku mäe all ühe 13aaStase poisikese, keS teda paluõ ennast linna kaasa wõtta. Lahke maameeS täitis tema palwet, wõttiS teda oma saani ja mäsfls teda seal oma kasuka fiSse. Teel jutuStaS poisike, et tema isa Tartu maantee ääre?, ÜlemeeSte mäe all elada, palus aga, et maamees teda selleks ööks oma korterisse wõtaks, sest aeg oli juba hiljaks läinud. Ka seda palwet täitis lahke maameeS, wiiS teda oma tuttawa juure Narwa maantee ääre, andis temale seal süia, laskis teda magama minna, pani fiiS oma rahakoti  120 rublaga ja oma uuri akna peale, ja läks sauna. Kui tema jälle tagasi tuli, oliwad poisike ja uur kadunud ja rahakottiS puudufiwad 20 rubla. Pitka kuulamiSte peale linnaS ja HarkuS saadi wiimaks teada, et poisike Toompea alewist ühe töömehe poeg, 3akob Tõsine on. keS juba mõne pääwa eest oma isa juurest ära jooksnud,  sealt mõnda kaasa wõtnud oli ja ülepea juba õige osaw waras olla. Politsei leidis noore warga pea üleS, uur oli weel tema juureS, aga raha oli kadunud. Toompea WaeStelaste-kooli köögist on selle kuu 12. pääwa öhtal pesu waraStatud. Kahtluse all seisab üks selle kooli endine kaswandik, keS hiljuti wangist lahti sai. Öösel wasta selle kuu 9. pääwa tõi ööwaht 15 ühe suure wask-katla Politseisse, mida tema Simonski kiriku juureS leidnud. Selle kuu 11. pääwa õhtal on 3sraeli uulitsal,  Dawid 3akubowi lahti lõhutud korterist 3 hõbe theelusikast,  1 hõbe süömalufikas, 5 uushõbe söömalufikast, peremehe pass, pesu ja woodi - riideid, kokku 50 rubla wäärt, ära waraStatud. —> Sagadi talumees 3üri Plank on Tallinna Politseile teada annud, et öösel waSta selle kuu 3. pääwa tema ait lahti lõhutud ja sealt 150 rnbla eest riideid ära warastatud on. Tallinna ööwahtide pealiku raamatude järel on wit