Tallinna Sõber. Kl 21. üheksas aastakäik. Tallinnas, Lehekuu ZS. Mlval 188?. Ulenldne nenleht Eesti rahninte «nai ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Llndf»r«'i pärijate trükimaja»: aastas 8 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas s rubla pool-aaStas k rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eyk selle aseme pealt k Kop. Tellimised wöetakse wasta t Jalliuuas: pärijate trükimajas. Aeteröurgls i S. Seelaudt, o»uuspoua» 54. Tartus: Läakmamt. Rakveres: J. Auys. —> Haides - A. SeidekSerg. Kapsulus: ch. Kollverg. Lihulas: A. Mütlner't voodis. Miljandis : H. Z. Aarow'i raamatupood. Marvas: W. Aöder. Mõrus - Arana Melrose. Maikas: W. Rudolfi. Kuuresaares: Th. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaltiSkiS, kirjad käiwad BaltiSki (Baltischport va-?iSouiS-11vp,».) ReatSte». Nationalismus, PatriotismuS ja Kosmopolitismus. Üleüldised sõnumid mamlmast. Omalt maalt. Tallinnast! Kubernörid Peterbuigis. Wõeramaa passide maksud. Humalate toll - Tagawara-wae harjutamine. Baltimaa koolide asjust. Kohtute muutmisest. ..Linda" Seltsist. ..PoStrmehe" tõrelemine. Baltimaa Põllutöö uurimine. Baltimere uurimine. Õnnetu». Tulekahju. Kinni võetud hulgused. BaltiSkist. Hapsalust. Ilmad. Rakverest. Maru Tartust. Wi'jandi maa konnast; Koolm ister M. Jakobson. - Wõru maakonnast Wiljandift. Miitawist. Soomemaalt. Wabrikat bäda. PodolSkist. Moskwast. Tu ast. Kastromast, Kiievist. Smolenskist. Nishni Novgorodist. Sewastopolist, Tiflifist. Nertstnskist. Wladiwostokist: Laewa õnnetus. Iseäralised ja uuemad sõaumid. Nationalismus, Patriotismus ja Kosmopolitismus.  (Lõpetus.) Oliwad rahwad ennast priitahtlikuks üheks riigiks ühendanud,  siis oli nendel kahest tundmusest truuwusega kinni pidada, kui iseenesest taganeda ei tahtnud: rahwusest ja riigist. Enamist läks asi manal aeal aga teisiti. Wöitjad  häwitafiwad kas wõidetud maa rahwa koguni ära ja asufiwad nende asemele, nagu näituseks ka Jsraelitlased seda tegiwad, tegiwad wõidetud rahwa omaks orjaks, nagu Wana-Greeklased seda on teinud, ehk wõidetud rahwas taganes ka eemale, tungitas teisi rahwaid edasi, endiste tühjemate maade poole, nagu seda suures rahwaSte rändamises  nähti. Sugurahwa-armastus ja isamaa-armaStus langesiwad siis jälle kokku, sest kus ka wõerast rah.oast rlikiS oli, seal ei olnud neile mingisugust kodanlikku õigust jäätud, neil ei olnud aega ega wõinud ka himu olla, oma waimu harida ja oma endist keelt alles hoida ei olnud neil aSja. Oma ihu-isandate keelt pidiwad nemad niipalju  oskama, et nende käskudest aru saada wsifiwad, kaht keelt õppida ei olnud neil aega ja neuda sai nende efiwanemate keel aega mööda unustatud. Saiwad nemad wiimaks wabastatud, kuida seda suures Rooma riikis nende esimeSte rahwaStega tehti, kellest Rooma riigi känd Jtalias kokku kaswanud oli. siis oli nende endine keel unustatud ja nemad oliwad ümber rahwustatud. Iseäralisest  haridusest, mis ikka usutunnistuse peale põhjustatud  on, ei wõinud sel aeal juttu olla, sest ilmutatud usku neil rahwastel ei olnud ja orjad oliwad juba ammu oma ihu-isandate jumalaid, jumalusi ja jumaldusi omaks wõtnud,  keda nemad jo wägewamaks pidama pidiwad. Paganate  juures ei wõinud usutunnistus rahwuse tundemärk olla ja ei annud siis ka rahwuse alleshoidmiseks mingisugust  põhjust ega kinnitust. Teiseks muutsiwad ennast asjad wast wiimaste aegade sees, kus üleüldine rahwa- majapidamine üheks teaduseks kindla põhjuste peal tõusis ja kus usutunnistuste wastaõtikust  kannatust õpetama hakati, kus poltttkat ja usutunnistust  üksteisest lahutati ja kuS Õnnistegija sõna: „Andke Keisrile mis Keisri kohus, Jumalale mis Jumala kohus on", wast õiete maksu aks sai ja kui leiti, et see õpetuS ka politikaS kõige mõnusam on. Riigid muutsiwad ennast nüüd majapidamise-ringkondadeks kokku, kuna need enne rahwuste- ehk usutunnistuste - ringkonnad olnud oliwad. Mitmed suured rahwuskounad oliwad seimi suurtest maailma  teetest, meredest ja laewasõidulikkudeft jõgedest, lahutatud  olnud, ei wõinud kergest oma põllutöö ja oma käsitöö  andeid teistega wälja wahetada ega teiste haridusest ja osawuStest osa wõtta. Rahwad ei wõinud üksteist .teenida oma mitmesuguste annetega", kuida püha kiri seda üksikutele inimestele ja ka terwe tahmastele kohuseks teinud on. Nüüd wötfiwad need suuremad ja sellepärast oma ihuliku jõuu poolest wägewamad rahwad teisi, kes nende ja suurte maailma-teede wahel elasiwad, oma riigi külge, heidsimad nendega ühte, kuida üleüldine majapidamine  seda tarwitas. Targad ja õiglased wägimehed, kes oma sugurahwale sedawiifi maailma-teed lahti tegiwad, nagu näituseks Wene riigi suuruse ja wägewuse alustaja, Keiser Peter Suur, kinnttasiwad nende rahwastele nende keelt ja nende kirikut, nende rahwust, ja wõitstwad  sellega nende südant, et nemad neid midagi maha jätma et sundinud, mis nende maimuga kokku kaSwanud ja nende waimliku elu sisu ott. Nüüd wast tuliwad need kaks joont nähtusele, mis ühe inimese südames wäga heaste Üksteise ksrwas elada wõiwad: sugurahwaarmastus  ja i samaa - armastus, ja leppisimad  üksteisega, kui ülemeettsed tujud ja tuhinad neid mitte üksteisega tülisse ei kihutanud. Sugurahwa-armastus, wõera keeli sõnaga natuke käredamas ja tujukamas tähenduses .Nationalismus", ja isamaa-armastus, .PatriotismuS", ei põrkanud kusagil kokku. Oma laiema isamaa kohta oliwad kõik üheks riigiks kokku astunud rahwad selle riigi kodanikud, mida enamist tema kändrahwa järel nimetati, nagu Wene riiki Wenelaste järel, ja kõik kaitsesiwad ühe waimustusega selle riigi auu ja elu-tarwitust, mille pojad nemad oliwad ja mille all nemad kõik ühetasa oma waranduse,  õiguse ja waimu li ku wara kaitsemist leidfiwad. Üksikult  hoidis igaüks oma ligema kodumaa, sugnwendade ja nimelt ligema usuwendade poole, sest inimestel, kes oma usutunnistusest lugu piawad, on see nende waimlik suguweri  ja seisab ihulikust suguwerest just niisama palju kõrgemal,  kui waim ihust kõrgemal seisab. Riik, uuema aea tähenduses, on siis üks ühendus rahwaSte majapidamiseks, ühiste elu - tarwituste pinnal, kuida geograflik paik seda korraldab, mitte üks rahwuslik üheuduS ega ka kiriklik ühendus. Mitmeil rahwastel wõiwad  nende geografliku elupaiga poolest wäga heaste üleüldise  majapidamise poolest Ühised elu tarwitused olla, millel nende ihuliku ega waimuliku suguwerega ühtigi tegemist ei ole. Neuda on nimelt meie kodumaal, suure Wenemaaga ühised elutarwitused üleüldise majapidamise poolest, sest Venelased  ei pease mujalt Baltimere sadamatesse, mis kauemini lahti seisawad, ja suur Düna jõgi jookseb Venemaalt Valtimeresse.  Meie kodumaa kaubaajamine saab jälle selle läbi suurt kasu, et Venemaa kaubad tollideta ja teiste takistusteta Baltimere sadamatest wälja weekud saawad. Keiser Peter Suur on seda looduslikku sidet ära tunnud, mis Wene riiki endise Liiwimaa riigiga ühendab, on kõiki oma jõudu tarwitauud, neid maid Rootsi riigist lahti lõhkuda, ja on kõiki oma tarkust tarwitanud, mitmesuguste armu-näitustega neid maid oma uue riikliku seisukorraga lepitada. Ja meie kodumaa rahwad tundsiwad seda suurt kasu ära, mida nemad ühendusest suure Wene riigiga saiwad  ja tundsiwad seda armu ära, millega Wene Keisrid nende asjalikku ja nende waimulikku wara kaitsesiwad, oliwad truuwid oma wägewatele Keisritele, oma laiemale isamaale ja oma ligemale kodumaale, ja on seda igal aeal oma sõnaga, teuaga ja merega tunnistanud, ja kõik on selle juures kostnud. Wene riik omas suuruses ja wägewuses,  meie kodumaa rahwaS omas majapidamises ja hariduses,  igaüks oma esiwanemate eluwiisis, keeles ja kirikus. Üksteist wastastikku teeninud on kõik rahwad Wene riikis oma mitmesuguste annetega, ja on seda teades ja tahtes teinud, ilma kadeduseta, ilma ükfikpoolise rahwusliku tuhinata  ja kiustlemiseta, ja see on õnnistust toonud igaühele. Nationalismus omas pehmemas ja sellepärast paremas tähenduses ja PatriotismuS, oliwad fiin lepitatud, oliwad ühendatud, tuetasiwad üksteist, kosufiwad igaüks ja kosutastwad  oma ligemat kodumaad ja oma laiemat isamaad. Koguni teisiti oleks lugu läinud, kui üksikud rahwad meie suurel isamaal .Olewiku" juhatust mööda hakatusest saadik igaüks oma mitmesuguseid andeid ainult oma enese kasuks tarwitada ja oma mitmesugust tööd kadedusega olekflwad peita tahtnud, et see mitte .suurtele rahwastele lüpsilehmaks" ei saaks. Teenistus üksteise wasta on Md kord üksikute inimeste ja terwe rahwaste kohus üksteise  wasta, ja keS seda oma kohust mitte täita ei taha, sellel ei ole õigust maailmas elada. Kelle südamesse sugurahwa-armastus ja isamaa-armastus  Nationalismus  jä Patriotismis mitte kokku elama ei mahu, selle süda on kitsam, kui üleüldised tarwitused seda parimad  ja jumalikud käsud kässiwad, seda heidetakse wälja, jäätakse üksi ja omas üksikus ja igawas kõrbes piab tema surema. Sugurahwa-armastus üksi ja isamaa armastus üksi ei mahu riikide sisse, mis jo uuema aea tarwitust mööda rahwaste ühendused üleüldise majapidamise heakS on. Looduse wõimuga kipub kõik kaswama ja laiemale wenima, mis elab. Kaswama ja wenima kipub rahwuS ja kipub riik. ühes riikis, kus mitmed rahwad ennast üleüldise majapidamise heaks ühendanud on, pörkakfiwad nemad kohe üksteise wasta, kui üks oma tuju teise heaks mitte ei taltfitaks, ainult laiemale wenida, oma kehalikkus jõudus kosuda, mitte äilemale wenida ja omas waimlikkus jõudus kosuda ei püüaks. Just niisamati, nagu Nalionalismus ja PatriotismuS armastus sugurahwa wasta ja armastus isamaa wasta, ennast ühendama piawad, kui riik seista ja kosuda tahab, just niisamati piab nendega ka Kosmopolitismus, armastus kõige maailma, s. o. kõige inimeste wasta, igaühe südames ennast ühendama, kui rahu sigitada tahatakse. .Üks kari ja üks karjane" et ole .wirastus" ega ole .muinasjutt"  mis .lastele heaks ajawiiteks" kõlbab, mitte aga .meestele seisukohaks ja töösihiks", kuida Grenzsteinismus õpetab, ja tõeste on ka meie pisukesel Eesti keelel see püha kohus mitte üksi neile sadatuhandete lastele ja manadele, keS teisi suuri hariduse-keelesi weel ei oska, teadust ja headust  elawal ja arusaadawal, sellepärast ka mõjuma! wiifil armsas ema-keeles kuulutada ja waimuStatud sõnade soojusel  (ilma künmise-märgita) südamesse sulatada, waid jõudu mööda ka maailma rahwaste heaks tööd teha", kuida ka .Olewik" seda Hugo Tressneri ütlemist pilkab, mis pühakirjaga kokku läheb. Ja meie harime tõeste põldu, et .wili wõerastele rahwastele" saab, kes meid selle eest jälle oma andetega teeniwad, ja see ei oleks tõeste mitte Eesti kirjandusele häbiks ega kahjuks, kui suured rahwad seda omaks .lüpsilehmaks" tarwitada wõiksiwad, ja üks .sild", mille üle teistele rahwastele waimuwara kätte kantakse,  teeb selle .filla" ehijatele ja selle .waimuwara" sigitajatele ainult anu ja annab neile õigust seda silda mööda sisse kantud teiste rahwaste andeid rõõmuga wasta wõtta ja tarwitada. Kosmopolitismus omas paremas tähenduses läheb Ewangeliumi õpetusega kokku ja ou haritud  südame kallim wili. Meie ütlesime , Kosmopolitismus omas paremas tahenduses",  sest seda on ka pahemas ja kõlwatumas tähenduses,  millest meie alamal arutada tahame. Kui Khristus  oma jüngritele ütles: Minge wälja kõiki maailma ja kuulutage armu-õpetust kõige loomale", siis oli see esimene  kosmopolilik käsk ja oli selle tõutuse täitmise hakatus,  mida Jumal Abrahamile annud: ,Sinu sees piawad  kõik suguwõsad maa peal õnnistatud saama." Kosmopolitismus paremas tähenduses piab kõiki maailma rahwaid ühendama khristlikkuS hariduses ja teenimises üksteise  wasta, mitmesuguste audele wäljajägamises ja wahetamises  rahulisel teel, kõikide kosutamiseks üksikute rahwaste ja riikide külge puudutamata. Nationalismus, Patriotismis ja Kosmopolitismus, kõik kolm omas tasasemas ja paremas tähenduses, wõiwad wäga heaste iga üksiku inimese südames elada, wõiwad iga ühe töösiht olla ja piawad seda olema, kui rahu sigima, kosuma ja kosutama piab. Meie päiwil kipub aga üks