wllAik saab llngliömaa kulu peale ehitatud ja AuStmlia  asutused piawad selleks kümne aasta käitus omalt poolelt 122.000 nael ftärlittgi tasumiseks maksma. Ka saab AustraltaS üks snmtüki-wäe korpus asutatud ja kindlused nueste ehitatud. Kulust kauuawad asumaa ja emamaa kokku. Australia asulased olla nimelt selle üle pahased, et Inglismaa politika Uue-Hebridide saarestiku kohta mitte kindel et olla ja seal Prantslastele wõimust anda. —Z« lu m aad Lõune-Afrikas tahab Inglismaa nüüd täieSte oma walitsuse alla wvtta ja senna Knbernörit walitsejaks saata, kes Natali Kubernöri käsu all seisab. Indiast tillemad sõnumid, et wõitlemised mässajate ja Emiri sõeawäe wahel ikka weel edasi kestawad. Inglismaa ja Türgi walitsuse wahel olla see kaup tehtud, et Inglismaa söeawägi kolme aasta käitus Egyptufeft  wälja läheb. Hiljuti kuulutas „Times" üht Parnelli kirja, milles tema Föuiks-parkis tehtud mõrtsukategu  heaks kiitnud. Paruell waidles masta ja ähwardas „kohtu alla" anda, nagu seesugused mehed seda ikka teemad, kelle kingad puhtad ei ole. „ Times" wastab  nüüd sellega, et weel rohkem tunnistust tuua ähwardab,  millest selgima piab, et Paruell ja temaga ühes ka Gladstone ja teised seesugused ,wabalased" nende meestega Amerikas ühes kimpus seisawad, kelle läbi Inglismaal  juba nii palju dynamiti kangelaste-tükkikest tehtud on. lirimaa s n n d m u s e - s e a d n s e esimene paragras  on Parlamentis masta wõetud ja sellega teistele tee lahti tehtud. --- Bulgaria asjus kirjutatakse Miinist: „Isamaa-liiga kesk-komitee palus oma iga liitele walitsuse poolest püsfifi, rohtu ja kuulisi, et iga juhtumise masta malmis olekfimad. Walitsus ou anda lubanud, mis tagawaraks  on. Miini bankid wõtawod Bulgaria laenusoowimisest  elawat osa, mis 20 millioni franki peale määratud on." Sobranje sissekutsumine olla teiseks korraks jäätud, nimelt sellepärast, et Sobranje poolt rohkem  igatsust Würst Aleksandri järel ilmuma kardetakse, kui sel korral täita wõib. Ühe teise sõnumi järel olla walitsuse! nõuu üht Bulgarlast, manast kuninglikust sugust, Bulgaria Kuningaks kutsuda. Ühegii teisel Europa Prinzil,  ega ka kellegil, keda suurriigid Bulgaria trooni-kandidatiks  määrawad, ei olla lootust kauaks senna jääda, kui teda ka malitakse ja kutsutakse, ja kui ka kõik Europa suurriigid temaga lepiwad. Walitsuse poolest on 160 noort meest sõeakooli õppijatest pealikuteks nimetatud ja nende aunkS suur vidn antud. Endiste pealikute keskis olla mitmel nukker meel. keda walitsus nende teenistnse-aastate järel kõrgemale ei tõstnud. Aga walitsus waadaka rohkem pealikute uStatawa meele, kui nende teenistnse-aastate peale, mis jo omast kohast õige küll on. aga kergest uut mässamist  sigitada wõib. Amerikast tulewad uuemad sõnumid  maawärisemise üle ja ütlemad, et California lahe kaldal kaljude langemine õerumise läbi õhku tuliseks teinud ja selle läbi metsad põlema läinud. Arizonvs on meel üks teine pragu maapinna sisse siginenud ja muda ja mett wälja purskanud. Herra von Möllendorff, kes mitu aaStat Korea esimene Minister oli, Inglis-Amerika kinstlemiste läbi aga omast ametist tungitatud sai ja Khiiuasse  läks, tulla nüüd jätte Koreasse tagasi Endine Ameerika Kindral - Konsul Denny. kes tema asemele astus, on lühikese aeaga kõiki jälle maha kiskunud, mida Möllendorff suure hoolega ja waewaga ehitas, on ka Khiina Saadikuga tülisse läinud ja ennast ametist lahti paluma pidanud. Korea Kuningas on ise Khiina Keisrile kirjutanud ja palunud, et Möllendorff tagasi tuleks. Tema on aga Korea nõdra Kuninga läbi seal nii palju häda näinud ja kiusamist kannatanud, et esiteks kui Khiina ametnik tulla tahab, mis läbi muidugi meel selgemast tunnistatud saab, et Korea Kuningas Khiina Keisri ülemvalitsuse  all seisab. Stanley reisu üle Emin Pasha peastmiseks, on Jürikuu lõpu! järgmised sõnumid tulnud: Ilma suurema waewata jõudis Stanley Leopoldville asutusesse  ja moona poolest ei olnud nii suurt häda, kui nende sõnumite järel kardeti, mis ütlestwad, et Kongoriikis  nälg olla. Kõigest 800 meestest, kes Jda-Afrika rannast wälja läksiwad, oliwad ainult kolm teel ära surnud,  kuna Stanley endiste nähtuse järel teisel teel, kõige wähemast kümnes jägu oleks surema pidanud. Leopoldvilles  tahab Stanley 300 mehega ja niisama palju hobueeslitega  suure Kongo aurulaewa Stanley" peale minna, kuna teised aurnlaewade ..Henry Reed" ja ..Florida" peal aset saamad, kes juba ootamas ou. Neegrite sugukonnad Kongo kaldal, kes Stanleyll ..malge Prohwet" nimetawad, on wäga lahked tema wasta ja palju neist on ennast tema kaasa pakkunud, mis aga moona pärast mitte ei wõinud lubatud saada. Stanley joadele loodab Stanley Jaanikuul  jõuda, kust tema kolme teed mööda Wadelaisse minna wõib: mööda Mangi jõe kallast, mööda Aru-Wiimt jõe kallast, ehk maad mööda Albert Nyanza järwe kandu. Stanley tahab wiimast teed mööda minna ja Nnrsraris, põhjapool Albert Nyanza järwe, mõni pääwatee Wadelaist eemal, kindlat leeri üles lüia. Sealt tahab tema Emin Pashale sõnumit saata ja kuulsa Austria uurijale, kelle miimased kirjad wiimase aasta Wiinakuu 16. päämast on, abt mita. Stanley loodab oma eltewõtmist täita ja kiidab  head waimu oma kaasaliste kestis. Selle sõnumi juure lisatakse, Belgiast, et Mechelni Erzpiiskopi majas Jürikuu 25. pääwal esimene Kongo- Neeger ristitud on. Tema nimi on Wamba ja tema on ühe tähtsa Neegritepeamehe  poeg. Ärka maimuga pois oli 7 kuu eest Antwerpenisse  tulnud ja oli lühikese aeaga natuke PrantsuSkeelt  ja Ristiusu põhjusõpetufi õppinud. Belgia Kuninga- Praua Marie Henriette oli risti-emaks ja kinkis oma ristisõjale tuld uuri. Mõne nädali kaikus saamad wiiskümmend Neegrl-poissi Brüsselisse oodatud, piawad seal koolitatud saama ia siis Kongo - riigi teenistusesse astuma. Omalt maalt. Tallinnast. Baltimaa kohtute muutmise asjus tahab Mesinik" kuulnud olla, et kohaline plaan juba malmis on. Meie kodumaa kohtutele ja seadufe-tundjatele  olla aga aega antud oma mõtteid selle asja kohta awaldada ja sellepärast ei olla seda muutmist enne tulewat aastat oodata. Kuida üks pealinna leht kirjutab, oodata Peterburgi Adwokatid seda muutmist suure igatsusega, sest neid olla seal maga palju ja nemad loota siis Baltimaa kubermangudes tööd ja leiba leida. »Rishki Wefiniku" sõnumite järel olla Jürikuul üks Minister - komitee otsus Kõigekõrgemalt kinnitatud, mis järel kõikides Baltimaa amalikkudes koolides, milles õpetajatele  ja õppijatele mingisugust eesõigusi määratud on, Wenekeel õpetamise-keeleks piab pandud saama, aega mööda, Kuratori juhatuse järel. Ühe teise sõnumi järel pidada keskmistes koolides ikka kaks õpetuse- jagu Wene keeles õpetatud saama, mida Kurator selleks määrab. Mõned walijad Tallinnas ja Tartus olla ,Rishki Westniku" sõnumite järel nõnuks wötnud Seespidiste asjade Ministrile üht palmekirja saata, et uued Linnas  eadused läbiwaadatud ja muudetud saakstwad. Mis üle need walijad nimelt kaevamad, sellest ei ole „Rishki Westnik" kirjutanud. Kohtu-Ministri poolest olla üks plaan kriminal-kohtute muutmiseks tehtud , nimelt Vandemeeste - kohkute kohta. Mitte ainult ei pia Wandemeeste malimine kitsamate piirete sisse muljutud saama, et mitte neid mehi nii madalatest  ringkondadest ja teadmata meeste keskist ei walita, kui see tänine oli, mis ka juba Kõigekõrgemalt kinnitatud on, maid Wandemeeste kohtumõistmise alt piawad meel mitmed asjad ära wõetud saama, nimelt wastapanemised malitsuse ja ülemate wasta, ja pahateud kroonu maranduse wasta. Wandemeeste walimised oliwad liiga laia põhja peale seatud ja sellepärast sattus nende sekka mehi, kes õiguse ja ülekohtu wahel mähet teha et oskanud, kuida mitmest protsessist näha on, nimelt Wera SaSsulitshi protsessist ja meel hiljuti Kronstadti kiriku - roojastajale protsessist. Tallinna „Jumala- l a e k a " asjus, kirjutab pßevaler Beobachter" oma Nr. 98 seeS: maa Kubermangu Zeitung" toob oma wiimase numre mitte-ameklikkus jäus üht »tähendust " Dr. Schiemanni kirja „Aealugulik arutus Tallinna Lutheruse kirikute maranduse  ja nõndanimetatud -laeka üle," kohta ja püüab Dr. Schiemanni aealugulikku tunnistust, et Tallinna Jumala-laeka warandus suuremalt osalt Tallinna Lutheruse  kirikute oma on, tähtjaks teha. Meie ei taha mitte üht aealugulikku waidlemist algata, tahakstme aga ühe punkti peale tähendada, mida selle asja arutamise juures ikka näib unustatud olema: meie mõtleme sõna »Gotteskasten"  —Jumala-laegas keeleliku tähenduse peale. pGotteSkaften" Jumala-laegaS ei ole mitte üks asutus, mis Tallinnas üksi on; Jumala-laekaid on paljuis Saksamaa linnades olnud ja neid on seal ka nüüd meel. „Gotteskasten" Jumala-laegas tähendab aga Sander!  Käsi-sõna raamatu" 3. trüki lehek. 313 järel: Jumala-teenistuseks määratud raha ja selle walitsus  :c." Selle järel wõiks küsimine Tallinna Jumalalaeka  esialguse määramise järel aSjata olla, kui mitte üks jägu sellest warandusest tõeste teiste kui Jumala-teenistuSlikkudeks  ehk kiriklikkudeks tarwitusteks määratud ei oleks olnud. Et aga meie esimanemakel see segane mõte oleks olnud, üht asutust, mis ainult mitte-kiriklikkusi otStarbeid omaks eesmärgiks wötnud oli, Saksa keele pruugi wasta ,Gotteskasten" nimetada, see on küll wifl üks natuke liigjulge  armumine." —Oma Nr. 99 seeS tuleb »Revaler Beobachter" meel kord selle asja juure tagasi ja kirjutab, et sellesama Söna-raamatu järel sõna ,Jumala lehm", üht lehma tähendab, keda üks mõis , kiriku-teenrite kasuks" pidama pidi. Brockhaus'i Conversation-Lerikon, 13. trükk Leipzig 1882—1887 seletab sõna „Gotteskasten" nenda: „Riist kiriku ehk kirikus korjatud raha hoidmiseks; ka warandus, mis kirikul puhtas rahas, wälja laenatud kapitalides  ehk teistes stssetulemistes on." Kui nüüd sõna „Gotteskasten" tähenduse kohta keele poolest mingisugust kahtlust ei wõi olla, fiis ei ole teiselt poolelt keegi selle wasta rääkinud, et Tallinna . Jumala-laeka" warandus sadade aastate kaikus järges kiriklikkudeks tarwttuSteks. nagu : kirikute ülespidamiseks, kirikuõpetajate ja köstrite palkadeks zc. ja sedamiifi kiriku «varanduseks peetud on. Sellest on -«aha, et Tallinna Jumala-laekale juba hakatusest saadik nimega ..Gotteskasten" antud omadus,  läbi kuussada aastat ikka selleks jäänud on. Siin ei «võiks ka midagi kahtlust olla, et Tallinna Jumalalaekas  ainult kiriku warandus oli, kui mitte aealugulikult kindel ei seisaks, et ka linna warandust, liikumata ja liikuwat,  Jumala-laekaga ühendatud ja sellega ühes «valitsetud oli, ilma et üht asjalikku wahet tehtud oleks. Seda sai, kuida teatud, «vast siis tehtud, kui uus linnakord tulemas oli. Selle juures saiwad linna warandufe-asjad Jumalalaekast  lahutatud, kuna «viimane selleks jäi, mis ta oma esialgust määramist mööda üksi ja ainu olema pidi ja esimeses  joones ikka oli, s. o. kiriku warandus. Kes aga Jumala-laeka asja täie osawõtmisega tähele pannud ja ennast Dr. Schiemanni aealuguliku arutusega tuttawaks teinud on, see piab tõeste leidnud olema, et Tallinna linn tähendatud oma «vara Jumala - laekast lahutamise juures üht «väga head kaupa on teinud " Saksakeeli , Tallinna Zeitung" lisab omalt poolelt selle arutuse juure, et sõna „Gotteskasten" Lulheruse Saksa - keelises Biiblitülkis,  2, Makk. 3, 6 ja 26 ette tuleb, kus see stlmanähtawalt  templi warandust tähendab. Eesti-keeli Biiblis seisab ka otsekohe „Gotteskasten" oli siis Saksa-keeleS ikka kirikute «varanduse nimi ja see ei «võinud  ka Tallinnas teisiti olla, sest Tallinnas «valitses ikka Saksa-keel. Sakslased on seda kiriku-wara asutanud ja oma keele pruugi järel nimetanud. Dr. Schiemann on oma «vastase kirjale, mis ..Eestimaa Kubermangu Zeitungi" mitte-ametlikkus jäus seifis, lühikese ja asjaliku «vastuse annud. Wiimane Senati otsus ei tee muud ühtigi kui annab Jumala-laeka, mis senni Raekohtu «valitsuse all seisis, nüüd ka Linnasaadikute - kogu «valitsuse alla, kuna Jumala-laekast lahutatud linna warandus juba enne selle kogu «valitsuse all seisis. Soowida on siin ainult, ja seda on ka «vist loota, et Linnasaadikute-kogu Jumalalaegast  niisama truuwiste walitsema saab, kui Raekohus seda «valitses, ja selleks tarwitab, milleks see hakatusest saadik määratud oli, milles ka Senati otsus ühtigi ei ole muutnud: Kirikute tarwitufeks. »Eesti Postimees" kirjutab: „Pärnu Eesti Põllumeeste  Seltsi koosolek 19. Aprilil s. a. oli Pärnus seltsi majas. Seltsi esimees M. Suigusaar algas koosolekut  lühikese kõnega, milles ta Eesti rahwa maimule edenemist soowis. Pealt näha olla rahwa waimuelu otse kui soikumas, aga seestpidi olewat ta ärksalt elamas ja edenemas. Nõnda olla see enne olnud ja nii olewat ta ka praegu. RahwaS püüda oma maimule wabadust, seda näidata ta oma elawa liikumisega omas usuelus igal aeal selgeste. Za tõsist waimu wabadust wsida meie rahwaS ainult waimu haridusest leida, mida temale homiku poolt lahkest pakvtawat. Kõneleja soowis, et meie rahwas sellest pakutawast waimu haridusest rohkeste osa wõtaks, mis läbi ta oma waimu tõsisele wabadusele wöida wiia!" x Walgus" näib ikka weel palawikkuS olema. Oma Nr. j 9 sees kirjutab see segalaste leht: .Tallinna Sõber« laulab oma Zeremia nutulugusi Ma edasi. Wiimsel ajal moduleerib ta laulutükki uhke sõnadega: ariStokrali ja demokrati wooludega. .Kui Sõbra toimetaja need ilusad kompositionid kord jälle .üheS raamatus trükkida laseb ja Saksamaa lehtedesse .paneb, siis saame wist näha, et .St. Peterburgi Zeitung" feptimenakkordid (?) et tükk Baltia .kullasest minewikust melancholiku kontserdi annab, millest «oh kes teab, mis sest wälja tuleb, ehk kelle fil.mad  pisaratest paisütvad: kequiem Laltiea. « Meie anname .Walguse" toimetajale tungiwalt nõuu, aegsast arsti juure minna. On see aegline palatv  ik, milles tema jampsib, fiis ei ole nalja. Tuleb seesugune  tõbi kolmat korda, siis olla sellest surma ehk jäävamat  lollust karta. Kes seda päratumat kahju fiis tasuks? .Walguse" toimetaja on jo .kõtt rahwas" ! Harjumaalt. K. kihelkonnast kirjutakse .Ristirahwa Pühapääwa Lehele: .Meie pool on Marguse amet koledaste  õitsemas. Muidu on talwel kelntidest enam rahu, sest nad külmaga ei wõi nii kergelt liikuda ega wäljas marju leida Aga sel talwel ei olnud meie pool ühtigi mähet. Zõulu ümber oli kahe nädaliga kaksteistkümmend «vargust kuulda, mis lähedas külades kordamist sündistwad. Aga enam näppistwad kelmid waeste saunikute wara ja meel enam käistwad nemad üksikuis kohtades, kus mõni waene naesterahwas elas, nende wäheseid raha kopikaid ehk nende riideid otsimas. Ühes majas, kus kolm elatanud  naest elab, käistwad margad kolm korda lühikese aeaga ja nüüd wiimaks neljat korda, kus neil wõimalik oli, manade wiimsed hilbud ära wiia. Arwati küll, et märgate  pesa kaugel ei wöinud olla, aga enne seda ei leitud, kui kord hulk mehi jahti pidasiwad ja jälgi mööda kelmide pesa kätte saiwad. See oli ühe peremehe juures, keõ neid