nemad teda ootama. Rohelist-uulitsat mööda läks tema Raekoja poole; üks teener kandis suurt kaubaraamatud järel. Raekoja saalis Võttis Gruit van Steen omad ametiehted kohkuwate ametiwendade ees maha ja tunnistas,  et tema oma wõlgasi maksa ei jõuuaks. Raeherrad kohkufiwad weel rohkem, waatafiwad tema raamatud läbi, leidsiwad, et midagi süüd tema peale ei langeks ja wõtflwad  ühel häälel nõuuks, temale weel pool aastat aega anda. See oli wiimane aeg, millal Janfeni tagasitulemise  peale loota wõis. Kui tema siis weel tagasi ei oleks, siis wõis arwata. et laened laewa matnud. See pool aastat läks mööda ja weel kaks kuud peale selle; Zansen ei olnud tagasi tulnud. Hermann Gruit van Steeni asjad ei olnud paranend, waid oltwad pahemaks  läinud. Juba pitk määr-aeg oli wõlauskujaid pahandand,  nüüd pärisiwad nemad waljust, et seadus täidetud  saaks. Raekohus ei wõinud kauemini wasta panna. Kõik oli pitsari alla pandud, waene Gruit van Steen pidi omaksetega ühe weikese tuaga leppima, kus enne kojamees elanud oli. Maja ja wara müümine oli algand, inimesed täitsiwad seda tuba, kus enne nii suurt ja käsulist  kauplemist tallitatud oli; waljust kostis wäljahüüdja hääl läbi maja. Koledast kõlas peremehe kõrwa, kui wasar laua peale langes ja see käis kui mõek läbi tema südame. Liikumata wahtis tema ühe uulitsa, suure ,India"  wõerastemaja peale, kui tahaks seda silmadega neelata.  Tema abikaasa Eliisabet istus pnnaStand silmadega ahju ääres ja wahtis põrandale, käed seisiwad riStis rüppeS. Weikemad poisikesed mängifiwad õueS kassiga, wavem poeg pidaS karuse suekoera kõrwust kinni, kui see iga ukse-liikumise jumes urisetes üleSkarata tahtis, ja ütles soigutates: Mle rahul Pull, find ei lase mina äramüia." Ettewaatlikult üle koera aStudeS läkS wana Raeteener tuppa, kes enne paremal aeal sügamast kummardates  herra Hermanni eeS Raekoja ukse tahti teinud oli. Wärisewa häälega ütles wana heasüdamega meeS : Maeherra,  seda leentooli kästi mind luua." Gruit van Steen pööras ennast ümber ja ütles sügama ohkamisega: ,OH, see on kõige raskem ; aga Jumal, finn tahtmine sündku!" See oli rohelise sammetiga wäljalõödud leentool, milles õnnis Gruit van Steen hinge heitnud, kui omakseid enne õnnistanud; kõigest perekonnast oli fee tool sellest aeast saadik kui püha asi hoitud. Wälja sai see iSte kantud ja kõik perekond läks sõnalausumata,  kui waimufundmusel järel, kui ei wõiks nemad ennast sellest lahutada; Fritz õuekoeraga käis ees. Mr. 120", ütles wäljahüüdja, »üks heaSte hoitud leentooli, sammetiga wäljalõödud!" Tük aega oli kõik wa.it, kõikide silmad waatafiwad kurwa perekonna peale. ,Neli marka", hüüdis wiimakS ühe paksu lihuniku kore hääl. Meli marka esimeseks," ülleS wäljahüüdja paha meelega.  Sel silmapilgul kiskuS ennast Pull poisikesest lahti ja kargas rõõmsa haukumisega maja ette, ja läbi lahtise akna kõlas tugew ja sügaw hääl: ,Nelikümmend marka esimeseks!" Rutuga astus üks kiirest käimisest lsöksmv mees, meremehe riides, päiwiland näuga siis ja hüüdis weel waljnmini: , Nelisada marka teiseks, kolmandemaks ja wltinaseks!" ja põrutas kepiga laua peale, et paberid lendasiwad ja rahwahulk kchkvS. Jumal, meie Zansen !" HUdiS Hermanu Gruit van Steen ja langeS tema kaela. See aga ütleS : Miin mina olen; meie laew on sadamaS, täis kulda ja kaupa; siin on teie tallitus  lõpetud, mhwas; minge nüüd koju ja wana wehkleS oma kepiga üle rahwa peade, Ka tulge homme kõik Raekotta,  seal saawad kõik wslad kasudega maksetud ; sest seda peate teadma : meie Issand Jumal elab weel, meie kaubamaja  seisab weel ja kaubamaja nimi Hermann Gruit van Steen õitseb weel ! Ja nüüd herra Hermann ja praua Eltifabeth, nüüd teretab teid kodumaal teie wana Zansen!" (LõpetuS.) Öiendus. Meie rehnangis Nr. 12 sees va kogemata see eksitus juhtund, et rutulisel aeal rehnungi liited vahetatud saiwad see peab olema: 14: M---8S: r Kiriku teadused. Aaani ArtMs: 4. ÄprMll teeb Spetaja AsSmuth enne lõunajutlust  ja võtab lauarahwast waStL. Pärast lõunat teeb pastor Grohmmm jutlust. Õpetaja AsSmuth halab saksa keele leeriõpetust  poeg- ja MarlaStcga ESmaSpAm b»mal Aprillil, pastor Grohmarm Esmaspäev !S. Aprillil. Kaarte kirisms tccb 4-mal Aprillil pastor Braschc jutlust. Tütarlaste  Eesti keele leeriõpetus hakkab s«mal Aprillil. Mha-VMu-UMus: 4-mal Aprillil teeb paStor Bergwitz jutlust. - ««wd Li«»f°r.'t P-rtt-»- t«« i> Teadaandm ised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" veale saamad kõikis kohtades mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trsilimajaS Tallinnas waStawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 188 Z aasta peal: postiga ehk kodu katte saadetud aastas s rubla kop., poolaastas t „ 7v „ Tallinnas ise äratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ meie auustatud luaiiatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad. anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullasevpa uulitsa, ° maia» lebtede käteaudmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid uue aasta hakatusega äratuua wölb. Rohke ja rutulise tellimisele ktttsuwad kõiki auuvak likult omas lch.edo ka.eandm.» I°draMaU oma Sõbra" wälajandjad L>ndf°rs'i Mijad Tallinnas, l-i- u»litsal Nr. ,8 (KZ). Mqe Kõrgema Keiserliku Majestedi, ja Jsiwatitseja üle kõige Weuemaa. j. n -.käsu peale annab H-erno-Wikjaudi-Kreiskohus, Aurkuuda wallawalitsuse poolt üles antud nõudmist tunnistuieks  - Et Permi kreisi, ja Saare kihelkonda?, Kurkunda mõisa all, Kristjan Zieruhard r päris omandus Mesipuupeks Nr. III», mis lkl walkamaad ,a 13V- kappi juur, uhhe hinna, 4SS rubla S 0 kop. eest priiks ostnud, - 29 ml ja 39-ml Aprillil 1882, sille kohtu Pidamise seatud aeal, okfioni mttstt kõige rohkema pakkujale, all nimetud tingimisega wälja p°"uwd resti ia wiiwitamise maksmist 5 protsendiga, kolme nädala aegus, sest pealeloowise paamast arwa. ----- «- >-°! «»»? sest pärast, km La teda omale rohkem pakkumise pärast ostnud, kohe wasta woima, et parast Mingi siig u ah asum I st oud kolme nädala aegus, pärast selle wiimse hinna ära maksmist, seda päriskohta oma nime peale ja omanduseks krnmtada laskma. 4) Ett- mätta, et see rohkem pakkuja mitte need mmetud ja ette pandud nõudmiste zarel ei tee, saab ilma küsimata rohkem pakkuja kahju, ja rehnungi peale uueSte okstoni wnstl ara kässttud seda Päris kohta kõige oma krundi, raja ja majadega ostu-söbradele näidata. .. Wiljandis. Kreiskohus, sel 1S Märtsil 1332. Nsessor - K. v. StryK. KM Sekretäri Aisertisky. Eestimaa ülema kooli kommissiom poolt antakse see läbi teada, et Koolmeistrile katsumine saab Läänemaal Kreis - koolikommisionis, Hapsalus, Aprillil kello 12 lõuna ajal peetud saama. Tallinnas, Lanstuba? 1. Aprillil 1832. a. all iimiiäatum: Waron Woseu, Rittershafti Sekretär Annan hobuse kaswatajatelele teada, et minul kolm sugu täkku uu, üks täiSwerd Araabia täkk. teineM traawel-seltfl. lolmas doppel-kkepper. A. W. Werncke, Wiljandis. Aoddas su mõisa tarwitakse üks mõistlik sepp. ligemad teadust annab selle mõisa walitsus. Iks hobune on müia suure Ameerika uulitsal Nr. 109. Hestimaa ülema kooli-kommisstoni poolt antakse selle läbi teadust, et nende tundmise katsumist kes endid koolmeistriks on walmistanud Zõirumaa jauskonna kooli-kommisstoni ees tänawu aaötu lv Aprillikuu pääwal, Rakwere linna-kreisi majas saab peetama. Kat. s utavad peavad omad nimed, kas suusanaga  ehk kirjalikult Wirumaa jäuSkoona kooli revidenti, Garon Wranglile, Idaveres  ülesandma ja järgmised tunnistusekirjad  sisse andma: 1) oma ristimise ja laualkäimise täht 2) oma koolis käimise üle, 3) oma elukombete tunnistus kirikuõpetaja  käest, 4) oma enese üleskirjutud elukäik. Need, kes juba enne oma koolmeistril eks amena on teinud, peavad peale ülemanimetud  tunniStus-kirjade veel oma eksamena  attestati, ja kui nad ehk jnba kuskil koolmeistri ammetis tegevad olnud, ka sealise kooli-kommisioni poolt oma tegevuse  üle tunnistust tooma. Tallinnas, Lanstuba, S Märtsi-k. 1382. a. Karon Htosen, Rittershasti Sekretär. Uks tüdruk, , kes õmbleda oskav, saab laste jume Lügemad teadused Wene uulitsal Nr. 37, Demini  majas, teise korra peal. s. ApnMK«« p. 188 S. kellu 12 lõuna  saab Mirjutatud herra karteri» Wttjandi  kiriku rehe ehitamine kõige wähem pärijäle awalikult wälja pakutud. Ligemat teadust annab kirikuwöõrmündcr Jaron Yngem Stemberg-1.  Zuuni-kuu M tiks piima-mirlsahwt ' Aõmmek, 7 werSta linnast rendi peale antud. Ligemalt wöib Nõmmelt teadust saada, kojamehe käest. Wiljandi mõisas on jälle kaks Tori sugu täkku, mida sugutamiseks wöib tarwitada, 1 Aprillikuu p. RBBI Ligemad teadust annab Wiljandi mõisa Valitsus. Nmte sMi>' meesterahwa palelod, lühikesed jakid, Sõ-kmicd, mantlid, ! laied meesterahwa ülikonnad  . müüb .. M. Stahlbcrg järMga. Wötsb oma peale tajuda tulekahjud, liikumata ja Mkmmd marad. Uinnitab warad- Aga aaSta fiSsemaksetud stntfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk tui tahab, tema eluajal jäetud aastade pärast kätte makstud. kaasa rahad nende, iga aasta stSse maksetud fintstde nende ameti hakatuseks tanvis lähtawat raha elurendid ee on : abi raha) kav kohe ehk wana hea see» seatud aegades. !,>at teadust am»b . 'D Ülem agent Tallinnas, Münti uulitsal Nr. l tt/73. WMme «aja trahteriga, kess ll««a saab ira »«bM. Lig»«« ieadufl saab Harsrwlitsal Smiruawl masa» all karra peal. lvi on r maja minia w«M Mhkmtalt uulitsa hakatusel -Rr. IM ISrel Usta p»odi« Nr. S 4. HSis prag pek heringO m saada « rubla tiluder. «kop. vael. Kk« rohkem »R»b S dP. »M. J. WHM, Wme k»M. Hinnad Tallinna tnrnl. 28. Poa«tu-k«ll päärval. Karduhwlid, tfttwk. Herned, toop. . . Leatsed, toop. . . Tangud, toop . . Weikse liha nael. S« liha »«l . . «M Mm, toop Hapu piim, toop. Koore, kortel. . . Lana wR, nael . Pütti wöi, nael . Muna paar . . . 4S-S0 kop. S . 7 , g „ lö—l3 „ M . S » S » s .. 4ö „ M-3S „ 5 ,»