mvned iseäranis nimetame: Juuru kihelkonnas Kaiu-Kaswandu  külas; Nakwere kihelkonnas Kloodt (Peuth) Karritsa  ja Andja (Addinal) koolimajad; Simuna kihelkonnas  Keru (Kerru) koolim., walla poolt ehitatud; ja Paaswere  koolimaja; Wetke-Maarja kihelkonnas Autu (Eugdes)  koolim., mis 1300 rubla maksis ja mõisa ja walla poolt ehitati; Jakobi kihelkonnas (Poll.) Põlula Kuiwajõe koolim., kus euamisle mõis kulu kandis aga wald siiski oma poolt ka 750 rubla kulutas; Waiwaras sai kihelkonna-kooli tarwis weel teine suur maja ehitatud; kulu oli 4500 rubla ja sai mõisa poolt toimetatud; Järwa-Madise kihelkonnas Kalepis ehitasiivad mõis ja wald kokku uut koolimaja, 1100 rubla kuluga; A mbla kihelkonnas Kargel (Kurküll) nõndasamuti; Ridala kihelkonnas ehitada Jõesa (Jesse) ja Keskwere (Keskser) waldadele Taniko ja Kaso küladele wäga isusat koolimaja, mis enamiste mõisa kingitus on kus wald aga materiaali ligi wedas. Ühel meelel on mõisaherrad ja wallad koolimajade eest hoolt kannud; puudulised koolimajad, mis mõni kitsas mõni pime  ehk niiske ehk liig madal on, kamvad ikka enam ära; neid on nüüd umbes 80 weel olemas. Koolmeistrite palgad on nüüd wiimsel aastal 36 kooli juures parandadud. aga siiski on meel Eeestimaal 109 koolikohta, kus koolmeister 100 rubla palka ei saa. (Wirumaal on 45 ja Alutaguse maal on 21 kooli, kus palk meel ei ole seadusliku kõrgusele tõusnud) Mitmest aruandest on näha. et noored koolmeistrid sagedaste hea õpetuse wiisi ehk methoodiga harjunud ei ole ja lastele pähä õpetawad asju keda naad küllal; ei seleta, mis usuõpetuse ja kõige õpetuse juures kahjuks  tuleb. Sellepärast on mõnelt poolt nõutud, et noored  koolmeistrid enne kui ise oma was tamisega koolikoha  saamad, peakfiwad kuskil wauema mõistliku koolmeistri  juures proowi-aega ja teise ülewaatamise al õpetades  hea õpetuse wiisiga tutwustama. Südameliku armastust laste wastu. mis tööd teeb Issanda pärast ja ka laste hinge kasuks, seda armastust ja seda põlewat südant peab Jumalast antama ja palutama; kus seda ou, seal haritakse mitte üksi laste mõistust waid ka nende südant. Koli ealisi lapsi oli Eestimaal 37,226; nendest  käisiwad koolis wiimsel aastal 33,759 (uimelt peale 16 tuhat igapäewa-koolis ja pisut rohkem wahekoolis.) Koolis käimata on jäänud 3469 last, ksige enam Läänemaal.  , . . Koigi kooliskäija laste hulgas oli 2764 last, kelle raamatu luge mitte wäga waene oli; teised luewad keskmist wiisi ja heaste. Lapsi 8 kuuni 17 aastast saadik oli Eestimaal ülepea 51,579. Nende seast (koguduse  ja kooli õpetuse läbi) oskasid raamatut lugeda 85- protsenti (ehk 85 iga 100 kohta) ja tundnwad peatükka 75 protsenti. Igamees näeb neistki numritest, et nende kallat tööd on tehtud. (Jääb poolele.) Jõelähtme Wallakoh tu poolest on meile järgmine  ametlik kiri saadetud: Mustatud „ Tallinna Sõbra" Redaktor! Siin järelseiswat  protokolli saab palutud Jõelähtma kogukonna walitsuse poolt .Tallinna Sõbra, sees äratrükkida, kui awalikku wastust .Revaler Beobachteri" Nr. 212 sees üleswõetud Hnth'i kirja peale: Meie kogukonna kirjutaja C. Ovir ei ole mitte oma wõimusega Tallinna wangikoja wahti Fabian Lepp isud  wangipuri lasknud panna, waid see asi on sedawitsi olnud: Protokoll. I. Niida kõrtsmik Jaan Ling astus ette ja ütles: Neljapääwa õhtul, 10 Septembril kellu 6 aegus tulnud  kaks joobnud meest tema kamri, mõlemad prii-riideS, ja pitkem mees ou ennast kohe tema kaubalaua peale rinnuli  lasknud ja pidanud tema klaasid ja pudelid maha ajama, ja tema on siis seda inimest käskind oma laua eest eemale minna, et ta mitte klaasid ja pudelid katki ei teeks ' siis on see mees laua pealt ülestõusnud ja küsinud : kus on Sinu kõrtsi esise ukse pealt laud ja patentid? ja tema on wastanud: Kõrts põles ära ja saab alles ehitatud,  sellepärast ei ole neid mitte wõiuud üles panna, saab kõrts malmis, siis saamad need muidugi ülespandud. 11. Jõelähtme peremees J a a n S a r m a k kes oma täis ameti-aeg Wallamauem ja Kogukouna-kohtu wanem on olnud astus ette ja ütles: Tema on läinud sel Neljapääwa õhtul Niida kõrtsist pelroleumit tooma ja istund kõrtsi kamri pingi peale maha, ja mõisa sepp GuStam  Pet ofer tulnud sepa pajast ja istund tema kõrwa pingi peale; siis on need kaks meest kõrtsmikuga waidleuud, pitkem mees seisnud põrandal püsti, lühem seisnud ukse all, ja sellel lühemal olnud paletoo rihmaga pealt kinni ja paletoo alt paistnud mõega ots Nälja, ja tema (Jaan Tarmak) ütelnpd sepa Petoferi wasta: .Ei tea mis mehed need õige peakfiwad clem? Ise prii-riides ja mõega otS paistab kuue alt wälja." Siis on sepp Petofer  nende käest küsima läinud: .Mis mehed Teie olete, et Teie oma prii-kuubede all möeka kannate?" Siis on pitkem mees lühema mehe juure astunud ja on tahtnud teda uksest wälja lükata jr ütelnud ise (midagi) possul. Aga Petofer aStund nende eite ja lükand ukse kinni. Siis on lühem mees ütelnud: .See ei ole mitte minu mõek. waid on selle teise mehe jägu". Wötnud siis oma wöörihnta paletoo pealt ära ja ännud mõega pitkema mehe kätte. Siis tõusnud tema (Jaan Tarmak) pingi pealt üles, läinud pitkema mehe juure ja küsinud: .Mis mehed  Teie õige olete, et Teie mõegaga käite ? " SiiS on pitkem mees temale rindu löönud ja ütelnud: .Kas Sina siga oled selle küsija, kas Sa tead mis mees mina olen, ma tahan sinusugusele siale näidata", tõmband mõega tupest wälja ja tahtnud teda lüia; aga tema kargaud  kätte kinni ja ei ole ennast mitte mõegaga lasknud lüia. Siis on see mõegamees ütelnud: .Noh, minul on ka weel püstol põues." Selle peale on tema (Jaan Tarmak) kõrtsmiku Jaan Ling'ut käskind köit tuua, et see mõrlsukawiistga inimene oma sõeariistadega saaks kinni seutud. Siis on kõrtsmik ühe tüki nööri toonud ja Hakenrihtri  teener Jwan Tomingas on ka just uksest tuppa tulnud, kui ta (pitkem mees) oma moeka on tupest tõmband,  ja Hakemihtri teener on siis kõrtsmiku käest nööri wõtnud, aitand teda (pitkemat meest) kinni siduda ja Wallakohtu  majasse wiia, ja Niida kõrtsist kuuni kohtumajasse pakkund nemad temale, Petofer'ile ja Jwan Tomingale ühe rubla, et neid lahti laseksiwad, aga Tomingas ütelnud  : .Et Teie raha pakute, siis ei saa Teie kogum lahti." UI. Hakemihtri teener Jwan Tomingas annab üles, et tema neid inimesi mitte ei tunne, kuida Huth Saksakeeli  zeitungis ütleb (teda neid) lapsest saadik tundma. IV. Jõelehtme mõisa sepp Gustaw Petofer ütleb: Tema on just seal juures olnud, kui need mehed on esiteks  kõrtsmikuga õiendanud, siis ou pitkem Jaan Sarma'ki siaks sõim and, rindu löönud ja oma mõega tupest wälja tõmband ja tahtnud Jaan SarmaN mõegaga lüia, ja on tee peal neile ühe rubla raha pakkund lahti laskmise eest. V. Jõelehtme Tallitaja-abimees Gustas Kiwimäe  annab üleS, et tema on just seal juures olnud, kui need mehed sasivad Wallakohtu majas wangipuuri pandud ja mõek ja püstol saiwad kirjutaja tuppa wiidud, ja nende  hobuse (kõrb) wankrega miimid tema oma juure, ja kohtumajas nemad ütelnud, et üks Tallinnast wangikoja maht on ja teine tema woorimees; aga et nemad tee peal tahtsiwad lahti saada ja toojatele ühe rubla pakkustwad, ja et neil mingisugust tunnistust kaasas ei olnud, siis ei wõiuud nende juttu keski uskuda, ega see asi teisite sündida, kui see ou olnud. V!. Kui sel soldatil Fabian Leppikul midagi selle üle peaks kaebamist olema, siis tehku tema ise seda seaduSliliku  kohtu ees, aga ei mitte Saksakeeli zeitungis ühe Huth'i läbi, ühe keele peal, mida Fabian Leppik wist ehk isegi ei mõista. Ja kui temal ka ehk peaks midagi kaebamist olema, siis tehku tema seda selle inimese wasta, kes teda ilma mingisuguse tunnistuseta kottu wälja on saatnud, sest meie, maarahwas ei wõi mitte kõiki inimesi tunda, ega nende juttu uskuda, kes wõeras kohas ilma mingisuguse  tunnistus-kirjata ühes riiu-asjas oma söeariistade pruukimise pärast saamad kiuni wõetud. Jõelehtmes, 28. Oktobril 1881. Tunnistuseks allakirjutäUd: Tallitaja Andres Kuusmann. Nr. 32 Kirjutaja C. Ovir. Tallinnast. Eesti-, Liimi- ja Kuuramaa Landrathi-kohtud  (maa eesseisused) ou Keisri Majestäti poolest 14. Mihklikuu pääwal 1881 allakirjutatud käsku saanud, hoolt kanda, et Maapääwad Maakonna-nõukogude asutamist  Baltimaa kubermangudes oma nõupidamise ja ettewalmistamise  alla wõtalsiwad. Baltimaa kubermangude ise olemised ja tarwitused peawad selle juures niipalju tähele panemist leidma kui wõunalik, ilma et Maakonnanõuukogude  üleüldine põhjusfeadus selle läbi paigast  nihutud saaks. — Kuida Riiamaalt kirjutakse, on nende nõuukogude asutamine Baltimaal, Riiamaa Kubernööri  Baron Üksküll-Gyldenbandt'i nõuu ja palme  peale kõrges paikas ettewõetud. Sõea-Miuistri käsu peale saamad 34 moona-magafid  ära kautatud. Nende seas on ka moona-magafid Rakweres. Paides. Hapsalus ja karmas. Peterburgist kirjutakse, et Riigsivalitsuse hoolekandmise  läbi riigi wäljamiuemised aastal 1882 niipalju mahendatud  saamad, et need 75 millioni rubla weikemakS jääwad, kui tänini. Tallinna 11. Walikomitee on nüüd ka oma wasitawate  nimekirja Saksakeeli lehtedes kuulutanud. 11. Walikomitee  nõuu järel on walida : Linnast 6 saadikud, esimesed alewijäust 2, teisest alewijäust 4, kolmandema alewijäust 4, ueljandemast alewijäust 5, Toompea alewist 3 saadikud. Kolmandema walikonna walitawatekS on nimetatud herrad: Jul. Pfaff, Jul. Grovö, W. Wiekmann, G. A. Henrik- son, Joh. Fischer, Vr. H. Rosenthal, Th. Jakobson. Nik. Malahow. G. Languer, C. A. Just, G. Eslon, A. Iljin,  G. Birk, Jak. Hekken, raamatuksitja Adamson, M. Koroblew, A. Tshumikow. M. Gawrilow, C. Treumann, G. Kleesmann, Ardr. Prommig, L. Daugull, Aleksander Hahn, J. Kork. Nende seas on 22 majaperemeest ja 2 öpetutmeest, Teise walikonna waliwateks on nimetud: D. Fölsch, C. Kollmann, G. Florell. C. E. Harthmuth, Georg Meyer, A. Werner, R. Zipser, Joh. Asfaftey, Oskar Gregory, C. H. Dunkel, E. Kapmanii, A. Moller, Kubermangu koolideülem A. Berling, Fr. Wiegand, Joh. Kuhlmann, Jusheuör von Essen, Arhitekt Thamm, Joh. Ruhlw, J. Tiebert, C. Förster, H. Ovpermann, K. Tifik,  Th. Bergmann, C. Romm. Nende seas on 20 majaperemeest.  13 walitawat on linnast, 11 walitawat alewitest. H. Oppermann kuulutab Saksakeeli .Tallinna Zeitungis", et tema oma terwise pärast Linnasaadiku ametit  oma peale wõtta ei wõiks, ja palub usalduse eest tänades, teda 11. Wali-komitee waliwate nimekirjast esiteks mahakuStutada.  Lugejad määletawad meel, kuida .Eesti Postimees"  .Ristirahwa Pühapääwa Lehe" wasta aiateiwast tüli murdis ja kuida meie selle ülekohtuse kirjasoiksinise wasta astusime. Nüüd katsub .E, P." ennast tühja keerkõnega  puhtaks pesta. Paneme lugejatele sellz weidra kirjatükkikese ette. .E. P." kirjutab oma Nr. 43 sees: . Tallinna Sõbra äpardus. Juhtsõnadel on ka omad juhtumised, nagu Tallinna Sõbral omad äpardused. Meie kirjutasime mõne nädala eest: Wennad! kus on walekoda,  saatkem sinna tõeoda!" ja kartsime, et mõni aealeht seda enese suhu mõlaks, kellest meie seda sugugi ei soowi. Ning kartus ep olnud asjata: Tallinna Sõber kirjutas tema juhil kaks pitka juhikõnet! Kui meie esimest lugesime, oli meil uus kartus ees. Meie armast  me et kui nimetatud leht oma seletusi sellwiistl edasi, ajab, tema wististe meie juhtsõna nii muudab: .Wennad ! kus on korwikoda, saatkem sinna korgioda! " Ja see oleks äpardus küllalt olnud ilma ees. Aga äpardus ei lepi sellega tema tahab wõimalikult suur olla. Sellepärast loeme oma sõnakest uues kujus nii: .Wennad! kus au Lõekoda, saatkem sinna waleoda!" Et nüüd see Tallinna Sõbra maleoda meie tõe koja paale lendu lastakse,  on isegi mõista. Kahju aga. et ta mäe tike mitte meie ligikonda ei ole ulatanud ja sellepärast ka mitte meie silmi puutunud: meie ei tea nüüd ütelda, kui teram Sõbra maleoda ots möel on. Oleks meie juhtsõna ranna ääres nii muutunud, kui esiotsa kartsime, siis oleksime küll üielda wõiuud, mis Sõbra tõeoda on, nüüd aga on ka see wõimaia. Jäägu sellepärast Sõbra kaks juhtkrja esiotsa ainult tema sõbradele, kelle rõõmu meie ei taha rikkuda. Oma juhtsõna elulugu ia Tall. Sõbra äpartust pidime aga siin ometi oma lugijatele lühidelt jutustama. Meie sõna Sõbra suus eks ta ole üSna uus?" Jääme asja juure. Meie kinnitame: 1) Kui .Eesti Postimehe" toimetajal see Ristiusu ehk Kristuse riigi põhjusfeadus tundmata on, mille järel selle Kristuse riigi kodanikud ja maa pealised asjatallitajad mähet rahma ja rahwa wahel teha ei tohi, siis puudub temal seda usuõpetuse teadust, mida igaühel olema peab, kes Nistirahma kestes kirikliku isi aSjust kirjutada julgeb. 2) Kui .Eesti Postimehe" toimetaja ei tea, et sõna .rahwuslik" üks üleüldine on, mis iga rahwasngu kohta ühewõrra maksab, mida siis ka kuidagi Eestirahwa kohta üksi ehk iseäranis käänata ei wöi, siis puudub temal se üledine  õpetuse järg ja se looduslik mõistus ilma milleta ükski oma kirjadega ühe haritud rahwa ette astuda julgema ei peaks. 3) Kui .Eesti Postimehe" toimetaja ülemal tähendatud  teadused ja tarwiline looduslik mõistus on, siis ou tema omas kohalises kirjas pahal tahtmisel kõl - watumate kirjas olkijate sekka asinud. Siis puudub temal tõearmastust ja seda kindlat mehe-auu tundmist,  ilma milleta igaüks iga awaliku asja ja ameti tallitajaks  täitsa kõlwatu on. 4) Mis .Eesti Postimees" .korwikojast" kirjutab see ou üks nurjatu ja milets kargamine asja pealt asjatallitaja  kallale, .Eesti Postimehe" weidrate .wennaksete" eeskuju järel. Selle Viletsuse peale wastata on täitsa meie auu wasta. Selle peale wastata ei ole ka maja, sest see ei ole kuidagi asjalik. Seda aga tähendame meel, et sesugusi kirjast, kuida neid .Eesti Postimees" omas mõistuseta tõrelemises .Ristirahwa Pühapääwa Lehe" wasta ja nüüd meie wasta turule kannab, et seesugust  üksi siis mähe wabaudada wõiks, kui üteldakse: Need on korwiwaimu sündmusel, segasel peal kirjutatud. , .Kalewipoja Seltsi" poolest on .Walguse lugijatele üks kuulutus saadetud, milles selle lehe elukäik M. Lindenbergi juhatamise all täitsa hukka mõistetud saab Selts tõukab oma lehte parema juhatamise all pea jäe