poole kisendab? kellel -vähegi südame haridust  on, fee peaks seda kisa häält küll kuulnud  olema. Rahwa maimu elu paale -vaadates ei ole minul sugugi paremad mtelda, sest kus ihu elu kängus, sääl ei -või ka -vaimu eluga parem lugu olla. Et nüüd meie rahrva noor sugu täädmise ja tundmise poolest ja seega üleüldise maimu hariduse poolest pisut edasi nihkub, seda tunnistust annab -neile laste hoolas koolis käimine; ometi on harimise -või koolitamise -viisil küllalt wigadusi kulles, nii et täielisest haridusest, mis meie rahwast wöib õnnelikuks  teha, meel juttugi ei wõi olla. Armsad ameti -vennad! ärge pange pabakS, et üht -viga nimetan, mis meie rahwa koolidel praegu kõige suurem, otsegu pühalik püüdmine on, ja mille läbi -stad ometi meie rahwa elu otsegu mäda soo sisse juhiwad, ilma et isegi seda -viga ei tea karta. See -viga on, et meie koolidest muud ei nõuta, kui et muud nõueta, kui et lapsed heasti palju öppiksi-vad, et n'ad mmstaksiwad kooli katsumisel heasti palju mitmesugust täädusi wälja näita: n'agu kõik sugu rehendamist, õige ruttu kirjutada, takistamata lugeda kõik sugu kirjafi, mitme häälega laulmist, päälegi wõeral keelel mõnda sõna wälja rääkida, ja siis annata  ksc, et kooli kasu peab käes olema. Ja ometi saab sääl see kõige tarwilisim asi ära unustatud, see on — südame haridus- Kust see tuleb, et sagedasti kaebatakse: mida targemaks rahwas koolitakse, seda kurjemaks ikka läheb? Umbest sellest, et nooresoo kaSwatainise ja õppetamise juures seda ära unuStakse, et mitte üksi pää, waid ka süda pcawad haritud saama. See on see wigadus, miska meie koolid rahwast ilina seda tahtmata mäda sao sisse wcdawad, see on ühe sõnaga: mõistuse harimine ilma südame hariduseta. (Järg.) Politseiülem ja tohter astusiwad sisse; haige istus niiiammuti oma moodi pääl, nagu tohter teda öösel näinud oli; pääwa ivalgel oli tema nägu wecl koledam. Tema maams kord tohtri, kord politseimede  ova. ta nabti vüiidwad ärsarwata, mis see pidi Arendama, sest kohtumõistja Pälle, üks lübike noor n.ces punaste põskede ja rrarikcõic silmadega, oli omale juba laua malmis läädnud, übe kimbu paberid senna paale oma eree pannud ja pidas üht pilka luizeiulgu protokolli kirjutamiseks paremas laes. . Veemr. snõnda oli selle küüraka poist nim.ij mis aaätvad need härrad? " hüüdis baiga nõrga daälega, „sa tead ju, mina ei rannam veeras pidu, ega wõtta wöcraid  vastu l" Palineiülem astus üsna ta «sodi cve, vaaras tema otsa ja Ales kõma rõduga: . illmmo!" „Kes teie olete?" kar ur räme -r. tõstis parema Ae u«- müeü Arme, kui tahaks soldati musil ..?iinu bärra, teie olete Planto?" küüs rel'.:'.'.üi-.m uueste. Üa_.d silmad bakkasiwad bnlgama, ta viskas läti rungimad pilgud poliiviülema ja krrrumõiüja pääle, rapputas põlasmma näu." ja vastas : „Planto on ammu „ Zr? kes teie siis olete? wastage! m.m.a küün teid kuninga nimel." äõaige naeris ja vastas: „»» mM rn. Lemm: Vccecr, anna 'elle harru katte „Pole tarwis: Kas tunnete seda rättikut. mu härra?" „Mis? Kas ma ei pea seda tundma mitte, teie olete seda minu tooli päält wötnud; mis tarwis on need küsimised ja üle pea see ettcudus? teie punate mind, mu härra!" „Kui teie maewaks wõttate oma pahema käe marre pääle waadata," ütles politseiülem,  sääl on teie rättik; see siin leiti ühe nõnda nimetud Kiseppa Bianetti toast." Haige waatas wihasclt wöeraste otsa, tõmbas omad käed ruusikase ja kiristas hambaid; ta jäi kange kaclselt mait, ehk küll politseimeister ome küsimisi kordas. Politseiülem andis tohtrile märki, see läks mälja ja ilmus pea selle pääle jälle lauljanna, laulujuhataja Boloni ja . . . riigi saadikuga. «Härra paron von Martinow," põõris politseimeister küsimisega selle poole, „tunnete teie seda meest siin see olewat, keda Pariisis Plautoks nimetati?" „Mina tunnen ja tunnistan teda seks sammaks," mastas paron, „ja kordan meel oma ütte lust enne kui teda protokolli üles kirjutakse." „Wseppa Bianetti l tunnete tei teda see olewat, kes teid teie wõera isa majast ära medas ja Pariisi oma majasse wiis ning pärast seda teid nmrtsuga wiisil surmata püüdis?" Lauljanna mär-ses selle rirmm inimese otsa mae.dc.:-s : ta taktis mastuta, aga see nurjatu tegi seda ist ta astmel. Tabajas ennast kõrgemaks, ta m:!st.ne müts näitis päält wahemaks läinud olcmad, tema käsiwarred  oliwad kanged, ta nähti neid waewaga  liigutawad, aga omad sõrmed tõmbas  ta kramplikult ruusikase ja ajas nad jälle sirgele: tema hääl tuli weel tasa ja rögisideS rinnust mälja, isegi ta naermine ja wandcd jaiwad pea aegu sosistamiseks. „Tuled sa mind maatama, Kiseppa?" ütles tema rammutuma häälega, „see on ilus sinust; kas pole tõsi, sa üsna toidad ome silmi minu pääle waatmisega? See teeb mule tõeste haiget, et ma sind puremine  osanud ei ole, ma oleksin sind seega sest mälust päästnud, oma onu enne tema ürareisimist Saksamaa lojustest teutatud näha." „Kas meil on enam tunnistust tarwis?" hüüdis volitsciülem wahelc; „härra kohtunik  Palle, kirjutage üks mangi wõtmise käsk sette .... kohta —" „Mis teie teete?" küsis tohter, „kas teie ei näe, et tal surm juba suu juures on? Tema ei ela mitte mecrand tundi enam. Nnttage, kui leil meel leinalt midagi  küsida on." Politseiülem käskis Peetrit kohtuteenreid kutsuva, nemad pidada mangi siia sisse tooma: baige maius ikka eua-n ja enam kokku, tema silmad nähti waikicsti ieiswal ja üknnlmi lauljanna poole waatawat; aga ka praegu meel nähti la ulmad wihast ja põlgduiest walkuwad. ~kiseppa," ütles ta mlle, „una oled mind õnnetumaks teinud, ära Muutuse sisse saatnud, seega olid sa surma määri: sa oled oma isa elu õnne Meste ära rikkunud, teda iaadeti  kaleeri orjaks, sellepärast cr ta sind Isamaalt. „Tal. S."kirjutab nende sõnumite üle, mis talukohtade müümisest meie wiimases numbris seisiwad, järgmisel wiisil: Meie omalt poolelt annaksime mõisahärradele ja taluperemeestele nõuu, enne krunditamist talukohati ka mitte müia ega osta. On mõned kohad juba peenrateS peremeeste päriseks saanud, siis on pärast korraline krunditamine täitsa wõimata, kuna kohad segatud põldudega ja heinamalega päriskohtadeks  kölbulised olla ei taha. Seda on Liiwimaa kroonu-waldadest selgest näha, kus talukohad küll palju odawamalt ära müüdud on, kus aga pärisperemeusd siiski era-waldade pärisperemestega sammu! käia ei suuda, kes küll oma kohtade eest rohkem maksiwad, selle eest aga korraldatud kohad saiwad, kus keegi nende lahket tööd ci tülita ega takista. Sellest see küll ka tuleb, et kroonu-waldades õnnetu wüljarändamisetuju  palju käredam on, kui cra-waldades. Weel tähendame selle püüle, et Saaremaa  mõisade ja waldade uue mõetmise ja krunditatud talukohtade takserimise juures mitte Liiwimaa küünra-mõedud ja thaleriarwud  ei peaks tarwitatud saama, waid sülla- ja dessätini-möödud ja rukki-waka arwud selle põhja peal, mis Eestiiaal ja Kuuramaal maksawad. Ainult neelarwud seisawad wõimalikult lootuSlikul Wusel ja nende järel wöib põld heinamaa waSta ja koht koha wasta wõimalikult õiel ära kaalutud saada, kuna Rootsi ajast pvitud „Maa täitsa ära wanunenud n ja uueina põllutöö ja loomakasivatamisaeisukorraga  kuidagi kokku ei mahu. meie soowiksime, et ka „Saarlane" ja „Kuresare Nädalileht" seda meie tähendust üles wtaksiwad,  selle tähtsa küsimise üle mida tzeie Saaremaa kohta juba kahe aasta eest pikemalt  arutanud oleme. „T. S." t^ Wene ja Inglismaa tülist. Rahu näitab pääw pääwalt ika kindlamaks minewat ja tõsidusega wõiwiv nüüd Wene ajalehed ettekuulutu, et se praegline Wene Inglis tüli rahulikul toimetatud saab. Londonist tulewad, kit jutab seitung „Uus aeg," ilma kahklemat; waigistatud tüädused ja näitwad selgesti praegust Inglaste politika seisu kohta üles. Sellest on tunda, et minister Gladston'il mitte enam tarwis ei näita olcwat, AfganiStaani  piiri küsimust ses kardetawas olekus pidada, mille parast hirmutud parlament temale ilma otsata woli andis ja tal wüimalikuks  tegi, Inglis soldatid Egiptuse maalt ärakutsuda, ilma et keegi tale seda süüks wõis ajada. See, mis mõne pääwa eest wõimatu ja ilma põhjuseta oli, näitab praegu Gladstonil  üsna paras olcwat. Londonis tüüdwad  tükkis heaste, et Inglaste küsimused