õpetajate majadest paljn tähtsaid ja kuulsaid mehi wälja läinud. Baltiskist. Üks pitk elu, täis tööd ja waewa, aga ka täis õnnistust, on kustunud. Selle kuu 20. pääwal, kell 7,2 pärast lõunat suri pärast pttkemat haigust, endine BaltiSki Vogtei-kohta wanem, Ritter Karl Friedrich Kalk, 817. aastat wana. Järgmises numres saame meie selle tähtsa mehe elust ja tegewusest rohkem kirjutama. Hapsalust. Tulemaks neljaks aastaks on Hapsalus Linnasaadikuteks walitud: 1. klaSfist: M. Rosenbaum, L. la Coste, C. TadowSky, R. Bergseldt, H. Behr, Richard von Gernet, Dr. F. Linse, R. Schultz, F. Ellerberg  ja P. Anderson. 2. klassist: Dr. G. Hoffmann, Dr. H. Abels, Dr. L. Haudelin, A- von Hesse, A Jakobson,  A. Messer, C. Baron Ungern-Sternberg, F. Ausberg,  L. Trlstan ja W. Dadojew. 3. klassist; J. L. Michelfen, Dr. C. von HunniuS, L. Holmberg, C. Mirsalis,  C. von Middendorff, J. Blumberg, Rudolf .von Gernet, R. Bedmann, J. Mühlenkamp ja W. SentifoliS. Ka HapsaluS on ennast walimistes rõõmustaw üksmeel  näitanud, kui ka seal tuulepuhujatest puudust ei ole' olnud. Aga mõistlikumad ringkonnad olla ära tunnud, et ka karjamaa tallitusekS midagi muud kulub, kui wabalaSte ja rahwuslaste tuhinat. Riiast. Dünaburg-Witebski Raudtee-seltfi kassast olla umbes 12 aaSta kaikus umbes 54,000 rubla körwale saadetud. Raudtee ametnik G. v. Amende, kelle tallituse all rehnungid seifiwad, on kinni pandud. Selle kuu 13. pääwa homikul on Läti rahwuslikn püüdmiste juhataja,  Adwokat Khristian Kalning, ära surnud. Hiljuti  oli tema wõeramaa reisult tagast tulnud, mida oma terwise kinnitamiseks ette wõtnud. Mõne pääwaga on raSke difteritis (kaela-haigus) tema tegema elule otsa teinud.  .Tuleivad aead', ütleb ,Zeitung für Stadt und Laud", ,saamad näitama, kas Kalning'i agar tegewus Lätlastele kasu toonud on.^ Peterburgi kohtute ees seisawad kaks tähtsat protsessi. Selle kuu 10. pääwal algas protsess Riiast päritud Grossmanni wasta, kes umbes nelja aasta eest Riigibankist,  kus tema sema sel aeal abi-ametnik oli, 84,000 rubla eest wõidulaenu paberid ära warastas, wõerale maale põgenes, sealt jälle tagasi tuli, wõera nime all Wõrus ja ka Peterburgis elas, ja 27, aasta eest Narmas kinui wõetud sai. Temaga ühes on kohtu all tema armuke, ametniku-lesk Wandalowski, kes selsamal aeäl Sillamäel  kinni wõetud sai, kellele tema ligi poole sellest rahast annud ja kellega üheS tema pärast oli tahtnud wale-raha ja raudtee-aktstaid tegema haküa. Peale nende weel Armeenlane  Mdiwani, kellele Wandalowski seda raha laenanud  ja kes seda enam lagast anda ei tahtnud, ja Kohtusekretär  Poltarazki, kes seda teadnud, aga mitte üleS ei annud ja keda esimesed kolm weel mitmel teist wiisi selle paha asja sisse oliwad mässida oskanud. Vandemehed  on Grossmanni üksi süüdlaseks, teised ilmasüütakS tunnistanud. Grossmann sai köigeist õigustest lahti, kolmeks  aastaks ühte määratud kohta Irkutski kubermangus, fiis weel 10 aasta peale Irkutski kubermangusse ülepea ja pärast seda 15 aaSta peale Siberisse ülepea, mõistetud. Selle kuu 12. pääwal algaS protsess ühe tulepanijate seltskonna wasta, kes Peterburgis aega mööda kaheksa maja oliwad põlema pannud, et oma kõrge hinna eest kaitsuse  alla antud aSjade eest, mida nemad enamist juba enne oliwad wälja wiinud, Tulekassast raha saaksiwad, knS juures  ka üks inimene surma saanud on. Kohtu all seisawad  : mehhanikuS Otto Willberg, Soomemaalt päritud,  ja tema naene Wilhelmine, kõige nende kurjategude  juhatajad, mõlemad 38 aaStat wanad; raudtee kommando tagawara-unterohwitser Klemens Jodkello, 34 aastat wana ja tema naene Leokadia, 26 aastat wana ja kõrgemast seisusest, mõlemad Poolakad; ametnikulesk  Ludwiga Gabidulin, 35 aastat wana ja kõrgemast  seisusest; soldati lesk Wilhelmine Sokolow, 37 aastat wana; talumees Jegor Smirnow, 26 aastat wana; weike-kodamk Nikolai Naborshtshikow,  44 aastat wana; Olga Abramow, 31 aaStat wana. Peale selle weel Bronislawa Kossmowski,  26 aastat wana ja kõrgemast seisusest, kes Peterburgisse  tulnud oli, ennast era-koolitamisega toitma, seal häda sisse langes ja kurjategijatest sel aeal nende seltsi meelitatud sai, kes aga omast südametunnistusest kihutatud, kurjategusi üleS andis, enne kui tema nendest ise suuremalt osa wõtnud oli. Kui protsess lõpetatud on, fiis -aame ruumi jätku mööda sellest pitkemalt kirjutama. Selle kuu 12. pääwal on Peterburgis ja ümberkaudu, ka Kesk-Wenemaal ja Soomemaal wäga kange torm olnud, mis ilma ühegi eestäheta tõusis ja kange kiiruga kaswis. Uuemad sõnumid. Prantsusmaalt. Minister-Präsident Brisson on omast ametist tagasi astunud, Freycinet on tema asemele kutsutud, ei ole aga weel täieste wasta wõtnud. See nõuu, mis järel Parlamentis Tongkingi pidamises 78 millioni franki lubati, ou ainult ühe hääle rohkem saanud ja peale selle on hääleandmiseS pettust olnud. Tõe poolest olnud rohkem Parlamenti saadikuid selle nöuu ja sedawiisi ka Brissoni Ministeriumi wasta; sellepärast ei wõinud Brissoni Ministerium  enam ametisse jääda. Wõeral maal rõsmustakse, et rahuline Grevy uueste Präsidentiks walitud sai, omal maal tuleb temale aga wist palju tüli. Inglismaalt. Inglismaa laewad Punameres on käsku saanud randa wahi alla panna. Sudaneslastele olla merelt sõeariiStu kätte weetud. Balkani poolsaarelt. Türgi walitsus on suurriikidele ringkirja saatnud, milles selle wasta waieldakse, et lialased MaSsauah linna oma walitsuse alla wõtfiwad, jo palutakse, et suurriigid nende taganemist toimetakflwad. Ke Greekamaa walmiStamiSte pärast tahta Türgi walitsuk suurriikidele ringkirja saata. Arwatakse, et suurriigid nõm annawad, Greekamaad uue ,piire-õiendamise" läbi lepitada f. o. Greekamaale Thessalias weel natuke maad juure anda sest weel ei ole kõiki antud, mida Berliini kongress mää ras. Gruitsh, üks Wenelaste sõber, on Serbie saadikuks Wenemaal nimetatud. Wene erakond näib Serbias  wõitu saama. Bulgaarlased jätsiwad Piretist  taganetes natuke wäge senna, asju kordas pidama künni Serbia wagi senna jõuaks. Serblased on nendl peale lasknud. Ü's pealik ja üks soldat on haawatud. Würst Aleksander on seda suurriikidele teada annud. Egyptusest. Kindral Stefenson on telegrammi et tema selle kuu 19. pääwal waenlafi Kosheh juurest tagasi ajanud. Waenlased kautanud ka 2 suurtükki ja 20 lippu. Üks Inglismaa pealik on langenud, üks pealik ja 20 soldatid  haawatud. Meie auustatud kaastöölistele ja kirjasaatjatele  kuulutame, et nende rehnung uue aasta esimesel nädalil tehtud saab, ja palume raha, uue aasta teisest niidalist hakates, Lindfors'i pärijate trükimajast ära tuua lasta. Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Wildkmar A'txaudt RemmelzaS. J»hao< uet Laarmann. Altdr Tlfrche Selg. >!essaad«r Friedrich Tamwiug. Hilda Er> oestive »l«. Julie Elisabeth N-orpik. La »latud: Michel Naritz. lSSmre», Kari Nalle, Michet'i lesega. Krigiau Awik, tüämee-, neiuga Trino Rcmmel»-av.  Maetud: Karla tvalbam, tõSmeeS KZ a. Theodor Auguft Wit» sur, 12 t. Truta Welk. «ristiaui lest 77 St. Ida Wilhelmiae Brmaau, 3 a. 4 k Ii p. Ingel Pink, 49 a. Hans Sess, mojaomanil, 66 a. 3e. Liisa Roota, Jiiri lesk. 63 a. 2 k. 16 p. Lena llarlson, Gastsv't lesk, 76 o. Karaliae  Amalie Profi, 1 a 8 l. 6 p. Pkha-waimu-klrikus. Maetud: Arihar Aleksander Johannes  Soosaar, 1 t. 6 p. Reiu lkoppul, «oorimees 62 a. 1 k. 7 p °X«w»o-0M qesgxxov. - Avxõ, S7-io Aersöx- IS3S. TrLNtad Liad piirtjatk ja kulus-. Tead dmised. Tetlimiled meie lehe „Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate triikimajaS Tallinnas wastawõetud: peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1886 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. - f« «, /.v //'i > „Ta!ltnna Sõbra" walMndsa, smdfors'! pmiad Tallmnas/ sam uulitsas R. 48. (6Z.) Hugo TreffneN neljaklassiline kool hakkab 8. Januaril 1886 peale. Tartus, Hobuse uulitsas 2. jsvvo«ittovv»vm Uue tellimise kuulutus. .Meelejahutaja", Eesti perekonna õpetlik ja lõbus nädalakiri, algab I. Januariga 1886 oma uue aastakäigu ning awab selle kuulutusega  oma tellimise. ..Meelejahutaja" maksab tulewal aastal: Aastas: Tartus ehk Tartust.ise ära tuues, s. o. postita 2 rubla; Postiga kätte läkitatult 2 rubla 69 kopikat. Poolaastas : Tartus I rbl. Postiga 1r.35 k. Tellimisi wõtawad f-niaegsed auuStatud abilised  mujal ja H. Laarmanni enese trükikoda Tartus, wasta uing palutakse raha kohe sele juure lisada ehk ka postmarkides sisse saata. Iga 10 tellitud lehe kohta antakse auuStatud wahendajatelc  1 leht maksuta. Eestimaa ahma 8 Koda- ja Kirika-raamalad s manast seltsist on weel ST kop. tükk saada « Pndsorsi trükimajas, Z ?«ssi«,kas> -Laia-««litsas. Eestimaa rahwa Katendrr,»»Täht-raamat iDKISSS^) aasta peale on wälja tulnud ja saada Lndforsi trükimajas. UamilMNt. Kakssada seitsekümmend wiis (275) dessätiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonetega  ja kraamiga saawad kaksteistlümmcndtuhat (lJ,OOO> rbl. eest müüdud. Külwatud on 25 dcSs. härjapea-seemneid, 10 dess. rukkid ja 3 desf. kartuhwlimaa mis peale selle, on hea karjamaa. Balti raudtee, pooljaama Wruda ligidal t 92 w. Peterburgist ja 59 wersta Narmast eemal). Maa peal wõib wõlg 2400 rbl. seisma jääma. Ligemat teatust saab mõisa SjägUtz'» omaniku  juures, Wruda jaamal. ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist  meie lehe peale wasta H. Z. Kar owi raamatukauplus. Tellimist meie lehe peale wõtawad maol wasta Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister  Liit; Sagadi mõisas : M. Gustavsohu;  Koerus: W. DnglaS; Simunas: W. Normann. Liitviwaal: Wändras: J. Eglon; Harglas: kirikuõpetaja W. Chriftiani. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpctad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. ~Tallinna Sõbra" tallitus. Jgapöättmne hinge toidnse rnautnl. kirjutanud A. K. Latler, on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GeskirjNä Lesti maarahva koolidele.