Kolga-Jaanist kirjutatakse meile Juuli-kuu algul: Esimesel selle /uu päewal oli meil wäga kange torm ja rahe sadu; kust ta üle läks. seal murdis palju puid maha, heinakuhjad saiwad enamiste kõik ära lõhutud,  mitmel loog ära wiitud, palju wilja maha löödud ja puruks peksctud. Mis tuulest murdmata jäi, seda awitaS weel ka rahe, mille terad nagu weikesed kiwikesed, selgest jäätsest läbimõetes 23 mili-meetert ümargused paksud oliwad. Et ta kange tormiga tuli, seepärast oli see enam tuisu kui sao moodu, mis weerand tundi aega kestis. Kui sadu möödas oli, fiis ehk ta küll wihmaga segi oli maha tulnud, jäi maa päris walgeks. Selle tormi ja sao läbi tehtud kahju ei ole sugugi weike, sest et ta õhtu Poolt hommikuse arwata 4—5 wersta laiuselt käis. Niisugust  tormi ja rahe-sadu ei mälesta wanemad inimesed mitte näinud olewat. Tänawune aaSta on päris õnnetuste  kogu; kewade oliwad ühtepuhku wihmasaud ega lasknud  kuidagi wiifi wiljasid maha teha sa pärast kaswuajal  oli jällegi sennini tniw, mis suurt jagu kaswnst kinni wõttis. Nüid jälle häwitas nimetud rahe wiimase järeljäenud  poole ka ära ja wõi küll teada, kuida tulewane aasta üle elatud saab! —wp.— Helme kihelkonnast kirjutatakse meile: Ilmad on ka siin, nagu igal pool, Jaanil wäga kuiw ja Juulil wihma suurte tuultega. Juuli kuu 3. päewal sadas siin kihelkonnas ka Lõwwe mõisa pool rahet, kus mõisa rükipsllu  puruks löönud ja arwatawat 3000 rbl. eest kahju teinud. „Walga Teat." kirjutab, et pilkne ka Rilli kõrtsimehe  maha löönud, kes aga weel kenaste edasi elab. Muid wähemaid õnnetusi ja äpardusi on ka mõned siin ja seal olnud, nagu L. mõisas uputas maast purju peaga töömees jões ära j. n. e., aga mis neist siin weel palju kõnelda. Wilja kasu läheb fiin pool kaunis korda. U. Pärnust. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 1. Juulil s. a. Pärnus Seltsi majas. Seltsi esimees hra. Suigusaar algas koosolekut mõninga ladusa sõnaga, milles ta tänast weikest koosolekut  seega wabandaS, et kibe põllutöö meie agaraid põllumehi kodu kinni pidada ega neid sest koosolekust ei ole lasknud osawõtma tulla. Siiski jäeda ta lootma, et kui töö neile enam mahti annab, nad siis jälle oma Seltsi koosolekutest ja muidest Seltsi toimetustest elawalt  osawõtawad. Ärapeetud näitemüigi sissetulekust ja Väljaminekust anti aru, mille järele üleüldine sissetulek 814 rubla ja wäljaminek 309 rubla olnud, nõnda et kasu Seltsile nagu kord ju awaldadi 505 rubla järele jäenud. Aruandja tänas kõiki näitemüigile annete korjajaid ja muid asja toimetajaid naesterahwaid nime pidi. Peale selle tänati ka kohalist linna walitsust selle lahkuse eest, mida ta, näitemüiki pidada luba andes, Seltsi wastu üles näitanud ja pidu platsil wiisaka korrapidamises  iga silmapilk käe pärast olnud. Anti teada, et Seltsi maja suurendamine minema koosolekul ette näidatud plaani järele, kubermangu walitsuse  poolt mitte ei alla kinnitatud. Et selle plaani järele majale saal näitepõranduga ülesse töise korra peale pidanud ehitatama, siis olewat Riias plaanile nii suurel mõõdul juure märkimist tehtud, et selle järele maja suurendamine peale 2000 rubla kallimaks minna, kui nimetatud plaani tegemisel ette olla arwatud. Et aga maja suurendamist siiski wäga hädasti waja olla, siis wõeti koosolejate poolt nõuuks, Seltsi maja pikemaks  teha ja saali majale aia poole otsa ehitada. Pärast seletas hra. Suigusaar pikemalt, mis kujul maja pikendamist  ettewõtta, et ta kõigiti sünnis ja nägusalt ehitatud  saaks. KooSolejad kiitsiwad seda seletust heaks ja andfiwad kõnelejale woli maja suurendamiseks uut plaani teha laSta. Hra. Suigusaar andis teada, et kubermangu walitsuse  poolt eestulewa wäljanäituse ajaks 3., 4. ja 5. AuguSti-kuu päewad kinnitatud olla. Nimetadi ka, et riigiwalitsuse auuhinnad: Ministeeriumi 2 suurt hõbe, 3 weikest hõbe ja 5 wask (bronks) auuraha ja 10 kiitusekirja,  maade ministeeriumi poolt näituse peale lubatud  olla, mida, niipia kui nad malmis saada, siia saadetumat.  Peale selle lubati weel Keiserliku Liiwimaa Õkonomia Sotsieteedi Seltsi poolt auurahasid paluda. Omalt poolt määras Selts auuhindadekS: 20 kiitusekirja,  100 rubla raha ja peale selle weel naeSterahwaSte käsitööde peale 5 kuld ja 5 hõbe sõrmust Seltsi nime ja märgiga. Tehti otsuseks, mõlemad ministeeriumi suured hõbe auurahad parema suguloomade eest anda. Wõeti nõuuks, räägitama näituse ajal ka wõidu wedu hobustega ära pidada ja tugewama hobustele kolmes järgus auuhindasi anda. Loomade seisukohtade eest ei lubatud maksu wõtta; suuremate käsitööde, nagu masinate  ja muide seesuguste eest wõetakse, nii kui ennegi, platsi raha. KooSolejatele tuletadi meele, et Seltsil wäljanäitusega üheS ka laata on luba ärapidada. Soowiti,  et loomade ja käsitööde kauplejad sest näite-laadast xrhkel mõõdul osawõtaksiwah, sest Seltsil olla nõuu aega mööda seda laata suguloomade wäljalautamiseks Võimalikult tähtsaks tõsta. Müijate soowimist mööda wõiwad loomad ja käsitööd ka enam hinna pakkumise teel ära mindud saada ja seda toimetataksi kolmandamal näituse päewal. Iga müidud looma ja käsitööde pealt lubati näituse kulude tasumiseks 5"/ o, see on 5 kop. rubla pealt wõtta. Sisseastumise hindadeks näituse aida määrati: Esimesel päewal 40 kop, töisel ja kolmandamal  päewal 15 kop. Pilet kõige kolme päewa jauks maksab 1 rbl. Wäljanäituse toimekonna liikmeid paluti 14. Juulil Pärnu kokku tulla ja sellega lõpetadi koosolekut. —ü — Pärnu maakonnast kirjutab Juuni-kuu lõpul meie kaastööline Selist: „Jal!egi ähwardab tänawune aaSta kurblikuks minema, mis üle rahrva suus tihti kaebdust kõlab, sest pitk põud on suiwklja suuremalt osalt närtsima sundinud. Rukis on kõrre poolest paiguti kaunis tubli, aga mis see awilab, kui sagedad pealt 30-graadilised sojad ilmad tera kosumist tarwiliselt edasi ei lase ja enneaegu walmis teeb. Ka oder ei weni kauase kuiwa pärast kuigi pitkaks ja heina saak on muidugi wähem kui minewal aastas. Kui ka nüid weel wihma piaks tulemagi, aga paris parandamine ou ikka wõimata. Juba kipub mitmes paigas joogi wee puudusgi kätte tulema. Kõigiti wõtame siit poolsed põllumehed oma suwe kauni murega wastu. Laste seas möllada seal sharlahi haiguS, mis rohkeste ohwrid pärida, mõnest perest koguni mitmed korraga surmale kutsunud. Id. X." Sealtsamast maakonnast kirjutab meile üks Pärnu Põllumeeste Seltsi näitusel käija järgmiselt: 8. Juunil vara hommiku hakkasin Pärnu poole kõndima, sest 9. oli Pärnu Põllumeeste Seltsis seltsi-ma ja heaks näitemüik,  millest ma osawõtta tahtsin. Linna jõudes juhtusin mõne neiuga kokku, kelle käest ma warsti küsima ruttasin, kas nemad ka ehk näitcmüigile tulevad? Nad hellakesed tegiwad aga suured silmad ja ütlesiwad, et nemad ühestgi näitemüigist ei teada, mille peale mina wägifi ka siis omat korda suuri silmi pidin tegema, sest et koguni esite arwama pidin, et ehk näitemüigi tärmin wast muudetud on? Kui jutu jätkul seletasin, et minu teada näitemüiki Põllumeeste Seltsi majas peetakse, siis kosteti minule, et seal üksinda („bauerid") talupojad käia ja nendel ei kõlbavat sinna minemine. Mina tundsin enne neid emasugust  wõerduwaid võsusid ja wõisin aga kahetsewaid pilke nende langenute peale seepärast paranegu meie maakonna pealinna neiude meel ja jäägu ta kindlamaks oma rahvusele, ja üelsin: adeu! Töisel päeval ei näinud mina ka tõeste mitte neid oma mõeldud suguõdesid seal rahvuslikul pidul. Näitemüigil oli kaunis rohkeste inimesi ja aSja tallitamine ka kaunis elaw, nõnda et rõemuga  oma reisi sihiga rahul olin. Aga, armas lugeja, kannata weel minuga natukegi, sest ühte nähtud viga ei või ma mitte nimetamata jätta, mis ma seal rahwuslisel  tegevusel tähelpanin ja meelt mööda ei olnud. Minewa aastasel näitemüigil oliwad müijad neiud ilusas rahwa riietes, aga tänawu oliwad nendel moonutud kahlud asemelle astunud! Oh neiud, mispärast häbenete teie oma esiwanemate ilusaid ehteid kandmast! Nad kõlbawad meie isielu edenemiseks ja ka ühelhoobil üheks rahwuslisekS tundemärgiks wäga, ega tohi ära kaduda ega sugu kahanedagi.  Pärnu näitemüigil oleja. Tartust. 22. Juunil oli Eesti Kirjameeste Seltsi koosolek, mida abiesimees eanä. H. Treffner juhatas. Warsti algusel tehti otsus, et edeSpidi seltsi koosolekuid punkt kellu pool 12 piab algatama. Teatati, et minevase  aasta- ja ka tänavuse aasta-raamatud tuleva aasta algusega ühe korraga välja saavad antud. J. Kunder kinkis oma Muinas-jutude raamatu tööpalgast 199 rubla seltsile. Selts tänas lahket kinkijat: Seltsi liige Busch andis nõuu, et paremate raamatute hind odavamaks saaks pandud, kuna muidu kallis hind just paremate raamatute müimist takistavat ja halvad raamatud odava hinnaga küllalt ostjaid leidvat. J. Kõrv kostis, Eesti keelelised head raamatud ei olla mitte liig kallid, ei võivat neid ka nõnda odavalt müia nagu halbu raamatuid, mille tegemine vähem vaeva tarvitavat. Ka ei olla seltsil võimalik oma kuluga raamatuid trükkida. A. Busch kinkis see peale 5 rubla seltsi heaks, et ta heaid raamatuid  hakaks püidma trükkida. Sellesama otstarbe heaks andsiwad ka H. Treffner 5 rubla ja Ruga 1 rubla. Juhataja soovis, et maja ära-ostmiseks rahwa seas rahajõuu korjandus ette saaks võetud. Mõne seltsi liikme poolt sooviti, et selles aSjaS ka heaste ette vaadataks ja järele mõeldaks, kuidas tõeste mõnusam oleks seltsimaja  ostmiseks rahajõuudu koguda, muidu ehk võivat rahwa meel ja auutundmus korjanduste arvu kasvamisega  nõnda puudutatud saada, et seltsil sest tulu ei tuleks. Tehti otsuseks, et korjamist maja heaks ette võtta. Kreiskooli õpetaja J. Kunder pidas Dr. Kreutzwaldi  kirjanduslisest ja luulelisest tegevusest kõnet. Selts arvas tarviliseks tema hauakünkale anuehet muretseda ja kujunikerdaja Weitzenberg'i käest tema marmori-kuju ära osta. Mõned seltsi-liikmed kinkisiwad seks ka ju raha. M. Põdder pidas kõnet Eesti kirjandusest, efite näidates, kui kallis kellegi rahwale tema keel on, keS teda kui kõige tugewam kaitseja hoiab. Siis kõneles tema pitkemalt ka kirjanduse vigadest ja takistustest ja kahetses, et EeStirahwal  peale ajakirjanikude weel kedagi tõjsi ei või olla, keS iseäranis selleks ja sellest wõikfiwad elada. Kõne oli wäga mõnus ja õpetlik. J. Järw pidaS ilma-kehade ollustest ja nende peal olevatest looduse mägedest kõnet. Seltsi kassa-aruannete läbiwaatajateks waliti Dr. Hermann, J. Reimann ja- J. Konimus. J. Kõrv panni seltsile gümnasiumi kooli õpetaja Salem'i sõnaraamatu käsikirjas ette, mis EeSti Wene keeli kirjutatud ja kiitis seda heaks. J. Lepik kinkis seltsile ühe käsikirjalise töö wanausu  üle, miS selts tänuga wastu võttis. J. Tülk audis manast warast aru, teatas, et vaheajal  110 mana raha, paar .nõiakivi" ja mõnda muud olla kokku tulnud. Nõiakivide tarvitamise viisist ja nende ajalu'nst rääkis kõneleja pitkemalt. Lähem koosolek on 24. AuguStil 1885. Dr. Hermann teatas, et tema luba saanud .Laulu ja mängu lehte" wäljaanda ja soovis seltsi poolt sellele ettevõttele tuetust. Koosolek lõppis ja lauleti lõpeks seltsi auupresitendi professor J. Köler'ile .Ta elagu!" Võrumaalt. Karula kihelkonnas on põrnatõbi lahti peasenud ia on kiireste laiali lagunemas. Loomad, kellesse see haigus hakkanud, on kahe tunni pärast surnud. Ka Walga linna piiris on mõned hobused selle tõbe ohvriks saanud. Kohatised linna loomade arStid annavad loomade pidajatele nõuu: loomi ainult selge kaevu ehk hallikaweega  joota ja selle sisse iga pangi kohta kakS söögi-lufika täit soolahaput segada. Seisvat vett ei tohi loomadele kunagi anda. Peale scda ei tohi loomi öösel karjamaale ajada ja ei tohi viimsed mitte soolised, vaid orumaad olema. Kõige palavama ajaga päeval ei tohi loomi mitte wäga vaevata ja on hea, neile iga hommiku külma vett selga valada. Kahtlased ja haiged loomad piawad sedamaid tervetest ära lahutatud saama ja tallid kloorlubja,  karbolihapu ehk veewli põletamise läbi puhastatud saama. Langenud loomad on kohe ära viia ja karjamaast  võimalikult kaugele, õige sügavasse maha matta. Riiast. Kuiha omal ajal lugeja» kuulfiwad, sai Riia linna wäeteenistuse komisjonile finati otsuse peale kohuseks tehtud, oma asjatoimetust Wene keeles ettevõtta, miS seiemaani seal Saksa keeles sündis. Nõnda kui kohaline Wene leht nüid ütleb kuulnud olevat, toimetavat  Riia linna peawanem, tähendatud otsusest ja kubermangu  valitsuse sellepooliste käskudest hoolimata, väeteeniStuse  komisjoni asju ikka vana viisi Saksa keeles edasi. Ta annud kubermangu valitsusele pealegi teada, et tema (linnapea) selle seadluse wastu finatis kaebtust on tõstnud, mis peale temale kubr. wal. vastutanud, et selle kaebtuse peale vaatamata mõeldud finati ukaaS viibimata täidetud piab saama ja kui ta mitte nõutud keeleS wäeteenistuse komisjoni juhatamisega joonde ei arva saavat, seda ammetid maha panna võib. Uuest nimetatud tsensor õue-nõuunik A. W. Schlösing on 29. Jaani-kuul oma ammetisse aStunud. Liiwi kuberneri härra kindral-major Sinowjew on, kuida .Heimath" kuuleb, oma asjade korrale seadmise  pärast Sjcdletsi läinud, kust teda pia Riiga oodata olevat. Mntawift kuuleb ,Balt. Wehstn./ et seal uSndu? nimetatud „ Inglise seltskonna" poolest suur hulk «ale 25-rubtalisi paberi rahastd turule olla toodud. Trükk ja paber olewat heasti korda läinud, nõnda et esimese pilguga neid sugugi ära ei wõi tunda. Selle waStu ei ole «eemärgid mitte nõnda korda läinud; kuju on waewalt  nähtaw. Ka on wärw paberist läbi löönud, mis õigete rahade juures mitte tunda ei ole. Miitawi ümberkaudu on kartohwli harimine suurel sammul laienenud. „Lat. A«." arwab iga aaStalist  saaki umbes 30,000 rbl. peale ja soowitab ühe kartohwli-suhkruwabriku asutamist. Tallinna wäljanäituS on, kuida WalguS kirjutab, wäga ilusaste korda läinud. Talurahwa poolt näitab aga hoopis wähem osawõtmist olewat, kui Liiwimaal. See ei ole ka ime, sest EeStimaa mõisapidajad ei ole nii usinad olnud talurahwa põllutöö edenemise eest muret pidama, kui Liiwimaal. Eestimaal on «eel praegugi mitmeS «allas maad kruntidesse jautamata ja talurahwa põllud saawad raske rentide ja teutegemise läbi wäljakurnatud.  Näitusel oli wäga palju sõidu- ja tööhobufid saadetud. Wäga tähelepanemise «äärt oliwad lammaste mitmesugused tõuud. Sigadest oliwad iseäranis Torma mõisapidaja Anschütz'i, Kastri, Esseni j. m. loomad tähelepanemise  wäärt. Iseäralist tähelepanemist äratasiwad sulgloomad, mida rohkeste ja mitmes sugudes wäljanäitusele  oli toodud. Hobuste wõidujooksmise pidu peeti 29. Sakala. 1885