 Haigete kgmrjieS wöiwad 30 meesterahwast ja 10 uaeSterahwast aset saada. Jälle on Tallinnas ja ümberkaudu mitmed hobusewargused  ette tulnud. Nenda andis Tohise taluperemees Tõnis Romandi selle kuu 11. pääwal Politseile teada, et Pärnu maantee ääreS, kõrtsi 291 nt ees tema neljaaastane  kõrw ruun, üheS reega, kokku 78 rubla wäart, ära warastatud on. Ree peal oliwad kaks kotti püüli jahuga ja üks pudel 4 naela kiwi-öliga. Temaga ühes olnud endine wang Madis Kullamägt kõrtsis, kadunud sealt aga järsku ära. Kohe selle peale wöetl Madis Kullamägi Liiwa-Laia uulitsal kiuni, kus tema hobuse ia reega oma naese korteri ees kinni pidas. Rege tunnistas  talumees omaks, hobune oli aga wõeras ja wist juba ümber wahetattid. Waras tegi ennast joobnuks ja ei annud mingisugust wastust. Tema sai kinni pandud. Selle kuu 8. pääwal warastati Toompea alewis Friedrich  Leib'a tallist hobune riistadega ja hüolvist saan, kokku 100 rubla wäärt, ära. Tema läks ühe sõbraga otsima, sai warga, Eduard M. kes temyga ühes majaS elanud, Lasnamäel kätte, wõttis oma hobuse ja aSjad ära, ja wiis kalli naabri Politseisse. Testama taluperemees  Jüri Koosel oli selle kuu 6. pääwa õhtal nelja rekrutiga Nõmme kõrtsi tulnud ja öömajale jäänud. Küna nemad magnsiwad, on wargad kõikide pükst-taskud lahti leikanud ja warastanud: Jüri Kooseli taskust 1300 rubla eest Pihkwa hindpaberid ja 12 rubla 90 kopikat puhast raha; ühe rekruti taskust 6 rubla, teise taskust 4 rubla, kolmandema taskust 2 rubla 65 kopikat, neljandema taskust 1 rubla. Weel ei ole kurjategijaid leitud. Tallinnas on peale selle hulk wargaid kinni wõetud. Ääsma maldas warastati öösel, selle kuu 7. ja 8. pääwa wahel ühest aidast riideid ja toitu. Selle kuu 9. pääwal  sai waras kinni wõetud ja suurem jägu asju tema juures leitud. -- Öösel, selle kuu 11. ja 12. pääwa wahel ou wargad Wiimsi weski aknast fisse läinud, ukse seespoolt lahti teinud ja 2 tshetwerti rukkid, 2 tshetwerti odre, 2 tshetweriki uisu ja 4 tshetweriki linnakseid ära warastanud. Eesti Postimees" juhib omas wiimases numres üleüldist tähelepanemist ühe tähtsa asja peale, mis EeSti rahwal ja Eesti keelel weel täitsa puudub. See on ükS Eesti keeli Kouversations-Lerikon ehk teaduslik  sõna - raamat, kust iga tähtsa aSja, maa, linna  ja inimese üle lühikest seletust leida wõib, nagu meid raamatuid kõigeil teistel kultur-rahwaStel juba on. Üleüldist  eesarwu mööda peaks see raamat umbes 120 kuuni 150 poognat suur olema ja selle kirjutamiseks ja trükkimiseks  kuluks umbeS 10,000 rubla. , EeSti Postimees" arwab. et seda nõuu ettetellimise (Subscription) teel korda saata wõiks, kui kõige rahwa keskist 1000 inimest leida oleksiwad, kes 10 rubla ette maksaksiwad ja omal aeal selle eest tähendatud raamatu saaksiwad, mis teistes keeledeS  palju rohkem maksab ja edaspidi Eesti raamatupoodides  mift ka rohkem maksma saaks. Sissemaksetud raha saaks intressi peale pandud ja omal aeal ettetellijakele  kasudega tagasi maksetud, kui mitte nii palju kokku ei tule, et see raamat tõeste wõiks kirjutatud ja trükitud saada. Meie teretame seda nõuu rõõmuga, sest ükS seesugune käsi raamat ei ole mitte ainult tulus nendele, kes oma teadust wõimalikult iga asja kohta laiendada tahawad, waid see on ka kasulik igas ameti-tallituses ja igas majapidamises. Seal leitakse lühikest seletust ja õpetust  ka kõige nende asjade üle, mis igapääwases eluS ette tulewad. Et seda Eesti keeleS weel mitte ei ole, see ou otsekohe üks suur puudus, mis tungiwalt täitmist tarwitab. Kas seda aga sel teel, see on ainult erainimeste  osawõtmisel ja tuetusel täita wõib, see näitab wäga küsilam olema. Meie arwates peaksiwad selleks kõik kodumaa  seltskonnad ja ühendused elawale ja tegewale osavõtmisele  kutsutud saama. Meie loodame ka, et kui seda tähtsat asja õigelt otsalt käsile wõetakse, siiS saakfiwad ka meie kodumaa Saksa sugust kaaskodanikud sellest osa wõtma, sest meie kodumaal on tänine need mõlemad rahwawgud üksteise tugil elanud ja peawad ja saamad seda ka edaspidi tegema, kui nemad puhta südamega, selge silmaga ja terawa mõistusega tulema aea peale waatawad.  Kelle! iialgi wöimalik, see katsugu fiis selle mõttele igas ringkondas, igas sugus ja seisuses osawõtwaid  ja tegewaid sõbru äratada. Ühe aSja peale peame meie aga weel tähendama. 10,000 rubla on õige hea hulk raha,' aga meie arwame, et see selleks ettewõttutseks kaugelt mitte ei ulata. Ülepea ei ole küll wist loota, et see tallitus ainult raamatu müimise  hinna eest wõiks korda saadetud saada; selleks oleks otsekohe abiraha waja. Kui kõik meie kodumaa kodanikud lahke meelega sellest osa wõtawad, kui seda asja õiges paikas õigel wistl ette pannakse, ehk leitakse fiiS ka selleks nõuu. Selle kuu 13. pääwal on Oonega jalawäe rügementi  pealik, Sekondleitnant Wladimir Wolatowski, ennast rewolwrt kuuliga surmanud. Oma teenrit oli tema enne kottu wälja saatnud, ;a km see tagasi tuli, fiis leidis  tema oma herrat seljali wsodis surnud. Kesket otsaesist  oli kuuli auk ja pahemas käes hoidis tema rewolwrit,  kuS Veel wtis laengit sees oliwad. Laua peal oliwad  kaks kirja, üks tema kaasteenijatele, teine tema wennale. Tänine ei ole kuulda, mis häda wõi mure teda selle teule ajanud. ,Olewiku" toimetus on omale seda iseäralist aeawiidet  teinud, et kõige Eesti lehtede tahtest kokku arwanud,  ja on selle järel leidnud, et ,Olewik" kõige suurem, küll wist Wka kõige parem MNi leht olla. ,Eesti Postimees" ou seda arwu läbi katsunud ja selles eksitust leidnud, paneb ennast esimese, ,Olewikku" wast kolmandema  paiga peale. Meie omalt poolelt ei sqa õiete aru, mis kasu seesügusest igawast Mst EMi lehtedele ehk nende lugejatele tulema peab. Tänine ei ole kirjanduse töö headust kusagil weel kirjatähtede hulga, waid ainult waimu ja osawuse järel arwatud. Pitka kõne sees ei ole igatahes rohkem tarkust, kui lühikese kõne sees. Pitkad kirjad ei kuluta ka igatahes rohkem aega, kui lühikesed, wmd mitmed osawad kirjamehed kärbiwad oma enese kirjast  ja kirjutawad ümber, kui liiga pilkaks wenima kipuwad,  mis läbi kirja lühendamine sagedast niisama palju aega tarwitab, Mi esimene kirjutamine, küna tähendatud kiri lugejate suurema hulgale arusaadawam on. Meie oleme EeStimaa talukohtade killutamise ja mõne teise kahtlase pärimise ja asutuse wasta wsitlema pidanud. Meie arwates wõib Eesti taluseisus üksi fiis kosuda ja kõrgemale tähtsusele tõusta, kui talukohad parajas suuruses ja killutamata seisawad, ja meie arwateS on Eesti taluseisus EeSti rahwuse kindlam pind ja põhi, känd ja tugi. Eesti rahwas on põllutöö-rahwas ehk talurahwas, ja mis Saksamaal üteldakse:  ,Hat der Bauer Geld, so hats die ganze Welt" —. ,On talumehel raha, fiis on seda kõigel ilmal" kaupmeestel, käsitöömeestel, wabadikkudel, sulastel ja teistel,  see maksab weel palju suuremal mõedul meie kodomaal. Sellepärast oleme meie kõige nende kahtlaste ja segaste nõudmiste ja püüdmiste wasta seisnud, millest kas otsekohe ehk ümberkaudu meie taluseisuse nõrgendamist karta ja ette arwata, ette näha wõikflme. Seda teed pidasime meie rahwuslikuks keekS, sest iga leht peab rahma juhataja olema, rahwa juhataja ei tohi aga rahwale seda heaks kiita ja pakkuda, mida kunstlikult kokku keerutatud hääleenamused ja kõnemeeste  kõlawad kõned päriwad, waid seda, mis rahwale tarwis läheb. Battiskist. Tänine oli meie maa nurkaS ja meie linnakeses warguse poolest ülepea ja hobusewarguse poolest iseäranis rahuline afi. Rüüd näib aga see kuri tõug ennast ka siin positama hakkama. Meie juhime oma lugejate  tähelepanemist iseäranis selle Laoküla taluperemehe  kuulutuse peale, selle lehe wiimase lehe külje peal, kelle hobune selle kuu 11. pääwal Baltiskis ära warastati.  Ehk juhtub tema loom kogemata kellegi stlma, ehk on kellegi! wöimalik selle oma ljgemisele seda suurt rõõmu kalliks pühaks teha, et tema omandust temale lagast toimetab.  Kuida kuuleme, on selsamal aeal ka Nõwa mõisa tallist kaks kallist hobust ära waraStatud. Üks neist hobustest on Baltiskis, ühe poisikese kaes leitud. HirmuS küll, kui see poisike juba waraS on!  Talwised  ilmad on pehmed ja Vagased; lund on selle aaStaaea  kohta oma paras jägu; saanitee on hea. Tartust. Uniwersitäti-kirikus sai selle kuu 9. pääwal suurkooli eraõpetaja, läa;. tksoi. Reinhold Seeberg kirikuõpetajaks sisse õnnistatud ja Tartu linna abi-öpetajaks  seatud. Riiast. Saksakeeli .Riia Leitungis" kirjutab Adwokat  J. von Helmerfen selle uuenduse üle, mis talukohtade pärimise-õiguse asjus Liiwimaa Maapääwa nõuupidamise all seisab. Selle järel on plaanitud, et wanem poeg ehk kus poegi ei ole, wanem tütar talukoha pärimises ee Sõigust  saab, mis läbi talukohtade killutamist ja ärajägamist  pärijate keskis, wõimalikult kautada tahetakse, sest et selles aega mööda taluseisusele häwitust karta oleks. Seaduse pähjuSplaan on järgmine: 1) Päranduse-jätjal  on õigus oma pärijat nimetada. ») Päritud liikumata wara juures peab pärija päranduse-jätja laSte keSkist, kui lapsi et ole, fiis ligemate seadusliku sugulaste keskist olema, d) Jseteenitud liikumata waranduse pärijat  wöib päranduse-jätja priitahtlikult nimetada. 2) Kui pärijat mitte nimetatud ei ole, sits pärib wanem poeg ja tema ahielulised järeltulijad; kui poegi ei ole, fiiS pärib wanem tütar ja tema abielulised järeltulijad j. u. e. 3) On pärauduse-jätjal mitu kohta, siis waliwad pärijad neid oma sündimise-õigust mööda; on rohkem kohtast kui pärijaid, ins hakatakse uueSte sedasama rida mööda walima,  kui igaühel juba esimene koht walitud on. 4) Päritawa  koha hind saab päranduse-kohtu ja kahe kutsutud asjatundja poolest määratud. Üht asjatundjat malid eesõigusline pärija, teist tema kaaspärijad. Eesõigusline pärija peab kaheksa pääwa käikus tunnistama, kas tema seda kohta määratud hinna eest wasta wõtta tahab. Kui tema seda mitte ei taha, fiis saab koht emalikult ära müidud. EeSõiguslisel pärijal on fiis 14 pääwa käikus õigvs, kohta wiimase pakutud hinna eest omale pärida. Määratud hind ehk wiimane pakutud hind, kui koht «malikult  ära müidud sai, maksab kui koha waStawõttmse hind. On kohtade peal wõlgafi, peale selle aga ka puhast raha järele jäänud, fiiS saamad wõlad enne jagamist puhtast rahast wälja maksetud ja koht saab mõlata kohaks peetud. Päranduse jagamine saab nenda toimetatud, et eesõigusline  pärija koha poolt hinda oma jäuks saab, kuna teine pool teiste pärijate jäuks langeb. Teiste pärijate osad jääwad koha peale seisma, kui pärija korraliselt intressid wälja maksab, ja kui koha peale awalikust kassast mitte nii palju laenata ei wõi, kui järgmiste maksude tasumiseks  kulub: 1) kõik wõlad, mis kaaspärijate osade ees käiwad; 2) kõige wähemast pool sellest, mis kaaspärizatele  wälja maksa oleks. Igal pärijal on õigus nõuda, et awMüst kassäst pa ttpaberid wõetud saamad. Wähe-ialiSte pärijatele peab eeSöigusiine pärija korterit, toitu ja riiet andma ja nende koolitamise eest hoolt kandma. Selle waSta ei ole temal, nii kaua kui nemad tema juure jääwad,  nende päranduse-osa pealt mitte intressi maksa. Need seadmised maksawad üksueS fiis, kui pärijad oma keskis mitte priitahtlikult ei lepi. Kuida Mia Zeitung"  kuuleb, on ka Kuuramaa Maapääw ühe seesuguse seaduse tegemist, umbeS selsamal maimul, nõuupidamise alla mötnud. Liibawist. Tartu koolikonna Kurator on tarwikiseks arwanud, Liibawis üht Wenekeelist linnakooli asutada ja oli selleks Riigiwalitsuse poolt 5030 rubla iga aasta palunud. Sealt on aga waSlus tulnud, et Liibawi linn rikas küll olla ja seda kulu omalt poolelt kanda wõiks. Seda oli Kurator kirjalikult Liibawi Linnawalitsusele teada annnd ja see afi seisis hiljuti Linnasaadikute-kogu nõuupidamise all. Sealt on nüüd wastalud, et linnal wiimase! aastal rohkem sissetulemist ei olnud, kui 257,567 rubla 21 kopikat, et sellest juba nüüd koolide tarwis 28,310 rubla wälja autud on, mis aga weel ei mõju. Nimelt tarwitada tütarlaste kool kibedast 2000 rubla lisa. Uue kooli tarwis ei wõida fiis linna poolest mitte seda raha lubada. Peterburgist. Selle kuu 12. pääwal tuliwad Majestätid  Ketser ja KeiSri- Praua, ja Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija lõune aeal Gatshinast Peterburgi. KeiSri-Praua sõitis Anitshkowipaleeõse.  Keiser ja Auujärjepärija Mihhaeli-maneshi, kus Soomemaa Gardi-riigemeul ja üks jägu Wolhynia Gardirügementist  paradit pidas. Paradi juures oli ka Kindral- Leitnant Tshernajew, keS hiljuti wõeralt Maalt Peterburgi tagasi tulnud on. Pärast paradit oliwad kohaliste rügementide pealikud KeiSri Majestäti söömalauale  kutsutud. Kell 5 aeal söitfiwad Maiestätid Keiser ja KeiSri - Praua ja K. K. Suurwürst Auujärjepärija GatshinaSse tagasi. Keiserlik Kõrgus SuurwürSti- Praua Aleksandra loSsifowna, Suurwürst Konstantin Nikolajewitshi abikaasa, on Majestät KeiSri- Praua käest, ja Keiserlik Kõrgus Suurwürsti - Praua Eugen ia Maksimilianowna, Prinz Aleksander von Oldenburgt abikaasa, Keisri Majestäti käest Kõigekõrgemat  tänukirja saanud, oma hoolsa ametitallitufe eest, kui helduse-afutuSte juhatajad. Kuida juba enne kirjutatud, on Wenemaa poolt ja Inglismaa poolt nöuukS wõetud kommiSfionifi Wene- Afghanistani piirele saata, seda piiret kindlast määrama ja markima. Inglismaa kommiSsion on juba mõne nädali eest senna jõudnud, nüüd on ka Wenemaa kommiSfloni juhataja, Kindral Selenõi, Peterburgist teele läinud. Wahe aeal oli Inglismaa politikuStel aeg juba oodates igawaks läinud ja sealised aealehed hakkafiwad mitmet wiisi arutama,  miks Wene kommiSsion wiiwitab. Kõigist oli näha, et seal pool natuke kartust oli ehk ikka weel on, Wenemaa mõjuduS wõiks kuidagi läbi Mghantstani, India poole nihkuda. Mitmed Wenekeeli lehed hakkawad Zpärima, et nüüd, kus Aafrikat jagatakse, ka Wenemaa seal omale osa nõuaks, nimelt Punamere kaldal, et Wene riigil ükS kindel paik Amuri maade ja Sahhalin! teel oleks. Mitmelt  poolelt tähendakse selle peale, et AbeSsinia Kuningas ennast kord kõige oma riigiga Wene kaitsuse alla pakkunud.  Seda kulla nüüd nende «Suumeeste aru järel korda saata katsuda ja AbeSsiniale korraga üht kindlat paika Punamere kaldal toimetada, siis oleks afi kordas. Teised armawad, et kindel Kolmekeisri-ühenduS seda tarwitust  küllalt täidaks, ilma et Wenemaal tarwis läheks, oma wäge kaugeil maade! kiilutava, kuna nüüd juba laia piirete kaitsemine raske küll ou. Khiiwa Khaaniga ei aida Wene politikuste ringkondades koguni mitte rahul. Tema ei pidada kuidagi oma tõutust ja sundida sedawiisi wägtse. teda natuke raskema rõhumise alla panema, mis wist lühemal ehk pttkemal aeal oodata olla. Khitna piirelt koStawad aeg-aealt mitmesugused sõnumid KhiinlaSte  kahtlaste tallituSte üle, mis Wene walitsuse tähelepanemist  parimad, et naabrid, kes omast sõnast ühtigi ei