Tallinna Sõber a. GettSmeS aastakäik. Tallinnas 8. Knünla-kun pääwal 1883. Kltiildtt aealeht Eesiitthlltlt «tal ja liuaades. Tuleb ükskord nckdalis wälja. «aksab »al«ema« Liodsr«'l optriate trüNmajaõ: «aitas t rubla, 40 kop.— paol-aaSta» l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» t rubla pool-aoSta» 1 rubla 70 kap. Luulutused matsawad iga rea eht selle aseme peatt t top Tellimised wSetakfe wa«ta! Ualli«»«« - /ladsar»'! pärlake trüktmajaa. N-ter-urgis : Z. S. Seelandk, Oaauvuoa»» 5 b 4. —Hartua: <La»k«a«n. - Makweres: ?. Lmhs. Maide»: A. Seiderverg Lapsa!»»: ch. Lollöerg. :K. Zlütln«r'i poodis. Mikjandts: th. Laromi raamatupood. Narmas: W. Nõder. Mõrus: Mraua Aiclrose. Mawa»: M. Ztudotfi. Luuresaare»: Hh. Maal: kuida iseärau:, kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. «lab valtiskis, kirjad käiwab Balti,ki (Baltifchport LaariSeulS-llop».) Register: Sõnumid Kindral Gordoni surmast. Omalt maalt Tallinnast: WaStawõtmiue KeiSri.Praua ees. Keisrikoja Perekonua-seaduse muutmine. Tulekaitse Seltsside asjust. Üleüldisest rahwalugemisest. Liiiuawalilsuöle assust. Koguduste Elementarkootide asjust. Tallinna ja Baltisli taubaajamised. Õiendus. - Leitud laps Hullud koerad. ~Kodutohter.' Kiuniwõetud hobuse-waraod. Loomakaitse Seltsist. Ilmad Rakmercst : Kohtuivanemad. Ambla kihelkonnast - Wäljarändajad.— Harjumaalt: I Õnnetus. Kurjategu. Narmast: Krähnholmi kirikuõpetaja. Riiast: iiiwimaa raudtee asjust. - Wiljandist ! Põllumeeste Seltsist. NSdrameelised. Pärnust: Kurjateud. Põllumeeste seltsist Laat. Tulekahju - Too aliad. Kuuramaalt: Mõnda. - Peterburist: Diplomatika ringkonnast. WaStane Katholiigi Piiskop. - Tulekahiu - Wõeralt maalt. - Saksamaalt. - Inglismaalt. - Jutuleht: Johan Reiuhold von Paukul. - I Kiriku teadused. Kuulutused. , i Sönumid Kindral Gordoni surmast. Khartumi linn on Mahdi kätte langenud,  Kindral Gordon on surnud! See sõnum kostis wiimase nädali lõpul läbi maailma, täitis kõiki harilud ringkondafi kurwaStufega ja pahandusega Inglismaa kõikuma ja kahekeeltse walitsuse waSta, kelle peamees, «vana Gladstone, kolawaid ja mahedaid kõnest pidaS ja abisaatmist pääw pääwalt wiiivitaS, kuna Inglismaa  ja kõige RiStirahwa eeõivõitleja üleSkihutatud Mohammedaulaste waSta, Kindral Gordon, puudustega ja waeulastega, kõrwelawa pääwaktirude palamusel mõitleS,  kuuni umblruumuS tema kodumaal ja umblruuwuS tema ümberringi, wahma wõitlemist meriselt lõpetasiwad. Sõnumid Kharlumi langemise ja Kindral Gordoni wiimase  otsa üle, on mitmesugused. Kõige suuremat usaldust  teenib järgmine sõnum: Näärikuu 14. pääwa hilisel öhtal oliwad KhartumiSse jäänud kolme aurulaewa pealikud  Mahdi sõcawäge nendes laewadeS Khartumi peawärama  alla toonud, Faragha ehk Faray Pasha oli wäramad  lahti teinud ja maenlast sisse lasknud; kära kuuldeS oli Kindral Gordon walitsuse-palee trepi peale aStunud, kuS teda pistnngadega ära tapetud. Kindral Gordon ei näitanud uhke wälja ega käinud uhkeS rtideS, sellepärast ei ole pealetungijad teda wist mitte ära tunnud; muidu oleksimad nemad teda elus hoidnud ja kõigest mäest mangi wõtta püüdnud, sest elaw Gordon oleksi Mahdi Ahmet Mohameti käeS wägem sõeariist InglaSte wasta olnud, kelle eest tema määramata luna-hinda pärida ja kelle surmamisega  tema Inglast igawiisi hirmutada wõiS; surnud Gordonist ci ole Mahdil mingisugust kasu. TeiSte sõnumite  järel on Kindral Gordon 15 pääwa waenlaSte waSta wõidelnud ja wõideldeS langenud, ehk ka Greeka Konsuliga 50 Greeklasega ja 250 soldatiga Katholiigi kirikusse taganenud, kuhu moona ja sõeatarwitust kaasa wõtuud ja kuS ikka meel waenlaSte hulkade waSta panna. Jälle teiSte juttude järel olla Khartumi linn juba mitu kuud Mahdi käeS, tema olla Gordoni pitsari all walesõnumid  Khartumi tailisest kaitsemisest saatnud ja sedawiisi  Inglasi loksu meelitanud. Mahdi ise on Oberst Wilsoni luure saatnud ja ütelda lasknud, et kõik Inglased Mohammedi usku heitma peaksiwad, muidu saaks tema neid maa pealt häwitama; Gordon olla juba oma uSku mahetanud ja kanda tema mundret. Wiimased sõnumid teeniwad wähe usaldust. Nii palju on selge, et Khartum langenud on; et Kindral Gordon surnud on. seda ei wöi küll ka wist kauemini falgada. Ühe hoobiga on see sõnum kõiki aõja EgyptuseS ja nimelt SudaniS ümber pööranud. Inglased tungistwad selleS kindlas lootuses edasi, et söbralised käed neid KhartumiS waSta wõtalstwad ja et nemad seal üht kindlat asupaika leiakstwad, kust oma sõdimist Mahdi wasta kangema rohuga  algata wõikstwad. Selle waSta teretati neid seal kuulidega  ja Mahdi on seda kindlat paika oma sõdimise põhjuseks  teinud. Kindral Wolseley söeawägi seisab üksikuis salkudes laiali ja iga salk on hirmus, et waenlaSte hulgad  teda ümber piirawad ja Puruks piigiStawad. Taganemine  on niisama kardetaw kui edasi tungimine. Ing. laStele ei jää nüüd muud nõuu, kui suure wäega, kõigeist raskustest ja kuludest hoolimata, Suudanit Ara wõita ja Mahdit täitsa maha rõhuda, ehk taganeda ja sellega kõige maailma eeS tunnistada, et Ahmet Mohamet neid. et Mohammedanlased Khristlasi ära wõitnud on. Esimene nõuu oleks iväga raske täita, tarwitakS määramata were ojast ja lugemata milliontst. Teine nõuu annaks Ing- laSte «võimusele üht hoopi. miS seda wõimust ehk jäävamalt  maha rusukS. Khartumi langemine koStab läbi maailma ja saab muidugi MohammedanlaSte ringkondades  kõige rohkem arutatud ja saab Mohammedanlast kangest  kihifema panema, miS Inglismaale suurt kitsikut sigitada  wõib, kelle alamate keskiS IndiaS ja teiSteS paikades  mitu kümmend millioni Mohammedanlast on. Inglismaal  ja Indias walmiStakse kange kiiruga söeawäge Kindral Wolseley abikS; kaS need aga õigel aeal SüdaniSse  jõuawad, enne kui laiali pillutatud Inglismaa sõeawäe  salgud häwitatud on. see on wäza küfitaw. Kindral Gordon oli selle kohta, mis tema juba näinud  ja teinud oli, alleS noorem meeS, oli wast hiljuti 52 aaStat wanakS saanud Esimest kuulide «vilistamist kuulis tema, kui noor ja osaw Infheniöride pealik. Sewaftopoli  all. AaStal 1857 künni 1858 oli Gordon selle sõeawäe keSkiS, keS Ida-India mässamist lämmatas, wõttiS  aaStal 1860 osa IngliS-Prantsuse söeast Khiina wasta ja jäi pärast TientfiniS tehtud rahu «Hiinasse, kui reisija seda maad rlSti ja põigiti läbi käieS. AaStal 1863 sai tema selle Khiina sõeawäe ülemaks pealikuks, keda mässajate  waSta saadeti, keS Shanghai linna ümber piiranud oliwad. Pea nimetati teda kõige Khiina sõeawäe ülemaks ja tema sundis 18 kuu aegaS mässajaid Taipinglast alla heitma, kelle käte all juba millionite «hiinlaste weri jooksnud  oli ja keS kõiki riiki lõhkuma kippustwad. Selle aea seeS seifis tema üheõ ka ikka Inglismaa sõeawäe teenistuses,  kuS teda , Khiina nimetati ja kuuni Oberst. Leitnanti» töSteti. Khiina walitsuS auustaS teda wäga, andis temale suure summa raha auu-kingituseks, millest Gordon suurema osa soldatitele wälja jägaS; andis temale ühe määratuma kuld-medalje, mida Gordon pärast ühe helduse asutusele ohwerdaS, ja andis temale , kollase kuuemiS kõige kõrgem auutähl «Hiinamaal on. —> KhiinaS on Kindral Gordoni nimi täna pääwani suure auu seeS. Kui «viimasel aaStal kord jutud töufiwad,  et tema KhartumiS surma leidnud olla. fiis faiwad suured leina-paradid peetud ja kõik maa oli kurwaStuseS. AaStal 1871 kuuni 1873 oli Gordon Inglismaa Konsul Donau jõesuus ja läks aaStal 1874 esimest kord Sndanisse, Samuel Baker ist algatud tööd edasi ajama ja orja-kauplemist häwitama. Gordonil ei olnud rohkem kui 2000 meest, siiski «võitis tema igal poolel. Tema oli lihtlane ja lahke, sai aaStal 1877 Pashaks ja kõige Sudani KubernörikS nimetatud, kuS tema oma lahkuse körwas ka agar ja kindel olla mõistis. Tema ei oSkanud mitte ükfi armastatust ja usaldust oma waSta äratada, waid ka hirmu oma eest, kus hirmu tarwiS läks. Aga Egyptuse aSjad oliwad juba rikkis, miS ka raSkest Sudani kohta mõjuS. Gordon ei saanud kodumaalt ega saanud Egyptusest tarwilist luetust, ja pani aaStal 1879 oina ameti maha. AaStal 1880 «võttis tema Sõeawäe Sekretäri  ametit, India Wize-Kuninga, Lord Ripont juures, oma peale, aga siin põrkaS tema otsekohene süda Inglismaa  keerulise politika wasta ja sundis teda taganema. LlaStal 1882 sai Gordon Kindral-MajorikS nimetatud ja oli mõni kuu sõeawäe ülem pealik Kapmaal, kuS aga tema otsekohene ja auuS meel teda jälle keerulise polititikaga  saSsi wiis ja taganema sundis. Belgia Kuninga? Leopold tahtis nüüd Kindral Gordoni  köikiS maailmas kuulust sõeawäe ja walitsuse osawust nooreS Kongo riikiS tarwitada, kuS tema wist oma annetega  ja hoolusega haridusele suurt kasu saatnud oleks. Juba oli tema Belgia Kuninga kutsumist wasta «võtnud, kui Talwekuul 1883 Hicks Pasha SudaniS, kõige oma 11,000 meest suure sõeawäega mägeStikku eksitatud ja wiimase meheni maha raiutud sai. See hoop takistas Inglismaa sõeawäe tagasi kutsumist E-iyptusest, mis juba algatud oli. Wiimase aasta Näärikuul aSIuS EgyptuseS, Inglismaa käsu peale, Nubar Pasha Sherif Pasha asemele  Ministeriumt juhatajaks ja kiitis heaks, et Inglis- Egyptufe sõeawäe riiSmed Sudanist tagasi kutsutud saakfiwad.  Seda käSku oli kergem anda. kui täita. Inglismaa  pealikute all seistwad sõeawäe üksikud salgud laiali, Suakini ja Khartumi wahel; need pidiwad nüüd ühelt maalt wälja toodud saama, miS waenlastest kihises. Seda raSket tallitust wõttiS Kindral Gordon oma peale ja jättis  oma Kongo-reisu teiseks korraks. Sõeawäega läbi peaSta ei olnud wöimalik, sellepärast läks Gordon üksi. ei wõtnud muud kaasa, kui oma möega, oma Biibli ja hulga Inglismaa raha, mis ikka InglaSte armsam ja wägewam sõeariist, ,a tänine ka sealise rahwa kohta ikka meel mõjunud oli, sel korral aga oma mäge näitada ei tahtnud. Küünlakuu 6. pääwal jõudis Gordon Khamumi ja sai esiteks rahwast ütlemata rõõmuga ja auustamisega wasta wõetud. Wahe aeal oli aga ka Baker Pasha löödud  ja Sinkati ja Tokari linnad oliwad mässajate kätte langenud. Ikka aga mõjufiivad weel Gordoni kuuluS nimi, tema töulused ja tema anded. Tema tegi lepitust oma endiste waenlaStega, orja-kauplejatega, kellele tema nende nurjatumat kaubaajamist jälle lubas, ja katsus ka Mahdiga rahu teha, keda tema Gordosani Emiriks nimetas.  Wist lootis Gordon edaspidi, kui mässamine lämmatud  olels, kõiki sealist elu uueste korraldada, kus siis orjakaupluS, õpetuse mõnul iseenesest otsa lõpeks. Kõik oli aga aSjata. Mahdi wöidud Baker Pasha wasta fütitasiwad  MohammedanlaSte tuhinat uueSte põlema, keõ Khartumi  peale tungistwad. Paastukuu 4. pääwal langes Kindral Gordon 3000 mehega wälja ja tahtis mässajaid  tagasi peletada, sai aga löödud ja pidi linna müüridi wahel peidupaika otsima, mis sellest aeast saadik waenlaStest  ümber piiratud oli Ütlemata wahwusega ja osawusega  on Kindral Gordon sellest aeast saadik linna lugemata hulkade wasta hoidnud. Sagedast puuduS temal moona, sagedafipidi  tema ennast oma enese alamate, Egyptuse kõikuma sõeawäe wasta kaitsema. Tormama laeuete wahrl seisis tema seal üksi kõikumata, nagu tema üksi senna tulnud oli tallitaS kui «väepealik, kui walikseja ja kni missionär Pilkamist, ikka wiiwitates ja miimikates, andis Inglismaa  Ministerium wiimaks awalikn hääle pärimisele järel, katsuS selle mehe peastmisekS wäge saata, keda tema ise lõksu saatnud oli. Kui juba wäe saatmine täieSte nõuuks wõetud oli, siis wiiwitaS Ministerium weel 17 pääwa, ja just need pääwad oliwad küll, Khartumi linna Mahdi kätte ja Kindral Gordon'it surma saata. Pikkamisi  ja wiiwitateS oli ka Kindral Wolseley edasi nihkunud,  kes ennast Inglastest nii ülemäära auust.»da laSkis, kui tema Araabi Pasha salkude korraldamata riismete peale odawat wöitu saanud oli, osalt ka InglaSte terawama  sõeariiStaga rahaga. Ka tema kannab liht jagu süüd Khartumi langemisest ja Kindral Gordoni surmast.  Nenda on fiis Khartum langenud la see waga, ritterlik ja anus meeS on surma saanud, kelle wägewad teud ja kindel meel terwe aasta kõiki haritud maailma imeStama paniwad. Kui mõne nädali eest ükS teine kuulub  Inglismaa wäepealik, Oberst Baruaby Kindral Wolseley  wäest, Abu-Klea hallikate junreS langes, siis kirjutas ükS Inglismaa aealeht põlastawa ülemeelega ja jäleStawa