Tallinna Sõber M 18. Kuues aastakäik. Tallin«as, j. öche-klui MM 1884. Ultiildnt ltt.ltteht Gestirahwllle «sul jg li««gdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liubfor«'t päriate trükimajas: 2 rubla, 40 kop. pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: gggtaS 3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta r HaMuuas: Ltndfors'i pärtate trükimajas. KeterSurgts - J. S. Seelandt, Dsnuspo-ag 54. Aarlus: W. Just. - Itakweres - L. Wattly. Kaides -A. Seidelöerg. Kapsalus: H. Kollberg. Lihulas: A. ZSüttner'i poodis. Mljandis - H. J. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: Hh. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: 23. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad ISiwad Baltiski (Baltischport UaR-riSonist-llop-i^.) Reatster: Omalt maalt. Tallinnast: Suurwstrst Anujärjepärija täieialise tunnistamise pääwast. - Graf Kohebue saatmine Tallinnast. Seadus kadunud soldatite leskede kohta. Seltsid Vallimaal.  SurmMdast  peasmine ja peastmine. - ttmberwSitud Eestlaste elust. Narmast-. UuS Lntheruse kirik. - Dr Vrasche st - Kuusalu kihelkonnast: Kiriku rööwimised. Kuresaarest: Wäänjad lahtu Tartust: Sõnumid orase seisust. EeSti nättemling Wiljandist: Kubernör. - Wõnuust: Kohtu otsus.- Riiast: Kiriku maksud. Piiskopi reisud, Kuuramaalt: Tnlepanija Siberisse saadetud. Wäljarändajad, Se nati otsused. Peterburgist: Keisrikojast. Kindral Ghldenstubbe ja Kindral Tshertkow st. ~Musta salgu liiked. Soomemaalt: Laulupidu. Orased. Jarosslawist. Smeljast. Moskwast. Kasanist. Bakuust. Karstst. WSeralt maalt: Saksamaalt. AnStria-Ungrumaat. Prantsusmaalt. Jngsismaalt. Spaamast.  Türgimaalt.  Egyptusest. Ameerikast. Jutu leht: Pärijad. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Kolmandemal pääwal pärast eesseiSwa lehe ilmumist saab meie Kõrges Keisrikojas üks rõõmus püha pühitsetud ja üks tähtjas tallitus tallitatud, mis kõiki meie Suure Keisri uStawaid ja armsaid alamaid kaastäuule, kaaspalwele ja elawale osawõtmisele kutsub. Pühapääwal, Lehekuu 6. pääwal 1884 astub Keiserlik Kõrgus Suurwürst Au ujärje p ä r i ja Zesarewitsh  Nikolai Aleksandrowitsh oma seitseteistkümnema  eluaasta sisse, saab Tema Kõrgeist Esiwanematest  päritud Keisrikoja seadust mööda täieialisekS tunnistatud ja Keisri Majestäti alamate püha wa ndele  wöetud. Kõigist suurest Wene riigist, igast sugust ja seisusest, igast keelemurdest ja usutunnistusest saawad wagad ja usklikud palwed Koigewägewama Jumala poole tõusma, et Jumal ka seda Mihhail Feodor owitsh  Ro m anowt õnnistatud kännu wärsket wösu, keS nüüd tcgewa elu sisse astub, oma kaitsemise alla wõtakS ja oma Maimuga täidaks, et tema oma Kõrge Mammake, kõige oma kõrge sugukonna, kõige Wene riigi kodanikkude ja kõige maailma rõõmuks ja õnneks ka edaspidi  terwises, waimlikkus ja kehalikkus tugemas jõudus seisaks, kosuks ja õitseks, et Tema oma edaspidist kõrget ametit oma Keisri ja Herra rõõmuks ja oma isamaa igapidiseks  õnneks tarkuses tallitaks. Kui aga Kõigewägemast  Jumalast määratud eemamal aeal Wene riigi walitsuse  kepp Tema kätte langeb, siis saagu Jumala õnnistus ja Tema alamate armastus ja kõikumata truuwus Tema tugid olema, et Tema oma Esiwanemate hiilgama eeskuju järel oma riiki ja rahwaid ikka kõrgemale waimlikule järjele,  kosuwale majapidamisele ja eluõnnele juhatada suudaks. Kaugel aeal saagu aga aealou raamatud tema nime hiilgawatema  tähtedega oma lehtede peal hoidma! Jürikuu 21. sai Kindral-Adjutant Gras Kohe bu e surnukeha tema elumajas surnukirstu pandud ja seal Jürikuu  23. pääwal, tema omaksete, teiste leinajate ja Tallinnas  seiSwate rügementide saadikute saatusel Toompea kiriku wiidud. Kollane tamme puust surnukirst hõbe ehtetega,  sai altari ees, musta katafalki peale maha pandud. Surnukirstu katstwad rohked lillede ehted hõbe plaatide peal seisis surnud Kindrali nimi, sündimise ja suremise pääw ja Biiblt sõna Jesaia raamatu 43. peat. 1. salm: , Ära karda mitte, sest mina olen sind lunastanud ja nime järel sind kutsunud; sina oled minu päralt." Surnukirstu jalgeotsaS rippus St. Georgi Rittrete rist 1. klassist, ümberringi seisiwad kandelabred ja 9 punasest sammetist padja peal kõik need «autähed, mida Kindral .Gras Kohevile  omas pitkas ja auusas teenistuses oma Keisrite ja wõeramaa Würstide käest nii rohkeste saanud oli. Kõige selle ümber seisis terwe metsik rohelistest triiphoone kaswikutest.  Kaks auupärga, tema endiste Adjutantide ja Warfhawi  sõeawäe ringkonna juhatuse pealikute poolt, seisiwad katafalki äärel. Surnukirstu juures seisiwad kaks soldatid wahi peal. Jürikuu 26. pääwal kell 11 enne lõunat, sai Toompea kirikus Kindral-Adjutant Graf Kohebue auuks Jumalateenistus peetud, kus Kindral-Superintendent Dr. Schulz jutlust pidas, niisamati kui kirStupanemise juures. Osawõtmine oli wäga suur, nenda et aga ligemad leinajad  kirikusse wsiflwad lastud saada. Kell 12 aeal sai surnukirst sõeawäe pealikutest wälja kantud ja lauluga ja leiuatrummide kolaga surnuwankri peale pandud, mis pitkamifi  wakShalli poole liikus, kust surnukirst Raasiku jaama, ja sealt Nawila mõisa wiidud ja wiimases paikas maetud saab. Leinarongi ees käifiwad Graf Kohebue waldade talurahwa saadikud, kes auupärgasi oma armsa mõisaherra surnukirstu ehteks kaasa toonud oliwad. Nende järel käis Warshawi Helduse-ödede Seltsi liige WladimirSkaja, mis Seltsi Graf Kohebue praua asutanud on, ja Tallinna Punase-risti Seltsi liited, ühe rohelise auupärjaga, kus punane rist peal on; siis saiwad surnud Kindrali auutähed,  üheksa punase padja peal, Tallinnas seiswate rügementide  ja meremäe pealikutest kantud. Surnuwankre taga tuliwad lesk praua, teised leinajad pitkas rongis, ja sai Grafi, musta tekkiga kaetud hobune talutatud. Rongis käifiwad hulk kõrgemaid sõeawäe pealikuid, Eestimaa kubermangu  walitsuse, Nitterkonna ja Tallinna linna saadikud ja lõpeks üks rood Onega ja üks rood Bjelomorski rügementist,  Kindral-Leitnant Glinojezki kommando all. Wäljaspidistest  saadikutest oliwad Kindral Mirkowitsh sõeawäe ülema juhatuse poolt, Kiudral-Major Fromandter Samoski rügementi poolt, Gardeoberst Eduard Harten Wolhynia rügementi poolt, Graf Kohebue endised Adjutantid Würst Manwelow ja Würst Kotshubei ja mitmed teised teda wiimase käigul saatma tulnud. MakshalliS tõstfiwad ligemad  sugulased ja tuttawad surnukirstu surnuwankrist ja kandsiwad leinaehtetes seisma wagoni peale, kus teda lilledega  ia auupärgadega kaeti, kuna eemal seiswad sõeawäe salgud harjunud kombel kõrget pealikut püsfilaskmifega wiimasele teele saatsiwad. Auupärgade kerkis on iseäranis nimetatud: Kuu« pärga Graf Kohebue waldade talurahwa poolt, ikka üks pärg tema endiste Adjutantide poolt Wolhynia  ja Samoiski rügementide poolt, kelle auuülem tema oli, Warshawi Vice-Kuberuöri, Warshawi Helduse-ödede Seltsi, Warshawi sõeawäe ringkonna eestseisjate, Ljublini Kubernõri ja ülema sõeawäe juhatuse (Generalstabi) pealikute  poolt. Nenda saadeti selle kuulsa mehe surnukeha Tallinnast ära, kes Tallinnas sündinud, Tallinna Gymnafiumis  kaswatatud ja pärast pitka, anusat ja hiilgawat teenistust ka Tallinnas ära surnud oli. Keisri Majestäti poolest on Kohebue lesele üks kaastundmise telegram saadetud. —.Walitsuse Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemast kinnitatud seadust mis järel need soldatinaesed, kelle mehed ära karganud, söeas wangi sattunud ehk teistwiisi kadunud on ja wiie aasta käigul mingisugust sõnumit omast elust annud ei ole, ennast nendest meestest wõiwad seaduslikult  lahutada lasta. Eestimaa Põllutöö Seltsi Präfident, herra Baron Maydell on selle seltsi wiimasel koosolekul, Paastukuu 5. pääwal teada annud. et Eestimaa Psllumeesle Kodutarwituõte-kaupluluse  Seltsi (Consum-Berein) põhjuSkirjad kohalise Ministri poolest mitte kinnitatud et saa, sest et kaeSolewal aeal Balti maa kubermangudes uut seltsi ei kinnitata. Selle asemel on poolametlikul  teel teada antud, et Eestimaa Põllutöö Seltsi põsjuskirjad kergest nii kaugelt wõiksiwad laiendatud saada, et seltsil luba on kõiksuguseid põllutöö mashinaid, riistu, seemneid ja teisi tarwitusi oõta ja oma liigetele müia. Saksakeeli ,Tallinna ZeitungiS" leiame meie järgmist  kuulutust: , Ühest siinsest naesterahwa ringkonnast on minule heile tähtjas summa, 1250 rubla, selle tähendusega saadetud, et see Priitahtliku Tuletõrjujate Seltsi heaks, selle seltsi eestseisuse waba tahtmist mööda tarwitatud saaks. Selle summa kättesaamist awalikult tunnistateS, annan mina ühes ka auustatud saatjatele selle suure ande eest Priitahtliku Tuletõrjujate Seltsi nimel sügawalt tuntud tänu." JuliuS Siebert, s. a. Priitahtliku Tuletõrjujate peamees. Jürikuu 22. pääwal on üks noor kaupluse ametnik  ühest Tallinna kontorist, Georg W., sadama ametnik Mironow ja üks töömees Tallinna lahe peal raskes surmahädaS  olnud. Homikul kell 3 oliwad nemad Paljassaare  peale, pardijahile sõitnud. Et aga seal pariisi ei olnud, sõitsiwad nemad Wiimfi randa, kus ka midagi ei leidnud. Sealt tagasi purjekates waikis tuul nenda ära, et nemad paigalt ei peasüüd. Mõne tunni pärast tõusis jälle tuul, mis aga waStane oli, neid mitu tundi põiklema sundis, mis wiimaks ennast tormiks muutis ja umbes kell 4 aeal paadi ümber lükkas. Kõik kolm meest kukkufiwad wette ja oleksiwad seal, umbes 12 wersta kaldast eemal, wist surma leidnud, kui noore Georg W. kohkumata julgus  neid Jumala abiga peastnud ei oleks. Jahisaagi kergemaks weduks oli weel üks weike paat suurema taha kinni seutud, selle sisse kargas G. W. suure osawusega ja kiskus omad seltsimehed niisama suure osawusega meest wälja, weike sõiduriista sisse, mis neid waewalt kanda suutis, ja leikaS siis köie katki, millega weike riist suure külge seutud oli. See kõik oli mõne minutiga tehtud ja kohe selle peale wajus ümberläinud paat põhja. Nüüd oliwad need kolm meest märja riietega, ilma mõladeta weikeses wenekeses, kaugel kaldast, wintsutawate laenete wõimusel. Õnneks pööras tuul ja uhtus neid wiie tunni pärast Wiimsi randa tagasi, kus nemad kuiwale peafiwad, kui 18 tundi laenete peal kõikunud oliwad. Miimsi sepp wõttis neid lahkest masta, karastas neid toiduga, toimetas neile kuiwad riided ja wiis neid õhtal oma ja wallawauema wankris linna tagasi. Peale surmahirmu maksab see õnnetu sõit neil õige rohket hinda, sest paadiga ühes on ka kaks püssi, kõik jahinönd ja üks ülikuub mere põhja wajunud. Jürikuu 22. pääwal leidis raudtee waht 48. wersta peal wana, wäga wiletsas riides soldati lese Marie P. raudtee roopade pealt, kuhu tema nõrkuses maha langenud oli. Auus ametnik wiis teda oma majasse, toibutas teda ja talutas siis koju, kuna õnnetu wanake muidu wist rongi alla jäänud ja surma leidnud oleks. Jürikuu 22. pääwa õhtal wõtsiwad Pristaw Ins ja tema abiline Donecker kaks kardetawat hulgust kinni. Need oliwad Ludwig Ellmann Kehra wallast ja lahtilastud soldat Aleksander Stamm, ja nende urkas leiti hulk muukraudasi,  teisi seesugust nõuusi, järeltehtud passist, üks wäljaõmmeldud  padi ja üks söömalaua kell. A. Stammi taskust  leiti üks laetud kuue laengine rewolwer ja sai ära wöetud. Seesama tahtis läbi akna põgeneda ja leikas selle juures oma palge lõhki. Kui ka mehed kinni seutud saiwad, siiski peafis Aleksander Stamm Politsei teel lahti ja puges Wiru uulitsal Duuckeli majasse, kus teda aga jälle üles leiti ja siis mõlemaid luku taha pandi. Need hulgused feifawad mitme lukkumurdmise ja rööwimise aSjus kahtluse all. Teistest pahategudest kuuldakse Tallinnas ka ikka weel mõnda. Tagajärel on leitud, et üks neist hulgustest koguni mitte Aleksander Stamm ei ole, waid Mao walla mees Jaan Pork, kes Stammi passi ja teised paberid wiimasel sügisel warastanud ja senni nende peal Tallinnas elanud on. —'Kui kaugele meie weiked Eesti hobused juba wiidud saawad, missugust tähtsust nemad maailmas leiawad, seda on Saksakeeli ,Pärnu Zeitungi" sõnumitest näha. Ühel wiimasel laadal Liiwimaa Eesti jäus, ükS Prantslane 35 hobust ostnud, keda Sudani maale saata taheta. Seesama Prantslane on ka juba enne meie kodumaa laatadel hobuseid ostnud, keda nüüd Prantsusmaa sütekaewanduõtes tarwitakse.