Tallinna Sõber AK 27. ReljaS aastakäik. Tallinnas, 9. Heina-kun MMi IM. Kleöldne nealelit Eestirahwale «nai ja linnades. Tuleb ükskord nckdalis wcklja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pärtate trükimaja»: ,a,t„ S rubla, 40 kop. pvol-aaSta» 1 rubla 40 kop Saju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla posl-aaSta- !> rubla 70 kop. K«»l«n»sed «««samad iga rea ehk selle aseme ?eatt s k«p woetakse waSta » I«N«»«Sk xä,latt kiüiiimsjas. - K. Os-n-kM», M W. »-Wrt»»: M. .>««1. .». - Ma»wk„»; MMW. U,tde»: A. seldfsötrn. v». ')>. >»050,,g. - Mlcsaarts zW. A««U«, M«att kuido ijeäranlt ku»!uiud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhsrn. Sl°b Balti, li,, - kirjad »t«ad »al,i« (BalUschp°« - . .... . __ Qmaalt maalt' Tallinnak: Kiri rahwa kessis. i ammimed. Liibawift : Tarm Ptierburgist: Kindral Skobelew f. Msskwaft : Raudtee rnnetul. -» Rjasa- A-giSter! «SuuwStmijed. - Meltjhaaow ! «-h.. - Mimi» - »«» - WS«M m.M - SÄs«m>Ät. - PrmtsaMMt. - S«gM«Mt. - ja meie..rahw-mehed". Lihulast- Näitus. Wiljaudist: P-lw-kirja wabrik. Pärnust: Uued Turgimaalt. EWMftst. Wanameelised, wabameelised ja rahwamehed. I. Teekäijad näewad mõnda/ ütles wana rahwaS. Kuida see iga üksiku inimese igapääwasest teekonnast maksab,  nenda maksab see ka iga üksiku inimese teekonnast kõrgema teaduse, hariduse ja tähtsuse poole, ja iga suurema  seltskonna, iga rahwa teekonnast kõrgema teaduse, hariduse ja tähtsuse poole. Muidugi peab see ka Eesti rahwa kohta õige olema, kes just nüüd kibeda! tungimisel ülemale poole on. Igal pääwal näeb siis ka nüüd Eesti rahwas mõnda uudist, kuuleb mõnda uut sõna ja peab nende tähendustega tuttawakS saama. Uued sõnad, mida meie nüüd nii sagedast Eesti aeakirjanduseS  leiame, on ka .wanameeline," .wabameeline" ja .rahwamees." MiS need sõnad tähendawad, seda ei ole nende sõnade sigitajad lugejatele seletanud, waid on nende tähendusi weel jõudumööda tolmupilwete taha peita püüdnud. Poolsumbasel ilmal kütitakse kõige paremini uoorlindusi, seda teadwad kütid, kes üksi saagi peale waritsewad; segase? wesS on kerge uimaseid kalu püüda, seda teadwad karjapoisikesed, kes weelompideS kätega kalu püüdwad ja selleks enne wett segaseks sõtkuwad. Seda näitawad ka meie .rahwamehed" teadma; sellepärast peidawad  nemad uute sõnade õiget tähendust Võimalikult paksu tolmupilwete taha. Oma tahtmist ja tarwitust mööda keerutawad nemad ühel korral tolmu pilwetest kolli kokku, mida .manameel nimetawad, ja lasewad teisel korral segase wee alt näkihäält kõlada, mida .wabameel" nimetawad. Mõlemad ei ole aga koguni raägitawa asja näulised waid on paljad wehklemifed ehk koguni paljad wiiraStused. . Eestlased ei ole aga linnud, keda saagtkimd kottt pista tohiwad, ega ole kalad, keda poisikesed palja kätega püüda tohiwad. Eestlased ei tohi kollidega peletatud ega näki hääledega meelitatud saada. Eestlased on üks ärkaw rahwas, keS iga politika joont niisama selgest tundma peab, kui iga teine, et ise seda teed walida wõitS, mille peal eedafi aStuda tahab. Selleks peab siis ka Eesti rahwas nettde uute sõnade õiget tähendust tundma, mida Eesti uudeS aeakirjanduseS tarwitakse. Meie oleme juba sagedast pärinud, et meie .rahwuSltkud"  lehed nende sõnade tähendust asjalikult seletaksiwad, mida nemad oma enese kiitmiseks ja teiste laitmiseks ehk koguni sõimamiseks, rahwa meelitamiseks ja rahwa kolistamiseks  tarwitawad. Täuine oli see pärimine asjata; nüüd on ometigi kord .Eesti Postimees poolwinnaS asjalikku  Vaidlemist algand. MiS on .wanameeline? Selle peale on .Eesti Postimees" oma Ru 26 sees, meie kodumaa iseäralise oleku kohta kostnud: .Wanameeline on see, keS küünte ja hammastega wanast aSjast ja manadest eeSSiguStest kinni hoiab. Seda teeb .T. Sõber" ja temaga suur partei meie maal. Nemad tahawad endise orja põlwe moodi aega ja olekut alles hoida ja kiidawad seda aega." Seesugune feletuS on efitekS üleüldse udune, siis on see aga ka ühelt poolelt ülekohtune, teiselt poolelt kõige logita waSta. Ütelda, et ükSki tõsine ja tegew politika meeS meie kodumaal .küüntega ja hammastega" wanast asjast ja manadest eesõigustest kinni hoiaks, see on ülekohus.  Seda et taha ega tee fiin keegi, kui ehk mõnda wana rauku anvamata jätame, keS oma tuanurkas oma enese noorust taga leinawad ja kelle stlmiS nende noorus ja nende noorepõline awalik elukord kokku sulamad. Reed et ole aga tegewad politika mehed ja neil ei ole awalik- kuiS asjuS mingisugust tähtsust. Endist elukorda, nimelt aga talurahwa päriSpõlwe Noor-GeSlikeeleS .orjapõli" nimetatud, ei taha ükSki lagast tuua. Kõige Vähem himuStawad seda need mehed, keda meie .rahwuSlitud" lehed iseäranis . manameel i seks" nimetawad, see on mõisnikud. PäriSpslwe tagasi toomine rõhuks maa ja linna hinda maha ja mõisnikud jaäkflwad waesekS. Seesugust  tühja juttu wsib küll õpetamata hulkade tagakihutamiseks  rääkida, kui aga kõnemeestel wähegt aimu sellest teadusest on, mida rahwamajapidamine ehk politika õkonomia nimetakse, fiis ei usu kõnelejad seda ise ka mitte. Seesugune  jutt on päris ja suur ülekohus, sest j»st see seisus ja selle seisuse üksikud litked on maeunhwa edendamise eest palju tööd teinud, hoolt ja kulu kannud. ,Endist' asja ei wõi ka keegi .alles hoida" tahta, sest logita järel wsib üksi seda alleShoitud saada mi» on. nutte see, mis mööda läks. .Wanameeline" ja .wabameeline" tähendawad taht politika woolust, mtS siis ilmusiwad, kui Lääne-Euroopa riikides rahwale seaduse andmises suuremat wsimust nõudma'hakati,  kuna seaduse andmine enne WürStide Kuningate, Keisrite ja teiste üksiwalitsejate  Monarhhide  käeS üksi seisis. Wanameelised oliwad WürStide erakond, wõillesiwad nende wäritud õiguse eest; wabameelised püüdsidmad WürStide õigust piirata, püüdfiwad riigikodanikudele seaduse andmise juures mõnu ja wsimust saata, .iStet ja hääli" n»vukogudel, kuida seda nimetakse, Wabameelised oliwad selle järel need, kes WürStide wöimuse waSta wõitleflwad, See nõuu on suuremalt jäult rohkem ehk wähem korda läinud. Riikisi, kus Würsti tahtmine ainuS seaduS oleks, ei leita meie päiwil EnroopaS enam mitte. Lääne- Euroopa Vürstiriigid  on nendanimetatud körwaasutuslitud M uarhhitd (konstttuttonelle Monarchien). kus rahwa poolest walitud wolinikud nõuukogudeS Parlamentides seaduste üle nõuu peawad, seaduste muutmist läbi räägiwad. Parlament tähentab umbes üht kõnekoda --- Wene riikis on KeiSri wöimuSkond puudutamata ja anud. Üksi Wene Keiser on EuroovaS weel tõeSte ja taieste Monarhh. see tähendab 3se-ehk Ükfiwalitseja. Selle asemel on aga Wene KeiSrid ise ühe kõrgema nõuukogu Riiksrathi asutanud, kuS uued seadused ja seaduSte muutmised läbi räägitud saamad. Za Keiser Aleksander li. on Wenemaa seespidiste» kubermangudes maakondade sisemiste aSjade tallilusekS Maakonna-nõuukogusi seadnud. Soomemaale on oma endist wiifi Ritgipääw jäänud ja Vallimaa kubermangudes on sisemiste seaduste mnutmiSte ja uute andmiSte läbirääkimine Maapääwade hooleks antud. Nõuuwõtmised peawad aga RiikSrathis läbikatsutud  ja KeiSri Majestäti Kõigekõrgema kinni kuke alla pandud  saama, enne kui makõwaks teaduseks saamad. Wabameelised ajafiwad siis esiteks WürStide wõimuse piiramist taga, ja aegade täikuS sai see wõimuS piiratud. Wanameelised seifiwad WürStide wõimuse eest. aga nemad et suutnud aegade wooluse waSta panna. Sellega ei olnud aga politika wöitlemised weel mitte lõpetatud. Nüüd lahkusiwad wabameelised kahte jätku ja lahkusiwad wanameelised  kahte jätku. WabameeliStefl nihkuS ükS erakond rohkem waSsakule poole, mis kõtki endist olekut juurtega wälja kiskuda, nenda sits ka WürStide anu ja 'võimust täitsa häwttada, rahwa kätte jägada ja WürStiriigi asemele  Rahwariiki asutada püüdfi. ad. Esimene erakond, m,S võidetud pinnale setSma jäi ja sealt kiirel sammul rähmast  edendava soowiS, nimetas ennast ka edaspidi.waba- meeline* silberal); teine erakond sai juurekifkline sradtkal) nimetatud. WabameeltsO erakonnast jäi üks jägu ka vana pinna peale, soawis WürStide endist wõimust lagast ja sai sellepärast  tagafiwedaw sreaktionär) nimetatud. Teine jagu nihkuS endisse wabameeliSte ligemale, tahtis manast korrast seda alleö hoida, mis kölwuline ja rahulise edasinihkumise kindlaks pinnaks tarwiline on, ja tahtis selle kindla pinna pealt looduslikku tarwitust mööda, ettewaatlikult rahwast teaduses ja hariduses edendada ja politika osawuseS küpsetada.  Tee erakond saab alleShoidaw (Aonservativ) nimetatud.  Wiimasel aeal on seda erakonda ka kooSpidalik (konlinnirlich) nimetatud, sest et see mana ja uut niipalju kooSpidada smnM kui tarwtS on, et järskline muntuS mitte rahulise elukorra nööri katki ei rebiks ja harjutamata maimud omal poittika teel mitte ära ei eksiks ja õnnetuse siSse sattuks. Reed santused jägafiwad ennast aegade käikitS ikka jälle umHle ja nende keSktS tõufiS nii palju erajoonefi, nagu taewatuule joonest kompassi peal on. Watd kõiki nimetada ja nende erakondlikust jälgi ajada ei ole meil fiin aega ega ruumi, ega ole ka aSja seal kadunud ei ole, kus WürStide wõtmuS häwitatud ja WürStiriikidest Rahwariigid tehtud saiwad. Ka seal wöitlewad erakonnad, ja wõillewad seda käredamini, kui seal üht würstlikku wõimull i-i ole. niida mtimaseS jooneS ometigi ikka kõik erakonnad rohk.ur odk wähem tardawad ja auuStawad kartma ja auuSiama peawad. Za kuS juurekifkline erakond  wõinmsele tõusis, seal piinaS tema rahwast rohkem kui ülöli leiue ja rusuS rahwast oma piiramata wägtwalla alla. SuureS Prantsusmaa mäZsamtfeS sai kõik üle«ak mägi ja wõtmuS hawitatud, ja sai kirik hawitatud;  rahwaS sai Kuningaks ja sai koguni Jumalaks  Mtelud; keS aga õnnetoojate waSta ssna lausuda julgeö, seda weeti ilma korralise protsessita werekirwe alla, ja raiuti tema pea otsast maha. Ja kus emalikku, werejämM  wägi malda ei olnud, nagu Ameerika Ühentatud riikide?, seal tõustS kukkur Kuningaks, seal müüdi ja müüakse awalikud ametid pea ilmfi rohkempakkujale, ja seal müüdi ,a müüakse kohluteS õiguS pea ilmfi rohkempakkujale.  Ametnikud peawad ometigi seda hinda jälle kasudega kätte saama, mida ameti eest makflwad. Ja kui auuwäärt Prändeni Garfieid seda inetumat olekut häwitada  tahtis, fii? sai tema kõkwatnma Guiteau kuuli omale palgaks. >a pea olekstwad rahamehed ja kõnemehed teda, wõllast peaünud, Seda ci julgend nemad küll hirmu parast, armsama rahwa wiha eest teha, aga wiimase otsani  sai häbemata kurjategija ja Jumala teataja hellitatud, nagu üköki õrn kallikene. Ka wabaduS l Nadwa tõfist kasu on küll üksi tasased erakonnad mõlcmilt poolelt, see on wabameeline erakond tasasemas tähenduses, ja alleShoidaw erakond taganöudnud ja korda saatnud, Need mõlemad ei seisa üksteisest ka koguni mitte nii kaugel, kui ehk arwütakse, ja nende kummagi nõudmine ei ole mitte mägimalde, kuna juurekistujad wägiwaldselt edast tormata ja tagaflwedajad wägiwaldselt tagurpidi wcdada himuSiawad. Mõlemad wiimafed erakonrrad  ei booli kitsikute inimcSle ega omaaegse rahwa eluõnnest, ja auuStawad niisama wahe esiwanemate pühitsetud  mälk Siust. wi oma-aegse rahwa harjund ja armsaks saanud elutarwitust. Juurekiskuzad tormawad ühe ettekujuStatud,  sagedast ja enamist uduse eesmärgi poole, lõhu» wad ilma armuta kõiki seda maha, mis nende teed takistab  ja on juba sagedast oma teed merega, surnukehadega