Tallinna Sõber M- 38 Kümnes aastakäik Tallinnas, lk. Mhklikun Mwa!lM. Uleäldar aeaieht Eesti rahmalt maal ja lianadrs. Tuleb ükskord nädalis walja. Mccksab Tallinnas LindforS'! pärijate trükimajas: 2 rubla, 40 ?op. — pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: zaStal 3 rubla pool-aastas l rubla 70 kop, Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 üop. Tellimised «võetakse «vasta i HalNunas: Lindfors'! pärijale lräliimajas. S. Seelandt, ctsuuspeaa» 54.-Kartus: Laakmana. Maliwerest ). Auljs. haides: A. SetdetSerg. Kapsasus: H. Lollvcrg. Ltyusas: ZZütl«ler'i poodis. Msjausts: H. z. Karo«'i raamatupood. Yqr>t»as: M. löder. ZSSrus-. Bielrose. Watkas: W- Itudolst. Auresaares: M. Lange, —Maal: kmda iseäranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kiriad käiwad Baltiski (Baltischport Ls^lSeniS-llox^ Register - Juhtkirjad EeSti aealeht?dcS. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tal- I linnast: Maapääwait. Sõeawäc.kohu«las»d. Hobuste-raudt-e sõitjad. Balli raudtee rongid. Rõuged. Õnnetused. - Paha teud ja vahaiegijad. Maalt: õnnetused ja pahatmd. . Wirulos: kiri. - Baltiskist: Ilmad. Põllusõnumid. Liiwimaalt: Gras Herbert Bismark. - Niia-tülid. ! Lõhe-saak. Peterburgifl: Keisrikojast. Lisatud paberraha. NaeStecahtva arstid. Suurtükid. Linna krunt. Palkamast ja Bessarobiost: Halwad asjad Ülast: Uus raudtee. Moskwast: Korjandus. Odessast: mõrtsukas. Tüli srgameeiiste majas. - Krimmist : Tulekahju. Iseäralised ja uuemad sõunmid. Juhtkirjad Eesti aealehtedes. (Lõpetus.) .Sakala" juhtkiri .Talurahwa ootused" räägib  laenukassadest, kust talukohtade ostmiseks raha saada wõib, aga ühel wiisil, mis näitab, et kirjutajal enesel see asi, millest tema kirjutab, täitsa arusaamata on, mis läbi see kiri siis ka mund teha ei wõi, kui segadust, ja rahwast midagi ootama ja lootma õpetab, mis meie kodumaal nii tulusast juba korrale on seatud, kutda seda waewalt paremini  korraldada wöimalik on. Esiteks räägitakse seal Wenemaa Põllubankidesi. mis Kroonu poolest asutatud saiwad  ja kust ostjad osletawate kohtade ja maade peale 80 protsenti laenu saada wõida, kaebab aga ka, et seal aastased  intressid ivaga kõrged olla, miS läbi need Põlluwõi  Talubankid palju aidata ei wõida. Siis kiidetakse Poolamaa aõju, kus ühest selleks asutatud bankist ostetud talukohtade peale t 5 protsenti anta ja Põllubankidesi weel 75 protsenti juure, nenda et ostjal omast käest rohkem maksa ei olla, kui 10 prosenti, pärast kinnitatakse esimese sõnumi waSka, et Wene Põllubankid ainult 25 künni 30 protsenti laenata wõida, kuna mõni rida ülemal ometigi 80 protsentist jutt oli. Wiimaks pöörab .Sakala" ennast meie kodumaa asjade  poole ja kirjutab: /Siis on Wene põllu-pangad eneSte mõjust põllumehe .elutõstmiseks palju soowlda jätnud, Baltimaad pole sarnaste  põllu-paukade kasu ega kahju weel mitte tunda saanud,  waid siin on rahwas ühe kolmandiku kõikidest talumaadest  enamiste oma jõuuga omandanud. Mis mõis- Nikkude kredit-kassa on awitada tahtnud, see on oma kasn.  maksude ja mõne muu tarwituStega ennem waSta- kui .perimeelt pruugitud saanud ja on igaüks, kellel ial wõi.malik.  ennem mujalt, kui kredit-kassast laenanud. Nõnda ,on fiis nüid, nagu näha, meie lähema! isamaal ühes .suure isamaa põllupidaja rahwaga asja paremust oodata .ja loota. Kust aga oodataw parandamine piab tulema, .ei tea soowijad isegi, aga nad on oma lootuses ja ootuses .kindlad, et meie kõigis asjas edenew ja leidusrikaS aeg .ka selles asjas abinõuust saab leidma." Mõtelgu nüüd igaüks, kelle peaajud weel wähegi sõna kuulewad, mikS seesugust juhtkirjast" kirjutatakse, mis mitte ei juhata, waid eksitawad, mis seesuguste lehtede toimetustest ootusi üleS kihutawad, mille peale tänine keegi mõtelnudki ei ole? Ka meie oleme Wenemaa seespidistest  kubermangudest kaebtust kuulnud, et Talubankid nende peale heidetud lootust täitnud et ole, aga meie kodumaa ja meie talurahwa külge ei puudu fee rohkem, kui aga kaastundmise wäel. Seal, Wenemaa seespidistes kubermangudes,  wõtawad Talubankid kül! kõrgemaid intressist wõi .kasumaksufi", kui meie kodumaa Kredit-kassad, aga see nende tegewust ja nende mõjudust wäga ei takistaks. Neil on teised takistused ees, mis Wenemaa seespidiste kubermangude üleüldistest Taluseadustest tulewad. Kuida lugejad teadwad, ei ole seal kindlaid talukohtasi, waid seal on .hingemaa" lappideks ja lapikestekS lõhutud ja lõhutaw kognduse-maa. Talubankid ei wõi seal siis ka laenu üksikute  talukohtade peale anda, mida seal ei olegi, waid annawad  koguduse maa peale, kõige koguduse wastastikuse wastatamise all. Laenuks on siis kõige koguduse ühendust tarwis, aga seda ühendust ei ole nii kergelt saada, kuida igaüks ise arwata wõib. Just hoolsamad ja jõukamad koguduse-ltiked saawad ikka seesuguste laenude wasta seiõma, sest neil et wõi himu olla, oma warandusega nende eest wastata, kellel warandust ei ole, kellest ka loota ei ole, et nemad edaSpidi oma majapidamise eest hoolt saawad kandma. Kui seal ka keegi oma käe peal, kas mõisamaast ehk kes teab kust, maad tahab osta, siis ei saa tema üksi selle peale mitte Talubankist laenu, waid tema piab ennast laenu saamiseks  teistega ühendama, kes siis jälle üks kogukond on ja wastastikku ükS ühe eest, teine teise eest, kõik ühe eest ja üks kõikide eest wastab. Tee keelab ja takistab Wene Talubankide tegewust rohkemast, kui intressid, kui need ka meie kodumaa K.edit-kaSsade intressidest natuke kõrgemad.on. EeStimaa talukohtade müümise hakatusest saadik, rohkem  kui 30 aastat tagasi, on meil järgeS ja palju ueude asjadega tegemist oluud, meie ei ole aga weel iialgi kuulnud,  et ostjad Kredit-kassast raha laenasiwad.  See ei wõinud ka teisiti olla, sest nii hea kaubaga ei laenata kusagilt. Meie kodumaa mõisnikud asutasiwad omale Kreditkassad, kusi nii hea kaubaga raha laenata wõisiwad, kui see iganes wöimalik oli. Kui talukohad ja teised taluasjad nii kaugele korraldatud oliwad, et taluperemehed  kohtasi päriseks ostma wõisiwad hakata, siis tegtwod  mõisnikud need omad kassad ka taluperemeestele lahti ja audfiwad neile sealt laenu, just sellesama kaubaga, kuida nemad seda sealt ise saiwad. Kredit-kassad ei ote koguni mitte kasu kaupluse asutused; .rikkaks saada" ei taha ueisi keegi, waid neid peetakse ainult põllumeeste abiks üles. Esiteks oliwad need kassad mõisnikkude suur-põllumeeste abiks määratud, pärast wenitati seda abi ka taluperemeeste —weike-põllumeeste— peale, kõige maa kasuks, mitte Kreditkassade  asutajate ja ülespidajate kasuks. Meie, kellel nende asjadega kana ja palju tegemist on olnud, meie ei ole iialgi kuulnud, et talurahwas omale odawamaid  laeuulaekaid ootas, lootis ja igatses Muidugi laenas  iga ostja ennemini oma omaksete ja sugulaste käest, kust ehk aeguti ilma .kasumaksudeta" sai, iialgi aga mitte .ennemini mujalt", sest seal .mujal" päriti rohkem kasumakfufi",  kui Kredit-kasfadeS kapitali intressi ja kapitali tasumise-osafi kokku. .Ootusi" ega .lootusi" selle kohta ei ole olnud ja .wastumeelt" ei ole ka oluud, kõiki neid tahab .Sakala" oma silmanähtawalt eksitama juhtkirjaga mast nüüd rahwa keskis äratada, kes teab mis otstarbeks, wist aga mitte rahwa kasuks. Kredit-kassad ja kõik teised laenu-kassad laenawad ise raha ja laenawad seda jälle intressi peale wälja, muidugi kõrgema intressi peale, sest sec aSjatallitus teeb kulust; korterit  on tarwis ja ametnikud parimad palka, õige kõrget palka, sest nemad piawad midagi õppinud olema ja see annab neile õigust lahkema elu peale. Meie kodumaa Kredit-kassades tulewad weel aastased kapitali tasumiseosad  juure ja see teeb intressi suuremaks. Need kassad ei saa aga kellegi erakasuks üleS peetud, waid kõige maa põllutöö kosutamiseks ja selle läbi alanewad intressid jälle nii palju, et need tähendatud osadega kokku rohkem ei ole, kui era-laenu pealt euamist intressi ilma nende osadeta maksetakse. Auuhinnad Liiwimaa Põllutöö- ja Käsitöö Seltsi näitusel, Tartus 1888. Sarvloomad. P i i m a l o o nr a d. ä.. Suur tõug. 111. auuhind, Seltsi brongs medalje. KurriStalt herra Mahlstein ' i Ida-Friesi sõnn Nr. 324. L. Weike tsug: 11. auuhind, Seltfl suur hõbe medalje, Tormalt A n - schüh ' i pärijate Angl.ri täiswere sõnn »Kollo", Nr. 84. - li. auuhind, Seltsi suur hõbe medalje, Zapoljelt herra A. von Vilderling'i Angleri täiswere sõnn Nr. 33. <ü. Lehmad: kalli tõugude segaweri oma keskis. l. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje, Kastrelt herra von Essen ' i Shorlhoru - Augler- Khoimogori lehm Nr. 5. I. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje, Raadilt herra G. Rosen pflanzer'i Kaskowi lehm, Nr. 25. v. Sõnnid. I. auuhind, Mimsterinmi weike hõbe medalje, Pokalt herra N. von S a m f o n ' i kolmweerand Angleri sõnn ,PontuS'. Nr. 27. kl. Kaswandused. !, auuhind, Seltsi weike hõbe medalje, Kastrelt herra von Essen'! poolwere Angleri kaswandused, Nr. 7 kuuni Nr. 10. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje, Zapoljelt herra P. A, von Bilderling' i täiswere Angler-Ayrshiri kaswandused Nr. 28—32 ja Nr. 34 -39. l. auuhind, Ministeriumi hõbe medalje, Karstimõisast herra E. von Oettingeu ' i täiSwere Angleri kaswandused  Nr. 40—49. I. auuhind, MinMeriumi hõbe medalje. Weike-Kongotalt  herra A. Stockebye' täiswere Angleri kaswandused  Nr. 65 —79. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje, Milalt herra A, von Gnrgens'i punase Jda-Friesi kaswandused Nr. 55—64. li. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje, Tormalt Anschutzi  pärijate täiSwere Angleri kaswandused Nr. 80—83. Piima! oomad taluperemeeste käes. 15 rubla herra von Essen'» auuhinnast, Kastrest Karl Albri' poolwere Angleri sõnn Nr, 87. 11. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje ehk 15 rubla, Kawitdast Märt Pihlik' i Angleri sõnn Nr. 99. lil. auuhind, Seltsi brongs medalje ehk 8 rubla, Raadist  Juhan Napsi' Angleri sõnn Nr. 100. l!I. auuhind, Seltst brongs medalje ehk 8 rubla, Müramast  Tõnis Tohogoff'i Angleri sõnn Nr. 101. Lehmad II!. auuhind, Seltfi brongs medalje ehk 8 rubla, Raadist  Karl Raudjalg'i lehm Nr. 92. 11. auuhind, Seltsi weike hsbe medalje ehk 15 rubla, Marumast Jaan Raid'i lehm Nr. 97. lil. auuhind, Seltsi brougS medalje ehk 8 rubla, Tammistest  Juhan Puuse pp ' a mullikas Nr. 102. Hobused. Kallid hobused. Ralsa-h o b u s c d. Täkud. I. auuhind, kiituse-kiri, Sangastelt Graf F. Berg'i täkk „Belisar", Nr. 108. (On söime-uärija ja ei wõi selleparast hõbe medaljet saada.) 11. auuhind. brougS medalje, Pajuselt herra N. von Wahl' i täkk Nr. 105. 111. auuhind, kiitusekiri, TarwaStrlt herra J. von Mensenkampff'i täkk „Jngo", Nr. 115. Märad. I. auuhind, weike hõbe medalje. Sangastelt Graf F. Berg'i mära „Spark", Nr. 179. N. auuhind, brougS medalje, Hummulilk herra A. von Samson'i mära „Fides ', Nr. ISS.