kaks Bulgaria põgenikku Bukarestis Paastukuu 20. pääwa  ohtal lausa uulitsa peal Nuflshuki Präfekti, Malito  wi, peale kolm kord lasknud, kes ametlikkus asjatalituses  senna tulnud oli ja wäga raskest mässajate wiha all seisab, sest et tema Nustshukkis mässamise lämmatamiseks  palju aitanud. Kurjategijad on kinni wõetud, nende nimed on Kawazow ja Jwanow. Mantow on raskest haawatud, aga tema elu eest ei arwata suuremat kartust olema. Kui ka Kolme-Keis r i - ü h e n d uõ mitte uuendatud ei ole, siiski arwab Brüsseli zeitnng .Nord", kellest üteldakse, et temal Wene wäljaspidiste asjade Ministerinmi  mõtted ikka tuntud olla, et asjad Wenemaa  ja Saksamaa wahel kuidagi segatud ei ole. .Asjata otsitakse," kirjutab see tähtjas leht, .üht muutmist  Wenemaa ja Saksamaa wahel. Pärast kui enne on need riigid täieSte ühel meelel, mis sellest tuleb, et mõlemad üksteise rahwuSlikkust tarwitusi ja õigust auustawad.  Sedawiist wõiwad nemad määramata aegadeni rahus elada, ilma et iseäralist ühendust tarwiS läheks, kuida seda weel hiljuti Wene lehed ja wõerad lehed tulema arwasiwad. Selleks kuulub ainult, et mõlemad igal aeal üksteise õigust ja tarwitusi ära möistawad ja tähele panewad.  Kui näituseks Saksamaa sellega tegemist ei tee, mis Türklaste wahel sünnib, siis ei ole Wenemaal ka õigust ennast Saksamaa ja Prantsusmaa wahele toppida." See on silmanähtawalt ka Wenemaa Wäljaspidiste asjade Ministeriumi mõte. Preussi Maapääw on pühadele läinud, enne kui uued seadused Katholiigi kiriku kohta läbi räägitud oliwad, siiski arwatakse, et kiriklik rahu nii heaste kui walmis on. Kõige rohkem pahaudawad selle üle Keskpaiklased, kes tänini Paapsli ja Katholiigi kiriku lipu katte all riigi-wastalist politikat toimetasiwad, kuna see kate nüüd maha on langenud.  Wiudhorsti ja tema erakondlaste leht .Germania" kinnitab, et neist õigustest kaugelt weel mitte küll ei olla, mida uns seadus Katholiigi kirikule annud on, ja tüli pea weel karedamini lahti minna. Windthorsti erakond ja Sozialistlased on kardetawad okkad Saksamaa Keisririigi  liha sees, mis riigi wöimust nõrgendawad ja just selle läbi ka Europa rahu kosuda ei lase, milleks kõige pealt tarwiS läheks, et Prantsusmaa .kättetasujate" ülemeel maha rõhutud saaks. Seal, Prantsusmaal, on ka see õnnetus, et walitsus tugew küll ei ole käratsejate kära lämmatama. Just nüüd tõstetakse seal jälle suuremat  kära maakuulajate wasta kes Saksamaalt saadetud olla, kellest aga weel üht kätte saadud ei ole, kuna Saksamaal  neli suurt protsessi äraandjate,. wasta peetud on, kes Prantsusmaa palgal seisiwad. Ahwardastwad ühelt poolelt ja teiselt poolelt kostawad jälle käredamini ja selgest on näha, et maailma rahu nii kaua kindla pinna peale ei nihku, kui Prantsusmaa poolt seda rahutegemist kindlaks ja wägewaks ei tunnistata, mis wiimast sõda lõpetas. Seda ei ole aga wist ilma uue söeta loota, sest oma kiustlemist Prantsusmaa walitsufe-wastased erakonnad  maha ei jäta. Inglismaa Parlamentis on Paastukuu 23. pääwal uus seadus lirimaa mässajate wasta teises lugemises wasta wõetud. Iseenesest  on see nenda nimetatud sundmuse-seadus wäga pehme. See ei määra palju muud, kui 1, et kohtud kurjategude järel ka siis tunnistajaid ette kutsuda wõiwad. kui keegi weel kaebtuse all et seisa; 2, et kurjateud elu ja omanduse wasta ilma wandemeesteta wõiwad seletatud saada; 3, et mõned kurjateud Inglismaal wõiwad seletatud  saada. Seda kõiki on seal kibedast tarwiS. Kuida lugejad ehk weel mäletawad, oliwad lirimaal salaseltsid, nagu Maa-Liiga", .Kuupaistlafed" ja teised, kõiki oma wägiwalla alla sundinud, nimelt maarahwast. Mahulised rentijad ei tohtinud oma renti maksa, muidu tuliwad .Kuupaistlafed"  öösel nende peale. See .isamaa-armastus" oli Amerikas sündinud ja sai Amerika rahaga üles peetud, kus muud ei nõuta, kui Inglismaa kahju. Nii pehmed need uued seadused  ka on, siiski tegiwad wana Gladstone erakondlased Parlamentis hirmust kära nende wasta ja läksiwad wiimaks.  käratsetes saalist wälja. lirlaste esimehed käratsewad  aga tagajärel hirmsaste, et nüüd kõik .wabadus" häwitatnd olla, just nagu oleksiwad .Kuupaifllaste" inetumad  teud .wabadnse" kõige selgemad ilmutused. On nüüd Inglismaa walitsus kindel, siis wõiks lirimaale jälle rahu tulla ja talurahwas, kelle .kasuks" mässajad seda kõiki tegema ütlema ütlewad, wõiks seaduse kaitsusel,  mis mõne aasta eest tehtud sai, rahuga elada, aga wäga on karta et Inglismaa walitsusel enam seda julgust ei ole. Walitsus kardab Parlamenti Uealedsenamust  ja Parlament on uue walimise-seaduse mõnul, miS Gladstone walitsuse aeal tehtud sai, mõistmata hulkadega täidetud. Inglismaa ja Saksamaa wahel oli aastal 1885 see kaup tehtud, et Ambas-lahe ja maa selle ümberkaudu Saksamaa Lääne - Afrika asumaa Kameruni külge pidi langema, kui Saksamaa walitsus selle üle Inglismaa Vaptistlaste - missioniga Victorias kuidagi lepitust teeks. Nüüd on Baseli Ewangeliumi- mission selle asutuse Vaptistlaste käest ära ostnud ja nimetatud  lahe ja maa on Saksamaa omaks antud. Jtalias on wiimaks ometigi Wäljaspidiste asjade Minister, Graf Robilant, omast ametist taganenud ja Erispi on tema asemele astunud. Crispi on nendanimetatud .wabameeliste"  erakonnast ja sellepärast kardeti Saksamaal, et tema ehk rohkem Prantsusmaa poole hoidma hakkaks, kui tema eelkäia seda tegi. UStatawalt poolelt kinnitatakse aga, et Ministrite wahetus mitte ka ühes politika wahetust  ei tähenda. Indiast tulewad ikka peale rahutumad  sõnumid. Kuida ka Inglismaa poolt seda salata püütakse, siiski näib waidlema tõsi olema, et Afghanistanis kardetaw mässamine Emir Abdurrahman - Khani wasta leekamaS on. Ghilzailased mässawad juba mitu kuud, on küll wahest löödud ja wäflnud, toibuwad aga ikka jälle. Hiljuti oliwad mitmed Ghilzai - pealikud Kabuli teel, kus ennast Emiri alla heita tahtsiwad, on aga ümber pööranud. Gholam Haider Khan, Abdurrahman Khani endine ülem Kindral, on tema wasta üles tõusnud ja on ka Ghilzailaste peamehi uueste üles kihutanud. Temale oli Ejub Khan, Abdurrahman Khani wastane, kes nüüd Pärsias elab, mässamiseks raha saatnud. Wenelased ehitada  Badakshani poole maanteed ja Herati Kubernör on sõnumid saatnud, et Wene raudtee selle linna ligemale jõuab. Wene-Afghanistani piire kommission on Peterburgis  nõuu pidamas, aga kergest wõiks juhtuda, et WenelaSte  ja Inglaste wahel kõige Afghanistani pärast enne sõda lahti läheb, kui plaanitud piired walmis on. -- Amerikas on Saksamaa Sozialdemokratlane Johann Most Paastukuu 25. pääwal wangist lahti lastud. Amerika Anarchistlased on tema auuks suurt koosolekut pidanud ja pidu annud. Most kinnitas, et tema oma sõda kõige -omanduse wasta uueste saab algama. Omalt maalt. Tallinnast. Juba mitmest aastast saadik on selle üle nõuupidamised olnud, kas .Üleüldise Hoolekandmise  Kollegiumid" ehk .Priihospidalid", kuida rahwas neid nimetab, edaspidi kroonu poolest abiraha piawad saama wõi mitte. Kuida .Riia Zeitung" kuulnud,  olla selle küsimise peale nüüd otsus tehtud ja jääda edaspidi need abirahad maha. Priihospidalite keskis, mis edaspidi ilma kroonu abita jääwad ja ainult kohalise maa ja linnade kulu peale piawad üles peetud saama, on nimelt ka Liiwimaa, Kuuramaa ja Eestimaa  Priihospidalid. Kuida lugejad weel mäletawad, sai Eestimaa Priihospidal hiljuti maa ja linna walitsuse alt kroonu kohtute walitsuse alla wõetud. Kroonu abiraha jääb nüüd maha. Raha-Ministeriumi poolest on Riiksrathile üks plaan ette pandud, mis wöe ra maa- p a ss id e peale kõrget maksu panna tahab. Maks kaswab iga kuuga suuremaks, mida üks Wenemaa alam wõeral maal elab, on esimesel aastal künni 210 rubla kulda ja 13 rubla paberraha, teisel aastal ja järgmistel aastatel 360 rubla kulda, mis tänase kursi järel peale 500 rubla wälja teeb. Tubaka-aktsisi kõrgendamine on juba Riiksrathi  ette pandud ja arwatakse, et see küsimine juba sel kewadel ära wastatud saab. Lehttubaka aktsis saada 100°/«, alama wabriku-tubaka aktfis 50°/«, parema wabrikutubaka  aktsis 33'/«"/, kõrgendatud. See kõrgendamine saada kaheks aastaks määratud, siis aga tubaka-kauplemine  kroonu monupoliks tehtud. Eeõtimaa Ritterkonna-peameeS Baron Engelhardt  on PeterburgiSse reisinud ja senni oma ametitallitust  Landrath Gras Rehbinder'i kätte annud. Lõune-Järwa Hakenrihter Eduard von Middendorff on omad aastad wälja teeninud ja tema asemele on Rõa herra, Baron Ferdinand Stackelberg, Lõune-Järwa HakenrihterikS nimetatud. Meneriigi Ewang.-Luth. usutunnistuse  koguduste Abikassa" poolt ilmuS hiljuti teine .Lendaw leht", Saksa-keeles ja Eesti-keeleS, ja loodetakse,  et see igas südames rõõmsat ja lahket wastust äratab.  SelleS räägitakse nimelt kõige suuremast armastusetähest,  mis Wene riikis Ewang-Luth. usutunnistuse koguduste,  kirikute ja koolide heaks ilmunud on, ,Lutheruseasutusest",  mis aastal 1883 elule äratatud sai. Pärast seda on selle asutusele weel kingitust tulnud, nimelt on hiljuti Krimmis ära surnud L. Simoni omas testamentiS .Lutheruse-asutusele" 4000 rubla määranud ja kõik selle kapital on nüüd 163,886 rubla suur, millest umbes 90,000 rubla Vallimaa kubermangudest tulnud on. Selle kapitali intressidest on ka juba meie koguduste kirikutele ja koolidele  rohkest wõinud abi antud saada. Nenda anti Tartu EeSti Petri-kiriku ehitamiseks 4000 rubla, wiie Jumalasõna  studeriale Tartus aastas 1500 rubla; kes seda abi saanud, nende kohuS on pärast oma studeri nise lõpetust neli aastat ühe kiriku peal Wenemaa seespidistes kubermangudes  õpetaja olla ja sedawiisi wõiwad nüüd ka kõige kaugemad Ewang.-Luth. usutunnistuse kogudused õpetajaid saada. Kolmat suuremat annet, 3500 rubla, sai Läti- EeSti wangide asutus Rishnaja Bulanka Jenisseiski kubermangus,  kirikuõpetaja elumaja ehitamiseks; neljas anne, 4000 rubla, läks noore Ewang.-Luth. koguduse palwemaja  ehitamiseks Tashkentis; wiiet annet, 3000 rubla, sai Buchhosi kogudus Kuuramaal, ühe abikiriku ehitamiseks. Peale selle on tähtsat abi saanud Eesti Gora kogudus Pihkwa kubermangus ja Eesti Oudowa kogudus Peterburgi  kubermangus, Mustla kogudus Saaremaal, Tauroggeni  abikirikud Zwyren ja Skaudwill ja mitmed teised. Ülepea on .Lutheruse-asuluse" läbi tänine 19,755 rubla abiraha wälja jägatud ja igal aastal jagatakse tuhandeid meie suure isamaa Ewang.-Luth. usutunnistuse koguduste heaks wälja. Tüli .Rishki Westniku" ja Läti lehtede .Valss" ja .Baltias Wehstnesis" wahel kestab ikka edasi. Hiljuti kirjutas .Baltias Wehstn": Meie paneme .Rishki Westniku" wiimast waimuwilja tähele, mis selgest näitab kuida ja missuguste riistadega meie Wene ametiwend tööd teeb. Oma Nr. 58 seeS ütleb .Rishki Mesinik", tema ei ole iialgi pärinud, et Lätlased omast rabwusest ja rahwuSlikuist püüdmistest lahkukfiwad; tema .Rishki Westnik", tahta Lätlasi ainult mõne mehe püüdmiste eest hoida, kes üht tühja kujustust Läti rahwast ja Läti haridusest tõe-asjaks piawad. Kas wõib ülepea  rohkem wõõriti mõtelda ja rääkida? Mesinik" ütleb ühes lauses, et tema mitte ei pärida, Lätlased piaksiwad omast rahwusest ja rahwusllkuist püüdmistest lahkuma, teises lauseS tunnistab tema seda rahwnft ja neid püüdmist  üheks tühjaks kujustuseks, üheks unenäuks. Seesuguste  ekstteede peale satkutakse, kui ilma järelmõtlemiseta tööd tehakse ja asjade üle rääkima hakatakse, mida ei mõisteta ega tunta! »Rishki Westnik" ei tea isegi, mis tema Lätlastest ja nende õpetatud meestest tahab, kes ikka ükS okas tema silmas oliwad, kõige wähemast ei ole tema weel iialgi tunnistanud, kuida tema Lätlaste tulewiku üle mõtleb ja mis tema tahtmist mõõda haritud Lätlased piawad tegema, et .Rishki Westniku" meelehea ja kiituse osaliseks saakflwad, mida nemad tõtt rääkida tänine weel iialgi saanud ega seda ka saada püüdnud ei ole. Ikka pilkab ja sõimab .Rishki Westnik" Läti rahwast ja püüab selle kõrwas ette kujustada, et tema ainult Lätlaõte kosumist ja õnne foowida. Missugust kosumist, missugust õnne foowib tema siis Lätlastele? . . .Rishki Westnik"  omalt poolelt kuulutab jälle ühe .Lätlase" kirja, kes .Balss'i" ja .Baltias Wehstnesis'i toimetajatele ette wiskab,  et nemad Läti rahwa soowimiff ei tunda. Lätlased ei nõuda mitte iseolemist ega üht iseäralist .Läti haridust",  waid soowida suure Wene sugurahwaga kokku sulada. Seesama .Lätlane" kostab ka selle eest, et Läti kirjad Wene tähtedega kirjutatud faaksiwad. Tallinna sadamasse on wiimasel aastal tulnud 620 aurulaewa ja 55 purjelaewa, wälja on läinud 598 aurulaewa ja 55 purjelaewa. Wälja weetud on wiimasel aastal Tallinna sadamast kaupa 10,022,238 rubla eest, sisse weetud 48,417,258 rubla eest; tolliraha on sisse tulnud 3,378,495 rubla kulda. Aastal 1882 weett Tallinna sadamast 16,743,368 rubla eest kaupa sisse ja 86 048,996 rubla eest wälja, tolliraha tuli 5,765,825 rubla sisse. Wiimase wiie aasta seeõ on siis Tallinna kaubaajamine õige raskest kahanenud. Balti raudtee sisfetulemised on selle aasta Näärikuul 392,584 rubla suured olnud, mis ligi 144,000 rubla rohkem wälja teeb, kui wiimase aasta Näärikuul. Aösel wasta Paastukuu 21. pääwa nägi Politseisoldat  Nr. 81 Liiwa Laia-uulitsal kaks kahtlast meest ühe hobusega, wankrega ja riistadega ja läks nende järel, künni nemad hobuse linnas ühe woorimehe hoowi wiinud ja ise ära läinud oliwad. Kuida järelkuulamised selgeks tegiwad, oli hobune Wiiso wallast talumehe Mart T. juurest warastatud. Waras, endine wang Jüri W., ja tema abimees Jaan J., saiwad Maneshi - uulitsal kiyni wõetud. Paastukuu 21. pääwal warastati Austria alama Franz F. korterist Pitka-jala all üks laua-üur ja riideid, kokku 30 rubla wäärt, kuna tema kottu wälja läinud oli. Waras oli ka kommodi lukud lahti lõhkunud, kõik asjad wälja wiskanud ja wist raha otsinud, mida tema aga mitte ei leidnud. —> Paastukuu 22. pääwal wöeki Wene turul passita ja korterita Jaan K, kinni, kes seal üht warastatud musta ülikuube müia pakkus. Baltiskist. Paastukuu 27. pääwal oliwad Baltiski Meremeeste-kooli õppijad Tallinna Gymnafiumi kõnesaalis eksami tegemaS. Nendest saiwad rannasõidu tüürmanniks: Karl Err Abro-saarelt, Peter Anslep Hiomaalt, Karl Veckmann Tallinnast, Jüri Grant Liiwimaalt,  Mihkel Kül Saaremaalt, Mihkel Rääk Liiwimaalt, Peter Auus Saaremaalt, AndreS Wilwal Saaremaalt, Mihkel Thompuu Hiomaalt,  Jaan Radik Liiwimaalt, Jakob Tõnisson Liiwimaalt jä Johann Nuck Pärnust. Kaüge-sõidu tüürmanniks saiwad: Peter Onno Hiomaalt, Jaan