ei näi head järge leidma. ,TimeS'e" adwokatid päriwad, et Maa-liiga raamatud sellest aeast, kuS sopastatud Frank Byrne Maa-lttga sekretär oli, piawad ette näidatud saama ja kaebajal et olla Vähematki himu neid näidata. Senni ähwardawad Maa-liigalased täie mässamisega, kui Valitsus oma uut lirimaa sundmuse-seadust tõeSte piaks maksmaks teha tahtma. JtaliaS ilmub ikka selgemaid tähtesi, et Paapst tõeõte Kuningriigiga lepitust teha soowib. Hiljuti oli Kuningas TerntS, üheS linnas, mis endise Kiriku-rtigi piuna peal seisab. Senna oli Piiskop Belli, üks mees, keS Paapstt juures kõikumata usalduses seisab, kahe teise kõrge waimuliku mehega tulnud, Kuningast kui Kuningast teretama. See oli esimene kord, et endise Kiriku-riigi poolt seda «mustamist üles näidatakse ja mis wist Paapsti käsu peale tehtud on. Teiselt poolelt on küll Paapsti Riigisekretär,  Kardinal Rampollo, hiljuti weel üht ringkirja  wälja saatnud, milles uneSte ja kange rõhuga kinnitatakse,  et Paapst mitte wähemaga leppida ei wõi, kui et kõige wähemast Rooma linn temale ilmalikuks riigiks tagasi antud saab, aga suuremat tähtsust ei arwata sellel ringkirjal olema. Pealtpoolt näitab küll weel lepitus täitsa wõimata olema. Ühelt poolelt ei wõi Paapst järele anda, sest et tema ka üks ilmalik Würst olema piab, kes kellegi ilmaliku walitsuse all ei seisa, see on nüüd kord Rooma- Katholiiklaste usutunnistuseks saanud ja Paapst ise ei wõi sellest taganeda. Teiselt poolelt on aga nähtud, kui wäga wiletS Paapsti ja tema preestrite ilmalik walitsus oli, mille all rahwa elukord kuidagi kosuda ei tahtnud. Wast sellest aeast saadik, kui Kiriku-riik ja Rooma linn Jtalia Kuningriigiga  ühendatud saiwad, on mõlemad kosuma hakkanud. Kuningas ei wõi siis ka järel anda, sest muidu läheks lausa mässamine tema wasta lahti. Ztalias on ka nüüd juba mehi küll, kes Kuningriiki häwitada ja Respublikat ehk Vabariiki selle asemele asutada himustawad, ja need letawad Prantsusmaa poolt igatahes tuetust ja kinnitust. Mõnelt poolelt arwatakse, et sellel pinnal lepitust leida wõiks, kui Jtalia poolt kõiki seda Paapstile nime poolest tagasi antakse, mida Katholiigi kirik oinast seisupaigast nüüd kord „röö miks" nimetab ja mis ka riikliku seaduse poolest muud ühtigi ei ole; aga selle wasta annaks Paapst kui ilmalik Würst kõiki jälle kui üht nendanimetatud „laenriiki"  Jtalia Kuningale tagasi. Kergest wöib olla, et neil healtel õigus on ja sellel pinnal tõeste lepituõ tehtud saab. Sizilias on kholera ikka weel walitsemas. Selle kuu 5. pääwast kirjutatakse, et wiimaste pääwade sees KataniaS 15 künni 20 inimest pääwaS ära surnud on, umbes niisama palju aru järel ka Sizilia teistes linnades. AndoruoS on ükS rööwlisalk rahwa kholera-hirmu omaks kasuks tarwitauud, sai aga söeawäest pärast rasket mahapanemist  häwitatud. Türgi walitsus laseb Tigris'! jõe ääreS kindlust ehitada ja on selleks palju raha määranud.  Kõige pealt saada weike linn Foah Persta mere kaldal kindlustatud, et Balsora ja Bagdadi linnad mere poolt kaitsetud oleksiwad. Aga ka mitmed teised linnad Tigris'i aasus, kust Wenemaa tee Persia lahele läheb; saada kindlustatud. Kreeta saarlased on rahul, neile on lubatud, et nemad oma koduseid asju ise tallitada  wõiwad. Bulgaria asjade korraldamise pärast tahta Türgi walitsus suurriikidele üht ringkirja saata. Inglismaa Valitsusele on Türgi walitsus üht uut plaani Egyptuse asjus ette pannud, aga Inglismaa poolt ei taheta seda asja sel korral mitte enam ette wötta. Tagawara wägi Türgi Europa jäus on koju lastud. Asrikast ei ole Stanley üle kindlat sõnumit tulnud ja see kosutab lootust, et tema ikka weel eluS on. Belgia Kuninga iseäralise pärimise peale on wastus tulnud, et Stanley Jaanikuu 2. pääwal 450 mehega Kongo ja Aruwimi  jõgede kokkujooksmise paigal ja pea kõik heas tormises  olnud. Hiljemaid sõnumid ei wöida aga koguni weel sealt GuropaSse jõudnud olla. Amerikast tulewad sõnumid,  et aõjad Panama kanalt kaewamisega mitte heaSte edasi ei minna. Wälja antud on juba 275 millioni dollarit, sellega olla küll juba palju tehtud, aga palju olla weel teha. Nüüd olla raha otsas, Lesseps loota Amerika Ühendatud riikide poolt abi, aga seal olla kõigel sellel plaanil hakatusest saadik palju wastaseid olnud, kes sallida ei taha, et ükski Europa riik Amerikas mingisugust  iseäralist õigust saab. Mormon lased halkamad  ka kord jälle elutähte näitama. Nende mitme-naeseline  elu sai Ühendatud-riikide kongressi poolest ära keelatud ja nemad piawad sõna kuulama, nii kaua kui nende Utah maa weel mitte täit rtigi-õigust saanud ei ole, waid ainult üks territorium ehk maakond on. Mormonlaste rahwahulk ja sissetulemisel» on nüüd juba nii suured, et Utah üheks riigiks wõiks tõstetud saada ja selleks on Mormonlafed üht nõuukogu pidanud ja Ühendatud-riikide kongreSfi poolt riigi-õigust palunud. Oma seaduste sisse on nemad ka üht paragrast üles wölnud, mis kahe- ja mttme-naeselist elu ära keelab, aga kongress ei taha seda usaldada. Saab Utah maa üheks täieliseks riigiks waSta wõetud, siis on sellel riigil Ühendatud-riikide põhjusseadust mööda õiguõ, ka oma abielu-seadust teha, kuida riigi seespidine  nõuukogu seda ise tahab. Mormonlased saakftwad fiis ka wist kohe mitme-naeselist elu seaduslikuks tegema. Seda teatakse Washingtonis ja sellepärast jääda küll Utah esiteks ikka neel üheks territoriumiks. Selle kuu 9. pääwal oliwad 100 Jtalia töömeest Erie raudteel tööl, kui üks rong läänepoolt tuli. mis neid idapoolise tammi peale minema sundis. Sealt tuli aga teine rong, mis tähte ei annud ja täie jõuga rahwa sekka sõitis. 11 meest faiwad paigal surmatud ja nende lõhutud kehad jäiwad tee peale maha; mitmed teised saiwad raskest Vigastatud. Mashinist pidi töömeeste wiha eest põgenema. Teised töömehed  jookfiwad metsa ja karjufiwad hirmsast. Omalt maalt. Tallinnast. Selle aasta Leikusekuu 2. pääwal saamad 25 aastat täis, et mõned auusad mehed Tallinnas kokku astufiwad ja üht Priitahtltkku Tuletõrjuja  te-Se l t s i, esimest Wene riikis, Jumalale anuks, ligemisele abiks", asutasiwad. See oli üks tegu, mida Jumala meelepäraliseks nimetada wöib, mis ka pea teistes paikas ära tuntud sai ja mis järel nüüd Vallimaa kubermangude  linnades, alewikkudes ja külades juba umbes 50 seesugust seltsi asutatud on, mitme tuhande liikega, kuida ka Tallinna Priitahtliku Tuletõrjujate Seltsi liigete juhatusel  mitmes linnas meie laiemal isamaal seesugused seltsid asutatud on ja teised ikka meel juure asutatud saamad. Milltonite rublade kaupa on need seltsid juba ligemise wara häwitamise eest ja hulga inimeSte-elu tule-surmast peastnud. Selle esimese seltsi asutajatele ja kõigile neile, keS selle seltsi teenistuses seisnud, on siis ka kõik Wene riik, iseäranis aga meie ligem kodumaa lõppemata tänu wölga. Tallinnast on sellega üks äratam eestäht kõiki Wene riiki wälja läinud, nagu nii mitu teist Baltimaa kubermangudest. Selle pääwa 25aastaseks mälestuseks on Tallinna Priitahtlit Tuletõrjujate Selts nõuuks wõtnud, Leikusekuu 2. pääwa iseäranis pühitseda ja üht jubiläumit pidada. Kohalisest paigast on selleks juba luba antud ja üks pidu-komitee herrad L. Daugull, G. Flo - rell, E. Heubel, Chr. Mickwitz, N. Thamm ja K. Tschernow on ettewalmistamiseks kokku astunud. Omalt poolelt soowime õnne ja rohket rõõmu! Keisri Majestäti poolest on Stanislause rittretähe 3. klassist saanud: Tallinna telegrafijaama  juhataja Parfenow, Tartu jäuskoudlik Zenfor Dr. E. Jannsen, Hapsalu telegrafi-jaama juhataja Baron Salza, Tallinna telegrafi-jaama ametnik 1. klassist Mühlwerk. Lehmja Tallitaja Jüri Rossberg  on kuld-medalje, Nurme Tallitaja Jakob Ses min ja Putkse Vallakirjutaja Iman Simson hõbe-medaljed pealkirjaga eest", Stanislause paela külges rindas  kanda, saanud. Kinnitatud on Mmisteriumi poolest:  Tallinna Ewanz.-Luth. Linna-Konsistoriumi Vaimulikuks  kiikeks Nigolesti kirikuõpetaja Ferdinand Luther;  Kubernöri poolest: Paide Linnapeaks Silsky, Linnapea asemikuks Niggols. ,Riia Zeitungi" sõnumite järel saada sõidud Pihkwa-Riia raudteel wast kewadel 1889 algatud. Rahwakoolide-Jnspektorite asupaigad  Baltimaa kubermangudes on järgmisel wiistl määratud  : Tallinnas Staatsrath von Mewes, Tartus —Kollegien-Assessor Luig, Kuresaares l)»vä. Poska; Wönnus (Zanä. Grawit, Mtitawis Staatsrath Orlow, Goldingenis Ltaatsrath Treuland. Riigas ja Riia linna waldkondas seifawad rahwakoolid Rahwakoolide-Direktori. Kollegienralh PokrowSkij', Jllurte maakonna rahwakoolid Jllurte Linnakooli-Juspektori,  Kollegien-Assessor Ludskow'i ülewaatamise all. „Sakala" 28 sees astub jälle üks seesugune kaitseja ette ja jutustab, kuida W. „möisa politsei" ühe kõrtsmiku käes olla, kes ins ka mullu ühele „erawiha all seisma" taluperemehele Wallakohtu abiga korratumal wiisil  ja korratumal aeal teada annud, tema koht Jüripääwal  1887 ära müüdud saada. Seda olla ka tehtud ja wallawanemad olla jälle „kaela kohtu" „kätte autud", kes neid „ametist ära heitnud". Ka sellel kirjal on nii selged umbteaduse ja wale tähed otsa ees, et neid igaüks piaks nägema, kes meie kodumaa seadust ja pruuti wähegi tunneb ja tõtt ja õigust wähegi auustab. Meie tähendame ainult selle peale, et „möisa politseil" talukohtade müümisega ega rentimisega ühtigi tegemist ei ole, waid et seda asja möifaherra ehk tema asemiku ja kohalise taluperemehe wahel seletatakse. Aga seesugused sulemehed ja nende peremehed et hooli tõest ega õigusest. Kes peastab Eesti rahwast seesuguste ..söbrade" Kaitsejate"  ja —keelekandjate käest?! Saksakeeli , Tallinna Zeitung" kirjutab selle kuu 16. pääwal: , Suure Pärnu maantee ääres elawa praua Albanus'e 10aastane poeg Hermann on Esmaspääwast  saadik kadunud ja kõik järelpärimised on tänine asjata olnud. ,Rita Polizei Zeitung" kuulutab: ,Tartust on üks wang ära karganud: mõrtsukas Emil Kossler, Saksamaa  alam, 24 aastat wana, köhnetanud, keskmise kaswuga,  tõmmukas-ruuge juuksetega, tigeda silma waatega. Seda Politseidele kuulutates, annan mina käsku agarat nõuu Kossleri kinniwõtmifeS pidada ja selleks kõiki Riia elurahwasi kutsuda. Kossleri kinniwõtmise eest on 50 rubla määratud. Kuuramaalt päritud Kirsch P. audis Politseile teada, et temal selle kuu 16. pääwal aurulaewa „ Admiral"  peal, teel Tallinnast Hapsalussesse, kõik tema raha ja mitmed dokumentid ühe kollase tasku-raamatu sees, kuue puusa-taskust ära warastatud on. Niisamati andis Poltawast päritud Wilhelm T. teada, et temal sellesama laewa peal, Riia ja Hapsalu wahel tüürmanm kajutist smvi-ülikuub ja tüörmann J. raha on ära warastatud ja et waras, üks reisija, Hapsalu sadamas laewaft wälja ja ära on läinud. Õllepoe peremees 2. linnajäus majas 195, Preussi alam Karl P., oli selle kuu 10. pääwal leti taga magama jäänud ja selle aea sees on tema uur taskust ära warastatud. Arbawerest päritud Joosep  R. warastas selle kuu 11. pääwal endise soldati Mihkel R. rahakoti 95 rublaga ja uuri ketiga. Waras on kinni wõetud. Selle kuu 13. pääwal warastas Sellist päritud Mihkel K. wennaksete Juhan ja Mihkel S. juurest, kes 3. alewijäns Thomsoni majas elawad, kuna nemad magaliwad, 10 rubla ja ühe tubaka-koti, sai aga neist paigal kinni wõetud ja Politseisse wiidud. Wargad, kes linna wana bagger-laewa pealt nii palju Varastanud,  on leitud ja kinni wõetud. Need on endised mängid  Mihkel F. ja Juhan S. Kolm nädalit on nemad pääwa aeal ja öö aeal laewal käinud ja Varastanud. Wafk torud on nemad ühe Juudile müünud, alasi on tuntud  wargate leiwa-wanem K. ostnud, kaks raud kangi kõrtsmik  F. Medwedjewi uulitsas. Politseile anti teada, et Leholast päritud wang Jaan K. Ranna-Lääne maa kondas  ära karganud on. Baldiskist, Heinakuu 20. pääwal. Wiimase nädali Teifipääwal läks üks kõue-pilwe üle Baltiski linna, andis aga wäga wähe wihma. Peale selle oliwad ilmad palawad,  künni 24 graadi sooja marjus. Hein on siin ümberkaudu  enamist kõik juba takistamata ära tehtud. Rukki leikus on algatud. Kõrgemate karjamaade peal on rohi ära körwenud ja piimad on selle läbi kangest wähenenud. Rakwerest. Kohaline kirjutab: „ Mõnest  pääwast saadik nähakse siin palju kerjajaid, kes ennast Wene seespidistest kubermangudest tagasi tulnud wäljarändajad  ätlewad olema. Kui meie neile õnnetumatele  oma kaastundmist ka mitte keelata ei wõi, siiski peame Politsei tähelepanemist nende peale juhtima, sest et nemad wäga sagedast liiga käredal wiisil andeid päriwad. Ühe Karkse mehe käest on ühes Rakwere kõrtsis mägise 8 rubla 60 kopikat taskust ära kistud. Ühe leierkasti keerutajal on ühes kõrtsis maal 36 rubla ära warastatud. Narwast. Sel aastal on Narma ja ümberkaudse maa kohta jälle Greeka-õigeusu Piiskop määratud ja selleks  Piiskop Wladimir nimetatud, kes oma ametit selle kuu 11. pääwal algas. Liiwimaalt. Nende segaduste selgitamiseks, mida jäult pWirulase" kiri, selle lehe U 12 sees, kal «püüdmise-õiguse  üle, rahwa keskis mitmes paikas sigitanud  on, kuulutab ,Liiwimaa Kubermangu Zeitung" kohaliste seaduste põhjusel: ,Igaühel on õigus oma piiretes  kalapüüdmist wõerastele ära keelata, kus juures kõik meed, jookswad ja seisivad, mis ühe kruntomaniku piiretes on, ainult tema omad on ja tema tahtmist mööda wõiwad tarwitatud saada. Need jookswad ehk seisivad meed, mis mitmete piiretest läbi lähemad ehk nende pii-, rete wastas on, on kõige nende krunt-omanikkude omandus,  nenda et nemad kõik neid tarwitada wõiwad, nii palju kui need nende piiretesse puuduwad. Amalikkudes jõgedes (läänepoolises Dünas, Treideri-Aas, Emajões ja Pärnu jões) on neil kruntomanikkudel õigus kala püüda, kelle krundid kaldasse ulatawad, oma piirete kohal kesket jõeni. Mere-ääristel mõisadel on Liwimaal kalapnüdmise õigus mõisaherrade oma, mõisa piirete kohal künni kolm wersta meresse; eemal tohib igaüks kala püüda. Niisamati  on lugu ka möisadega Peipse ja Pihkwa järwede kallastel." Soowida oleks, et kõik lehed seda Melust üles mõtaksiwad. ,T. S." t. Piirnust. Kohaline Eesti Põllumeeste Selts saab Leiknsekuu 15, 16 ja 17. pääwadel Wana-WändraS Põllutöö- ja Loomade-näitust pidama, milleks  luba juba tulnud on. Näitusele toodud asjad piawad Leiknsekuu 10. pääwani näituse-komiteele üles antud olema, kes neid selsamal pääwal künni õhta kell 8 näituse-plalfil  wasta wõtab. Kõik asjad jääwad näituse lõpuni senna ja Leikusekuu 19. pääwani piawad kõik jälle näituse-platfilt  ära koristatud olema. Seisupaiga eest ei ole näitajatel  mitte raha maksa. Suurepõllu-peremehed ja suurte wabrikute peremehed saamad medaljede asemel kiituse-kirjad.  Aunhindade mõistjateks on näituse-komitee igast seisusest  asjatundjaid palunud, kui nemad ka selle Seltsi liited ei ole. Kuuramaal on ühe Maakoolmeistrite Le s - kede- ja Waestelaste-kassa asutamiseks aastast  1879 saadik raha korjatud. Sezzeni kirikuõpetaja, Propst Wagner, oli põhjuskirjad walmistanud. need oliwad läbi räägitud, heaks leitud ja kinnitamiseks Peter-