Tallinna Sõber O S 2. KolmaS aastakäik. Tallinnas, A. Zönlukun pääwal 1881. Uleüldue aealeht Eestirshvalc «aal ja linaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudfors'i päriate trükimajas: aastas 2 rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla -- pool-aaStas l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised «voetakse wasta k HaMnuas: Lindfors't päriate trükimajas. ?eterv«rgts: J. K. Seelandk, oaunoxeua- K 54. Tartus - W. Kust. - ?ernus: K. Kudewttta. Aakweres: L. Wattty. Uaides: A. Seidelöerg. Kapsasus: H. A. KollSerg. Knresaares: W. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, lirjad käiwad BaNisN (Baltischport LgzAMoM-IloxrN.) ! Ümderwaaius suures mllmlluas. Omalt muult - Talliunast - öiuuspea. Rahtvci lugemise asjus!. Hapsalus! Uued Linuafaadikut. Tartust - „Olewik". „Eesri Post,mehe" käänatuied. ..Eest, ! Postimehe" uus koimems. „Tartu Eesti Seitung". Viljandist- Tulekahju. Riiast: Pettus. i Peterburgist - Peter.Pauli tirik. Hukka läinud laew. Kroonimisest. - Dr. Pirogowi mälestus. > Pcastttud meremehed. Warshawill: Õnnetus ja Juudijahid. Tuulast: Weike «astja. Woroneshist: Rrka lesk. Tagaurogist : Kõlwatumad ametnikud. Kertshist: Toorus. Odessast: Elurahwa aru. Sewastopolist: Wargus. Siberist: Jahi asjust. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Uugrumaalt. Itaaliast. Schweizist Inglismaalt. Balkam poolsaarest. Ameerikast. Jutu leht.- Wiimase mere otsast. Kirja wastused. Ümberwaatus suures maailmas. ui. Prantsusmaa! seisab seespidine rahu kõikuma pinna peal, ruida meie seda juba selle kirja hakatusel tähendasime.  Kui palju aga sealt ka wäljaspidise rahu üleshoidmist loota wõib, see on wäga kahewääriliue. Prantslased ei suuda unustada, et nemad wiimafeS söeas Elsass-Lothringi maid kautaflivad, kuna nemad sellesama sõea hakatuse! oma riigi piireid Rheini jõeni nihutada tahtsiwad ja lootsiwad. Selleks oligi Keiser Napoleon 111. Saksamaa wasta tüli aiateiwast murdnud. Tema tundis juba aujärge oma all kõikuma, tahtis selle söeaS suurt aun ja kõla leida ja naabri kulu peale oma aujärjele tugi otsida.  Asi läks nurja, auu-ahned Prantslased tõsiilmad kära ja Napoleon 111. aujärg murdis raksudes kalki. Sellel  kibedal aeal tegi ennast Admokat LeonGambetta kuulsaks. Tulise maimuga kihutas tema isamaa poegi sissetungini) Sakslaste masta wõitlema, et kõige wähemast  isamaa tamsed piired alleShoitud saaksiwad. Tuhandete  ja tuhandete kaupa töttaflwad mehed tema hääle peale sõtta kui ka juba iga osaw söeamees ette ütelda mõis, et fee kõik enam ühtegi ei aitaks. Wäga palju merd on sel aeal Gambetta sõna peale asjata ära malatud, maga palju mara tema sõna Peale asjata äraraisatud. Ja Gambetta  sõna, millega tema ikka uueste ja uueste isamaa poegi merisele mainule kihutas, ei olnud kogum mitte ikka tõe peale põhjustatud, ja käsud mida tema ülematele Kindralitele  saatis, ei tunnistanud sugugi sõea osawust. Aga põlema ja särama kõnega oskas tema au-ahne rahma südant  oma pole kiskuda ja oma pool kinni pidada. Watja on tulnud Mest werewalamisest isamaa kasuks midagi. Elsass-Lothringi maad pidiwad wõitjale antud ja peale selle wiistuhat millioni franki sõeakuln maksetud saama. Pärast rahulepitust tõusiwad weripunased mässajad üles ja pi sisimad Pariisi linna põlema. Kõigist sellest hadast hoolimata, mis suurelt jäult Gambetta auu-ahunse labr Prantsusmaa peale langes, jäiwad tema põlewad kõned rahwa südamesse ja ka parast ei unustanud tema omas kõnedes kättetasumist ikka ja ikka rahwa meele tuletada ja kätte maksmist pea täie sõnaga, pea poole sõnaga tõukada, kui kord walitsusele saaks. , Sedamiisi ou tulnud, et Prantslaste silma ees ia südames  kätte maksmine Saksamaa wasta ja Gambetta üheks ja sellekssamaks kujuks kokku sulasiwad. Nüüd on Gambetta Prantsusmaa esimeseks Ministriks saanud, malitsuse  ohjad seisawad suuremalt osalt tema peus ja rahwas  loodab, et tema oma tõutust tõeks teeks. Rahusoodega  on tema oma maeti peale astund, aga ükSki er peta ennast selle ülle. et sõea mõtted tema südames sersamad  Tahaks tema nüüd ka tõeste jäädama! rahu pidada  siis saaks see temal pitka peale rahwa himu wasta wõimata olema, kui ennast omas ametis pidada ja kõrgema  ameti peale, see on Präsidenti iste peale tõusta tahab.  Et tema aga seda tahab, selle üle ei ole ukskl kahewahel. . . .. Kuida asjad nüüd seisawad, er wõr Gambetta waaewa  ja wägewa naabritega ühendatud Saksamaa wasta sõda peale hakata. Arwata on aga, et tema igaptdr püüdma saab. Saksamaa seespidist rahu rikkuda ia Saksamaat tema wägewate naabrite, nimelt Wenemaa sõbrusest lahutada  mille abil wtimane Saksamaa ,öva Prantsusmaa wasta nii wägewast korda läks. Kui ka Wenemaa se - lest sõeast tegewat osa et wõtnud, siiski seadis koik Eu roopa, et meie Kõrgest õnnis Keiser Aleksander 11. Saksamaa  kõige parem sõber oli. See teatud ja tuntud sõbrus  keelas teisi riikifi, uimelt Austria Keisriiki, Prantsusmaale  api tõtata. Kõigist sellest on arwata, et Gambetta  Kolme-Keisri ühendust lõhkuda püüab, ja sellest kõigist  on karta, et Prantsusmaa poolt enne ehk pärast söealont  Euroopa riikide sekka paisatud saab. Selle ähwardawa  on üksi Kolme-KeiSri ühenduse poolt abt loota, mida Jumal kaitsegu ja kinnitagu I Itaalia wsiks pea looduse poolest Prantsusmaa sõbraks ja seltsimeheks peetud saada. Rahwad on mõlemad  Wana-Roomlaste läbi Ugisugulased ja nende keelede wahel ei ole sunrt wahet. Prantsusmaa abiga wõitles KunningaS Wiktor Emanuel Austria wasta ja sai wöitu, ja sellega oli Itaalia riigi ühendus põhjustatud. Aga juba pärast seda, kui naabrid oma ühemeelist sõda Austria wasta lõpetanud oliwad, sai soe sõbrus selle läbi natukejahutatud,  et Keiser Napoleon 111 Nizza linna omale waewapalgaks  wõttis, mis Itaalia wana omandus ja peale selle meel wana Garibaldi sündimise paik on, keda Jtaalialased  kui oma peastjad auustafiwad, uit palju tema rahuta  waim wiimiste aaState sees ka rohkem segadust ja pahandust, kui kasu sigitas ja saatis. Sel aastal on aga Tuneesia sõea läbi Itaallaste ja Prantslaste wahele üks pragu sigitud, mille täis-toppimine kerge ei ole. Tuneesia riik ja tema walitseja seistwad tamne nime poolest Türgi ülewalitsuse ja kaitsemise all, ilma et Sultanil seal suuremat  wõimust oli. Jtaalialased ja Prantslased oliwad ennast seal aga pefitand, nende Konsulite walitsuse all seisis Tuneesia Bey rohkem, kui Sultani walitsns - all. Mõlemad tahtstwad raudteed ehitada ja oma wöimuSkorda mõeduwaks teha. Kauba ajamine seisis rohkemalt Jtaalialaste  käes, ja nemad oliwad juba harjnnd, Tuneestat omaks koloniiks ehk ülemeriseks asntusmaakS pidama. Järsku wõttis Prantsusmaa walitsuS ühest KrumirlaSte rööwikäigust Alfhiicias  asja, Tuneestat oma ülewalitsuse alla wõtta, sest Krumirlased  oliwad nime poolest Tuneesia Bey alamad, kui ka teada on, et see tallitsemata rööwirahwas kellegi käsust ega keelust  ei hooli. Tuneesia Bey heitis ennaMüll pea Prantsusmaa  ülewalitsuse alla, aga üksikut Araablaste sugu arud wõitlewad ikka weel edasi ja Jtaalialased kihutawad muidugi  taga, nii paljn kui iial wõiwad. Ka kodumaal sütitas  pahandus meriseid tülist Jtaalialaste ,a Prantslaste wahel, nimelt Marselje linnas, kus palju Itaalia rahwast kui töõrahwast elamas on, keda aga nüüd Prantslaste tagakiusamised kodumaale tagasi ajafiwad. Amalikult ehk ametlikult sai Itaalia ja Austria wana wihawaen sel suwel kustutatud. Kuningas HumSert käis WitniS wöerusel,  sai suure sõbrusega wasta wSetud ja walitsejate ja walitsuste wahel oli sõbrus tehtud. Kas see sõbruSluS aga mõlemite rahwaste wahel niisama soe on, ja kaS wa- Utsused seda rahwaste tahtmise waSka kaua pidada suudawad,  see ou teine asi. Jtaalialased igatsewad ennast kõige nendega ühendada, kes nendega üht keelt räägiwad. Neid elab aga weel Austria walitsuse all ZStria maal, kuS Triest pealinn on, ja Itaalia- ehk Welsh-Tirooli maal, kus Trient pealinn on. Neid linnast ja maakondasi nõudma kihutab Jrredenta seltskond wäfimata, ja selle seltskonna  pea on wana Garibaldi, kelle jõudu küll wanadus ja haigus täitsa maha rõhunud, kelle waim aga Menukamata  on ja kelle nimi nii palju maksab. Jrredeuta seltskond pahandas ennast wäga Kuninga wöeruskäigu Ae ja katsus teda juba sel aeal auujärje pealt lükata ja wa- bariiki ehk rahwariikt tema asemele seada, kui tema WiiniS oli. Mässajad ei leidnud palju seltsimehi ja nemad ei suutnud muud teha, kui punaseid kuulutusi müüride külge ktiiStertada, aga kustunud ei ole see tuli mitte ja wõib kergest laiemale nihkuda. Saakfiwad aga rahwariiklased Itaalias wöimusele, siis ei oleks muud oodata, kui sõda Austria waSta, sest üksi lootus kõige Ztaalialaste ühendamise  peale'wsib neid wöimusele saata. Läheks aga siin kord sõeatuli  lahti, siis wsikS kergest kõik Euroopa sütitatud saada. Sedawiifi  tähendab Itaalia Kuningriik rahu, Itaalia rahuriik tähendab  sõda. Rahu eest seisab Kolme Keisri ühendus sellepärast  seisab Kolme-Keisri ühendus ka Itaalia Kuningriigi  eest. Seda teadwad Itaalia küpsemad politikamehed ja nemad teadwad ka, et suur Euroopa sõda Itaaliat küll mitte kinnitada, küll aga kõrgentada ja uueSte üksikuteks riikideks  lõhkuda wõib. Sellepärast hotawad ennast Itaalia kübfemad politikamehed Kolme-Keisri ühenduse poole, tuhipäised  rahwariiklased hoiawad ennast Prantsusmaa pooleZ ja sealtpoolt kihutakse taga ja püütakse ka Itaaliast üht talwa tahuda, mida Kolme Keisri ühenduse wahele taguda  wõikS. Teist muret sigitab Paapst Itaalia walitsnsele. Selle segaduse abil, mis nüüd rahwaSte keSkiS kwoimust wõtta ähwardab, loodab Paapst oma ilmalikku riiki uueSte ülesehitava.  Kuida nüüd kord KatholiiklaSte harjund mõtted seisawad, et näita nemad ennast ka iialgi sellest mõttest lahutada wõima, et nende ülem Preester ilmalik Würst olema peab. Katholiigi usulisi alamaid on aga igal riigil  ja sellepärast puudub fee asi iga riigi külge. Et rahu saaks, mida kõigil Euroopal nii wäga tarwiS läheb, sellepärast  on siis ka suurriikide walitsused seda asja oma uõuupidamise alla wõlnud ja nimelt näitab Würst BiSmark  wtimaSte aegade sees selle eest koSta tahtma, et Paapstile midagi tema ilmalikust walttsusest tagasi antudZ ja sedawiisi tema alalised wangipõlwe laulud  solgutatud saakfiwad, millega maailma alalises rahutumas  olekus peetakse. Oinalt poolelt näitab Paapst nüüd sellega leppida tahtma, kui temale Rooma linn päriseks antud saaks. Itaalia walitsus oleks ehk ka selles nõuus, kardab aga Irredenta seltskonna käratsemist, ja ka Rooma kodanikud ei igatse koguni mitte Paapsti walttsust tagasi. Kuida seal aSjad sigima samoad, see ou teadmata, midagi uudist näitawad selle poolest aga ligitulewad aead omaS pöueS kandma. Spaanias on himu selle riigi wõimuSkonda MarokkoS  kinnitada ja eemale nihutada. Spaanias seisab üks jagu rahwaft juba kaua aega pooles tarretuses, ja teine jagu tihifemiseS ja alalises wihawaenuS. Elawam liikumine wäljaspoole saadaks riigile ja rahwale mõlemilt poolelt kasu. Ühel poolel saakfiwad pooltarretand maimud uuele elule äratatud, teisel poolel leiakfiwad rahutumad maimud üht parajat toru, mida mööda oma wahwust wäljaSpoole wõtksiwad wäljawoolata lasta. Selle nõuu peale waatab kõik Euroopa lahke silmaga, sest sellest on feeSpidiSte tülide solgutamist loota. Spaanis ja Portugali  Kuningad on ka sel suwel üksteise juureS wõerusel  katnud ja on oma ja oma rahwate sõbrustust kinnitada  püüdnud. Jumal andku ka selle nõuule mõnu, sest ka sellest on üleüldisele rahule kinnitust loota! Poolunustatud Portugali riikiS hakkab ka nattuke uut elu tuksuma. Riigiwalitjus tahab Benguela ja Angoola  asutusi Kongo jõe suu aäreS ja ligidal terasema hoolekandmise alla wõtta, oma ülewalitsust Kongo jõe