Tartus suri 2. Jaanikuu pääwal Tartu -Gümnaasiumi Inspektor Kollegiearath Karol u's Mickwih, pitkalise ja raske haiguse järel. Inspektor Mickwitz oli endise Lihula kirikuõpetaja  Pastor Kristof Friedrich Mickwih'i poeg. aastal 1811 sündind ja pärast oma suurekooli õpetuse lõpetust ja kodukoolitaja ametid. 32 aastat kooliõpetaja ja Inspektor Tartu Gümnaasiumis.  kus teiste õpetajate ja õppijate usaldus,  auustus ja armastus tema alalised saatjad  oliwad. Ka on Karolus Mickwih tüki aega oma pea-ameti kõrwa' Eesti keele Lektor ja Opetnd Eesti-seltsi kassahoidja olnud. MoskwaS sai selle kuu 6 pääwal Aleksander Pushkini mälesiusesamu.aö  suure piduga lahtitehknd ja linna edaspidise  hoolekandmise alla antud. Pidu-juhataja oli Prinz Peter Georgewitsh Oldenburg. Mälestuse  sammas ou suur walatud PMkmi kilju, kiwi jala peal, ja maksab ülespanemisega ühtekokku  87.510 rubla. Kogutud rahast ou weel 19,064 rubla ülejäänud, mille tarwitamise üle weel otsust wõetud ei ole. Hiljuti sai Politsei Mos?was kaks meest, Feodossejew ja Kotshnow kätte, kes kupongiwabrikud  asutanud oliwad, kus wõidulaeuu paberite  kupongist (intressi sedelid) tehti. Kõik nende tööristad ja tagawaraks tehtud kupongid on ülesleitud. Jaanikuu 7. pääwal põles Meinhardi wabrik. Kahin on wäga suur. Skopinift, Rjasani kubermangust kirjutakse  „Molwale", et 22. Lehekuu pääwal suured  rohutirtsu parwed üle Rjashki küla lendafiwad.  Need kardetud wõerad oliwad sellest rohelisest suuremast seltsist, halli tiiwadega, mis poolteist wershoki pilkad on. Parwed lendasiwad  madalas ja läksiwad Prouski kreisi poole, kus neid munema arwatakse. Tshernigowi kubermangus on ühes mõisas talurahwa seas mässamine tõusnud ja Knbernör on selle lämmatamiseks soldatid saatnud. Zarizynist. Saratowi kubermangus wõtawad  rohutirtsud mitmes paikas nii wäga wõimnst,  et kohtud nende häwitamise pärast mures on. Neid tahetakse põletada ja selleks on nende paikade peale suured woorid kiwi-öli saadetud. Tiflisist. Poti-Tiflisi raudtee peal jäi 24. Lehekuu pääwal üks raudtee rong rohutirtsu  parme sees kinni ja mõis aga tükikaupa edasi weetud saada. Odessast kirjutakse: Molotshua ääres ja ümberkaudsetes maakondades on kewadel korralist  wihma olnud ja leikuse-lootus on hea. Paiguti kaewatakse aga liia umbrohu üle ja selle üle et talwwili wiletS on ja mõned maamehed  selle ümberkündmises hädalised oliwad. Talwwilja saab aga üleültse wähe külwatud. ja siis ei ole ka kahju mitte wäga suur. Nii suur aga lootus Molotshua ääres on, nii kurwad  näitawad asjad Mariupoli maakonna koloniides  wälja. Seal ei ole möödaläinud sügisest  saadik wihma olnud ja põllud on kuiwand. Aidad ja küünid on tühjad, siin ja seal on aga weel mõned weiked ölehunuikud näha, ja kui wiljaikaldus tõeste nende kätte tuleb, kuida kardetakse,  siis on sesama häda käes, mis Wolga ääres ou. Reisijad, kes Mariupoli maakonnast tuliwad kaebawad, et nemad ise ja nende hobused  seal nälgas oliwad. Waewaga ja kõrge hinnaga oli mõnes kohas mat odre saada, ja ka se oli metskaeradega segatud, mis üleültse nende koloniide põldusi kangest waewawad. Niisama  kurwad ja weel kurwemad näitawad põllud rohkemal jäul Krimmi poolsaares wälja, kus suurem jägu suure waewaga ja suure kuluga sremendud talwwilja põldudest taimest rikutud saiwad ja uut tööd ja uut külmi pärisiwad. Lambakarjadest on pool künni kaks jägu näljast ja külmast surmatud, kui ka ülespidamiseks palju raha raisatud sai. Sõnumite järel ei ole Krimmis Melitopolist saadik wihma olnud ja lootus wilja ja loomatoidu peale on wäga wähene. Nishuj-N o w g o r o d i st. Pühapääwal,  1. Jaanikuu pääwal. umbes kell 2 homikul  josksiwad wedu-aurulaew „ Aleksander" ja reisu-aurulaew kokku, kus juures wiimine  nii suurt wigadust sai. et 1. klassi kajüütld  ennast kohe weega täitsiwad. Reisijad kargaflwad  pool alasti wälja ja nend.- ehmatus oli suur. sest laew oli kesk jõge ja hakkas wajuma.  Õnneks jõudis „ Mesinik" kalda poole ja jooksis liiwa-rahn veale kinni. ..Aleksander" pööras abitegemiseks ümber, aga reisijaid oli juba kanba-aurulaew „Katharina" peale wõtnud.  Õnnetumate hirm sai selle läbi weel palju kosutud, et selsamal aeal tange müristamine  seal paikas oli. Reisijad on kõik peastetud,  mõned ou aga wigadust saanud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Sunreriikide Saadikud on Berliinis Greeka-Türgi piire üle nõuu pidamas.  Nõnupidümised saawad luku taga peetud,  neuda et aea-lehtede toimetaja sõnumid ei saa, ega ka Türgi ega Greekamaa walitsused, enne kui asjad selged on. Niipalju on aga kuulda, et esiteks kõik riigid selle piire üle ühes nõuus oleksiwad. Et Euroopa riikide nõuud selle konferenzi peal kokku lähewad ja piir paberi  peal pea seletud olema saab, se näitab selge olema, et aga asi niisama kergest korda läheks, kui piir ka tõeste peab pandud saama, selle peale ei ole suurt usaldust. Türgi walitsus  olla ka juba teada annud, et sealtpoolt seda otsust, mida Berliinis tehakse, mitte wasturääkimata  seaduslikuks peetud ei saaks. Kui otsused konferenzi peal tehtud on. siis tahetakse asjatundjaid mehi saata, kes piiret paiga peal ülewaatawad ja seadwad. Et nendel meestel oma elu hoida tuleb, seda teadwad nemad ise ja teadwad ka kõik teised ja sellepärast saab ka nönu peetud, mil wiisil nendele mõednwad kaitsemist kaase anda tuleks ja kaasa anda wöiks. PreuSsi Maapääws-saadikud waidlewad ikka weel kirikliku seaduste üle edasi; kuida selles nöuud kord ühte läheksiwad seda ei oska weel ükski ette arwata. Belgia maal saab 27. selle kuu pääwal poolsada aastad sellest aeast täis, kui se maa ennast Hollandi maast lahutas ja ise riigiks seadis. Selle sündimise mälestuseks saab siis ka seal riikis üks piduaeg peetud, mis 3 Jaani kuu pääwast 3 Wiinakuu pääwani kestab. Mitmesugused näitused ja pidud on selleks aeaks ettewõetnd. Kirikliku tülide peale, mida Paa pst Belgia maal kahekeelelise olemisega kihutas, on Riigiwalitsus sellega wastand, et Belgia Saadik  Paapsli juurest ärakutsutud ja sedawiisi ametlik ühendus Niigiwalitsuse ja Kirikuwalitsuse  wahel katkileigatud sai. Kuida asjad edaspidi  käiwad, seda on oodata. Prantsusmaalt. Need käsud, mis Jesuiitidele  ja teistele ususeltfldele, kellel seaduslikku  kinnitust Niigiwalitsuse poolest ei ole, ehk kes omale seda kinnitust õigel aeal ei palu, seltfilikku  elu keelab ja nende majad lukku paneb, need halkamad nüüd täitnsele jõudma. Jesuiitide  seltsimajad peawad juba selle kuu 18 pääwal  lukku pandud saama, üksi aga üks, ehk kus selts suur oli kaks liiget wõiwad maja ülewaatamiseks senna jääda. Ükski neist kinnitamata  seltsidest ei ole kinnitust palunud, ja näitab, et kõik seda asja iseenesest küpseda lasta tahawad. Just wagaselt ei pane nemad aga oma käsi mitte rüppe, waid soriwad jõudumööda  rahwa seas, et se omalt poolelt Riigiwslitsuse  peale nende heaks rusuks. Kirikliku partei ja Kuningliku partei juhatajad ou ennast ühendanud ja kutsnwad ..pere-isasi" nõuupida- misele sette seaduse wasta, mis Jesuiitidele ja nende sarnastele awalikku koolipidamist keelab Mitmed nöuukogud on ka juba läbi kõigi maa peetud, aga 17 selle kuu pääwal oodatakse peakogu. Riigwalitsusal on kindel nõu Jesuiitide  seltsin wägiwallal labutada. kui need mitte rahulisel kombel ise ühest ei lahku. Rahwale  saab keelatud Jesuiitide kabelite ja palwesaalide  sisse astuda, ja kui tarwis saakfiwad nende uksed walitsuse poolest kinnimüüritud. Jesuiirid püüawad nüüd rahwast oma poole pöörata. Riigiwalitsus on aga walwamas ja loodab, et asi ilma suurema tülita kordamineva  saaks. Need käredad Wabariigi mehed, kes kõigile nendele andeks andmist päriwade keda walitsus aastal 1871 kui mässajaid wangl saatis, need on nüüd seda pärimist ühel meelel nõuuks wõtuud, ja et nendest palju ametlikudes nõuukogudes istuwad, siis on neil ikka wõimalik  Ministeriumi peale rusnda. Niigiwalitsuse poolest ei ole wastuse üle weel wiimist nõuu wõetud. Inglismaalt. Londoni linn walmistas Greekamaa Kuningale 4 selle kuu pääwal üht pidu, kuS ka Prinz Wales (Inglismaa Auujärje  pärija) ja Mmistri-Präfident Gladstone juures oliwad. Greekamaa Kuningas tänas sõbruse eest, mida Inglismaa ikka Greekamaa wasta ülesnäitand, ja selle sõbruse eest mida temale ka nüüd siin üles näidatud oleks, mida tema aga ka oma riiki kohta mõeduwaks arwaks.  Prinz Wales tunnistas oma lootust Greekamaa edenduse üle. Gladstone tunnistas oma rõõmu sellesama üle ja tunnistas oma lootust, et Berliinis Greekaa Türgi tülid nüüd oma wiimift seletust ja lõpetust leiakstwad. Kaabulist tulewad sõnumid, et Abdurahman 2000 mehega ja 12 suuretükiga, Kaabult poole minemas on. Tema on kirja saatnud ja Hharikowi tulla tõutanud nõuupidama, kas tema Emiri anu ja ametid oma peal wõtta woiks ehk mitte. Rumeenia walitsus on Konstantinoplist sõnumid saamid saanud, mis seda mõtlema ja ette waatama sunmwad. Kui räägitaksa, olla homikupool Bulgaarias weiked rahurikkumised olnud ja üteldes selle tarwis, oleksiwad Shumlas  kaheksa batallioni sõeawäge kogutud. Tõe poolest oleksiwad need aga kogutud, et iga juhtumise  wasta malmis oleksiwad, kui Jda-Rumeelias  liikumised tõusewad, mis seda maad Bulgaaria riigiga ühenda soowiwad. Jda- Rumeelia maal oleks palju sõeatarwitust kogutud ja rahwa kätte jagatud, kellel seda ka weel omal sõea-aeast saadik rohkeste olla. Jda-Rumeelia rahwas loota selle juures Wenemaa, Inglismaa,  Prantsusmaa ja Itaalia abi peale. Kindral  Ernroth saaks Balkani mägede ääre saadetud,  kui tahaks Numeelia rahwast Türkide wasta kaitseda. Rumeenia walitsus kogub siis ka wäge, et igal aeal oma piiret kutsumata wö eras te wasta kaitseda wöiks, kui ehk kära naabri maal lahti läheb, kus ettearwata ei wöi, mis ehk juhtub. Selleks on ka üks ratsawäe rügement Dobrutsha maale, piirete kaitsmiseks saadetud. Türgi walitsus on tunnistand, et sealtpoolt  Thessaalia maast hea meel-ga üks jagu, Salambria jõest saadik Greeka maale antud saaks; Epiiruse pärast oleks aga kartus, et sealised Mohammedi-usulised Albaanlased Greekamaa  walitsuse wasta panekfiwad. Sellest tunnistusest hoolimata näitab aga, kui seisaks Türgi walitsus kõigi selle wasta. mis Euroopa suur riikide poolest mõistetud saab. kui ka mitte otsekohesese sõnaga, siis ometigi käärulise teuga, kuida se juba mitmest aeast saadik selgest küll wäljapaistab. Seda tunnistab nüüd ka endine Inglismaa Saadik Layard ja ütleb, et Sultan temale ikka tõutustega gvastilnud, neid aga iial mitte täitnud oleks. Üleültse oleksiwad asjad Türgimaal nii wäga segamini, kui mitte iialgi enne seda. Wene aealehed ütlewad kõiki seda