tumcma ees käib km seda turul peaks enam nõutama. Mesi, mis müümata jäänud, wöib omanik tagasi saaja ja ise müüa kui ta ise peaks olema kohta sellele leidnud. Eesseisus püüab kohe sui patikohtades (kõige enam Riia rannal, kus üle 60,000 pati saksu on) mee müüa. Riis üle jääb ehk wäga hilja toodud, saadab ceSseisus linnades kaupmeeste kätte müüa; küll ka siis alama hinna eest. s 27' Kõikide nende kauba toimetuste pärast peab toimetaja nõuu cesseisjaga; peab seletusi mee omanikkudega ning seab (kui tarwis) ühte sündsat aasta lõpu seletuse päewa, kus iga omanik peab seletusele tulema ega kui ta tulemata on jäänud taga ei wöi kaemata kui tal raha saamaga wiiwitust peaks tulema. s 28. Kõikide nende sinaste ecssciswate juhtide läbi nimetatud asjade pärast liigi wõi eesseisuse koosolekutes nõuupidada, ning iseäralikult  ka sünnib ja tuleb peakoosolekus liigi kassa pärast aru anda. Wurrimee toimetuse korduse pärast tuleb meel edespidi juhtisid ilmutada: mis iga liikme kulu pääle iga mehele tuleb kätte muretseda. § 29. Linnu pidamise, korduse ja juhatuse üle waatamise ja õpetuse tarwis muretseb ceSseisuS,  et sui aegu wõimalikult palju liigi liigente linnupidamist tullakse järele waatama,  kas see juhtisid mööda sünnib. Seks peab katsuma kõige wähemalt kaks järele waatajat läkitada, ning wöib eesseisus (kuhu ta ise ei jõua minna) ka mõnda paluda, kes ehk liigi ega seltsi liige ci ole, kui ta aga seks heameeleline on ning korduse ja puhtuse juhtidega tutawaks saanud. K so- Nende järelewaatajate teada andmise püüle wõib siis eesseisus mõnele parandamise  õpetusi anda ehk ka liigi koosolekul hkui ühegi asi seda määrt olnud) liigi poolt niisugusele seltsist kiidukirja paluda. S 31. Liigist osawõtjate aastamaks maksetakse neist peakoosolekul harwata mihklikuust mihklikuuni) ette ära, ega mitte hiljcmine kud mana aasta jooksul  toimetaja  Litte. Kes näcripüeniani aastamaksu mõlgu jätab, maksab sest ajast saadik kahekordse  aasta maksu ega ei moeta ilma selleta tema mett ühisele müü male mitte wastu. KeS Ae aasta teise mihklikuu sisse oma aastamaksu mõlgu jätab peab kolme kordse maksma ega ei arweta liigi sekka kui see teine aasta mööda läinud  - nmg km tema taga jälle tahab sekka aSiuda seab tema kõige paalt oma möla ving käes olema aasta maksu tasuma, kui ta M mitte oma mõla ajal linnupidamise booris ci ole maha jätnud ehk Saaremaalt ära läinud. Seepärast, kes mitte teisel aasml ei taba liigi külge jääda, see autsn seda nüäripäini teada. Uued osawõcjad  wõiwad aga ka kewadc weel sekka astuda, aga nende maks ulatab aina mihklikuuni  ja algab siis uuesti. Z 32. Reid juhtis! muudetakse edcSpidi liigi Maise enamust mööda, kui hääli nii palju kssSskkus on, et nende enamus enam kud NiRW aasta maksu maksjate aru pool on. MM ZUhtifid eesseffusel wõimatu olnud MM», a«»ab ta koosolekul liigile teada. U. U. - Isamaalt. Saaremaalt. Sõrme maa olust ja rahwa elust. (Järg.) Imeks panna on Sõrmes see, et tee pääl, mälja tööl, tuulingute  päül möldriteks jc- koduse toimetuse manuste  naisterühmad toimetamad. Seda nähes tuli mulle Saarlaste üks mana sõna meele, mis ütleb: „Sõrwest ei sünni hobust osta, see on naeste õpetud—> selle mana sõnal wöib ka oma osa tööde juures olla. Aga kui Sõrmes naisterühmas igal pool nii tegew on, kus on siis mehed? Kostus: Rannas ja mercpüäl. Sõrme mehed on kõik meremehed ja kala püüdjad ja kui mesi aga lahti on, siis on nad selles toimetuses  agarad. Km Sõrme mehed kalatega  merelt ära tulewad, siis on naised ja neiud neil wastus, kes wõrgud laewast toomad, juhtmele weawad, kalad (räimed) ära päästawad ja mis mastalistcst üle jääwad Kuresaare turule wiiwad. Kunas enamiste igal pool räimid külmitu wakka ehk tündri mõõdul müüakse, müüb Sõrulane neid ikka sajuti, olgu tal neid ka mitmed tuhanded, ta loeb nad ära. Et liiwa maa kartohwlid paremine kaswatab, kui muud wilja, sellest see siis ka tuleb, et Sõrmest juba sui aegsasti kartohwlid Kuresaare turule tuuakse. Sääl tehakse ka kartohwlid kesamaa pääle, mida enne rugi küli üles kistakse ja kaubale weetakse. Sõrulased olla kartohwlistega ja silkudega nii sõbralikud,  et nad neid enamiste ilma leiwata süüe ja ei tullagi ka meele wõerale leiba pakkuda, kui nad talle süüa annawad. Et Sõrme mehed palju maa tööst põllu harimisest ei hooli, sellepärast on säält sagedasti talu kohti saada. Mitmed Saaremaa  perekonnad on Sõrme elama asunud, ja kiidamad, et sääl elu parem olla kui Saaremaal. Sõrulased on lahked, auu paklikud ja laulu armastajad. Kiriku laul on sääl parema korra pääl, kui suurema osa Saaremaa kirikutes. Et Wauamuine maim Sõrmes ja iseäranis Ansekülas enam lehwimas on kui mujal, wõin näitlikult tunnistada. Anseküla piiris sundis mind üks sala mägi laulma ja luuletama, mida aga ma et ma kumagi toimetusega harjunud ei ole, enesest eemale tõrjusin. Meelejahutuseks pöörsin ma ka kiriku (surnu) aida. Sääl ümber jalutades ja ühte kohta suurte mändade alla seisma jäädes sai Wanamuine maim minu üle wõitu, ma hakkasin häälitsema. Säält läksin kesk aida olema mana kabeli juurde, milles üks manalane lugemise tool oli. Uudis himmulikttlt läksin seda toolit lähemalt maatama: astusin ka selle sisse, aga kuulge sääl tõrjus nägcmeta maim mind lustilikult  lauma ja luuletama, mida siin lehe wiimases otsas ehk lisas „W a n emuine m ägi" nime all amaldatud saab. Kuresaarest. 1- Tähtsad lahkunud  kodumaa I a s e d. Viimasel ajal on Saaremaal kaks tähtsat kodumaalast  ajaliku surma läbi kõrges Vanaduses,  ihulikult põrmu mallasse kutsutud, kelledest st» lühidclt nimetame. I. Charles Baron Freytagh- Lorin ghoven, sündinud heinakuu 7. päewal aaStal 1816, Pceterburgis, surnud 1. Nowcmbril, ning nii pääle 71 aastat manaks saanud. Kuresaare Saksakeelne nädalilcht kõneleb sellest kõrge «uksest lahkunud herrast pitkemalt, kuidas teda kõrge auu ametidesse ja seisusse on walitud. Aastal 1864 omandanud ta enesele Kihelkonnal Pajomõisa ja on sest saadik põllu töös ja toimetuses üks neist tähtsamatest  olnud. Paale selle on tema kolme tähtsa isamaalises toimetuses ja ettewõttes mõjuwat teaewust näitanud. 1) On tema wäikese wäina Ma ehitamise  mõtte pääle tulnud ja on selle ehituse edenemiseks tegew olnud, siisgi ei olnud tal õnneks antud selle ehituse algust näha saada. 2) Kui 1868 aasta wiljaikaldus häda ohtliku nälja häda meie maale ühwardas saata, siis leidnud see kõrge herra selle wastu jälle mõjuwaid abinõuusid. 3) Ka auurulaewa ~Osilia" seltsi asutamise  juures on ta esimine ja kõige tegcwam hea nõuu ja teoga olnud. 11. Jämaja õpetaja Ferdinand Masing, kes kaua aega oma koguduse hingede truu ja ustaw karjane olnud, on 72 aasta wanaduses igawesse rahusse kutsutud —: oma hoolsa ja truui töö eest auu krooni pärima. Kaarmalt. Palme. Ehk küll Kaarma kirik üks neist kõige suurematest ja ilusamatest  Jumala kodadest Saaremaal on, siiski puudub temal see ehe, mis igal wäikese! kirikulgi on, nimelt kroonlühtrid.  Et kroonlühtrid mitte ainult kauniks ehteks kirikule ei ole, maid ka otse hädaste tarwis õhtusteks Jumala teenistusteks,  seda teab igaüks kirikus käija. Praegu ripuwad Kaarma kirikus kroonlühtrite  asemel raud-wõrud. Et kroonlühtrist  muretseda on Kaarma kirikuwalitsus nõuks wõtnud tulewal Jaani päewal kirikumõisas loosimist pidada. Seepärast  saab igaüks kristliku südamega inimene  palutud wäikesi ehk suuri asju loosimise  tarwis kinkida. Talwe pikail õhtutel on ju igal ühel aega midagi walmistada; olgu naisterahwa näputöö, ehk meesterahwa  mõnesugused tood, kõik, ka kõige wäiksemad kingitused, saamad künni tulema kewadeni tänuga wastu wõetud. Loosi numbrist saab.Kaarma kirikumõisas alati müüdud. Iga loos maksab ainult 15 kop. ja wõidab ühe asj a , olgu suure ehk wäikese. Seepärast palutakse  ka loost numbrisid ostma tulla. Et usuwennad ja -õed sellest kristlikust ettemõtmisest  rohkeste saamad osa wõtma, seda soowib ja loodab Kaarma kirikuwalitsus. Hanilast. Wirtsus on ühele aidawargale aruldane äpardus juhtunud. Üh: aita riisudes on ta ka ühe märjukesega täidetud pudelikese leidnud. Vedelikku kõrtsi kaimuks pidades on ta leiduse üle wististe üliõnnelik olnud ja ilma pitkemalt mõtlemata seda tubliSte joonud, nii knida mahajäänud pudel ja selle '.vedeliku pruukimise  järeldused tunnistamas, sen wedelik ci olnud muu parem ega pahem kraam kui soolahapu! Waral laskis K. M. enesele ksgematal kombel  püstuliga käe sisse. Kuul tungis nmsika juurest nahaalust mööda kuni knünarluuni, kihu ta kinni jäi. Õnnetu mees on. praegu Tartus kliinikus. Peeterburgist. Wene miljahindadcl on alanemist  karta. Hiljuti teatas telegramm, ci Berliini põllutöö nvuukogu nõuuks wõtmid. rukki ja nisu tollimaksu  6 marka, kaera ja odra tollimaksu Z marka ja tatra ning teiste kcslmiljade tolliniakiu 2 marka lvi) Wegrammi pääle panna. Tee lollimsksu kõrgendu'c plaan peab küll nigwäewa rcoli enne kinnitazud saama, tui ta maksma pannakse, aga karta on et riigipSew teda mitte tagasi ei lükka