 oli Herra rätsep Rosenfeldt EltermannikS walitud, ja seda üksi nende kümne Bürgeri läbi omas keskis, ilma et teised klassid sellest midagi teadfiwad. Kes maksja on, se peaks küll ka walija olema. Mikspäraft on siis teiste õigus nende kümne Bürgeri läbi jalge alla tallatud. Mina ei wõi mitte ühte paha sõna Herra Nosenfeldti wasta ütelda, aga rahwas nuriseb maksude ülendamise pärast ja kardab, et need edaspidi igal aastal kahekordseks tõusewad. Uus Eltermann olla Bürgeritest sellepärast walitud, et tema nendele kõige paremini passib. Ka inina nöuudsiu selle aasta kahekordse maksu üle seletust. Minule wastati: Ühe meie Bürgeri poeg olla wöeral maal elanud, seal oma hooletuma elu läbi haigeks jäänud kaua-aega haigemajas olnud ja wangiwiisil tagasi toodud. Isa ei wõtakS teda enam pojaks wasta ja kogukond peaks kulu kandma, kui ka isal oma maja on. Pojale on aga jälle uueste pass antud. Nüüd ütlen mina. Oh teie õnnelikud Bürgerid ühe sõnaga olete maksust lahti. Kui wägew on teie sõna! Teie laste wõlgasi jätate teie linnarahwale päranduseks.  Jätawad aga lapsed raha järele, küll teie siis wift linnarahwale seda meelehead teete, et iseennast pärijaks tunnistate Mõni teie mees, kes mitte Bürger ei ole ja kelle poeg kümne aaSta eest suri, se ei tunnistaks küll ka mitte seda haua tol mu omaks pojaks, aga tema ei ole Bürger, tema sõna ei mõedu, tema peab selle hauatolmu maksust kandma ja peale selle Bürgeri poja wõlgasi päranduseks saama! Rebasekütt. Liibaust. Hiljuti on siin üks isewiist toimendud  wargus ülestulnud. Üks kaupmees oli lihtre, pJule Katharina" palkannd, wilja aurulaewa  „Nord-Lisette" peale wedama, mis laheS ankrus seisis. Wiljaft puudus aga palju ja kaupmehe pärimise peale sai ,Jule Katharina" läbiotsitud. Kogemata leiti, et sel laewal kahekordsed  seinad, 2 jalga laia wahega oliwad, kuhu laewakehaft wilja sisse lasta wõis, kus seda ka leiti. Katharina" omanik üteldakse kord juba enne sesugufe kaebtuse all seisnud olema, mida sel aeal aga tõeks tunnistada  ei wõinud. Soomemaalt. Tidning'' kirjutab isewiist karujahi üle Säkijärwi kihelkondas.  Kaks talupoisst oliwad metsa läinud ja jõudstwad ühe paiga peale, kus koera haukumine  tunnistas, et seal karu talwkorter oli. Ilma mõtlemata laskis üks pois senna kohta kus tema karu olema arwas. Paugu peal, kargas karu wälja, tõusis püsti ja kippus tülitsejate  kallale. Ka teine pois laskis, aga muidugi  ei mõedund se ka midagi. Wihaga ja laia suuga oli karu juba poisi külge kinni hakkamas,  kui se temale püsfiraua kurku pistis ja teine kirwega nii osawalt metsalisele pähe lõi, et se warsst langes. Waewalt oliwad poisid  selle waenlasega walmis, kui teine, weikem karu wälja tuli, kellel aga wõitlemise himu ei olnud, waid kes põgeneda tahtis, koerast aga niikaua kinnipeetud sai, kui poisid teda ka kirwestega  surmastwad. Wahwad poisid wõiwad jahiga rahul olla; Säkjärwi maakondas maksetakse  iga surmatud karu pealt 200 marki. Mos k w a st. Wiimiste pääwade sees seifis  talumees Pudow koleda kurjatöö pärast oma tahe-aastase tütre wasta kohtu eeS, ja sai kõigi õiguste kaotamise ja aastase töö alla wangi - roodu mõistetud. Lapsukese ema oli teise lapse sündimise jumes hospidali wiidud, wanema lapse juures oli lapsehoidja, isa läks lakkuma. Kuida ka enne juba sagedast, tuli Pudow 13. Oktobril m. a. joobnud koju, wihastaS  ennast selle üle, et laps ei magand waid karjus, ja hakkas teda nii hirmsast piinama, et arst parema poole pead paistetaud leidis ja peale selle kaela, selja ja mitmed muud kobad täis siniseid wõrmisi. Lapsehoidja oli ka Pndowi  rusikate all olnud ja abi tooma jooksnud, sellepärast ei teadnud tema, kui kaua ja kuida se kuri loom lapsukest piinas. Pudow ise ütleb,  se olla, et tema last lõi, selgest  tema seda ei teaks, sest tema olnud joobnud.  Tunnistus seisis aga lapse keha peal selgest küll, ja saatis kurja isa teenitud nuhtluse alla. Hiljuti sai Moskwas üks kurjategija kuueks aastaks wangitööle mõistetud, kes juba mitu aega rahwast sedawiisi rööwinud oli, et tema nendega ennast kõrtsides tuttawaks tegi, nendele uimastawad rohtu wiina sisse kallas, neid siis wälja talutas ja kõiki rööwis, mida leidis. Kurjategija Aksenow püüdis ennast sellega wabandada,  et tema käest selsamal wiisil 2000 rubla warastud ja teda waefeks tehtud oli, mis aga muidugi kohtu ees ei maksnud. Odessas sai nende pääwade sees üks wäepealik, Fähnrich Konstantin Majewski kohtu poolest määramata aea peale wangi töö alla mägedes mõistetud. Tema on oma noore abikaasa tapnud, kellega wast kaks kuud abielu  elanud oli. Kishewis oli 8. Paastukuu pääwal raske maawärisemine, mis majafi kõikuma pani ja 3 minutid kestas. Ka mitmest teisest kohast  lõunepool Wenemaal tulewad sõnumid maawärisemise  üle. Tomskis saab Jürikuus ehk Lehekuus Siberi Uniwersitäte ehitamine hakatud. Kõik tarwilised eestööd on juba lõpetud. Nowo-Tsherkaskist. Doni maakondas on wali talwe palju kahju teinud, iseäranis lagestikudel.  kus Hobuseid kaswatakse. Hobused surewad karjakaupa. Heina hinnad on nii kõrged,  kuida seda enne weel kuuldud ei ole. Mitmed  hobusekarjade omanikud kaotawad kõik oma waranduse. Ba tuumi st. Ka Batuumi maakondas on tänawune talwe wali olnud. Külm oli nii kange, et metssead mägedest karjakaupa maha tuliwad ja ilma waewata tapetud saiwad. Turu oli selle kaubaga nenda täidetud, et üks 6 künni 8 puuda raske metsiga 3 rubla maksis. Tiflisist. Kaks uädalid oliwad kõik teed kinni seisnud. Paastukuu 21 pääwal tuliwad 9 posti korraga. Mägedes on teed ikka weel kinni. Signahhi.linnast kirjutakse naljaka kohtumõistmise üle. Ühe rikka kaupmehe  kok päris ühe kodaniku käest 100 rubla tasumist kaua eest, keda kodaniku koer murdnud oli. Kok seletas asja sedawiisi: Kana oli üks õpetud loom. keda tema raha eest näidata tahtis ja sellega kõige wähemast 1000 rubla teenida lootis. Üks mees olla temale juba 70 rubla selle targa sulelooma eest pakkund,  aga selle hinna eest ei oleks tema seda äraanda wõinud. Kuuljate imestuseks sundis kohus seda kodanikku 70 rubla maksma ja mõistis teda weel seitsmeks pääwaks kinni. Ku täisi st. Kutain linnakogudus on Kaukasia Uniwersitäti asutamiseks 20,000 rubla annud. Niisama palju annab Kutaifi maakonna  bank. Lenkoraani maakonnast, Bakuu kubermangust  kirjutakse niisamati häda üle, mida ma li talwe teinud on. Küünlakuu 14. pääwal sadas maga palju lund ja möllas hirmus tuisk. Teisel pääwal leiti Beljussawora alewiku ligidal  üks naene weike lapsega lagedikkus. Laps oli surnud, ema jalad oliwad külmetaud. Räägitakse,  et Tshailinskaja ftantsia ligidal 12 reisijad  7 Küünlakuu pääwal mägedes kange tormi, tuisu ja külma läbi surma saanud on. Küünlakuu  17. pääwast saadik on lumi suland, aga lojuse-toidust on suur puudus. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa Keiser ja Wenemaa  Keiser on sündimise-pääwaks ja juubelipääwakS  was tas tikku nii sõbralisi kirjast wahetand,  kui seda nii kõrgete walitsejate wahel aga armast näha on. Mõlemad on awalikutt kõige maailma ees tunnistanud, et sõbrus nende põhjapoolist  wägewa riikide ja rahwaste wahel niisama  heaste nende m õle mi iseenese kosumiseks kui ta kõige maailma rahupidamisekS LarwiS läheb. Peale seda on Keiser Wilhelm teretamise  juures omal sündimise pääwal Kindralitele ütelnud: ,Mina loodan, et minul küll nii pea Teie wahwust ja Teie osawust tarwitada asja ei Kõik se täidab rahwast mõlemil poolel,  meie wöime ka ütelda: igal poolel, suure rõõmuga. Ka need aealehed, mis sagedast karedusega  kirjutasiwad, on koguni lahkeks jäänud. Nimelt kirjutab .Norddeulsche Allgemeine Zei- Lung", mida Würst Bismarki hääleks peetakse, nüüd koguni sõbralikult Wenemaa kohta ja tunnistab, et Saksamaa walitsus kurjategijat Hartmanni  igal aeal Wene walitsuie kätte annud oleks. Würst Orlow, kes läbireifides mõned pääwad Berliinis paigal oli, on seal ka Prantsusmaa  Saadikuga lahkel rääkimisel olnud. Sellest  on näha, et Saksamaawalitsus ühegi! poole!  tüli kihutada ei nõuna, waid otsekohese meelega  tõeste igapoolist rahu sigitada ja kosutada püüab. Nõunaks se walitsuS tüli teiste riikide ja rahwaste wahel, siis oleks tülikihutuse põhjust  Wenemaa ja Prantsusmaa wahel Hartmanni  asjast küll leidnud. - Prinz Wilhelm, tulewaaegne Kroonprinz ja omal aeal Saksamaa Keiser ja Preusfi Kuningas, on nüüd tõeste peigmees, ja on weike st wõeruSkäigifi Inglismaalt  tagasi tulnud. Pulmad saada tulewal aastal olema. Noore paari elukorteri eest hakatakse  juba mnret pidama. Keiser Wilhelm on wiimiste pääwade sees haiglane olnud, nüüd aga juba jälle nii palju paranend, et igapääwast walitsuse-tööd ettewötnud on. Austria-Ungrumaalt. Tülid rahwa suguarude ja keelede wahel kestawad ikka edasi ja keelawad mõnda meest, oma waimujõudu  üleüldiseks kasuks tarwitada. Bosnia maal on rööwlisalgud nii kangeks kaswand, et rahuaegsed seadused enam mõeduma ei näita, ja kewade poole kardetakse lugu weel pahemaks minema. MaarahwaS ei ole mõnes kohtas Austria walitsusega ka mitte rahul ja on rööwlitele abiks. Walitsuse poolest maksetakse igaühele, kes ühe rõöwli kinni wõtab 20 dukatid, keS ühe salgaja kinniwõtab, 10 dukatid;  mõlemi rööwlipeamehe, Jowo Zutiz ja Obrad Nefinarwiz eest maksetakse 40 dukatid pea pealt, kes neid elawalt ehk surnult kohtute kätte toob. Prantsusmaalt. Kiriklik sõda on põlemas. Riigiwalitsus tahab kõige jõuuga nende waimuliku seltskondade peale hakata, kellel seaduslikku seltsiöigust ei ole, ja nende hulk on suur. Kõik peawad nemad nüüd seltsiöigust paluma ja nende maad ja majad peawad edaspidi sedasama maksu maksma, kui kõik teised. Jesuitidele ei anta aga ka mitte luba seltsiöigust nõuda, waid need saada koguni kaotud, wõerad liiked Prantsusmaalt wäljasaadetud,  oma maa alamad aga lahutud. Teiselt poolelt saab aga niisama tuliselt selle wasta waieldud ja nimelt üteldud, Riigiwalitsusel ei oleks oma nöuutuseks seaduslikku põhja. Kõik need seadused, mis nende seltside wasta ettetuuakse,  olekfiwad seadusliku kohtuotsuste ja teiste awaliku seadmiste läbi juba iseenesest kustund j. n. e. Kuida asjad figiwad, seda on oodata. Teist muret teeb Prantsusmaa walitsusele ikka weel Hartmanni afi. Awalikult räägitakse ja kirjutakse kütt. Würst Orlow tuleks kas pea tagasi, ehk tema asemele saaks Oubril Miinist saadetud, aga suurt usaldust selle peale ci ole ühegi!. Se aga on igaühel selge, et se pahandus laia pragu Prantsusmaa ja Wenemaa  sõbruse wahele lõhkund on, mille täitmiseks rohkest kitti tarwis läheb. Et awalikud söbrusekirjad Wene Keisri ja Saksamaa Keisri wahel ka just selle aea peale langemad, se wõib muidugi Prantsusmaa riigimeestele peawaln  teha, kui sellest ka ükski ei räägi. Wiimaks tulewad weel muresigitawad sõnumid Alshiri maalt, kus Araablased uueste pead tõstawad ja rohked himu näitawad, wõeraste walitsnst õlade pealt raputada, kui se iial ja miugilwufil wõimalik oleks. Marabuud, se on