Tallinna Sõber M 8. SeitSmeS aastakäik. Tallinnas ZZ. Knnnla-kun Maal 1885. Altöldne llkllleht Eestirihwale «»»! ja liungdts. Tuleb ükskord nädaliS wälja. Maksab Tali»—» Lindfar»'t pilriate triikimata»: » rubla, 40 kop.— po°l.aa»ta« 1 rubla 40 ksp «aju ehk p°»tiga saadetud: >a,ta» » rabla pool-aa»ta» i rubla 70 kop. A»«l«tused matsamad iga rea eyll selle aseme pealt li »op. Tellimised wöetakse «««ta: Laita»»-: Li«dsar»'i päriate träktmajas. McterSurgts: z. K. Keelandt, vaiuapeaaa 14 54. Tartus: Laakmann. Aakmera»: A. Kuhs. Maides: A. SetdetSerg. Aapsalus - ch. L»oilverg. Lihulas: A Nliltn«r't paadis. Wiljandts : K. A. Haro«'t raamatupood. Marwas: W. Möder. Mõrus: Mraua Dietrose. Malkas: W. Ziudolst. Lmuresaare»: Ly. Lange.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor Ä). A Eichhorn. Elab Lalti»ki», kirjad käiwad Balti»ki (Baltischport Luiiiüouin-IIoxi».) Reai«t«rr ..Teaduslik Sõnaraamat." Oinalt maalt, Tallinnast: Baltimaa koolide asjust, - Põllutöö-mashinate toll Kroonu-malsudc ülewaatojad, SõeamceSte mundritest, Vangimajade muudetud walitsus. Hullud koerad. Margused. Meel üks hull koer. Sadam lahti; ilmad. Rakwercst: Pahad näitused  Madise kihelkonnast; Kasimise Selt». Narmast: Pruudi ja oma mõrtsukas. Tanust: Kis- kumme tapmisega. Wiljaudist, Mõrtsukatega, Pärnumaalt: .Salme- Selts. Pärnust: Õlle tülli.  Põllumeeste  Seltsist ja .Eadla" seltsist. Petcrburgist; Keisrikojast. Grof Taistol termis. Sisse langenud maja. Kindral-Avjulaut Kasualow I'. Kroustadlist: Kholera. Uucd erausulajcd.— Soomemaalt: Nottbecki mõrtsukat, Naesterahwa soowimised. Toropezift: Kiri. Wõeralt maalt: Saksamaalt. - Inglismaalt. Egyptnsest. „Teaduslik Sõnaraamat." I. Lugejad mäletawad küll weel, kuida wiimase aasta lõpul .EeSti Postimehe" toimetaja, herra Dr. Hermann, üht uut mõtet liikuma pani, mis nüüd käärimas on, s. o. üht Eestikeelist .Üleüldist Teaduse Raamatul" EeSti rahwale muretseda, milleS iga sõna tähenduse, iga maailmas olewa aSja, iga maa, linna, tähtsa inimese, kunStt, teaduse j. n. e. üle lühikest uStatawat teatust ja juhatust leida wõikS. Meie omalt poolelt teretasime oma wiimase aaSta w 51 seeS seda mõtet osawõtmisega, ja meie ei ole oma mõtet selle aSja kohta mitte muutnud. .Olewikul" on mõnda selle waSta rääkida. Siin tahame waadata, kui palju põhjust .Olewiku" waStarääkimiStel on. EfitekS tähendame aga .Olewiku" ühe arwamise peale, mida meie ekslikuks peame. .Olewik" tahab plaanitatud raamatut, kui see kirjutatud saakS, Ühtlaselt .Teaduste Raamat" nimetada, sest .üleüldist teadust" ei olla olemaS. Meie teadeS on .üleüldist teadust" ikka nii palju olemaS, et sellest üht iseäranis teaduSte-õpetuse jäuskonda (Facultät) ilmatarkus (Philosophie) kokku korraldatt  ja suurkoolides õpetakse. .üleüldise Teaduse Raamat"  et taha kui nimi ka meie meele järel olla, weel wähem aga .TeaduSte Raamat". Esimene wähem, teine rohkem, tõutawad mõlemad nimed rohkem, kui raamat omaS sisus pärast anda suudab. Meie arwame, et .Teaduslik Sõnaraamat" sündsam oleks; aga jätame seda weel lahtiseks küsimiseks. .Olewiku" arwamised selle nõuu waSta, on järmised: 1) .TeaduSte Raamatu" wäljaandmine olla praegu wvi ma ta. Ettearwatud kulu, 10,000 rubla, kandmiseks olla wõimata 1000 eltetellijat leida, niisama wähe üht .kirjastajat" (trükkijat oma kulu peale Verleger?, keS selleS lootuses kulu kannaks, et raamatu müümise läbi raha jälle kätte tuleks. Seda nõuu wõida ainult .iseäraliste abinõude" mõnul korda saata. 2) EeSti rahwaS olla juba .üleüldiste ettewõtmiSte  läbi nii palju kulu kannud, et rahwale nüüd ainult seda pakkuda tohtida, millest rahwaS .pea rõ sm u" näeb; muidu jahtuda rahwa osawõtmine, üleüldiste ettewõtmiSte  kohta, kergest täitsa ära. 3) .TeaduSte Raama t" olla käeSolewate waeSte  aegade kohta liig kalltS. Raamatute tarwiS wallaline  raha saada sedawtisi ühe raamatu peale ära kulutatud; teised kasulikud raamatud jääda sits ostmata. Ettearwatud rahaga wõida mõnda .tulusamat raamatut"  kirjutada ja wälja anda. Sedawiisi teha .TeaduSte  Raamat" teistele raamatutele takistust. 4) .TeaduSte Raamat" et kolbata .õppimiseks".  Iseäraliste? teaduse-raamatuteS seista iga teaduS üheS järgeS, ette pandud, plaanitud .Üleüldises Teaduse RaamatuS", aga üksikutes tükkides, .tähestiku" (Alphabet) järel. See segada .õppija" meelt. Kuida wõida selle järel .õppida"? 5) Ilma piltideta ja kaartideta olla .TeaduSte Raamat" poolik ja ei saata suuremal kasu. Piltifi ja kaartist ei olla aga ettemääratud hinnal wõimalik  .TeaduSte Raamatu" juure anda. ö). Teaduste Raamat" wanuneda pea ära. TeaduS edeneb, leidus tuleb leiduse peale, aealugu läheb oma takistamata käiku edasi j. n. e. Sellest sigida muutused. miS umbeS kümne aaSta käiku? .TeaduSte Raamatut"  nii wäga kohaliste aeatrawituSte alla muljuda, et jälle uut tarwiS minna. See teha EeSti rahwale 50 aaSta käikuS 50,000 rubla kulu, mida rahwas kanda ei jäksata. 7) EeSti keel olla .Teaduste Raamatu" kohta weel puudulik. Greeka ja Ladina keelt ja muu keeli wõeratd sõnu ei tahta .Olewik" EeSti keeleS sallida, sest need rikkuda keelt ja rahwas et saada neist aru, nagu rahwaS ka nüüd .dynamiiti" ja .tsementi" üksteisega ära wahetada. Enne pidada Eesti kirjamehed kokku astuma  ja iga uue aSja tarwis Eesti keelest enesest uue sõna .sünnitama"; siis wast wõida sõnu .TeaduSte RaamatuS"  koguma ja seletama hakata. See on umbes kõik, mis .Olewikul" asjalikust seisupaigast  selle nõuu waSta rääkida on. MiS .Olewiku" kirjaS weel seisab, seda et suuda meie kõiki mahutada ja selle kõigi peale ei suuda meie waStata; see langeb küll ka iseenesest, kui meie ülespandud wastarääkimifi kõigutada  suudame. 1) Meie arwame ikka, et selle raamatu wäljaandmine woimalik on, ka ilma .iseäralise abinõudeta", s. o. ilma lihtlase abirahata, kui seda saada ei ole, mida meie aga põlata ei taha ega pöiata ei tohi, kui seda saada on. Meil on umbes 1200 Eeõti koolt. Suudame meie.Teadusliku  Sõnaraamatu" tähtsust rahwale nii selgeks teha, et iga kogudnS iga oma koolile ühe, koolt raudwarandus  eks, ettetellib, siis on 12,000 rubla kirjas. Wõtame kõik EeSti rahwa kokku, siis teeb see umbeõ I'/, kopikat hinge peale wälja. KaS seda et wõiks kokku saada, ilma et see teiste raamatute ostmist suuremalt .takistaks" ? WeikemateS kogudustes langeb muidugi rohkem iga hinge peale, aga ka see ei waewa ega koorma kedagi. Kuida meie aga juba omas esimeses kirjaS tähendasime, meie arwame, et 10,000 rubla ulatawad, ei wist 12,000 rubla ka mitte. Aga ühest raamatust ei saa ka ühe kooli kohta küll. Peab kõik kogudus sellest kasu saama, fitS tuleb .Teaduslikku Sõnaraamatut" sagedasi, kaS terwelt ehk üksikutes jägudeS, wälja laenata, ja üks peab ikka koolmeistri kätte jääma, et tema küsimiste peale waStust anda wsib. Ehk wõtawad mõned kogudused kaks, ehk aitawad mõned mõisaherrad köriva, nenda et wähemast iga kahe koolt peale kolm tellitakse. Siis on 18,000 rubla kooS, millega juba midagi peale hakata woib, sest trük läheb ikka odawamakS, mida rohkem eksemplaarisi ühest kirjast trükitakse. Ehk on ikka ka abiraha saada, kui seda VigeS paikav õigel wiifil otsitakse, kui kõik meie kodumaa kodanikud julged olla wõiwad, et see töö õigel wiifil, s. o. eksitamata Eesti wai mul tehtud saab. —On kord selle peale julgust, et ka iga Eesti kooli jäuks üks seesugune  raamat oStetud saab, küll siis ka üht trükikoda leitakse, keS seda raamatut oma kulu peale trükib. ErainimeSte  ettemaksud ja, kui seda saada abiraha, wölkfiwad  siis raamatu kirjutajate esimeseks kuluks ja ülespidamiseks  tarwttatud saada. 2) EeSti rahwaS woib küll .üleüldiste ettewõtmiSte" läbi oige palju kulu näinud olla, miS rahwa osawõtmist jahutas, sest et nendest mitte palju .rõõmu" nähtud ei ole. Aga pange käsi rinna peale ja tunnistage, kellesse  see puudub kaS oli nende mõte ikka täieSte puhas, keS täristest .üleüldistest ettewõtmistest" osa wõtfiwad? KaS ei meelitanud .Linda" osawõtjaid mitte need .rohkem  kui kümnekordsed" kasud, mida sealt pakuti? Kas ei meelitanud Alekfandrikooli asjuS mõnda andjat kes teab missugused kõrklewad lootused ja ootused? Siin ei pakuta aga ühtigi muud, kui üht raamatut, millest igaüks omaS emakeeles iga aSja kohta tarwilift seletust ja juha- tust leida wsib. Siin on tee selge, siin saab iga osa wõtja nii pea töeSte .rõõmu" leidma, kui see raamat ilmub, ja wäga kaua ei wõt see ka mitte aega wõtta Korraga ei pruugi see raamat ilmuda ja ühe ega kahe mehe töö ei ole see mitte, waid see peab nenda kaastööliste  kätte ära jägatud saama, et igaüks nende sõnade ja asjade seletust kirjutab, mis tema iseäralise teaduskonna ligidal seisawad. Kui kuus ehk rohkem osawõtjaid seda tööd oma kätte wõtawad, oma keskiS läbi räägiwad ja ette walmistawad, siis wõikS kergest igaS kuuS ükS täht, kõik sõnad mis ühe tähega algawad, ilmuda, ja kahe aastaga  wõikS raamat walmis ja ettetelijate käeS olla. Juba esimeste jägude ilmumisega näeks igaüks, mis käsulist aSja tema saanud on, näeks töeSte rõõmu ja usaldus üleüldiste  ettewõtmiste peale, mis nüüd raskeste nõrgendatud on, saaks uueõte kinnitatud ja osawõtmine alustatud. Et keegi ennast siin omaS lootuses petaks, seda et ole karta. Selle ettewõtmise läbi ei tõutata kellegile waewata suurt kasu ja rikkust, nagu .Linda" Seltsi poolt; selle läbi ei tõutata wäge ega wõimust, nagu mõne teise poolt, mida pärast anda ei oleks. Siin pakutakse ainult seletust, teatust  ja juhatust aSjade üle ja aSjadeS mis töeSte on, miS igapääwase tegewa elu ja majapidamise, ja miS waimuelu  ja teaduse külge puuduwad, ja mille seletused, teatufed ja juhatused teisteS keeledeS juba ammu suure osawusega üleS kirjutatud on. Sealt wõiwad neid kirjutajad suuremalt  osalt leida; ainult mõned asjad, miS iseäranis meie kodumaa ja rahwa külge puuduwad, tarwitawad täitsa alguõtööd. 3) Et see raamat EeSti rahwa liigete suurema osa kohta käeSolewal köikuwal aeal liig kallis on, nagu igal teisel aeal ka, ja nagu seesugused raamatud ka teiste rahwaste liigete suurema osa kohta ikka liig kallid on ja liig kalliks jääwad, see on tõsi küll. Igaüks ei jõua seda muidugi saada, aga seda ei ole ka mitte tarwiS. On see raamat kui randwarandus igaS koolimajas, on see igas raamatukogus, siis wõib iga liige sellest kogudusest ja seltskonnast seda ikka aeguli oma kätte saada ja wõib sealt tarwilist juhatust otsida ja leida. See ei pea ka mitte ühte raamusse köidetud saama, miS raamatud juba iseenesest liig suureks, raskeks ja umbkäsiliseks teeks, waid umbeS tähtede kaupa, kümnes ehk kakskümneS jäuS; sedawiisi  wõiks see raamat tarwitust mööda selle koguduse mitme liike käeS korraga olla, kelle oma ta on. Muidugi peakS iga wõtja selle eest wastama, mida tema wõtnud on. ja peakõ seda määratud aeal tagasi andma. Jõukaid EeSti majaperemehi on aga ka ikka juba leida, keõ seda omale üksi oSta jõuawad ja oõta tahawad. Ja kui see osawusega, hoolega ja õige waimuga kirjutatud on, siis ostawad seda ka meie kodumaa teisest sugust kodanikud, keS Eesti keelt möistawad ja paremini tundma õppida tahawad. Mõne teise .tulusama raamatu" kirjutamine ei pruugi sellepärast koguni mitte seisma jääda, ja teiste raamatute ostmine ei pruugi selle pärast weel kaugelt mitte takjstatud saada. Meil on ikka jnba rohkem  kirjamehi, kui selle ühe töö kallale mahub, ja keS ka selle töö kallal on, need ei pruugi kõiki oma aega just selleks tarwitada. Seda raamatut kirjutate?, saab aga wist uende mõte mõne asja peale juhitud, mille üle weel iseäranis kirjutada tarwis oleks ja mille üle iga ükS omast teaduslikust seisupaigast iseäranis kirjutada wõikS. Kuida ülemal tähendatud, saakS iga EeSti koolile juba üks seesugune raamat ettearwatud hinna eest —, kui iga hinge pealt umbeS I'/, kopikat maksetakse. Meil on