Tallinna Sõber AK 37. Kolmas aastakäik. Tallinnas, il. Mihkliknn pääml 1881. Uleüldne aealeht Etstirahwale ««ai ja liaaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LiudforS'! päriate trükimajas: a«»tas S rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas S rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuuluksed maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wSetakse wasta t Tallinnas: Lindsors'r päriate trükimajas. Seterburgis: J. G. Seelandt, veuuexesaa K 54. Harkus: W. Just. Seruus: L. Kudewiita. Ziakweres: L. Wattly. Said es: A. ScidekSerg. Kapsaks: G. J. Kossverg. Kuresaares: Htz. Lange. Maak: kurda iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Balüskis, -- kirjad käiwad Baltiski (Baltischport La«!üvM-110xi5.) Register: Eesti Kirjameeste Seltsi lahutus. Omalt maalt - Tallinnast: Rahwakooli asjust. ..Sakala" ja .Rishki Wesiuik". Kroonimaksud ja maamaksud; waStuS ..Sakala" kõrkluse peale. Politsei kuulutus. Kinniwõetud petja. Wiljcmdist- Äiireltehtud raha. Narwa Poolt- Margus. Peterburgist - Keisri haua-ehied. Ministri ringkiri. Witebskist: Tulekahju. Smijewist: Õnnetu surm. Bakust : Tulejarw kustuud. Wõeralt maalt- Saksamaalt. Schweizist. Egyptusemaalt. Ameerikast. Jutu leht: Kalamehe tütar. Kiriku teadused. Eesti Kirjameeste seltsi lahutus. Kuida juba wiimases numres lühidelt tähendasime, on Eesti Kirjameeste Seltsis Tartus se lahutus nüüd ilmsiks saanud, mis seal juba mõnest aeast saadik liikete keskis oli ja ennast mitmes tähtes wäljanäitaS. , Eesti Postimehe" Nu. 35 feeS kuulutab selle Seltsi tänine eestseisus järgmist kirja: ,AllMwa awalduse tahtis senniaegne Eesti Kirjameeste  Seltsi eestseisus koosolekul 28 Augustil 1881 seltsile ette panna, mis ka seltsi poolt kuulda soowiti. Seda aga tegi üks osa seltsi liikmeid kisendamise ja trampimise läbi wõimatumakS. Nõnda oleme sunnitud seda awaldust ajalehes ilmutama. Auustatud Eesti Kirjameeste Seltsi liikmed! Ligi 19 aastat on Eesti Kirjameeste Selts osawuse ja õnnistusega  Eesti rahwa kasuks tööd teinud. President õpetaja J. Hurt, seda tunnistust peame talle andma, on seda Seltsi palamas wenna-armastuses juhatanud ja tema juhatusel on praegused Seltsi eestseisuse liikmed jõudu mööda ja kõige nvun ning südame armastusega Seltsi aSja edendanud. Nüüd on lugu töiseks läinud. Kus enne armaStus walitses, on nüüd wiha selle asemele tulnud; kus enne wennalik ühendus oli, sääl on lahutus selle asemele astunud; kus enne usaldus kõigil kõikide wasta oli, sääl on nüüd otsata umbusaldus näha. Sala kius külmab armetumal kombel umbusaldust praegu Kirjameeste  Seltsi eestseisuse kohta ja kaugekaelus, sagedaste inetu ja toores partei-tuhin teeb rahulise kirjanduse töö wõimatumaks ning kipub mägise üksikute eestseisuse liikmele auu kallale. *) Meie ei tohi siin mitte liig õrnad olla, waid peame awalikult ja tõe põhjusel tunnistama, et niisugune parteituhin, wendade inetu lahutamine, Seltsi lõhkumine ja Seltsi üksikute liikmete .ärahäwitamise" püüdmine C. N. Jakobsoni ,Sakalast" wälja läinud, praegu wälja läheb ja kõige iõuu ja iga nõuuga temast ja tema järele weetud seltsimeestest kaswatatud saab. Palju näitusi on meil ees, kus ,Sakala" taieste põhjuseta  praeguse eestseisuse liikmeid rahwa ees ja kõige ilma ees püüab laimata, teutada ja kardetawaks teha. Meie teame küll ja näeme seda igalt poolt, et rahwa õiglane süda seda üksikute meeste tuhinat wa luga tunneb ja hukka mõistab ja niisuguse wõeraloomulise, kahjuliku waimu wistiõte enese keskelt ära tõukab. Meie oleme kannaluud, ootnud ja lootnud aga kõik on asjata olnud. Paari mehe kihutamise läbi on meie enne igapidi auuStatud seltsi sisse niipalju tõsise kirjanduse töö takistajaid ja wastalist tunginud, et meil wagune töötegemine ja seltsi eestkostmine otse wõimatumaks on tehtud. Kõige sellepärast paneme meie terwe eestseisus ilma Dr. WeSke ja C. R. Jakobsonita, oma wastatawa  eestseisuse ameti maha. Siiski tahame meie seltsi liikmeteks jääda ja endisel wiistl rahulikku, üleShitawat tööd edasi teha. Waltb aga Selts nMuguse uue eestseisuse,  kelle juhatusel meie oma südamest armastatud sugurahwa  tulewikule mitte kasu ei looda, waid kahju kardame,  kelle all ei wennalikku ühendust ega tulusat tööd loota ei ole, fiiS oleme meie ja meiega ühes wist palju auusaid ja tegewaid liikmeid sunnitud, Eesti Kirjameeste 6) Nende sõnade juures tõusis suur kära. J. Tiilk, L. Hesse ja Hugu Treffner karjusiwad- ..Se on häbemata! Sellega saab Mk Selts teatatud!" Nende salk karjus kooris kõrwa: ..Tagasi wõrma! Wait jääma i Mitte edasi! Teatamine! Laimamine!" Sõnade Mwas wiliStati ja tambiti karzujate ja wõeraSte toolidega, nenda et sclst eestseisus oma kõnel lõpetada ja Põhjustada et wõinud, ja kõneleja Ä. Kapp lõnejärjelt maha asmma pidi. Seltsist koguni wälja astuma; kui see ka meie südamele lõpmata walu teeb. Kõiki neid, kes suusas töös ja õiglases püüdmises kristlikul rahwaarmastufe põhjusel meile abiks on olnud ja meile usaldust kinkinud, täname meie kõigest südamest. J. Hurt. B. Stern. M. Zürmann. Paul Undritz 3- Kapp. R. Kallas. H. Wühner. M. Lipp. Jaan Bergmann. G. Blumberg. Eesti Kirjameeste Selts on C. R. Jakobsoni presidendiks  walinud, M. Weske jäi esimeseks aupresidendiks. Nende meeste juhatusel ei wõi mitte tõsist rahwahariduse  tööd teha. Sellepärast lahkume kõik meie ülemal  nimetatud mehed Eesti Kirjameeste Seltsist. Siitsaadik  on Kirjameeste Selts ligi 79 üksikut raamatut (46 numbrit) wälja aunud. Nende seast on need liikmed, kes juba nüüd Seltsist lahkund. üle 59 kirjntand. Sarnalist  tõsist rahwahariwat, ülesehitawat, rahulist tööd saame meie muidugi nüüd nagu enne kõikumata meelega seda suurema hoolega edasi tegema, mida enam seda nüüdsel ajal hädaste tarwis on. Needsamad." Selle kurwastama ja ühtlasi rõõmustama juhtumise selgemaks arusaamiseks jutustame oma lugejatele , Eesti Postimehe" ja nende Saksakeele zeitungide järel, mis Eestirahwa tõsisest edendusest osa wõtawad, selle asja käiku meel ligemalt. Eesti Kirjameeste Seltsi koosolekule oliwad 28 Leikusekuu paamal umbes 189 osawõtjat tulnud. Pärast pääivakorralist asjatallitust astus eestseisus ülemal tähendut kombel tagasi. Uue eestseisuse walimiseks  tehti C. R. Jakobsoni nõuudmist mööda sedelid, seesugusel korral, kuida seda hiljuti Gambetta Prantsusmaal  nõuudis. Ühelt poolelt päriti, et koosolijad üleluetud  saakfiwad, aga se jäi Jakobsoni ja tema järeljooksjate käratsema mastawaidlemise peale tegemata. Se oli esimene  Seltsi põhjuskirja wastane tegu. Teine seesugune tegu oli see, et Valimise tunnil meel 49 uut liiget Seltsi sekka üleswõeti, keda Jakobson ehk tema järeltammutajad kaasa toonud oliwad. Täiskirjutatud walisedelid sai 177 luetud, kas ka tõeste niipalju walijaid koos oli, seda ei näita qsawõtjad viete usaldama. Häälesi oliwad saanud: C. N. Jakobson  94, Dr. K. A. Hermann 64, Dr. M. Weske 13 Cand. H. Treffner 5, M. Zürmann 1. Präsidentiks walitud oli selle järel C. R. Jakobson, esimeseks Abipräfidentiks  Dr. Hermann, teiseks Abipräsidentiks Dr. Weske. C. R. Jakobson tõrkus natuke wasta, palus Dr. Wesket Präsidentiks ja ,kirikuõpetajat" Hugo Treffneri" Abipräsidentiks  walida, „et ükski ütelda ei wõiks, Selts püüaks kirikut lõhkuda." Et see muud ei olnud, kui aga tühi sõna, seda on juba sellest näha, et H. Treffner koguni meel mitte »kirikuõpetaja" ei ole, selle asemel aga C. R. Jakobsoni  tulisem järel tammuja. Kawõttis C R> Jakobson pärast lühikest tõrkumist ameti wasta; Dr. Weske jäi esimeseks  Abipräsidentiks ja teiseks sai Cand. Treffner walitud. Nüüd aStufiwad endise eestseisuse liikmed saalist wälja  ja C. R. Jakobson juhatas Seltsi. Esimene töö oli, uut eestseisust walida. Selleks ei armand nüüd uus Präsident enam sedelid waja olema, waid töö sai ainult käe ülestõusmisega toimetatud. Walitud faiwad: A. Sperrlingk, stud. med. kirjatoimetajaks, A. Söerd, BWS. tkeol. j J. Kõrw, C. N. Jakobsoni kirjutaja j B. Sperrlingk, Otepäe kaSsahoidjakõ, J. Kurrik. Seminari kooliõp. j' abilisteks J. Kunder, kooliõpetaja i ' J. Tülk, raamatukogu hoidja, Uue seadmise mõnu näitas ennast juba teisel pääwal. Seltsist astufiwad wälja: Elu aegne Auupräfident Dr. Kreutzwald, Auuliige J. W. Jannsen, praua Dr. Lydia Michelson, praua Dr. Eugeuia Rosenthal, Dr. Rosenthal, preili C Lilienthal, Dr. Eugen Jannsen, Cand. H. Jannsen,  Dr. K. A. Hermann oma abikaasaga, Redaktor A. Grenzstein, Btuä. tksol. Mohrfeld, Pastor Berg, Btuä. tdeol. F. Ederberg, Kihelk. koolm. T. Undritz, köster  Th. Undritz, mõisarentnik H. Undritz, Btuä. tllsol. Eisen, Kreiskooli õp. Niggol, Pastor Eisenschmidt, mõisa omanik Kuppitz, kodanik Lau, Btuä. tdeol. Th. Embeck, Kihelk. koolm. W. Wühner, Wändra tummade koolm. Eglon, Kihelk. koolm. Lüdimois, Kihelk. koolm. Kotli- Kihelk. koolm. H. Säga, koolm. J. Laar, Btull. tllsol. J. Sarapik koolm. Stellmacher, koolm. Supp, preili W. EleuS, Kihelk. koolm. A. Rossmann, kllarmaevut M. Wühner, koolm. Karl Undritz, koolm. J. Ruus, Btuä. tdeol. G. Koik, kohtuametnik F. Eleaser ja O. Mohrfeldt. Üleültse on pEesti Postimehe" sõnumite järel 52 liiget wälja astuud ja nende seas on pea kõik tegewad ja õpetud ja kõik rahulised liiked. Et see sedawiifi olema ja tulema pidi, seda on kahetseda, kui aga asjad kord nii kaugele siginud oliwad, siis pidi lahkumine kord tulema, ja see on hea, et see kord tulnud on. Ehk tuleb nüüd selgitus ja õige ja rahuline edendus Eesti rahwusliSte püüdmiste sisse. Meie rahulisel maal ei tuntud hiljuti weel erakondafi ehk parteist, meie kosutamaks ja kosumaks edenduseks ei olnud ka neid wõeramaa loomi koguni mitte tarwis, ja meie kitsama ega laiema isamaa pöhjusseaduse peal ei leia need ka koguni mitte seaduslikku ega looduslikku elupaika.  Waatame meie oma kodumaa elu peale wiimiste aastakümnete sees, siis leiame meie küll kõrgemaid ja madalamaid seisust, kellel oma eratarwitused oliwad, mida kinnipidava nõudfiwad, aga wihawaenu ei olnud nende wahel mitte, ja et ülem seisus alamat seisust omas edenemises  kuidagi takistanud oleks, jseda ei wõi ükski tõeks tunnistada. Alama seisuse edenemine õpetuse-järgeS ja koduelus ja majapidamises on ülema seisuse poolest rohkem ja suurema osawõtmisega edendatud, kui meie laiemal isamaal ja kui wõerastel maatel, kuida igaüks tunnistama veab, kes maailma elukäiku tunneb ja tõtt rääkida tahab. Opetuse-järje kosumisega kaswiS ka talurahwa politika-õiguS looduslikul kombel laiemale ja kõrgemale, kuida igameeõ tunnistama peab, keS talurahwa elukäiku wiimaste aastakümnete  sees osawõtmisega tähele pannud on. Kust poolt tõugatused ja juhatused selle talurahwa politika-elu laiendusele  ja kõrgendusele tuliwad, seda järelpärida, ehk selle üle koguni waielda, käratseda ja riielda, seda ei olekS tarwis ja see riidlemme ei wõiks ka muud teha, kui aga meie puhast rõõmu solkida ja lämmatada ja edendust ennast takistada. Edenemas ja kosumas oli ja on meie ialurahwas, seda ei wõi ükski salata, ja see edendus talurahwa  politika-elus on just talurahwa osawa politikaküpsufega  käsi-käes käinud ja on just selle läbi rahuline ja kosutaw olnud, seda tunnistawad kõik ofawamad polt-