peale langenud; tema oli oma wanemate juure tagasi põgenenud, keS ise ka kehwnses elasiwad. Mitte puudus ei koormanud teda nii raskest, kui see rooste, mis tema Mehe ja tema laSte isa aun peale langenud oli. Nüüd oli põgeneja temale Ameerikast reisuraha saatnud ja teda oma juure kutsunud. Kõikudes oma wanemate ja kodumaa ja oma ikka weel armastatud mehe wahel, oli tema wiiwinud;  nüüd oli tema aga teele läinud ja tahtis oma mehele uudes ilmaS ja uuel teel tugiks olla. Kahtluses selle üle, kaS temal selleks jõudu küll oleks, nuttis tema nii kibedaõte ja piigistas oma lapsi oma rinna wasta, waikses tõutuseS: Mina tahan Teid hoida ja kaitseda! Mõned sammud eemal seifis üks halli peaga mees ja waataS kurwalt kodumaa poole tagasi. 3äädawalt lahkudes,  tundis tema wast õiete, kui armaS temal tema isamaa oli, kuS tema wähe küll õnne leidnud. Ksik mis tema ette wõtnud, oli nurja läinud; kõigist jõuust oli tema edasi saada püüdnud, aga see ei olnud korda läinud; õnn oli tema wastane olnud. 3lma waluta ei lahkunud tema omalt isamaalt mitte, aga raske häda sundis seda tegema. Siin seisiwad ühed, seal teised salgud, Jumalaga jättes ja oma asju korrale seades. Mitmesuguste südame - liikumistega sammus Heinrih neist mitmesugustest kogudest läbi. 3ialgi ei olnud tema ennast nii üksi olema tunnud, nii palju inimesi siin tema ümber ka oli. Tema waatas kalda poole, kus nii suur hulk inimesi seisis, nagu tahaks tema nende keskisi ühtegi tuttawat nägu leida; siis astus tema laewa lae aknale kust wägewat mashtnat näha wõis. See seisis weel liikumata;  kange jõud, mis raSket laewa üle laia mere wedama pidi, ei olnud weel käimas. Ümberkaudu kölasiwad weel lahkumise sõnad. Heinrih oli üksi, temal ei olnud siin kedagi 3»malaga jätta; liikumata  wahtis tema hiilgama mashina peale. Kapteni hääl kõlaS, laew hakkas liikuma. humalaga, 3umalaga!" kõlas laewa laelt, kõlas kaldast;  rätikud lehwisiwad, mitu kätt seisiwad walu pärast silmade ees. Kui kauaks? Mõni silmapilk ulatas film lehwiwaid  rätikuid weel nägema, laew jõudis ikka kaugemale. Inimesed kes kaldal seisiwad, waatafiwad weel lahkujate poole ja hakkasiwad siis linna poole tagasi pöörama. Heinrih seisis liikumata laewa lael ja waatas mötteS laenete mängu; rõõmustada et suutnud need mängud teda nüüd mitte; tema mõtted wiiwifiwad weel ühes weikeses armsas majakeses. Seal nägi tema oma ema kurwalt oma ette maha waatama; lahkumine oli walus olnud, sellest oliwad tema palged kahwatanud. Õde istus akna all ja õmbles; isa oli töö-tuaS hööwli pingil ja hõõweldas. Need kujud seisiwad nii selgest meie noore reisija silma eeS, et tema ümber waatama pidi, kas see ilmsi nenda, wõi kaS paljas kujustus oli. Kas tema neid, kelle juures tema mõtted wiiwifiwad, weel kord näha sai? Tema tundis, et tema stlmad märjaks saiwad ; hingamine läks raskeks, tema hakkas käega laewa secwast kinni, et maha ei langeks. Ikka pidi tema aga kõiki maha rõhuma, mis teda rusus; sepa sõnad kostsiwad weel tema kõrwas: Hoia pea püsti I Heinrih tahtis korda saata, mida tema alganud oli. Laewa lagi oli pea tühi, snurem hulk reifitatest oli Müütidesse läinud. Sel aeal oli jo laew nende kodu ja oli nende isamaa. Wana kodumaad oliwad mitmed jäädawalt  maha jätnud, kaS uut iialgi näha saiwad, see oli teadmata. Heinrih seisis weel wana paiga peal. Tema kodumaa jõgi jooksis jo ka Elbe jõe sisse, kas ei wöinud needsamad laened, mis meelitateS wasta laewa külge lõiwad ja sealt tagasi kargasiwad, kas ei wõinud need ka tema isa majast mööda weerenud olla? Wöib olla, et need temale sealt sõnumit töiwad. Üks noor neiu astus tema ligemale ja waatas poolelt tunnistates, poolelt halaStates tema peale. Neiu silmad näifiwad moore mehe mõtteid waadatud woogadesi arutama. See oli üks kena, umbes kakskümmend aastat wana neiuke, hallis reisuriides, suwekübaraga ja lehwiwawa Meieriga.  Õrna suu ümber lehwis lahkus ja sinisilmad waatafiwad  nii suure usaldusega ja rõõmuga maailma peale, kui oleks see kõik nende oma. Osawõtmisega oli tema kord-korralt Heinrihi peale waatanud, kellel tema nägu nagu tuttaw wälja näitas, ilma et omale waStust anda wõis, millal ja kus nende teed juba kokku sattunud olekfimad.  Kartmata oli Heinrih temaga juttu algata nõuuks wõtnud. Nemad reifisiwad jo mitu nädalit ühe laewa peal, pidiwad ometigi kord tuttawaks saama ja see oli jo seda parem, mida warem. ,KaS reisite Teie wasta meelt Ameerikasse?" kostis wiimaks küsimine neiu suust. wastas Heinrih natuke kohkudes ja kogeldates. on Teil nii hapu nägu, otse kui oleksite mõne mõedu äädikat ära joonud/ tähendas neiuke naeratakes. Heinrih pühkis käega üle oma näu, nagu tahaks tema kurbtuse ja mure pilweid sealt ära pühkida; rõõmsa neiu lahked silmad mõjusiwad aga selleks tallituseks paremini. .Mina ei mõtelnud praegu mitte reisu peale, waid minu mõtted wiiwifiwad nende juures, kes maha jäiwad/ wastas tema siis. »KaS Teie tagasi enam ei tule?" küsis noor neiuke. ,3a muidugi!" hüüdis Heinrih rutuga. ,Mina loodan  seda kõige wähemast," parandas tema siis pilkamist. ,Teie ei karda ometigi, et laew hukka läheb?" küsis neiuke naerdes. ,Mina selle peale ei mõtlegi. Tamne olen mina wast nii wähe elanud, ega mina siis nüüd weel surra ei wõi. Rõõmsa meelega ootan weel tulewaid päiwi. Euroopast lahkudes ei tohi mina mitte kurb olla, kui mina ka ei tea, kaS oma kodumaad weel näha saan." ,Kas Teil ei ole midagi maha jäänud?" küsis Heinrih. »Ei, minul ei ole ülepea kedagi. Ema mina ei mäletagi,  isa on juba kümne aasta eest surnud. Üks tädi on mind kaSwatannd ja tänamata meel ei ole see mitte, et mina temast rõõmsa meelega lahkun; mina ei suutnud teda iialgi armastada ja mina ei usu ka, et keegi teine teda armastab." Heinrih pidi tahtmata naeratama; see noor naeskerahwas  rääkis jo kõiki wälja, mis teadis, nagu ei teakski tema omas lapselikkus meeles, mis saladus on. ,Kellega Teie ühes reisite?" küsis Heinrih. »Ei kellegiga, aina üksi/ wastas noor naesterahwas. pTeie reisite üksi?" küsis Heinrih imestates. ,Miks mitte! Minul ei olnud kedagi, kes minuga kaasa oleks tulnud ja mina ka kedagi kaasa ei soowinud Peale minu tädi pean mina kõiki inimesi heaks ja usaldan kindlast, et igaüks mind aitab, kui minul ehk abi tarwis läheb. Et mne aga kord tuttawaks saanud oleme, siis lubage, et seda ka nime poolest saame. Minu uimi dn Edit Plaaten." »3a minu nimi on August Puusepp/ wastas noor mees, neiu ees kummardateS. (3ääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 10. Jaani-kuu Mwal teeb pastor Assmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwaft. Pärast lõunat pastor Grohmann. Kaarle kiriku õpetaja wõtab pühapiiäw, 10. Jaani-kuu pNwal lauarahwaft waStu. Laualekirjutamine on laupüäw enne lõunat kellu 9—12, pihti laupääw kellu 1. lüha-waimn-kirikus tc-b pastor Bergwitz 10. Jaani-kuu p. jutlust ja wõtab lauarahwaft. Tsmsmi poole» lnbatamd. Tartus. 7. J-mni.kuu pSLwal 1384. - Trükitud Liudf°r«'i pirij.t. t-ures j° kuluga. Nguspmlised SiMMlblusmshmd salwad suures maailma-wäljanäituses Amsterdami linnas kõige esimest za kõrgemat hinda, lluu-^uuulö^llö. Nagu igal suurel wäljauäituslel Pariiste Wiiui ja Philadelphia linuaS. kus alguSpäralised Sing-r-õmdluSmashinatelele  itta lõige kõrgemat kiitust sstgati, nõuda sai ka Amsterdami linua näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna jägamisega awaldalud. G. Neidlinger, Tallinnas, Pitka uulitsas Nr. 57!188. Narwas, Burg-uulitsas, Rernsti majas. Rakweres, Pitka-uulitfas Nr. lk. Wöga head maad heinamaaga ja met! saga rohkem kui 7VOV desätmi suur on rohkem ehk wiihem tükiwiisi ehk desatini wiifi müja. Seal on ka palju Eestlasi, 2 kooli ja käib Õpetaja JumalateeuiStust pidamas. Lähemat teadust saab Warshawi raudteed mõda Beloi jaamas, Post maandet mõõda Saräpinki jaamas SimauSkoi.Sogi mõisas ZS. A. Jakobsa juures. MM,'»» wäga hea põllu- ja heinamaaga ;a metsaga, saawad »s rubla eest desätin  mliidud. Nowgorodi mõisas, 60 wersta raudtee jaamast, 15 tundi Peterburgist  eemal. Teadust annab Grahm Ilehbender, Mõnnikorb. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada õpetlikud Eeskirjal! Lesti maarahwa koolidele. Hind »5 kop. Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna peale herra G. J. KaroW'i raamatupoed wasta. Aukoha miiiilise ja ojiulise-koutrakt on saada trükimajas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisaö, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. Gustavsohu,  Kocro: W. DuglaS, Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander,  Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WSrru»: Vielrose proua, WalkaS.- M. Rudolfs'i raamatu-poes, NarwaS: M. Põder Wiljandis: raamatu-kaupleja E. J. Karow. Teadaandmised. Iseäralise juhtumiste pärast saab põllutööl loomade ja hooste mis esite 13. Juunil Haapsalu linnas pidi ärapeetud saama, nüüd wast AA. Juunil ette maetud. Aiillemil pöllnmeeste seitsl Eesjeijus. Kuulutus. Zkooli öpelnse algusest. I. Mitmete nõudmise peale saan mina a) nendega, kes kihelk. boolist minu kooli aStuwad, Heinakuu (Juli) lõpul, aga d) nendega, kes linna koolist tulewad, Lõikuse kuu l Augusti) algusel, kooli öpetvst pesle hakkama.  11. Neid, keS uueste minu kooli aStuda, kõige pealt neid, kes koolis korterit  ja ülespidamist leida soowiwad,  palun wõimalikult;pea ülesanda,  et mina kõik õigel ajal ette walmiStada wõiksin, sest juba nüüd on näha, et kaSwandikude arwu tõusmise pärast kooli ruumid kitsaks on läinud ja seniaegne õpetajate arw (8) enam ei ulata. Minu kõne tunnid ja uue kaSwadikude waötu wõtmise aeg onargipäewadel kell? kuni 1 1., ja pühapäcwadel kel 5 kuni 6 p. l. Tartus, 19-mal Lehe-k. p. 1834. Kugs Hreffner, kooli Direktor. Körtsmikudele, trahteri pidajatele j. n, e on Sammeralhowi poolest kMltud mõetusl, mis Peeterburist antud eel, kirja järel üksinda prukida tohib, odawalt Palzotvi juurest Promenadi äärest Rotermanni waStast saada. .Musu müia päriskrundiga Suure Pärnu maantee ääres Nr. 307. Ja treibink, kellega ka saagida wõib. Jgapääwane " hinge toiduse roomat, kirjutanud A. J. Kalle?, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. Kaubahinnad. 7. Jaani kuu p. 1884: Soola tünder 6 rbl. kop. Kiwisool, tknder, 19 puda 4 rbl. Kl> kop. Heringi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder 16 rbl. Kopli heina pund 79 kop. Õle puud 39 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 19 rbl. Kafe puude süld 6 rbl. 59 kop. Männi Puude süld 5 rbl. 59 kop. Kiwisüte puud 13 kop. Kiwitõrwa tünder 19 rbl. Pnutõrwa tünder 15 rbl. Hinnad Tallinna turul. 7. Jaani-kuu pääwal.