Tallinna Sõber. M 47 Kaheksas aastakäik. Tallinnas, 5. Zõnlu-knu pääwal IBBö. UltSldke ktklthl Eesti rahmlt «sil ja likkgdts. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'! pilrtatr trükimajas: «sita» ...» S rubla, 40 kop.— pool-aastas 1 rubla 40 kop. «aju ehk postiga saadetud: aasta» ......... S rubla pool-aaSta« 1 ruk la 70 kop. Fruulutused maksavad iga rea ehk selle aseme peatt s kop Tellimised woetakse waSta l Tallinnas: Ltndsors'i päriate trükimajas. AelerSurgis: .S. Seelandt, vHurröpoua» iT 54. Tartus: Laalimann. Aaliweres: J. Auhs.— Asides: A. SeidekSerg. Kapsalns: H. Kollöerg, Lihulas: A- Müttner'i poodis. Wiljaudis: G. J. Aarow'i raamatupood. Hlarwas: W. Aõder. ZSörus - Arana Aielrsse. Walkas: W. Rudolfi. Kuuresaares: Hh. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F- Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad rsiwad Baltiski (Baltischport LuõNLTiS-lloprT.) Skea!St«r! Halbduse Hallikad. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. - Tallinnast: Kirikute warandus. Uus kommWon. -- ..Wene afi". K°mm«herra Slutshetvsti kiri. Pahateud. Baltislist: Ilmad. Hapsalust: Kaduw leht. Paidest - Pahateud. - Rakw.rest: Pahateud. - Tmtust: «Valimised. Wil- jandist! «Vaestemaja.— Pärnust: Teerööwli õnnetus. Mõru maakonnast: Rõuge kirikuõpetaja kutsumisest. Riiast: Eesti kirik. Kuuramaalt: ttju-wahetus. Läti leht kohtu all. Segadus Liibawi kirikus. Peterburgist: St. Georgipüha.  Lootused ja kartused politika asjus. Põllu töö ja majapidamine. Jutu leht. Halbduse hallikad Meie aealehed arutavad käesolemäl aeal halbdnfi rahwa tevkis mitmel miisil. Üks armab seda kõrgema, teine madala hariduse süükS; wist on ka siin õigus silmapaari wahe paikas. Et kõrgem haridus halbdusi ja pahategusi sigitaks, seda ei suuda küll keegi tõeks tunnistada, ja et madal haridus ehk õigem-- madalam öpetuse-järg, seda teeks, selle masta räägiwad tähtsad nähtused tegemas eluõ. Meil ei olegi tarwiS kaugemale kui nelikümmend aastat tagasi vaadata, kus rahmakoolid pooletki tänases järges ei seisnud, aga kaine südame-puhtuS ja polaStuS üleannetumate ja kurja tegude masta oliwad rahwale lihasse ja meresse kaswanud.  Weelgi on rahwaid oige madalaS hariduses, keS oma warandnse kaitsmiseks lukku ei tunnegi. Kus seisamad aga nüüd meie paremal ja kõrgemal õpetuse-aeal need halbduse ja tigeduse hallikad, mis oma sopast wett rahwa sekka kallawad? Waatame natuke ümber:  Täielik haridus ega umbteaduS ei ole kumbki süüalused,  aga nende kahe wahe! on teised wöimud ja maimud  tegewad, nagu poolhariduõ oma seltfilaStega elukõrklusega, südame-toorufega, omas tegemas eluS Rinaldo Rinaldinit mängida, nende raamatute järel, mida rahwale tooruse kasvatamiseks nii mitmel karmal ja nii mitme nime all kätte toimetakse. Seesugust hallikaid on rohkem, kui nimetada tahame; olgu sellest küll. Meie nimetasime poolharidust, aga mitmel wõib segane olla, miS pool-ja mis täiS-hariduS on. Katsume seda natuke seletada. Meie piame seda kahte jäuSse jägama, et kergem oleks aru saada HariduS wõib kaheõ jäuS täieline olla: kõrges ja madalaS. Kuida teatakse, saab kõrgeks hariduseks nimetatud,  kui keegi ülikoolist täie kasuga läbi käinud, ilmatarkust  ja peale selle lõbusaid ja peenemaid eluviisist õppinud  on. Nendega et taha meie seekord pitkemalt aega wiita maid waatame, mis madal täisharidus on. Magistriteks  ei jõua meie kõik saada, aga oma jägu täielist haridust  wõib igaühel fiiSki olla. Selle näituseks wõtame ühe Ühtlase talumehe käsile ja waatame, kaõ temast mitte täit haritut meest ei saa. Meie ei päri temalt koguni mitte kõrgemat teadusejärge,  kui wallakooliS saada wõib; usuõpetus ei tohi aga mitte ainult pea olla, waid piab ka südames juurdunud olema. Arwame selle juure weel ühe ilusa, auusatefi vanematest õpitud elukombe, ja meil on täieSte haritud EeSti talumees walmis, keS kui tubli peremees ja hoolas majapidaja oma laStele ja perele täielikuks eeskujuks ja valitsejaks kõlbab. Mis on aga nüüd poolharidus? Kõrgemas ja madalama?  teaduse-järgeS on poolharidus ikka üks ja seesama: palju kära. wähe willa. Meie tahame jälle viimasest rääkida. Täiest haritut EeSti talumeest oleme ülemal näinud. Tema on oma kohaseid teaduse - tarwitusi koolis hoolega õppinud ja igapääwase tegema elu juhatuseks ja kasuks meeleS pidanud, ja tema tarwitab neid omaS elu - käikus kohalisel aeal kindla ja kõikumata maimuga. Aga poolharitud  inimese juures on kõik waSta-okfa, poolikult ja oma parema südame-tunniStuse masta tehtud. Tundmuse waral on üht ja teist poolikult õpitud, usuõpetust ja Jumalasõna  on täieSte körwale jäätud, nagu aSja, mida ainult õpetatud rahwal tarwiS olla. Arwame selle juure, et Vanemate kojaS ka mähe head eeskuju nähtud, arwame südame toorust, töökartust, tühja uhkust ja elukartust veel juure ja poolharitud huntsakas seisab püsti meie ees, pabiros suus. Nüüd on aga temal ka veel tarvis Ühegi! wiisil kuulsaks kangelaseks saada, nagu Rinaldo Rinaldiini raamatus, Jüri Rummo meie filmade ees ja teised kuulsad röövlid kusagil olnud?ja ka weel ,vaestele" head teinud. Hobuse-wargused ja aida-lõhkumised on selle kuulsuse tee, ja terariistad ja revolvrid on tulusad abinõud. Poolharidus ja ihu ellitamine, käärimata, auuahnusega segatud ja täieldatud, on üks põhjatu halbduse-hallikas. Kõrtsid olla meie uutmoodi uurijate kinnitamist mööda kõige halbduse hallikad. Osalt on ka see paraku tõsi. Ülepea ei tunnista kõrge peatarkus ega peenike kuub vee! kellegi haridust, nagu, ehk laiad ringkonnad seda arvavad ja mõned ise kiitlevad. Üks kõrgest õpetatud peatark võib väga heaste toores ja harimata, üks vähemalt  koolitatud inimene väga heaste haritud inimene olla. On süda tvoreS siis ei aita kõik peatarkuS ühtigi. Harimata  peatark ei kisu kedagi südamega oma poole, kuna vähema teadusega aga haritud südamega inimene teist kohalist oma poole kisub, nagu magnet rauda. Üks vallakoolmeister, kes laste südameid-harida oSkab, wõib rohkem väärt olla, kui mõni Professor, kes iga taeva tähe nime tunneb. Kingib Jumal meile rohkest seesuguseid rahwakoolmeistreid, küll fiis saavad ka halbdused  vähenema. Aga siiski ei tohi Meie kõiki seda koormat  koolmeistrite õlade peale laduda, waid parajalt harjutatud  ja harjutav kodune õpetus ja eeskuju piab suurt osa oma peale võtma. Mis vaim seal valitseb ja oma seemet külvab, selle järel on vili. On seal puhtus, auuS elu ja Jumala-kartus valitsemas, fiis kasvab ka noor sugu selle järel. Ei ole ülitarkus ega vähem teadus halbduse hallikad, waid töö põlgamine, elukõrklus, Jumalakartmata  meel ja paha eeskuju vanemate majas. Wanemate  majas piawad halbduse hallikad kinni topitud, piawad  vooruse torud puhastatud ja jookõma pandud saama. Kõige kõrgem haridus on Jumala-kartus. ' K 8 Üleüldised sõnumid maailmast. Bulgaria asjad ei taha joonele jõuda ja keerukamad ikka rohkem tolmu üles, mis ennast politika taewa all kõne-pilweteks kokku mässib. BulgarlaSte saatekond, Greekow,  Stoilow ja Koltshew, on nüüd omal reisul. Belgradis  on nemad Serbia Kuninga jutule wõetud ja temale Bulgaria walitsuse tänu selle eest tunnistanud, et Serbia walitsus nüüd jälle nii palju osavõtmist BulgarlaSte  waSta üles näitab, kus nemad oma Vabaduse eest võitlevad. Talvekuu 25. pääwal jõudfiwad saadikud Pesti linna, kuS rahmahulgad ja nimelt studentid neid suure Vaimustusega teretasiwad. Greekow tänas Ungarlaste  osavõtmise eest sel raskel aeal, mida Bulgarlased iialgi ei unustada. Sealt reisiwad nemad Wiini, kuhu Serbia Minister-Prästdent Garashanin neile kirjafi kaasa annud on, nnS kõrged uksed nende ees lahti tegema piawad.  Seal tahawad nemad Wenemaa Saadiku, Würst Lobanow'i, juure minna ja omale wastawõtmist Peterburgis  toimetada paluda. Arvatakse, et Garashanini kirjad  neile seal suuremaks abibks ei ole. Wiinis, RomaS ja Londonis saamad nemad wist küll lahkusega masta wõetud, kaS aga ka Parisiõ, Berlinis ehk koguni Peterburgis,  see on rohkem ehk mähem küfitaw. Senni kaSwawad BulgariaS tülid ja segadused ikka suuremaks. ,Nowoje Wremja" sõnumite järel, mis küll wist mitte ülearu erapooleta ei ole, valitseda SofiaS Majorid Nikolajev,  Popov ja Petrov üliwaljusega. Hiljuti saanud peale teiste Kaptenid Dsherdshinow, Makedonski ja vennaksed Matwejew vangi pandud. Bakhtshewallow, kellel St. Georgirist  on, saanud Sosiast välja aetud, tema Wene paSflst hoolimata. Bulgaria Ministcrium ei pia teda aga mitte Wene alamaks, sest tema on BulgariaS sündinud ja piab Sofias üht wõeraSte-maja. Saksamaa Konsuli eestkostmise peale olla teda aga jälle tagasi tulla laStud. Mitmed vanemad pealikud olla ennast ametist lahti palunud, et tülide sisse mässitud ei saaks. ,Kölni Zeitungi" sõnumite  järel ei ole Sofiast väljaaetud mehe nimi mitte Bakhtshevanow, vaid Bai tshew, temal ei olla ka passi olnud, vaid ainult oma ristiga olla tema ennast Wene alamaks tunnistada tahtnud ja sellepärast olla Saksamaa  Konsul teda ka Bulgaria kohtute kätte tagasi annud. »Vossi Zeitungi" sõnumite järel on ka Wene alam, Warshavist  päritud rügementi-rätsepp Gndel (vist Juut), wihakihutamise pärast Bulgari walitsuse waSta, vangi pandud. Saksamaa Konsul on tema kaebtuse peale pärinud,  et Bulgaria walitsus temale enne asja ära seletaks, kui üks Wene alam piab vangi pandud saama. ShumlaS ja Warnas on palju üleaõmmist sõeaväe korra ja sõnakuulmise  vasta ette tulnud. Major Paniza sai senna saadetud, asja läbi kuulama ja süüaluseid nuhtluse alla panema. Warnas olla Paniza üht suurtüki-wäe pealikut oma käega löönud, mis nii palju pahandust teinud, et selle rügementi pealikud hulga kaupa teenistusest välja astuda tahta. Prinz Aleksander von Battenberg  reisib Inglismaale, oma venna esimese lapse warrule ja on omal teel Talvekuu 24. pääwal Parist jõudnud. Kartlikud vaimud kartsiwad juba, et tema ennast aga Inglismaale reisima ütelnud, tõe poolest aga homiku poole pööranud, Temeswarist  läbi reisinud olla ja järsku Sofias ilmuda tahta. Kuida näha, ei ole sellel hirmul põhja, tõsi olla aga ikka, et BulgariaS laiad ringkonnad Würst Aleksandri tagasitulemise  eest agarast tööl olla. Teiselt poolelt arvati, et BulgarlaSte saatekond Bulgaria krooni Serbia Kuningale pakkuda tahta, mis ka täitsa tühi jutt olla. Wahe aeal ilmus üks uuS trooni-kandidat, Würst VagorideS, üks sündinud Greeklane, keS enne Aleko Pasha nime all Jda-Nnmelia Kindral-Kubernõr oli. Tema on ka juba Peterbnrgisse reisinud, aga suuremat lootust ei olla temal mitte. Austria poolt on päritud, et Bulgaria ja Jda- Rumelia ühenduse asi enne seletatud saaks, kui uut Würsti valitakse. Wenemaa poolt päritakse enne Würsti-walimisi. Wenemaa pärimise poolt on Sultan ja Prantsusmaa, Austria pärimise poolt Jtalia ja Inglismaa. Saksamaa  mõjuv mõte on weel teadmata. Sellest küsimisest vöiks uus takistus tulla, kui ehk teist ära koristada suudetakse. Saksamaa Riigipääw on sõeawäe suurendamise, ja suuremate kulude kandmise küsimist ühe 28 liikelise kommissioni  arutamise alla annud, kust see mi st ilma suurema kärpimiseta Riigipääwa ette tagasi tuleb. Peale Sõea- Miniftri ja mõne teise Hoidlaste erakonnast, on ka 76 aastane Feldmarschall Graf Moltke selle ettepaneku eest lühikeses aga tuumakas kõnes kostnud. KuuluS sõeameeS tahendas selle peale, kuida pahemal ja paremal käel kõik raSke soeariistade all seisab, mida ka rikkad maad pitka peale kanda ei suuda, ja et sellepärast pea kokkupõrkamist  karta olla. Ainult Saksamaa wägew sõeawägi olla tänine Europa rahu waewaga hoidnud ja pidada seda ka