bada ei wõinud, mis selle kena, aga nii kurjast  segatud ja teotud pealkirja alla ilmuda soowis. seda on mõista küll. Tartus suri 28. Jürikuu pääwal kuulus maaler Konstantin von Kügelgen, omas 7l eluaaStaS. Kuulsa maaler Karl von Kügelgen poeg, kelle kaksikmend Gerhard von Kügelgen niisamati kuulus maaler oli, sai Konstantin von Kügelgen Unustamata Keiser Nikolai kulu peale õpetud ja elaS selleks mitu aastad Rsor,aS,  Münkenis ja Dresdenis. Pärast seda oli tema mõne aea Tallinna GümnasiumiS oma kunsti õpetaja ja weike Nõmme mõis oli aastast  1855 saadik tema omandus. Sellest aeaft saadik elas Konstantin von Kügelgen Tartus ja oli oma lahke olemise kabi iseäranis noore sugu sõber, kes tema mälestust jäävamalt kalliks  pidama saab. Tallinna ja ka Riiga saadetakse wiimisle nadalite sees hulga kaupa Hamburgist wõiduloosisi,  ühest loosilnängu-majast, mis omal peale 8 millioni pöhjuS-kapitaalj, ja ennast Saksamaa  walitsuse lnbaga asutud olema kiidab. Et need loosimängu-majad muud ei otsi. kui iseoma kasu ja ct pettus nendes malitseb, seda on juba ammu teada. Ka on sesngused lv sid ja nende ostmine Weneriikis köwaste keelatud, ja anname  meie seda siin lugejate teada, et igaüks ennast  kahekordse kahju eest hoida wõiks, sest ühel pool wiskamad ostjad oma raha aknast wälja, teine pool langemad nemad ka meel kohtu alla. Ilmad on juba mõnest aeaft koguni suwiseks  läinud. Põesad on noores lehtes, puud on pungas, ehk ka juba noores lehtes, kuida seda muidu sel aasta aeal sagedast näha ei ole. Rukki orast on talw mitmes paikas küll tükati ja ka rohkest rikknnd, mis aga terweks jäi, seda kosutawad head ilmad kauniste. Härjapea  on rohkemalt jäult häda saanud, siin ja seal ka koguni kadund. Sumimilja külwatakse rõõmuga ja parajad korralised ilmad kergitawad põllumehe südant. „ Tartu Eesti Seitungis toimeudus  saab siit poolt palutud, seda eksitust õiendada,  mis selle lehe Nr. 17 sisse kas teades ehk kogemata sattunud ou. Meie lehe kirjawastustes  ei seisa mitte, et meie J P. kirja tagasi saadaksime, maid aga, et meie seda üleültse tagasi saadaksime, ja pealegi selleks, et kirjasaatja seda siis ise, kus tarmis, saata wõiks. Seda wõib meie kirjawastusest igaüks wäljalugeda kes saadeS lugeda mõistab." Kas ,Tartu Eesti Seitungi" toimendus seda mitte ei peaks mõistma? Se tähendus, mida Tartu Eesti Seitung" solkimise läbi meie mastuse stsse kannab,  se langeb siis ka iseenesest mette. Peterburgift kirjutakse 1. Lehekuu pääwal  Keisri Praua terwise üle: nädalil olimad haiguse-tähed wähemad; kõrge haige tundis ennast parema olema. Zõuud peawad wasta." Et Nihilistile seas ja nende seltskondade seas üleültse, mis ennast seadusliku riigi-korra wasta pöörawad, wiimisle aegade sees rohkest Juulist leitud on, sellepärast on ülemaatamised Juutide üle Peterburgis ja mõnes teises linnades  natuke keritud. Juutidest, kes mõera riikide  alamad on, on mõned Peterburgis Politsei poolest käsku saanud, isamaale tagasi sõita. Selle üle ou nüüd mitmel wõeramaa aealehel koguni paha meel ja need kirjutamad Juutide tagakiusamise üle ja uute seaduste üle, mis siin selleks tehtud olla. Asi on aga nenda, et juba aastast 1857 saadik seadus on, mis Juutidele  ülespidamist Peterburgis ja Moskwas keelab. Weneriigi helde malitsus oli seda seadust  wiimisle aastate sees pea unustamas, kuuni palju Juulide nimest mässajate seltskondades  kõrged Niigiwalitsust sundistmad, seda jälle meele tuletama. Siiski ei ole Peterburgift rohkem kui aga seitse Jultti mäljasaadetud; nende seas olimad 4 Satsalnaa alamad, 1 Austria ja 1 Prantsusmaa alam. Juudid kes mõne aea eest tulnud, ehk kauemini PeterburgiS elamaS on, need jäiwad tülitamata. Igal tulija!  Juudil on luba, Ministri poolest ülespidamise  luba paluda, ja seda saab ka tarwitust mööda antud. Uus Koolide Minister Geheimerath S a - buro w minna, kuida pealinna aealehed jutustawad,  reisu peale, läbi kõigi Weueriigi, et oma silmaga näha saaks, mis uuendamist ehk toetust kooli-asjus igal poolel lärmis oleks. Kii na st tulewad sõnumid, et sealisel walitsusel  kindel nõuu oleks, seda lepitust, mida Kuldsha linna ja maakonna parast tehti, koguni mitte kinnitada ega pidada, maid seda linna ja maad ilma ühegi tasumiseta tagasi pärida. Weueriigi poolt sai ivad linn ja maa o mal aeal selle pärast wõetud, et Kiina walitsus seal wõimuft  ega tahtmist üles ei näitanud, Weueriigi seaduslikku kaubaajamift ja Weneriigi seaduslikku  pärimist üleültse kaitseda ja täita. Kiina walitsus ähwardab, ennemini sõda hakata, kui miimist lepitust pidada, ja kiitleb, et ka Jaapanini!  tema poolt seisma ja teda amitama saaks. Tülid Liu-Kiu saarede pärast, mis juba mitu aega Kiina ja Jaapani wahel kestamad, saaksiwad nende keskiS sõbralikult seletud. Sellest  kõigist ei usta aga Euroopas mitte üht sõna, maid armutakse, et kui sõda tuleks, siis Jaapani walitsus ennast wägewa  Weueriigi poole hoidma saaks. Kiin- Saadik Tshong Hou. kes nimetud lepitust Wene, riigiga tegi, sai surma nuhtluse alla mõistetud kuida juba enne teame. Se nuhtlus ei ole aga meel mitte täidetud, sest sesugust täitmist jäätakse seal maal ikka pööripääwaks, kui kohtualuse  hukatust just mitte häda pärast kiirest tar mis olema ei arwata. Nenda istub siis ka Tshong-Hou ikka meel igawas paikas ja ootab pööripääma. Wõib aga olla, et enne seda walitsnsele  teised ja paremad mõtted tulewad, ja se mees peastetud saab, kellel muud süüd ei ole, kui et Kiina Keisrikojas sel silmapilgul suurem wöimus nende meeste ja naeste käes seisab, kellel juba enne seda kade meel Tshong- Hon kõrge ametniku-aseme peale oli. Rjasa n isi. Jürikuu 24. paamal sõitis endine Kubernõr Hofmeister Dr. Avas a , keS ülema Zensuuri-kohtu Präsidentiks nimetud on, Rjasanift ära. Lahkumise juures toodi temale üks suur hõbedast, kullatud maas, selle pealkirjaga:  „Rjasanielurahwa poolest." Mitmed saaksiwad  endisi, auustud Kubernöri Kolomnast saadik. Sara tomi st. . Wed." on Kamiishinist  kirja saanud, mis suurest hädast maara  hwa seas räägib. Linna ligidal leiti kaks talumeest, kes ennast ülespoonud oliwad. Üks selle pärast, et temal enam midagi süüa ei olnud;  teine selle pärast, et kõik tema 200 hobust nälga suruvad. Mõne nädali eest leidsimad reisijad üht meest saanis, kes näljast nõrkenud oli; nemad musi ma d teda linna, kus tema elu peastetud sai. Hobune jääli senna, kus se oli, sest se ei jäksand enam jalgu tõsta. Häda on nii suur, et waesemad rahwast margale ajab. Mitme-aastased wilja-ikaldused on rentijaid nii läbikurnand, et rendimaksmisest enam juttu olla ei mõi. Küünlakuu 19. pääwal kinkis Linnawalitsus  oma maarentijatele kõik rendiwõlad, umbes 20,000 rubla, ja 16. Paastukuu pääwal  sai nõuuks wõetud, koguni mitte enne renti pärida, kui aead paremaks läinud olekstwad. Batuumist. Jürikuu 18. paamal saadi Ba tuumi ligida! üks malaskala kätte, mis 13 arshinad pilk ja 3 arshinad paks oli. Üheksa püssi hoopi oli tarmis, enne kui wöeraS loom surmatud sai; 200 inimest wedasimad teda kaldasse.  Se on esimene kord, kus Mustmeres walaskala leitakse. Kamtshmtka st. Jsewiifi looduse-näitufed KamtshatkaS on tulepurskawad mäed, mida seal nimetakse. Möödaläinud aastal purskas  üks sesugune mägi kolme külje pealt laamad (sulanud ktmi) wälja, mille kuumawad jõed läbi kõige suwi jookfiwad. Leikusekuu 26. pääwal tõusis kange põrutamisega uus purskamine, mis õhku nii wäga liiwaga js tuhaga täitis, et kesk-pääwa aeal, selge ilmaga, pimedus maa peale langes ja tubades tuled põlema pidiwad pandud saama, mille paistus aga waewalt uulitsa peale Mõedus. Külarahwa soowimise peale sai kirikus palme peetud. Pärast Jumalateenistust malmistasimad ennast mitmed merele minema,  et sea! peastmist leiaks. Ohtu tõusis tuul, tähed hakkasimad särama ja tolm lahkus. Maa oli mershoki kõrguselt peene liiwaga kaetud. Jeka te rin oda rist. Jürikuu 23. paama, peasis Timoshewskaja stanzias, homiku kell 10, tuli lahti. Tuul oli kange, ja lühikese aeaga oliwad 118 elumaja kõige hoonetega mahapölend.  110 perekonda on ilma peawarjuta jäänud ja riided ja toidud kaotanud. Kolm last on tules surma leidnud. Wõ eralt maalt. Saksamaalt. Rtigipääw on 28 Jürikuu  paamal lõpetud, ja antakse sellest tunnistust,  et wähem uusi seadusi kinitatud on, kui endised Riigipääwad seda tegiwad. Kõige rohkemad waidlemised ja wastawaidlemised sigisiwad  tolliseaduste üle. mida RiigimalitsuS nõudis, mis aga Riigipääwapoolest kõik wastawõtinata  jäiwad. Pääm enne lõpetust on Würst Bismark esimest kord ja ainust kord selle Riigipääma ess kõnet pidand ja on selle üle kaeband, et üksikud seltskonnad ja maakonnad üksi oma lasu ju head tagaajada, et se üksmeel  kadumas ja se mai mustus jahtumas oleks, missega ühendud riik kümne pasta ees teretud ja mastawöetud sai. Üksikute maa te ja seltskondade  oma-kasu püüdmise läbi saaksiwad nüüd juba üleüldised ja amalikud kasud unustud, ja lahutuse-tähed läheksimad ikka suuremaks. Tema, Würst Bismark ise oleks wäsind, surmani mäsiud, ja üksi Keisri tahtmine peaks teda meel ametis, aga igawised wastapanemised ärlaksiwad ikka uueste lahkumise mõtet. Prantsumaa  aealehed höiskawad suurema ja mähe ma rõõmuga Riigipääma wastapanemise üle Würst Bismarki masta, ja annawad Saksamaa parteidele  nõuu, wastapanemises kindlaks jääda ja wägimaldse Kanzlerile näidata, et tema ahtmine ka mitte igakord ja üksi mõedus olla ei mvi. Se wastase hõiskamine peaks küll meel waljuma häälega Saksamaa parteidele ühendust õpetama, kui Würst Bismarki kõne. Kümne aasta eest ültes Würst Bismark, Saksamaad  oleks aga tarmis sadulasse awitada, sõita mõistaks se juba ise; nüüd hakata sea! aga juba endised lahutusemaimud liikuma, mis rõõmust ed end ust igal poolel takistawad. Ka raha abi, mida RiigimalitsuS Saksamaa kaubakompaniile  Lõune-mere saarede peal nõudi-s, ei ole Riigipääma poolest lubatud saanud. Armutakse  aga, et kui riik awalikult seda kompaniid  ei toetaks, siis saaks seda ühe seltskonna poolest tehtud, mille sekka ka Würst Bismark ise astuks. Hamburgi ligida! on 27 Jürikuu pääwal Rottweil-Hamburgi püssirohu Wabrikust üks jägu üleskargand. Neli töömeest on surmatud, üks on raskest haawatud. Austria - Ungrumaal hakkawad tülid Türgiriigi ja seue naabrite wahel: muret sigitama. Mudugi tunneb se maa kõige esiteks häda, kui ehk piirete peal merised tülid töusewad. Serajewos on kohtutele käsku antud, et need midagi wahele ei räägiks, kui mõned Mohammedi-usulised  Ristiusku heita soowiwad, waid et neid kohaliste Vaimuliku eestseisuste ette saadaknmad. Wisoka maakonna eestseisja, kes ringkirjas Mohammedi-usulistele seda keelas, on ametist lahtilastud. Ingli smaa l t. Jda-Jndiast tuliwad juba mõne nädali eest sõnumid, et Afghanistam sõeakulnd 4 millioni nael-siärlingi kõrgemad on, kui need ettearmatud saiwad. Suuremad kulud tulnud sellest, et sõda üleültse kauemini kestas, et Afghanistanis moona saada ei olnud, mida siis Indiast suure kuuluga pidi järeksaade-