Sakala 17. Wiljandis. 1. Biailm.piewal 188 S. VI. aastaläil. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. Jakobson': pärijad Sissekord. Poliitika leht. Oma-walitsusest ja Wenemaa „le>ieiLo"st IV. Omalt maalt. Viljandist: Tähtjas kutse ja palwe Eesti rahwole;  mis „Walgus" C R. Jakobson'! pärandajate kohta kirjutab; linna Sõber" Eesti nacsterahwa hariduse kohta; kroonimise pühast; wastus J. Jungile. I. Viljandimaalt: Auus tegu; Virulasele"; metsa waras. Pärnust: Wastus. Pärnumaalt: Hundi jaht. Tartust:  „Eesti näitlejate ühendusest." Riiast: Senatori ja kuberneri herra reisist. Walg a maakonnast: ühte ja töist. Lääne maakonnast:  Palwe ja soow. Kirja wastused. Kuulutused.  Kartlikud  tunnld. I. Looduse rõõm laste rõvmuhallikas. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Oma-walitsusest ja Wenemaa „3emctbo"st. IV. Ajawaim kaldus aga aegamööda suurema wabaduse  poole ja seesugune wgbaduse tuju, mis ka kõikides töistes Euroopa riikides ilmus, sundis walitsuse Viisi ülesseadjaid ehk käsuandjaid sähärduse ajawaimu wäe alla ennast heitma. Sellest siis tuli, et iga walitsuse kohtu kõrwal isesugused nõuukogud, kelle liikmed kohalikud  elanikud oliwad, elusse tõuusiwad. Need kogud pidiwad oma asutamise põhjusmõtte järele üleüldiseid kohalikuid püüdmisi ülemale poole ettekandma, ehk rahwa asemikud ja saadikud olema ja sell wiisil Inglismaa  oma - walitsuse korda ka Prantsusemaal jault pruugitawaks tegema. Ja tõeste oli nende nõuukogudele,  iseäranis pea-nõuukogule (eovöej! Muvrsl) oma tegewuse tarwis rikka sisuga eeskawa üles seatud: nad peawad nõuu kõikide kohalikude kasude ja tarwituste  üle, waatawad kõik rehnungisi läbi, wõtawad kõik, mis selles asjas kirjalikult ehk suusõnaga ette kantakse, hoolsa läbiuurimise ja läbimõtlemise alla, aga ilma pea-walitsuse teaduseta ja kinnitamiseta ei wõi nad ühtegi otsust teha. Nende nõuukogude üksikud liikmed saamad healte enamuse läbi walitud. ZHalimise juures ei waadata mitte walitawa liikme waranduse suuruse peale, kuid et ta aga täisealine ja riigialam on. Rahwas, kelle nvuudmised wabause ja ühetasase seisuse järele selleläbi waigistatud saamad,  on ühel hoobil, sest et temal õigusi ei healt pole, ometi hoopis rahul oma riigi walitsuse korraga. RahwaS  on oma ülematele nagu kasulik ja sõnakuulelik abimees, kelle nõuu wasta wõetakse ehk kõrwale jäetakse  sedamööda, kudas teda kõlbliku ehk leitaks olewat. Riigi maksude toimetus sünnib tsentralisatsioni iseloomu põhjusel ka tõisiti, kui Inglismaal; olgu et juhtmõte selle juures küll jault seesama on, see on sissetuleku suurust mõõduks wõetakse, siiski on tegumood,  äramääramine ja ärajautamine üksikute maksjate  peale töine. Inglismaal toimetawad maksjad ise maksmist seeläbi, et kihelkondadest ja kreisidest walitud  takseerijad keskmist sissetuleku suuruse arwu määrawad.  Prantsusemaal saab elanikude sissetuleku suuruse  arw walitsusest enesest üleüldise ametliku mõõdu ehk, kudaS seal öeldakse, kadastri järele määratud; kohalikud koosolekud ehk kogud seawad üksi kohalikku wäljaminekut üles ja määrawad protsendi arwu, mis nende kulude tasumiseks iga ühele prangile riigimaksudes  juure lisada tuleb. Sell wiisil on siis selles imelikus ja tähelepanemise-wääriliseS  Prantsusemaa rvalitsuse wiisis ehk masinas, mis uuemal ajal kõige täielikuma oleku sisse on jõuudnud, kõik jaud, suuremast jõuurattast künni kõige weiksema kruwikeseni peenikeste niidisarnaste sidede läbi ühendud, kelle otsad kõikidest Prantsusemaa  nukadest ja kolgadest walitseja ja tema ministride  kätte kokkutulewad. Näituseks peab ühe küla silla ehitamiseks, mis tarwiS enam kui 500 pranka ärakulüb,  ministri käest luba otsitama, „ põlluni ahi" ametisse  seadmiseks on „määri" poolt kinnitamist tarwis, waeste ehk omaduseta elanikude nimearwu waatab „prefekt" läbi, külakoolmeistrit seab kreisiwanem ehk subprefekt ametisse. Kõik ametnikud, külawahist künni prefektini seisawad oma ülemate kõhtude mõistmise all, aga iga kohtuotsus peab 'riigiwalitsuse poolt kinnitatud  saama. Need on siis Prantsusemaa walitsuse peamärgid, mis pea ühe politseisarnalise walitsuse paleus on ja sellepärast ka kõikide nende meele järele on, kes korralist olekut, rahu ja lausumata sõnakuulmist armastawad. Jsewalitseja rahwas on oma ilmwabauses rahu, sest ta teab, et see walitsuse kord, mis kõik õigusi ja wõimust ühe walitsust toimetaja keha kätte annab, nii ja nii mitme miljonite healte enamuse läbi on rahwast  enesest soowitud ja ülesseatud. Nende lühidelt ja üleüldiselt seletud kahe walitsuse  wiisi läbi oleme meie ennast nüüd Inglismaa oma-walitsusega ja Prantsusemaa tsentralisatsioniga tutwustanud ja näinud, et mõlemates riikides walitsuse  põhjusmõtte «maldamised mitte ühesugused ei ole, waid otsekui ühe õige joone wastastiku seisjad otsapunktid töine töise wastu seiswad. Nende otsapunktide  wahele arwawad asjatundjad nagu keskpaigaks  Saksamaa walitsuse korda, mis mõlemaid otse enese sees hoolsa ja teadusliku läbiuurimise põhja peal on ühendanud. Ja kui ka käsuandjate ja walitsuse  korra ülesseadjate tegewus mitte weel otsani lõpetud ei ole, siiski wõib loota, et Saksamaa, kellele mitmete töiste riikide malmid walitsuse wiisid eeskujuks  on, oma walitsuse korda kõige parema ja täielikuma  järje peale tõstab, nõnda kudas tema ka kõige töiste teaduse ja poliitika üksikutes jagudes seda juba on teinud. Meie peame aga meelde tuletama, et Saksamaa küll ühe Keisri walitsuse all seisab, ja selle üheks riigiks nimetatakse, siiski mitmetest weikestest riikidest kokkupandud on, missuguses kogus siis Preisimaa  ehk kuningriik kõige suurem ja nagu president töiste wasta on. Kui meie nüüd Saksamaa walitsuse  korrast rääkida tahaksime, siis miks see meid liig kaugele eespool ülesseatud eesmärgist ära ja asi enesest ei käiks ka selle kirjatöö tarbe kohta. Sellepärast  wõtame siis kolmandamaks riigiks oma rahwusliku  walitsuse poolest Preisimaad, kelle walitsuse kord nimelt Põhja - Saksamaa jagudega suuremalt jault ühte käib. Preisimaa walitsuse korda nimetatakse ametlikult seisusliseks (ständische Verfassung), mis sõna selget  aru sealse walitsuse toimetuse wiisi üle annab. Oma-walitsus on küll seal ka nõnda kui Inglismaal, seltstliku elu alguspõhi, aga selle wahega, et kohalikus walitsuses mitte elanikud üleüldises kogus, mitte kihel- konnad ehk wallad, waid seisused, talupojad, kodanikud  ja rüütlilikud mõisnikud tegewad liikmed on. Iga ühel seisusel on oma saadikud ja asemikud, kaS kogusarnalised ehk üksikud, ja nõndasamuti oma isemoodi  walitsusekord, sedamööda, mis seisusse see puudub.  Niiheasti linn, kui kogukond ja pärsmõis on kõikides asjades, mis majatallituse ja politseiliku walitsuse kohta käiwad, ühe ja sellesama astme peale seadetud ja tähendawad riigi sisemise walitsuse alamaid  kohtusi, kelle üksikud asjad ja tallitused mitte töine töisesse ei puudu. Ka üleüldistes koosolekutes on nende kolme seisuste saadikud töine töisest lahuwd, nende healed wõetakse üksikaupa kokku, ja nõndasamuti tehakse ka üksikute seisuste peale waadateS wahet nende arwamiste ja nõuuandmiste wahel. Seaduse järele on neil rüütlilikudel mõisaomanikudel,  kelle warandus kindlalt seaduse läbi äramüäratud  kõrguseni küünib, heale õigus (Virilstimme*); nad on oma päriskoha piirides koolide kuratorid ja kiriku patronid (Schul- und Kirchenpatronen) ja nende kohus on mõisa politsei asju tallitada. Töist seisust sünnitawad kõik töised maa elanikud, niiheaSti talupojad  ehk põlluharijad, kui maaomanikud, kes mitte mõisniku ehk rüütli soost ei ole. See seisus jaguneb üksikute kogudesse, kelle nimed kogukond ehk wald on. Nende asju toimetab wallast enesest walitud walla eestseisus (Gemeindevorstand). Kolmandama seisuse liikmed on linnakodanikud. Üleüldise linna seltsiliku elu põhja peal on sellel seisusel juba suuremaid õigusi,  näituseks walib tema magistraadi liikmeid ja bürgermeistrit, peale selle on neil õigus isesuguseid linna wolinikude koosolekuid pidada, kes linna sisemise  walitsuse asjade üle nõuu pidawad. Nende kolme kogu, waldade, linnade ja mõiSnikude seltsi üle, kes oma loomu poolest töine töisest üSna lahutud  on ja igaüks tõistwiisi kokkupantud, on üks üleüldine  walitsus ehk kohus sisseseatud, kelle liikmed „ landraatideks " nimetatakse. Nende asjatallituse wõimuse  all seisab terme kreis. Riigiwalitsuse poolest saamad nad kohalikudest mõisnikudest soowitatud ja ettepandud meeste armust ametisse walitud ja kinnitatud.  Nõndawiisi on nad nagu riigiwalitsust ja kohalikuid elanikust ühendajad waheliikmed. Aga sähärdune ühendamine sünnib nõnda häkitselt, et riigiwalitsus kõikide kohaliku kõhtude omawalitsust ära matab, teda kui üht meel mitte täisealist poissi oma wöörmündri - sarnalise hoole alla wõtab ja nõnda kõik maakonna kõhtude tegewust, tema seadusi öhk otsuseks tegemisi oma ülemaatamise alla sunnib heitma, ilma et need sõnagi lausuks. Sähärduse ülevaatamise  õigus on kubermangu walitsuse ja nõnda nimetatud  ülemate presidendide kätte maakonnas antud ja nende määramata woli on kõik nimetud kolme seisuse ettekandmist, sisseseadlufi, otsusi j. n. e. kaS kinnitada ehk tühjaks teha. *) Meesterahwa heal