uniwerMvdi MMM koKa, kzchtttud, aga mitte enam Wanemutfssje, nagu- alati enne. Naljakas M, mis Mk Ühe ainsa inimese pärast wõib sündida. toimetaja  Grenstleiu sai Vanemuise abipresibentikS walitud. WarSti peale selle läks Tartu GeStt Põllumeeste seltS oma eestseisuse nõua peale Vanemuisest ära Grenzstetni  pärast. Kirjameeste seltS läks oma eestseisuse otsuse järele Vanemuises! ära Grenzsteiui pärast. Nüüd on A.«kooli komiteede koosolek Tartu turuikotta kokku kutsutud  Ormzsteini pärast." Meie lugejad mäletawad küll weel, et meil oma pärast mitte wähemadkt aSja ei ole, herra Grenzsteiui eest koSta. Aga meil on meie, juba 30 aasta eest waunulnd  ametiwandest, weel selgest meeleS, et auuS ametnik ja iga auuS meeS tõtt rääkima peab s õb r« sest ja waenlusest hoolimata. Selle järel tunnistame meie nüüd, et kõik need seltsid ja komiteed ennast mitte ei ole nii palju «vintsutada lasknud , Grenzsteiui pärast", maid oma eestseisuste poisikese meele pärast l Kui maailma suured Parlamentid ja nsuukogud igakord peaksiwad uut korterit ja nönukoda otsima, kui ühe mehe jalg üle wana uõuukoja läwe aStuS, keS nendega üheS nõunS et ole, keS mitte meeStest" et ole, nagu Juudid ennast waStaSttkku nimetawad, kuhu nemad stiS küll wiimakS minema peaksiwad?? Aga need »eestseisused"  uäitawad oma kentsaka .uõnudega", et asi netl enam ühtigi ei tähenda, waid üksi ja ainu nende erakond. See ou üks wiletS waim, miS kõigist sellest wälja paistab, ja meie peame wäga kahjetsema, et just meie kodumaalt ja Eesti rahwa" nimel maailmale seesugust weidrat kometit  ette mängitakse. MiS saab küll Eest! rahwa auust sume maailma eeS, tut seesugustele weel kaua lubatakse, EeSti nime suuõ ja „oma aöja" südames kanda?! Reie et tohi hüüdma!! wäfida: Eesti rah.vaS ärka üles, waata kuida poolkäärinud erakondlased Sinu nimega ja auuga lallitawad! Olgu peale selle herra Greuzsteiu muidu oma aealehe toimetust tallttanud kuida taheS, sel korral on tema kindlamini oma auusa lipu juure jäänud, kui mõned teised, kui nimelt ,EeStt PoStimehe" toimetaja, keS nüüd, kui tema endised waStased  hõiSkawad. nendega ühes oma endise seltfilase peale kargab. See näitab ikka natuke wilets ja auutu wälja! Wõru maakonnast kirjutakse meile: ,Heinakuu 27. pääwal uppus Walga liuna tisler, kellel langetõbi veal käinud, Emajõkke ära. Tema olnud Emajõe ligidal, Uniküla Makke talu» tööl, ja läinud seal kord ilusal ilmal jõe ääre kalu õngitsema, kuS temale wist tõbi peale tulnud ja tema stSse kukkunud. Teine noormees olnud küll ligi, aga õnnetuseks ei ole see ujuda oSkauud ja läinud koju, abi otsima, mis aga muidugi hiljaks jäi. Noodaga tõmmati  surnukeha wälja. Mõni nädal enne seda löönud pikne Hummuli Kuudako  talu elumaja korstnast sisse, lõhkunud ahju ja ukse piidad ära, ja pannud kambri põlema, mis õnneks saanud ära kustutatud. Koer, keS woodi all maganud, jäänud kurdiks. Loomade katkust et ole enam palju kuulda. Jumal tänatud, «valitsuse ja arstide hoolekandmise läbi on see kardelaw tõbi kuStumaõ." W. Riiast. Selle kuu 2. ja 3. pääwal on Riia Mtitawi ltnnajänS, Juudi Behr Kalmannsohnt maja eeS käratsemist olnud, mis Juudijahi nägu näitas. Keegi, kes seal majas elab, oli ühe töömehega tülisse saanud ja selle juures oliwad  ka mõned hoobid langenud. Sellest oli jutt tõstetud, et töömees Juudi majas maha löödud olla. Halwa rahwa salgud, kellest paraku ka meie suuremates linnades enam puudu ei ole. koguflwad ennast maja ette, karjufiwad ja hatkafiwad aknaid ktwtdega sisse wiSkama. Politsei ruttas appi ja lämmatas kära. Teisel pääwal oli Kalmannsohu oma maja ära müünud, omad aSjad kokku pannud ja tahtis Riiast ära soita. Maja eeS oliwad ennast aga juba rahwasalgud  kogunud, ja kui Juut wälja aStuS, fiis wõeti teda käraga ja sõimamisega waSta. Mõned ronisiwad läbi akna tuppa, löiwad senna jäänud tühjad tündred puruks ja wiskastwad tükid aknast wälja. Politsei suutis ka sel korral kära lämmatada, aga et suuremate mõstamiSte  kohta Politsei jõud ei ulata, siis sai sõeawäge abiks palutud. Teda oli ka waja, sest pääwal pärast seda hakkaflwad  ennast töörahwa salgud uueSte koguma, lahkufiwad aga ühest ära, kui sõeamehi oma hiilgama püssidega eeS olema nägiwad. Wilnast on üks sotuia Kasakaid abikS saadetud. Meie kallis kodumaa oli tänine weel seesugustest  „uuemeelistest" rahwuse käradest puhaS. Jumal hoidku, et see paha waim ennast ka fiin liigutama hakkab ja Juutist ja nende jahilafi õnnetuse fisse saadab. Wäga ime on, et just seal ja just sel aeal tulepanemised, tapmised ja teised kurjad ja pahad tööd sidanewad. . . . Selle juures et ole keegi muu süüalune, kui need »paremad rahwuSltkud lehed" ja mehed. EkS olnud mõned lehed ja mehed pea selge sõnaga kuulutanud, et nüüd ülemate ja MMMata, wStmuS möödas olla ja »rahwa" ehk õpetamata hulkade malitsuS algava ? Kuida fee ka muidu tulla wõiS, st Virumaalt wst üks salguke mehi Peterburgi saadeti, rewisioni" paluma, kes ise warguse ja teiste pahategude pärast kohtu all seisiwad?! Kõik Viiwimaa wallaw a l i ts u se d on käSku saanud, Mihklikuu 15. pääivani järgmiste küsimiste peale waStuft anda: 1) Mis keeles satwad künni aastani 1882 ja mis keeleS saamad pärast seda walla sissetnlemised  ja wäljaminemised, ja magasi raamatud kirjutatud; kaS ja mis keeles saiivad seimi ja saamad muid wallakohtu otsused kirja pandud. 2) Mis keeleS on künni 1832 wallakohtute  kirjawahetamine, ülemate maakohtutega peetud. Selle kuu 15. pääwal sai Senator Manasseini auuks, Wene ,Ulei" Seltsi majas uhke pidu antud. Pidul oliwad Piiskop Douat, Kuberuör ja teised kõrgemad ametnikud  waimulikust ja ilmalikust seisusest; ülepea umbes 400 inimest. Omas kõues, mida Senator Jumalaga jätmiseks pidas, soowiS tema nimelt, et „Ulei" (linnupuu) Selts kosuks ja kaswakS ja ikka uusi Wene ltnnuperesi, siin „piirmaadel" wälja saadaks. - - Teiste keskis wastas ka Riia Läti Seltsi juhataja, Adwokat Kalning, ja tänas Senatori oma nüüd lõpetatud töö ja waewa eest. Selle peale ütles Senator, teiste sõnade keskis: „ Selle aea fees kus mina siin olin, olen mina kohalist Läti-Eestt rahwast tundina ja aunstama õppinud. Mina olen sügawalt kindel selle peale, et kõikumata truuwus auujärje wasta, armastus pühast auustatud Mouarhhi wasta, püüdmine auusa elukorra poole, seaduse auustamine ja hoolus töötegemine, mis niisamati Lätlaste ja Eestlaste omadus on, nagu kõige rahwasugude omadus kes siin riigipiirel elawad, üks kindel pant meie Balti maakondade elu rahuliseks ja korraliseks kosumiseks on. Mina palun termist juua, selle piirmaa kosumise ja sugurahwa edaspidise  wiljasaatwa töö, hariduse ja kodaniku meele peale." Peterburgt Metsa-Akademia Professor, N. S. Schafranow  soowis, et kõik rahwuslik tüli lõpeks ja kõik sugurahwad  wenualikult ühes koos tööd teeksiwad, Wene riigi auukS. Jumal andku seda! Liiwimaa Kuberuõri poolest on Wiljandi  Eesti Põllumeeste Seltsile luba antud, omas majas üht trükikoda asutada, mis toimetaja, Jürgensteini,  wastatamise all seisab. Dubbelni ligidal leidsiwad kalamehed selle kuu 11. pääwal Aa kanalis ühe mehe surnukeha, kelle jalad kinni seutud, ja kelle pealmise keha külge suur kiwi köidetud oli. Surnu pea külgeS leiti 10 haawa, mis ühe nüri riistaga löödud oliwad. Surnu sai kui lahtilastud soldat Johanu Mengelsvhn ära tuillud, kes selle kuu 2. pääwal ühe teise mehega, uimega J. F>, Garriugi peres, oma õe A. J juures olnud ja sellest aeast saadik kadunud oli. Seal leiti ka üks merine haamer merise warrega, mis just ühe löödud haawa fisse mahtus, ja haameri külges oli üks juukse karw, mis surnu juukfetega ühte läks. Ka üks weriue weft ou leitud. Tapetud mees ja tema õde on kahe talukoha ainsad pärijad; J. F. on selle õega wäga tuttaw olnud, ja ei wõi tunnistada, kus tema selle kuu 2. pääwa õhtal, kell Unest kuuni teise homikuni kell 2, oli. Miitawist. Mõne aea eest", kirjutab Wehstnesis", „kadus fiin üks naesterahwaS ära, keS õllega kauples. Kõik kuulamised ja otsimised oliwad asjata, nagu ei wõiks tema jälgi iialgi enam leida. Ühel pääwal aga leidsiwad kalamehed tema surnukeha Wolgunti ligidal, Aa jõe põhjast. Surnukeha oli lina sisse mässitud ja ühe maiaga, mis läbi keha läks, jõe põhja kinni waiatnd. Surmatud oli õnnetu uaesterahwas mitme nua pistega. Meie Politsei otsib kurjategijate jälgi, ja kuida räägitakse olla lootust, et need pea kinni wõetud saamad, keda tegijateks  peetakse. Peterburgist. Majestätio Keiser ja Keisri-Praua on oma kõrge perekonnaga Daanimaale reisinud. Selle üle kirjutakse Kronstadtist, selle kuu 15. pääwal: Täna kell 12°/, lõuna aeal, tuli Keiserlik sõidulaew Keisri Majestäti laia lipu all Peterhosist Kronstadti weike lahe peale. Keiser, Keisri-Praua, Suurwürst Auujärjepärlja  ja teised Keiserlikud lapsed, Suurwürsti Praua Maria Pawlowna ja nende saatjad saiivad ülemast kommandantift Admiral Kafakewttsh'ist teretatud. Nemad sõitstwad aurukutter  peal Keiserliku sõidulaewa „Dershawa" peale, kus Ketserlik lailipp üles tõmmatud sai. SuurwürStid  Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitsh oliwad Majestätisi  saatmas. Pärast sööma, kuhu Merewäe-Ministeriumi  tallitaja, Admiral Shestakow, Admiral Kasakemitsh ja mõned teised kutsutud oliwad, tõmmati kell 3 aeal Mershawa" ankrud üleS ja Keisri Majestätid oma kõrge laStega, ja SuurwürSti-Praua Maria Pawlowna sõitstwad Kopenhageni poole; saatma läksiwad sõidulaew,Zarewna" ja krenzer Keiserlikku laewaStikku saatfiwad tüki maad sõidulaew /Strelna", Ktndral-Admirali laia lipu all, ja aurulaew »Neewa", kuSMerewäe-Ministeriumi tallitaja peal oli. Keisri Majestätidega sõitstwad Daanimaale:  Kaks Keisrikoja preilit, Comtesfid Golenishtshew- Kutnsow, Majestäti Lipukapteu Admiral Kremer, Flügeladjutantid  Marshall Würst ObolensU ja Gras Kufusow, ja Keisrikoja arst, Geheimerath Dr. Hirsch. Kuida kuuldakse, tahawad Keisri Majestätid mõneks aeaks Daani Kunittga-paari wõeraks jääda; selleks aeaks on Keisrikoja Minister, Kindral-Adjutant Graf Woronzow-Dashkow ja Keisrikoja Politseimeister, Kindral-Adjutant Tsherewtn teenistuse waheaega saanud. Daani Kuningakojas Fredensborgis  on sel korral nii palju kõrgeid omakseid ja wõeraid koos, kui waewalt iialgi enne. Seal- on nüüd, ehk tulewad pea: Daani Kuningas ja Kuntnga-Praua, Wene Keiser ja Keisri-Praua, Greeka Kuningas ja Kuninga-Praua,  Rootsi Kuningas ja Kuninga-Praua. Daani Kronprinz oma Prauaga, Wales'i Prinz oma Prauaga, Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh, Suurwürsti-Praua Maria Pawlowna, Eumberlandi Herzog oma Prauaga, Daani Prinzid Waldemar, Wilhelm ja Hans, ja 19 Daani Kuningapaari lastelast; need on: kolm Inglismaa Prinzi, kolm Wene Suurwürsti, kaks Wene Suurwürsti preilit, kaks Greeka Prinzi, Daani Kronprinzipaari kuus last ja Eumberlandi Herzogi kolm last. Kopenhageni linna poolest on Kuningale ja tema wõeraStele pidu anda soowitud, aga Kuningas ei ole seda wasta wõtnud, nimelt selle pärast, et Wene Keiser fiin üksi rahu ja puhkamist otsib. Kuida Berliinist kirjutakse, saada seal räägitud, et Wene Keiser ja Saksamaa Keiser SwinemündeS kokku tulla tahta. Selle kuu 26 pääwal on Daani Kuninga- Praua sündimise pääw, ja sel pääwal saab Kopenhagenis uus Wene kirik pühitsetud. Kuida näha, on sel suwel siis kõik Euroopa Keisrid ja Kuningad üksteise wõerusel käinud ja on sellega ka wist tunnistada tahtnud, et need südames ühtigi sellest tüli ja söea himust ei ole, mida mõned kihupäised aealehe kirjutajad rahwa sekkq kannawad, millega nemad rahwaid üksteise wasta wihale ärritawad ja üleüldisele maapidamisele otsata kahju teewad. „Rahwameeste"  kärad möllawad läbi Euroopa, flgitawad wihawaenu  ühtsete riikide kodanikude keskis ja tahawad üht riiki teise wasta waenule ässitada, et nemad söea mürina kaitsusel oma salanõuusi korda saata suudakfiwad ja rahwaid  oma wägiwalla alla muljuda wõikfiwad. Selle wasta ühendawad ennast Keisrid, Kuningad, ja WürUid, etnende truuwid alamad ja nende riikide rahulised kodanikud rahus kosuda ja igaüks tülitamata selle puu warjul istuda wõiks, mida tema wanemad ja efiwanemad ehk tema ise seaduslikul  korral istutanud on. Selle peale mõtelgu kõik need, keS puhtast otsekohesest südamest ja õige waimustusega K isrilaulu, ehk mingi teist isamaa laulu laulda tahawad. Weuekeeli Zeitungi" sõnumite järel saada kohalises paikas nöuu peetud, üht kindlat maksu määrata, mis eest Greeka-õigeusu Preestrid edaspidi pruutpaarist  laulatama peawad, et alalised tülitawad kauplemised ja tingimised pruutpaaride ja Preestrite wahel löpekstwad. Wiimase kahekümne aasta sees, aastast 1861 kuuni 1832, see on Kindral Strelnikow'! ära tapmisest  saadik, on Wene riikis 382 inimest, 320 meesterahwasi  ja 62 naesterahwast, politika kurjategude pärast nuhtluse alla mõistetud. Nende keskis oliwad kõrgemast seisusest: 128 meesterahwast ja 44 naesterahwast; kaupmeeste  seisusest: 19 meesterahwast ja 4 Naesterahwast; kodaniku seisusest; 36 meesterahwast ja 7 naesterahwast; waimuliknst seisusest ja Preestrite laStest: 30 meesterahwast ja 4 naesterahwast; talu seisusest: 40 meesterahwast ja 2 naesterahwast; Uniwersitätite ja Gymnasiumide õppijatest  : 57 meesterahwast ja 2 naesterahwast. Peale selle 1 soldat, 1 Kasakas, 1 Saksa asutaja, 1 Preusfi alam, 3 Austria alamad, 1 Prantsusmaa alam ja 1 Saksen- Weimari alam. Üksikute seisuste hulga järel on kõrgemate  seisuste ja Wene waimnliku seisuse ltikeid kõige rohkem,  talu seisuse liikeid kõige wähem politika kurjategijate keskis olnud. Alamate sõeawäe ametnikude seisus oli politika  kurjategijatest pea täitsa puhas. Juudi -ko m m issioni käsu peale saawad Juudid kõikis Wene riikis uueste üles luetud. Wõeramaa lehtede sõnumite järel tulla mõned Japani wäepealtkud Wenemaale, Wene sõeawäe korraldamist waatama ja õppima. Ametliku aruande j ärel on Peterburis 4000 waimuhaiget ehk nõdrameelelist. Nendest on kakS jägu kohalistes hoSpidalites, üks jagu oma omaksete hoole all. Peterburgis on 930,000 hinge ja 4000 waimuhaiget;  Pariisis on 2,000,000 hinge ja 8260 waimuhaiget. Omskist, 10. Leikuse-kuu pääwal. Põua läbi on heina saak täitsa rikki läinud. Kirgiislased peawad omad looma» karjad Tobolski kubermangu ajama. Olgoholist, Leikusekuu 9. pääwal. Heile põlestwad Bershadt alewikkns 80 maja maha, mis Juutide omad oliwad. Pankowist, Leikusekuu 9. pääwal. Heile põlestwad Khrüshtshewo külas, mis Graf Zgnatjewi oma on, karjalaut