kaSwab meie maal see mure, et õpetatud meeõte hulk ühel poolel kaswab ja teisel poolel see põld ikka rohkem kokku kortsub, kus nemad oma kohalist tööd leida wõiwad. 3) WiimakS kaSwawad need tarvitused just meie päiwil ikka suuremaks, mille täitmine mitmesugusteks, üleüldisteks tallituSteks kõige maa heakS Ritter- ja Maakonna poolt abi pärib, nenda et ainult targa kokkuhoidmise abil kõige kibedamadki tarvitused sellest varast wõiwad täidetud saada, mis muidu otsa lõpeks. Kõikumata meeles pidades, et kõigeist takistustest hoolimata põllutöö kasutamine Ritterja  Maakonna esimene ja ülem mure, ja need iseäranis tõsisel, raskel aeal kutsutud on, nõuuga, teuga ja eeskujuga teiste ilmakodanikkude eel käima, wõtawad Maasaadtkad ühel healel nõuuks: Ritterkonna ja Maakonna liigetele kokkuhoidmist kõikeis era-elu tarwitusteS ja hoidmist kõige uhkete (lururiösen) wäljaandmtste eest ette panna." Kuuramaa Maasadikud on auusal ja julgel meelel avalikult ja otse kui ametlikult selle peale tähendanud, miS Jumala abil auuga ja rahuga kitsikust aeast läbi aidata wõib. Kes ainult Jumala abi ja oma enese nõuu peale ennast tuetab, üksi see wõib julge olla, et temal tarvis ei lähe waljaspoolt kust iganes tahes üht abi otfida, miS ehk aeguti silmapilguks ja silmakirjaks kasu ja abi ette kujustab, wiimases joones aga ikka elupinda  abipaluja ja abiwvtja jalge alt õõnistab ja teda sügawaSse langema paneb, sagedast teda jäädavalt nõrgendab  ja orjastab. Saagu see tõsine manitsus laiais ringkondades kuuldud, mõistetud ja tähele pandud! Kui see leht lugejate kätte jõuab, fiis on Jõulupühad  ligidale, mõnele ka juba kätte tulnud, need pühad, mida maailma kõige suurema ja tähtsama pööripääwa  mälestuseks peetakse. Südamest soowime Eesti rahvale nendeks pühadeks rõõmu, õnne ja õnnistust. Saagu ka usu ja lootuse päike oma kiirust jälle wägewamalt  ja mõjuwamalt meie rahwa peale maha saatma, uut rõõmsat jõudu äratama, Jumala abiga võitlemiseks umblootuse  ja nukruse wasta. rõõmsaks ja rahuliseks kosumiseks  põllutöös, igas teises auusas töös, majapidamises, vaimuhariduses ja tulusas, puhtas elu-lõbustuses! Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, JVulukuu 11.pääwal. ,Wene Jnwalidi" seletused oliwad teinepool  piiret otse kui õrilase pesasse torkanud. Austria, nimelt aga Ungarlaste lehed, kõige rohkem tuntud Wenewaenuline  ,Pester Lloyd", p?a niisamati ka mõned Saksamaa  lehed, nagu ,Kreuzzeitung" ja .Kölnische Zeitung", põrutasiwad kange tuhinaga sõea-trummi, ia ka Saksamaa ja Austria ametlikud ringkonnad näitasiwav wähem ehk rohkem pahandatud nägu. Berlini börsil oli thermometer nii wajunud, et selle kuu 8. pääwal Wene paberraha seal kord rohkem ei maksnud, kui 174 '/, marka 100 rubla eest. See on ükS nii madal järg, kui seda tamne weel nähtud el ole ja kõik maailm kartis, et sõda juba ukse eeS seisaks. Teisel pääwal tuliwad tasasemad sõnumid, tuliwad soigutawad kirjad ja rääkisiwad nimelt, et Austria poolt üht kõrget ametnikku Peterburgisse saata taheta, suusõnaga  aSju seletama, ja Wene paberraha hind hakkas jälle natuke paranema. Kuida juba tähandatud, oli ,Pester Lloyd" kõige suuremat kära teinud ja omas pöörases  tujuS juba kõiki läänepoolist Wenemaad ära jäutanud.  Pärast sõda, mida Austria Saksamaa abiga muidugi wõitiS, pidi Poola Kuningriik uueste asutatud, Podolia ja Wolhynia maad omale, Kijewi linna piire-kindluseks ia Odessa linna sadamaks saama. Saksamaale andsiwad Ungarlaste vägimehed ,Pefler Lloyd" toimetuse? Baltimaa kubermangud, Litthawi, Jngermani maa Peterburgi linnaga ja /kõik kubermangud Dnjeperi ja Düna jõgede wahel" abipalgaks. Elusa karu nahka jägadeS ei näi need halplased  sellegi järel pärinud olema, kas Saksamaa seda palka ka tahab, kellel juba muidugi oma wõerastega riigi piiretes, Poolakatega, Daanlaõtega ja Prantslastega tegemist  küll on ja keS wist mitte rohkem Poolakaid, Juutisi, Pool- ja TäiS-Wenelasi oma Riigipääwale ei soowi. Natuke soikunud on senni see meeletu kära, aga siitpoolt ja sealtpoolt teutatakse ja ärritakakse ikka weel aealehtedes, ja et neid walitsuste poolest ei waigistata, see on üks paha täht, mis rahwaid rahuga Jõuluid pühitseda ei lase. Loodame aga ikka, et ka siin pööri-pääw juba möödas on ja marud aega mööda ilma kõue mürinata ja ilma wälgu löömiseta waikiwad. Saksamaa Riigipääwa poolest on järgmised sissewedamise-tollid  wilja peale määratud: nisud ja rukkid 5 marka, kaerad 4 marka, odrad 2'/« marka, tatrad ja kaunwili 2 marka 100 kilogrammi pealt. (100 kilogrammi  on 232'/, Wene naela ehk 5,8 puuda. Rukki tschetwerti pealt on siis Saksamaal 7 marka 74 penigat, metall-raha järel 2 rubla 39 kopikat, nüüdse kursi järel umbes 4'/, rubla paberraha mäksa. ,T. S." t.) Uued tollid on Talwekuu 14. pääwal alganud. Riigipääwa poolest on uus maakaitse-ja maatormi-wäeseadus  walitsuse ettepanekut mööda wasta wõetud. Selle järel wõiwad need mehed, keda nende mägede sekka luetakse, kuuni oma 45. elu-aastani siSse kutsutud saada, kuna tänine 39. elu-aasta selleks wiimane oli. Selle seaduse läbi tuleb Saksamaa sõeawäele sõea aeal esiteks umbes 300,000 edaspidi umbes 600,000 meest juure. Alalised kulud, mida see uus seadus teeb, on 100,000 marka peale aastas arwatud. Selle kuu 6. pääwal reisis Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstantin  o w itsch oma kõrge abikaasaga Berlini kaudu Peterburgisse tagasi. Kõrged wõerad oliwad Keisri jutul ja saiwad Keisri lauale palutud. San Remost tulewad sõnumid, et Dr. Mackenzie Kronprinzi waatamaS käinud ja sealt Warschawi Professor Dr. Häring'iga Kairosse  reisinud on. Kronprinzi kurkus on tema küll üht weiket uut kaswjat leidnud, aga see ei olla kardetawam, kui endine, mis nüüd juba paranenud olla. Kronprinzi terwis olla muidu järges wäga hea. Riigikohtu ees Leipzigis seifis Elsass-Lothringi walitsuse ametnik Cabannes,  kaebtuse all, et tema walitsuse saladusi Prantsusmaale  müünud ja selleks ka kaht teist ametnikku eksitanud.  Tema süü sai selgeks tehtud ja teda mõisteti 12 aasta peale luhthoonesse ja pärast seda weel 10 aastat kodanlikust auust tahti. — Saksamaa Saadik Peterburgis,  von Schweinitz, on selle kuu 7. pääwal Peterburgisse tagasi reisinud. Temale olla wäga rayunõudjaid  ettekirjasi kaasa antud, ja olla temal nimelt tunnistada, et Würst Bismark Austria walitsusele nõuu annud, kõiki valmistamist sõea wasta seisma jätta, mis Wenemaad ärritada wõiksiwad. Austria-Ungrumaal on järges nõuupidamised sõeawäe ülemate juhatajate wahel oma keskis, ja Ministrite wahel oma keskis olnud, ikka Keisri enese juhatusel. Wiimane otsus näib rahulisem olnud olema, kui arwati. Juba räägiti, et Wäljaspidiste asjade Minister. Graf Kaluoky, omast ametist taganeda ja et Maasaadikud (Delegationen) ülekorraliseks koosolekuks fisse kutsutud saada. Graf Kaluoky jääda aga rahuga ametisse ja Maasaadikud jääda tülitamata. Ministeriumi poolest on küll ülekorralisteks sõeawäe-tarwitusteks 12 millioui guldnat lubatud, kui seda just järsku ja kibedast piaks tarwis olema, aga see on mi wähe, et sellest tõsisteks walmistamisteks sõea wasta palju ei saa, neist walmiskamistest fiis ka suuremat juttu olla ei wõi. Austrial ei olla asja ega himu Wenemaa  wasta sõdima hakata, aga Austria walitsuS olla omaks kohuseks wõtnud, Balkani rahwaste vabadust kaitseda  ja pidada seda täitma. Mis see „ kaitsemine" tähendab,  seda ei seletata õiete ja just selle sõna tähendus on fee, mis Wenemaa ja Austria wahel tuska teeb. Täieste selged ei ole asjad Wenemaa ja Austria wahel fiiS ka weel mitte. Prantsusmaa! on Parlament selle kuu 5. pääwal pühadele läinud. Anarchistlased, nimelt aga nende esimees  Rochefort, hakkawad uue Präsidenti ja tema Ministrite  peale igapidi süüd otsima. Kergest wõib olla, et neile rasked pääwad kätte tulewad, kui Parlament jälle kokku astub. Kindral Boulanger on jälle midagi omast kuulda lasknud, on kinnitanud, et tema Ministriks ega Parlamenti liikeks saada ei tahta, sest sõea aeal ei pidada soldat ühegi teise ameti läbi takistatud olema, ja sõda olla pea tulemas. Loodetakse, et Europa riikide kõrged juhatajad selle werejänulise ja auuahne mehe rõõmuks oma rahwaid mitte werewainule ei saada. Niisamati on üks kuulus naesterahwas Prantsusmaal, madame Juliette Adam, kes kord ka Wenemaal käis ja mone kuulsa mehe südant oma kena õladega tuksuma  ja oma kõnedega päid kihisema pani, jälle ennast meele tuletanud. Tema pakub täheks kõiki neid wõidutähtesi, lippusi, üht kiriku kella, üht torniristi  ja teisi asju, mida Prantslased Krimmi-sõeas wõitflwad  ja Sewastopoli waremetelt rööwistwad, Wenelastele tagasi. Anarchistlaste lehed Prantsusmaal ja paraku ka mõned ,wennastatud" lehed Wenemaal, nagu „Swet". plaksutawad käsi ja hõiskawad selle lahkuse üle, nii alandaw  üks seesugune kingitus Wenemaa kohta ka oleks. Saksakeeli „Peterburgi Zeitung" küsib pilgates, kas kenal pakkujal ehk lootust olla, et Wenemaa siis ka kõik need wõidutähed tagasi annaks, mida Wenelased mitmes sõeas Prantslaste käest wõitsiwad. See minna liiaks, sest selle läbi saada Wene kirikud ja arsenalid wõtdu tähtedest pea tühjaks. Mõrtsukas Aubertin on peast segaseks ja ja ülepea raskest haigeks jäänud, olla ühelt poolelt halwatud  ja on segameeliste haigemajasse wiidud. Inglismaalt tuleb see tähtjas sõnum, et Lord Randolph  Churchil! selle kuu 8 pääwal Peterburgisse reisinud on ja mõneks nädaliks senna jääda tahab. Lord Randolvh Churchil! on üks wäga agar noorem mees hoidlaste  erakonnast, kelle meel aga sagedast sellest erakonnast wälja ja üliwabalaste poole mõlgub. Tema oli kord juba Minister ja püikb kõigist jõuust esimeseks Ministriks saada, mis Inglismaal palju wähem ei tähenda, kui riigi walitsejat. Kuida, teada on nüüd hoidlane ja Wenemaa wastane Lord Salisbury esimene Minister, kelle all Inglismaa walitsuS ikka rohkem Kesk-Europa riikide ühenduse poole nihkunud on. Sellega ei olla Lord Churchill  koguni mitte rahul ja mitmelt poolelt arwatakse, et tema Peterburgisse on reisinud, Wenemaaga ligemat sõbrust  selle aea peale ette walmistama, kui tema ehk kord esimeseks Ministriks saab. Lord Salisbury on selle kuu 7. pääwal DerbyS, ühe hoidlaste kogukonna ees kõnet pidanud ja selles kinnitanud, et Europas kusagil midagi näha ei olla, mis söeaks asja anda wõib. Kõik kohkumine,  mis börsidel hindpaberite hinda nii kangest kõigutab, tulla aealehtede aSjata kärast, kellest üks ikka „ tähtsamate" sõnumitega teise ette jõuda püüda, et omale rohkem lugejaid  koguks. Alalised walmistamised sõea waSta laSta küll karta, et suured riigid kord üksteise waSta põrkawad, aga mõistlikud mehed ei pidada aSju nii kaua aea peale ette arutama. Jtaliast tulewad järgmised sõnumid: ,Jtalia, poolt tellitud kokkupandawad onnid, weenõuud ja loomatoidud on Inglismaa auurulaewa »Egtlto" peal Massauahsse tulnud. Mässajad seisawad kaks tundi neist kraamidest eemal, mida Inglased Suakini kaitsemiseks teinud on. Major Kitscheuer saatis 600 meest ühest kodurahwa rügementi  st wälja, Takori linna mässajate käest ära wõitma. Üks jägu ühendas ennast mässajatega, teine põgenes, kolmas  sai tagasi löödud ja oli 11 meest kautanud." Bulgariast. Austria asjatallitaja v. Burian'i nõuu veale käisiwad kõige riikide asjatallitajad, ilma Saksamaa, Prantsusmaa ja Rumänia asjatallitajata, Prinzess Clementine't  teretamas, on aga õige nukra meelega tagasi tulnud. Juba enne minemist oli riiete üle vaidlemist, milleS nemad tulema vidiwad. Prinzess Clementine soowis,  et nemad täides mundres tuleksiwad, nagu ühe walitseja Würsti omakse juure. Seda ei wõinud asjatallitajad  oma ameti poolest teha, sest teiste riikide poolest ei ole Prinz Ferdinand Valitsejaks Würstiks kinnitatud ja tema ema ei ole siis ka Würsti-ema. Nemad tahtfiwad  Ühtlases wõeruskäigu riideS minna, andsiwad aga wiimaks nii palju järel, et frakkis ja oma auutähtedega läksiwad. Sellest ei ole uhkel Prinzesfil küll olnud, tema on neid wäga wilult wasta wõtnud ja ei ole neid istudagi  palunud. Kord käisiwad jutud, et Prinz Ferdinand  juba priitahtlikult oma trooni pealt taganenud, mis aga mitte õige et ole. Tema istub ikka weel selle kõikuma  järje peal ja tahab oma emaga ja hiilgama saatekonnaga  Jõuluks Philippopelisse minna. Ka Bulgarlased  walmistawad ennast sõea wasta. Söea-Minister on niipalju raha pärinud, et 100,000 püssi, 40,000 paari saapaid ja 33,000 mantlet tellida wõib, mis Paastukuuks piawad malmis saama. Kõige selle juures räägitakse aga. et Prinz Ferdinand wist mitte enam kauaks BulgariaSse  jääda ei wõi. Tema teab nüüd, et temal häda aeal ühegi Europa riigi poolest abi oodata ei ole. Kesk- Europa riigid tahta tema taganemist pärida, et see rahurikkuja,  kelle pärast pahandus Wenemaa ja Austria wahel tulnud on, kord kõrwale saadetud saaks. Austria asjatallitaja  SofiaS oli teenistuse wahe-aega saanud, nüüd on aga käsk tulnud, et tema nii ksikuwal aeal Sofiast ei pia ära minema. Kas aga Prinz Ferdinandi taganemisega Bulgaria asjad seletatud oleksiwad, see on wäga küsitaw. Kui Würst Aleksander taganes, fiis hõiskafiwad mõned Wene lehed, et segadus otsas olla, aga asjad läkfiwad pahemaks, kui enne. Amerika Ühendatud riikidest näib rahwa himu neist külalistest täitsa otsa olema, kelle jalge all Europa pind palamaks on läinud ja kes sellepärast Amerikasse tulewad sealise wabaduse kaitsusel oma kihwti wälja puistama, nagu Johann Most ja teised tema sarnatsed. Seal tahetakse  seaduseks teha, et seesugused käratsejad ja lõhkujad Uhendatud-riikidest piawad wälja saadetud saama. Ka tahetakse seaduseks teha, et neid Europa Väljarändajaid koguni ei pia laewast wälja tulla lastama, kellel omakõ esimeseks ülespidamiseks raha ei ole ja kes ustawat tunnistust  ette ei näita, et nemad oma ülespidamist ise teenida  wõiwad. Omalt maalt. Tallinnast. Kaks truuwi töölist Issanda wiinamäel on ühel pääwal sttt maailmast ära kutsutud. Selle kuu 7. päawal suriwad Mihkli kirikuõpetaja Wilhelm Robert Schmidt ja Haneta kirikuõpetaja Propst Leopold Bernhard Ri nu e, wiimane järsku. W. R. Schmidt oli Näärikuu 22. päawal 18Z3 Baltiskis sundinud, käis Tallinna Gymnastumist  ja Tartu Uniwersttätist läbi, oli mõned aastad kodukoolitaja ja sai aastal 1851 Mihkli kirtku-õpetajakS walitud. Peale oma waimuliku ameti oli tema aastast 1873 künni aastani 1878 Kunda Seminari juhataja ja on seal Eestimaa rahwakoolide korraldamiseks wäga tähtsat  tööd teinud, nimelt ka seda koolikorda Eestimaa wallakoolide  kohta üles pannud, mis senni maksis. Propst