Tallinna Sõber 24 UkSteistkümueõ aastakäik Tallinnas, N. Jaanikuu Mm! WB. Ultüldne aealtht Eesti rahmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor»'i pärijate trükimajaS: ,astas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop koju .ehk postiga saadetud: aastas - 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. K»«lus»sed maksavad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakfe wasta t - Lindfors'i pärijate tcüSlmajas. NskerSurgks: S. Seclandt, o«!iusp<:aus S 4. —Uartus: Laakmann. - Mkweres: A. Auhs. haides: K. Heidelberg. Kapsasus: A. Lalllterg. Lihulas? A. Mttner'! poodis. Wiljandis ! H. Z. Karow'i raamatupood. Narmas: W. Nõder. ZSörus: Nraua Bielrose. Zpaskas: W. Audokfi- Kurcsaares : Lange, —-Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhor n. Tlab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport NuariNeuiN.Hoprr. Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Talllinnast: Tallinna turu-seadused. Raudtee töötubade  eesõigus. WaraStatud asjade ostjad. Põllusõuumid. ke tud surnukeha. Pahateud, BaNiskist: Ilmad ja looduse kiirus. Sadama sõnumid. Ke-noSte laat. Rakwcrest: Altari pilt, Mä.tStuse-sammaS. Inspektor Mattinspu Tartust: Tuletõrjujate jubiläum. Raudteede asjust. - Kurb luga. Pärnumaalt: NuS skltS Lõbustus. " Riiast: Kaubalattu- selts ..Austra." Kuuramaalt: Tulekahju.  Pelirburgist : Keisrikojast, sõcawäe kohus: täi jad. Looiualaitsc-sellst nõu. Soomemaalt: i Tulekahju. W-rschawifl: Persia Schahi lilespidaminc. Põllusõuumid. Sõnumid tulekahjudest. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiS liS, Jaanikuu 2. pääwal. Meie suure isamaa pealinnas, Peterburgis, on sel aeal, kus seda kirjutame, suur rõõmu-aeg. Täna piab Greekamaa Prinzess Aleksandra oma pidulikku fissesõitmist selle riigi pealinna, mis nüüd tema edaspidiseks  kodumaaks saab ja kõik Wene aeakirjandus on täis rõõmu ja lahkust Greekamaa Kuningakoja ja Greeklaste wasta. .Journal de St. Petersbourg" kirjutab Lehekuu 27. pääwal: .Täna on tzreeka Majestätid Peterhofisse tulnud, Nende kõrget tütart, PrinzesS Aleksandra'!, Wene Keisrikotta  tooma, keS üürikese aea pärast Keisri Majestäti noorema  wenna abikaasaks saab. —Kui ühe Wene Suurwürstipraua  ja Majestät Keisri-praua wenna tütar, saab PrinzesS  Aleksandra pea ennast mitte enam wõeras tundma selleS riikiS, kuhu tema pealegi mitte efimest korda ei tule. Oma enese nõulikkude omaduste läbi, kui ka selle seisupaiga  läbi, kuhu teda fiin seisma kutsutud on, wõib tema julge olla, et kõik Wene rahwa seisuskonnad teda armastusega  ja auustusega waSta wõtma saawad." ,Peterburgskija Wedomosti" kirjutab: .Selle rahwa keskiS, kes meiega ühest usutunnistusest on, on ligendawad tundmused Wenemaa poole uue «võimuga  ärkanud; Wene-waenulised Atheni lehed on oma seisupaika järsku muutnud ja kahe wiimase aasta sees on rohkem Wene kirjandusest GreekakeeleSse tülgitud, kui möödaläinud weerand-sada aaState seeS. Praegu on mõned Greeka kirjamehed ja aealehtede-kirjutajad  PeterburgiS, kes teiste aSjade keskis omaks eeSmärgikS  wõtnud on, ennast selle-aegse Wene kenakirjandusega «võimalikult tuttawaks teha. See on wäga rõõmustan?, sest et Wene kenakirjanduse afi tänine on olnud, Lääne- Europat Wenemaaga tuttawaks teha ja seal lugupidamist Wenemaa kohta äratada. Kindlast wõib arwata, et see kirjandus seda edaspidi ka Greekamaa! tegema saab, et edaspidi Wene-Greeka wastastikune seisupaik rõõmsas paistes seisab." Saksamaalt. Jaanikuu 9. (Lehekuu 28.) pääwa õhtal jõudis Persia Schah Warschawist Berlini wakshalli, kuhu Keiser Wilhelm kõige Prinzidega, kes sel aeal Berlinis  oliwad, Graf Herbert BiSmark, Kindral-Feldmarschall Graf Blumenthal ja teised kõrged ülemad ja pealikud teda wasta wõtma ja teretama tulnud oliwad. Seda Asta WürSti on ka VerliuiS kõige iluga ja uhkusega waSta wõetud ja üles peetud. Jaanikuu 13. (1.) pääwal pidi Schah Berlinift jälle ära reistma. Kuida nüüd kirjutatakse,  olnud Jtalia Kuningal küll kord nõuu StrasSburgi kaudu kodumaale reisida ja seal, kui wõimalik, Saksamaa Keisri kaasas, sealist sõeawäge waadata. Kui Würst BiSmark  sellest aga kuulda saanud, siis on tema kohe Keiõri juure läinud ja oma nõuu selle waSta annud, mis peale sellest asjast ka edaspidi enam räägitud ei ole. Kui ka Saksamaa Keisril kahtlemata õigus on omas riikls oma wõerastega tahtmist mööda igale poole minna ja neile oma sõeawäge igal poolel näidata, stiSki on Würst BiSmark paremaks pidanud, Prantslaste meeletumatele tuhinatele mitte uut toitu ayda, sest Kesk-Europa ühendus olla rahu kaitsemiseks köidetud, mitte ärritamiseks. Prantsusmaa lehed kirjutawad, Saksamaa ja Jtalia wahel olla kaup tehtud, mis järel Jtalia sõeawägi nenda Saksamaa sõeawäe  körwa pidada korraldatud saama, nagu umbeS Baieri sõeawägi on, nenda et mõlemad sõea-aeal kergest ühe juhataja  käsu all seiSta wõiwad. Kas selles tõe-kerakest sees on, wõt kaS Prantslased seda ainult Jtalia ärrktamiseks  kirjutawad, see on teadmata. —Sa mo a - konferenzi otsused ei ole Amerika poolt weel mitte allakirjutatud. Inglismaal arwatakfe seda sellest tulema, et Ühendatud-riiklde Präsidentil nüüd palju Pennsylvania õnnetusega tegemist on ja aega ei ole, wäljaSpldiSte asjadega  ennast tülitada. Et Amerika poolt neid otsuseid ülepea  wasta ei wõeta, selle kohta ei olla kahtlust.  TüliaSjas  Schweiziga on Saksamaa poolt tähendatud, et kui sealt poolt mitte järel ei anta, siis saada Saksamaa kõiki ametlikku asjatallitust Schweiziga seisma jätma ja nõuu pidama, mis selleS asjas teha tuleb. Austria-Ungrumaalt. Jaanikuu 10. (Lehekuu 27.) pääwal jõudflwad Montenegro Würst ja PrinzesS Miliza Miinisse, kuS Prinz Peter Karageorgiewitsch (Montenegro Würsti wäimeeS) ueid wakShalllS wasta wõtmas ott. Jaanikuu 11. (Lehekuu 30.) pääwal oli Würst Nikita Keiser Franz Josefi juureS ja reiflS selsamal õhtal oma pealinna, Cettinjesse, tagafi. Prantsusmaalt. Pühade-aeg on Parifis õige rahutu olnud. Parlamenti? pidas Ferry üht kõnet selle nõunwõtmise  kaitsemiseks, et kirikutele riigi poolest ülespidamise kuludeks raha piab maksetud saama, aga kiriklasel? ega wabalased ei tahtnud selle kõnega leppida ja igalt poolelt sadaS sõimu-sõnu kõneleja wasta. WaSta wõetud on see ettepanek aga siiski, kuida juba kuulutatud. Nüüd olla kohtud ometigi jälle kirjast üles leidnud, mida Voulanger' hukkamõistmiseks tarwitada wõima arwatakse. ulmelt weikekaupleja  Becker'i juureS neli kastitäit, kuhu neid hoida antud, kui see kuuluS Kindral isamaalt ära põgeneS. Jälle on mitmed Boulangistlased kinni wõetud ja ülekuulamiseks wangi pandud, teiste keSkiS ka Deroulöde. Et aga ka sellest palju wälja tuleks, seda ei arwa need ringkonnad mitte, keS tõsise osawõtmisega seda kõkki on tähele pannud, mida wiimastel aegadel Prantsusmaal tehakse ja mida seal tegemata jäätakse. Präfldent Carnol' ttgiolemisel sai üleilmline turnimise-pidu Jaanikuu 9. (Lehekuu 28.) pääwal awatud. Böhmimaa ,Sokolistlased", kellele Politsei  osawõtmist ära keelanud oli, oliwad ometigi tulnud, on ParislaSte poolest suure rõõmu-käraga waSta wõetud ja see on AusiriaS pahandust teinud. Parist, Lyoni ja Bourdeanv' ErzpiiSkopid on Präsidenki läbi Kardinalikübarad  kätte saanud, mida Paapst neile «viimasel Konsistoriumil  määras. Parist Erzpiiskop kinnitas, tema südames  seista pea-aSjas kaks tundmust, ühemeele-armastuS ja isamaa-armastus. Präsidenk waskas Republika wakiksnS olla õnnelik näheS, kulda üksmeel ikka rohkem maad saab. lirimaal, Armaghi juures, on Lehekuu 31. pääwal suur raudtee-onnetus olnud. Ühest mäest iile sõites kiskus ennast üks koolilastega täidetud wagon rongist lahti, weereS  tagafi ja põrkas kaubarongi waSta. Kardetakse, et 80 inimest surmatud ja palju teist rvigaktatud on, Italiast. Roomas on Jaanikuu 9. (Lehekuu 28 ) paäwal Giordano Bruno mäleStuse-sammaS  rahwa suure osawõtmisega kakke all wõetud. Kaua aeast saadik ei ole Roomas nii etawat pidu nähtud, Igal poolel oliwad muufika-khorid mängimas sa käiflwad läbi linna; rahwaS päriS järgeS Kuniuga-laulu mängimist ja kõik on heas kordaS mööda läinud. Vatikan, Paavsti elupaik, oli kõige pääwa kinni; Ministred ja teised kõrged riigi-ametnikud ei ole pidust mitte osa wsknud, seda rohkem ou saadikuid oma maa ja linnadest, seltskondadest,  suurkoolidest j. u. e. seal olnud, umbes 6000. kokku 1970 lipuga ja 100 muusika-khonga. Et see mälestusesammaS  ja see hiilgan? pidu PaapSlile ja kõige Rooma- Katholiigl kirikule suureks pahanduseks oliwad, see ei ole koguni mille ime ja seda wõiwad ka teised ära mõista. Kereni stssewõlmisest kirjutatakse: .Baramba Nas Kasel, kes ennast Jtalia sõbraks lunnislanud ja Kerenit Jtalia nimel oma käsu alla wõtnud oli, ühendas ennast hiljuti oma endise waslasega, tuntud Ras Alula'ga, et temaga ühes ka Asmarat  ära wõkaks. RaS Alula pidi löune poolt, kus tema oma sõeawäega seisab, tulema ja ennast Asmara ees Baramba  Ras Kafel'iga ühendama, kus aga Debeb seisab, kes tõe poolest Jtalialaste poole hoiab ja nende abiga Nõguseks saada loodab. Ülem kommandör Massauahs oli sellest äraandjal? plaanist aga kuulda saanud ja wõtkiS  uõuuks, seda aegfast tühjaks leha. Lehekuu 29. (17.) pääwal läks üks jäuskoud Jtalia sõeawäge Major di Majo käsu all waikselt Kerenisse ja wõllis selle paiga ära, ilma et tilka werd «valatud oleks. Baramba Ras Kasel ja wilS peameest saamad MaSsauah'sse toodud. Major di Majo läheb ka tagafl ja üks salk sõeawäge Kapten Rublata  käsu all jääb Räägitakse, et pea ka Asmara wõetud saab. Jtalia näib ennast sedawiisi ometigi tasakeste ASessyniaS asutama ja seda maad oma wõlmuSkonna alla wõtma, mis maale ja rahwale wist mitte kahjuks ei oleks, kui see aga kodumaale mitte liiga ei tule. Serbiast. Jaanikuu 9. (Lehekuu 23.) pääwal sai BelgradM käsk kuulutatud, mis läbi Metropolil Michael ja Piiskop Jeronim jälle ametisse pandud saawad. Metropolil  Mraowitsch (Theodofins) ja ka?s Piiskoppi oliwad ennast ise .isamaa ja kiriku rahu heaks" ametist lahti palunud. Pärast pidaS Metropolil Michael kathedralkirikus  hillgawat lumala-teeniStust, kuS Kuningas, Walitseja  Ristltsch, Mlnistred Gruilsch ja Milofavljewitsch, ja Wenemaa Saadik Perstani juures oliwad. Ametist taganenud  Metropolil Theodoflns ja Piiskopid Demetrius ja Nikanor seistwad amekik-tallitajate preestritega altari eeS ja saiwad tagaff-asutatud Metropoliti õnnistust. Muutjate  erakond on Valitsejatele Metropolil Michaeli tagasikutfiimkse  ja raudteede wõtmise eest oma tallituse alla, täuu-adreSsi saatnud. - Endine Kuningas Milan olla ometigi paremaks arwanud, Konstantmopelist otsekohe Parist nältufele rciflda ja sel korral mitte Belgrad'tisse tulla, kuida ka Kuninga-prana Natalia tulemine stlmanähtawalt wiiwitakud saab. Esiteks on sedawiisi asjad Serbias rahulikult lepitatud. Austrias ei taheta seda uskuda ja käratfetakse  wäga Serbia nüüdse walilsuse ja elukorra wasta. Bulgaria asjad on sel korral jälle wäga hukkas. Linnawatitsus Sostas on kange agarusega tööl linna wanemaid  jägnff maha kiskumas, et uued majad asemele wõikffwad ehitatud saada. Iseenesest ei olla rahwal ka selle, noore riigi pealinna nooruStamise, wasta ühtigi ütelda, kui kõik mõistlikul ja seaduslikul wiisil toimetatud  saaks, Sofia Bürgermeister olla aga üks noor palama merega mees. keS seaduse kammitsatest palju ei hooli, waid otse kui nalja pärast erainimeSlele tuSka ja meelepahandust  teha tahta. Terwed majad ja wslwed saiwad maha kiStud, ilma et peremeestele tasumist arwati ehk ka aega anti. ennast enne telseS paikas asutada. Afrkkaft. Saksamaa sõealaewad .Leipzig", .Möwe", ,Pfel!" ja .Schwalbe" on waenlaSte linnade Uwindji ja