tuttaw, surijate arw ikka sündinutest suurem, aga kewadcl on suremine wcel õige iseäranis suur. Kopsupõletik ja tiisikus on kõige suuremad tapjad. Pääle paha kliima arwatakse ka suurt uulitsate tolmu haiguste edendajaks. Wencmaa raha-aSjandus on ministri Wõishnegradskij agara hoole ja töö läbi wiimsel ajal wäga palju paranenud, aga alles siis wõib Wenemaa rahaolu kindla korra pääle saada, kui praeguse kõikuma paberiraha hinna asemele rahahind kulla pääle määratakse. Mõjumas  kohas olla see asi hoolsasti tähelepanemise alla wõetud. Praegu on Wene rukis seaduslikult rahahind hõbeda järele, aga wäljamaa riigid, kellega Wenemaal kõige enam läbikäimist on, arwawad oma raha kulla järele, kuna hõbehind kõikuw ja wiimasel ajal kulla wastu palju langenud  on. Sellepärast saada ka Wenemaal püütama, raha hinda kulla pääle seadida ja uued kuldrahad nii lüüa, et need wäljamaa omadega hinna poolest kokku sünniwad. Senine kuldraha saab ka siis muidugi uue raha järele arwatud. Wene ajalehed, nimelt „Now. Wr." tähendawad  wiimsel ajal tihti selle pääle, et Hiinamaa  olek Wene wastu waenuliseks kippuda saama. Hiinlane ei sallida Wene wõimu Waikse mere rannal ja loota seda mõne lepingu osalise abil säält temale tõrjuda, kuna ta ise selleks ennast wõimetu tunneb olewat. Ehk küll hirmuks asja ei olla, pidada siisgi säälseid asju enam silma» peetama ja kõige päält Siberi raudteed malmis tehtama. Kui Wenemaa tugcwat sõjawõimu  igal ajal AsiaSse wõib saata siit wõida kergesti Hiina wõimu Kcsk-AsiaS täitsa lõpetada. SSSlsete rahwaste seas olla ju arwamine juurdunud, et Wene keiser nende tõsine, tulewane walitseja olewat. Ja kui Wene mäed Hiina müüri ees seisawad, saada need maad suurema waewata Hiina küljest ära langema. Ka olla nimetatud raudteed sellepärast «aja, et siis igal ajal Inglastele Waikse mere rannas mõjuwalt wastu wõib astuda, kes oma Kanada raudtee läbi hõlpsasti lühikese ajaga suuri wächulkasid Waikse mere idaranda wõiwad saata ja tarwiliscl korral mere teel ka lääneranda wiia, kui neil himu tuleb. Hiinlastega ühes Wenemaad sääl kimbutada. Kui aga Wenemaal  ka läbi Siberi raudtee on, wõida ta sääl ikka kahtlemata peremees olla. Wenemaa wiljakauplus edeneb üsna rõõmuStawal wiisil. Aprilli kuul on ühe nädaliga 322,000 tshetwerti rukkid wälja wiidud. Üle kõige on tänawu IS. Aprillini 650,000 tshetwerti rukkid rohkem wälja wiidud kui aastal enne seda. Wenemaaga wõitlejad wiljaturud, Amerika ÜhiSriigid, Austcalia ja India, näiwad Wencmaa eest taganema. Nende wilja tagawara näib «vähenemas olema, kuna Wenemaal suurest wäljawcost hoolimata wcel müügiwilja sugugi ei puudu. Kroonu maade ministerium on wäga selle poolt, et igal pool Wenemaal põllutöö koolid asutatud saaksuvad, ja palub riigi walitsuse sissetuleku  summadest selle heaks raha abi millega neid koolisi asutada. Warshawist. Praegu saab sääl raha eest ühte 11 aastast tütarlast Liisat näidetud, kelle pikkus 2 arsh. 11 wersh. on, rasku» aga 14 leisikat. Kangelane-tütarlapS ei ole oma lihawuse ja raskuse  kohta sugugi inetu. Ta on Borisoglebski maakonnast, Tambowi kubermangust pärit. Smolenskist. Koshuhowrshini küla wülimises ääres elas üks ükstk juut wäikses urtsiku». Ühel öösel sai lugemaste tema ukse pihta koputud, mi» pääle kõik eeskoja» olewad koerad haukuma hakkasiwad.  Juut kartis röõwlid ja karjus kõigest ihust ja hingest õue: „Minul on siin koerad ja rewolwer ja ei karda teid mitte!" Aga koputamine ja kraapimine läks ukse taga ikka kibedamaks. Nüüd kautaS maene Hebrea mees wiimse julguse, lõi taga poolse urtsiku akna katki, hüppa» säält wälja ja jooksis naabri öne poole. Suureks ehmatuseks nägi ta, et teda taga aeti. Nüüd jõudis tagaajaja  üks suur hull hunt temale järele, kiskus ta maha ja hakkas lõhkuma. Wiimase jõuuga karga» juut üleSse ja jooksis oma urtsikuSse tagasi. Siin hüppas ta läbi akna sisse ja toppis selle ühe padjaga kinni. Hull hunt kiskus padja akna eest ära ja jooksis sellega külasse, kus ta wiimaks lõpeks ära surmati. Õnnetu juut wiidi Moskwasse haigemajasse. Wäljamaalt. Saksamaalt. Jtalia kuninga külaskäik  Saksa keisri juures on nüüd ajalehtedes rohkesti räägitawaks. 9. Mail tuli kuningas Hümbert Berliin ja wõeti otsata auuga waStu. Ta on esimene walitseja, kes Saksa keisri mullist külaskäiku wastab, kuna ta küll wiimane oli, kelle juures keiser Willem wõersil käis. Et see külaskäik sugugi lihtne ei ole, waid tal suur politika tähtsus on, selgib sellest, et peaminister Crispi ja mitmed muud ametnikud kuningaga ühes on. Kuna keiser Willem ja kuningas Humbert külajuttu puhuwad, saamad BiSmark ja Crispi politika arutusi ette wõtma. Mida aga? See'p see on mille üle keegi midagi kindlalt ei tea, ehk küll mõndagi arwatakse. Wõib olla et sääl Jtalia politik Afrikas kõnele tuleb, ehk ka Jtalia olek Prantsusemaa waStu, mida wahest sõbralikumaks muuta soowitakse. Prantslased on oma suure näituse kordasaatmisega oma riigi rahajõuust nii mõjuma tunnistuse annud, et nende wastasedgi seda auustama ja imestama peawad. Prantsusemaa  on näidanud, et ta oma sisemistest «vaidlustest hoolimata täies wõimus seisab, ja Europa politikast  tähtsalt osa wõib wõtta. Prantslastel näib ikka raha kui raba olewat ja see on ju ühe riigi sõjawõimule ülitähtjas. Wist arwawad ka Kesk-Europa  ühenduse mehed heaks, nüüd jälle Prantsusmaale  lahkemat nägu näidata. Prantsuse lehed tähendawad kahjurõõmuliselt, et Jtalia kuningas Saksamaale reisides mitte oma lepingn-osalise Austria riigi piiridesse ei puutunud, waid läbi Shweitsimaa reisis. Austriamaalt. Kuuldu järel reisida Bulgaria  prints Ferdinand von Koburg Parist maailma  wäljanäitusele ja tahta sääl ennast ühe Orleanisti printsesfinaga kihlata. Prantsusemaalt. Prantslased on ühe nii kõrge torni ehitanud, nimelt selgest rauast, mis läbi pilwete ulatab. Tema inshinõrid ja ehitusemeistrid  on seletanud, et torn mingisugust tormi, pikset ega muud sellesarnast looduse awaldust ei karda. Torn pidigi ka üleminewal teifipäewal esimest kanget pikscwihma üle elama. „Figaro" teatab sellest, et töölised kolmandama plattformi peal teifipäewal üle pilwete oliwad ja päike nende peale paistis, kuna all wäljanäituse paigal rahet ja wihma sadas. Kui wälgud nõndanimetatud „Eiffeltornist" alla jooksnud, siis wõidud selgeste näha, et ta üks wälgu oma külge tõmbaja on, mis terwet wäljanäitust pikse eest kaitsema peab. Prantslased peawad nüüd oma näituse auuks ühtelugu pidusid ja rõõmustawad wäga, et kõigist takistustest hoolimata ometi wõcraste osawotmine nii rohke on. Peaministri juures antawal pidul oliwad ka Saksa ja Austria saadikud, mis tähelepanemist äratas. Selle juures aga ei unusta nad ka oma politika tegemist ära. Tuttaw Ferry, kes nelja aasta eest ministri toolilt kukkus ja sestsaadik nagu marjus elas, näib wõitma hakkama. See ähwardab aga uut kära sigitama, sest Ferry on küll politika mees, aga tal on hirmus palju waStaseid, kes tema uuesti wõimusele saamist põnnugi ei salli. Parisist. Näitusel käisiwad 8. Mail 89,000 inimest, mõne päewa eest aga ühel päewal 200,000 inimest. Inglismaalt. Nagu lugeja minewasest numbrist kuulis, on Boulanger Belgiast Inglismaale  põgenenud. Sääl on ta regenti uulitsale omale ühe mööblitega maja ürinud ja senna elama asunud. Kuulus kindral saab seal igapäew omale uusi sõbru ja auustatakse teda igal wiisil. Teda on seal juba mitme tähtsa ja kuulsa seltsi auuliikmeks  ivalitud, ka niisugustes seltsides, millest parlamenti saadikud ja kõrged riigiametnikud osa wõtawad. Ühe lehe teatui, mis ütles, et walitsus Boulangerile neid tingimisi teada annud, mille alla heites Boulangeri Inglismaal sallitawat, olla meel temale ühtgi sellesarnast tingimist ette pannud, sest see käiks otsekohe Inglismaa põhjusseaduste waSta. Inglismaal ei ole walitsusel sugugi wõimu, üht politikalist põgenejat wälja ajada, niikaua kui ta sealsete seaduste üle poleastunud. Ja et Boulanger ka Prantsusemaal milgil wiisil seaduste üle ei ole astunud, tõendawad enamiste kõik tähtsamad lehed. Kuulus Inglismaa leht „Pall Mall Gazette" kirjutab  selle sõnumi kohta järgmised sõnad: „Walitsus on wiimasel ajal kahtlemata palju paha teinud, aga sarnast õigust pole ta enesele meel saanud, et üks põgeneja Inglismaal mitte elada ei tohi. Astub kindral Boulanger Inglismaa seaduste üle, siis saab teda selle eest nuheldud. On ta mingisugust  süüdi teinud, mis põhjusel teda ühe wäljamaa  walitsuse nõudmise päälc wälja antud wõib saada, siis peab Londoni kohtu ees tõeks tehtama, et ta tõeste seda süüdi on teinud. Aga meie walitsusel ci ole mingisuguseid tingimist ära määrata,  mille alla heites Boulanger ehk keegi teine Inglismaal elada ei tohiks. Wenewaenulisel ministril Salisburil ci ole selle sammu astumiseks sugugi suuremat wõimu, kui ühel Londoni uulitsa pühkijalgi." Sääl on ju mitu korda parlamentis see üle nõudmist olnud, et Inglismaa sõjalaewade hulk suurendud saaks. Esiotsa leidis see ettepanek mõne wastalise, wiimaks on see nõudmine täitsa asjakohaliseks arwatud ja kõikide parlamendi liigete poolt ühel häälel waStu wõetud. Rootsimaalt. Stokholmist teatakse, et Rootsimaa kroonprintsessina kopsu põlendikku haigeks  jäänud. Haigus olla raske, seepärast jäänud Baadenimaa würstlikud wõerad, kes Stokholmist ära koju reisida tahtnud, weel mõneks päeivaks sinna, et ära oodata, kuda printsessina haigus lõpeb. Täna mu aasta on palju kopsu-haigust kõrgemates sugukondades kuulda, ja mõned nendest haigetest peawad haigusega oma elu lõpetama. Afghamstanist. Palju, kes Afghanistanist tulewad, teatawad, et Emir Abdurrahman mitu nendest, kes tema wastalise Jshak Khani poole oliwad hoidnud, surmaga on nuhelda lasknud; wiimaks olla ta küll seda hirmust nuhtlust kõrwale heitnud, aga ta sundida nüüd need, kes tema silmis kahtlased on, Afghanistani piiridest wälja reisima. Tiirgimaalt. Konstantinopelist teatakse, et Bulgaria põgenejad ja mõned Slaawlased Serbias ühte politika ühendust teha, mille juures neil suured rahasummad käes olla ja mille otstarbe üleüldse Bulgaria praeguse walitsuse ümberkukutamine olla. Serbia kohtud ei teha sellele ettcwõttele mingisugust takistust. Mõndasugust. Kohutaw perekondlik lugu teatakse  Amcerikamaalt Missouri riigist. Ühel wanal istanduse omanikul Henri Toomas, oli neli tüttart, Hattie, Margareta, Nantsi ja Jane, 16, 18, 20 ja 22 aasta wanaduscd. Öösel ronisiwad kaks wenda Samuel ja KarleS Hatpurn redelit mööda üleSse teise korra pääle ja tõiwad Margareta ja Jane säält alla. Kui paarid põgeneda tahtfiwad, ilmu» manamees akna juure, aga oli juba hilja põgenejaid tagasi hoida. Ta wõttis tallist oma