abiraha asutatud, ainult nende õppijate heaks, kes oma peale wõtawad pärast ainult Linnakoolideks muudetud Vallimaa Kreiskoolides ametisse astuda. Riigiwalttsus teeb juba mõnest aeast saadik tööd ühe uue Naudtee-seaduse kallal, millest ükS tuk teise järel NiikSrathis kinnitatud ja kuulutatud laab. Nüüd on seadus  nende tajumiste üle ilmunud, mida raudtee-walttsuStel  nende süü läbi tulnud õnnetuste juures neile maksa on, kes wiga saiwad. Selleks on seatud: 1) tasumiste wiis ja kõrgus saab iga kord iseäranis määratud, kuS juures  tasumine kaht wiist olla wõib, kas üks kordne ehk aasta-raha; 2) kohtute poolt peab, raudteede wasta tõstetud  kaebtuste juures, kui neid kaebtufi õigeks leitakse, raudtee-walitsusele see tasumise wiis ette kirjutatud saama, mida see pärib kes kahju saanud on; 3) raudtee-walitsuse  ehk kahjusaaja palwe peale wõib mõistetud tasumise körguõ ainult sits kohtu poolest muudetud saada, kui ühelt ehk teiselt poolelt selle asja kohta midagi ülesantud saab, mis enne mitte tutjaw ei olnud; 4) kahjusaaja kohus on, oma kahjutasumise pärimist esiteks selle raudtee walitsuse  ette panna, kelle poolt kahju tuli, keS omalt poolelt  temale 30 pääwa kaikus wiimist otsust andma peab; on tema aga otsekohe kohtusse kaevanud, siis kautab tema, kui raudtee walttsus tema pärimist õigeks peab, õigust, raudtee-walitsuse poolt kohtu-kulu tasumist pärida. Oma ametnikkude üle wõiwad raudtee-walttsused ilma kõhtudeta  mõista: 1) Tähendusi ja laitust ilma et need teenistuse-kirjas ülespandud saawad, ja ka et need seal ülespandud saawad; 2) raha-trahwi mitte rohkem kui ühe kuu palgani; 3) aeglist lahtilaskmist teenistusest selle aegse palga ärawötmisega eh? ka palga wähendamisega, kuida asi on; 4) ülema ameti pealt alama ameti peale panemist wähema palgaga; 5) jäädawat lahtilaskmist teenistusest. Peale selle on raudtee-walitsustel õigus selle kahju tasumist ametnikkude käest nõuda ja palgast maha arwata, MiS nende süü läbi sündis, ja käiwad need pärimised  kõige teiste pärimiste ees. mida ametnikkude palgast -wõib maha arwata. Asjade juures, kus ametnikkude hooletuse  läbi see usaldus häwitatud saab, mis reisijatel ja kaubasaatjatel raudteede peale olema peab, saab läbikatsumine  ja kohtumõistmine üksnes Krimmal-kohtute läbi tehtud, ka stis, kui hooletus mitte üle ameti-eksttuse ei käi. Et reisijatel wõimalik oleks seal ka kaubarongidega sõita, kus sõidurongist ei käi, kus need reisijate kohta küll ei ole ehk kus need tülitawatel tundidel ära sõidawad, selleks on Teede-Ministri poolest luba antud reisijaid ka kaubarongidega sõita lasta, mis siis ,sega-kaubarongid" nimetatud saawad. Linnakoera kohta aastast 1870 on see muutus tehtud, et need, kes palkamise wiistl Linnawalitsuse ametis seisawad, mitte LtunasaadikukS ei wõi walitud saada. Eestimaa Ewang.-Luth. usutunnistuse Synodi 50 aastane asutuse-püha on selle aasta 15. Leikusekun pääwa peale määratud. Sedasama püha peawad Kuuramaa Ewang.-Lutheruse usutunnistuse kiriku-õpetajad Leikusekuu 21. pääwal. Liiwimaa 51. Synod saab Mihklikuu 4. pääwal Wõunu linnas peetud. Esimesed Synodid ikka kubermangu-linnades, Tallinnas ja Miitawis. ,Rishki sõnumite järel on selle kuu 4. pääwal Pihkwa Greeka-Katholiigi waimuliku Seminari Direktor, Mg. tksol. Mihhail DrekSler ära surnud.  Tema oli enne Riia waimuliku Seminari juhataja ja nimetatud leht kiidab temast, et tema Greeka-õigeusu asja Valtimaa talurahwa keskis wägewast edendanud on. Tema jutluste peale tunnud rahwas .waimuliktu nälga" ja lasknud ennast hulga kaupa ümber wõida. Ümberwõitud  Lätlast olla Rtigas sadade kaupa. Mihkel Dreksler oli Lätlane, keda esimeses ümberwõidmiseS tema lapsepõlweS  wanematega ühes Greeka-Katholiiklaste sekka üles wvcti. Tema on 47 aastat manaks saanud ja pärast pitkemat haigust Pihkwas ära surnud. - Wiimase nädalt Teistpääwal ja Kesknädalil puhus jälle kange wilu tuul üle EeStimaa ja wapuStaS uueste puid ja lehta metsas ja aidades õige halastamata kombel. Pärast seda on ilm soojemaks pööranud, on sagedast pilwitanud  ja stin ja seal on ka natuke wihma sadanud, mis aga palju mõjunud et ole. Põud kipub kõrgematele maadele  kahju tegema. —. Selle kuu 1. pääwal on Wiimst talunaese Leena Pappelt 12 aastane kõrw hobune wankrega ja riistadega Tallinna Weneturult ära warastatud. Kahju on 85 rubla suur. Selle kuu 2. päawal on talumees Khristtan Wahmus'e 3. aastane ruuu. 70 rubla wäärt, Kaarepere karjamaalt ära warastatud. Kuida juba enne kirjutasime,  on wargad sel suwel iseäranis KadrinthaliS palju kahju teinud. Õnneks on Politsei nendest juba 17 meest kinni wõtnud ja luku taha pannud. Selle kuu 1. pääwkl  wõeti Uue-batarei kasarmi juures 11 aastane poisike Juhan K/kinni, kes seal akna ühe põitlega lahti murdnud  ja soldatite woodi-asemetest 7 lauda warastanud oli. Weel vuuduwad 10 lauda ja on wist sellesama noore nirgi nälbatud. Kas peaks see tegu küll ilma selle poist- kese wanemate tegdmgta.WO ? Meie ei usu seda mitte! Selle kuu 1. pääwal on Zngliste walla mees Züri Weinberg ühes Tallinna õllepoodiS ühe madrusega, nimega Hans K., tülisse läinud ja selle käest raske piSte nuaga selga saanud. Saajat wiidi herra Feldhuhui abiasutusesse,  andjat Politseisse. Tallinna Linnasaadikute - k oguS. selle kuu 5. pääwal, andis Linnapea ametlikult teada, et 1) majaperemeeste, Palm 'i ja MuSkat 'i kaebtused Linnasaadikvte-kogu otsuse wasta, Kubermangu-walilsuse poolest tagasi lükatud -omj kaupmeeS Bostqudshoglo stacb« tus selle Üle, et temale Suure-turu ääres wiinakäuplust ei lubatud, on Senati poolest tagasi lükatud; 3) selle kuu 1. pääwani on Tallinna sissetulemine 142,204 rubla 80 kopikat suur olnud, kuna seda mullu selle aeani 150,291 rubla 70 kopikat oli. Pääwakorral seifis: 1) Eestimaa Kubernöri kiri Tallinna Politsei-ja Linnaarsti,  Dr. Rogenhageni pensioni pärast. Selles Mas oli tähendatud, et Kõigekõrgemast nimetatud Ministri-komitee  otsust mööda 2. Näärikuu pääwast 1870 need arstid  liuna poolt peawad pensioni saama, keõ linna poolest palka saiwad, ja sai päritud, et Dr. Roggenhagen. keS 20 aaStat teeninud on, linna kassast 300 rubla pensioni ehk aastaraha saama peaks. Et aga Dr. Roggenhagen künni 1881 ainult kroonu poolt palka saanud on ja mast sellest aastast saadik linna poolt 600 rubla lisa, fiis ei arwanud Linnasaadikute kogu seda pärimist mitte täita wõima. 2) Linnaameti aruanne wiimase tallitnseaasta  üle on malmis saanud ja Linnapea pani ette seda trükkida lasta ja Rewifioni-kommiSstoni ette panna. Kogu oli selles nõuuS. 3) Linnaameti poolest' sai ette pandud Pärnu maanteed  nii palju kitsamaks teha, et see 8 sülda jalgteedega kokku laiaks jääb, mis parandamist kergemaks teeb. Kruntide  peremehed selle maantee ääres, kelle kruntide külge see maanteest wälja piiratud maa langeb, peakfiwad selle eest 1 kopik kruntraha ruutsüllä pealt maksma ja aidade ümberehitamiseks oleks neile kolm aastat aega anda. Kogu poolt sai see nõuu wasta wõetud. 4) Wõlga jäänud linnamaksude tasumine sai selle aasta Heinakuu 15. Pääwa peale määratud. 5) Linnaamet oli ette paünud seda niitmise õigust ära osta, mis Johannes Grabby'l TeliSkople tee ääres on ja mille eest tema 200 rubla pärib, sest et see tee korraldamist  tarwitab, kus juures tähendatud õigus takistuseks on. See nõuu sai ühel häälel wasta wõetud. 6) Kruntraha maksude ja majade maksude sissewõtmine  selle aasta kohta, sai 1. Mihklikuu kuuni 1. Wiinakuu  pääwa peale määratud. 7) Selleks seatud kommisstoni plaan, linna waranduse ülespanemiseks ja takserimisekS, sai ühel häälel wasta wõetud. 8) Nehaku peremees Prosalik oli Linnaameti wasta tasumise-kaebtust msne asja üle tõstnud, mis tema oma endisest Lillepi koha rendi-kontraktist wälja arutanud oli. Et see kaebtns juba köigeist kohtutest läbi käinud ja ikka tühjaks mõistetud on, siis sai nõuuks wõetud, seda ka Linnasaadikute-kogu poolest tähele panemata jätta. - Ühe tulekahju üle Tallinna ümberkaudu, kirjutakse Saksakeeli ,Tallinna Zeitungile" selle kuu 8. pääwal: ,Heile õhta, kell tl ja 12 wahel oli kirjasaatja ühe niisama  hirmsa kui uhke ja kurwa nähtuse pealtwaataja. Ühest jalakäigust tagasi tulles, nägin mina Kärmu kõrtsi kohtas Peterburgi maantee ääreS, ühe tulekahju hakatust, mis lühikese aeaga, umbes weerand tunniga, kõiki Altpere talu maha põletas. Õnneks jõudsin mina meel aegsast rahwast üles äratada ja loomalauta lahti teha, aga peale ühe lehma ja kahe sia ei wõinud teist loomi peaõta. Kõige rohkem kahju on üks retsu-kaupmees saanud, kes seal ööd oli ja kõiki kautanud on. Kurb oli näha kuida üks waene lammaS kesket tuld seisis, ilma et teda aidata wõiõ, kuuni  leek natuke järel annud oli, mina mäest põlewat looma wälja tuua mõistu ja kohe ära tappa lasksin. Täna homiku  oli südant lõhkuw, ühe hobuse, ühe lehma ja ühe wasika j. n. e. ksrwenud kehast üksteise kõrwas maas näha. Paraku näitab tuli ühe kurjategija käe läbi stgitatud olema, kes oma ligemise waewaga .kogutud wara tuhäkS muutnud  on. RakMerest. ,Rakwere Teadaandja" kirjutab omaS numreS selle kuu 1. päämast: ,Wiimasel Puhapääwal sai siinses Ewang.-Luth. kirikus  Jumala-teenistuse aeal ühe naese porkemonnaie rahaga taõkust ära warastatud. See tegu langeb küll kõige arwemate  sekka meie maal, kui ka margad muidugi aea ja paiga järel palju ei päri, milla ja kuS nemad oma näputööle  lähemad. Kui aga pühas paikaS seesugust jäledust tehtud saab, fiiõ wõime meie umbeS aimata, kui suurel mõedul warguse roojus maad saanud on. KaS ei pea mitte iga auus iuimene Jumala ja meie kohtute poole hüüdma: Peasta meid ära sest kurjast! Pärast pitka kuiwa ilma tuli Kesknädali homikul kena, karastawat wihma  maha, mida põllumehed igaldusega ootastwG Põua pärast, wilja mahategemise aeal. ei olnud põllumeeste kar- tused mitte weiked. Kõrgemate paikade peal oli noor rohi pääwapaiStest juba tõmmuks kõrwetatud. Öösel, 2. ja 3. Nelipühi püha wahel on Undla koolmeistril köit põl'  luriistad kurjast käest ära lõhutud. Homikul leidis tema kõik põllule jäätud sahad, äkked j. n. e. katki raiutud. Sellest alatumast teust oli koolmeistrel muidugi wäga suur kahju, sest just sel aeal pidi suwiwilja mahategemine kiirest  tmmetatud saama. Arwatakse, et mõned noored mezhed  sealtsamast wallast nii halwal witfil oma pahandust koolmeistri wasta on jahutada tahtnud. Nii roti walla peremehed on lõpmata warguõte pärast nõuuks wõtnud oina keskis raha korjata ja sellest neile palka maksa, keS passita ja tööta kaabakaid kinni wõtawad ja wallawalitsuse kätte wiiwad. Zga lihtlase kaabaka pealt maksetakse 3 rubla, iga hobusewarga pealt 5 rubla. Head õnne! »Rakwere-Teadaandja" kaebab weel selle üle, kuida mõned inimesed meie jõgefi kaladest ja mähkidest tühjaks laastamak Rakwere turul olla alati wähimüütajaid näha, kes emaseid wahkifi turule toowad, kelle laka alune poegi täis on, ja noori wähkifi, kes suuremad ei ole. kui kilgid ja ühe ainsa aaSta wõiwad wanad ollq, sest wähk tgWltab  oma täiSkaSwamisekS wus kunui kuus aastat. See leht soowib, et linnawalitsuS seesuguste loomukesle müümist  turul ära keelaks. Mete Noomiksime, et Loomakaitse Seltsid ja iseämnis meie noor KalnkaHwatamise Selts seda asja oma terasema tähelepanemise mis meie maale ja rahwale iga aaSta lugeylataMHandete kaupa kahju teeb. Kes ei ole jõgede ääres Mil te näinud, kuida ttoodawedajad ksiki kalu kelbal nooda-pärast wälja puiStawad, suuremaid ära nopiwad ja teist halastamata ja hoolimata kuiwale surema jätawad, kuna nemad paari käeliigutamisega hulga kalapoegi wõikstwad wette tagasi wisala, seal elurõõmu tundma ja mõne aasta pärast auusa püüdjatele rohkeks saagiks kaswama. Narwa jõe ääres oleme meie näinud, kuida otse meelega tolli ja pooltolli pitkufi kalapoegi külimittude kaupa Püütakse ja supiks keedetakse.  Pihkwa turul oleme meie seesugust kuiwatatud kalapoegi tündrete kaupa müümale näinud toodud olema. Müiad nimetawad neid ,snitki" ja ütlewad neid üht isctõugn  kalad olema, kuna igaüks keS wähegi kalu näinud ja tähele pannud on, kergeste ära tunned, et need muud ei ole, kui kõiksuguste kalade pojad, keS ehk juba paari aaSta pärast tuhat kord suuremad ja tuhat kord rohkem saaki annud olekstwad. Sellest tähtsast asjast oleme meie juba enne kord kirjutanud, aga seal oliwad ka kohe ,rahwasõbrad"  käepärast, keS oma armastust rahwa wasta rumaluse,  hooletuse ja tooruse meelitamisega üleS tunnistawad  ja meile omais rahwuslikkuis lehtedes" sõnu andsiwad Ehk wötab meie Kalakaswatamise SeltS seda asja nüüd oma hoole alla ja muretseb selle eest, et rööwpüüdjad wähenewad, kalad jõgedes ja järwedes jälle sigiwad ja kalameeste kaebtused waikiwad, nende häda ja waesus lõpewad. , Rakwere TeadaaUdja" õiendab /Sakala" sõnumit, miS järel Rakweres 70 joomapaika olla, kuna seal neid 37 on, mis küll ka õige liig olla tahab, õnneks aga ikka ligi poole wähem on. KaS , Sa- sõnumisaatja silmad ei peaks üheS neis paikades olema nii kirjuks läinud, et tema ikka kaht ühe asemel nägi? Selle kuu 1. pääwal, pärast lõunat kell 3, on Roela terpentini wabrik põlema läinud ja sulasemajaga üheS maha põlenud. Tuli on wigasest ahjust wälja peaSnud.  Borkholmi taluperemehe Madis Raik elumajast on Lehekuu 16. pääwal, kuna tema kõige perega kartuhwlid  maha panemas oli, kõik tema raha, 800 rubla, ära waraStatud. WaraS oli akna sisse majutanud, sealt sisse läinud, kirmega kapi lahti lõhkm.ud ja hindpaberid ja mõned teised asjad ära wiiuud. Kahju on raske, sest 45 aaStat on peremees seda raha korjanud, et temal wanail  päiwil midagi oleks. Selle kuu 4. pääwal oli kaupmees J. Eh. Tr. oma sulase Woore mõisa, lubja tooma saatnud. Õhta hilja tuli sulane ilma hobuseta ja wankreta joobnud peaga koju ja kaebas, et rööwlid teel teda wälja riisunud. Kuhu hobune ja wanker jäänud, see olla temal teadmata. - Lehekuu 31. pääwa homikul on Rakwere ümberkaudu ainult 2 graadi sooja olnud ja mõned  lumetibemed sadanud. Pääwal olnud kange torm, mis metsades ja aidades öitsewate puudele waga palju kahju teinud. Narwast kirjutakse meile: , Tähtjas ehitus on praegu Narwa linnaS, miS peale EeSti rahwaõ tuksuma südamega  waatab ja sealt oma südamele kinnitust loodab. EeSti rahwale ehitakfe NarwaS kirikut, nurgakiwi saab juba sel kuul pandud, nimi saab ,Petri kink" olema ja paari aaSta pärast loodame torni taewa poole näitama. Siis on Narmas kakS EeSti kirikut. Uue Aleksandri kirikule on 30 registriga orel juba toodud, mille wägew hääl Meid kohe parast Zaanipääwa rõõmustama saab. , Öösel, Jaanikuu 4 ja 5. pääwa wahel waSta hoS mikut oli NarwlaStel jälle lulekella Mnat kuulda, miahwast