vaesema rahwa poegade keskis kedagi, kellele Jumal rohkemaid waimuandeid kinkis ja kes neid teaduslikul põllul oma maa ja rahwa kasuks tarwitada tahawad, fiiS wõiks kogudus ennemini nende koolirahha maksa, kui rikkama rahwa poegi avaliku, sunnitud kulu peal koolis käia lasta, keS sagedast ükst uhkuse pärast seal käiwad. Koolisundmus on hea ja tänataw seadus ja see oleks wäga hea, kui sunnitud rahvakoolides vaesematel vanematel  ühtigi kooliraha maksa ei oleks, et ükski ilma algusõpetuseta  ei jää. Kes rohkem õppida tahab, kui hariduse põhjuseks ja talurahva  põllutöö ja majapidamise osavamaks lollitamiseks kulub, see teeb seda juba oma enese himu varast ehk selle pärast, et tema omas edaspidises elus ennast teadusliku ametiga toita ja oma isamaad ja oma kaaskodanikust teadusliku  ametiga teenida tahab. Seda peaks tema aga, kui oma enese tahtmist, ka oma enese taskust rohkemal mõedul maksma. Talukogudust sundida, mõne mehe rohkema  koolitamise eest kulu kandma, kui talumehel tarvis läheb, see näitab üleliiga olema. Enamist ei ole aga nendel, keS tegevaks põllumehetöö ja taluperemeheks hakkavad, koguni mitte aega rohkem õppida kui seda. mida Propst Kupffer talurahva kohaliseks arvab. Põllutöö ja majapidamine tarvitavad ka oma õppimist, mida aegsast algata tuleb, kui need põhjani peavad  õpitud saama; ja tähendatud algusteaduS tarvitab ka oma aega, kui see mitte poolikuks jääma et pea. Natuke põhjani on aga ikka parem, kui palju poolikult. Poolikust olekust sigivad need rahutumad ja vihased vaimud,  need ebapolitikused, kes meie päiwil köikiS maailmas nii kardetavat kära teevad. Poolikust olekust sigivad meie kodumaal need ebakirjamehcd, kes Eesti kirjandust roojastawad, nagu M. TõnniSson. Sohberg ja teised! Polikust olekust sigivad need häbemata iseta rk la - se d, need viletsad orjawaimud, kes ennast pühakotta saata lasevad, mitte palvet tegema, Jumala sõna kuulma ja tähele panema, vaid Jumala sõna kuulutaja peale süüd otsima ja jutluse üksikuid lauseid võõriti oma erakonna eestvedajate lehtedele teada andma. Aga just seesugust poolikuid ja vihaseid vaimust on tülikihutajatel tarvis, sellepärast seisavad nemad pooliku oleku eest. Sellepärast püawad nemad talurahvast ühetasasest elukorrast wõerutada ja viletsa ebakirjameeste sekka kihutada. Sedaviisi kantakse  küll lipitud ja lapitud teaduse lükka rahwa sekka, aga haridust lõhutakse sedaviisi. HariduS puhastab harib südant ; poolik teadus täidab pead halpusega ja südant roojusega. Sedaviisi on poolik teadus kõige kurjem  hariduse vaenlane. Igas asjas kõrgele jõuda, see ei ole inimesel võimalik.  Maailma tööd ja tallitused on mitmesse jäuskonda jagatud ja igapääwased inimesed tallitawad enamist ikka üht kindlat jagu ja on seda armsamad, mida kõrgemale nemad selleS jäuSkondas jõuavad. Tubli talumees on omast kohast auusam ja kasulikum, kui vaevaline suurkooli õpetaja. Kes tegev põllumees ja kõrge õpetatud mees korraga olla tahab, sellest ei saa muud, kui viletsat kahepaiklist.  Sõeawäe kohuse täitmise pärast on muidugi soowrtaw, kui noored mehed ka nii palju Wenekeeli lugemist ja mõistmist õpivad, kui teenistuse aea lühendamiseks kulub. Seda saab aga nüüd juba enamist igas Külakoolis õpetatud. Seda on ka üksi meie laiema isamaa politika pärast tarvis, mitte üleüldise hariduse pärast ega kodumaa taluelu kosutamife pärast. .Talupoeg ei ole mänguasi", ütleb Saksa luuletaja Chamisso ja ütleb meie .Olevik" ka ja lisab kuulsa mehe kuulust sõna tema omas keeles, osatates ja kadakasaksastates  juure: . . ,Der Bauer ist kein Spielzeug nrcht! (?!) Aga kes mängib siis meie maal talupoega? Kas ei tee seda mitte meie kallid .rahvamehed" ? Nemad puhuvad talurahvale soovimist ninasse, mille peale talurahvas  mõtelnudki ei ole, millest ja mille mõnust talurahvas  ka koguni aru ei saa. Talurahvast kihutakse Wenelast kohtuvanemateks ja koolijuhatajateks .soovima" ; talurahvast kihutakse talukohtade müümise sundmust .soovima",  mis muud teha ei wöikS, kui peremehi külade kaupa oma esivanemate kohtadest hulkuma kihutada, kohtafi .Mulkude" omaks jätma; talurahvast kihutakse küüditamise  vasta panema ja fiis jälle küüditamist pärima; talurahvast kihutakse .Wene õigust" pärima, see on hinge maad, talumaa sillutamist, ja siis kihutakse jälle wabadikusi  talurahva .päratumale krunti vasta kadedusele ja See talurahva vintsutamine ühelt joonelt teisele, ühelt soovimiselt ja .ihkamiselt" teisele, see on mängimine  talurahvaga. See on ka otsekohe talurahva hariduse lõhkumine. Haridus, südame ja elukombe puhaStuS põlgab  kõige pealt kõiki seda, mis roojane ehk roojaStatud on. Aga võtame kord meie .rahvameeste" lehed katte ja lueme neid erapooleta silmaga. Hirm tuleb peale, kõiki seda valet ja roojust lugedes, millega need mehed ja lehed rahvast , Kui roojane kurjategija Kanepis kirikuõpetajat surmata püüdis, MS teutasiwad need lehed kirikuõpetajat ja teutamvad kohtuid ja katkmwad  kohtuid igapidi kurjategija jäljil! eksilnda. Seesugnn näitust võikstme meie paraku tosinale kaupa elle luua. Kui mehed, kes Dr. ja Cand. oma nime ette kirjutaba tohivad, kui need omaS kirjades lausa walet ja vaStaöle kirjade solkimist ei põlga, MS on tüll kõige paremini näha, et teaduS ja hariduS mille üks ja seesama ei ole. ja on näha, et haridus ülem on, tui teaduS. Kõrge teaduse osaliseks et või rahva suurem hulk iialgi saada ja seda ei ole ka iialgi ega kusagil tarvis. Hariduse osaliseks peab aga rabwaS saama ja võib saada. Selleks ei kulu muud, kui alandlikku meelt, selle Apostli sõna järel, mida selle kirja juhtsõnaks pannud oleme, ja kulub Õnnistegija uue käsu täitmist: ,Ar ma St a Jumalat üle kvigi ja oma ligemist, kui isee na st!" Ja parem ja auusam on, alamaS seisuses, igapääwaseS  tõöS ja tallituseõ efimene olla, eht paremate keSkiS seista, kui kõrgemas seisuses ja ilmatarkse valdas viletsamate  keskiS seista ehk koguni viimane olla. Jumal hoidku maad ja rahvast ja iga üksikut inimest pooliku oleku eest! Omalt maalt. Tallinnast. Eestlaste elukorra kutsumata uurija ja kosutaja, A. Moltshanow näitab ikka selgemini, mis tema ja tema sarnatsete WenelaSte ja GeftlaSte otstarbe  on ja kui palju nende sõbrus Eestlaste waSta kaalub. Moltshanow kirjutab: Mina pean tunnistama, et minule kõik kõned meie wenuaStamisest Eestlastega ja Eestimaa uueSte sündimisest,  üksiainu küpsemata, lapselikud unenäuud olema näita» wad. Aealou MeSpanneteS ei ole mina kusagil üht EeSti jäutust leidnud ja mina ei usu mitte, et olnoikkufl ehk tulewatel aegadel weike rahwaSte uut stgiiust soewilud saab. MiS aga see wennaStamine tähendab, W ei wöi millionide kaupa luetud Wene rahwaS omale iialgi üht nii tillukest hulka Vennakest (spoxornue kõrwa wõtta; ennemini wõiks neid poegadeks ja laõtekS pidada, kelle kaswatamisega Slawi maailma eeSseiSjatele üht koormat  peale pannakse, mis mitte kerge ei ole. Mina ei usu ka koguni mitte, mida nii sagedast meile kinnitada katsutakse, et EeSti kõnemeeste südametes tulipalaw armastus  Wenemaa waSta põleb. * Nii sume ,a u u Sta mis e < alla on sits meie Eeöti rahvast juba oma Wimo wendade filma eeS saatnud, et nemad Eestlast poijileskrls peavad, keda armu pärast oma kaSwatamise alla wetakumad nagu rasket koormat. Ja weel rohkem : ka Eestlaste armaMiw Wenemaa waSta, näitab .Slavi maailma eeSieiöiatel' õige küsitav olema. Kõik see kahetsetav ekninö ja segadus näitab meil sellest tulema, et Venelased ja meie .rahvamehed", keS alandama kerjakoliga WenelaSte eeS kummardavad, õigel mähet Wenemaa ja Wene riigi wahel teha ei oSka. Venemaaga ja Venelastega ei ole Eestlastel rohkem tegemist, kui osavõtmine riigi, laiema isamaa üksikutest jägudest ja kaaskodanikud? eluõnnest pärib. Selle poolest et ole meie aga mitte abi tarvilised, vaid meil on abi anda. Wene riigiga on meil aga väga palju tegemist. Meie maa on Wene riigi tähtsam jägu, kui se ka weike on, ja meie maa rahwaS. igast sugust ja seisusest, on Wene riigi kodanikud? tähtsam jagu. kui rahva hulk ka Killukene" on. Ja meie filma eeS on Wene riik Üksi ja ikka seal, kuS meie Keiser ja Herra, kuS Mihhail Feodorowitfh Romanowi õnnistatud kännu seaduslik võsu valitseb. Selle peale peakmvad meie kutsumata kõnemehed ja kaitsejad rohkem mõtlema! Need viletsad kerjakott kandjad ja EeSli ja Balti auu hävitajad, kes ennast , rahvamehed" nimetavad, need on viimasel nädalil valedes ja teutuSkeS , Tallinna Sõbra" ja , Tallinna Sõbra" toimetaja vaSta õige tegewad  olnud. Meil ei ole sel korral aega ega rumm neile vastata. Wöib olla, et järgmises numreS aeg za ruum jätkavad. Olgu fim aga natuke näituseks. ,Wa!g:iS kirjutab oma Ru 3 seeS (Nu 2 on meile tulemata jäänud),  oma tõrelemise kesktS, .Tallinna Sõbra" waSta: .RahwaS teab ka jo küll, mis ükS meeS kord NleS: .Andke teie mulle iga aaSta kindlaSte 1000 rubla rohkem kui minu isandad mulle nüüd annavad, kuna ma nende ,eest õigust ümber käänan fiiS kirjutan mina otse oma nüüdse sõnade waSlu." .. . . - Wilets jänekse vaim, keS ka, otsekohe waletadag, ei julge! Ka oma valet peidab see halw loom rebasekoopa käänu taha. ütleb: ,ükS meeS", et ütelda wöikS: ,KuS ma Teid nimetasin? kui waStust andma peaks. Ja see sugused kakSkord viletsad valelikud jnlgewad ennast ,rah- nimetada, ja julgevad rahva haridusest rääkida, «ida nemad ise maha rõhuvad! Jumal parandagu  ! Eestimaa AaGNw on selle km 23 pääwal lõpetatud.  Selle kommWoni liigeteks, kes Maakonna-nõuukogude  asutamist ette walmiStab. saiwad walitud : Roela dcrra. Rillersdastdauptmann Varon Mavd « ll; Tohise herra. Baron Wrangeli, Alpo herra. von Li lienfeld,  ja Ritterkomia Sekretär Paron E ng e l h a r d t. Maapääwa nõunpidamise all seifi» ka uus kihelkonna mlliwse kord. Kulda kuuldakse, arwatt paremaks, kui kiriku konwentide pea! mitte koguduSle wolinikud osavõtmisele kutsutud ei saakö, waid kui koha omanikud seal laiendatud õigust saamad.  Selle kuu 22 pääwal sai Eestimaa Synod lõpetatud.  EeStlmaa Zensor, SlaatSnth Müller on 20 pääwakS vaheaega saanud. Nii kaua tallitab Kollegien- WseSsor von P a u rk e r Zensort ametil. Tallinua öinnasaadikute kogus, Jaanikuu 23 pää»al  sai efitekS Linnapea läbi kuulutatud, et linna ettepanemised  Tallinna Rahukohtule ringkondade, kohtuwanemate  ja ametnikude palkade kohta, Senati poolest kinnitatud  on. Majade ja kruntide maksude tasumiseks sai aeg, I Mihklikuu pääwast t Wiinakuu pääwani määratud.  Weike Karjauulitsa majaperemeeste poolt oli palutud,  et see uuMS läbi linna müüri edasi. lafingist saadik pttkndatvd saakS. Majaperemehed lnbawad omalt poolelt MVV rubla selleks tSäkS anda ja linna poolt arwati 5000 rubla lisa tarwis olema. Kaupmehe-unlitsa, Weike Pärnu maantee ja Tatari-uulitsa majaperemehed vliwad palunud, et veevärgi torud ka nendel uulitsatel pandud saaksivad. Kulud oliwad 7060 rubla peale arwatud. Osavõtmiseks oliwad ennast nii palju majaperemehi ühendanud,  et ehituse raha intressid kaetud on. Mõlemad palved on Linnasaadikute nõuukogu poolest wasta võetud! Et Vallimaa Sõeawäekohuse kohtnteS edaspidi Venekeel ametlik keel olema saab, sellest oleme juba kirjutand.  Kõigekõrgema käsu peale peavad nendes kohtutes ja komminü ottide? kõik kirjalikud ja suusõnalikud aSjatallitused  Wenekeeli peetud saama. Nende rekrutitega. keS Wenekeelt ei mõista, peavad kohtu liiked nende emakeeles rääkiva. Saksakeeli. EeStileeli ehk Lätikeeli fisseantud kirjade peale peab ka nendes keeledeS wastatnd saama, kui fiSseandjad seda soowtwad. Selle Kõigekõrgema käsu täitmine  ei mõedu aga mitte nende maakondade kohta, kuS aSjatallitused kohalise Kubernõri aru järel weel mitte Wenekeeli ei wöi peetud saada. Tallinna? saab nende pääwade sees IV. Vallimaa Tuletõrjumise-pääw, see on. kõige Vallimaa Tuletõrjujate Seltside nõuukogu peetud. Kokku tulnud on Tuletõrjujate Seltside saadikud Riiast, ilkiia raudteelt, Tartust, Wolmarist.  Valgast, Pannist, Võrust, Põltsamalt, Knresaarest, siemlalist Mlitavist, Litbawist. Windawist, Dubblmist, salsettist, J.lnkstist, l uskumist. BauSkest, Dünaburgist, Jakodstadtist, Goidingisi, Grive-Semgallift, Pihkvast, Porhhovist. Tallinnast. Paidest, Rakverest, Hapsalust, Lihulast. Baltiskjst ,a Amblast. laaiiikitu 24 pääwal jõudstvad esimesed wõerad Tallinna. Linnas lehwinwad lipud ja suusõnaga ja teiSte tunniSlttStega ja tähtedega saiwad tulijad auustatud. Zaanik.ln ?ll paäwal saiwad wõerad Börsi saalis ametlikult.  aimioogiga teretatud ja sai pidurongide kord liisu läbi määratud. Nõunpidamised algasivad selsamal pääwal, kell l löune aeal. Pidu üle ja nöuuptdamiSte ja nõuuwvtmiSte  üle kirjutada peame tulevaks nädaltkS jätma, kui kõik sSnvmid kokku tulnud on. Paidest. Paide kiriku Palron, Maamõisa pärtSherra.  Admiral Olaf Varon Stackelberg on selle kirikule ühe niisama haruldase kni kalli kiriku riista kinkinud. Tee on üks ristimise w.e waagen, tehtud kõige suurema kannakarhi ühe ii poolest. mis maailma? on. Selle karbi, Iristse na Alg»». on Adu, iral Varon Stackelberg Jaapani merest laanud, kus tema selle laewaSltku ülem oli, mida minema! aastal kiust li w H hiinlaste ähwardamiseks Waikse mere peale saadeti. Kara an l meeter (3 jalga) pilk ja f.ft sentimeetrek jnmbes 2 jalga) kai. Karbi külgeS on koralli aksad. Ingl! peadega kaunistatud waagna jalg on brongstst tehtud. Waagna aare peal seisab hõbedast Kristuse  ka,n. 33 sentimetre! kõrge ja laulab oma käfi õnnista  te s üle waagna. Kallis kiriku riist sai Jaaniväawal flSse õnnistatud ja sklsaiiial paäwal ka estmest kord tarnsitatud. Sellesama karbi teisest plvlest on Krontladli kirikule niisama sugune ristimise mee waageu Jaanikuu 19 pääwal pülestwad Paide Miin di rool otsav uks elumaja laudaga za kuuriga maha. mis ühe lese omad oliwad. Hooned ei olnud kaitse alla antud ja kahju on siis ka kaunis suur. Tuletõrjud. soldatid ja mitmed kodanikud on oma raske ja hoolsa tööga neid majast kaitsenud mis tuule all seifi, wad ja millest üks ka juba velemaS oli. Watwara kihelkcndaS tuli pärast pitkalist põuda ja külma Põhja kuulede. mis wilja kaSwu kinni paniwad. Jaanikuu 17 ja 18 pääwa wabel ja teisel ööl pealeselle nii kange öökülm, et ärmateS maad kattis ja kartuhwle Varred täitsa külma