Weike Hiiosaar on õige nsu segaduste pesaks saanud. Lleine kuulnud kuida Baptistide ja sarnatsed  sääl mõliawad. Nüüd on saal salle uus usu segadus tõusnud. Üks mees hakkaud saal uut usku kuulutama, aga mitte hinge õnnistuse usku, maid ihu õnnistuse usku; ci ta pari uut ristimist, aga muidu usu salgamist. Kuuljaid olla ka wahcst ta ümber, kas peredes ehk kõrtsis, sest tema evaugelium olla aina niisugune, et rahwale palju lubab, mis nende aealiku elukäiki peab õnnega täitma; ja mida enam ta lubab seda enam rumalad olla kuulmas, ja wahcst ka uut ihu-uüku munaga kinnitama. Arusaajad ja hinge õnnistuse nõudjad inimesed on temale nime pannud „ihu-mces", sest et ta aina acaliknst elust kuulutab ja sellepoolest rumalaid ja pcttisid asju kuulutab, aga hingele midagi ei tea pakkuda, mis hinge rohuks karmis läheb. Tallinnast. Wcueriigi Ewangeliumi-Lutheruse  koguduste Abiiassasse on aasta 1883 kokku 111.781 rubla 67 kopikat sisse tulnud. Suurem jagu sellest, 102,043 rubla 39 kopikat, on „Lutherusc asutuse" korjandusest tulnud. Teised korjandused on wiimasel aastal 3907 rubla 38 kopikat mähcm sisse kannud kui aastal enne seda, kus 43,653 rubla 67 kopikat sisse tuliwad. Abiraha on selle järel autud, kuida abi suurema häda tarwis läks. Kirikute ehitamiseks ei ole aastal 1883 robkem antud, kui 1470 rubla, lihtlaste koolimajade ja vaiivemajadc ehitamiseks aga 7550 rubla. Cbitamiste ja parandamiste tarwis on iil.-rea 11.666 rubla kulutatud: koolmeistrite  ja kirikliku tööjõudude kaemata,niseks 26,597 rubla. Neljas paikas on tulekahju jalgest tan.takud. Wikassast on 14,300 rubla rohkem abi palutud, kui anda mõidi. Wene maalt. Wencmaalt kirjutakse Peeterburi seitungile,  et Mõned Lätlased ja Eestlased, kes Venemaale  on elama asunud, sõäl hobuse warguscga tegemist teemad ja et sellepärast Venelastel wäga paba meel on asutajate wastu. Ega meilgi pole meelt, leba kuuldes, et meie maa rahwas sääl wõõral maal oma sugu rohiva nime niisuguste tegudega mWriwad. - Keisri herra on keskinud, et rahukohtuid  Baliia kubcnimugus mitte ci jsaa ülesseatud,  mne kui ivallakvhtudc saadused uuendatud saamad. Peterburist. Vene suure põllumccslc  häda st kõu elemad Wene lehed tihti. See häda tulla nimelt >est. et Wene mõisnikkudel just 1. lannaril ja 1. Juulil intressid selle mõla eest maksta on, uus põllupidajate pangast mõisade pcäl-e antud. Neil termmidel olla põllupidajate! jun kõige raskem raba saada. Raad pidada neil terminitel ka om.a rem.nkkude käest renti vsndWa, ja 'elle pärast olla kõigil raske. Just Juuli kuul olla muidugi töölistele heina-tegemisc, ruNlõikami'e  ja wun töö eest palka maksta, ja kui meel intresside maks juurde tuleb, siis Ma elu liig heidan  e. .Rrmrje Wremja" annab nõu, et intressisid  I. Okiodri! ja t. Zlprillil nõutaks. Ä:u? mecuputus algaimd sõäl 17. skp. ?! e-ema jõe mesi on ruttu 7 jalga kõrgemaks tõusnud.  kui Al muidu seisab. Mitmed uulitsad Wassili  r-stromis ja linnas Rerws ünibcr ksvdu scisu:O  istgama mee all. Reed inimesed, kes keldrikorArlles  clawod, on wäga palju kahju saanud, »esi N mesi Skisti tulnud ja nad macmalt eluga pääsr.nd. Vee tõusmine tulnud selle IM, et kange term mere poolt hnkanud ja Recma mett miltc merde ci ole lasknud. Tclle aasta hakatusel oli Kpsme Riik- rathi otsusetegemise alla antud, kas ja kuida mitmed  ametid korraga ühe ametniku käes seista wõiivad, ja kas ja missuguste aivaliku ametnikkudele  luba anda möib era-teeuistust oma pääle wõtta. Nüüd olla selle küsiimise pääle otsus tehtud ja selle eest hoolt kanda kässitud, et edaspidi 1) Linnapea mitte korra Duma, Linna-ameti ja wolikogude  eesistuja ei ole; 2) et Liuna-sekretär iga kubermangu-linnas ühes ka selle Kubermanguwalitsuse  jäutuse asjatallitaja ja nõuasjade korraldaja  on, kelle ülewaatamise all linna-asjad seiswad; 8) et Linnasaadikud ja Linna-ameti liiked mitte linna Avalikkusi tööst ja kauplemise-tallitusi oma pääle wõtta ei tohi. Kroonu-amctnikkudele on keelatud: 1) Airaliku teede-asjadc korra lised ametnikud ei tohi mitte raudteede aktsia-seltside ametnikud olla; 2) Aktfiisi-ametnikud ei tohi mitte kange jookide ja sukrn wabrikutc omanikud, walitsejad ega ametnikud  olla. 3) Pvlitsei-ametnikud ei tohi sääl paikas, kus nemad tecniwad, mitte joogi-kauplustc ega luötipaikadc omanikud olla' Nälga surnud. „Pet. Wjedomostile"  kirjutatakse Pariisist, et säälscs haigemajas baron, kes oma nime noores eas kuulsaks teinud, hiljuti ära surnud ja linna kuluga mahamaetud. Politsei oli teda ühe jalutamise malli pingi päält, kui kurjategijat kinni wõtnud. Juba ammugi ei olnud temal enam kusagil korterit ega ulualust, ta elanud uulitsa pääl, maganud lausa taewa all ja toitnud ennast, kes seda teab, millest. Ta olnud  täitsa äranälginud ja koguni jöuust ja näust otsa lõpnud, kui teda haigemajasse wiitud. Senna surnud ta peagi 'ira, sest et ta wäga äranälginud olnud. Kirjasaatja ütles teda tunuud olcwat; ta olnud ühte puhku hädas ja teda Avitatud ka ühte puhku. Ta olnud pitt, kuiwctu mees, pitka habemega  ja käis nagu luuwari. Krimmi sõja acal olnud ta tubli meremees, parast seda olnud ta Wcne sõjamäe saadikuna ühe wäljamaa Valitsuse juures, selle järele ühe suure poliitika lepingu tegija  ja kõige miimaks kerjaja. Kadunud Keisrid Nikolai I. ja Aleksander 11. on teda ühtejärge juurte raha summadega tuctanud, aga see kõik ei mõjunud, olnud kõik selja ümber käänduscl kadunud.  Oma eluaeg on ta poliitikaga tegemist teinud, peab ütlema, ta elas ainult poliitikast. Wäljamaalt. Prantsuse ministrid ei saa oma roha-rchkuungitcga  mitte korda, mis nemad parlamentile ette pcawad panema. Raha Väljaminemine on palju suurem kui sissetulemine'; päälcgi pcawad ministrid mee! palju raha parlamenti Kest Hiina söa tarwis paluma, ja kardawad, et nende wastased selle üle suurt kära saamad tõstma. Sõda Hiinlasega wenib ühtepuhku kui köie otsas. Formosa saar ei ole ikka meel taieste Prantslase käes. Viimati wvitlcö Prantslane Tamsui linna all Hiinlasega 4 tundi, ja Prantslane  pidi pitka-palsimehc eest taganema. Tonkinis on Prantslased küll ühe Hiina söawae hulga paale möitu saanud; aga see ei tähenda mccl palju. Sest Hiinlasel ei ole inimestest puudu ja tema ei hooli nende elust ühtegi. Küll tema jäämäe hulgad mõiwad meel õiete Prantslase pea palamaks teha; vagu wäikescd parmud suure hobuse hulluks ajaivad, kui nad ühtepuhku päälc Mdawad. Prantsusemaalt. Minister Ferrv on uuemal  acal wäga Saksamaa sõbraks saanud, ja ta tegcwat nüüd õige hoolega tööd selle tarwis, ct Praiitsuscmaa poolest Kongo-konfcrcnzilc Vcrlini tubli mecs lõheks ja et Praiitsuscmaa konferenzil end Wüsakasti wõiks üles näidata. Selle poolest olla kõik ühes alwamiscs.ct konfcrcnzil Saksa- ja Prantsi.scmaa saamad käsi Kes kõiv», et Prants- lased Elsass-Lothringi maad, mis Sakslased neilt sõjas aastal 1870 ja 1871 ära wõitsiwad, Me hää meelega tagasi tahaksiwad, see näib, nagu meelest  ära läinud olewat. Ferry olla nõuks wõtnud  Aasiamaale Tonkingisse jälle mehi saata, sest et muidu raske olla neid maid sääl Prantsuse all kinni pidada. Mõnesugust. Saare Jaani Ria reis. Rahwa raamatust wälja kirjutanud Saare Tõnu sugu wend ..n." (Järg.) Sadames oli laew just Ria minemiseks malmis,  sest esimist kord helistati kella, kui Jaan laewa  pääle astus. Ümber waatades nägi ta sääl mitme sugust inimesi: isanda moodi mehed astusiwad  treppi mööda alla tubadesse, kuna töö mehed üles lacwa tekki jauwad. Jaan ei täädnud kõhugi minna, seepärast wõttis ta nõuks kapteni käest platsi küsida, kes paergus parajaste laema laele tuli. Ta kummardas ja küsis: „Wo iS Baltiport?"  „Mis Balti-port?" küsis kapten, „näita oma pilleti" Jaan näitas ja kapten ütles: „Teie tahate Paltiski reisida, aga minu laew läheb Niiga, seepärast peate ootma kuuni laew tuleb, kes teid Paltiski wiib." Nüüd ärkas ka Jaani meele, et Baltischport BaldiSki linna tähendab; aga mis nüüd teha?! Kapten oli jälle ära läinud ja laew hakas liikuma. Jaan seisis kui sammas reisi kotti ja korwi kaenlus kandes lacwas; tagasi ta enam ei saanud ja edasi minemist arwas ta wõimatumaks, sest pilleti järele pidi ta jo Paltiski reisima. Wiimaks pitka mõtlemise järele tuli taal ometi hää nõu. Ta hüüdis õige waljusti kõige laewa rahwa kuuldes: „Ehk on kellegil kaks pilleti?" Mõningad reisijad ei pannud seesugust hüüdmist tähelegi, mõningad agasnaersiwad weidra küsimise üle, aga üks wana Juut puges rahwa wahelt küsija juure ja ütles: „Mei wõib iks pillet miia,jkui tei suur hind maksab." „Kes hädas raha pääle wõib waata, kui sa aga nii hää oled," ütles Jaan. Nüüd märkasiwad kõik reisijad, mis -sugune seltsiline neil lacwas oli ja wõisiwad ka ette ära arwata, et Juut see kord hää sehwti teeb, aga kõik oliwad wait ja ootsiwad, mis pidi tulema. Juut küsis pilleti eest 10 Rbl. ja Jaan ci tohtinud  palju tingida, aga ometi ütles ta otse kui usu katseks: „Ei kulla wana sõber ja seltsimees, ehk wõite natuke odawamalt anda, ma ci ole ja ka wäga rikkas." „Noh maksab 6 Rbl." ütles Juut, sest ta kartis et reisijatest keegi Jaani teesina halaks ja andis pilleti Jaani kätte. Jaan maksis raha ja Juut puges reisijate seka, ilma et Jaani tänu oleks ootnud. „See on ometi üks õiguse Juut, kui teised küll kõik petised on, sest ta ei lale mind kordagi selle suure hää tcu eesl tänada," mõtles Jaan ja oleks ka awalikult kõikide kuuldes  Juudi õiglast meelt ja hääd südant kiitma hakkanud, kui reisijate naermine ja pilkamine selleks aega oleks annnd, sest nüüd otsivad korraga kõikide keele paelad lahti pääsnud. Üks küsis: „>tas sa lüisugusi odawaid pillctid meel soowid?" Teine arwaS, et Jaan nüüd kalli pillctiga ka rohkem ruumi tarwitab ja kolmas armas, et Juudi pillet õige ei ole, waid muidu üks paberi tük. Esi otsa seisis Jaan ilma sõna lausumata oma paiga paale, aga ivlimaks loppis kannatus otsa ja ta ütles: „Teie olete kõik ühed tohniid! ega ma siis ilma pilletita reisida ei wõinud, sest tühjast  kilest Rublast ei hooli vm ühtegi, kui tahate siis naerge," ja puges seepääte rahwa seks, et naerjate eest Marjule wõiks jääda. Tähe aral oli laeni juba kaunis hää tüki mass cdssi jõudnud ja Jaan wndis enesel midagi Wvews olcwat. Esmalt ci saanud ta aru. mig