tatud kirjas lähewad selle peale wälja, meie rahwast lahutada, kui ta naeru aga ka põlgduse wäärt sõnadega  ütleb: „Ja Teie, Viiskümmend meest, kuida Teie nii julged olete, selle kaebdusega Riigi walitsuse ette astuda, et meie rahwakoolides Jumala sõna õpetus liiaks läheks? . . . Teid, Jumalasõna wastaseid, Teid meie EeSti nime alla enam ei arwagi; seiske Sakala nime all, kelle maimu sünnitatud ja sünnitajad Teie olete!" Siin näeme siis jälle seda suurt rahwa pettust, nagu oleks keegi õiget Jumala sõna õpetust liiaks arwanud ja nagu ei wõiks koolid, kui nad Kroonu all seisawad, enam sugugi Jumala sõna õpetada.  Aga Tallinna Sõbra wiimased waidlemise kirjad on liig suures wihaS ja kisendamas heales kirjutatud,  kui et neid tõsise näuga pealt wõime kuulda. BÄtsskasi. Laemasõit. Igal aastal on ikka Baltiska warem lahti, kui Tallinna  sadam. Alustas laemasõit BaltiSkas tänawu juba 28. Märtsil, kust saadik juba mitu laewa sinna sadamasse on tulnud, siis oli Tallinna künni l. Aprillini kinni, kuS esimene laew sinna sisse peasis. Mast. Kui „ Zeitun g,Mr MMt. u. Land " Läüraywa asjadest raagw, sils tulev meile, neid arutusi lugedes, ikka see kuju silma ette, kelle sarnatseid iga linn oma müüride wahel ühe ehk paari warjab ja keda wõrakeele nimega „Renommist" hüütakse.  Nii wähe kui meie seesuguse mehega linna uulitsa peal kokku soowime puutuda, nii wähe on meil ka lusti, tema sarnaste ajalehtedega tegemist teha. Aga paraku ei wõi keegi ayus ajaleht ennast seesugusest,  millega ta hea meelega kokku ei puuduks, täitsa eemal hoida, ning ka meie arwame sellepärast aeg ajalt omale kohuseks, oma lugejaid nende tükkidega  tuttawaks teha, mis „Zeitung für Stadt und Land" omas „kaklemas" suuruses malmis teinud. Nii on nimetatud ajaleht omas wiimases 75. numris oma tulist wiha Sakala üle nii hüüdma heale ja ähwardawa kepi wehklemisega awaldanud, et lugejal neid awaldusi lugedes hirmu asemel kaetsew naer peale tuleb. Meie ruum ei kannata mitte, selle kirja wastu maidlema hakata; ka oleks seesugune töö mee tõstmine sõela sisse. Nii palju tahame aga siin tähendada, et „Zeitung für Stadt und Land" midagi ei ütle ustumat,  mis Sakala kirjutab, siiski aga kõik wiltu käänab, mis ta Sakalast loeb ja siis miimaks neid wiltu käänatud asju jälle rahwa püüdmiste teatamiseks ja maharusumisekS ette toob ja tarwitab. Eesnimetatud kirjas läheb siis „Zeitung sür Stadt und Land" miimaks ka jälle nii kaugele, et kõik rahwauslikud ajalehed, seltsid ja asutused hukka mõistab, kardetamaks  teeb ja nende kohta soowib, et neile otsa tehakse. Nii awaldab ennast „Renommist" oma kepiga uulitsa peal. Käib ehk nõnda Õhtumaa waimuharimine oma teed? Ei! Nõnda teemad üksi need, kes oma kasu eesõiguste  eest wõitlewad ja õhtumaa waimuharimise kandmist omale seal juures kilbiks mõtawad. Olgu sellest küllalt! Näitusest. Nagu wiimased sõnumed jutustawad,  oü 'kMVä^äitusele nii palju põlluriistu ja masinaid üleSse antud, et neli kuuri nende tarwis enam nõuukS on wõetud ehitada, kui alustuseS ära oli määratud. Ülesantud koduloomade ja põllumeeste produktide poolt ei pidada aga mitte nii suur rikkus olema. Auuhindade seas, mis wälja jagatakse, on ka järgmised: Keiserliku Kõrguse Suurwürst Nikolai Nikolajewitshi poolt 1 hõbe kannu seesuguse asja eest, mis Balti kubermangude põllutöö kohta kõige tähtjam  on, ja riigi hobuste-kaswatamise toimekonna poolt 3 hõbe auuraha hobuste eest. Keiserlik ökonoomia Selts PeeterburgiS on annud: 1 suur kuld-, 1 weike kuld-, 1 suur hõbe- ja 4 wask-auuraha. Kroonumaade MiniSteriumi poolt on antud: 3 kuld-, 5 suurt hõbe-, 10 weikest hõbe-, 25 wask-auuraha ja 75 kiituse kirja. Kuuramaalt. Kõrge awalduS. Kõige ilusama ja kunstlikuma õnne-soowituste seas, mis Keiserliku Majesteedile 19. Webruaril jalgade ette maha pandi, oliwad ka Kuuramaa wallawanemate ja Kuuramaa Kroonu talupoegade albumid. Nüüd on, nagu Läti ajalehed jutustawad, Kõigekõrgemalt 3000 päewapilti  Keiserliku Majesteetidest Kuuramaale saadetud, et need pildid adressi saatjatele ära saaksiwad jagatud. Lnnelik saab küll igamees olema, kellele seesugune Kõigekõrgemalt saadewd kingitus osaks saanud. Peeterburgist. Kullapõllud. Peeterburgis räägitakse kangeste sellest, et Arhangelski kubermangus kuuni paarkümmend kullapõldu ülesse olla leitud, kus rohkeSte kulda pidada marjul olema. Riigikantsler würst Gortshakow on nii raskeste haigeks jäänud, et wäga kardetakse, kas ta üleSse saab tõusma. Jõud on nii otsa lõpnud, et meri paljalt 56 korda minutis tuksub. Uuema sõnumete järele on siiski würst Gortshakow jälle natukene  paremaks saanud. Ülema zensuri walitsuse pealik, salanõunik Grigorjew, on ennast sellest ametist lahti palunud ja lahti lastud. Keiserlik Majesteet on temale ühe Keiserliku kuju ja priljantidega ehitatud tubaka tasku kinkinud. Ülema zensuri walitsuse uueks pealikuks on Rjasaani kubernär Abasa saanud. Nagu Peeterburgi ajalehed jutustawad, pidada üks jagu Wene wäge Turkestaani minema, Hiina piiri tähele panema. Hiinlased on Ussuuri maakonnas  juba üle Wene piiri tulnud. Nende soldatite perekondade heaks, kes talwe-palleis tehtud kurjuse-teu juures õnnetu surma saiwad, on järelnimetatud summad künni Märtsi lõpetuseni  kokku tulnud: linna walitsuse juures 1668 rbl. 69 kop.; ajalehe Golos'i toimetuses 8286 rbl. 3 kop.; Soome kaardiwäe pealiku owerst Tönner'i kätte saadetud  68,594 rubla 47 kop. Sell kombel on siis kingituste teel selle auusa otstarbeks juba ligi sadatuhat  rubla kokku tulnud. Ka selle tarwis pannakse nüüd raha kokku, et langenud meeste haua peale mälestuse  kiwid saaksiwad. Selle otstarbeks on Kuninglik  Kõrgus Kreeka kuningana Olga Konstantinowna 200 rubla ja K. K. Suurwürst Konstantin Konstantinowitsh  100 rubla kinkinud. Sõaministri käsu peale pannakse kõikidele nigrutitele, kes tänawu teenistusse astuwad, rõugeid. Kindral-leitenant Ernroth on ennast Wene teenistusest lahti wõtnud ja Bulgaariamaale läinud, kus ta Bulgaaria würsti kutsumise peale selle maa sõaministriks heidab. Kindral Ernroth pidada Soomlane olema. Warshaui kindral-kubernär grahw Kotzebue olewat ennast juba selle ametist lahti palunud, ning pidada grahw Todleben tema asemele saama. Wene-Armeeniast. Näljahäda. Uues Weneriigi  jaus, mis wiimasel sõa-ajal Aasias Weneriigi külge sai, on hirmus näljahäda walitsemas. Nimelt on Wann'is häda wäga suur. Sadade kaupa langeb inimesi näljasurma kätte. Nimelt sureb maal tüdrukuid  sadade kaupa uulitsate peal ära. Aybakis üksi suri 150 inimest näljasurma. Rostowist on Donni jõe peal 50,000 puuda jahu teele läinud, mis Wannimaale  tuua lastakse. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würsti Bis marki ametist lahtipalumHei  ole Saksa Keiser mitte wasta wõtnud ja Läitnud. Austriast. Keiserliku käekirja läbi on Austria- Hofmann oma palwe peale ametist lahti lastud, ja Ungria parlamendi president Szlavy Austria-Ungria üleüldiseks rahaministriks tehtud. Et Rothshildid Eüroopas kõige rikkamad rahamehed on, see on tuttaw. Nende raha wõib aga miljonite kaupa lugeda. Seal on nüüd Rothshildi ametnik Wiinis oma peremehe käest 250 künni 300 tuhat rubla ära jõudnud warastada, ilma et seda seiemaale oleks tähele pandud. Nüüd on ommeti asi nagu iga kelmus wiimati awalikuks tulnud ja waras Julius Strasser istub mängis. Prantjusemaalt. Prints Napoleoni kiri, kus see ennastpraeguste Prantsusemaa kirikliku tülide kohta täitsa riigiwalitsusega ühes nõuus tunnistab olewat,  on wanameeleliste juures wäga palju paksu werd sünnitanud, nii et Bonapartlased mitte enam teda, waid tema poega oma tulemaks walitsejaks tunnistama  hakkawad. Saksamaa ja paapsti wahel pidada praegu selle Äe nõuu peetama, kuidas lahtilastud piiskoppisi oma endiste ametite peale tagasi saada. Piiskopid pidada Saksa keisrile ühe palwekirja  saatma, kus nad paluwad, et nad oma ametisse jälle tagasi wõiksiwad tulla, mis neile ka saada lubatama.  See sõnum ei näita aga mitte õige olewat, sest et seesugune paapsti wõit Saksamaa kasu ja auule suuremaks kahjuks saaks olema, kui seda würst Bismark  ära wõiks kannatada. Aasiamattlt. Kui tõsi on, mis Prantsuse ajalehed  jutustawad, siis olla Inglane waiksel kombel suure kubermangu Araabias, nimega Hadramaut, oma walitsuse alla ja omanduseks wõtnüd. Seda maakonda  olla Inglane selle eest Türklase käest saanud, et Inglane Kreekamaa piiride õiendamises Türklase poolt oleks. Heal rahwa keskelt. Auustatud redaktor! Meil ajalehe lugejatel on Teite pärast hale meel. Nii suure hoolega, kui Teie rahwa hariduse eest hoolt kannate, niisama suure südame waluga näete Teie ka, kuidas Teile wastastest wastu sõditakse. Sellepärast on meite kohus, nüüd kus jälle uued wale nooled Teie pihta on lastud, Teie lehes, kui seda tarwis tunnete olewat, neid õeluse hoopa tagasi tõrjuda. Et Tallinna pool, kus Eestirahwa pesa öeldakse olewat, ja kus wana Kalewi poja kalmu küngas Eestlastele  wanu mälestusi meele tuletab, nüüdsel ajal iseäranise hoolega kõiki auusaid rahwaliku püüdmisi ära lämmatada püütakse, see on meile Liiwimaa Eestlastele  wäga raske ja põlaStaw kuulda. Siiamaani sõdis seal üks ajaleht nii sügawalt meie Eesti püüdmiste  wasta, et selle aasta hakatuseni mägise manast sega-kirjutamise wiisist kinni hoidis. Nüüd on mööda läinud aastal üks töine õige iseäraline mastane ülesse tõusnud, kes Eestirahwast ära salgab ja ütleb: et seda ei olla olemaski. Mis mõned kisendajad Liiwimaal selleks pidada, olla muidu suurustamine, kellest ei  märkude-segaduse  tegija on Mqllinna SäK-rH Tema siht on see, et seda, mis kuskil äüus eHk hea on, ümber püüab pöörda ja omal wiisil hukka mõista. Nõnda wõtab tema auusa kirjanikude kirjatükkidest  alati rahwa eksitamiseks need kohad wälja, kus mõne nurjatuma kohta midagi on öeldud ja seab seda omas kawaluseS nõnda oma lehte, kui oleksiwad töised sellega terwet rahwast ehk seisust laimanud. Sellepärast  on igal auusal mehel meie rahwast tõsine kahju, kes niisugustest ennast eksitada lasewad. Imelik on aga see Tallinna Sõber nimelt sellepärast, et pea igal nädalal seda oma ütelust kinnitab: et üht nõnda nimetatud „Eestirahwast" ei tohtida olla, waid üks üleüldine Baltiarahwas üksi pidada siin maal üheskoos  elada tohtima. Niisama sagedaste räägib ta aga siis jälle ka oma sega -sõnu: „oma armsa Eestirahwale".  Kust peaks see Tallinna Sõber seda Eestirahwast siis nii lühikese ajaga jälle wälja wõtma? See on see imeasi, ja kõigel arusaamata saladus, ja näitab nii kentsakas olewat, nagu ripuks „Sõbra" kirjutuse laua kohal seina külles mõni nahk kott, kust kirjutaja, kui meeled jälle selguma kipuwad, pisut julgust wõtab, ja arwab siis Baltia rahwast näinud olewat, kuna need aga keegi muu ei olnud, kui „Bismark"  ja „Moltke". Sakala wäljaandja on küll omas 10. numris ütelnud, et ta Tallinna Sõbra pärast mitte oma lehe ruumi raisata ei taha. Nimetatud „ Sõbrale" on aga seda hädaste tarwis ja selleks peab ruumi olema, muidu wõib umbrohi üle pää kasuda. See oleks Sakala  seisukoha wasta, kui ta oma lugejate healt kuulda ei wõtaks, ja minu teades on kõik mõistlikud Eestlased  Sakala lugejad, kes ühest suust soowiwad, et Tallinna  Sõber mitte ilma teenitut wastuseta ei jääks. 11. Inebert. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Part: Mõtle ommeti Mart, kui suurt rõõmu minu wa' tõinepool, kes ka Saksakeeli õpib, nagu minagi, minule tegi! Nalja Mart: Sooh, kuidas siis? Kalja Pärt: Eila hommiku tuli üleõue eit, kes kadunud wasikat otsis, minu tõisepoole juure ja küsis selges Saksakeeles: „Kuut morjen, astu mein kalp - wasikat seehen?" Minu tõinepool wastas kohe wiisakalt: „Ja, ih aab seen Liiwa kõrtsi taga kleine kell oli kaelas, maht till, till." Nalja Mart (naerdes): Tõeste, nüüd ma usun, et meie maal ka Baltialasi on, kes Eestlased ega Sakslased ei ole. Wanad Kadaka saksad on kadunud, nüüd on Baltialased. ?. k —r. Kirja wastused. 203) H. U. S—st. Täname wäga. Oleme tarwitanud, aga natukene tSisel kombel. 204) M. W. T —s. Olime selle punkti peale ka juba ise mõtelnud.  Täname! 205) H. S. P—s. Teie „Nalja Marti" ei wõi trükkida. 206) N. H. T—s. Saame seda teadust kudagi wiisi katsuma anda. 207) J. S. W -lt. j . ... 208) A. M. R—s i wm Tere „Naya Marta" tarwitada. 209) R—ld T —s. Ei wõi nii pea trüMda. 210) J. L. W s. Seisab juba töises ajalehes ja ei saa sellepärast  enam trükitud. 211) C. W. T—s. Kena küll, aga ei maksa seda asja nüüd enam uues!e ette tõmmata. 212) M. P. W —k. Oleme tänuga terwelt tarwitanud. 213) A. K. K—s. Leiate ka tänases lehes.