Saarlane 44. Esmaspäew 2. Nowembrll 1887. IV. aastakäik. maksab: Zaar«naal apstaö . . . 1 rb. AO,k>?> .! : ' —T-"-: . , Tuleb igal esmaspäewal nälja. Kuresaares, Nr. Kirjad käiwad: Jaani kihelkonda. Saaremaal. Kuulutuse rida ehk selle ruum UU Wicht «»>>- js iiitna rH«alt. UM Köstri- ja koolimaadest Saaremaal. ' (Ots). Agä sest manast talurahma seadusest aastast 1819 ja selle 517. A. ilmub esimisekS,  et need kihelkonna koolid weel ikka juurelt kiriklikud jumalasõna koolid oliwad; sest mis ses A seati peaõpetus pidi ikka weel (nagu punkt 5 näitab) jumalasõna olema, ning ilmlikust õpetust oli aina rehkendamine juurde tulnud. Sest sääl on nõuda kirjutatud: „Kihclkonna koolis ja õpitakse kirjutama, rehken„dan;a,  kirikulaulu wiisid .laulma, ja . „ katekismuse õpetust mcelemõilemisega , mõistnla." Lugemisest ei ole enam siin kõnet, sest et seda pidi nüüd malla koolides alustatama. Aga nõnda, kud juba Rootsi aegu ristiinimese wäljaSpidise harimise tarwis jumalasõna õpetuse kõrwa ka kirjutamist  wõe.i (miä su ka meel otsekohe jumalasõna õpile mõib kasuks olla), nõuda nüüd ka armumine o-li juurde tulnud kud jumalasõna körwas üks kõrwu õpetus koolides, kus suure in a i d lapsi (punkt 2) pidi täiema jumalasõna õpile rvöctama ja kus siis ka oli jumalasõna õppimise kõrwal arwamist õppida. Ai uid õpetusi miM kihelkonna koolidele kohuseks tehtud, maid aga et skuida Saksakeeli  ülesse pandud selle seaduse raamatu põhjuskiri tunnistab): „l u b a" pidi olema ka muid õpetusi õpetada, mis ebausku „wähendab" sa küida inimene ennast mõne „kahju eest' wöib - hoida, ning omas seisuse „pölwcS oma tööd ja tegemist mõistlikult ajada." ska > nende sinaste õpetuste kohta on tähele panna, et neid esimiscs joones on jumalasõna õpetuse kohta arwatud  ebausu kaotamise abiks ehk körwa oliwad arivarud. Ja kuida kõik need õpetused  ainiti kirikliku jumalasõna õpetuse abiks ehk körma oliwad armatud, seda näi» tab ka punkt 11, mis seab, et kui mõimalik - koolilapsed peaksiwäd kiriku õpetaja juurest öökorterit leidma ja kui sää! aset ep oleks, siis kihelkond seda muretsema. See'p see kihelkonna koolide keisri ukaasi läbi kinnitatud ainik kasulik seadus on. Kõik õpetused, mis üle lugemise, kirjutamise ja jumalasõna käiwad, on tänini Saaremaa kihelkonna-kooliwalitsufe poolest knlt juurde .lisatud ja köstritele koormaks juurde pandud r mMe eest neile kõrwalt ühte abi on muretsetud rahapalka maksetud. Aga mitte'üksipätuis seda, maid seesama seaduse raamat tunnistab ka, et köstri ja kihelkonna koolimeistri amet ja ülal pidamine poolegi mitte ühine ei ole. Sest seesama punkt 12 ütleb: . „Kihelkonna koolmeistrid, kes ka köstriks „wöib olla kui teda selle ametile kõlblik „nähikse olewat, peawad möisawanemad ~ja kirikuõpeiaja walitsema" zne. Sestnüha need kaks ameti on ise enese poolest teine teisest erapoolikud Niiud peab aga edespidi kihelkonna koolides kõik ilmalikku õpetust wenekeeli antama : kust awalik on et enam wõimalik ei taha olla neid ametid nagu tänini ühe mehe kätte uskuda. Et aga kihelkonna koolil midagi ei ole tegemist kõstrimaadega, see ilmub jälle sest samast K. punktidest 13 ja 14, kus (ostmises)  öeldakse-: Kihelkondades, kus kihelkonna  koolmeistritele weel mitte õiged ..palka õleks muretsetud, sääl saab tlhi. konna kooli kohus, kuida sellepärast tirvis on." ja nõnda 14. punktis: iii kihelkonna koolmeistrile palga . ehk „moona asemele maid antakse jne". Sellest on näha, et kihelkonna kooli maadel midagi ei ole tegu kõstrimaadega. Niisammuti Imelikud elu teed. 12 H»sta»e jkrele. ..Ma tahan sulle selle küsimuse päälo heameelega kosta, mammakene, sest ma loodan  unu käest icks kelgust saada, kas ma tema tähendused öieii ka mõistnud - olen. Muidugi au onu minu sääl olemise estmimist!  õotu! midagi tähendanud, millest ma mõistnn, et ta Hrdwigi ja minu «ahel ühendust iosNZiv. Suurema järele Mõtlemist  räälc elcn me. ometi kahklema. hakanud,  kaZ ma ehk mirte tema sõnadele,- mis ta rõõmsa! tujul jutustas, waga suurt rõhku räälc ei pannud. Ma pidin ise cncstst iMmsminL, et mu stckmdve elu stistts kuidagi mulle seks õigust ci cmnud, nõnda mõneido. Auidss oleksin ma ilma kohata, ilma rabata,, niisuguste asjade vä-Äs wõivud mõtelda. Sinu küsimisest aga, srmos mamma, arwan ma, ct sa onu soowisid immed?" Ema nikutas tõendamiseks 'peaga, kus juures ta ise Naeratades poja jmtkseid Mijas.  - sMis sa ees otsa onu sõnades: arwasid, küll õige. Ma tean, ck see mu «enna pawwam soow on Hedwigi fi»«gs ühendada.  Ta anvab seega kõige paremmc t«t« T«lc»ibl eest muretseda ja teda marandsP  parast Uaiseks wöi»ise eest hoids, mis übe rikka tüdruku juures kergesti wöib sündida. Mul ei ole tarwis sulle mitte seletada, kui uhkeks see usaldus, mis onul sinu waStu on, mind teeb ja kuidas minu lootused ja soowid onu omadega karma paalt ühte lähemad. Nende taideminemine  saaks mind wäga õnnelikuks tegema." Friedrich oli üles tõusnud ja käis erutud  edasi tagasi. „Sul on -õigus, mamma, tõsist seletust minu poolt nõuda," ütles ta ema ette seisma jäädes. ..Minu praegune seisu koht on ju hoopis teine. Viul on kindel koht ja hea palk. Ja mul on mu suureks rõõmuks wõimalit olnud onule seda summa muuga tagasi maksta, mis ta minu elamise korrale seadmiseks audis. Röömu ja uhkusega mõin ma oõlda: Ma seisan praegu oma enese jalge paal ja ma wõin oma abikaasa toita. Sest küljest ei ole misgi sugust takistust ees. -See ei ole aga mitte see pea asi. Kõige tähtsam küsimus on fee, kas Hedwigi soowid ka isa omadega ühte läheivad.  Ra ei ole oma Ml olemise ajal mitte kõige wähematgi märkinudgi, mille pääle oma mvted põhjendada wõiksin, see su: Ma-ei ole mitte märkinud et ta armastus ja minu poole hoidmine kuidagi wiisi üle sugulase armastusi piiri oleks läinud. „Kss sa Wvld seda imeks pm«a annas poeg?""Mes ema wahclc. Teie koos olemine oli aga ainult paari päiwi ja üks sojem poolehoidmine peaks ju ometi sinu poolt algatud saama. Hedwig armastab sind muidugi, seda on ta ise mitu korda ütelnud." „Hea küll, aga oled sa ka selle pääle mõtelnud, et praegune aeg sugugi niisuguste  asjade pääle halamiseks kohane ei ole?" „Ma ei leia seda mitte, armas poeg. Ma arwan, et see just onule röömu teeb, kui teie kihlamine enne sinu ära reisimist on. Awaldamine kõige rahwale saagu nii kauaks jääma, kulli sa tagasi tuled." Friedrich oli jälle ema kõrwa sohma pääle istunud, kes pönewusega tema pääle waatis ja otsust ootis. Ta maatas tüki aega mõttes oma ette maha ja rääkis siis jälle edasi: „Wöid sa selle pääle kindel olla, et Hedwig üle pea meel prii on ja arwad sa, et isa talle ome soowisid on teada annud." „Ma ei tea küll seda mitte selgesti, siisgi arwan ma nende mõlemate küsimuste pääle wõiwad jah kosta. Esimise küsimise  pääle ju üsna julgesti. Sa tunned Hedwigi rahulist ja järele mötlewat olemist.  Tast ei seisa tõesti üksgi asi kaugemal,  kui järel mõtlemata otsus Me seesuguse  tähtsa eluküsimuse kohta. Teda on raske kätte saada, sest sa tead kui üksikult ja wsiksett Hagendorfid elawad. Na ar« Neil -pßwil ibams: ' igapäewane pälwe-raMat" G terwe aasta jauks. M'.? e.'7Ö tMkikvst wqsiEM < -