ära lippata ja tütarlastel ei jäänud muud nõuu üle, kui oma isamaale tagasi pöörda. Helsingis algas 25. Mail hobuste naitus, kuS 36 hobust wäljanäidatud on. Peale näituse päewa saab wSidu ajamine olema, kuhu peale Soome oma hobuSte ka Rootsi ja Norramaa hobusid ette laSta on lubatud. Peale seda walmiStatakse seal Soome pealinnas üht suuremat kuust-asjade waljanaitust ärapidada, millest 34 maalijat, 4 kujunikerdajat ja 16 ehituse meistrit osa on lubanud wõtta. Moskwllft. 8. Mail on Nikolai raudteed mööda, kaubarongiga uuS kogu Väljarändajaid Eestlasi Wirumaalt Moskwast läbi SuhumKalee poole läinud. Neid on ligi 366 meeste- ja naeöterahwast olnud. Sell kuul läinud pia iga paew waesemaid Eestlast Kaukaasiasse j. m. riigijagudeöse, teatawad Wene lehed. Dunajelvtstst. (Podoolia kub.) Mai öösel 3. ja 4. wahel on seal haruldast elektri nähtawust tähele pandud, nõndanimetatud St. Glmsseuer'it (elektriline shunahtawus  kõrge asjade otsas), mis Katuliku kiriku riSti otsast wälja säranud. Wahel paistnud ta heleduste ja kuumendanud  kaugeile ümberkaudu, wahel laigitseuud aga wähe ja olnud kustumisele. Pilkase pime ööga, sest taewas oli pilwedega kaetud ja wihma woolas kui ua warrest maha, mõis seda nähtawust iseäranis selgeSte tähele panna. Ta kestnud umbes 10 minutit aega. Sewastopolift. kirjutatakse, et Sewastopolisse-üks rügement kindluse ehitajaid soldatist  jõuudnud, kes linna kindluste kalla! kohe töösse hakkanud.  Sadama otsa tööd on juba nii kaugelle jõuudnud, et Lõikuse kuuni wissiste malmis saamad. Soomuslaewade ehitus läheb oma soodu edasi, ja praeguse asjade oleku järele loodetakse neid pia Mette libisemat. Breft-Litowski Juudid on postiwalitsuse kahjuks eneste keskes postiweu jalale seadnud, mis isegi Warshau, MinSki, Sedletfi, Bjelustoki ja mitme muu linnadesse ulatab. Postiwalitsus oli sest märkust saanud ja tabas ühe sarnase sala kirjakandja teelt kinni, kellel 37 kirja kaasaS oli. Kui see awalikuks tuli, et need kirjad  kirjakandja  sugulaste ja tutwate kätte ei läinud, seaduslise trahwi alla, 7V- rubla iga kirja peD, mida ta ka kohe tõrkumata wälja maksis. Lõuna Wenemaalt, kus paiguti kurgu-haigus nooremaid  maailma kodanikka praegu nobedaste maha murrab, on meile lahke suguwend ja kaastööline Meiu." seest järelseiswad riad wälja wõtnud ja awaldamiseks saatnud. Tema kirjutab: „Kui ka kodumaa kuberman- gude külmemas kliimas sume ajal alati wähem haigusi ette juhtub tulema, kui karedatel kewadetel ja süg'Stel, siiski wsiwad minu riad, midaS pealnimetatud Wene lehest wälja olen wõtnud, ommetegi mõnele sugulasele ehk kõige käepäralisemakS abinõuuks olla. Üks neist kardetavamatest  haigustest on kurgutõbi ehk diphteriitiS. Selle wasta annab üks Wenemaa preester oma kirjaga hea eesmargi: „Ühes perekonnas oli see kurgutõbi kahte last juba surmanud, keda ma matsin, seal uägin ma, kuida mammad ahastuses oliwad, sest neil oliwad Meel 3 last sellesama haiguse kaes woodis maaS ja oodeti aga tundi, mill needzi töistele järele lähemad. Ma andsin neile nõuu, et pajad ja potid kuumaks ajakfiwad, sinna sisse siis sooja mett lasta ja sealt tõuswat hauru haigetele  suhu juhtida. Ema oli seda täitnud ja töisel päewal hinganud lapsed juba paremine, ning kolmandamal päewal olnud haiged terwed." Mina käisin kord oma sõbra juures ja rääkisin ka temale seda lugu, kuS parajaste lähedal olewate Tatarlaste hulgas see haigus walitses ja pärast oli ta ka oma last sooja wee hauru läbi surmast peastnud. —ma. " See on juba ammune arsti-tcadusline asi ja wõib haiguste kordadel tähelpandud saada. 56 23. Sakala. 1885 Ac»oo5«»o Aexa?», 4. I»»» 183 S r Trükitud F. Feldt'i juure» Viljandi». Tartu Eesti Põllumeeste Selts saab IS., t«. ja I?. Juunil (Jaanikuul) s. a. Riigimaade ministeeriumi luaga SuureS-Rõngus Koduloomade za käsitööde wälzamitust pidama. ' Sellepärast palub nimetatud selts igat auusat suurt ja weikest põllumeest, igat auusat ameti-tõötegijat, wirka käsitöötegijat neiut, noorikut ja perenaist, kelledel see lahke soow ja haridusest edendaw meel on, Eesti-rahwa majapidamist ja töö kenaduse parandamist tõsta. Oma koduloomade, produktide ja käsitöödega sellest wäljanäitusest osawõtma tulla. Kui iganes üks suur põllumees tahab lahket ja armast eeskuju weikese põllumehele pakkuda, seda wõib tema kergeste wäljanäitusest osäwõtmise läbi teha. Sest suurel põllumehel on ikka enamiste paremad loomad, sugu ja kaswatamise järele muretsetud, täielikumad põllutööde abiriistad  ja masinad kui weikesel põllumehel. Aga ka meikesed põllumehed wõiwad ükstõistele ausat eeskuju pakkuda, kui nad oma paras kohaliste loomade ja põllutöö-riistadega wäljanäitusele tulewad. Sest just nend? töö ja majapidamise edenduseks on nimetatud wäljanäitus määratud. Weikese põllumehe tehnika produktid on meie Eesti pinnal Eestlaste seas natuke alamal korral, kui loomade kaswatamine ja põllutöö. Sellepärast on tarwis neid wõera ema lapsi wäljanäituste waral äratada. Just sellepärast palub Tartu Eesti Põllumeeste Selts kõiki anujaid  ameti-töötegijaid, käsitöölist, tublisid neiust, noorikuid ja perenaist oma paremaid käsitööst selle wäljanäitusele tuua. Wäljanäituse platsil (Suures-RõnguS) saamad wastu wõetud: loomad, tehnika produktid ja käsitööd, reedi 14. Juunil pärast lõunat ja laupäew 15. Juunil enne lõunat. Näitus algab kellu 12 kesk päew, laupäewal 15. Juunil (Jaani kuul). Näituse tähtsamateks loomadeks arwatakse: sugu täkud ja märad, sugu pullid ja lehmad, sugu oinad ja lammad, kuldid, emmised j. n. e. Neile saamad, kui nad auuhindadG mõistjatest kõige paremateks on arwatud, hõbe auurahad auuhindadeks mõistetud. Tööhobused, mürad ja ruunad, sälud, mullikad ja nuum siad saamad, kui nad paremateks on arwatud, bronks auurahad ehk kiituse kirjad auuhindadeks. Põllu-tööriistad, nagu adrad, häkked, masinad j. n. e. Tehnika produktid: wõi, juust, piim, kohupiim, tärkles, seep, küinlad j. n. e.,- kui nad kõige paremaks arwatakse, saamad hõbe ehk bronks auurahad, ehk ka kiituse kirjad. Meistrite ja naesterahwaste käsitööd, kui.: Sõidu- ja weuwankrid, saanid, reed, kõik elumaja  tarwituse nõuud j. n. e. Naesterahwaste käsitööd, nõnda kui: Villased, poolwillased ja linased kangad, tekid, wööd, jakid, sukad, kindad j. n. e. wõiwad wõidu palgaks saada, kui nad kõige paremateks arwatakse, hõbe ja bronks auuhinnad, kuld ehk hõbe sõrmuksed, raha ja kiituse kirjad. Kõike auusaid näituse sõpru, kes oma loomadega ehk käsitöödega sellest wäljanäitusest osawõtma  tulewad, palub Tartu Eesti Põllumeeste Selts wäga lahkelt loomade ja asjade hinda ülesanda. Neid, kes oma loomi ehk asju ära müia soowiwad, palutakse hinna ülesseandmise kõrwa tähendada, et wäljapantud loom ehk asi selle ehk selle hinna eest müia on. Loomade ehk asjade hinda, mis mitte müia ei taheta, palutakse mitte üleliiga kõrgeks, ei ka koguni madalaks tähendada. Nimelt käsitööde kohta saab palutud, et wäljapanejäd just selle hinna tähendaksiwad, millega nemad seda tööd,' kui ta müimise tarwis tehtud, müia wõiksiwad. Ka palutakse igat wäljapanejat, kui tal wõimalik piaks olema, ise näituse platsile tulla, et siis tarwilisel korral töötaja ehk loomade kaswataja otsust ja teadusi auuhinna mõistjatelle ehk ka töistele näitusest osawõtjatelle anda wõiks, kui neid teadusi asja kohaliste põhjuste pärast nõutakse. Tartus, T 4. Mail 1835. U 30. Eestseisus. II » 1111 Seega teadustan, et mina kui Wiljandisse elama olen asunud. Minu korter on tohtri proua Hluckeri majas, töise korra peal. loomade-arst. i > > > > > >« Eesti Kiri>«ttste Mst lähem koosolek on laupäew 22. Juunil s. a. Kirjameeste Seltsi majas, Jaama uulitsas O 20. Hakatus kell 11 enne lõunat. Tähendus: 22. Juunil peale koosoleku,  23. ja 24. Juunil mängiwad Tallinna näitlejad näitemängust. Waheajal saab lauldud ja mängitud. 2 Eestseisus. eesterahwaste sarka, manishkid, õla- I I paelu, meeste- ja naesterahwaste » I särgi-kaelapealseid (kraesid) la käeümbrusi,  kaelarätikuid, manishke ja käe-ümbruse nööpisid, riivete nööpisid, siidist ja riidest päewa-warjufi, rinnapigistajaid,  nahk rihmu, pitse, lille, meeste- ja naesterahwaste sukke, meeste- ja naesterahva siidist ja Rootsi kindaid, reisi taskuid, naesterahwa  nahk taskuid, wiiuli-keeli ja kõiksugu peenikest kaupa saiwad uueste saadetud ja pakuwad  kõige odawamalt müia K. Kkiiert j> C«W. 3 Areutzdahl'i pärijate majas. Laupäeiva õhtu 35. Mail waraAtadi Paistu kihelkonna, Wardi walla Pauska Jaan Kreimanni  ? must ruun 8 aastat wana ja keskmine suurus, kahel pool lakk ja weikese tõlbiks lõigatud sabaga, ära. Kes omanikule ehk sillakohtule teatust annab, saab 25 rbl. waewapalka. 2 Kuulutused. Pühapäew 16. Juunil s. a. saab Waistu kihekk., Loodi mõyalõrtsi lähedal männikus ilmlik KMsertiaMellljijk muusiku mänguga koolr mängu-riista heaks ärapeetud. Hakatus kell 3 peale lõunat, l Toimekond. 23. zs. saab Tori Õigeusu kiriku ligidal, ilusas kohas, jõe kalda peal puude all Wäitemüik Ton..Kalme" Keltsi maja llea^B ärapeetud. Muusika- ja mitmed laulukoorid saamad aega lõbustama. Hakatus peale Jumalateenistust. Kui nimetud päew wihmane juhtub olema, siis saab näitemüigi koht lähedal talumajas olema. Rohket osawõtmist palub 2 „Satme" Setist eestseisus. wäljamaa reisilt T?/ tagasi tulnud ja oma praktikat jälle alganud ning wötan haigeid wasta. Doktor SchrVcrrH. Handsu õpetamine. Auustatud Wiljandi elanikudele annan seega auupaklikult teada, et ma siia linna olen tulnud ja järelseiswaid taud su õpetus-jagufi siin ka tänawu ära pian, mille peale ülesandmist  wastu wõtan. Üks õpetusjagu saab täiskaswanud  inimestele ja siis ka laste jauks olema. Nendes saamad kõik tandsud õpetatud ja ka kombelikud pruugid kätte harjutatud. Kui rohkeste  osawõtjaid, saab meel ka iseäranis mazurka õpetus olema. Lähemat teatust annab proua Waldmann i korteris, KriStoffeli majas igal päewal kellu 12 —2 lõuna ajal ja peale lõunat kellu 5 —K L. Plaesterer, tandsu-õpetaja Tallinnast. Üks heaste hoitud iiitv-klaver (Flügel) on mina Wiljandis Kurrik'» majas uue uulitsas, kollegia-nõuniku V. Günther'i juures. Iga päew kellu 4 ja K wahel peale lõunat mõib kaupa teha. Wiljandis, kaupmehe härra Th. Kurrikofsti juures, on minu weike, mähe pruugitud sõidu wcdru-wankcr odawaste müia. i vn. Köter. Hugo TrOm ichdlxsMiik koil Torlos. I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetuseft ehk elementarõpetusest kuuni klassika ning reaalgümnasiumide  kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse  astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saamad tarwilikudes  asjades iseäralikult ettevalmistatud. 11. Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud a) klassika ning Ii) reaalgümnasiumide kolmandasse klassi, e) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) priwat-elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat-elementarkooliõpetajad, kes ammetis on, on wäeteenistusest priid. 111. Kooli wastuwõtmine. Peale linna koolide kasvandikkude saavad ka maalt Eesti, ja Wene koolide õppijad sinna klassi mastu mõstud, kuhu nende teadused lubavad ja otsekohe gümnasiumi kõrgema klassidele ette walmistatud, ilma et kaswandikud sunnitud oleks wõera keelte kätteõvvimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. «oolis öpetawad: l) Gl-mnasiumi ülem-kooliõpetaja kollegienrath kandidat W. Sp-cht! 2) gümnaftumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer; Z) Tartu Saksa-Semiuari kooliõpetaikoll-gl-nrach  H. Lange, t) g«mn°fiumi ülem-kooliõpetaja kandidat Luudmann; b) gümnasiumi ülem-kooltöpetaja Pio-iiislp. Aootrmajas elaivad kasmandikkudkga: ü) Geometer Tüll' 7) Stuck piul. J. Jõgewer; 8) kodukooli-Spetaja T. Grünberg ning s) kandidat H. Treffnerl Turmmise tundlftd annab Tartu turmmise majas Btuä tdeo! G Punga. P°lutakse. et uued kaswandikud -uu-si otjekohe üleSann-ksiw-d j- katsuda lajeks. siis »u sisseastujatel wõimalik Prii ajal neid asju, kelles nemad ühte klassi meel ei luuni, ära õppida ja wmb «°°l>-ruumide wa mis-muretsemine tarwilikul mõedul sündida. Lähemat teadusi kooli kohta antakse orjalikult;a suusõnal. (Botanische päeval kellu 12-2 keskpäeval vastu, Kroonu-aia uulitsas Tarws, 19. Mail 188 S. 3 Koolidirektor Kitgo