Tallinna Sõber M 48. Teine aastakäik Tallinnal, Talmkuu pääwal 1889. Uitiildnt aksleht GtsticshWale maa! js linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LiudforS'! päriate trükimajas: aaStas .. - 1 rubla, pool-aaslas L 0 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastaS 80 kop Kuulutusel» maksawad iga rea eljk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta t Salk:ilnas: LiiidkorsN päriate trükimajas. Mtervurgts: Z. K. Seekandk, oamuspeuaa õk- 54. Kartus: W. Znst. - H»ernus: K. Kudewiika. Ztakweres: L. Wattky. Haardes: A. Scidcwerg. Kaplakus: H. M. KoMerg. Knresaares: M Lange. Amblas: A. Ar. Ztandkepp.— Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichh oru. Elab Nõmme mõisas, kirjad kaiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass Xccm) ReaiSter: Omalt maalt! Tallinnast! Uus aealeht. Pearaha. -- Nahu-kohtud. Graf Kotzebue. Kose laulttkoorid  Jüri Rummo. -- Korjamine Jõulu-kingituscks. Hapsalust: Laenu- ja kokkuhoidmise kassa. Räkwerest! Tüli. Tartust: Rõuged. Wiliaudist: Toorus. Malgast: Waimulik kontsert. Kuuramaalt! Õitscw kihelkond. Peterburgist! skeiscr kodu. Leina lõpetus. Hhiiua tillist. Sala-triikimaja. Hhulturiu. Smolenskist: Teutam nuhtlus. Ushizast: Piinamised. Nishni-Nowgorodist ! Kahjud Wolga Peal. Samaarast: Häda asjad. Wõeralt maalt'. Saksamaalt. Austria - Ungrumaalt. : Prantsusmaalt. Vallani poolsaarest. Suur politika.prozess. Jutu leht. Kauge Sõber. Kirja waslnsed — Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Malitsuse Teadaandja" kuulutab ja selle järel kirjutawad ka teised aealehed, et tulema aasta hakatusel Rakweres uus Eesti aealeht Mälgus" wäljatulema  saab. Redaktor saab täniue ,Kalewipoja" kooliõpetaja,  herra M. Liudeuberg olema, Lehe seeskorrast ei tea meie weel selgemad kuulutust auda, ega tohi seda fiiS ka kuulutada, enne kui näinud oleme. Uue lehele, kui töötegijale Eesti waimupõllul, soowime meie head õnne ja õiged waimu, et oma nimele auu teha wõiks ja mitte nimest auu laenama ei peaks. „Now»Sti" sõnumite järel on se kommisfion, mis Raha-Ministerinmi poolest hinge-maksude, se on pearaha muutmiseks seatud sai, nüüd juba oma ees-tööd löpetand, ja saada se töö pea ühe peakogu läbiwaatamise alla antud,  riis Naha-Miuistri juhatamise all kokku astub. Kulda  juba enne kirjutasime, saada selle ees nõuu järel pearaha  asemel sissetulemise maksud seatud, ja nimelt: 1) Maksud kõige hindpaberite pealt, olgu need kroonu paberid,  kui wõidu-laenu paberid ja sesugused, ehk üksikute asutuste wõlapaberid, kui kreditkassa paberid ja sesugused; need maksud saawad kupongide wäljamaksmise jumes mahaarwatud. 2) Maksud igasuguste sissetulemiste pealt, kui majadest, kruntidest, ametuikude palkadest j. n. e, Iseäranis kroonu-maksud maa pealt ei ole nõuuks wõetud.  Iga töömees ei maksa rohkem kui 1 rubla. Kõik need maksud, mis pearaha asemele seatud saawad, peawad  umbeS 60 millioni rubla sissekandma. Et maksud seaduslikul kombel üksikute maksjate peale jagatud saawad, selleks saada iseäranis ametnikud seatud ja nends mise peale wõiwad maksude fisseajamised nii kauaks kinnipeetud  saada, künni asi ülemalt poolelt seletud on Selle ees-nõun läbiarwamtse juure saada ka linnade ja maade eeSseiSjad kutsutud. Maksude alla, kui töömehed, lange wad ka wöeramaa mehed kui nemad 18 aastad ivana rs saanud on ja Wene riikis kindlad elupaika peawad. Kes 55 aastad wanaks saallud, selle käest ei pärita enam töömehe maksu. Kõigist hinge-maksust wabandatud saawad:  Sõeawäe teenijad omal teenistuse-aeal; mehed kes sõeas haawatud ja wigaseks saanud; mehed kes jäävamate  haiguste pärast tööd teha ei wõi; mehed keda waestemajadesse  ja sesugustesse helduse-paikadesse ülesWeti; waimulikud ametnikud, Studentid, Riigisaadetuste ametnikud  ja Konsulid; wöeramaa mehed ilma kmo'a elupaigata.  Et rahwa seaS segadust ei sigiks, lisame meie siin juure, et kroonu-maksude ja koguduse- ehk maakonna maksude wahel ikka wahe peab tehtud saama. Siin on üksi kroonu-maksudest jutt. Nahu-kohtute seadmiseks Tallinnas, on Linnasaadikute  kogu poolest üks era-kommisfion ees nõuude pidamiseks  walttud. Selle kommisstoni liited on: C. E. Koch, R. von Antropoff ja E. Erbe. Mstirahwa Pühapääwa Leht" kirjutab Kose kihelkonnast,  kuida Nawila Mõisa pärisherra Kindral-Adjutant  Graf P. von Kotzebue 3. Mihklikuu pääwal walla rahwast auusal ja uhkel «viisil wastuwõetud sai, kui omast 60 aastasest kroonu-teenistusest lahkudes, milles wiimaks Poolamaa Kindral-Kubernör oli, nüüd jäädawalt koju tuli, rahu sees oma elu-õhtud lõpetama. Metsa wahel oli tee pool wersla kirjute tuledega uhkest walguStatud ja oksa peal oli auuwäraw tulekirjaga, lillepärgadega ja kimpudega,  mida kõiki Kose kaupmees ja mashinate wabrikant H. Schmiedehelm toimetanud oli. Auuwärawa juures oliwad Kose laulukoorid kõrged herrad teretamas, kes oma prauaga tõllast wäljaastudes walla peremehi ja lauljaid lahlesle teretas ja mitmega lahkes te kõueks, ennast rõõmustates,  et nüüd „kodu" oleks. Nawila wald on selle kena teretamisega niisama palju iseennast, kui oma kuulust pärisherrad auuslaud. Kose laulukooridest kirjutab  sesama ?R. R. P. L." et need ennast kuulda lasta wõiwad, kuida 31. Leiknsekuu pääwal surnu aia pühitsemise  juures, ja 24. Leiknsekuu Pääwal kontsertis Samaara  hädaliste heaks selgest küll ülesnäitasimad, kus ka euamist kõik kihelkonna Saksad osa wõtmas oliwad. Kuida jutud lõlawad, olla meie maa pea rööwel Jüri Ru mm o tee peal, nuhtluse paiga poole äeakargand  ja himustada isamaale tagasi tulla. Kuida juba enne kirjutasime, ei olnud Eestimaa Museumil «võimalik, meie kunstniku, herra August Weizen - bergi kunsttööd Linda kuju, mitte üksi mitte täieliste  maksa, waid ka mitte tema kulu tasuda. Nüüd soowitakse teda ühe Jõulukingiga rõõmustagu ja on selleks allakirjutamise lehed igas Tallinna raamatu-kaubamajas ja L. H. Peterseni kunst-kaubamajas Laial-uulitsal «väljapandud.  Ehk on ka mõnel meie lugejatest himu, selle auustud- Eesli poja rõõmustuseks midagi teha. Ha psalust. Talw kuu 15. pääwal sai Hapsalus asutatud laenu- ja kokkuhoidmise-kassa lahtitehtud, kui enne kergeinalt poolelt kinnitatud oli. Eestseisuse liiketeks saiwad sivalitud: Kooli!» ela»a Markesonn, Gerichtsvögd Michelfen ja kauprneeS Rnnioald, kassahoidjaks kohtnraa«natu  tallitaja Hensel õ) p'a!u linn tänab herrafl Dehio'd la Willig'id, kes oma nõuuga seda asutust kordasaata  aitanud on, millest nimelt «vaeseina rahwale kasu loodetakse, kes siin oma iveiked kokkuhoidlnist igal aeal kasude peale anda ja tarivituse-aeal korraliste kasudega raha laenata wõiwad, ilma et halastamata üksikule kasnlaenajate  küisi laugeksiivad, kes juba nii «niin üksikud inimest  ja üksikud majapidamist wäljaimenud on. Raklverest. Noore «neeste liisu«võtm«se juures on suur segadus ja tüli olnud. Üks liisuwõtja, lürgens, oli kohtutuast koju läinud, ou«a korda ootama ja selleks aeaks oma «venda, kaupmeest lürgens'«d senna jätnud. Seda on Ranna-Wirumaa Hakenrihter, herra von Brewern wangikotta «viia lasknud, ja kui «vend senna tuli ja päris, miks teine «vend «vangi pandud, on ka teda senna saadetud,  pealegi aga weel ahelasse -pandud ja teisel pääwal ahelas liisule toodud, kus Tallitaja tema eest liisku «võttis.  Asi on noore mehe ema poolest ja ka mitme Nakwere  kaupmehe poolest Kubermangu-ivmitsusele teada antud  ja siitpoolt ka wiiwimata Hvfrath Dolanski Rakweresse  saadetud, asja läbi kuula ma Kuida se on, selle üle ei wõi meie muidugi enne midagi ligemalt kuulutada, «veel wähem kohut mõista, kui se korralise kohtu poolest läbikalsatud ja seletud on. Kahetsewad on aga sesugused -juhtumised üle «väga, olgu süü ühel poolel ehk teisel poolel,  ehk mõlemil poolel, kuida se sagedaste ja enamiste on. Et Wene aealehed seda tükki, kui leitud toitu hirwitates  laia riiki puhuwad, seda on arwata ja seda on ka juba tehtud. On asi korraliste kohtute poolest läbikatsutud,  siis saame meie ka kohtu otsust oma lugejatele kuulutama; niikaua pal««me oodata ja julged olla, et igaühele  seda saab, mis õigus ja seadus käsfib. > Tartust. Tal«vekuu Bmast pääivast kuuni 15nest pääwast saadik oliivad arstimise all 79 e««dist ja 35 juuretulnud  rõuge-haiged. Nendest 114 haigetest suriwad 12 ja saiwad terweks 48, nenda et 54 weel arstimise alla jäiwad. Sellest on näha, et tõbi wähenemas on. Kuna nädal enne seda 74 inimest haigeks jäiwad, oli neid sel nädalil aga 35, se on rohkem, kui pool wähem. Wiliandist. Noored mehed, keda sel aastal oma söeawäe-kohuse täitmisele kutsuti, on Viljandis õige kahetsewad  toorust üleSnäitand, mis koguni mitte selle handusejärje  kõrwa mahtuda et taha, mille peale meie maarahwast  igapidi tõsta soowitakse ja püütakse. Suureks kangelase-teuks  pidasiwad nemad ehk ise seda roojust, kui juudasitaga täidetud pudelid öö-aeges läbi Wiliandi sõeawäe-ülema  aknaruutude tuppa wiskafiwad, kus muidugi lõhki kargasiwad ja tubast mitmeks aeaks oma põrgu-haisuga  täitsiwad. Kangelase-tükiks wöisiwad nemad seda ehk ise pidada, meie aga peame kurwastusega tunnistama, et nemad selle oma tallitsemata toorusega Eesti pinda rohkem roojastanud on, kui wäepealiku tubast, ja et selle teu kuri hais Eesti pinnast raskemini lahkub, kui tubade põranda pealt. Pidagu ometigi wanad ja noored seda kõikumata meeles, et ükski enne kindla südamega õigust pärida ei tohi, kui oma kohust tunneb ja täidab. Meie noored mehed, keda sõeawäe-teenistusele kutsutakse, astuwad  senna, iga teise rahwasugude ja seisuste poegadega ühes ja parmad nendega ühte õigust ja ühte auustufl, ja parimad seda õigusega. Muretsegu siis ka, et ise seda auustust ei .'ämmata, mille peale nendel õigus on. Üksi uhke alandus seaduse ja seadusliku ülemate ees, wõib seda wana-aea ülbust häwitada, millega ehk weel siin ja seal mõni au ustud wana-aea mees Eestipoegade peale waatab.  Üksi se on waba, kes teades ja tahtes ennast seaduse  alla heidab ja sundmust ei oota! Malgast. Waimulik kontsert Malga linnakirikus,  Wolga hädaliste heaks. Pühapääwal, Wiinakuu 26. pääwal sai Malga linna-kirikus waimulik kontsert, Wolga hädalisle heaks peetud. Orelid mängiti, Kreiskooli-õppijad laulsiwad, wiolikoor mängis ja nimelt kuulajad oliwad kunstlaulja, preili Edeuska laulud, kelle kena ja selge hääl igaühte «vaimustusega — Kuuljate  osawõtmine oli rohke, uenda, et 150 rubla hädalistele  wöisiwad saadetud saada, Wäga armas oli näha ja kuulda, kuida siin ennast mitme keele ja rahwasugu omaksed üheks helduse-nõuuks ja teuks ühendanud oliwad, selle järel pärimata, kellele korjati. Igaühe südames liikus aga üksi se mõte: Aita seda, kes hädas on, ära küsi suguwõsa järel, waid pea aga meeles, et tema Ristiinimene  ja temal abi tarwis on. Ei olnud seal mud pärimist, kui korjati aga andeid, uäljahädaliSte heaks! Iseäranis on h.rra I)r. Ulinaim ja mitmed teised herrad teeninud, kes seda asja toimetasiwad ja korrale seada aitafiwad.  11. SV. Kuurama alt, Nerfb! kihelkonnast kirjutab uks Lätikeeli aealeht: „ Kooli asjad seisawad Nerfbi kihelkondas  kõrgema järje peal, kui seadus pärib. Selle eest peame meie oma kirikn-õpetajad, P. O. Wagner'id tänama,  kes wäfimata hookusega koolide kallal tööd teinud on. Head koolid ja kõige pealt meie auuStud isa Wagner  on teinud, et mõni mees meie kogudusest nüüd tähtsa paiga peal riigiteenistuses seisab ja et teised Gymnasiumi ehk Uniwerfitäti peal õppimas on, Toored körtfirõõmud on meie jumes kadund muist hea õpetuse läbi kantsle pealt, muist seltfilikude õhtate ja näitemängide läbi. PaStoc  Wagner on tuimub, et rõõm, seltnlik elu ja kunst rahwa sõbralist üleselamist kosutawad ja ei seisa fiiS mitte üksi mitte nende wasta, waid juhatab weel noorust