tega ja ammugi elutud. Saksa kaupmees linuaS ei wõi laeivaeliituse ega meie metsade  kasu õiete ära tunda ja tarwitawaks teha. Mõisnikud mõiksiivad seda ennemini teha, sest nemad tunnewad seda asja paremini  siiSgi au mereasjandus ja kaubitsemine  neil ometi liig wõörad - - nii et ainult Eestlane oma kodumaa warandust wöib wüljn kaaluda jn kaemata. Neil laemadel,  mis Lati raunast Riiast Haiuasteni purjutama lühmad, on enamasti Saaremaa  Eestlased madrusteks. Saare maal on tööliste palk wäbem kui kuSgil mujal Balti kubermangus. Selle pärast rändawad  tuhanded töölised igal aastal „ suurele maale" ja otsiwad säält kraawikaeivamise ja muud tööd. Wige parentine heidamad nad madrusteks ja laevaehitajateks, kits irad seda aga iganes möiivad. Mitmed saamad sääl juures keelelistest takistustest jaguja öpiwad Läti ja Saksa keele kätte, et paremat  tööd leida. Teised ei möi seda mitte jn nöuawat ometi kallimat tööpaika. Selle pärast ei ole Eesti kauba laewaudusel sugugi  raske öitsmisele jõuda. See lugu sundis mind —7 aasta eest, kui Lati laewasõit ruttu kasmamaS oli seda mähelist nõu andma, mida ma ilma Eesti keele tundmata anda mõisin, et Eestlasi  õige tee pääle juhatada, kuda nad oma marandusi mõiksimad suurendada, ja oma koduuiaale elama jääda, mis laewasõidule nagu loodud on. Eesti acalehcd, Tallinna Ristirahwa puhap. leht eesotsas, oliwad a. 1877 ja 1878 nii sõbralikud ja kirjutasiivad  znitmed kirjad selle mõtcs. Aastal 1878 sai üks raamatukene 3<ü)o eksemplaris  EcSti ranuataluuikkttdclc ilma hinnata  wälja jagatud, nii et iga kolmas talu übe raamatu sai. Asi näbti büsti miuemat. Miimel pool tõusis kuur bimu laewaehituse ja merekoolide järele. Lääue maal asus selle kibuiuse pääle uks merckool Eestlaste tarwis,  millele kroonu aastas l(>W rubla annab, kuna ltu> Eestlast igaüks aastas übe rubla lubasimad kooli bääks obwerdada. Saare nr a a l ag a e i sa a ü hte zu ere kooli ikka meel mitte elusse knsuda, ehk ma küll juba 23 Nagu Paradiisi õnnis põlli oleks selle rõõmuga Maria Nes olnud; ta jooksis rõõmuga  õisatas oma kalli Seelami juurde ja Mõlemad läksid oma heategijad kuninga poega tanama, kes meel mõlematele lm Iga raha ki»kiZ. Soldatid. kes oma kalli seltsimehe pidid surma saatma, ehitasid rõõmuparasr omad püssid roheline pnu-okstega ja laksuvad Seelami ja Mariaga seltsis igaühele rõõmu kuulutades liuna. Heikis vaikus, ligidal ja kaugel kiideti kuuluga .uuuumecl!. ja meel enam, tema poja Lr-.'.:L-andjat mõistust ja kalastuse tegu. xuuinga poeg oli pea aegu weel röõ?:u'am kui need, kelle elu la ueste käue aunud. Mõne vaewa pärast õnnistas kiriku öpr.maja  see!ami ja Mana vaariks raiuvaks kokku la mõ!en>ad olid rõõmmd oma kalli ülema walmeja arrau all elades. Igaüks lootku humala pääle, tema seadm  md ja saaimised on mõnda korda maga iuumikkut: sest kui liäda kõige suurena, siis eu alu kõige ligem. Zl.—Ä. aastat seda olen soominud. Sääl nä i b Eesti i s a ni a n p o e g a d e st puud u olem a t, kes oma taskust aastas katu Utt) —2ttt) rbl. ohmerdaksiivad, koolimaja sellesse summasse meel sisse aimatud, kroonu annaks oinalt poolt siis aastas ttlOO rubla. Ju ammu on ära nähtud, et merekoolid ainult siis edenewad, kui möimalikult  rohkesti inimesi tema eest hoolt kammivad jn oma hooltteoga tõeudamad. Selle pärast ei wõeta seda Utt) kuni ttttt) rubla mitte ühe mehe poolt wastu. Ta peab mitmete poolt tulema. Ehk aitamad need read raägitawat koolielu ligemale nihutada, mis siis kõige paremini Kihelkonna  kihelkonda wviks saada ehitada. Wenemaalt. Pceterbnrgist. .Kuidas Saksa „Peeterburgi  seitung" teadustab, saawat tulewel  s. o. 1. Septembrist kuuui l. Märtsini  kõiges sõamäc jaudas teenijaile luba antud, pitkema aea pääle, aga mitte kauemaks,  kui t) kuu püüle, koduses miuua. Ehk küll see luba ainult niisugusel möödul möib autud saada, et seeläbi teenistus mitte takistatud ei saa, siiski saab ometi Kw mehel igast jala- ja bobusewäe polgust wöimnlik olema, et nad omasid nägema tulcwad.  Raudteed on lubanud, niüugusid sõamebi. hoopis- odawama söiduhinna eest widada. Riigiwalitsusel saab seeläbi sõamäe  ülespidamine muidugi odawam olema. .Kõrmaliste maksude departemang on ühe käsu mäljaaunud, mille läbi aktsiisijauskonna-walitsitstele  luba antakse, oma bääksarwamise järele maal oleivailc joogimajadele  maksu eest seda õigust anda, et nad suhkru munasid, liköörisid, konjaki, rummi j. n. c. klaasi miisi wäljamüümad, kuna seiemaale, kuidas teada, ainult linnaliscd  trahterid seda õigust saada mõifimad. Peterburi kubermangus, Ludoma maakonnas  hobuwargadest: Kolmandnmal Juuni kuu nädalil ühel õhtul hilja tulnud üks mees Kurski küla õitsiliste juure, pannud  saal piipu põlema; aga õitsilised olid kobe nõudma hakkanud, kust kobast mees pärit on? Ta ütelnud: et ta Baron Karssi mõisa metsamaht vleivad, kelle rada ka tõeste sinna ligikouda puutmvad. Aga õitsilistel olnud kaunis kena kassi kamalus? nad näinud  et mehel kena kaelkott kaelas olnud, keda metsawahidel ei ole nad mee! näinud? Uts õitsiline olnud wäga uudisimuline ja läinud salaja külasse, täädustauud seda asja külawanemale, külamanem mõtnud teisi melu meel ligi ja läinud mõtnud selle mehe õitsilastc juurest kinni. Kaelkottis leiti temal  holmse-päitsed ja raualõikamise saag, kellega wõimalik olemad raudkammitsaid katki saagida?! Siis wiidud ta külasse ja pandut tühja lojuste lauta kiuni, kuuni bommik jälle kätte tuleb, et siis mõib teda Pristami juure talitada. Aga külamehel wöi margal olnud hoopis töist sugused mõtted,  keda keegi Wenemees tõeks ei wõiuud armaragi? Külamees pugenud laudast wälja, nagu mõne kohtuliku moliga ja mõtnud lauda omanikul üks paar hobuse rangin ka ära omaga ühes, pannud siis plehku oma noosiga: aga knssa, ~pigipakk" põgened! Külamehe  õnnetuseks oli ometigi Wcncmchcd näinud, et nende kallis puurilind juba ära põgeneb jn ei taba neid lumalagagi jätta? Warsi jooisnud nad taile järele jn saunntnnud  selle kangekaelse ten eest põgenejad tubliste, nii et üsna taugekaelseks snannd; tn olimd siis jnbn nii nbke, et tn omn jalaga  ei tahtnud ennm täiagi. Hommiku näidut teda troskaga >või knherntta kaleskngn  Priõtnivi juure, seal ütelnud ta, et i ta töise Stanowai jüuSkonnast pärilt ole!  wat, kuhu siis teda jälle edasi saadeti töise ! Pristawi kätte uurimesele. Nenda oli selle ! wargakesega lugu!! Juulikuu esimesel nädnlil olnud jälle ühel margal õnnetus: Peipsi järwe ääres Sstromi küla Wenelanc läinud hommiku  mara järwe ääre parta lasluia ja näinud et üks mees tulnud kaugelt ratsa hobusega ajades tema paole, tn jäänud seisatama,  ratsutist nähes ja arivnnud et öigeinees  ilmaski nenda ei sõida ja püülegi hommiku mara? astunud ikka ratsalise poole edasi; miimaks tunnud selle hobuse ära, mis temal tuntaw enne juba olnud, aga wõeraS mees istunud salgas. Sedamaid käskinud kütt ratsameest kinni pidada, aga see polnud tähelegi pannud ja sõitnud küttist  mööda; nii pea kui ratsanik mööda jõudnud, põrutanud kütt ühe laengu takka järele, kes ratsaniku kohe hobuse seljast maha miiuud nagu tatika warre otsast. Nenda sai see töö looni kurja kätte wahelt ära päästetud? Ratsanikust ehk margast ei tea ma praegu mitte pikemalt rääkida, kuhu ta saanud ehk kuhu ta jäänud, kasta surnud wõi elab; kui mast edaspidi selgemalt  teada saan, siis teatan ma seda auusa lugejatele kobe. Tänawn kcmade ja pool suid ei saanud  muud uudist kuuldagi, kui ikka hobuse märgust ja nende taga otsimist. Uks kaupmees  teadis tõendada, et Lihawötte pühadest  saadik juba üle tolme wallajäuSkonna, nimelt: Polnoi, Tupitbsino ja Usmina waldade pääle -tl) bobuse on ära ivaraStatnd?  aga nendest on ainult 7 hobust kätte saadut. Uks maras, nimelt: Kaarli Masing olla, nagu raiuva suust tasakeste kuulda oli, ühe nädaliga 8 hobust warastanud;  igakorra acal paariwiisi waraStanud.  4 paari hobusega tuli ta Doomkino koolimaja ligidale naabri talu lepikusse, just esimesel Nelipübil kiriku aeal? Aga sääl lepitus sai ta püssiga haawatnd, paremast  käest ja küljest baameldega aga siiski põgenev ta ära ja on praegugi kadunud. Politsei on teda küll taga otsinud, aga kõik otsimine olnud asjata, sest et tal palju sõbru on, siis on ka ouimine raske. Kõige robkem sigineb margaid sellepärast, et neid maga mähe koinude poolest trabmitaksc.  Kui üks maras -varastab bobuse ja siis kõigste täielikult amalikuks tuleb, siis mast pannakse 4 kuuks, pooleks ehk üheks aastaks kinni, übte magimajasst', kus kena sarnatseid kurja tegijaid küilalr juba ees ootamas on. Sääl nad studeerimar meel paremine hulgani niisuguseid pada tegusid tegema? kui üksikord jälle labti saab, siis on juba palju targem za katsub jälle kust aga kõne saab. Holmstwsrgad oleks kaugele  Wencriigi rajadele raske mangi töösse soowida, kus nad oma puha mõtteid nii karsti enam täiendada ei st?a. sest muidu misiist hotniie märgus kaduda ei taba. Odessast. Mererosmlitest MuSta znerc paal on jälle kuulda. Kuida ..SdesSki