oli aga meel pahem. Keegi ei pidanud SchmablaSte eest hoolt, keda ometigi Herzog, oma enese maa kitsikust hoolimata,  Keisrile appi saatnud oli. Igal poolel juhatati meile kõige sandemad korterid. Huu, kuida mina seal külmetanud olen! Onule ei mõi mina seda süüks anda, temal ei olnud enesel ka ühtigi, millest minule oleks anda wõinud; aga niikaua kui tema terwe ja tugew oli ja ennast kaitseda mõis, läks afi ikka natuke paremini. Kui aga Wiini ees saadud weike ja tähele panemata jäänud haaw külmail tal.we-öödel lautades ja lausa taewa all sandiks läks ja teda haigeks ja nõdraks tegi, ffiS läks ütlemata wiletsuS lahti. ÜkS ja teine seltfllane tõi temale natuke süia, nii heaSte kui temal enesel seda oli; et minule seda ka tarwis läks, selle, peale ei mõtelnud keegi. Seal oli üks Poolamaa pealik omale hulga jahikoeri kogunud, keS ligidal ühes kuuris aset ollwad saanud. Nende loomade tallitajaga olin mina wähestel wahe-aegadel  tuttawaks saanud ja temale siin ja sea! abiks olnud. See oli minu õnn, sest kui mina neil päiwil koerte toidust ei oleks elada wõinud, fiiS oleksin nälga surnud, Selle läbi sain ka koertega tuttawaks ja nende sõbrus juhtis nende peremehe tähelepanemist minu peale, keS mind siis ka, kui onu termis paranenud, oma teenistusesse wõttis. Nüüd algasiwad minul paremad pääwad, ja kui minu herra onule kinnitas, et mind lähemal aeal, kus tema Würtembergi kaudu pitkemale reisule minna tahtis, mammale  juure tagasi wiima saaks, siis jäi onu südametum niStuS rahule. Kas Poolakas oma tõutust täita tahtis mõi lyitte, seda mina ei tea. Kui meie aga tema msisa jõudnud olime, siis sai tema jaht peal õnnetumat surma ja juba enne matuseid ajasiwad pärijad mind ära. Siis katsusin oma wähese kokkuhoietusega koju minna, aga see oli juba otsaS, kui waewalk Brandenburgl-maale jõudnud olin. Wahe aeal olin kõigest waewast hoolimata, suureks, lugewakS poisiks saanud, keS juba teenida jõudis, kui lahliS.  Aga selle oli sagedast teine lugu. MiS mina kõiki seda eksitust pitkemalt arutan! Häda ajaõ mind wiimakS PrantSlaSte junre, aga seal oli minul kõige wiletsam  elu, uimelt M miua MarquiS de FrequiSre jäuSkonna  juure saadetud sain, temaga sõeakäigust Ulmi waSta osa wõtstn ja kõiki seda wilctsust ja lõhkumist, põlewaid külast ja maha löödud inimeSte hunnikuid nägema pidin, miS tema teed näitafiwad. Seal wõtstwad wiimakS Schwabi talupojad südant ja kargafiwad mele peale. Ka minu pea kohtas kuulsin juba kolka wuhisema, kui mõned hlrmuS üteldud Saksa-keelised sõnad mind peaststwad. Nüüd, kuS jälle wabalt Schwabi-maa pinna peal seistn, nüüd kiSkuS mind minu süda kange wõimuga wanemate juure, ja kui mina nüüd ometigi sellega peale hakkama plaksin, mida üheksa aaSta eest oma kohta halwakS pidasin, f. o. talusulaseks  saama, siis oleksin seda kõige ennemine wanemate juures saada tahtnud. Schwabi talupojad, kellega pea sõbraks sain, andsiwad minule reisuraha ja riideid, mida üle oma kaltsaka Prantsusmaa mundre panna wõkstn, ja et wahel ka jälle seda muudret tarwltaflu, stlS peafln kergest  läbi PrantSlaSte ja sain ka wiimakS kuulda, kuS wanemad nüüd elaflwad. Aga, kulda Teile juba ütlesin, nüüd wast seifis minu patt selgest mlnn filma ees, mina lnustfin wanemate talu ümber sa toitsin ennast meikeSte teenistustega talupoegade, käsitööliste ja reisijate juureS. Minu lugu otsa Teie teate, tädi." Nenda lõpeta? Dtepold  ohkates oma juttu. Sel silmapilgul hatkaS Magdalena, keS lähete panemata  sisse aõtunud ja juttu lõpetust kuulnud oli, tädi Ümbert kinni. »Mdk s* hüübis tema, .naabrid raägiwad, el ksik Prantslased meie müüride takka äMäinud oti/ Gertrud ISkS teistega waatama ja kuulama, kuida neid peletatud. Diepold piab aga nüüd kohe oma wänemate juure ruttama. Oh tädi, lase mind temaga minna, isal otsima, nii kaugelt, kui meil üks tee on; sest „m!jte,,W tund! ei pia tema minu parast wayematest eemal õleMä, Küll Jumal mind kaitsema saab. kuida tema sedatänine nii imelikult teinud on. Arge misth' Mni, teame, kui palju annetust sel aeal üks ainukene päew tuua wõib. * Nii palju kartust emand Katharinal ja tema koju tulnud mehel selle waõta ka oli, Magdalena palweke waSta, kelle juure ka Diepold ja Gertrud tullwad, ei tvõlnud nemad kauemini panna. 8. Jälle wälja waenlaste sekka. Nenda aStusiwad sllS need mõlemad teisel homlkul wara omale uuele rändamisele, kuS juureS onu neid nii kauaks saatma laks, kui tema aeg lubaS. Kaunis tülitamata  jõudsimad nemad Stuttgart! ligidale. Siin ötiwad nemad aga jälle fõea-maru keSkel. Mõne teekäija käest kuulfiwad nemad, el Prantslased weel KannsiadtiS oliwad; kuida pealinnas seisiwad, sellest ei saanud nemad sõnumit. Pitkamess peasiwad nemad edasi, sest ikka jä ikka pidiwad nemad kõrwaliSlel teedel ja põesaSte marjul PranlSlaSte salkudest mööda saada püüdma. See oli Diepold'il  raske kannatada, ennemini oleks tema oma jämeda reisnkeptga nende waSta läinud, kui Magdalena palujad silmad teda mitte ettewaatamisele sundinud ei oleks. .OlekS minul aga kolm tublit Pealtmaa talupoega kaasas, usu mind, meie läheksime otsekohe Stuttgart! linna*. ütleS tema wihaselt. (Järg jääb tulema.) ss-°X" 'W>, r.mw> ">." I°»«> 'Teada and mis cd. (MZ Tellimised meie lehe „Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetus on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad. niisamatita Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetata. Tellimise hind'on 1889 aasta peale: Vsstiaa eök kodu kätte saata aastas 3 rubla kop. tl Hallinnas iseäratuua aastas ruöta 40 Kop. poolaastas 1 ~ 70 „ il poolaastas 1 ?? 40 Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeisier Aatörtrrrrerrrrr Tallinnas Kullasena uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma Peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib, KMasepa uul-tsas ° ..Mma Mliasndill. til>i>fors'i KW T-UmNg. Laia uul. Mr. 48 M. õMSWSSttSöKSttSxooxooxooxoo Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesti xm rch»a Kglender -hk Tiiht raamat l 8 8 S aasta peale Hind: 5 kop. 100 tükki S rbk. 50 kop. 1000 tükki 15 rbl. ooxooxooxooxoxoxoottoottooAoo ?? K t u t u s. Allnimetatud trükikojas on Praega ilmunud; Zieisri ja isamaa laulud, Kesti rahnmkookidele wätja antud. Hind tS kop. See raamat ei aSiu mitte kui kõrmaline eraettewõtmine wälja. Raamatu pruukimine saab Tartu kooltkonna kõrge Kuratori h-rra käsu Mele igale EeSt: koolile hobuseks tehtud, nii et edespidi igalühel Eesn koolllapsel lähendatud raamat koolis ia kodu lugemiseks ja pähaõpimiseks käes peab. olema. Sellepärast antakse teada, et „Keisri ja isamaa laulud" igast raamatukauplusest saada koolmeistrid teemad kõige paremine, kui naad otseteel tarwiltkudeksemplarid selle järele, kui palju neil lapsi koolis on, ise Mülleri trükikojas Rnas wiasttalt telliwad  ja raha kaasa saadawad; siis tuleb tellitud raamalupakk Uma tee kõmcrdamiseta neile nende adreSsi all kätte. Trükikoja adress on: r. kura, »?. iilnorpnono Rwi/vp». .. ' ZUÜUeri trükikoda Ruas. —dt ——X.— !l WLEII«K A"n ll E es t i m aa rahwa j! sl Mu jaKirikll ramatiid s >< manast seltstst s II on weel 65 kop. tükk saada . » V. x Kludfsrs l tnlku»MS, " Tallinnas, Laja-uuliksas. Ilma maksuta saab üks Soome keeles trükitud juhatus UM-tõlie üle, kuulsa Dr. von Brühl õpetuse järele haigel  teatud ehk teadmata, täieste parandada, kätte saadetud. AdresS: G. H. Lagermann,  TawaStehuS, Soomemaal. Talukoha müüinise ojtmise koutrakt lehti on saada Lindsorsi pärijate trüliimajas. Soovin auuStaiud ostjatele oma riidekauplusest  suures väljavalikus kretongi, sefiri, sarpinkat, villaseid ja pool. villaseid kleidiriideid regeumantle riiet, krcton, linaseid, villaseid ja siidist pääwawarjnsi, iga karva fnmmetit, plüshi, siidi riiet karnerim.se tarnis, pike tekid, lõuendit ja pool lõuendit  ja teisi rndekaupasi odavalt. R L. Tõnnius, Hari» ja Post-unlltsa nurga peal, tohter Adrlhrirni  majas. Jgapääwane hinge toidu se raamat. Kirjutanud A. A MUer, on saada LindforSi pärijate trakkibja». LindforS'i ärütjate trüki kojas oa saada õpetlik ad Geökirjül! Kestimaa Aahwa-Koolidele. Hind: AA kop. kadus llls must, walgc läp- > pld-ga FM v ' koer strttkr) nimega ..Buul", ära. L«idjat palutakse Narwa uulitsale Zlleksandrswi majaise < kart. Nr. 7 tagafl tuua, ?u» waew auu- s faSte tasuta?'-. Hinnad Tallinna turul: 36. Lehekuu pLäwal 1889. Aartuhwlid, tshetwk ... 23 kop. Herned, toop 6 „ Leadsed, toop . . . . . 6 Tangud, toop ..... 7 „ Weikse liha nael . . . . 11—16 „ Sea liha nael . . . 9 , Rvösk piim, toop .... õ . Hapu piim. toop .... 5 , ltoore kortel 4 . Laua wõi nael .... 32 Pilti wõi nael .... 24 „ Muna paar. ..... 3^