tuli teine poeg Kuuramaalt ja kõige noorem poeg, Grastwere  mõisa pärija, kes mõne pääwa eest smma-sõnume peale Jtaliafl kodumaale tagasi ruttanud, kuhu tema oma proua terwise pärast reisunud ott. Matmist talli tati Erastwere kabeli kirikus, kuS surnukirst  juba mõned pääwad kalli pärgade ja wannikute all seisis. Esimest kõnet pidas meie kirikuõpetaja Saksa keeles,  Daw. 23. laulu põhjusel selle peale tähendateS, et Jumal iseäranis wiimasel aeal selle perekonnale palju kurwaõtust ja risti peale pannud. Haual, kuhu Baroni herra surnukeha oma õnnsa proua körwa hingama sai pandud, tallitaS kirikuõpetaja matmise-kombe ja pidaS palwe Saksa-keeli; peale selle kõne Eesti keeleõ ja lõpetas  palwega. Omas kõneS ütles tema, et tema mitte seia tulnud ei olla kiituse-kannelt mängima, watd mis tema stin nimetada, see olla tõfi ja seda tunnistada ka see suur rahwa-hulk igast seisusest, kes seia kokku tulnud. Edasi ütles kõneleja: .Onnis Baroni herra oli mees, kes oma alamaid südamest armastas, oma pere, walla ja kiriku eest, kelle kõikide kindel tugi tema oli, hoolt pidas ja neid oma südame peal kandis. Kedagi abipalujat ei ole tema abita jätnud ja mida tema kord lubaS, seda tema ka pidas. Ja kui tema surm ka äkiline oli, oli see siiski õnnis, ei tulnud temale mitte ootamata, waid tema oli ikka surma wasta walmiStatud olnud. Ja õnnsad on need surnud, keS JSsandaS snrewad; tõest ütleb waim, et nemad hingawad omast töZ-waewast, ja nende teud kätwad nende järel". Peale selle kõneleS wallakirjutaja walla nimel ja awaldas walla poolt tänu ja armastuse tunnistust, nimetas,  kuida õnnis Baroni herra oma walla eest on hoolt kannud, nenda et walla warandus praegu 2500 rubla suur olla ja õnnsa mõisaherra mälestus walla südames ikka piab auu sees seisma. Wiimakõ tähendas Erastwerre  walla koolmeister pitkemaS kõnes selle peale, kuida õnnis Baron walla koolide eest hoolt kannud ja kuida need heas kordas seista; kuida tema ka ühtegi lesknaest ega waestlast omast majast ega urtflkust wälja ei lükkanud, waid kõikidele üks armuline isa oli, ja soowis rahu tema põrmule. Wahete wahel laulis Kanepi laulukoor leinalaulust.  ÜhenduS ja armastus paistis kõigist wälja üks kaunis täht, mis just meie päiwil, meie kodumaa seisuste ja usuwendade wahel nii armas näha on. Teada muidugi, et pärast kõik kaasleinajad õnnsa Baroni laste poolt kui armsad külalised wasta wõetud saiwad.  Armuline  Jumal aga andku, et õnnsa Baroni herra laSte peal seesama õnnistus hingaks ja et nemad ja kogudus jaUdik, keS teda tuudsiwad ja armaStafiwad, tema mäleStust  wõtaksiwad auu sees pidada." .Kanepis, 30. Talwekuu p. 1887. 5. i". Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürfl Auujärjepärija  sündwise-pääwa pidudest Peterburgis, mis kõikis Wene riikis kirikutes selle kuu 6. pääwal palwetega pühitsetud sai. ei ole tänine ligemat sõnumit tulnud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berliuiji, Jõulukuu 5. pääwal: Prinz Wilhelm, Graf Moltke, Graf Waldersee, Sõea-Minister Kindral Bronfart  von Schelldorff ja Kindral von Albedyll on Keiser Wilhelmi jutul käinud. Kronprinzi kurkus on kaswjad natuke suuremaks läinud Miinist, Jõulukuu 5. pääwal. Täna on Marschallidenõuukogu  jälle Keisri juhatusel koos olnud. Marschallid jääda pikkemaks aeaks Wiini. Nõuuks olla wõetud Gall- ziaSse rohkem sõeawäge saata. Räägitakse ka, et sõea tarwitusteks 20 millioni guldnat laenatud saada. Laiuse kiriku põlemine Talwekuu 20 pääwal 1887. (Järg.) Seal tutt Kibijärwe mõisa tuleprits tubli, puhkanud meestega; ruttu saiwad käärkambrite katused maha kistud, pritS lõvnepoolisse käärkamri laele weetud ja weetoru altari-ruumi katusele weetud, kust wett ülewelt sisse pritsiti. Nenda läks korda üht jägu kirikust peasta ja ka ümberkaudseid  hooneid kaitseda. Umbes kell 7 aeal ott kõik möödas, sest põlew puru suure kiriku müüride wahel ei olnud teiste haonekele enam kardetaw. Ja, kõik oli möödas! Meie armaS wana kirik, seifis kurwaiS waremeteS! Wast aaStal 1876 oli kirik suure kuluga kohendatud ja mõne kuu eest seestpidi uueste krohwitud ja puhastatud, nenda et meie ennast igapidi  oma kohaliselt ehitatud Jumala koja üle südamest rõõmustada ja loota wöifime, et aastate peale nüüd enam kulu ega tööd tarwis ei läheks. Ja nüüd? Kadunud, kõik kadunud : Torn ja peakirik on täitsa wälja põlenud, altari-ruum on raskest wigaStatud, käärkambrid on lõhutud.  Osalt peaStetud pingid, kantsel, altar on kangest purustatud, kenaist kirjuist aknatest on aga mõned tükid järel. Uuest orelist, mis wast aastal 1880 üles pandud sai, wöifiwad ainult torud ja klawiatur peaStetud saada; tuule-laegas, lõõtsad, kõik keha on ära põlenud. Kuus suurt kroonlühtret on küll wälja toodud, on aga köweraks ja mitmed arud katki murtud. Wigaka on ainult altari pilt ja imelikul wiisil! kell, mis puna-kuumaS aga terwelt torni eestua alt wälja toodud sai ja ka endisel  healel kõlab. Aga tema seisab nüüd, kaua aea peale waitolemiseks määratud, puukuuris. Kuhu piaks tema ka nüüd kogudust kutsuma? Kui Pühapääwal, kakS pääwa pärast tulekahju, hädakmkuks korraldatud leerituas leerilapsed, 65 poissi, Jumala-lauale wõetud saiwad, fiiS sai wast kogudusel selgeks, mis temal omast kirikust olnud ja mis nüüd kautatud on. Ainult üks weike jägu neist, kes Jumala-teenistusele tulnud, wöis aset leida kitsaS tuas, kus pea pea kõrwaS seifis ja palawuS  läkastama kippuS. Nuttes wõtsiwad nemad wiletfas ruumis püha Sakrament! wasta, kuna suured hulgad nutteS wihmast Uutatud köstrimaja öueS feifiwad ehk maanteelt  oma kena Jumala-koja ikka weel fuitsewate waremete peale waatafiwad. Seal sai neil selgeks: üks kogudnS ilma kirikuta on htrmus, et oma wälimise sideme kadumisega  ka oma seespidist tuge kautada ja kildudeks lõhkeda  wõib. Jumala arm, kes tulekahju juureS tule edafiwenimest keelanud ja ka liigjulgusega peastmise tööst osa wõtjaid inimesi kõige kahju eest imelikult kaitsenud on, kaitsegu ka suurema õnnetuse eest, kui tuli teha wõib ja lasku kurbtuse-kuuma  üheks parandamaks puhastuseks saada, et meie kui oma häwitatud kiriku ülesehitamisele läheme, seda kindlamini selle kindla ühise pinna peal seisame, mis ka fiis liigutamata jääb, kui taewas ja maa tules kauwad. Selleks olgu raske kiusatuse alla langenud Laiuse kogudus usuwendade truuwi eestpalwe alla antud." .Laiuse kirikumõisas, Talwekuu 23. pääwal 1887." .Kirikuõpetaja Bidder." Kiriku teatused. - Maimu kirikus. Ristitud: Woldcmar Brach' feld. Maetud: Elwire Johanna Kern, 9 k. 17 p. w. Jutu leht. MardipSäw. ÜkS tõeste sündinud lugu (Järg). Mõned pääwad pärast Doore wõeruskäiku oli kangrunaene  pärast lõunat ühe rohu-kimbuga põllult koju minemas,  kui Jõe-weski ligidal inetumat kära ja laste hirwitamist  kuulis. Tema astus ligemale ja nägi, et küla lapsed wana Jõe-weski möldre-naese üle naerfiwad, keS koledal kujul kraamis aeles, kuna küla lapsed tema ümber hõiskafiwad. Mari-Anne pahandas ennast, kihutaS wallatumad  koju ja katsus Jse-weSkilt abi kutsuda. Kui keegi ei tulnud, fiis wöttiS tema seda sopast ja inetumat koormat  oma ikka weel tugewate käte peale ja kandis teda weSki lauta, mille uks lahti oli. Siin pani tema wiletsa naese õlgede peale maha, kasis teda sopast ja kaltsudest, nii palju kui suutis ja kattis teda oma enese kuuega kinni. Siis wõttis tema südant ja läks möldri noore perenaese juure, haige naesele midagi sooja toitu paluma. .Mis haige?" ütles möldri perenaene. .Tema ei ole haige, tema on joobnud. Wist on keegi temale natuke raha annud, tema on selle eest wiina wõknud ja see on kõik tema haigus. Kas teda ei tunta!" .Wõib olla, et tema joobnud oli, aga nüüd on tema suremas; keS teab, kas tema seda ööd weel ära igab. Andke Jumala pärast temale midagi sooja," palus Mari-Anne. .Siin on kausike piima. Aga miks fiiS just Teie tema eest palute, kangru perenaene, selle kölwatuma naese eest? Mina arwan, Teil wõiks küll olla sellest tõuust," ütles noor möldri perenaene. .Eks meie pia waenlaste head tegema?" waStas Mari-Anne ja ruttas piimaga lauta, kus haige naene hirmsaste ägas. .Jooge natuke," ütleS tema ja pakkus wiletsale kausikest. Haige katsus rüübata, ei saanud sellega aga korda. .KaS Teie olete, kangru perenaene?" õhkas tema, .ikka weel head! Mina pean ära põlema! Ikka põrgus!" Pea oigaS tema jälle: .Juua! Oh seda leeki!" Kui Mari- Anne kausikest ligemale andis, siis kargasiwad waese mõlemad  käed püsti, walusa kisaga langes tema aseme peale tagasi. Weel mõned hinge-tömmamised ja kõik oli möödas.  Jõe-weõkil, kus tema sündinud, pidi tema ka surema, ja see, kellele tema mees kõige kibedamat häda saatnud, pidi temale wiimast armaStust üles näitama ja tema silmad  kinni pigistama. Kangru naesele oli see üks wägew, suur jutluS, mis mõnda tema südamest koriStaS, mis weel õiete kordaS ei olnud. Nüüd oli tema näinud, mis tõeste häda ja wiletsuS  on. Mis maksis tema enese häda selle wasta? Üks unnikukene kulda ja wara, ühe kadunud elu, ühe raisatud õnnistuse wasta I Sellest aeast saadik sai asi Mari-Anne südames täitsa wagaseks. .Issand, tee meiega oma tahtmist  mööda elus ja surmas!" Kui aga südameS waikuS  ja hinges kõik õigeS kordas on, siis wõib ka Jssa taewas jälle wäljaspidtst walgust ja rõõmu oma lastele saata. Nenda läks see ka kangrurahwa juureS. Weel ainult kaks pääwa oliwad Mardipääwani, ja ainult 62 marka (wahe aeal oli markade järel arwama hakatud ja 135 guldnast oliwad 230 marka saanud) oli Mari-Anne sukka-labas. Seal tuli ühel homikul poSti kirjakandja majakese poole. Kangru-naene arwaS, et tema Konradi käest kirja tpoh ja ruttas laudast wälja; see ott aga ükS pakS kiri, täiS wõeraid postmarkifi ja postistempleid,  et waatajat pea kohkuma pani. (Järg jääb tulema.) HosvvTvso qossxpo», Aspm», 11-10 ILö7» Trükitud Ltudf ors'i Piirijrte tonres ta H'etervurgi Kingakaupade Mechanilia-mabrikute Sekts kuulutab sellega, et tellimised kittgakaupade peale herra Leopold Neuscheller l kütte Peterburgisse saata on. Peale selle piab see Selts «vabriku hoones Bbwodni kanali ääres 130 üht sumkanpluse laagrit kõiksuguste meesterahwa, uaesterahwa ja laste kingakaupadega ja müüb sealt kauolejatele ka weikeSteS kogudes wabriku hinnaga aga ainult puhta raha eest. Wabrilu hinna-aru (Preis-Courant) saadab wabrik ilma hinnata ja postirahata katte. Suarkaaplaft laager Peterdargis Oblvodm kaaali ääres M. UW- Balti wakshalli ligidal. "WU XIIIIIXIIIIIX>X>XIIIIIXIIIIIXII^ Teadaandmised. Lindsorsi trükikojas on ilmunud: Eesti «m-lalM Ksleiider ehk Hind: 5 kop. Tähl-raa«at IBSS aasta peale 100 tükki S rbl. 50 kop. - 1000 tükki 15 rbl. üht Saksakeeli rääkiwat naesterahwast, kes keeta oskab, otsitakse Laia-uulitsaS nr. 63 (48), korter nr. 5. TallinN tuuleveski saab odawaste rendi peale antud. Lähemat teadust annab C. Wilken, tuuleweSki kõrwal. Uipifax, Sakfakeeline naljakas nädalileht  naljakate piltidega ilmub lelle knn I pääwast Peter kurgis  ja wõib kõikides raamatv-kaupluSteS tellitud saada. Hind: Lehe tallituses, Newski prospekt 20 aastas S rubla, poolaastas S rubla; koju ehk postiga saadetud  aastas S rubla SO kopikat, poolaastas » rubla S4d kopikat. Kõigele nalja-armastajatele ja rohuks nukra meele waSta soowitud. Järwamaal, Amõla öihelkondas, Watti raudtee ääres, on mitu hwi> M-kchli müüa. Maad on kruntis. Hind S«—SQ rubla desiätin. Teadust annad Lehtse mõisavalitsus.