Nimelt on selles tülis Walga kreiskool eeskujulise näituse tSiStele teinud, mis selle kooli 366-aastaseS eluajas esimest  korda juhtunud. Walga kreiskooli Sppijad on oma kvoli-inspektori hra. A. Weber'i juhatusel koolimaja ruumides  Wene keeli näitemängu etendanud. Rahwa osawStmine  olnud elaw ja etendamine ka heos:e harjutud ja ilus. Meie wõime rõõmuga seda sõnumet terrvitada, mis laste mancmatele suurt röömu saab tegema, kes kõik südamest  soowlwad, et nende lapsed Wne keelt selgeks öpiksiwad. Riia Wene ja Läti seltside eestseisjad ja tähtsamad  liikmed on endise Llimimoa ja uue Kuuramaa prokuröri jumalaga jätmise-s suure seltsliku pidu ara Pidanud. Abikuberuer v. Tobiesen lasknud pitkemas kõnes Mjassojedow'i elada ja mitmed tõlked pidanud tema anuks suurl kl.tusc kõnesid. Hra. Shutow ütelnud muude seas ka seda: M.assajedow on Balli kubermandudesse Wene seemne uueSte iülwaja, mis beaöte edeneb j. n. e., me»e kubermangude aja!u'ul on nüid wiimastel aastatel tähtsaid mehi juure lisada ja need on Manassein, Kapuftin  ja Mitfsojedow. Wiimane kosinud seega, et ta oma tegusid nende suurte meeste tormale ei wõiwat panna ja lastis senator Manasseini elada, kellele ka terwiluseks telegramm saadeti. Lliwi kubermangu walitsuse ammetlikus lehes mäcnitsetakse kõiki, sellel kartusel, et elajate katk loomade hulgas suwel lahti wöiks peaseda, neid juhatuse kirju hoolega tähele panema, mida arstiwnlitsuse poolest „Liiwi kub. Zlg." 56. numbris 1875 aastal awaldatud. Neid juhatuse kirju on kuberm. walits. arstilise jauSkonna käcjs ka maa keeles saada. Slubi-ritmeister Pawlow on Liiwi shandarmi walitsuse peamehe adjutandiks nimetatud. Liiwi kuberneri iseäraliste asjade tallitaja ammetnik L. baron Freitag-Loringhoven, on sellesama ammetisse  Harkowi kuberneri baron Ürküll'i juure seatud. Superindentent lentsh vn 25. mkp. ärasurnud ja tema põrm 30. mkp. mulda pandud. Ta on aastal 1828 sündinud ja Tartu ülikoolis õppinud. Riia superindentendiks  on ta 1882 a. nimetatud. Senator, salanõunik Shewitsh lahkus Riiast 29. mkp. ja laks Peeterburgisse. Uus meie maa kuberner kindral major Sinowjew saada, kuida kuulda 1. Juulil Riiga jõuudma ja kubermangu walitsuse oma kätte wõtma. Riia Wene seltside saadikud on Liiwi kubeneri härra läbi palwe sisemiste asjade ministeeriumisse läkitanud,  et riigiwalitsus omalt poolt 10,000 rubla Wene theatri ülespidamiseks annaks. Seda palwet on kuberner lahkeste toetada lubanud. AUitawist. Mlitawi ülemhauptmannrihti kirjakogu hoidja A. Pihl, kes enne Suiste pühi Miitawi kubermangu  renteist ühe wõlsitud tunnistuse wasta 6000 rbl. roal ja wõttis on nende päewade sees sennasammasse wangiwiisil  tagasi toodud. Ta oli künni Polangenisse jõudnud, kus ta oma sõbrade seltsis oma asju ära hakkanud müima. Joowastusest kuuma peaga hakkanud ta oma joogiseltsiliste  ees kiitlema ja 100 rubla tükkisi igast taskust wälja laanima, mispärast ta aga politsei meeste kahtlust oma peale tõmbunud ja ülekuulamise alla wõctud. Noor Kröösus on siis ennast omas wastustes nõnda kinni mässinud,  et teda lahti enam ei lastudgi. Kinniwõtmisel on tema juurest weel 5800 rubla leitud, mida ühe kuld uuri ja mõnede sõrmustega ühtlasi Miitawisse saadeti. Miitawis pühitsenud 25. Mail endine kingisepp G. Korth, sünd. 1802 ja tema abikaasa Heinriette K. sünd. Witt 1795 aastal, oma priljantpulmi. Se< haruldane  wana abielupaar on laulatatud 25. Mall IH?S aastal Stõlpis. Ronneburgis on töisel Suiste pühal, kuida „Mahj. Wees." teadustab, kohalise kiriku aia peal 26 surnukeha mulda pandud. Nii suur ei ole surejate arw seal enne mitte kunagi olnud. Surnud olewat enamiste lapsed. Sealsamas on ühe Mustlaste seltskonna käest üks Kuuramaalt  warastatud laps ärawõetud. Uues Schwaneburgis on üks metsawaht ühe karu ema maha lasknud ja tema kaks poega elusalt mõisa wiinud, miS eest temale härra 75 rubla annud. Anselaus walitseb juba mõnda üädalat sörahaigus  sarwloomade hülgaS, mis selle wasta rohitsemisest hoolimata ikka weel mitte lahkuda ei taha. Ka mvüed lapsed on selle tõbe kihwtitusel haigeks jäenud. Jakobftadti Püha-Waimu kiriku uueste ülesehitamiseks  olla juba 30,000 rubla sisse tulnud. Kirikut tahetakse nüid kiwist ülesehitava. Sesswegenis pidada nõsted iga päewaga ikka enam laiali lagunema. Palju lamewad selle haiguse käes maas. Tütarlaste leeritamine, mis juba enne Lihawõtte pühi pidi olema, on sügiseks jäetud. Haapsalust, ülema posti- ja telegrahwiwalitsuse poolest  antakse teada, et muude seas ka Haapsalu telegrahwijaam  kohalise postiga ühendatud on. Kuida omal ajal teadustatud, tegi kihelkonna kohtunik krahw Rehbinder sellepoolise senati ukasi wasta otjujekS, Õigeusu talupoegade warandust sellepärast ara müia, et need Luteri kirikule maksust ei maksnud. Kuida Leadustakse, on kubermangu walitsus ette kirjutanud, seda oksjoni tühjaks tunnistada ja nende waranduse kaitsemiseks  on Tallinast kaks shandarmi sinna kohale saadetud. Läänemaalt on meile järgluine õiendus äratrükkimiseks  kätte saadetud: „Sakala" 13. numbris kirjutab keegi, et Hio-Kärdlasse noor baroni härra 3 aasta eest muustla koori asutanud ning muretsenud oma kuluga ka uue koorile kõik pillid, noodid ja weel juhataja pealegi. Sest ajast saadik aga, lui see juhataja ära surnud, õn ta koori elu ja waim lahkunud, nii et nüid üsna surma poole kõnnib. See on lühidelt kirja sisu, millele järgmised  riad waskuseks olgu: Kirjasaatja T. on kõige pealt seda omas kirjas ütlemata jätnud, tust see wiga tuleb, et muusiku koori käst heaste ei käi? Tema ütelus saadab lugejat wahest wõeriti kohast wiga otsima, millepärast mina asja seletamist põhjalikult ette pian wõtma. T. kirjas nimetatud juhataja  oli juba kolmandamat puhku siin, et, nagu see ikka uute kooride juures tarwis on, tema ka meie koori tubliste jalale saeks. Wiimasel korral aga uppus meie õnnetuseks mõeldud juhataja ühes paari paremate mängijatega  ära, mis koorile suure lõhe sünnitas. Warsti peale seda jäi ka weel üks mängijatest haiguse pärast koorist wälja, nõnda et meil juba 3 mängijat puudustwad.  See kõik sündis kewadel Mai-kuu! 1884. aastal. Seda wiisi jäi koor künni Aügusti-kuuni üsna oma hoolde, künni esimene juhataja uuesti juhatamist oma peale wõttis ja kõige pealt puuduwaid mängijaid juure pidi muretsema,  mispärast kohe edasi minemisest juttugi ei wõinud olla. Sügise läks weel ka üks mängijatest riigi teenistusesse,  tänawu Weedruari ja Märtsi kuudes, kui stin wabriku rahwa seas wäga palju haigust möllas, jäiwad ka meil mängijatest neli meest jälle wälja; kahele keelas arst mängimist terwise hoidmiseks ära, kolmas jäi oma tahtmise! wigalise terwise pärast koorist wälja ja neljandama  Põhjust mina ei tea. Nõnda on siis ühe ainsama aasta jooksul kolm mängijat koorist wälja jäenud! Et sarnane aaSta koori edenemiseks olla ei wõi, seda piab küll iga lapS märkama. Unustatud T. käseb meid järele mõtelda ja mitte seda ainust Kärdla rahwa lõbustajat ära lasta lõppeda. Enne seesugust soowimist olime meie aga isegi järele mõtelnud, uued mängijad muretsenud ja neile ka mõne nädali jooksul mitmed head tükid kätte õpetanud. Sellel wiisil on siis surma poole kõndimise kartus üsna tühine. T. ise ei ole küll meist kaugel, ka tema tunneb koori elulugu ja neid takistust, mispärast meie imerspanema piame, et tema ommetegi niisuguse trummiga ilma ette astub. T. ütelust meie noore laulukoori kohta, et tema oma töö jõuu pärast kidur on, pian ka mina tõeks tunnistama. See wiga wõiks aga ainult siis paraneda, kui eestseisus seltsi põhjnskirja rohkem tähelepaneks, tarwilised lauljad muretseks ja ka selle eest hoolt kannaks, ei õppimise ajal kõik kokku tulekstwad,  kuna siiö ka wõimalik midagi ära õppida on, mis rahwale ajawiidust pakub. Hio-Kärdla muusiku- ja laulukoori juhataja J. Bruus. Peterburgift. Päevapiltnik Rabinowitsh on Keiserliku  Majesteedi poolest Pärsia Shahhi koja päevapiltnikuks  nimetatud ja saada tema marssi, kuida „Now." teadustab, ära Teherannisse reisima. . ÜkS mHiStasuseline sündmus tulla „Nowosti" teate järele, pealinna kohtutes seletamisele: Ühe auusa perekonna isa ja poeg olimad mõne aja eest tema abikaasa,  poja kasuema, hoole läbi nõdrameelsete, majasse toimetatud; esimene ta kord joobnud peaga abikaasat ja tütart kirmega haavanud oli ja wiimne, et ta üht oma kasuema volinikku, kes teda übe waesa tüdrukuga  abielusse minemast tahtis keelda, Mjast wälja miskaA. Mõlemad saimad seekord ühest eraarstist nõdrameelseks tunnistatud ja ühte hullumajasse toimetatud, kus juures kaunis suur waranhus ja kaks maja selle naesterrahwale jäiwad. Nüid pidada aga asja tõsine põhjus ülesleitama ja saada asi kohtuliku ülekuulamise alla wõetud. Wissotskoje külas Krasnoje-Selo juures, kus esimene tagamara-jalgwäe osa laagris on, peasis 25. Mail tuli lahti, mis suure tuulega ruttu laiali lagunes ja suurt kahju sünnitas. Kuida „Pet. Gas." teadustab on üleüldse 21 elumaja ühes kõrvaliste hoonetega ja ühe jau majapidamise riistadega ärapõlenud, Würst Lwowi tuletõrjujate selts ruttas 20 wersta kauguselt Strelnast kahju juure, aga alles pikalise, suure ja kange tööga laks korda tule üle wõimust saada. Küla rahwas on täitsa sandikepile sunnitud. Riigipank pühitseb 1. Juuli kuu päeval oma 25 aastast kestuse jnbileumit. Hiljuti ilmunud Keiserlik Ukas määrab nende noorte meeste arwu, mis sellel aastal maa- ja meremäe teenistusse piawad astuma 230,000 mehe pMe kindlaks. PoStide ja telegrahwide kokkuliitmisest, miS juba minewal aasta! otsuseks tehti ja nüid sellega juba paiguti alustust on tehtud, toowad pealinna lehed praegu lähemaid  teateid. Praeguste 64 poStiwalitsuSte ja 21 jauskonna  telegrahwiwalitsuste asemette piab 35 ühendatud posti- ja telegrahwiwalitsust osutatama, kellest 27 Euroopa Wcnemaal, 3 Kaukasuses, Transkaukasuses ja Transkaspi  maal, 3 Siberis ja Steppide kui ka Turkestani maal kummagis üks saawad olema. Kõikide kohaliste poStija  telegrahwitallituste asemelle seatakse ühendatud postija  telegrahwikonturid fisse ja jautakse esimest nende sissetootmist  mööda klassidesse. Esimesse klaösi arwatakse kontorid, keõ wähemast 100,000 rubla aastas sisse wõttawad,  tõisse, kes 50,000 rbl., kolmandamaöse, kes 25,000 rubla, neljandamaöse, kes 12,000 rbl., wiiendamasse, kes 6,000 rbl. ja kuuendamasse klaösi, kes 3,000 rbl. aastal sisse tecniwad. Kelle sissetulek alla 3,000 rbl. jäeb, seda peetakse paljalt üheks kontori jauks. See uuendus saab aegapidi kõiges riigis sisse seatud; mäljawõetud  on sellest Peterburgi ja Moskwa posti- ja linna telegrahwitnlluused ja Soomemaa telegrahmi ammet. Kõige kõrgema käsu läbi on tõsine riiginõuunik Kammerhärra Nikolai Fonton saadikuks ja wolitatud ministriks Portugalia kuninga kojasse nimetatud^ Wene usu missi on läheb Jaapani maal tubliste edasi. Juba olla 1881 Japanlaft Wene usku wasta wotnud. -- Wiis waguni täit kuld ja hõbe raha on Bulgagariamaalt  Wenemaale saadetud. See raha pidada Peetcrburis ümber walatama. „NowoSti" teadustab, et Wene Mustamcre aurulaewa  ja kaupluse selts, Põhja-KaukasiaSse wäljarändajate awitaja seltsi palme peale Kärtshi wäinist üle weetawate hobuste ja kraami eest wäljarändajatelt nüid wähem weuhinda wõtab, kui muidu. Ka ei pruugi lapsed, keS alla 15 aastased, sõiduraha maksa. „St. Pct. Zlg." kuuleb usaldawast küljest, et üks iseäraline Abessinia saatekond saada käesoleval suil Pcterburgisse jõuudma. See saatekond saada esmalt Achenast läbitulema ja tema käigi otstarbe dlewat iseäralikult  AbeSsinlaste usuühendust Õigeusu kristlastega edendada. Peale seda saada ka üks saatekond Wenemaalt Abessinia maad läbi uurima saadetama, kes ka Abessinia kuningale kingitusi kaasa wiib. Mosklva linn on saadikut Prantsuse lauliku Viktor Hugo matusele saatnud. Warshawis peeti Mai-kuu wiimase poole lõpul ühe salakohtu ammetniku Sikoröki üle awaliku kohut, et tema omas ammetis truu'seta olnud ja. ühe tohtri käest oma ammeti nimel raha petnud. Endine sala kohtunik ei saanud oma tegu salata ja mõisteti teda kõikidest seisuSte õigustest lahti ja Siberimaale elama. Prantsuse wabadriigi hiljut-endine peaminister Jules Ferry on sinna tulnud ja tahtwat Wene pealinna edasi reisida. Harkowis on nüid politseiammetniku FeSsenko mõrtsukas  kätte saadud. Tema olnud üks juut nimega Lebedinski,  kelle kinniwõtmise juures mitmed dinamiidi-abinõuud  ja patronisid on leitud. Rostowis on raudtee rong rööpadcst wälja libisenud  ja selle juures 15 inimest surma saanud. Ühelt poolt arwatakse, et kelmi käsi mõne raudtee röõpa tüki üle sõidutee pannud ja sedawiisi rongi kõrwale saatnud ja töiselt poolt tunnistatakse, et kõrwale minek raudtee ammetnikute süid olnud, keS pühapäewasest joodupidust alles purjnS olnud ja segaste silmade süi läbi wagunid kõrwale juhtinud. Raudtee walitsus on sestxä õnnetuse korral ennast ka wigastatute awitamises wäga aeglaselt ja hooletult ülesnäidanud. Waua sõna õpetab meid ju ise hoidma, kuna sijS ka Jumal hoiab, sest ega õnnetus kunagi puid ega maid, kiwa ega kända mööda ei käi, tema ikka inimesi mööda käib. Wologdas watmistatakse ka kõige kiirusega suurwürsti  Wladimiri wastuwõtmise wasta. Töiste walmistuste  seas parandatakse ka seda maja ära, kus kord Keiser Peeter Suur on elanud, et siis nüid ka Keiserlik Kõrgus Wladimir seal wõiks elada. Kurski kubermangus on jälle, nagu 1881 aaStalgi üks imeline kärbse tõug nähtawal olnud, mis suurel mõõdul taliwilja wõib rikkuda ja seega põllumeestele suureks ehmatuseks on. Tislistst teatatakse kuulu järele, et Afghanistani Walitseja Abdurrahman-khan omast kaitsewäest ära tapetud  on saanud. Seal maal ei ole see midagi uudis, et riigiwalitsejad mõrtsuka kätte wahele surewad, kuna nende paganate walitsejate õige surm aruldane on. 24 Sakala. 1885