2) 7 künni 11 aaStane wanadus. 3) Selge meel. 4) Korraline termis (peale pimeduse.) 5) Nende tingimiste järel on lapse üleswõtmiseks sisse antud palwekirja juure panna: u) Lapse ristimise-tunnistus,  d) rõugepanemise tunnistus, e) arstlik lunniStuS lootuseta  pimeduse ja korralise terwise üle. 6) Esiteks saab iga pime laps 1 künni 2 kuu peale katseks wasta wöetud. Kui selle aea sees ilmub, et laps ühe ehk teise põhjuse pärast mitte ei wõi üleswõetud saada, siis antakse teda wanematele ehk wöörmüudritele tagasi. 7) Wanemad ja wöörmündrid piawad, kui nende laps pimedale-asutuseS üles wõetud saab, kirjalikult omaks kohuseks  wötma, et nemad lasi pärast õppimise-aea lõpetust, ehk Maria-ühenduse pärimise peale, ka enne asutusest jälle oma juure tagasi wõtawad. 8) Maria-ühendus jätab omaks õiguseks, kaswandikku asutusest mälja saata, kui selgeks saab, et tema kaswatamine  asutuses asjata on, ehk kui kaswandik ühegil wiifil teiste kaswandikkude elukombetele kahju teeb. 9) Aastane maks iga kaswandikku eest, keS asutuses elab ja sealt oma ülespidamist saab. on 300 rubla. Mariaühendus  jätab aga omaks õiguseks, seda maksu wähenda, kui manemate waranduse-asjad seda päriwad. Täitsa waeste manemate lapsed saamad ilma maksuta üles wõetud. Palwekirjad pimedate laSte üleSwõtmiseks saamad saadetud  : kas Maria-ühenduse präsidenti, herra Riigisekretär von Grote kätte Oi. Loomus üvuwmenuus SR, 1) ehk Maria-ühenduse kanzelleisse (Or. ILusaneuan />.. Otwtzrs, NT iKmtzmMw Oo6ers. L. N. L. KanqelZxiu uo HüüepaipMKl  ückapiu), ja maakondades kohaliste jäuskondade za komiteede, ehk Maria-ühenduse wolipidajate kätte. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiskiS, Jaanikuu 3. pSäwal. Saksamaa Keisri terwise üle oliwad senni ikka paremad  jõunmid tulnud ja Dr. Mackenzie oli temale ilma hädategemiseta jälle uue hõbe-kanüle kurku pannud, kuida see kurgu selle-aegse seisukorra kohaline oli. Mäda wäljaheitmisi  arwati weikestest paeseteft tulema, mis kurkus tõusewad ja lahti lähemad, millel aga mitte krebst loomust ei ole, mida aga ka selgemast läbi waadata ei wõi, sest et need sügamas on, kuhu silm ühegi Nõuga ei ulata. Lehekuu 31. päämal kuulutati aga Potsdamist, et KeiSri neelamine takistatud ja toitmine selle läbi raske olla, miS siis ka tema ihu-jüudu mahendada. See näitab üks kardetaw  sõnum olema, sest üks Keisri arstidest oli juba eune kinnitanud: Keiser Friedrich elab nii kaua, kui tema neelata wõib." Seesugust aeglikkust takistusi on aga ka juba enne olnud, need on jälle mööda läinud ja wõimad  ka sel korral mööda minna. Palju juttu teeb Saksamaal see. et Seespidiste asjade Minister, herra von Puttkamer, omast ametist tagasi astunud on, kui ta Keisri voolest see seadus kinnitatud ja kuulutatud sai, mis järel Riigipääma saadikud edaspidi miie aasta peale walitud. saamad. Selle kinnitamise juures olnud Minister von Puttkamer ühes Kõigekõrgema kirja saanud,  milles tähendatud oli, kuida Keiser loota, et malitsuse  ametnikud edaspidi mitte enam malimiste wabadust ei takista. Minister armas, et seda ka walitsuse poolest tänini mitte tehtud ei ole, et see .wabameelelise" erakonna  male on, kelle keelekandmist nüüd Keiser rohkem usaldama näib, kui oma Ministreid, ja on sellepärast ametist  taganenud. Lahtilaskmise juures on Keiser teda Hoheuzollerni  kodurittrele suurristiga auuStannd ja Würst Bismark on tema anuks pidulauda annud, millest kõik Ministrid ja Riigisekretärid osa wõtsiwad. Ikka on aga sellest näha, et usalduse side Keisri ja tema ligemate teenrite  mahe! enam nii kindel ei ole, kui Keiser Wilhelmi aeal, mis hoidlaste erakondades muret teeb, kuna .wabameeteliste"  erakond hõiskab. Wiimaste hõiskamine on seda suurem, kui teatakse, et Minister von Puttkamer üks mees on, kes kõikumata oma usutunnistuse põhjusel seisab ja selle Põhjuse pealt ka oma kõrget ametit tallitauud  ou, kuna .wabameeliste" erakonna keskis wäga palju nõndanimetatud ,uuemeelistest Juutidest" on, kes usu aSjust  ülepea ühtigi ei pia, ja kelle nõndanimetatud ,paleuslised"  mõtted, kirjad ja kõned üht kindlat joont usu ja usutunnistuse asjus mäga kaugest ou kõigutanud ja uskmata  meelt rahma keskis suureks kaswatanud. kust siis loomulikul teel Sozialistlased ja kõik need erakonnad mälja laswasiwad, kes kõiki seda haritlikku ja seaduslikku elukorda lõhkuda himustawad, mille peale seltslik ja riiklik elu tänini  põhjustatud oli. KeS herra von Puttkammer'! asemele  kutsutud saab, seda ei ole meel teada, seda aga üteldakse  ette, et tema teenistus mitte kerge ei saa olema. Keisrikojas lehwida uüüd .wabameelised" tuuled ja kuida ka Würst Bismark seal auustatud saab, seda ei wõida siiski salgava, et need tuuled tema wasta puhuwad. Kui aga warcmiue ehk hiljemine ülem wöimuS ühte kätte langeb,  mis Würst Bismarkiga ohje täitsa ühisel joonel piab, fiiS tulla wastarääkimata tuul jälle teiselt poolelt ja, fiiS wõida kergelt kõik see ära puhutud saada, mis wahe-aeal teisiti üles on ehitatud. Würst Bismark olla kinnitanud,  et tema lootused maailma rahu peale wiimaste aegade  sees kaswanud on. KeiSri proua on Dr. Mackenzie  perekonda oma juure Potsdami wõerufele kutsunud. Kui see kiri juba trükki saadetud oli, tuli telegramm Berlinist selle kuu 3. pääwal: .Täna, enne lõunat  kell 11on Majestät Saksamaa Keiser ja Prenssi kuningas Friedrich lil. ära surnud." Lühike, aga põrutaw sõnum! Seda oli oodata, siiski tuli see järsku. Austria-Ungrumaal on nttlemi rligi-jäu Delegatffonid, s. o. riigi-majapidamise - nõuukogud, Lehekuu 28. pääwal riigi wäljaandmiste pärast kokku astunud. Austria poolest  sai Smolka, Ungrumaa poolest Graf Tisza präfidentiks  walitud. Troonikõnes kiunrtaS Keiser Franz Joseph et Auslria-Saksamaa sõbcuS ja ühendus ka Keiser Friedrichi  walitsuse all niisama soojaks ja kindlaks on jäänud, kui need Keiser Wilhelmi walitsuse aeal oliwad. Kõik suurriigid nõuuda otsekohese südamega rahu ja sellest olla loota, et Europa rahu ka rikkumata jääb. Siiski pidada riigiwatitsus rahwasaadikute voolest sõeawäe korraldamiseks ja üleSpidamiselS rohkem raha pärima. Kõik Europa walmistada  ennast sõea wasta ja AnStria-Ungrnmaa sõeawägi ei tohtida selles teiSte taha jääda. Ainult need wõida rahu kaitseda, kellel kardetaw sõeawägi igatahes käepärast on. Seda kõnet peetakse rahukõneks, aga selgest küll kostab sealt kahtlus wälja, kas ka rahu-lootus nii kindel ou. Peale maawäe ja merewäe korraliste kulude, mis 97,717,634 guldnat suured on, päritakse 47'/ i millj. guldnak ühekvrraliStekS kuludeks. Wiiuis teemad kõikumised Saksamaa Miuisteriumis muret. Kardetakse, et, kui need kõikumised BerliniS edafi keStawad, siis wõikS Europa politika seisukord ennast koguni teiseks muuta. Hiljuti oli Dr. Zivny üht kirja wal>a aimud, milles arutati, et kõik Slawlased ennast wäga heaste ühendada wõikfiwad, kui nemad kõik Wenekeelt rääkima hakkaksiwad ja Greekaõigeusku  heidaksiwad. Esiteks leidis see nõuu suurt lii tust, aga nüüd aStub TschechilaSte leht .Hlas Naroda" õige käredast selle wasta. Suuremat õnnetust ei wõida Tschechilastele juhtuda, arutab see leht, kui et nemad omast keelest lahkuksiwad. See pillutaks neid laiali ja häwitaks nende rahwuse kõige oma tuhande-aaStase haridusega ära. Hakkakstwad Tschechilased omas rahmakeeleS kõikuma, fliS oleks Sakslastel kergem neid saksastada, kui WenelaStel wenestada. .Pester Lloyd" räägib sedasama ja kinnitab, et kellegi! rohkem asja ei olla Kõikslawlaste õpetuse wasta wõideloa, kui Lääne-Europa Slawlastel enestel. Kellegile ei kippuda see õpetus nii suurt kahju tegema, kui just neile, kelle keelt ja haridust Kõikslawlased häwikada tahta. Ksikslawlasi  ei olla ülepea koguni enam. See mõtte jampsinud  küll enne mõnes segases peas, aga nende asemele olla nüüd Kõikwenelased aStunud, kelle nimel .Nowoje Wremja" Lääne-Gnropa Slawlastele ette panna, kaS WenelaSteks saada ehk maa pealt ära kaduva. Kõige .pahem nähtuS" Dr. Zivny kirjas on see, et tema just selge wõi jultunud sõnaga usutunnistust rahwuSliku tuhina tööriistaks teeb Khristus õpetas, et kõik rahwad ja keeled, igaüks omaS keeles ja rahwuses, ennast ühendama piawad, meie uutmoodi rahwuslafed pöörawad asja ümber. Nende aru järel piab usk rahwuse sulaseks saama. Usutunnistus ei ole nende õpetust mööda muud ühtigi, kui rahmustik lipp ehk tundemärk.  Sõeawäe walitsuS oli kord käsku annud, et kõik Galizia rügementid, kes mitte sellel kroonumaal korteris ei ole, senna miuema piawad. Seda käsku on nüüd tagasi wõetud, mis wist suuremat usaldust Wenemaa waSta tähendab.  Prantsusmaal arutamad aealehed ikka weel Bou - langev'! Parlamenti-kõnet ja lejawad, et see üks kogu lauseid on olnud, milleS ikka .üks teise pead otsast ära hammustab". Nenda on tema niielt pärinud, et Ministrid  mitte Parlamentile omast tallitusest aru ei pia andma, waid riigi-peale. teiseS lauses aga jälle Präsidenti ameti häwitamist.  AinuS ühine asi, mis kõigest tema kõnest wälja paistnud, olnud ikka .mina", tema ise. Seesugune sast olnud ka Prantslastel liiga segane ja sel korra! näib tema nime läik kangest kahwatama. Nüüd aga kipub .Jsamaaliiga"  esimees, DeroulSde ennast ette toppima. Tema olla enne küll sõea peale Saksamaa wasta mõtelnud, aga nüüd, kus Saksamaal üks nii hea Keiser walitseb, nüüd kahjetseda tema ainult ElsasS-Lothringt maid taga. tunnistada  aga ka üheS, et need Saksamaa walitsuse all õnnetumamad  olla ei wõi, kui nemad Prantsusmaa Parlamenti all oleksiwad. Teised pilkawad, et DeroulSde wist kõiki Prantsusmaad ilma südame-waluta Saksamaa katte ära annaks, kui tema unenägude Kindral, Boulanger, mitte wägimeheks wasta wõetud ei saa. Need kaks meest, keS kõige rohkem maailma oma .kättetasumise" käraga täiisiwad,  pttüawad ennast nüüd lausa rahu-ingliteks ette panna. e>.ga sel korral ei usaldata neid kodumaal ega wõeral maal. Kõrgeist rshu-wiledest hoolimata kardetakse, et sõeaksira sealt uueste lahti läheb, kui Prantslaste kõikuw meel ennast kord jälle rohkem nende poole pöörab. Järsku kõlas jälle kära läbi Prantsusmaa lehtede, et Saksamaa soldatid  Metzi ligidal üle Prantsusmaa piire tunginud olla. Sellel käral olla niipalju põhjust, et mõned Mehi sõeakooli kaswandikud, kaS kogemata wõi meelega, mõned sammud üle Prantsusmaa piire on läinud. Saksamaa kohtud tahalvad  seda asja karmi ülekuulamise alla wõtta, kas ülekuulamist  PrautsuSmaa peolt päritakse, wõi mitte. Leitakse, et mõned sea! ehk ülemeelist koolipoisi - tempu teinud on, siis olla neid mati mastutamine ootamas, sest kõigele, keS sõeawäe mundret kannawad, onkõwaste ärakeelatud, Prantslasi  nende viirel kuidagi ärritada. Inglismaal arutatakse ikka meel maamäe ja meremäe wiletsal olekut ja päritakse mõjuwat parandamist selles asjas.  Nenda olla Inglismaal oma laia asumaade ja merede  kohta ikka meel liiga mähe fõealaewu, nimelt aga kreuzeri-laewu, kaubalaewade kaitsemiseks sõea-aeal. Prantsusmaal  olla iga kaheksa kaubalaewa peale ükS kreuzer, Inglismaal üks 52 kaubalaewa peale. Meremäel olla 1500 uutmoodi suurtükki tarwiS, neid olla aga ainult 220. M amäcl olla liiga mähe tarwitawaid püssist za 2000 teras-fuurtüki  asemel ainult 200. Sadamate kaitsemiseks  minna 1000 uutmoodi rasket suurtükki tarwis, aga neid olla ainult 2. RatsawäeS olla pealikutega kokku 18,500 meest, aga ainult 11,800 hobust, nenda et sõea aeal sagedast kaks meest ühe hobuse selgaS sõitma piakfiwad  j. n. e. Natuke liialised wõimad need kaebtused küll olla, aga kui nendest ka pool tõsi on, siis on asi ikka ka hull küll. Tamne on Inglismaa söea-aegel ikka üht riiki kawalnsega ja rahaga teise wasta üles kihutanud, aga nüüd kardawad Inglased, et see enam heaste korda ei lähe ja fee teeb neile murel. India piirete kaitsemiseks  tahetakse raha laenata, sest korralised flssetulemised  ei suuda seda suurt kulu enam kanda. Jtalias peeti Lehekuu 30. päämal Bologna suurkooli 800 aastasi jubiläumit. Kuningas, Kuninga-praua ja Kronprinz oliwad selleks piduks seuua tulnud, niisamati ka mitmed kõrged riigiametnikud ja oma maa ja wõera moa suurkoolide ja studentide saatekonnad, suurtest rahwahulkadest  rääkimata See on kõige wanem suurkool maailmas,  mis weel alles on. Sansibar! Sultan, kes hiljuti ära suri, oli Jtaliale üht tükki maad asumiseks anda lubannd, aga tema järeltulija ei taha seda lubamist  nüüd täita. Peale selle on Sansibari noor Sultan kaua wiiwiuud Jtalia Kuninga kirja wasta wõtta ja on seda pärast korratumal wiifil teinud. Jtalia Konsul on oma lippu maha wõtta ähwardanud, kui Sultan ennast mõjuwalt ei wabanda. Kodumaalt ou kanoni paat .Prouana"  senna saadetud ja üks sõealaew saada järel saadetud,  Jtalia Konsulit tema pärimistes tuetama ja teda ja teist Jtalialasi peale wõtma, kui lubatud maad kätte ei anta ja kui Sultan ennast Konsuli läbi ei wabanda. Muidugi wõetakse fiiS pärast wasiumat nõuu, mille wasta see waene Sultan wist kauemine panna ei jaksa. SpaniaS on Ministrid oma ametid maha pannud. Knniuga-praua on seda waSta wõtnub ja Sagosta ou käSku saanud uusi Ministreid kutsuda. Mis aSja pärast Ministrid taganewad, selle üle ei ole nemad Parlamentis otsust annud. Balkani poolsaarelt. Tüli asja juures Monastõiri Konsuä pärast Greetamaa ja Türgi walitsuse wahel, on Suur-Wesfir kõiki süüd sealise Wali (Kubernöri) peale lükkanud ja on kaskn annud, et Türgi kohtud Greeka Konsuli kirjast piawad wasta wõtma. Greeka maa Kuningas on Lehekuu 31. pääwal PeterbnrgiSse reisinud.  - Serbias olla pea jälle Ministrite wahetust oodata. Kuningal olla himu riigi pöhjnsseadust muuta ja selleks otsida tema Ministreid, kes temaga selles asjas ühes nõuus on. ÜkS suur erakond püüab Belgradi asemel  Nischi linna pealinnaks teha ja korjab selleks allkirjast.  UuS Skuptschina saab Heinakuul walitud ja aStub Mihklikuul kokku. Bulgaria Ministeriumis on tülid.  Kuida juba kirjutatud, faiwad Major Popow ja kaks teist pealikut, kes awalikku raha ära pillanud ja teist süüd teinud olla, kohtu poolest omast auunimedest lahti ja pttkemakS ehk lühemaks aeaks mangi mõistetud,  aga Würst, Prinz Ferdinaud, ei kinnitanud seda mitte. Nüüd on Minister-Präfident Stambulow  ja Sõea-Minjfter Mutkurow ametist lahkuda ähwardanud,  kui see otsuS mitte kinnitatud ei saa ja Stoilow ja Natfchewisch tahawad ka lahkuda, kui Stambulow lahkub,  niisamati tahta stis 25 kõrgemat pealikut ennast ametist lahti wõtta. Stambulow, kes reisu peal on, pidi selle kuu 5. pääwal Sofiasse tagast tulema, siis pidiwad Ministrid kokku astuma ja selle üle otsust tegema. Ar watakse, et Prinz Ferdinand järel annab, kui Ministrid kindlaks jäwad. Raha punduS kestab edasi. Mon- . tenegri ülaste ja Albaneslaste kokkupõrkamisest  kirjutatakse Skutarist : Üks 26 meest suur salk Mon- ' tenegrinlasi Kutschist, Bazo Kärti juhatusel, läks Lehekuu 30. pääwa homikul üle Zemi jõe Türgi maa peale ja jäi / ' > >