Tallinna Sõber 47. UksteistkümnrS aastakäik. Tal li imas, 17. Zalwekiiu vääval IM. Ultüldne kealeht Eesti rahmale maal ja liuaades. Tuleb ükskord nadaUv - .üja. Maksab Tallinnas LindforSN pärijate trstkimajaS: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS- 3 rubla Pool-aaStaS I rubla 70 kop. Kuulutused maksaroad iga rea ehk selle aseme pealt S Sop° Tellimised wöetukse e Aiudssrs'i pärijal- lrWmaja». - AeterSurgia- S. Se-läudt. l>»uaopo«a« » S 4. ilartus- -Zlakwer-s: ). Kechs. Kaldes- A. K«u»-rkertr -> Kapsalus -H. AollS-rs. Lihutas eK. Z!liUuer'i poodis. Mliaudla: s. J Aarsw'i raamatupood. - Aarwas: W. ASder. - Wönis- Vraua Vielrole - Matkas: M. Ziudotst- Aure,aa-es : Kh. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaltiSkiS, kirjad kSitvad Baltisli (Baltischport Laa?l^ciliS-llopib. Register - Üle üldised sõmmmid maalimast. Omalt maalt. Talliuast: Rahukohtu auwauemad.  Talukommisjäride  ringkonnad. Naekohtu lõpetus. Kutse. .Kalewala". Auutäht. Maalt: Lahutatud koolmcistrite-konscrenz. Baltifkist: Ilmad. UuS tuletorn. Hapsalufl: lubiläum' Luwimaalt: Laiuse kiriluõpetoja.masa. Kirikuõpeiaja lahkumine. Suuromalt: Tulepauijad kiuni. Kubermaugui ' nxMsuse ümb.rasutamine. - Peterbu-M - «.isritojast. Sm, liUiw-ie bVO aaStmic jübilium. - Pihku, ast: Uu 1 "" Mologast: Pwstniue smm.st. - Tiflisist.. Raudtee-õunttns - WichZS?- iäNkAõ.ÄÄU"''" --- Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Talwekuu 17. pääwal. Kuida juba wiimases numreS lühidalt tühentatud, on selle kuu esimeste pääwade fees Lõuna-Amerikas midagi sündinud, mis küll otsekohe Enropa suure politika külge ei puudu, siiski aga kui aegade täht, kui täht rahwaske lõikumast  meelest, mitte tähele vanemata jääda ei wõi. Ainus Monarchithron Amerika pinnal, Brasilia Keisrithron  on järsku kokku langenud sa Brasilias on Republika  asutatud, mis Löuna-Amerika Üheudatud-riikide hakatus  olema saada, kurda seda seal juba mõnest aeast saadik mitmelt poolelt himustatud on. Wana ei olnud see Keisrithron mitte ja kindla pinna peal ei ole see iialgi seisnud, selleks on rahwas sea! wäga mitmekesine, on liiga wähe haritud ia liiga palju kõiksuguste tuhinatega täidetud. Aastal 1500 mõitis Portugislane Pedro Alvarez Cabral selle maa oma Kuningale, kes sellest esiteks aga palju ei hoolinud. Kui aastal 1580 Portugal Spama külge kistud sai, siis sai ka Brafilia Spauialasle asumaaks,  kes seal niisamati wägiwallaga ja ahnusega tallitasiwad,  nagu omail teistel asumaadel, mis ka edasi kestis,  kui Portugal aastal 1640 jälle oma käe peal Kuningriigiks  saanud oli. Wahe-aeal oliwad ka Hollandlased mõnda tükki Brafiliast omale wõitnnd, ei suutnud neid aga kaua kinni pidada. Edaspidi oli PortugiSlastel seal weel mõnda tüli Spanialastega, sellest maast ei teatud Europas aga palju, künni Portugali Kuningakoda astal 1808 Napoleon I. eest põgenes ja omale Brasilias elupaika  otsis. Aastal 1821 pani Portugali Kuningas Johann oma poja Dom Pedro Brasilia walitsejaks, aga rahwas kuulutas ennast pea pärast seda ema-maast lahti, Dom Pedro heitis rahwa poole, saatis Portugali fõeawäe ära ja sai aastal 1822 nime all Dom Pedro I. Brasilia KeiSriks wälja hüütud, mida ka aastal 1824 ema-maa poolt kinnitati, mis aeast saadik see maa siis oma käe peal Keisriik oli aga wäga põhjusseaduse järel waljtsetud sai. Erakondade tülid läkstmad kohe lahti, Brasilia! oli oma naabritega wäga palju wõidelda, raha puuduS oli suur ja uus Keisrikroon oli nii raske kanda, et Dom Pedro I. seda juba Jürikuu 7. (Paastukuu 26.) pääwal 1832 oma poja, Dom Pedro 11., heaks maha pani ja ise Europasse läkS. Keiser Pedro 11. oli wast 7 aastat wana ja tema asemel walitsesimad esiteks wöörmündrid,  kuuni Riigipääw teda juba tema 15. eluaastal täie-ialisekS tunnistas. Noorel KciSril oli hakatusest saadik palju wsitlemist mitmekesiste erakondlaste wasta omas riikis ja Lõune-Amerika Republikate wasta naabruses, aga kõigist sellest hoolimata kaswaS tema üheks wäga targaks ja õiglaseks Walitsejaks, keda kõik maailm kõrgeks pidaS, ainult aga erakondlased tema omas riikis auustada xi oskanud, kes teda nüüd, tema 65. elu-aastaS throni pealt tõukanad on. Nii palju kui selle kihisewa, mitmekesise  ja tuhinatega täidetud rahwa juures wõimalik, on Keiser Pedro 11. Vrafiliat korraldanud ja edendanud. JäädawgkS auuks temale on orjuse hääwitamine aastal 1871. Need ,wabalased" Brasilias, kes oma Valitsusele nii xaljsi tuSka ja muret teinud on, oliwad senni ise orjapidajad ja peale endiste orjade ja nende lapsi weeti senni igal aastal Afrikast umbes 50,000 orja sisse. See sai ära keelatud, kõik pärast Mihklikuu 28. (16.) pääwa 1871 sündinud orjalapsed wabaks mõistetud ja täniste orjade wabastamsiie särk-jäcgult seaduslikult määratud. Brastlianlaste ei kannatud senni ka mingisugust teist, kui Nooma-Katholiigi usulunmslust. Ainult Nooma-Katholiiklased wõistmad saadikuteks Parlamentis  ja Maakouna-kogudes walitud saada. Ka selle wasta on Dom Pedro 11. -võidelnud ja aastast 1880 ei tehta seal seda wahet Ristiusu mitmesuguste tunnistuste  wahel enam mitte. Kuida juba tähendatud, seisis Brasilia Keiser Dom Pedro 11. kõige maailma ccS suures aunstuses, oma otsekohese lahke -neele ja ka oma sügawale teaduste poolest. Europas on tema mõnikord käinud, 70. aastate sees ka Venemaal. Abikaasaks oli temal endise Neapli Kuninga Franz I. tütar. Tema kaks poega summad noorelt; tema järeltulija oleks tema tütar, Kronpmizess  Jsabella, endiste Prantsusmaa Kuningate sugust Graf Eu abikasa, olnud. Sellel ou kolm poega ja wanem neist, Dom Pedro, on nüüd 14 aasta! wana. Uus malitsus on kinnitanud, et Keisrile kõik tema endised fissetulemised jääma piawad. Tema elaS Viimaste sõnumite  järel weel kuuinglikkus schlons, kui ka mahi all. ja kinnitas, et tema sealt ainult mägiwalla woimul taganeb. Wist saab leina Ae mere Europasse sõitma snnnttud. Brasilia on 132,325 runlpemsikormat suur ja on waga rikas kõigsngustest looduse annetest. Iseäranis on suurtes metsades wäga palju kallid ehituse-, puusepa- ja wärmi-puid, mida kõiki maailma Veetakse, ueude keskis nimelt fernambuku- ehk brafilia-puu. mida kõik tüünemad; Afrikast sisseweetud lõunemaa wiljapnud kosuwad hcaste. Põllutöö on palama kliima pärast Europlaslele raSke, aga maa annab rohkest puumillu, tubakast, kohwi. jukrn. roogu, riisi, maist, nisu, odre ja kõiki Curopa aiamilja. Metsad on täis kõiksugust loomi, nende keskiS mitmesuguseid kiskjaid, ahmist ja uhke sulgedega kmdust, madust j. u. e. Europast sisseweetud koduloomad stigmad wäga heaste, niisamati mesilased, fiidinssid ja weike kallis märmiloom kochenille. Kõiksegufl metallist, nende keskiS ka kulda, on rohkest; kallid kiwa, nende keskis diamantist, leitakse mitmes maakondas. Rahwahulka arwati umbes 30 aasta eest 8 millioni hinge peale, nendest oliwad 6 protsenti endist kodurahmast, 49 protsenti Negreid, 23 protsenti sisserändanud  Europtast ja nende järeltulijad, ja 22 protsenti segamerelast/ Sellest aeast saadi! on meel Europlast stsse rändanud ja Negreid sisse weetud, nenda et elurahwast nüüd 15 kuuni 20 millioni olla wõib. Kaubaajamme sadamalinnadest, mille keskis pealinn Rio de Janeiro, Porto Alegre, Bahia ja Pernambnko kõige suuremad, on elaw ja wõib wäga suureks kaswada, kui looduslikku rikkust paremini kosutama ja tarwitama õpitakse. Mis sest ülikeuust ja suurest maast edaspidi saab, see on teadmata. Juba enne oli himu laiais ringkondades selle peale suur, et riigi 13 maakonda igaüks ühetS riigiks saaks, kes ennast fiis Põhja-Amerika Üheudatud-riikide eeskuju  järel üheks Löuue-Amerika Ühendalud-rugiks ühendakstwad,  mille juure ka teised Lõune-Amerika riigid kulekstwad. Mässajad, kelle kätte nüüd esiteks wõit on langenud, on seda nõuu taita tahtnud ja juba olla euamist kõikidest maakondadest sõnumid tulnud, et ka seal seda tahedakse. Ainult Bahia maakond, kõige jõukam ja perekam Brasilias,  oli ennast selle wasta ja Keisri poole tunnistanud. Wõib olla, et mässajale nõuu korda lähab, esiteks ei ole aga wist muud oodata, kui määramata tüli. weremalamist, laastamist ja ahastust, nagu need ikka mäsfamiSke järjed on. Põhja-Amerika pearahwaS on milu merega Inglased, kes mõistuse järel käsivad ja sellepärast ühe snure korraldatud  riigi asutajateks sündsamad oliwad. Lõune-Amerika pearahwas ou tulised Spanialased, kelle weri Brastlia palamas  kliimas meel keetvamaks läinud ou, kes rohkem oma tuhinate järel käsivad ja ühe riigi asutamiseks wähem kõlbawad. Neil saab seal wist ka palju wabaStatud Negritega  tegemist olema, keda seal nii palju on ja kes wist üht osa ehk ka mahe st kõiki Võimust oma kätte saamad kiskuda tahtma, nagu jeda Lääne-Judia saartel juba nähtud on. Üht nit kirjut ja tuijulist seltskonda, kui Brasilias on, jouel pidada, läheb ühist, kindlat kätt tanvis. Brasiilial feisawad wist wäga kirjud aead ees. Parisi näitusest, mis Talweknu 6. (Viinakuu 23.) pääwal hea ilmaga ja suurte pidudega lõpetatud sai, seisawad  nüüd aruanded aealehtedes, nii palju osawstjate hulka ja raha liikumist ülepea ametlikult llleS arwata wõib. Kõik aruanded on selles ühel meelel, et see suur näitus paremini  korda läinud ja Parisi linnale suuremat kasu toonud ou, kui ette arwati. Armutakse, et Prantsusmaa maakondadest  5.000,000 inimest näitusel käinud on: kui neist igaüks  käbiMMu seal rohkem mäija ei annud, kui 100 franki, mis palju ei ole, siis ou nemad 500 millioni franki Parist jätnud. Võerailt maadelt on 1,500.000 inimest käinud. Nendest on igaüks läblstikku kõige mähemast 500 franki kulutanud, mis 750 millioni wälja teeb. Wöeraid on nimelt käinud: Inglismaalt 380,000, Belgiast 225,000, Saksamaalt 160,000, Põhja-Amerikast 90.000, Lõune- Amttilast 25.000, Afcikast (euamist Algiriast) 12.000, Spauiaft 56.000, Schmeizlst 52.000, Italiast 38.000, Austriast 52.000, Venemaalt 7000. Kreekamaalt, Numäniast  ja Türgimaal! 5000, Portugalist 35,000, mitmetest Asta riikidest 8250, AuStraltast, Jamast j. n. e. 3000. Lahes suuremas wõemStemajaS, .Hotel ja ,Grand Hote!" on kokku 75.000 kuuni 60,000 wõerast elanud. Maksjad Vaatajad on näitusel Lehekuu 6. (Jürikuu  2-1) paamast Talmekuu 5. (Viinakuu 24.) pääwani kaartide e st 25.028,252 franki maksnud, mis juure miimasel  pääwal meel 400,000 franki tulnud on, nenda et seda siSselulimist umbes 25'/, millioni fran/i peale arwata wõib. Maksuta kaactist on aealehtede aSjatallitajatele ja suuremate hotelide ametnikkudele 28.000 kuuni 30,000 wälja jagatud. Maksuta on igal pöämal umbes 25,000 inimesi näitusel käinud, mis kõige näituse-aca peale umbes neli millioni wälja teeb. ,Aasla-saea panorama', mida Tuillcride aidas näidati. on 250,000 franki sisse wötnudmitmesugused  uulitsa-kunstnikud. nagu klaastsööjad ja teised' olla 400.000 franki saanud. Eiffeli-torn, mis mast Lehekuu  15- (3.) pääwal malmis sai, olla näituse lõpuni 6.500.000 franki sisse Võtnud; Decauville raudtee peal on Viinakuu 31. (19.) pääwani 6,061.476 inimest sõitnud  ja selle eest 1,600.090 franki maksnud; Omnibusesells  on umbes «4.000,000 franki stsse wötnud. Kui palju woocimehev ;a teised sõitjad raha saanud, seda ei wõi keegi arwata, aga mähe ei ole seda mitte olnud, sest pidupääwadel, nagu Persta Schahi auukS peetud pidude aeal, ou nemad ühe sõidu eest künni 20 franki wötnud. Söömamasad ja kauplejad söökidega on määramata kasu saanud, nenda nimel! Duval omaõ kolmes jöömamajaS 17, millioni franki selget kasu. Brebant Eiffel-torni peal igal pääwal 2000 franki. Üks kaupleja naene, kes korwrst leiba, miina ja ütleb ennast mõne! pääwal