maa ja Türgi maa wahel sunniksiwad teda aga ka soowima, Sultanile ja tema rahwale kasu saata. Göshen lisas juure, et tema Sultani soowimist, kõigi oma alamate, igasnguliste ja igausuliste heaks usuks. Parast ametlikku wastawötmist oli Göshen weel tundi Sultani  jutul. Inglismaal pahandab ennast üks partei selle üle, et nüüd ka mõned Rooma Katoliigi usutunnistajad ülemate riigi ametite peale pandud on, nimelt India Wize-Kuningas Lord Ripon. Se on aga selle aea sees juba India maale jõudnud ja oma walitsuft algand, ja wastased hääled isamaal soikuwad aegamööda iseenesest. Rootsi m a a l t. SamleherediS Norra maal kaewatakse üht tähtsad wana-aea määlestust  wälja, se on üks terwe Mkingi (Norramaa endiste meresõitjate) laew. Se laew on 75 jalga pitk, ja kõigist on näha, et se parajalt malmis saanud a ühe Wikingi-sõidu peale malmistud oli, kui kõigiga, mis peal ja sees seisis, mere põhja wajus, tööriistad, sõeariistad ja teised tarwitused on nii täielised, kui sesuguseks  sõiduks iganes päriti. Mitmesnnrusi aga ühtewiist tehtud aerust ou seal palju; ka mastid  on terwed ja kõiedest ja purjedest on järeljäänud  tükkisi leitud, peale seda weel palju riistu, mida wana-aea tundjad endise laewasöidu  mii st uurimiseks tarwitada wöiwad. Inimeste  luudest on tanine aga mõned põletud tükid leitud, hobustest kolme täielised luud Se laew armutakse umbes 800 aastad mana olema ja loodetakse, et se l. Heina kuu paamaks taieste wäljakaematud ja puhastub saaks. Igal paamal  on l 0 meest wäljakaewamiseks tööl. Balkani poolsaarest. Kus asjad kord segamini on, seal on need rasked korda s lata, pealegi aga. kui täielist tahtmist ja kindlad walitsuse wöimust ei ole. Neuda ou asjad Balkani poolsaares üleiillse, Türgiriikis aga iseäranis.  Piirete õiendamisel) ei lähe paigast eemale. Neid maatüttm. mida Türgi walitsus Monteneegro omaks andis, neid wõtümad Albaanlased  oma kätte ja ei taha sealt taganeda, kuida ka kästakse. Albaanlased on kindluste sees, Monteneegro söeawägi on nende ees laagris  ja ootab käsku waeulaste peale tungida; käsk aga jääb pääwast pääwa tulemata ja wahwad  mehed kiristamad igamuses hambaid. Se on esimene kord, et need kaugelase-pojad kirjutud  seadmiste peale ootamad, ikka enne on nemad oma õigust mõega teraga pärinud ja mõega teraga kaitsenud. Albaanlastel minna aga ka aeg oodates iga maks ja mitmed on juba salaja omaist lippudest lahkund, kuida aga ka räägitakse,  on Türgi soldatid neid Lagast toonnd, mis küll koguni seaduse ja tõotamise wasta käib, aga sellest ei.ole seal iialgi lugu peetud. Hiljuti kuulutas Türgi walitsus suure käraga, et Türgi soldatid Makedonias 23 Valgema rööwlid kinniwötuud ja surmanud oliwad, kelle juures palwekirjast leiti, mida Makedonia Bulgaarlased  Euroopa riikide walitsustele kirjutanud, et need Türgi walitsuft sunnikstwad, oma tõotust täitma. Sellega tahtis Türgi walitsus tunnistada,  et kaebtused koguni mitte rahulise rahwa poolt ci tuleks, waid ükst rõöwlite poolt. Seda juttu ei taha aga nüüd ükski öiete uskuda, waid üteldakse, need niinimetud rööwlid olnud korralised rahwa saadikud, keda Türgi Kubernõr  surmata käskind, et oma kaebtuStega Euroopa  ette ei läheks, ja tunnistaks sesama Türgi Kuberuör neid nüüd tagajärel rööwliks. —> Konstantinoplis on Uleemad, se on Mohammedi usuliste waimnlikud mehed üht suurt nõuukogu pidanud, nende kahe küstmiste peale kostmist otsima: l) kas Wcli Mehemed (Wene Oberst Kummecau mõrtsukas) kohtu otsuse järel tohiks hukatud saada, ja 2) kas Euroopa riikide wahelrääkimist  Türgi walitsuse asjus sallida tohiks. Mölemtte küstmiste peale sai: „Ei" tõstetud. Sheik-ul-Jslam, kes ühes waimulikude asjade, kui ka seaduse-asjade ülem on, ei taba seda kohtuotsust alla kirjutada, mis mõrtsukast hukka mõistab, sest Kooraniga ei lähe se ka mitte ühte, kui usklikku meest uskmata mehe tapmise pärast nuheldakse. Suur - Weesir ja teised Ministrid walmistamad ennast wastapaneiniseks Euroopa pärimiste wasta ja kihntamad selleks tulipäisi parteist. Suurem hulk Türklasi ja ka walitsuse-amelnikud ootawad aga seda aega, kus Euroopa poolest asjad korda seatud saaksiwad. On Euroopa riigid ühes nõuus, siis ei saaks küll Türgi walitsus iial nende pärimistele teistwiisi,  kui aga palja sõnadega wastapanema. Rööwijad Kurdid Weike-Aasias on uues te Armeenlaste  külast põletama ja neid endid tapma hattauud. Nemad on ka ühe wiljamoori kinnipidand,  mis Euroopast nälglistele Armeenlastele saadetud oli. Bulgaariast tulewad sõnumid, et seal söeawägi kogutud saab, neid asju ootades, mis ehk pea Nnmeelias ilmumad. Kognwa söeawäe ülemaks olla Kindral Ernroth nimetud. (S.issesaadelud.) Tallinnast. Näitemäng. Üks neist lõbusamatest ajawiite ja immele meele ja waünu äratamise ja rõõmustamise kunstidest on näitemäng. Siia maale on Eesti rahwale sellest kunstist weel mähe osaks saanud, sest et Eestimaal, ehk õigem öelda, Eestimaa linnades (sest maal ei ole peaaegu ühtigi mängitud) mast mõne aasta eest on hakatud näitemängust mängima; loodame aga, et see edespidi suuremal mõedul saab sündima. Tallinnas  sai minema! talwel „Lootuse" seltst saalis mõnda kord õieti kenad tükid etendadud, nagu: „Nr. 777, Rätsep Wipps, -/» tundi Lihulas (mitu korda). Kes on wõitnud, Jõulukingitused,  Leppimine surmas" j. n. e., mis üleüldse maga heaSte korda läksiwad. Et aga nüüd Saksakeeli mängijad suweks Tartu läkfiwad, ja suur linna teater seeläbi priiks sai, fits sai ka seal Reedel, 9-mal s. k. p. „Arthur ja Anna' mängitud, mis mängu headuse poolest ka korda läks, pealtvaatajate poolest aga wäga waene oli. Teist korda ja teistest mängijatest sai seesam  ma tük Pühapääwal, tl. Mail mängitud, mis läbistiku mängu, kui ka raha sissetuleku poolest palju paremini korda läks. Ehk kill mõned mängijad kaunis wärsked ja kartlikud olimad ja tükile mitte õiget mõnu ega magu ei annud, fiis tegid seda teised jälle seda paremini. Iseäranis  julge ja kindel oma tüki sees oli „Tönn", keda meie ka ..Lootuse" saalis mõnda korda wäga  heasle oleme kuulnud mängimad; igal sõnal ja igal lausel oli oma täis ckõuu ja kõla juures, ikka paistis t'ast julgus ja selge tüki tundmine wälja ja näitas, kui oleks ta oma kodu olnud, kuna mõned teised mängu põrandaga wäga mõrrad  näitastwad olema ja seepärast ka kartliku sammudega  selle peale asiunmad. Ka rääkistwad teised euamiste wäga tasa, nii et igale poole kõiki sõnu ei wõinud kuulda; aga „Tönnist" armame julgeste, et teda meel ukse taga kuulda mõis. Soowiksime, et see noormees mitte ara ei wäsiks, selle kunsti tee peal edast käimast, ja et la pea jälle Tallinna Eestlasi rö õmustaks. Üleüldine soow on aga see, et ka teised sest kunstist  enam hakaknmad osa mõtma ja et Eesti kirjamehed Eesti näitemängu raamatute ilmale sündimise eest enam hoolt kannakstmad, sest et neid weel liig wahe on. Edenegu ja õitsegu Eesti näitemäng ja mängijad. v. Kiriku teadused: Jaaui-kiriktts : 1. Jaani-k. p. teeb pastor Grohmzuu pärast lõunat kellu 3 Kalamajas jutlust, kui wihma ei saea. Laululehed waeste ja kiriku heaks. Enne lõunat saab lauarahwast wõetud ; uende pihtimine laupääw kellu 12. Kaarle kirikn õpetaja wõtab pühapääw, 1. Zaani-kuu pääwal  lauarahwast wastn ja teeb. kui ilm lubab, pärast lõunat kellu b surnuaja peal jutlust. Laululehti ou siis kiriku heaks. Püha-Waimu-kirikuS : 1. Jaani k p. teeb pastor Bergwch jutlust. Ts-nsuri poolest lubatud. Tallinnas. 30. Lehe-knn P. 1880. - Trükitud Liubf°rS'i pärijate juures ja kulug. Selle läbi annan ma annpaklikult lõige oma sebradele teada, et ma Tallinnas, Rarwa uulitsas Rr. 21, J. Kattleri majas uut wnm-poe olen asutanud, kus ma kõik-sugu Niia, Pcterburgi, kui ka Tallinna wabriknde wiinad üsna odawa hinnaga müün. Ncnda samati ka Pcterburgi õlut, iga sugu Jnglts-portcr, mineralwctt  kõigi suguse haiguse wasla, kui ka kõige paremad Riiu wsnkrc määret L! 0 kop. puud. H. Smk» WllU> VÄÄ saamad heaSte ja odawaste ulesraiutnd Ed. Plehn i wiiliwabrikus, suure Arewjemi uulitsas Nr. 358. Ms uus imija poe, t lll', aja ja kõige muu kõrwalise hoonele  ja ruumidega, kõik hea korra sees, on müia weikese Wittcnhofi - uulitsas 129 (F (Falcki maja ligidal, Baron Rosen maja wastu). Teada andmised. lNürsket DmtlmM-Kemeirti saüvad ja müüwad odawa hinnaga » " Rüllors Buee«BBi>;-W Lo., Wene nulitsal. Kanbabanki majas. Belli mõisa piima-rentnikel on Haapsalu postmaantee peal Ruila Lepiko ja Essimäe Arodcwahe lörside wahcl Neljapääw, sel 22. Lehe-kuu Piiäwal Lks hall ühe hallisiidi nacstcrahwa kleidiga ärawarastud. 10 rubla maewa palka saab see, kes need nimetud  asjad kättetoob Polli mõisa walitfusele. Harjumaal. Praegu on wälja tulnud ja on igas raamatu poodis saada: Härma»» ja Doora Luulenud Goethe Eesti keeli ümberpaunud A. Kurrikoff. kuuni 65 leheküljega. Köidetud hind »» Kop. Tartus, Mai 1880. C. Mattieseu. eie palume oma austad lugejaid,  kaeblusi selle üle. kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaaudmise paika, Lindfors i pärijate trükimajasse Tallinna saata. Sesuguue  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetainist ja wiidab aega. Woorimeestete tahete panna. Üks kamber, talliga, kahe hobusele ja tõllakuur on kohe wälja üllrida Baron Traubenbergi praua majas Kaarle kiriku juures. Ligemat teadust  wvib saada herra Gust Sõdermann  ja Komp. kontnris, Wene uulitsal, Heidenschildi majas. Ue-MWm Köisas on GS walla-maa talu mina Hinnad Tallinna turul. 83. Lehc-kuu pääw. Karduhwlid, tsetwk. 75 kov. Herned, t00p.... 8 „ Leatscd, toop .... ,» Tangnd, toop . . . Il) „ Weikse liha nael. . 1,3—17 „ Sea liha nael. . . 15—16 Röösk Piim, toop . 4 „ Hapu piim, toop. . 4—5 « Koore, korter... . 4—5 „ Laua wõi, nael . . 34—35 „ Püti wõi,nael . . 88 —B4 ~ Muna paar . . 3 ~ Kauba hinnad. 24. Lehe-kuu p. 1880 : Soola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 pnda 9 rbl. Heringi tünder 18 —28 rbl. Silgu tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 30 kop. Ole puud 20 kop Soome lat-raua perkpuda 26 rbl. Alwcm raud 22 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 50 kop. Männi puude süld 4 rbl. 50 kop. liiwisüte puuda 20 kop. Kiwitvrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—80 rbl. Katuksekiwid tuhat 40 rbl.