lemite sõeawägede ühiue Sõeaherra on Austria Keiser, kes wist heaks ei arwa, kui ka ühine keel neid ei ühenda. Peale selle on karta, et kui Ungarlastele järel antakse, stis tulewad Böhmimaa Tschechilased, kes muidugi juba ammu päriwad, et Austria Keiser ennast Böhmimaa Kuningaks  kroonida laseks, tulewad Kroatlased, Slawonlased, Poolakad ja teised, igaüks,rahwuslikku sõeawäg/ pärima ja Keisririik kipub lagunema. Kibedates wõitlemistrs Mohammedanlaste wasta, on need maad ja rahwad ennast usu paelaga kokku köitnud ja üheks riigiks saanud. Nüüd, kuS seda «võitlemist enam ei ole, kus paraku usutunnistust enam nii kindlaks sidemeks ei peeta, waid rahwust selle asemele pannakse, nüüd kipub rahwuS seda riiki wägise lõhkuma. Wene lehed ja Austria lehed hakkawad ikka rohkem ühel meelel kinnitama, et kahtlus Weuemaa ja Austria wahel lõppemas, usaldus ja sõbrustus tulemas olla. Walitsuste wahel ei olla küll ametlikult iialgi pahandust  olnud, aga awälik heal, mis ennast aealehtedes ilmutab, olnud seda rohkem ärritatud. Nüüd, kus Austria poolt Serbia asjuS nii palju tasast meelt näidati, kus Wene rügementide saadikud Wiinis nii suure lahkusega ja auuõtuStega wasta wõetud ja üles peetud saiwad, niisamati  ka Montenegro Prinzesstd, kui nemad Miini kaudu Peterburgisse reistsiwad, nüüd hakata kahtlus ikka rohkem kaduma. Üht proowi pidada uueste ärkaw usaldus weel wälja kannatama. Kui Prinz Ferdinand BulgariaS rahwast  tema usutunnistuse asjus ikka rohkem ärritab ja selle mõnul waremini ehk hiljemini Bulgariast taganema piab, stis pidada Austria «valitsus selgest üles näitama, kas tema Wenemaa õigusi BulgariaS auustab «või mitte. Oodataw kärgatu? BulgariaS saada Wenemaa ja Austria proowikiwiks. AuStria Piiskopid on Paapstile jälle üht wäga haledat kirja selle üle saatnud, kui rusuw see kõige Ristirahwa kohta olla, et Paapstil nüüd nii wähe ilmalikku wõimust on, s. 0., et temal mitte enam ilmalikku riiki ei ole. Kui. meie seda oma kirja Austria-Ungrumaalt juba trükki saatnud olime, stis tuliwad wärSked aealehed järgmise kohkutama sõnumiga Miinist, selle kuu 48. pääwast: Rudolf on järsku ära surnud/  See sõnum on Austria Keisrikoda määramata kurwastuscga täitnud ja kõikis maailmas palawat osawõtmist  äratanud. Erzherzog ja Kronprinz Rudolf oli Keiser Franz Zosefi ainuS poeg ja Leikusekuu 9. pääwal 4858 sündinud, ei olnud stis weel täieste 34 aastat wana. Jürikuu 28. pääwal 1884 astuS tema Belgia Kuniugatütre  Prinzess Stefania'ga abielusse ja neil on üks tütar, Erzherzogi-prinzess Elisabeth, nüüd 5 aastat wana. Austria  Keisrikoja koduseadust mõõda wõiwad küll ka naesterahwad  throni peale saada, aga mitte enne, kui «viimane meesterahwas Habsburg-Lothringeni suguwõsast ära surnud on. Thronipärija on nüüd Keisri wend, Erzherzog Karl Ludwig, nüüd 55 V, aastat wana. Temal on kolm abikaasat  olnud ja teisest ja kolmandamast on temal kolm poega järel. Wanem poeg Franz olla ennast thronipärimise-õigusest  juba enne lahti ütelnud ja sedawiifi teine poeg, Otto, oma isa järel thronipärija, mis aga täieste kindel ei ole. Kronprinz Rudolf oli auustatud ja armastatud  kõikeis ringkondades, oli kõrge andetega ja on ennast ka õpetatud ringkondades tuttawaks teinud, kirjadega lindude üle ja teiSte teaduslikkude kirjadega, kuida ka mitmed  suurkoolid teda Auu-Doctoriks nimetanud oliwad. Selle körwas oli tema kuulus ja «väsimata jahimees mägedel,  metsades ja lagestikkudes. Selged sõnumid tema surma üle on weel tulemata, ei tule ehk wahest ka iialgi. Esmaspääwa homikul on tema kahe kõrge kaasalasega ja teenritega Meyerlingi jahischlosfi jahi peale sõitnud, mis Miinist kaugel ei ole. Teisipääwa õhtal oli pidulaud Keisrikojas plaanitud, aga enne seda tulnud telegramm, et Kronprinz haigeks jäänud ja ööseks Meyerlingi jääda tahta, mis peale pidulaud ära üteldud sai. Teisel pääwal, umbes keskpääwa aeal, tuli jahikaasalane Graf Hayosch Keisri juure, surmasõnumit tooma. Wanemate ja abikaasa ehmatusest ja kurwastusest on palju kirjutatud, aga seda wötb ju igaüks omale ise ette kujustada. Kronprinzi lesk saab wast Lehekuul 25 aastat manaks. Ametlikult on kuulutatud, et Kronprinz südame-rabandusesse surnud. Ühe sõnumi järel leitud teda homikul kell 6 woodis surnud  ; keha olnud juba külm ja sellest wõida arwata, et tema juba kesköö aeal suri. Teise sõnumi järel kaevanud tema juba õhtal peawalu üle, läinud wara oma tubadesse, kirjutanud weel kaua ja annud tuapoistle käsku ennast kell 7 äratada, mida tuapois ka teinud, kus Kroonprinz teda poole tunni pärast tagasi tulla käskinud. Kui tuapois seda teinud ja jälle wälja minna tahtnud, fiiS langenud Kronprinz karjudes woodi peale tagasi. Kohe saanud Graf Hayosch senna kutsutud, kes teda suremas jleidnud. Weel mitmel teist wiifi räägitakse ja kirjutatakse sellest kurwaft uhtumisest. Rahwa keskiS käiwad aga jutud ühest jahinnetusest,  kus püss kas Kronprinzi enese ehk tema jahi,eenri  süü läbi lahti ja laeng tema rindu läinud. Weel räägiwad koguni, et Kronprinz ise kätt oma elu t külge pistnud. Kahtlane asi on ikka, et sõnumid nii wähe kokku iähewad. KõikiS rukis on see sõnum nagu kõue kärgatus selgest taewaft mõjunud. Kurwastus ja kihisemine  on määramata. Pesiis oliwad Uugrumaa Rahvasaadikud  uue Maakaitse seaduse kallal purelemas, fiudentid uulitsal käratsemas, kellest husarid juba neli maha raiunud ja kus ka mõned soldatid haawatud oliwad. Surma majestäti  ees on kõik järsku waikinud, kui sõnum senna jõudnud  oli. Jumal andku, et surma ingel tuhinaid jäädawalt oleks jahutanud, karta on aga ikka, et tuhinad pärast suurema  hooga wälja leekawad. Tschechilased olla iseäranis läbi põrutatud ja Pragi linn maha rusutud. Pühapääwaks  oli Kronprinz Rudolf senna tulla lubanud.  Matused  saada Tcisipääwal, selle kuu 24. pääwal olema. Keiser Franz Zosef on soowinud, et kurb tallitus tasaselt toimetatud saab. Prantsusmaal seisab igaühe otsa-ees nähtawa tähtedega küsimine: .Mis Määramata tuhinaga walmiStati  Parist Parlamenti saadiku walimist ette; määramata summast on mõlemad erakonnad selleks wälja aunud. Weel iialgi ei ole aealehtedes nii palju wastatikust sõimamist ja teatamist nähtud. Majade müürid wasta uulitsaid oliwad katuseni kuulutustega, oma külmistega ja wastaste sõimamistega  mitmekordselt täidetud, sest üks erakond kliisterdas ikka omad kuulutused, kiitlused ja sõimamised, teise erakonna kuulutuste, kiitluste ja sõimamiste peale. Kõnesaalldeõ ja uulitsatel xõrkafiwad waimud maimude waSta, tallitastwad rusikad rusikate wasta. Pühapääwaks, selle kuu 45. pääwaks,  koguS ennast rohkem walijaid kokku, kui seda iialgi enne nähtud ou. Sõeawägi sai kasarmides walmis peetud, et igatahes wahele astuda wõiks, kui lausa mässamine lahti läheks. Walimine läks aga wagasemalt edast ja mööda, kui keegi ette oli arwanud. Rusuwa healedeenamusega  sai Boulanger Parist Parlameuti-saadikuks walitud  ja läks oma sõbradega Durandi trahterisse pidulauale, tema pea-wastane, lacqueS, teise trahterisse, just estmese wastas. Rahwahulgad kogufiwad ennast Boulanger' pidutua  aknale alla ja karjufiwad: lZoulungor!" Sedasama  tegiwad nemad ka, kui nende kangelane öösel kell 2 koju sõitis. Siin ja seal oliwad uulitsatel kiskumised üksikute  salkude wahel. Kui suurt asja siis nüüd Boulanger' walimisega Parisis korda saadetud on? Iseenesest ei ole sellel walimisel suuremat tähtsust, kui igal teisel. Parists on mitu Parlamenti-saadikut  ja kellegi! neist ei ole muud õigust ega wõimust,  kui Parlamenti nõuupidamistest osa wõtta ja otsustamiste  juures oma healt anda. Parlamenti-saadik oli ka Boulanger juba enne, kui ka mitte Parist poolt, ja juba enne oli temal Parlamentis seesama õigus ja wõimuS, mis temal nüüd on Asi saab aga koguni teise näuu, kui selle juures seda seisukorda tähele pannakse, miS Prantsusmaal  ikka walitsenud on. .Parist linn on Prantsusmaa/  üteldakse seal ja see ou tõsi Kuida Paristst tõugatakse,  nenda kõik riik liigub. Ühegil pealinnal maailmas ei ole nii suurt tähtsust kõige riigi kohta, kui Parifil Prantsusmaa  kohta. Gambetta aeast saadik ei walita Prantsusmaal  Parlamenti-saadikuid mitte enam suuremate ringkondade  üksikutes wali-kogudustes iseäranis, waid kui ühe wali-koguduse saadiku-paik tühjaks saanud on, siis waliwad kõige selle suurema ringkonna kogudused ühes uue asemele. Nenda on seda ka Parists tehtud ja sedawiifl on Boulanger  kõige Parist linna poolt «valitud, mis pea sedasama tähendab, kui oleks tema kõige Prantsusmaa poolt Parlameuti-saadikuks  tehtud. Kõik Prantsusmaa teadis, et Boulanger  nüüdse Präsidenti, Ministrite ja Parlamenti waStane  ou, et tema kõiki põhjusseadust uuendada tahab ja selles «valimises on nüüd kõik need Parist walijad ennast walitsuse wastasteks tunnistanud, keS oma healt Boulanlanger'le  andfiwad, ja neid on rohkem kui pool kõigeift walijatest olnud, mis seda tähendab, et rohkem kui pool Prantsusmaa rahwast Boulanger' selja taga seisab, kui tema nüüdist walitsust tabadest kangutada tahab, ja et tema seda tahab, on tema sagedast kinnitanud. Kindral Boulanger'  walimine üheks Parist linna Parlamenti-saadikuks tähendab sidawiist PrantSlaSte suurema hulga umbusalduse tunnistust walitsuse ja seaduse wasta, kuida see seal nüüd on. Prästdent, Ministrid ja Parlament ei ole weel nii kaugele toibunud, et mõistlikku nõuu wõtta wõikstwad. Floquet on Präsidentile kinnitanud, et tema ja teised Ministrid ametist taganeda tahawad, kui sellest kasu loota wöib. Parlamenti juhatajatel olnud nöuu Boulanger' wangipauemist  ja fõeaolekut Parist linna üle pärida, nemad on aga aru saanud, et nende wastane rahwa stlmade eeS selle läbi weel kõrgemale tõuseks. Parlamentis tahetakse walimife-korda  nenda muuta, et jälle iga wali-koguduS seda asja oma keskis tallitab, aga nüüd ei wõi see enam patju aidata. Juhti, keS sellest safist wälja aitaks, ei ole kiisagil.  Asi on see, et õiguse poolest mõlemad seltskonnad, see keS nüüd Parists walitseb ja see, kes wõimust oma kätte püüab, ühe waimu lapsed mässamise waimu lapsed  on. Kaarnad on oma keSkts tülisse läinud ja tahawad  üksteise filmi peast nokkida. Et afi nenda on, see on õige hiljuti weel ilmunud. Et Boulanger' walimine, kui tema selle läbi omal isamaal ka üliwägetvaks saab, kuidagi raskest suure maailma politika külge puudub, seda ei arwata mitte. Walitsegu seal kes taheS, sõda omalt poolelt algata, ei olla seal kellegi! usaldust. Prantslased lepiwad sel korral palja sõnadega ja ärritamistega; kuulidega, mis kuulisi teinepoolt waSta kutsuksiwad, nemad peale hakata ei julge. Ka seespidist lausa mässamist ja wercwalamist ei näi Prantsusmaal enam karta olema. Ka selleks puudub seal mehist julgust ja meeldust, ühe mõtte eest mehise meelega wälja astuda. Alalised wintsutamised, mis nüüd juba sada aastat kestanud, uäiwad Prantslast nii kangest wäfitanud  olema, et nemad ennast igaühe külge köidawad, kes nende suurusest kslawaid kõnest piab, mitte aga ei päri, et nemad selle suuruse eest werega ja waraga wainule astuma piawad. Inglismaal kestab protsess »TimeS" toimetuse ja Parnelli wahel ikka edasi ja wiimaste pääwade sees on .Tiines'/ adwokat üht tunnistajat kohtu ette toonud, kes kõikumata tunnistust ette pani, et lirimaa .Maa mõrtsukatega ja teiste inetumale kurjategijatega ühes nõuus olnud ja neile nende mõrtsukategude ja teiste kurjategude täitmiseks ja tasumiseks raha annud on. See mees on ise Maa-liiga juhatajate teenistuses seisnud ja tunneb kõik nende saladused. Ziriiaste .rahwamees" Parnell langeb sedawiisi kohtu ees ikka rohkem mõrtsukate seltsimeheks. Osawõtmisega waatas maailm hakatuses Zirilaste püüdmiste  peale, kes oma rasket koormat kergitada tahtsiwad, mille alla hoolimata Inglased ueid juba sadade aastate kaupa rusunud oliwad. Aga koledate .rahwameeste" juhatusel  on nemad oma püüdmist kurjategndega roojastanud ja kurwastusega piab maailm ennast neist ära pöörama. Jtaliast. Selle kuu 45. pääwal läkstwad kaheksa politika-seltskonda Rooma linnast wälja Ponte Pomentano juure, nende wõitlemiste anuks pidu pidama, kus «viimases Saksa-Prantsuse sõeas wana Garibaldi Dijoni juures Sakslaste wasta wõitles. Pealtvaatajaid oli umbes 4000 ja nende keskis ka Niccioti Garibaldi oma perekonnaga.  Mitmed pidastwad kõnest Prantslaste anuks ja Dijoni Maire' kiri sai ette luetud. Kui Politsei-ametnik üht kõnemeest keelata tahtis, oina walitsuse-wastast lugu edast ajada, tuli mõtlemine käratsejate ja Politsei-wahtide wahel, kellest neli haawqDd. saiwad. Käratsetes läkstwad seltskonnad liuna poole tagasi. Porta.Pia juures käskis Politsei neid ühest ära sai aga tuvidega ja rewolwrikuulidega  «vastust. üks juba enne haawatud Politseiametnik  sai ühe raske kiwi filma, teine sai keppidega ja lipuwarrastega lõhutud. Sõeawägi tuli wiimaks appi, ei lasknud käratsejaid linna ja wõttis 46 kinni, kulda ka seltfllased ueid kaitseda katsustwad. Paha waimu näib Italias ikka weel küll olema. Greekamaalt. Juba aaStal 4882 aStus üks Prantsusmaa  seltskond kokku, Korinthuse maakaelast kanalit läbi kaewama, kuida seda juba Keiser Nero aeal kord katsutud, pea aga jälle seisma jäätud oli. See seltskond andis 30 millioni franki eest aktsiaid wälja, miS suure himuga wõetud  faiwad, ja lubaS kanali kuue aasta käikus walmis ehitada. Suure kiitlemisega hakati lööte ja pillutati raha wälja, aga töö oli paiguti raskem, kui ette arwatud, tarwitas  paiguti suuremat jõudu ja paiguti pidiwad kallaste kinnituseks müürid ehitatud saama. Juba aastal 4887 oli raha otsaS ja töö ei olnud weel kuigi kaugele jõudnud. Uueske tehti 30 millioni eest aktsiaid, aga waewalt kolmas jagu leidis waStawõtmist. Nüüd on raha jälle lõppemas, ja kui selle aasta Leikusekuuni mitte jälle 30 millioni franki eest aktsiaid ei wõeta, stis piab töö seisma jääma, millest umbes ka s kolmat jägu walmis on. Nüüd on aga senni mitmed raudteed ehitatud, mis selle kanali kasu wähendawad, nenda et uued aktstad wist mitte õige hinnaga  aset ei leia. Wäga kardetakse, et sellel Prantslaste ettewõtmisel paremat lugu oodata ei ole, kui Panama kanalil,  mille walmissaamiseks wäga wähe lootust on. Bulgariast tulewad nüüd jälle sõnumid, et alamad Greeka-Katholiigi preestrid, kelle waSta Prinz F rdinand nii suurt lahkust näitas, ennast ometigi tema poole ja PiiSkopide waSta heitma hakkanud. Kuna ülemad preestrid Konstantmopeli Erauhile üht wäga haledat  kirja iaatstwad, ja kuida kinnitastwad, oma lootust usu ja püha kiriku peastmiseks ainult Tema Pühaduse (Erarchi) peale heitstwad, ou alamad preestrid nõuuks wõtnud Prinz Ferdinandile üht adreSst ehk ka üht saatekonda läkitada ja temale oma kõikumata allaheitmist tunnistada. Kuida seal polttika ja ilmaliku käsn tuhinad kiriku kallal wapustawad, seda on näha. Rumimiast, Rumänia Kuningas Karl, Hohenzollerni suguwõsast, on tamne ilma lapseta olnud ja mitmed polilika-tarklased  oliwad temale tungiwalt nõuu annud, et tema ennast Kuninga-prauast, keS nime all „Carmen Sylva" (Metsa ka kui luuletaja tuntud on, ennast lahutuks ja teise abikaasa «võtaks. Kuninga-paari khristlik meel ei ole seda ,head aga kuulda wõtnud. Selle asemel wõttiS Kuninga.paar ühe noore sugulase, Prinz Ferdinand