Tallinna Sõber H > 42. Kuues aaStakSik. Tallinna», IÜ. Wiina-kuil Mwal lBBt. U!e«ld«t akklkht Cestirahaiale «aa! ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Lliidforl'i pbriate trükimajat: ««a, » rubla, 40 kap. pool-aattat 1 rubla 40 kap Kaju ehk pattiga saadetud: ,«»a« » rabla poal-aattat 1 rubla 70 kap. Kuulutused maksawad iga rea e?t selle aseme pealt L liop. Tellimised »»et«?fe »«« «» L«K««asi trükwajas. ?eterv»r«ts - Z. S. Seelaudt, 0»»usxou»« X S 4. —Tartus: W. Just. - Nastweres: -L. Matth. haides: A. SeidelSerg. Kapfalus: H. KsllSerg. Lihulas: J. Mttner't poodis. Wikjaudts: K. J. Karsw'i raamatupood. Auuresaares: TS--Lange.-Maak: kuida iseärani, kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab kirjad käiwad Baltistt (Balttschport LaariSeaik.llop^.l Register : Kas peame tõtt tunnistamata jätma kui karta on. et keegi seda pahaks paneb ? Omalt maalt. Tallinnast : Käsk mõisamaa ja talunuumamaa wäljawahetamise kohta. Kriminul seaduse asjust. Oodataw uuendus  meie kiriku ülemale aunnimede kohta. Nõuu hobuse-wargate waSta. -- Eestimaa rahwa-koolid, Linnasaadikute kogust. Äkiline surm. Tulekahjud. Wargus. E. R. Jakobsoni pärandus. Ilmad Tartust: Mõrtsuka tegu. Põltsamalt: Tulekahju. Wiljandi maakonnast: Mõnda. Pärnumaalt: Wäljarändajad. Pete>burgist; Politika protsessi otsus. Pihkwa kubermangust: Asujate häda. Arhhanglest. Tashkentist: Kasa'ate mäleStuse-sammaS ülespandud. Woeralt maalt: Austria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt- Inglismaalt. Itaaliast. Egyptnssst. Jda-Jndiast. Ameerikast. - Kiriku teadused. Kas peame tõtt tunnistamata jätma kui karta on, et keegi seda pahaks paneb? WaStus: ,Ei iial ega eladeS! Eks meie keele wana sõna ütle: ,Söö mis küps, räägi mis tõsi! Teed sa seda, siis lase Jumala lund ja wihma Jumala maa peale sadada, lase tormi hulguda, külma paukuda, kõuet müriseva ja wälku lüia ja, lase ka teiste kiustu ja wihawaeuu enesest üle woolata: kui finuzsüda sind hukka ei mõista, siis tehku seda kõik maailnch ei ole wiga midagi! On sinul Jumala kartuS ja ligemise armastus südames, siis oled kui meremees, kellel kindel tüür ja õige kompass käes, kes Jumala hooleks wöib jätta, laewa waljumini  ehk wagusamiili edasi ajada. ,Tõde tõuseb, wale wajub". Tõde tuleb Jumalast, wale Kuradist. Wiimane on walelik ja waleiikkude isa, kelle lapsed, kui wale sisse jääwad, kõik pärast oma isa juure saawad. ,Aga kuhu? Seda ei ole minul tarwis ütelda. „Aga", ütleb ehk mõni meeS, ,natuke waletada, natuke warastada ega muidu siit maailmast läbi saa". Soo! Mina ütlen, wend. seda sõna on Kurat wälja mõtelnud ja kurjad inimesed  rahwa suhu pannud, aga tõsi ega õige ei ole fee iialgi. Kalamehed mustatawad ka omad wõrgud ära, et kalad neid et näeks; kütid panemad rohelised riided selga, et metsa karwalised olekfiwad j. n. e. Kas Kurat siis rumalam on, kui nemad? Eks tema oma wale wõrgule ka ei oSka tõe nägu anda, walet tarwiliseks asjaks kujustada, et inimesed musta watgeks nimetaksiwad, ja pahema käe teed paremaks peaksiwad? KeS tõtt mitte ei tunnista t õ e pärast, ehk seda tunnistamata jätab teiste pahakspanemise  pärast, see käib juba Saadana adresst all oma eluteed. Kuida kuri lükkab, nenda ta läheb; kuhu tema tõttab, senna tema saab! KeS ühel poolel patuõte inimeste tahtmist nõuab täita, teisel poolel Jumala käsku, see tantsib munade peal; tahaks neid küll kõik terwed  hoida, tallab aga ometigi kõik katki. Kui nüüd keegi inimene nagu kukk ei pea olema, keS oma pead pöördes ühe silmaga üleS õiguse poole, teise silmaga alla wale poole waatab; kui keegi inimene rikutud seinakell ei tohi olla, mis 2 näitab ja 4 lööb; kui keegi inimene lamba naha sees hundi hambaid, tõe sõnade taga wale südant ei pea warjama kui palju wähem siiõ ? ohtumeeS, keS Kolmainu Jumala nimel on mandunud  tõtt rääkida ja õigust teha! Kui meie aga oma kohtumehi kaalu peale hakkame panema, kaS peaksiwad fiiS koik kaalu täis andma? KaS teadwad kõik, mis amet nende käeS on ja kellele waStust peawad andma? ,Mene, mene, tekel uwarfin" seisab mõne kohtu seina peal, ja inimeSte käed ei ole seda senna kirjutanud ega kustuta ka maha. Tänu Jumalale, meie wõime nii mitmest auusast kohtumehest ütelda: ,anna Jumal neile terwist, nemad on mis nemad peawad olema"; aga kahju, mitte kõik ei ole weel selle tunnistuse pärijad. Üks on arg tõtt tunnistama: see ehk teine wõiks seda pahals panna ; teine laseb ennast petta, ei ole terast meelt, ei ole ennast hoolsalt seadusega ja õigusega tuttawaks teha püüdnud; kolmas waatab oma kasu peale, sugulaste ja sõbrade peale; neljas laseb omale ehk koguni kibedat wett filmi wisata, et pea hakkab ümber käima ja silm õite aru ei saa, kuS poolel õiguse kaal tõuseb, kuS wajub. Aga, mina waene! Järsku tuleb meele, et ehk ka mõned kohtumehed seesugust kõnet pahaks panna wöiksiwad!  KaS peab nüüd kirjutaja kohkuma ja tõtt tunnistamata  jätma? Sellega teeksin otsekohe oma enese tuniStuse  waSta. KeS wtha ehk kadeduse pärast midagi teeb, see kartku, sugulasel ja sõbral ei ole seda larwiS. Peale selle ei räägi meie jo mitte nendega, kellesse see mitte ei puudu. Keegi tcrwe et tunne ihulikku walu, kui haigete haawa waadatakse: keegi walwaja ei wihaSta, kui magajat  unest üles hüütakse. Pahandab aga mõni, siis tunnistab  tema sellega, et temale seda waatamist ja hüüdmist kibedast tarwis läks. Ei ole see meie sõber, kes meid ikka meelitab ja kiidab, meie wigadusi kinni katab, waid see, keS wennalikust armastusest meie eneste tähelepanemist meie puuduste ja wigaduske peale juhib. Eks ole nii? Kes fiis tõtt tahab pahaks panna, sellele et wöi meie muud nõuu anda, kui: jää nii kaua wihasekS, kui jälle heaks saad! Tõde peab meie üle wöimust saama, mitte meie tõ e üle! L. ?. Omalt maalt. Tallinnast. WiimaStel aastatel on EeStimaal nii palju wäljawahetamist mõisamaa ja talu-nuumamaa wahel olnud, et aastal 4859 pandud talu-nuumamaa piired enamist  kõik muudetud ja mitmeS paikaS muutmist muutmiSte peale tulnud on, nenda et Kihelkonna-kohtutel raSkcks läheb, talu nuumamaa puutumata seisu üle walwata, kuida seadus seda pärib. Sellepärast on nüüd Talu-asjade Kommisfioni poolest käsk antud, et igast wäljawahetusest talu-nuumamaa ja mõisamaa wahel, kaks plaani peawad tehtud saama. Üks nendest saab pärast wäliawahetuse kinnitamist mõisaherrale tagasi antud, nagu ennegi, teine saab Kommisfioni allkirjaga kohalise Kihelkonna-kohtu hoidmise alla antud. Wene Kriminal-seaduse järel saab wangi tööle, tnhthoouesseja wangihooneSse mõistetud  inimestele fee aeg määratud nuhtluse- aeall maha arwatud, mis nemad kohtu-otsusest saadik wangis iStufiwad, enne kui nemad mõistetud tööpaikadesse ehk waugihooneteSse wiidud saiwad. See seaduS maksis tänine  aga ainult seal, kuS aaStal 4864 seatud uued kohtud juba ametis oliwad; teistes riigi-jägudeS ei maksnud see mitte, nenda ka Baltimaa kubermangudes mitte. Nüüd on Senati poolest seaduseks tehtud ja Kõigekõrgemast kinnitatud,  et see seadus kõikiS rukis ühetasa maksma peab. Wenekeeli lehtede sõnumite järel saada mõjumas paikas ühe uue seaduse kallal tööd tehtud, mille järel hobuse margad kohe peawad Jda-StberiSse saadetud saama. Jõudu tööle! ,Nowoõti" sõnumite järel olla nõuupidamised selle üle, Wene riikis Ewang.-Luth. usutunnistuse waimuliku ülemate auunimcfi S up eri nt e n d en t ja Kindral- Superintendent ära kantava ja neid ülemaid edaSpidi  Piiskop ja Erz pi tskop nimetada. Eestimaa Maakoolid. Mstirahwa Pühapääwa  Lehejärel. (Lõpetus.) ,Laste edenemisest kooli-õ p e tn s e S peame ütlema, et suureks rõõmuks arulehtedest oleme näinud, et aga 5 kihelkonda on Eestimaal,  kus laste edenemine wähelme ja puuduline oli. Nimed olgu nimetamata. Aga sealt näeme ka seda, et laste haigused enam süüd kannawad, kui hooletus. Uht ehk teist pnudulist koolt leiame muidu teistes kihelkondades ka ja soowime. et igal poolel koolmeistrid armastusega oma tööd teekstwad, armastusega Issanda waSta ja armastusega  laste wasta; kellel armastust on, selle töö näitab oma wilja ja see armastus ei wäsi ära; muidu wöib jo wäfimus selle raSke töö juureS pea kätte tulla! Ühest kahe klaSfiga koolist, kuS kakS koolmeistrit Spetawad,  tahame fiin weel rääkida. See on Wim Nigula kihelkondas Malla kook. Selle kohta ütleb aru-leht et õpetusasjad on küll needsamad nagu teistes koolides aga sest on palju kasu olnud, et töö nüüd kahe mehe õlade peale on ära jäutatud. Wanem koolmeister saab nüüd lapsi oma juhatase alla, kes esimesed sammud koolis on ära käinud ja need on nüüd ühed ,õpetuse-tunnid*, mida tema nendega peab, ja kõik miS lapsed õpiwad on nende peas ja waimuS kindlaste juurdunud, mitte enam paljad sõnad mis peast luetakse; nenda on usu õpetuses nii heaste kui Wene keeles, rehkendamises, peast kirjutamises  j. n. e. head wilja näha, ja kool wõib sel wiifil kahe mehe jõuga seks olla, mis peab olema. TähendateS üteldakse weel sealsamas aru lehtes, et ühe ainsa koolmeistriga  koolid on kui tunleweski sarnatfed, keda kahe tiiwaga aetakse, aga kuS kaks koolmeistrit tööl on, seal on tuuleweSkil oma neli tiiwa; kahe tiiwaga weSki jahmatab ka, aga pikkamisi, ja weSki märgid kuluwad pea ära. Olgu see sõna meeletuletamiseks iseäranis neile, kellel suured  koolid on ja kõik töö enam kui ühe mehele sünnib, seisab ühe mehe õlade peal. Järwa pool üheS kihelkonda?  leiti koolide järelkatsumise korral, et kaks osa koolidest  oliwad maga head, üks osa head ja üks osa mõne aSja poolest keskmist wiisi; koolilastel oli seal aga kolmeS koolis  hoolsast püüdmisest puudu, muidu oli ses kihelkonda? igal poolel näha, et wanemad ilusaste lapsi kooli saatfiwad  ja lapsed õppimise ja eluwiistde poolest auu teenifiwad.  Loodame et ka need kolm kooli pea paranewad ja kõigel meie maal aega mööda kõik koolid mis weel keskmisel  ja puuduslisel seisukorral on, ikka paremale korrale edasi astuwad. Kodune laõte õpetus on igal poolel emade hooleks antud ja suurem hulk emadest teab, et wanema truuwuS ja armaStus ei wõi sallida, et lapS rumaluses üleS kaSwab, aga siiski on weel 10 kihelkonda, kuS fee tundmine õiete ei ole wõimust mõtnud ja palju lapst kodu suuremat õpetust ei saa. SeitSmeS kihelkonda?, kuS lugu enne niisugune oli, on kodune õpetus paremaks läinud; mujal on hea ehk läheb korda. KuS musiks on wöetud, lapsi wiimsel aaStal enne kui kooli aStuwad, seatud päiwil  koolimajasse koguda ja läbi katsuda, seal on näha olnud, et laste oma hool kaSwiS ja mõistlikud emad sest ka abi ja rõõmu tundsiwad. Neil oli woimalik enne kooli-aega laStele raamatu lugemist selgeks, peatükka neile pähe õpetada ja weikese , Pildi-Biibli* abiga lapsi natuke Biibli lugudega tultawakS teha; ka »ükS kord üks* muist ehk puhaS õpitakse mitmeS kohaS lastest kodu selgeks. Aga see on selge, et mida enam kodu enne kooli minemist hoolt peetakse, seda enam on maimu põld ees, mis mitte enam harimata ei ole. Kool wõib seal palju kasu saata. Nii palju Vallakoolidest s?kS korraks. Waatame weel lühidelt, mis muis koolides on sündinud: EeStimaal on weel 4 Köstri- ja Kirikukooli. Seal käifiwad 116 poissi ja 16 tütarlast; nimelt: RakwereS  63 poissi, PaideS 22 poissi ja 9 tütarlast, Kosel 12 poissi, ja 3 tütarlast. WigalaS 19 poissi ja 4 tütarlast.  Lapsed on enamiSte heaSte edasi läinud. Elementar-koolisi oli 5 ja nendes käifiwad 163 poissi ja 19 tütarlast. Kõige suurem nende keSkiS on Hiioma Kärdla kool. ÜkS sellesarnane kool on Harjuja  Wirumaa raja poole, Kolga-Wõnnus (Kotkal), ümberkaudu  laSte wanematele soowitada, keS oma lastele kõrgemat  õpetust nõuawad ja neid iseäranis linna koolide tarwtS  tahawad laSta walmiStada.