Sel aaStal olla, kuida »Neue Dörptsche Zeitung" kuulnud, maksudes mõnda muutmist ja nendest riigile rohkem sissetulemist oodata, nimelt: Kaupluse- ja töötegemise  asutuse maksu lisadest 1.988,000 rubla, paSsimaksudest 205,000 rubla, Tulekaitse-seltside maksudest 170,000 rubla, mõnest teisest maksust kokku 463,061 tübla; wiimaSte maksude keskis on ka ükS maks nende poolt, kes omais eraasjus pvflhobuStega sõidawad, miS endiste podaroshnade asemele aStub ja selle aasta Paastukuu 1. pääwal algab. Postimaksudest loodetakse 2,126,500 rubla rohkem sisse tulema, uimelt sellest, et wõerale maale saadetud kirjade peale rohkem maksu pannakse ja kaalu-maksud postiga saadetud  asjade pealt, riigi piireteS, kõrgemaks tõstetud saawad.  Uut sissetulemist on sel aaStal ka Riia-Pihkwa raudteest oodata. Wilja wäljawedamine Wene riigist on wiimasel aastal tähtsalt käSwanud. Aastal 1886 weeti wälja 233 600,000 puuda, aastal 1887 344,000.000 puuda, 1888 479,500.000 puuda. Kõige rohkem on nisu wäljawedamine kaswanud. Wälja on meetud: 1886 1887 1888 nisu . 79 mill. puuda 118„ mill. p. 184 m. p. rukkid . 60 72,7 v ? odre . 34 » v » » kaeru . » 5 ' Wlza.h.iynab ",ei' ptd aastate kaupa üles antud, kui aga " nüüd 'makswake' odawamate hindade järel sadamalinnades  arwatud saab, s. 0. puud nisu 1 rubla, puud rukkid 60 kop., puud odre 70 kop., puud kaeru 60 kopikat,  siis on wiimäsel aastal fisse tulnud: nisude eest 184 mill rubla, rukiSte eest 59,7 mill. rubla, odrade eest mill. rubla, kaerte eest 52 mist. rubla, kokku 341.z mill. rubla. Teisi wiljasi ou aga ka umbes 20—25 millioni rubla eest wälja meetud ja sevawiifi on wiimasel aastal mähemast 360 künni 365 .millioni rubla mõeralt maalt wilja eest Wenemaale tulnud, tõe "hoolest mõib seda aga peale 400.Mllioni olla. Wilja wäljawedamine ou kõikis sadamates ja maa-tolltpaikades kaSwanud, kõige rohkem aga Mustmere sadamates. Odessa sadamast weeti aastal 1888 wälja 110 millioni puuda, Peterburgi sadamast 49 millioni puuda, Liibawi sadamast 46'/, millioni puuda, Tallinna sadamast millioni puuda; weel aastal 1885 weeti Peterhurgi ja OdeSsa kandu umbeS ühewõrra wilja wälja. Enne oli wilja waljamedu Wenemaa põhjaläänepoolist.est  kudermängudest enamjst Baltimaa sadamate käes. nüüd läheb rohkem raudteede peal wälja ja sealt Saksamaa sadamatesse; aaStal 1888 weeti Baltimaa sadamatest  144 millioni puuda wälja, Saksamaa sadamatest 290 millioni puuda. Ikka on aga Mustmere sadamad Wenemaa wilja wäljawedamise ja sedawiist ka Wene riigi majapidamise kohta kõige tähtsamad, pealegi weel selle poolest, et sealt kõige rohkem kallimat wilja, nisu, wälja weetakse. Wilja hinnad on Wene riigi ükfikuteõ paikades wäga mitmesugused olnud. Nenda makseti Jõulukuu 1. pääwal rukki puuda eest ühes paikas 22 kopikat, teises paitas 85kopikat; kaera puuda eest üheS paikas 20 kopikat, teises 86 kopikat. Kõige kõrgemat hinda makseti rukiste ja kaerte eest Peterburgis, kõige madalamat mõnes seespidises kubermangus. Rukkid ehk müüakse ka nüüd weel 22 —3O kopikaga puuda eest Woroneshi ja Poltawa kubermangudes ja Kishmewi kubermangu pöhjapoolises jäus. Kaera puud oli 20—30 kopika eest saada Pensa, Tambowi, Woroneshi sa Khärkowi kubermangudes ja mõueS  teises paikas; Tallinnas on kaera puud Jõulukuu 30. pääwal 57 V, kuuni 72 kopikat makSnud. Kaerad ja rukkid  on oma keskis hindaS wäga kõikuwad olnud ja kaerad on paiguti kallimad olnud kui rukkid. Nenda makfiS Jõulukuu 1. pääwal puud 8 rukkid kaeru Tallinnas . . 60—70 kopikat 60—70 kopikat Peterburgis . . 70—82'/, , 70—86 , NiigaS . . 60-70 , 70—86 , Miitawis . . . 60-70 , 70—86 „ Nowgorodis . . , 40 —50 MoskwaS ... 50—60 , 40 —50 , Pensas . . 30—40 , 30—40 „ Borissoglebskis (Tambowi kub.) . 30 —40 , 20 —3O » Kohtute-Ministri köigealandlikumaS aruandes Keisri Majestätile seisab selge sõnaga, et uued kohtud Äaltimaa  kubermangudes aastal 1889 asutatud saawad. sõnumite järel olla Merewäe-MinisteriumiS  nõuupidamised Baltimaa sõea-laewustikku 8 ekipashist  19, ja Mustmere sõea-laewustikku 2 ekipashist 6 ekipashi  peale seada. Wene kirikpte ehitamiseks ja ülespidamiseks Baltimaa kubermangudes on, kuida ,Äuuramaa Kubermangu  Zei tung" kirjutab, ka sel aastal HMZaSsast' t.OOLW rubla määratud, nagu juba igal kolmel aastal enne seda. Pealinna lehtede sõnumite järel saada wöeralt maalt fiõseweetud kõiksuguste piltide peale kõrgem toll pandud. Tuletõrjusa t e - s e l t s i s i on Wenemaa! kohaliste sõnumite järel linnades, alewikkndeS ja küladeS ülepea 157 kinnitatud. Harjumaa Eesti Põllumeesteseltsi  põhjuskiri on Jõulukuu 5. pääwal 1888 Riigimaade-Ministri  poolest kinnitatud. Tallinna Meierei-seltsi wiimase koosoleku  üle seilab Kuukirjas": Esiteks luges meierei-juhataja K. P e p p e r aruannet oma tegewuse üle, mis järel tema sel suwel 35 paikas käinud on, kus tähtsamaid  piima-looma karjast peetakse Ülepea on tema 106 pääwa reisul olnud, pääwadeqa Tartu näitusel ühes. Mõnda olla meie kodumaa piima-tallituses ja nimelt wõitegemiseS  weel parandada. Meierei-selts on oma tähelepanemist  E. L a u S m a n n' i wabriku peale TalliimaS heitnud, kus kõiki riistu tehakse, miõ meiereides tarwis lähewad ja mille kõrwa ka weel üks abi wabrik Tartus asulalud saada. Meierei-seltsi eestseisus oli soowiuud, et mõisadeS, kus lehmakarjad peetud saawad. aruandeid korjatakse ja selleks tabellideS karja suurusi, looma-tõugu. laudwsöötmist ja karjamaal-käimlst, piima ja wõi saaki ja seda üleS pannakse, kuida wõi-piima ja teisi sätteid tarwitatakse.  Kui ka mõnelt poolelt arwati, et igaüks õiget ja täielist aruannet ei tee, siiski sa! see nõnu wasta wõetud. Pääwakorral pidi ühe M e i e r e i - k 0 0 l i asutamine seisma. Eestseisus oli selleks rohkest teatnsi seesugustest koolidest Jda-PreuSsimaal ja Soomemaal kogunud, oli aga siiski ära tunnud, el selle kooli asutamine, põhjuSte pärast mida siin arutada ei wõi, nüüd mitte wõimalik ei ole. Et aga tungiwa tarwituse täitmiseks meierei-töölisi harjutada wõiks, sellepärast lubawad Selja ja Hasperi mõisaherrad igaüks kuns noort meest pärast Jüripääwa oma lüpfi-tallitüstesse õppima wõtta, kus nemad lehmade söötmises, lüpsmises ja teistes meierei-kallitustes ühe aaSta wõiwad harjutatud saada. Wiimasel nädalil kippus jea Tallinna lähet kord juba kinni toppima, Lanpääwani sõitstwad aga aurulaewad  ikka weel sisse ja wälja, ja oliwad sel aastal juba 24 laewa fisse tulnud, 32 wälja läinud. Saaremaalt tuliwad sõnumid, et kadunud aurulaewa lastist  kolm spirituse-waali Saaremaa randa uhutud on. Selle laewa ja meestekonna hukatuse üle ei wõi fiis ka mingisugust  kahtlust enam olla. Tallinna Priitahtlikkude tuletõrjujate peameeS, 2. gildi kaupmees Nikolai Schröter, on hõbe-medalje pealkirjaga , Hoolsuse eest", St. Anna-paelaga kaelas kanda saanud. sõnumite järel tahta Jaanikuu 17. ja 18. pääwal üleüldist Harjumaa muusika-pidu pidada ja olla selleks Jõulukuul kõikidele Harjumaa khori-juhatajatele kntse-kirjafl saatnud. Seesama leht kaebab, et Läänemaal kõik lanlu- ja muufika-khorid waikenud olla. Wõruckaalt ja Ottepäe kihelkonnast toob ,Olewik' sõnumit laSte kahanema kooliskäimise  üle. Rapla ja H arju - Jaani kihelkondades Eestimaal,  niisamati ka Saarde ja Halliste kihelkondades Liiwimaal, olla rõuged lahti läinud, kuida ,Mälgus" ja ,Olewik" kirjutawad. Selle kuu 10 pääwal on Altlinna hingekirjaline Marie Erm anu wÄljalastud soldat Jaan Hansowi korteris, 2. alewijauS majas Nr. 426, äkitselt ära surnud, rabandusesse, kuida arwatakse. Selle kuu 8. pääwal wveti Liiwi mallast päritud Jaan MammerS puuwilla-warguse pealt kinni.  Selsamal  pääwal oli sllepoodiS, Karjawärawa juures, suur kus 89. jalawäe-rügementi muustka-khori õppija Ludwig F. ja tema wend kaelast ja peast haawatud saiwad, niisamati ka peremees ja perenaene. Politsei läbi sai kiskumine waiglstatud ja Linna-w>lsker sai haawatud inimeste  abiks kutsutud. Selle kuu 12. pääwa õhtal oli lahtilastud soldat Jegor K. 1. linnajäuS, majas Nr. 168, joobnud peaga oma majarahwaga tüli tõstnud, oli küll juba nestde käest rookida saanud, möllas aga edafi ja pidi Politseisse wälja magama wiidud saama. —Tartu maan. teel, majas Nr. 301, on selle kuu 9. pääwa õhtal Juut Jsaak R. käfikammcr lahti muugitud ja sealt 35 rubla eest riiStu ja toitu waraStätud. Selle kuu 7. pääwal waraStati  Auna L. rullikamrefl üks sta-kints, 16 naela raske. Kahtluse all seisab 14äaStane soldaki-poeg Aleksander P. Hösel wasta selle kuu 13. pääwa sai 110. rügementist ära karganud soldat Mart GrÜnberg kinni wõetud. Margad Juhan K. ja Massilt G., keS Katholiigi kirikumaja  keldrist aidnik B. uuritsa-waadi ära wiinud oliwad, on kinni wõetud ja ka wargus leitud. Naltiskift, Näärikuu 16. pääwal. Reedel, Laupääwal ja Pühapääwal oli kange ja külm põhja-tuul, mis laeneid üle meie fadama-silla uhtus, nenda et sild nüüd paksu jeaga kaetud on. Lahe sadamast maa poole on murdjeaga  kaetud, mis aga laewasõitu ei takista. Täna on pehme ja walkne ilm. Saaniteeks on nüüd juba lund küll, kange tuul wiimaSte pääwade seeS on aga tee mõnest  kohast paljaks puhunud. Täna oodatakse üht Inglismaa  aurulaewa peenkaubaga meie sadamasse; teine olla pea järcli' tulemas. Raudtee ääred saawad kiwisütest puh-' taks koristatud. Tartust kirjutatakse selle kuu 12. pääwal: ,Thermometri  sammast on ilm tuna-heilest saadi? rohkest liikuda lasknud. Tnna-heile pärast lõunat oli ilus ilm 3 graadi külmaga, teisel homikul leidsime 10 graadi ja siis wajus sammaS zärges õhtani wagase ilmaga 20 graadi peale. Mõnigi wõis järgmiseks homikuks 25 graadi külma oodata, aga järsku hakkas sammas tõusma, seifis juba õhtal 14 graadi peal, täna on 3 graadi ja taewast tuleb uueste lund, mida, kuida majaperemehed arwawad, nüüd juba muidugi küll ou. Tartust tulewad ikka weel rohked sõnumid hobuste-warguste ja teiste warguste üle, nagu oleksiwad wargad ennast sel korral seal kogunud. Peterburgist. Selle kuu 10. pääwal oliwad Keisri Majestätid, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija,  Suurwürst Georg Aleksandrowitfch ja teised Keiserliku perekonna liited Maris-theatres Hkontsertis, mis Soldatite-kooli heaks antud sai ja kus selle kooli kaswandikud  ise ka mängimas oliwad. Esimesele Keisrikoja  õh ta pidule, miS selle kuu 16. pääwal peetud sai, oliwad 3500 wõerast kutsutud. Greeka Prinzess Aleksandra, Suurwürst Paul Aleksandrowitfch'! pruut, tuleb Jaanikuul Peterburgisse ja selsamal kuul saawad ka pulmad olema. Talumees Gaponow Smlsewi kreisist Gulai- Pobe külast, kes Keisri-praua ketti leidnud, mis raudteeõnnetuse  juures Wiinakun 17. pääwal ära kadunud oli, on Kõigekõrgema käsu peale 50 tukatit (3 rubla suured) leiduseks saanud. Nendele, kes Borki raudtee-õnnetuse aeal Keisrrlikkus rongis oliwad, on imewäärilise peastmise mälestuseks kuld medaljonid tehtud ja selle kuu 8. paamal on Majestät Keisri praua neid oma käega AnitschkowipaleeS  saajatele kätte annnd. Need medaljonid on pitkerkused  ja kannaga, kandmiseks. Ühe poole peal seisab Õnnistegija  näg», teise poole peal Majestätide nimetähed ja ,Peastmise mälestuseks 17. Oktobril 1888." Saanud on neid: Keiserliku rongi kommandant Oberst Schirinkin, Keiserliku rongi märkide ülemaataja Baron Taube, Kcisrikoja-Ministri sekretär Posharski, eleklrika walgnStuse  tallitaja Sass, mitmed Keisrikoja teenrid, Keiserliku  rongi ülemkonduklor Maltschichin, üheksa konduktori,  warkmeister Ka! aschnikow ,20 raudtee teenijat,  3 Kasakast Keisri kaaskonnast, 4 soldatit raudteebataljonist,  endise Teede-Ministri teenijad ja mitmed teised, kokku 120 inimest. Obuchowi rauawabrikus saab üks uus Keiserlik sõidulaew, ,Poljarnaja Swesda " , ehitatud. Hiljuti ou üks kommisflon Merewäe-Ministeriumist walatud raudplattist läbi waatamaS käinud ja leidnud, et kõik uueste piab tehtud saama. Wabriku kahju on 100,000 rubla suur. Raha-Minister Geheimerath Wõischnegradski  on Kõigekõrgemalt ühe mõisa-rendi kingituseks saanud, mis aastas 4000 rubla wälja teeb. Raudtee-laenud aastatest 1871, !872 ja 1873, mis 27 millioni nael stärlingi suured on ja 5 protsenti intreSst maksawad, saada niisamati 4 proksentiliSte paberite wasta ümber muudetud, nagu Homikumaa-laenupaberid hiljuti muudetud saiwad. Kulla hind on Wene paberraha hinna tõusmise  läbi nii palju alanema hakkanud, et kullakaewanduste peremeestele häda kätte tulema kipub ja mitmed oma kaewandufi  müüa pakuwad. „Swetk" wäljaandja ja toimetaja, Komarow, kuulutab.  et tema toimetuse all uus nädalileht, Ilsvtzeriu" (,Slawi Sõnumid") ilmuma saab, mida Wenelastel  nii wäga tarwis olla, et uemad teada saakfiwad, kuida Slawlaste aSjad Lääne-Europa südames feisawad ja nendest rohkem osa wõtma õpikstwad. Kuulutuses on hulk kõrgeid ja kuulsaid nimest üles antud, kelle kandjad une lehe kaastöölised olla, teiste keskiS ka Professor Lamanski,  keS aga nüüd awalikult selle waSta waidleb ja kinnitab, et temal Komarow'iga ega tema lehtedega ühtigi tegemist ei olla. - Kewadel saada Parifis üks Wenekeeline  leht, „Stjag", ilmuma. WeneAbessynia- m i ssion, preester Paissi ja Prii-kasakaS Aschinow'i juhatusel on, kuida esimene läbi kuulutab, Jõulukuu il), pääwal,  kokku 200 meest suur, Odessa sadamast wälja sõituud ja nüüd juba Punamere randaS, Oboki sadamas, kust nemad  Schoa ja Abessynia Kuningale juure minna tahawad. Kõik osawõtjad olla nenda walikud, et igaüks üht ametit oskab. Türklasteks olla räägitud, see missioni-rong olla 2000 meest suur, kes fiis ka wäga kahtlased olnud, künni ise nägiwad, et rohkem ei olnud, kui 200 meest. Maad kaudu on neil 550 werSta AnkaboeSse, Schoa pealinna, ja see tee olla raSke ja kardetaw. sest sealine kodurahwas ja Jtalialased on kahtlased nende wasta. Kas Schoa Kuningas Menelek ja Abessynia Kuningas JohanneS neid rõsmuga ootawad ja neile abi anuawad, see olla ka kiisttaw.