laseb täie kätega raha «valijate sekka loopida Kardetakse, et Valimise juureS kärad tõusewad, uus Bulgaria asju «veel rohkem segada ja «vintsutada «võitvad. Raha puuduS kestab seal maal muidugi edasi, sest suured rahamajad ei usalda Ühe maale laenata, mille «valitsust Europa suurriigid seaduslikuks ei arwa ja sellepärast omalt poolelt ei kinnita, kuida seda nimelt ühe poolwaba maale tarwis läheb. Nüüd on Prinz Ferdinandi ema, Prinzess Klementtne, kes «väga rikas on, seda asja toimetada  ja oma waStatamise peale laenata tahtnud, aga üteldakse,  et Koburgi Herzogi sugukond selleks luba ei anna, sest see on ikka sugukonna «varandus, mida seesuguse ,katsega" raisata laSta tarwis olema ei arwata. Senni tallitab Prinz Ferdinand BulgariaS, nagu oleks tema ühe täielt «vaba riigi ja koguni ühe suure riigi kinnitatyd Würst, nimetab suurriikide «valitsejate eeskujude järel omale Geheimrathisi, Kindral-Adjutantisi ja teist Erzellenzist, nagu endine Sõea-Minister Oberst Ntkolajew järsku Kindral-Adjutantiks ja Philippopeli brigade-kommandöriks nimetatud on. Selle enneaegse ülemeele üle hirwitatakse aga EuropaS ja see ei wõi teda tema kokku lapitud ja koikuwa trooni peal kinnitada. Saksamaa on nüüd taieste tema waSta, mitte ainult lahkuse pärast Wenemaa wasta, «vaid ka lahkuse pärast Prantsusmaa tänapääwase walitsuse waSta. Prinz Ferdinand on oma ema poolest Orleanistlane,  s. o. Prantsusmaa endise kuningliku sugukonna liige ja just see sngukond, keS just nüüd Prantsusmaal omast jälle palju juttu teeb, olla teda Bulgaria trooni peale toimetanud, et ka selle läbi tähtsamaks saaks. Seda sõnumit  tõi esiteks Würst Bismarki leht, ,Norddeutsche Allgemeine  Zeitung". Sel aeal rääkifiwad kõik Wene lehed selle waSta ja nimetaflwad seda juttu Würst Bismarki kawaluseks, kes sellega jälle kuidagi Venemaad petta tahta, aga ka need hakkawad aru saama, et sel jutul oma põhjus  on, kuida ka Prantsusmaa lehed kinnitawad. Orleanistlafed  olla tõeste Prinz Ferdinandi «valimisest osa wõtnud,  et nende tähtsus rahwa ees tõuseks ja nemad sel «viisil kergemini oma isade trooni peale tagasi saaksiwad. Saksamaa poolt ei soowita neid aga Prantsusmaa trooni peale, sest nende «valitsuse all wsikfiwad „ kättetasujad" ennast kindlamini koguda, kui «vabariigi ksikuwa walitsuse  all. Saksamaa Keiser on selle kuu 5. pääwal Stettinist Berlini tagast tulnud. Wenemaa ja Saksamaa Keisrid ei ole seal mitte kokkutulemist pidanud ja mslemilt poolelt kinnitatakse ametlikult, et selle kokkutulemise peale mõjuwates  paikades ka iialgi mõteldud ei olla. Politika tähendust  ei oleks sellel kokkutulemisel kuidagi olla «võinud, sest mõlemite riikide seisupaik, oma keskis ja Europa teiste polilika-asjade kohta, olla Würst Bismark'i ja herra von Giers'i «vahel täieste arutatud ja korraldatud. Seda sõnumit, et Wene Keiser Stettin! tuleks, olla mõned aealehtede  sõnumisaatjad kergel meelel teinud, aga lugejatele olnud see ikka nii palju rõõmu teinud, et nüüd mitmelt poolelt nukrat meelt selle kokkutulemise katkijäämise üle kuulda on, sest seda oleks, kui rahu kinnituse tähte, Saksamaal  rõõmuga nähtud. Mõned Wene lehed kinnitawad, Würst Bismark olla seda kokkutulemist plaaninud, et rahwas  arwaks, Wenemaa otsida Saksamaa sõbrust, aga Venemaal ei olla selleks asja. Seesugustest porikärbsete põrisemistest suureS polittkas palju ei hoolita ja et see nenda ei olnud, seda on sellest näha, et Würst Bismarki ja Graf Kalnoky kokkutulemine Friedrlchsruhes juba enne sellesama pääwa peale määratud olnud, kus juttude järel Keisrite kokkutulemine Stettinis olema pidi. Need wõeruskäigu  wõi nõuupidamise pääivad Friedrichsruhes ou nüüd ka möödas, Graf Kalnoky on Wiini tagasi reisinud ja kõigil maailmal oleks himu teada saada, mis kaupa seal tehtud on, aga seda ei ole kellegile teada antud. Et mõjuwaS paikas, siitpooliste ja sealtpooliste aealehtede käratsemisest hoolimata, sõbrus Saksamaa ja Wenemaa wahel edasi kestab, seda on ka sellest näha, et Wenemaa sõeawäe asjatallitaja Berlinis, Graf Kutusow, Preussi Krooni-rittretähe 2. klassist saanud on. Saksa-Prantsuse piirel on jälle Prantslaste poolest üht kõlwatumat ja ärritawat tempu tehtud. Kuna Prantslased Saksamaa salakuulajate üleMatsewad ja kõik nurgad läbi nuusklwad.  ilma et üht ainust kätte saanud oleksiwad, on selle kuu 8. Pääwal kuulsa Schuäbele löaastane poeg Chemtustt maanteel kinni wõeiud, kes seal üht mässamise kirja üleS pani, ja on Mehi waugikotta «viidud. Arwatakse,  et tema kinniwõtmise pärast nii inetumat kära e« tehta, nagu omal aeal tema isa kinniwõtmife pärast, ja Prantsusmaa lehed kinnitawad, et tema noorus teda wabandada.  -- Wana Schuäbele oli küll esiteks ühes teises paikas jälle Politsei ametit saanud, jätab seda aga maha ja hakkab Saksakeele õpetajaks. Leikusekuu 30. pääwal suri omaS Grüssowi mõisas kuulus Preussi Kindral  Graf Werder ära, just omal 79. sündimisepääwal. OmaS noores polweS on tema ka Wene sõeawäe keSkis Kaukasia mäerahwaste waSta wõitlenud ja temal oliwad sellepärast ka kõrged Wene auutähed. Viimasest saksa- Prantsuse sõeast on tema wäga tähtsat osa wõtnud ja saab Saksamaa ühenduse ja wägewuse asutajate sekka luetud.  Kui tema ennast aastal 1879 wanaduse pärast teenistusest  lahti palus, siis sai tema Grafi seisuse fisse tõstetud. Mõned Prantsusmaa lehed saadawad temale soimukõnest hauda järele. Ka ükS ! Prantsusmaal on suur kahin lahti. Prinz Philipp von Orleans, enamist Graf von Paris ehk Parist Graf nimetatud, keda Kuningriiklaste erakond troonipärijaks piab, on üht pitka kuulutust wälja saatnud, milles kõik Prantslased  kutsutud saawad isamaa peastmiseks uueste Kuningriiki asutama. Wabariik olla Prantsusmaad Võimatumaks ja Prantslast «vaeseks teinud, kirikut ja kõiki seaduslikku ja auusat elukorda lõhkunud ja ainult Monarchiriik, aealuguliku  Kuninga-sugu wõsude all, wõida PrantsuSma. d oma endise auu stsse tagafi tõsta ja kõiki häda ja wiletsust hävitada. Kuningriik ei saada ka wanameeline olema, waid pidada ilma werewalamiseta wabaduses antud healedeknamufega  uueSte asutatud saama ja saada wabameelisel joonel Kuningast Parlamenti ja Senati abil walitsetud, mille liiked kõige rahwa poolest walitud saawad. Esiteks hirwitati selle kuulutuse üle, mis kummagi pea erakonna, ei hoidlaste ega wabalaste, meele järel ei olla. Keegi ei wöi aga salata, et selles kuulutuses oma jagu tõtt on ja rahwa keskis näib see ikka nii palju mõjunud olema, et Ministrid heaks arwawad nõuupidamiseks kokku astuda, mis selle kuulutuse wasta teha tuleb. Arwatakse, et kõige pealt nõuuks wõetud saab, nendanimetatud Prinzide-seadust, mis kõiki neid Prantsusmaalt wälja ajada lubab, kes endiste  Kuningate ja Keisrite sugust on, weel waljuma käega täita, kui tänine. Ka arwatakse, et walitsus kõik Orleanlaste mõisad ja teised liikumata omandused ära wõtab, mis neil Prantsusmaal on. Kas see palju aitab, see on küsttaw. Rohkem on Orleanistlastel aga wist Bonapartistlasi  ehk Keisririiklasi karta, kes nüüd ka üht kuulutust  wälja saata tahta. Kui nemad sellega ka küll wist Keisririiki ei asuta, siis wõiwad nemad ikka healest laiali pillutada, kui walimtne tõeste viaks ette wõetud saama. Peale selle on aga Prantsusmaal ükS erakond, kes peastmift  sõeawäe, f. o. ühe Kindrali walitsusest ootawad ja ikka weel Kindral Boulanger' peale loodawad, kuida selle mehe kahewäärilised püüdmised ja tühjad kiitlemised teda ka põlastuse ja hirwitamise alla saatnud on. Wabariik saab sellest rahwa lõhkumisest mitmesugustesse erakondadesse,  kinnitust nende tuulede wasta, mis wist pea läbi Prantsusmaa puhuma hakkawad. Inglismaal teewad lirimaa asjad ikka weel suurt tüli ja muret, ja keegi ei suuda tüli ja mure otsa ette naha. Kaks suurt Jirilaste esimeest, O'B rien ja Mandev i l l e, on kinni wõetud ja saada rahwa ärritamise pärast kohtu alla antud, aga weel ei tea walitsus isegi, missuguse kohtu alla nemad piawad antud saama ja missugust nuhtlust neile pärida tuleb. lirimaal on käsk antud, et Rahwus-liiga Care, Leitzim':, Galway, Kerry, Cork'i ja Weseford'i Grafkondades,  ülepea 200 Rahwus-liiga seltskonda, piawad häwitatud saama. lirimaa Riigisekretär Balfour saab igal pääwal ähwarduse-kirjast, millest näha on, et tema elu peale waritsetakse. Wene-Afghanistani piire-korraldamisega  ollakse Inglismaal nii heaste rahul, et Kuninga- Praua oma Saadikule Peterburgis ja kommissäridele selle tallitust juures, kõrgeid auutähta annud on. Inglismaa ja Prantsusmaa wahel on Suessi kanalt ülewalwamise kohta see kaup tehtud, et see ülewalwamiue ühe kommiSfioni  hooleks piab antud saama, mille liiked kõige riikide Kindral-Konsulid Kairos on. Üks teine kommission piab seda maad määrama, mis Suessi kanali kallastel prii on, kuhu ükski riik oma sõeawäge saata ei tohi ja mis 2000 sõeamehe kaitsuse alla pandud piab saama. Sultan tahta selle kauba wasta waielda, sest see kitsustata tema, kui Egyptuse ülewalitseja, õigust. Ereteris on üks kommisston  kokku astunud, seda üles arwama, kelle süü läbi theater ära põles ja palju inimesi, umbes 200, surma saiwad. Theatre «valitsejatest ja lmnawalitsuse liigetest saada mitmed kohtu alla antud. Inglismaa ja Belgia «valitsuste wahel arutatakse seda tüli asja, mis Inglismaa ja Belgia kalameeste wahel Osteudes oli. Senni weawad Inglismaa kalamehed oma kalu tülitamata Ostende sadamasse.  Wihawaen kalameeste wahel ei ole aga lõppenud ja Belgia kalamehed on mere peal ühe Inglismaa kalameeste  laewa pea ära lõhkunud, mis eest Inglismaa poolt wist tasumist päritud saab. Jtalias kipub kholera wäga kangeks minema. Mesfinas  jääda igal pääwal sada künni kakssada inimest haigeks  ja need surra enamist kõik ära. Rahwa keskis on hirm kholera eest nii suur, et kõik põgenewad kellel see wõimalik on ja kauplus ja töötegemine seisma jääb. Rahwa hirmu juure tuleb weel sealine umbharidus ja ebausk. Kholera olla tahtes saadetud, sellest mõttest rahwas ei lahku ja arstidel ja teistel, keda tõbe wasta wälja saadetakse,  on alaline hirm oma elu eest. Nenda on naesed kolme soldatit, keda saadetud oli kange kihwtise «veega fopaSteS  paikades tõbe-idusi häwitama, neid sundinud seda wett ise jooma. Kaks, keS seda teha ei tahtnud, saiwad maha löödud, kolmas jõi surma hirmus ja suri kaheksa tunni pärast hirmsa waluga ära. Muidugi saab see nüüd rahwa ebausku ja umbusaldust walitsuse ja arstide wasta, weel suuremaks kaswatama. Ka Roomas ja Neaplis on kholera kaswamas. - Inglismaa Wahemere laewustik, mis Edinburgi Herzogi kommando all seisab, sai selle kuu 10. pääwal Triestis suure auuga JtalialaSte poolest wasta wõetud ja pealikutele uhke pidulaud walmistatud. Inglismaa  lehed on wäga rõõmsad selle lahkuse üle ja kirjutawad  ühest sõbrusefl, mis Inglismaa, Austria ja Jtalia wahel köidetud saada ja omal aeal wäga tarwiline olla. Parists käiwad jutud, et Inglismaa Kuninga Praua oma peale wõtnud olla, Jtaliat ja Abessyniat lepitada. Seda lepitamist wõib Jtalial wäga tarwis olla, sest sõda MaSsauah  ümberkaudu on juba palju werd ja palju wara maksnud, ja jälle seisab Abessynia agar ja wägew Kindral RaS Alula waritsetes MaSsanah ligidal. Spaniasse on see natuke weider sõnum tulnud, et kõik Spania „sõea«vägi" Paloase saarel (Karolinlde saarestikkus)  üks Unterohwitser ja neli soldatit, seal nälga surnud  olla. Selle fõeawäe" ülem, meremäe Leitnant Elices,  on kõigest ärakannatatud waewast nii wälja kurnatud Spaniasse tagasi tulnud, et teda raami peal laewast wälja kanti. Kui see tõeste nenda on, fiis on küll imeks panna, miks Spanialased paari aasta eest Sakslastega  Karolinide saarestiku pärast nii suurt kära tegiwad, kuna neil jõudu ei ole, ise neid saarest korralisel wiifil tallitada ja tarwitada. Türgi walitsuse rahapuudus kipub liiale minema. Leikusekuul on kõige ametnikkude palgad maksmata jäätud, et tellitud uutmoodi püsside Väljalunastamiseks raha oleks. Ottomani bank ei anna enam raha; Ministred on mitme maakonna maksud pandiks pakkunud aga weel ei olnud teada, kas bank sellega lepib ja jälle raha andma hakkab. Bulgaria asjus olla Minisieriumis. kus Sultani enese juhatusel nende üle nõuu peetud sai, otsuseks tehtud, esiteks  oodata, kuuni Bulgarias Sobranje «valimised möödas on. Türgi walitsus ei olla Kindral Ernrothi saatmist koguni mitte oma parast Würst Bismarki ette pannud ja teda palunud Inglismaad, Jtaliat ja Austriat selle Wenemaa  tahtmisega lepitada, waid olla seda ainult Saksamaa Valitsusele teada annud. Kardetakse, et Wenemaa walitsus  ennast selle tunnistuse üle pahandab ja nüüd, kuS raha puudus nii suur on, seda «võlga «valjumalt pärima hakkab, mis wiimase söea kuludest weel tasumata on. Teiselt poolelt kardetakse ka, et Wenemaa Erzerumi linna Weike-AsiaS pandiks wõtab, kui pärimised täidetud ei saa ja kui Türgi walitsus Bulgaria asjus tuimaks jääb. Makedonias olla Bulgaria asjatallitajad wäga agarad, sealiseid Bulgarlafl Türgl walitsuse wasta «vihale kihutama.  Teiste keskis saab üks preester, Christos", nimetatud, kes oma Vaimuliku riide all politika kirjast ja kuulutust kannab. Neil asjatallitajatel olla raha küll, mida neile Filippspelist saadetakse, kus selle liikumise pefapaik  on. Suure raua- ja nimelt suurtükkide-wabriku nüüdne peremees Essenis, Alfred Krupp, oli nende pääwade  sees Konstantinopelis, sai ka Sultani jutule wõetud, kellele tema üht wäga meelitawat kõnet pidas ja keS temale suure OSinanieh rittretähe andis. Tema ja tema kaasalaste  anuks on Sultani palees suur pidulaud walmistatud ja neile on niikauaks, kui nemad seal on. kaks Sultani tõlda ja üks weike aurulaew tarwitada antud. Wist on Türgi «valitsusel nõu, ikka weel sunrtükka tellida, raha puudusest hoolimata. Indiast tulewad sõnumid, et selle kuu 7. pääwal jälle Emiri sõeawäe ja mässajate wahel lahing olnud, milles mässajate veamees «vangi «võetud. — Kindral Mohamedunz,  kes Ejub-Khaniga ühes Teheranist ära põgenes, on Herati ligidal kinni wõetud, kuhu mõlemad minna tahtflwad,  sealist sõeawäge Abdurrahman-Khani wasta mässamisele  kihutama, kes selleks ka malmis olla. Ejub-Khan ise oli kadunud, olla aga ühe jutu järel, mis weel kinnitamist  tarwitab, pärast seda Perfias kinni wõetud. Amerikas on suur kahin Sozialistlaste laagris. Kuida lugejad ehk weel mäletawad, tehti Chicagos umbes kahe aasta eest Johann Most'i ja teiste seesuguste rahwameeste  ässitamise peale hirmust kara, lõhuti, rööwiti ja tapeti. Ässitajad ise ei wõtnud tegemast tülist muidugi osa ja ei wöinud sellepärast rohkema, kui aeglise tuhthoone nuhtluse alla mõistetud saada, mida Most ka juba wälja kannatanud on. Tegewate mässajate esimeestest faiwad aga mitmed wöllasurmale Mõistetud, kaebasiwad küll ka »kõrgemas paikas", ei saanud aga sealt paremal otsust. Nüüd piawad nende seltfilased suuri koosolekuid ja mõistawad  seda otsust kölawates kõnedes hukka, mis aga wist ei aita. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu lõpul saada plaan üheks uueks Nuhtluse-seadufeks Riiksrathi ette pandud, mis ühe iseäralise kommiSfioni poolest tehtud on.