dele kõige rohkem kahju teeb, keda oma kaitsemise alla wõtab, ehk kes ennast tema kaitsemise alla anuawad. Kulda  ..Estl Postimees" ise „kuuleb", saada tulewal aastal Dr. Hermann seda lehte oma juhatuse alla wõtma. Loodame ja soowime, et leht siis jälle tõe ja auu radade peale tagasi nihkub. Nüüd astub Eesti Postimees" esiteks Wana Greeka kuulsa kolmjala peale, kogub siitpoolt  ja sealtpoolt Soomemerd paksu suitsu oma ümber ja kllulutab ette: heide (Saksakeeli: Fall), on siis nii: „Sakala jääb manaks Sakalaks: Perno Postimees eh? ning Tartu Seitung on tema wäetimad, aga /väsimatad abilised. Eesti Jutustaja ei saa üleüldse /niite ilmuma. Olewik jääb wahest ka tulemata. Wal„gus  ärkab uueste unest ja annab Sakalale sund, et selgest  omale elu kinnitust saada. Ning Eesti Postimees /eeb nue peremehe käsn paale omad laiad hõlmad Sakalastele  lahti ning kõik wiis aealehte laulawad ühes „ kuulsas kooris liigutawat rahwa-kasulaulu: pKäsk kõlab nii kui pikse hääl: Wiis wahwat wahti wälja pääl! " „ja nõuda tagasi ja nõnda tagasi. Ristirahwa Püha- leht paneb seda kuuldes käed risti, ohkab wagust, /llik räägib wiimse pääwa tähtedest. Tallinna Sõber /eeb kõige mõnusamini, kiu ta kohe äraminestab." Ega seal palju nalja ole! Kargab kord kokkukeerutud Eesli suitsust ja Soome suitsust Wana-Greeka nõia-neiuke Pylhia pükõtes wälja, siis wöiks mõnigi kohkuda. Aga elutnuled ja elupalawus on meie loodust juba nii palju kinnitanud, et ehk ka seesugust wiirastust weel wälja kanna  lada suudauie. Pylhia eluaegus ei seisnud Saksakeel  weel nüüdse elukorra peal. Sellest see küll wist tuleb, et uutmoodi nõia-neiukesel Saksakeeli sõna /Fall" teine tähendus tundmata on See tähendus on:  kukkumine  (Tartiikeeli: sattumine). Wõib ikka olla, et ~ Eesti Postimehe" mõlemad heited (teine heide seisab jäult meie wiimases numreS), maha kukuwad, suitsust põrmu  flõse, kolmjala pealt tuha sisse sattuwad  ,heidawad."  Seal nende paras paik ka oleks! Wägaröõmustaw, kurwastuse kõrwas, on Tallinna Saksakeeli lehtedes lugeda, knida iga ülespandud pahateu kõrwas ka kohe seisab, et pahategija kinni wõetud on. Kodanikud ei suuda selle eest oma agara ja hoolsa Politseile küllalt tänu anda. Kui meie loota wö iksi me et pahategijad aealehti luekstwad siis paneksime neid siin ka üles, et näeksiwad, kui wähe sigidust nende raskel /ööl" on. Kinnitust ei leia need waesed wist ka enam kusagil. /Perno PeSlimeeS" seisab uue juhatuse all, kellel küll paremat tegemist on, kui warguse waStawõtmist /ahwuslikuks tööks" kiita. Selle kuu 3. pääwa homikul jooksis üks wiljaga lastitud Rootsi laew kauge tuulega Wiimsi raudas rahu peale kinni ja kohawad laened uhtusiwad üle. Meremeeste kaitsejad soitsiwad oma abiriistadega senna, milleks herra Waguer hobuseid annud oli. Laew seisis kalda ligidal ja laewamehed olimad juba oma abiga peasnud. Teisel homikul pärast seda sõudis May eri weike aurulaewa „Karl August" Kapten kahe mehega weikses paatis, rikkind laewa waalama. Teel murdis üks aer katki ja tuul wiskas weike paadi kiivide waStu kummuli. Waewaga peasis üks mees wälja, Kapten ja teine sõudja on laenetes surma leidnud. Kõigekõrgemast seatud Raudteede-kommisflon on üht seadust kinnitamiseks ette pannud, mille järel kõik raudteed  nende inimeste ülespidamise eest muretsema peawad, kes raudteedel wigadust saanud, kui mitte tunnistada ei wöi, et õnnetus ilma raudtee-ametnikude süüta juhtund on. ülespidamise  raha saab suurema ehk wähema wigaduse järel antud ja ühe korraga, ehk ka aasta-rahades maksetud. Kandidat ChristofMickwitz on Teadaandja" järel Saksakeeli ,Tallinna Zeitungi" wastajaks  Redaktoriks kinnitatud. Riiast. Lihawõte aeal, aastal 1878 saiwad Lubaani maaale ääres Lodja kõrtsmiku Lassman»'i ja tema abikaasa surnukehad leitud. Kaks hobust, saan ja mitmed hindas  jad oliwad rööwitud. Nüüd on 39 Wiinakuu pääwal wang L. F. L w, kelle peale Goldingi Hauptmann-kohtnS  üks mõrtsuga tegu tõeks tunnistatud oli, tunnistanud, et tema ja kaks Juuti Lassmanni ja tema abikaasa mõrtsukad  on. Mõlemad abimehed on ka juba wangi pandud. Üks nädal enne tähendadud mõrtsugategu oli L w Riia wangimajast äragargand. Edmund Gahlnbäck on Malitsuse Teadaandja"  järel Tallinnas Portugali Konsuliks Kõigekõrgemast  kinnitatud. Peterburgist. „Walitsuse Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemat käsku, mille järel Shandarmidel oma asjatalituses  mitte tarwis ei ole, ülemaid tänisel kombel teretada,  muidu kui aga kiis, kui ülemad nendega iseäranis räägiwad. Kui neil mitte teenistust aSjatallitust et ole, siis on neil ülemaid niisamati teretada, kui igal teisel alamal wäe-teenijal. Kuiba mitmed Wenekeeli lehed kirjutamas seista kohaliste walitsuste, nenda ka Maakonna-nõuukogude muutmised Niigiwalitsuse nöuupidamife  all. Wõib olla, et need nõupidamised Vallimaa  walitsuse-uuendusi natuke wiiwitawad. Öösel, selle kuu 2 ja 3 pääwa wahel tõifis kange Zda-Löune tuul, mis homikul kel! 8 Jda-Põhja poole pööras, tormiks kasmiS ja mett wiis jalga kõrgemaks tõstis. Madalamates paikades seisis 2 jalga mett uulitsatel.  Laemad Neema zõe peal saimad ankrutest kistud ja üksteise waSta, ja sildade wasta uhutud. Üks pesulodja,  mille peal 30 meest ja naest tööl oliwad, sai kaldast  lahti kistud ja jõkke aetud. Inimesed on kiil! eluga peasnnd, aga segadus ja kahju on maga suured olnud. Aealehed annawad Jõepolitseile palju sünd, kes selle eest hoolt kannud ei olnud, et laewu pehastand ohelikkudega kaldasse ei saaks köidetud. Ka häda aeal nähtud alamaid  Jöepolitsei ametnikkusi rahuga pealt waadates piipu põletama, ja ülemad ei olla ennast näitand. Torm on mitme maja katused ja pealmised korrad lõhknnd ja ümberkaudseks  aidades ja parkides kõige wanemaid puid mahamurdttud.  Tormi kiiru arwatakse umbes 75 —80 wersta peale tundis. Wenekeeli aealehed kaebawad wäga selle üle, et wõeramaa, nimelt Saksamaa riigialamad läänepoolistes kubermangudes WilnaS, endises Poolariikis j. n. e. —> ühe mõisa teise järel ostawad ja seda wiist Wenelast mõisadest wäljatungiwad. Nimetatud lehed paluwad selle waSta Niigiwalitsuse poolt abi. Meie arwates oleks tulusam, kui need lehed Wene sugust mõisa omanikkust noomikstwad, ise oma mõisade eest ja põllutöö eest hoolt kandma. Oleksiwad nemad seal agarad, tarwitakstwad mõisade sissetulemist maade parandamiseks ja ei pillaks seda wõeral maal, küll nemad siis pea seda näha saaksiwad,  kui palju mõisad sisse kannawad, ja ei annaks neid odawa hinnaga möerastele, mis muidugi kahju küll on. Need on wiletsad riigikodanikud, kellele Riigiwalitsust wöörmündriks pauna tuleb. pPorjadok" kirjutab, et tulema! aasta! kullakaewaudustest  3614 puuda kulda oodatakse, mille hind 33,900,000 rubla on. Rahahoowile olla käsku antud, tulewal aastal 33 millioni kuldraha, pool-imperalides ja 900,000 rubla 3rublasteis dukatites lüia. Peale selle saada 700,000 rubla jämedat hõberaha, 1 million rubla peenikest hõberaha ja 300,000 rubla maskraha löödud. Soomemaal lõõtsutawad ja kangest rahwuslist tüli Soomlaste ja Rootslaste wahel. Nenda on ka juba ühe suurkooli pidu juures Studentid ennast kahte jäusse jäutand ja erapidust pidanud. Tüli olla sellest tõusnud, et Soomlaste poolest iga Rootstkeeli kõne ärakeelatud saanud. Kahjul Tänine õitses see maa rahus ja ühenduses; küll nüüd erakondlikud püüdmised  edendust pea põdema panemad. Soomemaal elab Soomlasi ja Rootslasi. Kui tänine Rootslased igapidi Toomekeelt kosutanud ja tuetanud ja kui Soome kuulsamad  kirjamehed Rootslased oliwad, siis näitab see mähe tänulikku meelt ja kannatlikku maimu, kui nüüd Soomlased  nendele nende emakeelt koguni ärakeelata tahawad. M o s k w a st. Selle kuu 3 paamal tuli Leitudlastemaja  Rentmeister Gelleizki Politseisse ja palus ennast mangi panna. Tema oleks tunni aea eest Rugibankist 300,000 rubla wäljamõtnud ja sellega kojusõitnud. Teel jäänud tema mõneks silmapilguks uimaseks, ja kui toibund,  siis olnud rahakast kadund. Kuida see on, seda ei ole meel teada; isemiisi näitab asi aga selle läbi wälja, et ka selle maja omas laekas 10,000 rubla puudust leitud.  Linnas räägitakse, et seal kusagil üks salamängumaja  olla. kus hiljuti üks wäepealik 27,000 rubla wöit- Nttd. Kus üks wõidab, seal peab muidugi teine kantama. Hharkowi st. Sukruwabriku omanik Hharitonenko  on Snmõi maakonnale 50,000 kinkind, ühe kassa pohjusrahaks, kust talurahwale laenust anda wviks, et nemad edaspidi häda aeal mitte Juntide ja teiste wereimejate  kilust ei langeks. Peale selle pakub tema sellesamaks  otstarbeks maakonnale t 00,000 rubla 4 intresfi  peale kümneks aastaks laenuks. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würst Bismark 'oli Berliini tulles, peale tunni aega Keisri jutul olnud ja nemad on selle iile täitsa ühel meelel, kuida wastalise Riigipääwaga riiki walitseda tuleks. Pärast seda on Kronprinz umbes tunni aega Würst BiSmarki juures olnud ja kõige nende wahel näitawad asjad nii selged olema, et Würst Bismarkj tagasiastumisest  enam juttu ei ole. Riigipääw on selle kuu 5 paamal algatud, Keisri asemel on Würst Bismark troonikõnet ette lugenud. Kõige ettearwamiste wasta, saamad kõik need uued seadused Riigipääwale nõuupidamiseks  ette pandud, mille pärast edendajad" rahwast nii wäga Kanzleri wasta wihale kihutasiwad. Uue seaduste seas seisawad kui pea-asi tubaka-monupool (kroonu ainus- õigus tubaka kauplemise peale) ja Riigiwalitsuse poolest asutatud ja walitsetud abikaSsad wana ja wigase töörahwa heaks. Wäljaspidiste asjade poolest tähendab troomkõne kindla sõbrufe peale kolme Keisririigi wahel, sõbruse peale kõige teiste riikidega ja sellest loodetawa kindla rahu peale. Sõnalausumata kuulas Riigipääw trooni-, kõnet. Riigipääwa Präsidenkiks on von Lewetzow alleshoidwast erakonnast; esimeseks Abipräfidentiks von Franke nstein, kiriklasest erakonnast; teiseks Abipräfidentiks  Ackermann, alleshoidwast erakonnast walitud.  Kuida nõuupidamised sigiwad, see on weel teadmata,  suurt lootust ei ole -aga kellegil. Arwatakse et Würft Bismarkil nõuu on, erakondafi üksteise wasta keelamata  pureleda lasta ja sedawiifi rahwale filma ette panna, kui wiletsad saadikud üleskihutatud erakondlaste walimisest wälja tulewad. Badeni Suur.-Herzogi wend on ka haigeks jäänud; mõlemad on aga paranemas. Austria- U n gr u m a alt. Graf Kalnoky tamne Austria saadik Peterburgist, on ärasurnud Baron Haymerle asemele Wäljaspidiste-asjade Ministriks nimetatud.  Prantsusmaalt. Gambetta on omad Ministrid nüüd juba kokku saada suutnud. Wäga imeks pannakse igalt poolelt, et uued Miniftred kõik tundmata nimedega mehed on. Näitab, kui oleks Gambettal nõuu, walitsuse ametid aina üksi tallitada ja teised isluksiwad üksi silmakirjaks  tema ümber. Koolide Minister on Paul Bert, üks tuntud Jumala salgaja. Prantsusmaa saadikud Peterburgis ja Berliinis on ennast omast ametist lahti palmid, nenda ka mõned kõrgemad kooli-juhatajad. Omas kõnes Parlamenti ees kuulutab Gambetta, et tema püüdmine wäljaspidi rahu, seespidi edendus olema saaks. Arwatakse, et tema esimene mure oleks, sõda Afrikas lõpetada, nii pea kui iganes wõimalik oleks, nenda et kõiki wvimust ja wäge koguda ja Euroopas sündsal aeal mõeduwat sõna sekka rääkida wõiks. Meie uued Kalendred. Tulema aasta peale wäljantud Kalendretest oa tamne mast kaks meie silma alla sattunud. , Eesli maarahma Kalender",  Lindfors'i pärijate manast trükimajast wälja antud,  tuleb kui kõige wanem ja tuntud sõber manal Niisamati kui enne waatab see Kalender üksi harjund igapääwaste  tarwituste peale ja täitab neid tarwitusi täieSte. Lisas leiame meie esiteks kuulsa Daani jutustaja  Hans Kristian Anderseni luuletustest üht kenamat õiekest. Eunemuiftseis juttudes on Eesti rahwas ja Daani rahwas mitmes tükkis ühte langend, et mitmest jutust õieti tunnistada ei wõi, kas see ühe ehk teise rah-a päris  on. aid", see jutt mis tähendatud Kalendres  nüüd Eesti rahwa ette astub, see on luuletaja enese pärandus, meie loodame aga, et see oma puhta naljaga ja oma sügama ma tõsidusega ühe rahwa juures head aset leiab, kes omas paramaS maimus nii samati tõtt rõõmsa sõna alla peita oskab, kuida seda H. K. Andersen selles luuletuses nii sügamalt teinud on. Teine ,E esti rahwa Kalender" wälja antud Eestimaa Sünodi trükimajas, lisab oma Kalendri jäuS igapäiwiste tarwituste juure juba rohkesse seda, mida uuema  aea laiendatud tarmitused pärsivad. Üleüldise Kalendre kõrwaS seisab Põllumeeste Kalender, mis läbi aaSta igaaegse  maja ja maa tallituse üle lühikesi aga ustawat õpetust  annab. Ainus eksitus, mis meie fllma langend, näitab  meil see olema, et kangaste pleekima panemist Lehekuu  peale seatud on, kuna seda nii wara teha tuleb, kui iial wõimalik on. Peale selle leiame selles KalendreS kõiksuguseid arwu-tabelid, posti seadusi ja teisi seadusi; kihelkondade ia möisade uimesi ja adressisi nende maakondade  kohta; kus Eestikeelt räägitakse j. n. e. Oma wätjaspidise näu poolest astub fee Kalender selles puhtas ja tasases kenaduses rahwa ette, kuida see haritud silma rõõmustab. Kõik kisendawad ja kõrklewad karmad, wärwid ja kujud on hoolega körwale jäätud. Niisaiua  tasane, läbi ja läbi puhas waim walitseb ka selle Kalendre lugemiste sees. Mart Tamm, Zõewere walla kohtu peawanem" juhatab tähele panijat lugejat mitmesuguste  kohuste peale, mida rahwa eesseisjatele kõige roh kem kulub, pealegi meie aegus kulub, kus tallilsemata eraõiguse ja ksrkluse waim lõhkudes läbi maa-ilma tormab ja kardetawaid sädemeid inimeste südames waljuks leegiks lõõtsub. Kui meie midagi selle juttu kohta tahendama peame, siis on see see, et meie Mardi enese koduelust rohkem elawat kujustust soowmud oleksime. Sõnaga antud  õpetus sigitab igawust elawa elukujuga antud õpetus tungib elawalt ja jadawalt lugeja waimu sisse. Aga mis kõige rohkem südames elab, sellest woolab kõige rohkem wälja. Siin on rahwa põlew tarwitus kui pea-asi jutustaja  südames liikund ja tungib tema juttus iseenesest kui pea asi ette. Et jutt igapidi meie koduelu kohaline ei ole, se ei tee iseenesest suuremat wiga; waim on ikka pea-asi ja seesugnne waim wõib igawiisi seaduse all elada.