on surma saanud. Nikolajewist, selle kuu 9. pääwal: Laewasõidud on algatud; kaks aurulaewa on sadamasse tulnud. Nostowist, selle kuu 9. pääwal: Laupääwal hakkaS jea Doni jõe peal alla minema; täna on laewasõidud Kalatschi ja Asowi poole algatud. Sewastopoltst, selle kuu 9. pääwal: Sewastopoli raudteel on tamm mitmest kohast wee läbi wigaStatud, 95. ja 96. werSta peal alt õõnistatud. Rongid piawad pttkamesi sõitma. Klipper,Sabia?a" on laewasõitu alganud.  Zarizõinist, selle kuu 9. pääwal: Wolga jõgi on Tschornoi-Jarist saadik lahti; Zarizõini juures on weel murdwat sead. Woroneshist, selle kuu 7. pääwal: Lumi sulab ruttu, wihma sajab ja teed saawad  rikutud. Pihkwa kubermangust kirjutatakse meile: .L as arowi  moisaherra Petschura maakondas, kus palju EeSti rahwast elamas on, andis omal aeal koolimaja ehitamiseks  tarwilist maad, laskis koolimaja, kus teisel poolel ka abi-kirik on, oma kulu peale ehitada ja kinkis ka oreli. Eesti rahwa hulk kaswab seal aga järges suuremaks, neuda et wetke oreli heal rahwa laulu-heale kohta nõrgaks jäi ja suurema orel! muretsemiseks raha korjamaZhakati. Mõisaherra ja teiste poolest kuluvad suuremad kingitused, ka saiwad mõned näitemüügid peetud ja nüüd on suurem orel walmis, mis 450 rubla maksab ja igal Pühapääwal rõõmsa rahwa laulu täie healega juhatab." Pihkwa Kubernõr Geheimrath Baron Üksküll von Gyldenbandt on Senatoriks kutsutud.  Seda tegewat ja auusat ülemat kahjetsetakse seal kubermangus wäga taga. Soomemaalt. Keisri suwi-paleekS Wilmanflrandis oli Soomemaa Senati poolest 27,000 marka lubatud. Et see summa ette ei löö, siis on nüüd weel 5000 marka ja peale selle elektriga walgustuseks, majariistadeks ic. 14,000 marka lubatud. Soome Kirjameeste-selts ei ole .Eesti muiStejuttusi" mitte oma kulu peale wälja anda wõtnud, sest see ei mahtuda selle Seltsi eesmärkide  sisse. Maapääw on seda ettepanekut tagasi lükkanud, mis järel Greeka-õigeusu Kirikule Soomemaal Ewang-Lu-H. usutunnistuse kirikuga ühesugused õigused pidiwad antud saama. Mitmelt poolelt tõreletakse walju sõnaga seda umb-kannatust. .Nya Pressen" kirjutab, et ükS Soome laulukoor Anitschkowi-paleesse kutsutud ja seal Keisri Majestätide eeS laulnud on. Maapääwal waieldakse naeS te rahwa õiguse üle suurkooli astuda.  Seda õigust on Soomemaal naesterahwale küll juba aastal 1871 antud ja weel wiimasel aastal on 11 naeSterahwast seda õigusi tarwitanud, aga mõnele saada seda ikka weel keelatud ja teistel olla palju tüli, enne kui neid waSta wõetakse. .Wabameeline" erakond nõuab selles kergitust, aga teiselt poolelt seistakse wasta, sest et sellest elukombetele kahju kardetakse, kuida ka weel wiimasel suwel  näha oli. Peterburgist. Keiserlik KörguS Suurwürst Auu järje - pärija ja Keiserlik Kõrgus Feldmarschall Suurwürst Nikolai Nikolajewitsch jõudsiwad selle kuu 7. pääwa õhtal Berlinik Peterburgisse tagasi. Keiserlik Kõrgus Feldmarschall Suurwürst Michael Nikolajewitsch oli esiteks weel Berlini jäänud ja tuli selle kuu 12. päämal. Würst Bismark on BerliniS  ühe tunni aega Suurwürst Auujärjepärija jutul olnud. Esiteks oli kirjutatud, et Keiserlik KõrguS Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch Saksamaa KeiSri matusele läheks ja pandi pärast imeks, et seda teisiti seati. Nüüd kirjutatakse, et Suurwürsti- Praua Maria Pawlowna jeajooksul külmetanud, haigeks jäänud ja Suurwürst oma abikaasat mitte ei ole tahtnud üksi jätta. me" k! übeson selle kuu 10. paäwal Keiser W i l h elm't mälestust pühitsetud, kus ka Saksamaa Saadi?  Kindral von Tchweinitz oma abikaasaga, Baieri Saadik Baron Gasser ja Saksamaa Konsul Baron Lamezzan juures oli-vad. Esiteks pidas kirikuõpetaja Freifeldt liigutawat kõnet, fiiS pidas ,Peterburgi Zeitungi" toimetaja, herra P. von Kügelgen, pikemat kõnet Keiser Wilhelm'! elust ja tegewusest. Prinz Hohenlohe-Oehringe u'i peast on kuul osawalt ja õnnelikult wälja leigatud ja olla lootust,  et tema paraneb ja terweks saab. Wene lehtedes hakatakse ikka suurema elamusega  arutama, et Saksamaa seespidises ja wäljaõpidises politikas Keiser Friedrich'i juhatusel muutmist oodata olla ja Würst Bismark oma suuremat mõjudust kautada, kui tema ka ametisse jääb. Seespidi ootawad need lehed „wabameelist" joont, mis mitte ainult Niigipääwale ja Maapääwadele  suuremat wõimust ei anda, waid ka Saksamaa üksikuid riikisi rohkem oma käe peale tagasi saata, mida Würst Bismark .mägise" maha rusunud ja üheks riigiks ühendanud olla. Pea näitab neil lehtedel lootust olema, et Keiser Friedrich oma isa tööd, Saksamaa Keisririiki lautama hakkaks. Wäljaspoole ootawad need lehed rahule suuremat kinnitust ja Wenemaa poole suuremat lahkust, otse kui oleks Keiser Wilhelm Wenemaa waenlane olnud. Kiidetawad ei ole seesugused jutud selle wärske kalmukünka  ääres mitte ja need lehed teeksiwad ka paremini Keiser Friedrich'! ikka weel wäga kardetawa terwise peaie mõtelda za tema järeltulijat mitte ärritada, keda nemad sõea peale ötlewad waritsema. Wenemaa seisukohta Bulgaria aSjus ei saada muutus Saksamaa Keisritroonil  kuidagi kõigutama. Odessast kirjutatakse järgmisest kentsakast juhtumisest: .Küünlakuu 21. pääwa õhtal kell 6 ja 7 wahel pidi Stretenskaja kirikus üks paarike kokku laulatus saama. Õigel aeal oli paarike piduriides, kõige oma kaasalistega ja omaksetega seal, sosistas üksteisele õrnu sõnu körwa stsse ja ootas põnewusega preestrit, kes nende igatsetud paela punuma pidi. Järsku kargas seal üks tülitaja. naeSterahwa kujul, lehwiwate juuksetega pulma rongi sisse, kiskuS schleieri pruudi peast, silitas oma õrna käega mõni kord õige waljust üle peigmehe näu, wõttis tema kraest kinni, wedas teda kirikust wälja, teel üht kroonlühtrek ümber lükates, iStus oma saagiga õues wankrile ja sõitis uuiitsapoiste  wilistamise ja naermise saatmisel ära. Pruut jäi weel natuke aega sügawas mõttes altari ette, künni preesterMhendas,  et tema ilma peigmeheta kullast abielu-paela punuda ei wõi." Kharkowis sai selle kuu 13. pääwal ba ? t iol o - gika hospidal sisse õnnistatud, kas hulluist loomadest kistud inimesi Pasteuri wiifi järel arstitakse. Senni oli selle hospidalile suurkooli ruumides korter antud ja seuui (umbes kaks aastat) on seal 113 inimest arstimise all olnud. Nüüd on selleks hospidaliks oma maja muretsetud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. Keiser Friedrich'! terwise üle tulewad tänine järges paremad sõnumid, kui seda arwata wõiS. Rääkimine on temal küll raske ja on arstide  poolest; keelatud pitkemaid wastuseid, nimelt saatekondade  kõnede peele, laseb tema ette lugeda, aga temal on täieline tööjõud ja tema tallitab oma kõrget ametit wästmata  ja tüdimata, sagedast keskööni. Arsttdele oli juba San Remos ära keelatud, kõrge haige juures leitud tähtedest,  haiguse edenemisest ehk takistusest, aruandeid awalikult  wälja saata ja see keeldus keSiab edasi. Professor Waldeyer, keõ kui wiimaue haiguse-arutaja San Remosse kutsutud sai, ei ole sellest siis ka ühtigi awaldanud ja tema kinnitab, et ka teised seda teinud ei olla, et sõnumid  aealehtedes ainult arwamisie põhjusel seisawad. Keegi ei olla ka ütelnad, kui kaua haigus ja elu eh? kestada wõiksiwad. Keiser Wilhelmi matusest ei ole Keiser  Friedrich arstide tungima nõuu peole mitte osa wõtnud  ja ka Würst Bismark on kõikuma terwise pärast sealt ära jäänud, sest sel paäwal oli seal 10 graadi külma. Et haaw, mis hõbe-putke fiSsepanemiseks leigatud sai, nüüd juba täiesie paranenud on, teist leikamist aga lähemal  aeal ei arwata tarwis olema, siis on Professorid von Bergmann ja Bramann nüüd nende arStide keSkist lahkunud, kes alati Keisri ümber on; tema ligi ou Dr Mackenzie, Dr. Krause, Dr. Hovell ja Dr. Wegner jäänud.  Charlottenburgi schloSsis saamad toad selles soojuses  peetud, kuida need San RemoS ka oliwad ; suur park on esiteks rohwale ära keelatud, et Keiser seal tülitamata jalutada wõib. Ikka aga räägitakse, et Keiserlik perekond ehk pea Wiesbadenisse elama läheb. Krouprinz Wilhelm jääb Keisri asemikuks weikemate walitsuse-asjade tallituseS,  ilma et selleks igakord iseäralist wolitamist tarwis läheks. Kõige selle waSta, mis enne ühelt ja teiselt poolelt  arwati ja räägiti, welitseda täieline ja südamelik usaldus  Keisri ja Würst Bismarki wahel, neuda et esiteks mingisugust muutmist Saksamaa seespidises ega wäljaSpidise  politikas oodata ei ole, mis peale mitmelt poolelt loodeti ja igatsusega waritseti. Siiski piawad mõned ringkonnad, nimelt Prantsusmaal, neist lootustest hammastega  ja küüntega kinni ja .Frauce" kirjutab selle kohta: .Lühike kuulutus, mida Keiser Friedrich .Riigi-TeadaandjaS"  amaldada laskis, on tähkjaS, sest et selles ühendustest  sAnstriaga ja Jtaliaga) juttu ei ole, mida herra von Bismark walja mõtelnud on. Saksamaa, mis ainult oma enese peale loodab, on rahul omaS kindluses ja soowib ainult rahu. Neuda kauwad kõik need kujustatud hirmud, mida Niigikauzler ütles karta olema. Üks teiue tähtjas seletus ou see, miS Saksamaad rahukantsiks teha tõutab, selle jumes aga ühele meelele üksikute riikide walitsustega  ja Riigi- ja Maapääwadega jääda lubab. See tähendab, et rahwawolinikud ja rahwas ise edaspidi suuremat  osa maa juhatusest saama piawad. See on mana õpetuse hukkamõistmine, mis üliwalitsust ainult Keisri omaks andis. . . Saksamaa Keisri uus walitsus kuulutab üht wäga tähtsat joont, ennast Wenemaa ja Prantsusmaa poole ligendada. Keiser Friedrich tundis elawalt neid kaastundmist ja osowõtmisi, mida tema haiguS temale Prantsusmaa poolt tõi. BerliniS ei näi enam suuremat waiumStust selle kolmeriigi-ühenduse üle olema, mida herra von Vi mark wälja mõtles." Prautsulmaal näikse loodetama, et Saksamaal nüüd ka seda .rahwawalitsusi" asutatakse, mis Prantsusmaad 17aastat wintsutanud ja Nõrgendanud, suurriikide keSkist pea wälja heitnud on. Ja selle juures loodawad Prantslased selle asutatawa uue .rahwariigi" ligendamist Wene Zsewalitsrja riigiga! See aunad ka palju mõtelda nende kohta, ka Wenemaai ennast Prantslastega .wenna tada" himustawad. Kentsakas  on ka Prantslaste edemus, millega kõige maailma ees kuulutawad, et nemad oma kasu pärast Saksamaa Kronprinzile tema haiguse juures oma kaastundmist ja osawötmist näitanud on. Weel selgemini aga ka weel kentsakamast kuulutab .Paris" oma lootust naid? .muudatuse"  kohta, mida Prantslased Saksamaa uuest Keisrist ootawad. Seal kirjutatakse: .Keiser Friedrich on ennast üle sõeawäe peade Saksa rahwa poole pööranud. Tema kuulutus ja tema kiri Würst Bismarkile näitawad tahtest sellest waimujoonest mis rahwa kaugelt suurema osa mõttetega kokku läheb ja sõeawäe-erakonna meele waSta tõukab. . . . Kuida ei piaks mitte sõea-erakond, —Kroupriuzi, Moltkc ja teiSte erakond,  sügamast haawatud olema, kui Keiser ennast esimest korda mitte enam sõeawäe peale ei tueta ja omad silmad ainult, rahwa poole pöörab? . . . Wabadus kõige oma kraamiga on uue Keisriga Saksamaale tulnud. Tema aStub esiteks weel kartlikult ette; sellest ou aga küll, et tema (wabaduS) seal on : et oma tööd malmis teeks. Nüüd wõib kindlast ette kuulutada, et Bismarki ainuswõimus  murtud ou ja et Saksamaa uuele teele astub. Selle tee lõpul on tajumised kõigile, kellele Saksamaa kahju on teinud." Need kentsakad märatsejad näiwad arwama, et Saksamaa Keiser ja Preussi Kuningas Friedrich IH. oma trooni peale „ Jumala  armust" astunud on, Jumala nime kooliraamatutest wälja pühkima, Keisri ja Kuninga wõimust häwitama ja wiimaks Saksamaa mana pärandust,— Elsas-Lothringi maid, mille tagasiwõitmiseks tema ise nii suuri tegusi teinud on, Prantslastele tagasi andma! Kõige selle juures on aga Prantsusmaa enese sõeaerakonna  keskis määratu kahin, mille mõnul Kindral Boulanger uueste piab mõjumaks, kui iialgi wõimalik, weel palju wägewamakS tehtud saama, kui tema omal Sõeaministri ameti aeal oli. Kuida juba kirjutatud, sai Boulanger mitmes paikas suure healede-enamusega rahvasaadikuks  Parlammtis walitud, ilma et temal, kui tegewal sõeamehel, õigust oli, seda ametit wasia wõtta. Tema kirjutas selle peale Sõea-Mmistrele, et tema ise sellest asjast osa ei ole wõtnud, et tema seda aga ka kuidagi keelata ei wõinud, sest just sellepärast, et tema tegewsõeamees  on, ei wöida tema politika asjust osa wõtta, olgu need tema eest ehk tema was a. Pärast on aealehed,  kes tema eest kostawad, seletanud, et ka walijad wäga heaste teadnud olla, et Kindral Boulanger mitte walitaw ei ole ja et healed ainult rahwa tõrelemiseks selle wastr antud on, et teda tema Sõeaministri-ametist wälja kaugutati, kuna.kõik rahwal" iema peale nii snured lootused  olla, muidugi .kättetasumiseks" Saksamaale ja Elsass- Lothringi maade tagasiwõitmiseks. Wahe aeal on wälja tulnud, et Kindral Boulanger kolm korda ilma lubata ja salariides Parisis käinud on, .rahwa-korelemist" salamahti iuetamas ja leegile lõõtsulamas. See on walitsuse kannatuse  põhja alt ära löönud. Omast kommandöri-ametist on tema juba lahti lastud ja Kindral Warnet on tema asemel 13. korpuse kommandörics nimetatud. Teda tahetakse  aga ka kohtu alla anda ja sõeawäe-teenistusest wälja tõugata. See näitab aga just see olema, mida .kättetasujad",  Anarchisikased, üliwabalased ja ülepea kõik need soowifiwad, kes praeguse walitsusega rahul ei ole, kes muutmist päriwad, üks kõik missugusel kujul. Kõige nende lootus on Kindral Boulanger ja nemad tahawad wõimust tema kätte toimetada, mis juures .kättetasumise"- tuju lõõtsutamine kõige parem riist on.— Selle kuu 18. paäwal saab Marseilles jälle üks rahwasaadik Parlamenti walitud. Senna tahawad Deroulede, Noches rt ja nende seltsilased oma mehi saata, et Kindral Boulanger tõeste walitud  saaks ja oma wõimust kosutada-võiks. Kardetakse, et see rahutu mees rahulisele erakonnale pea palju tüli saab tegema. Selle kuu 4. paäwal saiwad Partsis suured rahwasalgud kinni wõetud, kes Keiser Wilhelmi matuse osakamiseks Boiilanger'-lanlust laukumad. Sedawiisi teeuiwad  Prantslased oma Sõea-Jumalat ja .loodawad" selle jnureS, et Saksamaa nuZ Keiser omad proowilud riigimehed ja sõeawäe-juhatajad nende rõõmuks ametist lahti laseks! Berlimst. Keiser Friedrich'! terwise üle käiwad rahwa keskis mitmesugused jutud. Ametlikult kuulutatakse, et tema terwiS oma kohta hea olla. Selle kuu 10. pääwal oli Professor Dr. v. Bergmann Keisri juures ja selle peale Würst Bismark Itundi. Arwatakse, et politikakurjategijatele  andeksandmist kuulutatud saab. Uus-Strelihist, Paastukuu 9. pääwal: Raudtee-rong, mis Pühapääwal Rosiokisi ära sõitis, jõudis täna parast