kõrgemates ringkondades. Jälle on ennast kaks Ministri ja kaks kõrget Kuningakoja ametnikud ametist lahti wõtnud. Igal poolel arwatakse, et wana 77aastane Gladstone seda tormi wälja ei kannata, mis ParlamentiS tema wasta oodatakse, waid jäädawalt oma Ministri-iste pealt langeb. Mis aga fiis teha, seda ei mõista keegi ette arwata. Kui uuS Ministerium Jirilastele järel ei anna. siis piab seal wist lausa mässamine sõeariistadega lämmatatud  saama. HYnd m ann ja tema seltfilased, kes ässitajad oliwad, lõhkumist, warguft ja rööwimist  figitasiwad, on kohtu poolest süüst lahti mõistetud. Inglismaa walitsuS ja kohtud näiwad nii nõdrad ja kohkunud olema, et sealt wist wäga paha sõnumid oodata on. - Endine Minister Lord Shaftesbury on ennast selle kuu 2. pääwal woorimehe troshkas maha lasknud.  MiS teda selle teule kihutanud, see on teadmata. Kuuinga-Praua ja tema waimees, Prinz Heinrich  von Battenberg oma abikaasaga, on Paastukuu 29. pääwal Osboini, Wighti saarel, elama läinud.  Belgias  ei ole mässamised weel mitte kustunud. Sealt kirjutakse Paastukuu 28. pääwal: .Quenasti suuretes  porfiri murdudes, kuS töölised 4 künni 5 franki pääwaS teeniwad ja kus peale selle igapidi nende eest wägaheaSte hoolt kantud on, oli rahurikkujatel ometigi korda läinud, töölisi kiwi-loopimistega kohkutava ja tööd seiSma jätma sundida. Heile tuliwad tõrkujad murde walitsuse juure ja pärifiwad kölawa kõne - käänudega, miS Defuisseaur' ,Rahwa Katekhismuses" seisawad, töörahwa elukorra parandamist. Kus Politsei - soldatid Itwimurdu wahtisiwad, seal wöis tööd tehtud saada. Riigi  Prokurör laskis mõned rahurikkujad kinni wõtta." Ka teistest paikadest kuuldakse tSrkumistest. Kuida asjad seal edaspidi sigiwad, see on igaühel mõistatus. Vabrikud  on lõhutud, nenda et tuhanded nüüd ka enam odawa palga eest tööd ei leia. Kauplemine on takistatud ja wabriku-tööde hinnad langemad ikka weel alamale. Belgias  on wäga paks rahwas. kes pea ainult wabrikuttööst elab. Kuningas oli lootnud, et undeõ Kongo riikis, mis Kema hoolekandmise all ja suuremalt jäult tema kulu peale asutud sai, Belgia wabriku-tööd, kaup ja üleliialised töölised  aset leiaksiwad. See lootus ei ole aga weel täide läinud ja Kuningas osta mureS ja nukral meelel, Prantsusmaal saiwad kaks äõfituse-lehtede toimetajat Decazeville  kinni wõetud, keS senna läinud oliwad, tuld weel natuke lõõtsutama, ja saiwad seal rändes ära wiidud.  Sellepärast oli kuulus tülikihutaja Rochefort ParifiS  üht nendanimetatud , jäleStuse- m e e t i n g i t" kokku kutsunud, kus fiis ka walitsuse wasta kõnest peetud ja mõnust wõetud sai, mis iga korralise inimese iyu-karwu püSti ajasiwad. Prantsusmaa walitsus on omaks juhtjooneks  wõtnud igaüht rääkida laöta mis tema tahab ja wast fiis kätt wälja sirutada, kui sõnu tegudeks muutma hakatakse. Just kiita ei ole see joon mitte, sest selle läbi jääwad eksitajad tülitamata, kuna waesed lollid, kes ennast  kõlawatest kõnedest eksitada laskfiwad, lõksu langewad. —. Mässamine Prantslaste asutustes Senegali jõe ääres, olla õige kardetaw. Kindlus Bakel on sealisest kodurahvast  ümber piiratud ja seal on merine lahing olnud, mis kolm pääwa kestis. Mitmed külad ja kauba-asukused on maha põletatud. Teed on kinni pandud. Kinnitatakse.  et Bakelis moona küll olla, aga just see kinnitamine näitab, et Prantslased pitkemat ümberpliramist kardawad. Spanias on Kuninga-Praua Prinz Heinrich Bourbon'ile,  kes wiimati Kuningakojas kära tegi ja selle eest kaheksaks aastaks waugi mõistetud sai, andeks annud. Prantslaste peale on Spanialased õige pahased. Marokkos  on mässamine tõusnud, mida Prantslased kihutanud olla, et selle abil oma Algina piiret Muluga jõest saadik nihutada wõiksiwad. Spaniäl on aga juba ammu omad tarwitused Marokkos ja sellest aeast saadik, kui Spanialased  sealiseid mererööwleid nuhtlestwad, seisab Marokko Spania wõimuSkonna piires. Saaks mässamine seal nüüd suureks minema ja segadust tooma, siis ei taha Spania  walitsus mitte lubada, et Prantslased seda omaks kasuks tarwitawad, waid tahawad selle asja seletamiseks Europa kongressi Madridi kokku kutsuda. Balkani poolsaarel on asjad ikka weel niisama käärimata, nagu  wiimasel nädalil. Bulgaria Würsi on tunnistanud,  et tema seda otsust wasta wõtab, mida suuriikide Saadikud Konstantinopolis topiwad ja kinnitafiwad, kui siSsekutsntud Sobranja sellega rahul on. Mitmed Vene lehed on ikka weel wäga pahased Vürst Aleksandri peale, keS ennast otsekohe Wenemaa wacnlaseks tunnistanud olla, ilma et nemad ligemalt seletaksiwad, kuida tema seda waenlust on üles näitanud ehk mis Wenemaa tema käest pärib. Wäga waenulikult on ka Kindral-Adjutant Graf Jgnatjew Vürst Aleksandri wasta rääkinud ja selle juures tähendanud et temal lootus olla, pea jälle Ministriks  saada. Greeka - Türgi piirel seisawad Greeklased  ja Türklased waritseteS üksteise waStas, ootamas, kelle poolt esimene pauk langeb. Athenis ja läbi Greeka maa keStab söea-tuju ikka weel edasi, siiski on ParlamentiS  juba 75 häält kuulda olnud kes ennast söea waSta tunniStafiwad. Türgi poolt palutakse, et suurriigid Greek- laste wasta oma wii uast sõna raagiksiwad ja neid oma laewastikkudega rahule sunniksiwad. Suurriigid on ka Athenis jälle ühe! meelel noominud, et see aga palju aitaks, seda ei usu nemad wist isegi. Türgi poolt päritakse  teada, missugused juhatus-kirjad kaemuslikkude kommaudöridel  on, aga see wastus jääb küll wist tulemata ehk saab keerulisel diplomatika/eelel antud, mida igaüks tagajani  tähendada wõib, kuida oskab ja tahab, ehk kuida suurtüki paugud seda seletawad. Ka Venemaalt kostawad  kahtlased hääled selle üle, et Inglismaa sõealaewu Kreeta ümberkaudu palju rohkem waritsemas su, kui neid Greeklaste söea-tuju lämmatamiseks tarwiS läheb. Mis asja ja aega need seal ootawad, see ei ole selge. Senni auaa.oad aga laswustittude kommandörid wastastikku üksteise pealikutele uhkeid pidust. Mis sellest kõigist sigib ja tuleb, see o,N kõik weel paksu udu sisse mässitud. Omalt maalt. Tallinnast. Keiserlik KõrgusSmmvürst W lad imir Aleksandrowitshi eeSolewast reisnst Vallimaa kubermangudes  toob Wenekeeli ,Moskwa Zeikung" järgmist sõnumit: kuuldakse, saamad Keiserlikud Kõrgused Suurwürft Wladimir Aleksandrowitsh ja tema abikaasa Snurwürsti-Praua Maria Pawlowna Jaanikuul ringreisule  Balkimere rannamaadel minema. Keiserlikud Kõrgused  saamad Wiborgis, WilmanstrandiS, Tallinnas, Baktiskis,  Hapfalus, Pärnus, Kuresaares, Windawis ja Liibawis  käima. Tagastreisul on asetpidamine plaanitud: Miitawis, RiigaS, Dünamündes, Ükskülas, Dünaburgis, PtthkwaS, Oudowas, Tartus, Paides, RakmereS, Narmas ja JamburgiS. Reisu otstarbe on sealise söeamäe ülema  ata mine. Reisuks on üks kuu aega määratud/ Kuida meie kõõmalt kuuleme, saada Keiserlik Kõrgustele Tallinnas EeStimaa Ritterkonna poolt pidu walmiStatud, milleks Suurwürft Wladimir ise lahkest luba annud. Ettemalmistamised  olla juba käsile wõetud. Kohtute-MiniSteriumi poolest on EeStimaa Landrath,  Kammerherra Baron Maydell kolmeks kuuks wõerale maale lubatud. Eestimaa Kubermangu-kohtu wanem liige, StaatSrath Eugen vonNottbeck, on oma palme peale sellest ametist lahti laStud.  Seespidiste  asjade Ministectumi poolest on endine Karust kirikuõpetaja,  Pastor August Hsrschelmann, Hageri kirikuõpetajaks kinnitatud. Tartu suurkooli muutmisest ei teata sealiStes ringkonndades  ühtigi. Saada aga midagi muudetud, siis arwatakse  seda ainult walitsuse, mitte aga õpetuse korra kohta mõjuma. Et aga Tarku koolikonna Kuratorium (ülem walitsus) Riiga ümber asutatud saab, selle üle on kõigekõrgem käsk juba ilmnud. Ligemal aeal oodatakse Põllutöö-selkside üleüldise p õhjuSkirja kinnitamist, mis läbi põllumehed  kergemast seltsideks kokku aStnda wõiwad. Weel suuremaks kergituseks saada kohalistele Kubernöridele õigus antud, palwekirjak nende seltside asutamiseks waSta wõtta ja neid omalt poolt kinnitada. —> ,EeStimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab Ülema  Zensur-walitsuse käsku, mtS järel aastal 1882 Tiflisis  WenekeeleS trükitud raamat hääled ehk waimuliku  laulude ja psalmide korjandus Baptisti usulise Riskirühma  koduseks Zumala-teeuiStuseks" ära keelatud on. Maa- ja Linuapolitseid on ühes käsku saanud, kõiki neid raamatuid, mida leiawad, ära wõtta. Riigimõisade- Ministerium on uõuukS wõtnud selleks  abi anda, et Wenemaa looma-liha Liibawi ja Tallinna  sadamatest Inglismaale wõib weetud saada. Liibawi sadamast wäljasõitwate lihalaewade üüriraha saab poolest Kroonu poolest maksetud. Tallinna sadamast wäljaweetud  liha hinnale lisab Kroonu omalt poolelt juure, kui Inglismaal naela eest wähem kui 7 kopikat maksetakse, aga mitte rohkem, kui 5 rubla ühe looma liha peale ehk 2500 rubla ühe laewa-täe liha peale. Öösel, selle kuu 9. ja 10. paama wahel, kutsusiwad  tulepasunad Tallinna tuletõrjujaid wakShalli kokku, kaS wabriku- r u u m i d c S tuli tõusnud oli. Kallate peale olnud hulk laudu kuiwama pandud ja need wist kangest palamusest põlema läinud. Pea oi imad tuletõrjujad  pritsidega seal, aga esiteks puuduS mett, tuli mühises katusest wälja ja ka mashinate-hoone, lukusepa wärkkuaga ja modellidega, oli põlema läinud. Kontorist olimad tähtsamad paberid ja raamatud wälja wiidud, kui ka loodeti, et see hoone seeSpidi terweks jääks. Pritsid  purskasiwad wett katusele ja kesket suurt hoonet oli Mustpea-prits aset wõtnud, tuld seeSpidi lämmatama, kui seal tõusma piakS. Kange mürinaga kukkus aga järsku katus laega sisse ja mattis pritsi puru alla, mis üheS mõlemi hoonega ära põleS. Tuletõrjujad Mustpea pritsi jimres ja appi kutsutud soldatid oliwad küll wälja peasüüd,  aga neist on siiski seitse soldatit ja üks tuletõrjuja rohkem ehk wähem wigaStatud saanud. Teisi hooneid ümberkaudu suudeti raSke tööga kaitseda. Kahju arwatakfe  umbes 100,000 rubla suur olema. Raudtee walitsus  on uõuukS wõtnud ära põlenud töötubade asemele esiteks häda-hooneid ehitada, et töö seiSma ja töörahwaS ilma tööta ei jää. Häda-hoonetega loodetakse juba sel kuul walmis saama. Wiimasel sügisel oli Hamburgi aurulaew .Johann" Lagose juures, Lääne-Afcika randas, kinnijooksnud. Talwel  sõitis abilaem .Nema" BaltiSki sadamast appi, on selle laewa ka lahti kiskunud ja Madeira sadamasse wedanud.  Inglismaa auru laew /Amethyst", mis selle kuu 4. pääwal Tallinna sadamast lihaga wälja jooksis, on selle kuu 10. pääwal Londonisse jõudnud. , Virulase" sõnumite järel on .Linda" rewidentid,  keda peakoosolek Paastukuu 11. pääwal ametisse pani, oma tööd enne pühade lõpetanud ja on raamatuid üheS niisuguses kordas leidnud, et aruannet teha koguni mitte wõimalik ei ole. Ka mitmed teised asiad olla segased.  Wiimase kahe aasta sees olla .Linda" selts peale  16,000 rubla kahju saanud. Pahategusi on Tallinnas ja ümberkaudu wiimasetel nädalitel jälle õige rohkest ära toimetatud. Öösel, waSta selle kuu 5. vääwal on Afrika-uulitsas Truuta  Walki lahtisest tallist hobuse-riistu ja hoowi pealt riideid  ja pesu ära maraStatud, millest muist wöerad oliwad. Sellesama pääwa Homikul on 2. alewijäus majaS U 115 a, ühe Kiida naesterahwa korterist 1 äratamiseuur  ja üks shatull ära waraStatud. Liisa A. on lubata  omast teenistusest ära läinud ja 3 rubla eest pesu kaasa wõtnud. Sedasama on Anna Sch. Wiru-uulitsal teinud ja tema leiwawanemad on leidnud, et ükS rahakott  96 rublaga 2 kuld sõrmust, 1 loos ja üks kuld kett, wäärt 50 rubla, temaga ühes ära on kadunud. Teises korteris sealsamas majas, on selsamal aeal üks uur, wäärt 65 rubla, ära kadunud. - Öösel, watta selle kuu 3. Diäma, on Pärnu maanteel Anton Reinthali kuur lahti muugitud ja sealt 1 wask kattel, 1 sukru karp, 10 naela fia-liha, 1 paar saapaid, 2 ülikuube ja ühed talw-riided ära warastatud. Soldati naene Liisa M. ja ükS teine  oliwad talunaese Maria K. taskust 8 rubla wõtnud. Liisa M. wõeti kinni teine peast Sära. Tuwi-uulitsal on Helene Johannsoni korter selle kuu 6. pääwal, kuna, tema ise kirikus oli, lahti muugitud ja sealt 1 tosin hõbe theeluflkaid, 1 paar kuld körwarõngaid, 1 hõbe käerõngas, üks hõbe rinnarist ketiga, 1 hõbe uur ketiga ja mõned riided ära waraStatud. Sellesama pääwa õhtal tahtfiwad  endine wang Karl H. Baltiskist ja passita Johann L. ühe talumehe raha ja kaubale toodud wafikast ära rööwida. Politsei-soldat Nr. 42 tuli talumehele appi ja tahtis rööwijaid Politseisse wiia, sai aga esiteks rohkest sõimata. Karl H. sai kinni siutud, hüüdis aga omad sõbrad kõrtsist appi, keS teda lahti tegiwad ja Politseisoldatit  peksiwad. Üks ametnik attaS pahategijat jälle siduda ja teele saata, aga Roosikrantsi-uulitsal tuli Johann L. appi, leikas oma sõbra paelad katki ja mõlemad kargafiwad  jälle kohtu-teenri peale, saiwad aga ühe teise Politsei-soldati  ja ühe tundmata mehe abiga siutud ja Politseisse  wiidud, Võitlemises oli Karl H. kaks moega- hoopi  saanud ja saadeti teda sellepärast hospidalisse.  Öösel,  selle kuu 5. ja 6 pääwa wahel, on Maardu mõisas rentniku kaks kirjutuse lauda lahti lõhutud ja nendest kaks shatulli, 40 rubla puhta rahaga, 40 rbl. hindpaberitega, 3 kuldrahaga, 3 hõbe rublatükiga, 1 wana hõberahaga, ja üks must nahast taSkuraamat, 100 rublase paberiga, ära warastatud. Raekohtu poolest on Wolf ja Rose Moljanowsky, kes tulepanemise-kahtluse all seisawad, esiteks  wangtst lahti lastud. Ilmad oliwad wiimasel nädalil selged ja wilud, öösetel külmetas rohkem ehk wähem, ja orased, mis juba haljendama oliwad hakkanud. saiwad kasumiseS takistatud. Esimese püha homikul oli ilm wagane ja soe, ja juba õitsesiwad esimesed mahlakannid (Veilchen viol» pärast lõunat tuli wilu tuulega wihma, hiljemini lumega segatud. Teisel pühal puhus kange ja wilu pshja-tuul. mere pool oli lume-pilweid näha. Kott -andamal pühal sadaS BaltiskiS enne lõunat lund kange põhja tuulega, mis aga pea waikiS. Ka mujalt kuuldakse, et ilmad jälle wilumaks läinud. Saratowi kubermangus on selle kuu 7. pääwal uii kange lumesadu ja tuisk olnud, et tanawad sülla sügawuseni lumega kaetud saiwad. Kalapüüdmise- ja Ka lakaS watamiseseltsi  kuuleme, et selle seltsi Eestimaa jäuSkonna  juhataja, herra Baron Girard de Toukanton, sel talwel Kalifornta haudumtse-künasi Kunda mõisa on tuua lasknud. Nendes ou nüüd juba 1000 mereforelli  ja 1000 lõhe poega wälja hautud, keS rõõmsast elawad ja pea piawad jõgedesse kaSwama pandud saama. Loodame, ei nemad ise kaSwada ja oma sugu meie wetesse  sigitada wsiksiwad. Kõigist katsumisest hoolimata, et ole meie rahwa keskist weel mingisugust osawõtmist selle tähtsa asja kohta kuulnud, mis wäga kahmtsetaw on. Viljandi mõisaherra on sel talwel hulga rääbuSkaid Viljandi järwe pauna lasknud. Soowime neile kosu! Wirumaalt. .Rakwere Teadaandja" sõnumite järel lähemad sealt ümberkaudu jälle 25 Eesti perekonda, keS rasket aega ära ei jõuda kannatada, omalt kodumaalt ära. Nemad olla SimbirSki kubermangus omale 45,000 rub-