Peetud; mõne suurriigi .poolt ei polnud weel asjatundjad kokku tulnud, keS raha asjades Saadikute nõuumehed olema peawad. Kõige pealt tahetakse selle Inglismaa ettepaneku  üle nõuu pidada, mille järel Ggyptuse wõla intressid  nii palju peawad mahendatud saama, et 8.000,000 nael ftärlingi tarwiS intressi raha üle jääb, mida Inglismaa  siis omast käest laenata lubab. Et teised riigid kergest sellega lepiwad, miS neude kodanikkudele, kellel Egyptuse endiste wõlgade paberid on, nii palju kahju teeb, seda on raske uSkuda. On fee asi seletatud, fiiS tahetakse  uueste üht kommiSsioni kõige suurriikede saadikutest kokku seada, keS edaspidi Egyptuse raha üle walwab, aga ka teistest politika tallituStest osa wõtab. Siin on jälle arwata, et Sultanil midagi selle kohta tähendada on, sest põhjusseaduse sõna järel on tema ikka weel Egyptuse ülewalitseja. Prantsusmaa ja Inglismaa wahel olla selle kõige üle juba täieline eeSlepituS tehtud, kaS aga teised seda kõiki heaks kiitma saawad, see on küsitan?.  IngliSmaa-India  sõeawäge tahetakse suuremaks teha. Afghanistanis olla aSjad jälle wäga sasis; seal olla suured sõeawalmistamised käsil, kaS aga InglaSte wõi Venelaste wasta, see on weel teadmata. Egyptnsest. Ühe jutu järel olla nüüd ka Debbah linn Mahdi salkude kätte langenud ja kõik sealine sõeawägi ja rabwas maha raiutud. Teiselt poolelt tunnistakse seda tühjaks jutuks. Kauba järel Inglismaa ja AbeSsiinia wahel, langeda Bogos AbeSsiinia kätte ja MaSsana sadamas  saada wiimane riik piiramata kauplemise õigust. Kuningas Johann olla kinnitanud, et tema KaSsala linna siis tagasi aga omale wõita tahab, kui see ehk Mahdi kätte langeks. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Fviedrlch ?ri«drich'i jiirel, (Järg.) Nemad käifiwad weel tüki aega laewa lael ja Heinrih tundis tänu neiu waSta, sest selle jutustamise mõnul oli tema kurwastuS lahkunud. See noor naeSterahwaS reisis nii rõõmsa meelega üle mere, miõ kurwaStust tohtis siis temal, kui noorel mehel, olla. .... Ükõ meeS oli nendest juba mõnda korda mööda läinud, ilma et Heinrih teda suuremalt tähele pannud oleks. Nüüd mäletas Heinrih, et see seesama oli, keS nendest nii ruttu mööda läks, kui Rüdiger teda raudteele saatis. See oli Gaadek. Rõõm sigis tema rinda; seda meest oli tema sagedast V. linnas näinud; siis oli ometigi ükS meeS ligemalt kodumaalt temaga üheS laewa peal. Kui Edith mitte temaga ei oleks juttu ajanud, fiiS oleks Heinrih wist selle kodumaa mehega tutwustust otsinud. Rõõm lahku? aga warmalt, kui tema oma seltstlase peale natuke tunnistates waatanud oli. Selle mehe silmad waatafiwad nii kawalaste ja suu ümber lehwiS midagi, miS temast eemale peletas. Edith lahkus nendest ja läks alla oma kajüüti. Õhtu jSudiS. öö sõudis. Laew lahkus Elbe laenetest ja jõudis Põhjamere peale. Laewa lagi jäi inimestest tühjaks; reisijaid sundis merehaigus kajüütideSfe pugema. Hetnrih seisis eeS laewa serwal. Esimest korda nägi tema merd selles määramata laiuses; see tungis kõik! teisi tundmist tagasi. Heinrih Heine mere teretamine: ,Ma teretau sind, igawene meril Sust laulan, sügawuse haud'/ helises tema suust. Kui kitsas, kui pisuke oli see pilt olnud, mida tema omale merest ette kujuStanud! Selja taga wõiS tema weel oma isamaa randa näha, aga kui pea kaduS ka see filmist. Siis ei olnud silmaringil kusagil piiret; olekfiwad aga omaksed sellest üheS osa wõtta wõinud!  Mere tuul oli wilu. 3ga laenet, mis waSta laewa seina lõi, tunnistas tema hoolega, kui need ka kõik ühesugused  oliwad. Tema et maganud mitte, aga siiski seisis tema seal nagu unistaja, seda laenete mängu näheS. Kaugel taewa lauu piirel tõusis üks must kogu ilmsikS; seda wõiS esiteks  üheks kajakaks pidada, aga ligemale tuleS nähti, et see üks suur laew oli, miS neist mööda purjetas. Maitselt  nihkufiwad nemad oma kauge tee peal edasi, nagu rändajad lõppmata liiwa kõrbes. ,Tele näete merd wist esimest korda?" küsis järsku ükS hääl tema kõrwaS. Pahaselt waataS Heinrih mõtete tülitaja peale ja see pahandus kaSwiS weel, kui tema Saadeki kawalaid filmi nägi. ,3a", waStaS tema lühidelt, ilma et edasi kõneleda olekS himustanud. ,SiiS on Teil needsamad pääwad kui minul sel aeal, kuS merd esimest korda nägin. Esimesel pääwal tunneb inimene selle üle rõõmu, aga teisel juba igawust." ,Selle üle miua otsust anda ei wõi, arwan aga, et minuga lugu teisiti olema saab", waStaS Heinrih niisama lühidelt. ,Aha, lugu on ikka ühesugune!" hüüdis Saadek. ,Meri on rahuta loom. Ehk saate juba sel öösel mere haigust tunda ja fiiS on himu mere kenadusest otsas. Mina tunnen seda. Kui esimest kord seda wõerast tundma õppisin, siis oleksin wiiS aastat omast elust annud, kui kajüüti woodis oleksin magada wõinnd." Mid annaksin mina ka, kui selle läbi merehaigusest ilma jääksin", tähendav Heinrih. .Arge nii rääkige! Teie olete küll meel noor, aga teada ei wõi Teie siiski, millal surm tuleb", ütlev Saadet.  Miv on sellel minu eluga tegemist?" küsis Heinrih  wõeraStates. .Noh, mina arwan, et kui keegi ühe avja eest wiiv elu-aavtat anda tahab, siis peab asi ka midagi makvma." Minu elust ei olnud juttu." .Kelle elust siis?" küsiv Saadek imevtatev. .Teie omast", wavtav Heinrih. Saadek piigistav silmad poolelt kinni. Noore mehe sõnad oliwad teda pahandanud; tema tahtis terawat waStust  anda, jättis seda aga tegemata. .Teie olete aga unustanud, et Teil minu elu üle midagi õigust ei ole", tähendas tema naeratates. Mina olen adwokat ja niisugused mched wötawad iga asja karwa pealt. Teie ei näi adwokat olema?" .Ei," andiv Heinrih waStuselk Tema nsu oli ennast sellest mehest lahti peaSta; see nõu et olnud aga siiski korda läinud. ,Kui mina mitte ei elfi, fiis arwan Teid B. linnas näinud olema/ rääkis Saadek edafi. Heinrih waataS tunnistates pahaselt selle mehe otsa. RääkiS tema tõtt wõi tahtis ta teda wälja uurida? Heinrih  mõtleS Rüdigert sõna peale wõttis nõuukS, wöimalikult wähe rääkida. Mina olen B. linnast", ütleS tema. ,OH, see on kena!" hüüdis Saadek nähtawalt rssmuStateS.  Mina ei lootnudki filt üht kodumaa meest leida! Ka mina olen B. linnast pärit adwokat Saadek." Heinrih kummardas pisut, jättis aga oma nime nimetamata.  (Zääb pooleli.) Õiendus. „T. S." Ae 2b, 2. lehekülje, 3. jäutuse 33 rida» seisab: „lS kopikat iga thalre pealt" - lugeda tuleb: „1S kopikat iga talukoha pealt". Kirja wastused: 8, -Ootame natuke, ehk tulewad lahkemad aead Kiriku teadused. Jaani kirikus: 1. Heinakuu Mwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat paStor AsSmuth. Kaarte kirikus teeb 1. Heinakuu Mwal õpetaja amme i kandidat  R. Hirschhausen jutlust. 'Aüha-waimu-kirikus loeb 1. Heinakuu p. kiriku-köSter jutlust. Tseusurl po»l«S lubatatud. Tartu», LS. 3aani.k»« pSSwal 18S4. Trükitud Liodfor«'i päritati jm»»» t» kuluGa. Teadaandmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sbber" veale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors i pärijate trükimajaS Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ,a toimetada. Tellimise hind on 1884 aasta peal: postiga ehk Kodu kätte saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad. anname meie selle läbi teada, et herra pagarimecher Wieckumm, Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majast .S.eaadmist s°b--«.«l. -ma P.ak oa - .UlliW N. N (KZ)^ G»«»xxxxxxxx«m»xxxxxxxx»»»» « WS"Ms«t«K«s«"W> « 8 Sellega anname meie- oma auuStatud kirjasaatjatele teada, et meie X edaspidi iga tarwitatud kirja eest ük» koPik trükitud ria pealt maksame. H X Kui jõud edaspidi wähegi kannab, fiis tahame rohkem maksa. Ridade üle H X saab ..Tallinna Sõbra" tallitufeS rehnung peetud ja uue aaSta hakatusel X saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soomime nimelt, et meie kodu- Omaa ja usutunnistuse uStawad rahwakoolmerstrld õige rohkeste meie tööst osa wõtakstwad, mis nii wäga ka nende eneste W jäädama kindla elukorra külge puudub. X W ..Uallinna Ssbra" toimctus ja taMtus. ««««XXXXXXXXGWVXXXXXXX»»»»» Miljandist ja ümberkaudu wötab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra" peale herra K. J. Karow'i raamatupoed wasta. Eestimaa rahma Kalender 1884 aasta peale ou saada Kndsors i Mijalt j««lks. .Inllemittiai) saamod kösgkd prolsmli. Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wõtawad waSta: Aerdlas: S. Husen, Suure Hiioma-mSisa». koolmeister Liit. Saadgo mõisas: M. GuZtaosohu.  Soero.' W. DuglaS, Simunas: W. Ror. manußagawereS: W. Lepp, Al el: Jakob Kül> mander, «riki» : M. Meier. Wendra mõisa»: J. Eglon, Wörrus: Bielrose proua, Walkas. M. Rudolffi raamatu-poe», NarwaS: M. Põder Wiljaudi»: raamatn-kaupleja S. J. ttarow. Kuks uut uiuju, Kk» sepakojaga ja hobuse-talliga kümne hooSte jäukS on müüa. Ligemalt Roosi-uulltfas,  Juhkendali juures, K. Kessi majas. head maad heinamaaga ja met« saga rohkem kui desätini suur, on rohkem ehk wähem tükiwiisi ehk desätini wtiA MÜja. Seal on la palju Eestlasi, 2 kooli ja käib Õpetaja Jumalateenistust pidamas Lähemat teadust saab Warshawi raudteed mööda Beloi jaama» Post waandet mööda Saräpinki jaamas Simanskoi-Sogi mõisas ZS. J. Jakovsa juures. Hinnad Tallinna tnrul. 28. Jaani-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. Kd kop. Herned, toop. ... 8 « Leatfed, toop. ... » ' Tangud, toop ... 9 „ ' Weikse liha nael. . 13 -13 „ Sea liha nael ... 14 „ ' RöSst piim, toop . 4 „ ' Hapu piim, toop. . S—lo „ Koore, kortel.... 4 Lana wõi, nael . . 35 » Pütti wöi, nael . . 30 „ Talukohi mimjk jaostmise-koitlikt! on saada z trükimazas. ' LindforSi pärijate juure» on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ge 8 kirjal! Lesti maarahwa koolidele. Hind »5 kop.