SaaW siis ?« ühelt ehk teiselt poolelt palutud, et Riigi,valitsus meie kodumaa kohta Maakonna-nõuukogude asutamisega natuke «veel kannataks, siis ärgu nimetagu ükski neid waStapalujaid mitte kohe ,wanameeleliseks", „rahwawastasekS", ehk kuida need uutmoodi sõimusõnad  kõik on, millega rahwast tellitakse, meelitaks? ja äritakse.  Ühelt poolt on ikka karta, et uuendused rahwa kohta ühekorraga natuke liiale minna, see on, rahwale üleliiga tööd peale panna wõiwad. Teiselt poolelt on aga erakondlikud  kiusled paraku just nüüd meie rahwa keskis nii «väga nleSkihutatud, et need ettewaatlikudele politika-meestele suurt muret sigitawad Nemad kardawad, et Maakonnanõuukogud  tühja tülide ja erakondade kiuste tallermaaks tehtud saaksiwad sedawiisi rohkem kahju kui kasu, rohkem «viha ja «vaenu kui rahu ja söbrustust saadakstivad. Kui , Eesti Postimees, mõni kuud tagasi „Patronati õigusest" kirjutas, siis jutustas se leht: ,Kusagil peetud Kirik,l-konwendi peal Kihelkonnakooli maja-ehitamise üle nõuu. Mõisnikud soowind maja kiwist  ehitada, kartnud aga, et talurahwas selle wasta seisaks.  Kawalusega saatnud nemad ühe kõrwasoststaja talurahwa  sekka ja lasknud salamahti kuulutada: Mõisnikud tahta puumaja ehitada. Kohe olnud talurahwas ühel häälel kiwimaja poolt. Kas see jutt tõsi wõi paljas ,rahwajutt" on. seda wõib ,Eesli Postimees" äramastata. Kui see aga tõsi oleks, siis ei tunnistaks see muud midagi, kui aga seda, et rahwas weel sellest asjalikust möttekorrast kaugel on, mis üksi Parlamenti meheks kõlwaliseks teeb. Õige Parlamenti,nees  peab oina enese liha ja were wasta «välja astuma «võima, kui asi, se on üleüldine kasu seda tarwitab  ja pärib. Iga Maakonna-nõuukogu ei ole aga muud midagi, kui kohaline Parlament Ettewalmistamist Maakonna-nõuukogude wasta on «vaja;  kõige tormilisem ette «valmistamine on üksikute rahwasugude  ja seisuste usalduse ja sõbruse kosutamine üksteise  wasta. Kes rahwalikku ja seisuslikku kadedust ja waenu lämmatab, rahu ja söbrustust kosutab, se tasandab teed Maakonna - nöuukogndele meie maal. Üksi siis saamad  kõik sugud ja seisused neid igatsema, kui ettearwata  wõiwad, et saadikud ühel meelel kodumaa tarwituste üle nõuu pidama saamad. Kes tüli kihutab, üht sugu ja seisusi teise wasta «vihale ja kadedusele ärritab, se kogub Maakouna-nõuukogule takistusi. Nende asutnste pöhjusmõtte  «vasta ei ole ükski. Omalt maalt. Talinnast, ,Eesti Postimehele" kirjutakse Tallinnast  : Meil on praegu suur k ihin ja kahin tulemase linn a w oI in iku de w ali mi st eg a. Kaks walimise kogu on ennast asutanud: I. walimise kogu, kelle seas üksnes wanameeletesed, ja 11., kelle pää Th. Jakobson, tuntud Eestlane Peterlmrgi saadikndest. Töise walimise kogu sees on enamist Eestlased ja käiwad Liuda seltsi majas nõuupidameseks koos. Mõlemad saksakeelsed ajalehed  katsuwad Th. Jakobsoni kahjulikuks teha ja 11. walimise  kogu ära häwitada. ega se ei aita suuremat ühtigi. I walimise kogu soowib manu linnawolinikufi tagasi ja uusi wauameelelisi juurde. Soowida oleks, et kõik õiglased  mehed ennast Jakobsoni poole hoiaksiwad, sest et tema liunatarwitusi hästi tunneb." Ikka ja ikka mana lollitamise sõna ,wanameeleliue", ilma et seda kuidagi seletada ja põhjustada katsutud olekS. Ikka kostab tülikihutajate kõnedest ja kirjadest halwa rahwa  ületeele sõna wälja: ,Eks ma aga ütle" ja ~ma aga ütlen", ilma et sugugi hoolitud oleks, kas sellel mis „üte!dakse", ka tõe põhi all oleks ehk mitte. /Wiljasi peate teie puut tundma", ütleb pühakiri. Tahaks küll .Eesti Postimehe" kirjasaatja kord nii hea ja nii anus olli et omast salapaigast awalikult wälja astuks ja oma kaaSkodanikude ees selge ja wahwa sõnaga tunnistaks, missugust wilja juba I. Walikomilee  juba kannud ja wäljauäitanud on? MiS on pwanameeleline". Kas see, et I. Wali-komitee oma ametit awalikult tallitab? Kas see, et I, Wali-komitee seisuse, ameti, rähmu  se ega usutunnistuse järel ei päri? Kas see, et I. Wali-komitee walijaid awalikuld kutsub, soowitut walitawaie nimest üles andma? Kas see, et !. Wali-iomitee neid walitawaks soowib, kes walijatel kui usalduse «väärt tuttawad on? KaS see, et I. Wali-komitee waliiatele piiramata õigust soowib, walitawad kõigest linnast nimetada? Kas on need ehk mõned teised I. Wali-komitee soowimised  „wanameelelised" ? !, Wali-komitee liigete ja juhatajate nimed on awalikult  kuulutud. Kas ei wõiks, tahaks ja julgeks Eesti Postimehe" kirjasaatja nii hea ja anus olla ja ja wahwa sõrmega nende keskist selle peale tähendada, kes nende keskist „wanameeleline" on? Niikaua kui kirjasaatja seda mitte teinud ei ole, niikaua peawad ,ksik õiglased mehed" teda «viletsaks salalaimajaks pidama. Missugust paremat patkub 11. Wali-komitee selle wasta?  Kas «võib ja tahab , Eesti Postimehe" kirjasaatja kord nii hea ja auus olla, et oma kaaskodanikudele selge sõnaga tähendaks, mis selle 11. Wali-komitee soowimistest  ,uue" ehk ,wanameeleliue" on? Kas see, et 11. Wali-komitee oma liiteid ja juhatajad I, Wali-komike ja teiste kaaskodanikud? silina eest beidab? Kas see, et 11. Wali-ko itee oma tallituse wiifi mitte kõige linnale ei kuuluta? Kas see, et 11. Wali-komitee , rahwust " oma lipu peale kirjutab? Kas see, et 11. Wali-komitee walikonda piirab ja üksikute  linna-jägude sisse surub? Kas wõib ,Eestt Postimehe" kirjasaatja nimetada, keda I. Wali-komitee sellepärast tagasi tõukas, et tema Eestlane ehk Wenelane oli? Seletagu ometigi , Eesti Postimehe" kirjasaatja selge sõnaga: Mis on tema aru järel ,wanameeleliue" ja mis ,uue"- ehk ,wabameeleline" ? Kõlama sõnaga salapaiga  kihutada, teisa ,wanameeleliseks" sõimata, se on kerge, aga anus ega „õiglane" ei ole se mitte, ja wahwat  meelt ei näita see just ka mitte. Ja wäheõpitud kollitamise-sõnade  tähendust seletada, ei ole nii kerge asi, kui „Eesti Postimehe" kirjasaatja ehk arwab. Niikaua kui , Eesti Postimehe" kirjasaatja nende küsimiste  peale wastust anda ei wöi, ei taha ehk ei julge, niikaua peawad kõik , õiglased mehed" teda erakondlaste  ja sala-kihutajati sekta lugema, kellel sala-püüdmised armsamad on, kui linna ja kaaskodanikud? üleüldne kasu. Niikaua peawad ka kõik möi silitud mehed kartma,  et 11. Wali-komitee mitte rahu ja söbrustust ei nõua, waid tüli ja wihawaenu, ühegi erapüüdmise kasuks, mitte Eestlaste kasuks. Wana-Greeklased pidasiwad oma «vabadust ütlemata kõrgeks; nende walimised faiwad aga lausa turul toimetatud. Head püüdmised astuwad ikka awalikult wälja, mis ennast udu stsse peidab, mis sealt seletamata ja põhjustamata sõnadega laimab, see on kahewääriline  ja kardetaw. Se on meie mõtte; mõistku mõistlikud mehed ja ««imelt mehed" kohut. Tallinna Eestlased «valigu Eeesti sugust, Saksasugust ehk Weuesugust ustawaid ja osawaid mehi Linnasaadikuleks, fiis täidawad nemav auusasi oina kodaniku kohufi. Kumba Wali-komitee juhatamise all nemad seda teemad, see on iseenesest üks kõik. Meie arwateS näitab see aga 1. Wali-komitee  juhatamise all lahkemast korda minema, sest seal on piiramata walikond. kuna II Walikomitee-piirab. Et piiramata ruum rohkem wabaduse ja siis ka wabameele kohaline on, kui piiratud ruum, see näitab meil «vaidlemata  tõsi olema. Tallinna Eestlased «vaadaku ette, et neid mitte mõne erakondlase auuahnuse ehk koguni mõne salapüüdmise hoomaks  ei tarwitata. Selle sõnaga lõpetastme omas wiimases  numres oma kõnet walimise üle; sellesama sõnaga lõpetame meie seda ka siis täna. Knida Wenekeeli ,Peterburgi Zeitung" kirjutab, saada Keisri ja Keisri-Praua kroonimine Lehekuu efimiSte pääwade seeS Moskwas olema. Selle kõrge paama wasta olla ettewalmistamised juba alga«M^ Naesterahwa ,Punase-ÄuWMmitee juhatajaks on Varoni-praua S. Uerküll, TaWMLinnapea, abikaasa walitud. Läänemaa Kreis-maamõetja Titularrath A. Eichenseld  on Kohtu-Ministri käsu järel Eestimaa Kubermangu maamõtjaks nimetatud. Selle kuu 15. pääwa homikul leiti Tallinna sadama-raudtee  ääres mäljateenind soldati Tõnu Tamm'e surnukeha, kaks sammu roopatest eemal. Surnukeha külges  oliwad mitmed rasked haawad. Öösel, selle kuu 13. ja 14. pääwa wahel oli Grigori Tsherushin'! pood Tallinna alewis põlema läinud. Tuli sai pea kustutud. Kaubad oliwad 270 rubla eest kaitse alla antud. Kuida tunniStakse olla seal paljalt 200 rubla eest kaupa sees olnud. Armutakse, et poeperemees ise tuld pannud oleks. Järelkuulamifeks on tema kinni pandud. ,Nistirahwa Pühapääwa Lehtes" leiame meie järgmist  kirja, millest arwame, et see ka meie lugijadele tähtjas  on: pßahwa seast. Meile on kiri tulnud, mis koolidesse  puudub ja sellesama põhja peal seisab, nagu 36-mas pühapäewa lehe nnmris äratrükitud , Amalik tunnistus"  Helme kihelkonnast. Et meil wõimalik ei ole seda kirja muutmata äratrükkida, siis paneme teda lühendatud näul lugijate ette. ja ta ei saa sellepärast mitte kergemalt kaaluma. ,Uemal aea! on meie rahwa seas mitmes asjas liikumised  elule tõusnud. Igal osjal on omad head ja wead ja nii on ka lugu siin. Meie aga tahaksime üksnes meie koolidesse puutuwate mõtete üle mõni sõna ütelda. Minewal aastal sai „ Tartu EeSti seitungis" MhmM ja nõ« da nimetud , mõistlikumate koolmeistrite" soow awaldatud,  kus meie rahwa-koolistd praeguse kooli «valitsuse alt soowiti lahti «võtta. Pärast seda on mõned mehed «valitsusele  sedasama nõuu awaldanud selle lootusega et meie rahwa-koolid fiis suuremat tulu saaksiwad. ' Rahwa ja mõistlikumate koolmeistrite soowiks nimetati seda, aga Ristr. pühapäewa lehe 36-mas numris on Helme  kihelkonna koolmeistrid hoopis teisi mõttid selle asja üle awaltanud. Nende kõrwa astume nüüd meie Põltsamaa  koolmeistrid ka. Praeguse kooli «valitsuse ja hoolekandmise all on meie kihelkonna ja «vallakoolid õpetamise ja õppimise poolest pilkad sammud edasi astund ja seisivad pealegi mitme suurema  maa ja riigi koolide kõrwaseades palju kõrgema järje peal. Ei nõuta ka kusagil paljalt usuõpetust ja Saksa keelt, waid se on kõikide kooli ülemate püüdmine, et Eesti rahwas oma waimu harimise põllul igapidi ja igas asjas hästi, edast astuksiwad. Ülemate ja alamate kooliwalitsuste töö ja waewa ning «väsimata pealekäimise läbi on Walga linnas köstrite seminar,  kui ka üle Riia ja Tallinnamaa kõik poeglaste ja tütarlaste kihelkonna koolid, kõik «valla- ja külakoolid ja neid on ka mitu sada, elule tõusnud ja kandwad praegu oma wilja. Iga aasta antakse weel rüütli kassast tuhanded  Eesti rahwa koolide eest wälja. Ka mõisawanemad on oma kät nende asutuste juures tubliste külge pannud. Suurema hulga «vallakoolide asutamine on enam ehk «vähem  nende kingitus. Õigusega peaksime neile tänu andma, aga neid auusaid mehi nimetawad need suure kisa tõstjad rahwuse wastasiks ja «vaenlasiks. Nimetagu naad ometi,  kus üks kihelkonna poeglaste ehk tütarlaste ksol nende heategude läbi asutud on, siis tahame meie neile kätt anda  ja ütelda : Olge terwed. Teie olete Eestirahwa sõbrad! Seda põhjani äraseletada praegu meie siin ei suuda, waid soowime lõppuks: Eesti wennad waatke hästi eneste ette, et Teid wale keel ja meel ei peta ega Teie kindlaid aluseid ilma Teie teadmata ja nägemata õõnsaks ei kaewa!  Õitsegu meie rahwa edenemine «vana kindla usu põhja peal; se on ka kooliõpetuse alus! Jumal andku meile, meie õpetajatele, kõigi koolmeistritele, rahwa «vanematele  ja kõigi rohivale ühesugust meelt ja armastust. Uurigem kõik «vaimud läbi ja seiskem kõige walewaimude  «vastu, et meie rahwa kallis ühendus segajate läbi ärapurustatud ei saaks! Tüli ja «vaen tallab kõik head aSjad jalge alla; usaldus ja rahu ühendab ja kosutab. Andku Jumal seda meie rahwale ja lastele. Seda soowiwad truust südamest Põltsamaa koolmeistrid  ja kiriku wöörmündrid." » Et , Eesti Kirjameeste Selts" kauaks kous seista ei wõiks, kui tülikihutajad teda ikkr rohkem tema seaduslikust  otstarbest wõerutaksiwad ja oma tigeda politika tõöristaks  teha püüaksiwad ja suudakfiwad, seda «võis ette arwata. Seda olime meie ka ette ütelnud, kui se tige politika waim ennast sel aaStal kõlwatumas teutamises J. W. Zansen'i wasta nii nähtawalt ilmutas. Meie tahtsime  sel aea! oma kirjaga selle häda asja peale tähendada, et mõeduwad rammud Kirjameeste Seltsi keskis paha maimu  wasta abi otfikstwad ja teeknwad, enne kui hiljaks jäänud oleks. Paraku ei saanud ka meie palju muud wastust kui aga laimamist ja teutamist. Paraku ei teadnud  ka se leht, mille asi se kõige rohkem oli, sel aea! paremat  teha, kui kohtlasel meelel longata, ehk ennast täitsalt  meie wasta tunnistada. Mis sedawiisi tulema pidi. fee ei jäänud tulemata. Kogutud paha õhk sünnitas kärgatust ja Kirjameeste SeltS sai lõhutud. Kes kuulda et taha, see saab katsuma; see on wali sõna, aga see on tõsi, meie ei wöi parata. Paha waim ei lahku kusagilt, kui kuidagi paha maimu pead filitakse.  Paha maimu pea silitamine näitab äga mitte ,rah«vamehe" ainus nõuu selle paha maimu wasta olema, mis ennast siin ehk seal Eestirahwa keskis ilmutab, kuida fee ennast iga teise rahwa keskis ka ilmutab. Eesti rohivas  seisab praegu omail kewadeseil päiivil. Kewadel figiwad aga kergest rööwikud, põrnikad ja teised kahjulikud loomad. Ega need lahku kui neile kiituse-laulusi lauldakse. Ega see õige aidnik ole, kes neid salgab, waid see on õige aidnik, kes neid kibeda suitsuga häwitab. Mõni noorem taimewõsuke wõib kibedast suitsust ka häda saada, aga seal ei wöi parata. Küll need taimekesed pärast jälle toibnwad  ja kindlamad taimed ei karta suitsu. Need näitawad wähe usaldust parema EeStiwaimu peale, kes kätt rööwikude ja wefi oksade külge pista ei julge, kartes, et iga waljum puutumine kõiki EeStiwaimu kohe suretaks. Meie usaldus EeStiwaimu peale on kindlam, sellepärast julgeme ka kord kibedat suitsu teha ja wefiwõsude  wasta nuga tarwitada. Sõimatu kentsakad ,rah«vamehed"  nii palju kui tahawad. Meie ei tohi ega taha ennast walewaimu peale tuetada, waid tuetame ennast julgest  kindla tõewaimu peale Eeestirahwa sees. Saame näha kuhu poole wõimus jääb. Pöörame nüüd weel kord Kirjameeste  Seltst poole tagasi.