flln ja seal Vahest ka kore nägu oli. Ha fee töö on oma õnnistatud Vilja kannud,' igale seisUsele, kõigele kodumaale, kuida kord ja kohus on. Jumal kinnitagu rahu ja üleüldist usaldust meie kodumaa sugude''seisuste keSkiS ja wahel, et igaüks sellest lahket rõõmu tunda wõikS, mida ja kelleks tema lümalä sõrme juhatusel saanud on. « OrjuS ja päriSpõlw, kõige nende arudega, oksadega ja raagudega, on nüüd häwitatud, igal ckaal, mIS Gvangeliumi  wabaduse mõjuvusel seisab. Kõige seisuste ihulik «vabadus on seaduslikult kinnitatud. Kah on selle läbi ka seisused ise häwitatud, wahesmnjh maha kistud",  kuida mõned erakonnad seda kõlawateS kõnedes nimetawad?  Ainult need wägiwallast ehitatud waheseinad  on langenud, mis inimest inimesest lahutasiwad, igaühe  waimlikuist omadustest, jõudest ja hoolsusest hoolimata. Kõige inimeste üheks nühkimine seltSkondaS ja ka seaduse ees, ci ole wõimalik, ei tohi ka mitte nõutud saada, enne kui igaühel ühesugused waimu-anded ja osttwuse-anM ei ole, mis iialgi olema ei saa,'mi palju kui inimese mõiStuS  selle ilma kohta ette arwata suudab. Meie paWl saab kõige maailma seltskond kõiksugustest, rohkem eht wähem korraldamata, paleuslastest wintsutatud ja läbi tuõtitud, kes kõiki inimest, rohkem ehk wähem wägiwaldsel teel, ühe liisti peale paenutada püüawad. Komw u n i stlased  tahalvad kõiki omandust ära jägada, saa k si wad sellega aga kõiki hoolsust ja kokkuhoidmist häwitama ja üleüldist wiletsust stgitama. Sozialistl ased tahawad  kõiki maailma üheks suureks «vabrikuks, töömajaks wõi tuhthooneks muuta, mis läbi igaüks sMkonnä kasu alla langeks, igaühe õigus oma tahtmist mööda oma töökönda  walida, häwitatud saaks, ja üks seltskondlik orjus WkS, mis kõigest nähtud era-orjusest «valjum oleks. Ni h i li st lased tähawad kõiki mis on, kõiki tuhande aaState hariduse-töõd Häwitada, et laaStatuh pinnal midagi uut figiks, mida nemad isegi «veel nimetada ei tea. Inimeste seltõkonh on oma suuremat warandW ja kõrgemat haridust selle läbi saanud, et waimlik töö ja ihulik töö nagu iseenesest seda mööda seltskonna liigete kätte langesiwad, kuida see igaühe waimu-annete ja ihuliku  osawuse-annete kohaline oli. Seda nimetakse rahwamajapidamise  teaduses ööde j ägamisekS" ja töö on kahesugune: juhataw töö ja tegew töö. Kellel juhatuseks anded on ja kes neid andeid hoolsa õppimisega  kosutas ja harjutas, selle kätte peab juhatus usaldatud  ja antud saama; tema peab juhatuse tööd tegepla. Kellel neid andeid mitte ei ole ehk keS neid mitte mõjuwaks  «võimuks ei kosutanud ja harjutanud, see peab juba seda igapäiwist tööd tegema, mida iseäranis tööks ehk tegewaks tööks nimetakse. Kelle peale aga juhatuse töö ja sellega juhatuse kohus langenud' on, sellele peab ka seda õigust antama, mis temal selle kohuse täitmiseks tarwis läheb. Tema peab nii palju kõrgema Mustamise sees seisma, et igaüks tema sõna kuulab, keda tema juhatab.  Kõigekõrgem juhatus on kõige kõrgema kohusega ja kõige kõrgema «vastutamisega ühendatud; kõige kõrgemal juhatajal peab stis ka kohaline õiguS ja kohaline auustus olema, muidu ei jäksa tema oma kohust täita ega oma «vastutamist kauda. Sellest figib seisuslik wahe, mida häwitäda ei wõi, Niikaua kui inimestel mitmesugused «vaimlikud  jõuud, mitmesugune hoolsus ja osawuS ön, mis järel mitmesugune töö seltskondas peab ära jägatuv saama. Waheseinad sündinud seisuste wahel, mis iga inimest sündimise poolest ühele ehk teisele tööle sundifiwad, on langenud: ainult mõned eesõigused anu poolest, on seisma jäänud, mida kui seaduslikku pärandust ikka ka auuStada tuleb, mis aga palju et mõju, kui pärija ise ka seda pärandust  ära ei teeni. Kellegile et ole keelatud oma Võimlikku  jõudu kosutada, seda mööda juhatuse ametit, suuremat  kohust ja suuremat «vastamist oma peale «võtta ja utt kaugelt kõrgemate seisuste litkeks saada, kui tema waimlik jõud ulatab. Sellest jõust, kohusest ja waStatamisest figitatud  seisuste wahesekn ei töhi aga häwitatud saada, Muidu jääb seltskond juhatamata, muidü saab ka see wedru katki murtud, mis inimest oma jõudude kõrgemale kosutämisele ja harjutamise sunnib. Oma hinge omadüstega ja tarwitustega wõiwad kõik inimesed ühesugused olla; oma hingega nõuame meie aga rohkem tulewa ilma poole. Ühesugused wõiwad kõik inimesed  fiin maailmas siis ka ainult selle paiga peal olla, mis rohkem hinge oMa on, kuS taewaS ja maa ennast ühendawad kirikus. Omalt maalt. Tallinnast. Wiimasel aastal on Eestimaal, s. o. Tallinna  kubermangus, 125 inimesi, 110 meeSterahwast ja 15 naesterahwast, õnnetumat surma saanud eht äkitselt, nägemata ära surnud. Wõera käe läbi, nii palm tui kohtute ülekuulamised täniüe selgeks teinud, on järgmised kaheksa inimest surma saanud : 1) Üks Tallinna töörabwa hingekirjalane sai Suurel-tMt Ühe lahtilastud sdldati poolt jalaga hoobi waõta kõhtu ja süti sM MgeS, S) ÜkS tagawara-wäesoldatstss ühest Tallinna kaupmehest heinamaal  äkilises mreleS maha Mtuv. 3) Üks mõisnik sai Tal- M.MS teisest duellis maha laStud. 4) üks mölder Zuuru wal- SäS jaj heinamaal surnult leitud ja oli näha, et tema raSke hoobi pähe saanud. 5) ÜkS talumees Keila kihelkondaS  sai omas tuaS, kinnistutud kätega ja pistetud haawaga  rinduõ, surnult leitud. 6—B, kaks .eiket last Harjumaal  ja üks weike lapS Wirumaal, o: omaist emadest ära surmatud. Enese - tapjad oli 32, nende keõkiS 28 meesterahwast  ja 4 naMeMwaft, iseäranis 15 meeSterqhwast ja 2 naesterahwäst Tallinnas, 4 meeSterahwast Harjumaal,  5 meeSterahwast ja 1 naesterahwas Wirumaal, 3 meeSterahwast ja 1 naeSterahwaS lärwamaal, ja 1 meesterahwas  Läänemaal. Nendest oliwäd ennast 16 meesterahwast  ja 1 naeSterahwaS üles poonud, 3 meeSterahwast ja 1 naeSterahwas läkaStanud, 6 meeSterahwast ja 1 naeSterahwaS surnuks lasknud, 1 meesterahwas uputanud, 2 meMMHwast wstfiwav kihwti ja üks naeSterahwaS heitis ennast raudtee-rongi alla. Enese-tapmine näib ka meU kpdumaal kaSwama, nagu maailmas ülepea. Ülewiimaset  neljal aastal langestwad iga 100,000 hinge peale EeStimaal läbistikku senesetapjat, järgmisel neljal  aastal 6„i, wiimasel neljal aaSta! juba 8,„. Nendd 33 inxeSterahwa ja 11 naeHterahwg keSkiS, keda surnult letti, ilma et nende külges wälise wägiwalla märki nähti, oliwad 10 meeSterahwast, kes liia joomise surma langenud, kuna neid wiiwasel kümnel aastal läbistikku  7„ oli. Leitud surnute, sekka, ei ole mitte 16 . surnult  leitud weiket last arwatud, kestest Tallinnas 2, HapsaluS 1, Harjumaal 1, Wirumaal 7, Läänemaal s leili. Iseäranis on õnnetumat surma saanudj: uppumise läbi 44 MeStjWMst ja 5 naesterahmaft; kõrgelt maha kukkunud  12 meesteryhiyast ja 2 naeSterahwast, nende keskis ÜkS 80 aastane mees, kes ahju pealt maha kukkus, ja üks poisike, kes ühe maja teise kopra pealt uulitsale kukkus; 6 meesterahwast jäiwad raudtee.rongide alla; üks meeS sai lõhkujatest hobustest surnuks weetud; üks-poisike sai hobusest maha löödud; kolm talumeest jäiwad koormate alla; ükS noormees tahtis käiwa kiige alt läbi jooksta ja saj surma; üks 4 aastane tütaplaflS sai 8 qaStase tütarlapse  käest hoobi wasta rinda ja suri sellesse; kaks meest jäiwgd puude alla; üks mees jäi liiwa-aukuS liiwa. alla; üks 4 aastane poisike kukkus salakamri auku ; kolm meesterahwast  sattufiwad weSlile rataste wahese. üks naestcrahwaS  rehepeksu mashiya wahele; kaks weiket last saiwad emadest magades ära lämmatatud, üks laps läkastas imedes  ära, üks lämmatati kiriku teel paksu riiete seeõ; üks alla 2 aastat wana poisike oli palju wiina juua saanud ja suri sellesse; kaks meesterahwast saiwad tulekahjudes surma; neli meesterahwast ja kolm naesterahwast spriwad pslewaist riietest saadud haawadesse, nende keSkis kolm poeglast ja kaks tütarlast alla 5 aastat ; üks mees kukkus tulise praaga fisse, kolm Poisikest saiwad keewa meega üle kallatud; ettewHamata ümberkäimise läbi püssidega surmafiwad  neli mersterahwast iseennast, kolm meesterahwast za ukS naesterahwas saiwad sel wiifil teistest surmatud; ükS meedterahwäs, keS Paljassaarel kuulisi korjaS, sai lõhki kargama granati läbi surma; kaks meesterahwast saiwad piksest surnuks löödud; kaks noort meest suriwad lestses ; üheksa meesterahwast ja Üls naeõterah ms saiwad külmast wöetud, suuremalt jäult kanges tuiskus, Jürikuu 4. pääwal. Kuidst teada, peawad tõik sõearväe-kölwulised mched peale omq tegewa teenistuse alawäe-keõkiS, wees 9 aastat tagawara-wäe ja läbi oma mehise põlwe maakaitse-mäe kirjaö seisma, tust neid tegewale teenistuses kutsutakse, kui riigi tarwitused seda päriwad. Selle kohuse all seisawah  ka kõik need, keS riigt-ametiS ehk koguduse-ametiS teeniSlust wõtnud on. Et aga tähtsamad ametid selle läbi tallamata et jääks, selleks on nende, ametime.tallitajad  seflest kohusest wabqStatud. kuulutab nüüd oma 90 seeS neid ametid, mille tallitajad  sõeawäe kohusest wabastatud on. Need on kõige pealt wiie kõrgema auunime kanhjad, s. o. StaatSrathist ehk Riigi-nõõuunikust üleSpihi. Peale selle kõige kohtute kõrgemad liited ja aSjatallttajad, kõrgemad Politseiametnikud  ja Priistawid, koolide juhatajad ja korralised kooliõpetazad,  keS teaduStM Prokurörid ja nende abilised, Landrathid, ÄretS- ja Ringkonna-kohtu wayemad ja Sekretärid, Kübermangu-maaln õetja, m uidugi ka Ritter - shgfthanphlnMd ja nende sarngtsed kõrged kogukonnaameWud,  ärStid kroonu ja koguduse teenistuses; mMed kõrgetyad raudtee-asnetüikuh j. n. e. Kõiki ej olewõimalit  siin üleS panna; kellel aSja on sedt selgemast, teadg, fte heab omale juba H 90 muretsema,  sest nenhe wabahtatüd ametnikkude rida on wäga pitk. Kapitali-intxMde kroonu-maksude korraldamiseks oli RllgSrath! poolest. ükö komyliMon endise Wha?M-nM  v Greigh'i .Wu seatO, selle. M, nõW pidama, missugused ja kelle hindpaberid sellest 5 maksust wabastada on. Kuida nüüd kirjutakse, olla selle kohta MAMM nW wõetud ja RijkSratht ette pandud: WabaStatud  sgapad: 1) Riigi waranduS; 2) wõeramaa Saadikud,  nende perekonna liiked ja teenijad, ja Konsulid oma teenijatega; 3) tööjõuta inimesed, kelle kapitali intressid mitte üle ühe määratud summa suured ei ole! poolt maksu Mksawad lesed ja wähe-ialised waesed-lapsed. kelle kapitali-intreSfid  ja teised sissetulemisel» ühest määratud summast  suuremad ei ole; 4) wabaStatud on ka: Helduse, asutuste ja koolide, ja Riigiwalitsuse ülewaatamise all seiswate Abi-kaSsade ja Hoiu-kassade sissetulemisel», niisamati  usu-tarwituseks seatud asutuste sissetulemisel», kui nende tegewus selle maksu läbi peaks takistatud saama. Wiimasel nädalil on Tallinnas jälle õige rohkest pahategudest kuulda olnud. Ülewiimasel nädalil, öösel, Jürikuu t 9. ja 20. pääwa wahel, oliwad margad Lindfors'i  pärijate trükimajaSse tunginud ja sealt 40 künni 50 rubla paberraha, umbes l 5 rubla peenraha, umbes 27 rubla eest markifi ja mõned weiked asjad ära warastanud.  Politsei hoolehmdMp.kiwjtrükkija A. K. kes enne selles trükimajaS teenistuses olnud, ja endine kellner C. N. kinni wõetud. Wiimane on kohe tunnistanud,  esimene salgas, nji selgest ka kõik tähed temg, wMta iämwqh, on, qga pMst kg tunnistanud. C- tunnistuse  peale saiwad ühe maja põningil kaks ninarätikut, märgitud A. K. ja C. N., leitud, kuhu waraStatud asjad,  peenraha, markid ja ükS portmonnaie sisse mässitud oliwad, wiimMetz - marsq kumada. Paberraha on weel leidmata. saiwad nemad juba teisel õhtul, Jürikuu 22. pääwa õhtal kargas M meeS Kala-wru WeS õllepoe perenaese Anna R. peale ja andis  temale ühe kõwa riistaga mitu pauku pähe. Msa peale tuli abi, aga kurjategija Anna R. endine ,peigme?S", oli juha ära jooksnud. Haawatud naesterahwas sai herra Feldhuhni juures esimest abt ja sits oma soowimist mööda koju wiidud. Kurjategija kinniwõtmisekS sai Politsei ppplest  Dõjupat nõun wõetud. Õllepoodis Wiegandi majaS sai Jürikuu 21. pääwal Inglismaa madrus Georg Stawer  soldat Fedor Wostretiin'ist nuaga peast haawatud, kes üht riidu kõrtfiperemehe ja Fedor W. wahel lahutada tahtis. Öösel, Jürikuu 21. ja 22. pääwa wahel, psleS Jaan Urhergi maja Mugasi-uulitsuõ maha. Tuli kargas ka potisepp Lilienthali maja peale ja sai suure waewaga kustutatud, sest majad seisiwad wäga ligistikku ja wett oli wähe. Urbergi maja oli 3500 rubla eest - kaitse alla antud,  wähefed majariistad 900 rubla eest. Kahtlus oli suur, et tuli meelega pandud, ja sai sellepärast ka kojameeS  Aado Mann, kes wast mõne pääwa eest senna tulnud,  wangi pandud. Peremeest ennast üteldi maal olema, teda on aga weel sel õhtal linnas nähtud ja ka tema sai Jürikuu 25, pääwal tinaaS kinni pandud.  Selsamal  õhtal .põles Balti raudtee waekoda TeliSkople teel maha,, Hiljuti oli Preusfi alam, 12 aastane«Pauline Puske, keS Tallinnas oina wenna juureselaS, ära kadunud.  Suure otsimise mõnul on teda Harku maldas-ühe taluperemehe. - leitud. Tema ütleb ennast raske elu pärast sõtta ära põgenenud olema, Jürikuu, 26. jpääwal  oli Mdli Lepmany Kaja wallast, oma S aastase ruung wankrega Wene?tnru peale jätnud ja ise Poodi läinud. Kui tema poest wälja aStuS, siis oliwad hobune ja waflker kadWud. Kahju on 100 rubla suur, Marga järel saab Politsei poolest otsitud. Jürikuu 25. pääwal  oli wätjalastud salM- wähekS aeakS tuast wälja läinud ja oma 1 aaSta 4 kuud wana poja üksi tuppa jätnud. Lapsuke oti pliidi ligi läinud, kuS tuli psleS ja tema riiete kijlge bakkaS, Kui ema wiie minuti pärast tuppa tagasi astuS, siis jooksis lapsuke kisendateõ.  Põlema riietega mööda tuba. Ema lämmatas küll tuld ja Põletas seste juures omad käed kangest ära, aga jubq oliwad lapse käed, jalad ja keha nii kangest ära pötenud et tema 7 tunni pärast ära suri. Jürikuu 21. pääwal jooksis kreuzer , Aafrika" Tallinna sadamast wälja, kus > tema talwkorteriS olnud. Uhke sõealaewa wätjajookSmist oli. palju- rahmast waatama tulnud. Kuida räägitakse, saadu see laew Hiomaa ja Muhumaa wahel sõitma, künni söeu kära waikib, »Hefatg "--Seltsi eestseisus-kuulutab tänu, ja patwekirja:  ,Auu olgu Jumalale!. KmtkeeletumatHfkooli laiendamise  aluse-pquemise tehakse agarast tööd. Herrg von Schulmaun on Seltsile oma fisjsetMiMsest 5W rubla Saaremaa RftWoud ja Maakond on. lM rubla aastast abiraha lujbauub; Saammaa kirikuõpetGab on üheks ,Hesata" AbiseltW kokku astunud. Tartust on endise -59 rubla körwa m?ile õ zrubla, seste önnsapalMega ,Sinu riik tul- ja Kxoustadti Eestlaste- poolest 5 rubla saadetud» Kõige nMe antzeM eest saadame. LaM andjatele-soojemat  tänu! SeNaaMlM. MUekuu paäm M ale euam kaugel. Sest - pstäG Hette juba- AK», antud - kaSwan-