maa asutusi laastanud ja wälja rõöwinud, ja Sakslasi tii li tanud, keS ApiaS oma Keisri sündimisepääwa pidafiwad. Sette eest oli Malietoa Saksamaa poolt raske kahjutasumise  alla mõistetud, Mida tema aga heaga tasuda ei taha. Sellepärast sõitsiwad nüüd Saksamaa sõealaewad mark", >Carola", pOlga" ja »Sofia", kes Waikses-meres ümber sõidawad ja selle üle walwawad, et Saksamaa tarwttused  seal pudukamata jääwad, Samoa lahele, saatfiwad Mv meest maale, kes Malietoale sõda kuulutafiwad ja TomaseseS'e lippu üleS pantivad. Malietoa tahtnud esiteks waSta hakata, jätnud selle nõuu aga Inglismaa ia Amerika  Konsuli noomimise peate katki, kes omalt poolelt seda Saksamaa soldatite maale -- tulemist umbseaduslikuks tunniStafiwad ja Malietoa õiguste eest kosta lubasiwad. Kuida asi lepitatud saab, se on küll weel teadmada, et sellest aga sõda tõuseks, seda et ole karta. See pKunningaS" Malitoa näitab üks iseäraline mehike olema. Raha on temal nii wähe, et omal wiifil ikka p paberraha" wälja annab, künni pühe dollarini, kuhu iga kord „K.öige kõrgemast oma" käega ,Malietoa, Samoa Kunningas,"" alla kirjutab, kui temal raha tarwis läheb. Omast abikaasast  on tema ennast lahutanud ja elab ühe töömehe tütrega kõige alamast seisusest, kui ka tema kõrged riigiametnikud  sellega lepida ei taha, seda naisterahwaft ühe töömehega paari pantivad ja , Kuningast" sundisiwad sellest majast wälja minema, kus tema oina armukesega elas. Amerikas on wilja ja puuwilla saagid sel aastal palju wähemad olnud, kui esiteks armati. Paiguti on põud, paiguti liialine wihm kahju teinud, niisamati ou ka ussid palju wilja häwitanud. Kuulus Sozialistlane Johann Moft, kelle koledad äritamised nimelt Chicagos mi palju werd ja wara maksiwad >a kes Amerika, selle pprüdusemaa",  tuhthouega õlge tuttaw on, tahab nüüd Amerika kodaniku-õigust saada. New-Dorki riigi ülem kohus, kus tema ennast tahtis üles wõtta lasta, on aga seda soowimist  wõt pakkumist tagasi ' lükanud, sest tema ei olla uStakaw  meest. Most tahta nüüd selle otsuse üle kaebata. Afrikast on nüüd Stanley üle kindlad sõnumid Heinakuu 2. pääwast tulnud, kus tema elus ja oma kaaslastega  heas terwiseS oli. Ka moonast ei olnud neil puudust,  ja sealise kodurahwaga ei olnud neil suuremat tüli olnud. On teekond semu heaste korda läinud, sits ou Stanley nüüd wist juba Emin Pasha juure jõudnud. Omalt maalt. Tallinnast. Baltimaa kubermangude kohtutemu  u tmtse üle tulewad mitmesugused sõnumid. Ees? tööd küll lõpetatud aga weel olla mõnda teha. Muutmine  oli Näärikuu 1. pääwa peale 1888 määratud, olla aga nüüd weel üks aasta hiljemaks jäätud. Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemast kinnitatud Riiksrathi heaksarwamist kodanlikkude wangimajade  ja wangimajade-wahtide korraldamise kohta. Teiste keskis on ka seatud, et uut seadust mööda wangimajade wahtide  keSkis mehi ja naeSterahwaid piab olema, kes kohalist seadust mööda mundreNja sõeariiStu kannawad. Nende wangimajade ülespidamiseks maksetakse: 1) Kroonu kassast ... . 2,362,697 rbl. 96 k. 2) Dooni Kasaka-wäe poolt . 7,673 „ 3) Peterburgi linna poolt . 15,550 » v 4) Liiwimaa Ritterkonna ja linnade poolt . . . . 33,300 » 5) Eestimaa Ritterkonna ja linnade poolt . . . . 17,600 > ? Saksakeeli „Peterburgi sõnumite järel saada tulema aasta hakatusest saadik wangid kõikeis Weue riigi wangimajades tasumist oma tööde eest, 5 künni 10 protsenti  nendest tehtud tööde hinnast. Ka wangitööle Taga- BaikaltS, kroonu mäekaewandustes, Sachalinis j. n. e. mõistetud kurjategijad saada seda palka. Riiksrathi ette saada sel sügisel ükS uus seadus selle kohta pandud, milla wabriku-peremehed töörahwa kestis  juhtunud õnnetuste eest piawad wastama. Selle plaani järel pidada wabriku-peremehed ainult fiis ühe töölise surma ehk wigastamise eest wastama, kui need käsud täidetud  ei olnud, mis terwise kaitsemiseks antud on, kui katlad ja mashinad mitte kordas ei olnud, ehk kui walitsejad  ja ülewaatajad oma ametit mitte korraliselt ei tallitanud.  Tasumise kõrgus saab, kui kahjukandjad wabrikuperemeestega  mitte ise ei lepi, kohtu poolest määratud Surma juureS saab surmatud tööliste omaksetele tasumine kas üheS tükkis, ehk aasta-maksudes antud, muidugi ainult  flis, kui tööline wabriku walitsuse süü ehk hooletuse läbi surma sai. ÜheS saada ka seaduslikult määratud, kulda tööliste palk korralisel wiistl piab maksetud saama.. Omas wiimaseS numres kirjutab ,Wirmaline": ,Sõnake Postimehe kohta. Postimehes M 35 kirjutakse nii: .WalguS tõi hiljuti juhlkõne, milles ta aealehed kolme osasse jäutaS: 1) niisugused ajalehed, kes Sakslaste poole hoiawad ja nende poolest Eestlastele kõige suuremat kasu ootawad, 2) niisugused aealehed, kes Eestlastest enestest weel midagi (?) loodawad ja Eesti keelelist haridust (?) edendawad ia 3) niisugused aealehed, kes üksnes Wene rahwaga üheudes (?) ja ühte sulades (??) Eesti rahwale kasu loodawad. Wiimaste sekka lugeda  Walgus iseennast ja Wirmalist. Kahju küll, et Postimehe toimetaja tamne ilmunud pikkest seletustest hoolimata, weel selle wahel wahet ei oska teha, mis ühe rahwa teise rahwa hariduse najal ja abil edasi elamine ehk mis ümber rahwustamine ja ühte sulamine on. Kui Postimehe toimendaja üleüldse Wirmalise tööst ja seisukohast  midagi tahab kirjutada, st!s toogu tema ikka asjad ja ütelused Wirmalise enese seest näitlikult ette, aga ärgu tallaku tuult ja ärgu kuulagu Olewiku kaudu Walgusest mis Wirmaline on ja mis ta kirjutab. Postimees näikse üleüldse hea soowide peale ivaga osaw ja hoolas olewat: talwel soowis ta, et Wirmaline Wene tähtedega saaks trükitud, nüüd foowib ta, et Walgus Wene tähtedega  saaks trükitud." Pea weel selgemat kirja -Walgufe" kohta on malise" toimetaja -Sakalale" saatnud, mis wiimase lehe wiimaM numres nenda seisab: -Unustatud Sakala toimetaja! Teie olete oma selle aastases lehes 33, ühe lause awaldanud, mis meie poolt natuke õiendamist nõuab. -Meie omalt poolelt arwame, et iga ajalehe toimendaja  kohus on, selle eest hoolt kanda, et wõöriti arwamised, ühes ehk teises asjas, tema lehesfe teed ei leia. Nimetatud numris üteldakse: -Paremateks ja tublimateks  Eesti aealehtedeks arwati -Walgust" ja -Wirmalist",  kes Eesti rahwast Wenemaa, rahwa ja õigeusuga püiawad ühendada." Mis WalgUse kohta üeldud, sellega pole meil tegemist, sest et meie mitmes Eesti asjas koguni  töistti mõtleme, kui Walgus mõtleb. Wirmalise toimendajal  jääb see arusaamataks: Kuida wöib Eesti rahwast  Wenemaaga ja Wene rahwaga ühendada, kuna Eesti rahwas juba 177 aastat Wene walitsuse all elawad? Eestimaa on Wenemaa ja Eesti rahwas Weneriigi rahwas. Ühe riigi rahwast üheks muuta, kes juba ühe riigi rahwas ongi, seda püida ja tahta käib üle Wirmalise toimendaja mõistuse ja jõuu. See mõte on selle sarnane, kui keegi ütleks, et Sakala püiab Pihkwa kubermangu Wenemaaga ühendada, kuna nimetatud  kubermang üks osa Wenemaast on. Ka et ole ajalehe  Wirmalise programm kellegi kirikliku lehe programm, kus usu laiali lautamine oleks määratud ja lubatud. Wirmalise  eesmärk on üleüldise hariduse edendamine EeSti rahwa seas. niihästi kirjanduses kui muis asjus. Palun need riakesed muutmata Teie lehes ära trükkida." Teede Ministri käsn peale piawad kõige raudteejaamade  ootamise kamrites ja teistes ruumides pühapildid  üles pandud saama. -Wirmaline" toob Kose-kihelkonnast järgmise,  natuke arusaamata sõnumi: -Siin pooline muusika koor, kus enamiSte koolmeistrid osawõtjad on, on oma keskel seaduseks teinud korda mööda iga laupäewa ühe koori liikme juure pühapäewaks kokku minna. Seal õppida  nad kokku mängima ja seltskonnalist lõbu päewa pidama. See on: iga koori liige piab ühe päewa 11 wõerast pidulikult wasta wõtma, wist aastas uks kord? Nende mäng on juba kaunis kõrge pulga peal, aga awaliku  mängu oleks rohkem neist soowida. Noh, eks see sünni ka edaspidi." Üks jagu sellest sõnumist on filma nähtawalt eksitus ja teisest soowime meie, et see eksitus oleks. Kui kooriliiked -iga laupäewa" kokku tulewad  ja neid 11 on, siis ei tee see igaühe kohta mitte üks kord, waid ligi witS kord aastas wälja, kus iga liige teisi Pühapääwal -pidulikult" piab wasta wõtma. Muusika harjutamist ja ka sel ts liku lõbu on rahwale wäga soowida, kui aga kõi k Pühapääwad selleks piawad  ara tarwitatud saama, fiis on see wäga wähe Ristirahwa,  weel wähem aga Ristirahwa koolmeistri t e kohaline Wana batlerei waremete juures Tallinna lahes uppus Leikusekuu 31, paamal Kõlgast päritud raamatuköitja  sell Jnlius A. ära. Tema oli teiste seltsis sooja peaga Kalasadamast paadiga merele läinud, batlerei waremetel  ennast riidest lahti wõtnud, ujumiseks mereSse karganud  ja kohe põhja waj mud. Kalamehed ruttasiwad küll appi, ei wõinud aga muud teha, kui surnukeha põhjast wälja tuua. Naene ja kolm last on waesuses leinama jäänud. Sadama-tööline Jakob K. oli selle kuu 4. pääwal joobnud peaga Retshka filla peal magama jäänud, sealt sisse kukkunud, sai suure paamaga pea pahemal poolel wälja toodud ja hospidalisse wiidud. WäljalaStud soldat Tönn M. sai Leikusekuu 24. pääwa õhtul joobnud ja takka lõhutud peaga weike Rannawärawa juures maas leitud ja hospidalisse wiidud. Kas tema seda haawa kukkumisest wõi kurjast käest saanud, see on teadmata. öösel wasta Leikusekuu 30. pääwa on Toompea lasiugist Tatari-ulitsast saadik 32 latorni ära lõhutud ja laste-aia postid Jaani-kiriku juures wälja kistud, niisamati ka aid Realkooli juures ära lõhutud. Kolm noort kangelast  on kinni wõetud, aga nemad salgawad. Leiknsekuu 28. pääwa hommikul kargas üks noor mees Hollandi-uulitsal alama tolli-ametniku Jaan P. peale ja rööwis tema uuri ja keti ära, mida tema walitsuse  poolest kaua-aegse auusa teenistuse eest kingituseks saanud oli. Kohkumisest selle jultunud rööwli üle, olnud Jaan P. nii kohmetanud, et teda tülitamata ära jooksta laskis. Selle kuu 1. pääwal murdstwad mitmed sadamatöölised  sadama-filla peal kaks kilu-kasti lahti ja wõtstwad ühest 8, teisest 23 purki wälja. Kaks nendest, endine wang August K. Harkust ja Gustaw R., saiwad kahe purgiga kinni wõetud. kes aga teised olnud, seda ei ütle nemad teadma. Üle mees te järwe weii on sel sügisel, pärast paljast talwet ja kuiwa suwet nii kangest alanenud, et tuntud suur kiwi, kus peal ennemuistse jutu järel Linda oma mehe järel nuttes istunud olla, kuiwal seisab. Kiwi peale on aastanummer 1826 raiutud, millest arwata wöib, et flis ka järwe wesi nii madal oli. Weewärgi torud ei saa enam küllalt wett ja sellepärast on uimelt Kadrmthalis  wee puudust. Küll on kanalit sügawamaks kaewatud,  aga mõjuwat abi ei ole küll wist enne oodata, kui wihm Ülemeeste järwe jälle täitnud on. Seda häda ei ole ka mitte Tallinnas ükfi, seda kaevatakse enamist igast linnast omal maal ja wõeral maal. Baltiskist, Mihklikuu 8. pääwal. Selle kuu 5., 6. ja 7. pääwaks ette kuulutatud rasked tormid on tulemata jäänud. Just need pääwad oliwad nii maitsed, kui seda siin lausa mere ääres armaste nähakse. Wast heile õhta tõusis natuke kangem tuul, mis wihma tõi ja ka täna weel edasi kestab. Ilmad on järges soojad, aga pääsuked  on juba wiimasel nadalil kõik ära kadunud. Siin ümberkaudu on juba kartuhwlid enamist kõik üles wõetud. Mõne puu peal hakkawad lehed kolletama, aga mets ülepea  on ikka weel õige roheline. Selle kuu 4. pääwa õhtal põles Ämari mõisa reht maha. Tuli on wist liiga kütetud ahjust wälja läinud. Rakwerest. Liuna peaks walitud herra Dehio ja tema abilise herra Didwig'i kinnitamine on kohalisest paigast selle kuu 1. ja 2. paamal tulnud. Takistused, mida pWalguse" seltstlased teha ähwardastwad, ei ole siis ühtigi msjunud. Rakweres on Imastu wallast päritud passita Jaan S. kinni wõetud ja tema juures suurem summa raha leitud. Et see hulgus raha mitte auusal wiistl teeninud ei ole, see on selge ja seda tema ka isegi ei salga, ütleb aga 50 rubla leidnud olema. Ka leiduse salgamist peetakse Marguseks ja mehike on selle pärast kohtu alla antud. Tqrtust. Kask, mis järel Juudi sugust õppijate ülesmõtmine  suurkoolides piab mahendatud saama, on ka Tartu Vetrinäär-akademia (loomaarstide-kooli) kohta maksmaks tehtud. Kõige kõrgema käsu peale ei saa Tartu esimeses Koo lm e istrsite -semi n a r i s mitte enam õppijaid wasta wõetud ja kuni see kool sedamiist iseenesest lõpeb, saab selle juhatus teise Koolmeis trite-seeminari Direktori alla antud. Wiljandist. Et kirjamahetamine rutemeui toimetatud saaks, selleks on seatud, et post edaspidi, selle kuu 7. paamast  hakates, nel i k ord nädalis Wiljandist ärasöitma ja senna tulema piab. Wiljandist Mõisakülasse läheb post Esmaspäämal, Kesknädalil, Neljapääwal ja Laupääwal, ja tuleb Teiflpääwal, Neljapääwal, Reedel ja Pühapäämal. Ühe-hobuse post Wiljandi ja Kuikalst mahel jääb muutmata. Peterburgist. Keisri Majestäti nimepäämaks on riigija  söeawäe ametnikkudele rohkest kõrgemaid auunimesi ja auutähta wälja jagatud, kuida pealinna lehed pikkais ridades  kuulutawad. Teiste keskis on Liimimaa Kubernör Kindral-Major Sinomjew, Kindcal-Leitnantiks tõstetud,  Tallina Politseimeister von Nottbeck ja Tartu Politseimeister Rast on Wladimiri rittretähe 4. klassist saanud. Leikusekuu 30. pääwal sai Peterburgis Jaani koguduses 100 aastane jubeli-püha peetud. Pidukõnet pidas kohaline kirikuõpetaja Dr. Hurt. See Eeski Ewang.-Luth. usutunnistuse kogudus on Keisri- Praua Katharina 11. walitsuse aeal aastal 1787 asutatud. Estmeseks õpetajaks oli Jeremias Ludwig Hosfmann nimetatud, kes ise Riigi - kohtu - kollegiumi poolt luba palunud oli, Eestlastele Jumala-teenistust pidada ja kes sedawiist selle koguduse asutaja on. Hosfmann suri aastal 1801 ja tema järel tuli Michael Lundberg, kes aastal 1830 ära suri. Polteist aastat tallitas seda ametit Heinrich  Kopke, oli ühes ka Lätlaste kirikuõpetaja, sai flis jädawalt ametisse pandud, suri aga juba aastal 1833 ära. Jälle sai amet poolteist aastat abiõpetaja läbi tallitatud  ja stis Georg Ernst Paul Reinfeldt õpetajaks kutsutud, kes aaStal 1849 ära suri. Tema järel tult Cornelins Laaland, keda Keisri käsk aastal 1877 Peterburgi Kindral-Superintendetiks kutsus, kus Conrad Freifeldt Jaani koguduse õpetajaks, aga juba aastal