Mikspürast? Sellepärast, et tema kool wäga korratumas olekus leitud. Kooli lapsed olla oma kooli härrat „ lakku koeraks" sõimanud ja ka tema töö, kooli põllul, olla wäga wana usuline olnud. Et temal lapsed wäga armsad olnud, säädinud ta omas korteris kodukooli; aga see saanud ülemalt poolt kanges te ära keeldud. Kooli lapsi olla ta pomponksi ja kopik rahaga kooli meelitanud. Ka olla ta ühe abilise omale pidanud, kes enne linna kaupmehe poisiks olnud, see olla sääl lastele tunda andmas  käinud. Paha puu kaswatab paha wilja, seda raiutakse maha ja wisatakse tulesse. K Sagedaste wõib ka inimene ise omale õnnetust oma raha pärast osta. 19. Jüri pääwal tuli üks waene saunik maalt oma pere mehega Pärnu alla räime waatama. Et t'al omal mitte nii palju raha ei olnud räimi osta, laenanud ta oma õe mehe käest 10 rubla ranna raha. Linnas olla nad T. trahteri ööseks jäänud, saunik kadunud süält mõne teise seltsilisega  ära ja läinud teise trahterile, kus mõned tasku poisid istund. Süül olla saunik hästi purju pandud ja wiimaks tua uksest wälja lükatud, kus ta ennast hommiku  leidnud. Raha järele katsudes, olla see kõigi pungaga ära wõetud. Noh, mine tee siis meel, räimed ostmata, raha otsas, pea walutab ; eks ole siis ise enesele oma raha eest õnnetust ostnud. Kust wötab see waene mees jälle 10 rub. teenida,  et oma wõlga tasuda wõikS? ! Walga maakonnast saab ühest kolest  mõrtsuka tööst kirjatud, mis Woklise mõisa rentniku Tselmingi elu pääle katsutud  on. Walga seitung kirjutab selle üle nõnda: Uks peremees, kes kaua aega juba mõisa härra omadust ülekohtusel wiisil omale kiskunud oli, iseäranis õlita oma puumaa suure hooletuse sisse jätnud, nõnda et ta juba mittu aastad ainult mõisa härra pitka meele läbi koha pääle jäätud oli; minnaks pidi tema ometi sääduslikul musil puumaa päält ära heidetud  saama. Sell paamal aga, millal ta puu-maa püült pidi ära minema, tegi ta suure pidu, milleks ta palju wõeraid kutsunud oli. Mõisa härrast saadetud mees, kes koha mastu matmiseks senna läks, sai peremehest selle otsusega koju saadetud, „tema ei mina mitte puumaa päält ara." Kogukonna kohus ei wõinud oma poolt ka mitte seks abi anda. Mõisa rentnik. Tselmmg, pidi nüüd Wõnnu kibelkonna kobut abiks paluma ja seks söms ia ühe kogukonna kohtu meedega 2K. Aprillil NugUstenthali inei'o. kus kihelkonna kohus koos käis. Tagasi tulles, kellu 7 ajal õhtu, kölasuvad üdest põõsast kaks pauku üks teise päale ja Tselmmg sai mõlematest kuulidest trcdwatud. Tema seltsi mees, ülemal nimetud kogukonna kohtumces, ei Läädnud esimise ehmatusega muud teha, kui rutulise rõgenemiü' ladi ennast päästa. Õnneks v!i raskcste haawatud «sl nii tugnv, temale järele küüda, et ta ei peaks teda mine maha jätma. Woklisemöisa jõudes, mis Aält 5 wcrsta kauge! oli, saadi aru, et üks kuul Tfclaungile parema laba luu karmast sisse läinud, kihast KK ja rinnust jälle Wälja tulnud, teine aga ott ülemise käsimarre lihast läbi läind. Wöimaliknlt ruttu sönna toodut kihelkonna arst Dr. Hesse tunnistas, et õnnelikul ja imelikul wiisil, mitte kardetawad kohad wigaStatud ei olla. Haawatud on praegu, rohke were ära jooksmise nödrus maha arwatud, paranemise teel. Walka linna sülla kohus, millele sest asjast tääda antud sai, on seda asja kangeste läbi uurinud ja neli meest kinni wõtnud, kelle seas ka ülewel nimetud peremees, tema isa ja wcnd oliwad. Peeterbnrgis 15 mail. Täna sai pidulikul wiisil Peeterbnrgis uus merekanaal,  mis pea-linna merega ühendab, sisse pühitsetud. Keisri Majesteedid, siin olewad Keisri Härra suguwösad, wäljamaa saadikud, kõrged riigi ametnikud, seltside saadikud (nende seas ka Peeterburgi kaupmeeste  saadikud) ja üks suur hulk inimesi  wõtsiwad sest pidust osa. Pärast kanaali ääres peetud Jumala teenistust, söitsiwad Keisri Majesteedid ühe aurupaadiga  kanaalis seisma laewa pääle. Siis leikas Keisri Proua üle kanaali tõmmatud paela katki ja suure tükki paukude  all sõitis tulelaew „Dershawa" kanaali  mööda üles, ilmatu hulk teisi laewu tema järel. Pärast seda läks Dershawa Kronstadti  linna wäikse sadamasse, kus Keisri Härra wregatte „Skobolewi" järel waatas. Wiimaks astusiwad Keisri Majesteedid tulelaewa „Aleksei" pääle ja söitsiwad suure sadamasse, kus nad säältsct laewa paraadi päält waatasiwad. Kellu 5 aial pöördsimad Keisri Majesteedid Peeterhowi tagasi! Peeterbnrgis. Wiimastes aastades on sagedaste ajalehtedes apteegi-rohu hindade alandamise kohta kirjutud saanud, ja kaua aega on ka riigi ma litsus selle kallal juba tööd teinud, kuidas praegust rohu hinna taksi, mis oma säädmiso juures palju wastu rääkimist sünnitas, alandada. Seitungi „Uus aeg" järele peab 1. nääri k. p. tulema aastas uus rohtude taks elule  kutsutud saama. Rostotvi linnast Doni söe ääres, 14. Mail. Minema ööse hüppas siin ligidal  üks reisijate raudtee rong roopast wälja. Mashin soosis mäge mööda maha, wagonnid kukkusiwad üks teise püüle ja laksuvad kuni wiimase kolme wagongini  kõik puruks; 19 reisijad saiwad haamatud,  nendest 9 raskeste ; 1 reisija ja 3 raudtee ametniku saiwad surma. Pleskau kubermangus möllab palaw haigus (Typhus) wäga pahasti. Pariisis, 12. mail. Tänase komunistlaste  langmise pääwal peeti nende haudade pääl üht leina-püha. Pühast ofawötjade ja politsei wahel, kes neid mässu lippusi keelis lchivitama panemast, sündis kaunis käre wvitlus. Mittu immest saiwad süül juures haawatud ja tükki 30 mangi wöetud.  Wiimaks saiwad pidulised laiale pillatud. Nende pääwades suri Harust linnas üks praeguse aja kõige kuulsammateft Prantsuse  luuletajatest - WÄtor Hugo ära. Temast räägitakse mitmed nalja tükkid, millest meie ka ühe tema suurest kokku hoidmisest oma lugejatele jutustame: 1848. aastal oli luuletaja kõige wauem poeg, waewalt 22 aastat wana, üht näitemäugijat hakkannd armastama. Et tema oma isa käest wäga wähe raya sai ja raha puuduse pärast ei kingitusi ega pidusid oma armuksele teha ei wöinud, siis hakkas ta iseennast ja oma riided hoolega libima ja silima, et seega neiule meele pärast olla. Selle tannis pani ta enesele iga püüw uue puhta särgi selga. Mõne pääwa pärast sai kokkuhoidlik luuletaja  sest wallatuscst aru ja õnnetu noor mees pidi isa nõudmise paale kõik ülestunnistama. Isa pani nüüd seda kolet nuhtlust poja päälc, et tema, nii kaua kui ta iga pääm uue, puhta särgi selga paneb, kahe liha koogi asemel paljalt ühe söögiks sai. Süda wõitis kõhu ära, Karl (noore mehe nimi) jähi küll lahjaks, oli aga siiski ikka lummi walge särgi sees. Nende pääwade sees sai üks näitemängu tükk Wiktor Hügost mängitud, kus see armastad  neiu kõige raskemat tükki mängis. See näitemäng toi luuletajale palju kiitlust  ja kätte plaksutamist. Sellest juhtusest lvaimustatud ruttas, wõidu rõõmust joobnud luuletaja naiteparandale, wõttis neiu waimustatud kaenlu ja ütles : „Augustine! Sa oled täna imet teinud. Nõua nüüd minult, mis sa tahad kas minu pool warandust, kümne klaasi minu merest räägi ma olen kõigeks malmis!" „Töeste, ?" küsis Augustina naljaka näuga, „sa annaksid mule, mis ma sinult nõuaksin?" „Ma tõutan seda wandega!" wastas wanake. „On se wõimalik? Ma ei wõi seda mitte uskuda. Sa oled nõnda imelik, . . . . kokkuhoidlik!" „Mis sa räägid? Tahad sa üht tiamandikiwist  käe rõngast? üht pärli paela? küsi ma olen malmis sule meele järele tegema. Kui kena olid sa täna ohtu!" „Weel kord, ma ei usu sind mitte! kui esimine waimustus aga möödas on, siis unustad sa kõik ära." „Ole mitte laps! Kas ma olen enne oma sõna tagasi matnud?" „Sce on ainult seepärast et ma sind ... nii kokkuhoidliku tean; kui ma teaksin, et— ei meie taha sest enam rääkida!  " „Kui sa teaksid, mis?" „Et sa sõna peaksid!" „Sa julged meel jääl juures kahkleda!" „Ta tuimad silma nähtawalt ära, maene poiss." „Kes kuimab ära?" „Tema!" „Kes tema?" „Karl, kes muud?" ~Kuidas nii?" „Jah muidugi, paljalt ühe walge särgi pärast, mis ta ütte ajab, et...." ~Pole narri tembud, Augustinc, millest m'e räägime. Ma olen sule töutanud anda, mis sa tahad; ütle aga, mis sa tahad, ja seda pead sa kohe saama." „Uks kõik, rääkis ilus Augustinc, paluma  li luuletaja otsa waadates ja iga sõna Rwaste rõhudes, „anna lenmle la liha ko o g o' a jälle." Hugo oli kui Mälgust trchwatud. Augusnne oli teda Tgamestc osanud aga ta oli tõu tmuw oma sõna pidada, KeräraK pidi ta