ähvardavad tööd seisma jäätud saMmad, muidu peaks tema neid vägivaldselt seisma sundima. Ka» Sultan olla seesugust käsku saatnud sa Arabi, Pasha laskis kinnitada,  et need töödz juba seisma jäätud olekflwap. Admiral  Seymour arvab aga näinud olema, et EgSptuse soldatid kraavist kaewakstwad ja kuulist kannakstvad, ja saatis nüüd oma viimist sõna- päris et kantsid 12 tunniga  tema kätte antud saakstwad, muidu algaks 24 tundi pärast seda, suurtüki laskmine. Selsamal aeal oli Admiral Seymour ka Konsulitele kirja saatnud, et nemad kM Eurooplasi laewade peale saadaksiwad. Need» oliwad suuremalt jäult seda juba enue teinud ja oliwad oMst warast kMa võtnud, mida wötta mõistvad. Teised tulid viimase kutsumise peale ka laewadesse,  ja Konsulid tegiwad seda sama. Inglismaa sõnumite järel oliwad umbes 160 inimest, kaubamajade asjatallitajad, aealehtede sõnumisaatjad ja mõned halastajad  õed Puuaseristi Seltsist,- senna jäänud, aga teiste sõnumite järel palju rohkem, sest laewade peale tungis nii palju rahvast, et Kaptenid neid mahutada ei wöinud, waid sadade kaupa linna tagasi taatstivad. Kuida ette arwata wõis, ei annud Arabi Pasha kqntfift  mitte Inglaste kätte ja Jaanikuu 29 paama homikul kell 7 hakkas Admiral Seymour tuliseid kuulisi kantside ja linna peale laskma. Teiste riikide laewad söitstwad eemale mere peale, kus EFHMse kuulis nende juure ei ulataks, ja närast sõitsiwad Prantsusmaa laewad Port Saidi lahele, Suessi kanali suhu. seda tähtsat kauba teed, kuida Prantsusmaa poolt liimitakse. KaS nendel aga selle juures üht salanõuu ei ole, seda tuleb ära oodata. Kuida räägitakse ei ole Egyptuse teised Ministrid Admiral Seymouri wiimasest kirjast ühtigi teadnud,  waid Arabi Pasha olla seda nende eest ära salgand. Sel pääwal kestis laskmine mõne tunni ja sai teise pääwal uueste alustatud. Mõned kantsid saiwad lõhutud, üks kargas tuulde ja linnas tõusis suur tulekahju. Kell 1 lehvis walge lipp kantside peal ja tuletorni peal, talleks et wastapanemine lõpetud oleks ja linn ennast Inglaste kätte anda tahaks. Admiral Seymour saatis ühe soomuslaeva sadamasse ja laskis 6W meest maale astuda, linna wasta võtma. Aga valged lipud oliwad paljas kavalus olnud, nende marjul oli Arabi Pasha oma sõea>vaega põgenend, kuida arwatakse, Kairo poole. Linn oli haliva Araablastele ja lahtilastud kurjategijatele riisuda antud, kõik teised oliwad põgenenud ja senna jäänud Eurooplastest on hulk röövlite kate all langend. Tuli möllas keelmata edafi. Khediiwi ja Türgi Kindral Derwish Pasha oliwad ennast ühe sõealaewa peale peastnud.  Teisel pääwal tuli tema linna tagasi, kutsus Sher.f Pasha ja teised oma juure, ja tahab asju korraldada,  nii palju kui need ennast vee! korraldada lasewad. Ka teised riigid on omaist laevadest wage maale saatnud, kes rööwiSte lämmatavuse juures abiks olema peavad. Inglastest olla umbes 40 meest langend, Egyptlastest umbes 2000. Üks püssirohu magasin on põlema lastud, kuS pea üks terwe Egyptuse battljon korraga surma sai. Sõnakuulmine Egyptuse sõeawäe kestis on otsas, palju mehi on igale poole laiali lahkund ja paljad riismed seista Arabi Pasha ümber koos. Aleksandria linn näinab  hirmus välja. Prantsuse Konsuli maja on maha põletatud. Kõik tähtsamad uulitsad on välja röövitud ja põlema pistetud. Ka Khediiwet taheti tappa. Arabi Pasha oli selleks Tulba Bey ratsa ja jala wäega välja saatnud. Palju neist tormas Khediiwe kamri ja need ütlefiwad, et nendel käsk oleks teda tappa. Suure vaevaga  ja suure maksuga palkaS Khediiwe 500 soldatid, kes teda Inglismaa sõeawäe juure saatsiwad. Seymour ja Inglismaa Konsuli abiga kutsus siis Khediiwe Ministrid kokku, kes kõik tuliwad, muidugi ilma Arabi Pashata. . Wõerad soldatid on mõned rööwijad kinni võtnud ja V maha lasknud. Inglismaa ükspooltne käre peale hakkamine saab mõnelt poolelt vabandatud, teiselt poolelt aga walju sõnaga  hukka mõistetud. Wenemaa lehtedest kostab ükst lnglaste eest, kõik teised. Venekeelt, Saksakeeli, Prantsuskeeli, ja meie arwame ka EeStikeeli lehed arvavad,  et see palju muud ei olnud, kui enne aegne ja täitsa ühepooline wägiwald. Konstantinopeli konferenzi hakatusel oliwad kõik suurriigid üht kirja alla kirjutanud, milles kinnitatud sai, et ükski enne aegu ja ükst vägivalda  ei tarvitaks. Kuna aga weel selle üle nõuu peeti, kas ja kuida Sultanile õigus antud ja kohuseks tehtud saaks, Egyptuse tüli oma söeawäega solgutada, enne kui kõigeil Eurooplastel wõimajik oli laewaoe peale põgenedZ, algas Inglismaa lausa sõda. Selle läbi sm afi iuba iseenesest kirjumaks tehtud, kui see oli, ja sellc lad» sai EgyptlaSte viha nende Eurooplaste peale uueSte leegiks lõõtsutatud, kes põgeneda ei suutnud, ja nemad on seha oma verega ja oma varaga maksma pidanud. Lepivad Inglased sellega, et nemad valatud vere tasumiseks Aleksandria linna lõhkustwad, stiS wõiksiwad asjad ehk veel korrale nihkuda, nii palju kui Euroopa suurriikedel selle üle võimust on. Näitawad Jugiajed aga himu, EgyvtuseS jäädawat aset wõtta, siis võivad nemad üht sasi sipi tanud olla. mille arutamine ed! ilma möegata ivõimalik ei ole, sest kõigil Euroopal ou oma kaubaajamise varast Ego Kii ses midagi tarwilnst. sttodkeiu aga weel, kui Egyptus peab Wahemeri Euroopa lahele panemist oma peale judtima. Seda ja Punast merd Suessi kanaliga, näitawad Inglased omakS eranigitt ja tanawakS teha tahtma. Juba on nemad ennast kindlast Giberaltaris. Malta saarel, KnvroSst' saarel ja AdeuiS, Punase mere lõuna po vl;sel suul pesitanud. W Kamad nemad nüüd weel Aleksandria ja Suessi kanali. Punase mere põhjapoolis? suu oma kätle, siis wõiksiwad nemad söea aeal kergest selle tähtsa kaubatee ja sõea laewade tee kinni panna, mis Euroopast Lõum-WaSse. wiib. Sellega ei wõi kõige pealt Prantsusmaa rahul olla. sest et temal nimelt Tonkingis tähtsaid asju tallitada on. Aga ka Wmemaa ei wõi seda kannatada, sest. Venemaa tee Amuuri jõe suhu ja Sahhalin! saarele käib läbi Punase mere. Peale selle saaks Wmemaa sunnitud Vladivostokkis  üht nii kanget laevastikku pidama, miS häda aeal üksi Hhiiulasi ja Japaanlasi päilseS pidada wõikS. Häda pärast wöiks küll Balti merest, ümber Aafrika abt saadetud  saadetud saada, aga MuSta mere laewaStik seisaks täitsa luku taga. Selle pärast warilseb siis ka Prantsusmaa juba suure hoolega Inglaste näppude peale, on omad laewad Aleksandria  lahelt Suessi kanali suhu, Port Baidi lahele saatnud ja kodumaal tehakse ööd ja pääwad tööd, kõiki merewäge söea jalale valmistada. KuuluS Lääne riikide ühendus näitab täitsa lahutud ja lõhutud olema. Aga weel teiselt poolelt ähwardab Egyptuse tulesäde püssirohu tünni langema. Arabi Pasha tõukab Araabia Keisririiki asutada, kõiki Mohammedanlan ehk Jõlamullafi  selle kaitse alla wõtta ja nende nievalttjuti kaige maailma üle jälle korrale kohenda. See on . Kolklaiamill. laste küsimus", mille kaitsejaks ja loMajakL ennast Sultan Abdul Hamid salamahti teha tahtis, mille kaitsejaks  ja kosutajaks ennast aga nüüd Arabi Pasha avalikult  tunnistab. Mekkas ja ümberkaudu immitseb juba ammu tuli ja wiha Sultani wasta, kes Jslamiitlasi Kristlaste wasta nii wägewalt kaitseda ja Kristlaste walitsejaks teha ei suuda, kuida Mohammed seda omal aeal käskinud. miS ikka weel JSlamiitlaste usutunnistuse põhjus ja hiilgaw nneuägu on. Läheb Arabi Pashal korda, Melka Suur-Sheriflt oma poole võõrata ja kõige MohammedanlaSte mihainju äratada ja waimlialad.,. siia wõikS sealt poolt ÜkS kardetaw laeuelamine ttniõta, uu» Aafrika randa mööda PrantSlaSte UMiiria ajnlnNlc peale ja Araabia ja Persia kaudu Inglismaa Ida India Keisririigi  wasta uhetab. Nenda seisawad need asjad sel silumpilgul, mis põlc wast Egyptuse küsimusest siginud on ja weel sigida wõiwad.  Ühel poolel ähwardab see küsimus tüli õuna Eu roopa suurriikide wahele weeretada, teiselt poolelt wiimast Võitlemist JSlamiitlaste ja Kristlaste wahel äratada ja leekama paima. Selle üle peetakse nüüd weel Konstanti., nopeliS nõuu ja katsutakse seda rahuga korraldada. Wõib aga olla, et juba enne seda jälle midagi sündinud  on, kui see kiri otsani lugejate kätte jõuab. Jumal  andku Ristirahwa saadikutele õiget tarkust, et nemad ennast selle waenlase waSta ühel meelel ühendakstwad keS nende kõige ja kõige hariduse waSta ühevõrra võiks üles äratatud saada! Omalt maalt. Tallinnast. Selle luu 7 pääwal oli Liunasaa. dikute Th. Jakobson, H. Rosenthal, G. ESlon, E Tr«u-mann,  P. KleeSmanu. M. J. Gawrilow, A. Thumikow, A. Brommig, J Hecken, A. Just, Tifik, A. Adamscn, A. Hahn. J. Kork, G. A. Henriks»», H. R. SchmM, J. Grove ja G. Virk palve peale era koosolek kottu kutsutud. Pääwakorra peal seistwvd kaks, Linnasaadik Th. Jakobsoni poolest ette pandud küsimust, j) palub Lf. Th. Jakobson, Linnasaadikute kogu tahaks luuuiStada. et Linnapea mitte di ete ei teinud, tema, Ls. Td. Jakobsoni ettepanemist Jaanikuu 22 pääwal kuulmata jätta, mis päris, et 23 Jaanikuu pääwakS kokku kuksuknd Lmuasaadikute  kogu teiseks korraks jäätud saaks, sest et kel pääwal wana pruuli mööda mitmed Linnasaadikud Jaauipaowa ShtukS pidule minna, ehk koguni linnast wälia sõita soowtksiwad.  2) Linnasaadikute kogu tahaks möiöta, et katt asja, mille üle 23 Jaanikuu pääwal otsust tehtud, uueSte nõuupidamise alla wSekud saaksivad, sest et nimetatud koosolekust palju Linnasaadikuid osa et võtnud-  Mõlemad  ette panemises satwad tagast lükatud, sest et j) Linnasaadikute kogul koguni mitte õigus ei oleks, omalt poolelt Linnapea waSta ametlikku laitust välja raakida. Oleks Linnpea üle kaebtust tõstetud. stiS oleks Linnasaadikute  kogul seadust mööda ükst õiguS, seda kaebtust kui tühja tõrelemist tagasi lükata, ehk Senati poolt valuda, et Linnapea kohtu alla antud saals. Kaebtusel ei oleks aga siin mingisugust põhjust, sest seadust mööda on Linnapeal õiguS Liimasaadikuid tahtmist ja mööda koosolekule  kutsuda. Kõige selle pärast peaks Linnasaadikute kogu tähendatud kaebtust, miS seadusega kokku ei mahuks, tagast lükkama. 2) Et mitmed Linnasaadikud koosolekust 23 Jaanikuu pääwal mitte osa ei wõtnud, selle üle peatsi  ivad nemad oma enese südametunnistusega leppida katsuma.  Igal koosolekul puuduks rohkem ehk wähem Saadikuid,  oleks aga seaduslik hulk täis, stiS ei wsikS need keS Mudusiwad, tagajärel nSmmõtmMe waSta waielda, muidu wSikS kergest juhtuda, et igal koosolekul niipalju endiSle nSmnvõtmAM tegemist MM, et uute ettepanemiSte  läbiräMmisekS aega üle ei jSAS. Aa see ettepane  mine sai stiS lagast lükatud. Ametlikud? sõnumile järel, selle kuu 3 pääwast oli talwwili kõikiS EeStimaa kubermangus hea, üksi Wirumaal  mõneS paikaS põua ja rahe läbi rikutud. Wähem lootust andis suwiwili. Warane kütw oli paremini kosunud.  aga hilist külm oliwad Jaanikuu põuad rikkunud. Kuu lõpul tulnud wihm oli mõnes paikaS küll abi toonud, aga rohkemalt jäult oli hilja külwalud suwiwili wiletsaks jäänud. Kartuhwli varred oliwad Wirumaal kahe öökülma  läbi, JaamMwa aeal kärbitud, muidu seisiwad kartuhwlid  heaS iaSwuS. Kõige rohkem oli hein heinamaalel  ja põldudel, öökülmadest ja põuast kahju saanud, pealegi kõrgema maa peal. Üleüldse arvatakse, et vaewalt  keskmist heiuasaaki loota olekS. Heina tegemine oli igal poolel käsil; rukis oli küpsemas. Rahet ega madrikuid  ei olnud wiimasel aeal nähtud. »Walitsuse Teadaandja" sõnumile järel oli Weuenigi läanepoolisel jäul kewade wara, lumeta kalwe järel tulnud. Lehekuul tegi põud kahju. Jdapoolisel jäul, Wolga kubermangudes j. n. e. oli kalmel palju lund olnud ja kewade tuli hilja. Wihmasi m Kuud pundi!. Üleüldse arwata, oli asi põlluvilja  pouleli lärguil»!' i LõuuepootiSteS lagedates kubermangudes  (ilma Bissaiaabia ja Domi jõe maakonnata), keskuuvtes muötamnlla lubermangudeS ja Kurski, Oreli, Tuula, Rjafaui ja Tambowi kubermangude suuremal jäul oli talwwili «omist wiletS; suwiwili oli, põuast hoolimata,  kaunis hea, mõnes paikaS õige hea. Lmne-läanepoolistes  kubermangudes ja BeSfaraabiaS oodati talwwiljast  head keskmist saaki. JdapooliStes, Lõune-idapoolistes, kubermangudes Peusa kubermangus ja Domi jõe maakondades  oliwad talwwiljad ja suuwiiviljad head. PõhjalckampsoliSW  kubermangudes oli talwwili wäga hea, suvivili aga luiikaS. nenda ka Baltimaa kubernloilglldcsi,  Pldkwa za PeZclburgt kubermangudes. Kesk- M.mem.i.i! El 'sidild tt»l»'!oil>oga õige rahul, suwiwiljaga twist.-in - ljltüldjt läbi riigi on suwiwili parem tui talwwili. Juba mõne näbali eest lõi ,Olewik" s-Mmmd, et see meeS kätte saadud olek», keS Kanepi kirikuõpetajat surmata püüdis, ja juba WõruS kinni istuks. Meie ei usaldanud sel korra! seda sõnumil üleS wõtta, sest „ Ole- ja teised selle sarnatfed lehed oliwad nimetatud kurjale»  üle nii palju kahewäärilisi sõnumid toonud, et ühtigi enam uskuda et wstnub. Rüüd kuuleme aga teiselt poolelt, el üks, juba enne kohtu all seisnud meeS, kahe ieise ees ennast setleks knijateu tegijaks tunnistanud oleks. MiS teda jelte teiste k>b»!a»nd, seda et ole tema ütelnud, ja pärast on tema kesta oma tunnistust, kui joobnud päilist, liistust lalgaud. Kiuni saab tema aga ikka weel peetud ia loodetakie tema läbi selle koleda leu jälgile saada. Kinda meile hiljuti iraga austatavad fealtpooltsed mehed raälsturad. ei tada rabuliSles ringkondades see mõte kaduda.  et üks kohllaSstmstud mees sellest kurjast aSjast mitte tpõmaS ei olc. Hstnilr sai patju selle üle kirjutatud, kuida ükS Läti sugust näepealik. Lestuaut. Aisup kohtu all seisis, kui oleks tema Lätlaste kestis salaseltsi asutada ja Sakslaste  wasla wihale kihutada tahtnud. SõeakohuS oli M btust tunnistuse puuduge pärast tagasi lükkand, aga ükS kotstulnge oli !e !e otsiste üte ülemas kohtus, mõne eksituse ja wigaduie pärast kaebtust tõstnud, aga ülem kohuS ei leidnud protsessi migadu i mitte nii suured olemg, et otsust  selleparast ümber lükata ja kustutada wöW. Kõige kõrgemas paikas näikse aga selle vada aSja üle ometigi teised mõtted olema. Keisri käsu peate on Atfup ühte rügementi saadetud, mis A, mb: r S kiS seisab. - Sekle kiur 5 pääwal uppus Kadrinthali randaS Zallunlast päritud t'.t aastane Konstantin Jürgens, ujmmse zuureS ära. Tartust. võitleb juba mõnest aeast saadik luure tubinaga Tartu suurkooli wasta. Nüüd kutsub Eesli noori mehi. kes suurkoolist läbi käia tahawad. Tartule selga võõrama ja Peterburgi suurkooli  minema. arvab, et noored mehed seal , v olitik a s koolitatud j a tubliks tunnistatud  saak 8 slwad." Meie arwame. et suurkoolid mitte ,polikila koolitamiseks" asutatud ei ole, pealegi seesuguse erakondliku ja lahutama politika koolitamiseks,  nagu ,O!ewik' seda õpetab. Meie teame ka, et