jäud hingede kaSwawa hulga järeid weikemaks lõhutud on, lui see põllutöörahwa elutarwitusega kokku mahub. Kui see juba nüüd. natuke peale pool mehepslwe pärast hingemaa korraldamist nenda on, mis peab sellest edaspidi tulema, kui selle maakillutamisele mitte aegsast kindlat  piiret ette et panda? Wenemaal on küll läbiStikku palju hobuseid, iga tOO hinge peale langeb 25,, hobust, see on rohkem kui kusagil teises maailma maal, aga sellest ei ole weikepõllu pidajatest otsekohest kasu. sest arwamata suurem jagu neist hobustest saab suurte mõisnikkude  suurtes tabunttes müümiseks kaswatatud. Kuida lugejad küll weel mäletawad, saiwad möödaläinud  aastal Wenemaa seespidistes kubermangudes Talubankid asutatud, kust talurahwas maa ostmiseks raha laenata wõib. Zntresstd on natuke kõrgemad, kui nimelt Eestimaa Kreeditkassas, ja siiski keStab see aeg kauemini, millal intresside lisa laenatud kapitali ära tasub. , Eesti mullune nõuu, et ka Baltimaa talurahwaS sealt raha laenata woiks, ei oleks siis koguni mitte kasulik, ja sealt ei wöi ka wist meie kodumaa rahwas raha saada, sest et seal mõni kaup juures on, mis meie kodumaa põllutöö  harjunud korraga ja meie taluseadusega kuidagi kokku ei mahu. Nende Talu-bankide üle oliwad mõned Gene lehed ja mehed rahwa sekka juttufi wälja lautanud, mis Rtigiwalitsuse nöuuga ühte ei läinud. Sellepärast kuulutab  nüüd ametlik ,Selski Westnik" (Küla Sõnumitooja): soowib, et talurahwa elukord kosuks, et päriseks ostetud maa kaSwakS, aga et mitte erawarauduse  kahjuks; selleks on Talu-bankid asutatud, et talurahwa  maa-ostmine kergitatud saaks. Aga Riigiwalitsus ei soowi mitte, et eramöisad ja põllupidamised kauksiwad. Ja, kui ka NtigiwalitsuS mõisnikkudele ei keela, oma mõisasi  täielt ehk tükilt talurahwale müümast, siis ei wõi aga Riigiwalitsus ühegil wiisil üht seadust teha, miS mõtSnikkusi maad müüma sunni b. Mitme lehe sõnumite järel saada kõrgemalt poolelt  Aleksandrikooli asjad ainult esimese asutajate komitee hoole alla antud. Sellel komiteel oli üheksa liiget, nende keSkis muidugi ka Pastor J. Hurt. Neist liigetest olla kakS juba ära surnud ja üks teisel wiisil lahkunud. Pea-komitee ja abtkomiteed saada seisma pandud. ,Eesti PoSlimeeS" kaebab wäga, et tülid seda käSku Aleksandrikooli asutajatele kaela peale toonud on. Selleks kaebtuseks wõib jo oma jägu asja olla, aga kes tegi tüli? Wöru maakonnast. , Oleviku" sõnumite järel on Pedaja  küla Rainowa maldas, selle kuu 1. paamal ära põlenud; il talumajast ja nende kõrvalistest hoonetest ei ole muud järele jäänud, kui üks katuseta saun ja kaks rehehoonet. Peale selle on tulelondid Rainowa mõisa rehe katusele, sealt põhuküüni ja teliskiwi hoone peale lendanud ja kõiki tuhaks teinud. Loomadest on 1 hobune, 6 lehma, 2 Vasikat ja 1 t lammast sisse jäänud; ka räägitud  kahest fiSsejäänud lapsest, aga selle üle ei olnud ustavat  sõnumit. Tuli on sellest tõuSnud, et üks sealine hulgus Petseri laadalt kahe Tartu hulgusega külasse tulnud,  ÜheS põhu-küüniS korterit wõtnud, seal piipu põletanud  ja põlema tiku põhu sisse wiSkanud. Kahju olla umbes 10,000 rubla suur. Hooned olnud küll aSsekurantsiS  üleS autud, aga möga wähese hinnaga. Ruhjust. Paastukuu 27. pääwal, öösel kell 2. on Ruhju aleviku vanema, herra Eichmanni meski, kurjast käest maha põletatud. See on juba neljas kord. et Eichmanni  juures tuld pannakse. Omas alewiku-wanema ametis olla tema wäga lahke ja pehme, nenda et õiete aru ei saada, miks tulepanijad just teda taga kiusawad. Aga Ruhju alewik olla viimasel aeal hulguste peidupaigaks saanud, kus nemad ilma ühegi tunnistuseta elavad, Varastavad,  lukkufi lõhuwad ja röövivad. Walgast. Selle kuu 14. pääwal on Gulbeni jaama kõrvalised hooned maha põlenud. Walga tuletõrjujad on posthobused ja teised loomad välja peastnud, aga jaamapidaja  seemne-wiljad, jaama kaerad umbes 120 tshetwerti,  8 katetud saani, 2 paremat vankrit, pea kõik sulgloomad,  ja loomatoidud, ja postipoiste varandus on fiõse jäänud. Kuida tuli tõusnud, seda ei tea keegi arwata. Riiast. Liiwimaa Maapääw saab Lehekuu 31. pääwal algatud. Kuuramaalt. Nendest üksteistkümnest meestest, kes km Baron Nolde mõrtsukad kaebduse all seisivad,  on Wirgeni valla mehed Laule, lahn Sweye, KlaS Sweye ja Schalme Brasche wangitööle mägedes, S t r a S d e, wangitööle vabrikutes ja W i htoling  wangi mõistetud. Langmann ja Plasteneek  jäiwad kahtluse alla/ teised salvad ilmasüütakS tunnistatud. Gramsdenis halkamad Baptistlased ehk uuest-ristijad jälle Ewang..Luth. usutunnistuse kogudusesse tagasi tulema. Kolm noort meeft nende keskist, kellest üks 29 aaStat wana oli, on juba leeris käinud ja lauale wõetud. Peterburgist. Keisri Majestätid on selle kuu 59. paamal  Gatshinasse tagasi sõitnud. Siberi raudtee ja teiSte raudteede ehitamiseks on Naha-Ministeriumi poolest Kõigekõrgema käsu peale 55,000,600 nael stärlingi eest uusi laenupaberid wälja antud ja 89 protsenti eest kodumaal ja wõeral maal müümale saadetud. Rahameeste himu nende peale oli nii suur, et paari pääwaga juba wõeral maal 573,255,900 ja omal maal 73,727,200 nael-stärlingi peale tahtjaid oli. Muidugi peawad kõik tahtjaid wähem saama kui seda, mis peale nemad alla kirjutanud on. See on üks rõõmustav) usalduse täht Weneriigi nüüdse majapidamise  kohta. Ka on Wene paberraha hinnad wõeral maal 50 —53 protsenti tõusnud. Kronstadist. Selle kuu 20. pääwal oliwad juba kolm aurulaewa Tolbuhini tuletorni kohale tunginud, jaiwad aga seal jea sisse kinni. Sadamast saadeti neile weduaurulaew  ja lootfi-aurulaew wasta, aga ka need ei saasund  läbi ja tuliwad tagasi. Krassnoje-Gorkast on telegrafi  läbi sõnumit antud, et taewalau piirel wiiS aurulaewa  näha on ja et jeapangad mere poole aetud saamad.  Peterburgist Kronstadti saadetud aurulaewad ei peaSnud ka jeast läbi, waid tuliwad tagasi. Kaukasiast. Tiflifist kirjutakse, et Perfiast mitmed Mullahd (Mohammedanlaste waimulikud mehed) Kaukaasia  maale tulnud on ja oma tulise jutlusega rahwast kivisema  ajawad. Waimuliku kihutajate kannul ja nendega kaasas tulcwad aga ka igapäiwised rööwlisalgud Perfiast ja Kaukaasia Mohammedanlaste ringkondadest, kes Ristirahwa  külades röõwiwad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Riigipääw oa nüüd jälle Berliinis kokku tulnud ja saak kõige pealt selle eraseaduse üle nõuu pidama,  mis walttsusele luba annab ka fiiS Gozialistlafi ja teisi kardetawaid seltslast linnadest wälja saata, nende koosolekuid ära keelata j. n. e., kui nemad weel nähtawalt  kurja teinud ei ole. Selleks sai see seadus, Kalholiigi  kiriklaste esimehe, Windhorsti, nõuu peale ühe kommiSfioni  ees-nõuupidamise alla antud ja olla seal kangest kärbitud ja katkutud. Wabalased, Katholiigi kiriklased ja teised Würst Bismarki waStased tahawad seda eraseadust tagasi lükata ehk nii wefistatud olekul läbi laõta, et RiigiwalitsuS  seda enam tarwitada ei wõi; ühed teewad seda sellepärast, et nemad rohkem ehk wähem Sozialistlastega filmitsewad, teised kiuste pärast. Selle wasta päriwad nemad, et RiigiwalitsuS üht korralist seadust Riigipääwa ette paneks. miS seltskonda jäädawalt Sozialistlaste ja teiste kardetawate maimude eest kaitseks. RiigiwalitsuS  tahab seda muidugi teha, armab aga, et nägelemised selle uue seaduse kallal palju aega witdawad ja et waheaeal  kardetaw waim wõimust wõtaks, ja pärib lihtlaselt selle era seaduse pitkendamist kahe aasta peale, miS siis antud sai, kui Nobeling ja Hödel Keisri elu kallale kippufiwad.  Kui Riigipääw seda mitte ei luba, siis saamad wist tänised saadikud koju saadetud ja käsk antud uusi walida. Hiljuti saiwad Elberfeldiõ Sozialistlased Reinsdorf, Bachmann ja mõned teised kinni wõetud, Need olla nüüd üles annud, et sel aeal, kui NiederwaldiS Rheini jõe ääreS, Germanis kuju pidulikult katte alt wõetud sai, selle kuju alla ja Keisri telgi alla, kus kõik Keisri perekonna liiked ja teised Saksamaa WürStid koos oliwad, dynamiiti pandud olnud. Wihmane ilm olnud aga seda põrgurohtu märjaks teinud ja ainult selleläbi olla kärgatus tulemata jäänud, mis muidu tulnud  ja määramata kurja teinud oleks. Seda juttu on wabalaõte esimees, Riigipääwa-saadik Richter selles kommiSfioniS  rääkinud, mis Sozialistlaste seaduse üle nõuu pidamas oli, ja sellepärast ei taheta seda õiete uSkuda, waid peetakse üheks kawalaks abinõüuks. Peawad sellepärast  uued Mgipääwa-saadikud walitud saama, et wanad Sozialistlaste seaduse waskased on, mida Keiser ise nii tungiwalt soowib, siis kardawad wabalased, et rahwas neid enam omaks koolimeheks ei pane. Selle jutuga tahta nemad nüüd näidata, et nemad ka Sozialistlaste wastased on, et nemad aga selleks üht korralist jäädawat seadust, ülekorralise aegutise seaduse asemel päriwad. Asjatundjad, kellel see maapind tuttaw on, kus Germanis kuju seisab ja Keisri telk seistS, tunnistawad ka, et nende alla koguni mitte nii kergest dynamiiti panna ei wsidud, sest maapind on seal kõwa kalju. Kuida see asi õiete on, selle kohta ei tule küll wist enne selgust, kui kohus Reinõdorfi, Bachmanni  ja nende seltstlaste wasta peetud on. Austria-Ungrmnaalt. Kohtu pidamised kinni wõetud Anarchistlaste wasta on käsil, teisi seesugust kurjategijaid otsitakse ja nüüd on jälle üht seesugust üliwabalaste tegu teha katsutud. Krakaus wiSkaõ selle kuu tl. pääwal  kahekümne aastane Boleslaw Malankie w i c z ühe dynamiiti-kera wasta Politsei maja seina, mis aga muud kahju ei teinud, kui et teda ennast haawas. Poltt.  seiametnik Züttner oli teda seal ümber maja luurima näinud ja küsinud, mis tema seal otfib. Selle üle eh- matab noor kurjategija ja wiskaS oma põrgukera maha. Hospidalis on tema tunnistanud, et temal nõuu olnud Politseiametnikku Kostrzewski't ära tappa, sellepärast, et see Sozialistlafi taga kiusata ja wangi panna.  Kronprinz  ja Kronprinzi-Praua on omast Homikumaa reisust tagasi tulnud. Türgimaal, Serbias, Rumeenias ja Bulgaarias  on nemad waimustatud rõõmuga ja uhke pidudega  waSta wõetud saanud. Prantsusmaalt. Nende sekka, kes Prantsusmaa walitsust  oma kätte igatsewad, on weel üks tulnud. See on Karl Raundorff, kes ennast Kuningas Ludwig XVI. kõige ligemaks pärijaks tunnistab. Juba kohe pärast suurt Prantsusmaa mässamist käifiwad jutud, et õnnetuma Kuninga poeg mitte ära surnud, waid peastetud ja wöerale  maale wiidud olla. Neid kes ennast selleks Bourbonide  krooni pärijaks tunnistasiwad ja Ludwig VII. nimetasiwad, ilmus sel aeal mitu, mitmes paikas, teiste keskis ka uks lukusepp Naundorff Saksamaal, kes oma elukombete poolest kahewääriltne ja pahategude pärast kohtu all seisnud oli. Tema ja tema lapsed leidsiwad aga siiski uskujaid ja abi, wiimased seisiwad pärast Hottandimaa  söeawäe teenistuses, ja see Karl wõi Charles de Naundorff, kes nüüd jälle ilmub ja keda mõned  Prantsusmaa erakonnad oma õlade peale tõsta tahawad,  on selle lukusepa poja-poeg. Khiina Saadik, Markii Tseng on ära kutsutud, tema asemele astub tänine Khiina Saadik Berliinis, Li-Pong-Pas. ja hakkab Tongkingi  asjade pärast Prantsusmaa walitsusega nõuu pidama.  Nizzas on Prantslaste ja Jtalienlaste wahel werine kiskumine olnud. , Surma Prantslastele!" karjusiwad  Jtalienlased ja hulk inimest on haawatud. Kümme käratsejat on kinni pandud. Meremäe Minister pärib  Tongkingi sõea kuludeks 40 millioni franki lisa. Inglismaalt. Inglismaa walitsuS on suurriikidele üht ringkirja saatnud ja kutsub neid nõuupidamiseks kokku, kuida Egyptuse majapidamist korraldada wöiks. Seal tarwitakse hädast 200 millioni franki, aga keegi ei laena, sest kõik sissetulekud on juba endiste laenude intresside ja kapitali tasumise pandiks pandud. Nüüd tahetakse kapitali tasumist seisma jätta ja ainult intressist maksa, kuuni ehk aead paranewad, et mõned sissetulekud uue laenu pandiks priiks saakfiwad. Kongress saada Londonis, Pariisis ehk Konstantinopelis  kokku astuma; arwatakse aga, et seal Egyptuse  raha asjade üle mitte ainult juttu ei tehta, waid et kõik Inglismaa tallitus Egyptuses, kohtu ette kutsutud saab, sest see tallitus on sealiseid asju rohkem hukka ajanud, kui need enne oliwad. lirimaa mässajad ähwardawad kurjemini kui iialgi enne; asjad on wäga kirjud ja kardetawad.  Kairoõ on lirimaa Parlamenti - saadik Kelly kinni wõetud, kelle paberitest näha on, et Jirilased ka Sudani waleprohwetiga sidemes seisawad. Londonis põles selle kuu 14. pääwal suur Whitelay kauba magasin maha. Kahju on umbes pool millioni nael stärlingi suur. Pärast kukkus üks müür maha ja mattis 50—60 töömeest puru alla. Kui palju surma saanud,lsee on weel teemata.  Anrulaew ,Crocodile" tuli selle kuu 18. paäwal  Indiast Portsmouthi sadamasse. Laewa peal oliwad 1242 inimest ja kholera, mis seal juba fiis olnud, kui laew Vombayst ära sõitis. Kaheksa haigest soldatist suriwad kuus mõne tunni käigul. Spaaniast. Selle kuu 15. pääwal kukkus üks sõidurong  BadajoHi ja Cindadreali wahel silla pealt jõkke, ainult  kolm wagonit jäiwad silla külge rippuma. Rong oli maarahwaga ja soldatitega täidetud ja nendest on palju surma saanud. OnnetuS on mässajate tegu, kes silda wigastanud oliwad. MitmeS paikas on wäepealikud ja alamaid söeawäe teenijaid wangi pandud, keda mässajate seltfilasteks peetakse. Türzimaalt. Jda-Rumeelia Kindral-Kubernöri walimine  seisab pääwakorra peal. Tänine Kindral-Kubernör Würst VogorideS, nimetatud Aleko - Pasha, ei ole Weneriigt meele järel, sest tema on ennast ikka kui Weneriigi  wastaue ja üleüldse kui kahewääriline waim üles näi tanud. Peale Aleko Pasha seisawad weel kolm teist walimise peal: Rustem Pasha, endine Türgi Saadik Peterburgis; Aleksander Karatheodory Pasha,  kes Türgi wolimeeS Berliini kongressi peal oli, ja nüüdne Jda-Rumeelia Kindral-Sekretär Krestowitsh, kes juba mitu kord Kindral-Kubernöri asemik oli. Esimene on Katholiiklane, teine on sündinud Greeklane ja fedawiisi jääb Krestowltsh üksi järel, kelle eest wist Wenemaa poolt tõstetakse. Egyptusest. Arwatakse, et nüüd pea Abessynia sõeawagi  Sudanis wainule astub. Kuningas Johann on Admiral Hewett't wasta tõutanud, et tema neid Egyptuse sseawäe salkusi yeasta tahab, kes Abessynia piire ligemal on. Osman Digma olla Abessynia Kuningale sõnumit saatnud, et tema seda maad taastama tuleks, kui rahwaS mitte Mohammedi uSku ei heidaks. Neid Bashibozuklafi, keda Admiral Hewett oma kaasa wöttis, ei ole Kuningas Johann üle oma piire lasknud. Berberi ja Khartumi wõib aga ka Abessynia abi liig hilja tulla. Berberist on