arwata, et Prantslased nii kergest Formosa saarelt ei lahku, kui ehk mõni KhiiulaSte erakond mõtleb, Formosa saar on ligi 400,000 ruutwersta suur, elurahwast on seal 2 kuum kolm millioni; need on Malaya sugust ja ei ole koguni mitte KhiiulaSte kõige paremad sõbrad. Saare peal on palju kallistsugu puid ja läänepoolises randas on palju kalu. Põldude peal kaSwatakse palju riisi, sukrut roogu, theet ja tubakast; mägedest kaewatakse kampferid xkiwisüsi ja teisi kaubeldawaid asju. Formose saar on rikas.  MadagaskariS walmtstawad Prantslased ennast  agarast HovaslaSte wasta wöitlema, kellest 10,000 meest FarafattaS seisawad ja omale kindlast kantsitatud laagri teinud on. Nende juhataja ja pealik on Inglismaa Oberst Willonghby, mis Prantslast muidugi kangest pahandab,  milleks neil ka tõeste asja küll on. Tongkingist on abi tulnud ja Prantslased tahawad kaheS armees Madagaskari pealinna peale tungida. Madagaskari Pea- Minister teeks hea meelega rahu. kui temal oma pea pärast  hirmu ei oleks. Prantslastel on palawikust ja teistest  haigustest palju kannatada. Inglismaalt. Pärast konferenzi otsuseta lõpetust näib Ministeriumil kindel nõuu olema Egyptust kindlamalt Inglismaa  külge köita, kui ehk enne plaaniti, ja ka Sudanit tagasi wöita. Lord Northbrooke on EgyPtuseSse saadetud, kõiki seda uurima, mis seal tarwis läheb ja selle üle walitsusele aru andma. Ka on uuesle nõuuks wõetud, Kindral Gordonile sel sügisel mõjuwat abi saata; seda saab uueste ette walmistatud ja muist olla juba seal Walitsns ou 1000 aeru-paati tellinud, millega wäge ja moona Niiluse jõge mööda ülespidi wiia tahetakse. Wägi saada ennast Wadihalfas koguma ja Viinakuul Khartum poole edasi minema. Ülemaks juhatajaks olla Kindrla Wood nimetatud. Wangitöõle mõistetud dynamiitlane Egan on oma seltsimehe Daly waSta tagajärel wäga paha asju tunnistanud. Tema olla üks neist peameestest, keda O'Donovan Rossa Ameerikast saatnud. Dynamiiti kerast on Daly Liverpoolis ühe seltsilase käest saanud, kelle juure teda Ameerikast saadeti, on neid Londoni wiima ja seal ühe kolmandema kätte andma pidanud, keda tema aga nimetada ei taha. lirimaa ja Inglismaa Politsei-kohtutele  on ringkirja läbi teada antud, et üks Katho liigi Preester Ameerikast teel olla. kes üks kõige kardetavamatest  lirimaa .Äramõitmata seltsi" liigetest on. Tema olla 35 aastat wana, palja peaga ja priske näuga, ja käia waimnlikkuS riides. Politsei waritseb igas sadamas hooega  sette isewiist .Preestri" peale. Egyptusest. Sõnumid, miS Sudanist tulewad, on ikka weel wäga segased. Mõnelt poolelt kinnitakse, et Araablaste  sugukondade peamehed ühel nõuukS wõtnud on. ennast Mahdi alla heita, teiselt poolelt tulewad sõnumid,  et Araablaste sugukonnad isekeskis tülis ja et Mahdi wõimus kahanemas olla. Niipalju näib tõsi olema, et Kindral Gordou KhartumiS nii suureS hädall ei ole. kui kardeti. Inglismaa pealik, Major Kitchener on Dougola, sealise Mndiri jume reisinud; Mudir on teda wäga lahkelt  wasta wõtnud. kinnitanud, et tema Khediwe ustataw teener on, ja on 7000 meest palunud, kellega tema kõiki Sudanit lahti teha ja Kindral Gordonit peasta tõukab. Inglased ei tahta ka sügisel mitte sõeawäge Sudanisse saata ja müia ka need paadid ja teised tarwitufed jälle ära, mida selleks muretseti. Nagu juba Zglismaalt kuulutatud, on sõea ettewalmistamised  uueste ja kindlamalt ette wõetud. Kairos walmistalse 4000 meest ette, keda laewadega Dongolasse ja sealt läbi kõrwe Khartumi saata tahetakse. Khartnmi ümberkaudu seista umbcS 16,000 waenlast, kes aga eemale  taganenud on. Kindral Gordonil on 7 sõea-aurulaewa,  kellega tema igal poolel waenlaste peale tungib. Nendega on tema ka 5000 kwartet maist waenlaste käest ära wõtnud. Mahdi on oma kokku pühitud riigi korraldamise  kallal tööl, mis umbes 31,000 ruutpenikoormat suur olla. Elurahwast olla seal ligi neli millioni. Kordofani  maakond on kahte, Darfuri maakond kolme kubermangu  jäutatud. Iga kubermangu üle on üks .Vekil", kes ka ülema kohtumõistja ametit tallitab. Selle kõrwaS on Kindral-maksuwotja, kes maksust fisse kogub ja El- Obeidi saadab. Maksud saawad elumajade ja maade pealt maksetud, ei olla aga wäga rasked. IgaS kubermangus on kaks .Livat" (Kindralit), üks jalawäe, teine ratsawäe üle. Iga meeS on sõeamees, nii pea kui tema 17 aastat  wanaks saab. Et see kokku keerutatud riik kaua kooS seisab, seda ei taheta Siete uSkudw Ameerikast. Sel aastal on nisu wäga rohket saaki ja rasket wilja annud. Ka odrast loodetakse head leikust. New-Dorkis on kolm Saksamaa Sozialistlast kinni pandud,  kes awalikudes kõnedes Stellmacherit kõrgest kiitfiwad ja mässamisele kutsufiwad. Amerstami anrulaew .Amsterdam" on Heinakuu 18. pääwal Sable - Islandi juureS hukka läinud. Laewamehed ja 224 reisijat ou peaStetud; ainult 3 inimest on selle läbi surma saanud, et üks paat mis neid maale wiis, ümber läks. Heinakuu 29. pääwal on New-Dorkis ja ümberkaudu maawärisemine olnud, raskem  kui iialgi wiimase 100 aasta sees. Wärisemine kestis  10 sekundi ja wenis Maine rannast Marylandtst saadik,  Lääne poole Alleghany mägestiknst saadik ja oli kõige waljum HatfurdiS, Connecticuti riikiS, kus mitmed inimesed  maha knkkufiwad ja häda saiwad. Suur hirm oli New-Dorkis ja ümberkaudsetes paikades. Postonis tunti kuus löökij; hooned wabisestwad kardetawal kombel. Jutuleht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! järel. (Järg.) sNoh, mis seal on?" küsis kippar. „ÜkS wanameeS. kes maale oleks wõinud jääda ja omale seal mulda otsida", wastas arst. Heinrih kohkuS; tema mõtles noore neiukese kurwaõtuse  peale. pDoctor, kaS Teie mitte wahest ei eksi? küsis kippar. .Siin ei ole palju eksida; mina arwan, et tema kaht pääwa enam ära ei iga". Kipparil näitas see sõnum waSta meelt olema. .See on wäga paha", tähendas tema. .Tema on ometigi sõiduraha wälja maksnud? .3a see ei ole aga suuremalt minu asi. Aga wiimase reisn peal oli meil kaks surnut; tuleb seda sage. damast ette, siis lükatakse süü minu ehk laewa peale". pSiiS kandke hoolt, et wanad haiglased inimesed sõidust  wälja jääwad". .Seda mina ei wõi". .Noh, siis kannatage. Selle wanamehe järel ei wõi suuremat kahju olla". .Doctor, asi ei ole mitte just nii", wastaS kippar pahaselt. .Teie teate küll kui raske see teistel reisijatel on, kui keegi laewa peal sureb, ja nüüd peab see juba jälle sündima, enne kui weel suuremalt eemale jõudnud oleme. Mina usaldan Teid wähe. Katsuge teda ometi nii kaua elus hoida, künni üle mere saame. Siis wõib tema minu pärast surra". Arst nikutaS õla. Mina wõin seal wäga wähe parata", ütles tema. .Teie olete jo ise ütlelnud, et tema haiglaselt merele tuli. Laske teda haigete kajüüti wiia, kus keegi tema haigust tähele ei pane. Sureb tema seal, siis laSke teda öösel waikselt meresse heita, mida keegi teada et pruugi". .Teie unustate, et tema ükfi et ole. Tütarlaps keS tema kaasas on, ei saa tema surma mitte salaja jätma". .Aga siiski ei wõi meie midagi teha. MikS mina Teile salgan, mis ometigi tulemas on". Kippar jäi wait. Arsti nõuu näitas temale kõige parem olema. .SiiS kandke hoolt, et teda wõimalikult salaja haigete kammrisse kantakse", ütles kippar fiis .Mida wähem inimest tema haigusest teadwad, seda parem see on. Katsuge  teda aga ikka wõimalikult kaua elus hoida". Arst lubaS seda. Heinrih jäi liikumata istuma; tema mõtleõ selle noore tütarlapse peale, tema walu peale, kui tema seda kaukaks, keda tema nii wäga armastas. Kui külmalt oliwad kippar  ja arst seda asja arutanud! Kui see wanake ka külakoolmeister  oli, siis oli tema jo ikka inimene! Mõne minuti pärast kanti haige haigete ruumisse; Maria saatis teda. Heinrih astus tema ligi. .Kui mina Teid kuidagi aidata wõin. siis teen seda rõõmuga", ütles tema. Maria ei wõinud waStata, aga tänu paistis tema filmist. Heinrih jäi laewa laele, tema tundis, et temal wärSkeõ  õhkus parem oli. Tahtmata pidi tema selle peale mõtlema, kui üksi ja abita tema oleks, kui haigeks jääks. Mis abi wõis tema sellest arstist loota, kelle hoolimata meelt tema ära tunnud oli? Ka tema saaks siis haigete kammrisse kantud, ka tema surnukeha saaks öösel, nägemata,  mere põhja laStud. Wistiske ei antud ka tema omaksetele sõnumit. Noore mehe mõtted wiiwifiwad wanemate majas, kus omaksed nii õrnaste tema eest hoolt kannud, kui wahel haige oli. Asjata otsis tema film laewa lael seda rõõmust uoort naesterahwast, keS teda heile oma lahkusega rõõmustanud, keda nüüd fiin naha et olnud. Saadek astus esimesest kajüütist üles ja käis mõnda korda temast mööda, nagu tahaks temaga kõnelema hakata; aga tema waatas wait olleS wete mängu peale. (Jääb pooleli.) Kirja wastused: O. M. K. : Kui mahub, siis kohe, kui mitte, siis järgmistS  nummrcs. ks.: Ei mahu sel korral. Tulewal niidalil. Nenda ka teine asi. Tallinna Annawalitsüse poolcst saab seeläbi tileiildiscis tntwustuseks teada antud, et linna immvbiitite (hoonete ja kruntlde)  maksude jäutuse kirja tänawuse 1334 aasta peale linna kassa toas harjutud  asjade toimetuse aca! tiks kuu aec.a maksu - «luste sissewaatatamifekö  saab wälja pandud olema. Tallinnas, linnakohus, sel 1. Augustil 1384. Liunapcawanem W. Greeffenhagen. U! 14(Z8. Linnasekretär O. Benecke. MljaMst ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra" peale herra G. Z. Karow'i raamatupoed wasta. Head lget miM 48 kop. puud vkr. kotormallv, HaMnnas. Teadaandmised. 4 K«»»XXXXXXXX«»!»XXXXXXXX»»»» ?? Sellega anname meie oma auustatud kirjasaatjatele teada, et meie X edaspidi-iga tarwitatud kirja eest üks kopik trükitud ria pealt maksame. X Kui jõud edaspidi wähegi kannab, siis tahame rohkem maksa. Ridade üle X saab „Tallinna Sõbra" tallituses rehnung peetud ja uue aasta hakatusel X saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, et meie kod umaa  ja usutunnistuse ustZwad rahwakoolmeistri d õige rohkeste meie tööst osa wõtaksiwad, mis nii wäga ka nende eneste jäädama kindla elukorra külge puudub. Tallinna Sõbra" toimetus ja taMtus. »«»»XXXXXXXX»>«I»XXXXXXX«»««» aasta peale on saada 44 »» l tlässemiliiad laamad kõrged protsenti. Nrli söidulMufl, (lõrwi) on Attla mõisa peal. Juuru kihel' kondas müüa. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: A KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. GuStavsohn,  Koero: W. DuglaS, Simunas: W. Nor. W. Lepp, Alel: Jakob Külmander,  KrikiS: M. Meier, Weudra mvisaS: J. Eglon, WörruS: Vielrose Proua, WalkaS: M. Rudolfs'i raamat U'poes, NarwaS: M. Põder Wiljandis: raamatu-laupleja E. J. llarow. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GeLkirjNll Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Aukoha miimist ja ostmise-kautrakt on saada Lindsors'i trükimajas.