mitmeS Wene riigi läänepoolifeS linnaõ selle pääwa 50- aastast mälestust pidulikult pühitsetud, kuS 2,000,000 Unirtlast, s. o. neid Greeka-Katholiiklafi, keS ennast Rooma- KatholiiklaStega ühendanud oliwad, Greeka-õigeusu tunnistusesse  tagasi astufiwad. Wilnasse oliwad palju Erzpiiskopisi  ja Püha Synodi kõrgeid liikeid kokku tulnud, ka Riia-Miitawi Piiskop Arssenij. Sewastopolist. Lehekuu 25. pääwal sai Aschinow wahi all Sewastopolist Saratowi kubermangusse wiidud. Põllusõnumid kõigist riigist. 'Saratowist, Jaanikuu  9. pääwal: Pärast wihma on Viljapõldude seis paranenud.  Öökülmad Lehekuu lõpul on linale, hirsele ja totratele  kahju teinud, teised wiljad on toibunud. -- Tam - bowist, Jaanikuu 5. pääwal: Öökülmad Lehekuu lõpul  on Tambowi, Kirsfanowo, Borisfoglebski, Koslowi, MorschanSki ja Lipezkt kreisides palju kahju teinud. Hirse, tatrad, pääwaõied, linad, kanepid ja erned on rikutud, ka on aiad, meloni- ja keeduwilja-wäljad kahju saanud. Kaerad ja talwewili seisawad põua pärast sandist. Wilja hinnad on kiirest tõusmas. Pe üsast, Jaanikuu 5. pääwal: Talwe- ja suwiwilja seisukord kõikis kubermangus on wäheline, rohukasu wilets; öökülmade läbi Lehekuu lõpul on tatrad paiguti häwilatud. Täna on esimene hea wihm. Kijewist, Jaanikuu 6. pääwal: Kestama  põua läbi on suwiwili waewaliselt tõusnud. Hiline rukis on täitsa wilets. Nisu on keskmine, paiguti aga kollatanud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Londonist. Jaanikuu 9. pääwal: Saksamaa Keiser tuleb Leikusekuu 3. (Heinaeuu 22.) päwal, kuS meremäe manõwer Portsmouthi lahel peetud saab. Lachani linn Khiina Setschuani maakondas, on Jaanikuu 8. pääwal maha põlenud: 1200 inimest on surma saanud, 10,000 perekonda on ilma peawarjuta. Parisist, Jaanikuu 10. pääwal: Ülekuulamised Boulanger  asjus on lõpetatud. Kaebtufe-kiri on Riigi-Prokurõri  kätte antud. Belgradist, Jaanikuu 8. pääwal; Ühes trükimajas on ühe kuulutuse käekiri ära wõetud, milles Slawlafi Austria Ungrumaal kutsutakse, wöeraSte iket ära heitma ja neile wõeramaa abi tõutatakse. Käekirja tooja on ülekuulamiseks  kinni pandud. Jutu leht. Sõea marus. (3ärg) Waewaga pugeS Melchior oma tugewa kehaga läbi kitsa wahe selle ja naabri-maja wahel, Magdalena ja Die» pold läkfiwad tema järel. Tähendatud akna-auk oli pea leitud, Magdalena pugeS oma saatjate abil esiteks läbi. See oli hea, sest tuas seifis majarahwaS, wanad ja lapsed, kõiksuguste riistadega walmiS, oma elu ja wara eest wõitlema.  ,Esimest, keS fiSse tuleb, löön mina maha!" hüüdis  peremees, kui sisferonimise krabinat kuulis. Aga löömisekS  tõstetud käsi langes temal maha, kui nägi, ei esimene  ükS õrn neiuke, pehmelt ja argliselt waatawa silmaga oli. ,KaS Teie ei häbene!" hüüdis peremees, Melchior'i ja Diepold'ti näheS, ,nüüd PrantSlaSte asemel rööwida ja tappa, mis neist järel jäänud on!" ,RiBli-isa", hüüdis  Magdalena, , tundke mind ometigi ära ja ärge tänage minu kaitsejaid sel wiistl. ja ütelge, kaS minu isa Teie juures on!" ,Leenake, Leena?" hüüdstwad mitmed healed, ,kust Sina tuled? Mine üleS põningi-kamriSse, seal ou Sinu isa. Prantslaste päiwi! oli tema meie kaiksus, nüüd piame selle eest kannatama!" Rohkem ei wöinud tema ütelda, sest uks raksus ja üks wihane salk tormas fisse. Magdalena oli juba trepist üleS senna tuppa läinud, mida tema tundis. Tema tegi ukse lahti ja nägi üht murtud kuju, mis ennast woodl waSta tuctas ja milles tema oma isat ära ei oleks tunnud, kui mitte ukse lahtitegemise juures wana taltiitamata joon üle isa näu lendanud ei oleks. Zõuuta langeS tema woodt peale tagasi, kui Leenat ära tundis ja ohkas: ,LapS, minu laps, kaS on tõsi, Sina tuled läbi kõige hirmude oma isa juure, kes Sinule nii palju kurwastust on teinud?" Magdalena  ei wõinud waStata, sest kära, rasked sammud ja sõeariistade kõlin koststwad trepi pealt. Melchior ja Diepold,  kes stssetormajaid tagasi hoida tahtsiwad, oliwad wõimata hulga wasta. Pillaw naer kõlaS: ,Seal on Prantslane, wisake see wana patune aknast wälja!" Leena aStuS nende ja oma isa wahele. , Kuulge ometigi, see c! ole Prantslane, see on minu haige isa, keda nemad haawanud!"  ,Tema isa!" hüüdffwad mitmed healed. »See on ju see wapper piigake, kes meiega oma isat otsima tuli?" ,See on ju Leena!" hüüdsiwad mõned Stuttgarti lapsed naabrusest, keda kättetasumisetuju joobnud hulgaga kaasa tulema sundinud oli. ,See on ju Leena, kellega meie poisikese põlwes mänginud ja kelle isa sõeakäikudest Türgi- maal ime-aZju räägitakse! Ei, neile ei pia ühtigi paha tehtama!" WagasekS jäi nüüd Magdalena ja tema isa ümber. Tütar pidaS isa kätt omaS pihus, kuida tema juba mitu aaSlat enam teha julgenud ei olnud. Tema oli nüüd nii julge, mitte ainult wiimaSte hirmude möödaminemise pärast, waid ka selle pärast, et tema nüüd tänuga Jumala waSta loota wõiS, seda muret isa pärast mööda läinud olema, Mis läbi tema lapse-põlwe künni tänase pääwani tema südant nii raskest koormanud. SiiS jutuStüS isa omaist wiimsetest juhtumistest. Käest ja jalast raSkest haawatud, oli tema hobuse seljast langenud; üks seltsimees oli temale appi tulnud, tema haawafi häda pärast kinni sidunud ja teda oma söeawäe-jäu juure talutanud. Nenda oli tema Prantslastega üheS Stuttgartisse tulnud, kui need Petisel witfil sisse saiwad. Siis aga oli haawade-palawik raskeSte  tema peale langenud, nii et temale muud nsuu ei jäänud, kui sugulaste juures abi otsida, keda tema senni põiganud. Need wõtsiwad teda lahkest waSta ja kandfiwad hoolt tema eest, mis neile sellega tasutud sai, et rööwijad Prantslased nende maja puudutamata jätsiwad, milleS üht oma seltsilaStest leidsiwad. (Lõpp tulewal korral.) Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Olga Charlotte Sofic Wenzel. Paul Rudolf Arakas. Marie GuSiawa Lutter Naisaareft. August Friedrich Silwer. Wilhelm Ferdinand Stahl. Matilde Wilhelmioe Schnci. Rudolf Jakob Männik. Peter JuliuS Roman Nrlisk. Richard Hindro. Arnold Georg Nowod, Leonhard Roseu. Rosalie Elisabet Johanson. Rudolf Ferdinand Waino. Gotsried Johanne» Silberg. Eduard Nipmann. Wilhelmtne Eintal. Alfred Araka». Johannes Wvldemar ReiSseld. Adolf Emil Nikolai Rosenberg. Nntonie Dorotea Saadi. Ludowike Gerber. Terese Jaanimägi. Marie Eiifabet LaaSman. Eugenie Amanda Otsmann. Marta Elwine PäS. Gabriele Marianne Koll Marta Roost. Lgula - tud: Anton Karometer sulane ja Marie Limbach. Ferdinand Bekmann, kalamees, ja Tlije Janberg. Jiiri Klangberg. pllleti soldat, ja Mari MetStak. GuSlaw Umberg, maaler, ja Leena Riiuberg. Maetud: Annelte Elise Trostmow, Mihkle n. 23 a. Alfred Jitrgcniou. 5 a. Alide Jai'son, 7 a. Jaan Welli, kojamees,  63 a. Mari Kiilwcrk, Priidu n. Reha ust, 46 a. Teodor Rok ir, ii k. Wilhelm Müstik, 3 k. Johanna KroS, 2a. Arnold Jaanimägi 1 a. KriStine Hanson, Juhani l. 76 a. Annetle Bufch, lesk, 72 a. Kaarte koguduses on ristitud: Hugo Woldemar Keltjärw. Alma MägguS. JuliuS Anderson. Elwine Johanna Kress. Johanna  Catharine Paalmann. Armandine Elisabeth Pruun. Heinrich  Pertmann. Helene Silleaberg. Elwine Reispass. Woldemar Ehrmann. Heinrich Nenepu. Alezcander Lund. Helene Marie Parm. Georg Blande Johannes Eduard Kõrge. Laulatud: KuStaS Tulper ja Liifs Keskülu. Hans Pertels ja Elisabeth Spuul. Johann LaSberg ja Minna Luise Pihlal. Juhan Laan ja Miina Altdvrf. '» 18SS. lrkktnd Si -bf . r.', »Sr.s'.tk ,°u«- Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Hallinna Sõber" peale saamad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka LindsorS'i pärijate trllkimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawötta ja toimetada. Tr l lim i > e hi nd on 1889 aasta prate: postiaa ckk kodu Kätte saata aasta- 3 rukta - kop. s AaMnnas iseäratuua aastas Z rubla 40 kop. Nende meie auustatud lugejatele, kes oma leht- ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et h-rra Pagarimeister Mteckmann Tallinnas Kullasepa uulitsas omas majas lehted- kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wmb. «o ..Tallma Mra" iMMa, linhfors l pari,«d Tallwiag. Faia ml. Nr. 48 <KZj. Kuu lutus. Allnimetatud trükikojas on Praegu ilmunud; keisri ja isamaa laama. Kesti rahivakookidele wälja antud. Hind RS kop. See raamat ei aStu mitte kui kõrwaline craettcwõkmine wälja. Raamatu pruukimine saad Tartu koolikonna körae Kuratori h-rra Mu järele igale GeSki koolile kohuseks tehtud, nii et edespidi igalühel Eekti koolilapsel tähendatud raamat toolis ja kodu lugemiseks ja pähaöpimifeks tteS peab olema. Sellepärast antakse teada, et „Keisri ja isamaa laulud" igast raamatukauplusest saada on, aga koolmeistrid teemad kõige paremme, kui naad otseteel tarvilikud eksemplarid selle särele, kui palju neil lapsi koolis on, ise Mülleri trükikojast Riias kirjalikult tell,- wad ja raha kaasa saadawad; siis ruleb tellitud raamatupakk itma tee kõverdamiseta l neile nende adrcssi all kätte. Trükikoja adress on: r. kuru, v-k. ruuvrpachw Mülleri trükikoda Riias. eeLKci!Äi'o xosMoiiZ» s < nxoNkmi^essooril 26, 27. » 28-sv o. s. ! llporpazizlÄ.: Llleraöica s iipoMWA - slÄSnaro exors. llposmilllesllocrb. ! iipöüiö sa> llaxasie. Li. a pavso ga leizikAi. v6parii?s-e»  ici. A»p6icrop7 o6lqeervÄ, r-s? gA. Ke»l«s»/ si> . PU« mis Liiwimaa Settstst Mupidamise ja kästtöõ edendamiseks asutatud saab, on ZK.,Zl.iaW.Beikusck.l>.lartllS. programm: Loomade utiitus iihcS tõagloomade müii miseaa.. Kodukäsitöö nLituS. W'd ukündmine. Ülesandmist wõtab waSta ja tarwilisi teatu l annab Seltsi Direktor, herra Ed. Beckmann, Dome peal, TartnS. Harimata maad, ssegatud met« ja heinamaa) saab Peterburgi  kubermangus 300 kuuni 1000 de»- stltini suurustes tükkide» müüdud, kui ka künni LOOO deSfätinini rendi peale antud. Ligemal teatust saab Tallinna» HoSpidali-uulitsa» Nr. 247, korter Nr. 2. Talukoha miimist ja ostmise koutrakt lehti Sli saada Lndsorsi pärijate trüliimajas.