käsiwad nad ka oma raamatuid osta. Kõige paremat tööpõldu leiawad nad ikka Awinurme wallaS. 6!i. WõrumaM kirjutatakse meile Nawi abikomitee aasta pioft pltk ktri, mida siin pikemalt nimetamata jätame, sest et nüid komiteede lõpetamine juba käes on. Töiseks kõneldakse sealt hobuse wargusest, mis ikka oma soodu edasi pmab elada. Jaanuari kuul warastatud seal Wäimera  walla peremehel hobune ära, ehk küll talli uksel raud latt ees olnud. Utsel olnud aga pealt sims ära, wargad lükanud ukse ülesse ja widanud lati alt hobuse wälja. Kadunud Walga kreiskooli inspektor Dabert oli 16 aaStat ametis ja ta lesk saab kroonu käest 356 rbl. aastas abi raha. Onnis Zimse teenis omas ametis 42 aastat, aga ta järel.äejad ei saa rittershafri käest mitte ühte krossi abi. Nõnda teatawad Läti lehed. Riiast. Seal on 1. ja 2. Webruari rvahel öösel hirmus tegu sündinud. Tagawara-wäe mees Nikolai Lubanow on oma ema ja wenna ära tapnud ja siis ise ära põgenenud. Mõrtsuka töö arwatakse wiina-hullustuse wiha pärast sündinud olewat. WaStastlkune mere-kaitse selts, mis mullu Detsembri  kuus Ameerika konsuli ja laewaniku P. Bornholdi  kihutusel Riias elusse tõuusis, on ka kõikldelle Eesti laewanitkudelle ringkirja saatnud, kus neid sellest kasulikust ettewöttest osawõtma kutsutakse. Nagu kuulda, pidada kötk Eesti laewanikud selles nõuus olema. Praegu olla juba enam kui 100 laewa ülesse antud. Ülesandeid wöetakse Riias härra P. Bornholdi kontoris suures Liirva uulitsas waötu. Suur kooSolek saada weel sellsamal kuul ära peetama ja peale selle põhjus-kirjad kohe riigiwalitsusele  kinnituseks ette pamama. Niisugust asutust, mis juba Inglise- ja Norramaal suurt kasu laewanittudelle saatis, olt ka meil hädaste tarwis. Nüid pidiwad meie laewanikud roõõrail mail oma laewu kõrge hinna eest kinnitada laskma. Kui laew uuem oli, siis läks ta, kuidas ta nüid läks) aga wanemate laewade omanikkudel oli ta küll raske. Sellele ettewõttele soowime õnne ja head edenemist. Läti ajalehe „Baltijas Sempkopis'i" toimetaja A. Ahbrandt on oma lugejatele ringkirja läbi teada annud, et nimetatud leht seisma saab jäema. Kes siis lugejatest tellimise hinna juba ära on maksnud, neile saadetakse joowimise järele selle asemelle ajaleht „Balss" ehk jälle „Austrums." Wenemaa praeguse raske ajale on rohkel mõõdul madalad põllu produktide hinnad põhjuseks. Et nimetatud wtlja hinnad aga madalas seisamad, tulla „Balt. Westn." arwamise järele osalt Bismart'i kõrgest tolli rahast, misläbi  Wene wili Saksamaale kallimaks läks ja ostjate arw wähemaks jäi ja needki ei wõinud enam kõrge tolli raha pärast endist hmda maksta. Kõige rohkem kahju sai seeläbi  Wenemaa, sest et Saksamaa tema põlluproduktide tähtjam ostja oli. Praegu sepitsewat Bismark uute seaduste  kallal, misläbi wilja tolli raha kaks ja kolm korda kõrgemaks tõsta tahab, kui ta praegu juba on, misläbi siis Wene wiljamüimisele uusi raskusi juure tuleb, kellest ainult Saksamaa suurepõllupidajad kasu saamad. Kuidas piab siin aga abi leidma? Kõige mõjuwamalt muidugi seega, et mõeldud tolli raha koguni ära saaks kaotatud, misläbi wilja hinnad tõeste tõusma saamad. Nimetatud tolliraha aga ära heita, ei ole mitte kerge, sest et Bismark  seda suurte põllumeeste kasuks tubliste kaitseb. „Balt. Westn." armab, et Wenemaal õige mõjuw abinõuu  selle tarwis olla, sest mana sõna ütleb: nagu sina mulle, nõnda mina sulle. Saksamaa ei saada küll Wenemaale  põlluproduktisid, selle asemel aga rohkeste mitmesugusid  wabriku- ja käsitöösid. Kui Wenemaa nüid kõrge tolliraha läbi Saksamaa käsitöödele lukku saaks pantud, siis oleks seega miimasele palju tublim hoop antud, kui Bismark oma tollirahaga Wene põlluasjandusele andis. Saksamaa tunneks marsi kitsikust, Bismark'; wastased näitaks rahmale, et tema oma suurte põllumeeste kasu püidmisega rahmale hädaõhtu walmistab ja siis ei aitaks kölawad sõnad ja lubamised enam midagi, maid Bismark oleks sunnitud Wenemaaga tolliraha küsimust arutamise alla wõtma ehk koguni ära kaotama. Keegi R. WidseameekS arwab „Balt. Westn." et meie maa raha puudusele nimelt see põhjuseks olewat, et maa headus, maa kapital liiga palju muiale (matjamaale)  woolawat. Niisugune Balti maale jäedawalt kadunud raha olewat, mis wäljamaal ära raisatakse ja wäljamaa pankadesse intressi peale pantakse jne., nagu see meie maal tuttaw asi olewat. Ka head aastad wõida siin wäha aidata, sest kui ka kaks pääd ühe kõrre otsas kaswawad, siis tulla maale, kõrtsidele, weskedele jne. ka pool kõrgem rent ja meie oleme sealsamas kus ennegi. Riiast kaebawad ajalehed, et kelmid ja wargad seal üleliig julgeks ja häbemataks minna. Nimelt olla maalt linna minejatel hästi ettewaatamist tarwis. Hiljuti hakkanud Riia politsei kaardi ametnikkudele terasemalt näppude  peale waatama, mispärast nad siis, et tööpõld Riias kardetawaks läinud, wähema linnadesse, nagu Wõnnu, Wolmre ja muiale, kus neid ei tüntawat, kui Littawi mõisaomanikud tähtsama wõeraste majadesse oma ametit edasi ajama olewat tulnud. Üks niisugune „mõisaomanik" wiinud Wõnnust hea käpu täie raha ära. Ettewaatusi! „Ba!tijas Wesinesis" awaldab Riia Läti seltsi aasta aruannet, mis selle seltsi rõõmsat järge näitab. Tema kulu (wäljaminek) on möödaläinud aastal 7032 rbl. 87 kop. ja tulu olnud 443 rbl. 19 kop. wähendatud. Seltsi wara on (aasta lõpul) 116,453 rbl. 12 kop. Peale määratud. .. wölga oli. . . . 84,899 .. 22 .. puhas seltsi wara 31,553 rbl. 90 kop. Et aga selts mitme oma asutusel 50,043 rbl. 13 kop. wõlgu on, mida üleüldises aruandes ühes arwata ei wõi, siis on seltsi warandus praegu 81,597 rbl. 3 kop. Et selts nii heas järjes olewat, tulla tublist eestseisusest,  kes juba mitu aastat ametis olla. Küll tahtnud  üks weike liikmete kogu praeguse eestseisuse asemelle uut, aga liikmete suurem hulk olla igakord esimeste nõuu pääkoosolekutel nurja ajanud. Praegu kosuda see selts igapidi kenaste oma tubli eestseisuse juhatusel. Selle seltsi teaduslik jaoskond annud möödaläinud aastal Läti studentidele 1275 rbl. abi, mis wäga tähtis on. Niisama  kaswada ka seltsi museeum wõi wanawara kogu kenaste. Selts asutas möödaläinud aasta Augusti kuus kaheklassilise tütarlaste kooli, mis nimelt seeläbi wõimalik oli, et üks auus Läti mees, Reinhold Stocke oma wara testamendi läbi nimetatud seltsile mõeldud otstarbe heaks kinkis. Aasta lõpul oli seltsil 8 auuliiget ja 1031 päris liiget. Läti kirjanik ja ajalehe toimetaja Jüri Mater on 23. Jaanuaril Miitawis ära surnud. Ta oli omal ajal Läti kirja põllul tubliste tegew ja oli ükskord ka Kuuramaa mesilaste pidamise etendaja seltsi president, andis ajalehte ..Baltijas Semkopis" wälja ja toimetas pärast „Teesa Wehsinesi." Kadunud oli tähtja Vaimuannetega  mees, aga tal oli ka oma jagu nõtrust. Tema matmisest Võtnud, nagu räägitakse, 3—4000 inimest osa. LasdMtts sündinud „Balt. Wehstn." järele järgmine  kurb lugu: Üks sealne peremees, nimega Missin, kutsutud oma pojaga kogukonna kohtu ette. Seal nuheldud  poega nii, et isa haleduse ja ehk ka hirmu pärast järwe jooksnud ja end ära uputanud. Serbigalift teatatakse, et seal 20. Jaanuaril järgmine  lugu sündinud: Vl. Wõnnu kihelkonna kohtu härra von Klvt'i poolt olnud kõige tema all olema Valdadele kiri saadetud, et uue walla ametnikkude wannutamine sel päewal Serbigali kirikus saatvat olema. Käsu alused tulewad kokku, ootawad kiriku ukse lahti tegemist ja õpetaja  tulemist aga asjata. Kell lööb 3 tuleb õhtu, ootajad ootawad kuni kella 11, aga ci härrat ega õpetajat ei ole näha. Mis muud, kui reisi poole öö aeg kodu. Liibawis on sealsed Saksa riigi alamad üüe seltsi asutamise kallal kibedaste töös, mis „Saksa riigi alamate  selts" nimeks pidada saama ja mille põhjuskirjad piagi ministeeriumi kinnituseks tahetakse saata. Soome maalt. Praeguse maapäewa peale on hoopis rohkem palwekirju saadetud, kui endise peale; nimelt on nüidse peale 235, aga endise maapäewa peale 197 tükki saadetud. Maapäew wõib nüid palwekirjadeft selgeste näha, mis meie suguwennad soowiwad. Kõigest seisusest on palwekirju sisse saadetud, talupoja- ja preestri seisus aga kõige rohkem. Iseäranis on selle maapäewa peale raudteede rohkendamise pärast wäga palju palwekirju  tulnud, mis suuremal mõõdul kodaniku seisuse käest on tulnud. Muidugi soowib igaüks kõige estte seda, mis temale kõige kasulikum on. Nii soowiwad näit. Bottni lahe äärsed ranna linnad Wasa-Uleabori raudteega, Soome lahe äärsed muidugi jälle St. Peeterburi raudteega ühendust.  „Kes enne tuleb, jahwatab enne," nõnda mõtlesiwad  ka Soome weikesed linnad ja sellepärast oli ka palwekirjadega suur rutt ja tõttamine. Muude palwekirjade  seas on ka meie suguwennad palju palwekirju „tuli wee" tegemise wähendamise pärast saatnud. Nimetatud  palwekirju on ka tuhandate allkirjadega olnud. Wäga hea tunnistus meie suguwendadest. Weel on peale selle mitme suguseid palweid maapäewa peale lennanud, mille täitmist iga saatja igatsusega ootab. Elawalt mõlgub iga ärksama Soomlase südames maapäew ning ootab oma isamaale sellest õnne ja edenemist tulewat. Soome maal elawad Rootslased on hirmul, et Soome keelt ja kirjandust näewad suurel sammul edasi tõttawat, ning on neil ka sellepärast nõuu üht literatuuraseltsi  asutada; aga kardawad ise jälle selle juures, et ehk ei saa niipalju osawõtjaid, et see selts wõiks auuga elada. Ja, ja? Eks wõõral pinnal on ikka raskem oma rahwusi ülewal hoida. Ikka on ilusam ja armsam, kui üks maa ka üht keelt ja iseäranis weel üht meelt oma pinnal sigitaks. Peeterburist. Palli-piod. Hilja õhtu 31. Jaanuaril oli Keiserlikus lusthoones hiilgaw, tore palli- pidu, millest umbes 340 kõrget inimest osa wõtma oli kutsutud. Lusthoones kui ka päätrepi peale oliwad põhjamata  toredad lauad kõiksuguste kalliste söömaaegadega saetud. Aruldaste, otsatu toredate kalleriide peal seisiwad mitmesuguste mängide lauad, kuS need, kes tantsi peale himulikud ei olnud, oma aega wõifiwad lõbusaSte edasi saata. Talwerohtaid, kuS purtskawad kaewud rõõmsalt wett wälja ajasiwad ja kus wäsinud tantsijad kaunist jahutust leidsiwad, oliwad elektri tuledega ime ilusaste walgustatud. Keiserlikud Majesteedid ilmusiwad kella 10 ajal talwe paleest sinna ja sellepeale algas tants waltseriga peale. Kella ühe ajal öösel oli õhtu söök riigi nõuukogu pealpool seiswates tubades lauale kantud, kus söögi ajal Semjonow'i ihu-karderügemendi muusika ja ratsa-kardewäe trompeeti koor körwadelle kaunist lõbu andsiwad. Peale õhtusöögi hakkasiwad tandsid jälle peale ja kestsiwad kuni hommiku kella neljani. Töine pallipidu  oli pühapaewal 3. Weebruaril Jelagiini palees, kuhu arwata 180 kutsekirjaga oli pidulist palutud. Pidu algaS pärast lõunat kella kolme ajal pärast Ketserina Majesteedi  ilmumist. Tants algas palli- ja õue muusikakoori  saatusel. Kella 7 ajal õhtu, kui Keisri Majesteet pidule ilmus, oli lõunelaud kaetud. Peate keha kosutuse kestsiwad tandsid kuni ööse kella 12 edasi, kus õhtusöögiga pallipidu lõppis. Terwe palee, tandsi ja söögi saalid, kui ka Jelagiini sild ja tee kuni paleeni, oliwad hiilgawate  elektri tuledega walgustatud. Päewa lehtede teate järele on Eüroopa Wenemaalt  wiimse kolme aasta jooksul kurjategude pärast 64 wäljamaalist, ja nimelt: 23 Austrialast, 17 Preislast, 5 Türklast, 5 Pärsialast, 4 Greeklast, 3 Prantslast, 3 Rumenlast, 2 Italialast ja 2 Inglast wälja saadetud. Riigiwalitsuse Teataja tegi aruande Wene riigi rahwa arwu üle. Sellest wõtame järgmise sõnume: Aastal 1882 oli Eüroopa Wene riigi rahwa arw 77,879,521 inimest) neist oli 38,651,977 meeste- ja 39,227,544 naesterahwast. Kui siis weel töised riigi jaod ja Soome suurwürsti riigi sinna juurde wõtame, siis on terwe Wene riigi rahwa arw oma 162 milljonikeft. Kõige paksem rahwa poolest on Moskwa kubermang) seal tuleb ruut wersta peale umbes 73 inimest, selle järele Podolieni kubermangul ligi 68 inimest) kõige wähem rahwast on Arhangelsk'! kubermangus, seal on ruut wersta peal paljalt inimest. Wene riigi linnade rahwa arw oli 9,263,166 inimest. Wene riigi kauba laewade hulk olla 6383.« Nendest olla Soome maal ükfi 1593 laewa. Wat, mis suguwennad wõiwad! Aastal 1883 ja 1884 oli Wenemaal ühtekokku 49 meremeeste kooli. Nendest oli: Walge mere ääres 6, Balti mere ääres 16, Wolga jõe ja Kaspia mere ääres 4, Aajowi mere ääres 5, Musta mere ääreS 8 ja Sibirimaal (Tobolskis) 1. Kõigis neis koolides oli nimetatud ajal 1349 õppijat (Balti meremeeste koolides 552). Õppimist lõpetanud 399 koolipoissi. Smolenskist. 12 wersta nimetatud linnast eemal lonini külas, mis kindral Thileni omandus on, on tulepurskaja  mägi tekkinud. Juba 19 aastat aega ei ole selle mäe peal enam lund olnud ja wiimase kolme aasta jooksul on ümberkaudsed elanikud temast suitsu näinud ülesse tõuuswat ja ka ühtlasi maa alust kõminat kuulnud. Praegu, nagu öeldakse, ajab mägi ka tuld wälja ja pillub enesest õõgawaid raua kübemeid, kiwi-süsa ja liiwa kõrgelle ülesse. Liiw on päris liiwa sarnane; kui aga tema peale puhutakse, siis tõusewad sädemed ülesse, millega inimesed piibud põlema süitawad. Kui teiwas sinna maasse lüiakse, hakkab ta mõne minutiga kohe põlema. Paar wakamaad mäest eemal kaswab LluS rohi, kus talunikud  oma karja söödawad. Inimesed on katsunud seda õõgawat kohta laiali pilduda ja weega ära kustutada; aga mida enam nad seda kustutawad, seda suuremaks kaswab palawus. Linna rahwas on aga selle nähtawuse üle koguni hirmul. Baku ligidal on „Kaspia Selts" hiljuti uue nahwta (mäe-õli) hallika sisse puurinud. Auk on 56'/? sülda sügaw. Kui kange jõuuga sealt nahwtat wälja keeb, tvõib sest arwata, et see ainuke auk 5 tunni aja sees enam kni 25.000 puuda õli annab ja wedeliku maapinnast  kuni 25 sülda kõrgelle wiskab. Ü?s puud nahwtat maksab seal paljalt 3 kopikat. Simbirskis möllab minemast suwest saadik elajate tõbi koledalt edasi. Rahwas ei olnud osalt arstlikke juhatuste  järele teinud ja osalt on wahid ja politseid tõbe laiali lagunemise kaitsmises hooletumad. „Russk. Wed." üteluse järele pidada tõbelised maakonnad sõawäest ümberpiiratama,  et tõbe laiali lagunemist keelda. Odessast teatati paari kuu eest, et seal üks baron v. Grothusi kelmide esimeheks oli heitnud. Sellele mõistetud  kohtu otsust, et ta ühe adeli (mõisniku) sugu inimese  kohta käis, taheti Keisri Majesteedile pehmendamiseks  ette panna. Nüid aga olla Kuuramaa mõisnikud 8. Sakala. 1885