Tallinna Sõber M li. Teine aastakäik. Tallinnas, M" Paastukuu päälval IM. Uleiildut lttaleh! EestirshWslt Nsat ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis walja. Matsal» Tallinnas Liudf«r»'i päriate trkkimsj»»: KMHK I rubla, pool-aasta» A) kop. L«j« ehk postiga saadetud: ggHtMD 1 rnbla 40 kop., pool-aaStas M kop Llnukukused maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: HalNanas: päriate trnkimajas. : J. H. Seekaadt, M 54. Hsrtus: W. Just- peruus: K. Kudewiita. Aakweres : Wallky. Mides: A. SeidelSerg. Kapsalus: H. A. LoMerg. Kuresaares: Hh. Kange. Amökas: K. Kr. Kaudkepp. — Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor'. W. F. Eichhoru. Elab Rõm«e mõisas, kirjad Rimad Kilft jaama kaudu. (Ass NeaiSter " Teadu? usk ja ebausk". Paks pakk tarwitab paksu talwa. -- Omalt maolt: Tallinnast: Linnasaadiknte uõnd. -- Õõwahlide tööd. SõeawSe seadus. Tartust: Keisri walit'  susepNho'moal. Aur-saarest: Tammtee. P-terkmrgist: Keisri Prsua terwis. Würst Sortlhaksw haize. - Ülema kohwherrsde nendused. Harlmmnii clukäigist. Kolm Nihilisti Kimams Saadik. Msskwsst: Suurest tulekahjust. Mahalanzend ehitus. -- Helsingil: R«hwa wihs N-hiliSiid- wa»ta. Warshaw-st: SsziaNStid kmniwvetud. -- Saudomirist - Weikssli jõe löuSmwe. Kammez-PodslSkist : Eaesesurmaja Russst: Rahma waesus. Roftowist: Kroonu laen. Tiflisist : Hoolekandmine hädalist? eest. Samaarast: Tilhi kaebtu». Õnnetu». Nomo-TscherkoSlist: Tödi. Wöerait maoli Saksamaalt. «ustrm-Ungrumaalt. PrautsuSmaaU. Inglismaalt. Balkam poolsaarest. '— Tslwwilja ootused ja lootused wöerail mail. „Teadus, usk ja ebausk". Selle pealkirja all nõuab üks - kuida näitab  õige noor ilmatark Eestirahwa .silmaringi  laiendada", ja on oma uurimise-uudift .Sakala" läbi turule saatnud. .Töötegijale juhtub mõnda", ütleb üks Eestirahwa Vanasõna.  Ka lugejale juhtub mõnda. Kes oma ameti-tallituse pärast, ehk omast teaduse himust kihutud palju loeb, selle silma alla sattuwad mõnesugused kirjad; ühed targemad, teised rumalamad;  ühed selgemad, teised segasemad. Meie peame aga tunnistama, et sesugust, segadust  waga armast leida on, kui /Sakala" siin oma lugejatele Vaimutoiduks pakkub. Mis teadus on ja mis usk on, seda siin teaduslikult  seletada, se wiiks meid liiga kangele. Ka arwame meie, et nende sõnade tähendused lugejatel selged küll on, kui nende mõtted mitte segatud ja nende looduslik mõistus sesnguste koolipoiste kirjsproowidega solgitud ei ole, kui nendest üks meie ees seisab. Ehk oleks aga mõnel lugejal armas, kui meie siin tema enese jarelmötlemist natuke jalale awitame. Jgapääwases  kõnes tähendab teaduS seda, mida teatakse, se on, mida mõistus tähelepanemise läbi nahtamatest, kuulwatest ja üleültse meie wiie meele läbi tutwastatud asjadest ja kindlas kujus Vaimusilma ette toonud on, nenda et meie nende asjade üleüldist olekud ja nende sees olewad mäge nii selgest tunneme, km se meie piiratud meelede abil Võimalik on. Teadus alustab siis ikka nende asjadega, mida meie looduslikud wiis meelt tähelepanua ja kindlas kujutuses meie maimu ette tuua mõimad. Kui nüüd pärast mõistus nende teatud ja tuntud  asjade juures oma isewiisi tööd tallitab, näituseks kaks ehk mitmed loodusewäge ühendada ja sellest ühte kolmat kokkuseada nõuab, siis on se üks laiema teaduse otsimine, ja se on ikka üksi teaduse töö, mitte usk. Usk, selle sõna üleüldises tähenduses on se, mida inimese süda hingerahu ja rõõmu kosutuseks ja toetuseks nõuab, ilma et meeled seda tähelepanua ja mõistus seda mõista suudaksiwad. Usk alustab  seal, kus meie piiratud meeled ja meie piiratud  mõistus südame pärimiste peale enam Vastust anda ei wõi. Teadust tarwitab meie mõistus, usku tarwitab meie süda. Mõlemi järel on Looja tungimist selle oma looma sisse pannud, keda meie inimene nimetame. Meil ei ole õigus, neid knmmagid wagiwallal lämmatada. Need ei ole ?a koguni nenda üksteise  VaStased, knida mõned kihupead armamad, kes üh ep oo li sel kombel üksi ühest arusaanud on üksi ühele olemise õigust anda ja üksi üht kosutada  nõuawad. On mõistus selge ja solkimata,  siis tunneb se südame igatsust; on süda puhaS ja eksitamata, siis mõistab se mõistuse pärimist. On mõlemad nii kaugele haritud, et lepitust teinud ja üksteist auustateS ja toekates edasi astuwad, siis wast seisab taieste haritud inimene meie silma ees. muidu mitte! Meie oleme siin usust üleüldisel kombel rääkind, sellest usust, mida iga inimene oma südamepakituse järel otsib, kui tema waim elule ärkama hakkab. Riskirühma seas tähendab u s k seda kuulutust, mis meie kirikliku elu ja meie seltfiliku elu põhjus on. Sellest siin rääkida arwame üleliiga  olema, selle tarwis on kiriklik amet, ja meie leht on ilmalik leht. Kuuleme kuida ,Sakala"  kaastööline, ilmatarkuse õpi pois ?. seda asja seletab; tema kirjutab: , Uskmise asju, mis mituiel seletakse, usub igaüks nõnda, knida se /õige paremini tema korjatud teadustega /ihte läheb. Et nüüd inimeste waimuharimise  järg ja teaduste hulga suurus ,wäga mitmesugune on, sellest siis ka tuleb. ,et mõnest usu asjast üks nii, töine tõisiti ,mõtleb. Sellepärast wöib ka inimese usk ,ennast muuta, seda mööda, kuidas tema /eakuste hulk kaswab. ilma usuta inimese sugu oma endise ,rumaluse sisse tagasi laugeks, seda saab ,wist iga mõistlik tõeks tunnistama. Kes ,üksneS teadust kõige oma tööle põhjuseks paneb, se wõtad ta üksnes neid asju ette, ,mis ta juba ennegi on teinud, teeb neid ~ka selsamal wiisil, kui enne. Et aga tähtisad  asjad ja kõige suuremad imeteud usu '.läbi on tehtud, seda ei wõi ükski salata. ..Kõige suuremate uuema aja kimsitööde: „aurumasinale, telegrahwide, wouograhwide, „telewoonche ja milrowoonide Väljamõtlejad .ei wöinud selgeste teada, kui suurel mõedul ..uende ettewõlmised saamad korda minema ..ja mill wiisil tulem sugu neid asju weel ..saab täiendama; sellepärast oliwad need ettevõtmised  ettewõlmised usu peale. (Kas kuulete!! Red.) „Usu peale peame kirjadesse ülespandud „õpetud meeste arwamised wastu wõtma ja „pärast neid läbikatsuda ja põhjendada puuduma.  Uurijad panemad oma uurimiste õigsused  üles kirjadesse. Kes neid loeb ja ei ,Ml, se ei wõi ka nende teadjaks saada. '.Õige usk on se, mis teaduse peal ennast ..põhjendab ja läbikatsumise ehk uurimise teel ..teaduseks wöib saada. Sel wiisil aitab .M töiste inimeste teadusi omaks teha ja „seläbi wähema waewaga ja lühema ajaga /eaduste hulka suurendada, ehk nobedamal „sammul tarkuse teed mööda edasi minema. „Nõnda on õige usk/' (!!!! Red.) Kuida siin „ns k" , „ teadus", „ tarkus" ja mitmed teised tähendused ilma korrata, seaduseta  ja mõistuseta ühte solgipotti puistatakse, siis sigitab se esiteks haledad meelt Viletsa „solgi leeme sobitaja" wasta. Kui aga seda solki Eestirahwale teaduse ja tarkuse nime all Vaimutoiduks pakutakse, siis sigitab se Viha.- H.. I>. lööb siin ühekorraga usule ja teadusele rusikaga wasta nägu. Usk", pealegi aga, kui seda sõna ,/e adus ega" Vastastikku seatakse,  ei tähenda iialgi midagi muud, kui Vaimuliku  asjade, õpetuse ja kuulutuse tõekspidamisi, mitte aga ühegi töö ehk takituse õigeksarmamist,  ehk lootust selle kordaminemise peale. Se on kõikumata iga haritud keele teaduslik kord ja seadus. Kes sellest korrast lahkub, sellel on kas õpetuse puudust, tema ei seisa teadusliku piuna peal, ehk tema nõuab paha tahtmisega asjade ja sõnade tähendust segada ja solkida. Kaoks ükskord usk inimeste südamest mis eest meid Jumal hoidku, —> kui teaduslik tähendus  jääks se sönua ikka seisma, niikaua kui teadus ise seisma jääb. Seda ei wõi häwitada,  üksi selle läbi, et sõnale ühegi üksiku tahtmise  järel teist tähendust antakse. Teadus ei kannata wägiwalda. Need arwamised ja need katsumised, mida uute leiduste, nimelt ka telefooni mäljaarwamiseks  tarwitati, need ei saanud koguni mitte ,usu p eale", waid ikka ja üksi teaduse  peale tehtud. Se mees kes telefooni wäljaarwaõ. se teadis, et kõla üht traati mööda eh? üht teist weduriista mööda edafikäib, ja tema löö oli aga üht riista ehitada, mis t eat  n d looduse seaduse järel sedasama kõla weduriista  teises otsas koguks ja kõnva kuulmisele juhiks. Kõik teised suured leidused, mis koguni mitte ..imeleud" ei ole, waid üksi teaduse wili on, kõik need on niisamati ikka teaduse peale põhjustad olnud, iial mitte us u peale. Väljamõtleja  teadis tundis üht looduse-wäge ja sundis seda teiste teatud ja tuntud loodusewägede  abil oma tahtmise järel tööd tegema. Tema teadis mis tema tahtis ja teadis ka üleültse juba. knida seda tahtmist kordasaata Võis. Meie kitsas leht ei luba meile, kõiki seda meelesegadust ja teadusessgadust arutada, millest se mõistmata õpipoisi töö täis on. Kellel wõimalik  ja kellel himu on, se wõtku „Sakala" Nr. 8 Lisaleht ja lugegu järel. Et kõik se kiri, mis teaduse auukuube oma Viletsa nartsude  üle mässida tahab, muud ei ole, kui aga mõne päheõpitud ilmatarkusetükikese korrata ja sidemeta wäljapuistamine, sellest aru saada ei