heaste teadsiwad, missuguses kitffkuS, hädas ja nälgaS Khavtumi wahwad kaitsejad oliwad. Gordon kinnitab, et kui ka kakS Inglast appi tulnud olekfiwad, ttis oleks kõik rahwas jälle tema poole langenud, tema ja linn olekfiwad  peastetud ja Mahdi wõimuS lõppenud olnud. Aga Inglased wiitstwad asjata aega, ja Gordonile oli koguni ära keelatud Khartumist lõune poole taganeda, kui see weel wsimalik oli, künni hukatus tuli. Oma Põlgtust Gladstoni ja tema seltfilaSte waSta räägib Gordon selge sõnaga wälja ja need kirjad mõjuda nüüd wäga kangest. Parlamenti lilked ja Admiralid on selle kuu 21. pääwal  nõuukogu pidanud ja nõuuks wõtnud üht kapitali torpetopaatide muretsemiseks ja Inglismaa sadamate ja merelinnade kindlMamifeks koguda. Varon Nathanael Rothschild on Pairiks töStetud ja saab edaspidi kui Lord Rothschild Parlamenti PealttuaS iõtuma, efimene Juut, keS Inglismaal Parlamenti liikekS saanud on. Jutu leht. Jutustus ühest karjapoisist, kellest w rimaks kiriku-õpetaja sai. Franz Hsffmann'! järel ümberpauuud M. Kõrts. cÄSrg.) Prits jooksis ruttu üle karja-maa metsa, kuS palju jänest asus, senna oli tema omad paelad seadnud, kuS ta arwas kõige paremine püüdwad. Ja see ei olnud ka wõimatu; herra v. Borne ei hoolinud jänestest, ja waatis  hea meelega kui mõni alam kast neid kinni püüdis. Prits wõis sealt püüda, nii palju kui ta aga tahtis; aga hobust ei wöinud tema selle pärast ära unusta. Nüüd kadus PritS noorte kaskede taha ära, aga see ei kestnud kaua, warst tuli ta jälle lagedale, ja wedas kolm jänest enesega, keS tagumiStest salgust kinni seudud, üle õla ripusiwad. Pritsu filmist paistis rõõm, kui ta hobuste juure tagasi jõudis, ja järele wahtiS et selle ajaga  midagi paha sündinud ei olnud. »See oli iikS hea püükk" ütles PritS, kui tema ruttulise  jooksu järele oma saagi seljast maha wiSkaS. ,Seal ei saa ema mind enam pahandama kui ma täna õhtu kodu lähen." »Õhtu ei wõi enam kaugel olla. Pääw weereb juba metsa alla ja kõrged puud wiõkawad pilkad marjud üle rohelise maa pinna." »Weel ÄkS pool tundi ja pääw on looja läinud/ rääkis PritS oma juttu edafi, »See saab parem olema ma ajan hobused saradesse." Need sarad olid suured katusega kaetud ruumid, lahtise  külje seindega, kus seeS hobused, keS pääwal karjamaal  sõimad, ööse rahuliste puhkava wõifiwad. Kui PritS õhtul oma karja sarade juure ajas, stiS oli tema prii ja mõis koju minna. Õõsene wahtimine hobuste järele, ei olnud enam Pritsu mure, nende üle wahtisid öösel sulased ja üks ülewaatja. Pärast seda kui PritS nenda mõelnud oli jooksis tema wilet puhudeS ümber karja, ja marsi oli kõik kari kooS. Töise wile peale jooksis üks iluS must hobune tema juure, lehmitaS tasa sabaga, ja pani oma pea Pritsu õla peale. Prits naeris lahkelt, ja kopputaS rõömsaSte tema otsa ette. „Minu kallis Ali," ütles ta sina oled alati esimene  keS minu sõna kuuleb, selle eest pead sa ka homme natukene maiust saama, üks tükk suhkurt, keda ma ülema sulase kääst tahan paluda. Ja seda pead sa saama! Nüüd aga ole mull ka tubli, terane, ja aita töist hobusi saradesse  wiia." Kui hobune tema komandu kuulis, keeraS siis ruttu ümber ja jooksis sealt ära. See oli üks hea märku andmine  töistele, kes weel rahuliste sõimad, kõik jätsid oma söömaaja järele, sirütasid kaelad pitkale ja lipafid oma teed wärawa juure. Poole minuti pärast oliwad kõik aja wärama juures. PritS sammus hobuste taga ja tegi wärawa lahti, kust kõik läbi tormasiwad, ja sarade poole jooksiwad, kust neid sulased wastu wõtsid. ,Sa tuled täna warem kui õiguS, PritSMeõ ülem sulane poisile, keS tük maad hobuste järele kõmfis, ja en- nast ühe koorma üle, mis ta omaS pihaS kandis, rõõmustas.  ,Gga siis miski paha pole sündinud." »Ei kedagi, KriStow, kui et ma paar jänest püüdnud olen, kellest ma üht teile tuua tahtsin", waStaS PritS, ja wiSkaS jänesed seljast maha. ,Seal on nemad! Õtfige omale parem välja! Töised kaks viin ma oma emale." ?Sa oled ükS hea pois," ütles ülem sulane naerdes, ja valis jänest, kelledest ta tõeõte mitte kõige pisemat ega lahjemat omale ei võtnud. ,Wõin ma sulle ka natuke meelehead teha?" ,Noh," waStaS Prits, ,kui ma paar tükkikest suhkurt Alile saada võiksin, see oleks mulle küllalt. Tema on ükS tugew hobune, ja nii sõnakuulelik, kui lamba tall; selle pärast tahan ma temale üht rõõmustust teha. Ma tean tema sööb hea meelega suhkurt." 3a, jah, seda teevad maijad kõik hea meelega," wastaS  ülem sulane naerdes. Meie peaksime ühe suhkru Wabriku asutama, kuida Prantslastel on, kni meie nende isu tahaksime täita. Seal on, võtta!" (3ääb pooleli.) Kiriku teatused. Jaam kirikus : 30. Jaani-kuu pääwal, teeb pastor Groh« mann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Kaarle Kirikus teeb pithapääwal, 30. Jaanikuu päiiwal pastor Treuer jutlust. Mha-wainm-kirikus 30. Jaanikuu pääwal teeb pastor Berg. witz jutlust. Jaani kiriku». Ristitud: Ferdwemd Sirak. Amalie Moorwel. Helene Elisabeth Mirring. Johannes Reinhold LootS. Hilda Anaela Louise OsikS. Eduard Tropp. Ehrtftieu Seiu. Martha Adelheid Puhm P-ulm- Marie Tammo. JohaaneS Siilmaun. Smmi Alwiue 11-toa. Arthur Alexaoder Jali,S Saar. Heinrich Wilhelm Georg N-11. Ehorlotte Johanna Pichlal-S. Smilie Rosalte Mail»». Nicolai Alexaoder Suul. Jahimaa Theophilie Tabel. Laalatud. Juhauu Treisalt, pusepp, Liisu Lembrago. Jüri Ros.nkow. Taluperemees Wiemse», Mari KösperwiiNga. I-au Ora». TSömeeS, Joliave Therese Tehleriga. Adu Siabeck, wabriku-töSmeeS, Marte Serlachix.». Karel Koppel. töömees Nehhatu». Ausa Elisabeth Kastkuga. Jüri Väri.l, wabrikutöömees,  Emtlie Jürgeusiga. Maetud: Maria Lõua. Juhauuese tüttar, 2a. Töömehe Karl Peetmaani suraud süabind poeg. Jobauue» Saudsteöm, ku. Auna Elwinow. Petre abilaaso, S 3 a. 10 l. Jakob Rosen, kaalaloois RaisaareS, 7S a Liisa KiwitS, Hansu lesk, 7S o. b k 7p. Miiua »«S. berg. teeoi, tlldruk, 2S a. 1 k. Heinrich Wilhelm Georg Nalk, ii o. Ristitud: Wilhelmme Marie Paju. B7»ro Il>llll lööö. ürö!it>d ö li Pirljitt I>dl>G» Teadaandmised. Tellimijeb meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saawad kõikiS kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajaS Tallinnas waStawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1885 aaSta peal: postiga esik kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta kop., poolaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowtwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. „Talliiiiia Sõbra", väljaandja Lindsors'! pärijad Tallinnas, Laia uulitsas N. 18. (KZ.) Hugo Tressner i MWiMIMM ZO-vü »«»» Tartus.»»«» I. Kooli õpetuse programm. Kooli SpetuS ulatab alguSöpetusest ehk elementarõpetusest kuum klassika ning realgllmnasiumide kolmandama klassini (tertsia). KeS aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupineheks, kohapidajaks) need saamad tarwilikudes asjades iseäralikult ette walmistud. II Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud, a) klassika ning b) reaalgümnasiumide  kolmandasse klassi, e) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) priwat elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat elementarkooli õpetajad,  kes ammetis, on wäeteenistusest priid. 111 Kooli waStuwStmine. , . Peale linna koolide kaswandikude saamad ka maalt Eesti ja Wenekoolide õppijad sinna klassi waStu wõetud, kuhu nende teadused lubawad ja otsekohe gitmnasiumi kõrgema klassidele ette walmistud, ilma et kas wandikud sunnitud oleks wõera keelte käite õppimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. . „ . , IV. KooliS õpetawad. 1) Gitmnasiumi ülem kooliõpetaja kollegienrath kandidat. W. Specht. 3) Gümnasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer. 3) Tartn Saksa Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) Gümnasiumi ülemkooliõpetaja  kandidat Pin-UlSky, ning 5) Gümnasiumi ülemkovliõpetaja kandidat Lundmann.  Koolimajas elawad kasvandikkudega: 6) Geometer J. Tülk. 7) Stud phil. J. Jõgewer; 8) kodukooliõpetaja T. Grünberg. ning 9) kandidat Tressner.  Turnimise tundisid annab Tartu turnimise majas Stud. theol. G. Punga,,. Palutakse, et uued kaswandikud eunast otsekohe üles anuaksiwad  katsuda laseks, siis on sisseastujatel wõimalik priiajal ueid asju, kelles nemad ühte klassi meel ei sünui, ära õppida ja wõib kooliruumide malmis muretsemine tarwilikul mõedul sündida. Ligemat teadust kooli kohta antakse kirjalikult ja suusõnal. . Uusi kaswandikka wõetakse waötu igal päewal kellu 12—2 keskpäewal, Kroonu°t°  (B°'amsch- llusa IrvKuvr. wöljautitus »»- Ta rt u s -»» asutatud „Liiwi maa põllutöö ja käsitöö edendamise  seltsi" poolest Z 4„ ZS„ ZS. AMtil W 5. Programm: 1) Elajate Mus ja kasaelajate laat, 2) Maja-kasitSS vätjanöitas, Z) Wõida-kiiad«iat. Ülesandmist wõtab wastu herra C. Beckmann Wana uul. Rr. il. Tartus. Mekkonna Koolmeister! tarwitakse WändraS Pärnu kreisis, kes seda kohta tahab saada, saatku oma tunnistused  selle kihelkonna kiriku wöörmiindri, herra V. Ditmari kätte Kaima mõisa üle Raja jaama. Jgapääwane hinge Mch ramllt. kirjutanud K. A. Kalleri, teine trük, on tvalmis saanud ja saada Lind»vorS'i  pärijate juures. Marti» KSikler, salii.».-, müib oma auru-wabriku wankre-määret. » rbl. kop. puud wärwi ja rohu kaupa magasinis, Tallinna», wana turu Säre». Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ges kirjak Lesti maarahwa koolidele. Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war. malt „Tallinna Sõbra" tallituses, LindforS'i  trükimajaS Tallinnas teada anda. Redaktori läbi n iidab see asjata aega, sest tema peab seda omalt poolelt tallitufele kirjutama. ~ Tallinna Sdbra" tallitus. MljaiW ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist  meie lehe peale waSta E. J. Harowi raamatu pood.