Tallinna Sõber M 20. Kümnes aastakäik Tallinnas, IZ. schekim päälval 1888. Uleüldne lleileht Eesti rahmale «asl i« linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja- Maksab Tallinnas Lindfors'i pärijate trükimajas: ,aSto«. 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: vastas 3 rubla Pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eyst selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: Halliuuas: LiudforsN pärijate trlikimajas. ZseterSurgts: S. Seelaadt, H 54.—Tartus: Laakmanu. Aakweres: K. Auys. Aaides: K. Seidelöerg. Kapsaku?: A. Kollverg. Liyukas: J. ZZstttuertt poodis. Wiljaudis: H. Z. Karo«'i raamatupood. Uarwas: W. Mõrus: Araua Melrose. WakKas: M. Uudolst- Kuresaares: Th. .Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Vastaja redaktor V. A- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Register : Eesti Kirjameeste SeltS ja EeSti kirjandus. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt - Tal- l linnast : Auujärjcpärija sündimise pääw. Kindral-Superintcndent kinnitatud. Kindral-Konfistoriumist. Synodi asjust. Oodatud uus aealugu-raamat. Rõuged. Õnnetused Pahateud. Maalt: Valtiskist: Ilmad. Laewa-sõidud. Rakwercst: Laat. Uputaja. - kargus. Hapsslust: > Preester Poletajew -j Waiwarafl: Uued pitsarid.— Narmast: WarStelaste-maja.— Tartust: Piltide näitus. Piliflmeiest: Mõrtsuka tegu. Valeraha tegijad. Riiast: Põllusõuumid. Kuuramaalt: Maapääw.  Ptterburgist:  Keisrikojast. Wenemaa Kiwitecde parandamine. Mojkmast: Raudtee õnnetus. Põllutöö ja majapidamisest—  Eestimaa kohtntubadest. - Jseära-liscd ja uuemad sõnumid. Jutu-leht: Wale-Waldemar. Mõnda. Eesti kirjameeste Selts ja Eesti kirjandus. I. Paastukuu 26.. pääwal peetud Eesti Kirjameeste Seltsi koosoleku oleme selle lehe Nr. 17 sees sõnumite järel üht wejket pildikest oma lugejate ette pannud.  Wõtame oma arutuste põhjuseks kaht lühikest tähendatud koosoleku ametlikust asjatallitusest ,Walguse" aruandest. See leht kirjutab: »Hra Daniel tähendas, kas ei olla kudagi wõimalik „Postimehe kaastoimetajat E. Vildet selle eest wastataptnise  alla wõtta, et lema Kirjameeste Seltsi kuluga trüki/awat  Z. Kõrwi juttu Kindel eesmärk," ajalehes ära kaitsnud,  kuna selts otsuseks olla teinud, et seltsi asjad ainult ,seltsis seletatud piawad saama. Ka olla Kõrwi jutt ,Kindel eesmärk weel ilmumata ja juba laidetawat seda. , Wilde kostis, ei olla õige, et nimetatud jutt alles /lmumata, Walguses olla ta trükitud. Peale selle olla /emal, Wildel, ilmunud kirjatööde üle täieline kriitika /igus ja ta ei jaada milgi kombel lubama, et Kirj. ,Selts tema õigusi kirtsendaks. Selle peale tähendas ,Seltsi esimees Wilde ja tema kirjatööde kohta mõnda, „mida witmane oma tööde sõimamiseks pidas ja nimetada »palus, missuguste tema tööde pealkirjad olla karskuseta, ,nagu esimees tähendanud? Esimees niwetaS .mille peale Wilde kostis, et see nimi niisamati inimese ,nimi olla, nagu iga teine nimi. Hra Teas: Kas v Teie ei tea, miS kirjutate; kas kirjutate purjus peaga? „ Wilde: ,Teie ei tea küll, mis Teie luete." ,Selle peale nõudis ta, et herra Teas oma sõna tagasi ei wõtaks. Selts awaldas soowi, et herra teaS ,mitte tagasi ei wõtaks. Juhataja tähendas, et Wilde /irjad küll woorusliku karskuse wasta olla ja kahetses, ,et Wilde ise oma jutu pealkirja ei tahtwat tunda. Selle /eletust ei ole siin wõimalik, sest et siin ka hõrnema /ugu poolt osawõtjaid olla. Kahetseda olla aga, et pWilde üht juttu, nagu eesmärk" tohtida puu/uda,  kuna ta ise omad jutud eluwiisidest wäljaspool /ünnitada. Wilde ütles: Niisugusest Seltsist, kus tema .kirjatöösid ei auustatawat, astuda tema wälja. Selts ,wastas: Wäga hea. „Wäga hea!" tähendas est„mees,  et .Seltsist mehed lahkuwad, kes woorusliku elu „wasta juba kirjanduses patustawad. Selle peale tun,niStas  Selts püsti tõusmisega, et see talle auuks on, /ui niisugused inimesed tema wastased on. Selle peale .manitses esimees kirjanikke», et nad rahwa elu mitte /vooruse rikkuwa kirjandusega ei kihwtitaks. Woorus ja „edasipüüdaw mõte olgu kirjanduse ülem eesmärk, olgu /a Kirjameeste Seltsil ikka püha, siis on see meile ai- auuks, kui wooruseta inimesed Seltsi waSta/ed  on " See on esimene tükike. Teine, mida sellesama lehe aruandmise järel oma lugejate ette paneme, on järgmine : ,Herra Teas (kas Eesti Kirjameeste Seltsi ?roea,rs>tor?  »T. S. "t.) teatas, et üks Seltsi liige «valitsuse ees ,raske kaebtuse ees olewat ja küsis, kas Selts seda liiget »mitte ei lubaks omast liigete armust maha kustutada. ,Sarnased liikmed wõiwat Seltsi auule suurt kahju teha. „ Esimees tähendas, igal pool olla kombeks, et sarnane /nimene iie Seltsist mälja astuda; ei taha ta seda, siis „pidada Selts teda enesest mälja heitma. Ta küsis Settelt  luba, et eestseisus üht sarnast liiget nimekirjast mälja »wöiks arwata. Koosolek andis ühel healel eestseisuse , selle luba/ Wstame wiimase tüki esiteks oma arwustamise alla, sest et sellega lühemalt walmis saame. Nr. 16 sees leiame selle kohta järgmise kirja ja seletuse: .Eesti Kirjameeste Seltsi wiimase koosoleku  asjus tuli meile Peterburgisi järgmine kiri: Meil .siin Peterburgis oli Eeski Kirjam. Seltsi wiimase koosolekul  üks liige ise seltsist wälja astunud ja teine wälja „ heidetud, wiimane ühe kaebtuse pärast, mis tema peal /eista. Väljaheitmise wiis ja põhjus näitas meile wäga „wärwikas olema, esiteks seepärast, et koosolekul selle .nimegi ei ole nimetatud, kelle kohta koosoleku käest wäl/aheitmise  woli küsitud ja teiseks seepärast, et wäljaheit,  mine mitte miskisuguse tõendatud süü pärast, waid ainult / aebkuse pärast olla sündinud, pealegi niisuguse /aebtuse pärast, mis koguni teiste, kui seltsi asjade päkast  olemas olla. Nagu koosoleku kirjelduste järel ar.wama  piab, ei tea nüüd koos olnud seltsiliikmed isegi, /eda nad wälja heitsiwad ja mis sui pärast nad .ühe enestest ära lükkasiwad. Ainult eestseisusel .näikse see teada olema. Niisugusel wiisil «väljaheitmine .ei näita meie arust seltsi elu kohta sündlik ega kasulik „ olema. Meist kui kaugelastest siin Peterburgis ei saa /üll palju sellesse seltsisfe minejat, aga südame peal „>vöib meil selle tähtsama Eesti seltsi elu ikka seista. .KaS teate ehk wõite Teie ühel wõi teisel wi'sil teatada, /es see wälja heidetud liige plaks olema? Nime kaudu .ehk wõiks siis temale ka süidi otsida, järele arwateS, .mis wäljaheitjatel tema wasta olla. Kui soowite, meile .need riad ka lehesse pauna, s." ~T oime t u s e tähendus: Meil on teatatud, et see wälja heidetud liige Virulase toimetaja olla. Seltsi eestseisuse käest ei ole ta seda küll weel teada saanud ja ei ole temale ta küsimise peale sealt weel kostetud. Niisugust pool sala wiisil, see ou ilma nimetamata «väljaheitmist seltsi ees ja seltsi koosoleku läbi ei wõi ka meie sündsaks ega seltsi elule omaseks pidada. Nimetatud inimene saab wäljaheikjatelt ka järel pärima, miõ kaebtus ja mis süi see siis olla, mispärast nad «väljaheitmist ette wõtnud. Seda tahab ta ka siis teha, kui ehk wahest piaks üteldama,  et mitte teda ei olla wälja heidetud. Wähemalt nime piab ikka koosolekule üteldama ja ütelda julgetama, kui kedagi miskisuguse wia wõi süi pärast tahetakse seltsist wälja heita; muidu on asi täitsa korra waStaline ja ei tea koosolejad, kes see oli, keda nad eneste seast heitsiwad  ehk kaS nad just seda enestest ara heita tahtsiwad, keda «väljaheitmise soowijad ja ettepanijad omas südames mõtlefiwad. Piaks Eesti Kirjam. Seltsist wälja heidetud  inimese peale muis aSjus kaeblusi tõstetud olema, miS mitte Seltsi otsustamise alla ei puutu ega seltsi aSjuS tõstetud ei ole, ? siis ei wõi wäljaheitjatel mitte asjalik olla, kohtule ja seadusele ette rutata ega omalt poolt kaebtusealust  enne karistada katsuda, kui kaebtus aSjalikus paigas alles seletamata, kui mitte weel selgeks tehtud süi, waid ainult kaebtus olemaS üteldakse olewat." Seda oleme meie .Virulasest" «võtnud ja meil ei oleks siin ehk oinalt poolelt midagi lisada, sest see on nii rahuliselt ja asjalikult kirjutatud, et igaüks selle õigust ära tundma piab, kelle silma erakondlik tuhin ja alatu orja-waim täitsa seganud ei ole. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Lehekuu 7. Pääwal Saksamaa Keisri haiguses näib nüüd jälle üks waheaeg  tulnud olema, nagu see ühe seesuguse haiguse juures kord-korrait ikka olla. Palawik on wähenenud, on ka aeguti täitsa kadunud, uni ja isu on paremad ja kirju tatatalse  ka, et tema jõud jälle kosumas olla, kui ka pitkamesi.  Selle kuu 4. pääwal on Keiser Charlottenburgi parkis sõitmas käinud, on ka kõrgete ametnikkude aruandeid  isr wasta wvtnud. Dr. Mackenzie toimetust mööda on Dr. Virchow Keisrit waatamas käinud; mis tema leiduud, seda ei ole weel kuulutatud. Et lähemal aeal midagi karta ei ole, seda arwatakse ka sellest arutada wõima, et Würst Bismark oma Varzini mõisa reisinud on. Saksamaa aealehed hakkasiwad kord jälle käredamast  selle üle nurisema, et Wenemaa poolt ikka weel rohkem sõeawäge Wenemaa läänepoolise! piirel kogutud saada ja ka Saksamaa poolt on jälle kaks rügementi Wene piire poole saadetud. Suuremat tähtsust ei auta aga neile liikumistele mitte ja tähtsatest paikadest kinnitatakse  kõige rõhuga, et sõda Wenemaa poolt ega Saksamaa poolt karta ei olla, sest sõda algata ei olla ühel ega teisel himu ega asja. Ka Wenemaa paberraha hind oli Berliui  börsil natuke tõuSma hakkanud ja selle kuu 4. pääwal  makselk juba 169 marka 100 rubla eest, mis küll iseenesest palju ei ole, siiski ikka 7 marka rohkem, kui kõige waesemal aeal sel aastal. Venemaalt olla wiimaSte  nädalite seeS rohkest wilja kaubale saadetud, lootused  selle aasta põllusaagi peale olla Wenemaal ka head ja see olla loomuslikul teel usaldust Wene paberraha peale kinnitanud. Austria Maapääwal on järgeS suur waidlemine koolide  pärast Tfchechilaste ja Sakslaste wahel. Tschechtlastel  on himu Saksakeeli koolidest häwitada ja sedawiisi Sakslasi AuStria riikis aega mööda oma sisse imeda. Walitsus oli neile nende ,lepitamiseks" mitmeS tükkis järel annud. aga sellega /epitämise" asemel nende harja kasmatanud, mis miimaks aga nii kõrgele kerkis, et ühes riikis seda enam kannatada ei wõidud, kus KeiSrikoda Saksa sugust ja ametlik keel, nimelt aga keel, Sakfa-keel on. Pealegi on Tschechilased sagedast awalikult  kinnitanud, et nende isamaa Newa ja Wolga jõgede kallastel olla, miõ walitsuse usaldust nende wasta just mitte ülearu kinnitada ei wõi. Zuba sagedast on see küsimine Graf Taaffe Ministeriumit kõigutanud ja kõned mida TschechilaSte ja Sakslaste ,esimehed" Maapääwal nüüd jälle üksteise waSta piawad, ei anna sellest rahwuslikust  »lepitusest" suuremat tähte, mis Graf Taaffe MiniSleriumi  eeSmärk on. Wene>naa wasta kihutawad mitmed Austria, nimelt Ungarlaste lehed ikka peale wiha ja käredamad parimad koguni otsekohest sõea-kuulutust, mis walitsuse poolest muidugi tegemata jääb. Et need lehed Saksamaa rahu-politikaga rahul ei ole ja mõni paha sõna Würst Bismarki koitta langeb, seda on iseenesest arwata. Kui Wiini politikused ehk lootsiwad, et neil korda läheks Serbia Kuningast ja Kuninga-pranat lepitada  ja Kuninga-prauale teed Belgradi poole lahti teha, siis on nemad eksinud. Kuningas Milan tuli küll Wiiui, kuS Kuninga-praua Natalia ja Kronprinz Aleksander teda wakshallis teretafiwad, aga lepitusest ei näi suuremat juttu olnud olema. Kuningas on üksi kodumaale tagasi ja Kuninga-praua Kronprinziga WieSbadeniSse reisinud. Kinnitatakse  küll, et tusk nende wahel kodusest loomusest olla,