ilma imestusel nõnda nähtawale tulnud, et Saksamaa saadik krahw Münster Prantsuse poole hoidis ja seega oma walitsuse motteteed näitas. Töine asi, mille üle Inglane ka sugupärast pahandada wõib, on see, et Saksamaa  wiimasel ajal ka oma warba otse Aafrikasse hakkab pistma, mis ju iluS ei ole, sest Inglane on mere kull, tema päralt on kõik maad peale Eüroopa. Kull ei jäta sellepärast ka mitte kohutamata ja kurjustamata, kui tema saaki käest ära püitakse ehk wähendada katsutakse, piab ikka omalt poolt hirmutama. Sakslaste eneste hulgas ei ole ka neid mehi sugugi wähe, kes ikka kõigesuguste  wälimiste asutuste wastalised olid ja on. Sennini  oli ka würst Bismark nende nõuus ja seepärast polnud neil kartmist, sest saksad ei tohtinud oma kokkuwõetud  ühendatud jõuudu jagada ja kartsiwad igal silmapilgul  oma naabrit Prantslast enestele kaela tulewat. Mida paremine nad nüid aga oma nimetatud naabriga läbi saamad, seda julgemine astuwad need juudi loomulised  mehed ka üle oma läwe ja lähemad Aafrikasse ja mujale maale Saksamaa lehed õiendawad Wene riigi alamate Berliinist wälja-ajamist seda wiist, et wälja aetawatest 95 protsenti mässumõttelisi juute olnud, kes wälja aetud saanud. Prantsuse parlamendi ja senati saadikud on ikka alles Werselje linnas oma kongressi pidamas. Seal on selle suure riigi kaugist maajagudest saadikud koos ja peawad põhjusseaduse pärast nõuu ja muudawad teda ka kus tarwis, ümber. Mõned läbirääkimised lähemad seal suures kogus ka nõnda käredaks ja lürmiliseks, et tundide kaupa waheaegasid peetakse. On otsused juba ühe ehk töise asja pärast ära tehtud, nende ettepanemisi ja tahtmisi tühjaks tunnistatud, siis katsuwad wennikesed meel wasta rääkida ja seal ongi lärm lahti. Pahandamised  ja pahandused piawad küll ikka olema, aga häda sellele, kelle läbi nad sünnitatud saamad. Inglismaal on ka wanameelelised oma rahwapäewa  pidanud ja tubliste inimesi kokku tellinud, arwatakse  100,000 hingelist seal koos olnud. Suudani soast ei ole enam mõni aeg suuremat ühtegi kuulda ja räägitakse juba, et Inglased oma endisest  wiisist ära taganeda ja maad mööda Gordonile abiandmist  wõimatumaks piawad, ning sellepärast Niili jõge oma sõateeks tarwitada tahawad. Omalt maalt. Wiljaudist. Kuida Z. f. Stadt u. L. kuuleb, on sisemise asjade tallitaja ministri poolest prauskiteks kinnitatud:  Wiljandi maakonna jauks, Wiljandi-Kõpu kirikhärra Doll ja Wsnnu maakonna jauks, Uue Peebalgi kirikhärra  Kahlbrandt. Tanawune suwi on haiguste poolest rikkas. Iseäranis külgehakkawad haigused on siin ja seal maad wõtnud ning kardetawal kombel laiali lagunenud. Kui ka kohutaw kolera meie maale ega weel meie kaitseja suure riigi piiridenigi ei ole ulatanud ja nagu loodetakse, wissiSte ulatama ei saagi, sest et ta sündimise ehk hallikohas  Prantsuses juba kustumisel ja töistes riikides, nagu Itaalias ka weel suuremat laiali laguneda pole saanud ja ehk ka wähema kahjuga sennasamasse sumbutatud wõib saada, siiski on meiegi kitsamal isamaal ka haigused, nimelt loomade seaS mitmel pool mässamas ja kahju sünnitamas. Mitmest haiguse kohast on küll juba troostiwaid sõnumeid tulnud, et kuri waenlane juba taganema lööb, aga raskeid, walusaid jälgi on ta ikka järele jätnud, mis mõnda aega tagajärele walutama saawad. Enne nimetatud 224,000 mehest, keda kaesolewal  aastal wäeteenistuse kohuse täitmiseks sisse kutsutakse  wõetakse, kuida „Walitsuse Teadustaja" uuem nummer kuulutab, Liiwimaalt 3201 meest, Eestimaalt 1062 meest ja Kuuramaalt 1886 meest wäeteenistusse wastu. Kõige rohkem mehi annab Kiiewi kubermang (7073 meest) ja kõige wähem Dhagestani maajagu, paljalt 4 meest. Ewangeeliumi Luteri kiriku kindral-konfistooriumi liikmeteks, eesolewa kolme aasta peale 1884-1887, on Keisri Härra poolest 26. Juulil s. a. kinnitatud: Waimulikudeks liikmeteks Peeterburgi Peetri koguduse karjus A. Fehrmann ja Osstnowka kog. karjus Karl Th. Hölz Samaara kubermangus' ilmalikudeks liikmeteks salanõunik Schilinski ja riiginõumk baron Stempel. Wiljandi maakonnast. Oisu-Kaarli walla Eesti Aleksandri-kooli abikomitee pidas kohalise tee heaks SaksamõisaS  5. Augustil jällegi näitemüiki, kelle kaunistuseks ja lõbustuseks oma walla lauljad ning tubli Holstre mängukoor  kontserti andma oliwad tulnud. Et ilm küll ilus oli, siiski oli rahwast wäga wähe kokku tulnud, nii et oma wallast mitte pooledgi neid ei olnud, mis mõni nädal tagasi sealsamas esimese pidu ajal oliwad olnud. Laulud saiwad muidugi jälle kõik mõnususte lauldud, nagu seda ennegi Kaarli lauljatest kuuldud ja nähtud on. Laulul „Wana memme walts" ei tahtnud kaste plaksutamine ega Va eapo karjumine lõppeda, nii wäga oli see laul koosolejate meele pärast, aga kahju siiski ei saanud nimetud laul töist korda auustatud lauljate poolt pealtkuulajatele,  nende mitmekordse soowimise peale, enam ettekantud. Ka töine laul „Neiu sina oled kelm" Vi'. K. A. Hermannist, tegi iseäranis noorte meestele rõõmu, aga neiud, kes seda laulu ümberpõördud olelsiwad soowinud,  tõmbasiwad eneste huuled wingu. Ka näitemäng, „Tuha labida walitsus," mis siin pool alles esimene etendus oli, läks kauniste korda, mis rahwa poolt kätteplaksutamine tunnistas. Iseäranis mangisiwad  neiu M. Saarme ning peiu J. Leimann omad rollid tubliste ning kiiduwäärt. Pidu oli kõigipidi mõnus ning oleks soowida, et näitemängude eest siin pool enam hoolt saaks kantud ning sagedamine mängitud, sest et nad ju pealtvaatajatele ütlemata rõõmu teeksiwad. Seega ütleme, tänu kõige etendajatele ning osawõtjatele, nende rohke waewa ning lahkuse eest. Lõpeks laulsiwad kõik koosolejad suure waimustusega ühes muusika kaasmänguga Jumal Keisrit kaitse Sa ning seepeale labkus igamees lahke ja rõõmsa meelega kodu poole minema. —Me." „E. P." kuuleb huutisid Suure-Jaani kihelkonnas,  Wõisiku ümber hulkuwat ja kahju sünnitawat. Ühel peremehel murdnud nad ühe warsa ära. Öösel käinud kriimsilma isand surnud warsa raipe juurde, kui teda kord wahtide poolest tule ja tinaga wastu wõetud; wana hall wiskanud paar korda kukerpalli ja kadunud siiski jälgedeta ära. Sealsamas Õitse talus juhtunud hiljuti tulekahju. Tuli oli leiwa tegemise juures lahti läinud. Sealt walla peremehed on endid sell wiisil ühendanud, nagu see meie teada mitmel pool nõnda on, et kui kellegil tulekahju juhtub, siis töised maja jälle ülesehitada awitawad. Kuida kuuleme, ei ole meie lehe 28. numbris kirjutatud kõrtsi-sõa juures tegew olnud K. mttte peremees,  nagu kirjasaatja eksiliselt tähendanud, waid mõni muu lihtlabane kelm olnud. Meie wõime selle üle ainult rõõmustada, kui peremehed ennast niisugusest kelmide killast eemale jõuawad hoida. Soowida oleks wäga, et igaüks oma auukrooni kinnipidamise pärast neist auutuse aukudest, kõrtsidest eemale hoiaksiwad, siis kuiwaks nende kurk iseenesest  kinni, kahaneksiwad kelmistükid ja wõiksiwad auusad kombed elada ja edeneda. Meie naabrid Wenelased on mitmes kohas, kus joomine ja ksrtsi-elu õige laialiselt maad oli wõtnud, sellkombel. et waldade kaupa ühel meelel maha tegiwad, mitte jalgagi enam kõrtsi pista, ja mitmed kõrtsid on nende mehise ettewõtte pärast kinni pidanud pandama. Miks ei piaks meil sedasama katsutama. Miks piab meie riigiwalitsuse armu läbi waba rahwaö omad pale higis korjatud kopikad nende kasu aukudesse, kõrtsidesse kandma ja märjukese wastu oma aun äramüima. Tehku igaüks selle wastu kõige jõuuga tööd, andkem ühenduses ükstõisele kätt, et need mädamuhud meie rahwa terwe ihu küljest kauksiwad, et need pärisorjuse wiimsed jäljed peagi kustuksiwad, mis ka ju meie armulise walituse otsekohene huid ja puid on. Tema on neist juba mitmed kautanud ja piab nüid hoolega selle haawa parandamise kallal nõuu. Helme kihelkonnast kirjutatakse meile nõnda: „ Kärstna mõisa metsawaht P. S. laskis 29. Juulil metsaS üht ilma kolgita ja märgita koera, keda ta hullu arwas olewat. Õnnetuseks oli aga põesa taga O. talu karjapois marju korjamas, keda haamlid ka peast ja paremast käest haawasiwad, aga mitte kardetumalt. Nende ridade kirjutaja tõendab, et metsamaht poisikese lähedal olemisest midagi ei teadnud ja see õnnetus sedawiist  koguniste kogemata on tulnud. U. 1." Töine kiri räägib kahetsemise wääriliseft luost sealtsamast kihelkonnast ja on nõnda: „Auustatud Sakala toimendus. Palun nii hea olla ning seda lugu, mis Teile saadan, tulewas lehes trükkida. Wiljandi maakonnas, H. kihelkonnas, L. mõisa kõrtsi juures sündis reede 13. Juulil järelseisaw lugu. Selle kõrtsi juurde oliwad ülewalnimetatud päewal kaunis  rohkeste rahwast kogunud, kus üks noor poissmees J. E., alles 29 aastat wana, üks maga kiiduwäärt töömees,  nõnda kui peremehed, kelle juures ta teeninud, teda kiidawad, selle rahwa-kogu lõbusat koosolekut rikkus. Kõrtsis walitses rahu, ning igamees ajas oma sõbraga lahkeste juttu; ka see noormees oli seal, ostis ühe pudeli õlut ja pakkus ka oma seal juures seiswa emale. Ema aga, ei tea mikspärast natukene poja peale pahane, ei mõtnud õlut masta, tvaid kallas seda maha. Sellega ajas ema nagu nua poja südamesse. Poeg hakkas manduma,  esiteks isiennast, et ta niisugusest emast olla sündinud,  töiseks oma ema, et ta teda olla sünnitanud, siis needis ta isiennast ja oma ema ära, ning lubas kui ta teda näeb, püssiga maha laske. Peale selle läks ta küll kõrtsist wälja, kus ta needsamad sõnad jälle ütleS. Wiimaks  jättis ta omad sõbrad Jumalaga, wõtis ühe heina wigla tee äärest enesele õla peale nmg jooksis häkitselt ühes riietega sinna laheda! woolawa jöesse. Kui ta juba kord põhja wajunud oli ning jälle peale wce tõusis, hakkas ta ääre poole tagasi ujuma. Töised inimesed kutsusiwad  teda wälja, seal laskis ta aga, kus wesi ainult põlwini  oli, ennast kõhu peale maha, et ennast ära uputada, ning hoitus ennast nõnda 3 ehk minutit wees, kus tema pale ja kõht wees oliwad, kukkalt ja selga aga päikene  weel soojendas. Kui ta üles tõusis, oli ta juba wähe uimaseks jäenud, ning tahtis nüid oma kõri wälja tõmmata, kus juures ta oma lõua aluse juba meriseks oli rääpinud. Kui ta jõest wälja oli tulnud, wõtis ta ühe punna raskuse kiwi kätte ja lubas köikl maha luia, kes teda puudub. Ka mõisa walitsus sai sinna palutud, kes teda kinni siduda käskis; kui ta seda kuulis, lubas ta ka mõisawalitsuft surnuks lüia. Wiimaks tõmbas teda üks tugewa jõuuga noor sepp kinni, kus ta ka sedamaid kinni siutud ning walla wangimajasse wiidud sai. Töisel päewal mõisteti temale oma parajat palka. Waadake armsad Eesti wennad, et wiin ja õlu ka laste ja wanemate wabcl niisugust wiha äratab, seepärast hoidkem ennast tagasi liia joomise eest. Poiss oli enne oma jampsitust ka juba kangeste õlut ja wiina wõtnud ja sellest tuli põlastaw hullustus. V. X —6." Pärnu maakonnast. Õienduseks on meile Tori Salme näitlejate kohta seda ütelda palntnd, et meie lehe 27. numbris kõiki laidetud, kuna aga wana Anne üksinda halwaste mänginud ja seepärast töistele liiga tehtud, kes kõik heaste mänginud. Ka olla seltsi abipresident hr. A. Martson seltsi näitlejatele wäga heaks juhtijaks ja sedawiisi  ei vlewat edasisaamisest tarwis midagi karta. I. Tartust. „Rev. Bevb." on usaldawalt poolt kuulnud, et endine Tallinna Aleksander gymnaasiumi inspektor riiginõunik  Speshkow Tartu koolikonna kuratoriumisse Lati jauskonna inspektoriks arwatud olla. Meie maa waimulikud mehed saawad 12. Septembril  Tartusse juubeli sinodile kokku tulema. „Zeuung s. Sld. u. L. järele on sinodi eeskawa järgmiselt muudetud:  Kell 9 hom. koguw id nad endid uniwermeedi aula saali kokku ja kell IV minnakse pidurongis Jaani kirikusse Jumala teenistusele. Kell 1 peetakse Eesti keele Jumala teenistust Maarja kirikus ja kell 5 ühine pidu söök, millest muidugi mõista, ka kutsutud külalised osa saawad wõtma. Neljapaew kell 9 alustawad koosolekute pidamisel),  mis iga päew künni kellu 6-ni kestawad, lõuna tunnid maha arwatud. Neljapäewal, laupäewal, esmaspäewal  ja tõisipäewal peetakse Jaani kirikus piibli ettelugemise  tund.ud. Reedil ja laupäewal saab Jaani kirikus Luteri mälestuseks Tsölnerist komponeeritud tükk mängitud. Pühapäewal piab ülemõpetaja Lütkens uniwersiteedi  kirikus jutlust ja kell 1 õnnistatakse uus Peetri kirik sisse. See on meie waimulikudelsV-nes kokkutulemine. Igal pool kuulukse kaebdusi, et Juudi sugu üliõppijate arw meie uniwersiteetide peal aaft-aastalt suuremaks kaswada ja palju ruumi oma alla nöuuda. Ka Tartuski ei olnud lugu tõisiti. Nüid on aga sisemise asjade tallitaja minister õpekonna kuratvritele r.ngkiria läbi üht seaduse punkti meele tuletanud, millejärele juutide lapsed, üksnes siis koolidesse wastu wõtta wõib, kui neil peale muu tarwiliste tunnistuste ka kohalise politsei poolest tunnistus ettenäidata on, et neil seal kohas luba elada on. Tartu maakonnast kirjutatakse meile: „Pühapäewal 22. Juulil pidasiwad Laewalased Laewas Lübiku talus näitemängu. Karewere mängu ja Laewa meestekoor oliwad mängu kaunistamas. Näitemäng sai aga puudulikult ette kantud, ka muusika mäng ja laul ei jõudnud kuuljate rahul olemist ära teenida. 1. V. Wõru maakonnast kirjutatakse meile mitmest näitemängust,  mida Wastlinna kihelkonnas ja Wõru Kandle seltsis Eesti Aleks, kooli ja E. R. Jakobsoni waeSte laste heaks mängitud. 22. mk. Keisri Proua sündimise päewal pidanud Kergula naeSterahwa abikomitee jälle näitemängu, kus ..Tuhalabida walitsus, ..Worstaru linna pürjermeister ja „Waremete keskel" osawaste ja loomulikult rohke pealtvaatajate  ette kannetud. Wiimses tükis mänginud „mõisa omaniku osa" W. L. iseäranis ilusaste, kuna töistest mängijatest wähe puudulift harjutust tunda olnud. Sissetulek  olnud 23 rbl. Näitemängu lõpul laulnud kooliõpetaja  J. M. kuuljate ees ühe naljaka laulu, mis eest kuuljad priitahtlikka andeid C. R. J. wacstelaste heaks kokku pannud. Meie kirjasaatja tuletab meele, et meie töö asutatawa kooli heaks, riigiwalitsuse armu läbi õnnelikult ärritatud ja asi jälle õigelle sihile juhitud. Ka see olla suureks kergituseks, et kub. walitsus sillakohtutele woli andnud, kõike pidusid ise lubada ja lõpetab siis oma sõnume järgmiste  sõnadega: Sellepärast tööle, mehisele waprale tööle armsad Al. k. abikomiteed ja waimu hariduse sõbrad. 1884 ZH 33. Sakala.