Postimees lEnbiue Pärnu Postimees.) Itz 84. Tartus, SB. juulil. Kolmaskütimesteine aastakäik. Postiga aast. 3 r. k, postita oast. 2 r, 60 k, , V- . 2„ „ . . V- . 1„40 „ . „ 1„50 „ . „ '/» .—„ 80 „ „ kuus —„ 60 kuus ~30,, Iga üksik nummcr 3 kop. Kuulutuste korpusrida 5 kop,, lehe ees otsas lv kop- Toimetuse adress liht-ja rahakirjadele:  ..Postimehe" toimetusele Tartus; Wene keeles: Li, poMaui» ruse« ~Postimees", jsspõ. Kolinaskiimnesteine aastakäik. Grenzstein,Sachs, BarkZ,Wchmchk,Kuuse.T a lltnnaS Pärnus: Borm Treifieldt, lakobh. W^iljandiS Paides: Seidelberg, Toris: Martson. Wvrus Biclrosc. Walgas: Rudolfi. Põltsamaal: Lei!> berg, Puchk. Haapsalus: Hollberg. Kuresaares Lang. Zõhwis: Haho. Keilas: Maaberg Eestlased Peterburi kubermangus. 11 (Järg.) 1870 'algab Ais Eestlaste' sisserändamine  Peterburi kub,, ja see sisserändamine on meie päiwini edasi kestnud ja kestab meelgi. Igal aastal rändab Eestlasi parme kaupa Pet. kub. elama. Narwast pääle Gatshinasse wälja leiad sa igal pool raudtee  ääres Eestlasi ja kuuled raudtee jaamadel  õige tihti EeSti keelt. Ka raudteest kaugemale minna on hää jagu Eestlasi, aga kõige rohkem on neid ometi raudtee ligidal. Teine pool Gatshinat selle wasta jääb Eestlaste hulk juba harwaks. Wäga mitmesugustes ametites leiame Eestlasi Pet. kub. Jõukamad ou enestele  päriskohad ostnud jm elawad nende pääl ilusasti. Mitmes kohas nagu Kagoria,  Gubanitsa, Moloskowitsi j. n. e. kihelkonnas  on Eestlased enestele mõisadgi ostnud,  Küll on maahinnad ja rendi hinnad wiimajel ajal õige hästi tõusnud, aga odawamad on nad siisgi kui Eesti maal —seega —kaSwab—alati —juurde - tulejata hulk. Kuna Eesti maal desjatini eest lOO rbl, maksetakse, maksab Pet. kub. maa desjatini läbistikku umbes 50 rbl. 'pole maa sugugi kui Eesti maal. Kel nii palju jõudu ei ole, et maad päriseks oleks ostnud, on enestele maad kroonu wõi mõisnikkude käest rentinud. Reuditingimiseö on teadu Pärast hoopis teised kui Msti maal. Kus Eestlased mitte terweid mõisaid korraga ära ei ole ostnud, on nad enamasti metsadesse elama asunud. Haritud maa on Wenelaste wöi"Soomlaste käeS hingemaana;  seda saada ei ole. Saada on siis ainult mõija-maidi ja metsa. Ja metsadesse  ongi Eestlased suuremalt jaolt asunud; nad on metsad põlluks teinud ja enestele kaunid elumajad ehitanud. Seesugune töö nõuab küll suurt waewa, aga wacwast ci pea Eestlane suuremat lugu. Kus siis üksikuid majasid näed  Soomlased  ja Wenelased asuwad kõik külades ja Eesti omasarnasid põldusid, sääl wöid julge olla, et siin EeSti asutus on, Wenelaste ja Soomlaste põllud on hingemaa  põllud, paari sülla laiused, mitme, wersta pikkused. Päälc selle elab meel Pet. kub. Palju, tööwäge. Narwast pääle peaaegu Gatshinasse wälja seda mõisat ei ole, kus Eesti töäw äge puuduks.  Mõisa-sulased on tawalisesti Eestlased, Niisamuti on. suurem jagu ametmehi Eestlased.  Kus mõisas ma iganes olen käinud, igal,, pool olen ma Eestlasi leidnud. Mõisa omanikud on küll enamasti Wenelased ja Soomlased, aga kõik muud, kell mõisas iganes tegemist, enamasti Eestlased, Ja igal pool otsiwad mõisa omanikud mõisa teenijateks ikka Eestlasi, Kust see tuleb, et Eestlased mõisades nii palju maad on leidnud? Eestlaste rohkest  töö-tegemisest. Wenelased ja Soomlased ei tee kaugeltki Eesti töömehe kombel tööd ega oska ka nii hästi põldu harida, Pääle selle peawad Wenelased wäga palju pühasid, mis põlluharimises suureks takistuseks on, mõisawalitsejad muud tööwäge, maidwõtawad,  kui wöhegi saamad, Eesti töörahwast.  Et Pet, kub, nii ligidal on ja raudteega hõlpsasti sinna pääseb, siis on hõlpsam Eesti tööwäge saada, liiategi et Jngeris palju kallimat töö-palka maksetakse  kui Eesti maal. Kui aga Pet, kub, Eesti töömehi saada ei ole, siis sõidawad mõisawalitsejad tihti Narma ja telliwad säält töörahwast, lJärg tuleb.) Politika ringwaatus. Praeguse politika seisukorra juhtnööriks tuleb muidugi Saksa keisri põhjamaa reisi arwata. Siisgi eksiwad mõned wälja- i maalised mõõduandjamad ajalehed seda nööri mööda käies siia ja sinna ära, Wene  maa sõbrusest Saksa maa kohta kirjutawad  nad Palju, ühed kiidawad, teised laidawad,  kolmandamad kardawad. Koguni ! ära nnustatud näib olewat, et hiljutisest Wene- ! Saksa keisri koosolemisest kohe ruttu mõned I iseäralised politika nähtused ilmuda ei wöi, sest et uad alles aegamööda awalikuks ja nähtawalc wõiwad tulla. Niisugused ajalehed on nagu wagonid waksalides, mis siia sinna sihita jooksewad ehk lükatud saamad. Nii palju näib aga siisgi kindel olemat, et Wene-Prantsuse wastastikune olek külmaks, ja Wcne poolne seisukoht Inglise maa ilma walitsuse wastu rohkem põnewaks on läinud.  Missugust seisukohta teised riigid enestele selle järele on wõtnud, kes Saksa omaga ühenduses scisawad, on kerge mõista. Need on nagu koormast lahti saanud, mis neid seniajani rõhkus. See, mis wiimfel päemil politika asjus ette tulnud, ci kesta silmapilguks,  maid on kinnitused, mida suured riigid tarwitawad ja mis aastate kaupa mõju awaldawad. Saksa keiser on oma külaskäigi ajal Kopenhagenis ka säälsel wäljanäitusel Saksa, Wene ja Daani osakondasid waatamas käinud.  Mõned asjad olnud talle sääl wäga meele järele Mõnda et ta mitmed ära ostnud.  Ta teinud wäljanäitusel möga palju nalja ja olnud hääs tujus; tema saatjaks jn asjade näitajaks wäljanäiiusel- olnud Daani kuningas ja wäljanäituse teine direktor  Ph. Schou. Mackenzie kohta awaldab „Nordd. Allg, Zeit." õige karedaid sõnu. Ta ütleb, Mackenzie olekust olla näha, et ta mees on, kes tõsidust ei auusta. Ta salgawat asju ära, mis ta ise toimetanud, laimata neid Saksa kes talle ta wigasid awalikuks teinud,  ajalehtedes häbemata! wiistl. Neid ajalehti, kes prof. Bergmann! eest kostnud, lubanud Mackenzie kohtu Mttt anda, aga fiiainaale ei olla ta selleks mitte üht sammugi  astunud. Näha olla selgesti, et Mackenzie kohtu teel õiendamise pääle ei julgemat mõteldagi, sest ta teada wäga hästi, et ta asi siis wecl kirjumaks läheb. „Mispärast kardab Mackenzie kadunud keisri  haiguse kohta täielist ja põhjalist kirjeldust  tuua?" küsib nimetatud leht ja kostab siis, et teaduse Põhjusel awalikuks tuleks, missugust inetumat rolli Mackenzie Saksa maal mänginud. Eesti maalt. Tartu Maarja koguduse elatanud köster N. Luig on ennast omast ametist wanaduse  pärast lahti wõtnud. Tema on 37 aastat seda rasket ametit pidanud ja soowib omad wiimsed elupäewad rahus lõpetada. Tema tulewane aseme kandidat D. Birkendahl  Peterburist mängib pühapäew 31. skp. kirikus proowi ja tutwustab ennast kogudusega, et siis teataks teda walida. Nagu kuuleme, on aga meel teisi selle koha soowijaid olemas. O. 51. Kursis on margad kirikumõisa keldri hiljuti ära lõhkunud, säält hulga kraami ja tihe ankru täie weini ara warastanud.  Siiamaani ei ole meel midagi kätte saadud. Praost Töepfferi lesk ja lapsed on 20. skp. Kursist ära lahkunud ja Tartusse elama asunud. pz, Wändrast teatab Sakala, et säälne Piista Jutunurk. Wahutawatel woogudel. (Järg.) Goletha ja Tunesia päälinna wahel on suur kena järw, mida El Bahiraks kutjutatakse.  See järw nagu Tunise linn on kenade wäikeste mägede wahel. Imekena  oli jwäljawaade wagoni akendest, nii isewärki hommikumaaline ja wõõras. Kaugelt  eemal t, algendasiwad mägede wahelt Tunise linna anoodu hooned. Linna ümber küngaste päal ja mägede jalgadel  jeisawad rikkamate päälinnalaste suwelossid,  ümber piiratud radadest, milledes  kanani ja sirged datli - palmid ikaswawad,  „El Bahira järw on ajajooksul wäga madalaks ja mudaseks saanud," jutustab kapten Aournier, „Endistel aastatel nägin  ma siin üht wäikeft Inglise aurulaewa sõiiwai aga külap see nüüd sõidu seisma on jätnud, sest lae!- a põhi puutus Põhja, sest terwe Tunise linn saadab oma sopa ja sõnniku järwe. Kuulu järele olla Inglased  nõuu awaldanud järwe puhastada, aga bei ei olla selleks luba andnud. Noh, see on ka aru jaadaw, seda keelab >üks wana Tunesia muinasjutt, mida mulle kord üks wana Mauri mees Alschiria kohwimajas teadis jütustada. .Missugune jutt see oli?"°pärisin ma uudishimuliselt. Fournier kõneles: „Tcrwes Tunesias käib kõne, El Bahb ra järwe olnud wanal hallil ajal kaks päratumat  kullasammast ära peidetud ja põhja  lastud. Bei nüüd arwab, et kui Inglased  järwe hakkawad puhastama, siis kullasambad  nende küüsi langemad. Ta tahab neid ise kätte saada, et oma wõlgu maksta ja ilusat priiskamise elu edasi pidada. Küll on ta kullasambaid juba ammugi otsida lasknud, aga siiamaani ei olla weel midagi leitud, mis aga usku ei kaota, et nad tõesti  järwe Põhjas muda sees on, Järwe ise puhastada lasta, selleks ei ole beil mahti, nagu tal mingiks asjaks mahri ei näita olemat. See raudtee, millega meie praegu sõidame, on Inglaste oma, Laewad, mis Goletha sadamasse käiwad ja inimesi weawod,  on. meie, Jtalialaste ja Inglaste omad. Praegu ehitame meie Prantslased Alscheriast Tunisesse põigiti läbi maa pika raudtee, Tunise riigil omal ei ole midagi, ja ta ei muretse enesele midagi," El Bahira järw pakkus meile ütlemata kena waatepildi, Wesi oli kallaste äärt mööda sadade ja tuhandete kaupa roosa sulgedega kenasid flamingo lindusid täis, kes nokaga wee seest kalu püpdsiwad- luhastikus  sõiwad kamelite-karjad ja lendasiwad  suured näpi-parwed üles, kui raudteerong  mööda sõitis. Siin on Inglastel ja Prantslastel kena jahipaik, sest jahipidamine  ei ole kusgil keelatud. Maa seespoolsem  metssigu, gazellesid, schakalisid ja köis m suuri lindusid hulgakaupa leida, Nüüd wiimaks jõudsime Tunesia päälinna  Tunisesse. Täna oli reede, see on Muhamedlaste pühapäew. Siin oli, kõik rahwast lage, kaubakohad wõi basaarid oliwad tühjad. Meile tuli pikkamisi  salk mehi wastu, tõsiste pühalikkude nägudega. Neil oliwad walged wõi heledakarwalised  laiad Mantlid seljas, kullaga rikalikult tikitud . Nagu targad Hommikumaalt  köndisiwad nad majesteetlikult meist mööda. Walged kullaga tikitud turbanid oliwad meestel pääs. Mitte ainust naesterahwast  ei olnud näha, mehed oliwad kõik pika sirge kasuga, suurte silmadega ja imeliku rohckas-pruuni Need oliwad Arablased, Tunise linna elanikud, kes linnast wälja surnuaedadel jalutasiwad, nagu kapten mulle seletas. Linna ümber olla neid surnuaedasid palju. Ristiusulisi inimesi lastawat sinna niisama  mähe kui kirikusse sisse. Kiwidcga saada sa Pilduda ja keretäis peksta, kui sind Muhamedlane säält lcidwat.. wõiwat läbi kiwiaia, mis nagu kõik siin, ! lagunud on, matusepaika näha. Hauad olla halwas olekus, täis ohakaid ja rohtu. Igal haual olewat päätsis, kus meil rist, lühikene kiwist post, mille otsas laia turdani  mooduline pää seista. Arablase seisust  ja suurtsugu nime annab see teada, et temal pää ümber kameli karmadest nöörid mm mida kõrgem mees, seda rohkem nöörisid  pää ümber. Ka hauakiwidel olla need nöörid jämeda pää ümber. „Kas ka naesterahwad surnuaedadel ei käi," küsisin maa, „need siin on kõik ainult mehed." „Käiwad ka. Waata, sääl pool linna serwal, kus bei kindlus ja loss seisab, on üks surnuaed, mis Mauri suguseltsi oma on. See on paremas korras ja sinna näeme  ka naesterahwaid minewat. Argselt poewad nad linnast wälja. Nad on looridega  kinni kaetud, ni> et sa nende nägu ialgi ei näe. Alles surnuaial, kui nad endid üksina näcwad olewat, lasewad nad loori näo ja keha ümberä maha. Neil on walgest siidist riided seljas; ühe haua juurest  kõnniwad nad nõnda teise juurde ja palwetawad. Kange kisa ja hulguiuine on kaugele kuulda, kui naesterahwaid surnn-aial  on. See kaebamine ja nutmine muutub näimaks kõnelemiseks' surnuga. Nad küsiwad surnult, mis ta süüdi teinud, et ta hauda pugenud, kas tema oma palwetaja  kohuseid unustanud, et armukene ära surnud j. n. e. Nõnda ähiwad ja ohkawad  haudade pääl emad, naesed, lapsed. Ruttu liigub mõni surnuwanker leinajatest mööda. Tal on ka rutt taga, sest Muhamedlnne  usub, et nii kaua, kui haud lahti seisab ja surnu sees ei ole, nii kaua otsib surma-ingel elawate seast uusi ohwrid." Õhtu hakkas kätte jõudma, kui meie linna sisse saime. Õhe kiriku tornist algas  õhtupalwetamine tähenduseks, et pühapäew lõpetatud. (Järg mlcb.)