nõndanimetatud Woldenströhmi erausuliSte poole tunnistanud  ja NuarootfiS ja WormstS palju märuSlikku liikumist sigitanud on. Ritterkonna poolest sai siis ka 200 rubla lisa, IV, aasta peale lubatud ja Propst Girgenson sai palutud, pärast seda aega kooli edaspidise tarwituse kohta oma nõuu anda. Seda nvuu oli wahe aea! antud ja Ritterkonna  kitsam nõuukogu oli seda waSta wvtnud. Selle järel saab Seminari tarwis Ruarootfi kiriku maa peal maja ehitatud ja Ritterkond laenab selleks omalt poolelt 1000 rubla, ilma intressita, mis kümne aaSta käigu! 100 rubla kaupa, tagasi maksa tuleb. Peale selle on nõuuks wõetud, seda Seminari kaheks aaStakS seisma jätta, künni uus maja walmis on. Ritterkonna poolest lubatud abiraha saab aga ka neil aastail maksetud ja koolimaja ehitamiseks ja kooli uueks korraldamiseks tarwitatud. Kirikute ja waimuliku tööjõudude rohkendamise Kommissioni poolest on wiimasel  kolmel aastal BaltiSki kirikule, Rakwere abiõpetajale ja Toompea kiriku abiõpetajale kokku, aastas 950 rubla abiraha antud. Ülepea on nende kolme aaSta seeS tähendatud  otstarbeks wälja antud: aaStal 1881 2540 rubla kopikat, . 1882 2589 . 59 . 1883 - 2774 . 17 . Kõksu 7903 rubla 76 kopikat, nenda et aastast 1867 saadik, kuS EeStimaa Kiriku-kassa asutatud sai, ülepea 23,096 rubla 78 kopikat abiraha wälja jägatud on. Kiriku-kaSsaS oli 'viimase kolme aaSta hakatuse! 43,326 rubla 91 kopikat, nüüd on seal 49,600 rubla. Wiimase kolme aasta seeS on siis 6273 rubla V kopikat juure kaõwanud. Tõsiselt töölt, mida meie kodumaa seaduslik eestseisus maa ja rahwa elukäigu ja haridW ja meie maakiriku koguduste  kokkuhoidmise kallal wiimasel kolmel aaStal teinud on, peame omad silmad natuke nende meeste poole pöörama, keS ennast ise Eesti rahwa kitsamaks nõuu^ko gukS topiwad, peame waatama, mis nemad wiimase kolme nädala seeS teinud on. Need mehed on meie .rahwamehed' ja nende nõuukoda on nende .paremad rahwuSlikud lehed'. .EeSti PoSttmees', on HeakS arwanud, oma Nr. 5 seeS mõnda üksikut lauset, meie kirjadest wälja kiskuda ja oma .Nulli Taani' ja .Kulli Jaani' kätte anda, kes fiiS oma tööd nii .tublist' tallitawad, et meie kirjade tähendus täitsa wõöriti .Eesti Postimehe' lugejate silma eeS seisab. See tegu wõib jo õige .tark' olla, rahwast meie lehe lugemisest ära peletada.  aga auuS ei ole see tegu mitte ja suuremat .rahwa kasu' ei ole sellest ka loota. Oma Nr. 6 seeS ütleb .EeSti Postimees', et meie .ime-tihti Eesti laulude üle sõimanud' olla. Wist tahab .Eesti Postimees' neid M. Sohbergi weidraid sepistufi .Eesti lauluks' nimetada, mille üle meie aaStal 1882, oma Nr. 14 seeS kirjutasime, kuS nimelt lauletakse.Peig  pruudi äärel (I) laua peal Za rõõmsast kõlab laulu hääl! MetS kaasik waSku kostab ju, Ja pärast iha tuleb öö. (?!) Oh süda rõõmu tunne sa, Arm lepib kokku armuga.' kuS pruut omast peigmehest kiidab : .Ta on kena keerutama, Laame kõnet kõerutama.' ja iseenesest: .Ei seltsi mina teistega, Ei mängi küla poistega/ kuS Kerglasest pruudist' lauletakse: .Läheb kõrwu kõndimaie, Lusti teeda luufimaie? AStub sammu, aõtub kaksi, Ütleb õiõsa! püksi rakfi!' , Ja kallis .EeSti PoStimeeS', seesugust laulust oleme meie sõelunud ja oleme seesugust toorust ja roojust EeSti noorest kirjandusest wälja tõrjuda püüdnud. Tahab.EeSti Postimees' neid .EeSti lauludeks', .HeakS küll pidada ja kaitseda, siis ei wõi meie parata. Meie osawõtmine EeSti rahwa südame puhtusest la õige kenaduse tundmisest ei luba meile mitte, seesugust toorust wait olles sallida ehk koguni heaks kiita. .Jmetibti'  ei ole meie seda ka teinud waid ruumi kitsuse ja aea puuduse pärast palju wähem kui seda Eesti kirjanduse puhta waimu kaitsemiseks tarwis läheks. - E üks õpetatud  meeS ja koguni üks .Doctor' ajalikku kritikat ,sõimamiseks'  nimetab, see on meil ka täitsa uudis. WalguS' toob oma Nr. 11 sees MatS Tõnissoni .waStust Tallinna Sõbrale', inilleS see kuulus .Eesti' kirjamees kinnitab, et meie paari aaõta eest tema waSta ühe .lahingi kautanud' olla. Meie ei mä eta mitte, et meie ühe MatS Tõnissoniga iialgi sõea wainule aStunud oleksime. Tema .Tähtraamatute' kirjadest oleme meie rääkinud; teda ennast oleme meie wabandanud, rohkem kui keegi teine ja niipalju kui seda wähegi teha wõib. Wist tahab .Valgus' seda toitu kaitseda, mida MatS Tõnisson Eesti rahwa laua peale kannab. .Olewik' kirjutab oma» Nr. 4 sees: . Nigulaft kirjutakse meile, et sääl 13. skp. ühe .peremehe K. kgkS heinaküüni kurja käe läbi tuleroaks .olla saanud. Ühel töisel peremehel põlenud enne Jsulu .maja ära. Tartu lehtedel olla seal enam sõpru kui Tal.linna  lehtedel. Ka saawat sääl wana laulukoor uue põh.juskirjadega  hääle korrale seatud, mida meie rõõmuga .kuuleme. Hääd edenemist Lääne wendadele!' .EeSti Postimees' toob oma Nr. 4 sees pitka kirja Tarwastu kihelkonnast, milles .liia kõrtside paljuse' ja selle üle kaebatakse, et .'vaimulikud kui ka ilmalikud ametimehed kõik enamiSte sclged oma kihelkonna Eestlased' olla, siiski langeda neist palju .kahepaiksete' liiki. Koolid olla kõik heaS kordas, kuid aga kihelkonnakoolile  soowib kirjasaatja kooliõpetajaid, kes mitte .Suppi' eksami teinud ei oleks. Kirja lõpul lueme: .Paremate rahwusliste ajalehtede lugemine õitseb .kannis lopsakalt. .Tallinna Sõpra', .Kündjat' ja ..Risti lehte' palju ei näe.' Katsugu TarwaStu kirjasaatja kord ka neid .pahemaid' lehta lugeda. Ehk kahaneb fiis kõrtfielu, ehk leiab tema siis, et neid mitte kohe Mats Tõnissoni hiilgama eeskuju järel .kahepaikseks' sõimata ei tohi, kes Mats Tõnissoniga üht pasunal et puhu. Ehk leiab tema siis, et koolide Hea kord ,ust nenda .kahepaiksete' tegu on ja just sellepärast nende töö koolide korraldamises korda läks. .Virulane' arutab juba kahes nummres .Paha elukombete põhjuseid. .Virulane' leiab neid põhjuseid .hariduse puuduses', .kõrtsides', .'vangimajades' ja.elu ülespidamise tarwituste vuudusteõ', ja puutub ka jälle natuke .moonakate' elukorra peale. MiS .Virulane' wangikodadest kirjutab, see ei ole kellegi uudis; seda on juba mitu kiugmend aastat arutatud. .Elu ülespidamise tarwitused' on üks natuke sitke tähendus, mida kokku muljuda ja pitkali wenitada  wõib. .Paljuga peetakse maja, piskuga saadakse läbi,' ütleb wana sõna. Wiljaudimaalt laseb .Virulane' omale kirjutada, et .Valga lähedal H. mõisas hiljuti ligi 20 paari moonakaid'  lahti laStud olla, kes nüüd kusagil tööd ega teenistust  ei leida. Sellest arutab .Virulane', meid sõimates, et meil wabrtkuid tarwis minna. .Virulane' unustab ütlemata, miks need .moonaka paarid' lahti lastud saiwad  ja mikS nemad tööd ja teenistust ei leia. Niipalju on tsfi, et meie kodumaal weel keegi asjata tööd ja teenistust otsinud  ei ole, kes tööd teha jõudis ja tööd teha tahtis. See on aga ka salgamata tõsi, et need aead paTemad aead on, kus sulastele ja päiwiliStele rohkest palka maksa wöidakse  ja maksetakse. Need .moonakate paarid' tahtstwad ehk kord ka .südamikud' olla ja oma leiwawanemate  sõna kuulmata jätta? Siis ei ole imeks paNna, kui nemad tööd ja teenistust ei leia. sest oma teenija  ja palgalise käsu all seista ei taha keegi. See on jo ikka hale küll, kui 20 paari inimesi aeguti ilma tööta ja teenistuseta ön, aga neil kiidetud maadel, kuS .Wirulase'  aru järel wabrikud rahwale .mõne hea suutäie leiba annawad', on jo sagedast töölised tuhandete kaupa ilma tööta ja teenistuseta, nagu wiimaste sõnumite järel Inglismaal  üksi aga kah eS linnas 40.000 töölist korraga.  Meie wabadikkudel on talwiseks aeaks käsitööd tarwis, aga kodust. Jumal pidagu meie kallist kodumaad weel kaua puhastamas ja karaStawaS põllutöö õhkuS. Wabrikute auru ja tolmu, mis tööliste ihu ja hinge peale langeb, iseäranis aga wabrikute töörahwa häda ja tüli ei ole meil tarwiõ. .Walgus' hakkab oma Nr. 17 sees juba jälle .Kurgja koha wabaks tegemiseks' raha korjama. Kuida fee on? Sakalaste eneSte tunnistuse järel on Kurgja koht 30,000 rubla wäärt ja selle pea! oli 14,000 rbl. wslga. Jakobsoni pärijad oliwad selle järel siis ikka weel 16,000 rubla rikkad. Nüüd on juba hulk raha nende pärijate heakS korjatud, hulk wölgasi on kingi tud ja teised wõlauõkujad  on kümme aastat kannatada lubanud ja ei päri oma raha eest ka mitte intressi. Ikka aga ei saa see auk weel täis. KaS see mitte natuke häbemata ei ole? Wö, kaS ehk wahest mõned muud ka kerjatud rahast elada tahawad? .Eesti PostimeeS' toob oma Nr. 7 seeS waimustatud  juhtkirja .Sugurahwas ja isamaa'. Mõnes tükkis on see kiri küll ülewai mustatud ja kargab sellepärast mõistlikust  Piirest üle ja tegema elu tarwitusest wälja, aga peaasjas  on seal niipalju tulusat juhatust, et meie seda nimetamata  jätta ei taha. Järgmises nummres pitkemalt. Selle kuu 10. pääwal on EeStimaa Ewang.-Luth. Konststoriumi Prästdent, Landrath Kammerherra Baron Maydell Majestätide KeiSri ja KeiSri-Praua, ia Hapsalu  kirikuõpetaja, Pastor Leopold Rödder Keiõn-Praua jutule wõelud. Mõned lehed, nimelt .Virulane' ja .Valgus' oliwad Pärnu maakonnast ja Hanela kihelkonnast sõnumit uute ümberwöidmisle üle toonud, ja .Valgus' kirjutab weel oma Nr. 14 sees, et W. (wist Vigala) kihelkondaS. W. waldas ennast selle kuu 1. pääwal 80 inimest ümber wõida lasknud ja palju teist ennast selle waSta 'valmistada. Nüüd kirjutab aga .Rishki Vesinik,' et Riigas, kust kõiki  seda tallitust juhitakse, nendest uuematest ümberwõidmistest  ühtigi teada ei olla. Mis need kaksiti sõnumid tähendawad, sellest on raske aru saada. Üks peab fiin tõfi olema: Kas näeb .WalguS' oma südamesoowimise täitmist  unes ja kuulutab seda oma lugejatele tähtsaks eesmärgiks,  nagu omal aeal Kabala .kohtutelemist'. .Nowoje Wremja' sõnumite järel saada ligemal aeal järgmised seadmised tehtud: 1) Kõik need kes kan jookidega kaubelda tahawad, peawad üht, oma maakonna kolmest ustatawast mehest allakirjutatud tunnistust  ette tooma, et nemad ustatawad on ja selle tunnistuse  peale saab neile ühe kommissioni poolest täht antud, et neil luba on omale jookidega kauplemise õigust nõuda. 2) Selle tähe muretsemist peab kauplemise patenti saamiseks  waidlemata tarwis olema. 3) Jookide müümine paigal joomiseks ei saa mitte lubatud: Inimestele kes nuhtluse all seisnud, ehk kelle waSta kaebtused kohtute eeS on, ja inimestele keS Politsei ülewaatamise all seisadaw. Tunnistused jookidega kauplemise tahtjate eluwiistde üle peawad üksi aga kolmeks aastaks maksma ja fiis uuendatud  saama. Jääb see tegemata, siis saab kauplus kinni pandud. Wiimasel näöalil on Tallinnas kolm tulekahju olnud. Esimene tulekahju oli prcma Dordeti majas Nr 19, 3. alewi jäuS, selle kuu 13. pääwal õhtul kell 10. Trepp, mis teise korra pealt kolmandema korra peale wnb ja ükõ jägu katusest põlesiwad ära, kuna kolmandema korra peal ühe kammre seinad kõrwetatud saiwad. Umbes kell 12 oli tuli niipalju lämmatatud, et tuletõrjujad koju minna wõisiwad.  See maja ei olnud mitte kaitse alla antud. Kahju on umbeõ 900 rubla suur; elurahwa kahju 113 rubla. Kust tuli wälja peaSnud, see on teadmata. Selle kuu 15. pääwa homikul kell 2 oli tuli Hofrath Hanicke majas Nr. 127, 4. alewi jäuõ, ühe uue ehituse põningil lahti läinud, kuS Kowno kubermangust päritud Juut Nachemsoni selterSwee wabrik sees on. Une ehituse katus põles maha ja seinad ja mõned teised paigad saiwad kõrwetatud. Maja oli 8000 rubla eest kaitse alla antud ja kahju on õige suur. Nachemsoni wabrik oli 3400 rubla eest kaitse alla antud ja tema ise ütleb oma kahju 2000 rubla suure olema, kuna taksatorid rohkem wälja ei arwa, kui aga 400 rubla. Nachemsoni majariistad oliwad 4000 rubla eest kaitse alla antud, jäiwad aga kahjuta. Tuli arwatakse pandud olema. Kolmas tulekahju oli selle kuu 16. pääwa õhtul kell 10, 2. alewijäus, kaupmehe lese Epinatjewi  majas Nr. 165. Tuli oli salakammris lahti läinud,  sai naabritest tohe nähtud ja ära kustutatud, nenda et aga kolm lauda kõrwenud on. Ka siin on tulepanemist selgest tunda, sest salakammri tapetid on lahti kistud, seina pragude sisse topitud ja põlema pistetud. Üks kahtlane meeS, soldatipoeg Aleksander Muhuta n e, kes salakammrist  wälja tuli, kui n-abrid kustutama ruttaflwad, sai Politsei  poolest paigal kinni wõelud. Kahtlus tema wastu on ka sellepärast suur, et teda juba nelja tulekahju juures on nähtud kusagilt wälja jooksma. Kohtu ees salgab tema tunnistajatest Hoolimata, et tema üleüldse tule'ahju aeal selle maja hoowi peal olnud. Gustaw N. üks tuntud petis, oli selle kuu 14. pääwal Tuula walda, talunaese Maria Baumeistri juure läinud, kelle poeg Tallinnas sõeawäe teenistuses on. Petis  jutuStaS emale, et poeg juba mittu kord ära jooksnud olla ja nüüd nuhtluse alla langeda, kui ema temale —> nimetatud petisele mitte 30 rubla ei annaks; millega  tema poega, oma söbrat peastakS. Ema andis raha ja tuli pärast ise linna, kuulama kuida asi on. Seal tuli üles, et kõik mäletatud oli. Ema kaebtnse peale otsis Politsei  kawala petise üles ja pani luku taha. Ka teistest pahategudest on Tallinnas ikka weel õige palju kuulda. Politsei on küll agar ja pea kõik pahategijad saamad kinni wõetud, aga see tõug ei taha lõppeda. Tartust. Selle kuu 25. pääwal pidas Tartu suurkooli Rektor, Professor vr. Ed. von Wahl oma 25 aaStast ametipüha. Osawõtmine suurkooli õpetajate ja õppijate, Tartu linna ja wäliselt poolojt oli suur. Rõõmuga kirjutakse, et nüüd Tartu suurkooli üliõppijate keSkiS juba 1003 kodumaa poega on, kuna wast 17. Leikusekun pääwal  187 S Tartu üliõppijate hulk ülepea 1000 noormehe peale kaõwanud oli. Kuida ,UuS Tartu Zeitung' kirjutab,  on uuS Zensor, vr. Eugen Jannsen selle kuu 15. pääwast saadik seal juba oma ametit tallitamas. Ka Tallinna lehed on juba käsku saanud, ennast TartüS Zenserida lasta. Kuuramaalt. Has enp o thiS on wargad kiriku kakal rasket aga asjata tööd teinud. Nemad on ristrauad aknate  eest ja siis rautud kaSti kirikus ära lõhkunud; ei ole