silda kes kirikut ja usutunnistust oma wägiwaldse ,rahwuSiiku"  ja kes teab mis politika weduloomaks tarwltada igatsewad. Kuua nende Paapstide poolt, kes ennast Je fuitlaSte wägiwalla alla rusuda laskfiwad, tanine Protestantlaste  kohta ametlikult muud kuulda ei olnud, kui ainult  needmist, on Paapst Leo XIII. nüüd awaltkult kuulutanud,  et teura Saksamaal kõikide khristliku usutunnistuste  lepitust soowib ja on Katholiiklafi manitsenud, et nemad Protestantlastega Ewangeliumi usulistega rahuS ja sõbrustuses elakstwad. See on üks tähtjas wili, mis Saksamaa ühendusest, ühe Ewangeliumi usulise Keisri  juhatusel idanenud ja kosunud on. Loodame, et kõik maailm omal aeal sellest «viljast osa wõtma saab.  Jürikuu  25. pääwal reifls Keiserlik Kõrgus Suurmürst M i hhael  Mihhail o w i t f h, pärast weiket puhkamist, Berlinist  Parist poole edast. Braunschweigis on läbi kõige maa maawalitseja, Preusfi Prinz Albrechti, sündimise-pääw,  Jürikuu 26. pääwal, suure waimustusega peetud.  See näitab, et seatine rahwas uue asja-korraga täitsa leppinud on, Cumberlandi Herzogil enam ühtigi loota ei ole ja Braunschweig Saksamaa riigimaaks, ühe PreuSst kuningliku perekonna liike walitsuse all, jääb. Edinburgi Herzogi-Praua, Weue Keisri õde. on pitkemaks aeaks Koburgi tulnud. Kuida juba enne kirjutatud, saab tema wanem poeg Koburgi GymnafiumiS kasmatatud ja saab omal aea! wist Koburgi troonipärija olema. Badeni Suurherzogi wanem poeg, Keiser Wilhelmi tütrepoeg,  on omast pitkalisest haigusest juba nii palju paranenud, et tema igal pääwal mõneks tunniks wõib «voodist lvälja tulla. Baierimaal kestab Kuninga kassa tühjus ikka weel edasi. Ministrid ja mitmed Maapääwa liited on Maapääwaga laenu pärast nõuu pidanud, ei ole aga abi saanud. Nemad on selle peale Kuningale alandlikku palwekirja  saatnud, kallid uhkuse-ehitusi seisma jätta ja lõbuametuikkust  «vähendada, ei olnud aga wiimaste sõnumite järel weel wastust saanud. Wiinis oliwad AuStria Maapääwa-saadikud vr. Ausserer, Krouawetter, Pernerstorfer,  vr. Adler ja wabriku-juhataja Pacher sealised rahutumaid  Sozialistlast Jürikuu 27. pääwal jnöuupidamiseks selle Sozialistiaste-seaduse üle kokku kutsunud, mida Riigiwalitsus  nende wasta plaanib. Prantsusmaal katsutakse nüüd sellega wiha Saksamaa wasta kihutada, et suurriigid Greekamaa  asjus mitte Prantsusmaa nõuu järel käinud ei ole. Selle körwas kinnitatakse, et Prantsusmaal kõige «vähemast sel korral midagi paha nõuu Saksamaa wasta ei olla, «vaid ainult muret oma enese seespidiste asjade pärast. Saksamaal  olla aga kadedus Prantsusmaa wasta ja hirm oma enese ühenduse kohta, mida Sozialistlased, Poolakad ja teised kõigutada; sellepärast otsida Würst Bisinark Prantsusmaa  alanduses Saksamaa ühenduse kinnitust. Paapsti ja Prantsusmaa walitsuse «vahel on kauplemised ühe Nuutiuse  (Paapsti asjatallitaja) pärast, keda Paapst Khiina Keisri juure tahab saata. Prantsusmaa pärib Khristlaste kaitsemist Khiinas omaks wõimuskommks ja sellepärast ka sealist Paapsti saadikut oma alla. Sellega ei taha aga Paapst mitte leppida, sest Prantsusmaa «valitsus tunnistab ennast jo kodumaal kõigest usutunnistusest lahti ja on Aunamjs Khristlast nii «viletsast kaitsenud', et neid seal tuhandete kaupa metsadesse aeti ja ara tapeti. Decazevilles on tööliste wolimees Remäs ja kaewanduste  juhataja Petitjean nõuu pidanud, mis kaubaga töölised jälle tööle minna ja tööle «võetud wõiksiwad saada. Inglismaal seisab lirimaa korraldamine Parlamenti nõuupidamise all ja kõned kõlawad ühelt poolelt  ja teiselt poolelt, ilma et ast selle läbi selgiks. Gladfione  waStaste hulk näib aga kasivama ja kipub teda taganemisele  sundima. Ulstre maakonnast tule oad sõnumid, et seal üks selts mitme abiseltsiga läbi kõige maa asutatud  on, kes sõeariistu muretseb ja mehi harjutab, et wägiwallaga  Gladstone nõuu wasta panna, kui see Parlamenti poolt wasta «võetud saaks. Shottimaal, nimelt Skye saarel, kipuwad asjad ka õige pahaks minema. Sealiste!  rentijatel on kahe-aastane rent, kokku umbes 20,000 nael stärlingi «võlga. Nemad ei taha seda maksa ja mõisnikud  ei maksa omalt poolelt riigi-maksust. sest kui «valitsus neid ei kaitse, siis ei arwa nemad omal seesugusele «valitsusele  ka ühtigi maksa waja olema. Tulepanemised ja teised kurjateud on alalised nähtused. See on Gladstone ,«vabaduse"  wili. Sedawiisi lähewad ülemate ja alamate asjad _ Spanias oodatakse Kuninga-Praua mahasaamist. See mees, keda nende juhatajaks peeri, keS «viimasel sügisel Saksamaa Konsuli maja peale tungisiwad, on üheks aaStaks wangi mõistetud. Amerikas on Saksamaa Sozialistlane  Most, kes seal paar aastat kõrge hinna eest .«vabaduse "-kõnest pidanud ja mässamist üles kihutanud on, kiuni «võetud ja saab kohtu alla antud' Saksamaalt tahtüwad temale «veel kaks ametiwenda abiks tulla, ehk jäälvad need nüüd koju. Chicagos on .tööliste" mässamise  juures l 0 inimest surmatud m 115 haawatud. Mässa  mis te st on osa «võtnud. Saksamaa «väljaheide,  kelle jalge all kodumaa pind oli palamaks läinud. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida meie eralikntt poolelt kuuleme, saada Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksaudrowitsh  Jaanikuu 12. pääwal Tallinnasse jõudma.  Edaspidine reisuplaan on wiimaSte sõnumite järel niisamati, kuida meie hiljuti kirjutasime. Eestimaa Kubernöri poolest on Hakenrihteritele käsk antud selle iile walwata. et üksi need ma am õ et j ad maal seda ametid tallitawad, kellel selleks seaduslikud tunnistused  on. Selle aaSta Heinakuu 1. päämast saamad telegrammide  hinnad muudetud. Iga telegrammi eest wõetakse 15 kopikat; peale selle iga ssna eest Europa- Wenemaa ja Asia-Wenemaa piiretes 5 kopikat, telegrammide  eest, mis Asta - Weuemaalt Eurõpa - Wenemaale ehk stit senna lähemad, IV kopikat, telegrammide eest linnades ja t kopikas iga sõna eest. Soomemaal maksetakse telegrammi  eest 50 pennit, iga sõna eest 10 pennil. Tallinna Linnasaadikute- ko gus, Jürikuu 23. pääwal, seifis kui esimene ast kirikuwaranduse  lahutamine nendanimetatud Jumalalaeka  warandusest, pääwakorral. 2. Niisamati oliwad Kubermangu - kohtu linna-aSjade jäuskonna poolt tänawusest rehnungist maha kustutatud: 1) Gildi-wanemate palk, 8-11 rubla, 2) Koitjärme mõisa kiriku?makS, 12 rubla, 3) abiraha Eesti Karle-kirikule 100 rubla. 3. Linna-ameti ettepanekut mööda sai aaSta 1885 majapidamise aruande ettepanemine selle aasta 11. Jaa» nikuu pääwa peale määratud. 4. Linna-ameti poolest oli ette pandud LaSnamäel üht kuuri ehitada, kus sõeawäe sõiduriistad aset letakstwad. Sseawäe poolest on 440 sõiduriistale paika päritud, 60 sõiduriistal on linna kuuris ÜlemeeSte järwe ääres paika leitud, aga 80 sõiduriistale kuuri leida ja õige hinna eest üürida ei olla wõimalik. Linna - Zngeniöri eeSarwu järel tuleb tähendatud kuur 3ZOO rubla maksma ja selle ehitamine  sai nõuukS wõetud. Linnasaadik Heubel soowib lõppeks teada, miks tänine weel selle üle nöuupidamisi ei ole olnud, kuida Keiserlik KõrguS Suurwürst Wladimir Aleksandr  ow i tsh oma kõrge abikaasaga linna poolest piab waSta wõetud saama. Linnapea asemik wastab, et see asi juba ühe kommisfioni nõuupidamise all seiSta ja nenda  tallitatud saada, kuida kõrge wõeraste ja Tallinna linna anu seda päriwad. Juba olla ka Suurwürst pidulõuna  walmistamiseks omalt poolelt lahkest luba annud. Jürikuu 28. pääwa Shtal kell 11 koststwad Tallinnas  jälle tule-sarwed ja kuulutastwad suurt t u l e kah - ju SlabodiS. Kui tuletõrjujad senna jõudfiwad, fiis seisis Janowi maja juba täies leekis. Tüli kargas üle uulitsa ja pani Fuhrströmi maja põlema, mis niisamati kui Janowi maja ja soldati lese, Maria Aunoffi. maja kõige kõrwaliSte hoonetega maha pöleS. Ka Justi maja teine pool uulitsat läks põlema, sai aga wahwaist tuletõrjujatest  kustutatud. Kell 1 aeal oli tuli nii kaugelt lämmatatud,  et edasi minemist enam karta ei olnud, tuletõrjujad pidiwad aga weel mõne tunni tõusma leekide kustutamise kallal tööd tegema. Kõige suuremat wahwust ja osawust on tuletõrjujate 3. rong üleS näitanud, niisamati kui tulekahju  juures Riesenkampfst uulitsal, ja on ka paiga! Kubernõri  poolest kiitust saanud. Maria Aunoffi maja oli 9000 rubla eest kaitse alla antud, tema peale langeb mitme tähe järele kahtlus, sest juba mõni pääw enne seda on tema tuld panna katsunud, mIS sel korral aga nurja läinud. Niisamati seisab ka lahtilastud soldat Ado M. kahtluse all. Mõlemad on kinni pandud. MagnuS Saar, kelle majast tuli Riesenkampfst uulitsal lahti läkS, mis nii palju kazu tegi, ühe noore neiu elu ja mõne teise inimese terwist makstS, on ikka raskema kahtluse alla langenud, et tema ise tuld pannud on, ja tema on Jürikun 29 pääwal kinni pandud. M. Saar on seesama Lindalane, keS ise üles andis, et P. Schreim temale Tartu poe kaupade kolimise juureS 60 rubla filmarohuks  anuud. Üks Lindalane ja kuuluS käratseja, Peter Käbi, ou juba tulepanemise pärast nuhtluse alla mõistetud. Küll on weider, missuguseid asjatallitajaid waese ,Lindale" waliti ja pandi! Kuida omal aeal kirjutatud, leiti Jürikuu 19. pääwal Tõnismäel Thomsoni maja ukse ees ÜkS kahe - nädaliue tütarlapsuke, kaltsude sisse mässitud. Nüüd on selle lapse  ema, 26aastane Madlene Kiwistik, Mõigu wallast, üleõ leitud ja kiuni pandud. Kaupmees Freymanni lukulõhkujad ja margad, Munalaksme  wallast päritud endine wang Juhan P. Talllnuast, ja tema kälimees HanS L. Peterburgist. on kinni wSetud. Needsamad feifawad ka kahtluse all, kui BaltiSki Wene kiriku lõhkujad ja margad. Mõne nädali eest waraStati  Laia-uulitsal Wagneri maja kõrtsmtku juurest 1500 rubla. WaraS Paul M. ja tema kakS seltsimeest on nüüd ,Kuld-Tähe" trahteris kinni wõetud. Kä tema maaemad,  Alklinna hingekirjalane HanS M. ja tema naene on kui osawõtjad kohtu alla antud. Nemad on kinmimmd et poeg seda raha, 240 rubla, mida tema juureS lelli, nende käeft saanud, ei wõi seda aga kuidagi tõeks tunnistada.  Ka on nemad pärast seda märgust nähtawalt üle oma endise jõuu elanud. Kuida juba kirjutatud, oli Karle-kiriku surnuaia waht Politseile teada annud, et seat mitmed plaadid tänine t 4, wäärt 75 rubla  ristide  pealt ära waraStatud on. Prtstaw Nieländer 11. on need ,surnuaia kärbid" nüüd üles leidnud ja kinni wõtnud.  Need on 19aaStane Aleksander K. ja IsaaStane Eduard R. Ka kokku-tautud plaadid, mis juba ära müüdud oliwad, on üleS leitud. Noorem kirikuaia teutaja  tunnistas, et nendel nõuu olnud ka Teliskople, Mõigu  ja teistele snrnuaidadele wöerusele minna. Nimelt olla ükS hõbe-plaat TeliSkopleS nende silmi torkinud, aga kinnivõtmine  olla nende ettewõlet takistanud. Jürikuu 29, pääwa õhtul oliwad endised wangid Jaan W. ja Dmitri Sh. Weike Rannawärawa juures v. Rothi maja keldreSse läinud, tuld üleS wõtnud ja keldrit läbi otsima hakkanud. Kojamees aKa nägi tuld keldris, pani ukse kiuni, lükkaS taba ette ja tõi Politseist abi, kes kutsumata wverad kinni wsttis. Wtimasel nädalil on Tallinnas mitmed wetkemad wargused ette tulnud ja Politseis üleS autud. Ilmad pööra suvad selle kuu esimesel pääwal soojaks.  Selsamal pääwal oliwad Balttstkiõ esimesed pääsukesed  näha. Selle kuu 3. pääwal läks esimene, kaunis kange müristamine üle Baltisli linna. Madise kiriku ligidal lõi wälk kartuhwli-panijate wahele ja rabaS üht wanemat meest küljest, W maha lauges aga ilma suurema  hädata pea jälle toibnS. Nende ligidal on seesama hoop ühe puu flsse löönud. Pikse-pilwe tõi head wihma, knS juureS 15 graadi sooja oli. Pärast seda on ilmad wilumaks läinud ja on enamtst pilwised. Orttsed kvsuwad  kenaSte, lehed lZöwad nähtawalt wätja. Selle kuu 3. pääwa õhtul oli BaltiSki ümberkaudu kägu esimest korda  kuulda. Märguks. Mõned inimesed ei näi wähematki kiitust kannatada suutma, ilma et see neid ülemeelisekS teeb. ,WalguS" kirjutab oma wiimase numre sees: ,Tallinna Sõbergi" toob nüüd ühe kirja, kuS need ,mõtled, miS meie omaS ajalehes, Põllumeeste Seltsidest ,ja endisest , SakalaS" aia- ja wiljapuude pidamise heakst , olime awaldanud, mitmet pidi korratud ja Heaks kiidetud ,saamad, muud kui nimetamata, mis meie juba aaõtate , kaupa sellest oleme rääkinud. Lõpeks soowitab ,Talt. ,SöS." kirjutaja J. Kõrwi Maja-aia pidamise raamatut",  mist C. Mattieseui juureS trükiti ja saada on. ,Meie näeme seda rõõmuga oma armsa Eeõti rahwa heakst, ,et nüüd ka kõik. EeSti keelsed lehed meie aiaharimis , mõtteid rahwa sekka hakawad kandma, ka , Tallinna keS meel stist, kui meie WiljandiS 1881 aastal  oma kõne miS seltsides pidasime, ära trükiksime,  aiapidamise üle naeris. Ta nimetas aia-tööd ja , wiljapuude pidamist meie maal tua-taimeks, mis kareda , kliima käeS kellegile kasu ei tuua. On siis tõeSte ajad ta ilmad nii muutnud? See on wäga hea asi. Tahak,fime  hea meelega kuulda, kuida ka Sõbra" sõbrad aiapidamist aitawad edendada." TõeSte, meie ei saa aru, mis ,Walgufe" toimetaja selle kirjaga tahab. Arwab sttema wahest, et wiljapuu-aiad  tema leidis ja ,mõttrde" kirjutamine nende üle tema monopool ehk ainuS-õiguS on? Meie teadeS on selle tähtsa asja üle juba sadade aastate eest kirjutatud. Meie auuStatud kaastööline X. dl—v. saab küll wist imekS panema, kui lueb, et tema kiri Kõbuks ja kasuks korraga", Malguse toimetaja kõnedest ja kirjadest ,korratud" olla. Kas tema selle jutu üle naerab wõi ennast pahandab, seda piame tema oma aSjakst jätma. Meie lugejad arwaku aga järel, kaS meie iialgi wiljapuuatdade  asutamise üle »naernud" oleme. Mitte põllutöö asemele  ei pia maarahwaS wiljapuu-aidafi asutanla, kuida ,tuhandele  kämaltte" eestkostjad pärtfiwad, waidpõllutöö kõrwa, , lõbuks ja kasuks korraga, kuida meie aunsttatud kaastööline  4. U—v. seda soowib. See on wist küll tema enese  mõte, nagu fee ka meie mõte ikka on olnud, ilma et meil tarwis oli, seda ,Walgusest" laenata. Selle mõtte eest oleme meie kostnud, enne kui ,WalguS" asutatud sai, seda mõtet oleme meie tegewaS eluS täita katsunud, ehk wahest juba siiS, kui ,Walguse" toimetaja weel mähkmest oli. Et meie kaastööline Z Kõrwi raamatut omaS kirjaS  nimetas, see ei ole meie süü; et meie seda nimetamist trükkida lasksime, seda piame kahjetsema, sest see on meile tanu asemel Malgufe" poolt seda põhjuseta ja kahtlaStawat  kirja sisse kannud. Malgufe" toimetaja piaks nimetama.  missuguses numreS meie »wiljapuude pidamist meie maa!" ülepea t»a-taimeks" nimetanud oleme, miS Kellegile  kasu ei tuua". ,Sakala" kirjutab tähendatud kirjast: ,Tallinna Sõber" sõneleb aiapidamisest ja paneb pootdiS seda pahaks, et , mõned wabrikuid soowitada, sest seal saada inimesed kt»