Sakala t«. Wiljaudis. A. Detsembilkm Piewal 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad Sissekord. Poliitika leht. Lühikene wastks ~Olewiku" toimetajale. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Uus tubaka seadus. Wiljandimaalt: Õpetaja Jürmann; tulekahju. ' Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek. Pärnumaalt: konwent; uuest seltsist Sulew'ist. Tartust: Kõrge wõcras.. Malgast: Scnatori ametnikud. Riiast: Palwekirjade wastawõtmisest; uuest kubernerist; „Zcitung sür Stadt und Land'i" pahameel; bankrott; walsk rahad; . Senator Manasscin ja kubermangu prokuröör Mässojedow. Peeterburgist:  Mäleswie päew; Skobelewi wiimase tahtmise täitmine; tänawusest  nekruti wõtmisest. Kiewist: Baron Niedcl sõja kohtu all. Kalu - gast: Pidudest lahkuja kuberneri Schewitshi auuks. Sillaotsa kerjaja. XIV. (Lõpp.) Mõnda Eüroopa kultuura ajaloost. IV. Mis itta minu meeles liigub? Kirja wastused. Kuulutused. Lühikene wastus „Olewiku" toimetajale. kirjutatakse Tartust lühikene wastus „Olewiku" 51. numri imeliku keeru-kirju peale „ Sakala"  wastu: „See tükk, mis Sakala 36. numris Olewiku wiguri tükist Leatusi annab, on tõe põhja peal. Kaup on selle hinnaga, millega Olewikku trükkida taheti, ühe aasta peale tehtud, fee on: hinna poolest oli kaup ühe aasta peale tehtud, aga üles kuulutus kolme kuu pärast. Seda wõib igale ühele kuulutada. Ametlikult ei ole A. Grenzsteinil mitte põhjus, mispärast üles üteldi, teada antud, teada aga on, et trükkimisest Schnakenburgile mitte kasu ei tulnud. Grenzstein püüab asja nõnda käänata, nagu ollakse Sakala poolt tema trükikoja asutuse wastu, aga seda tükki tahetakse tema wiguri wastu kirjutada.  Trükkimise maja asutus on päris kiiduwäärt, aga asutuse wiis mõndapidi laiduwäärt. A. Grenzstein  karjus, nagu oleks tema trükimaja üleüldine Eesti asi, sellepärast sai minu teada see tükk kujutatud  tema wastu, muidu ei oleks seda sugugi Sakalased  kirjutanud. W. Just trükib ju praegu „Olewikku," pealegi olewat G. Kuhs seda trükkida tahtnud. Et poliitika pärast Schnakenburg Olewiku ei trüki, sellest ei ole mingisugust teada." Nõnda on saadetud kiri. Meie, kui Sakala wastutaja mitte toimetaja, sest et meie Sakala esimestesse numritesse pärast C. R. Jakobsoni surma oleme kodustes poliitika asjus ja Grenzsteini ja Olewiku  kohta kirjutanud, pärast ega ainult poliitika ringwaatused  ja Peeterburgi ning Wenemaa sõnumed Rakwerest Riia Zensori kaudu Wiljandisse toimetaside  ja meil Oktobri hakatusest saadik midagi Sakalasse  enam ei olnud wõimalik kirjutada, wastame „Olewiku" toimetajale, et temal mingisugust õigust ei ole, ennast nii pühaks pidada ja oma trükkimaja ka mitte, nõnda et selle asutamise karjuma wiisi wastugi,  mis tõeste imelik on, ei tohitaks Sakalas midagi kirjutada, kuna „Olewiku" toimetaja Grenzstein ilma mingisuguse põhjuseta Sakalat oma endist Jesuiiti wiisi torgib ja seletab, et Sakala sõnumed manaks jääda j. m. m. Temal ei ole aga, nagu ka rahwal iial sellepoolest kahklust olnud, et Sakala ka ennegi mitte uute sõnumete, waid aga ajalik poliitika leht oli. Wiljandi maakonda saiwad aga Sakala sõnumed  siiski niisama ruttu ja mõnda kohta weel ruttcmgi, kui töiste lehtede sõnumed. Kui nüüd Jakobsoni pärijad ühe kirja, mis, nagu meile teatakse, Tartust Sakalasse saadeti, teatawa nimega ja tõendates, et asi tõsi on, üles wõtnud siis ei ole Grenzsteinil omas lehes mingit õigust, ka sest ajast nii käte ja jalgega oma mullust turutrummi põrinat kuulutada, nagu oleks maailm hädawaewas, et Grenzstein'ile tema auusa meele puuduse pärast kahtlust näidati Seda näitas ka hilja herra J. Tülk Sakalas Ka ei ole kellegi mõistlikuma inimese ees iial seda wõimalik  arutada, et Sakala C. R. Jakobsoni kui rahwa mehe nime nüüd teutanud oleks, nagu Grenzstein teeb. Ta ise oli ju kõige suurem C. R. Jakobsoni teutaja ja Jakobsonile ja Eakalale on EeStirahwas seda tänu wõlgu, et Grenzstein ja tema seltslased enam oma hullu tantsu edasi ei saanud tantsida. Et aga Eakalal see kõige raskem õnnetus oli mis iial ühel lehel olla wõib oma peremxest ja juhatajat nii häkitselt, nii walusal wiisil kautada, kas see juba asjaks on, et üks Jesuiit tohib tunnistada, Sakala olla C. R. Jakobsoni nime teutanud? Sakala põhjusmõte  on ikka endine. Tema tööga oli raske luga! Päristoimetaja puudus. Meie olime aga „Sakala" edasi toimetamise wastutamise oma peale wõtnud ja oleme aga ajalikult seks kinnitatud. C. R. Jakobsoni  pärijad on aga lehe wäljaandjad. Meie oleme kirjutanud, mis nemad meie hooleks andsiwad. Sellepärast  ei ole meie Jakobsoni pärijatele mingisugust raskust teinud, ega neid keelnud, Sakalas awaldada, mis sinna sisse saadetakse, kuna pealegi üks C R. Jakobsoni perekonna liige ja temaga ühes tuttaw tubli kirjanik Lill selle üle walwawad, et mitte rahwa wastaste poolest ega Eesti poliitika seisuse kahjuks midagi Sakalas ei ilmu. Ka kirjutas seal üks kõigest  Eestirahwast auustatud mees tänawu suwe jooksul mitmed tähtsad kirjad. Mitmed töised tähtsad Eesti mehed on ka Sakalasse kirjutanud. Missugust wiisi tahab Grenzstein siis nüüd ütelda, et Sakala C. R. Jakobsoni nime mälestust teutab, kuna ometi seda mitte ei ole sündinud ja C. R. Jakobsoni pärijad kõige hoolega püüawad, et oma lehele uut päris toimetajat  saada ja tahawad lehte, mis seniajani Wiljandi  maakonna ja kõige Eestirahwa uhkus on olnud, tema isa ja peremehe mälestuseks, Eestirahwa heaks edasi toimetada. Uut tubli toimetajat ei ole mitte kerge leida ja ametisse seada, aga meie loodame, et see ometi õige pea sünnib ja mina, Sakala wastutaja, ehk ma küll pean Sakalast lahkuma, jätan Sakala lugejaid selle palwega Jumalaga: Toetage, auustatud suguwennad, igawiisi ka Sakala läbi, meie kõige parema wenna C. R. Jakobsoni  armetumaid lapsi ja leske, kelle isa Eestirahwa eest wõideldes, nii wara oma terwist ja elu on kautanud,  ja mulla alla langenud; kaitske seda lehte ja C. R. Jakobsoni waeseid lapsi, kelle nimel Sakala ilmub, ühe mehe laimamise eest, kes ju kohe peale C. R. Jakobsoni surma waeste laste pärandust kawala sõna kolksude läbi enese poole hakkas kiskuma, kuna tall seda ometi mingit õigust teha ei olnud, sest et Sakalas seniajani mitmed tähtsad Eesti mehed tööd teewad ja ka edespidi tegema saawad. Keegi ärgu kartku, et Sakala Eesti poliitikast kõrwale kallab ja antagu lahkest seda andeks, et Eakalal tänawu wäga raske, aeg oli. Kui aga leht omale koduse toimetaja saab, siis hakkab ta wistist jälle kibedamast tööle ja meie loodame kindlast, et teda edeSpidi R Jakobsoni waestest lastest saab juhtima. Sellega loodame ütelnud olewat, mis meie kohus Sakala lugejatele  oli seletada ja oleme seega ka „Olewikule" wastanud, mis ta nõuudis. RahwaS mõistku kohut, aga meie ei saa Grenzstein'ile seS aSjaS enam midagi wastama, tuleks seda tarwiS, siis teemad seda C. R. Jakobsoni pärijad ehk muud auusad EeSti rahwamehed.  Tõsidus ja auusuS kostab aga iseenese eest. Sellepärast soowiksime meie omalt poolt, et A. Grenzsteinile  ses asjas enam midagi ei waStatakS. Wiljandis, 18. Detsembril 1882. „Sakala" wastutaja J. Kõrw. Poliitika ringwaatus. Saksa-Austria lepping, mis need kaks riiki wastamesi poiie aasta peale olla maha teinud. Selle leppingu sisu olla see, et kui kummagile neist riikidest kahelt poolt korraga peale peaks tungitama, siis ükS töisele sedamaid appi peaks tõttama. Leppingu tegijad olnud Saksa poolt würst Bismark, Austria poolt ministrid  Haymerle ja Andrassy. Bismark'il olnud palju tegemist, enne kui keiser Willemi oma nõuusse saanud, kes lepinguga wiimaks selle tingimisega rahul olnud, et seda ka Wene walitsusele peab teada antama. See asi annab kõigile suurtele poliitika ajalehtedele arutamist,  kelle wasta sarnane ühendus küll maha tehtud wõiks olla. Prantslased ei taha ikka weel uskuda, et sarnane lepiug ülepea on kokku räägitud ja kirja pantud,  ning annawad Austriale nõuu, parem Prantsuse priiriigiga ennast kaitsmiseks ühendata. Hiljuti reisis würst Bismarki wanem poeg graaf Herbert BiSmark Wiini, kus ta sedamaid graaf Kalnoky jutul käis. Arwatakse, et tema Wiinis saada asja seletama ja selgutama, sest wiimaste sõnumete järele näitas, nagu ei oleks Wiinisgi õiete teatud, mäherdusel sihil Saksa poliitikat praegu juhitakse. Jnglisemaalt. Inglise ministrite wahetus on umbes nõnda tulnud, nagu seda ette arwati. Lord Derby wandus kuninganale kui koloniide riigisekretär truu'use wannet, kuna teda esiteks Indiasse Lord Hartingtoni  järele tulijaks arwati saawat. Sinna aga nimetati Lord Kimberly ametisse, kuna Lord Hartington  wist sõjaministriks saab. Nende uute ametnikudega näikse Londonis kõik wäga rahul olewat. lirimaal ei ole wiimasel ajal uusi kuritegufi enam ette tulnud, seda enam tööd on aga politseil endisi kurjategijaid kinni püüdes, kellest nad ka mitmed ülesse olla leidnud, nagu näituseks Fieldi, Kawendishi ja Burke mõrtsukad, kelle üle nüüd kohut mõistetakse. Galways poodi kolm meest,, kes ühe perekonna tapmisest oliwad osa wõtnud, kohtu otsuse järele ülesse. Prantsusemaalt teadustatakse, et Jnglise- Prantsuse asja seletused wäga pitkalt ja wisalt edasi minewat. Inglise walitsus pakkus Egiptuse asjadeS wõla - kommissioni juhatust Prantslastele, mis aga ,