„Meie oleme omas lehes Eesti keelse realkooli eest Ivõidelnud, kui selleks aeg oli ja kui see asi meel ajakohane olla mõis, meie seisime nüüd selles arwamiseS ja selle sees, et, kuna meil raha pole realkooli asutada," (Oli siis kahe aasta eest raha, kui mõned Eesti ajalehed ees otsas „Walgus" realkooli asutamise eest südisti wõitlcsiwad? Sari. toim.) „sest senna kulub 400,000 rubla põhjus jkapitali," (just nii palju kui Tallinna Sõber kahe aasta eest arwaS Srl. toim.) „millest aastas 20,000 rubla intressist kooli ülespidamiseks kulub siis on kõige kasulikum,  et linna kool, ülemiste kolme klassiline WenekeelseS õpetus keeles, kus ka Ecstikeel seadusja  teaduslikult on lubatud õpetada, elule astub ja et tema kõrwale ivarsti ka tubli põllumeeste vpekool asub realkool oleks praeguse aja ja olu järele Eesti rahwale wähem tähtjas, kui põllu teaduse kool." („Tallinna Sõbra" ja Suia Pärdi mõtted olimad omal ajal just niisama sugused, aga kes neid uskus I Srl. toim.) „Kinni pandud kihelkonna koolid uucste ellile!" Selle päcilkirja all kõneleb „WalguS" (Nr 40.) nii: „üks kõige weidramatest sõnlimitest on kihelkonna  koolide kinni panemine. On siis tõesti ivõimalik, et üks haritud seltskond üht sarnast sammu praeguse aja maimu hariduse tarwiduse ivastu astuda mõis? Kes seda uskuda ei oleks mõistnud, see maadaku see tegu on tõesti ära tehtud! Ja miks? Sellepärast, et see edenemine, mis riigiwalitsuS kroonu alla wõtmiscga meie koolidele tahtis teha, mitte ilma takistamata ei pidanud sündima: Muud põhjust ei olnud seda tegu teha, sest nii pea kui kihelkonna koolisid enam Saksastamise mõju all ci mõinnd tarivitatnd saada, nii pea kui nad riigikoolide seisukonna ja õigusteliscks tõsteti ja Saksakeele Valitsuse asemel Wenekcel nendes walitscma pandi nii pea pani scnniacgne kooli«valitsus need koolid kinni! See asi on jn sündinud. Senna ci ole parata. Las need, kes koolidega nõnda manguvad, ajaloo ees ise wastutamist kannatanuid" (kannatada. S. t.) Nii ja palju muud sarnast kõneleb „Walgus" nende kohta, kes siia ajani meie rahwa haridust oma kulu pääl ja oma tahtmisega on edendanud! pea linnas WiiniS. Säälsed mäe ülemad oliwad mu wastu nii lahked, et nad mu palme pääle sõjamäe registri läbi otsisiwad ja tunmstasimad, et paron Rosettet ei endisel  ega praegusel ajal Austria sõjamäe seast leida ei olla. Pääle selle ei saanud ma kusagilt paremat teadust. Ma ei saanud  seda Nurjatumat, kes mind õnnetuse sisse oli iõukanud, mitte kord wastutamagi panna. Minu abikaasat ei ole ma mitte taga otsinud. Seda tunnete ju teie omalt poolt ka õige olemat. Mõned kuud pärast seda juhtust sain ma Hamburgist tema ema käest kirja, kus ta mind iga pidi Mudis lahutamisele liigutada.  Seda vwttet Nkasin ma külmalt tcgsn. Sus ci kuulnud ma jälle mittu kuud mine midagi, kuni wiimaks järsku sõnum :u.i. c: -uu abikaas olla palawhciguS'c  jäänud m ära surnud. Seega oli kõik ära kustutud, mis ta minu ma-sau cküuud oli. Ra olen püüdnud  ema mäksmst oma lapse südames puksa lammaia toida. Ta ei ole ilmssgi seda rsapa saanud, mis meie lahkumise pebjus cli.- Major cli oma kõnelemise wiimast poolt pundu.ic:' mõuerega jutustanud, siisgi oli see noorest mehele küll selget pilti sest kurmast rcrckonna elust wöinud anda. Ta nägi kui raske kõnelejal selle asja uuesti ette tvosive vii ja palus tema nõrga wr»ffs Msst seda käsile Ma. Aga major sõdis klassi stnna waStu. .Ei, üilcs ta sügawaSti hinge tõmmates,  mind aga juwstado. Na pean MLe s»s kõik ütlema ja päüle selle olen ms LW malmis. Teie teate/ rääkis ta edasi, „et see pataljon, mida ma kuni oma haawamiseni juhatsin, Sadowa küla juures olema metsa, tormi jooksmisel ära wõtis. Kõik teed ses metsas oliwad Vaenlased  maha raijutud ja ristirästi üks teise üle wissanud puu tüwide läbi käimisele Võimatumaks teinud. Meie kuulid ei teinud  ka midagi, sest Vaenlased hoidsiwad endid puutüwide warju. Ma lasksin tormi jooksta. Üles tõstetud mõekadega tormasime  meie «alju hurraa! hüüdmise all Vaenlaste sekka ilma nende kuulidest hoolimata,  mis kui rahe meid teretades wastu wöttis. Esimised püüdsiwad kõik takistused eemale tõrjuda. Siin sigines nüüd niisugune  mees mehe waLtu äge Vaidlus. Waenlane kaitsis ennast kahkledes. Korraga näen ma üsna oma ligidal ühe Austria Väe ülema, kes oma rahmast wahet pidamata  Vastupanemisele taga kihutas. Kui Välk käis minust läbi see on seesamina, teda ma kaua aega ilma asjata taga otsin, seesamina, keda ma kõige kangemine wihkan see on paron Rosetti! Kõik körwale jättes tungisin ma otse tema poole. Ka tema kohkus kui ta mind silmas, aga siin ei jäänud mõtlemiseks sugugi aega Ae. Pöörases wihaS tungisin ma ta pääle. Silma pilguks jäi siin paigas Vehklemine seisma, et selle lühikese kaksikivõiilusele ruumi anda. Ei tuurinud kaua. Ml mõistu ma oma mõegaga Vastasele rindu pista. Tema langemine oli ka soldaiidele põgenemise  Märgiks, kellel minu mehed järele tormafiwad. Ma tõmbasin oma moega langenud Vastase  rinnust Välja, mille pääle weri jõena wälja purskas. Halemesl sai mu üle maimust, ma tõm- basin oma taskurätiku wälja ja pressisin seda baawa pääle, kust ikka weel lõpmata weri wälja woolas. Tema kustum silm waatas minu otsa ja ta huuled liikusiwad, ilma et sest midagi oleks mmnud aru saada. Siis tõstis ta nõdralt kütt ja uäitis oma rinna ühe koha pääle. Ma tegin tema näitmise järele ja päästsin ta mundri eest lahti. Selle tähendatud koha pääle oli seespoole külge üks task tehtud ja selle sees oli üks wäike tasuraamat. Rahul olemine lendas üle surija näo. Siis wajus  tema pea tagasi. Ta oli surnud. Ma wötsin see tajuräamatu enese kätte ja rutasin  oma wäele järele. Teine pool metsa oli waenlane jälle kord wastu hakanud. Sääl trchwaS mind üks kuul. Mis pääle selle sündis, teate teie parcmine kui mina. TaSkuraamatu sisu olen ma alles Viimastes  päewadeS wõinud läbi waadata. Siin ta on. Ma palun, wõtke see enesega seltsi ja lugege sääl sees olewad teadused ja kirjad kõik läbi. Teie saate süült kõige kohta selgust saama, mis mu jutustus segaseks on Muud. Hoidke teda paigal, kuni teil wmmalik on seda mulle tagasi anda. Kui mu lootus terweks saamise pääle mitte ei peaks täibe minema, siis loodan ma, et teie nõnda teete, nagu ma wiimse lehe külje pääle üles kirjutanud olen. Seda Muu ma wiimseks sõpruse märgiks. „Teie tahtmise järele tahan ma täiesti teha herra major/ ütles Friedrich liigutult. „Teie austate mind wäga oma usalduse läbi. (Järg jääb tulema.) Isamaast. Kuresaarcst. Kord seisis Saarlases Kuresaare  uulitsate «viletsast «valgustamisest, et uulitsatel  mäga pime käia olla, aga siia ajani ei ole meel parandamist näha, «vaid asi on «veel palju halwemaks läinud, uulitsaid saab juurde tehtud aga nende «valgustamist mitte muretsetud. Mõne uulitsa pääl on nii hirmus pime, et ei julge tõesti õhtul enam käia, naisterahwiad olen kuulnud kaebawad, et nüüd pimel ajal pääle õhtu kellu kuus ei wõi enam uulitsa püüle «ninna, sest ta ei tea kas ta meel termclt tagasi tuleb; sest mitmes pimedas uulitsal on ühte puhku peksmist ja sõimamist kuulda. Need mõned walguse-wilgud, mis «veel uulitsatel leida on, need on ka nii puudulikud, et poole wersta taga ühe «väikese silma näeb paistivat. Parandamist oleks selle asja juures tõesti tarwis, ma arivan et kui rohkem  saab nurisetud, ehk see siis ka «viimaks mõjuivate  meeste kõrwadcsse kostab. Kuresaare Eesti seltsis peeti 3. talwe kp. ilus maskeraadi õhtu ära. Neiud oliivad enamiste kõik endid toredasti maskeerinud, selle «vastu oliivad aga peiud lihtsa ehituse sündsama arwanud olewar. —l6. talwe kuu päewal juhtunud Kuresaare Wildenbergi naha wabriluS järgmine õnnetus: Masina juhataja on ühte haani mägise keeranud mis läbi haani wõtti seest «välja tulnud ja ühes plahioatanud mehele auuru ja tulist mett selle teo eest wastu silmi, nii et ta mitte üksnes wüljapoolt wigastatud, maid ka tulist sisse saanud ja kopsu haigeks jäänud; siisgi olla paranemise lootust. Õnnetuse põhjus olla järgmine: Auru katla puhastamisest olla üks tööriist katla sisse jäätud ja see olla nõnda haani wõtme ligi tulnud, et ta seda ümberkeeramise juures «vigastanud ja takistanud. Kaarmalt. Õnnetus. Noomimiseks ja äratuseks laste «vanematele ja hoidjatele nimetan siin kahte õnnetust, mis nimetatud kihelkonnas K. wallas on ette tulnud. Sääl 'kukus üks kolme aastane poiss tuulinge põlwede päält maha ja sai nõnda wiga, et ta paari päewase suure waema ja walu järele ära suri. Nende sama wanematel kukkunud sui wäike tüttar, keS teiste laste ülcwaatuse  all olnud, ühte kuiwa auku, mille läbi ta kukkumise mälestuseks, wäikest kaswawat küüru seljas kannab. Armsad wanemad! See on wäga kurb lugu, et lapsed, need nõdrad taimekesed nii hooletuma ülewaatuse all on, mille läbi nad sagedasti waewa ja walu saamad kannatada, migaseks jääwad ja ka wahest surmale ohwriks saamad. Õrn-näpp n. l. Pühast. Jälle hm! see tähendab: ci midagi eeskujulist ega kiidu «väärilist. Pihtla ja Jlbla „numbri poisid" hakkanud talwe kuu 3. päewal, see on noorte meeste numerdamise päeival, vine mööda läinud Jõulute tüli asju õiendama. Wäikesest sõnaldamisest tulnud «viimaks merine tapleinine. Kaks Pihtla poissi sülunud nugadega ühe Jlbla poisi nii ära, et ta laatsareti wiidu.d. Pea ja kaela ümber olla üheksa suurt haawa, mis tohtri üteluse järele üsna kardetaivad olla. Oi, oi! Pühalased, sarnane tegu ei ole teile jälle mitte anuks.