dawiisi ei selgitata ja ..edendata" mitte lugijate teadust, waid segatakse. On sefugunc segamine ühegi partei teatud ja tahetud politika, siis wöib se küll üksi „Turaka partei" politika olla. Olgu sellest esiteks küll, .Walguse" politika-teaduse ehk politika-waimu näituseks. Wötame nüüd ka natuke Malguse" ilmatarkust. Selle lehe Nr. 6 seeS kirjutakse lühikese sõnaga: , meie aru järel on »waba,duS"  elu ja ,e dendus" tegu". Kaneldaja kandle pealt wõtkflwad need sõnad küll õige kenast kõlada, koguni teine asi on aga, kui neid üks ilmatarkuse-õpetaja  oma kõrge õpetaja-järje pealt kuuljate sekka saadab. ,Walgus" asub siin kõrge õpetaja järje peale ja annab ühe sügama küsimise peale lühikest, otsalist wastust, kui olekS se temale „weike asi". Se lapselik ülemeel paneks naerma, kui se mitte haledust  nende waSta ei sigitaks, keS ennast rahwaõpetajaks topiwad, kuna neil enesel teatuSt e alus ka meel tundmata olema näitab. Wabadus on iseenesest niisama mähe elu, kui elu wabadus on. Elu toob meile rohkem kohust, kui wabadust, ja üksi se on wabaduse teel, kelle maim tugev  küll on, oma enese wabadust oma kohuse läbi sündimata  piirata lasta. Tegu iseenesest ei ole ka koguni mitte „edenduS". Kuritegu on ka üks tegu ja teaduse solkimine on ka üks tegu, aga koguni mitte ..edenduS". Jumal hoidku Eestirahwast, sesuguse ..Rakupilli" tarkuse eest! Ja nüüd. Meie soowime ja meie loodame, et se eflmine kord ka miinuseks korraks jääks, kus meid sesugusele  kõnele „Walguse" waSta sunnitakse. Jäägu se leht selle ringkonna sisse, mida silm ülewaadata ulatab. Jätku kõlwatumad iseoma kiitust, walet ja teulamist maha, siis ei taha meie tema teed tülikada ja tahame tema paremat püüdmist tuetada. Tuleb „Walgus" aga jälle toorusega, mida GeSti kirjanduses sallida ei tohi. Püüab ..Walgus" rahwa meelt segada, teadust solkida ja wiha ja põlgtust Geõtimaa sugude ja seisuste wahel äratada ja ärritada, fitS leiab meid jälle wainul. Rurmewaht peab walwama! Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Maapääw on 24 Näärikuu pääwal lõpetud: AohtuherradekS on peale nende, keda juba kuulutasime,  Maapääwa poolest meel walitud ja Landrathidekogu  poolest kinnitub: Hakeurich t r i t e k s ou selleks aeakS walitud, kui nende teemsluse-aeg lõpeb, kes nüüd weel ametis seisawad: Jda-Harjumaal: Baron A. vou der Pahlen Waidast; Lääne-Harjumaal: vonSchulmann  Rahulast; Lõune-Harjumaal: von Stael ZngliStist;  Alutagusemaal: Baron Toll Kukruselt; Ranna- Wirumaal: von Wenndrich Medapäelt; Maa-Wirumaal:  von Brewern Wenewerest; Waiwaras: Baron Vietinghoff Karlilt; Joa-3ärwamaal: von Kursell  Ambla-Koigilt; Lõune-Mwamaal: Baron Traubeuberg  Huukfilt; Maa-Läänemaal: Baron Maydell Weike-Rõudelt, Rauna-Läänemaal: von Kurfell Oidremalt;  Saare-Läänemaal: von LuederS Palliwerest. Manngerichti AssessoridekS on walitud: Harjumaal: von Brewern ja Baron Ungern-Sternberg; Järwaja  Wirumaal: F. von Harpe ja P von Grünewaldt;  Läänemaal: Baron Emil Maydell ja Graf E. Zgelstr om. EeStimaa Kubermangu kohtu kohtuherra Hofrath Albertini on oma palme peale Peterburgis teenistust  saanud. Tema asemele sai tänine Sekretär Kollegienrath  Eugen von Nottbeck kohtuherraks. Haljala kihelkonna kohtuherra, Mõistku mõisa päriSherra Baron Ükskütl-Güldenband suri Näärikuu 30. pääwal, Tallinnas. , Eesti Postimees" kirjutab: , EeSti ajakirjade lugijatele on meil ,ükS hää sõnum tuua. toimetaja ja ,wäljaandja hr. C. R. Jakobson, , Pärnu Posti,m  ehe" toimetaja hr. 3- Lipp ja praegune , EeSli ,Postimehe" toimetaja A. Grenzstein on neil päiwil ametlikust tööst isekeskis sõbralikku aru pidanud. ,Elawa rõõmuga wöime meie siin neist arupidamistest ,lugejatele awaldada, et nimetatud ajalehed, nii kaua kui ,nad nende meeste juhatuse all seisawad, mingisugust ,wiha ega paha endi wahel ei salli. ,Meie palume sellepärast omalt poolt kõiki Eesti , Postimehe auustatud abilist ja iga tõsist Eesti rahwa ,sõpra kõik täieste kvrwale jätta, mis seda hääd ,kokkusündimist kuidagi wiisi nõrgendada wõiks. töised Eesti ajalehed meie wastu olla taha- seda saamad nad ise oma kõige puhtama südametunnistuse  järel ütlema. Eesti J o s t i mee s hüüab ,neile igaühele soojast südamest: Argu olgu rtidu ,minu ja sinu wahel ning minu lugejate ,j asinu lugejate wahel, sest meie oleme mehed, kes tvennakfed!" Rõõmuga kuuleme meie seda kutsumist ja tahame omalt poolelt ennast kõigist sellest eemal hoida, mis iial tühja tüli tõsta ehk wiha ja Vaenu ärritada wõiks, liuda meie ka iial teiste aealehtede toimetajate waSta wiha kannud ega nende lugejate ringkonda kaetsenud ei ole. Tähendama peame meie selle juure aga, et meie silma ees pärast kui enne. õiguS ülem olema saab. tui sõbrus ja kui waenluS. Saaks meie ,puhtama südametunnistuse"  järel iialgi wennast wennale, wõerast wennale ehk wennast wõerale ülekohut tehtud. fiiS saame meie ka edaspidi  selle wasta astuma, tuleks se ühelt ehk teiselt poolelt.  Aealehed ei ole mitte üksikult iseoma kasuks, ega wastastikku üksteise kasuks asutud, waid maa ja rahwa kasuks, ja ei wõi siis ka üksteist ellitada, kui sellest maale ja rahwale ühelgi! wiifil kahju karta on. WaidlemiSte juures, kui need töusekfiwad, tahame ig,z meie ja palume ka teist juhtsõnaks wõtta: Mehe sõber, asja wasta ue! Kanged lumesajud ja tuisud vanimad Näärikuu lõpul raudtee sõidud sagedast mitu tundi seisma. Nenda jsudis 28. Näärikuu pääwal õhtune rong Peterburgist 5 tundi hiljemini Tallinna, homikune rong 29. Näärikuu  pääwal wiiwis 2 tundi ja õhtune rong selsamal pääwal  3 tundi. ' — Kuida Peterburgist kirjutakse, olla Balti raudtee walitsusel nõu, kewade poole, kui tõörahwaS rohkemalt liikuma hakkab, sõidurongide sekka weel alamaid, 4 klaSfi wagonid seada, milles kopikad wersta pealt maksetakse,  et waesem rahwaS odawama hinnaga sõita wöiks. Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihhael Nikolajewitsh, KeiSriasemik KaukaastaS, jõudis 23. Näärikuu pääwal oma kõrge perekonnaga Peterburgi.  vPeterb. Herold" on kuulda saanud, et Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihhael Nikolajewitsh omaks 25 aastaseks amettpiduks, kui Kindral Feldzeugmeister, ühe nende batteriide auu-ülemaks nimetud saada, mis Geok- Tepe all nii suure wahwusega wõitlefiwad. Need kolm ülemad wäepealikud, kes tormijookSmise juhatajad Geok-Tepe peale oliwad, Oberst Kuropatkin, Oberst Koselkow ja Oberst-Leitenant Minatul-Bek-Hadshi- KaSstm-Bek-Ogli-Gaidarow, on p. Georgi auutähe 4 klassist saanud, mida aga wäga harwalt antakse ja mis kaelas kantud saab. Oberst-Leitenant Gaidarow on Mohammedi-usuline  ja se auutäht on tema karmis isewiifi tehtud, ja olla se kord esimene, et seda kõrged auutähte ühe sõeamehele antakse, kes mitte Ristiusu tunnistaja ei ole. TranskaSpia maadest tulewad weel need sõnumid: Kiudral-Adjutant Skobelew saatis ,PunaseriSti-seltfi" peawalitsuse  Präsidentile selle telegrammi: Mina pean omaks pühaks kohuseks, „Punaseristi-seltft" liikete hiilgawad  wahwust, niiheaste Geok-Tepc ümberpiiramife aeal, kui ka tormamise aeal tunnist- da. ,Punaseristi- liiketest on 12 meest muist st natud, muist haawatud/  Näärikuu 19. pääwal saa i Kindral Skobelew Ashabadift seda sõnumid: ,Wsidu -.st tuleb Kaukaasia sõeawäe ülemate ja alamate suurt wahwust kiita ja tänada.  Meie wõidu mõnu tõuseb ikka selgemaks. Mina usun, et pea täit rahu teha wõtmalik on. Meie oleme 12. Näärikuu pääwal täit wõitu saanud/ Näärikuu 16. pääwal läks Kindral Skobelew Geok-Tepest edasi ja wöttis 18. Näärikuu pääwal Ashabad'i linna ilma näitlemiseta.  Sealt sai üks jägn ratsawäge Aunau poole saadetud. Mitmed Teke-Turkmeenlaste sugukonnad läkitawad  saadikuid Kindral Skobelewi juure, paluwad armu ja tunnistawad oma allaheitmist ,walge Zaari" (Wene Keisri) alla. Persta Saadik PeterburgiS, on oma Riigiwalitsuse käsu peale teada aunud, et pärast G ok-Tepe wõitu Tekinzlast  hulgakaupa PerfiaSse põgeneks. Persta walitsusel ei olekS nõuu neid omal maa! waõta wõtta, aga ka mitte wangi wiifil Wenelaste kätte saata. Põgenejad saakfiwad  Perfia walitfuse poolest ühte maale saadetud, millel selle sõeaga tegemist ei ole. Näärikuu 21. pääwal jooksis Warshawi raudtee 204 werõta peal, Nowosselje jaama ligidal, üks sõidu - rong ühe kaubarongi peale. Kaubarong oli enne wäljasõitnud,  aga ühe mashina. wigaduse pärast 204 wersta peal seisma jäänud. Ülem-Konduktor oli hädatähtefi ülesseadnud ja kärkawaid padrouid roopate peale panna lasknud, siiski jooksis föidurong kahe mashinaga täiest jõuust peale. Hoop oli nii kange, et kaubarongist kolm wagonid killuks kargastwad ja sõidurongi esimese mashina peale tõstetud sai. Õnneks sai hoop raskeste mashinate läbi nvrgendud ja inimestest ei ole ükski wiga saanud. Kõik tee oli aga prügiga täidetud ja sõidurong sai 6 tundi wiiwitatud. Teine, kmlvem raudtee õnnetus  juhtus 22. Näärikuu pääwal Peterburgi-Moskwa (Nikolai) raudtee peal. 81 wersta peal Peterburgist, läks kell 2 Väljasõitnud söidurongi mashina ass katki. MMin ja kraami-wagon kukkustwad raudtee-tammist alla, Nsed wagonid kargasiwad roopatest. Reisijatest saiwad 4 immest  kergest haawatud; üks Konduktor on surmatud, "teine raskest haawatud. Mashinist ja tema abiline saiwad ka raskemad wiga. Kuuramaalt kirjutakse: Kõige wanemad inimesed  ei mäleta, nii suurt Pöhjawatgust (taewawehtlemisi) näinud olema, kui selle aasta 19. Näärikuu paamal. Õhtul, kell s '/» tõusiwad pääwaweeru kohtas walged ja punased sammad, mis ennast edasi ja edasi, kuuni pääwatsusu  kohani wälja lautasiwad ja kuupaiste sarnast walgust  figitafiwad. Kui kell 9-/, LaewaS pilwetest kaetud sai, ei Võidud Pöhjawalgusest enam näha. Rahwas räägib,  et Põhjawalgus külma tähendaks; sel korral ei ole se aga nenda olnud. Juba sel õhtul sadas peenikest wihma ja thermometer langes 0 peale. Selle talwe kange külma ja rohke lume üle on ütelda, et fiin 30 Jõulukuu pääwast 19. Näärikuu pääwani, se ou 21 pääwa järgmeSti 10 kuuni 24 graadi külma oli. Maanteede  peal on 2 kuuni 3 jalga lund ja weikemate! teedel ou kõrwapööramine wäga raske. Wiimise 25 aasta se s ei ole siin, peale selle talwe iialgi 24 graadi külma olnud. Wene-PreuSsi piirel, Sanieni küla ligidal oli 19. Näärikuu pääwal Preusfi jahimeeste ja Wene piirewahtide  wahel werine tüli. Zahipidajad läinud üle piire ühe wtgaseks lastud jänekse järel ja saanud piirewahtidega nii suure tülisse, et wiimased kuulidega lasknud. Jahimehed  wastanud ka kuulidega ja üks Wene soldat on raskest haawatud. Juba 23. Näärikuu pääwal oli Wenemaa  poolt üks kommiSfion seal, asja ülekuulamaS; PreuSfi poolt saab sesamasugune kommisfisn oodatud. Paha küll, et ühe jänese pärast sesugune pahandus tulnud on. Kijewist kirjutakse: Sellest aeast saadik, kui eraseadused  mässata partei wasta mahajäätud saiwad, näitaS fiin kõik rahul olema. Nihilistide nöuud ja teud saiwad  kõigist rahwast hukkamõistetud, ja ka Studentid wõtfiwad  jälle korralist õppimist ette. Siiski on ikka weel inimest, keS kõigi elukorra muutmist soowiwad ja selle kallal tööd teewad. Seda oli paraku ka wiimiste pääwade  sees näha. Sõeariistade Vabrikus, kus tööd suuremalt  jäuult palgatud töömeestest tehtud saavad, oliwad ennast mitmed kardetawad mehed teiste sekka toppind. Nende wasta aStuS üks wabriku ülematest ja saatis kõlwatumaid  ja pahameelelist töömehi minema. Selle peale saiwad kuulutused müüride külge kliisterdud, mis wabriku ülema surma päristwad ja ,Löunepooline tõörahwa ühendus",  allakirjutud oliwad. Sellest aeast saadik, kui Baron  Heyking uulitsa peal äratapetud sai, on aga Politsei teiseks saanud. Politseisoldatitest ratsa ja jala kagaaetud, tahtis üks kuulutufemees ühe arsti majasse põgeneda, sai aga ukse eeS kinni wõetud. Shandarmid wõtfiwad kaks meeSterahwast ja kaks naesterahwast kinni, kelle juureS neidsamu kuulutust leiti, kui ka kõiksugu tuleriistu, kirmeid,  tarwitufi järeltehtud pasflde Valmistamiseks ja trükkimiseks. Odessast. UmbeS 3 nädali eest suri weike-kodanik  Aleksei Tiraspolski, üks ümberristitud Zuut. Tema oli ühe maja ja 40,090 rubla järele jätnud. Omast naesest oli Tiraspolski juba 2S aasta eest lahkund, lapsi temal ei olnud ja Varandus oli testamenti järel muist tema wendadele, kes ristimata on, muist ühe Ristiusulise naesterahwale päranduseks jäätud, kellele ka öiguS antud oli, üks aasta selles majaS elada ja maja sissetulemist omale wötta. Nüüd on umbes 8 pääwa eest kära tõstetud,  et surnud mees seal majas ,kodu käiks." Mitmed inimesed ütlewad , kodukäijad" näinud olema ja kojameest olla fe koguni tappa püüdnud, ja majaperenaesele on se mitmel wiifil kahju teinud. Preester oli senna palutud ja oli tuba pühitsetud weega niisutand, aga se ei ole midagi aitand. ,Kodukäija" wasta on Viimaks Politsei abiks palutud ja loodetakse, et se waimu kätte saab. Ebausk näitab seal pool weel kaunis kaswus seisma. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Näärikuu 28. pääwa! on Würst Uismark pitka aea taka jälle Maapääwal pitkemad kõne pidand, mis poolteist tundi keStiS. Wanauewa Riigikanzleri  jõud et ole kõiki seda aega püstiseiSta suutnud, kuida se Parlamenti-kõnelejate wiiS on; miimist kõne-jägu pidaS Würst Bismark istudes. Kõne oli Preusst seespidistest  maksudest ja tollidest ja peakstwad selle järel nimelt tubaka-maksud kõrgendatud saama. Uudis selles kõnes oli Würst Bismarki tunnistus, et temal iial nõuu ei oleks, omast kõrgest ametist lahkuda, kuna tänine lahkumisest  sagedast jutt oli, kui.kõik asjad tema tahtmist mööda ei läinud ja käinud. Üleüldise, suure politika kohta  on Würst Bismark niipalju ütelnud, et sõda ei oleks ja ka oodata ei oleks. Suures politikas on Euroopa  juba mõnest aeast saadik Würst BtSmarki sõnade