Tallinna Sõber 4. SeitSmeS aastakäik. Tallinna» Z 5. Raari-kuu pääwal 1885. Kltiüdut ärileht EtstirihviUt ««ai j> linnidts. Tuleb ükskord nädaliS wälja. «aksab Tallinna» LindfarS'i päriate trllkimajaS: aasta» z rubla, 40 kop.— p»ol-aa«ta« 1 rubla 40 k»p Keju ehk postiga saadetud: aa,ta« L rubla pool-aa«taS i rubla 70 t,p. Kuulutused maksavad iga rea eyll selle as«»e pealt K llsp Tellimised wöetatse wasta r Lallluuas: ptriate trü»i«aja«. Metervurgis: Z. S. Seelaudi, vauyope»»» Ü 4. Partus: Aallwerea: A. Kuhs. ?atd«»: A. SetdelSerg Kapsal»»: K. KollSerg. Lihulas - A. MtlnerU poadis. Wikjandis : H. z. K«r»»'i raamatupood. Hlarvas: W. ?öder. Mõrus ?raua Vielrose. Makkias: W Ztudolst Kuuresaare»: Hh -4aage. Maak: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiski», kirjad käivad Baltiski (Baltischport KaariSeuiS.llvxr'».) Register l Omalt maalt Tallinnast: Kõrtsi theologikllsed. - Wändra Kurtteelktumala-kooli ringkiri. - Aleksandri. kooli asjust sa Walguse" kahtlased sõnumid. Hindpaberilr hinnad kroonu salogi kohta.  Lmnasaadikute  kogust. -- Ööwuhode tegewu». Leitud kodused. Hullud koerad. Rakwerest: Wäljaräudajad ja nende .üleskirjutajad". - Õnnetul kiwi-öli läbi. Amblast: Nelilast korraga. Riiast: Nn« ja wana Prokurör. Wije-Kubernör reisimas. Saaremaalt: Kirikuõpetajate puudus. Maapiiäw. WeikelaSte kool. Kuuramaalt: Wene kirik ära põlenud. Peterburgist: Pidud. Uued hindpaberid ja hävitatud paberraha. Soomemaalt: Mõrtsukatcgu. Moltshanow. Tifiisist: Maawärisemine,  Wöeralt maalt. Saksamaalt. AuStria Ungumaalt. Schweijist. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Ameerikast. Jutuleht: Johan Reinhold von Pattlul iiks Liiwimaa kangelane ja kannataja. Kirja wastuscd. - Kiriku teadused. Kuulutused. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida meile räägitakse, saada meie kodumaal  siin ja seal kõrtsides ja möneS teifeS lori saaliks alandatud awalitkuS paikas usutunnistuse aSju arutatud. Nimelt olla mõned isetehtud ehk ka teistest kokku lapitud kentsakad theologikased oma teaduse kaewu põhjast mõnda uudist leidnud. Neile theologikuStele ja nende kuulajatele olgu teatusekS, et Dr. Martin Luther ülepea koguni mitte midagi uudist õpetanud ei ole, weel wähem aga üht uut usutunnistust wälja arwanud on. Tema ei teinud muud ühtigi, kui peaStiS ainult Ristiusu alguS-põhjust, Ewangeliumi ennast, nendest paelust, millesse PaapStide wägtwald pühakirja peitnud oli, et nemad selle asemel midagi õpetada wõitflwad,  mis läbi Khristuse maimulik riik PaapSti ilmalikuks Kuningriigiks wõikS muudetud saada. Dr. Martin Luther ei Võidelnud mitte Katholugi kiriku waSta, maid puhaStaS seda kirikut ainult sellest politika kawalusest, millega seal Jumalasõna inimeste-tarkuse tolmu alla peidetnd oli. Tema ei soowinud ka mitte, et puhastatud kirikut pidi ,Lutheruse  kirikuks" nimetama. Khiristuse kirik oli Khristuse enese ja tema Apostlile õpetuse, oli Ewangeliumi peale põhjustatud; seda Ewangeliumi oli Dr. Martin Luther PaapStide wangist peafinud, rahwa enese keeleS rahwa ette pannud ja uueSte Kristuse kiriku ainsaks põhjuseks tunnistanud; sellepärast pidi puhastatud kirik .Ewangeliumi  kirik" nimetatud, mitte tema, ühe ühtlase sureliku inimese nimega segatud saama, keS jo omalt poolelt ühtigi uut õpetust, uut ilu selle kiriku sisse kanda ja külge panna ei tahtnud. .Kui Jumal tahab", kirjutas Dr. Martin Luther, .fiiS saagu kõik minu kirjad ära põletatud, kõik minu sõnad ära unustatud, ainult Ewangeliumist  enesest peawad Ewangeliumi kiriku liiked õpetust wõtma ja saama". ÜkS segadusest ja auuStusest kokku sulanud eksitus on küll tagajärel Lutheruse nime meie kiriku külge naelutanud, aga kusagil meie kirikuS ei ole Lutheruse õpetust Ewangeliumi õpetuse asemele pandud. Knst on siis need kentsakad körtfitheologitused seda sõnumit  motnud, millega nemad mõistmata hulkade meelt segawad,  kellest paraku ka EeSti rahwa keSkiS puudust ei ole, nagu teiste rnhwaSte keSkiS ka mitte? Kust on nemad seda sõnumit saanud, et Dr. Martin Luther ülepea üht uut kirikut asutanud on? Meie klrit ei õpeta mitte uSku Lutheruse sisse, maid õpetab usku Khristuse sisse, kuida see EwangeliumiS üleS pandud on, mida LutheruS upsakate  Paapsti kiriklaSte käest rahwale tagasi wõiliS. Meie kiriku õpetuse waSta wõidelda, meie kiriku õpetust weel selgemast puhastada möiwad ainult need, keS Ewangeliumi  õpetust wana-leeledest selgemini EeSti keeleSseMkida oSkawad, kui meie kiriku õpetajad, Lutherusest uueSte äratatud  Ewangeliumi maimuS, seda juba teinud on. Juhtub keegi meie lugejatest ühe seesuguse uutmoodi theologikuse kõnet kuulma, fiiS küsigu, kaS tema seda teha tahab ja teha oõkab. Senni jätku aga seesugused mehed kõiki usutunniStuse-arutamisi  maha, pealegi paikades, kuS nende eneSte ega nende kuuljate pead mitte enam täitsa selged ei ole! Wändra EeSti Kurtkeele tümatekooli  eestseisus on ,UuS Tartu Zeituugi" läbi järgmist ringkirja kõige meie kodumaa kogudustele ja üksiku  inimestele saatnud: ,Palwe! Armsad Ristiinimesed! Meid on 30 turtkeeletumat,  kellele Jumala halaStuS heategijaid kinkinud on, keõ meid RiStitnimeStekS kaSwatada ja meie eest Kurtkeeletumate-kooliS  koolir..ha maksa tahawad. Koolis on aga ainult 10 lapse jäukS ruumi, õpetamisejõudu  ja ülespidamise tarwitust; 20 meist pcawad sellepärast  selle aaSta Letkusekunl üleSwõtmise läbikatsumisest keeletumalt tagasi minema ja meie elu peab pimeda waimuöö  sisse tagasi langema. Armsad Ristiinimesed! Teie olete Jõulu-õhtal särama puu all oma lastele Jumala auu läigi kuuma näitanud ja Teie olete oma Õnnistegijat kõlama häälega kiitnud, oh! kiitke Teda teuga ja tõega, sellega, et Teie ka meie südant ja suud kiituseks lahti teete! Teie olete uut aaStat Jeesuse nimel alganud! Tehke ta meile Tema nime tuttawakS! Meie ei tunne Jumalat ega seda, keda Tema saatnud on. Meil ei ole JSfat taemaS, kelle peale meie loota, ei Õnnistegijat, keda meie armastada wöiksime, ega üht walguse-kiiru Tema maimust peale selle, mis nii tumedast ema filmapisaratest paistab, kui tema ilma nõuuta oma keeletumat last südame waSta piigiStab. Kui pea on ka see kustunud meie pimedal ööl! Aidake meid walgusele, hüüdke Issanda dskut» meie üle!" Nende ridade lugejad ei saa pahaks panema, et meie keeletumaid kõnelete? nende ette toome. Nende wiletsuS ja Jumala käsk sunniwad meid seda tegema! ,Tee oma suu lahti selle eest, keS keeletu, ja kõikide nende kohtuasja eest, keS on kadumaS". Õpp. Sön. 31, 8. Armsad KaaSriStiinimesed ja kaaskodanikud! Meil on meie kodumaal iga 1000 hinge kohta üks kurtkeeletu!, umbeS 1000 ülepea. KurtkeeletuS on waesuse häda, Juba 18 aaStat teeb meie kool tööd selle kallal, et mõned keeletumad sellest Viletsusest peaStetud saaksimad. Kaks kord oleme meie selle aea seeS kurtkeeletumaid lapsi tui kõnelejaid inimesi wälja laSta wõinud, kellest 9 Eestimaal,  7 Ltiwimaal, 3 NowgorodiS elawad. ÜkS neist on koha - omanikuks saanud, 3 teemad tööd kui käsitöömehed  (raamatu- köitja, rätfepp, kingsepp), 2 tüdrukut on pesumajade juhatajad ja 13 teemad põllutööd omaksete juureS. Kool on praegu kahe - klassiline ja laseb Jaanikuul  jälle 10 last tui leeritud, kõnelejat Ristiinimest wälja. Kool saab üleSpeetud koolilaste koStirahast, ühe krundi sissetulemisest kahe Rttterkonna abirahast ja meie kiriku koguduste heldeist annetest, kuida aaSta-armust näha on: Sissetulemine 1. Nääriknu p. tunni 31. Jõulukuu p. 1884. AaStast 1883 üle jäänud. . . 105 rbl. 54'/, kop. Kooli- ja koStiraha ..... 2425 , , Krundi puhaS sissetulemine 120 , , EeSttmaa Ritterkonna poolest. . 280 , , Liiwimaa Ritterkonna poolest. . 300 , , Korjandus Eestimaalt .... 258 , » Korjandus Liiwimaalt .... 218 » 35 » Kokku 3706 rbl. 89'/, kop. Wäljaandmine 1. Näärikuu p. 1884 künni 31. Jõulukuu  p. 1884: 21 koolilapse toitmine .... 1575 rbl. kop. Maja-isa palk 620 , , 2 koolmeistri palk 500 , » Abt-koolitaja ülespidamine. . . 200 , » ArSti palk 25 , , Aptheki rehnung 9,2 , Koolimaja kohendamine. ... 42 , 25 , Ahju-kütuS 20 , , Kiwi-öli . 28 , 35 , Kaks lampi 10 , 40 , Korstnapühkija ja salakamri puhastaja  25 , , ÜkS pada sauna ...... 5 » , Kooli-tarwitused 14 , 30 , PoSti-raha 2 , 80 , Kümme lauluraamatut leerilaStele 12 , , Jõulu-puukS 5 , , Koolmeistri poolest ehitusteks laenatud  800 , , Koolt ülewaatamise kulu . . . 300 , , Kokku 4194 rbl. 12 kop. Sissetulemine 3706 » 89'/, , Puudu jäänud 487 rbl. 22'/, kop. Et koolmeister oma laenu weel tagasi saanud ei ole, fiiS jäi 1. Näärikuu 1885 kaSsaSse 312 rubla 77'/, kopikat. Selle järel tuleb iga kurtkeeletuma lapse kaSwatamine aaStaS ligi 200 rubla makSma; meie ei päri aga rohkem kui 125 rubla, sest et meie õigusega kõige RiStirahwa koguduse abi selle tööle loodame. Nii kaua nüüd, kui kui sellel asutusel korralisi abirahast ei ole, et wõi kellegile  priikooli antud saada. Usaldus Kurtkeeletuma te - kooli peale ja osawõtmine kurtkeeletuwatest on, tänu Jumalale, wahe aeal nii palju taSwanud, et meile Hiomaalt Wõrust saadik, Narmast Pärnust saadik tulemaks kooli-aea alguseks heategijatest, keS kooli ja ülespidamise raha maksa tahawad, 30 kurlkeeletumat  last pakutakse. See tähendab, meie peame oma tänist kaheklaSsilist kooli neljaklassiliseks laiendama, 2 uut koolmeistrit ja üht uut koolimaja ehitama. Meie wstame hea meelega uute õpetamise - jõudude harjutamist oma peale ja järgilist laSle üleSwõtmist kooli, kohalisel aeal. Meie palume aga, andke meile selleks ja maja ehitamiseks tormilist abi! Selle aasta Leikusekuul peame meie wasta wstma ehk tagasi saatma! Armsad KaaSriStiinimesed! Kui hirmus raSke on nende õnnetumate tagafi-mötstmine, kelle kõrwaS juba aitajad seisawad maha langemiseks!" Wändra EeSti Kurtkeeletumate-kooli eestseisus: ,O. Speer, Suure-Jaani õpetaja, kaSsahoidja." ,C. HaSselblatt, Juuru õpetaja." ,E. SokolowSkt, Wändra õpetaja." ,Kurtkeeletumate-kooli laiendamist seda seletust mööda ära tundcS. tähendame meie Kurtkeeletumate - harimise Seltsi ,Hefata" Wändra Abiseltfi" eestseisuse liiked, selle peale, et ,Hefata" SeltS ülemalt poolelt kinnitatud ja tema eestseisuse asupaik Pärnus on, kuS herrad Erzellenz Landrath ja Kammerherra R. Baron Stael-Holstein Uulast, Bürgermeister Brackmann, Bankdirektor Schockhoff ja Ülem kirikuõpetaja Kolbe seda waema oma peale wõtnud  on, selle helduse-asutuse aõju tallitada. Selle Seltsi põhjuSkirjad on iga kirikuõpetajale Eestimaal, Liiwimaa EeSti jäuskondaS ja Saaremaal kätte saadetud. Seal wõib neid igaüks näha saada, keS õnnetumatele kurtkeeletumatele  aitajat kätt wasta sirutada tahab. Meie palume igat Ristiinimest teistega üheö kätt külge panna: meie palume meie linnade Linnasaadikuid, keS jo toolide, nenda ka waeSte eest hoolt kannawad, ka nende waeste kooli heaks üht summat omaS aaSta - rehnungiS üleS wötta. Meie palume maakoguduste WolimeeSle - kogusi, keS jo sedasama kohust omaS ringkondaS täidawad, sedasama teha. Enne ehk pärast on jo wist igal ka weikemal kogudusel