läb: ja leidis oh sa patu-nui —et linad kampa kokku oliwad külmetanud. Siiski wõttis kaupmees linad ilusti wasta, pani nad aita, keeras ukse lukku, pistis wõtme tasku ja ütles siis sõbralikult M.le: »Noh wa' sõber! Tule lähme nüüd politseisse, seal maksan so linad wälja!" -- M. kohkus ära. „Mis me sinna otsime, auus kallis kaupmehe herra?" kogeldas  ta, kaupmehe püksa kaapides. „Mis me sinna otsime? Tule Jumal appi, ega te' mind waest inimest  õnnetumaks teha ei taha. Jumal saab Teid jälle tuhat korda õnnistama, kui Teie auus suur ja armuline herra mo waese peale halastade. Poisid koerad on kodu linad märjaks teinud. Ma nägin küll, et nad natukene niisked oliwad, aga arwasin, et see suuremat ei tähenda!" „Ei, ei, wa' sõber," wastaS kaupmees. ~Kuida töö, nõnda palk. Palwe ei aita siin midagi. Tahtsid sa mind koori, nüüd tasun seda auusaste tagasi." „Halastage ommeti! auulik suur herra!" õhkas M., silmi taewa poole jõllitades ja jälle kaupmehe püksa kaapides. „ Jumal saab Teile tasuma poisid koerad on mind õnnetumaks  teinud ja ajawad mind wiimati rauda. Wõtke linad, ma nende eest hinda ei päri, aga laske mind jälle lahti. Sa Jumal! mis saaksiwad kirikisand ja mõisaherra ütlema, kui nad kuuleksiwad, et ma kinni olen, mina nende kõige auusam ja ustawam mees. Andge minule üksi seekord weel andeks, Jumal saab Teid tõeste selle eest õnnistama!" Suure palwe peale laskis kaupmees siis M. lahti, kes seda rutemine  koju poole kihutas, mida tühjem tema task sell korral rahast oli. Kaupmeest peame aga laitma, et ta petjat sell kombel lahti laskis, kes rikas mees on ja weiksest rahasummast ühtegi kahju ei saa. Üks seaduslik trahw, kohaliku kohtu poolt peale pandud, oleks selle hundil tema waga lamba naha seljast maha kiskunud ja teda tõsises kujus rahwa silma ette toonud." Tallinnast. Tallinnamaa HIMMe suurus. „ Tallinna Sõber" komitee pidas 11. Paastukuu päewal oma korralist ksosolekut. Selle komitee mitmesugustest töödest ja aruandmistest leiame, et möödaläinud aastal Eesti-5  maal, ilma Kroonu mõisade arwamata, üleüldse j! 1,055,030 tessätini haritud maad, põllumaad, heina!!  maad ja karjasmaad ühtekokku oli. Mõisamaa peale j langeb sellest 547 mõisas ja maakohas 443,816 tessätini,  talumaade peale 611,214 tessätini. Metsa oli mõisamaa peal tessätini, talumaade peal 19,054 tessätini. Metsamaa sekka arwatakse aga mitmes kohas karjasmaad loetud olewat, kus puid kaswäb, ning oleks siis selget metsamaad küll wähem; kuida seda ka sellest komissionist, mis uut adra-aru teeb, umbes 200,000 tessätini peale on arwatud. Peale 3000 tessätini haritud mõisamaad, on Läänemaal  kolmel mõisal Wigala, Hiomaa-Suuremõisa ja Kõrgesaarel; Harjumaal ühel mõisal Rawila- Pallwere; Wirumaal kahel mõisal Borkholmi ja Roelal. Peale selle on 2500 künni 3000 tessätini haritud mõisamaad Harjumaal üksi neljal mõisal; 2000 künni 2500 tessätini Harjumaal wiiel mõisal, Wirumaal kolmel, Järwemaal kahel ja Läänemaal wiiel mõisal." Läänemaalt. Soowimine Aleksandri-kooli as i õn merlewtwast^irMTe?t järelseüaw kiri tulnud: „Auustatud Eesti perepojad, peretütred, sulased ja ümmardajad! Ärge pange pahaks, auus Eesti noor wõsu, et täna ühe isesuguse nõudmisega  Teie keskele julgen astuda. Olen õige suures kartuses, et ehk hurjutate mind jälle minema, aga loodan ommeti, et üks jagu Teie seast mind kuulda wõtab ja oma parema mõtlemise järele minu nõuu järele teeb. Meie auusa asutusele ja priiduse auusamba  ehitusele on weel palju raha tarwis. Aga kust seda wõtta? Wanad andjad on juba oma jau teinud ja teemad ka weelgi, aga Teie noored käed wõiksiwad nüüd ka lahti Minna. Teie ütlete ehk, et Teil enestel palju ei ole, ning et mis aastas siisse tuleb, see ka aasta tarwitustele aegsaste jälle ära kulub. Kuidas wõiksite aga siiski meie Aleksandri-koolile midagi anda? Kewade on tulemas, maapind sulamas, adra käsipuu hakkab pihku ja ihusooni piinama, maapind nutab oma laste järele, mis adraraud purustab, ja peab wõerastele aset andma. Kui Teie nüüd oma era-õnne peale seemet maapinnale puistate, kas ei läheks siis , mitte korda, kui mõni peutäis linaseemet ehk matikese mõrra odra ja kaera teri, ehk mõni kümmend kartohwlit,  mõni kapsa ja kaalika taim, wõi mõni kurgi ja nairi seeme Eesti Aleksandri-kooli kasuks armsa emaliku  maapinna põue kasumisele saaks puistatud ja istutatud,  sügise ära koristatud, äramüüdud ja raha, mis sisse tuleks, Eesti nime auuks wastawõtjatele saadetud?  Mõnel noorel mehel ja neitsil on era mesipuud. Kas ei wõiks üks pere selle suure kooli tarbeks tööd teha? Wõi mõni tapu ehk umala-wars tema õnneks ridwa ümber ennast keerutada? Teie manad isad pidiwad  orja-ajal merise südamega igast saagist wõerastele kümnest maksma ja saiwad päewawarga nime meel peale kauba tänuks. Kui Teie nüüd oma era sissetulekust  priitahtlikult orja-aja kustumise tänupalweks kümnese ohwrid isamaa altari peale kannaksite, saaks terme Eestirahwas Teie tööd õnnistama ja Teid unustades  järeltülewad põlwed tänama. Mis mõtlete, noor rahwas, selle juures? Auusa Eesti neitsidele astun ma alanduses ligemale, punastan näust, wõtan kübara pihku ja palun: Ka Teie wõiksite auusamba ehituseks wäga palju teha. Orja-aeg piinas Teie emasi ja wanaemasi kord igas nädalas. Üks hirmus orjus, kellest jo ka wist Teie isegi mitukümmend koledat lugu teate. Teid ei waewa see enam, ei kubja kepp ega opmanni hirwitus, maid nad on kahe Aleksandri wägewa  sõna sunnil kadunud. Teil on nobedad näpud. Kas ei läheks korda, kui Teie mõne paari kindaid ja sukke oma era linadest ehk willadest kuduksite, ära müüksite ja raha pääkomitee kassasse saadaksite. Sääre paelad ja mõned weiksed mäljaõmblused teeksiwad sedasama  head. Pidage minu weikest nõuu meeles ja kui tema järele teeksite, tooks ta ütlemata suurt kasu. Ka linnades teenijatele annaksin nõu, kudagi wiisi meie suurt ettewõtmist edendada. Kui Eesti noor rahwas noore jõuuga oma käsi meie kooli edenduseks töösse paneb, ma usun kindlaste, et see ka meie asjal tugewat  jõudu saab andma. Jumalaga, Eesti wennad ja õed, ja head õnne selle aasta era wiljale ja tööle. Seda soowib Teile Teid auustaja J. Pärn." Mis wõime meie omalt poolt meel seie juure lisada? Meie arwame, muud ühtegi, kui et Sakala Toimendus  nüüd peale rahasummade edespidi ka kõiksugu weikseid kingitusi ja eratöösi meie Eesti Aleksandrikooli  heaks masta saab Võtma ja annete ja andjate kohta järjeste ajalehes aru andma. Küll meie wiimati nõuu leiame, kuidas neid asju kasulikult rahaks teeme. Mullu müüdi Kanapääs ühe kontserti peal mõned weiksed kingitused Aleksandri-kooli heaks enampakkumise teel ära, ja nende eest tuli kolm korda nii palju raha sisse, kui nad wäärt oliwad. Meie oleme nõuuks wõtnud, oma Aleksandri-kooli praegusel juubeli aastal oma armsa Keisri Herra auuks nii palju kui wõimalik edendada. - Seal peab terme Eestirahwas ligi aitama, olgu noored ehk manad. Riiast. Tulekahjud. Mööda läinud Aprilli kuu sees on Weneriigis 1914 tulekahju olnud. Kõige rohkem tulekahjust oli Twerri kubermangus 49. Ka Liiwimaal on neid jällegi õige palju olnud, see on 30, mille läbi 34,919 rubla eest kahju on sündinud.  Tallinnamaal on 2 tulekahju 1450 rubla kahjuga ja Kuuramaal 9 tulekahju 14,999 r. kahjuga. Alewikud Shlok, Ruhja, Põltsamaa ja Ainaste on palwekirjad sisse -annud, et nad linnade  õigust ja nime saaksiwad. Meie maa rahwa hulk läheb iga aastaga suuremaks, meie rahwa tarwitused  kasuwad laialisemaks. Sellepärast sigineb uusi alewikusi juure ja wanemad lähemad nii perekaks,  et neid linnadeks ümber peab muutma. Riia Saksa laulupeu programm on järgmine:  Laupäewal 14. Juunil: Wõeraste wastawõtmine  ja rongikäik läbi linna; 15. Juunil: Hommiku kella 9 ajal waimuliku lauluproow ja õhtu kella 6 ajal maimulik kontsert; 16. Juunil: hommiku 9 ajal ilmaliku laulu proow ja õhtu k. 6 ajal pidusöömaaeg;  17. Juunil: kella 2 ajal lõuna ilmalik kontsert ja õhtu 8 ajal Võidulaulmine. Riia näitusel saamad piletide hinnad järgmised olema: pikt terme aja peale 5 rubla; siis päewapiletid: 14. Juunil 60 kop., 15.-ja 16. Juunil 50 kop., 17., 18. ju 19. Juunil 30 kop., 30. Juunil, auuhindade kätte andmise päewal, 60 kop. ja 21. ja 22. Juunil 20 kop. Nagu Riia ajalehed teada annawad, on Rüa näitusele ülesantud: 117 hohust, 244 meist, 86 siga, 110 lammast, 7 koera, 30 sulglooma.  Pihkwast. Elajate näitus. Igal aastal on Pihkwa linnas hobuste näitus, mis ka tänawu saab olema. Tänawu saab aga selle hobuste näitusega  ka üks kasu-wasi kate näitus ühendatud. Näituseks  tuleb loomi künni 1. Septembrini järelseiswa adressi all ülesanda: „ lle«0Lo«ar0 lMqeeika OeAkemro Xcmiöoim." Loomad wõetakse 12. Septembril  wasta ja näitus on 13., 14. ja 15. Septembril. Soomemaalt. Kui suurelt Soomemaa 1854 oki^'whwahülk''DoMMaAr,W 8,101 hinge,, aga aastal 1878 juba 1,990,844 hinge-. Uusi linnasi on selle aja sees 3 juure kasunud, ning oli linnade arw 1878 aastal 35, kus kokku 148,683 inimest ela- siwad. Helsingi linnas oli rahwa hulk 1854 aastal aga nüüd on ta juba 26,090 hinge. Krundimaksu oli aastal 1878 üks miljon rubla enam sisse tulnud, kui 1854. Tolli maksu tulli nüüd peaaegu  10 miljoni sisse, kus ta aastal 1854 paljalt ligi 2 miljoni oli olnud. Nii on ka kõik töised tulekud  suuremaks läinud. Soomeriigi raha tulek on üleüldse  25 aasta sees 9 miljonist 30 miljoni peale tõusnud. Kanaalid on selle aja sees 120 wersta, raudteed 130 wersta pitkemaks saanud. Soomemaa uniwersiteedi peal on õpilaste arw 1854 aastal 600 olnud, kus ta nüüd 1048 on. Soome uniwersiteedi peal ypetawad juba mitmed professorid Soome keeles, ning kuidas seal Soome partei tugemaks on läinud, näeme sellest, et kui Soome studengid kuulsa Nordenskjõldile  õnnesoowituje kirja hakkasiwad kirjutama ja sellepoolest waidlemine tuli, kas seda kirja Rootsiehk  Soomekeeles tuleks kirjutada, siis healteandmise juures Soomlaste poole healtepaljus ja wõit langes, ' ning sellepärast õnnesoowituse kiri Soome keeles kirjutadi.  Aastal 1854 käis Soomemaal 15 Rootsi ja 6 Soome ajaleht, aga nüüd on seal juba 24 Rootsi ja 34 Soome ajaleht. Nii jõudsaste wõib üks rahwas 25 aasta sees kosuda, kui temal edenemiseks priius käes on ja tema isamaa armastus ja edasipüüdmise himu suured on! Peeterlmrgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihael Nikolajewitsh on 9. Mail Peeterburgist ära Kaukaasia maale sõitnud. / Wiimse. nädala sees oli Peeterburgis suur Nihilistlaste protses, kus suur hulk kurja-tegijaid kaebduse all seisiwad. See protses wältas enam nädal otsa, ning tegi kohus otsuseks: Mihailow ja Saburow,  kindral-adjutanti Mesenzewi tapjad, saiwad surmanuhtluse  alla kaagu peal mõistetud; Troshtshanski 20 aasta peale, arst Weimar ja Berdnikow 15 aasta peale wangitöösse mägedekaewandustes; Löwenthal sai 10 aasta peale wangi; naisterahwad Kolenkina 15 aasta peale, Nathanson 6 aasta ja Witanjewa 4 aasta peale wabriku wangitöösse. Malinowska ja Bulanow Siberimaale. / Koolide tarwitused. Peeterburgi kaup- meeste, hantwärgi ja weiksekodaniku seisus on ühtekokku  mullu aasta koolide ülespidamiseks 233,304 rubla wälja annud. Wõeralt maalt. SaksaMlllt. Nuutide llulk. Berliinis on üks nusstom jelts, kes ennast „ Juudi selts usu laiali lautamiseks" nimetab ja omale eesmärgiks on teinud, Juudi usku laiali lautada. Selle seltsi aasta-aruande järele on terwes maailmas praegu 6 künni 7 miljoni Juuta, mis niisama palju on, kui kuninga Taweti ajal Judeeas Juudirahwast oli. Neist Juutidest elab 5 miljoni Euroopas, 200,000 Aasias, 80,000 Aafrikas,  1 künni 2V- miljoni Ameerikas. Euroopas on kõige enam Juuta Weneriigis, see on 2,621,000. Austrias on neid 1,375,000, neist 575,000 Galiitsias. Saksamaal on 512,000, neist 61,000 Poosenis. Hollandis  on 70,000, Inglismaal 50,000, Prantsusemaal  49,000, Itaalias 25,000, Hispaanias ja Portogaalias  2 —4000, Rootsimaal 1800, Norramaal 25 Juuti. Berliini linnas elab 45,000 Juuti, niipalju, kui terwes Prantsusemaal. Aasias on 20,000 Juuti Indias, ja 25,000 Palästiinas. Jeruusalemas elab 15,000 Juuti, 7000 Muhamedlast ja 5000 Kristlast. Berliini kongressi kulud on järgmised olnud: Korteri ehk saali seadmine ja ehitamine 10,442 markka, pusfet söökidega 10,000 markka, trükiasjad 19,804 markka, raamatud, kirjutuse material ja raamatukõitja  tööd 3827 markka ja palju muid, kõik ühtekokku 59,350 markka. Austriast. Austria parlamendis on 16 healte paljusega ettepanennne wasta wõetud, kelle järele edespidi  Praaga universiteedi peal Saksa ja Slaavi keeltel  ühesugune õigus peab olema. Nüüd teemad Saksa ajalehed suurt kära selle üle, nagu oleks Böömia maal kõik waimuharimine otsas ja loodawad, et Austria riigiwalitsus seda parlamendi otsust mitte ei saa täitma. Muidu aga rõõmustab terwe maailm ennast selle üle, et jälle üks ülekohus kadunud ja ka Böömia Slaawlased  nüüd ülemat õpetust ja Vaimuharimist omaS eneses emakeeles wõiwad kätte saada. Prantsuse senati president Martel on ennast hädise terwise parast ametist lahti Võtnud ja Leon Say senatist uueks presitendiks Valitsetud. 