Tallinna Sõber M 40 Kümnes aastakäik, Tallinnas, Il Talmkmi Mwal IM. Ultöidne lltlilthi Eesti rahmnle Miilil is liililli!>es. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'! pärijate trükimajas: aastasj s rubla. 40 kop.— Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rabla pook-aastas l rubla 70 kop. Kuulutused maüsawad iga rea eyll selle aseme pealt 5 kop. Tellimised woetakse waSta: Tallinnas: Llndsors'i pärijate trükkmajus. ?elerSurgis: S, Seekandk, 54.-Tartus: Laalt-nann. Aakweres: K. Kuys. Salde-: A. SeidetSerg. --Lapsalus: H. Kollverg. Liljukas: Z. IZüttuectt poodis. - Iõttjanclls : H. Z. Aaro«'t raamatupood. Narwas: W. Mõrus: Araua Aielrose. Malkas: W. Ztudalst- Aurcsaares: Zh. Lange. Maak: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaltiSkiS/ kirjad köiwad Baltiski (Baltischport N»Ävisto«ist-IIoP?'b Negister : Raudt e õnnetus Borki jaama juures Weel kord mõne EeSti lehe juhtkirjadest ja teistest juhatustest. ! Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: UuS kiriku-vüha.  Ametnikkude  wahetus.st. Lina-wrakid. Maa-malsude muulmis.d. . Nowoje Wremja' lahkus Eestlaste ja Lätlaste wasta. „Nowoje Wrem." sõnum meie aeakirjauduse kohta, Walguse era-õigus. Wi- ' rulanc ära keelatud. Liuiiafoadikute-fogust, Rõuged. Õnnetus. Äkiline surm. Pahateud. Revaler B obacht-r. BaNiSkist: Ilmad. Lacwasõidud. Vakwerefl : Kingitu? kõrgil käest. Maalt: Mõnda Aiw maalt: Statistika. Kiriku.wargis Keeldus. Peterburgist: KeiS ikojast sa Dauimaa jubiläumist. Walitsusriugkondadest.  Vkere asjust. Warschawist: Kuninga-praua Natalia mõisad. Iseäralisi ja uuemad sõnumid. Raudtee õnnetus Borki jaama juures. (Lõpp.) Pealtnägijate jutud ja kirjad õnnetuse üksikutest juhtumistest  ei lähe täitsa ühte, kuida ühel aeal teisiti olla ei wõi, kus kõik rohkem ehk wähem läbi põrutatud ja uimastatud  saiwad. Keisri laual suures söömawagonis on 17 inimest istunud: Keiser, Keisri-praua, Suurwücst Auujärjepärija,  Suurwürst Georg Aleksandrowitsch, Suurwürsti- Prinzess Ksenia Aleksandrowna, Grafi-praua Scheremetjew, Kindral-Adjutont Sinowjew, Flügeladjutant Graf Scheremetjew,  Grafi-preili Kutusow, Ktndral-Adjutant Richter, koduarst Dr. Hirsch, Kindral-Adjutant Possjet, Grafi-preili Galenischtschew-Kutusow, Keisrikoja maaler Zichy, Kindral- Adjutant Graf Woronzow-Daschkow, Kindral-Adjutantid Martõinow ja Tscherewin. Buffettis oliwad kuus teenrit. Kes istus, see jäi eluSse, kes püsti seifis, see sai surma. Keisrikoja maaler Zichy jutustab: ,Meile anti just Gurjewi tangu; mina nägin, kuida lakei, kes minu ääres teenis, waagnaga minu poole tuli, järSku edaspidi liikus, waagna pooliti langeda laskis ja palawat tangu minu õlade ja põlwede peale kallas. Mina ei saanud õiete aru, kui panka w löök tuli, ehk õigem kolm lööki üksteise järgeS." (Tuleb jutustus, kuida see umbes juba ülemat seisab.) Moolutud katus kaitses meid. Minu poolel nägin mina üht suurt auku seina sees, kust wälja pugesin. Minu järel tuli Grasi-preili Kutusow, tema järel  Keiser. Keisri-praua sai, niipalju kui mina tean, ühest tvagoni-aknast wälja tõstetud. Nagu imeteu läbi olime meie peastetud, mõned oliivad aga ometigi häda saanud. Üks hõbedast sigari-karp, mida Keiser paremal poolel taskus  kandis, oli kokku muljutud; Kindral Tscherewin oli peegle kildudest wassakust käest ja kaelast haawatud. Kindralid  Sinowjew, Possjet ja Martõinow oliwad kergest haawatud. Üks neist pistis esimeses kohmetuses ühe hõbe lusika tasku ja ei mäletanud enam oma mahalöödud teenri nime. Kõige suuremat wiga oli Flügeladjutant Scheremetjew  saanud. .. Lakei Lauter, kes Keisrit teenis, sai thee-lauaga buffetti paisatud ja oli paigal surnud, nagu enamist kõik teised ka." - /Peast haawatud Baron Stjernwall istuS pool-uimaselt raudtee-tammi kaldal, ei wõinud rääkida ja uäitaõ ainult kätega. Keisri-praua astus tema juure, wõttiS oma baschliki ja mässis tema pea ümber." Mõik neli teenrid sööma-wagoni buffettis ja kõik töölised handwerklaste wagonis, on oma elu kautanud; lisa-rattad on neid surnuks piigistanud. Teede-Ministri wagonis, mis taieste killutatud on, oliwad Baron Stjernwall. raudtee-ingeniör Kronenberg ja raudteewalitseja  Kowanko. Kõik need saiwad läbi ühe wagoni seina sisse kistud augu wälja paisatud." Üks Meterburgskaja  Gaseta" sönumiandja jutustab: Mikolai-raudtee lukusepp S. istus õnnetuse aeal köögiwagonis.  Tema oli suur peki sõber ja oli omale Weike- Wenemaal pekki ostnud. Töörahwa sööma aeg oli käes, lukusepp tkttis lauda ja leikaS pekki tükkideks. JärSku põrutas üks löö? ja peki tükid kukkufiwad maha. Kui tema neid üles wõtta lahtiS, tuli t-ine löök, wagon kargas kildudeks  ja lukusepp oli tammi kaldal, oli terwekS jäänud ja jooksis ühelt poolelt teisele poole. ,Mis Sina jooksed? KaS et näe, et õnnetus juhtunud! Aita meid?" Üteldi temale. Mis mina jooksen? Mina otsin oma pekki! Tükid kukkufiwad ju praegu maha!" wastas lukusepp tõsiselt.  Wast wiie minuti pärast toibus tema nii kaugele, et hirmsast õnnetusest aru sai. Õnnetu olnud meelt heitmas,  olla aga juba jälle täieste terwe. Konduktor Korolis seisnud kahe wagoni wahek, nagu terwe ja naeru näu!. „Mis siin naerda on?" küsifiwad teised, ei saanud aga wastust ja leidsiwad, et tema surnud oli. Kõik tema keha oli wigata, aga saapad oliwad lõhki ja kallad all ära kistud. Konduktor Streltfchunow sai elusal! puru alt wälja kistud, suri aga juba mõne silmapilgu pärast ära. Tema oli auru-katlaga ühes wälja paisatud; kunmaw  aur ja keew wefi oliwad kõiki tema keha põletanud. Mhristuse pärast, andke minule midagi, miS walu jahutab!" palus tema, aga käepärast ei olnud ühtigi.  Kammeckasakas  Sidorow sai kaua otsitud. Wast kell 5 pärast lõunat leiti raua- ja puupuru alt üht lõhutud kogu. Pealagi  oli wälja kistud ja näu luud puruks muljutud. Habe ja juuksed oliwad terwed. Lukusepp Oporonnik, tavezirer  Lingenfeld ja lakei Lauter saiwad ka puru alt wälja kistud ja oliwad hirmsast lõhutud." Surmatud on : Feldjäägrete-korpnse  Stabskapteu Brefch, 40 aastat wana, jätab abikaasa järel; abiarst Kollegien-ASfessor Tschekuwer,  50 aastat wana, jätab kolm last järel; kirjutaja Schönberg, 21 aastat wana; lakei Lauter, 39 aaStat wana; kurir Schaschin, 40 aastat wana, jätab kolm täieste waest last järel; kurir Baskakow, 45 aast. wana, jätab abikaasa ja wiis last järel, kellest üks poeg juba ka Keisrikoja teenistuses on; Kammerkasakas Sido row. umbes 60 aastat wana, jätab kolm mehele läinud  tütart järel; jääger Grigorjew, jätab noore abikaasa  järel; kokk Safronow, 25 aastane noor mees; konduktorid Streltschunos ja KoroliS, lukusepad Oporonnik ja Jtin, tapeziria Lingenfeld; raudteebatallioni  soldatid GanadnrinMagurski, Medwedjew.  Pruss, Swerew ja Korowkin, kokku 21 inimest. (Ühe nime ei ole pealinna lehtedest leida.) Raskest haawatud on: Wirkl. Geheimerath Baron  Stjernwall-Walön, töömees Dugin, köögipoiüd Majkakin ja Leonow , konduktor Ke - dritsch, wõidja Baraschin, lnkusepad Michai, low, Jssakow, Djejew >a Kharlamow, Teede-Ministri teener Schwa r z. Raskemast wigastatnd inimestest on 33 Kharkowi hospidalites, teised on Peterburgisse  toodud. Kui hirmsatest wigadest lueme, nagu mitmekordsetest luu-murdmistest, raskeist põletamistest keewa weega j. n. e., siis piame kartma, et neist weel mitmed furewad. PeterburgiSse toodud surnud on Wiinaknu 22. paäwal suure auuga, omaksete, sõbrade sa rahwahulkade  saatmise! maha maetud, igaüks oma usutunnistuse kirikust ja palju pisaraid on nende järel jooksnud. Surma saanud raudtee-ametnikkude maha jäänud omakfetele on Keisrikoja tallitusest iga perekonna peale 200 rubla ja ühe kuu valk wälja maksetud. Pealtwaatajad ei leia sõnn küll seda heldust kiita, millega Keiser, Keisri-praua ja kõik Keiserlik perekond, ka nooremad  lapsed, haawatud õnnetumate eest hoolt kannud ja ise arstidel abiks olnud on. Weel kord mõne Eestikeelise lehe "juhtkirjadest" ja teistest "juhatustest." Lugejad leiawad meie seletust Makala" kahtlustamiste waSta meie lehe Nr. 38 sees. Kuida aga kuuluS kirjamees  ütleb: Mee just on needus igas kurjaS teus, Et sünnitates kellest sündima piab kurja/ nenda näeme seda ka Matakast". See leht ei saa neist põhjustest aru ehk ei taha neist aru saada, mida meie tema pahatahlliste arutamiste wasta pannud oleme, ,wastab"e nende peale omal wiisil, kahtlustab ja sõimab meid, teeb tolmu ja salgab oma enese sõnu. Makala" kirjutab: Mõige suuremal meelepaha teeb meie lehe juhtkirjas /ee Mall. Sõbrale", et seal üteldud on, et meie talu„  ostjad meie maa krediit kassast siiamaale ennem wastu/ui  perimeelt raha on lainanud ja ennem mujalt on lalinata  katsunud, kui krediitkassast. Noh, kas on see siis /nuidu ütelus. lJa, on! M. S. "t.) Et Mallinna /Sõber" meie talurahwa elu paranduste wastu iNagu wali mere tuul on, teab wististe igaüks, /a siis ei ole see sugugi ime, kui tal sarnased juhtkirjad /õige rohkem südame täiS ajawad, mis talurahwa elu kohta on kirjutatud. Meie ei ole oma juhtkirjas  mitte siit maa krediitkassast laitnud, (wõi mitte! M. S." I ) seda näeb igaüks, kes lugeda ja aru saada , oskab, waid oleme aga nii palju tähendanud, et neid /assasi on lainamisekS wähe pruugitud. (See oleks ju üks õige rõõmuStaw täht talurahwa rikkusest, see ei ole aga tõsi! M. S." t) Kirjutagu Mall. Sõber" krediit/aSsade  kohta selgitawaid juhtkirjast, mis näitawad, et ,nad tõeste tulusad lamukohad on ja äratagu siis rahwast /ealt lainama, (miks, ja miks siis just meie? MS." t.) /ueie ei ole sugugi selle wastu, aga ärgu ka meie lehes /lmnnnd juhtkirja mitte laitku, kui ta seda selgeks tegc,mata  jätab, miks pärast ta laidu wäärt on. (Asutagu ,Sakala" esiteks ühe parema laenukassa! M. S."t.) Mee ei ole weel kellegi süü leidmine, et külmalt öeldakse, /nhttiri segab, juhtkiri eksitab. Ja siis weel seda juurde /Kelba, /elle pea-ajud weel vähegi sõna kuulewad," on /üsna Mall, Sõbra" toimetaja kohta paras lause. (Küll on wilets: /se oled'" ,T, S." t) Meie teadu pärast /ust wiin see kurjategija on, kes pääajude tegewust takis/ab,  (ja, Teie /eadeS". aga mis ja kui palju Teie /eate" ? M. S."t.) ja siis auuab Mall. Sõber" meie /uhtkirja just oma taoliste kätte otsustada, kelle pääajud ,weel wähe sõna kuulewad." Kuulsast Preusst Kuningast, Friedrich Suurest, räägitakse,  et kui temale kord ülrS auti, tema wasta olla üks sõimukiri ühe samma kütge naelutatud, siis olla suur Kuningas ütelnud: seda kirja alamale, et kergem  lugeda on." Tema teadis, et häbemata sõimaja sopased  walesõuad sellest kuninglikust sõnast sõimaja enese peale tagasi põrkama saaksiwad. ja nenda see ka oli. Meie oleme selle suure Kuninga eeskuju järel teha tahtnud ja oleme siin oma käega /Sakala" sõimukirja alamale riputanud.  Et meie ennast «vaenlastest wainult peletada  ei lase, seda oleme juba enne näitanud, seda näitame ka nüüd ja paneme Makata" kirja köikis tema «viletsuses ja paljuses kartmata kõigi oma lugejate ette. Seda ei pia aga mitte ainult sõimukirjadega tehtama, waid ka teiste kirjadega, millega awalikult tegemist  tehakse, pealegi weel. kui neid arutatakse ja nende waSta waieldakse. Aealehtede suusad toimetajad panemad  seda kirja mille wasta nemad wõidelda tahawad, taieste oma lugejate ette, et lugejad asjast selgest aru saakfiwad.  Nii aun sad ei ole meie wastased iialgi olnud, nii anus ja nii mehine, nii julge, ei ole ka Makala" toimetaja  sel korral mitte, waid käib selleS oma kuulsate eelkäijate järel sõimab, ei näita aga oma lugejatele seda kurja looma, keda tema hurjutab. Makala" kirjutab:  Mt ,Tallinna Sõber" meie talurahiva elu paranduse  wasta nagu wali mere tuul on, teab wististe igaüks." Kiitlemine ja waõtaste salalik kahtlustamine on umbteaduse