du ei olnud neid iialgi leida ja Hakenrihter oli «viimaks ühe kohtuteenri, ühe walla-ametniku ja kaks shandarmi saatnud, neid kiuni wötma, kui Wiitua laadalt tagasi tulemas  oliwad. Kohtuametnikude seltsi oli ka Jmastu mõifawalitseja tulnud. Kohtuteener ja walla-ametuik oliwad  ennast teel täis joonud ja ei wõinud tanvitatud saada. Teised kolm sattund wastapanijalega Erra kõrtsi juures kokiu, seal tulnud aga Wohnja mõisamoonakad ja teised wastapanijatele appi. Sellest tõusnud kange kiskumine,  tülitegijatest tulnud mõned «vikatitega, möisawalitseja  sattunud raskest nende käte alla ja peasnud shandarinidega  ühes waewalt postwankre peale. Üks nendest kahest «rabadikust, keda laadateel kinni wõtta taheti, on pärast kätte saadud, teist otsitakse «veel. Selle peale sõitis Hakenrihter 23 Mihklikuu pääwal Udriku mõisa, mis Jmastu mõisaga ühes sellesama herra oma on, asja jarelkuulama.  Seda oliwad «vabadikud Kopli,netsa asutuses kuulda saanud. Teisel homikul laskis Hakenrihter wastapanijate  inajad kohtuteenrite ja shandarmide läbi üinberpiirata.  Pea selle peale nähti umbes 20 inimest kaigastega  ühe Politseisoldati ümber seisma Üks nendest sihtis püssiga shandarmi peale, ei lasknud aga mitte, kui shandarm  remolwrega ähwardas. Nahwasalgule üteldi, et igal poolel shandarmid peitus oleksiwad, kes wastapanemtse  peale wälja kargakstwad. Wastapanijad hakkastwad põgenema, aga 4 «neest, ehk õigem poisikest saadi kätte Löune aeal ähwardas üks käratseja, keda leiti, shandarmi wallawanema nähes kirmega. Et kimnwõetnd käratsejad nii noored, 16 künni 2l aastad manad oliwad, siis ei tahtnud Hakenrihter neid suurema kohtu alla saata, «vaid neid karistada ja lahti, lasta. Pärast kohtumõistmist pidi see otsus täidetud saama. Enne aga, kui seda teha jõuti, andis üks shandarm teada, et uneste üks rahwasalk mõisa poole, tulemas oleks. Teine poolt täitis ennast selsamal aeal mõisa õue rahwaga ja kokkujooksnud rahwas ähwardas  suure käraga kohtualuseid peasta ja shandarmeid surnuks lüia. Ah marduse täitmiseks hakkastwad käratsejad seda ust lõhkuma, mille taga kohtualused istusiwad, lautasiwad  aia ja wötsiwad roikad söeariistaks kätte. Hakenrihter  astus kahe shandarmiga lohkujate juure, manitses neid rahule, muidu peakstwad shandarmid tuleriista nende wasta tarwitama; sedasama hüüdsiwad ka shandarmid umbes 10 korda rahwasalgu sekka. Ukfelõhkujatest astufiwad  aga kaks «neest Hakenrihtri ette, nendest tõstis üks üht umbes 3 arshinat pilka ja käewarre jämedat kaigast ja tahtis teda lüia. Hakenrihter käänas kõrwale ja hoop langes shandarmi jala peale. Siis katsus Hakenrihter «viimast nõuu ja käskis mässajate üle peade lasta. Üks shandarm laskis kaks kord paramale poole, teine wassakule poole ja rahwas hakkas taganema. Pärast leiti aga, et üks mässaja sel silmapilgul, kus shandarmid lasksiwad, aia peal olnud. Tema seisis selle läbi kõrgemal, kuul oli tema peast läbi käinud ja tema oli silmapilgul surnud. Surnud tunti kui seda «neest ära, kes kaigast Hakenrihtri wasta tõstnud. Nenda on see hirmus asi nende üleswötmiste  järel, mida Kubemöri käsu peale Kubermangu «vanem kohtuherra E. von Nottbeck, Kubermangu kohtu asjatallitaja Anderson ja shandarmide pealik koha pea! teinud on. Mihklikuu 27 pääwal oli ineie Kubernöri herra ise senna sõitnud, on rahwale paha tegu seletand ja ütelnud, et soldatid nende juure korteri pan,takse, kui nemad rahule ei jää. Esiteks on kära sedawiisi soigutud.  Kohtu alla ja raske nuhtluse alla saawad aga muidugi mitmed langema. Seda kurja ja seda haledust on tagakihutajad oma määramata pööraste „«vabaduse"- kõnedega nüüd juba oma nõdrema «vendadele saatnud. Jumal keelgu suuremat kurja, häda ja ahastust I Riiast. Öösel 27 ja 28 Mihklikuu pääwa «vahel oliwad Riigas kaks tulekahju. Mihklikuu 29 pääwa õhtal  läks E. Sturtz'i korgiwabrik põlema. Tuletõrjujad oliivad küll kiirest tulnud, aga juba seisiwad «vabrik kuus elumaja ja nende kõrwalised hooned leekis. Weetorud ei annud esiteks «vett ja tuli lendas sedawiisi keetmata edasi. Wast mõne tunni pärast suutsiwad wahwad tõrjujad tuld piirata. Mahapõlend on 14 elumaja kõige kõrwaliste hoonetega, kolm kuuri „ja üks laudeladu. Wõrumaalt. Ültseni mõisas põles 21 Leikusekuu pääwal üks küün 9000 puuda heintega ja 11 Mihklikuu pääwal teine küün, 1000 puuda heintega. Mõlemad tulekahjud  arwatakse kurja käe läbi sünnitatud olema. „Meie aeg on terwe, aga Baltlased on haiged", ütleb „Perno Postimees"! Pärnust. Uula mõisas oli Mihklikuu 23 pääwal suur rõõmupääw. Möisaherra pühitses oma naabrite ja kõige «valla peremeeste seltsis selle rõömupääwa mälestust, kus möödaläinud aastal selle-aegne Auujärjepärija, meie nüüdne Keiser ja Herra oma kõrge Abikaasaga ja oma «venna Alekseiga mõned pääwad Uulas oli. Et selle auupääwa  mälestus ka tulewate pölwede silma ette jääks, selleks on Uula pärisherra, Kammerherra Baron Stael von Holstein seal paikas randas üht sammast ülespanna Wnud, kus kõrged wõerad maale tuliwad. Samma peal on kõrge wõeraste nimed ja see pääw sisseraiutud, millal nemad tuliwad. Kammerherra Baron Stael von Holstem vidas Eestikeeli kõnet ja ütles umbes seda: ~Meil, kes kõrgeid wõeraid oma silmaga näinud oleme, ei oleks seda mälestuse sammast waja, Seda. mälestust, et kõrged ülemad ilma kaitsejateta siin rahuga meie kestis elasiwad, seda ei suuda meilt ükski rööwida, meie alama-truus ja ustaw meel saab ikka kindlaks jääma ja ei saa iialgi kõikuma. Se nähtaw mälestuse sammas tehku meid rahulikuks  selles mõttes, et meie kõrged wõerad rahu! oliwad; see manitfegu, et meie mitte üksi ise armastuse ja ustama meele teedel et käi maid et meie ka oma lapsi uenda kaswatame,  et nemad neudesama teede peal käsivad ja ennast kõigist sellest eemal hoiawad, mis meie Walitseja südant kurwastada wõiks. Ustawaid alamaid, tarwilikusi inimesi tarwitaks Tema igas ametis ja seisuses. Tõutame meie seda ja hüüame ühel meelel: „Kõrgeft elagu meie Walitseja  I" Kousolijad. nende seas ka Nuia laulukoor oma uue kingitud lipuga, laulsimad suure waimustusega Keisrilaulu.  Kuu ra maalt. Möödaläinud suwel ärasurnud Würst Paul Lieveu on oma testamenti läbi 300,000 rubla Kuuramaa mõisnikukogu tallituse alla annud, et selle raha intressidega üks Seminar asutatud ja ülespeetud saaks, milles rahwakoolmeistreid kaswatakse. Peterburgist. Keiser ja Keisri-Praua on oma kõrge perekonnaga selle kuu 1 pääwal Peterhofist Gatshina elama läinud. Selle kuu 29 pääwal algas protsess nelja mässaja-seltsi  liike wasta, keda kewadel Wassili-Ostrswis, salatrükimajas  kinni wõeti. Need on: Maria Krõilow, mõisniku seisusest, 39 aastad wana ; kaupmehepoeg Jnnokenti  Pjankow, 26 aastad wana; Peter Tesmenko-Prihhodko,  mõisniku seisusest, 26 aastad wana ; Leitnantipoeg Wassili Perepletshikow. Kindral-Adjutant Graf Loris-Melikow saab sel kuul Peterburgi tagasi oodatud. Pihkwa st. Hiljuti wõeti Pihkwas neli warast kinni, kes aurulaewaga Tartust senna sõitnud oliwad. Nende tööriistad, mnukrauad ja teised seesugused leiti nende juurest ja üks Tartu Politsei-ametnik saatis neid korraliselt koju tagasi. Selle kuu 1 pääwa õhtal põles uhke Parastnowitshi maja nii suure kiiruga maha, et mitmed perekonnad, kes seal majas elafiwad, kõiki oma warandust kautanud on. Kubermangu-maamõetja Jannow suutis waewaga oma lapsi leegist peasta. Weel suitsefiwad  waremed, kui teisel pääwal uueste tulekellad kslasiwad ja Heikist tulekahju ligidal mõned puumajad põlesiwad. Suure waewaga suutsiwad tuletõrjujad niipalju aidata, et naabrimajad seisma jäiwad. Mihklikuu 14 pääwa Homikul leiti uulitsa-nurkade veal kuulutusi, milles Piiskopile  surma ähwardati. Politsei poolest saiwad kuulutused  mahakistud, oliwad aga teisel pääwal jälle seal. Seda tempu on juba kaks nädalid tehtud, Matuseid ei ole aga weel leitud. Ühest kirikust on pühapiltide ehted ära warastatud. Wargaid ei ole weel leitud. Hharkowist. Nende pääwade sees sai Woõkressenski  kirikust üks naesterahwas, nimega Sansharow maha maetud, kes 137 aastad wanaks saanud oli. Tema oli Keisri-Praua Elisabethi walitsuse hakatusel sündind ja mäletas weel, kui pruudid Hharkowis paljais pitkeis särkides  käisiwad. Saraiskist, Rjasani kubermangust. Roshnowi külas on kallid kirikuriistad ja kõik kogutud raha kirikust ärawarastatud. Kaukaasiast. Kaukaasia mägestiku põhjapooliseil maadel on juba öösel 24 ja 25 Mihklikuu pääwa wahel nii palju lund sadand, et täides lehtes seiswad puud !u--merasknse  all murdstwad. Lund on 6 wershoki paksult maas. Nii waratsel aeal ei mäleta seal ükski lund näinud  olema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kõik aealehed helisewad Gambetta reisust Saksamaal. Tema oli Dresdenist üht oma noort sugulast äratooma tulnud, kes seal koolis käib. Ka on teda Danzigis nähtud ja tema on üsna Würst Bismarki elupaiga, Warzini ligidalt möödasõituud. KaS tema ka Würst Bismarki juures wõerusel käinud, seda ei teata weel selgest, aga seda arwatakse, ja pea näitab see ka tõeste nende olema. Juba mõnest aeast saadik kõlasiwad jutud, et Gambetta, kes Prantsusmaa walitsuse-ohje rohkemal  mõedul oma kätte saada loodab, Saksamaa kuulsa Kanzleriga kokku saada tahta. Oleks Gambetta tõeste Warzinis käinud, fiis tuleks seda nenda tähendada, et tema oma endist kättetasumise nõuu Saksamaa wasta maha jätta tahab. AuStria-Ungrumaalt. Wäliaspidisde asjade Ministri, Baron Haymerle surm teeb palju muret. Keda Keiser tema järeltulijaks nimetama saaks, se on weel teadmata.  Räägitakse, et Ministrite-Präfident Graf Taaffe omast ametist lahkuda tahta, kui kedagi Baron Haymerle asemele kutsutakse, kellega tema nõu mitte igaS tükkis kokku ei lähe. Baron Haymerle on seda sõbrust hoolega hoidnud, mida tema eeskäija, Graf Andrassy Austria riigi ja Saksamaa wahel tegi. Selles ei arwata midagi muutust tulema, saaks tema asemele kes tahes. Niisamati seista sõbrus kolme Keisreriigi wahel kõikumata jalgade peal. Prantsusmaalt. Uue Ministeriumi kokkuseadmise üle on Präfident Grevy ja Gambetta juba nõuu pidamas olnud. Gambetta ei taha aga enne Parlamenti kokkuastumist  Ministrete-Präsidenti ametid oma peale wõtta. Tuneesia ja Alshiiria asjade pärast kihutakse rahwa wiha kangest Ministeriumi wasta ja Gambetta soowib et tänine Ministerium enne tagasi-astumist Parlamenti ees oma ameti-tallituse üle aru annaks. Werewalamine AshiinaS ja Tuneesias kestab edasi. Prantslased on Araablaste püha linna, Kairuani poole minemas, sealt olla aga kõik sõeawägi wälja läinud, Araablased tahta linna wastayanemata  Prantslaste kätte anda. Äedawiisi loodawad Araablased  oma sugu- ja usuwendade wiha Prantslaste waSta kangest kihutada, ilma et nendel wõidelda waja oleks. Mitmelt poolelt arwatakse, et see ehk targem oleks, kui Pransslased koguni mitte Kairuani ei läheks ja sedawiifi kardetawat usuwiha ei ärritaks. Kuulus Aafrika reisija Gerhard Rohlfs tunnistab selle wasta. Tema arwab paremaks, kui Araablastele näidatakse, et poolkuud ennast risti alla, see on, et Mohamedaanlased ennast Ristirahwa alla heitma peawad. Ja, kui Prantslaste lippude peal tõeste ka weel rist seisaks ! Mlilaa maakondas Alshiirias  on raske wefipüks mahalangend ja 65 inimest surmand.  Inglismaalt Gladstone on Leeds'is (Liids) käinud ja ütlemata waimuStusega wastawõetud. Pidult on teda 2500 inimest tulelontidega oma korteri saatnud. Et küll wihma sadas, siiski oliwad uulitsad inimestega täis topitud. lirimaal oliwad asjad koguni hukka läinud. Parnell ja tema seltsimehed keelasiwad rendimaksmist,  sundisiwad rahwast Maaliiga seltsi heitma ja awalikult  uue taluseaduse wasta panema. Sellega on aga fiisM Riigiwalitsuse kannatus otsa lõppend. Parnell ja hulk tema seltsimehi on kinni wõetud ja wangi pandud. Käredamad seltskonnad on kousolekuid pidanud ja kinnitanud,  et nemad renti ei maksaks, niikaua kui Parnell wangis on. Et malitsus ennast selle läbi eksitada laseks, seda on raSke uskuda, sest niipalju on aru saadud, et Parnell'i juhtimise all Jirilased iialgi rahule ei jää, saaks neile nende talukohtade körwa ka weel puhast raha juure maksetud. Saaks Parnell lahti lastud, siis ei oleks rahu ja rendi maksu peale mõteldagi. Juba on ka rahulised Jirisased oma keskis kouSolekud pidand ja kuulutand: Meil on küll olnud neist mässajate nõuukogudest meie keskis, ja meie oleme nende paha mõnu ümberringi näinud.  Tulgu kõik ustawad mehed Kiltegan': kokku ja ajagu seal seda mässajate kogu ühest ära, mis ennast Maaliiga" nime all kogub, kui tarwis, wägiwallaga. Meie ei taha seda halpust enam kannatada. Meie oleme seda häda juba kaua küll kannatanud. Ärge andke järel! Jumal kaitsegu Kuninga-Prauat!" Nende põrgumashinate  üle, mida mõne aea eest Ameerikast Inglismaale saadeti tulewad nüüd koguni kentsakad sõnumid. Jirilaste kihutaja Ameerikas, O Donowan Rossa ja tema sõbrad oleksiwad kawalusega juttu wäljalautanud, kui saaks seesugust  mashinald saadetud ja pea selle peale, et neil wõimalik oleks seda laewa ülesanda, mille peal põrgumafhinad  on, kui Inglismaa walitsus neile 10,000 naela stärlingi maksaks. Seda raha lubati maksa, nemad saatfiwad  põrgumashinad ühe nime peale ära, mida ei olnudki, andflwad seda siis üles ja wõtstwad raha wasta. Sedawiifi  täitsiwad nemad kaks otstarbet ühe korraga: kinnitafiwad  lirimaa mässajate julgust ja saiwad raha, mida uueks tagakihutamiseks tarwitawad. Selle kuu 2 pääwal  oli läbi kõige Inglismaa hirmus torm. Hulk laewu on hukka läinud, palju inimesi on surmatud, suurem jägu telegrasidest on lõhutud. Ameerikast. DshejenneS, suure Põhja-Ameerika  raudtee ääres oli 20 Mihklikuu pääwal kange palaw. Teisel pääwal külmetas ja sadas 4 tolli lund maha. Kange külma-oog liikus läbi kõige maa, jõudis 22 Mihklikuu pääwal Atlantia mere randa ja pani seal wett külmetama, kus mõne tunni eest weel kesksuwne ilm oli. Mõrtsukas Guiteau sai selle kuu 2 pääwal Washingtonis  kohtu ette toodud. Tema ei tunnistanud ennast süüaluseks. Eestkostja palwe peale jääb kohtupidamine 26 Wiinakuu pääwani seisma. Eestkostja püüab teda nõdrameeleliseks tunnistada. Jutuleht. Kalamehe tütar. Saksakeelest. Jaan WaW. ,Mis Teie minuga peale tahate küfiS tüdruk kartlikult. „Kas mina Teile küllalt head ei ole