joont aga suuremat muuta ei suuda. Greeka asjatallitaja Rhangabe on Serbias olnud ja ühendust Serbia ja Greekamaa  wahel korda saata püüdnud; kui kaugele tema selles jõudnud, see on teadmata. —lnglismaa uuS Ministerium  on korral. MiniSter-Prästdent on Gladstone, teised enamist kõik wabalaSte ringkonnast. WäljaSpidiSte asjade Ministriks on Lord Roseberry nimetatud, kes wiimasel kewadel Saksamaale saadetud oli, kui Saksamaa ja Inglismaa wahel lausa tüli tõuSma kippuõ. Lord Roseberry on nimelt Würst Bismarki wanema poja, Graf Herbert Bismarki, sõber ja seisab BerliniS kõrgete ringkoudade  usalduses. Sellest on näha et Gladstone Inglismaa  politikat Saksamaa peale tuetada soowib. Ühendus kolme Keisririigi wahel on aga nii kindel, et see wist palju ei aita, kui Inglismaa ühele teele käänata tahab, miS mitte Keisririikide tee ei ole. Endine lirimaa VicekuningaS  Trevelyan on lirimaa Riigisekretär ehk Minister  lirimaa aSjuS. Kord oli koguni jutt, et Pärnell lirimaa Riigisekretäriks nimetatud saada, aga tema ega keegi teine Jirilane ei taha ametit Inglismaa MinisteriumiS  wõtla, waid nemad päriwad lirimaa iseäralist Parlamenti  ja iseäralist Ministeriumit. Parnelli abiga on wabalased «valitsusele saanud, aga nende eneste kcSkiS olla nii sügawad lõhked, et nende Ministerium wist kaua jalal ei seisa. Gladstone ise on ka tunnistanud, et tema oma «valitsusele pitka iga ei oota. Uue Ministeriumi waljaõpidisefl  tallitusest oodatakse, et see Bulgaria asjuS mitte Weue wõimuSkonna «vastane ei saa olema; seespidi kardetakse  aga aSju weel rohkem hukka minema. Birma pärast on kanplemised Khina walits. sega käsil. Khinlased päriwad maksu, nagu nemad seda enne Birma Kuningate käest saanud on, Bhamou linna ja piire maakonda Shweley  jõest saadik. Inglased seista waSta.— Prantsusmaal on Deazeville sütekaewandustes jälle suur töörahwa tüli olnud, kuS juures mitu tuhat töölist järSku töö seisma  jätstwad ja kaewanduõte Direktor, Watrin, hirmsast  ära tapetud sai. Tagajärel on selgeks saanud, et kauplejad ja poemehed töõrahwast äritanud. Martin  oli töörahwale nendanimetatud Consum-seltst asutanud, kust nemad kõiki elularwitufl odawama hinnaga saada ivõisiwad. Seda on kauplejad, kelle .teeniStuS" selle läbi kahanes, pahaks pannud ja nemad on töörahwale ette kujuõtanud, et Watrin seda oma wõimuse kaswatamiseks ja töörahwa .priiduse" kahandamiseks teha. Kõige hirmsam  kiskja on inimene omaS hulluS meeles, ja sedawiifi on ka seal see kuritöö ära tehtud, mida tegijad nüüd wist ise ka kahjetsewad. Pärast sai kära sõeawäe abiga lämmatatud  ja töölised on jälle tööle läinud. Wabameelised kohtud olla selle juureS wäga hooletumad wõi wäga kartlikud  olnud ja .wabameelised" lehed setfiwad käratsejate poolt, kuida seda seal ja mujal nii sagedast nähakse. Nüüd on aga ka tasasemad wabalaSte lehed ärkanud, päriwad karmi järelkuulamift ja süüdlaste karmi nuhtlust. Parlamenti?  on nöuuks wõetud nendanimetatud .krondiamantist",  f. o. endiste Kuningate ja Keisrite kallid ehteid, kallikiwidega kaunistatud kroonist, walitsuse-keppifi. wöeramaa  auutähtest j. n. e. ära müia ja raha TöörahwakaSsade  asutamiseks tarwitada. Jälle nõuutakse, etPrin - zid, s. o. endiste Kuningate ja Keisrite omaksed isamaalt peawad «välja aetud saama. Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh oma abikaasaga on selle kuu 22. pääwal CanneS' linna jõudnud. SuurwürSti-Proual olla silma haigus. Monteneegro Würst oli Präfidenti juure lõunele palutud. Minister Freycinet, Türgi Saadik ESsad Pasha, Wene sõea-wäe aSjatallitaja Baron FrederikS  ja teised tähtsad mehed käisiwad tema juureS. Montenegro  WürSti reisu otstarbest räägiti mitmet wiist, enamist  aga arwati, et tema suurtüttisi, püssist ja teist sõeatarwitust  tellida tahta. Hellbrunneri «vabrikus olla ka 35,000 püSfl tellitud. Ka räägitakse laenudest, mille üle Würst Nikita suurte Parist rahakaupluStega kaubelnud oga. Taanimaal on selle kuu 12. pääwal kirjaladnja JuliuS RaSmuSsen, keS Minister E str up'i peale laSkiS, 10 aastaks tuhthooneSse mõistetud. Tema tunniStaS,  et tema palju .wabameeliseid" lehta lugenud ja wabalaSte koosolekutest osa «võtnud. Kopenhagenis on tema täitsa Sozialistlaste seltskonda sattunud ja «viimaks nõuu wõtnud Ministrit, kes SoztalistlaSte ja teiste wabalaSte  «viha all seisab, ära tappa. Rewolwer, millega tema laskis, on wäga «viletsaks riistaks tunnistatud, mis aga 15 sammu pealt ikka surma-hawa teha olekS «võinud. Esimese laengi kuul on Ministri nööbi waSta karganud, sealt kõrwale põrkan «d. läbi kuue riide läinud ja woodre «vahele kinni jäänud. Teine laeng on mööda läinud. Spania pealinnas on tööta töölised paar kord käraga Seespidiste aSjade Ministeriumi ette tormanud ja tööd ja leiba pärinud. Mõned käratsejad on kinni pandud, teised on rahuga koju läinud. KaS tõeste häda neid ajanud, wõi mässamise lõõtsutajad, see on weel teadmata, palju usaldada ei ole aga seal mitte. MitmeS paikaS on sõeariiötade laagreid leitud ja «verine kära wõib lahti minna, enne kui arwatakse. Kuninga-Prona üle lautatakse mitmesuguseid jutlusi rahwa sekka, ka seda, et tema segameeline  olla. JtaMs on W..ljaSpidiSte asjade Minister  Graf Robilant, Parlamentiö seda nõuu seletanud,  mis walitsusel MaSsuah linna ja sadama kohta on. Sellest on näha, et Jtalia seda täitsa omale on «võtnud ja Sultani õigusest ja waStaräätimisest ühtigi ei hooli. AbeSsyniaS peab Kindral Pezzolini! seletama, et Jtalia Abessyniaga söbruseõ elada tahab aga ka sealt poolt ainult .sõbrust" ootab ja sallib. Kuida enne kirjutatud, anti Inglismaa poolt lootust, et Kuningas Johannes Massauah  sadamat omale saaks, kui tema Inglast Sudanis aitaks. Häda aeal on Kuningas Johannes seda küll jõudu mööda teinud, aga Inglased jätstwad pärast Sudani maha ja ei arwanud ka tarivis olema seda abi tasuda, millest nemad jäädawat kasu saanud ei olnud. Baita  gliaS Padua maakondas, on selle kuu 18. pääwal kaheksa inimest Kholerasse haigeks jäänud. Ülemal Italiaõ  on raSked «vihmasajud jögefi kangest paesutannd; teed on mitmes paitas rikutud ja sõidud seiSmaS. Omalt maalt. Tallinnast. EeStimaa uus Vice-Kubernõr, Wirkl. StaatSrath Wa S s iljewski. on selle kuu 25. pääwa homiku-rongiga Tallinnasse jõudnud. .Eestimaa Kubermangu Zeitnngi" sõnumite järel on sellekS aastaks wängide ülespidamiseks Eestimaa wangimajadeS 9 kopikat pääwa ja wangi peale määratud. —> Päranduse-maksu seadus oli nende pärijate  peale trahwiraha määranud, keS seda maksu mitte aegsast ei tasu. Wiiwitamine selle maksuga on aga stiSki aast-aaStalt kasivamas. Tunamullu oli 5000 rubla trahwiraha  fiSse tulnud, mullu juba 20,000 rubla. Sellepärast olla nüüd nõu seda trahwiraha palju kõrgendada. Riiksrathis on nende noorte meeSte teenistuse-aea pitkendamine mõuupidamise all olnud, keS kui suurema õiguse osalised teenistusesse kutsutud saawad. Kuida pealinna lehed kirjutawad, ei saada aga nende teenistuse-aega wist mitte pitkendatud, sest et nende jõudu õpetamise ja tegewa töö juureS paremini arwatakse tarwitada wöima. Selle waSta saada aga GymnafiumideS ja teistes keskmistes koolideS edaSpidi rohkem turnimist õpetatud. Walitsuse ringkondades saab Wenemaa «viljawäljawedamise  korraldamise üle nõuu peetud, et wilja hinnad jälle tõusta wõikfiwad. Sellepärast on kõik Wene Konsulid wõeral maal käsku saanud, selle üle aru anda, kuida afi wiljakauplemifega Europa ja Amerika suurematel  turudel on. Tallinna !. Gildi kaupmees, Auukodanik Edmund Gahlnbäck on Prantsusmaa Konsuli ameti aSjatallitajakS  Tallinnas nimetatud. Endine iseäraliste asjade tallitaja EeStimaa Kubernõri  juureS, Graf Ferdinand Ma » teusfel, on Manngerichti AsseSsorikS nimetatud. Manngerichti AsseSsorikS walitud Keila herra. Baron Meyendorffi, asemele on Waldu herra, Baron Aleksts Girard de Soucanton Lääne-Harju HakenrtchterikS nimetatud. Saare - Läänemaa Hakenrichtreks  on Seljaküla herra, von Gernet, nimetatud. Harju Manngerichti Assessoriks on Reinhold von Rosenthal nimetatud. .Linda" Seltsi asjuS on meile mõlemi erakonna poolest kirjast tulnud. Meie arwame, et seda aSja, kuida see nüüd seis b, juba küll arutatud on ja palume sellepärast «vabandada, kui meil «võimalik ei ole seda wana lõnga ikka uueSte kedrada ja korrutada. On aga kellegil selle õnnetuma asutuse kohta üht asjalikku nõuu anda, kuida seda Seltfi langemise eest hoida ja uuele elule äratada wõikõ, fiiS seisab meie leht sellele igatahes lahti. Ühe aSja peale veame aga flin nende tähelepanemist  juhtima, kellesse see puudub ja kelle kohuS on seda tähele panna : Saksakeeli .Peterbnrgi Zeitungi" Zt-24 seeS selle kuu 24. pääwast, leiame meie järgmist sõnumit Soomemaalt: ,Soome zeitung .Wiipurin Sanomiat"  saab kuulda, et Eesti .Laivamieflen seura" nSuuks wõtnud Soomemaal üht suurt maatükki oSta, ühe Eesti kolonie asutamiseks. Selle Seltfi Direktorid, herrad Schreim ja Märkest, on juba kauplemist alganud. See maatükk on 4492 tündremaad suur; ühe metsaga, kuS 1.080,000 palki seeS on. Selle mõisa hind on 150,000 rubla ja peab sedawiifi tasutud saama, et SeltS oma maja TartuS annab ja 25,000 rubla kohe juure maksab. MiS weel puudub, see jääb kui wölg mõisa peale seisma. Selle ostmise otstarbe olla, kuida üteldud, ühe Eesli kolonie asutamine Soomemaal ja Seltsil on nsuu kõiki seda maad 100 tündremaad suurteks tükkideks jägada ja EeSti perekondadele  ära müia, keS 30 rubla tündremaa eest maksa - wad. Miks seda koloniet asutada tahetakse, selle üle ei lausu see leht mitte sõnakest." Meie ei tea, kaS see sõnum selle endise kauplemise kohta käib, millest meie juba kord kirjutasime, wsi kas .Linda" Seltfi walitsuS nüüd jälle uut kauplemist "alganud  ou. Esimese sõnumi juure tähendasime meie, et päritud  hind, nmbeS 00 rubla dessätini eest, ülearu kõrge on. LäbiStikku müiakse selle hinna eest Eestimaal ikka weel walmiS korraldatud talukohtast, kõige hoonetega, «idadega,  kaewudega, haritud ja rammutatud põldudega, seemendatud  talwewilja põlluga, heinamaaga, korjatud sõnnikuga  j. n.?. Arwaku nüüd igaüks ise, kui palju temal iga deSfätin maksma tuleb, kui tema seda metsamaast põlluks teeb. heinamaaks roogib, hooned peale ehitab, mitu aastat ootab, enne kui maa midagi annab ja weel oma siinse majakraami pillamise, oma reiwknlu j. n. e. selle juure arwab. Seesugust asju oleme meie oma lehe seeS juba enne arutanud ja keS seda kuulda ei tahtnud, need on seda pärast nägema ja tundma pidanud. Mahe aeal on meile selle mõisa üle erasõnumid tulnud, kui ka mitte nii täielikult, kui meie soowikfime. Selle mõisa nimi on.Ala Urbala hoowi", Wiiborgi kubermangus, ' Wirulahe kihelkonda?: Metsa on seal enne küll olnud, aga ka seal olla wiimaSte aaState seeS kirweS halastamata tallitanud, nenda et enamist ainult wösaStik seisma jäänud,  nagu paraku Soomemaal mitmeS teises paikas ka. Wist ei wõi seal fiis ka 1.080,000 palgist juttu olla, sest keS oma turule wiib, see lüpsab teda muidugi enne wõimalikult wälja. Meie andsime esimese sõnumi peale nõuu ette waadata, et Ala Urbalast mitte üht Soomemaa Kuntauganat ei tehta, et selle fiSse mitte .Linda" Seltfi wiimast kopikat ei uputata ja mõne Eesti perekonna warandust ei maeta, nagu Krimmi Kuntaugana stSse Aleksandrikooli raha uputada taheti ja mitme EeSti perekonna  warandust maeti Et meie fiin selle aSja juures oleme, fiiS tahame ka Kuntaugana mõisa üle sõnumit  anda, ühe kirja järel, mida Saksakeeli .Peterburgi Zeitung" sealt tähe all „Lp." saanud on, kui see ka jälle meie lehe ruumi rohkem ära tarwitab, kui see seda sallida tahab. Asi on aga tähtjas ja sellepärast peame seda .Jutn-lehe" kulu peale tegema. Sealt kirjutatakse: .Heinakuul 1882 sai mõneS ringkondade? ffsunre rõõmuga seda sõnumit wälja lautatud, et tuntud Professor  J. Köler, selle-oegne ,Tartu EeSti Põllumeeste  Seltsi' Präfident Mart Mitt, ja mõned teised Krimmi Eestlased seal üht suurt kena mõisat ostnud, kus mõningad, kelle käst kodumaal tahtmist «uöõda ei käi, üht uut paremat kodut leida wõikfiwad. Ja tõeSte oli ka taugana ostmine Lehekuu 19. pääwal 1882 nimetatud meeste poolest toimetatud. Kcwadekuul 1882 ilmustwad Eestimaalt mitu noort meest Krimmis, nende keskiSMs Peter Kähr Selliküla wallast Järwa-Jaani kihelkonnast,  Professor Köleri sugulane. See mees asus EeSti Kaddekoi koguduses elama, mis srl aeal kõige jõukam kogudus  Krimmis oli, kui see ka rent-maa peal elaS. Selle koguduse perewanemad, 25 meest, oliwad just sel aeal nõuus üht mõisat osta, mis nende waranduse kohaline  oli, kulda seda kolm aaStat enne üks teine EeSti kogudus TarkhaniS teinud oli. Peter Kähr tegi ennast selleS wäga tähtsas aSjaS selle koguduse juhatajaks ja andis peremeestele nõuu üht «võimalikult suurt mõisat oSta. Kui tähendati, et selleks jõudu ei ole, fiiS kinnitas tema, et selleks tarwituseks raha kergest saada olla. Temal olla PeterburgiS ükS onu, Professor J. Köler, üks rikaõ meeS, keS juba ammu suurt mõisat osta tahta. See wõikS nüüd Krimmis oma tahtmist taita ja wõikfiwad fiis tema need inimesed nii palju maad saada, kui neil tarwiõ läheb. MakSmist, mida need inimesed mõisa ostmise juureS tasuda ei jõuaks, wõikfiwad osawõtjad parast pitkamefi odawa intressiga pea-omanikule tasuda. ÜkS seesugune nõu oli meeSte meele järel, pealegi weel, kui järges selle peale tähendati, et nimetatud Professor selle osawõtmife juureS ainult oma suguwendade kasu peale waadata, ja nemad saatfiwad targa uõuuandja Peterburgisse, Professor J. Kõleri juure, kes pea Märt Mittiga, kui asjatundjaga põllutöö aSjadeS, Krimmi tuli. Sel aeal oli just suur Kuntaugana mõis, mis kolmeS tükkis seisab, saada, MuStamere kaldal ja 0500 dessätini suur. See maa oli ostja meele järel. Pea oli kaup, 43 rublaga deSfätini eest, tehtud, milleks asjatundja Märt Mitt tungiwalt oli nõuu annud, kui fee ka neil meeõtel, keS omaS elus midagi ei , ainud, õige kardetaw näitas olema, sest et 43 rubla dessätini eest, ometi natuke kõrge ja karwilise raha, 300,000 rubla, saamine, raske küll wõis olla. Kui aga Professor J. Kõlcr kinnitas. .et raha just taewast kiskuda" mitte «vaja ei olla, jäiwad osawõtjad rahule ja Kuntaugana ostmine sai 19. Lehekuu pääwal kohalise kohtu ees tehtud eeSkontrakti läbi kindlaks tehtud, kuS juureS Professor J. Köler umbeS 3300 deSsatini oma nime peale kirjutada laSkis, kuna Märt Mitt ja Kaddekoi rentnikud teist poolt oma keSkis jägafiwad Käerahaks tõiwad wähema poole ostjad, Krimmi Eestlased, 20,000 rubla, pea-ostja ainult 4000 rubla. Näärikuu 19. pääwaks 1883 pidiwad kõige «vähemast 00,000 rubla kokku saadetud ja fiiS pea-kontrakt tehtud saama. Pea-ostja wõttiS oma peale, kõige wähemast  50,000 rubla määratud aeaks toimetada, kuna