kukkus. Pristaw andis seal Dessjatnikule weel mõned hoobid jalaga wasta rinda, wasta külge ja läks siis tuppa. Remnew hakkas nüüd aSju sisse kandma, komistas ja kukknS aga mitu korda, et tõusnud wiimaks enam üles ja oli surnud. Lahtilõikamise juures leiti, et õnnetuma põrn paistetanud, lõhkenud ja tema seespidisesse were-wooluSse surnud oli. Stawropoli Kubermangu-walitsuse Arstidenõuukogu  arwab, et jala-löögid wasta tema rinda ja külgesi  temale surma wõiwad toonud olla. Bakust. Kiwi-öli kaew, mis kolme kuu eest puuritud sai m pääwas 100,000 puuda kiwi-öli wälja purskas, on nende pääwade seeS kiuni jäänud. Heinakuu 28. pääwal oli Romaninski kiwi-öli kaewandus põlema läinud, põles 24 tundi ja häwitas ka Wartapowi kaewandustes palju kiwi-öli ja ühe maja. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. Austria Minister-Präfident Graf Kalnoky  ja Italia Minister-Präfident Crispi saawad Friedrichsruhesse  oodatud. Lindaus on kolm Schweizi falakanplejad kinni wõetud, kes mitu zentneri Sozialdemokrallaste  kirjasi ühe purjulaewaga sisse wedada katsusiwad. Prantsusmaalt. Boulanger on AmieuS lmuaS Parlamenti  - saadikuks walitud. Walimise pääwal on wäga palju kära olnud, käratsejad on politseiga kokku põrkanud ja palju inimesi on haawatud. Corbie's laskis üks Boulangistlane kaks korda Rahukohtu-wanema peale. Bulgariast tulewad sõnumid, et Bulgarlased oma riiki Mihklikuu 18. pääwal Sultani ülewalitsuse alt lahti kuulutada tahta. Türgi walitsus on ringkirjas suurrikidele selle waska waielnud, et Italialased MaSsauah ära wõlnud on ja ennast Punamcre kaldal pesitawad. Jutu leht. Wake - Waldemar. Ajalugulit jutustas neljatristkümnemast aaSta sarast. LõpetuS. Miis pugesin sagedast Sinu waenlaste peidupaika/ rääkis Milli edasi, ,kus nemad nõuu pidamas käisiwod. Mis mina seal kuulsin, seda andsin Steffenile teada, kellega peastmiseks nõuu pidasime/ Mrunwid hinged!" hüüdis Jakob. Mteffeu on minu pärast surma saanud! Nii palju wõimust tahaksin weel saada, et tema mõrtsukatele kätte tasuksin/ Meda Sina wist enam ei saa, Jakob! Jäta seda teiste hooleks. Kroonid ei ole kerged kanda/ Minul on õigus, Milli. Aga mis piame meie nüüd peale hakkama ,Kõige pealt piame katsuma ühte linna jõuda, kus Sina marjul olla wöid. Siis on wist parem, kui Erzpiiskopile  antud sõnast ja Markgrafi auust ja walitsusest taganed/ Mee wõib kõik õige hea olla, aga kui see korda on saadetud, mis siis?" Miis elad kui era-inimene edasi. Kui ka mitte euam kuiUmölder, waid kui Markgraf ilma maata ja kroonita/ Päike oli juba tõusnud. Kutsar astus sisse ja andis teada, et edasi-sõitmiseks kõik walmiS olla. Noor paar astus jälle wankresse, mis ruttu edasi wurises. Mõlemad oliwad rõõmsad, nagu ei oleks nemad põgenemas, waid söidaksiwad lahke õnne poole. Brandenburgi piirest oliwad nemad juba ammu üle sõitnud; tee läkS läbi wiljo-põldude, külade ja linnade. Õhtaks jõudfiwad nemad ühte sume linna, kust selge jõgi läbi woolas. Mis linn see on?" küsis Wale Waldemar ühe kodaniku  käest, kes laial uulitsal waSta tuli. Messau!" wastas kodanik, mütsi kergitades. Messa'i/ kordas Jakob. Miin olen wist tundmata, seia wõime esiteks elama asuda/ Kutsar sai käsku ühe herbergi ette sõita, kus põgenejad lahket waslawõlmist leidsiwad. Teisel pääwal saatis Jakob Brandenburgisse kuulutust,  et tema oma alamaid nende wandest lahti lasknud ja walitsusest taganenud on. Sellega armas tema juba kõiki oma tallitust kordas olema, aga ühel pääwal kuulutati temale Keisri käskjala tulemist. Kohe astus ka meeS nabkmundris stSse, wõltls pergamenti rulli põuest ja andis Markgrafi kätte. Keiser kirjutas, et Markgrafi õiguSte kohta jälle kahtlused tõusnud  olla, mis seaduslikult pidada seletatud saama. Sellepärast  Pidada Markgraf Waldemar määratud aeal Nürnbergi  linna Riigipääwa ette tulema ja oma õiguste eest kostma. ,ütle oma walitsejale. et mina selle peale ei mõtlegi, ennast ühe nii pitka reisuga waewala/ ütleS Jaakob saadikule.  Mina saadan Riigipääwale palju termist, ja kui need herrad seal minu wähese pärast karwnvidi kokku sattuwad,  siis on minule see üks puhas. Mina ei taha edespidi ennast nende asjade sisse segada ja minu pärast wõiwad nemad isekeskis teha, mis tahamad. Ütle weel oma walitsejale, et mina Brandenburgi walitsusest taganenud  olen ja seda tallitust nendele jätan, kes seda paremini  mõistawad. See on minu arwates kõige parem tunnistus, et miua tõeSte Markgraf olen. Mina pian Teie Kõrgust paluma, seda kõiki minule kirjalikult kaasa anda, sest minu teenistus pärib, et mina ainult paberi peal seiSwat waStust pian wiima/ Mule siis tunni pärast tagasi, ' wastas Jakob ja laskis  saadiku puhkama minna; läkS laua ääre ja hakkas kirjutama. Tema kirjutas umbes sedasama, mida suusõnaga  ütelnud oli ja lõpetas nagu pilgates: Meie Majestät ei saa edaspidi minu würstliku seisuse ja õiguse pärast suuremalt waewatud saama. Mina olen walitsusest taganenud ja pühal Rooma riigil wõib edaspidi  ükS kõik olla, kas minu nimi Waldemar wõi mõni muu on. Edaspidi palun mind Jakob Rehbock nimetada, annan ennast seega Teie Majestäti armu alla ja palun ühes ka muretseda, et mind mingisuguste järelkuulamistega  ei tülitata, kus juures ka kergest jnhtuda wõiks, et mõnda asjata maailma ette rebitakse, mis üle ennast mõned  kõrged herrad ehk wahest mitte ei rõõmusta/ Jakob Rehbock hakkaS kirja kinni panema, kui Milli fiSse aSlus. Naerates luges tema oma kirja neiule ette, kes imestateS kinnitas, et Jakob ennast targaste lõksust wälja peaftnud ja kargem olla, kui tema arwanud. Kaks tund sliwad mööda läinud. Endine möldrisell ja pärastine Brandenburgi Markgraf oli Dessausse elama jäänud ja ennast oma Milliga laulatada lasknud. ImestateS  nägi tema, et kodanikud teda ikka kui Markgrafi teretasiwad, et temale korralistel aegadel suuremad rahasummad  kätte saadetud saiwad ja järgeS kirjad palwetega tuliwad, Brandenburgi walitsust pea jälle oma kätte wõtta. Seletus ei lasknud kaua ma peale oodata. Keiser Karl IV. pitsar, mida tema juba kümne sammu pealt ära tundis, tuli kolmat korda tema juure. Pitseri all seisis kirjas: Meie, Keiser Karl IV. j. n. e. j. n. e. j. n. e., oleme TeieZKõrgus.! kirjast näinud, et Teie ennast kui õige Markgraf  olete üles pidanud. Et Teie Meie Keiserlikule Riigi, pääwale ei ole tulnud oma õigusi kinnitama ja kinnitada laskma, fiiS ei ole ka Meie tarwiliseks pidanud nende eest kosta ja oleme Teid Brandenburgi walitsusest lahti mõistnud,  Teile aga tasumiseks 1000 kullatükki aastaraha määranud,  mis Teile iga aasta korralisel aeal piab wälja maksetud ja kätte saadetud saama. Sellega jääme Teile kõiki head soowideS Teie Keiser Karl/ ,Noh, Milli, mis seal nüüd teha on, kaS piame ja wõime seda wasta wõtta?" ,Arwan küll. Muret ja waewa on Sinul walitsuse aeal küll olnud ja see ei ole rohkem kui õigus, kui selle eest tasumist saad/ Mlgn siis peale, Milli/ lL õ p p.) nk!i<iixpl)»> - 13-ro 1888. Trkkitod Liudf «r<'t Plrijiii jv!>«s ja kaluga HiW Trejsneri kuurk l ä s si li n r kool Tartus Kooli õpetus. Kooli õpetus hakkab ettevalmistamise klassi alumises jaos abd'Z" peale ja käib kroouu ja realgyiuuasiumide wiis klassi läbi kuni kuuendama klassini (Seouucla). Õpetuse ja rääkimise keeled au Wene ja Saksa keel. Õpetatud saatvad: Ladina, Oreeka ja prantsuse keel. Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud koolist 1) kroouu klassika ning 2) realgymiiasimnide kuueudamasse  klassi (Seouuäs.) astuda. Kooli ülematest klassidest wõiwad kaswandikud apteekri õpilase, wäetee,ristuse kolmandama järgu ja privat elemeukarkooli õpetaja eksami ära teha, tclegraphistiks eljk kirjutajaks saada. Elcmeutarkooli õpetajad on koolides ametit pidades  , väeteenistusest priid- Ehk küll kool weel alles wiieudamat aastat töötab, siiski ou juba tähelepanemise wäärt arw kaswandikkudest kooli taieste läbi teinud ja neist on: studeerimas, Gymuasiumide  Pri,un, Sekuuda ja Tertia klassis, on Seminarides, on apteekri abilised meie ja kaugemates  kubermangudes, teised ou elemeukarkooli õpetajad, teised kaupmeesteks õppinud Peterburis ja teistes linnades on põllu pidajad ehk muidu ametis. Kooli wastuwõtmine. Kooli wõiwad astuda ja on astunud igast ZSene, Saksa ja Kesti keelsest koolist linnast ja maalt ja ei ole wanadns ei noorus selle juures selles koolis takistuseks. Ülespidamine ning ?orser. Koolimajas Tartus, Hugo Treffneri majas Hobuse uulitsas Nr. 2, wõiwad kaswandikud lahket ülespidamist leida ja elawad ning õpiwad siin mitme kooliõpetaja usutama üleilmatamise  all- . . . . „ Kaks Wenckooli õpetajat elawad koolimajas za waatawad uimelt selle peale, et kaswandikud  teistega, kes Wenc keelt mõistwad, räägiwad. Klaweri ja wtiuli mängimise eest kantakse hoolt. Kooli maksud. Kooli maksude kohta tuleb tähele pauna, et need pool odawamad on, kui teistes sarnastes  koolides selle programmiga. Peale selle antakse tarwilikul ja sündsat wiisil waescmatele, wirgemateke, kui kaks wenda korraga koolis ja nendele, kes millgi wiisil koolimajas aitawad, palju enam aöi, kui fee teistes niisugustes kootides sünnib, kus aiuult need abirahad, mis üksikutest  ehk seisustest ou kingitud, antud saawad; siin tuleb iga kulu alandamine direktori oma West- .... Kooli setS. Koolis õpetasid esimesel poolaastal s. a. K 7 kooliõpetajad: Gymuasiumi ülemkooli õpetajad, Seminari kooliõpetajad ja kodukooliõpetajad. Koolis oli Illk kaswandikku Tartu, Wõru, Walga, Rija, Wiljaudi, Pärnu, Rakwere, Tallinna, Pihkwa, Peterburgr ja Moskwa linnadest ja maakondadest. Rahwaste järele oliwad koolis: Eestlased, Weuelased, Lätlased ja Sakslased. Kooli siht. Elu kombede ja auususe, ühe sõnaga kristliku kaswatamkfe peale pannakse hea koolitamise kärmal Kõige suuremat rõhku. Kovli õpetus algaö Augusti kun 10 mal päewalz hiljem wõetakse kasmendikkust ka meel masin. ... - ... Kirjalikult ja suusõnalt antakse igal ajal ligemat teadust za wõetakse uust kaswandikka wastu. Kooli majas Hobuse uulitsas Nr. 2. Tartus, »Ugo IpSffnSP, Augusti kuul 1888. kooli direktor. Teadaandmistd, Noored tüdrukud, kes peremamsliletS õppida soowiwad. wõiwad seda kõige pa« remim teha majapidamisekooli kurjlises, mis 6. Mihklikuu pääwal s. a algab. Lähemat teatust annab Walli-uuk. sWall- Strahe) Nr. 9, teise korra peal M. v. Redelin. LindforSi pärijate triiki kojas on saada õpetlikud EeMrjutl Kestimaa Rahma-koolideke. Hind: AF kop. XXXXXXXSXXXXXX Üks heas korras olew »^MOIS saab ärareistmise pärast muüdpd Balti raudtee ääres 54 w Peterburgist ja 7 wersta Gorwitz'i jaamas! eemal. Mõisa järel on 257 tess. metsa. Järelküsida  sealtsamast Amenfkaija Aerma. Totlikoha miimist ja ostmise tmtnikt tehti on saada Lindfors'i pärijate trüliimajas. Paäwapilditamise armasta Mele. Dr. J. Biel'i photografia-chcmika kuulutab sellega, ct sealt pea iiks asjotallitaja palju ja mitmesuguste kamcradega ja teiste päämapilditamisc  riistadega TalllnuaSse saab tulema. Kui ennast küllalt osawõtjaid si?s saad tema pealehakkajatele õppijatele ilma hinnata juhatust attdma. üledanduuscd saamad tähtede L. 1. 55. all waSta wvetud Kesk-kuululuste  Peterburgis. Newjki 3. Keedet, Augustit s. a., Kess 7 homiku oli söilude awamine lllt tilnlt Kakilljailsse. Hind iga sõidu eest 5 kop. Künni edaspidiste kuulutainiSteni scmwcid w.igonid iga kümne minuti järel, homiku kell 7-mest künni õhtu kell 11-ni, mõlemist tee otsast ära sõitma. Sõitude algamise iile Wonci-Dpiust Kadrintalisse saamad edaspidi iseäralised kuulutused ilmuma. Kinnipidamise kohad mõlcmi trelõpu wahel, s. v. kus sammu sõidetud saab, on järgmised: R. Rarwa uulitsal: i l?. Salongi uulitsal : a) Rotermanni sigvriwabriku waStaS j ») Ehristianseni suwimaja waStaS d) Salongi waStas ei) Salongi ja Lbwa uulitsa nurgal. b) Maneshi uulitsa nurga peal 0) Pagar Vvkec poe ees ä) Uue-Holland, nurga peal TäieSte seisma saab wagon üksi iseäralistel kordadel jäetud, nagu wanapoole ja haiglaste inimeste kui ka weikcste laste maha- ja peale-minekul. Kaugemale edasi sõitjate pärast saab aga palutud, üksi ülemal nimetatud kohtades peale tulla ja maha minna ning ainult iseäranis tarwiliStel kordadel wagoni seismajätmist nõuda. Õnnetuste eest hoidmiseks saab sõitjaid, kes sõidu ajal wagonist maha soowiwad  minna, palutud, et nad edasipoole s. v. semiapvole kuhu sõidetakse, maha hüppaks, wad.