Tallinast. „Rev. Ztg's" kahetseb keegi „ff", et Kadrintalis püsstlaskmise-harjutuse poodis ettewaatmatalt  tuleriistadega ümber käiakse. Seal lasknud üks 13. aastane poisike enesele kuuli põimesse,  ja kahtlane 011, kas poisi jalast enam asja samvat; arstid saanud kuuli waewaga kätte, aga põlw olla wigastatud ja kui lugu kardetumaks läheb, saada jalg õnnetumal püssilaskjal otsast maha wõetud. Kirjasaatja joowib, et MontekriStopüssifi  seal tarwitada ei lubataks, maid õhupüssid olla märgilaskmiseks head küll. Riiast. RiiaS käisiwad paari nädali eest, sõjaminister Wannowski, kes säält jälle Peterburgi  tagasi pööras, ja teede minister Hübbenet, kes säält Düna jõge ja sadamat üle waatas. Kõigis Riia linna koolide» on nüüd walitsuse nõudmise pääse riigikeel õpekeeleks seatud. P«terburgist. „Wal. teat." on püha sinodi kuulutus awaldatud, milles kõigile waimulikkudele meestele soowitäkse, liiajoomise wasta wõit« lemistks abinõuusid otsida ja tarwitada. Juba aastäl 1859 oli sinodi ringkirja läbi kirikuwalitsufi manitsetud, selle pääle waadata, et waimulikud mehed oma eluga kõigile heaks eeskujuks oleksiwad ja kõige hoolega püüaksiwad, oma kogudustes parajust edendada. Senni ei olla seda aga mitmel põhjusel meel küllalt sündinud, maid liigjoomine olla nimelt talurahwa wabakssaamise järele 1861 «eel enam wõimust wõtma hakanud, kuna siis ka kangete jookide müümine uue aktsisi seaduse järele enam wabaks sai. Walitsuse poolest olla küll püütud, mumet puhul selle waSta abinõuu otsida, mis aga seni mahe mõjuda, kui seltskonna poolt seda määratud kalM ära ei tunta, mis joomine rahwa waranouiere, kombelikule ja usuelule toob. Waimulikud mehed olla kõige päält kohustatud, selle» asjas kasusaatwalt mõjuda ja inimest joomise hukatusest jõudu mööda eemale hoida. Ühtlasi nõutakse kõigilt kiriku walitsustelt teatusi, kas ja mis kusagil joomise tõbe wasta ju tehtud on ja kas see mõjunud, niisama ka, mis sammusid selles asjas meel ette wõtta maja oleks. Minewal aastal sündifiwad Europa-Wenemaal  4,667,858, suriwad 2,674,665 last; paarist laulatati 663,364. Rahwa arw kaswas mööda läinud aastal 1,833,793 hinge suuremaks. Sündinutest  oliwad 2,656,527 pois- ja 1,952,331 tütarlapsed. Kuulu järele saada kohwi meel kallimaks minema, kui ta praegu on. Krooustadtist. Kroonstadti kindlusse oodetakse  neil päiwil üht suurttüki, mis kuulsas Kruppi suuretüki wabrikus on walatud ja Hamburgi sadamas  laewa pääle pandud. Suurtük on arwata 13,666 puuda raske. Nii raske lasti tarwis sai üks uus laew iseäralikult ehitatud- Iga kuul, mis sest suuretükist lastakse, tuleb arwata 2666 rubla maksma. Tislisest. Erzerumi ümber olnud hirmus maawärisemine. Üks küla on maaga ja kiwidega maetud ja 219 inimest on surma saanud. Odessast läks 27. Augustil üks aurulaew wangidega Sachalini saarde teele. Wangide hulka» oli 409 meeste- ja 125 naisterühmast. Pääle nende oli weel 10V naist ja last, kes isadega kaasa laksuvad. Bakttst. Kiwiõli hallikad on enamiste kuiwaks saanud, sellepärast on 90 uut kaewu puuritud, mis aga siiamaale weel kasinat saaki annawad. Sellepärast on karta, et petroleum kallimaks saab. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal kui ka Austrias peetakse praegu suuri wäeharjutufi keisrite oma silma all. Austria mäe suuremad harjutused sünniwad seekord Wene piiri ääres, GalitsiaS, päälegi kaunis salaja, sest ainult Saksa ja Jtalia mägede wolinikud on neid püült waatama kutsunud, kuna muidu riikide wahel pruugiks on, wäeharjutustele  kõiki wõeramaade sõjawägede asemikkusid wõeraks paluda. Sarnane asi annab salle mõndagi  mõtelda ja Austria peahertsogi kõne Ungrias, milles ta rahu wähemast kümme aastat kindel olewat, ei suuda Austria politika iegewusele ka rahulikumat nägu anda. Austrialnaalt. Austrias kaswab Slaivlaste liikumine üsna nähtawalt. Tsehhilased päriwad ammu omale täielist kuningriigi õigust sa nüüd tulewad ka Kroatlased sarnaste nõudmistega, nii et walitsus üsna päiwis on, kuda nendega malmis saada. BukowinaS ja GalitsiaS on weeup eitused  jälle palju kahju teinud, nii et raudtee sõidud kohati seisma pidanud jäätama. WiiniS räägitakse elawalt suurte sõjawalmistuste  üle, mis Bulgarias wiimsel ajal sünniwad, aga keegi ei tea ütelda, mis sihil need ette on wõetud. Prautsusemaalt. Prantslaste suurmaatlma  näitus on sääl nüüd meel uusi suuri plaanisid üles äratanud, mille läbi mõju, mis sellega üleilmlises talituses saiwad, weel tõsta ja jäädawaks teha püüawad. Tahawad mehed Parist iga aasta suurt laata asutada, mis Ohtu-Europale sarnaseks turuks oleks, kui Leiptsigi laat Kesk- ja Nishni-Nomgorodis Jda-Europale. Selle täienduseks  peetakse weel nõuu. Parist merelinnaks teha, see on, kanali säält otse meresse kaemata. Selle kulud tuleksiwad küll päratu suured, mõned arwawad koguni 2000 miljoni pranki aga otsata tulu, mis sellest tuleb, ei salga ka keegi ja asi on nüüd tõsise tähelepanemise alla wõetud. Külap kuuleme edeSpidi sellest enam. Boulanger teatas ministerprestdent Tirardile,  et ta malmis olla, korralise sõjakohtu ette ilmuma, kui seda kokku seatakse. Kui seda aga ei sünni, siis pidada Boulanger arwama, et tema üle erapooletult kohut mõista ei taheta ja siis anda ta oma asja rahwa kätte otsustada, mis 10. Septembril parlamendi walimistes saada sündima. Hollandimaalt. Antwerpenis pääsis patronide  wabrikus sadama ligidal tuli lahti, mis ruttu suureks läks. Börse hoone ära rikkus ja umbes 60,000 waati petroleumi põlema süütas. Tuli oli hirmus suur. Plahwatuse läbi saiwad 150 inimest surmatud ja 80 haawatud. Amerikamaalt. Uus Eiffeli torn. Amerika lehed kirjutawad üsna tõsisel toonil, et Nju»Jorki weel palju kõrgem torn saada ehitatud, kui Prantslaste Eiffeli torn. Torni ehituse olewat  architekt Charles Kinkel enese pääle wõtnud ja torn pidada Nju-Jorki maailma wäljanäituseis, mis 1892 aastal ära tahetakse pidada, malmis saama. Ta pidada aga Eiffeli tornist 200 meetrit kõrgem ja nimelt 500 meetrit kõrge saama. Et temale kindlat alust saada, tahetawat ühte 80 meetri suurust ümargust raudset alushoonet ehitada, mille keskele torn tuleb ja mida 48 suurt, rauast ehitatud wäljanäituse hoonet ümber piirama saamad. Kirjandusest. Eesti rahwa tuikene. Esimene anne. Kirja pannud ja enese kuluga wälja annud Ed. Mag. Jakobson. Riias, 188 S. H. Burchardti trükk, 72 lehck., hind 40 kop. Nõnda on ühe wäikese uue piltidega ehitatud raamatu nimi, mis tuttaw pildileikaja E. M. Jakobson Riias on wälja annud. Tema tehtud pildid on kõikidest wanematest ja ka uuematest raamatutest tuttawad, ta on ka pildi-raamatute „Siioni sõnumetooja lehe" ja „LaSte Sõbra" iväljaandja. Nüüd tahab tema „Eetti rahwa tuikest" annete kaupa wälja anda. Selles raamatus on mitmed jutud ja laulud waimuliku ja ilmaliku sisuga, kõige tähtsamad nendest on „Jutud Eesti rahwale" ja „Afrikamaa lahtitegemine  tähtsate meeste Livingstone ja Stanley elulugudega. Aga pea-afi, mikspärast ma seda raamatud tähtsaks pean ja rahwale sooivitan, on see, et see raamat tahab piltisi meie tähtsamatest kohtadest ja meestest tuua. Selles esimeses andes on enam kui 20 pilti, nende hulgas on kõige tähtsamad: Tooma köstri Adam Jakobsoni hauapilt  ja järgmise seitsme kiriku pildid: Torma, Jõelehtme, Wõnnu, Willandi Eestikirik, Madise ja Audru. Igale kirikule on õpetajate poolt lühikesed  seletused juure lisatud. Raamatu wäljaandja  palub kõiki, iseäranis õpetajaid, temale Eestimale Eestimaa ilusamatest kohtadest, nimelt kirikutest ja koolimajadest, piltisi saata. Lootuse järele maetakse tema palwet kuulda. Edespidi saab ka meie Saaremaalt Kaarma kiriku pilt selles raamatus ilmuma. Raamatu kirjutaja Jakobson on küll, yagu kuulda. Baptisti usku, aga ta lubab, waidlemised mitmesugu ususeltside üle kõrwale jätta ja ainult seda tuua, mis kõige Ewangeliumi armastajatele usu kinnitamiseks ja rõõmustamiseks sünnib awaldada, seepärast loodame meie, et tema ettewõtte Ewangeliumi armastajate  poolt lahket osawõtmist leiab. Raamatul  on kena paber ja puhas trükk, muud kui seda tuleks soowida, et mõnes kohas keelel wähem Saksa kõnekäänust oleks ja et raamatu hind vdawamaks saaks pandud, kui ka kauplejatel rohkeid  protsentisi lubatakse. Üks osa raamatu hinnast, kui seda õpetajate läbi tellitakse, lubatakse waeSte heaks. Andku Jumal oma õnnistust, et tõeste puhas Ewangeliumi sõna rahwa keskel enam maad leiaks! Raamatu wäljaandja adress on: „E. M. Jakobsoni kunstpildileikamise koda Riias, Suure kuninga uulitsas nr. 15." D. Hilja aja eest juhtus üks uus raamat, mis küll juba kauema aja eest trükist oli ilmunud, minu käite, mida ma läbi lugesin. Selle raamatu nimi on „Wambola", kirjutanud A. Saal. Raamat on neljas andes, iga anne maksab 15 kop. Seda raamatud lugedes pean ma tõesti tunnistama, et see üks parematest Eesti kirjandusest on, mida siiamaale olemaski ei ole. See manade Eestlaste  mälestus, nende mabaduse wõitlemised on wäga ilusaks ja mõnusaks jutuks loodud, nii et lugeja jutule jätku peab paluma, et mitte ruttu otsale ei jõuaks. See jutt on enamist meie Saaremaa ümber kaudu sündinud; sellepärast soowin ma ka igale Saarlasele seda kallist mana aja warandust, et wõiksid ka meie endiste isa-isade mälestustega rohkem tuttawamaks saada. See raamat on wäärt, et iga Eestlane teda omale muretseks. Hind selle raamatu kohta ei ole sugugi mitte kallis! üks teine raamat on ka hilja aja eest trükist ilmunud, mis meie Saarlastel juba natuke tuttaw on; see on: «Saaremaa suur Tõll". See raamat sai nüüd teist korda Tallinnas trükitud ja ka natuke täielisemaks tehtud, nii et mõni hea leht juure on tulnud. Hind on ikka nii kui enne 20. kop. Soowime ka selle raamatule head käekäiku  ja rahul olemist rahwa seas. Neid raamatuid  on mõlemid igast raamatu poest pracgus saada. C.Allik. Mõndasugust. Kuresaares läks üks isand õhtu hilja kodusse ja nägi ühte joobnud meest uulitsa pääl maa» olewat; ta läheb ligemale ja ütleb: „Kuule külamees,  see ei lähe jo korda, et sa siin maas oled! Tule, ma aitan sind kodusse!" Mees krabib maast ülcsse ja nii hakawad nad siis minema. Tee pääl küsib isand: „Aga ma ei tea jo kuS teie elate?" Mees wastab: Ma elan Kerla kiriku ligidal, pool werSta aga linna pool!"