Poliitika ringwaatus. Wenelane on ometegi minewal nädalil oma AhwghäniStani piiri-õiendamiseS sammukese edasi saanud, sest Inglane on järele annud, et Sulfagari piiri kohaline  komisjon kindlaks paneb. Ka on lord Salisburi lauakõnes kinnitanud, pia saawat see aeg käes olema, mill Wenemaa ja Inglismaa käsi käes käiwad ja ükstõist  sõbruseS auustawad. Ometegi ei kõlba see Inglise ministri kõne sellega heaste kokku, et seal nõnda tõsiselt rahu soowitakse, kuna muidu Aasias Inglased kõwaSte sõa wastu walmiStawad ja Ahwghanide emiirigi omais wäge kogumistes ja kordaseadmistes juhiwad ja awitawad.  Sellest wõtawad meie riigi ajalehed selle otsuse wälja, et Inglane kahekeelelist poliitikat ajab ja enne wist päris rahu peale lootust ei wõi panna, künni Inglise  uue parlamendi saadikud walitud, kes siis otsust annawad, kas praegune wanameeleline ministeerium ammetiSse  piab jäema ehk jälle nurka kasima. Saksa keiser Willem oli ka tänawu Gasteinis Austria keisriga koos, ning on juttud poliitika ringis liikumas, et Septembri-kuul Austria piiri rajades jälle kolm keisrit kokku saawat tulema. Nende sõpruse margid on ka wiSsiSte Eüropa rahupandid ja on Eüropas rahu kindel, siis ei kosta Aasiamaalt suurtükide paugud kaugeltgi  meile kõrwu ega näe meie silmad sealtist söatuld. Aga nagu see kurja maailma wiis, ei kesta rahu kunagi mitte silmapilkugi kauem, kui lähema sõani ja seda näeme ka saksa riigikantSleri pool-ammetlisest ajalehest  „Norddeutsche Allgemeine", keS minewal nädalil Prantslastega karedal toonil tõreles. Prantsuse parajuse  pidaja ja tähtis ajakiri „Temps" oli soowinud, et rohkem ratsawäge Saksa piiri poole piaks nihutatama ja sellest tõmbas Bismark'i leht omale ka warsti suu täis, ning käratseS, et Prantsus naaber Saksa 15-vastalisest  rahupüidmisest mingit ei pidada, waid aga parajat aega näeb ootawat, millal üksi ehk koos töistega Saksa kallale wõib tulla. See sundida ka neid selle peale wal«ama  ja walmiS olema, et tulejat parajalt wastu wõib wõtta. Prantsuse „Temps" omalt poolt wabandab ennast ja ütleb, et tema ainult oma sõawäe harjutuste plaanide uurimistest kõnelenud, nagu seda Saksa lehed sagedaste tegewat, ega seega meel mingit sõda ei ole naabritele kuulutanud ega kuulutada tahtnud. Aga nagu näha, tuli see kära nende naabrite wahele seepärast, et Inglise uus ministeerium warsti oma ammetise astumise algamisel  Saksaga sõbrust soowis ja Prantslane jälle wiimasel  ajal kohegil Inglasega kokku ei taha sündida. Sellepärast on isegi Jules-Ferry, keS sagedaste Saksa sõbrusest lugu pidaS, oma seisukohta natukene salgama hakkanud ja näidanud, et isegi Saksaga rahnpidaminegi igawene ei pruugi olla, waid kui nad nende poliitika wastalistega ühendusi piaksiwad tegema, siis ka neid enesid oma wihameesteks wõiwad saada. Nõnda on siis ka maailma poliitikalgi omad kadeduse külled, mis ühe ehk töise sõbrust ja kõik ikka oma kasu nõudmistel ei salli. Parlamendis on uue-meelelised wanat wiisi asundus-poliitika  asjus jällegi endise minister presitendi Jules- Ferry kallale kipunud ja teda oma käredate sõnadega kõwaste käsile wõtnud. Selle peale astunud ka siis Jules Ferry ise kõnetooli ja esite keelanud küll wastaliste lärmitsemine  tema sõnade kaugemale kuulmist, aga siiski ei astunud Ferry tagasi, waid kõneles aga ühte soodu edasi. WiimakS jäiwad käratsejad päris wait ja kõneleja wõisi oma pitka kõnet kenaSte lõpetada, midas ta 3V- tundi aega pidas. Ka praegune minister-president Brisson seletas, et temagi endise Ferry ministeeriumi asunduSpoliitika  poolt olla, mis peale temale waSw hüieti, et mitte wõimalik ei olla õigeste arusaada, kumb päris minister-president on, kas weel ikka Jules Ferry wõi Brisson. Nad ütlewad, et seda ammugi teadnud, et Ferry ja Brisson üks hing olla ja seepärast söimawad uue-meelelised BriSsoni nüid ka nõndasama, kui nad enne ainult Ferryga tegiwad.. Madagaskari asjade nõuupidamiSteS  on asi wiimaks nõnda kaugele tulnud, et paar saadikut sõna wahetuseS rusikatega asjale otsust teinud, midaS enne weel Prantsuse haritud parlamendis kuuldud ei ole. Prantsuse lõunapoolsetes kubermangudes on ka juba jälle kolera haigusi ette tulnud, mis sinna Hispaaniast  sisse toodud, kus haigus suurel mõedul ja enamiste igaS maa jauS ja linnas omad ohwrid pärib. Dr. Ferran'i kolera rõugetamine saab nüid, kui juba häda igal pool suureks läheb, walitsuse poolest ammetlise  katsele wõetud. Riigiwalitsuse poolest saab üks maakond  iseäraliselt kinni pandud ja siis saadetakse Dr. Ferran kolme töise walitsuse poolt nimetatud arstiga sinna, kus ta oma rõugetamist nende silmade all toimetab ja iga üksiku röugetud inimese haigeks jäemine ehk terweks saamine  saab kirja pandud, et sellest leidusest selge aru kätte saadud wõib saada. Km head järeldused näha tulewad, siis saab wist riigiwalitsuse poolest vr. Ferran'i rõugetamine  ammetlikult sisse seatud, mis ka inimese sugu terwise hoidmiseks wäga soowida oleks. Suudani sõdija waleprohwet on küll surnud, aga tema järeltulejatel on nõuu sõda edasi pidada. Juba tema elu ajal olnud temal neli ülemat, kes maksusid sisse wõtmisteks ja sõawäe ülemateks oliwad ja nende keskis oli Kaliw-Abdullah jällegi peamees. Selle järele arwatakse, et wist see Abdullah ka Mahdi järelekäijaks heita ja esiotsa Egiptuse maaga sõariistade rahu tahtwat teha, sest et nende pühad seadused wõera usulistega päris rahutegemist ära keelawad. Mõned Aahwrika sõnumesaatjad  teawad aga tõendada, et prohwet Mahdi mitte ainult rõugetesse ära ei ole surnud, waid et temal ta oma lähemate ringis juba Vihkajaid olnud, kes tema pehme eluwiifidega rahutud ja seepärast teda ära tapnud, et walitsus mõne karema mehe kätte saaks, kes sõapidamist  asjata ei wiiwitaks. Transwaali maalt tulewad pahad sõnumed, sest Boeride wabadriik, kelle saadikud ja president Krüger weel minewal aastal EüroopaS käisiwad ja oma riigi nimel mõne suur-riigiga sõbrust sobitasiwad, on hilja aja eest omad maksude õiendused seisma pannud, sest kot ei kuulnud enam sõna. Nende mitme aastased sõapidamised  Inglaste ja Zuulude wasta, tegiwad kassa tühjaks. Minema aastased Eüroopa küla käigud saiwad seepärast ette wõetud, et mitte üksi kaubanduse lepinguid sobitada, waid ka üht summakest raudtee ehitamiseks kohegilt laenata.  Aga see ei läinud korda ja seepärast on asi seal üsna nudi. Ka Jaapani riigis minna rahwa elukorra asjad kehwemaks, sest mitmes maakondades olla päris nälja häda käes. Hädaga ühes tõusta aga ka üleüldine rahutu meel, mis seeläbi weel suuremaks minna, et linnadesse  päew päewalt rohkem prii rahwast kokku koguda, keS ei tea, mill moodul midagi suhu pista saamad. Kanada mässajate pealikut Louis Riel'i on wannutatud  meeste kohus süidlasekS mõistnud, aga soowinud, et otsuse andja kohus ta trahwi kergendaks. Waheajal tunnistati teda küll nõdrameeleliseks, aga siiski anti otsus, et ta oma mässu ässituste süide pärast ülespoodud piab saama. Ta kaebanud edasi, mispärast poomine sinna poole jäeb. Omalt maalt. Wiljaudist. Muusika on uuemal ajal nii tähtsaks küsimuseks meie seltslises elus saanud, et temast paremat lõbustajat enam midagi ei ole. Igaühel on wäga soowitaw,  kui temal wõimalik on, midagi muusikast enesele omandada, olgu see mistahte mänguriista mängimises. Nimelt aga weel naesterahwalt, kui ta seltsilises hariduses  töiste taha ei soowi jäeda, nõuab meie uuem aeg, et temale muusikat õpetatud saaks. Muidu leiab ta pärast elus seda liiga sagedaste waja, kui ta ülepea haritud ringides olema saab. Seepärast piame lastewanematele maalt, kes suurt waewa ja kulu linnas koolitamisega näewad ja kannawad, weel ka seda tõsist soowi südame peale paner.e, et nad oma lastele ka muusikat õpetada lasekstwad. Ta tuleb küll natukene rohkem maksma, kui muidu koolirahad, aga ilma selleta ei tea sagedaste noorinimene,  kui tema wõerasse majasse tuleb, mis tema seal tegema piab hakkama; ainult ikka ja ikka paljalt kõne leda, on ilma muusikata edenenud seltsilises elus, nagu supp soolata. Mõnel kohal wõtawad muusika õpetajad, sest et neid palju igal kohal ei ole, oma kunsti õpetuse eest wäga soolast hinda, nii et lastewanewad selleläbi paljugi ära hirmutatud saawad. Aga meil Wiljandis kooliskäijatel noortel inimestel ei ole seda tarwis karta, sest siia tuli minewal aastal Peeterburist muusika-õpekaja hra. Becker, kes seal mitme aasialiste tegewustega oma ammetis mitte üksi osaw ei ole, waid selles ka igat wiisi harjunud on ja oma kunsti õpetust õigel wiisil wõib toimetada. Meie oleme tema minewa talwisest õpetusest, kuna ta siin esimese muusika kursuse ärapidas, palju kiitust ja rahulolemist kuulnud. Tema wõtab lahkeste lapsi, seisuse peale waatamata, oma muufika-kooli wasta, kui nad weel ka algusõpetustgi ei ole saanud. Peale seda on ta meie linna Eestlastele juba küllalt tuttaw, kus meie Eesti „Koidu" seltsi laulukoor tema juhatamisel  paremine edeneb kui enne. Soorbime, et muusikaõpetaja  hra. Becker'il meie linnas rohkele tööd saaks ja nimelt maalt koolitajad wanemad, iseäranis tütarte wanemad,  meie soowi tähelpanekfiwad ja muusikat enam õppida lasekfiwad, kni sennini. Uuem ja edenenud nõuab seda. Riigimaade ministeeriumi lubaga saab Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts 17., 18. ja 19. Augustil s. a. WiljandiS, omas majas koduloomade, põllu- ja käsitööde näitust ärapidama. j Näitusele wõiwad toodud saada: I. Hobused, warsad, karielajad, wasikad, lambad, siad, sulgloomad ja kõik mis mesilaste pidamisesse puutub. !l. Põllu, aia, karja ja tehnika produktid: wili, jahu, tangud, linad; õunad, marjad, kõik aia- ja keeduwiljad,  tubak j. n. e.; wõi, juust ja paks piim; seep, tärklis, küinlad; turbad; piiritus, õlu ja wiin; puuseemned ja muud seemned. 111. Kõiksugused põllu- ja käsitöö riistad nagu turbalöikamise,  kangakudumise j. n. e. riistad, masinad; katuse laastud, telliskiwid, lubi. IV. Meistrite, tislarite, tõllaseppade, seppade, lukuseppade, sadulseppade, kingiseppade, rätseppade, nahaparkijate j. n. e. tööd. V. Naisterahwa käsi- ja näputööd: linased, willased ja poolwillased kangad, willane ja linane lõng, niit, kõiksugused kudumise ja heegeldamise tööd. Auupalkasi on wäljajagada: 1. Riigimaade Ministeeriumi poolt: 1 suur, 2 weikest hõbe ja 5 brongs auuraha ja 10 kiitusekirja. 2. Keiserliku Liiwimaa Õkonomia Seltsi poolt: 3 hõbe ja 6 brongS auuraha. 3. Sillakohtuhärra v. Helmersen'i poolt seltsile kingiwd: 25 rubla kõige parema puhast werd pulli ja 15 rubla kõige parema segawerd piimalehma eest. Need auuhinnad saamad ainult talunikudele osaks. 4. Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi poolt: kuld sõrmuksid ja raha-auupalkasi 200 rubla eest; Seltsi kiituse kirrju tarwituse järele. Wiliandi Eesti Põllumeeste Selts palub kõiki suure ja weikse põllu pidajaid, käsitöölisi, aednikuid, perenaesi ja noorikuid, neiust ja noori mehi näitust rohkel wiisil näitusele toodud loomade, produktide ja asjade läbi suurendada  ja kaunistada. 'Näitusele toodawad asjad saawad näituse platsil 16. Augustil lõimest künni õhtuni wastu wõetud. Kõige hiljem wastuwõtmise tärmin 17. Augustil, hommiku  kella kümmneni. Wiliandis, Juuli kuul 1885. Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi eestseisus ja näituse komitee. Minewal nädalal käis kuulus arst, endine Tartu ülikooli professor Dr. E. Bergmann ka meie linnas ja wiibis siin mõni päew oqza onu õpetaja L. Krüger'i juures. - Dr. N. Sörd, nagu mete fvtdav igal laupäewal Tarwastu apteeki, wõtab seal haigeid wasta ja annab neile tarwilisi rohtusid. Kohaline rahwas  rõemustab selle üle waga ja on mõeldud päewal kihelkonnast ja ümberkaudu õige rohkel hulgal tema abi otsimas käidud. Tartu koolikonna kuraator saadab ülema poolise lubaga neid kreiskooli õpetajaid, kes oma kohuseid hoolega  täitnud, kes seatud mõedul Wene keelt mõistawad ja mitte wähem, kui kaks aastat tähendatud koolides õpetanud,  üheks aastaks Peeterburi kooliõpetajate kooli, et nad siis pärast kreiskoolidest ümbermuudetawates linnakoolides  õpetada wõiksiwad. Need kooliõpetajad saawad seal kroonu kulu peal koolitatud ja antakse neile 100 rubla selle kooli heaks fissetulewaist koolirahadest ; peale seda saawad neile ka palgarahad wanal wiisil wälja maksetud. Koolirahadest saab 200 rubla selle kooli iseäraliku  waranduse juure arwatud, nende tundide eest, mis finna saadetawate kooliõpetajatele iseäralikult antakse. Wiljandi maakonnast kirjutab meie kaastööline Kõust: „Siin meie wallas, nimelt Soomewere külas on wiimasel ajal kõhutõbi laste ja ka nooremate inimeste hulgas möllamas. Taludes on mõnel kohal koguni kolm künni neli haiget ja inimesed ei ole wüwitanud, enestele õiget abi otsimast. Ka on rohude abi kauniste mõjunud,  nõnda et ma praegu selle katkulise haigusesse rohkem ei tea ära surnud vlewat, kuid üht ainust last. Wiina wili. Selle pealkirja all teatatakse meile järgmine kahetsemise wääriline lugu. 14./15. Juuli öösel on Wõhma kõrtsi juures jällegi ilmsiks tulnud.  et wiin inimest kiskjate aruliseks teeb. Mõned mehed on seal nõnda kaua purjutanud, künni kaks meest nugadega  ükstõisi wirutama hakkanud. Töine saanud selle juures näust hirmsaste haawatud, põsk nuaga päris läbi lõigatud ja peas on kolm künni neli haawa. Wäga Põlastaw on, et inimesed nõnda kaua joowad, künni nad enestest enam haru ei jõua pidada. a—." Taewerest kirjutatakse, et inimesed piakS ommeti nõnda palju oma elu pärast hirmus olema, et nad igatahes  wette ei hüppaks, kus mõndagi õnnetust wöib juhtuda.  Mõeldud mõisa hanide karjus, umbes 12 aastat wana, läinud mõisa õues olewa järwe suplema ja wajunud  mõni süld äärest kaugel alla wee. Töine laps, kes seda lugu äärest pealt waatama jäenud, jooksnud küll abi järele, aga ei ole kedagi nõnda ruttu kätte leidnud, sest kõik olnud wäljas tööl. WiimakS tulnud küll rendi- 32. Sakala. ZBBö