Tallinna Sõber M 2. Üheksa» aaStattN Tallinnas, lii. Näärikuu päämi 188?. Ultkldnt atkleht Eesti rshValt ««al ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Ltudfor»'t päriate trllkimajas: eaSta» S rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rubla pool-aa»tas 1 rubla 70 kop. Kuulutused mak samad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöeta?se waSta: Tallinnas: Li«dfors'i päriate trüliimajas. Reteröurgis: .S. Seetandt, Oanugpoaaa 54. Tartns: Laakmann. Ziakweres: J. Kuhs.— Raides: A. SeidelSerg. Kapsalus: H. KollSerg. Lihnlas: Zs. Mttnerll poodis. Wiljnudis: K. A. Karow'i raamatupood. Marwas: M. Rõder. Mõrus: Fraua Bielrose. Matkas: W. Rudolfi. Kuuresaares: Hh. Lauge.—Maal: kurda iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Nsi-riSvriS-IIopr».) Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Kiri Tallinnast. Tallinnast: Linna-Superintendent ametisse õnnistatud. Kõrged ametnikud pealinna kutsutud. Auutähcd ja auunimed. Wangide svvma-raha. Tubaka- ja wilua-monupol. Uued Wene kirikud. Kauplemise keeldus. Ara rikutud puuwillad. Hull koer. Kinniwõetud rööwel. Aleksandri-koolist. Kimtaugoni oksjonil. Kunda waestemaja. Pahateud. Liha wäljatvedu, Raudtee rehnung. Kose kihelkonnast. BaltiSkist. Hiomaalt. Wiljandist. Pimedate lugemine. Pettrburgist: Keisrikojast. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht. Üleüldised sõnumid maailmast. Saksamaa Riigipääwa lahutamine paaeb sel korral omal maal ja wõeral maal kõik suud ja suled liikuma. Omal maal, s. o. Saksamaal, oliwad juba enne Riigipääwa  lahutamist mitmelt poolelt laia ringkondade healed ennast selle waSta tunnistanud, et Katholtigi-iilikiriklased, Wabalased ja Sozialdemokratlased sõeawäe asjus ennast wana Keisri ja tema kõrgemate teenrile wasta tunniStafiwad,  kelle hoolsa töö ja osawa tallituse läbi senni lõhutud  Saksamaa uueSte köidetud ja wägewamaks Europa suurriigiks tehtud sai. Iseäranis weidrakõ peetakse seda waSlapanemist just nüüd, ühel aeal, kus läänepoolisel ja idapoolisel Saksamaa piirel ennast kõnepilwed koguwad ja kus wana Feldmarschall Graf Moltke, keda kõik maailm selles asjas kõige osawamaks piab, selge sõnaga tunnistanud oli, et sõda waStarääkimata tulema saab, kui Saksamaa oma sõeawäe poolest naabrite taha jääb. Nüüd kus PreuSst Maapääw kokku astunud on, oli selle nõuukogu ülema jäuSkonna, nendantmetatud vHerrademaja" esimene tallitus Keisrile ühel healel üht adreSst saata, milles sÜgawat kahjetsust selle üle tunnistatakse, et Niigipääw KeiSrile tema 90. eluaastas seda kurwastust teinud on, sõeawäe ettepanekut nenda piirata, et see sel musil enam Saksamaa mõjuwat sõna üleüldise rahu kaitsemiseks küllalt tuetada ei wõi. Juba kostawad healed, et see afi wahe aeal üksikute Saksamaa riikide Maapääwade ette pandud saada, kus siis Niigipääw omal uuel kokkutulemisel walmis tehtud töö ees leiaks, mille wasta kõik tõrelemine siis enam ei aitaks. Igapidi arwatakse aga omal maal ja wõeral maal, et Würst Bismark nõuu leidma saab, seda korda saatma, mida tema Saksamaa kinnituseks heaks arwab, kas Riigipääwa lubaga ehk lubata, kutda seda ka enne juba nähti ja tagajärel leiti, et tema ja teiste asjatundjate  nõuu Saksamaa wägewust kosutas, kuna tema waStaSte kokkukeerutatud healedeenamused seda wägewust häwitanud oleksiwad. Omas sügawamas tähenduses on see tüli Riigiwalitsuse ja Riigipääwa wahel tüli Saksamaa  riigi põhjnSseaduste üle. Wabalased ja nende seltsilased  püüawad Keisri wõimust wähendada ja Riigipääwa healedeenamuse wõimust rohkendada, et walitsus ikka rohkem erakondade esimeeste kätte langeks, kes rahwahulkade tujust ja tooreid ,ihkamist" kõtistates Riigipääwal kõlawate kõnedega neid healefi juhiwad ja Riigiwalitsuse wasta tarwitawad. Seda wõimust püüawad nemad sellel teel nüüd ka sõeawäe asjus oma kätte kiskuda: sõeawägi ei pia nende tahtmist mööda mitte enam Keisri sõeawägi  olema, waid Riigipääwa- ehk Parlamenti sõeawägi. Sedawiifl kortsuks stiS Keisri wõimus ikka enam koiku ja langeks erakondade esimeeste kätte. Sellepärast arwatakse sel korral ka Riigipääwasaadikute walimtft käredamaks minema, kui iialgi enne. Kõige erakondade aealehed on ka juba oma tööd walijate kallal suurema ehk wähema tuhinaga ja käredusega algauud: Hoidlased, kõik Ewangeliumi usutunnistuse ringkonnad ja kõik need, keS otsekohese südamega Keisri ja Keisririigi poole hoiawad, kes rahwast kõikuwate healedeenamuSte wtntsutamiste ja erakondade esimeeste ja rahwameeste tuhinliku wägiwalla eest kaitseda tahawad, tähendawad omaiõ lehtedes selle häda peale, mis maale ja rahwale tulema saaks, kui sõeawägi tugew küll ei oleks nende himust taltsttama, kes Saksamaa wägewuse ja kindluse peale kadedad on ja kes Graf Moltke arwamist mööda kohe sõda algakfiwad, kui neil wõidn peale wähematki lootust oleks. Wabalased ja teised Keisri ja Keisririigi wastased räägiwad rahwale omais lehtedes tuntud mahedat juttu rahwa ,hädast" ja „ maksude" Vähendamisest, nagu seda igal poolel walimiste juures nähakse. Et üks sõda, pealegi üks õnnetu sõda, rahwale mitu sada kord suuremat kahju teekS ia kõiki majapidamist ja kosuwat elukorda ehk pölwede peale maha rõhuks, et Valitsused maksust mitte oma tusku ei pista, waid ühel poolel rahwa rahu ja wara kaitsemiseks, teisel poole! üleüldise ja iseäralise elukorra  kosutamiseks tarwitawad, seda Wabalased Saksamaal ega teistel maadel rahwale ei ütle ja sellest nemad ei hooli, kui aga õpetamata hulgad oma healefi kõnemeestele annawad ja neid sedawiisi esimeesteks ja oma enese wägiwaldseteks  isandateks lecwad. Küsimine on Saksamaal seesama, mis see teistes riikides ja teistel maadel ka on: kas piawad Keisrid ja Kuningad oma kutsutud ligemate nõuumeestega rahwast juhatama ja rahwa üle Valitsema, wõi kas piawad kõikuwate erakondade esimehed oma kokkukeerutatud  healedeenamustega, oma healeloomade karjadega, Keisrite ja Kuningate wõimust maha rõhuma? Seesugust ,muudatust", mis seda pea peale paneb, mis tänine jalge peal seisis, püütakse igal poolel korda saata. Kus rahwast Parlamentides walitsuse abiks kutsutud on, seal püütakse seda awalikult, kus Parlamentist mitte ei ole, seal püütakse seda mitmesugustel keerulistel teedel ja mitmesuguste kõlawate  nimede all, kõlawate kunstkõnedega »rahwusest", j. n. e. Häda selle maale, kus Jumalast kutsutud WürStid ja Valitsejad nõdrad ehk arad on, ehk oma enese südames kindlad ei ole! Seal häwitawad alalised „ muudatused" ja kõigutamised kõiki rahulist kosumist,  seal kaswawad ,pahad nähtused", nagu umbrohi palawal, niiskel ja kiimaldawal kewadel. Kahju aga, mis sellest tuleb, langeb oma kangema rõhuga sellesama rahwa peale, keda wõimuse-igatsejad maheda sõnaga meelitawad ja eksttawad. —> Wõerail maidel arutatakse seda 'juhtumist ja nimelt Würst Vismarki tuumakat kõnet, mitmel wiisil. Kõige suurema osawõtmisega kuulawad ja wahiwad Prantslased kõige selle peale, mis Saksamaal räägitakse  ja mis seal tehakse. Neil on jo selleks kõige rohkem asja, sest nemad on aastast 1871 saadik Varitsemas, kas Saksamaa wägewuse sisse kuidagi mulku lõhutakse, kust nemad sisse tungida ja oma ,kättetasumise-"himu jahutada wõiksiwad. Natuke ettewaatamata manilsewad kättetasujate lehed nüüd rahwast rahule, et Saksamaa mitte ärritatud ei saaks, et uued walimised mitte rohkem Hoidlast Riigipääwale ei saadaks, kes Keisriga ja tema kutsutud  Nõuumeestega ühel teel käiwad ja seda tuetawad, mis riigi kaitsemiseks wäliSte waenlaste wasta kibedast tarwis läheb. Kõige oma määramata rahwus-tuhinate, teiste tuhinate ja wigaduste körwas on aga Prantslased kõik kõikumata isamaa-mehed ja mõiStawad isamaa armastust  ka teiste rahwaste juures auustada, kui nemad seda ka igakord mitte awalikult tunnistada ei taha. Nende lehtedest kostab ka nüüd otse kui tahtmata suur auustus Würst Bismarki, suur põlastus Dr. Windhorsti, Richteri ja teiste seesuguste erakondlaste wasta wälja, kes oma erakonna kasuks isamaa tarwitufl kõrwale jätawad. Inglismaa mõjuwamad lehed tunnistawad ennast täitsa Würst BiSmarki poole ja arwawad, et vr. Windhorst nüüd omale ja oma Keskpaiklastele oma käega jäädawalt hauda kaewanud olla. Oma enese auule ja Europa üleüldise  rahule olla Saksamaa-Riigipääw oma otsusega rasket  lööku annud. Austrias ja Wene lehtede mõtetest ei ole õiete aru saada. Mõlemad soowikfiwad küll üht wägewat Saksamaad, aga ainult oma enese kasuks Balkani poolsaare asjus, mõlemad on selles üksteise waStased  ja kummagile ei ole Würst Bismark Saksamaa iseäralist  osawötmist lubanud. See teeb mõlemaid kahtlaseks, ühelt poolelt rõõmsaks, teisekt poolelt nukraks. ItaliaS nurisetakse selle üle, et Würst Bismark Saksamaa ja Italia  sõbruseft mitte suurema soojusega rääkinud ei ole, kui Saksamaa ja Inglismaa sõbrusest. Kui Würst Bismark Riigipääwa lahutamist kuulutanud oli ja ära läks, fiis on rahwahulgad teda ütlemata auu- ja rõõmu - hõiskamistega saatnud. —' Baieri Wäljaspidiste asjade Minister, von Crailsheim on Berliin tulnud. Arwatakse et Prinzwalitseja  nüüd ka nime poolest piab Baieri Kuningaks kuulutatud saama. Elsass-Lothringi maal on käsk antud, et Prantsusmaa pealikud, kaS nemad tegewaS teenistuse? seisawad ehk mitte, ainult Maakonna- ehk Politsei  ülemate lubaga ennast seal üles pidada tohiwad. Luba piab neile selleks aga ainult perekondliku ehk Varandusliku  tallituse pärast antud saama. Rheini jõgi oli selle kuu 5. pääwal nii kangest liikuwa jeaga täidetud,  et Kölnis aurulaewade sõidud pidiwad seisma jäätud  saama. Belgias kardetakse uusi tööliste-kärasi  tulema. —Bharlezoi sütekaewandnStes on selle kuu 4. pääwal uut tõrkumist nõuukS wõetud: mitmes paikas on sellepärast kodanikud püsside alla kntsutud. Selsamal pääwal jätfiwad Machinnes au Pont'i fütekaewandustes  4000 töölist tööd seisma. Nemad päriwad kõige pealt heale-õigust Parlamenti walimiste juureS. Mitmed Sozialistlaste esimehed on Brüsselist CharlerõiSse reisinud, kõiki töölisi tõrkumisele sundima. Stanley, kuulus Afrika-reifija ja Kango-riigi asutaja, on selle kuu 3. pääwal Inglismaalt Brüsselisse tulnud. Tema tahab selle sõeawäe juhatust oma peale wotta, kes Emin Pashat Sudanis peastma läheb. Inglismaa walitsuS ei anda omalt poolelt selleks ühtegi. Selle Ikun 8. pääwal pidi Stanley ara reisima ja esiteks KairoSse minema, kus tema Khediwa jutule läheb ja ka ve. Schweinfurtiga ja vr. lunker'iga kokku saada tahab. Inglismaal on igas erakondas suur leinamine Lord Iddesleigh järel. Lord Salisbury on sellest äkilisest surmast ka nenda läbi põrutatud, et tema terwife pärast kardetakse. Mõlemad on ühel aeal Orfortis studerinud ja ikka sõbrad olnud. Selsamal peäwal, kui tema suri, oli Lord JddeSleigh Lord Salisbury'le üht kirja algauud, milles sõbraliste sõnadega seletada tahtis, et tema termis teenistusest enam wälja ei kanna; see kiri on pooleli jäänud. Lord ChurchilN järeltulija, Goshen, on üht awalikku kõnet pidanud, milles kinnitas, et Inglismaa niisamati rahu nõuda, nagu Saksamaa, ja sellepärast ka Bulgarlaste ja nende soowitud Würstt heaks midagi teha ei wõida. Osawõtmine Prtnz Aleksandri asjast olla nimelt Kuninga- Praua kojas ja nende juures, kes tema meele järel rääkida  tahawad. lirimaal on aSjad ikka weel wäga pahad ja kõigeist jõutustest hoolimata ei näi ka Salisbury Ministeriumil julgust olema kindla käega kinni hakata ja lausa mässamist lämmatada. Daqnimaal sai hiljuti Folkathing lahutatud, uimelt sellepärast, et see Taanimaa Parlament Kopenhageni kindlustamiseks raha ei tahtnud lubada. Nüüd on ka seal walimised oma tuttawate käradega ja tagakihutamisega lahti; nimelt püüab nõndanimetatud ,Rahwa erakond" ka Kopenhageni  Falkethingi isteid oma meeSte kätte toimetada, mis tänine Walitsuse erakonna käes oliwad. Rootsi Riigipäew on selle kuu K. pääwal Stockholmis