ühe ehk töise riigi tähtjad riigi ametnikud ja poliitika  mehed. Wene keiser Aleksander lil. wiiwib mõnda aegs oma Kõrge abikaasa ja lastega Daanimaal oma kuningliku äia juures. Seal Daani kuninga suweresidenzis,  Fredensborgi lossis oliwad neil päewil wäga palju tähtjaid wõeraid koos olnud, nagu Greeka kuningas ja kuninga proua, Rootsimaa kroonprintsi paar. Portugali kroonprints, Inglise peaminister Gladstone j. n. e. Hispaania kuningas on praegu reisi peal, kus ta mõnedki pealinnad läbi käib. Kord räägiti, et Wene Keiser ka tänawu Saksa Keisriga kusagil kokku saada tulema; see ei ole mitte täide läinud. Nõuu olla juba sellega katki jäenud, kui würst Dolgoruki Merseburgi sõja-manöõwritest osa wötma läks, kus tema pidi teatama, et asjalood nõnda seisawad, et Aleksander 111. tänawu mitte oma Keiserliku  wana-onu waatama ei saa minna. Saksamaal oliwad 9. Sept. wäeparaadi pealt waatamas koos: Keiser Wilhelm, Hispaania, Serbia ja Sakseni kuningad, Saksa kroonprints ja prints von Wales. Mitmed ministrid reisisiwad naabri riikides  j. n. e. Mis seal siis 'imekspanna, kui kõik need asjad poliitika meestele paljugi arwata ja arutada  annawad. Et aga riigiwalitsejate ja tähtjamate riigiametnikude läbirääkimised ja nõuupidamised ikka igapäiste inimeste eest warjul seisawad, sellest see siis tuleb, et igaüks neist oma mõtte järele isesugusid aimamisi  ja arwamisi awaldawad. Nõndapalju kui niisuguste  arwamiste õienduseks ametlikult ühe ehk töise riigiwalitsuse poolt on lausutud, näitawad kõik sõjakartused  ja kuulutused asjata ja põhjata olewat. Prantsusemaalt. Et Prantslaste käsi tänini  Tonkinis heaste on käinud, näitab Jnglisemaal kadedat meelt olewat sünnitanud. Inglise poolt antakse  kibedaste nõuu, et Prantslased Hiinlastega ühel ehk töisel wiisil ära katsuksiwad leppida, sest kui Hiina ennast Tonkini asjade sekka saaks segama, siis wõiks sellest sõda sündida, mis mitmesse riiki puutuks. Saksa keiser Willem oli Hispaania kuninga, kui see Saksamaal wiibis, StraHburgi linnas olema ulaanirügemendi  ülemaks nimetanud, mis kuningas Alfons ka wasta wõttis. See on Prantsusemaal palju paksu werd sünnitanud. Prantslased arwawad, et see muud midagi ei tähenda, kui seda, et Hispaania kuningas ennast Saksamaaga Prantsuse wasta olla ühendanud. Prantsusemaal arwatakse, Bismark olla ära tunnud, et mitmed naabri riigid, nimelt Prantsuse ja Wenemaa  Saksamaa peale umbusaldlased ja pahased olla, sellepärast olla suurem püüdmine, kesk- Eüroopas ühendusi elusse kutsuda. Silmakirjaks kinnitada Bismark ikka, et ta üksnes rahu alalhoidmiseks  ühendust kesk-EüroopaS püüda. Sellega aga tahtwat ta töistele üksnes tuhka silma puistata, muud midagi. Saksamaal ei olewat praegu kusagilt poolt pealetungimist karta, mis tarwis ta siis mitme riigiga nagu Austria, Itaalia ühendab? Kui wiis meest, kellele keegi kallale ei kipu, ennast ühe waSta kokku lööwad, kes just nende sõber ei ole, et endid selle wasta kaitsta, siis wõida see kõik maailma rahutumaks  teha. Et lugu nõnda olla, ustakse Prantsusemaal kindlaste, sellepärast seal siis ka arwatakse, et tänawu Kopenhagenis Wene, Daani, Rootsi, Inglise j. n. e. wahel ajakohaliselt wastu-ühendus olla kokku lepitud. Mujal ei taheta Heda küll suurt uskuda, nimelt tõendawad  Inglise ajalehed, et Gladstone reisil Kopenhageni  mingit poliitika tähendust juures ei olewat. Gladstone wõtnud oma perekonnaga laewa lustisõidu ette, ilus ilm ja kenad mererannad meelitanud teda wiimaks künni Kopenhageni alla, kus teda hea wiisi ja kombe järele Daani kuninga ja tema kõrge külaliste  poolt wõerusele olla palutud. Juba aastast 1870 ja 1871 saadik on Hollandi  maa Saksamaa wasta koguni umbusaldlane. Hollandlastel on sala kartus, et kui Eüroopas kord sõjakära peaks lahti peasema, siis nende maa järele kadedad naabrid sõrmed saaks wälja sirutama, nõnda et Belgia Prantslastele ja Hollandi Sakslastele saagiks  wõiks langeda. Saksa poolt tõendakse, et Hollandlastel  selleks kartuseks mingit põhjust ei ole. Palju enam olla Sakja walitsuse soow, et kõik umbusaldus mõlemate riikide wahelt kauks, mis mõlemile suurt kasu wõiks saata. Seega saaks posti, telegrasi tallitus  ja kauba ajamine palju kergendatud, ning kui mõlemad riigid kauba tollid ühekõrguseks määraks, saaks wõimalik olema sala - kauplemist riikide rajal täitsa ära häwitada, mille läbi praegu Hollandi kui ka Saksamaale palju kahju tuleb. lirimaal lähemad mässajate liikumised uueste suuremaks, ehk seal küll tänawu arudlane hea wiljasaak  on olnud. Mitmed maakonnad on uueste sõjaseaduse  alla pantud. Kolm Föniks - parki - protsessi tunnismeest, Michael Kawanagh, Joosef Hanlon ja Joosef Smith, keS Austraaliasse tee peal on, saawad riigiwalitsuse käsu peale Inglisemaale tagasi kutsutud. Nende käest loodetakse tunnistust saada, kas ODonnell peatunnismehe Karei liri mässajate käsu peale on ära tapnud. ODonnell on Kap linnast Londoni toodud, loodab aga, et teda süüst lahti mõistetakse, sest tema olla Karei üksnes sellepärast maha lasknud, et see tema elu kallale olla kippunud. Ameerikas ja lirimaal on mässajad suure summa raha kokku pannud,  mis ODonnelli eestkostmise kuludeks ära saab tarwitatud. Et mässajad meel ammugi järelandmise peale ei mõtle, tunnistab ka see, et Dublini ajaleht „Jrishmann" päris awalikult kirjutab: „Kui tarwis, wõib ühe nädalaga 100,000 dollari ODonnelli eestkostmise  kuludeks kokku pantud saada. Kõiges maailmas  saada lirlased oma wiimase kopiku kokku kandma, et selle mehe (ODonnelli) elu peasta, kes nii „tulusa" „rahwusliku" mõrtsuka töö olla ära teinud. Õnnetu maa ja õnnetu rahwaS, kus niisugused lood walitsewad! Itaalia pealinnas pühitseti Rooma linna ärawõtmise päewa õiete pidulikult. Sindikus pidas waimustawa mälestuse kõne, mille sees ta ära seletas, kudas Rooma linna ärawõtmisega Itaalia rahwas ühendatud saanud ning Itaalia alles selleläbi riigiks olla tõusnud, kes naabrite silmis midagi maksab. Ei tea, mis „pühaisa" sell päewal ja sellest pidust mõis mõtelda? Oma ilmeksimata õnnistust ta sinna juure küll wist mitte ei jaganud. Egiptuses on koolera lõpemas; ennegi mõned üksikud inimesed surewad siin ja seal meel tema kätte. Peagi saab õnnetu maa sellest nuhtlusest lahti olema. Omalt maalt. Wiljandist. Seletus näitemüügist, mis tänuwu suwel Kurgjas pidi ära peetud saama. Tänuwu suwel wõtsiwad agarad inimesed Wiljandi linnas ja ümberkaudu maal nõuuks, 14. Juulil, kui õntsa C. R. Jakobsoni sündimise püewal, Kurgjas näitemüüki tema waestelaSte heaks ära pidada. Selleks oli kõige pealt tarwis asju korjata. Nende poolt, kes näitemüügi  asutuse mõtte ulesse oliwad wõtnud, saiwad mitmed tuttawad ja ustawad inimesed siin ja seal palutud,  asju korjata ja wasta wõtta, ning ühtlasi kui näitemüügi asutaja toimekonna liikmed tegewad olla. Palutawad, kes kui agarad, ustawad isamaa ja üleüldise  edenemise põllul töötajad tuttawad on, wõtsiwad palwet kuulda, ning nõnda hilmus siis Sakala 18. ja hiljem kuulutus, kus näitemüügi asutajad teada andsiwad, et nad selle tarwis andeid ja asju wastu wõtawad ja korjawad. Asju tuli ka rohkeste kokku ning oleks näitemüük ka ettemääratud ajal Kurgjas wõinud ära peetud saada, kui mitte ootamata takistust ei oleks tulnud. Kohalikust sillakohtust oli näitemüügiks  luba palutud, mis sealt aga mitte ei ööltud wõimalik anda olewat, waid tähendati, et seda luba kuberneri herra käest tuleb paluda. See wastus jõuudis  liig hilja näitemüügi asutajate kätte, nõnda et enam wõimalik ei olnud, uut luba õigeks ajaks muretseda.  Sellepärast jäi basaar Kurgjal pidamata. Nüüd tahetakse seda Wiljandis ära pidada, mis mõne asja pärast tulusamaks arwati, kuida teda hiljem Kurgjas asutada. Soowime selleks kõigest südamest head õnne ja kordaminemist. Nõndapalju kui meie oleme kuulnud,  ei saa selleks ka mingisugust takistust ees olema, olgu siis see, et wiimasel ajal nagu meile teatatakse  mõni ilma südame hariduseta inimene näitemüügi  asutajaid olla püüdnud kahtlaseks teha. Meie usume ja loodame aga kindlaste, et auustatud näitemüügi  asutajad ennast sellest mitte ei saa pahandama, ega kätt adra küllest ära wõtma, waid palju enam seda meest omale eeskujuks faawad pidama, kelle waestelaSte heaks nad töötawad. See mees, kelle paremaid ja puhtamaid püüdmisi laimati ja kahtlaseks ja kardetawaks Lehti, on näitanud, kuidas madalast kiusust ja odawast kättetasumise püüdmisest eksitamata mööda minnakse ja omale seatud eesmärgist kinni peetakse. Asju on tänuwäärilisel wiisil juba rohkeste kokku toodud, ning saab neid lootuse järele weel juure tulema. Näituseks on need asjad, mis Tartus basaarist  üle on jäenud, Wiljandisse lubatud saata. Tähendatud näitemüük wõib siis kõigiti täielik saada ja meie armastatud poliitika ja kirjamehe järele jäenud  waestelaStele oma jagu kasu tuua, kui tema asutajad  ei tüdine ning kui mis meie palume ja loodame rohkeste Wiljandi Eesti Põllumeeste iSeltsi liikmeid asjast tegewalt osa wõtawad. Et see nõnda sünniks, selleks palume ja kutsume meie kõiki tööle ja teule, kes asja omalt poolt kuidagi wiisi wõib tuetada ja edendata. Tahtmine tunnistab ennast küll esmalt sõnas, aga awaldab teus. Eesti Kirjameeste Seltsi koosolek. 11. F. Buschmann pidas kõnet Jlja'st Muromaalt, Wene rahwa epose ehk lugu - laulu pääkangelasest. Wene rahwa kangelaste keskel, kellest rahwalaulud ja muinasjutud laulawad ja jutustawad, peab wahet tegema wanemate ja nooremate, wanema ja uuema aja kangelaste wahel, wanemad kangelased ep ole mitte loomulikul kombel ehitatud: kõik nende kulges on ülimäärane ning liig, keha ja rammu poolest on nad ülimäärased, waimu poolest aga kehwad. Nende waim on paljalt nõnda palju teritatud, et nad tõisi wale kujul petta ja töistele kahju tuua wõiwad. Nemad toimetawad imekspanemise rväärilisi tegusid, aga need teud ei too kellegile kasu. Nende elu läheb mööda ilma tuluta, nad on inimese kujulised looduse wõimud, keda ka maapindgi kanda ei taha. Pea aga. pidiwad wanemad kangelased kõrgema ja parema korrale, nooremate ja uuema aja kangelastele maad andma, uuema aja kangelastele, kes loomulikumal kombel ehitatud on, kellel küll mitte mi palju jõuudu ei ole, kui wanemajel kangelastel, aga kes seda, mis neil on, inimeste kasuks ja tuluks tarwitawad ja nooremate kangelaste pääkangelane on Ilja Muromaalt.  Tema sündimise koht on Karatscharowo küla, Muromaa wallas, praeguses Nischninowgorodi gubermangus.  Halastamata näitab esite loodus tema wasta olnud olewat: 30 aastat peab ta omas kodukülas  wiibima, ilma et kohegi minna wõiks, ilma et oma jalgu ja käsi tarwitada saaks: tema käed ja jalad on halwatud. Wiimate päästawad rändajad lauljad teda nõia joogi läbi suurest waewast ja ühe wanema kangelase Swyätogori käest saab ta jõuudu, aga mitte nõnda palju, et ta töiste inimestele hukatuseks  olla wõiks. Niipea kui ta kangelase jõuu osaliseks  saanud oli, wõtab ta nõuuks, teed oma kodukülast  kuni Kiiewi linnani rajada ja kardetawaist inimestest, rööwlitest, puhastada. Aga enne kui ta oma ettewõtmist täitma läheb, palub ta oma isa käest õnnistust ja nõuu tulewiku elule, keda ta inimeste  kasuks ja tuluks pühandada tahab. Isa õnnistab  teda ja ütleb: „Sa pead würsti Wladiimiri teenima, sa pead ristiusku kaitsma, heade tegudele annan ma, sulle oma õnnistust, halwa tegudele ei anna ma seda mitte, sõidad sa ratsa teed mööda, ära tee kurja ja halba Tatarlasele, ristiinimest ära surma iialgi." Need on maanitsused, mis wana talupoeg oma pojale tee peale kaasa andis. Ilja hakkab Kiiewi linna poole reisima. Ta jõuab esite Tscherniigowi linna juure ja näeb, et linn waenlastest ümberpiiratud on. Kohe on ta abiks linna rahwal, see on kristlastel, ja wõidab pealetungijaid ära. Edasi reisides juhtub ta kõige kardetawama rööwliseltsiga kokku. Ta ei surma teda, waid wiib elawalt Kiiewisse. Seeläbi puhastab ta teed Kiiewisse, nõnda et igaüks julgusega sõita ja käia wõib. Kiiewisse jõudnud, ohwerdab ta oma jõuudu enam rahwa õnneks ja tuluks, kui würsti tujuks. Ta on würstil üksi siis toeks, kui würft midagi kasulikku ette wõtab; eksib würst ja tallab õigust jalgadega, siis sõdib ta wahwaste wasta. Mitmes ja mitmes sõdimises isamaa waenlaste wasta on ta ikka esimene. Oma waimusuurusega lööb ta ikka oma waenlast. lialgi aga ei kiitle ta omast suurest tegudest, mis ta isamaa kasuks ette wõtnud. Tema meeles mõlgub üksi waeste laste ja leskede kaitsmine, püha Wenemaa kaitsmine. Tema waimu suurusest tunnistawad ka töised kangelased Kiiewi linnas ja saunamehe poeg Muromaalt saab wiimate nende juhatajaks ja eestwõtjaks. Õiglasel meelel püiab ta walet ja pettust ärahäwitada. Kasinuse, karskuse ja wooruse eest sõdib ta alati. Keharammu poolest ei ole ta mitte igakord esimene, aga wahwus ja mõistus annawad temale wõitu. Kui ülepea werewalamise wastaline, püiab ta ka seda surma eest kmsta, kes temal mitte armas et ole. See on 3Äene rahwa kõige armsam kangelane. Jlja'st jutustades ja lauldes on Wene rahwas tahtnud eeskuju ülesseada, ja tunnistama peab, et ta ka tõsine eeskuju on. Mitte würstlikus lossis, waid talusaunas on Ilja sündinud, mitte troonide ja kroonide peale ei ole temal loota, nagu töistel kangelastel, mitte jumalikust, waid inimlikust soost, waeseft talurahwa seisusest on ta päri. Siiski määrab ta enesele kõrget sihti ette, oma maale kasulikuks saada ja isamaa kasuks ;a tuluks töötab ta ka kuni surmani. Ühes lahingus (see on lahing Kalka jõe ääres aastal 1224) kus rahwas ka Jlja't ülesastuda ja wõidelda laseb ei wõi ta enam midagi teha; kui ta ühte waenlast pooleks ramb, saawad sellest kaks waenlast: Ilja sai loodud ja surmatud. Tahaksime meie Wene a alooS