ja rohkem ehk «vähem kõrklewa ja segase kõne, ei ole temast enam ühtigi kuulda. Tüli-sõbrad, kes teda kutfusiwad, näiwad isegi aru saanud olema, et temast aSja ei saa ja killttitawad nüüd Würst Bismark olla teda Parifi saatnud! Nii meeletu see ka on. siiski kordab seda ka Wene leht »Grashdanin", ja koguni õige tõsise näuga. Jtalias on suur kahin AbeSsynias sündinud aSjade pärast. Negus Johannes ei ole mitte Schoa Kuninga «vasta sõdimas olnud, «vaid Mahdistlaste wasta; tema langemist tahab aga Schoa Kuningas Menelek nüüd omaks kasuks tarwitada, Abessyniat oma walitsuse alla saata ja selles näiwad Jtalialased tema pool seisma; tema on ka ikka sõbralik Jtalialaste wasta olnud. Teine pärija on Negus Johannes'? «vennapoeg Debeb, aga see «vihkab Jtalialafi ja nemad teda sellepärast ei taha. Jtaliast olla kaks uut rügementi Massauahsse saadetud ja Kereni ja Asmara linnad juba ära wõetud. Sõea-Minister päris 20 milliom franki, kui asjad AbeSsynias tõsiselt piaksiwad ette wõetud saama; Ministrite nõuukogu on aga estteks 6 millioni määranud, millest nende linnade hoidmiseks ja kindlustamiseks küll olla. Walitsus on Abessynia aSju teraselt tähele panna lubanud, mitte aga kärtsakalt ette astuda. Negus («vahest ka Kuningas, Kuningake-Kuningas  ja Keiser nimetatud) Johannes on aastast 1872 saadik AbeSsynias «valitsenud. Kui aastal 1868 Negus Theodorus Inglismaa sõeawääst löödud oli ja oma elule otsa tegi, siis tuliwad seespidised wõitlemised, mis neli aastat kestasiwad, mille katkus Tigre' Würst Kassat wägewaks  sai ja ennast Küünlakuu 1. (Näärikuu 20.) pääwal 1872 Arumis, niine all Johannes, kroonida laskis. Pärast  oli temal rasket «võitlemist Egyptuse ja Schoa sõeawäe  waSta korraga, milles tema «võitjaks jäi. Mahvistlaste  mässamine Egyptuse walitsuse wasta peastis teda aeguti pealetungimise eest, aga Mahdistlaste wiha all seifis tema kõige rohkem, sest tema oli kõiki Mohammedanlasi  omas riikis ühel pääwal wägise ristida lasknud. Mullu tungisiwad Mahdistlased laastates Abessyniasse, saiwad aga «viimaks tagasi tõrjutud. Nüüd oliwad nemad uueste peale hakkanud, on ühe lahingi «võitnud, Negus Johannes on saadud haawadesse surnud ja estteks on Abessynia sõeawägi laiali pillutatud. Kui aga seespidist mässamist ei tuleks, stis arwatakse, et Mahdistlased sellest ühest «võidetud lahingist jäädawat kasu ei saaks. Negus Johannes oli tubli ja südamik sõeamees, oli esimene Abessynia  Walitseja, kes oma walitsuse hakatust Europa riikidele  korralikult teada andis ja ka Saksamaalt ja Wenemaalt  on korralist saatekondafi tema juure läkitatud olnud. Kui palju sealine segadus nüüd Europa riikide peale mõjuma  saab, seda on ära oodata. Kuulus suurtükiwabrikn  peremees, Geheimer Kommerzierath Krupp, on Rooma tulnud. Parlamenti-saadik Costa, kcS hukatud mõrtsukas Oberdank'i aunks antud pidul wiimasel Jõulukuul  «valitsust teutas, on kolmeks aastaks wangi ja kaks tema seltsilastest kergema nuhtluse alla mõistetud. Sozialdemokratlaste  tülikihutamised kestawad Jlalia tööliste keskis ikka edasi. Inglismaalt. Kuninga-praua Victoria on Paastukuu 21. pääwal Windsori schlossi tagasi tulnud.  Räägitakse,  et Saksamaa Keiser Heinakuul Kuninga-praua juure Osborne'sse tulla, mitte aga Londonisse. Meremäe manöwer  saada sel aeal Portsmouthi juures peetud.  Inglismaa  poolt on sovwitud, et Belgia walitsuse kutsumise peale kõige Europa riikide saadikud Brüsselisse kokku tulekstwad,  orja-kauplemise häwitamise üle nõuu pidama. Belgia Minister Prinz de Chimay olla ka juba üht ringkirja  selles asjaS ette walmistamaS ja kõik riigid olla malmis sellest kongressist osa wõtma, ainult Prantsusmaast ei teata seda weel selgest. Seda kongressi taheti juba wiimasel Mihklikuul kokku kutsuda, aga nõu jäi Kardinal Lavigieri waheletulemise läbi katki, kes selleks üht kongressi Paapsti juhatusel soowis. Serbias arutatakse, et kui Kuninga-praua Natalia tagasi tulla tahab, fiis ei wõida seda keegi keelata, sest temal olla Serbia kodaniku-õiguS, nagu kõigeil teistel Serblastel. Metro p o l i t Mich a e l on walitsuse  poolest tagasi kutsutud, niisamati ka Piiskop Seraphim,  kes wõeral maal elab. Kuningas Milan on ikka weel Konstantinopelts ja saab seal Sultani poolest suure auuga üles peetud. Omalt Jerusalema reisult tulla tema Egyptuse ja Prantsusmaa kandu tagasi ja minna ka suurele  Parist näitusele. Senna minna sel aeal ka Kuumgas  Aleksander Ristitschi kaasas. Mõlemite reisud Venemaale  uäiwad maha jäätud olema. Bulgariast. Türgi walitsus on kuulutanud, et Bulgaria  Berlini kongressi otsust mööda Türgi ülewalitsuse all seisab ja sealisel «valitsusel sellepärast õigust ei olla oma käe peal Serbiaga kaubaajamise ühendust teha, ega üht asjatallitajat Miinis nimetada. Bulgaria pool-ametlik leht „Swoboda" on üht wäga käredat kirja selle wasta toonud. Kui Serblased omal aeal Bulgariasse tungisiwad ja Würst Aleksander Sultani, kui Bulgaria ülewalitseja, poolt abi paluS, fiiS olla Sultan teda ükfi ja sellega ka kõiki õigust Bulgaria kohta maha jätnud. - Prinz Ferdinand  oli mõne aea Filippopelis ja on sealt Paastukuu 18. pääwal järsku ja suures pahanduses ära reisinud. Seal ilmus uue aealehe esimene nummer, milles seletati, et Vulgarlased ise oma asju korraldama pidada, sest Wenemaa ei teha ühtigi. Europa poolest ei saada Prinz Ferdinand kinnitatud ja sellest tulla maale ja rähmale  suur häda. Kohe, km see nummer ilmnnnd oli, läks Politsei trükimajasse, «võttis lehed ära. mis weel järel oliwad ja laskis neid awalikult ära põletada, kuna «väljaandjaid  ülekuulamise alla anti. Prinz Ferdinand reisis aga kohe Sofiasse tagasi ja näitas sellega oma paha meelt Rumelialaste «vasta. Zankow on Belgradis kinnitanud, et Bulgaria Nelipühiks uue Würsti ja rahwuslikn walitsuse  saada. Kumamas on Ministerium ennast ametist lahti wõtnud  ja uusi Ministreid saada on raske. Kuninga «vennapoeg,  Prinz Ferdinand von Hohenzollern, on käie-ialiseks tunnistatud ja ametlikult thronipärijaks nimetatud. Ametlikult  kannab tema nime Kuninglik KõrguS Rnmänla Kronprinz. Wene lehtedel on selle üle «väga paha «neel, weel rohkem aga selle üle, et 63 Wenelafi üle piire «viidud  saiwad, kes seal muud ühtigi teinud ei olla, kui Wene Keisri pillist ja Wene püha-piltist külast külasse ja perest peresse müütamas käinud. Omalt maalt. Tallinnast. „Rifhki Westnik" tahab pealinnast sõnumit  saanud olla, et Baltimaa uutes kohtutes need mitte aset ei saa, kes siinsetes endistes kohtutes teeninud  on, sest uutes kohtutes olla kohtukäik koguni teistwiisi,  millega need ennast kergest tuttawaks ei tee, kes täniste kohtute asja-käiguga harjunud on. Küll wõida aga need Baltimaa uutes kohtutes aset saada, kes Venemaa  seespidiste kubermangude kohtutes kolm aastat teeninud  on, kui nemad ka mitte studerinud ei ole. Juhataja Senati poolest on ühes iseäralises kaebtuse-asjas  otsuseks ja edaspidiseks üleüldiseks juhtnööriks tehtud, et tunnistajad wastatamise alla wõiwad pandud saada, kui nende tunnistuses ülekohtust teutust selle kohta on, kelle masla nemad oma tunnistust andstwad. Pealinna lehtede sõnumite järel tuleb ikka weel igalt poolelt kingitust kokku, millega KeiSri Majestälide imewäärilise peastmise mälestuseks Wiinakuu 17. pääwal, kirikuid ja kabelid ehitatud, püha-piltist asutatud j. n. e. piab saama. Eestimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab, et Wasknarwa talupojad Aleksander ja Jwan Aleksandrow üht püha-pilti asutada lubanud ja selle eest Kõigekõrgemat tänu saanud on. Kindral- Major A. L. Schanjawfki on 50,000 rubla kinkinud, naesterahwa arsti-kurstde uueks awamiseks, mis raha puuduse  pärast kinni jäänud on j. n. e. Herra Harry Jannsen on „Keisri ja Isamaa Laulude" «väljaandmise eest Kõigekõrgemat tänu saanud, Tartu koolikonna  Kuratori Kõigealandlikumat ettepanekut mööda. Wene riigist on selle aaSta hakatusest künni Paastukuu 19. pääwaui 58,597,908 puuda >v il j a wälja weetud, 5,540,000 puuda rohkem, kui mullu sel aeal. Peterburgi rahahoowis on «viimasel aastal 27.055,175 metall-rubla eest knld-raha, 1,510.553 metall rubla eest hõbe-raha ja 100,000 metall-rubla eest wask-raha lõodud. - Rahahoowis on 130 puuda kulda, mis sel aastal rahaks piab löödud saama. Meie kodumaa Meremeeste koolidest on Paastukuu 27. ja 28. pääwal järgmised õppijad eksami teinud ja diplomid saanud: Baltiski Meremeeste koolist: Kaugesõidu kippari diplomid: Anton Molwistow, Theodor Ruchiu ja Dimitri Gunin Archangli kubermangust, Priidu Ouuo Hiomalt, Konrad Wildenberg Kuresaarest. Kaugesõidu-tüürmanni  diplomid: Otto Wibur Hallitu wallast, August Pichel Kuresaarest, Woldemar Horst Valtiskist, Mihkel Tompe Hiomaalt, Jaan laakson Hiiomaalt, Mihkel  Saaremaalt, Johann Beckmauu Peterburgist. Valentin  Petrow Krassnoje Selost, Khristian Loreutz Suigust. Rannasõidu-tüürmanni diplomi: Friedrich All Saaremaalt. Kasperwiiki Meremeeste koolist: Kaugesõidu-tüürmauni  diplomid: Karl Koll Mallaft, Juhan LoSberg Wihulast. Rannasöidu - tüürmanni diplomid : William Dampf Hapsalust, Siim Kemmus Hiomaalt, Juhan Uutmann Sagadist, Gustaw Kollmann Karulast, Gustaw Willmar Palmfist, Magnus Muik Palmfist. Jüri Eichel Hiomaalt, Johannes Less Sagadist, Jüri Elisberg Kolgast, Gustaw Aksberg Pranglisaarelt. Tallinna hobuse-raudtee ametis seisaw Peter K. oli 1550 rubla körwale saatnud ja sai kinni wõetud. Parkal O. hoowist 4. linnajäuS, warastati 350 rubla eest härja nähku, mis seal kunvama pandud oliwad. Margad, Politsei iilewaatamise all feiswad endlsed wangid on kinni «võetud, niisamati ka Kirna wallast päritud Jakob R., kes neil abiks olnud. Muist wargustZon leitud. Preusfi alama August Sch. korterist 5. linnajäuS Nr. 66, «varas- tati üks kuld uur. Waras on ära tuntud, oli Tallinnast ära läinud ja teda sai otsitud. öösel wasta Paastukuu  26. pääwa oli endine wang Jakob G. läbi akna Dangnlli joomamajasse roninud ja sai kinni wõetud. Teist olnud seal ka, kes aga peasiwad. Wiimstst päritud  Khristian T., kes üht warastatud «võtit müütas, sai Paastukuu 28. pääwal kinni wõetud. Paastukuu 25. pääwal on „Kesfu" kõrtsis Wittenhofi tee ääres suur kiskumine olnud, kus soldati-poeg Juhan B. Thomas S.'et nii raskest peast, näust ja kaelast haawas, teda uimaselt koju pidi «viidama. Baltiskist, Jürikuu 1. pääwal. Ilmad on pilwised, ilma «vihmata, kesk-pääwa aeal 3 künni 5 graadi sooja. Jõed ei olnud täna weel lahti, lahtiminemist oli aga oodata. Kohe, kui ,Louise" sadamasse jõudnud oli, tuliwad teisel pääwal aurulaewad Hvide" lõunewiljaga, „Loch Ness" tühjalt ja »Helir" pcenkaubaga. Edaspidi tuliwad  weel aurulaewad ,Concordia" lõunewiljaga, per" pumvilladega, ,Kolka" pumvilladega, „Alpha" ja „Dido" heenngitega. sõidab homme kaertega «välja. Maalt. Saueaugu kõrtsi ees H Järwamaal, on Paastukuu 15. pääwal Türi kihelkonna postimehe hobune saaniga ära warastatud. Türi-Paide Kihelkonna-kohlu ja Laupa Mõisa- ja Wallawalitsuse kirjad on selle juures ära kadunud. Paastukuu 22. pääwal on Esso taluperemehe  Hans Lükkeni hobune saaniga, kokku 130 rubla wäärt, Rakweres ühe poe eest ära warastatud, kuna pere, meeS poodi läinud oli. Narwast Peterburgis kinni wõetud raha wargad, kellest hiljuti siin paikas jutt oli, on Otto Pärn ja nende abiline Kinr a k. Pärna korteris on peale selle üks hindpaber leitud, mis mullu Narwas Jakowlewi  juurest warastatud oli. Tartust. Emajõe wesi oli Paastukuu 31. pääwal 7'/» jalga üle keskmise aru tõusnud. Jea oli kerkinud ja paiguti hunnikusse aetud, ei olnud aga weel taieste liikumas. Peterburgist. Paastukuu 25. pääwal oliwad Keisri Majestätid, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Au u j ärjep ä r i j a ja teised Kõigekõrgema perekonna  liiked Peterburgisse, Leibgardi ratsa-rügementi pidule tulnud. Seal on Buchara Emlri saatekonna liigetel auu olnud Keisri Majestätidega Jumalaga jätta ja Emirile saadetud, kui ka nende enestele antud anutähtede eest tänada. Keisri Majestät saatis Emirile terwiseid ja wäga uhkeid ja kallid kingitust, kuida ka saatekonna liiked ja nende teenijad,  alamatest saadik, kallid kingitust mälestuseks saanud on. Ka Sõea-Ministri ja teiste kõrgete auukandjate poolt on Buchara saatekonna liiked kallid kingitust saanud. Paastukuu 31. pääwal on saatekond kodumaa poole tagasi reifinud. Keiserlik KõrguS Suurwürst Paul Aleksandrowitsch  reisis Paastukuu 26. pääwal Peterburgist  ä'ra, oli Paastukuu 28. pääwal Berlinis Saksamaa  Keisri ja tema omaksete wõerusel ja reisis fiis pühadeks  Greekamaale. Tcede-Minister, Kindral-Leitnant Hermann Paucker on Paastukuu 29. pääwa õhtal ära surnud, kui üheksa pääwa kopsu-paiStetuses haige oli olnud. Tema oli Wiinakuu 12. pääwal 1822 Miitawis sündinud, Gymuasiumi  ülemõpetaja Magnus Georg Pauckeeri poeg ja Tartu Professor Dr. Karl Pauckeri wend, kes paar aastal  Tallinnas Gymnasiumi-Direktor oli. Pärast läbikäimist  Miitawi Gymnafiumist astus tema Peterburgis Pea- Jnshenköri-kooli, sai aaStal 1840 kui noor pealik Nikolai- Jnsheniör-Akademiasse üles wõetud ja on seal pärast 30 aastat kui ProfeSfor tegew olnud, peale selle palju tööd sõea-ehituste ja teiste ehituste juures teinud ja oli aastal 1887 Merwis, Taga-Kaspia raudtee-kommisstoni juhataja. Pärast Borki raudtee-õunetust Wiinakuu 17. pääwal 1888, sai Kindral-Leitnant Hermann Paucker Admiral Possjeti asemele Teede-MinistrikS nimetatud ja tema osawast tegewusest  loodeti palju raudteede, sadamate ja teiste seesuguste ehituste heaks. Tema mälestust ei auustata mitte ainult tema osawa ja truuwi teenistuse pärast, waid seda auustawad ka kõik, kes selle mehega tuttawad oliwad ja kellel temaga tegemist on olnud. Teede- Ministmumi aSjatallitus on esiteks Kõigekõrgema käsu peale Riigisekretär von Hübbenet'i kätte antud. Nende Keisrikoja ametnikkude omaksed, kes Borki raudtee-õnnetuse  juures surma saiwad, on Keisri Majestäti Enese kanzelleist abiraha saanud ja sealt on neile ka aastaraha  määratud. Serbia Metropolil Michael saab Peterburgisse oodatud, kust kenm siis pärast kaua-aegist äraolemist oma isamaale tagast reifib. Paastukuu 26. pääwal sai üks 300 puuda raske hõbetatud kell Ochtast, Orlowi wabrikust, selle kiriku juure weetud, mida Wasfili-Ostrowi suure prospekti otsas ehitatakse.  Kiriku hoowis on Nowgorodist päritud talumees Kustow hobuste ja wankre alla sattunud ja surma saanud.  Kui kell üleS pandud ja pühitsetud oli, siis peeti