tulewad ikka weidramad nähtumused ilmsiks, mis tunnistawad,  et rahwaS pimest pärast oma healesid Roomakatoliku  partei-meestele andsiwad. Kui näid wabadlased suurel hulgal rahwa osawõtmisel oma koosolemist ära pidasiwad, siis saiwad wanameelelised kihutatud, ka omalt poolt oma jõuu tugewust wastu näidata. Maal luisati igal pool rahwale ette, läheme kokku ja pealinna minnes saab meid kui ministrite sõpru suure rõõmu hõiskamisega waStu wõetud. Kuida aga ehmatasid nad ära, kui linna jõuudeS iga maja aknast wabadlaste lippusid nägid ja aga teretamiste asemel ainult' wilistamist kuulsiwad, nõnda et oma pillisidki enam kuulda ei wöinud. Pärast wehklesiwad ka keppid ja ainult ihandarmid jõudsiwad wangi wõtmiStega korda alalhoida. Haugutatud rahwas põgenes laiali ja palju seltside liikmeid katsusiwad aga, kui kodu minema saiwad. liri parteimehed on omas pealinnas Dublinis hiljuti suurt koosolekut pidanud, kus mitmed parlamendi saadikud kõnesid pidasiwad. Kõnedes seletati, et lirlased häda pärast omale wägiwallaga abi otsima pidiwad ja muidu ka nende heaks ehk midagi ei oleks sündinud, ega Gladstone neid tähelepannud. Jirilane Sullivan ja töised tema sõbrad arwastwad, Lt enam kaua aega minema ei saa, kui neil Dublinis ise oma parlament saab olema ja siis saamad Dublini lagunewad müirid enesest kokku langema  ja sinna asemele piaks siis liri priiuse sammas ülespandud saama. Jirlastel on ka omad seltsid, kelle ülesanne see on, töötada, et rohkem saadikuid sellest parteist parlamenti saaks ja need seltsid on nimetatud üleüldisest kogust ka osawõtnud. Omalt maalt. Keisri Härra Aleksandri päewa pühitses 30. Augustil terwe riik suure waimustusega ja rõõmuga. Wiljandi linna majad oliwad toredaste hommiku wara juba lippudega ehitatud, kirikutes peeti Jumala teenistust ja õhtul särasiwad aknad auutuledega. Iseäranis rohkelt käiS rahwas kaupmehe E. Werncke maja imestelemas, kelle seinad laterna tulekestega lil. ja >VI. tähtesid ja riigikulli maalisiwad. Linnas on kroonu-pühade pühitsemine  täies kombes, aga maalt kuuleme ikka weel puudust, mis ommeti ka hädaste äraparandatud piakstwad saama. Ülemal nimetatud kroonu pühal on H. kihelkonnas päewi teha lastud ja nimelt R. wallaft kirjutatakse meile selle üle nurisemisega. Iseäranis meie Eesti rahwal on Aleksandrite  päew tähtsa ja mitmewõrdselt tähtsa, et ta meile ju praeguse Kõrge Isewalitseja nimepäev) on ja ka meie priiuse Isade Õndsa Aleksandri I. ja 11. unustamatut  mälestust ikka ja ikka uuendab. Wiljandift. Kontserdid. Meie ei ole oma näituse  aruandes näituse ajal ärapeetud kontserta mitte nimetanud,  sest et nendest iseäraliselt kõnelda tahtsime ja täna. seda teeme. Wiimsest maakonna laulupidust saadik igal ühel meeles Sulustwere laulukoor andis lahkeste enne näitust Seltsi eestseisusele teada, et ta Seltsi maja heaks kontserti annab. Sedasama lubasiwad ka Karksi koor ja härra Säebelmann. Programm oli rikalikult ja ilusate lauludega täidetud, mis ka rahwa rõõmuks tubliöte etendatud  saiwad. Sissetulek oli pealt 100 rbl., mis ühes näituse kasusummaga maja heaks jäi. Meie maakonna põllumehed ja selts on kontserdi andjatele suurt tänu wõsgu ja nimelt aga hr. Säebelmann'ile ning Sulustwere  koorile ja ta osawa juhataja hr. Thom'ele, kes meid edespidigi ehk meeles pidama saawad. . Lehe kadumistest oli meil alles hilja weel jutt ja piame seda ka tänagi uuendama. Laupäewal 1. Septembril, kui postimehed meie 35. numbri järele tuliwad,  leidsime PaiStu taskust mitmed wanad numbrid seest, miS wälja wõtmata jäetud. Nimelt oliwad Oisu walla tellijatel hr. Akel'i, -Rebase ja Sirkel'i 34. numbrid  alles paunas ja hr. Röand'il koguni 33. ja 34. numbrid mõlemad. Ei ole sugugi ime, kui niisugust sissejätmist,  miS ka mõnest muust taskust enneminegi leidnud oleme, sagedaste ette tuleb, et siis lehtede kadumised ka wähemaks jäeda ei wõi. Meie oleme seda siin nimetanud  ja palume lugejaid ise kust seda tarwis järele nõuuda, et puuduwad lehed kätte antud saaksiwad, sest siit ei jäe ühtegi ära minemata. Wiljandi maakonnast. Tähtis näitemüik. TarwaStuS  peeti 26. Augustil Paju talus näitemüiki ja nimelt Põllumeeste Seltsi maja heaks, mispärast teda iseäranis tähtsaks tuleb nimetada. Asju oli rohkeste kokku tulnud ja saiwad ka parajal hinnal wäljamüidud, aga jäi pool asju aja puuduse pärast üle. Sissetulek olnud umbes 100 rbl. ümber, kust weel tallituse kulud maha arwata tulewad. Kehalised kihelkonna lauljad ja mängijad  oliwad lahkeste ka koosolemist lõbustamas, mis rahwast  iseäranis heale tujule pandis. Iseäranis kena ja wagust sai see pidu toimetatud ja ei olnud seal tilka õlut ega wiina näha, mis muidu sarnastel ettewõtmistel ei puudu. See on esimene katse, mis maal meie Eesti Põllumeeste Seltsi maja heaks näitemüigina on toimetatud  ja seepärast ka Tarwastu wallawanem Waine, Wassus ja töised naitemüigi toimetajad suurt tänu ärateeninud. Igapidi ja igat wiist wõiwad Eestlased oma asju edendada ja awitada, mis ka keegi ärksam isamaa tõsine poeg tegemata ei piaks jätma, kui seda kuidagi wiisi wõimalik on. Tartust. Tartu selle aastane näitus peeti 25., 26. ja 27. Augustil ära. Mõisnikud oliwad iseäralisel wiisil seda näitust rohkeste täitnud, mis weike põllupidajatelt  eesmargiks olla wõib. Nemad saadawad oma näitustele  mitme sadade werstade tagat asju ja loome, kuna meie meestest mõnda kümmet wersta mõni ära käia ei ei suuda. Sagedaste on koguni meie näitustel enam auurahasid  wälja jagada, aga, seda ei pane weel igaüks tähele ja ei wõta nii suurel wiisil osa, nagu seda asja tähtsus nõuab. Mõni laseb koguni asja omast karusest naabrist laita ja jäeb kodu, mis nõnda ei pia olema. Tartu suure põldude pidajate näitusele oli toodud: 181 hobust, 74 karilooma, 123 siga, 22 lammast, palju käsitöösid, piimatallituste wärkisid ja masinaid. Sellel näitusel saiwad  auuhindasid, kelledest meie oma kasina ruumi pärast ainult üksikud nimetada wöime. Hobustele ja nimelt sõidu hobustele anti auuhindasid ja nimelt täkude eest weiked hõbe auurahad: Kaupmehele Ounap'ule Wiljandist (sai meie näitusel ministeeriumi prongs auuraha) ja baron Engelhard'ile; sotsieteedi prongs auurahad anti: Grossmannile  Tartus ja Jaan Koppelile Ellistwerest. Märade eest sai weike hõbe auuraha baron Nolcken Luunjast ja prongs auurahad baron Engelhard ja E. von Stryk Pollist. Kiitusekirjasid saiwad kohaomanikLaur ja mitmed mõisnikud. 2. Töö hobustele ja nimelt täkudelle anti auuhindasid  weike hõbe auurahad: M. Prachmann'ile ja August Ambrosius'ele NuStakult, ka mõned talupidajad saiwad weel kiituse kirjad 3. auuhinnaks, nagu: Peeter Pirsno Tähkwerest, Johan Reinwald Kajawerest, Mihkel Till Holstrest, Andres Kukk Lõwwelt, «allakirjutaja J. Mõistus  Ellistwerest j. m. t. Töö hobustest said märade eest järgmised weike hõbe auurahad 1. auuhindadeks: Wiljandi mõisawalitseja Schwalbe, Adam Metz ja Holstre peremees Jaak Kibe; prongs rahad: Heinrich Gõtsh'ile Tartust ja Marramaa kohaomanikule Hans Kort'ile, peale seda kiitusekirjad. Peale nende eelnimetatud Tartu mõisnikute põllumeeste seltsi oma auuhindade saiwad ka weel riigi hobuste kaswatuse seltsist auuhindasid ja nimelt weike hõbe auuraha Jaan Neerija oma mära eest ja prongs auurahad:  J. Kurrik Puhjast, täku eest, Aadu Koda, täku eest ja J. Ritzen, mära eest, peale seda mitmed kiitusekirjad  ja ka raha anupalgad. Kariloomade eest saiwad auuhindasid: Ministeeriumi suure hõbe auuraha 1. auuhinnaks Karula mõisa rentnik Zencker; 2. auuhinnaks sotsieteedi suure hõbe auuraha Anschütz Tormast; weikese hõbe auuraha sai Ropka mõisa omanik von Brasch ja kiituse kirjad anti 3. auuhinnaks: von Gürgcnslle Ulilaft, von Samsonlle ja von Stryk't!e Pallast. Siin piame tähendama, et ka Tartu näitusel meie maa loomade tõuugu ja sega-tõuugu iseäranis tähele pandud on ja nimelt sarnaste loomade eest saiwad 1. auuhinnaks  v. Liphardt'i kuld auuraha Tõnis Torogoff Marramaalt,  sotsieteedi suure hõbe auuraha Jaan Mikkel Määksust  ja weikesed hõbe auurahad saiwad: Kohaomanik Laur Ropkast, von Mensenkampff Kaawast, Zastrow Pühajärweft  ja von Essen-Kaster, neistsama rahadest aga 2. auuhinnaks  antud: Grosswald'ile Karristcst, Karl Uino'le Puhjast, W. Laksberg'ile Tähkwerest, Catharina Schulmann'ile,  Jüri Klaus'tle ja Jakob Naegelson'ike Kastrist. Sigade eest said auuhindasid: Weike hõbe auurahad 1. auuhinnaks: Wana Kuuste mõisa kaSwatus, ja prongs rahad kaks tükki sellesamale, v. Sivers'ile üksikute sigade eest ja proua Anschütz'ile Tormast. (Jäeb pooleli.) Eesti Kirjameeste Seltsi wiimasest koosolekust  kirjutab „Eesti Postimees" lühidelt nõnda: President Dr. M. Weske teretas koosolejaid, keda seekord wähem oli tulnud, kui muidu. Ta rääkis seltsi toimetustest mööda läinud pool-aastal, tuletas meelde, et seltsil ise maja ja aed olla, kus ka kontsertisid ja näitemängusid on wõimalik ette wõtta. Kontsertisid on siin annud: Kärkna ..Linnutaja" sega- ja meeste-koor, Nawi meestekoor  ja Tallinna ..Linnukaja" new koor, ning hr. Hausmann  on siin naljakaid laulusid laulnud. Raha on ühtekokku peale 531 rbl. sisse tulnud, kulud maha arwatud jäeb 169 rbl. C. R. Jakobsoni rinnakuju tarwis. Wara näitemängijate läbi on 39 rbl. 69 kop. raha tulnud, kulud maha jäeb 25 rbl. järele. Rääkis siis seltsi toimetustest põhjuskirjade järele. J. Kurrik pidaS õpetliku kõne „laste kaswatamiseft esimeste wiie aaSta sees." Kõne oli teaduslik ja tähtjas, wõeti hea meelega wastu ja soowiti aasta-raamatusse. President rääkis parast waheaega õige pitkalt sõnade tähenduse muutmisest. J. Tülk andis aru wanaft warast, mida seekord kõiges neli meest oliwad toonud: Ojason, Leppik, Bruus ja C. Hermann. Tülk rääkis kiites egllä. H. Tressner i koolist ja palus, et seltS seda wäga käsulist ettewõtet aitaks ja tuetaks. Sedasama soowisiwad ka Dr. Weske, Järw ja Kõrw. (Löune-aeg üks tund.) Uusi liikmeid wõeti 3 wasta ja 29 jäiwad tulewaseks  korraks wastu wõtta. Hr. Bauerl, kes „Üleüldise  kirjawara" wälja-andja ja kulukandja on, ei wõetud wasta, waid jäeti asi edespidi. Tehti otsuseks kõigile seltsi liikmetele, kes aastamaksu wõlgnewad, Nowembri kuuni tärmini anda ja neile mitte maksnud liikmetele, kes Tartus ei ela, kirjad saata, et nad oma aastamaksu ära maksaksiwad. Kõik liikmed, kes selle aasta lõpuni oma maksu ära ei maksa, jäewad liikme kirjast wälja. Siis tehti otsuseks, et J. Hurr'i kaest kõik seltsile korjatud rahwalaulud wälja nõuutaks. Järgmine koosolek saab eestseisuse poolest kas 14. wõi 15. Nowembri peale määratud. Näitemüik wõeti nõuuks wõimalikult 14. Nwbr. ära pidada. Kui näitemüik  ja koosolek ei saa ühel päewal 14. Nwbr. pidada, siis wõetakse 15. juure. Eestseisuse hooleks jäi siin asja seada. Tõsine riigmõuunik Aleksander von Zcssel, kes künni minewani aastani Tartu õpetuskonna kuraatori abi oli, on 24. Augustil ära surnud. Tartu elajate arstide koolis on juba selle aasta algusest saadik õpetus-keel Wene keel. See on wäga õige ja tarwiline, sest enamiste Wenemaa wõtab neid kaswandikka  wasta ja piawad seepärast küll ka taieste seda keelt oskama. Tartu maakonnast. Neue Dörpt. Zeit. järele on õpetaja M. Lipp pühapäewal 19. Augustil Nõ u õpetajaks  sisse õnnistatud ja seda Wõru maakonna prausk Hasselbladt ühes Tartu õpetaja Eisenschmidtl ja Rõngu õpetaja Hessega toimetanud. Walgast kirjutatakse meile: kreis-kooli inspektor kotleegia-assessor Carl Dabbert on 28. Augustil surnud. Tema oli Wiljandi linnas sündinud, TartuS theoloogiat studeerinud ja siis Walga kreiskooli õpetajaks heitnud, kus tema wiimakö nüid juba 11 aaStat inspektori  ja kooli juhataja ammetit pidas. Seal koolis õpiwad  Läti, Eesti ja muud sugu lapsed ja edenes kool õndsa juhatamise all. Riigiwalitsus oli temale kaks auutähte rinnas kanda annud ja teda ka kohalise zensori ammetisse usaldanud. Meie linna koolid leinawad oma tublit jat ja linn ning elanikud oma lõbusat seltsimeest, tema wõttis ka rahwa elust osa, oli siin linna wolinik ja tegew igast olgu alamast ülemani auuõtatud liige. Rahu ta põrmule! —r." Riiast. Kohtu asjus on sennini Liiwi kubermangu walitsuse katte palju kaebdusekirju sisse antud, miS aga wormi pärast puudulikud ega seaduslikku nõudmist mööda walmistatud e: ole ja sellepärast kaebajatele nimetatud tähendusega tagasi saadetakse. Kohtu asi saab selleläbi pitsale wenitatud ja peale selle tuleb sarnasest kaebdusekirjade  tagasi saatmisest kubermangu walitsusele ilmaaegne  kirjawahetus. Sellel põhjusel on Liiwi kubermangu walitsuS „kubermangu  zeitungis" awalikult kuulutanud, et kubermangu walitsusele kaebdusekirjade saatmise juureS Provinzial- Seaduse I. jau § 139 tungiwalt tähelpanna on. Töisel järgul saab kubermangu walitsus edespidi kõik puudulikud kaebdusekirjad tähelpanemata jätma. Need seaduslikud reeglid on: Liht-inimeste kirjaliku kaebdusekirjade wastuwõtmise juures on kohtul selle peale waadata: 1) Et Keiserlik pealkiri (Keisri Härra nimi) kaebdusekirju  eesotsas õigeSte, ilma kirjutuse wigadeta ja parandamiseta  kirjutatud on. 2) Et palwe- ja kaebdusekirjad, niiheaste sellest inimesest,  kelle nimel kiri kohtule saadetud, ehk tema wolinikuft,  kui ka kirja walmiStajast ja ärakirjutajaft ristija  priinimega ühes seisuse, koha, aasta ja kuu-päewa ülesandmisega alla on kirjutatud. 3) Et palwe- ja kaebdusekirjad puhtaste ja luetawalt  kirjutatud on, ja et neis teutawaid sõnu ega muid ära keeldawaid ütelusi ette ei tule. 4) Et kõiksugused palwe- ja kaebdusekirjad ja nende ltsad seadusliku stempel-paberi peale on kirjutatud. 5) Et igas kirjas üsna lühedelt üles oleks antud, kes teda saatnud, mis temaga tahetakse, kelle wasta tema on ,a missuguse kohtu kätte tema läheb. On kaebdusektr,al  ka lisasid ehk lisalehti, siis piab seda kirja seeS nimetatama ja ka tõeste kaebdusekirjale juure pantama. 6) Et wolinikude kaebdnStel ka seaduSlised wolikirzad  juure on lisatud. 7) Et kirjades kaebaja ehk paluja elukoht üleS on antud. x° 37. Sakala. 1884