Jutu leht. Pärijad. Gaksa kt-ltfi, Friedrich Friedrich i jiirel. (Äärg.j ,Ha! Teie ei taha mitte." ,Eil" ,Hea küll, filS makske minu raha wälja, täna, siin paikas!" ,Willem, anna järele!" hüüdis naene soigulateS. Mina ei wõi järele anda, mina pean—" Meie peate Teie peate!" hüüdis Juut äkiSle. ,Enne peate minu raha wälja maksma, kasud ka weel kõmal" Mina olen Teile juba ütelnud, et mina nüüd maksa ei wõi," waStaS Lampreht. ,StlS kaeban mina kohtuse, küll kohuS wälja pärib, weel täna kaeban mina!" hüüdis 3»ut. ,Tehke seda!" andis Lampreht waStusekS. Weel teist korda katsus naene meest soigutada, aga mees jäi kindlaks. Juut läks ähwardateS wälja. Johanna oli tooli peale maha istunud ja kattis kätega filmi. Lampreht seisis püsti ja waataS oma jalge ette maha. See oli üks raSke samm, mida tema aStunud. Tema teadis  selgeSte, miS sellest tulema saaks, aga siiski ei kahjetsenud  tema seda mitte. Mina ei olekS pidanud mitte nii kaugele minema"! hüüdis naene nuttes. , Katsentaal ei tunne halastust, tema täidab wiStist oma ähwardamist ja kaebab kohtuse." Weel ikka oli meeS wait: tumedad, kmwad kujud sei- flwad tema waimu stlma eeS. Tema kuulis häda ja ahastust  oma ukse peale koputama, tema nägi oma naese pisaraid  ja kuulis oma laste nuttu; teda tahtis kõik wiletsuS kui maha murda. Siiski Võttis tema kõige jvuu kokku, astuõ naese ette ja ütleS: ,Mina pidin nii kaugele minema. MiS nüüd sünnib, seda tean mina selgeste. Katsentaal kaebab; seda piskut miS minul on, Võetakse ära ; aga ole ilma mureta. Teie ei pea mitte hädasse jääma, sest weel jõuan mina tööd teha. Ei wõi mina edaspidi küll meister olla, siiski leian mina selli tööd igal poolel ja muret on weel wähem." ,Ei, ei, seda ei suuda mina mitte kannatada!" hüüdis  Johanna. ,3a mikõ mitte?" küfiS Lampreht rahulikult. ,Töö ei teuta mind jo ometi mitte. Sellest mis mina Katsentaalile  ütelnud olen, et wõta mina sõnakestki tagasi, sest juba kaua aega koormas see minu südant nüüd ootame aga mis tuleb. Mina tahan warsi järele waadata, kui palju mina Juudile maksa wõin, ehk kannatab tema weel pisut, kui muistki kätte saab." Need sõnad nähti Johanna kohta mõjuma, kui ka Lampreht seda ise küll sugugi ei uskunud, sest tema tundis  Katsentaalt wäga heaste. Tema läks oma naesega tõõkuast wälja, elamise kammrisse.  Weikese tooli peale istuS tema maha. kuna naene kõõkiS lõunesööki walmistaS. Tema oli ükstt Pead käe peale tuetates istuS tema seal. Oma naese näheS oli tema rahuline olnud ja siiski kohkus tema, kui oma tulewiku peale mõkleS. Kulda wöiS tema edaspidi oma poega suurkoolis  üleS pidada? Oma enese peale tema ei mõtelnud; tema elu oli jo lapsest saadik täis muret ja puudust olnud,  mis wõis tema edaspidi paremat oodata. —> Taht- mata tuli küsimine tema meele, kust se tuleks, et elufaatuS temale ükfi muret ja waewa peale pannud? KaS tema ei olnud tänine ikka õiglane ja hoolas? Wägisi töukaS tema selle mõtte enesest ära. Tema nurises oma elusaatuse üle, ja ometigi oliwad temal armas naene ja kaks last, kelle peale tema uhkusega ja rõõmuga waadata wõis. KaS see ei olnud õnnistus? Kas see õnn mitte enam ei olnud, kui terwe tua täis tukatid? Ja, tema oli uhke oma laSte peale; siiski ei julgenud tema oma filmi üles tõõta, sest mured tuliwad jälle ja seifiwad kui wari tema silma eeS. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 26. Februaril teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor AsSmuth. 29. Februaril, Palwe pääwal, teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust, ja pastor Grohmann pärast lõunat. Enne lõunat laululehed ja pärast lõunat waagnad Lutheruse koguduste abikassa heaks. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. PaStor Grohmann wõtab Pihtile Teisipääw kellu 12, pastor Assmuth kellu 1. Kaarte kiriku õpetaja wõtab 26. Küünla k.p. lauarahwast waSta. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu kellu 1. Mha-waimlt-kirikus teeb pastor Bergwitz 26. Februaril jutlust ja wõtab lauarahwast. Palwe pühal, 29. Küünlakuu p. on laululehti Ewangeli-Lutberuse  abikassa heaks. Reede, 2. PaaStu k. p. on Jumalateenistus Keisri herra auujärje  peale astumise mälestuseks. Tsmsmi posl-ü lubatatud. Tartu,. Küüula-kuu pSSwal ISS4. - Trükitud Li»df°r,'i pitrij.tr juure, ja kuluga. Tead aand mised. —' Tcllimiled' meie lehe ..Tallinna Sbv ,» n« " " " " - _ -» —«»«> Ngtlspmlistd SiM mblusMshmd salwad suures maailma-wäljanäituses Amsterdami linnas Kõige esimest ja kõrgemat hinda, anu-tunnistus. Nagu igal suurel wAjanSituStel Pariisi, Wiiui ja Philadelphia linnas, knS algupiiralis-d Sing-r-dmdluSmashinatelele  iNa kdige lõrgema! liltust jSgali, nsnda sai ka Amsterdami linna nattusel nende headust lõige kõrgema auu-hinna jägamisega awaldatud. G. Neidlinger, Tallinnas, Pitka-uulitsas Nr. Z7!1«8. Rarwas, Burg-uulitsas, Rernsti majas. Rakweres, Pitka-unlitfas Nr. lk. Tallinna linna-ameti poolest saab seeläbi teada antud, et linna wolikogudusest  lubatud Seadus stidu-asjude Ae Willms, UUb Mu-hind Hallinna droshka-woorimeestete, kui ka uus lkuulutud Eestimaa Kubermangu-Zeitungis Nr. 74 s. a.), pärijate juures Saksa-. Wene- sa EeStikeeleS trükkitud ja saada on. Seadus maksab 30 kop. sa sõidu hind 10 kop. Tallinnas, linna-amet, L 2. Augustil 1883. Linnapea eest - B. Baron Maydell. Mr 1577. Linna sekretär: O. Benecke. MiljiM ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist meie lehe, Tallinna Sõbra" peale herra G. Z. Karon,'i raamatupoed wasta. Kaks Mõisa on müüa. Ligemat teadult saab ~Golden Löweni" wberaStemajaS, Nr 11. Bt. Pelerburgi tukkahju tajumije  ja elm endi ielk. Tüiejte fissmaksetub kapital 2,M,M rubla. Tagawara kapital ale 2,SVV,VW rubla. Wõtab «ma peale tajuda tulekahjud, liikumata ja liikuwad warad. Zlinnitaö warad-3ga  aasta fissemaksetud fintfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema ärijatele ehk kui tahab, tema eluajal saetud aastade pärast kätte makõtud Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aaSta fisse maksetud sintside mööda. Selsamal wiistl maksetakse poeglastele nende ameti hakatuseks tarwis lähtawat raha. Kinnitab elurendid see on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea seeS seatud aegades. Ligemat teadust annab A. G. Brosft, Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitfal Nr. 117/3. Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wõtawad «asta! KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-mõisa». koolmeister Liit. Saadgo mõisas: M. Gustavsohu.  Soeroi W. Dugla», Simunas: W. Normann.  Ragaweres: W. Lepp. Alel: Jakob Külmandel,  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, Wõrrus: sßiclrose proua, Waltas: M. Rudolfj'i raamatu-poes, Narwas: M. Põder. Wiljandis: raamatu-kaupleja E. Ä. Karow. Lindfors'i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Grs Kirja <l Lesti maarahva koolidele. Hind »S kop.