kl olnud, siiski ei tahtnud meie ka tema Viimaseid wndisi raskemaks teha, kui need muidugi juba olema saamad. - ükS wana herra, keS enne sõeawäe teenistuses seisnud,.  jntnStaS meile meie noorel pölwel, kuida üks uoor soldat Kesk-Wenema kubermangudest, kes esimest korda mere randa jõudis, imestates hüüdnud on: .Runas ptzua, M MLM M fMMUb!" See jutuke tuli meile meele, kui .Olewiku" Nr. 6 meie kätte jõudis, kus juba kolmaudemaS  järges sapi-wett herra Oanä. Hugo Treffneri peale kallatakse ja ikka weel .järjega" ähwardatakse, mitte .otsa" teha ei lubata! Ka meie ei jää selleõ jões kasimata, mis .Olewiku" toimetaja südamest selle pahanduse  mõnul wälja jookseb, mida Kirjameeste Seltsi juhataja  Valimine temale teinud on. Seal leiame: .üht asja tuleb siin aga iseäranis tähele panna: .Hra. Treffneri eest seisab Walgus niisama süviste, kui .Tallinna Sõber ja Meiuuni. on ka tema poolt. .Tallinna Sõber on weel sammu ees." Kas piab see meie siht-joone kahtlustamine olema? Sellest fiht-jooneft, mida meie hakatusest saadik pidanud oleme, saame meie ka siis kinni pidama, kui ka teised selle poole käänawad, kellega meil muidu ühtigi tegemist et ole. Tõsi jääb jo tõeks, tunnistagu seda sõber wõi Vaenlane. Meie et ole aga kellegi poolt ega kellegi wasta olnud, kui aga ainult selle ja mis nimi tal on? selle tooni wasta, millega .Olewik" Dr. Hermanni wastas-kandidati wainult peletada püüdis. Omas .siidises" Võitlemises Dr. Hermanni eest läheb .Olewik" nii kaugele, et Mats Tõnissoni jamps-nimefi .Eesti" Kalendres natuke kõvenenud kawalusega  oma kaitsnse alla Võtab ja kirjutab: .Hermanni Käsulist rahwakalendrit kritiseerib T. S. .uute nimede pärast õige käredaste, mis sääl wanade .Saksa nimede asemele on wöetud. Selles tükis paneb .ta Herm. Käsulise rahwakalendri M. Tõnissoni kalen.drite  körwa ja ütleb siis: .Meie palume Teid, Eesti .rahwa wägewad ümberkeetjad, mis piab see meeletu hal.puõ  tähendama, kus ka mitte termilise mõtte terakest sees .ei ole? . . . Eesti rahwas seda kalendrit omaks ei .wõta ja meie kiriku-õpetajad Eesti lapsi seesuguste wasta.khristlikkude  nimedega ei koorma ega teuta. . . . Meie .kiriklikud ülemad ei pia ennast muuks kui inimesteks ja .nemad teadwad, et inimesel õigust ei ole wanemate patu .laste kätte tasuda". Noh!" MiS .Noh!" see siis siin on? Kas tahab .Olewiku" toimetaja oma tütreid.Lusti", .Wõte" ja .Jäte" ristida laSta, wõi kas piawad .suguwennad" seda tegema? .Saksa" nimedest ei ole meie kusagil kirjutanud ja .Saksa" nimest Eesti Kalendres tänine ka ei olnud. Mis seal on, need on üleüldised Ristirahwa nimed, mida Eesti rahwas Ristiusuga ühes Ristiusu kuulutaja käest waSta wõttis ja ja ümbermuutis eestitas, kuida iga teine rahwas seda ka tegi. Nende kestis on Hebrea keelest wöetud nimefi, nagu Johannes, millest Eesti nimed, .Juhan", .Jaan" ja .Hans" tehtud on, on Greeka keelest ja teistest Homikumaa  keeledest wöetud nimefi. mis Homikumaalt ikka Ristiusuga ühes ühe rahwa käest teise kätte läksiwad  ja keelemurde kohaliseks muudetud saiwad. Kas üks nii kuulus .toimetaja" seda tänine ei teadnudki, wõi kas on temal mõni muu .siht" siin .juhatuseks" olnud? Aga kuida on? See toimetaja kirjutas kord, et M. Tõnissoni Kalender mitte .punast krossi" wäärt ei olla? Miks siis tema .meelduS" ennast siin jälle nii järsku .muudatab" ? Bqltiskist, Küünlakuu 10. pääwal. Ilmad on wagased ja selged, maa on paljaS; homikutel on künni 6 ehk 7 graadi külma, kesk pääwa aeal soojendawad pääwakiirud õhku. Kõrge kruusi-maade peal, kuida neid siin ümberkaudu  on, kahaneb rukkioras silma nähtawalt, kas korralisel  kewadel jälle kosub, see on küsitaw. Lahe sopp maa poole on fisse aetud ja seal kottu külmetanud jeaga täidetud,  suurem meri on lahti. Laewu ei ole meie sadamasse Viimasel aeal enam tulnud, sest ka Tallinna lahe on lahti ja laewad lähewad otsekohe senna. RakweresL kirjutatakse et seal laada aeal üks Kohala walla mees kesket linna pea ära uppunud oleks. Seal olnud ennast nii palju wett kogunud, et juba majadesse kippuS. Tähendatud talumehe wanker läinud ümber tema ise langenud wankre alla wee ja jea sisse, künni kisa peale appi tuldud ja waest peastetud. Kui ka linna-kassal juba palju kanda ou, siiski soowitakse, et see madalik hoolekandmise  alla wöetud saaks. Narwqst kirjutakse meile Küünlakuu 8. pääwal: .Tööta inimesi, kes oma igapääwast leiba ei saa, on siin palju; tööd ja tallitused näiwad kõik lõppenud olema, sest ka tööandjatel on kehwad aead. NorkuS päid on igal poolel näha. Tänamine heitlik talwe teeb ka maarahwale  palju raskust. Näärikuu 7. ja 8. pääwal oli 17 ja 19 graadi külma, lund oli ka tulnud ja saanitee oli hea. Sits tuli sula ja tegi kõik teed ja nurmed jälle paljaks, rattad hakkafiwad uueSte teedel mürisema. Pärast tuli jälle natuke külma ja ka natuke lund. Rüüd on saanid  sõitmas, aga lund on ikka weel wähe." r—X. Tartust. Selle kuu 6. pääwal sai W. Justi trükikoda  oksjoni peal 6100 rubla eest ära müüdud; ostja oli lihunik Wulff; .Eesti Postimeest" ostis 120 rubla eest maamõetja, kooliõpetaja ja selle lehe nüüdne toimetaja J. Tülk. Tartu EeSti Põllumeeste S.lts on nõuuks wõtnud Jaanikuu 27., 28. ja 29. pääwal  Tartus üht põllutöö-näitust pidada. Näärikuu 31. pääwal on 14-aastane W. liugujooksmises  Emajões ära uppunud. Umblia puukuuri ligidal  oli tema nõdra jea peale sattunud, sisse langenud ja surma saanud, enne kui aitajad kaldalt senna jõudstwad. Wiljqndist. Sealise .Teadaandja" sõnumite järel on Pärnu-Wiljandi Maakohtule Mihklikuust tagajärel weel 28 hobuse-wargust teada antud, nenda et ainult sellest ühest kuust ja kohtukonnast kuuskümmend hobusewargust  kohtu ette tuliwad. Nendest Margustest tulewad aga ainult umbes pooled kohtu ette, kuida ka Wändra laadalt Mihklikuu 21. ja 22. pääwal 12 hobust Varastatud  ja neist ainult 6 üles antud on. Sellest wöib arwata, et selle kohtu ringkondas tähentatud kuul Vähemalt  100 hobust on Varastatud. Wiljandt Eesti Põllumeeste Seltsi Viimasest koosolekust toob .Sakala" seda kurba sõnumit, et Seltsil w õlgade pärast kitsik käes olnud. .Liuda" Selts on oma raha tagasi pärinud ja kaebata ähwardanud, kui wõlg pea tasutud ei saa. Ka Aleksandrikooli poolt on kapitali ülesütlemisega ähwardatud,  kui intressid määratud aeal tasutud ei saa. Seltsi liiked olnud selle asja kohta tuimad ja eestseisusel olnud waew raha-asju korralda. Tänuga tunnistab SeltS, et suurem wõlauskuja. Raeherra J. Rosenberg, wõla intressist priitahtlikult 6 protsentist 5 protsenti peale alandanud on, mis Seltsile aastas 30 rubla kergitust toob. Eks oleks mõistlikum olnud, seda toredat maja ehitamata, ja raha kohaliseks, tasaseks ja mõistlikuks asjatallitusekS kassasse jätta? .T. S." t. Kmesaqrest. Kohaline .Nädalileht" kirjutab, et Näärikuu  27. pääwal wäinast ikka weel üle saadud ei ole. Näärikuu 15. pääwal miimid üheksa meest reisijaid üle wäina Wirtsust Muhumaale, mis 16 tundi aega wõtnud, ei olnud aga Näärikuu 27. pääwal weel suurele maale tagasi jõudnud ja kardeti, et neile õnnetust juhtunud. Riiast Liiwimaa Maapääw on tagajärel Jaanikuu 1. pääwa peale määratud. EttewalmiStaw nõuukogu astub Lehekuu 18. pääwal kokku. Liiwimaa Sõeawäe-kohuse kommission kuulutab, et Kõigekõrgemat käsku mööda 12. Jürikuu pääwast 1885 neile palka maksetakse, kes sõeawäe-kohuse täitmise eest redusse läinud Juutisi kinni wötawad. Sel aaStal on iga seesuguse põgeniku kinniwõtmise eest 50 rubla määratud. Peterbnrgist. Selle kuu 4. pääwal on Talwepalee platsil Keisri Majestätide ees suur parad peetud. Selle kuu 7. pääwal oli sealsamas Keisri Majestätide  ees parad teiste sõeawäe jagude üle. Üks hale juhtumine, mis igapoolist tähelepanemist tarwitab, on selle kuu hakatusel ette tulnud. Metsa-koori kaswandik Raksimowitsh, jõukate wanemate ainuS poeg, oli ühel pidul, kitsa saabastega tantsinud ja oma jalga läbi õerunud. Tema ei pannud seda tähele ja käis edasi koolis. Selle kuu 1. pääwal pidi tema aga hospidalisse  wiidud saama ja suri kuuendamal pääwal werekihmtitusesse  ära. Kronstadtist. Weidrast lõpetatud protsess soldatinaeSte  Helene Torri, Maria Kruusmann ja Maria MöltitS wasta, kes kirikuõpetajat kirikus teulikult teutanud oliwad, kui tema leerilapsi altari ette wiimaS oli, ja kes .WandemeeSte" poolest ilmasüütaks mõistetud saiwad, ei ole ilma järjeta jäänud ja ei ole ka wist weel jäädawalt lõpetatud. Järgmisel pääwal on Wandemees Wassiljew ennast ametist lahti palunud, sest tema olla mõrtsukas ja ei wõida sellepärast seesugust ametit tallilada. Tema olla oma raskejalust naest niipalju  peksnud, et see enne aegselt surnud lapsega maha saanud. Tema on järelkuulamise alla pandud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Leibachist, Küünlakuu 5. pääwal. WaSta kesk-ööd tõusis Maa-theatris tuli ja põletas theatri müürideni maha. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Roomast, Küünlakuu 6. pääwal. Tulewal nädalil lähemad kolm magede-kompanild ja üks jägu mägede suurtüki-wäest  Neaplist Masfauahsse. Londonist, Küünlakuu 6. pääwal. Adressi-nõuupidamised  on lõpetud. Nende käigul tunnistati Ministri-laualt, et Inglismaa poolt püütud on Prinz Aleksandrit Bulgaria trooni peal pidada, aga ainult nõuuandmise teel. Inglismaa  poolt ei olla iialgi salatud, et Wenemaal BulgariaS  nende ohwrite eest õigust on, mida sealt Bulgarlaste peastmisekS anti, kui aga Wenemaa poolt Bulgarlaste soowimist  tähele et panda, fiis kahaneda need õigused. Bittgaria  aegline walitsus olla oma osawusi ja jõudu üles näitanud, aga asjad olla ikka weel kardetawad.  Kohtuametnik,  keda .Kuupaistlased" lirimaal haawasiwad on ära surnud aga weel matmata. Hirmu pärast .Kupaiftlaste" eest ei usalda ükski puusepp temale surnukirstu teha. (1 y Darmstadtist, Küünlakuu 9. pääwal. Prinz Aleksander  von Battenberg on Laupääwal seie tagasi tulnud ja on teist korda külma tõbeS haige. Põllutöö ja majapidamine. Sennikn wäljawidamisest ja hoidmisest põllu peal. Et suwel kibeda! töö-aeal sõnniku - wedamisega mitte aega wiidetud ei saaks, selleks on mitmed põllumehed  sõnnikut talwel wälja wedama hakkanud. Ühed panemad sõnnikut selle juures suurde, teised weikestesse  hunnikutesse, kolmandemad lautawad koguni kõiki lume peale laialt, mis igapidi kahjulik on, sest lumi ja wihm kifuwad sõnniku möjuwama wäe wälja ja sagedast ujutab ka west kõiki alla. Pea-aft sõnniku wedamise ja lautamise juures on see, et kõik wägi Võimalikult alles hoitud ja ühetasa kõige põllu peale jägatud saab. Sellepärast  ei tohi sõnnik esiteks lautas mitte koormate reale kooritud saada, nenda et efimeSte koormatega kõik wärSke, wiimaõtega kõik wana ja juba rohkem pehastanud sõnnik põllule weetud saab, waid sõnnikut piab ülewalt alla poole põhjani koormate peale nenda kaewatama, et iga koorma peale Võimalikult sõnnikut igast wanudusest ja pehaStusest tuleb. Kõige parem on sõnnikut kohe wälja lautada ja kohe fisse künda. Kui see aga mitte wõimalik ei ole, fiis ei tohi hunnikud mitte kauaks katmata tuule, wihma, lume ega pääwapaiste kätte jääda, mis läbi sõnnik ülemal pinnal wälja hingab, põhjast aga kõik wõim ainult selle pinna fiSse niriseb, mis hunniku all on ja seda kiimlaks teeb, kuna põld omal palju laiemal pinnal lahjaks jääb. Parast wälja lautatud sõnnik on fiis wälja ligunenud  ja õhkanud, millel mingisugust rammu ei ole, kuna hunnikute asemel rohkest kõrt ja wähe wilja kaswab, wili ka sagedast maha heidab ja põld mitmeks aastaks kirjuks ja mitmekesiseks jääb. Kui lumi ehk wihm sõnniku wäljalautamist  keelab, fiis piawad hunnikud mullaga kinni kaetud  ja sedawiifi wälja-uhtumise ja wälja - ohkumise eest kaitsetud saama. Kui fügawale sõnnik piab fisse küntud saama, see on maa kerguse ja raskuse järel mitmesugune. Kerge ja soe, nimelt liiwa-maa, tarwitab sõnniku sügawamak  fiSsekündwist, muidu kõdeneb sõnnik ruttu, teeb muidugi kerget maad weel kergemaks, mõjub küll esimesel aastal, jätab aga maa järeltulewate wiljade kohta täitsa lahjaks. Raske sawi-maa sees ei pia sõnnik mitte sügawale sisse küntud saama, muidu ei pease õhk tema külge, tõdemine wiiwib ja mitmed wõimud kauwad maa põhja. Kirja wastused. W. K. K.: Meie jutu - lehe ukse ees seisab hulk jutustusi korda ootamas, muist aea puuduse pärast weel lugemata, nagu sitdame-tunnistuse näpitused. Sellepärast ei usalda meie uusi wasta wõtta. Kõige armsamad on meie sõnumid rahwa-elust, elutarwituste arutamised ja sõnumid iseäraliStest juhtumistest. Kiriku teadused. Aaani kirikus. Pastor Grohmann'! juures hakkab leeriõpetus  poeglastega 16. Küünlakuu Mwal. Ristitud: Wiktor Kohar, Pauliine Treugut, August GraSmuS, Lisette Kulm, Karl Amer, Heinrich Lepik, Ferdinand NeuhauS, Eugen Falk, Aleksander GruSdom, Richard Wehrmann, Leontiine Allikso, Luise Janow, Eduard Baumann. Laulatud: Jüri Steinberg. töömees, ja Miina Hüüs. Mihkel Liwerson, tollibesuuker ja Mari MaSlin. Paul Mathiesen, raamatu trükija ja Juliane Nwelt. Maetud: Sohwie Treumann, 1 aast. Georg Lillewors, 5 aaSt. Elsriede Martinfon, 3 aaSt. Jaan TapS, kiper, 56 aaSt. Hans Ehrmann, tisler, 72 aaSt. Marta Blum, 8 p. Jüri Wäraw, töömees, 66 aaSt. August Koorman, 5 aaSt. Meeta Walker, S aaSt. Mha-Waimu kirikus. Ristitud: Marie Elisabeth Piks, Johannes Martin Ponn, Karl August Thrakmann, Alexander Eduard Salin, Lydia Trii!. Maetud: Juula Paarmann, 52 a. Sk.2o P. Aosoo-sso qssgxxov. Aexm-b, 13-ro ISS7. Trükitud L > udf «rs ' i pSrijatt juured >s kuluga.