niStuses wähem kui ükS ja kaks aastat seisnud on, ja prittahtlased, kes wähem kui kolm aastat rügementides teenisiwad. d) Need, kes aastal 1879 teenistusesse wõetud  saiwad ja rohkem kui kolm aastat rügementis teenisiwad.  Harjutamised saawad Leikusekuu 15. ja Wiinakuu 1. pääwa wahel peetud, s) all nimetatud mehed jääwad 21 pääwa harjutusele, d) all nimetatud mehed 14 pääwa. Wiimased saawad kohaliselt hiljemine sisse kutsutud ja esimestega ühes lahti lastud. Düna Zeitung" tahab pealinnast sõnumit saanud olla, et Tallinna ja Riia Ewang.-Luth. usutunnistuse Linnakonststoriumid,  ja Saaremaa Ewang -Luth. usutunnistuse Konfistorium pea ära kautatud saada. ,Rishki Westnik" kirjutab, Baltimaa Kubernõrid olla Seespidiste asjade Ministeriumile ette pannud, seda seadust ära kautada, mis järel Baltimaa linnades Literatid  (õpetatud mehed) Linnasaadikutekõ wõiwad walitud saada, kui nemad ka mitte majaperemehed ega seesuguste ametite tallitajad ei ole, mis linna-maksude all seisawad, kui nemad üht iseäralist Literatt-maksu maksawad. — Selle seaduse waSta on mitmed Wene lehed juba ammu tormi jooksnud. Uute kohtu seaduste Eesti- ja Lätikeelised tülkkirjad, mis paari aasta eest walmis saiwad, on nende mitmesuguste muutmiste läbi, mis nende seaduste juures ette wõetud saiwad, ära wauunenud ja saawad sellepärast uueste tehtud. Läti-keelist tülki teeb Kuuramaa Kubermangu-Prokuröri  abiline Stcerste, EeSti-keelist ametnik Eestimaa Kubermangu-Prokurõri juures, D. W a r e s. Hiljuti pärifiwad ,Moskowskija Wedomosti", et Tartu suurkool Jurgewski suurkooliks ümber nimetatud saaks ; nüüd kirjutab Oberstleitnant Wershblat sellessamas lehes, et meie kodumaad ülepea mitte „ Idamere maakondadeks"  nimetada ei wõida, waid ennemini , Läänemere maakondadeks", sest et Wenemaa kohta see meri lääne pool on. Ka pidada nimed Eestimaa, Liiwimaa ja Kuuramaa  häwitakud ja selle asemel Tallinna kubermang, Riia kubermang ja Miitawi kubermang pandud saama.  Moskowskija  Wedomosti" kirjasaatja olgu hirmuta. Nimi ,Ostseeprovlnzcn" ,Idamere maakonnad" on fiin juba pea unustatud ja „Baltische Provinzen" Valli maakonnad" ehk ka , Baltimaa kubermangud" on selle asemele astunud, ilma wälise noomimiseta. Peale selle ei ole aga ,Ostsee-Provinzide" ehk ,Idamere maakondade" rahwad iialgi wähem Wene Keisri truuwid alamad ja Wene riigi auusad kodanikud olnud, kui ,Baltimaa kubermangude"  rahwad seda on, ja ka , Tallinna, Riia ja Miitawi kubermangude" rahwad ei wõiks selles neist ette jõuda. Eestimaa Meierei-ühenduS on Paastukuu 6. pääwal oma kolmat korralist koosolekut pidanud  ja Saku mõisaherra, herra V. von Baggehuffwudt,  kui selle ühenduse juhataja, on wiimase aasta tegewuse üle aru annud. Esiteks ou meierei-juhatajale, herra K. Pepper'ile, tänu tunnistatud ühe kirja eest, mida tema selle asja üle wälja annud, kui ka tema hoolsa ja osawa tegewuse eest ülepea. Wõi waljawedamine Hamburgisse  on laewa-sõitude hakatusega alganud ja selle aasta Küünlakuuni kestanud, kus wsid Baltiski sadamast wälja saadeti, mis peale meri ka seal kinni külmeta?. Paastukuu  7. pääwal pidi üks kild wõid Liibawi kaudu Läbekisse saadetud saama. Kui wiimasel sügisel Wene paberraha hind wõeral maal tõuSma hakkas, siis on wõi saatmisest wõerale maale wähem kasu olnud ja Meierei-ühendus on sellepärast rohkem wõid Peterburgisse saatnud. Soolamata  wõi on seal läbistikku puuda pealt 3 rubla rohkem maksnud, kui soolatud wõi, et seda aga ainult rikkad tarwitawad,  kuna suurem hulk soolatud ja kestawat wõid tahab, siis on soolamata wõile raske kaupa leida olnud. Peterburgis saada wõi wäljanägemife peale kõige suuremat rõhku pandud. Soolamata wõi maksnud sügisel enamist 20 rubla puud, pärast Jöulut 19 rubla; soolatud wõi 17 ja 16 rubla. Hamburgis saadud meie kaalu ja raha järel läbistikku suwel 15 rubla 65 kop., talwel 16 rubla 38 kop. wõi puuda eest, peale wedu ja teiste kulude. Paastukuu 1. pääwal olnud rehnungid walmis. Kahju ei ole Meierei-ühendusel olnud. Psllutöö-seltfi poolest hakatuseks autud 500 rubla oli tagasimaksmiseks Riigibanki  Tallinna jäutusesse seiSma pandud; Meierei-ühenduse  katte jäänud weel 300 rubla, mis Meierei-ühenduse põhjus-kapitali juure kirjutatud saab. Liikete hulk on kaswanud  ja käesolewal aastal loodetakse ka tegewust kaswama.  Meierei-juhataja, K. Pepper, reisib Meiereiühenduse  kulu peale Saksamaale, osawaid meierei-tallitajaid palkama, kes nimelt kallima wõi tegemist, lehmade tallitamist  ja wafikate kaswatamist heaste mõistawad. Eestimaa kubermangus on wiimasel aastal järgmised wägiwaldsed, äkilise dja kogemata suremised  ette tulnud: Mõrtsukateu ja wõera käe läbi saiwad 11 inimest. 9 meesterahwast ja 2 naesterahwast, surma, nimelt: Ühes Tallinna trahteris piStis ükS talumees  teist riidus nuaga surnuks; ükS talumees leili Tal- linna juures ühe heinamaa peal pea-haawadega surnud maas; ükS kodanik sai Rakweres rewolwriga maha laskud; kaks noort meest, üks tööline Kundast ja üks talupoeg Haljala kihelkonnast, saiwad teistest kiskumises surmatud; üks noor talu-naeSkerahwas sai Borkholmi metsas surnud leitud, kus tema ühe nüri riistaga maha löödud oli; ükS talumees Koogu maldas sai rööw-mõrtsnkatesi tapetud; Harku metsas sai üks naesterahwas lõhutud peaga ja läbilõigatud kõriga leitud; üks Rabiwere talumees suri kahe päewa pärast wlgaStustesse, mida rõöwmõrtsukad temale teinud; Rapla kihelkondas laskis üks talumees teise riidus maha; üks Kiwidepäe talumees sai kahest teisest paatis, mere peal, maha löödud. Peale selle leiti 19 surnud last, kellest ükS jagu teadu järel, teine jagu arwamist  mööda wägiwaldselt surmatud oliwad. Jsetap- j aid oli 39, 35 meesterahwast ja 4 naesterahwast; neist Tallinnas 12, Rakweres 1, Harjumaal 6, Virumaal  12, Järwamaal 3, Läänemaal 5. Nendest on 23 meesterahwast ja kõik 4 naesterahwast ennast üles poonud, 8 meesterahwast maha lasknud, 2 uputanud, 1 kihwtitanud  ja 1 raudtee-rongi alla wiskanud. Kolmel wiiel aastal on Eestimaal läbistikku isetapjaid olnud: 1874 kunui 1878 5.Z5, 1879 künni 1883 6.», 1884 künni 1888 —' B,jz. Nägemata ja äkitselt ärasurnud on 80 inimest, 69 meesterahwast ja 11 naesterahwast, neist 12 liia joomise läbi. Õnnet u m a t' sur m a on saanud 144 inimest, 112 meesterahwast ja 32 naesterahwast. Neist uppufiwad 63, kukkusiwad kõrgelt maha 14, jäiwad raudtee-rongide alla 6, lõhkujate hobuste läbi 5, puude, palkide j. n. e. alla jäiwad 8, koormake alla jäiwad 3, ema rindas suriwad 2 last, mashiuate rataste wahele sattusiwad  8, kogemata saiwad püssi läbi surma 2, teiste hooletuse läbi saiwad püssiga surma 6, tulehaawadesse tulekahjudest ja teistest juhtumistest suriwad 11, nende keskis 5 weiket last ja ükS 80aastane pime naesterahwas; wingu suriwad 8, külma suriwad 5, piksest maha löödud saiwad 2 meesterahwast. Tallinna Vörsi-k o m i t e e aruanne stsseweetud kaupade üle wiimaSte wlle aaState kälkus Tallimia-Baltiski sadamatest, ou ilmunud. Sellest aruandest  on näha, et kaupade sissewedamine ülep-a kahanenud  on, kui see ka aastal 1887 natuke tõusis. Sisse on weetud: aastal 1884 69,458,409 rubla eest, 1885 58,319,527 rnbla eest, 1886 43,670,633 rubla eest, 1887 57,268,529 rubla eest, 1888 - 42,817.986 rubla eest. Sisseweetud kaupade toll oli: aastal 1884 4,623,584 rubla, 1885 4,104,407 rubla, 1886 3.378.495 rubla, 1887 4,750,775 rubla, 1888 4,193,326 rubla metalli. Sisse õn wiimasel aaStal weetud  : Inglismaalt 20,864,657 rubla eest, Amerlka ühendatud  riikidest 10.345.731 rubla eest, Saksamaalt 8.110.597 rubla eest, Taanimaalt 1,330,017 rubla eest, Hollandist 1,272,348 rnbla eest, Rootstmaalt 371,385 rubla eest, Norramaalt 137,150 rubla eest, Belgiast 147,825 rubla eest, Brastliast 121,716 rubla eest. Ztaliast 41,715 rubla eest, Spankast 11,050 rubla eest, Prantsusmaalt 9,715 rubla eest. , Eestimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab, et herra August Mickwih , Eesti m a a Synodi trükimaja"  omale ostnud on sa oma nime all edasi pidama  saab. Sellesama lehe kuulutust müüda on Hiomaa Kärdlas postkontor asutatud, kus kõiksugust kirjast, ka raha-kirjafi, wasta wõekakse ja kolm kord nädalis ära saadetakse.  WestnUu" sõnumite järel saada Wenekeelises Karle mõisa Aleksandri-Linnakoolis  kaks nädalit wiljapuu-aia talituses õpetust antud. Selle kuu 3. pääwa homikul kell 1 läks lese S. kaupluses, Baltiski maantee ääres majas Nr. 282 tuli lahti/ Arwalakse, et tuli pandud oli ja lese S. poeg on ülekuulamiseks kinni pandud. Kõrtsmiku poeg Konstantin K., keS oma wanemate juurest NakivcreS ühe 500 rublase hindpaberi ja 34 rubla puhast raha warastanud oli, sai Tallinnas kinni wõetnd ja Nakweresse tagasi saadetud. — Öösel wasta selle kuu 4. pääwa waraStati herra V heinaküünist  55 rubla eest heinu. Wargad on leitud ja kinni wõetud. Karjawarawa juures majast Nr. 41, on ükS suur wask-katel, wäärt 40 rubla, ära warastatud. - Pärnal-uulitfal majast Nr. 10l on 8 rubla 80 kopika eest riideid warastatud. Baltisklst, Jürikuu 11. paamal! Ilmad oliwad wiimasel  uädalil wagased ja kuiwad, kerge öökülmadega ja pääwa aeal kuuni 6 graadi soojaga. Lagedalt maalt on lumi tasakeste ara sutanud, metsades ja kuS talivel kokku tmskauud, on weel lund. Jõed on ilma kõrgema meeta lahti läinud. Põhjatuul oli meie lahe jälle täiS jead ajanud, nenda et wäljajookõnud aurulaewad ,Louise", „Loch Nefs", Hvide", ,Jasper" ja »Helir" kinni jäiwad ja selle kuu 10. pääwani ootama pidiwad, kus lõune-ida tuul jea tagasi mereSse aja? ja laewad edasi minna wõksiwad. Selsamal õhtal ja järg- misel homikul tuliwad aurulaewad,Newa" ja Abbey" sadamasse ja wiis aurulaewa jäiwad ligemale lahele ootama, kuum sadamas ruumi toimetatakse. Nendega  ühes on sel aastat juba 27 aurulaewa meie sadamasse  tulnud. Nüüd cm rahwal mõneks pääwaks sadamas  jälle rohkest tööd. Riiast Liiwimaa uus Kindral Supermtendeut Hokini  aun, nüüd Peterburgis, tulla Jürikuu 13. pääwal Riiga oma ametit wasta wõtma ja tallitama. Düua jõgi on linna wahel rahuliselt ja ilma kahjuta lahti läinud.  Ülemal on aga mitmes paikas uputused olnud ja palju kahju teinud. Peterburgist. ÜleStõuSmise-püha ööseks oliwad Keisrikoja  kõrged ametitallitajad, naeSterahwad ja meesterahwad, fõeawäe pealikud, Riiksrathi liiked, Senatorid, Adelsmarschallid  ja teised auukandjad Talwe-paleesse Jumalateenistusele  kutsutud. Selle kuu 11. pääwaks oliwad sõeawäe noored meestekoimad Talwe-palee ette, ehk sandi ilmaga Michael-maneeshisse, Kõigekõrgemaks ülewaatamiseks kittsutnd. Selle kuu 13. pääwaks oli suur kiriku-paraad Keisri Majestäti juures-oleuüsel määratud. ,Journal de St. Petersbourg" kuulutab ametlikult, et Persia kindlus K e l a t - i - N a d i r mitte Wenemaale antud ei ole. Wene-Persia piired olla jäädawalt määratud  ja nende õiendamise peale ei ole keegi mõtelnud. Seda tühja juttu olla Inglismaa lehed ühegiks sala-tarwituseks teinud. Teede-Mimstri, Kindral-Leitnant Hermann Pau - ckeri surnukeha sai sell? kuu 3. pääwal Anna-kirikuft kõige sõeamäe-amrga maha maetud. Keisrikoja poolest oliwad  Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Wladtmir Aleksaudrowitsch  ja Nikolai Nikolajewitsch tulnud. Jumala-teenistust  ja matmist tallitas Kindral-Konsistoriumi Assessor C. Freyfeld, Anna kiriku õpetaja. Rongis käis ka Keiserlik KõrgnS Snurwürst Wladimir Aleksandrowitsch. Warschawkst kirjutatakse suure uputuse üle, mida Wetkfeli jõgi sel kewadel teinud on: algas uputu? Paastukuu 13. pääwa õhtal, kui Weikseli wefi 18 jalga tõusnud oli. Uputus kestis Paastukuu 16. pääwani,  fliS alanes west 2'/, jalga. Mõned uulitsad seisiwad  Paastukuu 17. pääwani wee all. Inimesed alumistel  kordadel pidiwad kõiki oma wara maha jätma ja kõrgemate  kohtade peale põgenema. Warschawis ei ole keegi surma saanud, aga ümberkaudu on palju inimesi ära uppunud.  Vorki külas uppustwad wiis last ja kaks wana naesterahwast ; Bljuschtfchi külas uppus üks talumees oma 14aastafe pojaga; ka Tentsch-ow-Polski, Lossja-Wulke ja teistes külades on mitmed inimesed uppunud. Hobuseid, sarwloomi ja sigu uppus sadade kaupa. Mõnes külas wiis wesi kümme ja rohkem majast ära. Neid on wäga palju, kellele npntuS suurt kahju tegi. Nii palju kui tamne kuuldud, scisawad nmbeS 200 küla wee all ja nii sügamast,  et liikumine ainult paatidega wõimalik on. Suuremaks  õnnetuseks on neis külades ka weel soetõbi ja rõuged lahti läinud." Kewade hakatusest on järgmised sõnumid tulnud: Schlüsselburgist, Jürikuu 7. pääwal: „Newa jõgi on wiis wersta wäljajooksust alaspidi lahti; Ladoga järw on lahti, nii kaugelt kui film ulatap."  Tamarast,  Jürikuu 6. pääwal: ,Wolgajõgi on lahti läinud." Zarizsinist , Jürikuu 4. p.: Molga jõgi on lahti läinud; laewasõidud Astrakhaui poole ou alganud." Wladiwostokjst, Jürikuu 6. p.: Laewasõidud on alganud. Aurulaew kaks Japaui ja üks Saksamaa  anrulaew on wälja söituud. Lahe on weel jeaga kaetud." Berdjanskist, Jürikuu 7. pääwal: ,Talwewi!ja oras on hea; suwiwilja mahategemine on alganud. Simferopolist, Jürikuu 7. p.: wilja mahategemine on lõpetatud; talwewilja orased on head, niisamati wilja-aiad." -- Eupatoriast, Jürikuu 7. p.: ,Sali lahel lastitakse soola; seitse suurt aurulaewa, miõ soola wõkawad, on enamist Inglismaalt; igaüks wötab 75,000 kuuni 150,000 puuda; laewad on RiiaSsc, Tallinnasse ja Liibawisse määratud." —> J a Itta  si, Jürikuu 7. p. : õitsewad." Iseäralised ja uuemad sõnumid. Lembergist, Jürikuu 6. p.: Heilsest saadik sajab köikis Jda-Galizias luud ja külm on õige kibe. Roomast, Jürikuu 6. p.: Jutud käiwad, et Jtalia sõeawäqi juba Asmara poole minemas olla. Madrid'tist, Paastukuu 29. p. : Valencia kathedralis kargaS Jumala-teenistuse aeal ükS püssirohuga taidetud kera lõhki. Suur altar on lõhutud; tegijat ei ole leitud. Belgradist. Jürikuu 6. p.: Põhja-Makedoniasse on jälle Arnautlased rööwides fisfe tunginud; 80 põgenikku on üle piire Serbiasse tulnud. Uued raamatud. Keisri ja isamaa Laulud, Harry Januseni toimetusel NiigaS, Mülleri kulu ja kirjadega trükitud aastal 5839.