wäga suure tuhinaga ja annawad selle eest wäga palju raha wälja. Philipp de Ferrari korjanduses VarenneS' on umbeS I'/, millioni marki, mida kaks ametniku kordas peawad. Herra von Rothschildi postmargi-korjanduseS on umbeS 100,000 marti, mis 130 uhkest köidetud raamatutes  seisawad. Seda rikaste tuhinat tarwitawad mõned heategijad ja heategijate seltsid waeSte ja teiste abitarwitajate  kasuks, korjawad postmarkifi, müüwad ära ja tarwitawad  saadud raha heategudeks. Nenda korjab ka Baltimaa  Ewang.-Luth. usutunnistuse MiSfioni-seltS poflmarkisi ja laseb saadud rahaga ikka üht Neegri-poifikest Lõune- Aafrikas Misfionärikõ kaSwatada ja koolitada. Kellele rohkem kirjast tuleb, need «viksimad seda tähele panna ja abiks olla. Paberi pealt wõib marki wäga kergest ära saada, kui paberit tagapoolt niisutakse ja natuke seista lastakse.  Iga kirikuõpetaja wõtab selleks markifi waSta. üks pidu. Pidudest, mida hiljuti ärasurnud Amerika raudteede peremees Vanderbilt andis, teadwad sealised lehed palju kirjutada. Nenda kirjutab ühe nende lehtede kirjasaatja: .Mina olin ühe lõune-lauale kutsutud, mida W. H. Vanderbilt  natuke aega enne oma surma andis Kutsutud oliwad millionide peremehed ja kirjamehed. Uhkust, mida seal näidati, wõib ainult Homikumaa mniStejuktudega wõrreldada. Laud-lina asemel oliwad kallid wanad spitsid, sinise atlas-riide peale õmmeldud. Kõik waagnad, talrekud, nnad, kahwled ja lusikad oliwad kullast ehk kullatud hõbedast.  Iga laua nurga peal oliwad uhked, kallikiwidega kaunistatud, wiis jalga kõrged waafid, kõige kenama puu wiljaga täidetud, mida mina iialgi näinud olen. Õisi oli igal poolel. Salwrätikute asemel oliwad suured spitsi-rätikud,  iga wõera nime-tähtedega; roogade registred oliwad kuld-plaatide peale kirjutatud ja kuulsa meistrite käe läbi piltidega kaunistatud. Vanderbilt pidaS kõige kuulsama pidu-tallitaja, keS enne Würst Demidowi teenistuses seisnud  oli ja aastas 12,000 dollarit palka sai. Mõni nädal hiljemini olin mina seal õhtapidul. .New Uork Herold" ja teised lehed andsiwad järgmisel pääwal sellest pidust mitme lehekülge kaupa sõnumit. Kõik, kellel New-Uorkis raha ehk waimu oli, oliwad kutsutud, suured saalid mahutasiwad  hädalt wõeraõte hulga. Mina olin kell 9 tulnud ja kui mina kell 5 ära läksin, tuli ikka weel wõeraid juure. See pidu maksis 100,000 dollarit. Kaksteistkümmend barrellit jahu oli kookideks tehtud; kokad karwitafiwad 12,000 muna, 1100 naelaliha, 300 kwarti sheleet, 400 kana ja 12 gallonit kõiksugu kobar-wiina. öö käikus joodi 5035 pudelit kobar-wiina wälja. Pidn-saalide ja pidulaudade  chtetamiseks oli 20,000 dollari eest õisi oStetud; laudlinad, iseäranis selleks piduks kujutud, makfiwad 15,000 dollarit. Kuulus .priidus" ja .ühesugune õigus" ei ole siis AmerikaS sugugi keelata wõinud, et üks seal nii määratumat rikkust kokku ajada wõib, kuna tuhanded ja tuhanded nälgiwad ja kaltsudes külmetawad. Wahe rikkuse ja waesuse, määramata pillamise ja määramata wiletsuse wahel, on seal weel palju suurem, kui Europa .wanameelistes"  riikides. Sellest on näha, kui wähe .uuendajate"  ja .muudatajate" kölawad kõned tegewa eluga kokku mahuwad. Suur häda laewa peal. Pärast Tongkingi sõda oli Khina walitsuse poolest Amoys üks aurulaew palgatud. 2500 Mustlipulast, keda Tongkingis enam tarwis ei olnud, HankowllSse wiima. Juba omal käigul Amoy poole oliwad nemad mõrtfukategufi  ja teisi kõlwatumaid tegufi teinud, ja walitsusel oli suur mure nende edasisaatmise pärast. Laewa minnes saiwad umbeS 1000 mehe käest söeariiStad ära wõetud, aga teised tungisiwad nii murdus sisse, et nende käest sõeariiStu  ära wötta wöimalik ei oluud. Mitmed neist oliwad joobnud mitmetel oli kangeid jookisi kaasas. Laewa lael ja all ruumis oli laew nende kardewake inimeste nii wäga täidetud, et waewalt läbi peafiS. Kui aurulaew sadamast wälja sõitnud oli, hakkasiwad Mustlipulased oma keskis raha peale mängima, mis nende harjunud aeawiide on, ja mõnel nähti rohkest raha kaasas olema. Läbi öö ei soikunud nende riidlemised, mis kiskumist ja tapmist sigitafiwad.  Hulk kehafi sai meresse wisatud, muist surnult, muist elusalt. Mõned saiwad surnuks pistetud, teised käägistatnd;  laewameeStest ei wõinud keegi Vahele minna. Kui homiku tuli, siis sai surnukehast tosinate kaupa meresse wisatud, kellest mõned surnuks piigistatud, teised janusse surnud oliwad. ÜkS salk Mustlipulast oli kõiki wett oma Võimuse alla wõtnud ja ei annud laewameestele mitte tilka. Kui teised Mustlipulased wee juure minna tahtfiwad,  tõusiis iga kord hirmus «võitlemine. Palawus oli hirmus ja mitmed suriwad janusse. Mässajad häwikasiwad  toidu ära, wiskafiwad riisi ja keeduriiStat meresse ja ähwardasiwad kokkafi tappa. Wiimaks hakkasiwad nemad merewett jooma ehk teisel wiisil oma jänu kustutama. Madrused ronisiwad mashinate-ruumi ja muretsefiwad omale sealt keedetud wett. Edaspidi läksiwad aSjad ikka kardetawamaks;  Mustlipulased ähwardasiwad laewamehi ära tappa, mida sellega tähendafiwad, et oma enese kurgu all nugadega wehklestwad ja kurguleikamist näitasiwad. Kapteni  habemest saiwad nemad kord kinni ja kippufiwad tema kõri maha leikama. WiimakS pöörati aurulaewa Amoy poole tagasi, kuS üks Inglismaa sõealaew ankruS oli. Sõealaewa kommadör tahtis esiteks aurulaewa lage Gatlingi-suurtükkidega  puhastada, laSkiS aga wiimakS teda oma külge haakida. Lae peal oliwad mõned soldatid, muSta lippudega piikide otfaS. Siis tuliwad kaks Khiina suurtüki-paati,  keS Mustlipulast waSta wõtsiwad; keS heaga tulla ei tahtnud, neid wisati meresse ; kaS nemad maale saakstwad wõi mitte, seda jääti nende hooleks. Kure MustlipulaSte esimehe pead saiwad paigal maha raiutud ja umbes 100 saiwad peksa jalataldade peale. Wiie soldati  surnukehad saiwad pärast laewa alt-ruumist leitud, keS seal surnuks tallatud oliwad. Kiriku teatused. Jaani kirikus: 9. Küünlakuu pääwal teeb pastor Atzmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. 12. Küünlakuu pääwal kellu 5 peab pastor Grohmann piibeltundi. 17. Küünlakuu pääwal hakkab EeStikeeli poeglastega leeriõpetus pastor Grohmanni juures ja 24. Küünlakuu pääwal tütarlastega paötor Assmuthi juures. Kaarke kirikus teeb pühapääwal, 9. Küünlakuu pääwal paStor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupääwal  enne lõunat kellu 9—12 ja pihtile wõetakse kellu 1. Poeglaste leeriõpetus EcStikeeleS algab 19. Küünlakuu pääwal, ja Saksakeeles 11. Küünlakuu pääwal, aga tütarlaste leeriõpetus nii häSti Eeski kui ka Saksakeeles pärast Lihawõte pühad. Sügisene tütarlaste leeriõpetus saab üksi EeSti keeles olema. WüHa-waimu-kirikus teeb 9. Küünlakuu pääwal pastor Bergwitz jutlust. Jaani kirikus. Riititud: J«ha»u Martin Uetaa. Nomss Waldrmar  PSldwa»». Krl Voldemar Nhhiaya» S«ttll«d Idaard Tarbrk. L«»is« L«xzi>. Aumtte Svphie Ka>k. kculstillt Jahauaa <rt,al. August Johanoe»  P,che?. Jihaiwa Pauliue js Alma Helene J rwan (kalstku''. Elmtre Juliase Tiinaaw. T'wi»e Mel. Laolatud: Aleksauder Heinrich LimS«r>, lskusepp, Niiuaa Pauline Elisadeth Aksel. Maetud: Lydia Zshaaua Akmauo. La. Anna Toma»ssn. TSniie Uss, Sv «. 10 k Püha» waimu ikirikus. Aistitud: Heleue Saaaik Ver, Mati Dietwert. <our,d Titimaou. Maetud: Wlh lmine Slifadeth Tomtug« li a. SS p. Siugsepp Aarl August stappil, 41 a. lZSmee» M>Hlel Tammerik,  S 7 a. L 3 p. Hos»oioiw Avxor», Llv lSBö. Trükitud Li» dfvr »'i yirij >tl tuure» t» kuluga. Teadaandmised. Tellimised I meie lehe ..Tallinna Sbb veale saawad kõikis kohtades, miS selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistel Tallinnas waStawöetud: peale selle on snurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawõtta li Tellimifehindon 1886 aaSta p ..... . . 1 o ZvoovWlZGosoovc Narma linnawalitsuse poolest saab kuulutud, et 8. Kimlalm p. s. a. Kuna kell 12, nimetud walitsuse kantseleis mõisa Arm'entimine mäija pakutud saab. Rendi tingimist  wõib iga pääw ilma piiha- ja kroonu pühapääwateta kellu 10 ja 2 wahel seal naha. Narmas, 10. Naärik. p. >BB6. Linnapeatik A. Swinkin. Sekretär G. Bellen. Lindfors i pärijate juure» on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GesKirjsä maarabwa kootidele. Eestimaa rahwa Kadu- ja Kiriku-raamatud wanast seltsist Z on weel HA kop. tükk saada Kndsors i A Tallinnas, Laia-nnlitsas. Jgapääwane hinge tnidnse rnnmnt, kirjutanud A. L. Kaller, . (teine trükk) > on walmis saanud ja saada LindworS'i  pärijate juureS. «MM Maja riniskrnndigi on wäga odawalt müia. Suure Pärnu maantee Säre,  w 307. Tellimist meie lehe peale wõtawad maal waSta: Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa kool' meister Liit; Sagadi mõisas : M. Gustav sohn; Koerus: W. DnglaS; Simunas: W. Normann, Liiwiwaal: WändraS: J. Eglon; HarglaS: kirikuõpetaja W. Christiani; Põltsamal: G. F- Leiberg. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. ~Tallinna Sõbra" tallitus Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta kasepakusk. 7 jalga pitkad ja 9 künni 20 tolli pSikmSetu, ladwa otsast jämedad, h.« hi..n- .-st MMrm ja K.M. Fcher Tallinnas. Uue tellimise kuulutus. .Meelejahutaja", GeSti perekonna õpetlik ja lõbuS nädalakiri, algab l. Januariga 1886 oma uur aastakäigu ning awab selle kuulutusega  oma tellimise. Meelejahutaja" maksab tulewal aastal: Aastas: Tartu» ehk Tartust ise ära tnu-S. s. o. postita 2 rubla; Postiga lätte läkttatult 2 rubla 60 kopikat. . Poolaasta» : Tartus ! rbl. PoSttga 1r.35 k. Tellimist wõtawad s niaegsed auuStatud abi- Ij ed mujal ja H. Laakmauni enese trükikoda, Tartus. waSta ning palutakse raha kohe trllimisele  juure lisada ehk ka postmarkides sisse saata. Iga IV tellitud lehe kohta antakse auuStatnd wahindajatele  1 leht maksuta. Äka wefi'we«? hea koha peal, sunre maantee Säre» on ara rentida. Ligemat teadust annab Sirrewerre mõisäwalitsuS, Türi kihelkonda», Zärwa maakonda» Mamiiiuline ehk rendi penle nndmine. Kakssada seitsekümmend wiis (275) deSsStiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonetega  ja kraamiga saamad kaksteistkümmendtuhat (12,(100) rbl. eest ära müüdud ehk ka rendi peale antud. Külwatud on 25 deSs. härjapea-seemneid, 10 deSs. rukkid ja 3 dess. kartuhwlimaa. mis peale selle, ou hea karjamaa. Balti raudtee, pooljaama Wruda ligidal <92 w. Peterburgist ja 59 werSta Narmast eemal). Maa peal wõib wölg 2400 rbl. seisma jiiäma. Ligemat teatust saab mõisa Sjäglitz i omaniku  juures. Wruda taamal. ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist  meie lehe peale wasta E. J. Karow i raamatu pood.