härra K. juure, otsinud õnnetuma üles, aga ta on vete woodiS oma hinge wälja hinganud. Ettevaatust on alati tarvis. k. Pärnu käsitöö wäljanäitus on 20.—28. mkp. ärapeetud. Pärnu maakonnast teatab meile auus kaastööline järgmise sõnume: „Täna on mull Teile rõõmust sõnumit  teadustada, mis järgmine on: Esmaspäeval 22. Juulil, meie armulise Riigi-Ema nimepäewal, käis kõrgeauuline  Riia piiskopi härra Donat Töstama õigeusu kihelkonda ja kirikut vaatamas. Juba hommikul nähti rahvast hulga kaupa kiriku juure koguvat, kuS Jumalateenistust  ja palvet meie Kõrge Riigi-Ema eest sai peetud.  Ohtu, umbes kellu V2B ajal jõuudis kõrgeauuline  piiskopi härra oma kaaslastega kiriku juure. Parast lühikest palvetamist rääkis ta lühikese õpetuse, mille fisu järgmine on: „Tana pühitsed õigeusu kogudus vaga ja apostli sarnase Maria Mahdalena mälestust, see päev on meile veel seda tähtsam, et meie armulisel Riigi-Emal Keisri Proual Maria Feodorownal täna nimepäev on, mispärast täna ka üle terve suure Wene riigi kõikides kirikutes Kõrge Riigi-Ema eest palwetatud sai. Nõnda sammuti, kui täna Keisri Proual, nõnda on ka igal õigeusu risti-inimesel nimepäev, mida ta selle püha inimese mälestuseks pühitsema piab, kelle nime ta kannab. Linnades, kus enamiste iga päev Jumalateenistust  peetud saab, lasevad siis ka need inimesed, kes nimepäewa pühitsevad, iseäralist tänupalvet Jumalale teha, aga maal, kus töö ja talitus iga kord just mitte ei luba seda päeva pühitseda, piab inimene ommeti kõige lähemal pühapäeval kirikusse tulema ning preesteri paluma, et see selle püha inimesele, kelle nime inimene kannab, tänupalvet teeks. Ka fiis, kui meie ükskord siit maailmast  äralahkume, ei saa need pühad kaitsjad inimesed meid enestest ära lükkama, vaid nad saavad meid kui oma sõpru rõemuga oma seltsi vastu võtma." Pärast seda SnnistaS kõrge-auuline rahvast ja jagas neile kaelaristikefi wälja. Lühikese vaheaja järele algas koolilaste  katsumine. Körge-auuline oli laste vastustega kõigiti rahul, mida ta sellega ülestuunistas, et ta kooliõpetajaid,  lapsi ja laSte vanemaid südamelikult tänas. Umbes kellu 11 ajal lahkus kõrge-auuline koolimajast. Ööseks jäi kõrge-auuline preestri härra juure, kust ta Tõisipäewa hommiku vara kellu 6 ajal Kihnu saarele sõitis. Kaua, kaua saab kihelkond ja rahvas seda kallist Mwa meelesptdama ja mälestama! I'li. L." Põrnusest kirjutatakse meile järgmised riad: 9. Juulil ööse kella 2 ajal lõi pitkne meie valla Ärja talu elumaja põlema, nõnda et paari minuti pärast see kõva, uus maja, mis alles hiljuti oli ehitatud, lausa tuleleegiS seifis. Õnneks peasefiwad ometi inimesed tulest wälja ehk õnnetus küll koguni äkitselt ja pealegi magamise  ajal juhtus. Prügi hunik ja mõned põlenud palgid tunnistasivad mõne tunni pärast seda kohta, kus enne inimeste elumaja seifis. Ometi saiwad muud hooned hoolsa hoidmise läbi tule eest kaitsetud. Selle eest piab iseäralikult ka avalikult Kaubi mõisa pärishärrat von Bock'i, kes õige rutuste omad pritsid tulekahju juure saatis ja ise ka õnnetuse paiga! kaitse-tööd juhatamas oli, tänama, kuna muidu kahju suuremaks oleks minna võinud. Häda korral ligimesele abiks olla, on püha kohus ja kallis töö. Ka lõi pitkne sellsamal korral ühel töisel Peremehel heinakuhja põlema. —r —. Toris piawad palwelugejad oma tallitust ikka weel wanat wiist edast ja on endid wiimasel ajal kohalise  9-ljikmelise Baptisti koguduse liikmeks üles lasknud wötta. See weike kogudus asub Zindi wabriku lähedal, kus suuri rahwa kokkutulemist ära taheti pidada, midas aga kohaline kogukonna walitsus ei lubanud. Hilja aja eest juhtus nende koguduse maja põlema minema, kuna fiis seda nende eestwõtja kustutada ei lasknud, waid seal juures rahwale kõnet pidas. Maja olnud tulekassas kinnitatud.  Salamahti käiwat üks Baptist kihelkonda mööda ümber, keA inimest nende usku püidwat meelitada ja on endid ka 3 nende raamatuse fisse kirjutanud! „Heimath." Tartust kirjutab kohaline Saksa keeli leht, et põrnatõbi  seal maakonnas põhja poolses kulles neljaS mõisas juba näha olnud. Nimelt on Awinurmes mitmes külas hobusid ja ka karielajaid põrnatõbese ära lõpnud, nõndasama  ka Laiuses; WaimastwereS ja Tormas on tänini paljalt mõned hobused põrnatõbese haigeks jäenud. Kohaline  fillakohus on kõwa käsu annud, et tõbele tõket teha. Ka on lõunapoolses Tartu maakonnas Sangaste mõisaS loomade keSkel pörnatöbe märgatud, mis meid kswaste ettewaatusele maenitseb, sest et tõbi laialt nähtawale tuleb. Tartu Eesti Põllum. Seltsi koosolekul 14. Juulil kõneles seltsi esimees J. Tülk kalapüigist ja arwas, et igaüks selle peale waatama, et kewadelt kalade-kudu ajal mitte ema-kalu wälja ei piaks püitama ja seega kala sugule kahju tehtama, millest meie hoidmise korral enestele mõnusat toitu saame, kui nad wähegi täis kas- wanud. Ka ei pidada mitte kevadistel pinkidel noori kalu välja võetama ja seda wiist ära hävitama. Seltsist kõneldi sellepeale mõnelt poolt waStu, et talupidajad kalade kaitsemiseks midagi ei võivat teha, sest et kala püidmiste õigused suure põllumeeste käes seista. Siis andis esimees Rõngu näitusest aru, kus 8 hõbe, 10 prongs, 5 kuld sõrmust, raha ja 72 kiituse kirja põllutöö  edendamiseks wälja on jagatud. Selts võtnud näituse vaatajate läbi 305 rbl. sisse ja on selleaastane ettevõte  mineva aastasest paremine korda läinud. Riiast. Tänavu sügise saavad Liiwi kubermangust kuus maksu inspektori ammetise pandud, kellest kaks Riia linna elama jäevad. Töised jautawad endid väbematese linnadese, kus nad maksude tasumiste üle saavad valvama. Riia-Miitawi piiskop Donat on omalt Eestimaa reisilt juba Riiga tagasi jõuudnud. „Zeitnng für Stadt u. Landi" toimendaja Eduard von Heiking, kes praegu Berliinis Saksa välimises  ministeeriumis ammetis on, tahab ennast Saksa riigiteenistusest lahti võtta. Lätimaalt Wolmari maakonnast, Ruhja kihelkonnast, Jpiku vallast kirjutab meile üks suguvend, kes alles kevade sinna elama asunud: „Kui ma viie kuu eest Sakala maad maha jätsin ja siia Lätimaale elama tulin, arvasin ette, et siin ehk elujärg kõige pidi edenenud ja parem on. Aga alati mõtlen nüid oma Sakalamaa ja suguvendade peale kahetsemisega, et sealt ära sain tulema. Lätlastel on siin Ruhja pool küll omad elumajad, talud toredaSte wälja ehitatud, paistavad kaugelt nagu mõisad wõera vaataja silma, aga kui võimalik on seda toreduse põhja sügavamalt uurida, siis leiad varsti, et kõik kuld ei ole, mis hiilgab. Talud ägavad kõigist omaist toredaist  hoonetest hoolimata, kangeste veel võla all ja rahapuudus  on peremeeste tuttav sõber. LätlaSte juures näitab see enam, kui meie pool, mõõduks olema, et talu peremehed oma sugukonnaga mingit tööd ei taha teha ja seda viisi tulevat mõnel talul hea jagu, peremees oma abikaasaga ja mitme lastega, kes lilligi ei liiguta. Peale seda on veel ka kõikide sees see kange tuhin, et peeni keseid riideid ihkavad kanda. Meestel oma lõhki sabaga kuued ja naisterahvad ei jäe linna preilidest midagi taga. See kõik kulutab aga kangeste vaa raha kopikut, nõnda et sellest sagedaste puudus käes on. Mina ei näe siin pool kellegi! uuemoodulisi põllutöö riistu, ei pöör-sahkafid j. n. e., vaid Lätlane künnab oma lagedal põllul ikka veel vanat moodu hark-adraga. Ta kured ulatavad napilt künni hobuse tagumiste jalgadeni ja äke on kuuse oksadest kokku punutud. Tänavu oliwad ilmad meie pool aga väga kenad, ja vihma sadas päris parajal mõednl. Sellepärast on ka vili siin üsna hea ja iseäranis  lina, kelle ikaldamist enamiste igal pool kaevatakse, on Ruhja ümberkaudu lopsakalt tasunud. Läti põllumees vaatab, kui meie kõike kokuwõtes ja muid sarnaseid teateid  võrreldes üle vaatame, rõemsamalt oma saagi pärast sellel aastal tulevikusse, kui ta naaber Eestlane. Õnnistagu  Isand põldu, mis meie rahvaste elutugi on! 8—8 —n." Wiezemhowi mõisas on ka põrnatõbi möllama hakkonud. Esiti leidsiwad elanikud metsast mitmesugufid Eletslvomi, kes põrnatõbesse ära olivad lõpnud, nagu: 3 põtra, 2 metskitse j. m. t. ja pea peale seda lõi tõbi ka koduloomade külge. Hobustest oli künni Jakopi päevani  juba 10 langenud. Et see mõeldud mõis Smiltenist,  kus põllutöö näitust tänavu ära pidada taheti, paljalt 18 versta kaugel on, fiis tuleb see tõbi seal seda enam tähelepanna. Kui korda ei piaks minema, tõbe mõjuvalt maha rusuda, siis ei või Smilteni näitusest küll midagi wälja tulla, sest keegi ei tohi ju seesugusel ajal oma loomi kodust wälja saata. Mitmed kogukonna va kitsused on, nagu „Rishk. Westn." kirjutab, ülemal pool seda soovi ettepannud,  et need koolid, mis nad oma kuluga asutavad, riigi koolide ministeeriumi alla saakfivad pandud. Nüid on üks niisugune soov ja palve kuulda võetud ja saavat Lõikuse-kuul Goldingeni maakonnas Kuuramaal, Esserni kihelkonnas üks valla kaheklassiline kool asutatud, mis riigi koolide ministeeriumi ülevaatamise alla on pandud. Fehtel nist kirjutatakse Läti lehele „Balss'Lle" nõnda: Meie kogukonna teed, mis talude vahel kiivad, on nüid 7—-8 aasta tagat ometi jälle ilusaste ära parandatud.  Peale seda on selle kogukonna peremehed ka 14 wersta pikkust teed Stokmanni jaama korrale seadinud, mis jaukS nad üht nõnda nimetatud avalist „talgust" tegivad. Talgusele olivad kõik F. peremehed töölisi saatnud  ja ka mõisagi 6 hobust. Naabrite mõisnikud, kes ka seda teed käivad ja pruugivad, ei tulnud mitte api. Mõeldud leht ütleb, et olgu küll, et tee tegijad vaeva uägivad ja kulu kandstwad, aga tee parauduse peale kulutud  vaev annab mitmewõrdset kasu ja vilets on see maa, kus teesid ei ole. Mõeldud kogukonna peremehed kandvat  ?a kõigiti oma põllutöö riistade paremale järjele sead- mise eest hoolt. Nad on mitmed omale 6 sahaga adru ja ka juba rehepeksu mafinaidgi muretsenud.  Nõndasama  edenemas on seal ka waimu-wäline töö, kus rohkeSte loetakse ja kogukonnal ise oma raamatu-kogu on, undas peremehed ja teenijad läbiStiku loewad. Jõuudu! Eestimaalt. „Wirulane" kirjutab, et Stawropoli kuberner Suhumi maakonna walitsusele on kirjutanud, et seal 600 Eesti perekonda olla, kes asumiseks maad nõudwat. Neid lubanud kuberner Suhhumi saata, kus nad elama asumiseks maad pidada saama. Aga see maa, mis seal weel saada, ei olla asumiseks sugugi sündsa. Juuli kuul on ühe ainsamal nädalil Eestimaal loomi põrnatõbesse langenud: 144 hobust, haigeks jäenud  73 ja 2 tüki terweks saanud ja 207 karilooma, terweks saanud 7ja haigeks jäenud 63. See loomakatk  olla aga seal wähenemas. Peeterburist. Keisri Härra ja Proua oma kõrge lastega käifiwad minewa kuu lõpetusel jällegi Soomemaal.  WilmanstrandiS waatafiwad nad Soome sõawägesid, mis laagris oliwad, üle ja reistfiwad selle peale edasi HelsingforSsi. Kõige selle aja, mis Majesteedid Soome pinnal wiibisiwad, oli Soomemaa päris pidu kujul, kus siit ja sealt lauljaid Keiserlikka Kõrgusi rõõmustamas käifiwad. Wepe posti- ja telegrahwi tallltuse poolest on riigiwalitsuse poolest nende osakondade peamees kindralmajor  v. Besak ühes oma abilise kiudral-major Ussowiga Berliini telegrahwi konwerentfi Wene saadikuteks nimetatud. Koolide ministeeriumi õpetatud osakond on kooliraamatute  pruukimise kohta selle wäga mõnusa otsuse teinud: 1) Ühtegi koolis pruugitawat õpetuse raamatut ei tohi enne ksrwale heita, kui seda wähemalt kaks aaStat ei ole pruugitud; 2) et raamatut ka enne wahetada wõib, kui ka weel mitte selle raamatuga algatud õpetuse ast läbi ei ole wõetud; 3) et need kooliõpetajad, kes mis tahte pärast raamatu wahetust koolis tarwiliseks arwawad,  seda oma soowimist täieliste põhjendamistega kooli walitsuse õpetatud konseilile ette piawad panema ja selle otsust ja määramist ära ootama. Keiserlik teaduste akademial olla nvuu, õndsa akademikeri C. E. v. Baer'i mälestuse-kuju katte alt wäljawõtmise päewani, tema elulugusid Wene keelte tõlkida laSta ja wälja-anda. Need kulud on Eestimaa rüitliseisus oma kanda wõtnud. Baer'i mälestuse-kuju saab Tartus, nagu lugeja mälestab, üles seatud. Sisemiste asjade tallitaja minister on 7. Detsembril  1884 a. 5060 all käskinud, et Wenemaal ükski Lutheri usuline Baptisti usku ei tohi heita, enne kui tema seda oma tahtmist oma õpetajale ei ole üles annud. Päranduse maksu on minewal aastal 5,554,204 rubla fisse tulnud. Hiljuti sai raudtee wagunites raha peale kaarti mängimine ära keelatud, midas aga seegipärast salamahti edast toimetadi. Seda seaduse rvastalist tegu ei saanud aga kudagi wiist tõeks teha, sest et reisijaid kerge ei olnud tunnistajateks saada. Selle peale waadates, et aga wäga sagedaste mõned kelmid wagunites oma kaardi kunsti ammetis elasiwad ja reisijaid petstwad, olla teede ministeeriumil  uueste nõuu kõiksugusid kaarte-mängusid raudteel  ära keelata. Türgi sõast tuttaw kindral Tshernjäjew on oma kuberneri ammeti pidamise ajal üht Ameerika laewa hukkaminemist  ära awitanud, mille eest temale Ameerika ühendatud  riikide president Kleveland ühe auumõega kingituseks  saadab, midas üks Ameerika ohwitser juba tooma on tulnud. Peeterburi kubermangus on kiriku-koolid tegewust aliganud, kes ka täistaswanud inimest õpetawat. Need, kellel wõimalik ärgipäewadel kooli tulla ei ole, wõiwad ka pühapäeviti Spetust saada. Wäga mõnus abi! Wõõralt maalt. Berliinist läkfiwad parast Türgi sõda palju ohwitserist  Türgi sõawäe-teenistusese ja on nemad nüid omad teenistuse kontral)te uueSte pitkendanttd, ning 30 protsenti  oma senniaegse palgale juure saanud, Badsteini terwisewee pruukimisel, peale seda kui Austria keiser oma abikaasaga Saksa keisri Willemi jutul oli olnud, on keiser Willem ka Wene sõawagede wolinikku würst Dolgorukid oma jutule lasknud, temaga puiestikus jalutamas käinud ja parast teda ka üheS oma sõaministri Bronset v. Shellendorsiga oma õhtu söömalauale  kutsunud. Wiillis korratakse neid sõnumid, et Wene-, Saksaja  Austriamaadh keisrid wissiste Septembri-kuu lõpu poolel Austria piiri rajas kokku saawat tulema. Edenegu ja elagu sõbrus maailma rahu kasuks. Pariisist tuleMad Prantsuse parteide kohta rSömnstawamad  sõnumed, sest enam ühendust kui sennimaani 56 32. Sakala. 1885