on igapidi kindlad, nagu „Liiwimaa tulekahju tasumise selts" j. m. m. Kkckmmdama puykti kohta ei ole palju ütelda. Ehk küll linnade lähedal elawatel mõeldud seltsid käepärast on, siis teeb see neile, keS mitu kümmend wersta linnast eemal elawad, ometi oma jagu raskust, kui nad tarMuse korral sellepärast pikka reisi piawad tegema Neljandamq punkti kohta, et selts õnnetuse korral kahjusaajale wõimalikult lühikese ajaga kinnitanud summa wälja maksaks, on sagedaste nurinat ja kaebtust kuulda, et mõni selts sellega  kaunis ajawiitlik olewat. Juba kohtu ülekuulamised tarwitawad oma jagu aega, kui siis selts oinalt poolt ka aeglane on, siis wõib see rutMe abi tsrwitajal palju halbtust sünnitada.  Ja kui ka selts omalt poolt teeb mis wõimalik, siis piab ometi kahjusaaja õnnetuse üle seltsile teadust andma, mispeale see siis nimelt takseerija õnnetuse paigale saadab, keS kahju tasumise suuruse ära määrab. Kui ka kahju takseerimine mõlemilt poolt ühte läheb, siis piab ometi kohalise kohtu otsust ära ootma, mida seltsi «alitsus meel kinnitab ja alles siis saab määratud kahjutasumise summa wälja maksetud» On nüid selts mitu kümmend- ehk koguni sada WerSta kaugel, siis on muidugi mõista, et selleks oma jagu aega ära kulub. (Poolele.) junr?, kes nähtawaS kärsituses ümber kõndis ja ütles : .Wabandage, minu härrad, et Teid eksitan, ma tahtsin härra Palm'i paluda nii laHke olla ja mind suurest kimbatusest peasta." Kui see ennast heameelega walmis ütleS olewat jubilaari soowi oma jõudu mööda täitma, sõnaS parun edasi: .Praegu sain selle halwa sõnume, et see proua, keS minu tütrega üheS klawerit pidi mängima, õnnetuma juhtumise läbi tulemata piab jääma- Et minu tütar üksi mängimisele kartlik on, ja fiin ühtegi nii osawat klaweri mängijat ei ole, nagu Teie olete, siis palun Teid oma tütre nimel nõnda lahke olla ja temaga ühes mängida» Teie mängisite temaga ju hiljuti Planteni sündimise päewal ütlemata kenaSte ja minu tütar tunnistas pärast, et ta ilmaski weel nii osawa mängijaga koos ei ole mänginud." Oma kiitust kuuldes punaStanud GuStaw püidis ennast wabandada, et tema mängimine nii suure ja peenikese seltskonna wääriline ei olla, aga wana parun, kellele major ka weel abiks asuS, ei lasknud seda rääkidagi ja GuStaw pidi, kaS tahtku wõi tahtmata, wiimakS järele andma. Et õpetaja warfi oma pidu teenis- pidi algama, wiiS parun Gustawi kohe oma tütre juurde, et läbi räägitsiwad, mis ja kuidaS nad pidiwad mängima. Kui nad paruniga ladusaSte kõneledes piduliste keskelt läbi sammufiwad, ei märkanud Gustaw õnneks neid kihwtiseid pilkufi, mis Otto talle järele wiSkaS. Majoril ei jäänud need aga tähele panemata ja ta waataS nõnda pilkawalt oma sõbra waStase otsa, et see paha meelega omad silmad töisele poole pööris. Paruni tütar kõneles parajalt Wandaga ja hüidiS lahkeste naeratades tulejatele wastu: .Härra Palm on wist Sinu palwet kuulda wõtnud, armas papa, ja saab meid kimbatusest  peastma; aga lubage, et esttellen: baroneSse von Barnefels ja härra Bwä. M. Gustaw Palm." .Loodan, et härra Palm meie endist tuimust weel saab mäletama," naeratas Wanda ja rääkis küsimise peale lühidelt, kuidaS nad Gustawiga tutwakS saanud, mis peale wana parun naljatades sõnas: .Härra Palm 'pole siis üksi osaw klaweri mängija, waid ka wahwa wägimees, nagu wana aja kuulsad laulu ja mängu mehed. Nüid palun Teid aga tarwilikke  asju wõimalikult ruttu läbi rääkida, sest õpetaja härra saab warst algama ja seal wõite laulu kõrwal kohe oma mängimist proowida."  Sellega tõtas ta minema ja jättis noored inimesed mängimise üle nõuu pidama. Ka Wanda tahtis eemale minna, sest et ennast töistele tüliks arwas olewat, aga niihästi Gustaw kui ka tema kaasmängija palusiwad teda jääda ja uüid waatsiwad peale Otto omade kõikide silmad nähtawa rõõmuga nende kolme piltilusa noore inimese poole, keS nii elawalt ükStõisega nähti kõnelewat. Warfi astus aga õpetaja oma ametiriides saali, mis peale ka jubilaari paar ilmus. GuStaw ja jubilaari kena tütar istusiwad klaweri ette ja neljal osawal käel mängitud iluS koraal „Kiida nüid Issandat minu süda," kõlaS wägewaste laulu kõrwa. Õpetaja ilus ja elaw kõne liigutas kõikide südameid ja kaswatas Gustawi ihaldust temaga ligemalt tutwaks saada, ehk ta küll nagu pool kogemata oli juhtunud kuulma, kuidas pärast kõne pidamist üks ligilähedalt wanapoole mõisnik  oma sõbrale ütles: „Wäga kahju, et meie õpetaja mitte ka nõnda tubli muus asjus ei ole, nagu ta seda kõnepidamises on." Sellepärast  oli ta südamest rõõmus, kui õpetaja tantsimise ajal klaweri ligidale istuS ja suure hoolega osawat ja ilusat mängu näitas kuula - tawat. Rääkimine temaga oli esiotsa aga wõimata, sest tema kena kaasmängija pruukis pia iga waheaega selleks, et tema käest uute mängutükkide üle seletust päris ja see ladusat jutuajamist sünnitas. Temal ei olnud ka sugugi wõimalik tähele panna, kui mõrudalt ja kibedalt Otto nende rääkimist silmitses. Wanda aga, kes wenna ja oma kallima wahel jälle waenulikku kokkupuutumist  kartis, nagi wärisedes, et Otto ikka kärsitumaks läks. Teda waigistada ei olnud sugugi wõimalik, sest tema ei hoolinud õe rääkimisest iialgi midagi, ta katsus siis Gustawi tähele panelikuks teha. Et ta sellega Ottot weel enam kartis äritawat, kui Gustawiga pikemalt oleks kõnelenud, ja see ka piaaegu koguni wõimata oli, siis kirjutas ta mõne sõna salaja weikse lehekese peale ja katsus seda nägemata armsama kätte toimetada, mis tal ka korda läks. Seal juures waataS ta ise nõnda paluwate silmadega Gustawi otsa, et see ka igatsusega parajat pilku ootiS, mill saadud sedelitest lugeda wöiks. Kui tema kaasmängija warfi ka piduliste rõõmust osa wõttis ja ta ükfi mängis, oli tal wSimalik järgmisi sõnu lugeda: Otto tuli selle nõuuga siia, et rikka parun R. ilusa tütrega ligemalt tutwaks wSiks saada, ja kui iganes wõimalik, temaga edespidi abielusse astuda. Kui teda Sinuga nõnda lahkeste näeb kõnelewat,  siis närib ta oma mokkasid, mis ta üksi siis teeb, kui ta õiete wihane on. Palun Sind kõigest südamest, et temaga tülisse sattumise eest püiaksid hoida. Sinu truu Wanda. Nüid oli ta! korraga selge, mikSpärast Wanda jubilaari tütrega nii wäga sõbrustada püidis ja tema eest kõrwale hoidis. Tema püie oli GuStawi ja paruni ladusat kõnelemist takistada ja Otto wiha sellega esimese waStu katsuda wähendada. Et Gustaw ka ise igawtisi awaliku pahanduse eest püidis hoida, siis wõttiS ta oma lahke kaaömängija pakkumist seekord wastu, kui see teda palus, wahel ka oma lõbustamise peale mõtelda ja natukene mängimisest  puhata, ta katsuda senikaua üksi mängida. Ta läks töise tuppa, kus wanemad meeSterahwad  jutuajamise ja kaardimänguga aega wiitfiwad. Siin silmas ta ka kohe õpetajat ja katsus temaga jutu eiet wenitama hakata, mis ka piagi korda läks. Kui aga Otto natukese  aja pärast mõne töise seltsis ka sinna tuli ja üleüldisest kõnelemisest osa wõttis, kuS juures ta Gustawit harjunud moodu järele nokkida püidis ja töiste ees halwaks teha, otsis see sündsat asja, mille põhjusel ta eemale wõikS minna, ehk major teda silmapilgutamiSte läbi küll sarnasele wastuhakkama näitas sundtwat Poliitika ringwaatus. Wene-Türgi ühenduse jutud olla tühjast  tuulest wSetud. Türgi walitsus ei otsiwat  ühe riigiga mitte rohkem sõprust kui töisega,  tä tahtwat kõikidega lepliselt elada, mille läbi see ainuüksi sultanile wõimalikukS tegewat, täieSte erapooletu olla. Et need ühendus jutud kord ära kaoksiwad, siis mõtleb  Türgi walitsus üht ringkirja wälja saata, kus seeS ta kõik need jutud tühjaks teeb. .Frankf.Ztg." kuuleb, et Särbia kuningaemand  abielu lahutuse wastu kaebtust töötab, mis suure skuptshina kätte õiendada tuleb. Kui piakS aga skuptshina tema kaebtuse tagasi lüttamfl, siiS oflg kuningaemandal nõuu kuningaga  wahetatud kirju kõiki awaldada, kust siis selaeSte wälja paistab, kuidas tema peale koguni poliitika süidi on aetud. Kuningana reisib JaSsy linna oma sugulaste juurde ja läheb sealt siis Odessasse. Peterburki reisimine tulewat  tulewal aaSta! Weebruari kuul. Boulangeri üle kirjutab üks Saksamaa leht järgmiselt: .Boulangeri lootused paranewad  iga päewaga. Paraja meeleliste wabadriiklaste  juures läheb segadus ikka suuremaks ja Bdulangeri auu kaSwab. Kõik need kirjad ja sõnumed, mis tema kohta halwaSte kõnelewad,  on partei tuhina wile ja keegi muu ei tea paremine, kui nende kirjutajad ise, kui palju nad õigusele waStu silmi on löönud. Kõige parem asjade seisukorra tunnistus on see, et Due d'Aumale, Parisi krohw Boulangeri  meelelistest ära püiab lahutada. Tõistest ajalehtedest. «Walguses" tänab „Üks Eestimaa talupoeg"  kõrget riigiwalitsuft selle eest, et ta Eesti Aleksandri kooli raha oma hoiu alla on wötnud  ning soowib fiis, et ka riigiwalitsus wallalaekates  seiswa raha renteidesse oma hoiu alla rvõtakS, „kuhu juhtumise tormid ei puutu." Seesamma leht küsib ka: „Meie ei tea ka, mis piaks rahwal sellega tegemist olema, mis „PostimeheS" seisab?" Sellest „Walguse" küsimisest  paiStab wälja, et hra Körw sellega rahwal  midagi tegemist ei arwa olewat, mis ajalehes  seisab. „Walgus" arwab ka I>r. Hermanni  sellega raskeste seaduse wastu eksinud olewat, et ta KSrwi on „kohtu alla" lubanud anda. „Eesti Postimees" seletab meile ära, miks „Sa kala" toimetaja „Tallinna Sõbra" kirjandusest pole siiamaale selgeste aru saanud, ja seda teeb ta sellepärast, et meie oma lehe 41. numbris ütlesime, et „E. Postimees" „Tall. Sõbraga" ühendust püiab teha. Sette kohta wõime niipalju ütelda, et „Sakala" toimetaja küllalt „T. Sõbra" „kirjandusest" aru saab ja selgeste märkab, mis selle „kirjanduse"  eeSmark on. Eestimaalt. Wiljandift. Liiwi kubernöri poolt antakse kõikidele teada, et ew.-Luteruse usu maakooliõpetajate  leskede ja waestelaste abikassa,  mis 1878 asutati, 17. Juulil 1888 oma tegewuse ära lõpetas. Püha sinodile olla ette pantud, 17. Oktobri kuu päewa selle Majesteetide imelise peastmise mälestuseks päris pühaks teha ja seda iga aasta pühitseda. Riia Wene lehe järele on praegu kolmes  Balti kubermangus 465 Greeka Õigeusu kooli, kuS 17 666 last õpetust saawad. Suurem  osa on neist Liiwimaal, nimelt 366 kooli 13296 lapsega. Liiwi kubernör on neil päiwil ameti talituste pärast Peterburki läinud. Püha sinod on otsuseks teinud, ära keelda, et edeSpidi mitte enam kirikute juurde poodifi ei pia ehitatama. Reedi öösel waStu laupäewa 4./5. Oktobril oli määratu suur torm, mis mitmel pool kahju tegi; nii lõhkus ta ka uut moodi tehtud A. A. Rosenbergi tuuleweske fiiwad pealt maha. Wjljandimaqlt. Põltsamaalt. K. wastaS elanud kirjutaja kewadist saadik ilma tarwilise kütteta wallamajas jg läinud meelest jõuetumaks, miS sellest awalispkS tulnud, et ta oma riietega kohwi keetnud. Uus kirjutaja wõtnud kõrtsis korterit. k. Kaelahaigus murrab wäga palju lapsi Wõisikul maha, tihti wiiakse kaks last ühe korraga ühest majast maha. e—B. Tartumaalt, ühel aastal kolm köstert. Sarnane lugu on Rannus. Kewade sai meie endine köster ja kihelkonna koolmeister hra Eichwaldt ametist lahti, tema asemele tuli Tartust  endise wallakvoliõpetajate seminari kooliõpetaja  J. Kurrik, kes ainult mõned kuud Rannus sai wiibida, sest targad Taaralased palustwad ta Tartusse St. Maria kiriku oreli mängijaks ning kihelkonna kooliõpetajaks, kuhu ta mõne nädali eest sisse õnnistati. Randu aga waliti hulga kandidaatide seast Sangaste kihelkonna koolmeister hra J. Kampus. —nkm — Harjumaalt. Usuhullnstamisest on ju mõndagi korda ajalehtedes juttu olnud ja neid mõnigi mees ilmale awaldanud, aga et ka mõni koolmeister oma abikaasaga hulluStamisest osa on wõtnud, ei ole wist küll weel kusagil kuulda olnud. Siin R. kik. ühes wallas on inimesed, iseäranis „ wanad naised " nagu pööraseks läinud; iga õhtu käiwad nad perest peresse (mõni kord koguni mitu päewa järgi mööda) ja karjuwad kõikidele töistele, kes nendega mitte ühes nõuus ei ole, tuld kaela ja annawad kõiksugused nimed neile, kes nendega  ühes ei karju. Ja kes annab neile weel nSuu? Kahjatsedes pian siin küll ütlema: Nõuuandja on koolmeister ja tema abikaas! Nad ütlewad, et neil enam sugugi pattu ega mingitsugu elsitust ei ole, waid nemad wõiwad teha, mis tahes ja siiski on nad ilma süita. Wot kus walla eesmargid ja laste kaswatajad on! Lätimaalt. Läti laewameeöte seltsi «Austra" sissetulek  on käesvlewa aasta 9. kuu sces 22242 rbl. 84 kop. olnud. Kui kõik aasta lõpuni nii õnnelikult saada edenema, siis wõida umbes 39999 rbl. tulude peale loota, kus siis mitte ainult tarwilist jagu kulumise kapitali juurde ei wõida arwata, waid ka diwidendi maksmine liigetele saada jälle wõimalik olema. Seltsi põhjuskirjad saanud 12. Sept. riigiwalitsusele jälle kinnitamiseks sisse saadetud. Tänawu 12. Oktobril sai 29 aastat täis, kus Riia Läti Seltsi põhjuskirjad kõrge riigiwalitsuse poolt kinnitatud. Selleks päewaks awaldas ka „BaltijaS Wesn." lühikest tagasi waadet pealkirja all: „12. Oktober 1868." Nimetatud kirjaS kõneldakse kui tähtsat tööd seltS oma eluajal teinud ja terwe Läti rahwa käekäigu kohta mõjuw olnud. „Et Lätlased wiiwase 29 aasta sees kõiges heas asjas suure sammu edasi on läinud, seda ei wõi keegi salata. Ei teagi, kaS on weel kuskil mõni rahwake, kes nii lühikeses ajajärgus, niisammasuguses wara ja waimu järjes olles, nii palju ja mitmesuguseid  tähtsaid töösid on korda saatnud, kui Lätlased. Ja kui küsime, kus on see põhjus, et Lätlased nii palju ühist tööd on teha wõinud, siis piame lühidelt kostma, et Riia Läti Selts on üks kõige tähtsamatest edasi aitajatest olnud, on see waheldaja olnud, kelle läbi Lätlased kõrge riigiwalitsuse warju all olles, seda on wõinud." Esimest aastakümmet wiimasega wõrreldes, olla näha, et see palju täielisem ja kaunim olla. „Kes hüidis ja kogus Lätlasi ühistele töödele Merkeli mälestuse samba ehitamisest kuni Lati 111. üleüldise laulupiduni?"  See oli Raa Läti SeltS. Ja miS ei ole selle aja sees kõik kordasaadetud! Seal saab abikassa nälga kannatajate heaks Samaras  asutatud, siin raha korjatud ja abi antud haawatud sõameestele ja arapõlenuile Moskwa alewis ja Punases Düinas. Siin leiame kommissioni  Moskwa wäljanäitusele, Balti põllutöö  wäljan. I. ja H. üleüldise Läti põllumeeste ja kooliõpetajate kokkutulekuks, Liiwimaa LätlaSte tänu adressi Jumala rahus hingama Kõrge Riigi Isale Aleksandrile H. 1880., truuduse adressi 1881 Aleksandri 111. kroonimise pidu saatekonda 1883. I. 11. ja 111. üleüld. Läti laulupidu. Ei wõi ka unustada asutusi, miS seltsi juures olemas on, nagu Teaduse kommission,  sündlikude raamatute eest hoolitseja jaoskond,  museum, teater, laulmine, studentide stipendium,  küsimiste ja kostmiste õhtud, raamatukogu, Reinholdi kool, seltslik elu küll seltsis küll haljas  (nim. selts sõidab sui ajal sagedaste tähtsatesse  ja ilusatesse kohtadesse raudteed mõõda ehk aurulaewaga haljasse)! Need asutused on piaaegu kõik rahwaSse laiu oksi ajanud, miS rikkaste wilja kannawad. Kui palju üksikuid ei ole äratatud, kui palju langenud poegi ümber pöördud! Selleparast täna, kui seltsi 20 aasta kestuse pidul tuletagem auuga neid mehi meelde, kes sellel harimata! rahwa põllul on töötanud ja kändusid kaalunud! Mitmed nendest uinuwad juba wilus muru rüpes. Magust und neile! Aga elawatele soowime rahwa armastuses kindlad ja ka edeSpidi wasimata  tegewad olla Lati rahwa ühendamise töös." Edasi teatab nimetatud ajaleht, et selle seltsi eestseisus otsuseks on teinud 10. Nowembril Seltsi 20 aasta jubileumit pühitseda,  sest et siis 20 aasta eest oma esimest koosolekut pidanud, pöhjuskirjades nimetatud 36 wvlimeest waliund ja need siis jälle eestseisuse.  Nimetatud 36 meestest uinuda juba ligi poo! halja muru künka all ja selleaegsetest seltsi eestseisuse liigetest olla ainult kaks meel elus, töine nendest on „Balt. Westn." toimetaja  hra B. Dihrik, Igal wähemal rahwa  l tuleb õnneks pidada, kellel oma mõjuw ja ühine keskpaik on, kuhu rahwa paremad jõud endid koguwad ja kes siis tugewa ja osawa wõimuga oma rahwast ja rahwa asju juhib ja edendab. Nõrk jõud saab selleläbi tugewa kS ja suureks. Lätlastel on niisugune koht wõi keskpaik nende „Riia Läti selts" ja nende aSjad  kosuwad läbistiku kauniste; nende pääjõud ja wõim saab selle läbi üheskoos hoitud, ilma et lahutus seda laialt ehk mõjuwalt nõrgestaks. Meil Eestlastel on ka oma jagu seltsisid, aga pääkohta ehk keskpaika, miS töistele wähematele ja nõrgematele nagu juhiks ja ühendajaks wõiks olla, meil ei ole ja sellepärast on ühenduse  sidemed meil palju nõrgemad ja lahutusel on palju suurem wõim meie nõrka jõudu weel enam nõrgastada ja rahwa asjade korralist edenemist takistada ja tagasi hoida. Enam ühendust ja ühtmeelt, seda on meil hädaste tarwis! Liibawis olla hiljuti uus piimatalituse selts asutatud. Seltsi asutajad ja põhjendajad  olla Kalnamõisa ja Kasdanga omanikud, AS- 45, Sa kala. 1888