ei pia tegema. „Linda" Seltsi aktsidnariv elawüd laiali läbi maa, nad on senini mitu ja mitn korda Tallinna kokku käinud, waewa näinud ja kulu kannud, see on aga senini kõik ilma wiljata  jäennd, kahju on weel pealegi tulnud. Püidku lähemast koosolekust siis nüid ka igaüks tundja aktsionär osawötta, et ometi ükskord Seltsi käik parema poole pööraks, sest see ju meie wara, mis Linda asutuses seisab ja nii kaugelt kui meie tema eest hoolt kanname, nii kaugelt ta ka edeneb. Üks „Linda" Seltsi aktsionär. Poliitika ringwaatus. Wenemaa poliitika järg on praegu kaunimas korras kui kellegil töisel kuningriigil. Wäljaspool on sõprus ja rahulik läbisaamine ja Aasias laiendatakse Wene piirist kõige rahuga, nõnda et töised kellel lust, paljalt kadedusega seda imestada wõiwad, aga midagi parata ei saa. Jnglismehed könelewad sest asjast küll wahel ka omas parlamendisgi, aga arwawad isegi seda üleüldise  rahule ja Inglismaale kasulikumaks, kui selle asja üle mingit kahtlustawat ütelust üle huulde ei lase peaseda.  Jda-Rumeelia kindral-kuberneri seadmise lugu on tuttaw, kus kõik töised riigid Wenele järele andma pidiwad,  nõnda et ülepea meie riigi wälimine poliitika ennast õnneliseks wõib pidada. Seespidi tehakse samasuguse agarusega tööd, et aga riigi wõlwi wõi wundamenti igapidi uute, aja jooksul parandawate seadustega kinnitada.  Iseäranis palju on riigisekretäri Kachanow'i komissionist kõneldud, mis kohalise walitsuse uusi plaanisid pidi walmistama, mille järele siis jälle uusi paremaid seadusi kergem kokku seada wõimalik oleks. See komisjon oma töödega on wäga tähelepanemise wäärt, sest et tema määramiste järele meie riigi maade walitsused walla walitsustest kuni kubermangu Valitsusteni  muudetult oma tallitust toimetaksiwad. 1882 aasta Aprilli kuust saadik on tema, kus osawad riigimehed iStuwad ja kelle esimeheks riigisekretär  Kachanow on, oma tööd teinud ja on üksikult nüid nendega malmis, nõnda et need walitsuSplaanid sedamaid suure koosolekulle ettepandud wõiwad saada. Sellepärast on komisjoni esimees Kachinow Kõigekõrgema käsu järele sisemiste asjade tallitaja ministriga oma komisjoni asjatundjate  meestega täiendanud. Uusi liikmeid on umbes 15 juure walitud, kelle hulgas mitmed kubernerid, kubermangu  ja maakonna mõisnikute marshallid ja muid kõrgeid  ammetnikka on. Suwel saab siis see komisjon oma suuri koosolekuid ära pidama ja oma ülesantud töösid lõpetama. Wenemaa Auujärf- ja Troonipärija Suurwürst Nikolai Ateksandrowitsh'i sündimise ja täie-ealiseks saamise  päewa pühitseti terwes riigis iseäralise rõõmuga ja nõndasama wõtsiwad ka töised riigid sellest osa. Saksamaa  keiser, mitmed töised weikesed Saksa kuningriigid, Prantsusmaa president ja muud, saatsiwad Suurwürstile  selle päewa mälestuseks oma maade kõige suuremad auutähed. Saksa tulewane troonipärija prints Wilhelm oli ise selleks piduks meie pealinna külaliseks tulnud. Ccsolewate Saksa parlamendi uueste walitemisteks  tehakse kõigipidi kibedaste tööd ja kõik parteimehed on kibedaste platsis. Rahwus-wabadlaste partei-päewa peeti hiljuti Berliinis ära, kus ka nende pea-könemees v. Bennigsen pitka kõne pidas. On weel wabadmeelelisi  järele jäenud, kes Bismarki toimetusi ära katsuwad seedida ja mõnes tükis temaga ühes lähemad. Töised wabadmeelelised, omas suures Saksa priimeeleliste ühenduses,  on Bismargi tallitusest kaugemale taganenud, ega taha teda miski asjas enam Luetada. Seda wahet töiste wabadlastega on ka v. Bennigsen ise parteipäewal tunnistanud,  keda kõrwal kostwate juttude järele Bismargi järeltulejaks riigikantsleri ammetiS arwatakse. Austria ida-poliitikale on wiimasel ajal mõne töise naabri suurriigi poolest süiks pandud, et kroonprintsi  Rudolfi reisiga midagi iseäralist omakasulist mõtet taga aetud. Nimelt Prantsuse lehed lautasiwad seda kõige esite illma ja selle wasta wehklewad nüid Austria omad kõigest wäest ja jõuust. Nad tõendawad, et Austria ida-poliitikas ei püietawat muud midagi, kui aga seda, midas ja kudas Berliini kongress ettekirjutanud  ja äramääranud on. Prantsuse parlament algas minewal nädalal jälle oma tegewust, kus kõige pealt peaminister Ferry uusi seaduste tegemisi nimetas ja iseäranis uhkusega Prantsuse-Hiina  Tientsin': lepingu tähtsust tähendas. Wastaliselt  poolt katsuti küll seda nõrgendada, aga siiski wöeti ministri seletused ja teated rahulolemisega parlamendi, iseäranis aga senati suurem hulgast wastu. Wabadriigi põhjusseaduse läbiwaatamise ehk rewideerimise ettepanek pidi Prantsuse ministri - kogu otsuse järele warsti peale parlamendi kokkutulemist ilmuma. SelleS ülewaatamise seaduses piab iseäranis neli peapunkti olema ja nimelt: t) Nende kogukonna nõuunikude nimetamise muutmine, kes senatoride walimisest osawötawad; 2) eluaegsete senatoride  walitemise-wiisi muutmine; 3) senati eesõigustest raha asjus ja 4) awaliku palwetamiste ära kautamine, mis 15. Juuli 1875 a. seaduse Z 1 järele parlamendi istumiste ehk koosolekute algusel nüid pruugiks on. Nüid saatis seal maal iga kogukond, tema elanikkude hulka tähelpanemata, senatoride uueste walitemisele ühe saadiku, mis edespidi aga tõisiti seada tahetakse. Eluaegsete  senatoride nimetamise õigust tahetakse senati käest ülepea ärawõtta ja neid sorti senati kohtunikka koguni ärakautada. Raha asjus saawat parlament kaks korda nõuupidama ja siis ütleb senat oma ja wnmase sõna. Inglis parlamendis tuli Jirilaste parteist seda nühtawale, et nad wiimaks seal wabad- ja wanameeleliste  wahel üht iseäralist waheparteid saawat pidada wõima. Parnelli sõbradest, umbes 30, andsiwad wiimati  17 omad healed ühes wabadmeeleliste enamusega ministeeriumi poole. Kur neid uue walitemise seaduse järele 70 parlamenti tulewad, siis wõiwad nad palju kindlama lootusega Inglise walitsuselt ähwardades nõuuda: Kui teie meile kodust rügementi lirimaale keelate,  teeme meie teile ühe iiri-rügemendi Inglismaale. Wiimasel ajal on sellepärast Inglise waba-partei enamus wähenenud, et nende eneste keskes waielus tõusnud  ja neid üks weikene jagu Forster'i ja Goschen'i juhtimisel mõnes tükis lahus käima on hakkanud. Mõuwad  wabadlaste juhtlehed kutsuwad neid lahkujaid jälle lepitusele ja ühise, tugema jõuulise tööle. Mõni aeg oli Inglastel nõuu, mere alt Inglise  ja Prantsusemaa wahet' läbikaewada ja sellel wiisil sinna raudtee käiku seada. Asi panti parlamendile ette, kes aga seda maa kaitsemse pärast kahjuliseks arwaS ja seepärast ministrite nõuu peale seda ehituse plaani tühjaks  tegi ning ära keelas. Inglise troonipärija prints von Wales oli hiljuti  Pariisis ja tõuusiS siis jutt, et liri mässajad seal tema kallale mõtelnud kippuda. Nagu sõnumetest näha on, küsinud küll üks tundmata mees, kes ennast kirjanikuks  ütelnud, aga keda kui mässajat ära tuntud, printsi ärasõitmise järele. Politsei ei awaldawat sellest juhtumisest  midagi. Hispaania uueste walitatud parlament on ka jälle oma koosolekut alganud, kus kuningas ju kuningana  juures oliwad. Troonikõnes on awaldatud, et need takistused, mis riigiwalitsusel praegu ees on, sugugi suuremad ei olewat, kui kuninga troonile astumise ajal. Kuningas armas aga, et parlament riigiwalitsust rahurikkujate  wagusi sundimises tuetama saab, mis ilma senini antud seaduste kitsendamiseta wõiwad sündida Wöeraste riikidega olewat hea ja sõbraline läbisaamine ja Ameerika  riikidega, Portugaalibga, Inglise- ja Daanimaaga tehtud kaubaajamise lepingud saawat sellel istumisel parlamendile  kinnitamiseks ettepandud. Ka Ameerikas, kus ommeti kõik maailma esimesed  tükid ära tehakse, on raha puudus. Põhja- Ameerika ühendatud riikides on .raha asjad nimelt raudtee  paberitega sassi minemas ja segased. Suur raudtee kuningas Henry Villard on oma rehnungidcga kumali kraami kukkunud ja seeläbi raudtee paberid omaist hindadest  paljugi kautanud. Ka kaebatakse, et seal maal raudteedel wäga mähe teenistust olla, mis sest tulla, et õhtupoolne Ameerika mitte meel adra alla ei ole wõetud. Omalt maalt. Riigi Teadaandja avaldab järgmist Kõigekõrgemat kuulutust: Jumala armust Vllsto AteüsaiiAöv sllol»nc»s Kõige Weneriigi Keiser ja Jsewalitseja, Poolamaa kuningas, Soomemaa Snuurwürft j. n e. j. n. e. j. n. e. anname kõige oma truu alamatele teada: Meie armsam poeg ja Weneriigi Troonipärija Tsesarewitsh Nikolai Aleksandrowitsh on tänasel päewal Jumala armust Riigi põhjusseaduse määruse järele täieealiseks saanud. Täna on ka Keiserlik Kõrgus, pärast seda, kui ta tänupalvet oma Issanda ette saatnud, seaduse täitmiseks Meie juuresolemisel, Meie ja isamaa truu teenistuseks oma truuduse wannet mandunud. Oma auukartuft Kõigekõrgema wastu, Tsaari ja Riigi eestmuretsemise ja saatuse pärast ülestunnistates, anname seda rõõmustawat sündmust kõige oma truu alamatele teada. Jumala helduse peale lootes, usume et see meie ühine palme kuulmata ei jäe: Wõtaks Issand Meie esimese poja ja Troonipärija noort maimu kinnitada, et ta neid püha tõutust oma Jumala tahtmise järele kutsutud suures teenistuses täita Võiks; et tema südames ja waimuS püha Jumala tõde ja tarkus aset wõtaksiwad ja Jumala õnnistuse täius tema üle marjaks kes iga hea ettewõtmisele ja õiglase teule, Valgustab ja kinnitab. Antud St. Peeterburgis kuuendamal Lehekuu päewal tuhand kaheksasada kaheksakümmend neli pärast Jeesuse Kristuse sündimist. Meie Valitsuse neljandamal aaStal. Aluskirjale on Keiserlik Majesteet oma käega allakirjutanud:  „Vlleksatlder." Wiljandist. Sillakohtuniku abi härra A. v. Wahl on enese palme peale ammetist lahkunud ja tema asemelle hr. Harald von Stryk Wll jandi sillakohtuniku abiks Valitud ja kinnitatud. Wiimsel linnawolinikude koosolekul, pandi minemast  aasta aruanne Volikogule ette. Selle järele oli, nagu meie kohalisest teadustajast loeme, healeöiguöltSte walijate arw 255, kellest 211 Valimistest osa on Võtnud. 6 korda on linn oma asjade üle nõuu pidamas koos olnud. Linnaammet on 49 korralist ja 12 era koosolekut  pidanud, kus 200 asjade üle arupeetud, neist on 31 linna Volikogu koosolekuid. Haigete maja kommisjonil  on ühtekokku 229 haiget põetada olnud, mille kulu 3344 rbl. 58 kopikat Välja teeb. Uulitsa prügimise  komisjon on möödaläinud aasta jooksul 1640 rubla wäljannnd. Linna kassa on 2777 rubla suuremaks kasmanud, nõnda et aasta lõpul linna Varandus, kokku 39,481 rubla suur oli. 6. skp. lahkus kohaline linna raamatu pidaja F. Spränger, siitseft ilma elust, kus ta ligi 50 aastat linna teenistuses mööda saatnud. 10. Mai! sai tema põrm mulda pantud. Wiljanbimaalt kirjutab meile meie kaastööline nõnda: ..Eestlase kristlik ja kiriklik mee! on igal meie maa elanikul  tuttaw asi. Sellepärast ei ole minul ka lugejatele tarwis pikalt ega laialt seletada, kudas Eestlane pühapäewa  pühitseb, kirikus truiste käib ja kõige oma püha wärgiga kindlat teed peab. Aga ma kõnelen siin paljalt paar sõnakest sellest, midas hiljuti meie maa wõeraft sugu elanikudest selle asjll tüki kohta, nägin ja kuulsin. Juhtusin ühel asja ajamisel pühapäewal 13. Mail H. kihelkonnas kohalise kiriku eestkostja härra mõisast mööda sõitma. Jmestelemisega nägin, kuida siin mitmed mõisa hobused suurte wankerte ees koormaid wedasiwad ja kuida küini ees kari naisi ja mehi uusi peale panniwad. Oleksin küll omast arust, et see minu! harjumata nähtawuS oli, ehk arwanudki, et moonakad sarnast sohikaupa ilma mõisawalitsuse teadmata toimetawad, aga nägin töötegijate juurest ka kubjast, kes ärgipäewa wiisil lätsis oli. Palju mustemaid töösid tchtawat weel pühapäcwati selles mõisas, nagu lina ropsimifl j. n. e. Kulusega pean aga awalikult tunnistama, et head elukombed muidu meie rahwa juures suure kiirusega juurdkewad  ja ilmuwad. Paari aasta eest oli kroonupühade ehk keisri pühade pidamist wähe ja on see ilus wiis nüid pea-aegu päris moeks. Troonipärija täieealiseks saamise pühal lehwisiwad lipud talumajadel ja Majesteetide 15. kroonimise-pühal oli kaunistus nõndasama ja inimesed käisiwad kirikuS ja päris püha päewa mundris. Eestlane teab, et ta 6 päewa töötab ja seitsmendamal puhkab seda pühitsedes, aga Eestlane teab ka, mis ta kui trui alam oma isaliku Keisri-Härra wastu teadma peab. k. I." Helme kihelkonnast kirjutatakse meile, emadetle märkuseks järgmisest kurvast juhtumisest: „SiinH. watlaS läinud üks ema aida juure, mõteldes pia tagasi tulla ja jätnud oma veikse lapse üksinda tuppa. Tagasi tulleS leidnud õnnetu ema aga oma lapse läwe alt maast, üleni koleduste ärapõlenud. Mõne tunni järele olnud see noor elu juba eluwäljalt kustunud. Laps oli seilajal  kui ema aida juures olnud, tule juure läinud, kuS tema riided põlema hakkanud, misläbi siis see kole, wanemaid sügawasti kurwastaw õnnetus juhtunud." Helme kihelkonnas on L. vallas üheS kõrwalises  urtsitus siga üht weikeft last nõnda vigastanud, et see sedamaid surnud. Lapse-ema, kes oma väetikest ise hällitanud, on saunakesest välja astunud, ettevaatamise puuduse pärast peasenud figa elukorterisse ja murdnud lapse ära. « Pärnust. Mitmed Pärnu elanikud olimad linnawalitsusele  palme ette kannud, et seal Jüripaewa ümber üks hobuste ja lojuste laat ara pidada wäga tarwiline  oleks, sest et sellel ajal nimetatud loomade kauplemine  wäga elaw olemat ja linna, kui ka ümberkaudsed elantkud laada puudusel, sennini Wiljandisse pori laadale omale loomi ostma ja müima pidimad sõitma, mis suurt kulu tegi. Nüid on linna wolikogu, kohalise kaubaammett  heaksarvamise peale otsuseks teinud, iga aaSta esmaspäeval ja teisipäeval enne Jüripäema, soovitud pudukraamt, hobuste ja lojuste laata arapidada. Xs 21. Sakala. 1864