1914 27 6197 27 10784 9 14715 8 13206 43 1981 15 6379 26 10893 25 14676 13 18276 26 2094 7 6391 6 10911 26 14955 9 18353 22 2431 23 6449 20 10929 16 14970 50 18364 41 2476 22 6629 18 10960 43 15060 37 18430.17 2522 45 6782 14 11041 26 15105 9 18492 49 2707 1? 69112? 11123 14 15113 23 18510 6 2820 42 7035 32 11176 40 15135 17 16526 24 2955 8 7112 33 11331 11 15192 20 18566 16 2963 10 7183 1 11358 49 15206 6 18673 43 2975 11 7466 11 11364 21 15279 42 13715 45 2977 22 7689 45 11524 31 15326 48 18843 46 3005 36 7706 3 11642 44 15406 26 18904 23 3111 15 7714 15 11834 28 15434 35 18920 30 3191 7 7715 15 12002 20 15474 15 18925 6 3223 15 7732 8 12094 11 15492 3 18954 45 3228 8 7342 15 12184 2 15589 36 13962 37 3266 45 7843 23 12190 16 15611 8 19001 16 3284 42 3003 48 12243 14 15643 39 19022 29 3391 12 3008 44 12250 32 15668 44 19048 1 3426 48 8093 40 12233 7 15734 42 19132 46 3470 49 8279 31 12377 36 15821 35 19269 26 3588 25 8290 4 12444 40 15334 15 19303 43 3630 16 8324 12 12483 16 15895 10 19410 15 3839 45 8349 48 12490 22 16018 38 19768 13 3852 3 8489 26 12514 9 16053 29 19833 22 3960 13 8640 40 12539 7 16112 30 19976 9 4004 50 8765 4 12564 41 16282 10 19980 23 4007 12 8790 41 12568 39 16509 44 19995 32 Surmatud saiwad järgmised numred: 45, 525. 58 l, 603, 1548, 1645, 1820,1909. 2162, 2513. 2794, 2836, 3141, 3159. 3166, 3223, 3461,4035, 4247, 4b4< 4885, 4966,5080. 5093, 5560. 5593, 5659,5346, 6336, 6636, 6706, 7469. 7537, 8120. 8200, 8309. 8593, 9942. 1011 10377.0. 10995. 11054. 11095,11232, 11856, 13004,13414, 13432.13514, 13649.13975.14266,14531. 14534, 14664, 14849, 14918, 15144, 15.406, 15680, 16325, 16472, 16568, 17357, 18209, 18409. 18432, 18778, 18814, 19000, 19192 und 19705. Jutu leht. Pärijad. «akka keelest, Art«d»tch Ariedeicht iärel. (Järg.) ,KaS ei ole seal mitte Sinu kohuS, isale teada anda?" küsis ema. ,Se olekS halpuS!" ütleS Heinrih. »Tema isal on suur seebiwabrik ja otsata palju raha. Oma poega peab tema ke» teab kui suureks õppimise kangelaseks, kuid koolitajad  olla aga kõik rumalad udupead ja sellepärast Muda pojuke ikka weel neljandemaS klaSsiT. Ja mõneS aSjaS ei ole see pojuke ka koguni nii rumal. Tema teab wäga heaSte. missugused sigarid kõige paremad on ja kinnitab minule, et tema RüdeSheimeri kobarwiina kõige rohkem juua." Liina kattis senni lauda. Lampreht oli ülewal põningi kammris ja kraamis suure kaSti kallal, sest mida tema otsis, seda et olnud tema weel leidnud, teadis aga et tema mõne aaSta eest onu lauluraamatu  seia oli pannud. Suur hulk aealehta ja wanu raamatuid seifis kaSti kõrwaS maaS. Neid tagasi panna ei olnud temal aega. Mõned mälestused tõusiwad küll temaS elule, seda ehk teist paberit näheS, aga ka neid waadata ei olnud temal aega, waid tema lükkas aga kõiki kõrwale. lärSku puutus otsitud lauluraamat kaSti põhjas tema silmi ; wärisewa kätega sai raamat lahti tehtud. Rõõmu hääl tungis Lamprehti rinnust; seal seisis esimese lehe peal weel selgest kirjutatud: Rudolf Gottlieb Lampreht, sünd. 3. Oktobril 1803 L. linnas, esimest kord lauale wõetud 5. Aprillil 1820, loomakaupleja Kristiau Lamprehti  poeg." Alamal oli Rudolfi oma käega kirjutatud: ,Oma wenna Karlile mälestuseks. Rudolf Gottlieb Lampreht  1829." Aegade woolud oliwad tindi küll ära kollatanud, ikka aga wõiS kirja selgest lugeda ja ära tunda, et Lampreht mitte ei eksinud. Pisarad tungifiwad tema palgetele, kui oma onu nime ja käekirja nägi. Need kuulutafiwad temale õnne, suuremat, kui tema weel ära mõiSta suutis. Liikumata  istuõ tema seal, tolmutanud raamat põtwe peal, mida mõlema käega kinni hoidis, nagu ütlemata suurt wara. Imelik liikumine woolas temast läbi. Temal näitaS, nagu oleks ta jälle lapseks saanud kes suurte lootustega  tulewa elupölwe radadelle aStub. Kõik tänised eluraskused oliwad sel silmapilgul ära unustatud. Tema eeS seifis tema onu, noore ialiseS rammuS; onu kõrwal seifis isa, oma tõsise näuga ja ema, oma armulikku silmadega.  Rutuga kargas Lampreht üles, oma abikaasa ja laSte peale mõteldes, kellele oma õnne kuulutada tema enam wiiwida  et tahtnud. Ruttuga läks tema põningilt maha. ,Siin siin on minul kindel tunniõtuS!" hüüdis tema, kammriSse aõtudes, abikaasale kirja näidates ja teda ja oma lapsi nii kange kiiruga kaenlasse tõmmates, nagu olekS tema joobnud. Nüüd ei olnud ka Johanna enam kahewahel. Lühikeste  sõnadega sai lugu laStele teada antud ja fiiS tõusis selleS kitsas tuaS rõõm, nagu kuldne päike, soojendates, pärast pilka pimedat ööt. Söök seifis puudutamata laual. Lampreht iStuS akna all ja omaksed seifiwad tema ümber. Küsimine koStiS küsimise peale; kõik ujufiwad juba suures külluse mereS ja igaüks mõtleS oma kena tulewiku peale. Heinrih oli kõige õnnelikum. Uus nägemata ilm seifis  nüüd lausa lahti tema eeS. ÜkSki asi ei takistanud teda enam tema lootnSteS; nüüd wõiS tema oma pead üleS tõSta ja mureta olla. Siiski oli'tema ka kõige rahulisem,  kes otsusetegija silmaga peale waataS. , Sinul, isa, ei ole wist mitte ainult pärimise SiguS," tähenda? Heinrih. ,EkS olnud Sinu isal weel teisi wendi?" ,la, ja, mina arwan -- mina ei tea seda mitte õiete," waStaS Lampreht, keda tema õnne suuruS pea luba uimastama  kippus. Tema oli nagu laps, keda järsku pimedast kammrist walgeSse tuppa wiiakse. Silm ei olnud walgusega  weel harjunud, sellepärast ei oSka tema seal õiete elada ja liikuda. ,Sina ei tea mitte?" küsis Heinrih. M," wastaS isa. Minu isa oli ikka wäga wähe juttu. Niipalju tean mina, et tema omast isamajast juba noorel ial lahkunud ja omaksetega wäga arwast kokku saanud  oli. Siiski arwan mina, et temal weel wendi oli. MiS neist saanud ja kaS neil järeltulijaid olnud, seda mina ei tea." (Jääb pooleli.) ÕienduS. Meie A°s sees on järgmised wigadused,  Samaarast tulnud kirjas, õiendada: ,wlst niipalju heinamaad" peab olema: wist nii palju maad. ,Et Peter Kilgi sarnatsed* peab olema: Et Peter Kolju sarnatsed. Kirja wastused. G. C. 3. P.: Meile ei kirjuta seesugused muidu kui aga siis, kui meie lehte ilma hinnata soowiwad. Meile et ole siis ka wõimalik sealt poolt midagi toimetada. Tahate Teie aga oma põhjuskirja ise üles panna ja meile läbiwaatamiseks saata, siis tahame Teile rõõmuga omalt poolelt nõuu anda, nii palju kui oskame. L. S.-V.: „70 tuhat" ei wõi meie parata. See seisab nenda Teie kirjas, meil ei ole midagi muud asemele panna. 3. W. H.: Tete wiimane kiri on meie käte wahelt ära kadunud,  nagu tina tuhka. Palume sellega wabandada, et seda üles wõtta ei wõinud. Kiriku teadused. Jaam kirikus: 11. Paastu k. p. teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Laululehed aruandmisega waeSte hoolekandmise üle on waeste heaks. Pärast lõunat pastor AsSmukh. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pihtile wõtab pastor Assmuth kellu IL, pastor Grohmann kellu 1. 14. PaaStuk. p. teeb pastor AsSmuth kellu õ paastu jutlust. Kaarte kiriku õpetaja wõtab 11. PaaStuk. p. lauarahwast wasta ja õnnistab õppijad poeglapsed. Laululehti on uue lceritua heaks. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu V-U) —12; pihti kellu 1. Küha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 11. PaaStuk. p. jutlust ja wõtab lauarahwast. 15. PaaStuk. p. teeb Pastor Bergwitz paaStu jutlust kellu »/, 11. T.M.. P-°«°-w> .«wl. - r»«°a MU lies M salwad suures maailma-wäljanäitnseS Amsterdami linnas Kõige istmest za kõrgemat hinda, auu-t«nnist«s. Naau iaal suurel »-äljanSituS,.l Pariisi, Wiini ja Philadelphia linna», ku» algupäralised Singer-dmbluSmalhinatelele  itta kõige kõrgemat ktitnft jägati, nSnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna jägamisega awaldalud. G. Reidlinger, Tallinnas. Mka kitsas Nr. S7!188. Narmas, Bura-unlltsas. Rernst» ma,as. Rakweres. P,tka uulitsas Nr. lk. Wene keedusoola " Gerh«rd Hey. Ligemad teatust kunturis, BrokSmLel. Baron Girardi ude» maja». gaht »idamine j-> llnuuva-la panemine on Rikoldi, Gutlepa ja StSn»?ül« «Made rajadel löwaatr keelatud ja ke« selle wa»ra »e-b. maksab R« trahwi t- ta püss. koerad ja muu sa»«a» araw°«t«d. Msisawalitsus. Mrilus. Jahi pidamine ja linnnpaelade panemine  on Saare Mõisa (Llickholm) mõisa rajas kõwaSte keelatud ja keS selle waSta teeb, maksab »« rubla trahwi ja ta püss, koerad ja muud jahinõud saamad  Lrawõetud. Mõisawalitsus. Nehhato mõisa (Harjomaal) maakoht j ..MichhM" saab R S-mal Martfi k.P. selle aastas kello pool üks pärrast lõunat Tallina LinnakaSsaS kümne aasta peal rentiks  wälja pakkutud. KikOckjatrchteckele pakkub feadusmööda tempeltud WWWWW» nr õ r t u s i W. Paalzow, nromtvadi ääres. Rotermanni waStaS. Teadaandmiseh. Eestimaa rahva Kalender lBB4 aasta peale ou wäljatulnud ja saada Kndfors'! pjjrijllte Mes. Mssemiiijad saamad kõrged protsenti. Härjapea semneid, Timolhi semneid, Hipst köwa, tüma ja jahmatad, Boola, Rauda iga setist ja maid kaapa müib odawa hinnaga Confumi koggo pood, Wirru ulitsal Nr. 44. Gelle lehe tellimisi ja tellimise raha wStawad waSta t Kerdla»: K. Husen, Suure Hiioma-mõisaSkoolmeister  Liit. Saadgo mõisas: M. GuStao sohu. Soeroi W. DuglaS, Simunas: W. Normanu,  RazawereS: W. Lepp, Alel: Jakob Kül> mander, «rikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WSrruS: sßielrose proua, WalkaS : M. Rudolff'i raamatu-poes, NarwaS: M. Põder. Viljandis: raamatu-kaupleja E. J. Sarow. LindfõrSi pärijate juures on wülja tulnud ja saada: õpetlikud Geskirjsil Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Kaubahinnad. 8. Paastu kuu p. 1884: Soola tünder K rbl. kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 4 rbl. 60 kop Heringi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder 1K rbl. Kopli heina pnud 70 kop. Õle puud 80 kop. Soome lat-raua perkpnda SL rbl. Alwem raud >9 rbl. Kase puude süld K rbl. 50 kop. Männi puude süld 5 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 18 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rtl. Pnutvrwa tünder 1b rbl. Telisliwi, tuhant, 22 rbl. Lubbi, tünder, 1 rbl. Bresslingi tünder 12 rbl. Hinnad Tallinna tnrnl. 3. PaaStu-knu pääwal. Karduhwlid, tsetwl Herned, toop. . . Leatsed, toop. . . Tangud, toop . . Weikse liha nael. Sea liha nael . . RöSsk piim, toop Hapu piim, toop. Koore, kortel. . . Laua wSi, nael . Pütti wöi, nael . Muna paar . . . 53 kop. 8 . 8 3 12-17 13 S S 4 43 30—35 3-4