saadik seal elawad, osa wõtäwad. „Rishki Westnik" kardab  sellest Greeka-õigensule kahju. ?Grashdamni" sõnumite järel olla metsakaitseseadus  selle kun 8. pääwal Niiksrathis uiasla wõetud. Metfakaitsemiseks saada K u be r ma n g n -M c t sa - kohtud wõi komiteed asutatud, kes seda asja kohalist tarwitust mööda tallitawad. Kõik ligemad sõnumid  punduwad weel. Wist on see sõnum „Postimehe"  toimetust waimustanud, ka omalt poolelt midagi metsa kaitsemiseks teha ja tulewalele Metsakohtutel? juba aegfast oma tulusa uõuuga käepärast olla. Nr. 19 sees leiame juhtkirja /Metsade hoidmiseks", milles Jõuln - puude" üle, kui metsa raiskami  s e üle suurt kaebtust tõstetakse. Kuida kord ja kohus, põhjustab pPostimees" oma juhtkirja statistika arutuste peale. Näituseks elava Tallinnas peale 50.000 inimesi. Saada kümne inimese peale ainult üks Zõulu-puu arwatud, stis pidada ainult Tallinna inimeste heaks 5000 „noort kuuske" maha raiutud saama. „Kui meie selle kahju wälja arwame," kaebab „Postimees" jõulukuuskede  tarwikamine terme riigi kohta wälja teeb, saame küll niisuguse hulga, et kohkuma peame. Aga mis aitab ainult kohkumine?" — /Postimees" on stis ka plaastrega selle haawa kohta käsil, mida Jöulu-puude ärakeelamine khristliknle perekondlikule elule teeks. Tema annab nõuu „kunstlikult järel tehtud jõulupuid" tarwitama hakata, Nendeks wõetagu üks latt, puuritagu/augud" sisse, pistetagu  nendesse kuuse oksad ja /õulupuu ongi malmis."  Oksi wõida /uurte puude" küllest raiuda, see ei teha /uure kuusele midagi wiga", latid wõida mitu aastat  needsamad olla ja neid wõida ,igaüks oma tahtmise ja maitse järel walmistada ning ilustada." Oma kõnet lõpetab Politseil appi kutsudes, järgmise  lausega: „Wäga soowida oleks, et mõjuwalt poolt jõulukiiuskede raiumine ja müümine hoopis ära keelatuks. Terme riigi kohta saaks seeläbi põhjatu hulk noort metsa häwitannse eest hoitud." Meil ou juba sagedast asja olnud tuugiwalt soowida, et herra Dr. Hermann kõiki neid küsimist puudumata jätaks, uuS tegema elu külge punduwad. Elutarwitufi ei õpita mitte rohelisel laual tundma, waid tegema elu rohelise  puu all. Dr. Hermanni roheliselt laualt on selles aSjas juba kirjad ilmunud, nagu /Popside Seltsid", „Eesti silgust mõisaomanikud, masW sugumenna"j. u.e. Sellest oleks ühe mehe tööks juba küll. Roheliselt laualt on muidugi wiimasel aeal rohkest seda wälja saadetud, mis elu rohelise puu alla ei mahu ja sellepärast seda puud kuiwama panema kipub. Seadused piawad tegema elu tarwiluZtest wälja kaswatatud saama, piawad sellele, mida meie aealugulikkus kaikus omaks oleme saanud, targa ja õrnu käega lahkemat ruumi kosumiseks korraldama,  mitte aga tegewat elu oma harjunud tarwitustega järsku ja mägiwaldselt käänata ja /nuudatada" püüdma, kuida möödaminemad tujud rohelise laua ümber wuhisemad. Paneme esiteks siatistikliku põhjusele ühe teise armu lõrwa, et lugejad mitte üleliiga selle raiõkamtje" eest et kohku, mida Zõulu-puud teemad. Tallinnas  tarwilata 5000 Jõulu puud aastas ja selleks raiuta kümne aasta kaikus 50,000 „noort kuuSke" maha, arutab „PoZtimees". Meie ei leia selles kohkumiseks asja.— Eestimaa kubermangu piud on umbes 1,800,000 dessätini  suur. Arwame sellest maapinnast ainult 2 protsenti kuuse metsa alla, stis on meil 36,000 dessätini selle metia all. Kuuse metsa täis-kasmamiseks arwatakse meie kodumaal 80 aastat. Iga aasta on korralisel wiistl stis Eestimaal 450 dessätini kuuse metsa maha raiuda. Arwame  noore metsa kaswamist Jõulu-puude wauuduseui 15 aasia peate/siis leiame igaks aastaks 30 dessätini kuuse metsa selles manuduses. Sel aeal piawad liiad noored puud wälja raiutud saama, et teistele ruumi saaks täieks puuks kaswädä ja tulewad selleks iga ruutsülla pealt kõige wähemast kaks puud ära koristada, s. o. igal aastal 144,000 noort kuuske. Nahwalugemise järel 29. Jõulukuu  paamast 1881, oli Eestimaal 376,337 hinge, maal ja linnades kokkn. Arwame siin ka iga kümne hinge peale ühe Zõulu-puu, stis jääb neist noortest kuuskedest, mis mõistliku metsakaswatamise sunnil igal aastal wälja raiutud saama pia wads, peale 100,000 üle. „Kohkumiseks"  ei ole wähematki asja! Aga just metsast, nendanimetatud  „seisu metsast", ei wõetagi Jõulu-puid, sest seal on noored kuused enamisi pilkad, peened ja ei kõlbagi Zõulu-puudeks. Neid wõetakse lagedamalt maalt, heinamatelt,  karjamadelt, põldude äärest j. n. e., kus noored kuused lopsakalt ja oksakalt kaswawad ja kus neid õige maa-korra pärast suureks ei tohi kaSwada lasta. Sedawiisi näitab see asi majapidamise seisupaigast waadates wälja. Koguni teisiti näitab see, mis „Postimehe"  arwates „wäga soowida oleks" üleüldisest inimlikust, seaduse ja wabaduse seisupaigast wälja. Et meie iialgi selle ~wabaduse" eestkostjad ei ole olnud, mis nüüd läbi maailma möirgab ja kõiki „tõkkeid", ~takistufi" ja /vaheseinast"  maha kiskuda tahab, seda meie lugejad teadwad. Vabadus seadusliku elukorra piiretes ja seadusliku elukorra  kaitsusel, see on ikka meie jnht-täht olnud. Riigivalitsusel ou õigus ja ou kohus selle üle walwata,  et keegi sellega mis tema oma on, mitte nenda ei tallita, et sellest üleüldisele riigi- ja rahwa-majapidamisele kahju tuleb, nenda siis ka, et metsast ahnuse pärast ei häwitata ja sellega kõiki maad ahtraks ei tehta. Aga peremehi ueude kitsamas majapidamises sündmustega, käskudega  ja keeldudega juhtima ja tülitama ei pia seadus mitte, sest see häwttaks kõige tööjõuu wallalist tallitust, häwitaks sellega ka kõiki kosumist, mis ainult mõistlikkus wabuduses sigida wõib. Metsa hoiab ja kaswatab metsa peremees ka omaks kasuks ja rõõmuks ja selles ei pia teda asjata talitatama. Pannakse teda selles wahi alla, nagu omas?kirj«s „wäga soowib," siis teeb mets temale rõõmu asemel tuska ja siis saamad metsad tusklise hooletuse läbi häwitatnd. Meie loodame, et plaanitud Metsa-kohtud, kui neid asutatakse, metsa-peremeestele  metsa hoidmises ja kaswatamises juhatuseks, metsa kaitsemises abiks olema saamad, mitte aga tüliks ja meelepahanduseks.  Muud ei tehta aga Zöulu-kuuskede ja Nelipühi-kaskede  keeldudega. Seda wõiwad ainult need metsa kaitsemiseks pidada, kes metsa ainult piltide peal, postwankretest  ehk raudtee-wagonitest näinud on. Sedawiisi püütakse sääski. Mis „Postimees" fiin /unstlikuist jõulupuudest" kirjutab,  sellest ei maksa rääkida. Kuiwetanud /att" suure puu kullest raiutud lõhnata ja karmata oksadega ei wõi meile pühal õhtal metswwärskust tuppa tuua. Seesuguste ,jõulupuudega" wõiwad ainult need leppida, kelle südameid kunstlikud" wiutsutamiste tuuled eluta „lattideks"  kuiwatanud on. Üks looduslik Jõulupuu saab ka wähema tööjõuga kaswatatud kui /unstlik" Jõulupuu  tehtud, ja tööjõuu mõistlik ta rivita  mi n e ou wiimases joones kõige wägewam kosutaja igaühe enese majapidamises ja awalikkus rahwa- ehkriigimajapidamises.  ei ela mitte ükspäinis leiwast," ütleb pühakiri.  Puhas südame-rõõm on ka üls elutarwitus ja seda tarwitust täidawad omast kohast ka Jõulu-kuused ja Nelipühi-kased.  Metsa kaswatakakse ja hoitakse inimeste elutarwitusteks,  nenda stis ka maimu ja südame, nende inimese  parema jagude, tarwituseks. Metsa nende tarvitustele  keelata, on wägiwald. See ei kaitseks metsa, maid lükkaks metsa hooletuse ehk koguni wiha-waenu alla ja oleks omast kohast metsale häwitamifeks. Meie hoiame ja kosutame ainult seda, mida meie mõistlikul wabadusel ka keelmata tarwitada wsime, mida meie armastame. Lugejad mäletawad tveel seda iuimesterööwimise  juttu Kullama kihelkonnast, mida meie xOlewikust" üleS wõtllme ja mille wasta kohe oma kahtlust  tunnistasime. Selle kohta kirjutab nüüd ,Ristirahwa  Pühapääwa Leht": /Aastal 1886 oliwad Kullamaa kihelkonna K. wallu talupoeg K. ja tema naene estte Hakeurihtri herra ja pärast Wallatallitaja waSta pannud. Selle mitmesuguse waStapanemise pärast nõuuti K. ja tema naest Manngerihti  kohtusse. Nemad ei läinud mitte, maid iga kord, kui uus käsk tuli, oliwad nemad kottu ära ja jäiwad wahest paar nädalit marjule. Miuewal aastal sai Maa-Läänemaale  uus Hakenrihter walitud ja ka temale käsk autud, K. ja tema uaest kinul wotta ja liuna saata. Selle käsu peale läks siis sel aastal ühel õhtal kell 8 aeal Hakenrihlri  herra oma Poliksei-soldatiga ja weel mõne teise mehega K külasse, K. ja tema naest kinni wõtma, mis neil see kord korda laks. Neid wiidi estte mõisa ja sealt homiku wara Hapsalu linna, kust neid Tallinna pidi saadetud  saadetama. Et afl nenda olnud, see ei wõinud „O!ewiku" kirjasaatjal teedmata olla. Aga kui ciigi-ametnikkudest  ja niisugune on Hakenrihter, kes käsku täidawad, niisugusel wiist räägitakse, nagu sõnumis tehakse, stis ei wõi kartus kohtute eest ja seaduse alla heitmine mitte kaswada." Omalt poolelt tähendame  meie, et seesugused kirjasaatjad paremate ringkondade usaldust „Oiewiku" kohta mitte ei wõi kaswatada. Seesugused  sõnumid on nähtuste" wägewam hallikas ja nendega on meie maa ja rahwa rahu ja eluõnne wasta määramata pattu tehtud. ,Virulanc" on jälle ilmunud. See trükimaja,  kus seda täuine trükiti, on selleparast ametlikult kiuni pandud, et see mitte selle (Herm3'i) oma ei olnud, kelle nime peale fee kirjutatud oli. Esiteks saab ,Virulane" uüüd Matthieseni trükimajast ilmuma. Et Tallinnas rõuged liikumas on, selleparast on linna walitsuse poolest esiteks üks rõuge-hospidal Lasnamäel, walge tuletorni kõrwaS, asutatud, mis Dr. Scheibe juhatuse all seisab ja kuS haigeid iga! pääwaja  öö-aeal wasta wõetakse. Näärikuul on Tallinna postkontorist wäljaandmata jäänud: 20 kinnist kirja, 10 postkaarti ja 2 kirja ristpaela all, mille saajaid ei leitud. Wäljasaatmata jäiwad: 19 kinnist kirja ja 5 kirja ristpaela all, miS iluta markideta oliwad; 78 kinnist kirja ja 2 kirja ristpaela all, pruugitud  markidega; 2 kinnist kirja ja 3 postkaarti puuduliku adcesst pärast; 14 kinnist kirja ja 7 kirja ristpaela all, alamate markide pärast; linua-kirjadest 16 ilma markideta ja 13 wana markidega. Post-kontorist tagasi saadetud saiwad 72 kinnist kirja ja 8 postkaarti. Endine wang Gustaw M. Kuresaarest, kellele elamine kubermangu-linnades ära keelatud on, sai Tallinnas  kinni wõetud. Niisamati mõeti ühes marga-koopas Liiwa-peal Torilt päritud endine wang ZuliuS B. kinni. Kuulus pahategija Peet Tom p us, kes sügisel Tallinna Politsei eest maale põgenenud oli, olla Pärnus ühe röömimise pärast kinni wõetud. Baltiskist, Küünlakuu 22. pääwal. Wlimase nädali miimaste pääwade sees muutsimad ennast tasased ilmad tuuliseks. Laupääwa õhtal oli kange ida-tuul mere kuuni sadama ligidale lahti lõhkunud. Zuba tahtsiwad mõned lastitud laemad mäljo jooksta, jäiwad aga omaks õnneks teise paamani ootama, kus kõik jälle murd-jeaga täis aetud  oli, mis muidugi pea kokku külmetas. Kuida kuuldakse, on kõik Soome-meri kinni külmetanud, neuda et Eestlased saanidega Soomemaale sõitnud on. Ka Bottnia-meri olla nii kõmast kinni, et Soomlased saanidega Rootstmaale sõita. Täna on meil jälle selge waikne ilm ja 10 graadi külma. Nakwerest. (Viimasel nädalil mahukamata sõnumid):  Kohaline toob ümberkaudu järgmisi  sõnumid : Öösel wasta selle kuu 7. pääwa on Christian Anderson'i maja maha põlenud. Vaemaga  on tuletõrjujad linna hospidalil peasta suutnud, mis selle maja kõrwaS seisab. Politsei olla mõnda leidnud, mis krimiual-kohtule tööd annab. Maja ühel poolel elas ainult Zuut Chlaim Bachmann, teine pool oli tühi. Tema ja mõned tunnistajad kinnitawad et tuli tühjalt poolelt wälja läinud, kuS tema hilisel aeal pärast lõunat ahju kütnud ja wist mitte hoolega tule peale waatauud ei ole. Teised tunnistajad, nende keskis ka tuletõrjujad, kes kui esimesed seal oliwad, ütlewad tuld Bachmanni poolt wälja läinud olema. Maja oli 3400 rubla eest kaitse alla antud. Rakwere ümberkaudu olla hundid suurtes salkudes hulkumas ja olla nii jultunud, et linna tulewad ja seal koeri murrawad. Maalt on Saksakeeli ,Tallinna Zeitung" järgmisi sõnumid toonud: »Küünlakuu 2. paamal on Jarlepa Uuetua peremehe Zaan Paultt karjalaudad mahapõlenud. Sisse on jäänud: 1 hobune, 1 lehm, 1 wastkas, 12 lammast ja mitmed põllutöö-riiStad ja loomatoidud. Kahju arwatakse 500 rubla suur olema. Kust tuli wälja tulnud,  seda ei teata; kurja käe tallitust ei armata siin olnud olema." »Küünlakuu 9. päpwa öhtai leiti Seli Koigi karjamõisa wäljal Seli talumehe Zaan Kuiw surnukeha.  Zaan Kuim oli Küünlakuu 6. paamast saadik kadunud  ja armutakse, et tema Koigi wäljal, kust tema tee kodupoole läbi läheb, äkitselt ära surnud ehk külmast wõetud  ou." .Näärikuu 27. pääwal leiti Kirno Kiwikõrtsi  kaemus Kirno talumehe Peter Kiwisiiw surnukeha.  Arwatakse, et tema kaemust mett wötma läinud ja selle juures fisse kukkunud on." —> Kuida /Nakwere Teadaandja" oma Nr. 8 sees kirjutab olla talu-neiu mõrtsukas juba kiuni wõetud. Tartust. »Eesti Postimees" kirjutab: „Tartu Eesti PõllumeeS t e - f e l t s tahab Jaanikuu esimeste paäwade sees Tartus, Kõrge Ministeriumi luboga linalt  ä i t u st, ühes koduloomade-, põllu- ja käsitöö-näitusega, pidada. Sellepärast palutakse kõiki neid auufaid põllumehi,  kes liuatöö edendamist soowiwad, oma paremaid puhastatud linu selle näitusele tuua. Ligemad teatused selle üle saamad siis antud, kui Ministeriumi luba seltsi kätte on jõudnud." Omalt poolelt soowime meie selle ettevõtmisele kõiki õnne. Wseralt maalt kostawad kaebtused  selle üle, et Venelased ise jliua-kauplemill sellega raskest kakistawad, et niisutatud, kiwidega, raua-tükkidega ja kes teab miSka, raskemaks tehtud linu kaubale toomad. Wõlku meie Põllumeeste seltsid seda asja oma tähelepanemise  alla, et ka Vallimaa linad kahtluse alla ei lange ja sellega põllutööle rõsket kahju tehtud ei saa. Linadel on maailma turul muidugi raske wõitlemine puuwillaga ja juulega; tulewad seesugused häbemata pettused omalt poolelt meel juure, fiis libiseb üks tähtjas töö meie põllumeeste  käest ära. ,T. S." t. Öösel wasta selle kuu 11. pääwal on Konnimus'e kahekordne puumaja Aitade-uulltsas põlema läinud ja ka Ma u e r'i maja põlema pannud mis mõlnnad maha põlestwad. Ka Eruih'i  maja oli juba põlemas, sai aga tuletõrjujatest kustutatud.  Tuli ott nii suure kiiruga wõimust mõknud, et elurahwaS aga wäga mähe, mõned ei ühtigi, omast warast peasta wõifimad. Ka Ropkast päritad 60aastane Anna Mägi, kes KonnimuS'e maja teise korra peal elas ja haige oli, on tules surma leidnud. Mitmed perekonnad, kes seal elastwad, on suures hädas, nimelt üks ametnik oma kuue lapsega, kellest noorem alleS kaks