esimiste lillede hulka wöime arwata, on „Eesti Aleksandri kool", EeSti rahwa priiuse  määlestuseks. Oleks rohivas selle loomuliku  tee pääle jäänud edasi aStuma, siis oleksime wöinud julged olla, et Zlleksandri kool ammugi jalul oleks olnud ja mitu muud tähtsat ettewötct korda kohendatud, mis praegus meel käsil on, ja ci tea kui kauaks meel nii jääwad. Sel ajal kui Eesti rahwas paljast kahe ajalehe äratusel nii jõudsasti hariduse teel edasi astus ja edenes, hakkas ka EeSti pinnale teisi ajalehti juure siginema, mida ka ärkama elu toimeteks wõib nimetada. Mis aga nüüd nende hulga EeSti ajalehtede äratamise jõud rahwa kasuks ja auuks ou korda saatnud, teab igaüks, keS wähegi Eesti elust on osawõtnud ! Kui Eesti rahwa elukäik wiimase kümne aasta sees mitte nii oma eesmärgile pole astunud et sellest kiitusega wöiks kõneleda,  siis on see sellest tulnud, et mõni ajaleht (ehk mõned ajalehed) rahwast suurema  kiirusega tahtsiwad edasi kõmmutada, kui aeg ja ta hariduse jõud seda lubas- Rahwa maimu jalad oliwad weel nõdrad, mille läbi ta tugema tagant tõukamise wöimul kui tugede na'al käija lapsuke kord komistas,  aga imelikul ja ette ära arwamata wiisil, Köigewägcwama käe wälja siru- ! tamise läbi jälle tõusma ja toibuma ! hakkas. > Kuidas näinud oleme, astub rahwa ! waimu äratuse käik üht loomulikku rada; i igaüks kes oma auu, ajaliku kasu ehk muul ! põhjusel seda küiki takistab, ehk ivaga suure i rammuga edasi lükkab teeb suurt kahju. Juba wõcrad rahwad olla seda ära märkanud, et EiSti ajakirjandusel oma rahwa kohta suurem möjuduS olla, kui ühelgi teisel ajakirjandusel oma rahwa kohta. Km see nõnda on, siis praksuvad ! Eesti ajalehtede toimetajad, suurema haole ! ja «samusega plaanisid tegema, kuidas nad oma rahwa kasuks wõi kii ivad tegewad olla. ! Meie ajakirjanduse wigadustest ja nende z paremale korrale seadimisest kõneles „ siile- z wik" mööda läinud aastal oma 50. numbris üöna asjalikult ja meie aeg ja rahwa hariduse järg nõuab, et neid plaanisid saaks enam tähele pandud. Meie ajakirjanduse  wiga au praeguS 'see: tahaks keegi, wüi üks seltskond kõiki Eesti politita lehti korraga omale pidada, siis leiaks ta maailma kui oma kodumaa tähtsamad sundimused iga ühe seest ühte iviisi, olgu küll teiste sõnadega. Meie rahwa elu küsimused  on ajakäigi saatusel wäga keeruliseks  läinud, nii et selgitamata silmaga wõi mõistusega inimesel elu õige raske on. Iga inimene peaks oma ameti kohalist  praegust seisu kohta tundma ja peab ka wöimalikult wöima ette arwata, kuidas ajawood tulewiku poole liikuivad. Põllumees  oma adra järel; puusepp oma pingi juures, raudsepp oma allase ääres j. n. e. ei wõi mitte teada kuidas, ajaw.wg laenctab,  ja kuidas see tema tulewiku kasuks ehk kahjuks saab olema, waid seda peawad ajalehed temale seletama. Iga seisus loeks seda suure isuga ajalehest,  mis tema ametisse puutub. Põllumehed  ja karjakaswatajad ci hooli palju kirjawiisi seletusest; palju käsitöölisi ja koolmeistrid jälle mitte põllu tööst ega karjakaswatawisest j. n. e. Tahaks nüüd üks seisus wõi ametnik ühte ajalehte tellida, mis temale ta töö järele kohane oleks, siis ei leia ta seda Eesti ajalehtede hulgast mitte soowimist mööda. (Järg jääb tulema.) on ste madu, kes armastuse paradisi ära rikub! „Ma tunnen mmd krahmi tahtmist ja ioommp, need on ka minu omad," ütles Aleksander edasi, ..lubage mind neid täita, niis :e"ua isi cr mõiuud, lubage mind poinle  ilaks olla. Aaula saav teda rõõmu uüaraiega kui Aiarie lasi wastu ivõtma, i'. uri esimaluja: minu eksituse ksä:a. ja rema oäõlc maotus tuletaks mulle ka ürte vubku kabe ksrdselt meele, rais mul sirsiada on." ..Ei," ütles õpetaja  rulisisir. ..poissi ei tohi teie mu kest mirte ära mõrra, mis ma ilma temata saäle vakka::, kuidas maks Margarets ennast turmamama. T.ma peab ju lühikese aja varast muidugi ülne Güninanumi kooli astuma. aga mõie rema kooli seisu aja vaale rõõmustab mind. Teil on naenc ja lass meie oleme manad ja üksi." ..Teil on õigus," üiles Aleksander, „ei, me. ei raba leile mitte haiget teha, teil LA ka mammad ja pühamad õigused kui Mul: aga lubage mind üks, tema sõber Ms, üks koolus kaitsja ja mureveja teie kärmal." »Ae:d ci wõi tal ilmaõgi Möga palju olla," mustas õpetaja rõõmsalt, „jg teie juurde peab ra Juhatatud saama, kui Jumal Mind 212 kmst.b." Mt meele head peate mulle tegema, ürles Aleksander, „ laske teda minuga minna, künni ma Paula üles leian, laske teda Marie silmadega, et endised mälestused ja mana armastus saaks tema südames üles äratad, Paulst minu asemel paluda." „Seda wsib ta hea meelega," ütles õpetaja,  „ja nüüd tulge ininaga alla ja otsige  rahu ja puhkamist." See ei olnud aga miile nii kerge; mälu rõõmuks ümber muutmine o'i wäga äkiline olnud, nõnda et ta praegu meel sest ilmasgi ci wöinud aru saada. Ta oleks kõige armsamine  tormist ja pimedusest hoolimata kobe edasi sõitnud, kui õpetaja mitte igapidi  ci oleks püüdnud senna wastu panna. see mastu wõtis õpetaja aga Aleksandri toimetust rõõmsa meelega oma hooleks: terwe kukruga nende eest hoolt kanda, kes tille läbi kahju saanud oli,oad, ja neile nõu ja teoga abiks olla ; ja tema oli seks tõesti sündsam ja osawam meel kui paron ise. Oskarile sai teada antud, et see wöeras härra üks tema õndsa ema südame sõpradest  olnud olla, kes teda hea meelel ühe reisi hääle seltsi wõtta soowiks ; ja ülemaga õnnelik poiss oli muidugi rõõmuga ses nõus. Järgmine homik leidis sõidu wankri malmis pandud õpetaja trepi ees ja õpetaja  õnnesoovide ja Margarcta rõõmu pisarate all sõitis Aleksander oma noore sõbraga minema. X. Paula wäikse, waikse elu üle oli juba kewade ennast kõige oma iluga wälja lautauud,  kõiki rõõmsas igatsuses ja lootuses uue elule äratades, kloppis ta ka oma tasase sõrmega Paula südame külge; aga saäl ei olnud meel kewade ega õitsemise aeg tulnud  ja lootus magas weel rasket und kurwastuse  ja walu teki all, mida kare talwe külm tema armastuse õnne üle lautanud oli. Maja, kus Paula elas, seisis sügawasti  peitus kõrge puude all, mis ennast kiiresti rohilise ehtega ehitasiwad. Õitsewad  manlipuud lõhnasiwad maja ümber ja jahe kewadine õhk oli Paula wälja weranda  pääle meelitanud; ta laskis last päikse paistel mängida ja ennast kewadise ilu üle rõõmustada. Tema oma tumet ja kurba olemist kosutas lapse rõõmus mängimine ja naeratamine ja ta silm uitas kaugelt" läbi kewadise hiilguse ja ilu üle, kus Koomeri järwe laened selgedes woogudes  särasiwad ja teine pool neid sinine Tiroli-AlpimägeSt ik. Sääl kohas seisis ju tema isamaa ja tema süda ja mõtted lcndasiwad tuule kiirusel igatsusega  senna poole ja jäiwad külma, halli lossi, isa haua ja abikaasa pildi ette seisma. (Järg tuleb.) Isamaalt. Saaremaalt. Kõue il uu Heinakuu 28. pkewa homiku kellu kuue ajal tõusis loode poolt Saaremaa 'serivast wälgulöömisega  ja müristarnisega pilm üles. Kuussaare  linna ringkonnas müristas II korda oige tugemast! ja sadas sääl paiguti tund j ämet mihma, nii et wäikesed mee loigud maantee pSä! näha oliwad. Linnast Poide poole tulles oli müristamine waljum ja mihnia rohkem. Karja kihelkonnas Taresti külas lõi pilkne ühe nabra põlema. Jaani kihelkonnas sadas pääle tund aega (kellu !>, 10 ajal) nagu „oawarrest" mihma; wesi jooksis niaad mööda jõena. MõneS kahas oli Jaanis ka nii rohkesti rahet et reega oleks sõita wöinud. Pöide kihelkonna piiris Maasi Saärenõmme kroonu metsas lõi pilkne mända mööda maha ja sääl sammas lähedal Liigalaskma külas purustas Ruusniku talus õucmärawa posti ja lipu ware ära. Mustjala kihelkonnas ei olnud seda töue ilma ja nii nähti ka Püha kihelkonnast  mähe kõue pilme läbi minewat. Sellesamma kõue ilma ajal, kus wälgu löökide müristamised õige ligi ja tugewad oliwad, nähti mõne mõisa põllul olewadest miljawedajadest mõned kihutawad, mõned jälle sammu küiwad ja ei hoolinud sellest, et wihm neid leotas. Wiimased peame mõistlikumate hulka arwama, sest kõue ilmaga sõitmine ja jooksmine on häda ohtlik.  Kiir edasiminija paneb oma ümber õhu wäga liikuma ja niisugune liikum õhk weab pilkse mäge oma ligi, mille läbi õnnetus sünnib. Suurte puude alt, ehk majadest, kus lahtiste aukude wõi akende läbi weotuult on, kõueilmaga marju otsida, on kardetaw- Wana rahwas, kes loodllse wäe oleku päris põhjust kõue ilma ajal ei tunuud, ou siisgi põhjuseid leidnud, mille läbi iga üks kõue ilma ajal õnnetusest eemale wõib hoida. Wana rahwa arwamise ja usu järele lüüe maa pääle tulewad pitkse löögid  kurjewaimusid. Igaüks, kes kõue ilma aja! sõidab wõi jookseb, selle ligi hoide ennast knriwaim, mille läbi siis ka pitkne lööb. Niisammuti hoide wanapoiss kõue ilma ajal ka suurte puude ja kiwide marja, millepärast pitkne ka nende sisse lööb ; nende juurest peab siis eemale hoidma.  Nii on see wana rahma armamine, ehk küll ekslik siisgi käsuline. Mõni hea aasta tagasi, kui Jaani kihelkonnas  Taaliku wallas Mäe talu peremees Juhan Adr kõue ilma ajal oma rehetoa ahju sauetas, kus tal kõik uksed lahti oliwad,  näeb ta kuidas kambri uksest üks