wõimalik ei ole olnud, waid ikka elus on olnud, et Wenemaal aristokraatia ja demokraatia maa-omaduses  töine töisele kätt andes oma püüdmist maakonna  asjade kohta nõnda tähele panemata ühendawad,  et ühtegi selget äramääratud piiri ehk mahemärki  kummagi wahel ülesleida wõimalik ei ole, nõnda et Wenekeelesgi need sõnad seda tähendust, mis neil õieti on, tarwitada ei wõi. Ja ükski ei wõi selle wasta panna, et maarahwa kogudusel, kes oma omaduse sisse mõni kümmetuhat dessätini maad mahutab, ometi kõikides asjades, mis selle maa kohta käiwad, nõndasamuti 'ka riigi üleüldises elus ja majapidamises enam õigust, enam tähtsust peab olema, kui wäikese maa pidajatel, kodanikudel, ühetalu-omanikudel  ehk kes need muud meel oleks, et ühegi käänaku ehk kunsttüki läbi käsuandmise põllul seda wõimalik ei ole et ühe sarnatse suure kogukonna healel wähem mõju oleks, kui wäikese ehk ka keskmise maa pidajate healtel. See tähendud nähtus teatab meile kui ühe sõnaga Wenemaa seltsiliku elu loomu ja sellega ka semstwo isesugust tähendust: Talupoja seisus on Wenemaal seltsilikus ja maakonna Valitsemise  elus esimese ja kõige tähtsama koha peale seadetud ja seda mitte paljalt oma liikmete arwu, oma maa-omaduse suuruse, oma waranduse üleüldise hinna ja sissetuleku kõrguse poolest, waid ka selle poolest, et tema palju parem, täitsam, wabam, kui töised seisused on wõinud oma riikliku elu korda ülesseada ja alale hoida; tema on pealegi oma kindla ja loomuliku ühenduse läbi kõik äpardust, maha rõhumist ja muid wägiwalla awaldamisi, mis wäljaspoolt tema peale tungisiwad ja rahulist edenemist  takistada püüdsiwad, omas madaluses jõudnud wäljakannatada ja meie wõime julgeste öelda, ennast nimelt nende läbi weel enam omas alguskorraS kinnitada wõinud. Aga selle juures ei tohi mitte üks töine asi, mis rahwa Vaimuharimise kohta wäga tähtis on, äraunustud saada. Igas kohas on ju talurahwal oma isesuguse oleku poolest ja mitmesuguste wälimiste mägede mõjumise all wähem kui töistel seisustel wõimalik, oma teaduse ja waimuharimise tarwis tegew olla, nõnda et teda nimelt sellepärast kõige alatumaks seisuseks nimetatakse. Sageda läbikäimise läbi wõib aga igamees seda ja toist puudust ja wiga oma teaduse waras ärahäwitada ehk õiendada ja teda täiendada, tema wõib lühidelt öelda töiste targemate läbi, kui teMa on, ehk kudas rahwasuu ütleb, ilma läbi õpetud saada. Selle on haritud inimesel, nõnda kui õpetajal, ka enam waimuliku wõimust harimata inimese üle ja nõndasamuti mõjub ka haritud seisus harimata seisuse üle. Töistes riikides on haritud kõrgemate seisuste waimuwägi ehk intelligentsis ennast ikka harimata rahwa hulgade üle awaldanud, on osalt iseenesest nõnda intelligentsis kaugemale harimata  seisuste sisse tunginud, kui see otsekohesel teel wõimalik oleks olnud, sest et inimene ju, kudas juba wana Rooma ja Greeka rahwas harjunud oliwad ütlema, üks seltsiline elukas (ammal soeisle) on, ja nimetud seisus seltsiliku elu ka töiste seisustega alale hoidis. Wenemaal on aga ülemate seisuste waimuwägi  ikka palju nõrgem ja kõhnem olnud ja saab seda ka praeguse asjaoleku põhjusel tulewikus olema, kui see töiste rahwaste juures lugu on ja seda nimelt sellepärast, et need rahwakogu liikmed, kelle peale tema mõjuma peab, palju kindlamalt kui Õhtu- Cüroopamaal enese keskel ühendud on ja nõnda palju wähem enese keskele wäljaS poolt sissetungi mahti annawad, siis, et neil oma isesugune elu, isesugused  püüdmised ja arwamised on, mis oma alalehoidja  (konserwatiw) loomuga üksi nende talu- ehk maakogukondade ja kõige lähemate elu küsimiste ja nõudmiste kohta käiwad ja nende kitsate piiride üle wälja ei küüni. Weel üks asi peab nimetud saama, mis nimelt ülemal tähendud talurahwa seisuse üleüldise seltsiliku elu korra peale ennast toetab. Kuna töiste rahwaste juures erakondlik ehk korporatiw walitsuse kord ülematest  seisustest, mõisnikude ja kaupmeeste kogudustest peale hakkas ja aegamööda kaugemale allapoole wälja paisus, on Wenemaal õkwa ümberpöördud lugu olnud. Siin on juha manast ajast saadik kõige esite talurahwal erakondlik elu kord olnud, mida esialgu sõna Mmgu LdFoeit. ehk LMkwM (küla, mis teuliste (lui-Mkbiil kMikmiuui.) kogu läbi sünnitud sai) ja pärastpoole ihuorjuse ajal MMO6 viMeoiko (kogukond)  tähendawad ja teatawad. Üksi talurahwas oli Wenemaal nõnda kindla seisuse nime all, kõikidest töistest lahutud, üksi temal oli seaduses õiguste ja kohuste poolest äramääratud seisuslik kord, kuna mõisnikude, alewilaSte ja linnalaste kogudused lahti- sed oliwad ja iga ühele, kes mitte mõisniku soost ei olnud, aga kroonu ametis wälja teeninud oli, iga ühele ilma kindla waranduseta ehk majata hulgusele aset ja warjupaika andsiwad. Sellest on siis ka äramõista, et seltsiline ülekaalumine, mis mujal mõisnikude ja linnade käes nende erakondliku elukorra  põhjusel on, Wenemaal sellesama põhjusel talurahwa  seisuse poole ennast hoiab ja mida enam siin praeguste tingimiste all säherdune riiklik elukord edeneb, mida enam era maaomadus päranduse ja muu sündmuste teel tillukeste osakestesse jaguneb, seda enam saab kaal talurahwa poole wajuma, nõnda et lähema ehk pikema aja jau sees üleüldine suure maa omadus hoopis talurahwa koguduste kätte langeb, kes sell wiisil suuremalt osalt lahtise maa asemikude õigust aina üksi enesele saamad. (Järg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Wõifime meie siin paigas juba sagedaste enne seda rõõmust sõnumet tuua, et Wenemaa  poliitika taewas täitsa pilwrta selge on, siis wõime seda nüüd pärast kroonimise pidu weel seda kindlamalt tõendada. Kroonimise pidul on jälle uneste ilmunud, et Wene riigiwalitsus kõige oma lähemate ja kaugemate  naabritega rahus elab ja waenu kusagilt poolt karta ei ole. Seda tunnistab ka wälimiste asjade minister v. Giers'i ringkiri Wene wäljamaa saadikutele,  mis meie „Walitsuse Teadustajast" leiame. Selles ringkirjas seisab, et Keisri Majesteet ministrile käsku on annud, Majesteedi tänu nende sõbraliku tundmuste ja mõtete eest awaldata, mis selles ennast awaldas, et kõik riigid iseäralikud saadikud kroonimise pühale läkitafiwad. Wene rahwas, kes oma ise-«valitsejaga lahutamata ühendatud olla, olla seda auustamise awaldamist  rõõmuga teretanud. Majesteet näha selles sõbruse awaldamises uut panti rahu ja ühemeele alalhoidmiseks,  mis Tema püüdmiste kohane on. Ka Wenemaa seestpidine rahu ja hea kord on uut kindlust  leidnud, nõnda et riigiwalitsus takistamata oma ülesse ehitamise tööd riigi kosutamiseks ja kinnitamiseks  edasi wõib teha ja meie julgusega tulewikku wõime waadata. Mitte üksnes krooyjmise õnnelik kordaminemine  ei ole Mhilismuseft ärritatud rahutu Maimude jõuud raugenÄd on, waid weel kindlamat lootust rahuliku tulewiku peale annawad kuulsad Keisri sõnad, mis Tema Moskwas talurahwa ja mõisnikude saadikute wasta rääkis. Need Keisrisõnad,  mis meie juba minewases numbris awaldasime, on nõnda selged, et neile mingit seletust waja juure pole lisada. Need wägewad wõietnd walitseja sõnad lööwad kõik ärritajate ja ässitajate nurjatumad tööd ja püüdmised ühe ainsa hoobiga surnuks, olgu need tööd ja püüdmised sarnased, nagu neid nihilistlased sisemises  Wenemaal toimetawad ehk olgu nad niisugused, nagu neid ka meie weikeses kodumaal wiimasel ajal kunstlikult rahwa eksitamiseks ja nende auusate püüdmiste  takistamiseks teatawalt poolt wälja lautati. Need Keiserlikud targad sõnad teewad kõigi eksttatute silmad lahti, kes rahwa wastalistest ülesse ässitatud, hingemaast,  ilma hinna maa kätte saamisest ja muist jõledaist  asjust unistafiwad; need Zaari enese sõnad annawad  nõndasama kui üleüldse riigile, ka meie kodumaale kindlat lootust rõõmsa, rahurikka tulewiku ja hea edenemise  peale. Saksamaalt. Kuulsate poliitika ja teaduse meeste sõnad on tähtjad; neid paneb kõik maailm tähele ja peab neid meeles. Omal ajal, kui Bismark kuulsa „Mai - seadustega" Saksamaa Katoligi kiriklastele  waljad tugewaste paha ajas ja ohjad pingule tõmmas ning paapst ja tema seltslased selle üle põrgu kisa tõftsiwad, ütles Bismark kuulsa sõna „Kanossasse ei lähe meie mitte enam." Selle sõna põhjusel seisis Bismart'i poliitika Matakani wasta kaua aega. Aga nüüd näitab ometi, nagu oleks Bismark'il Kanossa tee jalge all. Paapstlased ehk ülepea kiriklased on „kiriku-küsimuses" wiimasel ajal mitmetpidi wõitu saanud  ja mõistawad seda wõitu nõnda osawalt tarwitada, et kuulsa „Mai-seaduste" elupäewad juba luetud on. On aga „Mai-seaduste" peapunktid, nagu see peagi saab sündima, kõrwale heidetud, siis on riigiwalttsus kirikliku asjade poolest ohjad omast kaest nõnda heaste kui puhtaks ära annud ja seega on siis Bismark enne surma ometegi weel Kanossas käinud ja ise oma kuulsa sõna tühjaks teinud. Saksa parlamendis on wabameelelised  oma erakonna esimehe kantanud, sest see, v.Benningsen, pani oma ameti käest maha. Sellest saadik kui Bismark kiriklaste wasta järelandlikuks läks, ei sündinud v. Bmningsen, kes enne kõige suurem Vismark'i  auustaja oti, temaga enam heaste kokku; sealt ep tema ameti mahapaueminegi tuli. Wabameelsetel on raske tõift sarnast :ueest tema asemele leida, ning sellepärast on karta, et nende partei aegamööda ühest ära saab lagunema, mille üle wanameelsed ja kirikla  sed muidugi saamad hõiskama. Prantsusemaal walmistatakse kibedaste Tonkini  sõja masta. Taga-Indias olcmad Prantsuse salgad  on juba paar korda Aanami onmdega meriselt kokku puutunud. Kummale poole iga kord mõit jäenud,  ei tea keegi õiete ütelda, sest et sellekohased sõnumed  maga mitmesugused on. Prantslased saadamad uut mäge takka järele. Ühelt poolt armatakse, et Hiinamaa ennast selle tüli sekka ei saa segama, töiselt poolt jälle tõendakse, et Hiina ennast tubliste sõja Masta pidada malmistama. Noh, eks saab näha, kummal õigus on. Mitmed Inglise meremäe ohmitserid  on Hiina teenistusesse astunud ja selleks oma Malitsuselt luba saanud. Inglis ema alt ei ole praegu midagi iseäralist tähtjat asja teatada, olgu stis et jällegi liri mässajate  protsessidest hakkaksime rääkima, mis meel ikka otsa ei taha lõppeda ehk küll juba Paljugi hukka on mõistetud ja ülesse poodud. Seal juures tõuseb awalikuks,  et mässajad oma kuri-tööde juures mitte üksnes pistnuge ja dünamiiti ei ole tarmitauud, maid ka kihmti, millega nad mitmed mehed, kes neile tüliks ees oli- Mad, teelt kõrmale on saatnud. Kanaali aluse tunneli pärast, mis mitmel nõuu on mere alt läbi kaema, maieldakse Jnglisemaal kõmaste. Uhed kiidamad asja mäga tulusaks, töised püüamad igapidi seletada, et merealune tee Inglastele sõja ajal otsata palju kahju saaks tooma. Küllap saab näha, mis sellest ettemõttest minnaks wälja tuleb. Itaaliast. Siin armamad mitmed, et Saksa riigi walitsus Itaalia maale nõuu on annud, pühaisaga  ära leppida ja tema nõuudmistele järele anda, nagu seda Saksamaal on sündinud. Seega wõida kolmeriigi ühendusele (Saksa, -Austria ja Itaalia) seda kindlam põhi alla pautud saada. Tabaks Itaalia seda teha, siis peaks ta Rooma linna käest ära andma, sellepärast tõendatakse jälle töiselt poolt, et kuningas Humbert Vismark'ile millegi tingimise all Kanossa teele kaasa ei saada minema. Itaalia walitsusel on nõuu, oma meremudasid meealuste batareide waral kindlaks  teha. Türgimaalt. Rahu tundmata asi. Berliini kongressi otsuse järele>peab Türklane Albaaniast  mõned tükid Moniencegrvle ära andma, aga Albaneeslased  panemad tugewaste masta, ei taha Monteneegro  alamateks saada, maid püüamad endid ka Türgi malitsuse alt lahti kiskuda ja iseriigiks asuda. Türklane  katsus asja esmalt heaga õiendata, aga asjata. Wiimaks saadeti sõja mäge Aibaaniasse, aga ka neile panti wasta, ning on juba mitmed merised taplused ette tulnud. Albaanlased järele ei anna, maid tõutawad  kuni miimase meheni masta sõdida. Sootumaks teadmata on, kudas lugu miimaks saab lõpma. Omalt maalt. Wiljandist. Auu-tähed. Praegu awaldawad ajalehed lõpmata hulga auu-tähtede ja auunimede ridasi, mis Keiserlik Majesteet kroonimise päewal oma ustawa ja truu teenritele osaks on lasknud saada. Ülepea on möödaläinud kroonimise ajal kaugelt rohkem  auu-tühtesi wälja jagatud, kui iial enne, nimelt 10,000 ülemat ja alamat auutähte, kuna Aleksander 11. kroonimise pärmil üksnes 7000 auuraha anti. Kõiki neid, kes auutähtesi ja auunimesid saanud üks haawal ülesse lugeda, on meil wõimata, sellepärast nimetame üksnes mõned, kes meile lähedal seisawad. Nimelt saiwad peale Keisri sugukonna liikmete, ministrite, kindrallide ja muude kõrgete riigiametnikude ja wõera maade saadikute, meie kodumaal auurahasid ja nimesid: Salanõuunikuks on nimetatud Liiwimaa kuberner Schewitsch; auurahasid on saanud mitmed Liiwimaa kubermangu walitsuse ametnikud ja ritterkonna  wanemad, nagu Pärnu - Wiljandi kreissaadik graaf Keyserling, St. Stanislause ordu 3. klassi auutähe, sellesama ordu 2. klassi Riia linnapea Büngner; mitmed Tartu prohwessorid kui ka muud linnakoolide koolmeistrid, nagu Tartu reaalkooli inspektor  Johannson Anna ordu 2. klassi auutähe; mitmed õpetajad, näituseks kuld rinna risti saiwad: Saaremaa superintendem R. Winkler, Pärnu Nigula kiriku õpetaja F. Kolbe, Jüri õpetaja R. Luther,