Tallinna Sõber O 19. Kuues aastakäik. Tallinnas, li. Lehe-knn Mwal 1881. Ntiildkt «kklrht Eestirshivalt «aal ja ljaaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Li«dfor»'i päriate trükimaja»: „,tas s rubla, 40 kop. pool-aaSta« 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ,MaS » rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetaVse wssta r Tallinnas - Lindsors'i päriate trüktmajas. Z»eteröurgis: J. S. Seelaudt, o»uusxv«ss 54. —Tartus: W. Just. - Nakmeres: L. Wattly. haides: K. Heidelberg. Kapsalus: H. Kollöerg. Lihulas: A. Mttuer't poodis. Wiljaudis - H.I. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: TS-Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor! W. F- Eichhsrn. ' Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LairiSvicik-Iloxr-b.) Reatöter : Mõned cksitawad eksitused, mis õiendamist päriwad. Omalt maalt. Tallinnast: Andreas Baron Rosm  -s Nus wabriku seadus. 25 rublased paberrahad. Uued kohtuherrad. Balti raudtee sissetulemised.  Lmuasaadiknte kogust. - Tähtsad wõerad. Balttiskist: Kewade hakatus. Virumaalt: Kiriku rööwiminc. -- Pärnust: Hobuse-raudtee. Riiast: „Bratstwo» soowimine. Paistu kihelkonnast: Proow-jutlus-d. Wõnnust: Kiriku kohendamine. Malgast: Margad. - Landrath Baron Wolfs f. - Kuuramaalt: Orased. Kahtlased tulekahjud. Wäljaräudajast. Barsn Nolde mõrtsukad. Peterburgist: Keisrikojast.  Mõuda. Soomemaalt - Mõnda. Shadrinskist: Näljahäda. Orenburgist: Tõded. TomSkist: Loomatõbed. Wõeralt maali: Saksamaalt. AnStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt.  Spaaniast.  Itaaliast. Türgimaalt. Egyptusest. Lõune - Aafrikast. Jutu leht: Pärijad.  Kiriku  teadused. Mõned eksitawad eksitused, mis õiendamist päriwad. Aleksandrikooli asjus on Mälgus" oma Nr. 25 sees Põllutöö-koolide ja Realkoolide kohta jälle üht juhtkirja .Tallinna Sõbra arukustest" oma lugejate ette saatnud. Peale oma enese kiitmise, meie .arutuste" hurjutamise leiame meie selle kirja sees uit palju eksitawat eisitust ja umbteadust nende asjade kohta millest seal jutt on, et meie sellest sõnalausumata mööda minna ei taha. Mälgus" jutustab, kuida Aleksandrikooli alustajate eesmärk 20 aasta eest olnud, üht neljaklassilist Kreiskooli alustada, mida nemad .sell ajal" üheks .kõrgemaks  waimuhariduse kooliks" nimetanud,  kuna see .meie ajal" mitte enam Eesti .rah wa" kõrgem waimuhariduse kool ei olla, milleks nüüd üks Nealkool .üksi" kõlbata. .Kõrgemat Vaimuharidust" nõuutata Realkoolis .niisamuti"  kui Klassika-Gymnastumis. aga muidugi igas koolis .ise witsi". KlaSsika-Gymnasiumis nöuutada .kõrgemaid tundmusi" .w an a s keeltes", Realkoolis  selle asemel palju enam .m atema t i k a j a looduse tundmust". Nenda olla fiis muidugi w a i m uhariduse aSjuS, sest ükst nendest on siin jutt üks neist koolidest üheS aSjas, teine teises asjas õ r g e m." Meie ei taha ligemalt järel pärida, keda MalguS" siin Eesti ,r ahwa k s" nimetab ja missuguses koolis see „rahwas" wiimaste aastate sees juba üle ühe neljaklassilise Kreiskooli kaSwatatud sai. Wastust, nimelt asjalikkuwastust ei oleks meil tema poolt ometigi loota. Kahe eksitawa eksituse peale tahame aga tähendada, millega Malguse" umbteadus ehk paha tahtmine, ehk ka mõlemad, lugejate arusaamist segada püüawad. M Esiteks ei näi , Walgusel " enesel selle üle aimu olema, mis waimuharidus, pealegi aga /õ rgem  waimuharidus" on.  Klasfika-Gymnasiumides  ei õpetata wanu keelesi mitte sellepärast,  et keegi neid juba Vaimuhariduseks" eneseks peakS, waid sellepärast et neid kõrgema Vaimuhariduse  põhjuseks ja abinõuuks tarwis  läheb. Wana keelede abil wõib Nende keelede tundja wana, nenda nimetatud Klass ika-rahwaste kirjast alguskeeles lugeda ja ära mõista, kuida nende rahwaste tähtsamad mehed küsimiste üle mõtlefiwad, mis inimese waimliku ja waimuliku elu külge puuduwad. Tema wõib neid mõtteid uurida ja üksteisega wõrreldada, mis igal aeal waimlikkuõ waldas liikusiwad ja mvjufiwad; tema wõib uurida ja ära mõista, kuida inimese waim omas tundmises kosus ja kaõwis. Siis wast wõib tema ise selles waimulikkuS waldaS inimese waimliku  ja waimuliku elu tundmises täitsa juurduda, kosuda ja teisi kosutada. Ainult selle waimliku - ja waimuliku elu tundmine, harjutamine ja kosutamine on kõrgem wa im uha r i d uS, on KlaSsika - hariduS  ehk Humanisti k, ja selle kõrgema waimuhariduse  osalised ja kosutajad on Humanistlased ehk Jdealiftlased. Mathematikaja looduse tundmi n e iseenesest,  niipalju kui nimelt wiimast teadust lihtlast nähtama  looduse wägede ja tegude tundmist RealkoolideS õpetatakse, ei ole koguni mitte waimuharidus, weel wähem hõrgem waimuharidus." Need on paljad te a- dnsed ja osawused, milles mõnigi õige kange ehk koguni esimees ja wägew juhataja olla wõib, kellel waimuharidusest  aimugi ei ole. Need teadused ja ofawused on küll ka waimuhariduse abinõuud ja peawad selleks kui abinõuud tarwitatud saama, ja sellepärast õpetakse neid igas Klassika-Gymnastumis ka, aga RealkoolideS õpetakse neid ükst selle tegewa töö ja ameti põhjuseks, mille peale kaswandik ennast Realkoolis ette walmistab, kuna tema seda tööd ja ametit ennast ühes Polytechmcumis  ehk Akademias kätte õpib. Need teadused saawad ka Real-teadufeks nimetatud ja sellest tuleb seesuguste  koolide nimi. Ühegil wahegi kõrgemast õpetatud inimesel ei ole aga weel meele tulnud ,Real-hariduse  st" rääkida. Real-teadufed ilma Klassika-hariduseta, nimelt paljas nähtawa looduse wägede ja tegude tundmine, kuida seda RealkoolideS õpetakse, wõiwad inimest koguni kõrgema waimuhariduse teelt eksitada, wõiwad neid ringkondast ja erakondasi kaswatada, keda Realistlasteks ja Mate  riali st las te k 5 nimetakse. Neist ringkondadest ja erakondadest tulewad need eksitatud maimud, kes Jumalat ja kõiki waimlikku elu salgawad, kes kõiki mis on, ühe eluta ja maimuta tegewuse wõimu tööks, kõiki loodust üheks paljaks loomade, puude, põesaste ja teiste kaswuSte tegemise wabrikuks peawad ja iunuistawad. Nende ringkondade ja erakondade poolt on ka see KatekhismuS" tehtud, mida nüüd Prantsusma rahwakoolidele sunnitud õpetuse-raamatuks kätte topitakse, millega Realistlased seal kõiki waimlikku ja Vaimulikku elu, se on Vaimuharidust ennast lämmatama kipuwad. Põllutöö-koolid ja Realkoolid on mõlemad tegewa töö ja ameti ettewalmistamisekoolid. Meie Riigiwalitsus, mis Klassika hariduse osaliste juhatusel  seisab, on küll hoolt kanuud ja saab ikka hoolt kandma,  et Realistlaste ja MaterialistlaSte waim kummagis ega ühegis koolis wõimust ei wõta; mõlemites peab fiis ka Vaimuharidust harjutatud saama, aga Vaimuharidusest" ei wõi kummagis juttu olla. T eiseks näib Walgusel " teadmata olema, et mõlemad, nii heaste Klasfika-Gymnaflumid kui ka Realkoolid mitte lõpukoolid ei ole, waid ett e- Valmistamise koolid. Esimestes walmistakse  kaswandikkufi ühe Klassika - suurkooli wõi Universitäti, teisteWhe tegewa töö suurkooli, Polytechnicumi ehk Akademia peale ette. Kes kummagist edafi minna ei taha ehk edafi minna ei wõi, see langeb kergest ühe kardetawa pooliku oleku sisse, kellel kasulikum oleks olnud, ühest* Kreiskoolist ehk teisest sellesarnatsest, oma kohta lõpukoolist läbi käia. Need poolel teel seisma jäänud waimud peawad ennast kergest meesteks" wõi Litera t l a s te ks, mida nemad aga mitte ei ole. Nendest sigiwad kergest need ringkonnad, keda Würst Vismark omaS wiimases Riigipääwa kõnes Mbit u b i e n t e n - P r o l e t aria  t" nimetab. Neid kaswatata tema arutamist mööda Wene riikis muidugi juba rohkem, kui riigil neid tarwis läheb. Sellepärast langeda nemad wiletsuse ja nukra meele fiSse, sattuda karhetawa wiltuse pinna peale, kust alamale ja alamale, mässamise pori poole libiseda, ja sedawiist sigida neist kergest Nihilist l a s e d. Just sellepärast oleme ka meie ikka ühe Eestikeelise Realkooli  wasta rääkinud> niikaua kui meil Eestikeelist Polytechnicumil  ei ole, kus Realkooli kaswandikud ühel keelel ja ühel joonel edasi õppida wõikstwad, ja niikaua kui meie maal ja meie rahwal seesugustele  õpetatud ametnikkudele küllalt tööd ja leiba anda ei ole. Kui üks leht meie ei mäleta enam, kas Mälgus" wöiMirulane" põhjendafiwad oma Realkooli soowimist sellega, et Realkooli kaswandikud sealt otsekohe Klassika suurkooli wõi Universitäti astuda wõida. See ei ole jo mitte tõsi! Polytechnicumil ega Äkadedemial  ei ole kusagil maa! õigus Doctori auumme anda; ses on igal poolel üksi Uniwerfitäti õiguS. Realistlased on küll mitmel maal pärinud, et nimelt need kes arstiks õppida tahawad, ka Realkoolist otsekohe Universitäti astuda wõikstwad. Jdealiftlased arwawad aga, et inimene kelle elu ja terwise eest arst hoolt kannab, mitte ainult nähtama looduse  kaswatus ei ole, waid et tema ka weel ühe nägemata looduse loom on, et tema sees üks suremata waim elab ja tallitab, kelle tallitus ka inimese ihuliku elu ja terwise kohta mõjub, et üks arst siis ka inimese waimlikku elu Võimalikul mõedul tundma peab ja et temal selleks ka Klasfikacharidust tarwis läheb. Realistlaste pärimist ei ole stis ka mitte täidetud ja meie Koolide-Minister on weel hiljuti ühe ringkirja läbi kuulutanud, et Universitäti uksed üksi neile lahti seisawad, keda ühe Klassika-Gymnafiumi poolest selleks küpseks tuunistakse. Nüüd tuleb gus" jälle oma , kõrgema waimuhariduse" jutuga, mida Realkoolis ,niisamuti", aga /eifel wiisil" saada olla, kui Klasfika-Gymnasiumis, mõnes tükkis koguni weel hõrgemalt".  Mis peawad need tühjad jutud tähendama? Põllutöö-koolide kohta ja ühe Akademia kulude kohta püüab Mälgus" oma lugejaid ka eksitada, Mälgus" kirjutab: Meed põllutöö koolid, mida meie Eesti rahwale soo,wime,  ei pia meie arwamise järele kedagi ,körgeste õpetatud  põllumehi" walmistama, waid nad peawad ülepea „põllumehi, kes oma aSja praeguste tarwituste järele tunnemad,  Valmistama." Ka meie ei ole esiteks meel /örgeste" õpetatud, waid oleme õpetatud põllumeestest kirjutanud. Siin katsub /Mälgus" meie kirjale jälle targu" üht natuke teist tähendust toimetada, kui temal töeSte on, nagu ta seda selles kirjas weel mitu kord teeb. Tehku peale! Kes otseteel edasi ei saa, ehk otseteel käia ei usalda, eks see otsi ikka põikteefi. Mis Malguse" aru järel meie põllutöö »praegused  tarwitused" on, sellest ei saa meie aru ja teised  küll wist ka mitte. Seesugused üleüldised sõnad on sitked; need lasewad ennast Venitada ja kokku muljuda, kuida kõneleja seda ühel korral ehk teisel korral tarwitah, kui tema käest ehk kord ühelt poolelt ehk teiselt poolelt selgemat arutamist päritud saaks. Omalt poolelt peame meie kinnitama, et meie oma Eesti rahwale ikka Põllutöö-koolist soowime, kus Võimalikult kõik neid abiteadusi,  abinõuusi ja abitarwitusi tundma õpetakse, mis suuremate põllutöö asutuste juhatamiseks kuluwad, mis hea tüki looduse tundmist, mathematikat, mashinate tundmist ja mõnda teist tundmist tarwitawad. Paljaks saharaputamiseks  ci ole meil Põllutöö-koolifi tarwis, seda ?praegust tarwitust" õpib iga poisike tegewa juhatuse all kergest, ja weikema põllutöö igapääwaseid tarwitufi õpitakse ka ühe tubli taluperemehe juures paremini, kui Põllutöö-koolides, Seesuguste Põllutöö-koolide eest, mida MalguS" oma „Eesti rahwale" soowib, ei maksa wist kopikat kulutada. Nendest wõikstwad Ma kaswandikud wälja tulla,