Sakala I. Wiljaudis, s. Jamarilm pliewal 188S> VI». aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele peole hinnaga. Foimendnse adress: ..Sakala" toimendusele Wene-keeli: Li. Ld^ou. „Sakala" aastahin^ pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. Kl) kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop , postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei woeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Tartus: J. Tü l k Kiriameeste Seltsi majas, Sachk e r ' i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjernylsfe majas; TalliunaS: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner PäruuS: „Gndla" Selts ja E. Treufeldt'i raamawvood; NarwaS: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'! raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WõruS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Leopas Ileveuiö uxoeu. Aoui, 80 ja N. Mattis sen RöLcmü uxoen., x Rasaneu. uoera, 23/21. Wiljandis: F. Feldt. Uueks aastaks. seitse aastat on „Sakala" ära elanud, ta on selle aja sees rõõmsaid ja ta turbe päewi oma Eesti rahwaga  mööda saatnud. tema on meie rahwuSliku püidmistele  tee rajanud, mida mööda meie oma üle.Valitsema  ja wägewa Wene Valitsusele ja rahwale lähenemisel,  meele ja mõtte poolest enam sugulusel ja ühtesulamisel  ergumine ja ennemine edasi püida ja edasi saada wöime. Otsekohe ära üelda: Wenemaa tähtsus on nende aastatega suurel mõedul Eestis selgunud, Eesti rahwa poliitikaline tundmus, mis ainult wägewa Wene kotka najal ja kaitsel wõib kesta, on kasivamas ja sirgub  iga aastaga ikka suuremaks. Eesti süda ja Wene hing, Eesti mees ja Wene riigialam, Eesti keel ja Wene keel, EeSti meel ja Wene wcnm käiwad Sakalas käsi käes ja on meie töö alguselt otstarbeks olnud, kõik teha et sellel wiisil oma rahwast edenemisele awitada. Aastakümneid  on ära nähtud, tööd on omal wiisil ka tehtud, kodus ja koolis, Waremalt ja wapralt õigel teel käimine  on Eesti minewiku suure wõla tasumise algus ja EeSti rahwal on ainult siis õige edenemine ja poliitika, kui riigialama truuduses oma kätt Wene walitsuse wägewa käele jõuame wastu sirutada, kes meile olewiku awarat elu on a nnud ja kes meid tulusa malle tulewikulle  wõib wiia. Sellesama armsa lootusega astume ka meie jälle ühes oma rahwaga üle aasta läwe. Sellega üheS käigu ka sellel algatud aastal Eesti rahwusline hariduse töö ja tundmus oma ärganud edenemise teel. Tema piab ikka suuremaks saama, nagu meie rahwas ka ikka ise awarama elujärjele saada püiab; See on kui kroon meie muu olemiste peas ja meie aun mõõdetakse  tema järele. Meie soowime kõigest hingest, et ka algatud aastal kõik kauks, mis meie rahwa hariduse töödele kammitsaks on. Loodame nimelt, et ka uus aaSta neid parandusi edasi ilmutab, mis läinud aastal meile osaks saiwad. Suguwennad Lätlased saiwad meie koolide kuraatori lubaga oma keelelisi linnakoolisid ja meile kästi Wõru kreiskoolis pool-enam Wenekeelt õpetada kui sennipi, Rakwere kreiskoolis tahetakse Wenekeelt  õpetuSkeelekS tõsta j. n. e. j. n. e. edeneb asi ja paraneb EeSti -Läti põlw, olgu see koduses, olgu seltslikuS  aSjas, on waja parandada püida. Awitagu meid seks iga kodumaa elanik, olgu ta sündimise poolest keS iial tahte, awitagu ta meie emamaa õisi kosutada, anname seks ju uuel aastal ka endisel wiisil igalle kätt. Aga meie peatee wiib meid ikka Zaari juure, meie ülem tugi ja abi on ikka Wene Zaar, sellepärast olgu ka meie kaheksama aasta algamisel esimene õnnesoow oma Eestirahwale  ja ka esimene ja rahwaga ühendatud palwetamine oma Zaari eest, nende ammu ilusaste loodud sõnadega: Poliitika ringwaatus. Wene riigimalitsuse püidmisteS on see ikka esimeses  otsas, kuida wiisi oma alamate elujärge parandada  ja tõsta, ning nimelt raha asju edendada. Raha ministeerium saatis meel minema aasta lõpupoolel ühte oma ammetnikudest wõeraste riikide tubaka kaswatusi ja kauplemist uurima, kes siis omas riigis paranduse plaanisid ette pidi panema. Mee ammetnik on seda juba ka teinud ja tunnistab, et Wenemaa lõuna poolisel rajal paremaid sorta tubakut wõib kaswatada ja walmistada, kui mujal Euroopa maades. Ainult Türgimaal saawat parema kliima pärast üks tubaka sort parem kui meie maal, aga Wene tubaka kuiwatamise ja harimise wiis olla wana mooduline ja wilets, millepärast Wene tubaka kauplus wahisem olla. Iga suitsu raasukene toogu raha, sest ka raha küllus on poliitika ratastele hea määrimise  abinõuu. Aasia piirilaiendamine olla juba nõnda kaugel, et iga päew Wene kotkas ka Herati maajagu oma tiiwade alla tõmmata wõiks. Meie wälimiste asjade toimetaja minister härra von Giers ei tahtwat seda aga meel sellepärast mitte et sellest Inglise waba ministeeriumil oma parlamendiga jagelemist wõiks tulla. Aafrika Egipti rahawaese riigi kassa komisjoni on ka Wene riigi Valitsus oma saadikut nõuupidama ja otsuste tegemisele ligiolema läkitanud, mis Inglise saaremehi kohutanud. Poliitikas on ju asi ikka nõnda, et uuel aastal wanad asjad ja wanal aastal ka jälle iga silmapilk uued asjad tõuusewad ja wauwad, tulewad  ja lähemad. Nõnda nägime meel minema aasta lõpul, kuida üks Saksa Aafrikamaal asunik St. Luutsia lahe tüki maaga omale ära ostis, aga Inglane ruttu waheajal seal oma lippu lehwima panni. Üks rabab töisele ette, aga seesugusest rabamisest wõib wiimakS ommeti päris tüli ja kõige kurjemal lu'ul ka tuleriistade paugutamine tulla. Praegu waidleb see Saksa asunik, ega taha oma maad Inglisse walitsuse alla anda ja niisama ei taha ka töine oma lippuwarrast uueSte maha nihutada. PrantSlaseb paugutawad uuest aastast hoolimata  Hiinas oma suurtükka ikka edasi ja parlamendil on senatiga ainult nende miljardidegi üle nõuupidamisi küllalt, mis selle kauge hommikumaa sõakuludeks tarwis läheb. Mehi on ka küll PrantsuseS, kes ütlewad, et seda rahapoolist tarwis kõwaste hoidma on hakata, aga töiselt poolt kostab neile rahaminister: Admiral Kourbet ei saa oma laewu Farmosa rannal liigutada, ülemkäsuandja  ei saa Hiina pinda mööda mehi edasi marssida lasta, manu mehi tarwis kodu tallutada, et nad sõast wäsinud, uusi juure saata, et nende raugemata jõuudu tarwis pruukida jne. jne., aga seda kõik wõib ainult maailmas see raha kopikas teha. Jällegi lubatakse mõni kümmend miljardi pranka, jällegi purjetawad mõned laewad sadamatest mehi kõhisedeS täis Hiina poole ja suurtükkide ragin ja püssirohu suits püiab meie armast päikest ära ummistada. Waesed Hiina tutimehed langemad  ja seda tõik tuleb ka paraku uue aasta poliitika ringwaatuseS ette. ' Kuna aga seesugune sõa kärin ja mürin wõeral Hiina pinnal walitseb, on kodus olejatel tagawara mäemeestel hoopis uued mõtted peas. Nad kõnelewad ja sofistamad isekeskis tulema aastasest parlalamendi  ja senati liikmete uueste walitemistest. Orleanistid  kiidawad oma kuninglikka kanditaate kõige paremateks,  Bonapartistid jälle oma keiserlikku prinza jne, aga mõlemate parteimeeste püksid wärisewad walitsewa wabadriigi ees ja wahiwad ikka üle õla tagasi, kas nende ülearu kiitlemist mõni wärwimütsi mees ehk kuuleb. Itaalia kuningriigi peale on püha isa paawst ka jõuuluks oma wiha-karikast sappi kallanud ja ütleb, et need wallatumad maailmalapsed enam temast suuremat tähelegi ei panna ja koguni kuule kuule ei puududa enam palju, kui waStased koguni ka meel endisesse kuulsasse Rooma riiki Lõist usku toowat ja püha isakesest  hoopis ära taganeda. Oma laul ikka. Aga ehk küll paawst ka Sakslastega endise kuulsa Dr Falki Mai-kuu seadusest saadik enam heaste läbi ei saa, ei keela see ommeti ka mitte Itaalia kuningliku ja Saksa keiserliku riikide ma hele mingu meele tulemist. Asi juurdunud sest wälja, et Itaalia saadik Londoni konwerentsil  Saksa ja Prantsuse wasta Inglise poole hoidis. Nõnda läbisegi poliitikas esimest korda ringi waadateS puutub meile ka Portugaalia kuningriik silmade ette, kus uuel aastal ministerpresident Fontes suuri seaduse muudatusi ja ka ikka paranemuse poole ette tahab wõtta. Wõida küll olla, et uue seaduste looja ise enne oma ammetist kukub, enne kui seaduse malmis saab. Mis aga üks ei saa, seda töine katsugu ja sagedaste saab ta, nõnda läheb ka uuel aastal poliitika asi oma soodu peale ringi. Omalt maalt. Wiljandift. Oma selle aaSta lugejate teretuseks wõime rõõmuga tunnistada, et sennini tellimine enam ja elawam on olnud, kui minewal aaStal selle aegu. Seepärast  wõisime ka rõõmsama südamega uue aastasse astuda ja oma tööd wanal wiisil ja wanul muutmata! põhjustel algada. Meie kirjasaatjad, kes kaugemast ringist sõnumete ja ka suuremate töödega meie tööd on tuetanud, palume sedasama ka edasipidigi teha. Ümberkaudiste kihelkondadesse  oleks meil küll weel mõned kirjasaatjaid enam tarwis  ja lubame neile ka prii-eksemplari anda, kes wähemalt  kuus paar korda meile sõnumeid rahwaelust ja ettevõtmistest  saata lubawad. Meie püidmiStes on see peaasi,  et Sakala oma alustaja algatud teed edasi wõikS käia ja oma rahwa teenistuses edasi elada. Palume ja püiame kõiki endist Sakala sõbru seepärast meid osawõtmisega  tuetada ja meiega ligi töötada. Üksikud ei wõi selles töös midagi teha ja kui hulga jõuud ülepea ja igas