maa Keisri haiguse ja Kanzleri-fasi mõnul jälle suurema julgusega oma pead tõstma. Parlamentis pidas Noor- Tschechilaste esimees Gregr selle kuu 6. pääival üht ülikäredat  kõnet Saksa-Austria ühenduse «vasta, millest ainult Saksamaa kasu saada. Tema kostis elawalt selle eest. et Austria ja Wenemaa «vahel lepitus tehtud saaks, kus fiis mõlemad riigid isekeskis oma wõimuSkonde piireid Balkani poolsaarel määrata, s. o. Balkani poolsaart oma keskis jägada wõiksiwad. Sedasama pärib ka Noor-Tschechilane Vasaty. Kui Magyarlased mitte Wenemaa rveriwaenlafed  ei oleks ja kui Nooma-Katholiiklased ja Greega- Katholiklased mitte Balkani poolsaarel kokku ei põrkaks, fiis «vöiks kergest mõnda uudist oodata olla; kuida aga asjad nüüd seisawad, ei ole Tschechilastel selle peale «vist suuremat lootust. Prantsusmaal oli seekord ühe Parlamenti-liike «valimise  pärast Nordi departementis rohkem kära, kui muidu neil aegadel, kus kõik Parlament uueste «valitud saab, kus muidugi ka karast puudust ei vle. Kindral Vou - langer oli ennast just sealt Parlamenti tahtnud saata lasta, sest et see maakond kõig.' tähtsam olla, oli teistesse paikatesse, kus tema juba oli «valitud, tänades kirjutanud, et tema «valimist «vasta «võtta ei «või ja fiis hakati kõige kätega Nord'i departementi «valijate kallal tööd tegema.  Anarchistlaste, Bonlangistlaste ja Bonapartistlaste lehta sai sadatuhandete eksemplaride kaupa senna saadetud ja .Jntransigeant", Anarchistlaste kõige käredam leht, saatis üksi 100,000 Boulanger' pilti, seda õnnetoojat hobuse  selgas, palja möegaga Elsass-Lothringi peale tähendates,  näidates. Teiselt poolelt saadeti muidugi ka lehta rahwa sekka ja kirjutati niinelt: .Boulanger tähendab kolmat Keisririiki. Aealugu õpetab «neid aga, et isamaa siis uueste lõhutud saab. Preusslased tulewad kolmat korda (neljat korda. („T. S." t.) Parisi, Strassburgi ja Metzi järel saawad Nancy ja Luneville Saksa limadeks.  Ztalialased wõtawad Tunisi, Nizza ja Savoyamaa, Saksamaa meie koloniid, Austria meie wõimnskonna Homikumaal  (Balkani poolsaarel); Prantsusmaa saab sõeakulude  alla rusutud, mille wasta endised 5000 millioni lapsemäng oliwad. Ehk tuleks fiis ka wiimane otsus, Prantsusmaa maha-kustutamine Europa politika-kaardi pealt. Prantsusmaa walijad, kui teie seda soowite, fiis «valige Boulanger I" WalikogudeS ei kuulnud keegi kõnemeeste kõnest, waid ainult aga kära ja laulmist. Selles määratümas  käras on siis ka Boulanger selle kuu 4. pääwal Nord-departementis 172,528 healega 267,530 antud healest  Parlamenti-saadikuks «valitud. Tema rõõm on suur ja tema tahab ise senna reisida, oma «valijaid teretama ja oina suuri plaanist arutama, kuS temale muidugi määramata  uhket ja «võimalikult käratsewat wastawõtmist walmistatakse. Tema ise kinnitab, et temal söea peale mõtetki ei olla; Parlament pidada aga uueste «valitud, riigi põhjussaedus läbi «vaadatud ja muutmiseks rahwakogu  kutsutud saama. Läheb see kõik korda, fiis on «vist kiidetud Wabariigi ots tulnud ja kergest wõib Boulanger Dictatoriks (ainuskäsuandjaks) tehtud saada. Et tema, ehk keegi teine tõeSte ilma igatsetud .Wenewennastufeta" sõda Saksamaa «vasta aia-teiwast murda usaldaks, seda ei ole küll arwata ja see .Wene-wennastuS" ei näi nii odawalt saada olema, kui Deroulsde Wene tuisulaste sõna peale ehk kuulutas. Üht teist sõda kodusõda wõiks aga Prantslastel karta olla. Parlamenti walitsuse «vasta on ennast Anarchistlased, Boulangistlased, Bonapartistlased  ja Orleaniftlased ühendanud. Läheb neil korda Präsidenti, Ministeriumit, Parlamenti ja Senatit lawalt pühkida, siis läheb see kirju kari «vist saagi jagamise kallal oma keSkis riidu. Teiselt poolelt ilmuwad aga ikka ja ikka kardetawad tähed, et pöörane rahwus-mihkamine ja .kättetasumise" - tuju Sakslaste ja Saksamaa «vasta, kaugelt wcel mitte kustunud ega ka jahtunud ei ole. .Isamaa-liiga"  juhatus-komitee poolest on Deroul6de uueste selle kavatsejate-seltskonna Auupräsidentiks «valitud. Kavatsejate  leht .Evenement" arutab suure elamusega Prantsus-Daani ühendust. Söea-acal pidada Taanlased Saksamaa sadamaid oma sõealaewade «vahi alla ja Zdamerd Saksamaa meremäe eest kinni panema,  Schleswig - Holsteinis mässamist üles kihutama  ja sedawiisi Saksamaa sõeawäge põhjapoolt hirmutama. Daani leht .Politiken" kutsub kõiki teisi lehta seda pöörast plaani ühel meelel hukka mõistma, kui neil weel wähegi mõistust peas ja isamaa-armastust südames  on. Taanlased ei tahta muud, kui omal wiifil tülitamata  ja rahus elada; .kättetafumise-sõea" peale Saksamaa  wasta ei mõtelda keegi. Saada seesuguste wäljaSpidiste tuhinate mõnul Taanimaa jälle maailma aeakirjanduses Prantsusmaa ja Wenemaa kõrwas nimetatud, nagu mullu, ilma et atvalik heal Taanimaalt seda ühel meelel hukka mõistab, siis «võiks Saksamaa poolt ka jälle .Kasi meie ukse eest!" wasta kõlada. Kas aga kõik sedawiisi mõtlewad,  see on teadmata. Belfortis on mõned Saksamaa  studentid, kes pühade aeal Prantsusmaad oliwad «vaatama läinud, toorestatud .kättetasujate" ja meeletu- mate rahwus-tuisulaste poolest koledast läbi lõhutud ja teutatud. Valitsus on sealistele kohtutele käsku annud, seda paha asja hoolega läbi kuulata ja pahategijaid nuhtluse alla panna; kardetakse aga, et kohtud neid ei .leia," kuida seda seesuguste juhtumiste juures ka teistes paikades nähtud on. Eks seal ka mehi ole, kes haawafi .paiseteks" ja .koera-naeladeks" tunnistada  oskawad. Kas «valitsus ka kõige parema tahtmisega  seesugust üleslõõtsutatud leeki taltsitada suudab, kas .Saksa Mihkli" kuulus kannatus seesuguste õrilaste wasla jäädawalt keStab, see on ikka küsitaw. Kergest wõiksiwad Prantsusmaa tuisulused tunda saada, et Eestlaste  wana sõna tõsi on: .Koer hangub, kuuni wõeraS tuleb." Seal on .koerad" juba 17aastat .haukunud." Inglismaa «välisest politikast ei ole wiimasel aeal pea ühtigi kuulda olnud. Silmanähtawalt tahetakse sea! ära oodata, kuida asjad Saksamaal lähewad. Seespidi immitseb lirimaa segadus edasi ja leekab «vahest «välja. KuuluS kõnemees ja ärritaja, Parlamenti-liige O'B r i en, kes juba enne «vangis istunud, on selle kun 2. pääwal jälle ühe ärntuse-kõne pärast kinni «võetud, mida tema Pühapääwel enne seda Loughreas pidanud. Jtalias on nõuuks «võetud üht jagu sõeawäge Massanayst  tagasi tulla lasta ; kolm laewa on Paastukuu 29. pääwal Neapelist nende järel saadetud ja selle kuu 1. pääival o« nemad juba kodu-teele läinud. Kindral Valdissera  jääb teise «väega Massauahsse «valivama. Abessynia  Negus'el olla kitsik käes. Sudaueslased on tema maale tunginud. Goggiam, ühe Sndaneslasle suguaru Kuningas, kes NeguS'e poole hoidis, on teistest raskest löödud ja tema kaks poega on lahingis langenud. Sellepärast  on Abessyuialased suure rutuga MaSsauah poolt taganenud. Türgi «valitsusel on ikka «veel palju tüli, kui ka Kreeta saarlased jälle rahule jäänud olla. Walitsuse poolest oli uüüd Seres'i Metropolil Makedonias ametist ära heidetud,  «vist osawõtmise pärast Õigeusulaste asjus BulgariaS,  Patriarchile oli sõnumit saadetud, et tema senna üht teist Metropoliti saadaks ja Makedonia kohtutele  oli käsk antud, ametist heidetud Metropolitiga mitte enam tegemist teha. Selle üle tõusis suur kära, sest seadust  mööda ei ole Türgi «valitsusel õigust Metropoliti ilma tema «vaimulikkude ülemate ja kiriku ilmaliku nõunkogu  osawõtmiseta ametist heita. Patriarch audis temale käsku paigale jääda ja Türgi «valitsus on järel annud. seda oma käsku üheks .eksituseks" tunnistates. B u lgaria  põgenikud oliwad Salonikist Dadeagalschi läinud ja seal mässamist üles keerntanud. Mässajad on kinni wõetud ja Adrianopolisse saadetud.  Greeka-sigeusu  St. Johannefe-kloostri munk Galakiion on Zerusalema Patriarch Nikodemuse peale kolin kord kolme sammu pealt lasknud  ja teda pahemast puusast ja pahemast käest haawaund. Patriarch Nikodemus oli seda kloostret «valama tulnud, seal ol! Galaktioni paha eluwiifide üle kaevatud ja Patriarch oli teda wälja heita käskinud. .Sina lähed enue mind I" oli muuk karjunud, ennast täis joonud ja kui Patriarch pärast Gerassimoivi. kloostrisse läks, seal seda kurjategu teinud. Galaktion ou raudus Jerusalemma «viidud. Patriarhi  haaivad ei olla kardetawad. Wasta Greeka piiret on rööwlid ülekäte läinud ja nende «vasta on sõeawäge  saadetud. Mõnelt poolelt arwatakse, et sõeamäel seal teist asja olla. Serbia Kuninga-praua Natalia, kes nüüd juba pool aastat Florenzis elab, on Wiini kõrgemates ringgkondades eestkostmist otsinud, et tema jälle Serbiasse tagasi nunna «vöiks. Politikast tõutab tema ennast eemal hoida, aga 12 aastane Kronprinz Aleksander saada muidu wõeral maal oinast isamaast wöerututatud. Kuunigas Milan on «vastanud, et Kronprinzil rahwuslikud kasivatajad  on, kes tema südames isamaa mälestust kustuda ei lase, aga Kuninga-praua tagasi-tulemine wõiks kodumaal politika asju weel kirjumaks teha, kui need nüüd juba on. Kuninga-praua Natalia jääb fiis weel määramata aea peale wõerale maale, mis seda tähendab, et SerbiaS «vähe lahkust Wenemaa kohta on. Kuninga-praua Natalia on ühe rikka Wene kaupmehe tütar. Rumänias on talurahwa mässamine jahtumas. Walitsuse  poolest on nõuukS «võetud «võlga jäänud «naksude fisseajamist. millest mässamine tuli, seisma jätta Bulgarias wõitlewad kolm erakonda Prinz Ferdinandi waSta. Karawelow'i erakond, kelle leht .Trnowskaja Constituzia" on, mõistab walju sõnaga seda Ida-Numelia liikumist hukka, mille järges Würst Aleksander oma trooni kautaS, kui ka Karawelow ise selle liikumise tõst>a oli. Tema seletab rahwale, et ainult tingimata allaheitmine Wene naa alla õnne tuua wõib. See erakond on wäga tegew, aga rahwa poolt ei näi palju usaldust leida olema. Radosla«vo«v'i erakond, kelle leht .Narodni Prawa" esiteks Prinz Ferdinandi eest kosta lubas, pärast aga teisele poole pööras ja kõiki abi Würst Aleksandri tagasi-tulemisest ootab. Zankow 'i erakond, keS rohkem  «varitseb, kui midagi teeb. Zankow ise elab Konstan- tinopelis ja tema erakonnast ei ole palju kuulda. Karawelow  on ainus, keda «valitsus tõeste kardab. Tema lehe toimetaja, Hareikow, on juba kaks kord kohtu ees seisnud, aga kirjad on nii kawalad, et seadust «nooda temale  midagi ei «või tehal .Ärasaatmine walitsuse-teel" näib BitlgariaS weel tundmata asi olema, kuida ka mõnelt poolelt .wägiwalla" üle käcatsetakse, mis seal «valitseda. —' Priuzess Clementine ei ole oma wenna, Aumale Herzog i, juures abj, s. o. raha leidnud. Tema reisud  on sjata olnud ja raha puudus saab «viimaks ehk Prinz Ferdiuandi kõige wägewam «vaenlane olema. Jda-Jndias on Paastukuu 27. pääwal hirmus keert  u««l möllanud, kui enne kange «nürin eel käinud oli. Maru on ainult kolin minutit kestanud, aga wäga palju kahju teinud, nimelt Tukka linna ära lõhkunud. Kindlamad  kiwi-majad, nende keSkis ka Na«vab'i palee, saiwad lohutud. Paksud raud-trellid saiwad nagu paber paenutatud,  puud jliuriega maast kistud ja kaugele edasi aetud. Inimesed, kes tuuleioonest «väljaspool seisiwad, ei ole sellest  muud märkanud, kui mürinat. Surmatud on 69 inimest, umbes 100 on raskemasi ehk kergemast haawatud. Khkinas on jälle suur pahandus Prantslaste üle. Mõne kuu eest on Tongkingi poolt katset tehtud 30,000 Khimlast kõiksuguste ettekujustamistega Amerikasse toimetada,  kus neid Panama kanali kallal tööle panna taheti. Juba oliwao neist 12,000 laewa peal, kui asja teada saadi ja neid Annaini kohtute voolest Prantsusmaa ametnikkude  käest wätja päriti. Mõned neist .wäljsrändajatest" oliwad Kantom maakonnast, kus Khiinlased kahe palkaja pead «naha raiunud on. Afrikast arutawad Veterinauui .Geografia teatused," ,t weel asja ei olla St au ley pärast suuremalt kartust pidada. Et täuine weel temast sõnumit tulnud ei ole, see tulla sellest, et tee Uganda ja Unjoro «vahel kinni on ja postid Emiuist Jda-Asrika randa ei pease. Ka uudes Kongo-riikis olla teekäimised Stanley jaama ja Aruwimi «vahel «väga waewalised ja rasked. Ka enne, kui Stanley  Afrikas reisimas oli. on sagedast kaua aega mööda läinud, enue kui temast sõnumid EnropaSse jõudsiwad. Tema on juba kardetawatema! teedel käinud ja tänine ikka kõigeist raskustest ja takistustest älja peasta oskanud.  Üks 500 meest suur eeisuroug yea riistadega ja hea juhatuse all, ei «võida nii kergest Afrika metsrahwaste  jugukondadeft h.iwitatud saada, kellel weel tuleriistu ei ole ja keS oma keskis weikesteks salkudeks lahkuwad. Omalt maalt. Tallinnast. .Nowosti" sõnumite järel saada Seespidiste aSjade Ministrile järgmine laiendatud meelewald .wõerausuliste"  kirikuõpetajate üle antud: WõeraSte usutunnistuste  kirikuõpetajaid ametist lahti lasta, ainult Wöeraste usutunnistuste Departameuti ettepaneku peale, igal korral ilma .Niigikauzellei civil- ja «vaimuliku aSjade jäuskonna" otsust ära ootamata. Kõik wõerausuliste «vaimulikkude ametnikkude koosolekud ja nõuukogud piawad ainult lubatud  saama, kui uende nõuupidamiste plaan Seespidiste asjade Ministeriumi poolest kinnitatud on. Ka piab igakord üks saadik sellest Ministeriumist nöuukogude juures olema. See saadik piab selle üle walwama, et nõuupidamised  mitte üle Ministeriumi poolest kinnitatud plaani piirete ei lähe. Pärast nöuukogude lõpetust piamad kõik protokollid kinnitamiseks Ministeriumisse saadetud saama. Ka wöeraste usutunnistuste Kiriku-eesiseisuse - ametid ja Jumalakojad piawad Ministeriumi ülewaatamise all seisma.  Ükski Kiriku-eestseisuse-ameti tähtsam nõuuwõtmine ei pia ilma Ministeriumi kinnitamiseta täidetud saama, kellele ka aruandeid selle raha sissetulemise ja «väljaandmise üle siSse saata on, mis Kiriku-eestseisuse-omeki tallituse all seisab. .Wirmaline" on Küünlakuu 29. pääwast künni Paastukuu 20, pääwani ilmumata jäänud, sel aeal Peterburgist  Narma elama asunud ja umbes poole kokku kortsunud. Seda uut .wormi" arwab .Wirinalise" toimetus rahwale  kasulikumaks, sest seda wõida kergemi köita. Juba mullu olnud seda mitmeS kirjas, ka Soomemaalt, soowitud.  Peterburgis puudunud .Wirmalisel" sagedast kirjaladujaid,  nüüd aga NarwaS kirjatähtesi ja sellepärast ilmuda  leht esiteks ka weel ilma lisata. —> Üht ei näi aga .Wirmalisel" mitte puuduma, s. o. mehi, keda tema meie kodumaa kirikutesse saadab, selle peale waritsema, kas jutlusest midagi ei leia, mida pahanduseks kirikuõpetajate  masta tarwitada wõib, kaS rahwa ees ehk ka kõrgemas  paikaS. Nenda kirjutab see leht oma Nr. li sees: .Jõelehtme kiriku õpetaja ütles kantNi pealt kogudusele  Harju-Jaani õpetajast, (keda ülema poolise otsuse , järele Astrahani kubermangu saadeti) : .Ta on kui kurjategija  ilmasüita eluks ajaks Siberisse mõistetud." .Harjumaalt. Kose kirikus peeti j 4. Webru.aril  jutlust. SclleS jutluses noomis õpetaja rahwast,