mis kõrwa lõhestaw on, ja rahwatuhandate ! kõmisewa rõõmukisaga. Kära on sel silmapilgul  nii jäle, et jookse kas põrgusse kohe. ! Kui schach oma istepaignle on läinud, ! algab Võiduajamine. Sellest wõtawad ainult schachi ja printside hobused osa. Ajamine on lihtne ja igapäewane, isegi ! igaw, sest schachi hobused lastakse ikka wõita teisiti ei tohi, Jumal hoidku! > Waheaegadel mängib muusika, kuna ka kunst-tantsijad ette astuwad. ! Wõiduajamise lõpuks tuleb pidulik jõjawäe paraad, mis aga ka kaunis igaw l on, sest et ikka needsamad polgud mööda lastakse käia, muud kui teiste ohwitseeride ! juhatusel.. See tuleb--sellest, ell Pustas I suurem osa jgjawäge ainult paberi Pääl seisab. Walitsus maksab küll Palka, raha jookseb aga kelmide riigiametnikkude taskusse. Lõppeks nimetame weel lühidelt üht pidu, mille nimi „moharrem" on ja mida rahwas igal aastal mai kuu esimesel poolel igas Persia linnas suure õhinaga pühitseb. See pidu on prohwet Mohamedi kälimehe Ali perekonna anuks, kes Schilli asuseltsi asutaja oli, mille liikmed kõik Persialased on. Iseäraliselt käib moharremi pidu Ali poja Jmam Hasseini õnnetuma surma mälestuse kohta. Sellel pidul näidatakse  rahwale näitemängu kombel nimetatud mehe tähtsamaid elujuhtumisi, tema ja perekonna  otsa saamist. Kange kisa ja pisarad näitawad, kui wäga Persialased sellest näitlemisest  osa wõtawad. Rahwa meele äritus on weel seda suurem, et näitlejad „seidanid"  on, see tähendab inimesed, kes endid  prohweti järeltulijateks tunnistawad. Preestrid ja mehed ei pea neist suurt lugu, rahwas auustab neid aga wäga. Pääle nende on aga näitemängijad  ka weel usumäratsejate seltskondade liikmed. Need on mehed m lapsed, kes suure musta lipuga rongis ja waljusti lauldes üle näitelawa könmwad. See juures stööwad nad ruttu ja tugewasti enestele rinna wastu ja äratawad see läbi päält waatajate seas nii suurt waimustust, et ka need neile järele halkamad tegema, wastu rindu taowad ja waljusti Schiiti usu asutajate Hassani ja Hasseini nime karjuwad. Wahel on ka näitepõrandal mõni teine usu märatsejate selts, mille liikmed ennast ahelate ja Põueodadega piinawad ja wcristawad. Siis on rahwa waimustus lõpmata. Märatsejad lähemad ka weel isekeskes tülisse, nii et sagedasti päris lahing algab, kus palju haawarud, saab. Uuemal ajal on aga selle eest hoolt kantud, et sarnased juhtumised moharremi pidul enam ette ei tule. Lõpp. anda. Ka ei wöi meie siin kohal üht suurt hariduse sammu, mida Wene maa hiljuti astunud, nimetamata jätka. See on mmclt seadus, et ka naestcrahwad aptcekrideks wõiw./d õppida ja aptcekisid asutada. Selle uue seaduse läbi saab Wene maal naesterahwalik  haridus suurel sammul edasi astuma.  .. . . . Piau:' uie maal on asjad jälle õige kurwad ja tumedad. Boulanger on oma i oja täitja otsa mänginud, nüüd tuleb näi- > tclawalt ära astumine. Tema libe keel ja tegevuses olek on ometi kord Põhja > ta jalgade alt ära wiinnd. Ainukene and ja osawus, mis talle jäänud, rumala, > toore rahwa pelestamine ja juhmiks tegemine  oma ülesastumise läbi, ei ole teda siisgi  mitte langemise eest hoida jõudnud, Praegu, mil Prantsuse maal ühtgi meest ei näita olevat, on erakondade õõrumised ja tuisuluste tuhinad oma vilja lõikamas. Saksa keisri teekond Wene maale on ! Pranialaste Tähelepanemist kõige suuremal mõõdul enese pääle äratanud Nad näewad  sellest sarnast und, mis märku annab, et magamine mitte kõigitir ahulik ei ole olnud. Inglismaal oli Muti suur sõjamäe korraldamine käsil, mis keskmisel wiisil korda on läinud. Waheajal on inglased,  nagi, juba lugejatele teatatud, vaikese väikese ja wärske sõja Zulu-Kaffritega ara pidanud. Inglasel °n suur h.mu oma maasid suurendada, selle parast hakkab ühele wähemale naabrile, kellele ta aga juurde peaseb, tuld andma, kum see alla peab heitma ja Inglise orjaks saama. On see sündinud, paneb Inglise valitsus uuesti omandatud maale oma tahtmise järele asujad  elama, kes kalle hääd renti maksawad. Sarnast lugu mängib ta nüüd ka Zulu- Kaffritega. Wäikesed Balkan, rugikesed ei saa ega saa rahu. Bulgarias läheb stgadils  ikka suuremaks. Tuttava Koburi printsi pailapse, major Popowi, on Stambulow  üle löönud ja ta üle kange kohtuotsuse  teinud. Waheajal on Koburi Prints talle armu andnud, ta on wangist lahti lastud ja pidada peatselt majori nime ,alle kätte saama. Waheajal on Bulgarias ministerium  sassi läinud. Wana- ja vabameelsed  parteid õiendawad oma asiu awalistes ajalehtedes, mis otse kurwastawat pilti Bulgaria sisemisest sassisolemistst annab Saab näha, millal selle riigikese asi õieti paraneb. Serbias on kuningliku paari lahutamine  luniugauua ee lepi ega anna järele ,a ci ole lahuMsc soomiga rahul za kardab nüüd, et tema käest ta poeg kroonprints Wiesbadenist wahest  wägiwaldsel wiistl wiidakse. Ka > see asi sünnitab üleüldist tähelepanemist. 1 Wiimaks on siis Balti maakondades  ja iseäranis Eesti maal .sandid , ilmad kõik hääd lõikuselootused tühjaks teinud.  Esitsaline wältaw jahe ja põudne ilm on wiljokaswu suurel mõõdul takistanud, > nõnda et hiljuti tulnud wihm ainult wähc on Parandada jõudnud, mis siiamaalsed sandid ilmad ära rikkunud. Ka rõuge- ! tõbi on Tallinnas wõimust võtmas ja ennast  kiirelt maale laotamas, nii et sellest ainult õige kurwastawat järeldust wõib oodata. Südamlik palwe ja hüüe Eesti Aleksandri-kooli hääks. Armas kallis sugurahwasl Eesti Aleksandrikooli  auustatud sõbrad! Suure waema ja wõitlcmise  järele, mis iile kahekümne aasta on kestnud,  astub see kool Jumala abiga tänawu, 10. Augustil 1888, tõesti elule. Tema on esialgu- > selt sell Piiril ja mõõdul ülemalt poolt kinnitatud, nagu tema praegune rahaline jõuud teda sisse säädida lubab ja saab siis sedamööda kõige tublimate linnakoolide järjel seisma ja nende õiguste osaline olema. Ehk küll selles koolis teaduslikkude  asjade õpetuses Wene keel saab pruugitav?  olema, on temal ometi see tähtsas ecstõigus, et Eesti keelel, kui kasvandikkude  emakeelel, laiemalt saab aset antud. Eesti keele õpetused on temas ainult pääasjad  i Eesti keele, loomu õpetus, see on grammatika, kirjasäädmsie kunst jstilistilra) Eesti kirjanduse ajalugu, kõne- ja luulekunst,  . jne,, see on siis üleüldse kõik, uus selle õpetuse järjel seiswatel kaswandikkudel  oma emakeele kohta tarwis on tunda M teada. Niisama antakse ka usuõpetus ja Jumala sõna tundmine ZEesti keeles, ja Pääle selle põllu- ja aiatöö õpetus, Eesti Aleksandri-koolil otr-mga oma õpetuse  kawa poolest kroonu linnakoolidest laiem tööpiir, scst et tema kaswandikud > ka majapidamise-, Põllu- ja nimelt ma- ! töö asM' iseäralist õpetust saawad, ja weel paris jaoskond elule astub, mida loolt luratoriumil kindel nõuu on asutada, nii pea kui rahaline jõuud mi kaugele on lasunud, Pääle selle on koolile  see õigus jäetud, et ta edaspidi, kui rahaline jõuud ulatab, realkooliks wõib s tõstetud saadu, Aleksandri-kooiis wõib nimelt  maal elaw rahwas oma poegadele odawamalt ja kergemalt tublit õpetust saada,  kui kusgil linna paikns, kus korteri- ja koolirahad wast kolm kord kallim tulewrd, Aleksandri koolis leian ad kaswandikud pru korteri ja wanemad wõiwad neile, kui soo- , wiwad, lkiwa ja moona kaasa anda, mille - läbi sääl kooliõppijate ülespidamine kõige odawam tuleb. Need wanemad aga, kes oma lapsi soowiwad koolimaja kosti Pääle pauna, maksawad iga lapse päält 80 rubla ! aastas ja pääle selle weel ökonomi ülespidamiseks  ja ,pcsu pesemise eest kokku 2 rubla, Kooliwalitsusega lepimise järele wõib see kaStiraha kooli tarwitust mööda ka moonaga tasutud saada. Esimese aasta kooliraha on 14 rubla pääje määratud. Et selle eest wõimalikult hoolt ou kantud, et kooli õpetus ja juhatus kõige ustamamos  käes seisab, mis nii hästi kõrge riigiwalttsnse  usalduse, kui rahwa rahuloomise ivääriline, on iseenesestki mõista. Sellega oleme oma armsa looli seisu ja olu, tema õigusi ja õpetusringi  lähedalt tähendanud ja juba sellestki on näha, et need tingimised teda nimelt meie põllurahwnle iseäranis sündsaks ja soowitawaks  kohaks teewad. Meil, selle ivoli hoolekandja kogul, on siis püha kohus armast sugurahwast jä üleüldse kõiki Eesti rahwa za tema Aleksaudri-kooli sõpru  kõigest südamest paluda: Pangem aega tähele ja astuge nüüd ühendatud Miul ja jõuul oma üksnes Eestirahwa enese poolest  asutatud koolile tugemaks toeks. Meie helde ja armuline riigiwalitsus on selle Eesti kooli kohta oma kindla ja kõikumata otsuse teinud jn on temas meile njakohalise  hariduse hallika awanud. Kogugem ennast tema ümber ja tunnistagem oma rohke armastusega ja ojawõtmisega, et meie rahwas aja nõudmist mõistab. Kui wäga rvömuslaw ja kiiduwäärt oleks, kui kooli- maja sisseõnnistamisel, mis Augustil s, a, pidulikult saab toimetatama, Eesli rahmas oma noore sugu hariduse kasuks selle läbi meel iseäralise häätcu teeks, et igas kihell konna ja igas waltas wanad ja uued abikomiteed  õnnistawale tegewusele asiiipwad,  milleks kokku tulla neil iu nii lahked ja rohked õigused kätte on antud, Wägu hää ja kasulik oleks, kui Aleksandri-lovU rahwast edendan, mõju igal pool selgesti saaks ära tuntud, nii et temale ka weel rohkemat waranduslikku jõuudn koguks. Selle kõrge ja ülitähtsa cttewõtte parast, mis Eesti tahma enese higi ja waewa waral  korjatud armu-annetest on wälja knswanud  ja elujõuudu kogunud, ei iväsi Eesti Aleksandri-kooli praegune kuratorium ehk hoolekandja kogu meie jrahwa noore sugu nimel mitte palumast l Kallis sugurahwas, kaaswennad ja õed l Ärge tüdinege hääd tegemast, ärge ütelgei Juba küll! Alustage  selle kooli eluleastumise aastal n»e Tulgem appi, wõtkem osa ja kaswatagein oma ülemat rahwa kooli ajaloolikku nõuete ja tarwitustc järele tegelvaks hariduse hooneks,  kust edespidi Õpetus ja haridus meie isaiuaa ja riigi kasuks tema Koorte kasivandikkude  läbi wälja ivovlaks kosutagcin seda kahekümne wiie aasta eest istutatud wös», kest, et temast meie noorele sugule ja tulewale  põlwele suur ja lugem tamme puu kaswnks, kes tuulte ja tormide wasta paneb  ja kelle oksade wilus niue tulem põlw keiserlikul heldusel warjmslÄõib leida ja edeneda waimuliku ja ihuliku lvaranduse poolest, , Käigu see südamelik palme ja hüüe nüüd selle kooli alguse aastal maakonnast maakonda, kihelkonnast kihelkonda, wallast malda ja majast majasse! Tungigu see, nagu see südamest on tulnud, ka igal pool südamesse ja äratagu heldust annete ohwerdamiseks  isamaa altaril. Ei saa siis andjal ega andel õnnistus puuduma; lahket  andjat armastab Jumal, Eesti Aleksandri-kooli knratoriunn presidenti P. Hemrichson. i Kassahoidja abi i H, Henno, Eesti maalt. Seda ja teist. Arnldaue wanadus. Krakawi ligtdal suri hiljuti endine Poola ohwitser Ludwig Kurkowsky 116 aastat mana. Ta wõitles kuulsa. Kesciuske all Poola wabaduse eest, käis Napoleoniga Moskwas, oli Poola sõjas 1831 tubli ohwitser ja sai auumärgi rinda. Elu otsani olnud tema terwis bää. Raske rahe. Mesopotamias on hiljuti üks muhamedlaste usurong, kes Mekka linna  palwele tõttas, rahe sajus hukka saanud Rong läks parajasti üle Euphrati che, kui kange müristamine ja torm tõusis, iibes sadas ka granati õunte suuruseid rabeterasid. Wiis lootsikut, millega inimesi üle wiidi.Lurustadi  rahs-läbi ära ja nad wajusiwad põbja. Kaldal olejad surmati rahe terade läbi. Warjupaika kusagil kahekorral ei olnud. Bagdadi kuberner saatnud asjast kuuldes õnnetuse kohale surnu kehasid koristama. Surma saanud usu rändajate arw olewat umbes 1300 inimest. Amerika wiifi! Põhja Amerika keskraudteel  rööwiti raud te- ro g > n' Kelmid  sundisiwad hädaohu Margi läbi rongi peatama, siis astusiwad hulgana sõja mundris  rongi kollale, puistasiwad kõik kohad läbi, wõtsiwad rongi rahakastist IOK(l dolla- nt ära, ka meesterahwaste käest "kõik, mis I aga saiivad, kaid uaesterahmaste loast» oliwad  nad wäga auupaklikud, ei puutunud sugugi nende chteidgi. Tunni ajaga oliwad nad oma tööga walniis ja lasksiwäd rongi edasi. Nälja snrm. Saksa maal, Kreuznachhi linnakeses, tuli ühel abielu paanl, kes ju mõnda aega oma raha intressidest elas, korraga tuju, ära surra ja arwasiwad selleks kõige sündsama olewat ennast ära näljutada. Paniwad siis uksed lukku, ei läinud wälja ega lasknud kedagi sisse. Naabritele näitas see kahtlane, lugu teatad! politseisse ja see tungis wägiwaldselt tuppa. Sääl istusiwad wanakesed, maitselt ja liikumata oma toolides,  ci näinud nendel ühtgi hääd meelt olewat, et nende suremist takistama tuldi. Ju oli teistel surm suu ääres; ehk küll politsei neid kohe oma hoole alla wöttis ja nendele toitu anda püüdis, ei läinud see enam korda, ju mõne tunni pärast suri mees ära, mähe hiljem ka naene. Nendel jäi ilus majake järele ja meel 45,0l)l) marka sula raha. Kui kaugele eksi teele sattunud usu hullustus inimest wiia wõib, sellest taob „Rnssk, Wed," kohutama sõnumi,  SergijewSli kloostri lähedal metsas nägiwad jalutajad tihrl päewal eemalt põõsastikus alasti ininiest käiwak. Kui nad aga lähedamale läksiwad, kadus ta nende eest ära. Lugu räägiti muidWi külas, mitmesugused anvamised hakkasiwao nähtuse ü!c liikunia ja kohe lõita? suur hulk rohivast  metsa selle põhjust otsima. Ei olnudgi waja kaugele minna, peagi leiti tee Päält noor, wäga ilus tütarlaps, alasti maast, Ainult jalas olimad pool põlenud sukad ja saapad. Kõik keha oli mustaks põlenud ja haawu täis. Rinna pääl oliwad risti pantud ahelad, niis selja Pääl kinni seotud oliivad. Haige neiu wiidi jalapäält laatsareti  ülekuulamise alla. Nüüd on nii palju teada saadud, et tütarlapse nimi Marfa Syssojewon, ta on ligikonnast Gshatski kreisist ja 19 aastat mana. Tema sugulased oliwad Moskwas ja oliwad ka temale sinna kohta soowitanud. Ta olewat ikka alati maitselt ja üksikult elanud, pühade ja kannatajate elulugusid lugenud ja nendest rääkinud ning ammu ju soowi awaldanud, kloostrisse minna. Nüüd mai kuu algul lahkunud tn oma teenistusest, jätnud sugulasi Jumalaga ja ütelnud nendele, et ta Kristuse mõrsjaks tahtwat saada ning selleks nonni loori wõtwat. Oma õele oli ta kirja oma wanemate jaoks andnud, kus ta soowis, et need tema hinge õlisuse eest palwetaks. Siis ta oli kadunuks jäänud. Kuulu järele olewat sääl metsas, kust ta wümati kätte saadi, tuleriida aset ja tunglaid leitud. Arwatakse, et neiuke isiennast ohwriks tuua oli tahtnud, mida ta omas meeles õigeks armas, selleks isi riida walmistas, otsa ronis ja põlema pistis; aga näimaks ometi mälust sunnitud, tulest ära põgenes, enne kui see elu oleks lõpetanud. Tüdruk isi, kes suremas haige on, ei anna mingisugust teadust enese üle. Nii ta on, kuna enne inimesi usu Pärast tuleriidale sunniti, tikuwad mõned Priitahtkikult siuna, nagu oleks nendel kahju, et endised ajad möödas on/ Lilledele. M 74 Postimees. 1888,