BstltiSkisi, Jõulukuu Sl. pääwal. Ilmad on õige talmisekS läinud. Luud on rohkest ja tunni 10 graadj külma. Tallinnas ou juba 15 graadi külma olnud. Selle kun 19. pääwal jooksis üks hull koer läbi ValtiSki linna, kiSknS kolme inimest ja wiis koera. Inimesed on arsti alla antud, koerad paigal maha lastud. Ka hull koer sai surmatud. Jõuluknu 28 pääwal. Jõulu pühad oliwad meile sula toonud. Kõrgemate kohtade pealt oli lumi jnba ära sulanud ja wäga oli karta, et tee laguneks. Wiimasel ööl tuli aga jätte natuke külma ja pani sulamisele piirel. Jõulu-pühade aeal rõõinnStaS meid kirikus laulukopr, mlda Eesti Elemeularkooli õpetaja ja köster El. Kasemets selle lühikese aea seeS, kns tema siin amelis seisab, wäga kauuiSte harjutanud on, Iseäralise rõõmuga tähendame selle peale, et EeSti laulukoor esimesel pühal ka Saksa Jumala-teeniStust lauuistamaS oli, Teisel pühal oli meil kiriku-koutsert, Saksa lauljatest ja EeSti lauljatest, mis wäga heast korda läks. Tartust, Nõuge-tõbi on Tartus Jõulukuu hakatusest saadik järges kahanemas olnud, Esimesel Jõulukuu nädalil  jäiwad weel 10 inimest haigeks, teisel uädalil 8, kolmaudamal  uädalil 4 inimest. - Malga ligida! ou Puru kõrtsis rõuged lahti läinud. Sillakohtn käsu peale ou kõrts kittui pandud, et tõbi sealt laiali laulatrd ei saaks. - Ka Wöru maakonnast kirjutatakse meile, ?k seal rõuged on liikuma hatkanud. -- es t i Postimehe" toimetaja, herra J. Tülk, kuulutab selle lehe wtimase nu>»re sees, et tema edaspidi üheS ka selle lehe wäljaandja saab olema. Meie omalt poolelt soowime selleks kõigest südamest õnne ja loodame kindlast, et see leht omas nüüd ühises tallitu ses tuntud meelel ja tuutud teel oma lugejaid meie kodumaa  ja eahwa tarwituSteS ja küsimistes juhatama saab, Jumala auuks, maa ja rahwa kasuks. Kursi kihelkonda? ou Härjanurme walla koolimaja maha põlenud, kõige uhkem, miS seal kihelkonda? 011. Kust tull mälja läinud, see on teadmata, arwatakse aga korstnast. Wolmari linnas ou üks iviiekl sstliue erakool Saksa õpetuse keelega asutatud, Kuraton poolest kinnitatud ja algab uuel aastal oina tööd endise Kreiskooli-õpetaja E. Heiue all. Kooliraha on nii odawast määratud, et ka waesemad poislapsed seal aset leida wõiwad. Nligas ou Jõulukuu 18. pääwal üks hulluks peetud koer läbi uulitsate jooksnud ja neli inimest Mknuud. Inimesed ou arStl alla saadetud ja koer kiuni püütud, et näha saakS, kaS tema tõeSte hull ou, Kuuramasitt. Goldiugeni linnas ou üks neljaklassiline  erakool Saksa õpetuse-keelega asutatud ja Kuratori  poolest kinnitatud. Peterburgist. Jõulukuu 22 paamal sõitsimad WäljaSpidisle  aSjade Minister, Riigisekretär von Giers, ja SõeaMinister, .Kindral Adjutant Wanuowski, Gatschiuasse,  Keisri Majeftäti jutule. Selsamal pääwal tuli Khiiua uus Saadik, Kh u u Jns a u , Pcteebur giSse. Lord E h u r ch i l i reisis oina abikaasaga Jõulukuu  21. pääwal MoskwaSse Kõuest, mida kirikuõpetaja Dr. J, H u r t Akademiker  Dr. Wiedemau n i haual oma enese ja Õpetatud  Eesti Seltsi uimel pidanud, p..ueme järgmist lõppu oma lugejate ette. Kui Dr Hurt lahkunud kuulsa mehe tähtsusest kõikis teaduses ja tema woorustest. niinelt tema aruldasest alandlikust meelest, pikkemalt rääkinud oli, stlS lõpetas tema oma kõnet: Sinule, kallis sõber, nende suurte teeuistttstl eest, mida Sina teadusele teinud, mõla täuu suur metSter ja juhataja, üheS ka minu enese poolest kõige edeuduse ja äratuse e.'st; mida Siua oma kaua-aegse õppi jale auuud oled. „Aga neid lühikesi tänu- ja auustuse-sõuu ei räägi mina mitte ainult oma enese nimel, maid üheS ka Õpetatud  Eesti Seltsi nimel, kelle juhataja mind selleks palunud  ja wolitanud on, Iseäralise armastusega ja iihes luure menuga on lahkunud Wiedemanu just Eesti keelt ja Eesti rahwaelu uurinud ja teaduslikult kirja pannud Selle läbi oli tema hakatusest saadik Õpetatud Eesti Seltsi ligidale nihkunud, kellel needsamad eesmärgid on. Asjalikust  nõudmisest hakateS sigistwad pea ka sidemed selle mehe enesega ja jnba wara stiudlS, et Õpetatud EeSti SeltS kõrge auuStamisega Wiedemauni poole üles maatas, kui oma waimltkn pea ja juhataja poole kõikiS Eesti uurimise waldkoudas, Tähtsates teaduslikkudes küsimistes, mis Eesti keele ja EeSti rahwaelu kü'ge puutusiwad, otsiti ikka rõõmuga Wiedemauni nõuu ja tema otsused saiwad ikka maksmaks peetud. Kord - korralt, kui tema TartuS olla wõis, rõõmuStas tema Setlsi teadusliku kõnedega. Oma tänu ja auuStuse tunnistuseks nimetas SellS teda omaks ann-llikekS. ,Nüttd toon mina auuStatud sõbrale ja kaastöölisele wiimast teretamist, Õpetatud Eesti Seltsi Jumalagajätmist  ja hüüan Seltsi uimel. piu amm»! (Jumalaga  maga hing i) Sinu mäieoius jääb meile unustamata  I" Saksakeeli .Peterbnrgi Zeitung" ütleb omas malestuse-kirjas:  ,Tema Mõistused saamad unustamata jääma, nii kaua kui üht EeSti rahwast on, keS oma keelt auuSlab.  Medmnanu armaStas ema koduuiaa rahmast, keda tema paremini tundis, k«i keegi teine. Noor Eesti kõrge laeiietnmise aeal ou tema sagedast manitseks ja nõuu andes oma healt ka meie lehle? tõstnud, ei ole aga oma alandlikku meelt mööda oma uime alla kirjutanud." Moskwast, Lord Churchill käis oma abikaasaga Kiubral-Kubrruört juures, kes pärast nende mõeruscle tuli. Peale selle käib kuulus mõrras kõiki Mosk u tähtsusi läbi maatamaõ. Nostowist Doui kaldal. Jõulu kun 19. pääwal tõusis  hirmus maru. Paremal poolel kohas jõgi üle kalda ja pani kõik aasud wee alla. Sild sai lõhutud >a tükid alla aetud. Kokku meetud mtli ou mee läbi palju kahju saanud. Mõned inimesed ou surma saanud. Kaks miljala-wa  ou kadunud. Podvliast räägib üks erakiri, ühe sealise Mõisawulitseja poolest Jõulukuu 20, pääwal: „Mõue pääwa eest oli uu.il hirn>»S tuisk kauge külmaga, ueuda et 10 sammu oma elte iläha . i ivõiuud. Mäoratu»ua lagestikkude poolt, kns vuud ega põesasl ei leita, on stiu seesugused marud wäga kardetawad, sest et nendes kergest teelt eksida wöib. Õhtul kuulsin inina wäljalt appi hüüdma, kanges lumesajus  ja tuiskus ei olnud aga ühtegi näha. Kui natukese aea pärast tnnl natuke oli waikiuud, siis wõtsiu minu paar sulast ja läksin otsima, Meie leidsime ka ühe mahajäätud  saani; treungid oliwad katki leigatud ja sõitja oli ennast wist ratsa peasta tahtnud, kõiki maha jättes. Teisel pääwal leidsime õige ligidal ühe surnud hobuse ja pärast sai metsas ükS surnud me, S leitud. Raudteejaama ligidal  olla üksteistkümmend külmast wõetud Juuti leitud. See maru keStiS mitu pääwa, kni ka mitte nii hirmsast, kui esimesel pääwal, Täna on 22 graadi külma," Odessast kirjutatakse Jõulukuu 22. pääwal: „ Selle kuu 19. pääwast saadik ei ole post ega raudtee-rongid enam seia jõudnud. Odessa ja Birsnla wahel ulakamad lume aaged paiguti telegrafi sammaste otsani. Rohkem kui 5009 töölist on raudteed lahti röökimas. Täna homlknl oli l 9 graadi külma. Meri on kinni külmetanud Douau jõe peal ou jea weel liikiuuas; teised jõed on kinul külmetanud," Jõulukuu 14, pääwal ou Douau jõe peal Nmnänia poolt Wene aurnlaewa »Olga" peale !as!ud. Õnnets et ole laewameestest keegi häda faairud. Numänia wolitsus on seda piire-wahtide weidrat eksitust järelkuulamise alla wõtund. - Aleichki alewikkus oli hull koer üht meest kiskunud, kest ennast Odessa hospidalisse  saata ei lasknud, kus neid Pasteuri wiisi järel arstitakse,  kellele seesugune õnnetus juhtunud ou. Talwekuu 20. pääwal langes hirmuS tõbi mehe peale ja Talwekuu 29. pääwal suri tema ära, on aga enne surma oma naese sõrme hammustanud. Noor naene, kes weel täis 20 aastat  mana ei ole, on nüüd OdeSja hospidalisse saadetud. Kijewls oa nende päiwade seeS üks niisama kole kui hale tegu ära tehtud. Seal elas üks Juudi-uaeue oma nelja tapsega nii suures waesuseS, et neil minnaks enam suutäit leiba ei olnud, Meele-heitmises miskas waeue ema esiteks omad lapsed üksteise järel kaewu ja kargas siis Ise nende järel. Mõned tunnid pärast seda saiwad wiis surnukeha kaemust wäija toodud. Soomemaalt. Jõulu pühade aeal, mis, kulda teatakse, seal 12 pääwa wanmiui peetud saamad, ou põhjapoolisel Soomemaal wäga külm olnud. Mõnes paikaS Soomemaa põhja-läänepooliseS raudas 01l 24 kuuni 32, ühes kohaS koguni 35 graadi külma Tiflisist. Mõnest aeast saadik ou töö Sur a m i tn uue li kallal algauud, miS 4 wersta pitk ou. Esimest  wersta loodetakse selle aasta Leikusekua 1. pääwaks walmiS saama Korraga saab tunnel seespidi ka müüritud.  Jaanikuu 0 pääwast saadik tehakse ööd ja päämad pnur-mashiualega tööd, mille juures 500 inimest ja 15 hobust abiks on. Jdapmll otsas on ka üks mashiu üles pandud, miS pea tööle hakkab. Euue kaht aastat ei mõi see suur töö malmis saada, tui ka ikka uii suure jõuuga tööd tehakse, nagu täuiue. Pääwas saadetakse läbistikku kolm sülda malmis, Kui ka kõiksugu lõhkumise-rohtust tarmitatakse, koopas kõiksugused pahad õhud stgimad j, u. e,, siiski ei ole hulgast töörühmast tänine meel keegi mingisugust  miga saanud. Lõuuepool Wenemaal ou peale nende paikade, kust iseäralised sõnumid tulnud on. Jõulukuu lõpul ülepea kauge külm olnud ja palju luud sadanud. Kharkowi ümberkaudn  oliwad raudtee-sõidnd palsn lume läbi takistatud, niisamati mitmeS lelseS paikaS. Eestimaa kohtutubadest. Wägiwaldse röömiuuse ja mõrtsukate» taebtuse all seifiwad  Tallinna Raeiohtu ees Wiinakuu 13. pääwal: Jüri Pentel Steinberg, Nikolai Najarow, 23 aastat mana; Jakob Kirsteiu , 24 aastat ivana, Jaan Uu - berg ,20 aastat mana, ja Iman Gairri l o w, 16 aastat  ivana, Kaebtuse põhjus oli järgmine: Küünlakuu !0. pääwa öhtal, kell s '/, künni kell 9'/, oliwad 2. ja 3. alewijäus üheksa röömlitegu ära tehtud, arwates kõik ühest ja sellesamast salgast, kulda lugejad ehk weel mäletawad, kuS juures Juut Segall ühe rewolmri-kuuliga nii raskest haa» watud sai, et nelja tunni pärast ära suri. Esimest rööwlilegu  tehti Joakhimsthali-uulitsal, kell 5 aeal, kuö wiis kaabakast Johann Kau peale kargasiwad. Üks hakkas tema kõrist kinni, kuna teised tema taskuid tühjendada püüdsiwad. Tema suutis ennast lahti kiskuda ja Kullama õllepoodi jooksta. Kohe tema järel tuli ka Jaan Uuberg, keda õlepoe peremees pärast ära tundis, ja kutsus ka oma seltsilafi sisse, kellest aga ainult Jakob Kirstein tuli. Mõlemad  läksimad pea jälle ära. Wähe aega pärast seda kargasiwad wiis meest selsamal uulitsal kahe naese, Juli Warkiu ja Marie Lepik, peale. Juli Warkin sai maha kistud ja röömlid tõmmasimad ähwardateS terariistad mälja. Marje Lepik'u hüüdmise peale tegi majaperemees Jurjem oma hoowi-wärawa lahti, kuhu naesed põgenesimad. KolmaS ohmer oli Mart Waisberg, kes kell 6 ja 7 wahel koju minemas oli. Röõmltd astustmad tema ette ja ükS küsis: ,Onkel, on sul ka raha?" Kui tema seda salgas, siis löödi temale ühe nüri riistaga pähe, et meri suust ja ninast mälja kargas ja tühjendati tema taskud, kus ruha-kott 1 rubla 20 kopikaga ja mõned asjad sees oliwad. Sealt läkstmad kaabakad läbi Liima-nulitsa Riesenkampfst-uulitsale, kargasiwad seal Jakob Mäntlik'u peale, keS oma pojaga mett oli tooma läinud, wiskastmad teda maha, üks istus tema näu p ale ja teised mõtsiwad tema taskust rahakoti IV, rublaga ära. Selsamal uulitsal  sattus Anton Jediusky nende kätte, keda nemad nugadega  haamasimad ja tema uuri ja raha röõmisimad. Lähemal Wladimiri-uulitsal sai töömees Jüri Ilmes ühe nüri riistaga maha löödud; õnneks saiwad aga röömlid siin tulijatest ära peletatud ja Jüri Ilmes toibus omast minestusest, Röömlid läksiwad sealt Simuna kiriku poole, läksimad teel kutsar Wilhelm Tomer'i kallale ja röömistmad teda mälja, ei leidnud aga rohkem kui 2 kopikat.  Tomer, kes Nikolai Nasarom'it kaabakate keskis ära tunnud oli, läks oma tnttawa Hans Manom'i seltsis Nasarowll  korterisse ja kuulis seal, et tema juba kell 3 kottu ära oli läinud, mis kohtu eeS sellega kokku ei läinud, kuS Nasarom ennast sel pääwal ütles olnud olema.  Simouauulitsast  läksimad röömlid Makeri-uulitsale, kus majaperemees  Karl Wirthberg koju tulles oma märawat lahti tegemas  oli, tungiflmad tema peale ja mõtsiwad tema taskust  50 kopikat ja mõned tühjad asjad. Selsamal uulitsal sai Jüri Pekrow ühest nende keskist kõrist kinni peetud, teistest uimaseks löödud ja siis hakati lema taskuid  läbi otsima. Lähedast majast tuli Juut Segall kõmina  peale mälja, ja sai kahe remolwri pauguga maSta wõetud, millest üks teda maha pani. Kes lasknud, seda ei lnnnnd tunnistajad nime poolest, näu järel sai aga Nikolai Nasarom kõikidest kütiks tunnistatud. Tema on pea jän teistest pitkem ja mõis selle järel seda kergemini ära tuntud saada. EeSknulamises ja kohtu ees salgastwad kõik ja tähendasimad oma tänise laitmata elu peale, mis aga Politsei-raamatutega ühte ei läinud, sest suurem jägu neist oli jnba enne mitu kord nuhtluse all seisnud ja kaks oliwad ainult puuduliSte tunnistuste pärast nuhtluse alt peaSnnd. Naekohtn voolest saiwad mõistetud: Väljalastud  soldat Nikolai Nasarom, Tallinna hingekirjalased  Jakob Kirstein ja Jüri Pentel Steinberg kõigeift iseäralistest õigustest lahti, 15 aastaks raskele maugitööle ja pärast eluks aeakS Siberisse. Raasikult päritud Jaan N u b erg ja soldatipoeg Iman Gawri - l o w kõrgeist iseäralistest õigustest lahti, 10 aastaks maugitööle  ja pärast eluks aeaks Siberisse, Jaanikuu 30, pääwal läks Maa-Lääuemaa Hakenrihter, herra von Mohreuschild, Uda talukoha rentnikku Kihelkonua-kohtu  otsust mööda kohast mälja heitma. Peremees Relnhoid Reinbanm, tema naene Mari ja tema kodakondlane Gustam Reinbanm paniwad wasta. Õue peal hakkasimad juba Mari Neiubaum ja Gustam Reinbanm  sõimama. Naeue astus ukse ette ja ähwardas suure wõtmega. Kartuseta astus Hakenrihter ligemale ja püüdis  naest kõrwale lükata, sattus aga kahe sõrmega liikmetega  mõtme mahele, mida naene käes pidas ja nüüd nagu taugisi kokku piigistaS, et kohtuherra sõrmed kokku ja meriseks  muljutud saiwad. Gustam Neiubaum lõi Hakenrihtrile  waslu rindu. Siis tuli ka Nekuhold Neiubaum 10 jalga pitka ja kolm tolli jämeda kangiga. Ka naabrid  tuliwad ähwardawal näul ligemale ja Hakenrihter