Sellest teadaandmisest wStfiwad rahwas elawalt  osa ja Wngifiwad murdus hulgani kirikusse.  Meie peame südamest kahetsema, ct seda teadaaudmist, nagu see igal pool praegu meie maa kirikute» wiifiks on, juba hulk aega meil Helmes enam ei tunda tarwis olewat uue aaSta päewal kuulutada, waidKolyte kuninga päewal. WabandamisekS üeldakse, et ei olla WSimalik olnud arwudega walmis saada. RahwaS aga pahandab iga aasta sellepärast  kirikust kodu tulles ja ütlewad, kui muial kihelkondades WSimalik oli teada anda, mikspärast  mitte meil? Sinna juure katsuwad paljugi halwaks tegemist kirikuherra, tema auu ja tõsiduse üle tõSta. Soowida jäeb, et uue aaSta päewal nagu wanastki harilik, kiriklikud? arwude üle aru antakse. Kus õpetaja oma auu ja usaldust mitte maha ei kisu, finna kogunewad rahwas armastuses alati kokku, ega ole tarwis lahkumist karta. 8." Kõu mõisas peetud aasta algusel X 5. R. Jakobsoni waestelaste heaks näitemüiki, mis heaste korda on läinud. Siis kirjutatakse meile sealt ka weel, et seal wallas wäljarändamine  rohkeste liikumist sünnitab. Mitmed peremehed müiwad omad kroonu talu rendi- Sigused ära ja lahtised ehk maata inimesed jälle oma kraami, et aga raha wäljarändamisekK  saaks. Msned minewat Stawropoli kubermangu  ja mõned Suhhum Kallee linna lähedalle  Musta-mere randa. Meie ei saa aru, kuda ommeti kroonu talude pidajad, kellel meie maal kõige parem põli ja kergem elu on, wäljarännata  soowiwad. Olgu fiis mõni rahamees, keS mõne tuhande rublaga Wenemaalt suuremal  mõedul maad omandada saab, mis siin pärismaa saamiseks liig wähe on. Ettewaatust  on aga niisugusis asjus hädaste tarwis. Pärnust. Trükikoja tulekahju. Ajalehtede  teatuse järele, on Pärnu trükikojas 18. m. k. p. tuli lahti peasenud ja suuremaks õnnetuseks  öösel. Esiteks saanud omaniku õed suitsust  aru ja siis äratatud ka töist, nõnda et mõistliku ettewaatusega tuli siis ka kustutatud saanud. Kahju olnud siiski kaunis suur ja nimelt käsikirjadest ja paberitest saanud mõni jagu hukka. PärnuS wõtab hobuse wargus praegu ülekät. Mööda läinud laada päewal, 24. Januaril,  on siin 16 hobust ära warastatud! Niipalju wargufi on selgeste teada. Juba mõni nädal enne oli siin linna uulitsatel alatist hobuse wargust kuulda. Inimesed on üSna kimpus, nad ei tohi enam, iseäranis õhtu widewikul, oma hobust üksi sugugi uulitsale  jätta! Mõned on küll omad hobused jälle kätte saanud, aga suurem hulk kauwad kui tina tuhka. ÜSna hull! ükski ei tea, mis sest asjast wiimaks peab saama? Üks siit linna elanik, kes oma warastatud hobuse Wil jandist kätte sai, räägib, et tema hobusewaras  ÜSna päris tuttaw „hobusewaras" olnud, keda ju mõnda korda selle ammeti pealt kinni wõetud ja ka rauda pantud. Kolm õhtud järgemööda, see on 24., 25. ja 26. lanuaril, lõbustasiwad Pärnu Eesti Seltside elu Wiljandist kolm noort Eesti neiut ja kolm nöörimeest näitemängude  ja elawa piltide etendustega. Esimesel õhtul etendad! kurbmäng „ Leppimine surmas" ja pilt „Wanemuine lauulu õpetamas", töisel õhtul naljakas mäng „Kadri" ja pilt „Koit ja Ämarik". Seltsi liikmete soowimise peale saiwad kolmandamal õhtul mõlemad nimetatud näitemängud ja pildid weel kord korratud. Näitemängud läksiwad heaste, iseäranis sai „Kadri" iluSti mängitud, milles neiu M. Murs, kes doktori proua rulli mängis, wäga kiidetud sai. Ka teised neiud, nagu A. Mutli ja M. MetS, millest üks proua Lille- NUKU ja teine tuatüdruku rulli mängis, tegiwad  omad kohad heaSte. Esimese juures oli ainult see weike wiga, et ta pisut saksa keele murdel rääkis. Elawad pildid, iseäranis wiimasel õhtul, oliwad täitsa täielikud ja täitfiwad waatajate rinda kõrgema tundmustega, mis neid waimus meie esiwanemate ennemuiStese  luuke ilma wiisiwad. Nimelt „Koit ja Ämarik", milles esimeseks hra J. Jürgenson  Wiljandist ja teiseks neiu A. BerenS Pärnust endid kujutasiwad, oliwad taitsa kuulelikud;  niisama ka „wana taat", keS puhtal jumalisel kujul aasta pitkusel kokku saanud noort paari tahtis õnnistada, tunnistas rohkel mõõdul meie efiwanemate luule wõimu, keS seda ilust juttu muiStesel ajal oliwad sünnitanud. Reed Eesti rahwuSlised pildid oliwad Pärnus esimesed näha, loodame aga, et nad wiimseks ei jäe. Wiljandi näitlejad on Pärnu neiude ja noorte meestele sette asja poolest tee ette ajanud. Kõige nimetatud etenduste eest sisse tulek oli muidugi peale kulude Pärnu EeSti Seltside heaks määratud. Et aga näitlejad  kaugelt tulnud oliwad, siis oliwad ka nende tee ja ülespidamise kulud nii suured, et Seltsidelle kõigest 20 rubla järele jäi. Pärnu Eestlased hüiawad südameliku tänu Wiljandi Eesti näitlejatele järele, nimelt et nad Pärnu Eesti Seltside elu lõbustasiwad ja oma loomuliku lihtsa olekuga neid kauniste e lustasiwad. „Pärnlane." Tartust. Uus ajakiri „Oma Maa." Mõne nädali eest tõi riigiwalitsuse Teadustaja selle sõnume, et meie tutwa rahwamehe härra Dr. Weske'le Ülemtrükiwalitsusest luba antud on, üht Eestikeeli uut ajakirja „Oma Maa" wälja anda. Seda ajakirrja annetawat Tartust  igal kuul üks kord wälja ja tema sisu saawat järgmine olema: 1) Kõigile arusaadawad  kirjad geograafiast, rahwaSte teadusest ja Wenemaa ajaloost. 2) Lühemad kirjatööd. 3) Ümberpandud kirjad tähtsamate Wene kirjanikkude  töödest. 4) Eesti rahwa laulud, luuled,  wanad kõned, muiste-jutud ja alguspäralised  jutustused. 5) Kirja tükid põllutööst, statistikast ja kaubitsemisest. 6) Kõigile arusaadawad  kirjatööd woorusliku hingeteaduse ja kooliteaduse sisuga. 7) Mõndasugust: weikesed teadused uutest ülesleidmistest ja kunst-töödest j. n. e. 8) Kuulutused. 9) Pildid ja ilustused.  Tellimise hind on aastas 3 rubla, poolaastas 175 kop., weerand aastas 1 rbl. Selle uue kuukirja Snnesoowituseks tunnistame ka meie, et sarnast kuukirja ja nii rikalt tõutawa  sisuga meil hädaste tarwis oli, ja Eesti rahwaS oma armast Dr. Weske't tema uues ettewõttes lahkeste ja suure osawõtmisega teretama  saab. Senini ilmub ka Tartus Laakmann'i  kuukiri Meelejahutaja", aga wähe on teda näinud, weel wähem lugenud. Meie arwame ette, et uus „Oma Maa" igasse Eesti majasse õpetuse toojaks, nõuuandjaks ja ajawiiteks  saab kutsutud, et siis sedamööda ka lahke ja rõõmsa meelega nii suurt isamaatõöd tehtud wõib saada ja et tööl ka siis, kui sarnasel  ajakirjal mitmed tuhanded ja kümme tuhanded lugejad on, oma õige igapidine jõuud ja jumi olla wõib. Weel kord head õnne ja rohkeste osawõtmist rahwa poolt. Tartusse saawat sellel suwel kirikhärrade jubileum-sinod kokku tulema, millepärast nüid ka maakonna karjased sellel kuul kodu jäenud. Ka õnnistatawat siis uut Eesti Peetri kirikut  sisse. Üliõppijaid sellel poolaastal on õige rohkeste jälle juure tulnud, nõnda et praegu Tartu ülikoolis teaduste õppijaid on: 202 kirikhärrade jauskonnas, 275 adwokaatideks,  765 arstideks, 184 ajaloo teaduse tundjateks  ja 114 Spiwad wiisika mathematikat. Kokku 1530 üliõpilast. Wiimasel ajal on küll iseäranis rohkeste endid adwokaadiks õppijateks ülesannud, aga neid piaks rohkem olema ja iseäranis Eesti sugust mehed piakflwad sellepeale  mõtlema, et neil selles asjas hiilgav) tulewik oodata on. Tartu maakonnast. Ringkiri kõigile ümberkaudse Aleksandri reaal-kooli sõpradele. Aleksandri kooli aruandesse waadates, leiame meie Sangaste kihelkonna kaunis taga rias oma kingituste poolest olema. Siit rahwa armastust Aleksandri kooli wastu tundeS, teame meie, et nende heldet käed hea meelega Aleksandri  koolile ohwrid tooma walmiS on. Et aga fiin nurgas abikomitee puudus, ei ole wõinud rahwas oma heldet südant Aleksandri kooli heaks kingitustega tõeks teha. Seda puudust tundes, on mitmed mehed ühendud jõuul ühe abikomitee EeSti Aleksandri reaalkooli  Kuikatst abikomitee" nime all asutanud ning kutsuwad kõiki tõisi wendi ja õdest oma armastust kõigesuguste kingitustega Aleksandri kooli waStn üleSnäitama. Tulewal suwel tahab abikomitee ühte näitemüiki asutada ja palub siis kõiki wirka sõrmestd õdest, kui neil wahegi püstmust ja jõudu igapäewalistest talitustest  peaks üle jäema, ehk nad kaS mvi iga- päewalisest une-ajast minutit wiis Aleksandri koolile ohwerdakfiwad, midagi oma sõrmedega walmiS teewad, mis meie näitemüigile tulijatele  osta wsiks pakkuda. Heldet asjade kinkijad  wõiwad omad anded järgmiste inimeste kätte anda, keS nad edafi toimetawad. Need on: Ludi Teder Sootagu, Turstil. Neiu Emilie Jänes Sootagu, Määritsel. „ Helena Herman Pukka wald, Salakul. „ M. Ertel Losa wald, Pullil. Perenaene Anna Paapstel Killingis. „ Anna Wirkow Prii-Palus. Kooliõpetaja J. Orgusaar Prii-Palus. Mölder A. Valentin KuikatfiS. Kohaomanik K. Saar Waalu wald, Lokul. Peale selle palub abikomitee kõiki ümberkaudsed  laulu-koorisi ja lauljaid Aleksandri kooli kasuks ettewõtmises lauluga abiks tulla. Auupaklikult kõiki sõpru terwitades Kuikatsi abikomitee nimel: Eestseisus. EeSti Aleksandri kooli heaks on ajalehtede teatete järele minewal aastal enam sisse tulnud, kui kunagi enne ja nimelt arwata 14,000 rubla. Hea tunnistus meie langenud wendadelle, et nad rahwa tööd oma alpimistega  rauda panna ei jaksa. Wõrust. Weel linna wolinikkudeks ja nimelt esimeses klassis on walitud: kaupmees  Terrepson, raehärra Jürgenson, kaupmees  Pfeiffer, apotheker Steding, kaupmees Vogel, sekretär v. Zeddelmann, sillakohtunik Maydell, kaupmees Frey, kaupmees Krohn, inspektor Burchardt, v. Berg, v. Roth jun., v. Moeller, kaupmees Spohr, raehärra Eder ja kaupmees P. Johannson. Walga maakonnas on Uue Laitzeni wallas kahekordne tule täitamine wõi kahju sülitamine olnud. Ühel peremehel olnud tema ait tulekaSsaS  täie hinna alla üleswõetud ja tahtnud põlema panemisega peremehe wend oma sugulasele  kasu saata. Appi tõttanud inimestest sai tuli aga ära kustutatud ja lume pealt ühe inimese jäljed leitud, mis sinnasamasse talusse jäiwad. Tema naene on aga see üle nõnda wihasekS saanud, et ta meest wangi pandi ja sütitas selle hoone pärast uueste ommetegi põlema, mis fiis ka ära põles. Riia linna sadamasse on „RishkiWestn." järele minewal aastal ülepea 2281 laewa stssejvoksnud.  Nende hulgas olnud 1178 aurulaewa  ja 1163 purjulaewa. Wale rahade wabrikant on Riias kinni wõetud. Kui politsei ühe mehe, kellel wale 25-rublaline, 20 rublalist ja 40 rubla eest wale hõberaha kaasas oli, kätte sai, andis see üles, et Miitawi kiwitee ääreS ja LindenruheS  elaw majaomanik temale neid kaubelda annud. Otsimise läbi leitud siis ka mõeldud majaomaniku kinnist niisugufid asju üleS, millega walerahasid tehtud näitab olewat. Tallinnast. Mõisnikute maapäew on kihelkonna seaduse plaani kõrwale heitnud ja uueks walmistnseks üht nelja liikmelist kommissioni  nimetanud. Rakwerest. Juudid on seal nõuuks wõtnud, enestele ka üht kirikut wõi palwemaja  ehitada, ja nendel on ülewalt poolt selleks ka luba antud. Lääne maakonnast. Kiri usu asjus. Sealt kirjutatakse meile järgmiselt: „Wiimane aasta on iseäranis usuliikumise poolest Lääne maakondas tähtjas. Mitmes paigas lähewad rahwas suures hulgas Greeka Oiget-usku. Kõige rohkem tuleb seda minemist  Lihula ümber kaudu ette. Niisama ka Hapsalu pool. Martna ja Ridali kihelkonnas on ka paar kooliõpetajad Greeka Oiget-usku heitnud ja Oigeusuliste hulka oma ammetiöse jäenud. Peale selle möllab ka mõne aasta eest fisserändanud tõrre-usu hullustus Läänelaste  hulgas, iseäranis Noarootsis, Nigula ja Kullamaa kihelkondades. Wiimases olla neil usulistel üks suur halli habemega eba-jumal, keda nad kumardada, üks poolemeelega meesteja  töine naesterahwas, kes prohwetlikul wiisil tulewaid asju ette kuulutada. Tantsimine, hüppamine, tõllaki tegemine ja kõiksugused wiguri  tegemised on nende juures pea asjad. Peeterburgift. 26. Januaril pidafiwad Keiserlikud MajeSteetid talwe-paleiS kolmandat suurt pidu. Pidust wõtstwad osa diplomaatika korpuse, liikmed ja peale 700 inimest töistest seisustest. Nagu teada, wiiakse Wenemaalt iga aasta palju piiritust wäljamaale. Et seda kauplemist heaste etendada, seepärast andis raha asjade minister iseäralikud seadused wälja. Neid seadusid on nüid riigi nõuukogu kinnitanud. Ajaleht „Echo" teatab, et kaupmees Kotow saatwat Krimmi ja Bessaraabia weinisid Inglismaale. Neid ostetawat seal waga heaste. Anitschkowi palees olnud 19. Januaril Karasimi pilt näha, mida ka Keiserlik Majesteet  waatamas käinud. Pilt kujutawat seda aega, kus Keiserlik Majesteet talupoegade saadikutele ütles, et mõisnikkude marschallid rahwa õiged juhatajad pidada olema. Need sõnad saada pildi alla ära trükitud ja siis pilt igasse walla koolimajasse saadetud. Alam rühmas pidada sedawiisi juba maast madalast oma õigeid juhatajaid, mõisnikka, tundma õppima, nii et seesugune tundmine neile wiimaks luusse ja lihasse läheks. Astrahaamft. Reedi, 27. Jan. Nii kui Kaspia mererannast teadustatud saab, ajanud torm 23. Januaril, sealt rannast suure jäepanga rannast minema, kelle veal olejad palju kalapüidjaid hukka on saanud. Wõõralt maalt. Leipzigist. 6. Weebruari! (25. Jan.) on hommiku kella 3 ja 4 wahel Berlini post wankrist kaks rahakirja 80,000 margaga ära warastud. Wõtja olnud posti ametnikule usaldaw mees. Pariisist. 6. Weebruaril (25. Jan.) on Prantsuse aurulaew, Jnscrnal, Suakimi saadetud. Kaebus ja palwe. Wanemuine sinu kannel, Seisab sortsi neiu käes. Ema jõe kaldal, rannel, Närtsiwad lilled külma käes! Wiisid, mis so jõekallast, Täitsid kauni kõlaga, Kadun'd muistsest lauluwallast, Näitab kõik ju puhkama! Emajõgi woolab rutteS, Kallas kurwas waikuses, Tammik kohab nagu nuttes, Wanemuinet oodates. Kallil kandlil, katken'd keeled; Laulikud nad leinawad: Millal uuest Eesti meeled, Oige teele äratad!? Ehk küll kaunid Taara kojad, Taara taewad ilusad, Tule alla! Eesti pojad, Sinu laulu ootawad. Taara tammikus on kära, Kurba kuuluks muistsest mäest! Tule, peasta kannelt ära, Langenute laste käest! .1. ll Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Pärt: Mis sa nüid teed, Mart? Nalja Mart: Nooti teen! Kalja Pärt: Kas see siis nii kerge on? Nalja Mart: Kerge ta kül ei ole aga wõi siis meiesugune sellest hoolib. Wõtan siit uuest noodi raamatust „ Minge üles mägedelle"  uue wiifi; pööran mõne noodi saba alla poole, mõne ülesse poole wiis malmis. Kalja Pärt: Kas sul hirmu ei ole, et ma selle kunstükki doktorile ära õpetan? Nalja Mart: Tema »käest ep ma ta ise saingi. Kirja wastused. 33) J. P. Simbirskis. Meie teadmise järele ei ole seda kalendrit mitte tänawu wälja antud. 34) M. K. P—. Täname saatuse eest ja pidage meid edespidigi meeles. Lauluga ei tea, mis tegema piame. 35) —a—. Oleme tarwitanud. 36) J. S. Saame täitma. 37) H. H- Meil ei ole kirjalikuks kostmiseks aega. 33) J. K. R—. Saame sedamaid kirjutama. 39) J. J. K—. Ajalehes lauldakse isamaale, aga mitte neiudelle. 40) C J. M. K—. Täname selle ilusa laulu eest, aga ta piab kewadet ootama. 41) J. J. K— . Saame J. M. raha kinnihoidmise pärast C. R. J. pärijate eestkostjatega kõnelema ja järelküsima. 42) J. J. T—. J. Lipp on Sakala kirjutaja ja ci saa mitte Wirulase abiliseks minna. Palun seega leppida. 43) „Pärnlane". Olete meid rohke saatustega südamest rõõmustanud ja terwitamc Teid tänades. >ti e. Sakala. 1884