kohta ütleme: ~R. walla rahiva olu on elaiv ja wiisakas, sest kõik on innl «kasinuse" ja «kokkuhoidmise"  seltn liikmed; kõrtsi elu põlatakse noorest ja ivauast; pääle «Saarlase" loetakse sciäl ka mõnda suuremat Eesti ajalehte j. n. e." Jah wäga sovwitaw vn, et sarnast sõnumit pea R. wallast ja igast teisest Saaremaa waldadest lvõiksime saada; soowime ka igale wallalc niisugust kirjutajat, knd nimetatud walla kirjutaja C. A. T- on, küll meie soowid siis oma eesmärgi poole nihkuwad. Eesti Aleksandri-kooli asjus. Toatus ja üleskutse. Lnwimaa ktiberneri hcrra kindralmajor M. A. Sinowjewi ettepaneku peale on sisemiste  asjade mimsterium heaks armanud, käskida, et 23. Juulil 1884 Eesti Aleksandri-kooli  asutajate, endiste peakomittee liikmete ja abikomiteede saadikute koosolekul '.valitud 2ö liikmeline Eesti Aleksandrikooli  komission Tartus ühe 8-liikmelise keskkomitee stsentralkomitee) waliks Eesti Aleksandri-kooli asja edasiajamiseks. Sell põhjusel walis nüüd nimetatud komission 2st. Webruaril s. a. ühe 8-liikmelise keskkomitee.  Selle keskomitee liikmeteks waliti allnimetatud mehed. Keskkomitee ülesanne on riigiwalitsuse määramise järele: rahakorjamiscks  Eesti Aleksandri-kooli heaks igal pool abikomitecsid awada, neil korjamise raamatuid kätte anda, nende käest aruandeid nõuda ja kuberneri herrale aru anda niisama  ka Aleksandri-kooli liikumata mara üle walitseda. Armas Eestirahwas! Suure rõõmuga ja südamelike tänuandmisega kõrge riigivalitsuse  wastu oleme seega teatanud kuidas Aleksandri-kooli asja edasiajamine riigiwalitsuse  tatilinise järele on Mõnele seatud. Ministri härra, kuberneri härra ja kuratori herra on ühes nõus, meile Eesti realkooli andma. Rüüd astume teie ette, auusad ja armsad Eesti Aleksandri-kooli sõbrad ja palume uue jõuga tööd teha. Näidaku siis raiuvas, et tema kõrge riigiwalitsuse usalduse wciärt on ja oige pea niipalju raha kokku korjab, et kõrge riigiwalitsus Aleksandri-kooli algamist wõiks lubada. Palume selleparast er Aleksandri-kooli sõbrad igal pool (.bikomileere kokku asmksiwad ja liikmete nimed keskkomiteele üles annaksiwav.  et keskkomitee kuberneri härra käsku mööda neile raamatud wõiks kätte saata ja nende tegewnst awada. Tsivs. 9. MSnM IKO. Eesti Aleksandri-kooli keskkomitee  <ri eniral-komitee) liikmee:  i..E. P."j b>. Mvwmann. H. Zictilc. >H. senno (5 Trcnncr. Z. Kurrik. H. Trenuce. o>. J. Tittk. Tarrnrt Kuratori teatuse järele ci ma edesvidi enam kr e i S ko o l i-s p claZare  eksami tehtama, sest et 1888 aastani kõik kreiskoolid Beiie-keclelistcks linna-kooltteks muntnwad. Tarn: Saksa keele lehest „R. D. J." loeme, cr sunrwürs: Wladwnr AlekfandrsVukb  eestulrwa! suwcl mitte üksinda Tallinnasse ja Kuresaare ei saada reisima, waid ka meie Tartu linnale see room osaks mad '.. iuurwürsti oma müüride wabel teretada  wõiwan Suurwürst minewat Juuni kuni Pärnu. Kuresaare, Liban», Ritawi, Mia ja Ucrküla waatama ja saada siis Piblwast aurulaewaga tulles meie linna xnrruNS. Parmlst. Endla- selts maris tänawuse Wsstla pävva õhtu mangu ja tantsuga WÜssksli mööda; Seltsi liikmeid kui ka wöcraid oli taunis rohkesti alandatud hinna pärast kokku tulnud. Scllsamal päewal, s. o. 25 küünla k. p. oliwad hulk liuaaida töömehi, kui ka muid töölisi summa wiisi kokku heitnud, töö riides; nõnda käisiwad nad linna mööda, rikkama sakste uste ees andeid korjamas, mis neile parast jootrahaks jäi. Rongi ecS kolm käisiwad noort meest, kõige kolmel roguskist tehtud kott, linaluudega täidetud seljas; nende järele kümme lippu kandjat ja siis „kaaskorjajad". Kui oma „anni" kätte oliwad saanud, hõisati tänuks  meel üks hea pikk hurrrrraaa! Õhtu eel algas Wastla sõit, mis künni poole ööni kestis. Linna woorimccstel oli sell tunnil ka weidikese teenistust. Lina aida töö hakkas juba Küüula kuu algul õige õitsema; kuua see uue aasta hakkatujcö  wäga wilctsal järjel oli; rahwas otsis ja ootis pitki silmi, kust tööd leida ja miska pääle hakkata. See kord, olgu Jumal tänatud, lina l wvorid jooksewad iga päew, homikust õhtuni sisse töölised teeniwad täie päewa raha; laupa õhtu toob mees 5 kuuni 6 rbl. naise lastele kodu, mis sa weel tahad? Ilmad hakkawad kewadi poole minema, mitincS kohas wastu päewa on lumi seina äärest sulanud; suured teed, kus alati sõidetakse, on sulamise läbi paksu sõnniku korra pääle wõtnud, mis koorma weu pea wõimatuks  teeb; mõnes kohas on jälle suured augud,  mis sula ilmaga weel sügawamaks lõhub: kui koorni sisse kukkub, ci jõua loom enam wäha tõmmata, kui ainult nõuu läbi. Wilja hinnad on keskmised. Kartuhwll wak maksab Pär.nn turul 40—50 kop. põllu heina puud 25 —30 kop. metsa heina puud 15—25 kop.; õle puud 11 —18 kop. Liha naelad on mitme sugused. Pühapäewal 2 Paastu kuul lõuna kell 12 kutsus ineld tule kell kahju waatama, mis ülejõe alewil pottisepa Schörneri töö tuas lahti oli läinud. Teisel päewal, enne seda, olla nad pottisi põletanud ja tule wist kohegile wahele unustanud, mis pühapäewal, suitsu sambas üles tõusis. Tule kustutajad jõudsiwad kahe pritsuga parajal ajal senna; uksed ja aknad maeti kinni, ühest ainumast kohast auli wctt, kuni suits tule ära lämmatas. Maja jäi üles; aga seest poolt küljest põlesiwad seinad mustaks. Maja oli kaitse all. Pärnu linna wiina-aksiisi walitsus käis 3. ja 4. PaStu kuul imna trahterist ja kõrtsist rewidcerimas ja leidnud, et wünad kõik korras olnud, kuna wahel ikka sellepärast pahandusi ette tuli. Jaki kviuur oli nõuukü wõtnud, oma polwärki, mis Säugu jõe suus, Siimu kõrtsi all, sell kewadi! uuesti ehitada. Wana olla kardetaiv,  kewadise laewa täitmise tarwis. - Kalapüüdmine läheb tvaest wiisi, waeiralt jõuawad püüdjad püü ausid muretseda ; mis neil reülcm tarwis, seda peab üks töine teenistus muretsema.  Tindi paar maksab iPs kop. wahelt :?r., muud kala nõuawad suuruse järge hinda. Paastu kuu 1. päewal olla S. «Ma peremehe  J. hobune S. kõrtsi eest ara warastatud. Peremees olla kõrtsis pudel õlut joonud ja kuulnud  hobuse hirnumist, ta olla kohe Waatama läinud  ja kohe» näinud kuidas wõeras tema hobusega sõitma pannud. Warast aetud taga kuni 3 wersta, metsa wahel karanud kelm ree pääli maha, jooksnud metsa. Hobu saadud tcnmscga kätte.— Sii meel õnn! Talldmaft. Kubermangu tobud linnaohjadeks  on otsuse wõtnud, et mõikad Jaanija  Kaudla-möisad 48,000 rubla wäart, m i t t c ei pea Lutcruse kirikute var a! t olema, nagu teda linna molikogu ol: otõneks teinud. Pee:e»'burist, 13. Äarml. üks il. Männi tä'U:itn?Sc kogudusse nnt? etud Keitcr,  !ik ukas käiib riigi ntaademiuiSirit, riigi j uöuukogulc nbt märgukirja eite panna, niis 10. Märtsil 180'.) Kõigekõrgemalt kinnitatud reeglite õigused ka nende kroonu mõisate zohta maksma paneb, mis 1797, 1798, 1800 ja 1810 Liiwimaa, Kuuramaa, Eestimaa  ja Kuresaare rüitlikonnale määramata aja peale ja seltslikuks tarwituscks anti. Et rüitlikogud mõningate nende mõisate peal juba talurahwale maid on hakkanud müima, käsib Keiserlik ukas, niisugust inüimist  kinni panna, künni ministrilik eeskiri malmis saab. Maal tööliste kaitsmiseks tehtawat praegu üht uut seadust, mis rohkem kui aasta peale töölistega kontrahtid teha ära keelab. - Ka saada scnni aegne passide seadus waesema rahma kergituseks muudetud. —ll u s seadusJ u u t i d e kohta antakse wälja, et need endid enam cdcspidi nekrnti-wõtmisest ei saa eemal hoida. Kischmewist. Kolm Juuti mõisteti sääl neil päiwil surma ja poodi üles, et nad oliwad rööwli-tööl inimese tapnud. Odessast. Wäljarändajad, kelle nõuu on Aasia maale rännata, on süül rohkesti. Neid on paaril päiivil jälle üle 1400 hinge kahe laewaga ära sõitnud. Teistest lehtedest. «Olemit" räägib (nr. 5. seeS), et riigiwalitsus  tahta uued mõedud omas riikis päewa korrale seadida. Ta näitab kui ilma põhjuseta ja üksteisest wõerad meie siia aegsed mõedud on ja et need teiste riikidega kaubeldes suurt raskust ja segadust teemad. Ka näitab «Olcwik" kuidas uued pitkuse, raskuse ja öönes mõedud üksteisega põhjendatud ühenduses seisivad, ja et need meile edespidi niisamma tuttawad ja kerged saamad olema, kud meie nüidne raha arm 1 rubla on t vlt kopikat  j. n. e. «Wirulaue" kõneleb (nr. 6 sees) „weel Eesti näitemängust" ja selle edendamisest ja annab nõuu, et „Tallinna Saksa teatri direktor Berent ilusaid „ooperi tükka ehk ka päris klassikalisi näitemängusid  ehk ka lustimängusid Eesti keeles lähidatki «selles kenaduses ja küpsuses nädalas korragi pakuks „nagu ta neid nüüd Saksakeeles iga ühte etendab, „ tõeste waatajate puudu ci saaks temal EcSti «näitemängu õhtatel mitte olema. Tema kassale «saaks see, meie wõimc julgesti ütelda, ainult kasuks «olema Kasu oleks ühel, kasu oleks teisel j. n. e." Jah, meie peame omalt poolt ka tõendama, et sarnane ettewõte küll ühe „Saksa teatri direktori kassale ainult kasuks" oleks, aga kuidas saab lugu meie waese Eesti rahma kopikatega olema? ja kas sarnane soow selle küsimusega: „K uid asmõ i k s waesust mahendada," ühe eeSmärgiline on? „ W algus" kõneleb (nr. 5 sees) „Tähtjad ajad ja tähtjad seadused" all „rahukohtute sisse teadmistest, ja sellest, et meie wallawalitsuStcl ülemate  kõhtudena ja kroonu ametnikudcga, asja toimetuses: Wcne-kecl ametliku keeleks on kinnitatud.  Kuberneri härra ringkirjas kihelkonna kohtutele,  mis „Walgus" jääl täiesti ära trükib, lubatakse macsematcle wallawalitsustelc meel tänini aja pitkendust oma reelt pruukida, aga „Wa!gus" soowib: „et juba waremalt, kui eite antud tärminis, kõigis mallamalmustes kirjutajaid ametisse seatakse, kes Wenekcc!! invistwad. ajaleht „K. Z." kirjutab, c: Prantslaste! himu olla saksamaaga  jä! le pc a s oda algada. Prants - laste ajalebed „Frauee" ja ~Journal des TebaLs" wasrawad 'elle kohta, see ütclus saksa ajalehe ..K Z." poolt olla üks kena luuletus, miile abil tark Bismark tahta