numris ommeti wiimaks ka weel terwe rahwa kohta: „Ta ümber narrid end näitsid, Ja tema karmanni täitsid Ning hauksid kui karjakrats." See on wahe „Sakala" ja „Eesti Postimehe" wahel. „Sakalaga" käib terwe Eestirahwas oma ülema eesmärgi poole. Selle tee peal on neil aga kõik need wastalisteks ees, kes oma erapoliitikat taga ajawad. Need waStalised ei ole aga Eestirahwast seiemaale mitte jõudnud mitmesse parteisse lõhkuda, ja see ei saa neile ka edespidi wist mitte korda minema. Meie rahwas teab juba, mis ta tahab, ja sellepärast ei lase ta ennast mitte nii kergelt õigelt teelt rabadesse wedada. Aga seda ei wõi meie rahwas ka mitte sallida, et teda tema õigel teel kõrwalt keelmata mudaga loobitakse. Sellepärast  ekstwad need, kes arwawad, et Sakala oma wastaliste  laimduste peale wait oleks pidanud olema ja ei midagi wastama. See muda, mis „ Eesti Postimees" „Sakala" wäljaandja peale wiskab, ei lange mitte ükst tema, waid langeb ka tema lugejate peale. Sellepärast  pidime oma wastaliste laimdused tühjaks tegema ja neid ennast nende peeglis näitama. Tullakse asjalikult  waieldes meie wasta, siis saame ka ikka asjalikult  wastama. Aga tullakse meid mudaga loopima, siis peame omad pilkamise terawad noolid wälja tõmbama,  kust seesuguste wastaliste wasta ükst abi saame. Seda on ka Sakala wiimati teinud, aga ka siin ikka paraja piiride sisse jäänud, ja üksi seesuguste asjade külge puutunud, mis rahwa elu kohta lähewad. J. W. Jannseni ja Harry Jannseni kodustest tegudest ehk tempudest ei ole meie ilmaski rääkinud ja ei saa seda ka ilmaski tegema, ehk meie küll palju teame, mis oma wastalise wasta tarwitada wõiksime. Olgu meie wastaliste kodune elu kuidas ta on, patt näitab meile, kui teda maailma ette kiskuda tahaksime. Aga nii auus ei ole meie wastaline „Eesti Postimees" mitte. Tema kiskus meie laste surnukehad ka weel haua seest wälja maailma ette, ja tema katsus meie kodust tööd ja elu mitmel ja mitmel korral wiltu wäänatud pildis  awalikult rahwa silmade ette kiskuda. Nii kõlwatu,  kui seesugune püüdmine on, nii selgeste tunnistab  ta aga ka ülesse, et meie wastalised meie poliitika elu ja awaldamiste kallal midagi käsile ei leia wõtta. Niisugune wahe on „ Sakala" ja „ Eesti Postimehe"  waidlemiste wahel. Töiste sõnadega öeldud: Ühel pool on terwe rahwas, ennast kindla õiguste põhja peale seades, millest terwe rahwale kasu peab tulema, töisel pool eraparteid oma erapoliitikaga, keda nad sagedaste awaldada ei julgegi, waid nii palju kui wõimalik  katte all püüawad hoida. Et aga asjalik waidlemine  seda erapoliitikat selgeste päewa ette tooks ja nende tööd täitsa wõimatumaks teeks, sellepärast hoitakse  ennast seesugusest asjalikust waidlemiseft eemale ja katsutakse selle asemel muda-loopimisega läbi saada. Rahwa parteil ei ole aga mingisugust asja, asjaliku seletust karta. Kui sellepärast meie ajalehtede waidlemine  mõnes tükis õigelt teelt kõrwale on läinud, siis ei ole see mitte Sakala ehk töiste rahwaliku ajalehtede süü, waid süü langeb üksi „Eesti Postimehe" ja tema seltsiliste peale. Heitku need wiimased auusa ajalehtede  piiride sisse tagasi ja neil ei saa midagi selle üle kaewata olema, et neile liiga tehakse. Aga ärgu häbenegu  nad ka ise enese tööd, waid astugu oma töö eest asjalikus waidlemises wälja. Siis saaksiwad „Eesti Postimehe" sopa-loopiwad kirjad kaduma ja tema ja „Sakala" waidlemise wahel ei saaks enam seesugust wahet olema, nagu seda praegu on. Meie wõime oma tänast kirja nüüd selle soowimisega  lõpetada, et Eesti rahwas ikka üheks ainsaks kindlaks rahwuse parteiks kokku jääks ja enese keskel ühelgi erapoliitika parteile asupaika ei annaks. Üksi seesugusel 100 l saab meie rahwas selle eesmärgile jõudma, mille poole ta praegu rõõmsas elulootuses tõttab. Neid saab küll ka meil ikka olema, kes oma auu ja seisuse era-kasu ülemaks seawad, kui terwe rahwa kasu, aga nende woli ei tohi ilmaski nii suureks minna, et nad rahwast lahutawad ja suurte parteidesse lõhuwad. Üks ja seesama armastus ühendagu meid kui meie armulise  Riigi-Jsa truuisi alamaid, üks ja seesama isamaa meel ligistagu meid meie suure Weneriigi kodanikudega, ja üks ja seesama rahwauslik rõõm ja kurbdus punugu meid oma kalli Eesti pinnal selle püüdmisele kokku: miM mingisugust orjapõlwe enam, waid waba Eestipahwö,  õigust. Poliitika ringwaatus. Heale selle, awalikult Juutide waSta hukka on mõistnud, on nüüd ka Preisi parlamendis see asi käsil olnud, kuS Stöcker ja tema mustakarwalised seltsimehed mõndagi kibedat sõna kuulda saiwad. Alles hilja aja eest tagasi näitasiwad Inglismaa ajalehed, kui kõlwatu seesugune tagakiusamine on ja kui teutaw ka Saksarahwale, kes kõige haritum rahwas Euroopas  tahab olla, et seal kirikherra Stöckeri kihutamisel)  nii palju maad on leidnud, et juba mõned kuulsad  õpetatud mehed ühe kirjaga awalikult seesuguse kõlwatuma töö wasta ülesfe pidiwad tõusma ja rahwast  terme mõistuse järje sisse tagasi kutsuma. Ehk küll see kihutamise töö Saksamaale juba palju kahju ja häbi on toonud, siiski ei saa Stöcker oma seltsimeestega  teda maha jätma, sest Juudid ei käi jo Stöckeri kirikus ja ei heida ennast tema seltsimeeste õpetuste wanaaegse sunni alla. Sellest on küll, mis hoolib Stöcker oma seltsimeestega Saksariigi häbist ehk auüst! Inglismaal lähemad Jirilaste mässamisel) ikka kirjumaks ja laialisemaks. Waheajal on meel mitu mõisniku ära tapetud. Mõisnik Allen sai hilja aja eest tagasi järelseiswa kirja kätte saadetud: „Auustatud  herra! Et Teie oma rentisi mitte ei ole alandanud,  sellepärast on maamehed Teie üle kohut pidanud ja on Teid surmanuhtluse alla mõistnud. Pange neid sõnu tähele ja ärge minge kuhugi ilma marju ja sõariistateta. See ei ole mitte üks ähwarduse kiri, maid teda saadab üks mees teile, kellele Teie kord head olete teinud." Nahwa ja politsei wahel on juba mitmes kohas meriseid nägelemist olnud. Limmerikis  oli kuus mahti rentniku majasse mahti pandud, kust rentnik wälja oli aetud, et ta päritud renti maksa ei tahtnud. Ühel yhtul, kui üks neist wahtidest ennast parajuste ahju ees soendas, lasti ta läbi akna maha. Seesugust hirmsaid asju sünnib nüüd ühtepuhku lirimaal. Ka üks naisterahwa selts on seal kokku heitnud, kes ennast „naisterahwa-maa-ühenduseks" nimetab. Tema pääkomitee on Döblini linnas ja on ka toeks meeste „rahwausliku-maa-ühendusele." Kuulda on, et Inglismaa ministeerium oma wahel lahku minemas pidada olema, sest et Gladstone lirimaa  asju kohe nii suurelt parandada ja muuta tahta, et rentnikule õigused nende rahulolemiseks ära saaksimad  muudetud ja määratud. Selle poolt ei ole aga kõik ministeeriumi liikmed. Türgi-Dultshinjo asjad näikse nüüd ommeti ühe sammA" edasi lMud olewat. Derwish Pashaa on nüüd tõeste esite Dultshinjo linna sisse piiranud, et Albaanialased sinna kokku ei saaks woolata, ja on siis ka ise oma sõawäega Dultshinjo linna läinud. Mõned telegrammid ütlewad, et Türgi soldatite ja Albaanialaste wahel ka weike lahing olnud, kus mõlemal  pool kaunis hulk mehi langenud olla, töised telegrammid  aga ei räägi seesugusest lahingust ühtegi. Nüüd ei saa küll Türklasel enam ühtegi wabandamist olema, waid ta peab selle Dultshinjo linna Montenegro  kütte andma. Siis on Montenegro enese asi, seda kohta Albaanialaste wasta kaitsta. Ka saamad siis Eüroopa suurteriikide laewad ära wõima tulla, kelle ühenduse otstarbe jo siis täidetud on. Et aga Albaanialased oma Dultshinjo linna heaga Montenegro  kätte jätawad, seda on ka raske uskuda. Emb kumba, nemad saamad ise Montenegroga sõda hakkama pidama, ehk nemad saamad ennast Türgi walitsuse alt lahti lööma iseriigiks. Siis saab Türklasel nendega tegemist olema, kes aga praegu täitsa uimane on. Türgi walitsuse raha puudus on nii suur, et kui kuu lõpetusel oma ametnikude palkafi wälja pidi maksma, mis mitme kuu eest mõlgu on, hädawaewalt meel rahameeste käest nii palju raha lamatud sai, et poole kuu palgad wälja mõis maksa. Mis tahab seesugune riik meel sõda pidada! Kreeklane Valmistab ennast nii tugewaste sõale ette, et—ta nüüd küll weel edasi, aga mitte tagasi ei saa. Need walmistamised sõale teemad Türklase meele maga pahaseks, ning Konstantinoopoli ajalehed kirjutawad õige käredaste Kreeklase wasta ja ei luba Makedooniat ega kusagilt muud maatükki Kreeklasele äraanda. Ühtlasi ei jõua aga Türgi malitsus  neis maades, mis Kreekamaa piiri ääres, enam mingisugusel kombel seadusliku korda ülemal pidada, maid seal teemad suured röõwliseltsid, mis nad tahawad.  Auusad inimesed on seal ütlemata hädas ja ei jõua seda aega ära oodata, kus nad Kreekamaa korralise  Valitsuse alla saamad. Omalt maalt. Rõõmuga awaldame järelseiswat kirja: „Auustatud Sakala toimendaja! Omas lehes 19 tõite Teie ühe kirja Torist selle pealkirja all: „Elustaw eesmärk." Mis seal meie kaastööline rääkis ja Tori Zbikomitee koosoleku otsu- sest 22. Aprillil s. a. ette kuulutas, see on meil 2. Nowembril wiimase koosoleku peal tõeks saanud. Sest nimetatud päewal sai meil meie kihelkonna peale langew summa kokku pantud ja pea pääkomitee kassameistri  kütte ära saadetud. Meie Aprilli kuus käsile wõetud nõu leidis iseäranis waimustatud osawõtmist, et meie sellega ühes käesolewat armulise Keisri Herra juubeli aastat tähtsustame. Et meie omast otsusest seekord seitungites rääkisime, siis sündis see ennegi selle nõuuga, et ehk teeme wahest head hakatust ja leiame kaasnõuulisi, aga meie komitee teada on küll wähe sihukestest toimetustest kuulda olnud. Sellegi pärast ei ole meie nõu külmaks läinud, waid allseiswad  mehed on igaüks omas helduses ja usinuses nii kaugele lennanud, kui neid tiiwad kandsiwad. Oma kiitus peawat küll haisma, siiski peame nende häbiks, kellel kümmegi kopikut raske anda, siin tunnistama, et meil siin Eestimehi on, kes sõrmed sügawasse punga põhja pistnud ja sealt suured summad Eesti rahwa mälestuse samba ehituseks ette toonud. Ka meie korjajad  ei ole wähema kiituse ja tänu wäärt. Palju neist on weel enam korjanud, kui enne lubasiwad. Õigusega on nemad enesele meie rahwa ees auusat Eesti nime ärateeninnd. Olgu siis andjate ja korjajate  nimede paistus meie Eesti wendade ees nendele auupalgaks. Ise maksjad. 1. Tori wallast. 1. Kassamcister Tori mõisa rentnik J. Juntson 50 2. Pääkomitee liige päriskoha omanik J. Tammann 50 3. Komitee auuliige õige-usu preestri herra Keigerist 25 4. Wallawanema abi Songa Tönnis Erm... 25 5. Puiste talu peremees Jaan Kornfeldt ... 25 0. Puusaare talu peremees Toomas Tilk ... 10 7. Kaupmees Peet Juntson . 5 8. Kaupmees Joseph Raudsep 5 9. Wallakirjutaja herra Aleksander Habicht . . 5 10. Kihelkonna koolmeister Joh. Kuus .... 5 11. Komitee president wallawanem Mihkel Tilk . 5 12. Wallawanema abi Elbi Mart Martson... 5 13. Ooreküla peremees Hendrik Wolmerson... 5 14. Gümnaasiumi kooliõpija Joh. Toffer ... 5 15. Selja kooli abikoolmeister Andres Saal . . 5 16. Sepp Mädaoja Jüri Juurikas 6 17. Wiira kooli abikoolmeister Mihkel Ollino . . 3 18. Pääkohtumees Mihkel Kttnnapas 3 19. Aesuu talu peremees Jaak Jõgis .... 3 20. Muru talu peremees Mihkel Jürwetson . . 3 21. Mõisa rentnik Georg Jürwetson 3 22. Wanksi talu peremees Mihkel Konks ... 3 23. Konwendi saadik Kullukse Jüri Tilk ... 3 24. Selja koolmeister Tönnis Auksmann ... 1 25. Lewi koolmeister Toomas Tilk ..... 1 26. Kõrtsimees Mart Härg 5 27. Kihelkonna kohtumees J. Ollino 3 Summa 267 2. Taali wallaft. 28. Lesk proua A. Liedemann 5 29. Kõrtsimees Johann Juntson . . . . . . 5 Summa 10 3. Sindi wab rikust. 30. Komitee auuliige wiitse-direktor herra G. Nuth 10 31. Kontori kirjutaja herra Georg Tamm ... 5 62. „ „ „ Georg Klassen... 3 33. „ „ „ Reinhold Eisenberg . 3 34. Treial Heinrich Pulst 3 Summa 24 4. Tammiste wallast. 35. Peremees Jaak Saal 1 36. Peremees Mihkel Pabelson 1 Summa Kõik ise maksjad kokku 303^ L. Korjajad. 1. Tori wallast. 1. Rätsep Tönnis Tilk 48 rbl. 26 k. 2. Suameister Heinrich Arnemann. . . 47 „ , 3. Piistaoja peremees Mart Pool . . . 30 „ 13 " 4. Peremehe poeg Orawa Mart Lossmann 25 „ 5. Selja koolmeister Tönnis Auksmann . 10 „ 12 „ 6. Wiira koolmeister Tönnis Tilk ... 21 „ 59 7. Lewi koolmeister Toomas Tilk . . . 13 „ 60 " 8. Kohtumees Harakoja Peet Tammann . 3 „ 55 " 9. Selja kooli abikoolm. Andres Saal . 9 44 10. Mädaoja metsawaht Mihkel Juurikas . 5 " 30 " Summa 213 rbl. 99 Ü 2. Taali wallast. 11. Koolmeister Hans Raba 10 rbl. 20 k. 3. Sindi wabrikust. 12. Kontori kirjutaja Theodor Schmidt. . 32 rbl. —k. 13. Wene usu koolmeister J. Mutt ... 8 „ 25 „ Summa 40 rbl. 25 k. 4. Tammistewallast. 14. Koolmeister Johann Oidermann . . 9 rbl. 50 k. Kõik korjandus ühte 273 rbl. 94 k. Ise maksjad siia juure 303 ~ " ~ Summa 576 rbl. 94 k. Siia juure enne seda nõuuwõtmist korjandus kassas . . . . 40 „ 6 „ Summa: 617 rbl. k. „Minge ja tehke meie kaaskomiteed sedasama!" Tori kihelk. Aleksandri kooli abikomitee."