kest ja kõrge kasudega tasuma. Ka EeStirahwaS Valib oma testist mehi Linnasaadikute sekka, ja wist selle lootusega, et need mehed rahwa heaks ka kord, kuS tarwis oma häält tõstatstwad.  MiS oleks nüüd enam tarwis ja rohkem soowida, kui et need mehed seda asja Linnasaadikute-kogule  sündsal wiifil ettepanekstwad. Wistift ei jääks sesugune tarwiline asi tähelepanemata.  Aga ka puudused linna rahwakooliöes, kus Eestirahwa lapsed käimad, peaksiwad tähelepanemise  alla Võetud saama. Nende puuduste seas on emakeele kõrmaleheitmüie õpetusekeeleks kõige tähtsam. Lastele, kellel mitte wõlmalik ei ole wöeras keeles suuremat kooliõpetust saada, tuleb se waimu- ja südameharimiseS suureks kahjuks, kui nemad esiteks seda keelt peawad õppima, milles neid õpetakse. Kõik õpetus jääb neile keele puuduse ja arusuamise puuduse ehk poole arusaamise läbi segaseks- Meie oleme ka sagedasi küll näinud, kuida sesugune puuduline  õpetuse keel inimese pea-ajudele kahjuks oli ja südant enamist ikka niiwäga iseenesega täitis, et seal parandamisele paika ei jäänud. Saiwad sesugused lapsed koolis peatükid Saksakeeles pähe, siis pidi ka kirikuõpetaja neid selles keeles leeritama, kus ka aga wahe, kui läbi udu arusaiwad.  MiS wili sellest külwisi kaSwis, seda wõib arwata ja seda on nähtud. Mõistliku ja tõsist meelt on nende nooremate seas wähe küll leida, ja kui kõik ka koguni raisku ei lähe, siis on nende juures enamist ikka niipalju halpust, et üsna jälk näha on. Omas pooltoores ja kahekesilises olemises põlgawad nemad oma suguwõsa ja pidawad mitmesugust auusat tööd häbiks. Nemad olla jo nüüd linnasaksad. Kõik need kahjud saaksiwad palju Vähenema, kui laste waimu- ja südamepõld selges emakeeles  haritud saaks, ja se ei saaks ühegile kahjuks, waid üleüldiseks suureks kasuks olema. Wõeraid keelesi õppida ja mõista on jo wasturääkimata  suureks kasuks, pealegi meie linnas, kus enam kui üks keel Valitsemas on; aga wöeras keeles õpetust saada, se on küll niisama wasturääkimata kahjulik igaühele, kellel mitte Võimalik ei ole kooliõpetuses niikaugele edasiminna,  et se wöeras keel täieks omanduseks saab ja eemal õpetusel emakeele asemele astuda wõib. Soowime siis Viimaks ja julgeme rõõmsast  loota, et need siin räägitud paar sõna mitte asjata ei oleks ja tähelepanemata ei oleks, nimelt aga need kolm põlewad pärimist: Rohkem rah wa kool i s i. koolisundmus  j a Eestikeel õpetusekeeleks.  Kuida pßlg.Zeitung" teadasaanud, saada Rahukohtule asutamine Baltimaa kubermangudes  juba sel kuul Niiksraatis nöuupidamise alla wõetud. kuulutuse järel on Weuekeeli aealeht /Slowo" kolmeks kuuks kinnipandud. Balt i s k i st. Sellekuu 7. ja 8. pääwal  saiwad Baltiskis Linnasaadikud '.valitud, ja nimelt esimesel pääwal: kaupmees E. Grönland,  majaomanikud J. Ambach B. Palm ja P. Sörensen, lihunik M. Lemberg, majaomanik M. Zanberg, majaomanik J. Kaasik, lmnaarst Dr. E Fick, kaupmees O. Reichart, potisep R. Neu; kaupmees Th. Fabian. tishler J. Feldmann.  kirikuõpetaja A. SchuZz, lihunik M. Jesmin  ja majaomanik H. Warbola. Teisel pääwal:  Wohteikohtu kirjatoimetaja G. Bauer, majaomanikud E. Busch, Z. Horst ja C. Kalk, kaupmehed A. Treugut ja Nikttin, apteker C. Endelin, kaupmees Zurkaneff, majaomanik C. Tanton, Wohteikohtu körwanik O. Uhl, Wohteikohtu  ülem N. Demin, majaomanik N. von Mohrenschildt. Wene kirikuõpetaja Sacharow, Wohteikohtu körwanik A. Freiberg ja kooliõpetaja  P. Kartaschew. Meremeestekoolis on sel aastal 16 õppijad  ja nendest on 15 tunnistust toonud, et nemad seatud aea meresöitus olnud on. Peale nende soowifiwad weel 6 nöörimeest selle kooli fiSse astuda, keS aga meresõituS käinud ei olnud ja sellepärast waStawõetud saada ei wõinud. Need noored mehed, kes nüüd seal koolis käiwad. on Hiomaalt, Kolgast, Peruust, Tallinnast ja Äädemeestelt.  Koolil on kallid ja head meresõidu riistad, kaardid kõigist meredest ja raamatud. Koolis saab Eesttkeett ja Saksakeeli õpetud, ja et selle läbi rohkem tööd tuleb, ou kooliõpetaja sel aastal ühe abilise wötnud; kes enne ise siin koolis õpetud on. Koolimaja ou 12 õppija tarwiS seatud ja selleparast rohkema õppijate kohta kitsas; loodetakse aga et uus LinnawalitsnS  aegamööda koolimaja laiendamise eest hoolt kandma saab. Peterburgist. Sõnumid Keisri Praua terwise üle ulakamad 11 selle kuu päämani ja kuulutawad ikka weel ühesugust olemist. Selle kua 9 pääwal on Zj. abitegijad õde Poltawa kubermangu reisinud, kus kange kaelahaigus laste kestis liikumas ou. Enne seda saiwad nemad /Punase risti" peawalitsuse majas oma raske töö peale õnnistatud, kus ka Keiserlik Kõrgus Prinzess Eugenia Oldenburg ja /Punase risti" peawalitsuse liiked juures oliwad. Peale nende laksuvad 4 arsti ja 1 welsker ja 4 arsti pidiwad weel järel minema. Raudteede walitsused on omalt poolt selle armuloole  jõudumööda kergitust teinud. Suur Wene Raudteede-selts on poole sõiduraha mahajatnud, Moskwa-Kurski raudtee kolmweerand, Karkow- Nikolajewi ja Kursk-Karkow-Afowi raudtee on kõiki sõiduraha kinkinud. Teised abitegija õdede seltsid reifiwad järele, niipea kui nemad oma walmistamistega kvrdaS on. /Rnssk. Wed." sõnumite järel on seadus söeateenisinse lühendamise pärast juba Riiksraati  nõupidamise alla antud, kui se esiteks selle seaduse üleüldised eesnõuud Kõigekõrgemat kinnitust  saanud oliwad. Selle järel saada kõige pitkem teenistuse aeg alamäe keskis 4 aastad olema. Peterburgi Leitud-laste-majas on möödaläinud  aastal üleültse 23,360 last üleswõetud, muist oliwad ristitud, muist weel ristimata. pWalitsuse Teadaandja" kuulutab tulekahjude  hulka Weneriikis, möödaläinud aastal. Selle kuulutuse järel oliwad aastal 1879 üleültse  32.807 tulekahju, mis 80,085,658 rubla peale anvatud warandust häwitastwad. Kõige suuremad kahjud oliwad Irkutski kubermangus 13,688,067 rubla. Selle järel tuleb Moskwa kubermang peale 4 millioni; Peterburgi  kubermang peale 3 millioni; Kurski, Samaara, Saratowi ja Tambowi kubermangud, üksikult peale 2 millioni; Warfhawi, Wladimiri,  Woliinia, Woroneshi, Grodno, Kasaani, Kaluuga, Kowno, Minski, Nishni-Nowgorodi, Orenburgi, Orlowi. Pensa, Permi, Rjasani, Simbirski. Tweri, Tuula, Karkowi, Kersoui ja Tshernikow! kuberumngud ja Uraali maakond, üksikult peale 1 millioni. Kurski kubermangus on 1092 tulekahjust 98 pikse läbi tulnud. Ka Riia kubermangus on kahjud õige suured olnud, 258 tulekahju, mis 991,280 rubla peale arwatud wacandust häwitastwad.  Kuuramaa 130 tulekahju häwitafiwad  204,362 rubla, Eestimaa 68 tulekahju 573.775 rubla hinda. pNowosti" kirjutab: passi-asjadele  oleks mõnda parandamist soowida. Kes õigel aeal uut pasfi ei saa, seda saadetakse kodumaale tagasi. Ühel ei ole jõudu uut passi muretseda, teine oli mitu aega hospidalis haige, kolmandema pass oli warastud, ilma et tema selleks selget tunnistust saada ja ettetua mõis; kõik need saawad, sagedast ka seotud oma kodumaale  saadetud. Aastal 1871 wöttis üks Wangi-komitee-Direktoridest, L. M. Nosenthal nõuks, üht seltsi asutada, mis sesuguste wangide  põlwe kergitaks, ja lubas omalt poolelt 200 künni 300 rubla selle tarwis anda. Se nõu sai wai mustu sega wastawõetud, ja se selts on aasta! 1872 nendele, kellel oma! se wõi- malik ei olnud maksust maksa. üleültse -IM inimesele passist toimetanud, kelle wedamine kodumaale, kõige wähemast 2900 rubla maksnud  oleks. Mõne takistuse pärast pidi se seltS ühel aeal oma tööd seisma jätma, kuuni aastal  1874 Herra Rosenthal'il korda läks, seda seltsi oma raha abil uueSte elule äratada. WiiMse aegade sees ei ole aga selle seltsi toimendamistest  enam juttu olnud, ja kui ka meie paSsi asjad mõnest tükist parandatud on, fiiS oleks ometigi soowida. et üks nii käsuline asutus,  mis ka walitsusele abiks on kulust Vähendada,  kui se asutus wah ese osawõtmise läbi oma tööd lõpetama peaks." —> Meie wõime fiin omalt poolelt juure lisada. et sesugused asutused tänuwäärt küll on. niikaua kui asutuse eestseisjad oma head südant tarwituse järel mõistusest ja seadusest juhatada lastwad. Kui need asutused aga h oletust kergitawad, siis wõib juhtuda, et rohkem kahju kui kasu saadawad.  Eks tea kõik Wallawanemad sellest juttu küll rääkida, kuida rahwas keS passide peal wõeras kubermangudes elawad, taieste hooletuse  pärast omad passid wahetamata, omad kroonu-maksud ja koguduse maksud tasumata jälawad.  mida fiis kogudused oma tõöwaewa aun sa hinnaga maksma peawad. Mõned wiiwiad  koguduse-liiked elawad senni wõeras kohtas õige heaste, teised hulguwad mitu aastad ümber,  künni ühel kenal homikul kohtu teener neid Wallawanema kotta toob, ühes aga ka weel' pikka ja raske rehnuugi, mida kogudus oma auusa liike arstimise ja wedamise eest nüüd ka weel maksma peab. peale kõigi kulude, mis enne juba oliwad. Sesnguste , õnnetumatele"  ei kulu armu, waid üksi aga hirm u. R e d. Mõne sea eest kõlaS Üleüldises  Zeitungis" sõnum, kui oleks Wene ohwitseride.  kes Kalishis seisawad, ja Preusfi ohwitseride wahel, kes nende juure wõersiks palutud,  kange tüli ja alwakombene kiskumine olnud, ja kui olekfiwad meie ohwitserid seda riidu tõstnud ja ennast oma wõeraste wasta koguni kõlwa tümal wiisil ülesnäitanud. Inglismaa  aealehed langesiwad selle jutu peale, kui kaarnad raisa peale ja seletastwad seda rohkem ja wähem wihafe meelega Wenemaa ja Wene sõeawäe teotuseks. Üks käre Inglismaa aealeht  andis omas weidras /samaa-tujus" Preussiriigile  otsekohe nõuu, settest juhtumisest sõea-asja Wenemaa! wasta wõtta ja muidugi siis wäge üle raja saata. Kõigil sel asjal ei ole aga ka mitte wahemadki põhja. Prenssi 5 söeawäe-jäo  ülem on ka jalapealt, kui inetumad walejuttu kuulis, Kalishi sõitnud ja Preussi sõeawäe uimel tunnistanud, kui wäga se ennast niisuguste kurja walede üle pahandab ja kui wäga Preussi sõeawägi sesugust kurja tulikihutust  põlgab. Muidugi on auuwaärt Preussi Kindral meie ohwitseride poolest suure auustusega  wastawõetud ja temale siitpoolt tunnistud, et molemite söeawägede wahel sejama sõbrus ja auustus kindel seisab, mis nende ülemaid käsuandjad kõikumata ühendab. Ka kõik tõsised Preusfimaa aealehed kirjutawad suure võlgtusega  sellest tühjast jutust, mida Inglismaa raha eest laia maailma saadetud on. Tüli kihutused  riikide ja rahwaste wahel ei taha siin ilmas löpeda. Mida käredamaks aga tülikihntajad  jääwad, seda terawamaks peawad fiis ka rahukaitsejad oma mõeka ihuma. Se on nüüd juba kord sedawiisi patuse ilma laiemas ja kitsamas  ringis. Kuida pHerold" kuulda saanud, saada need sõeawäe mehed, kelle teenistuse-aeg tulewal  aastal täis saab. suuremast jaost juba sel aastal koju lastud; se on need soldatid, kes aastal 1876 wöetud saiwad- Tänawusel wäljamängimesel on wvidulaenu-paberite  esimene wõit (200,000 rulba), kuida pSarat. Dnewnik" kirjutab, ühe Saratowi  kiriku peale langenud.. Teist wvitu (75,000) on, kuida meie pHerold" loeme, üks