Tallinna Sõber A? 41. WiieS aastakäik. Tallinnas, lt. Wiina-knii päälval IBBZ. Uleiildiie aealeht Etstirahnnlle «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor»'i päriate triiktmajaS: aasta» L rubla. 40 kop. pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas V rubla --- pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. /tuulutused «aksawad iga rea ehti selle aseme pealt K tiop. Tellimised wöetakse wasta r HaMmtas: Lindfors'i pärtate irükimajas. I-etcröurgis: Z. S. Seelandt, v»Mspos»s H 54. Kartus: W. Just. - Uakwercs: Wattly. - haides: A. Setdewerg. Kapsalus: H. Kolkõerg. Lihulas: A. Mltner'i poodis. Mikjandis - H. Z. Karow'i raamatupood. Auuresaarcs: M. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Cichhorn. Elab BMs INZ, -- kerjad käiwad Bal.iski (Baltischport MgtStev Z Tallinna liinis luise t.'uth<ru>-asn>use osawütmisele. Omalt maalt/ Tallinnast! Tarin tnlepanija ja ! Eestikeili lehed. Kurgja koha rahalaennst. Sakalaste lehed ja . Nishki Westnik". ..Linda' iiõun- j logust. Linnafaadikuie logust R. Feldhuhn. Wiina laat. Pahateud. Õnnetus raudteel. ! Wahwad peastjad. Tartust: Tulekahjudest. -- Põllumeeste Seltsi uus juhataja. Kanepist: Õpetaja j wallmuie. Nõolt: Õpetaja 'valimine. Kihno saarelt: Õnnetus. Riiast: Linnasaadikute asjust. Peterburaist Keisri Majestätide koju tulemisest. - Jerusalem.ua Patriarch. - Laenubank. - Wenna tapja - Lev Wõeralt maalt: Anstria-Ungrumaalt. - Konstaatinoplist. Aasiast. - Ameerikast. St. Tl.omas'e saarelt'- Kirja .vastused. Kiriku teadused. Tallinna linna Kutse Lutheruse-asutuste osavõtmisele. Et 29. Ollobril, kuida wist juba kõigel Cwangeliumi- Lutheruse koguduse liigetel teada, Lutheruse 499 aastane sündimisepääw on, siis on ka Tallinnas nagu teistes linnades ükS komitee kokku aStunud nöuu pidama, kuida seda pääwa kõige sündsamal kombel, Jumala auuks pühitseda  wõiks. Kõikidest Saksa ja Eesti kogudustest oliwad mehed tulnud, seda asja läbi rääkima. Selle komitee poolest tuleb meile nüüd järgmine kirt: Igal poolel, kuS aga Lutheruse usutunnistuse kogudused on, walmMawad ennast usumeunad meie «suisa Lutheruse 499 aaõtase sündimise.pääwa mälestuseks üht püha pidama. Aga meie, Lutheruse usu RiStiiunimesed ei taha jo mitte üht inimest, mitte Lutherust auuStada, meie tahame Issandale  oma Jumalale kiituse laulust laulda, selle eest, et Luth>ruse läbi püha kirja selged tunnistused meile kõigile paistwad, ja et meie nende Jumalateenistuste läbi kõik Jumala armu pale ette tohime astuda rõõmsa meelega, sest et meie nüüd teame, et ,i nimene saab õigeks usu läbt armust, ilma käsu tegudeta/ Sellepärast on ka kõige Weueriigi Lutheruse usutunnistuse kogudus arwanud, et meie Issandat selle wara eest, mis Tema oma sulase Luthruse läbi meile on annud, paremini ei wõi tänada, kui nenda, et meie kõik ühe kapitali kokku paneme, mille rentidest neile meie usu kogudustele, kellel selle armu sõna kuulutajaid et ole, wõiks saada abi antud. Ka meie Eestimaal on juba maa ja linna kogudustest selle tarwiS andeid mõnes kohas rohkeste, kokku tulnud! Aga sest et Tallinnas nagu mujal raamatuid majast majasse ei ole wiidud korjamise tarwiS, swaid et paremaks arwati, kui aga õpetajad kirikus aüja teada annakfiwad ja inimest palukstwad. neile omad anded kätta tuua, fiiS wõiwad ehk palju weel olla, keS sest asjast ei ole aru saanud. Sellepärast  annab toimetuse komitee weel ükskord teada, et iga koguduse õpetaja malmis on, oma koguduse liiketelt suuri ja wetkeid audist waSta wõtma. Ja palutakse nüüd, et kõik need meie liuna Lutheruse usutunnistuse koguduse liited,  keõ oma andeid weel et ole toonud, ka rõõmsa meelega  omad käed lahti teekfiwad, et meie siin linnaS ka nenda kui sünnib Jumalat wõiksime tänada selle Ewangeliumi  walguse eest, mida Tema Lutheruse läbi on lasknud paista. Kui meie seda Ewangellumt tõeSte kõige kallimaks warakS arwame, siiS ei wõi jo keegi, kellel iganes «võimalik  on, külma südamega oma wendadest mööda minna, kellest karta on, et nemad sellest Ewaugeliumift ilma jääwad. Külwakem rohkeste, et rohkeste wõiksime leigata / Toimetuse komitee nimel: Bürgermeister R. WeiSse. Omalt maalt. Tallinnast. Knida meie Saksakeeli lehtedes lueme, olla meie kodumaa lehtedele juba minewal nädaltl ära keelatud, Tartu tulepanija asjust kirjutada, enne kui see ast kohaliste kohtute poolest üle kuulatud ja läbi katsutud on. Meie toimetusele ei ole seda keeldu tänine küll mitte ametlikult kuulutatud, sttSkt tahame meie seda tähele panna ja tahame sellest aSjaft wait olla. nii palju kui see kohtute tallituse külge puudub. Et aga teised Eeslikeeli lehed sellest weel minema nädali lõpul kirjutanud ja osalt koguni pahatahtlikul  ja meelesegawal kombel kirjutanud on, et need seda kurba lugu koguni sugude ja seisuste wastastikuseks wihawaenu lõõtsutamiseks tarwitawad, nagu kogemata leitud kallist rooga, stis loodame meie, et ka meile nii palju kirjutada  lubatakse, kui meelede selgitamiseks ja wihawaenu lämmatamiseks kibedast kulub. Meie näeme juba ette, et meie wastased ja meie kirjade pahatahtlikud käänutajad ja wäänutajad karjuma saamad, meie seista Saksa lehtede ja Sakslaste eest. Meie ei wõi sellest toorest kärast hoolida.  Wägise kipuwad nõndanimetatud ja Sakalased Eestlaste südameid wihawaenuga läbi kihwtitama ja roojastama. Selle waSta peame meie kõigest jõust wõltlema, sest meie arwates on sellest ikka sellel kõige suurem  kahju, kelle süda kihwtttatud ja roojastatud on. Kõigepealt näitab õige kölwatu olema, kuida nimelt ,Walgus", /Wirulane" ja , Eesti Postimees" ennast otse sette üle rõömustawad, et kurjategija Tartu suurkooli õppijate keSkiS leitud on. ,Walgnse" ja ,Wirulase"  toimetajatele wõikfime meie seda weel pooliti andeks anda, sest nemad ei ole oma õppimisega kaugemale ulatanud  kui aga waewalt kihelkonna kooli, ja kui nemad seda õpetust pärast omas politika tegewuses kõrwale jätswad, miS igas koolis ühtne on, see on: Ristiusu õpetust, stis wötmad nende roojastatud südamed jo ikka neid marju sõimata, mIS nende lühikese keha kohta liig kõrge oksa külges ripmvad, nagu mana reinuwader seda ka teinud olla, aga Dr. Hermann, kes ise Tartu suurkooli emarinnast imenud on Dr. Hermann peaks küll seda oma waimlikku ema natuke rohkem auustama! Meie kõik, oleme meie nüüd Sakslased, Eestlased wõi Lätlased, oleme meie otsekohe Tartu suurkooli hallikal joonud, wõi on tema waimuwest kõrwaliSte torude läbi meie sisse woolanud, meie kõik peaksime  David Schwarzi õnnetuma wanematega ühes ennast kott riidega katma, ja peaksime tuhka oma pea peale puistama  ja peaksime kurtma ja leinama, et see kuri maim, mis juba nii kaua meie laiema isamaa suurkoolist roojastaS,  nüüd ka oma jalga üle meie, täniue nii puhta, kodumaa  suurkooli läwe näib tõstnud olema. Kas Teie wähegi ei häbene, herra Doctor Hermann, ennast meie kodumaa kõige suurema kaswatuse paiga teenimata õnnetuse üle rõõmustates?! Teiseks rõõmnstawad ennast rahwuslased ja Sakalased  selle üle, et Davtd Schwarz olla, ehk koguni pßalti Sakslane''. See rõõm on iseenesest roojane,  aga see seisab peale selle weel täitsa nõrga jalgade peal. David Schwarz kannab küll üht Saksakeeli nime ja tema suur-isa olla Saksamaalt Riiga tulnud ja sealt Peterburgi elama läinud, kuS see sugukond sellest aeast saadik, see on kolmandemast põlwest saadik elab, aga Valti- Saksa waimu kaswandik ei ole tema mitte, kuida tema ka mitte meie maakiriku liige et olla. Kes wähegi Peterburgi elurahwast tunneb, see teab wäga heaSte, et suurem jagu neist, keS seal Saksakeeli nime kannawad ja ka kodu Saksakeeli  räägiwad, koguni mitte meie kodumaa iseolemise poolt ei ole, waid niisamati selle waSta, nagu,Nowoje Wremja" ja teised KüikslawlaSte lehed. Peterburgi Sakslast wõib õigusega kahte erakonda jäutada. üks on Saksakeeli /Peterburgi  erakond, teine on „Heroldi" erakond. Esimesed hoiawad ustama meelega Baltimaa kubermangude iseolemise ja Ewangeliumi-tzutheruse kiriku poole. Teised on kõige iseolemise wastased, teemad wahet Keisri-truuwuse ja riist-tcunmuse wahel ja on usutunnistuse asjus leiged ja läilad. nagu Beobachter" ja erakonnad seda meie ligemal kodumaal ka on. Nüüd tuleks esiteks selgeks teha, missuguse ringkonna waimlik laps David Schwarz on. Nende sõnumite järel mis kinnitawad, et tema ennast wiimasel aeal oma koorwendadest  eemal hoidnud ja rohkem Wenelastega ümber käinud on, nende järel tuleks teda ,Heroldi" erakondlaste sekka lugeda, ja stis ei oleks meie kodumaa möjuwatel ringkondadel temaga ühtigi tegemist. Kolmandeks kinnitawad rahwuslased ja Sakalased nüüd jälle mitmet ja mitmet korda, et Saksakeeli lehed kõiki tulepanemist ja teist kurjategust , Eestlaste" süüks annud olla. See on üks nurjatu ja häbemata wale, mida iga õiglane mee! iialgi nii raske sõnaga hukka mõista ei suuda, kui see seda teenib. Mitte ühes Saksakeeli lehes ei ole meie seda süüandmist, „ Eestlaste" peale leidnud.  Kõik need lehed on sügamast kahjetsenud, et sellest aeast saadik, kui Jakobson oma Sakalastega üht kahewäärilist  liikumist sigitama hakkas, Wõru maakondas ja teiSteS paikades tulepanemised ja teised roojastuse tähed ilmusiwad, mis tänine meie puhta, tasase ja uskliku Eesti rahwa keskis täitsa tundmata oliwad. Kõik need on kahjetsend, et .mäljaspoolt" üht kardetawat lõhkumise maimu Baltimaa  maarahwa sekka kanda püütakse, mis ennast ka ei häbene, seda roojase sõnaga teritamast, mis meie estwanematel  püha oli, mida meile meie lapsepõlwel kui pühadust õpetati. Kõik need lehed on aga ka suure rõõmuga kuulutanud,  kuida auusad EeSti talupojad terme waldade kaupa oma mõisawanematele kutsumata appi tõttafiwad, kui kuri käsi tuld nende wara külge pani. Kõik need lehed on suure rõõmuga tunnistanud, et Eesti rahwa suurem, tähtsam  ja kindlam känd, see on Eesti talurahwas sellest tigedast ja roojasest wihamaenu maimust täitsa puudutamata  on, mida Sakalased nii agarast külmata püüawad.  Kes on stis tulepanemist „Eestlaste" süüks annud  ? Miks Teie waletate, miks Teie seda kurwa juhtumist  jälle oma wihamaenu tule sütiteseks tarmitada püüate? Need waletunnistused, mida Teie kurjawaimu kawalufega rahwa sekka pillate, need on waimlikud tulekoonlad. Teie ise olete waimlikud tulepanijad! Neljadeks kirjutawad need rahwuSlikud lehed", et Saksakeeli lehed seda asja käänata püüdnud, tulepanijat pea Nihilistlaseks, pea nõdrameeliseks tunnistada püüdnud. Siin on jälle tõtt ja walet kokku punutud, nagu seda meie kallid rahwamehed ja Sakalased nii sagedast  teha armastawad. Käänata ei ole siin keegi midagi püüdnud, aga seda küsimist, on küll arutatud, kas David Schwarz mitte wahest ehk nõdrameeline ehk Nihilistlane olla ei wõi. Aga mis stis Teie arwate, Teie targad , toimetajad" ? Kui üks noor mees, kes omas õppimises  juba nii kaugele saanud on, et tema pea üht auustatud ja rohke palgalist elupaika leida wõib, kui teda järsku ühe teu peal leitakse, mis teda enne ehk pärast mägedesse, raskele ja põlastud wangitööle wiima peab, kaS fiiS Teie esimene mõte ka ei ole: „Tema on peast hull!" Teie kurjad keelekandjad, Teie waimlikud tulepanijad, Teie tahate rahwa keskis usku äratada, et need ringkonnad, keS meie armast rahwast Teie kihwtiseemne eest kaitseda püüawad,  et need seda õnnetumat noort meest palkanud olla, pahmast" Riigiwalitsuse ees kahtlaseks tegema! Aga need ringkonnad on jo ikka tunnistanud, et kõik need kärad