Tallinna Sõber M 48. üheksas aastakäik. Tallinnas, Jönlnkun 5. pääwal 1887. UlMdue aealeht Cestl rahisale «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfors'i pärijate trükimajas: «aStaS 2 rubla, 40 kop.— pool-aoStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rabla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kitukutused maksavad iga rea eyk selle aseme pealt s kop. Tellimised woetakse wasta: Hallwnasi Li»dfors't pärijate trüüimaias. Aeteröurgts: S. Seelaudt, 54. Tartus: Laaümanu. Aakweres - J. Auys. Satdes: A. Seidekverg. Kapsalus: H. KollSerg. - <M«kas: A. Aütiner'! voodis. Wikjandts: G. J. Karow'i raamatupood. Uarwas: W. Sõber. ZSSrus: Sraua Wieirofe. WaMas: W. Nudoksi. Kuresaares: W. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor N. Elab BaltiSkiS, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Tollid stcariu küünlale veale. Maru. Aleksandri-looli asjust. «Sakala" «Tallinna Sõbra" üle Mere-õnnetus. Kuri tegu. Maalt. Kurjad leud. BaltiSkist: Ilmad.Tartust: Rõuge haigusest. Oanetns. Aleksandri»koolt asjust. Kuri t-gu. Liiwimaalt: Ernst v, Meuseukampf f. Vändrast: Ewang.-Lnth. kiriku püha. Helmest: Sündimise paäw. Riiast: Synod. Ringkonnakohtu maja. Saaremaalt: Koolide asjnst. Tähtsad surnud. Ku.iramaalt: Maapääw. raugetõbis:e hoSpid-l Pcterburgitz: Rügemem-uti rüha ja Rttrete-püha. Wene erasaadik Berlinis. Sosmemaalt: Maru. - Mo>kwast: Jnblläum.— PihkwaT: Uputus. Warschawist: Wana paberraha. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Laiuse kiriku põlemine. Jutuleht: Mardipaäw (Järg.). Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Talwekuu 27. pääwal. »Kölni Zeitungi" ilmutamised walekirjadest, mida üks Prantsusmaa erakond tülikihutamiseks Wenemaa ja Saksamaa wahel Wene Keisri kätte toimetanud, seisawad  ikka weel awaliku arutamise all. Kui palju neid olnud ja miS nende sees seisnud, selle üle ei seisa kusagil  ligemal sõnumit ja nimelt ei ole selle üle ametlikult poolelt seletusi antud. Üht neist kirjadest on Wene Saadik  Berlinis, Graf Schuwalow, Talwekuu keskmiste pääwade  seeS oma Keisri käsu peale Würst Bismarki kätte annnd. See on nenda tehtud, nagu oleks Saksamaa Saadik Wiinis, Prinz Neuss, Pri««z Ferdinandile sel aeal kirjutanud, kui tema kahtlane oli, kas tema Bulgariasse minema piab «või mitte, ja olekS teda selles nõuuS kinnitanud.  Selles seista nimmelt, et Saksamaal sel korral wõimalik ei olla ««valikult ennast tema poole tunnistada, aga omas sügawamas mõttes wõtta Saksamaa tema asjast osa ja saada ka omal aeal awalikult kõige oma suure jõuga tema eest kostma. Prinz Reuss, kes hiljuti Berlinis  oli, on ise kinnitanud, et tema ei seda kirja ega ka ühtegi teist Prinz Ferdinandile saatnud ei ole, ja keegi tõsine inimene, kes ptlitika käiku tunneb, ei usu seda. Orleani sugukonna liiked, niisamati ka Prinz Ferdinand, salgawad, et nemad sellest ülijulgest pettusest osa on wõtnud.  Selge sõnaga ei ole Wenemaa ametliku diplomatika  poolt nendest kirjadest ega ülepea sellest, mis Wene KeiSri ja Würst BiSmarki wahel räägitud on, ühtigi kuulutatud,  aga Brüsseli aealeht ,Nord", mida Wene poolametlikuks  leheks peetakse, kinnitab, et Würst Bismark mitte see mees ei olla, kes Wene Keisri ees walekirjadest rääkinud oleks, kui neid mitte ei oleks. Sellega on siis nagu poolametlikult Wenemaa diplomatika poolest tunnistatud,  et neid on ja et Würst Bismark settest ka Wene Keisrile rääkinud on. Sellest ringkonnast Saksamaa  Keisrikojas, keS juttufi teinud, et Ketser Wilhelmi  ja Würst Bismarki politika mitte igas tükkis ühine ei olla, ei räägita enam palju ja kaebtufest nende peate ei ole enam juttu. See sõnum oli siis kas ülepea eksitus, ehk seda tahetakse «vaitolemisega surnute sekka saata, et wana Keiser seda kurwastust ei nääks, et tema ka oma ligemaid teenreid usaldada ei tohi. Prantsusmaal on Präsidenti kahin rutemini ja filmanähtawalt  mõistlikumalt waigistatud, kui keegi seda ette arwaS. Uus Präfident Sadi Carnot olla üks õiglane,  mõistlik ja tasane mees, kelle «valimisega kõik ringkonnad  omal maal ja wõeral maal esiteks wäga rahul on. Tema on ühest auustatud sugukonnast. Juba tema suurisa  oli kuulus mees esimese «vabariigi aeal, seisis küll Napoleon I. wastaste keSkis, kui tema «vabariiki lõhkus ja ennast Keisriks wälja hüüda laskis, aitas aga ka teda km seaduslikku riigi-walitsejat oma annetega, kui politika ja söeawäe juhataja, ja sai Grafi seisusesse tõstetud, kui ka tema ega tema järeltulijad seda nime iialgi kannud ei ole. Ludwig XVIII- ajas teda Prantsusmaalt wälja; tema lälS Saksamaale, kaswataS seal oma poegi, kes ka mõlemad tähtsateks meesteks saiwad, ja suri aastal j 823 MagdeburgiS ära. Marie Sa di Carnot, nüüdne Präfident, on aastal 1837 sündinud, on oma ameti poolest ingenieur, on juba kaks kord Minister ja wiimaks Senator olnud, niisamati  kana aega Parlamenti liige. Käredamate erakondade  liige ei ole tema iialgi olnud ja sellepärast ei ole temal ka waenlasi. Kardetakse, et Sadi Carnot  walitsus kaua ei kesta, waid et Orleanistlased ehk Anarchistlased teda pea iste pealt tõukamad. Et wana Grevy ülepea omast ametist tungitatud sai, see on iseenesest umbseadnslik, sest tema oli kahe aasta eest uueste seitsme aasta peale Präsidentiks walitud, keda keegi sealt ilma süüta ja protsessita tõugata ei tohtinud. Anarchistlased ja Orleanistlased oliwad seda aga oma sopa-keerutamistega  ometigi setteS lootuses korda saatnud, et nüüd walitsus  neude kätte laugeks. Kui aga asi nii kaugele jõudnud  oli, siis tuli neile hirm peale selle wastatamise eest, mis neid ootaks, kui nemad oma ,kättetasumise" tõutust mitte täita ei suudaks, ja hirm tuli nendele peale, et Ferry wõiks walitud saada, kes otsekohene aga tasane «vabariiklane on ja ja teisi seesugust käratsejaid  et salli. Tema «valimise wasta püüdis siis ka Deroul6de määratumat kära nimel" teha, aga tema kokkukeerutatud unlitsa-politikused ei kuulanud  wiimaks enam lema sõna, karjusiwad seal „Elagu anarchismus!" kus nemad tema käsu järel Elagu Wenemaa!"  karjuma pidiwad ja oliwad ülepea nii wastased, et Politsei teda wiimaks oma kaitsufe alla pidi wõtma. Selle peale läkfiwad kõige wahwamad käratsejad ja tasujad." nagu Rachefort ja Deroul6de, Grevy juure ja palusiwad teda paigale jääda, kes seda nende nõuu peale ka teha tahtis ja ennast sellega tasasemate ringkondade põlastuse alla saatis, kelle peale tema siis ometigi lahkus. Anarchistlased ja Orleanistlased oliwad aga nüüd näinud, et kummagi aeg weel tulnud ei ole ja ühendafiwad  ennast sellepärast selleks korraks ühe Präsidenti «valimiseks,  keda wihkada kellegil asja ei ole. Sellega aga. et Grevy kõige seaduse «vasta erakondade poolest ametist wälja sõimatud sai, on üht kardetawat auku Prantsusmaa põhjusseaduse sisse löödud, kust alalist tüli wälja «voolata wõib. Edaspidi wõib Präsident niisamati Parlamenti kõikuma healede enamuse «võimuse alla langeda, kui Ministrid  seda tänine oliwad ja sellega oleks fiis teiste riikide  «viimane usaldus Prantsusmaa walitsuse peale häwitatud. Wene Keisririigi alamatele on selle juures  wäga tahtjas!et meie walitsuse wäljaspidiste asasjade  ametlik leht, Journal de St. Petersbourg," ennast nüüd selge healega nende Parist ,uulilsa-käratsejate" (Deroulöde j. n. e.) «vasta tunnlstab. kes Wenemaa nime oma sopaste käratsemiste sisse segawad. Prantslased wõiwad nüüd omas emakeeles lugeda, kuida Wenemaa seaduslikult mõjuwates ringkondades nende ja selle Muupräsidentitt" arwatakse pZsamaa-liiga" hakkab  ka juba ennast temast häbenema ja kipub lagunema, Tähtsamatest liigetest on jälle mitmed «välja astunud. Ka meie laiemal isamaal ja kitsamal kodumaal piaksiwad ennast need tuistllased häbenema hakkama, kes seda «võeramaa  käratsejat ja tülikihutajat omaks ebajumalaks tegiwad  ja ennast tema tuli- ja «veripunaste kõnede peale Prantsusmaa Jumala salgajatega ja Anarchistlastega „wennastada"  himustasiwad. Nemad piaksiwad järele mõtteina,  kelle juhatust mööda ««emad käima piawad, kas tuisulaste  erakonna juhatust wõi walits,ise juhatust mööda, «vaimus, mitte niisama kõlawates kui kahewäärilistes hõiSka«nistes,  mis täna üht, homme teist Madal" lasewad, kelle käes just sel korral tükike «võimust naib olema. Saksamaa Riigipääwal on «viljakottide kõrgendamine  ühe kommisfioni nöuupidamise alla antud, kust see wift kattumata läbi ei pease. Esimeses lugemises on nisu, rukki, odra ja kaunwilja tollide kõrgendamine ka juba tagasi tõugatud, aga nõuupidamised kestawad edasi ja teine lugemine wõiks teist wiifi otsust anda.  Kronprinzi  terwise üle ei tule palju sõnumid. Et tema häda tõeste krebs on, selle üle kuuldakse mitmelt poolelt kahtlust ja mitmelt poolelt kuuldakse, et ka krebs ühe nii tugewa loomusega inimese juureS paraneda wõib, kui Saksamaa Kronprinz seda on. Hiljuti on üks mees Amerikast  Sau Remosse tulnud, oma kurku Kronprinzile näitama,  millest kord ka juba krebfi wälja leigata tahetud, mis aga nüüd juba üheksa aastat täieste terme olla. Prinz Wilhelm saab Keisri käsu peale kõige walitsuse-tallitustega  tuttawaks tehtud. Hiljuti oli tema tähtsaid  kirikuõpetajaid, kelle keskis ka kuulus Dr. Stöcker oli, kuulsaid wabriku-peremehi ja teisi tähtsaid mehi Kindral  Graf Walderfee majasse kokku kutsunud, nendanimetatud  s o zial - küsim is e üle nõuu pidama, s. o. seltsliku  elu üle ülepea ja töörahwa elu üle iseäranis, mis kibedast korraldamist tarwitab, kui Sozialistlaste kardetawad  õpetused mitte ikka rohkem maad leidma ja koledat segadust ja mässamist sigitama ei pia. See noor Prinz, kes hiljemini ehk «varemini Saksamaa Keisriks saab, arwab,  et wilmases joones ikka ainult kirik puhta Ewangeltumi  pöhj-tsel kõige nende küsimiste peale mõjuwat «vastust  anda wõib, mida Jumalast wõerutatud aeawaim koledate  löhkumistega ära seletama kipub. Wenemaa Wäljaspidiste  asjade Ministeriumi poolest on Staatsrath So lda t en ko w Berlini tulnud ja Graf Schuwalow'ile palju aktist toonud, mis tuntud wale-kirjade asjas piawad läbi waadatud saama. Wene paberraha hind on Berlini  börsil jälle järsku langenud ja 100 rubla eest makseti Talwekuu 25 pääwal 177 marka 75 penigat, mis natuke wähem kui 55 kopikat rubla eest wälja teeb. Nende rahulootuste  juures, mida ka Prantsusmaa uue Präsidenti walimine kosutas, ei saada aru, kust see kahtlus Wenemaa  wasta tuleb. Saksamaal ja Austrias käiwad jutud, et Wenemaa palju sõeawäge piire poole koguda. Sellest wõib börsil hirm tulnud olla. Austria-Ungrillilaal o«l rahwuslikud tülid järges kihisemas  ja Gõrzi PiiskopkondaS ou Slawlased pärinud, et Jumala-teenistus Rooma-Katholiigi kirikutes Slawi wiifil peetud saaks; kui mitte, siis ähwardawad nemad Greeka-Katholiigi usku heita. Mõne lehe sõnumi peale, et Austria ja Saksamaa walitsused Wenemaa poolt seletust  pärinud, mis tarbeks nende maade piiretel sõeawäge kogutakse, wastab ,Fremdenblatt", et Wiini mõjuwates ringkondades ühest seesugusest pärimisest ühtigi teada ei olla. Galizias olla Poolakad oma esimese suure mässamise  mälestuseks suurt pidu pidanud ja Graf Vorkowski, kes pidukõnet pidas, kui ka mitmed teised, olla mõnda tigedat sõna Wenemaa kohta rääkinud. Tschechilased päriwad,  et Wenemaa ennast Poolakatega lepitaks, mnidu pööraks ennast ka nende meel Wenemaa wasta. Wene lehed panemad maga pahaks, et Austria walitsus seesuguseid  pidust ära ei keela Austria walitsus on fiin õige kimpus. Keelab tema Slaawlaste pidust, siis karjumad need lehed Slawlaste maharõhumise üle; saamad need pidud kannatatud, siis ei ole ka õige. Keisri enese juhatusel on Talwekuu 26. pääwal Wiinis üht Kindralitenõuukogu  peetud, millest ka Graf Kalnocky osa wõttiS. Nöuupidamise all seisis küsimine, kas tarwiS oleks Wene- Galizia piirele sõeawäge saata. Nöuuks on wõetud, seda esiteks meel mitte teha, aga siis kohe, kui senna meel rohkem Wene sõeawäge piaks kogutud saama. Taanimaal on figade-katk lahti läinud ja sellepärast