Tallinn Sõber M 20. Teine aastakäik. Tallinnas, IIM Lehekuu Mwal IBBK Kltiiidne aealeht Eestirahaalk maal ja limades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate triikimajas: aastas rubla, pool-oastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 4 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk seKe aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse waSta: Hallinnas: LwdforsU päriate trükimazas. H»eteröurgis: J. H. Seeluudt, dosuepeua, 54. Hartus: W. Just. H»ern«s: K. Kudcwiita. Nakwer. >: L. Wattty. haides: K. Seidewerg. Kapsalus: H. A. Kokõerg. Kuresaares: W. Lange. Amvkas: K. Ar. Maudkepp.— Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Etab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilfi jaama kaudu. (Ass Acer..) Register: Awalikud maksud Eestimaal !V. Omalt maalt: Tallinnast: Kewadised ilmad. „Linda-Morgeurodeu". „ Sakala". Peterburgist: Keisri-Praua terwisest. Graf Tolstoi lahkumisest. - Minister Miljutin lahkumine. Suurwürst Nikolai Nikolajewitshi reisuft. Geheimrath vr. Abasa nõudmised. Inglased reisiwad Mongolias. vr. Weimari ja tema seltsliste kohtu otsus. Tartust: Geheimrath Saburowi lahkumine. .Lubaust- Suur õnnetus. Onegast: Lojukse-tõbi. Odessast: Oberst Kummerau surnukeha mahamaetud.  Moskwast: Waug KosZow ülespoodud Rostowis: Kohus mässajate üle. -- Jclissawetpolist: Hirmus tegu. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Inglismaalt. Türgimaalt. Balkaui pooliaarest. Grekamault. Mõned kirjad. Kiriku teadused. Awalikud maksud Eestimaal. Ühe keskmise Eestimaa mõisa mõisamaa ja talumaa suuruse ja nende mõlemate awalikude koormate arwud seisawad meie ees, nendega tahame  ka sõbralift lugejad tuttawaks teha. E mõis on wiimise, aastal 1874 tehtud adraarwu  järel 11 , adra suur. Sel aastal saab läbi Eestimaa uus adra-rehnung tehtud, ja ka E. mõisa adrad ülendud, niisamati kui enamist iga mõisa, maakoha ja müüdud maakoha adrad; muidugi tõusewad siis ka adra-rahad, kuna postimoonad,  teefillntamised, kiriku-maksud ja teud j. n. e. manaks jaamad, ehk aga üksiku mõisade,  maakohtade ja talukohtade wahel uut armu mööda muudetud saamad. E. mõisal on mõisamaaks  loetud põllumaad, heillamaad ja karjamaad  ühtekokku 955 Wene dessätini, iga desfätin  2400 ruutsülda suur. Selle mõisamaa sekka on ka üks meski, kaks kõrtsi, kaks suuremad  talukohta ja mitmed wabadiku- ja sulasekohad  loetud, kuida need kui seaduslik kuuendik omal aeal mõisamaa külge langesiwad, ilma et need sellepärast kaotud ehk üleültse omas elamises  ja olemises palju oleksimad muudetud saanud. Talumaaks, ehk täie seadusliku nime järel talu - nuumamaaks arwakud põllud, heinamaad ja karjamaad on ühtekokku 799 dessätini  suured. Talumaa ja mõisamaa on läbisegamini  arwatud ühe headuse all ja on ka umbes sedawiisi kolme wõi nelja aasta eest Kreditkassa kommissioni poolest takseritud. Talumaa  peal on üleültse 21 suuremad ja wähemad  talukohta ja walla peal seismad awalikud maksud, teud ja koormad on takseritud rendihinna  järel nende peale arwatud ja jagatud. Müüdud et ole talukohtadest meel ühtegi ja awalikud koormad saamad siis ka taieste mana korda mööda kantud, se on, awalikud rahamakfud,  kuida need enne uut Maakoguduse-seadust oliwad, ia mõned wilja maksud kirikule seisawad  mõisa peal, awalikud tööd saamad walla poolest tehtud; nendest on aga kuuendikuga ühes ka üks jagu mõisa peale laugend ja alamas rehnungis sedawiisi arwatud. Peale seda on mõned teed, mida uus raudtee sigitas, mõisa peale ülespidada laugend. Iõuu poolest seisab E. wald hea keskmise korra peal. Mõisamaa ja selle kõrwa loetud weski-, kõrtsi-, talu- ja wabadiku-kohtade pealt maksetakse, tehakse ja kantakse maa, kihelkonna ja koguduse heaksrubla  1) Adra raha 166 2) pos timooua: 2'/, tshetwerti kaeru, 15 puuda heinu 15,z0 3) tee sillutamine: 790 sülda, 5 kop. sülla pealt arwatud 39,, 4) üks uus t e e raudtee jaama maksab  aastas umbes 11. 5) poStimaksud, ilma postimehe palgata 6„ v) kiriku maksud: raha 14.8,7 1 tshetwerti rukkid ja odre ühtekokku . 14 4 naela linu. 4 kana I,«g 4 '/z puuda heinu . 0^ 4 pääwa hobusega . 4 . 35.,, 7) kiriku ja kiriku hoonete ehitamiste ja teiste kiriku tarwituste peale on wnmisle aastate sees läbisegamine maksetud 84., 7 8) mitmed weiked maksud, km Kihelkonna-kohtu  kirjutaja palk j. n. e. 38.„, 9) Kihelkonua-arsti palk 100 497,z ehk 497 rubla 32 kopikad. Need maksud ja tööd raha peale arwatud, kuida hinnad seal maakondas läbisegamini miinuste  aastate sees seisnud on, ja se raha mõisamaa  dessätinide peale jagatud, teeb iga dessätini  pealt natuke rohkem kui 52 kopikad wälja. Metsad, rabad ja teised harimata ja tühjad maad ei ole Eestimaal tänine adra armudes ja sedawiisi siis ka awalikude koormate armudes üleswõetud, ega nende all seisnud. E. mõisa wald maksab, teeb ja kannab: Rubla. 1) Posti moona: 12 tshetwerti, 2 tshetweriki, 4 garnitsad kaeru, 124 puuda heinu 86,, 2) teesi llutami st: sülda . . 126.^, 3) kiriku maksust ja tegusi: 5 tshetwerti, 1 tshetiverik rukkid ja odre ühtekokku 41 rubl. 17 naela linu, 17 kana 6g<> 24 puuda heinu . . 4g<> 19 pääwa hobusega. . 19 .. 71,^ 4) kiriku ehituste juure lähemad läbisegamini aastas 10 pääwa hobusega,  10 pääwa jala 15 5) mitmesugused weiked maksud ... 35 6) Walla-kirjutajale - 50 Kokku 384 „ ehk 384 rubla 85 kopikad. Iga talumaa dessätini peale langeb selle järel natuke rohkem kui 48 kopikad. Kuida Wallawanemad teadwad, saamad küll kirjutajate palgad ja mõned teised maksud hingede pealt arwatud ja täie-ealiste kognduse-liikete poolest maksetud, lugupidamatu, kas need kohapidajad on ehk mitte. Reed maksud ei seisa siis ka mitte otsekohe maa jc/vinna ja talukohtade peal; teiselt poolelt on selle reymmgi sees ka mõisamaa  maksude sekka midagi üleswõetud, mis seaduslik  ei ole, siiski aga siin ja teistes paikades Eestimaal mõisade pealt maksetud saab; se on Kihelkonua-orsti palk, kellele se palk just sellepärast  maksetud saab, et tema walla rahwale ja mõisa peale abiks on, kõrgema seisuse liiked ja rikkam rahwas üleültse maksab ikka peale seda arstile waewa palka, kui nende! enestel tarnu 3 on. Kooli ülespidamist awalikudemaksude sekka nleswõtta ei armand meie mitte sündima, sest esiteks on lastekasmatamine ikka Vanemate oma asi ja teiseks on suuremal jäul külakoolidest mõisa poolest rohkem eht wähem maad antud, mida siis selle reudi-hiunaga mõisamaa koormate  sekka lugema peaks. Weel wähem wviwad  aga teede röökimised talwisel aeal awalikude  koormate seas arwatud saada, kuida ,Tartu Eesti Seitung" seda pärib. Üks inimene peab nüüd kord juba siin maailmas teise kasuks ja teine tema kasuks mõnda tööd tegema ja mõnda waewa nägema, mida rehmmgi peale panna ja rahaga tasuda ei wõi. Sesugused tööd ja waewad on inimese kohused üleültse ja riigikodaniku  kohused iseäranis. Kuida xeaksiwad aga ka sesugused tööd hinna peale arwatud saama? Käsu järel saamad üksi awalikud maanteed  lumest roogitud, neil talwetel. kus kanged lumesadud ja tuisud juhtuwad, mis koguni mitte igal talwel ühtwiisi ei ole. Siis seisab aga se koorm üksi nende peal, kes awalikude maanteede  ääres elawad ja kelle! nendest maanteedest igal teisel aeal kasu on, kuna rahwas, kelle elukohad  kõrwal seisawad, waewaga nende maanteede  veale*sõitma peawad, ikka aga omas õues ja tanawas iseoma pärast luud rookima peawad. Sesuguseid koormaid on iga koha peal isewiisi ja isesugust, ilma et maksude-arwaja ehk katastrelegija  neid ühegi! wiifil oma rehnungi sisse mahutada wõiks. Need peawad ikka aga üheks asjaks jääma, mida kohawõtja rentimise ehk ostmise juures tähelepanna ja kaubategemise juures arwata wõib; katafire sisse mahutada ei oska neid ükski. Igal kohal, kui igal asjal, igal seisusel ja igal olekul siin maailmas on nüüd ükskord oma isewiisi headused ja oma isewiisi  puudused, mida ükski tasumise alla seada ega tasuda ei suuda. Üle Eestimaa arwata ei wõi küll läbisegamini iga talukoha pealt selle töö peale rohkem kui üks pääw igal talwel langeda ja se teeks umbes 30 künni 50 kopikad  aastas wälja, millest küll rääkida ei maksa. Mõnes paikas peawad mõnel talwel kohapidajad selle töö peale küll rohkest päiwi kulutama, meie