, kõigekõrgema mäe läbi kinnitub iseäraliste käskmiste põhjusel, 11) kohaliku maksude äramääramine, ärajagamine,  sissewõtmine ja wäljaandmine, mis läbi kubermangu ehk kreisi maakondlikud  tarwitused  maamaksude reglmangi (juhtkirja) põhjusel toimetud  saamad, 12) teatuste ja heaks arwamiste sissesaatmine asjade üle, mis kubermangu ehk kreisi kohaliku majapidamiseliste tarwituste ja püüdede kohta käiwad, kubermangu walitsufe läbi kõrgema ameti kohasse, nõndasama nende tarwitamine kubermangu  walitsufe enese läbi; maakondliku ökonoomiasse  puutuwate teatuste sissesaatmine kõrgema ameti kohtade ja kuberneeride nõudmise peale, 13) maakondlikule  ameti kohtade liikmete ja töiste ametnikude walimine ja nende ameti kohtade ülespidamise tarwis nõuetawate rahasummade ära määramine, 14) asjatoimetused,  mis maakondlikute ameti kohtade kätte iseäraliste põhjus-, juht- ja käskkirjade läbi ustakse. J 6. Maakondlikud ameti kohad toimetawad asju, mis nende kätte usutud on, hoopis oma käe peal. Seadus määrab, kunas ja missuguses korras nende tegewus ja moli üleüldiste riigiwalitsuse mägede poolt kinnitatud ja ülewaadatud peab saama. Tõine peatükk. Maakondlikute ameti kohtade liikmedest. K 14. Kreisi maakondlik koosolek saab sünnitud maakonna saadikudest. Need saamad walitud kreisi 1) maaomanikudest, 2) linna kogudustest, 3) maa kogukondadest. Z 16. Kreisi maakondlikust koosolekust osawõtjate  kreisi saadikude walimine sünnib kreisi 1) maa omanikude wolikogus (ei. 2) linna roolimeeste kogus, 3) kogukondade roolimeeste kogus. S 17. Wolikogudest ei wõi mitte osawõtta 1) need, kes nooremad kui 25 aastat on, 2) kriminaal  ülekuulamise ehk kohtu alused, 3) need, kes kohtu ehk walla otsuse mõistmise läbi häbistatud on, 4) wäljamaalased, kes Wene riigi alama wannet mandunud ei ole.*) Z 21. Need, kes kreisis seadusliku, mitte wähem kui kahe aasta peale enne walimisi ja mitte lühema aja kui kuue aasta peale tehtud kontrahi põhjusel maatükke rendiwad kui pealegi kontrahi lõpuni mitte rvähem kui kolm aastat meel jätkub, wõiwad walimistest osa wõtta nende maaomanikude asemel, kelle käest nad maad rentinud on; aga üksi siis, kui maaomanik mingisugusel põhjusel ise wolikogusse  minna ei wõi ja oma healt niisugusele rentnikule  § 18"' tähenduses nimetud korra põhja peal tehtud wolikirja läbi annab.**) § 23. Kreisi maaomanikude wolikogus on heale õigus neil, 1) kellel omaduse õiguse järele kreisis nõnda suur maatükk on, kui selle kreisi tarwis lisatabelis  tähendatud on, 2) kellel kreisis üks töine liikumata warandus mitte wähem kui 15,000 rubla hinna kõrguses on ... 4) mitme maaomanikude, nõndasama ka mitmesuguste koolide, erakondade, koguduste  ja seltside poolt wolitatud meestel, kui neil koolidel, erakondadel j. n. e. kreisis üks maatükk on, kelle suurus küll mitte selle paragrahwi esimeses punktis tähentud määreni ei ulata, aga mitte wähem, kui kakskümnes osa sellest on. Tähendus: Maaomanikude wolikoguft wõiwad ise ehk wolitatud meeste käbi osa wõtta need talupojad,  kellel talurahwa osajagu piiridest  wäljas maatükke on, mis pkt. 1. ja 4. selles. Z nimetud suuruseni ulatawad. Z 30. Wallade kreisi-saadikute wolikogud saamad  walla koosolekute (imMoiniiia exoM) poolt enese keskelt nimetud wolinikude (Li>iõoMii«n) läbi sünnitud. Nende wolinikude äramääratud arw ei ole mitte suurem, kui kolmas osa nende täisarwust, kellel seaduse järele õigus on walla koosolekust osa wõtta. Z 39. Saadikud ei saa mingisugusid teenistuse eesõigusi, ei saa neile ka ühtegi teenistuse sissetulekut ehk palka määratud. § 42. Maakondliku koosoleku liikmete seadusliku  arwu tarwis peab wähemalt kolmas osa täiest koosolekut sünnitajate' saadikute armust kokkutulnud olema, ometi alla kümmet ei tohi arw mitte langeda. ***) s 46. Kreisi maaameti kohta sünnitawad üks president ja kaks liiget, kes kreisi maakondliku koosoleku  poolt kolme aasta peale temast osawõtjate meeste armust walitud saamad. Koosolekud wõiwad, kui tarwis leiawad, maaameti koha liikmede armu kuni kuueni suurendada. § 50. Kubermangu maakondlikud ameti kohad on: kubermangu maakondlik koosolek, ja kubermangu maaameti koht. Z 51. Kubermangu maakondlikut koosolekut sünnitan?ad kreisi maakondlikust koosolekust kolme aasta peale walitud saadikud. *) See paragrahw on pärastpoole wäga laiendatud saanud. s*) Nimetud § teatab, missuguse paberi peal ja missugu tunnistuse  meeste ja kohtu allkirjaga wolikiri peab olema. s-?-*) Pärastpoole on juure lisatud: rahukohtumehe walimise juures ei tohi arw mitte alla 12 langeda. Kolmas peatükk. Maakondlikute ameti kohtade woliasjadest ja ameti wõimuse piiridest.^) Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Kauema äraoleku järele wiibiwad  Keiserlikud Majesteedid jälle pealinnas, kus neid rahwas rõõmuhõiskamisel- wasta wõttis. Terwe suur riik tänab Kõigekõrgemat, kelle armu läbi Wene Zaari kroonimine, mis rohkem 20 päewa kõige maailma tähelepanemist oma poole tõmmas, õnnelikult on korda läinud. Kroonimise pidude ajal on jällegi uueste ilmunud,  et Weneriigi walitsuse ja töiste riikide wahel rahu walitseb ja Wenemaal iseeneses edasi jõuudmisele, parandustele ja kosumisele kindlust ja jõuudu küllalt on. Reed nähtawused on üliwäga rõõmustawad ning annawad kindlat lootust õnneliku tulewiku peale. Nõndasama rõõmustawad on ka praeguste sõnumete järele üle terwe riigi lõikuse lootus. Igalt poolt teatatakse,  et wiljakasw hea on; üksnes mõnes paigas on siin ja seal kas liig wihm ehk rohutirtsud kahju teinud;  põuast, mis muidu sagedaste lõuna pool Wenemaal  lõikuse kõhnaks tegi, ei ole tänawn palju kuulda. Saksamaal on lugu kiriklikudes tülides justament  nõnda tulnud, nagu ette oli arwata: kiriklasid ehk õigem ütelda paapstlased on parlamendis suure healte enamusega kiriku-küsimuses wõitnud. Kuulsaist Mai-seadustest pole enam õiget warjngi järele jäenud. Bismark'i üle kuulukse sellepärast igalt poolt laitust. Mitmed tähtsad mehed on parlamendis päris lausa Bismark'i hukka mõistnud ja tõendanud, et rahwas oma kuulsat tema olekus paapsti wasta enam sugugi ära ei tundwat, waid tema peale wäga pahane olewat, et ta sündida lasknud, mis nüüd sündinud  on. Ka von Benningsin'i ametist lahkumist ja seega wabameeleliste partei lõhkumist aetakse õige käredalt  Bismark'i süüks, kes täie hooga wanameelsete ja kiriklaste sadamasse purjutawat. Palju kära teeb Saksamaal praegu ühe kuulsa Poola kirjaniku Kraschewski  wangi wõtmine. Nimetatud kirjanikule antakse süüks, et tema Saksa homiku ja Põhja poolsete kindluste  plaanist poliitikaliseks otstarbeks salaja olla korjanud  ning mitmel wiisil Saksamaa kahjuks töötanud. Asi ei ole weel selgeks tehtud. Prantsuse maal ei ole Tonkini küsimus weel palju selginud. Hiina saadik on Pariisist Londoni läinud ning olla seal tõendanud, et Hiina ennast suure hoolega sõja wasta walmistab. Prantslaste ja Hiinlaste  wahel lepitajaks ja õiendajaks on Hiina Wene walitsuft palunud. Meie oleme juba mitu korda nimetanud, kuda Prantsuse priiriigi walitsus oma tõrksete  waimulikudega raudse waljusega ümber käib ning neile sõnakuulmist katsub õpetada. Nüüd on püha-isa oma teenrite kaitsmiseks president Grevy'le ühe kirja saatnud; saab näha mis temale selle peale wastatakse. Kuulus mässaja naesterahwas Louise Michel, kes omal ajal ühe mässajate salga juhataja Pariisis oli, hiljem puuri pisteti, on nüüd kohtu läbi kuueks aastaks  wangi ja kümneks aastaks politsei ülewaatamise alla mõistetud. Jnglisemaal on ühtelugu liri asjadega weel küllalt tegemist. Loodetakse et hea lõikus, iseäranis kartohwli saak, mis tänawu lirimaal loota on, mässamise  waimu tähtsalt saada ära jahutama.  Maaliiga  heaks korjamistest on nüüd selle kassameister Egan awalikult aru annud. Tema aruande järele on maaliiga  heaks peale waeste rentnikudele kogutud abiraha ülepea 395,999 naela sterlingi sissetulnud. Sellest summast tuli 228,999 naela sterlingi lirimaalt, 157,999 naela sterlingi Ameerikast, 19,999 naela sterlingi Austraaliast. Wäljamineku kohta leiame järgmist:  Aastal 1889 eesolew Inglise walitsnse protsess Parnelli wasta tuli 21,999 naela sterlingi maksma. Wangi pantud lirlaste „seisuse wääriline" ülessepidamine  maksis maa-liigal 25,999 naela sterlingi. Poliitikaline  kihutamine ja äratamine maal neelas 89,999 5) Selle peatüki sisu on lühidelt ja üleüldiselt §2. kui julMwas kokku wõetud. naela sterlingi ara. Maa-liiga naesterahwa osakond tarwitas 36,000 naela sterlingi. Kõige suurem summa aga tarwitati „sala otstarbeks" ära. Türgimaalt. Kuda teatakse on Türgi walitsus wiimaks ometegi jõuudnud Albaania asja sinnamaale ajada, et lootust on ilma suurema tülita Monteneegro piire - õiendamist ara toimetada. Ehk Türgi riik küll wäljaspidi töiste Euroopa riikidega praegu üsna rahus elab, on töistel temaga Türgi riigi seestpidiste parandamistega  ja uuendamistega, mis Türklane lepingu järele täitma peab, jagelemist küllalt. Hiljuti andsiwad  kõik wäljamaa riikide saadikud Türgi walitsusele jällegi ühe kirja sisse, milles nad teda järele andma ning oma kohut täitma sunniwad. Kui palju see saab aitama, on teadmata, sest Türklane mõistab alati, kui häda käes, palju lubada, aga täitmist wenitatakse nõnda pitkale, kui iial wõimalik. Egiptuses ei ole Inglased weel rahu ja head korda jaksanud jalale seadida. Kõik nurisewad wiitsesultani  halwa ja korratu walitsuse üle, mis nõrk ja ülekohtune olewat. Wiitse sultan on ise õiete hädas; oma jalge peal seista ta ei suuda, sest jõuud on kasin. Ta kahkieb ja ei tea isegi, mis peab tegema, kas sultani  ehk Inglaste hõlma alla pugema. Inglaste üle, kes Arabi Pasha maha rõhusiwad, on Araablased hirmus  wihased, ning mässamise waim õiete elaw. Inglased  arwawad, et Prantslased rahwast nende wasta aitawad äritada. Dami ette ümberkaudu on Egiptuses kuri koolera haigus liikumas, mille katte juba palju inimesi on ära surnud. Omalt maalt. Wiljandist. Uus ajaleht „Saarlane". Selle uue Eestikeele ajalehe kohta, mille wäljaandja ja wastutaja redaktor Hartwig baron Sass Kuresaares on, lubasime pitkemalt rääkida. „Saarlane" tuleb ükskord nädalas mälja ja maksab aastas postiga 2 rbl., postita 1 rbl. 50 kop. Proowi numbri sees seisab wäljaandja seletus lugejatele, mis waimu meelt ja usku „Saarlane" saab olema. Sealt lueme: „ Lugijatele. panini pole meil Saarlastel weel mitte Eesti keelelist ajalehte olnud ja sellepärast wöiwad mõned mõtelda: seda pole tarwiski, sest nõnda kui meie esiwanemad  ilma ajaleheta läbi on saanud, nõnda saame meie ka. Nendele ütleme: wana aeg, töine aeg, wanad inimesed, töised inimesed. Endisel ajal saiwad  inimesed ka ilma raudteeta, ilma telegrahwita ja kartuhwlita läbi, nüüd aga mitte enam. Kes niisugust  kitsast läbi saamist nüüd weel tagasi soowiks, kui esiwanematel üleüldse oli? Wanast azast ja wana isa-isadest wöime küll mõndagi asja õppida, aga nende puudusi ja wigasi ei tohi meie ommetegi uuema ajale eeskujuks wötta. Siis ei wöi ka keegi selle põhja pääl ennast uue ajalehe wastaliseks heita, et wanast siin lehte pole olnud. Töised ütlewad: meil on juba Eesti keelseid ajalehti küllalt, kes lugija on, wöib omale ka Tartust, Talinast ehk Riiast lehe tellida. Need on suuremad ajalehed ja toowad rohkem sõnumid kaugemalt kodumaalt.  Wäikene Saaremaa ei jõua ommetegi ajalehte  ülemal pidada. Neil ütelustel on ka oma jagu tõtt. Siiski palume tähele panna, mis meil selle wastu on ütelda. Wesi on meie saarekesele kindla piiri ümber Lömbanud ja selle pärast on saare rahwa elu ja olu mõnest tükist täitsaste iseloomu. Seda iseloomu peame püüdma alali hoidma ja ei tohi seda mitte ära rikkuda. Ka riigi walitsus on hääks arwanud  Saaremaa kohta mõned isesugused seadused anda. Selle iseloomu põhja päel peab nüüd ka Saaremaa rahwa edenemise kallal tööd tehtama. Seda tööd wöib aga Saarlane ise omal maal palju kergemine teha, kui mõni muulane kaugemalt, kes meite häädusi ega puudusi selgeste ei tunne. Sellepärast arwame, et Saaremaal ise oma ajaleht peab olema ja täname kõrget riigi walitsust,. kes meile ajalehe wälja andmiseks  armulikult luba annud. „Saarlane" on ajalehe nimi, sest et ta köigipidi Saarlaste eest tahab kosta, nende elu edenemist ja kasu nõuda. Aga weel paar sõna. Kui üks uus ajaleht ilmumas, küsitakse warsti: mis meel ning maim, mis usk temal peaks olema? Selle küsimise peale kostame: „Saarlane" on taieste Eesti meele ja maimuga mees. Selle tunnistuse pärast pole aga ühelgi töise rahwa liikmel tarwis wärisema hakata. Sest kes oma rähmast  mõistab auustava, see mõistab ka wöerale rah-