ci wõta ./Saarlane" lana un.tle iv eel pääira korralet tuis tätia siin nimetatud sai, on üks moole tuletus tähele  panemiseks, kust küljest nnne saarlastele  tulem ilu king enam jalga muljuma hakkab ; ning et waesns ka santide >a kerjajate  sigitaja on, kelledest täna kõneleda tahame. Sündideks nimetatakse niisuguseid inimesi,  kellede juures awalikult nähtumad mead on, nagu wigased käed, jalad ja silmad, Kui niisugused mitte ühe suure perekonna liikmed ei ole, siis saamad nad kogukonnast ja kiriku juurest omale abi. Igas kirikus on nõnda nimetatud „sandipakk",  kohu neile raha korjatakse. Meie rahmal on ka see wiis, et mõne tähtja juhtumise järele sundidele kirikusse leiba miiakse, see ci ole mitte mäga laidu määrt kombe. Laidu wäärt on aga see ja nõuab  parandamist, et mõnes kohas jõulu pühade ajal santidele kiriku juurde õlut wiiakse. Su ka uäbtud, et kiriku kojas mõi „põbtis  ' sandid õlut joomad, mille läbi siis ka ette tuleb et lombertaja seltskond rammust  märga mekkides, rõõmu tujul häälitsema  bakkab ja ära unustab, kus La on. Et sandid oma puuduliku tenristga iseendale  maemaks ja meie raiuvale mitmed pidi koormaks on, sellepärast oleks hoolt kanda, et nende arm mitte üle liia ei sigineks.  Kuidas siis siginemad sandid ja ja kuidas on wöimalik keeldu, et nende arw mitte suureks ci lähe d S lgu selle küsimiie koöta mõned tõelikud nästustd. 1) Waest mabadiku naest silmad on haiged, ra pruugib maa- arstide robinsi, aga haigus läkcb ikka paremaks. Nüüd wötab ta cute, et ses kaugel, ci ost, ja läheb Musu saarde õpetatud arsti juurde. Arst annab nõuu, ct selle haiguse i?as:a muidu rohud ci mõju, kui peab niõni kuu aega pimedas Loas olema, chk linna latfaretti  minema. Mt kui reist N?LU ci mõi naene mitte täita. Kodu pole mitte aega pimedas toas olla, linn on kaugel, senna hõlpsasti ei saa ja kes maksab lan-aren kulud. Naine  tabab rohtude pruukimisega rutemine abi saada, aga jääd pimedaks sandiks, :uleo.) Wastus. ~tähtja pildi" sepitsejale 5d Q'!c. Teie, K il. annale mulle iüüks, miks ma ~räbua vildi raami" enam olen silmitsenud kui pilti ennast. Ma kosien: „Pildi raam" oli ju nii samma amakikulr ajalehes, kui vilt ise; miks ci arma teie oma mruütud ..vildi raami" -niue asjalikuks  läbirääkimise alla möUa t Lee ehk ei ole seda määri. Mikspäran rakkante teie räbaja rildi raami" meiümkö. kui :c:l leileks mine tundWM cga ci ole? Teie üllcic c:: ..ZaZ koge mata nei meelega meved  ML» järku mistrikud Nalja Nurgas: pildi raamide sääle on tilkunud." saage  nüüd targemaks, ct tabaja asja läbirääkimises  ei „ kogemata"-wccl rväbcm ~meclcga*  Nalja ega ebatõde ci mõi pruukida, mis asjale sagedaste teise Näo auncb M palju õiendamist tarmitab. Er ma eksamis  kariuiamate Numbrid, kuida ütlete: ~wastu larwa olen kokku arwannd ja scena  arwamine bukka läks, rchnnng ivälja ei tulnud, stllcpääle kostan: See wastu karma armununc ei tulnud mitte minu matedest, maid sündis teie ettesäätud raja mööda'; ma ei wõinud selged milja haganatega  mitte segada. Sma «kogemata, meelega" ja kõikuma ütluste õienduseks ütlete: „Kergem on „tent laira, kui ise puremine teha ja selle „käest, kes mee! midagi ci ole teinud, ei „ole ka ükSgi töö meel wiltu läinud." Kulla pai K— O! ühtegi töömeest ei kiideta mitte tema palju töö pärast, maid selle järel kuidas ta töö wäärtus on. Uhkegi kirjaniku ega kõnemeest ci mõi mitte selle järel nuustada, kui palju ta on kirjutanud ehk kõnelenud, maid selle järel: Kas kõik, mis ta awaldaö,  asjalik ja kõlblik on. Ja mis teie anus K O. siis kirjapõllul olete ära teinud? Et kord Kuresaare konsistoriumi protokollist külakoolmeistrite eksamis katsutawatest  aruande olete wälja kirjutanud, ja senna ühe ahtra mõttelise arwamise - kud peaks see Saaremaa kihelkonna-koolide toa tööd ja tegcwust ära kaaluma juure toimetanud, see ei ole meel kellegi „midagi." Sma aruande lõpul ütlete: „Need numbrite read näitawad lugejatele „ Saaremaa kihelkonna koolidest üht wäga „selge wärwiga pilti, ta kõneleb wäga „palju, Küll kiitwad, küll laitwad, and„wad  anu, kellele anu tuleb anda jne." „Need samad numrid nii wähe kui neid „küll on, mis praegus lugeja silmade ees „seiswad, on see tähtjas pilt." Aga süü! samas ütlete jälle: „ei ole ma tähtjas viitis kedagi kiitnud ega laitnud." Mis on nüüd siin ..tähtjas piltis"' teie tõsine mõte ja ütlus? I) ütlete et ..tähtjas pilt" Saaremaa kiheikennakoelisid kiilid ja laidab 2) ..Täbtjas pilt pole kedagi kiitnud ega laitnud." Kas see on teie ..tähtjas" wõi „sel'!.c" loogika t „Raami tehes"' ütlete ..hooletust ja tuimust laitnud olewat. Hooletus ja tuimus on küll ikka laituse wäärt, aga kui tähele panna, kes teie arwates hooletumad  ja tuimad on. siis tulek küsida: Kas see ka tõsi on? kas teie arWüunne ka kindla põhja pääl seisab? Esismes ..tähtjas piltis" olete Kihelkonna  ja Walljüla kihelkonna koolide tegcmuse  õbkamise märgiga (!) ära tähendanud,  ju siis lääl need hooletuse ja tuimuse  rempaigad on! Aga kmda ma rean. en esimstouua kihelkonnakooli õppijad menu  keele õvpimisi-ga nii kaugele jõudnud, c: need ka mäeteeniSiusi eksami mõimad ära tera ja mi ka teinud: nii kaugele oma tegcumsega pole need kihelkonnakoolid kes küll pildi" tur.nie-tuic järele  par-.mad koolmcinrid on w-alnnsiruud,  u:i«e jeuenud: seilepürü» on mäga taber nimcLatud kihelkonuaksolile ..hooletu»"  pa ..tunnust" omaduicks anta. ».ut :nure'aare linna kuue e.aõta ee» köstri: ja koolmeistrit tarvitati. ,'iis oli nüüd-::e Lnlljala koolmeiõkes V. ksoliroinna  oäed oma hoole, usinune ja au.usa- ÄlesvidüMise pärast selle aim ära teeninud et t'ale kohalise kooli wamsuse ctieoaniku päälc iclegrüWM selles koha ieLZvikeks Äüga järele saadetud sai. Et aga iclle aegne Valljaln koolmeister J. E. ka linna kohta soowis, ja et ta km selle ametile enne õppinud linna laialisema ameti talituse pärast senna enam kohatisem oli, siis sündis wahctuS: Linna kutsutum läks Walljalga, Walljala koolmeister linna. Siin nimetatud auuwäärilised ameti mehed ! on wiimse kümne aasta sees Walljala ! kihelkonnakooli toaS tegewad olnud, aga teie arwamise järele on nad "hooletumad" j ja tuimad," mõtlemata kohtumõistmine! Aga : „Tähtjas pilt" on minu arwami!  sc põhjus ja tugi ! onS mõimalik seda tei- seks muuta!" nii möite teie kosta. ! Kui küll nimetatud kihelkonnakoolide - õppijad kõige puudulikumad küla kool- meistri eksamid on teinud, siiski ei wõi ? seda mitte hooletuse ega tuimuse pääle ! põhjenda; otsime siis paremaid põlijusid: ! Teie ütlete „Saarlase" 16. numbris: „Tuleb üks pois malta koolist kihelkonna „kooli ja ei suuda temalt nõutamat eksamini  ära teha, siis wõiks teda küll wastu ! „wõtta, skui walla kool sääl wäga halb ! „on), aga: see aeg jääb talle kihelkonna ! „koo!iS ajaks arwamata, künni ta kihel!  „konna kooli sisse astumise eksami jõuab ! „ära teha, siis mast saagu ta selle kooli „öppijate hulka arwatud." See 'p see wiletsus on, millest minagi räägin. Kihelkonnakoolid saawad meie Saaremaal s.lle läbi wäga madala järje pääle rusutud, et nad seda tööd, mis wallakoolid peaksiwad tegema ära teemad,  mille läbi siin järgmised kahjud wõiwad  tulla: 1) Kihelkonnakooli saab mittu klassi, mis töö jõudu suurel möödul takkistab ja 2, raiskab see kallist kooli aega. On poiss juba aastat 13 -14 mana kui ta kihilkonnarooli tuleb, peab ta sääl meel ette malmiStama, kui palju jääb siis meel kihelkonnakoolis olemiseks aega? Walljala kihelkonnast teatatakse mulle, et kabeS küla-koolis Venekeele tähti õpetatakse,  teistes üksnes HEestikeele) lugemist,  kus suuremast osast kirjutus puudub  : kirjutus olla nii kauaks ära keeldud, kuuni lugu üsna selgeks saab kihelkonna kooli tulla manuse poolest 14 aastased poisid, 1t; —17. aastased lähemad külla koolmeistri eksami tegema. Et see nõnda on, kui siin oöldnd sai, siis mõime arwata,  kui suured teaduS mehed niisugused kihelkonnakooli õppijad küla koolmeistri eksamis  on, ilma et kihelkonnakool selle asja tüki poolest süüdlane oleks. Nõnda teatatakse mulle ka Kihelkonnalt, et senna kihelkonnakooli ka õppijaid tuleb, kelledega mitte rahul olla ei wõiks. Kas Kihelkonna  ja Walljala kihelkondcs külakoolid puudulikumad on, kui Saaremaal teistes kihelkondades, ei tea ma mitte ütelda; üksnes mõnest kihelkonnast on mull tõelikud  teadmed, et wallaroolid palju parema  järje xääl on. Seda aga ma tean, cl Kihelkonna- ja Walljala kihelkonnakooli toa ruumid suured on, ning et nendes ka palju tüks kuni kaks osa) rohkem õppijaid on, kui mõne teise kihelkonnakooli toas. Seda peame ka arwama, et suurem õppijate  hulk mitmes klassis suurel möödul töö jõudu takkistab. Kihelkonnakoolide tegcwust, küla koolmctiu-ne  eksamis saadud tunnistuste päale põhjendada on eksini. Küla koolmcist-