Sakala 3O ja 31. Wiliandis, 2. Augustikuu püelval 1889. «il. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Rahukohtud tulewad meie maale. - I Keiserlik Majesteet on 38. Mail tänawn Kõige kõrgema kasu alla kirjutanud, kelle järele rahukohtude  seadus ka Eesti-, Liiwi-ja Kuura-kubermangus  walitsema peab hakkama. See seadus, nagu ta meie juures prnngitawaks saab, on ka juba seaduse kogus A 55 ja „Walitsuse Teadustajas" 129 11. Juunil tänawu trukitud. Seadus on walmis ja saab pea meie juures elusse ärkama, ning sellepärast on tarwis, et ennast temaga tuttawaks teeme. See on üks ammugi igatsetud uuendus, keda meie igatsedes ootasime. Et temas, aga mitmeid muudatust Weneriigi  üleüldise rahukohtuseaduse kohta leiame, sellepärast tahame temast pitkemalt rääkida, et igamees teaks, kuidas ja missugune ta on: Kõige pealt küsime: Kes saawad rahukohtumehed  olema? Rahukohtnmees peab üks mees olema, keda igalt poolt usaldatakse ja kes üks auns riigialam on. Töiselt peawad tema juures Swod Sakonow (Riigiseaduse) 8§ 1656 ja 1657 11. raamatust I. jaust täidetud olema, ehk temal, tema wanematel ehk tema abikaasal peab nii palju maad olema, nagu kõige weiksema mõisadel. Eesnimetatud Swod Sakonowi pnnktid määrawad aga ära, et rahukohtunikndeks wõiwad saada walitsetud: 1) kes 35 aastat wanad on; 2) peawad nad kas uniwersiteedi  ehk gümnaasi wäärilises koolis oma õppimist lõpetanud olema ehk selle wäärilise eksami ära olema teinud, ehk kõige wähemalt kolm aastat niisuguses ametis  olnud olema, kus kohtu-asjadega oli wõimalik kannis  tuttawaks saada; 3) peab neil ehk nende wanematel  ehk naisel (kas ühes ehk mitmes kohas) nii palju pärismaad olema, mis kahcwõrra sellest suurem on, kui kreisi maapäewa liikmete walitsejate käest nõutakse, ehk jälle mitte wähem liikumata warandnst, kui 15 tuhat rubla wäärtuscs, ehk jälle linnades üks omandus,  kelle taks on määratud: päälmnades 6 tnhat, muis linnades jälle 3 tnhat rubla peale. Aastatel 1871 ja 1874 on Senati käsk weel selle seaduse punkti juure ära määranud, et nõuutud warauduse summa ka siis maksab, kui rahukohtuniku, tema naise ja tema wanemate wara ühtekokku nii palju wälja teeb. Kõige weiksema 966 wakamaad krunti ja "sellest lv ige wähemM . 366 W ka - maad haritud põldu. Sellel kombel wõiwad siis ka weiksema kõhtude omanikud, kui neil nii palju maad on, rahukohtumeesteks saada, nagu nad ka mõisaomanikutega  ühes rahukoht u meeste walllsejaid.t-sewad.  On talupojal ehk tema abikaasal ehk wanematel seesugune talukoht kaes, mis eesnimetatud suurust wälja kannab, ehk on muidu tema liikumata wara 15 tnhat rubla wäärt ja on ta muidu üks anus mees, keda kõik auustawad ja usuwad, siis wõib ta rahukohtu meheks saada kui muidu Riigiseaduse art. 1656 1 ja 2 punkti tingimised tema juures täidetud on. See on siis: rahukohtumeheks saajal peab kõige wähemalt 25 aastane wanadus olema, tema peab ka uniwersiteedi  ehk gümnaasiumi ehk nende wäärilise muu kooli läbi käinud ehk jälle nende wäärilise eksami teinud olema, ja temal peab nii palju maad olema, kui kõige weiksema mõisadel (Liiwimaal 966 wakamaad krunti 366 wakamaa haritud põlluga, Tallinnamaal 156 tessätini  haritud põldu ja Saaremaal 126 wakamaad haritud põldu) ehk liikumata wara 15 tuhat rubla eest. Adwokadiks ta ei pruugi sugugi studeerinud olla. Weel tähtjam aga, kui see küsimine: Kes on rahukohtumehed? on töine: kes walitseb neid? Sellepärast  waatame nüüd. Töiselt: Kes walitseb rahukohtumehi? Eesti-, Kuura- ja Liiwimaalt (üksi Riia ja Tallinna linnad on wälja arwatud, kes iseäranis walitsewad) asutakse maakonna walitsemise kogud. Need maakonna walitsemise  kognd on järgmisel kombel kokku seatud: President  on Tallinna ja Liiwi kubermangudes üks mõisnik ja nimelt kreisinõuunik (landraat). Liikmed on: terwest kreisist igast rahukohtumehe jauskonnas walitsetud saadikud,  keda järgmisel kombel neljalt poolt walitsetakse. Esmalt on seal koha omanikude (mõisnikule) saadikud. Kohaomanikuteks arwatakse kõiki neid, kellel mõis päriseks on, olgu nad muidu ka kodaniku ehk muu seisusest, ja siis ka kõiki weikse koha omanikust,  kelle krundid kõige weiksema mõisa suurused on (Tallinnamaal ka kõiki neid maakohtasi, kellel oma iseäraline  rewisjoni wald on, olgu maatükk nii suur kui tahes). Need koha omanikud tulewad saadikute walitsemiseks  kas ise kokku, ehk wolitawad mõnd muud seks. Kellegi walitsejal ei tohi aga enam olla, kui kaks healt üks oma heal ja töine woliga, olgu ka muidu mitu mõisat tema päralt. Töiselt on maakonna walitsemise kogus wallawancmate  (talupoegade) saadikud. Neid walitsewad iga rahukohtumehe janskonna wallawanemad landraadi eesistnmise all. Need wallawanemad walitsewad niisama  nagu mõisnikud wiis saadikut maakonna walitsemise  kogusse, nii et igas seesuguses kogus wiis saadikut  mõisa omanikude poolt ja wiis saadikut talupoegade^ poolt (keda wallawanemad walitsewad) on! '"""MmIMaMWM walitsemise kogus ka weel linnade saadikuid, kui linnast maakonnas on. Linna saadikuid walitsewad linna wolikogud. Linnadest  walitsetud saadikute hulk on järgmine: Tartu 16, Pärnu 5, Narwa 4, Malga, Wiliandi ja Kuresaare igaüks 2, Mõru, Valtiska, Paide, Rakwere ja Haapsalu  igaüks ühe saadiku. Neljandaks on maakonna walitsemise kogus ka Kroonu mõisade saadikuid, kns neid mõisaid on, keda kroonu maade walitsus oma amctnikude seast ehk mõisa rentniknteft wälja walitseb. Kõik need nõnda neljalt poolt walitsetud walitse jad saadikud tulewad maakonna walitsemise kogus kokku, kus nad terwe maakonna rahukohtumehed healte paljuse järele ära walitsewad. Kõik need maakonna walitsemise kogu liikmed on kolme aasta peale walitsetud. Kui kolme aasta sees mõne rahttkohtumehe walitsemist käsile wõetakse, siis kutsutakse  nad igal korral seks kokkn. Need saadikud on sellepärast  tähtjad mehed, sest kolm aastad on nad kohtumeeste  walitsemises terwe maakonna wvlimehed, ning mis nemad teewad, sellega peab maakond rahul olema. Et talupoegade saadikuid selle maakonna walitsemise kogusse wallawanemad walitsewad, sellepärast on jälle wattawanemate pease nns suur õiM langenud, kes seda ametit seda tähtjamaks teeb. Meie wattawanemad on sett kombel uueste meie terwe talupoja seisuse aun kandjaks  saanud, ning isegi on mõista, et uksi kõige anu sa mad ja mõistlikumad mehed sette ameti peale kölbawad. Andgu Jumal, et meie wallmpanemad ka meie rahukohtnmehi  walitsewa saadikute nimetannse juures seda oma ameti anuks teewad! Poliitika ringwaatus. Täna kõlab üks suur jnhtMine läbi maailma, niida laaste käsi Afghauistaauis hakkab halwaste kätMft sest et kindrali Burrowi sõawägi täitsa on loodud. Alles päewal enne sette sõnume tulemist andis Lord Hartington  Londonis parlamendi alamkoja istumises 25. Juulil  Afghanistaani asjadest otsust, mitte järele Inglismaa  toimetus seal maal õige korda läinud. Nende sõnumete järele oli Abdnrhaman Afghanistaani walitsejaks  (emiiriks) walitsetud ja Inglismaa walitsus oli oma rahulolemist sellega ülestunnistanud. Näitas, kui oleks Abdnrhaman ennast täitsa Inglaste woli alla heita tahtnud. Siiski lisas Hanington kobe need sõnad juure: Afghanistaani poliitika on nii kaaluv), et mitte wõimalik ei ole uskuda, et meie mured juba otsa olekstwad  lõppenud." Sette sõna tähendust pidiwad Inglased  õige ruttu tunda saama. Juba töisel päewal luges Hartington parlamendis ühe Kandaharist tulnud telegrammi ette, kus teada anti, et kindral Burrowi sõawägi ära oli kautatud. Afghanistaanilaste sõamehed  otiwad teda täitsa pelgu löönud, nii et Inglis soldatid wäga korratumas olekus Kandahari põgenesiwad.  Töised Inglis kindralid taganesiwad ka kohe suurelt tagasi, sest et endale sedasama kartsiwad kätte tulewat. Peale selle on telegrahwi traadid ära lõhutud,  nii et sõawäed. üksteisele mingisugust sõnumeid ei wõi anda. Inglismaa on küll kohe rohkeste sõamehi igalt poolt sõaplatsi kokku tellinud, aga kui meie sellepeale  mõtleme, et Abdurhamani wõimus kaunis tähtjas juba Afghanistaanis on ja Afghanistaanlased igal pool aga selle peale ootawad, et Inglaste kallale wõiksiwad minna, siis on küll Inglaste olek seal praegu õige kardetaw. Kindral Burrowi sõawäge on Ejub-Khan pelgu löönud, kes Inglaste käest ka kaks fuurttükki ära wõitis. Ka ja Albaanialäsie wahel on jälle uu? 'nägelemine olnud. Albaamälaled ci taha oma maast mitte põrmu Monteuegrolaste kätte anda ja ei ole ka lubanud, et Euroopa komisjon, kes nende piirist pidi õiendama, maale tuli, waid on ähwardauud,  et nii pea kui need herrad nende maale tuleksiwad,  nad neid püssiga maha saaksiwad laskma. Nüüd on Türgi walitsus kütt Albaanialastele uueste käsku annud, et nad Tuusist peaksiwad taganema. Isegi on mõista, et Albaanialased seda käsku ei täida ja Türgi keiser nüüd Eüroopa ees ennast settega wõib wabaudada,  et Albaanialased tema sõna ei kuule.