walgnsega kaunistatud; koorilaul ilnStas jumalateenistust  ja rõõmustas kogudust. Kärlalt. Meil ei ole seekord tähtsamat headust ega halbdust juhtunud, elame rahulist! ühest päcwast teise ja soowime kõigile Saarlase lugejatele head rõõmsad Jõulud ja õnneliku uut aastat! Kihelkonnalt. Deisembri-kun 5. päcwal tuli üks kolme mastiga laew Wilsandi laidu lähedale kuiwa pääle kinni. Mnstjalast. Tänawuue pehme ja paljas talwe ci ole meile käsuline ja sellepärast mitte meele järele. Meie oleme suuremast osast kaukamehed,  kes oma piirikouna saadustega, nagu puude,- lubja, - tõrwa- ja pigikakkudega tahame ümber käia aga pidu ci luba. Ansokülaft. Tänawuue pehme talwe on meile käsuline ja sellepärast ka mcelcjäreliuc; sest nii kaua kui meie lähedal olew suur „meehauk" lahti ou, saame õuuekorral ikka mõned silgud kätte, mida Kuresaare turule miime ja kopikad weerewad meie poole. Jamajast. Wana ja auuS kirikute  end e r. Meie koguduse köster P. Szydlowsky andis oma ameti käest ära, mida ta 52 aastat wästmata ja truuisti toimetanud on. Soowime truui teendrile töö wäsimust puhates, rahulisi eluõhtu  tundisi. Kaarmalt. Alandlik palwe, kõrgesti auustatud  ajalehe „Saarlase" toimetusele! Kõige alandlikumalt palun mina, kui see wähcgi «võimalik  peaks olema, minule Saarlase kahte lehte Nr 45 ja 46 üksikult äramllüa, millede tarwis ma selle mehe kätte, kes selle kirja sisse annab, 10 kopikat (5 kop lehe eest) annud olen. Kui need pcaksiwad rohkem maksma, siis annab see mees omast käest juure. Mina pole tänini meel mitte Saarlase lehte pidanud, ega seda palju lugenud. Nüüd olen ma aga kogemata juhtunud kuulma ja ka lugema, et nende numbrite sees üsna õieti tähtsad teadused Talliuna-maa usule ärkanud rahwa elust on. Et mina ka Jumala riigi tulemist ootan ja selle üle mäga rõõmustan, siis palun sellest ärkanud rahwa elust wcel laiemaid teaduseid Teie lehe läbi saada. Auupaklikult olen ja jään Teie, E- malla koolmeister, lil. Li. Toimet, tähend. Üsna kohane ei ole see meil mitte Teie soowt täita, scst Saarlane on maailmaliku  seisuline leht, milles mitte sunnis ei ole palju ivaimulikudest asjadest kõneleda. Ometegi aga, et «vaimulik elu kõige meie ihuliku toimetuse alus, kand ja nurgakiivi on, siis oleme wahest ikka ka «vaimuliku sisuga kirjasid awaldanud ja teeme seda ka «veel edeSpidi. mille läbi siis Teie ja Teite meeleliste sooiv täidetud saab. Kuid seda tuletame teile aga ka meele, et teil just Jumala riigi nõudmise pärast Tallinnamaa usule ärkanud rahwa elust teada tarwis ei ole. Saal liiautawad MethodiStide usu seltsi maimu tuhinad, mis «vahest käredamad teise hoogsemad on. Meie ei pea aga mitte, nagu «vana aja Jsraeli juures see meel ja wiis ka oli: „kõrgcte paikade pääl" ehk „kuldwasikate"  ees oma Jumalale ohwerdaina, maid jääme nagu MooseS, oma madala, „seaduse" „Juu«ala käsu- laeka" juure see on: Ewangeliumi usu kogudusesse, kus meil kõiki küll saada on, mis hinge õnnistuseks tarwis läheb. Pühast. Pühapäeiv Detscmbri-kuu 4. päemal pühitseti meil piiblipüha, kus õpetaja teada andis, et piiblikoguduse heaks 18 meest tegewad on olnud, raha olla S rubla 87 kopikat sisse tulnud. Waldjalast teatakse, et säältne koguduse õpetaja ja ka ivennakste koguduse äiaeon AnMl tahta ära minna. Wcunakste kogudusele ei tullagi enam äiueoni, nagu see siiaajani Waldjalas Jööri mõisa piiri paäl olnud on. Selle koguduse hingede arw olla aeg ajalt «vähenenud uusi liikmid ei tulla enam juure ja arinuandisid äiaecnii heaks olla «viimasel ajal «väga «vähe sisse tulnud. Karjast saadetakse meile pitk kiri, milles meie kodumaalasi manawara korjamisele kutsutakse. Et meie manawara korjamisest küllalt juba kirjutanud oleme, sellepärast ei taha meie sellest seekord enam pitkemalt kõneleda, kuid nii palju nimetame siin et KarjalihelkonnaS AruwallaS W. Mägi manawara waStuivõtab ja seda sündsa kohta saadab. Korjake siis kallid kodumoalased seda wanaaja kulda ja saatke nimetatud mehe kätte. Jaanist. Rõõmusta w. Meie uus köster on Issanda munamäe töös wäga agar ja osam, tüdimata ja wäsimata. Iga! laupäewa õhtul käib ta kiriku wallas palme tundi pidamas. Pühapäemal päüle kirikliku jumalateenistust, nagu see õpetaja poolt seatud, peab ta kiriku toa juures palme tundi, ja säält läheb ta wiis merSta Randkülasse jälle lugu tegema. Lugemise tundidest osa mõtjoid on rohkesti. Igal kesknädal õhtul külmad tüdrukud tema juures laulmas. Loota ja uskuda wõib kindlasti, ei Issand tema tööd Jaanis niisamuti õnnistab, kui sääl, kust ta ära tuli: Kui küsitakse, kuida tema uit palju jaksab ja jõuab, siis wasiab ta: „Scc on minu ametlik kord ja kohus, selleks annab Issand ise mulle ka jõudu." Neiu Tiiu Käärid. Jaanis Nowcmbrikuu Sv. päewal Toimet, täh. See on jah tõesti rõõmustan?  kuulda, et Jaani köster ome amctlikka  kohuseid tunneb ja nii truuisti neid püüab täita. Jaani wäikese langenud ja lagunenud kogudusele, kus ka päris õpetajat ci ole, on sarnane mees kohaline ja käsuline. Aga peaks Jaani kogudus oma uue ja truui tcendri wäärtust õigel ajal õieti tundma ja kalliks pidama, ning ome kohuseid tema wasiu tähele panema. Kuida aga kuulda, olla sääl kohuste täitmine manas harjunud röõpas. Jaaniased maatke ette! et Issand oma „jõudu" teilt ära ei wõta, ega et Tema kannatus teie kohta otsa ei lõppe. Niisama rõömusiaw on ka see, et Jaani neiu meile jõuluks kena rõõmustama uudise saatis. Oleks igast Saaremaa kihelkonnast üks neiu nii meid meeleSpidanud, siis oleks Saarlase jõulu nummcr seda mõõda ka sisukam olnud. SiiSgi ei mõista meie kohut: Niisamuti kui Jaani neiu, peawad ka Saaremaa teised neiud llucl aastal Põidclt. Detsembri-kuu päcwal oliwad 7 reisijat -väikese wöina pääl surma ja eluga wõitlemas, keda Önnekorral pääste paadiga Orisaare kanneti. Nende seitsme hulgas oli ka Kureiaare muusika-director Griwing. Muhust. Detsembrikuu 6, päcwal tuli Maasi baroni Wrede aurulaew Siirius 'suure wäina, kus see, kui wcsi iahti au, omc käikusid Suureja  Saaremaa wahet tegema hakkab, Talliuuast. Lacw m e re häd a s on alati asi, millest iga inimene südamest osa wõtab. Suur ja raske on hädaoht, mis meremeestele wõib juhtuda. Nii oli ka tänawu sügise kord laeni „Huida" Tallinna iadama ligi. Aga maru vii nii wali ja kole kauge, et laew sadamasse ei saanud waid Tallinna silma ees hukka läks. Suure waewaga päästeti madrused eluga ära, sest suured lamcd ähwardasiwad ka päästjaid põhja matta. See raske õnnetus on maalitud, Kapten-leiinaut L. v. Scharenberg, merehädalist? aitajate komandant, on selle õnnetuse wäga elawalt ja ilusasti üles maalinud ja tahab hukka läinud laeiva kaptenile raske tunni mälestuseks seda kinkida. Pilt on ilus ja on weel mõni päew Tallinna „Prowintsialmuseumis"  näha. Mindagu teda rohkesti waatama. Tallinna Eesti-seltsid „Estonia" ja „Lootus"  tahawad ennast üheks seltsiks kokku heita, ei näe sellega aga järjele saama. Üks ega teine selts ei taha oma nime ega oina eestseisust kautada. „Postimecs" annab neile nõu ennast nenda ühendada et „Estoma' suwel „Lootuse" korteris, „LootuS" talwel „Estvnia" korteris aset wõtaks. Lkiwimaalt. Liiwimaa kuberneri käsu pääle peawad Aleksandri-ko o li abikomitec d oma tööd wiiwimata seisma ja kõiki raha, mis ehk mee! nende käes on. Tartu renteisse saatma. Kellel edaspidi meel himu on midagi anda, need toimetagu seda otsekohe Aleksandri-kooli eestseisuse kätte. Üks Liiwimaa kuberneri ringkiri kuulutab, et igal mõisal ja igal wallal üks hääl kiriku konwentides on igal üksikul wallal ka siis, kui nende kogudused ennast teiste waldade kogudustega  ka muidu ühendanud ou. Endised sellekohalised nõuwõtmised ja seadused ei pea selle kohta mitte enam maksma. Riiast. Saksa ajalehtedest kuuleme, et ka „Kündja" ikka meel elutseb. .Hiljuti toonud ta Sakslaste asutusest Sareptas kirja, milles teatakse,  et sääl sinepi harimine wäga suurelt olla ette wõetud, mis ka kaunist kasu tuua. Sinepi seemnetest walmistada Wenelased omale õli paastu toitude juure, mille pärast need seemned igal pool kõrges hinnas seista ja ka wäljamaale nõutawat neid suurel hulgal, nii et Peeterburgis alati nende järele pärimist olla. Sinepi harimine wõida kohati küll lina harimise asemele astuda, millega asi enam hästi ei minewat. Sinep ei olla ka sugugi õrn mitmesuguse kliima wastu, maid sigineda igal pool Wencniaal. Lääne mere kubermangudele olla aga selle harimist iseäranis soowitada, sest siin olla nii hästi Peeterburgi kui wäljamaa turud müümiseks ligidal saada. Punwedamine wäljamaale olla, kuda Läti leht „Balt. West." teatab, mõõda läinud suwcl Liiwimaal õige elam olnud. Pääle juuremaa pidajate wõtnud ka talurahwas tähendatud  puukauplemiscst rohkesti osa. Iseäranis palju puid on Wõnnu maakonnast wäljamaale müüdud. Kas sarnane metsade laastamine meie maale kasuks wöi kahjuks on, ei taha meie siin kohal arutama hakata. Soowida aga oleks, et maha raiutud metsade asemele jälle tormilist osa uut metsa soctataks. Seda nõuab ka seadus. Wäljamaalt. Saksamaalt. Berlinis püüawad sozialdemokratlased  ikka arutihi koosolekuid pidada ehk neil sellega küll waene lugu on, sest politsei waatab nendele tcrawasti näppude ja ka suude pääle ja ajab iga kord koosolejaid laiali, enne kui teised weel hästi kõnetujusse on saanudgi. Wiimati oli ühele koosolekule õieti rohkesti naistcrahivaid ilmunud, wähemast meestega pooliti. Koosoleku kokkukutsujad ja ka juhatajad oliwad naisterahwaZ; mitmed könelejannad aStusimad üleõse ja foowisiwad „röhututelc" parandust ja kergitust. ÜkS kurtis, et naisterahwaid ikka nii wähe koosolekutel olla ja arwaS, et mehed ka wahcl kodu wöiksiwad jääda lapsi hoidma, et naised wälja wöiksiwad minna. Kui scllepääle naeruga wastati, tähendas tema: „Ma ci mõista, mis selle juures siis nii naeruwänline on; see ei oleks kellegi häbiks kui ta õhtuti oma laste juure jääks. Inglismaalt. Inglismaa peaminister SaliSburi on ennast korraga naisterahwa õiguste suurendamise poole tunnistanud. Tema reisil Shotimaal walmiStati talle ühe naisterahwa õiguste eestkostja seltsi poolt auustawat waStuwõtmistja sääl seletas siis suur politika mees, et ta kõigest hingest ka naisterahwale walimiste juures hääleõigust soowida. Ta kiitis, et naiSterahwas  ju nüüd Inglismaal oma mõju politikas awaldamas olla ja ütles et naiSterahwal  küll õigus olla niisama kõiges awaliku elu küsimustes oma häält anda, kui meestel, kuna nemad oma luadi, kaswa, tamise wiisi ja tundmuste läbi selleks küllalt kõlblikud olla ja praegusel ajal wõida nende tegewus halwa seltsliku elukorra pääle weel wäga heategewalt mõjuda. Naiste-