tähtsamates ringkondades on hea meel Saksamaa Konsuli üle Sofias. Kni seal Ewangeltumi usutunnistuse kirikus Keiser Friedrich surma pärast Jumala-teeniStust peeti, siis on Prinz Ferdinand ka senna minna tahtnud, aga Saksamaa Konsul on ütelda lasknud, et tema ja kõik tema ametnikud siis kirikust wälja lähekstwad. Prinz Ferdinand on selle peale Jumala-teenistust Greeka-õigeusu kirikus pidada lasknud. Seda peetakse Peterburgis üheks täheks, et ka Keiser Wilhelm 11. Bulgarias midagi ei taha sündida lasta, mis Venemaad pahandada wõiks. Ka Vürst Bismark, kellest teatakse, et tema kõikumata usalduses oma noore KeiSri juureS seisab, leiab sel korral  Wene lehtede poolt suuremat lahkust. Meie vaene „Postimees" ei ole oma juhttuult vist õiete tähele pannud,  muidu oleks tema oma käredat tükikest pßiSmargi wiifi" wasta kirjutamata jätnud. Selle kuu 10. pääwal on üks Kõigekõrgem käsk ilmunud, mis järel vana 25-, 10-, 5-, 3- ja 1-rublaste paberraha ümbervahetamine piab algatud saama. EfitekS saawad 25-rublased paberrahad ümber «vahetatud, siis järges  teised, künni Näärikuu 1. pääwani 1890. Kuulus Saksamaa suurtüki - walaja Geheimrath Krupp oli Peterburgis ja sai selle kuu 3. pääwal Keisri Majestätide jutule wsetud. Seespidiste asjade Ministeriumi ametlikkude sõnumite  järel on Wene riigi talwewilja-põ ldude seisukord järgmine: Head lootused talwevilja leikuse peale on 17 kubermangus; 17 kubermangu? oliwad talwevilja  põllud muist head, muist keskmised; 18 kubermangus, nende kestis ka Eestimaa, Liiwimaa ja Kuuramaa, oliwad  talwewilja-põllud läbistikku keskmised; 7 kubermangus,  Kurskis, Wolhynias, Wilnas, Witebskis, Kaliscois, Lomshas ja Lublinis on talwewilja-põllud muist keskmised, muist waewalised. Soomemaalt. Sel suwel saawad Rootfi-Soome piired kõrgel põhjamaal uuesle läbi vaadatud ja, kuS tarvis, õiendatud, mis viimast korda aastal 1820 tehtud sai. Mõlemilt, Rootsi ja Vene, poolelt saab üks Kindral-stabi Oberst maamõetjakega ja teiste ametnikkudega umbes kaheks  kuuks senna saadetud. Smolenski kubermangus on öösel wasta Lehekuu 27. pääwa 4 graadi külma olnud, mis wiljapuu-aidades wäga palju kahju teinud. Kurski kubermangust on ülewiimasel nädalil 407 inimest  Moskwa ja Nishni Nowogorodi kaudu Tomski kubermangusse  wälja rändanud. Minski kubermangust rändawad Juudid hulga kaupa Amerikasse. Tuhin on nii suur, et 14 ja 16 aastased poisikesed oma käe peal teele lähemad. Poolamaal on Nowy - Dwori linnas hirmus tulekahju  olnud. Ülepea on 134 maja maha põlenud, wäga palju inimesi on kõigist omast ilma jäänud ja viletsus  on wäga suur. Selle aasta Heinakuu 15. pääwal saab kõikis Wene riikis Wenelaste 900 aaStast ristin, i s e-pääwa pühitsetud, kõige suurema iluga Kijewis. Petersburgi Linnavalitsus on nõuuks wõtnud püha Suurwürst Vladimiri  nime peale 25 uut Elemenkar-kooli asutada ; seaduseks teha, et kooli algusel palwe sees püha Vladimiri nimi kohe püha Kyrilli ja Methodiuse uime järele nimetatud saab, ja Slawi Heategewa Seltsi poolt wälja antud ,Püha Vladimiri elukäik" 12,000 eksemplaris linna koolilaste sekka wälja jagada. Iseäranis tegew selle pidu ettewalmistamises on Kindral-Adjutant Graf Zgnatjew. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berliuist. Saksamaa Riigipääw on selle kuu 13. pääwaks kokku kutsutud. Keiser Wilhelm 11. saab kõige Keiserliku ilu ja uhkusega Riigipääwa wasta wõtma, kui enne Schlossi - kabelis Jumala teenistusel on olnud. Kõrged Kindralid ja Keisrikoja ametnikud saawad walitsufe-tähla,  paljast riigimõeka, riigiõuna ja walitsufe-keppi, krooni ja riigilippu Keisri ees kandma. Ka mitmed teised  Saksamaa valitsejad Vürstid tulewad senna. Suure põnewusega oodatakse trooni - kõnet. Arwatakse et Keiser suuremat rõhku rahu peale heidab, aga ka oma Maawürstliku  kohuse, õiguse ja wõimuse peale, kuida ka need ettevalmistamised  tähendama näitavad. Wene paberraha 100 rubla eest makseti Berlini börsi! selle kuu 10. pääwal  184 marka 80 pennigat. Jutu leht. Wake - Wakdemar. AjalugulU jutustus utljaieistkümiumast aatta-laraft 3ärg. Üks kurb wari jooksis üle noore mehe näu. Tema andis Millile kätt ja ütles: „See ei ole õige, Milli. Naene piab truuwiste oma mehe kõrwas seiõma, õnnetuses niisamati kui ka õnneS." „Mina ei saa Sinu jutust aru. MikS räägid Sina õnnetusest ja õnnest?" „Seda tahan teisel korral seletada, "Milli. Nüüd pian lahkuma. Minu aeg on lühike, nagu ikka. Jumalaga,  Milli l" Kurblik naeratus oli tema näu peal, kui tasase healega  ..Jumalaga" ütles ja uksest wälja aStuS. Kohmetanud  näuga waatas Milli teda takka „Mis temal oli?" mõtles Milli. „Tema on ennast ülepea nähtawalt muutnud  ja tema wiimased tähendused teemad minule muret." Raske südamega heitis tema woodisse. KurwaStus, mis wanemate surmast saadik enamist ikka tema osa olnud, kippuS wägewast tema peale ja ei tahtnud teda uinuda lasta. Nüüd oli lugu selle poolest küll wähe paranenud, kui kloostre müüride vahelt wälja tulla ja lahkema silmaga tulema aea peale mõtelda wõis, Jakob näis temal aga nüüd teisiti olema kui enne; fee koormas sagedast tema südant ja kippus teda segama. Ka Jakopi südames ei olnud rahu, kui tema oma teed edafi sammuS. Missugust ülirasket kohust ja koormat ei olnud tema nooruse auuahnus tema õlade peale kadunud! Suur ja auus oli temale näitanud oma isamaad rõöwlitest  ja mõrtsukatest puhastada. Ilma pittema mõtlemiseta oli tema Erzpiiskopi sõna peale seda oma peale wõtnnd, kurjategijate nuhtlemiseks, maa ja rahwa õnneks. Et see aga üle tema jõnu käia ja et saladus, mis ikka ühes ka pettus oli, tema südame rahu rikkuda wõikS, seda ei olnud temale meele tulnud. Homikn oli kätke jõudmas, kui Wale Waldemar oma pealinna uulitsale astus. Weel oli kõik sügamas unes, ainult ööwaht sammus oma pitka pasunaga ja pitka odaga läbi waikse uulitsate. Nägemata jõudis öö-rändaja oma lossi sala - wärawa ette, milleks üksi temal võti oli. Ruttu keeras tema ukse lahti, puges iisse ja läks läbi pimeda  korridori oma tua poole. Kergemine hingas tema, kui tua laest rippuma lambi alla jõudis. Seal wahetaS tema omad lihtsad riided uhkete wasta ja langes sügamas mõttes iste peale. Sügaw tõsidus oli tema näu peal, wiimakS ka mure ja kartus. Kes teda sel silmapilgul oleks näinud, see ei oleks teda mitte Brandenburgi Markgrafiks  pidanud. Teisest tuast koStis kella helin; homikn walgus paistis  läbi paksu kardinate. Markgraf ärkaS kohkudes oma enese mõtetest ja wahtis wäfinud silmadega ümber. WõeraS näitas temale tema uhke tuba olema; nagu tunnistate? waatasiwad piltide silmad kullatud raamide seest tema peale. Mis tarmis seisiwad seal need rüütlite brongSkujud?  Mis kasu saatsiwad temale need kallid ja uhked waebad põrandal, temale, keS lihtlaseS elukombes, aga kindlal sammul ja ilma saladuseta oma teed käima oli harjunud? Pead raputateS tõusis tema üleS. »Kes oleks arwata wömud, et fee nii raSke on," pomiseS Jakob-Wakdemar oma ette. ,Ia mis lugu saab Milliga olema? Kas tema minu sala-mänguga rahul on, kas minuga minu hiilgawat wiletsuft jägada tahab? Oleksin paremine järel mõtlema pidanud, kui Kiriku-Würstile  tõukasin kõikumata selle paiga peal seiSLa, kuhu tema mind paneks, Saksa riikis head korda seada aitama. Oleksin juhatuse-kirjasi enne paremine arutama pidanud, kui neid wasta wõtfin. Nüüd on hilja, nüüd pian sellel teel edasi käima, tulgu miS iganes tahes l" Tema wõttis nurgast laia mõega ja läks sellega teise tuppa. See tuba oli weikem; kunstlikult nikerdatud laua peol pöleS öö-lamp woodi eeS. Markgraf tõmmaS mõega tupest, pani woodi ette laua peale, wõttiS ennast riidest ja heitis wiimase pääwa tormist lühikeses unes unustaks. IX. Pääwa walgus paistis juba sisse, kui üks uks vaikselt  lahti läks ja ühe teenri kawal nägu ukse wahel ilmuS, uurides woodi poole waatas ja ennast jälle ukse taha peitis, kui woodiS mingisugust liikumist ei näinud. Weel mõni kord korralas ennast see nähtus, kuuni woodi kardinate  liikumine teenrit paigale jääma sundis. Markgraf sirutas jalad woodist wälja ja kargas üleS. Teener näis juba teadma, mis temal teha oli. Tema aitaS Markgrafi homiku-riidesse panna ja hakkas fiiS tema habet ajama. ,MiS linnas kuulda on?" küsis Markgraf, kui teenri töö nii kaugele jõudnud, et suud lahti leha wöis. ,Kõige armuliseni herra Markgraf! Linna rahwas on suureS kahinas. Heile õhta on wärawa taga jälle seda meest talu-riides nähtud, kes Teie Kõrgusega üht nägu on." ,Hm! Pian linua-ülemale käsku audma, et seda üles otsitakse, kes minuga üht nägu julgeb olla. Kõige wähemast  piab tema omale habeme kaswada laskma. Mis weel?" (Järg jääb tulema.) Kiriku teatused. Jaani kirikus: Ristitud: Woldemar Kaldas. Herman Tõnnisson. Marie Hcinrichson. Aleksander Kose ja Minna Kose (kaksikud). Annette Kurrel. Annelte WaderpasS. Wilhelmiine Mvrek,  Karl Liebman. Aleksander Tohwer. Robert Wäljaots. Rudolf  laakman. Aleksander Koit. Edgar Kärp. Lau katud: Juhan töömees, ja Mari Nero. Jüri Tiedemann, kutsar  ja Maria Kaer. Jaakob Nowot, lukusep, ja Maria Einbek. Jaan Remmel, pilleti soldat, ja Miina KomitS. Maetud: Karoliine  Gerz, Hansu n. 48 aa«t. Helene Hüiidman, 10 P. Emiilie  Jetcr, I'/- aa«t. Meeta Dankman, l aaSt. Marie Roll, 1 aaSt. Pauliine Sarapuu, 4 aaSt. Marie Kotkas, 4 k. Madis RosSmaun, wäljateenind soldat, 63 aaSt. Jaan Uesor, kaupmees, 40 aaSt. Amaalie Lilienberg, Jaakobi n. 66 a. Anna Koppel, Peetri n. 44 aast. Aleksander Jakobson, 2 k. Tchwan Küppone, soldat. 21 aaSt. Dawid LutruS, soldat, 24 aaSt. Tio Niidi, Willemt n. 37 aaSt. Marta Rakwelt, I aaSt. Karl Nuhkat, S'/- aaSt. Heleene Link, 6 kuud. Rosaalie Padernik, 5 aaSt. Aliide Tenk, 1 aas». August Auni, 6 aaSt. Eduard Gauman 1 a. Zküha Maimu kirikus: Ristitud: Albert Ball. Lau - latud: wangide kubjas, lesk Jaan Simson ja Leenu Kuhinan. Kaarke kirikus: Ristitud: Annette Helene Ots. Elise Annette Laas. Eduard August Seelmann. Antonie Piipberg. HanS Allikso. Marie Rosalie Wiburg Elwine Liidmann. Martha  Elisabeth Kertner. Oskar Georg Kurfeld. Martha GuStel. Laulatud saiwad: Karl Roosmann ja Maria Tedder. Mae - tud on saanud: Anna Marie LukkatS, 34 a. 8 l. 5 p. Hindrik Linder, 57 a. 8 k. 21 p. Maria Tudeberg, 2k. 3 p. Leopold Bictor Kapper, 7 k 11 p. Martin Michael Tcimann, 2 a. 4 k. Elwine Saarmann, lv k. 13 p. Edmund Reinhard Martinson, 1 a. st. 3 p. OSwald Johannes Logberg, 4 a. 9 k. 21 p. Jaan Meilow, 5 a. 2 k. Bp. Mai Orras. 53 o. 1 k. 21 p. Oskar Friedrich Ephik, 11 k. 2 p. Christine Amalie Nimmerfeld, 1 a. 3 k. 20 p. Johannes Lareff, 4a. 11 ?. 8 p. w. ÜVMO-0M «MS7PVD. - Avx°?», 17-ro I«m- IöSS. TrSktlld Stodfor»'t»Srij,tk tMckS jt klllllg ° Lindforsi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud Geskirfaä Eestimaa Aahwa-koolidete. Hind: ZF kop. Talukoha müümist la ostmise kontrakt lehti on saada Lindforsi pärijate trükimajas. X X E esi i m aa rahwa sl Kodu jaKiriku raamatud on weel HF kop. tükk saada wanast seltsist Kindsorsl triikimajas, Tallinnas, Laja-uulitsas. 5 X" Teadaandmised ! Kauba hinnad Tallinnas ! 18. Jaanikuu pääwal 1888. I Soola tünder ... 3 rubla 80 kop. KiW>soolatünder(lop>) 3 . heer. tllnd. 16—20 . Silgu tünder . . .12 „ 50 Heina puud .... , 45 Soonic-rand taut. perkp. 35 . „ wal 21 „ Kasepuu süld ... 6 „ Männipuu süld . . 5 Kiwiföit puud ... .20 Ingl. KiauM-tõtwa t. 9 „ Soomepuutõrwa tünder 12 „ Höle puud .... „ 18 Teliökiwi tuhat . 15 „ 20 Katufekiwi tuhat . .38 „ Kustutud lubja tünder 1 „ > PresSlingi tünder . .13 . Hinnad Tallinna turnl 18. Lehekuu ptiäwal 1883. Sartuhwlid, tshetwk ... 33 Herned, toop 6 Leadsed, toop Tangud, toop ..... 7 Wcikse liha nael .... 12—16 Sea liha neal .... 11—12 Rõõsk piim, toop .... 3'/, Hapu piim, toop .... 3 Koore kortel 2'/» Laua wõi nael .... 33 Piiti wõi nael .... 26 Muna paar 4