Tallinna Sõber 11. Uah-ksaS aastoUlk. Tallinnas, lj. KaaStn-kun Mwal IBBS. KleSidkt aealeht Eesti rkhmsie «sai jk likkades. Tuleb ükskord nädalis wälia Maksab Tallinna» Lindf«r»'i pSriate trükimaja»: ~»ta» 2 rubla, 40 kop.— p»ol-aaSta« 1 rubla 40 kop Koju ehk po«tiga saadetud: ,a»ta» 5 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme peatt s ka,. Tellimised «Aetakse wasta: Halltunas: Lindsors'i päriate trükimajas. FekerSurgts: J. S. Seelaudk, o»unsp°«a« H 54. Harkus: Laakmauu. Makweres: A. Auhs. Maides: A. SeidelSerg. Kapsal»»: H. KollSerg. Lihulas: Fl. Mtt»er'k voodis. ISiljandis: K. Z. Karaw't raamatupood. Uurivas: W. Möder. Mõrus: Mraua Mekrose. Matkas: W. Audolfi. Kuurcsaares: Eh. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Väitiski (Baltischport LaõkomS-llox,».) Register: Wene KalakaSwatamise. ja Kalapüüdmise-Seltst põhjuskiri. üleüldised politika sõnumid. Omalt maalt: Tallinnast: Kõrge wõeral. Kindral-Superintendent Christiani P. Kookiõ.etaja Tichter  Kõigekõrgem  Käsk Vallimaa rahwakoolide kohta. Seadus sündmuse kauva maa ostmises ja hoonete üürimiseks, Greeka-õigeusu kirikute ja koolide heaks. Auuxärgade keetdus matuse rongides. Maa tööliste asjnst. Statistika sõnumid. Pahatend. Ilmad. „Olewiku" la ..Postimehe" imelikud tõrelemised ja nõuuandmised Rakwertst - Kingitus. Kartuhwlctc hinnad. Tartust: Linnasaadikute walimisest. Plaanitud näitus. v? Weske ja Hermann Tartu Koolitoana walitsniest. Saaremaalt' Kõrged wõerad oodata ..Walgusc" ja „Wiculase" sõnumid —Peterburgist: Keisrikojast. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: Kandlc?ois. Wene Kalakaswatamise- ja Kalapüüdmise Seltsi põhjuskiri. Kinnitatud Riigimõisa Minister! poolest Heinakuu »». päawal tss». Võllutõö ja maa-töbde departementi Direktor » isti n j ako ». I. Seltsi otstarbe, õigused ja kohused. § !. Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltfi otstarbe on kalakaSwatamise ja kalapüüdmise kosumist Wene riigis tuetada ja nende seaduste ja korraldamiste juures abiks olla, mida RiigiwalitsuS selle rahwamajapidamise  asja kohta annab. 8 2. Selts kosutab oma jõudu mõõda: 1) kalade uurimist, kalade elukorra ja selle poolest, kuida walimised tingimised nende kohta möjmvad; 2) püüab teaduslikkust ja tegewaid õpetust ja juhatusi kalade ja kalakaSwatamise üle Wenemaal wälja lamada; 3) kalapüüdmise seadusteks ja korraldamiseks teadusliku põhjuSte (materjali) kogumise ja korraldamist; 4) abinõude otsimist kalarikkuse rohkendamiseks  Wenemaa wetes; 5) korraliste kalatiikide asutamise  ja kunstliku kalakaSwatamise wäljalautamtst; 6) kasulikumate  kalasugude elama-harjutamist Wenemaa weteS. 8 3. Nende otStarbete kättesaamiseks piab Selts oma liigete koosolekuid nõuupidamisekS nende küsimiste üle, mis selle Seltfi-asutuse külge puuduwad; ka piab SeltS, ettekirjutatud korda tähele panneS, awalikkusi ettelugemist  ja näitusi, asutab korjandusi*), kalakaSwatamisepaikafi  ja annab aeglifi ja teist kirjutusi wälja, milleS koosolekute protokollid ja nõuupidamised kalakaSwatamise ja kalapüüdmise küsimiste aSjuS aset leida wõiwad. 8 4. SeltS seisab Riigimõisade-Ministeriumi all, saadab senna igal aaStal aruannet oma tegewuse ja paneb seal neid palwetd ette, mis Seltsi tarwituõtekS, Wenemaa kalakaSwatamise ja kalapüüdmise heakS, kasulikud näitawad  olema. 8 5. Seltsil on oma pitsar pealkirjaga: ,Wene KalakaSwatamise  ja Kalapüüdmise SeltS." § 6. Seltfi walitsuse asu-paik on St. PeterburgiS. 11. Seltsi j äuS konnad. 8 7. ÜleSande peale kõige wähemast kolme osawõtja poolest, et nemad St. Peterburgist mäljaSpidi üht selle Seltfi jäuskonda asutada soowiwad ja pärast peakoosoleku nöuupidamist selle ÜleSande kohta, palub Selts, jäuSkonna põhjuSkirja ette panneS, Riigimõisade-Ministeriumi poolt selle jäuSkonna asutamiseks luba. 8 8. ZäuSkondadel on needsamad otstarbed kui Seltsil enesel, nende tegewus jääb aga nendest ülesantud maakondade  piiretesse. 8 9. Zäuskonnad korraldawad oma tegewust üleüldiselt  Seltsi põhjuSkirja järel, iseäralikult aga oma enese, kohalist tarwitun mööda üleS pandud ja Riigimõisade- Ministeriumi poolest kinnitatud jäuSkonna põhjuSkirja järel. 8 10. JäuSkondade liiked maksawad üheS ka kui Seltfi liiked ja kui nemad St. PeterburgiS on, siiS on neil wiimaste õigused; niisamati on Seltsi liigetel ka jäuSkonna liigete õigused, kui nemad seal linnas on, kuS see jäuskond aset piab. 8 11. Jäuskonnad saamad Seltsile igal aaõtal aruannet  oma tegemuse üle, selle üleSwõtmisekS Seltsi aastaaruande  fiSse. § 12 Zäuslonnad kuulutawad oma tõõfi ja teateid Seltfi kirjades ehk ka, kui jäuskondade jõud seda lubab, oma enese seadulikul korral lubatud kirjades. 8 13. Seltsi eestseisuse afi on selle üle walwata, *) Museumise, kus kalu, kalakaSwatamise ja kalapüüdmise riistu j. n. e. kogutakse, hoitakse ja juhatuseks näidatakse. et jäuskonnad omaS tegewuses sellest piirest üle ei lähe, miS Seltfi põhjuskirjas määratud on. lil. Seltsi kogu. 8 14. Seltfi kogus on auuliiked, täielised liiked ja kirjasaatjad liiked. § 15. Seltfi liigete arw on määramata. 8 16. Seltfi liikeks wõiwad kõik täisealised inimesed saada, seisusest ja sugust*) hoolimata. 8 17. Inimeste üle, keõ täilisteks ehk kirjasaatjateks  liigeteks ette pandud saawad, teeb Seltfi ' eestseisus omal lähemal koosolekul hääleandmise läbi otsust ja keS selle juures lihtlast hääledeenamust saab, see on Seltfi liikekõ  walitud. 8 18. AuuliigetekS wõiwad kohe täielise ehk anuliike  ettepaneku peale eestseisuse koosolekul seesugused inimesed  walitud saada, kes nende küsimiste korraldamises, mis Seltfi otstarvete külge puuduwad, iseäralist osawust saanud ehk ülepea Seltsile iseäranis kasulikud on olnud. Ühe auuliike «valimiseks on kõige wähemalt '/» osawõtjate liigete hääledest tarwiõ. 8 19. Täielised liiked maksawad iga aaSta Näärikuul  5 rubla Seltsi kassasse. KeS üks kord mitte wähem kui 50 rubla sisse maksab, see saab jäädawalt aastamaksust  wabastatud. Sunnitud aaSta-maksust wabastatud on ka Seltsi auuliiked. 8 20. Liiked, keS kahe aaSta käikuS põhjuSkirjalist maksu mitte tasunud ei ole, saawad nendeks peetud, kes oma liike-õigusi maha pannud on ja nemad ei wõi ilma walimata mitte enam Seltsi sisse aStuda, kui nemad mitte enne oma aaSta-maksu wölga ära tasunud ei ole. 8 21. Auuliigetel ja täieliste! liigetel on Seltsi koosolekul  otsuStegew hääleandmise-õiguS. 8 22. Kirjasaatjatel liigetel ei oli kohus aasta-maksu  maksa; Seltsi ametite peale ei wõi nemad mitte walitud  saada ja Seltsi koosolekutel on neil ainult nõuuandaw  hääl. § 23. Täielised ja auuliiked saawad Seltsi trükitud  protokollid ilma hinnata. § 24. Seltsi liiked wötawad omakS kohuseks, nende Riigiwalitsuse eeskirjade ülewalwamise ja täieliku täitmise juureS abiks olla, mis isamaa kalakaitsemise ja kalakaSwatamise  kosutamiseks antud on ja kohalistele Politseiülematele  teada anda, kui nende eeskirjade waSta tehakse. IV. Seltfi eestseisus. 8 25. Seltfi asju tallitab eestseisus, Prästdent, Abipräfident,  neli liiget, kirjatoimetaja ja kaSsahoidja, keda SeltS lihtlase häälede-enamusega auuliigete ja liiegte keskist kolme aaSta peale walib. 8 26. Kui üks eestseisuse-liige enne selle aea lõppu, millkes tema walitud on, wälja aStub. fiis saab tema ase järgmisel peakoosolekul uue waiimise läbi täidetud. 8 27. Eestseisus täidab Seltsi peakoosolekute otsuseid, tallitab korralisi asju, walitseb kassa üle. walwab raamatupidamise  üle ja seisab wõimalikult ühenduses teiste seesuguste  Seltsidega Wenemaal ja wõeral maal. Eestseisus katsub Seltsi peakoosolekuid kokku. Eestseisuse tallitust toimetawad eestseisuse liiked oma enese wastaStikust kokkuleppimist  mööda. 8 29. Eestseisuse koosolekud saamad Präfidenti poolest  kokku kutsutud, kaS oma tahtmist mööda wõi kolme eestseisuse-liike ettepaneku peale. Eestseisuse otsused saamad  lihtlase häälede-enamuse järel tehtud; kui ühetasa häälefi on, siis maksab Präfidenti arwamine. Eestseisuse otsused on ainult siis maksawad, kui wähemast kolm lii- *) See tähendab: ka naeSterahwad get otsuStegemisest osa wõtnud on, ja nende keskis Prästdent  ehk Abipräfident. V. Seltfi ametnikud, nende õignsed ja kohused. 8 30. Seltfi Prästdent walwab selle üle, et eestseisuse  ja Seltfi tegewus Seltfi ettewõetud otstarbete peale juhitud on. 8 31. Prästdent on eesistuja eestseisuse koosolekutel ja Seltfi peakoosolekutel, walwab Seltfi otsuste täielise täitmiSte üle. 8 32. Präfidenti äraolelimsel täidab Abipräfideut kõiki tema kohusid. 8 33. Kirjatoimetaja paneb Seltsi peakoosolekute ja eestseisuse koosolekute protokollid üles, walmistab aastaaruannet  Seltsi tegewuse üle, teeb eeStöösi peakoosolekute ja eestseisuse nõuu-wõtmiSteks, tallitab kirjawahetamist ja kirjutab oma nime waskutamisekS kõige kirjade alla, mis Seltsist wälja lähemad. 8 34. KaSsahoidja piab fiSsetulemiõte- ja wäljaminemiste-raamatut,  wõtab kõik rahamaksud wasta ja toimetab  wäljamaksmifi eestseisuse otsuseid mööda. Zgal kuul paneb kaSsahoidja eestseisusele siSsewõtmise- ja wäljaminemise-raamatut  läbiwaatamiseks ette, niisamati ka hindpaberid  ja puhast raha, walmistab aasta-aruannet raha-jooksmise  üle selle ÜleSwõtmisekS Seltfi üleüldises aruandes, ja walwab Seltfi-litgete aaSta-maksude õige-aegse fiSsejooksmise  üle. VI. Seltfi k o k k u t u l e m i s e d. 8 35. Seltsi kokkutulemises on: aastased, Seltfi asutamise mälestuseks, ja ühekorralised, tarwitust mööda eestseisusest kutsutud, olgu oma heaksarwamist mööda, olgu Präfidenti ettepaneku peale, olgu wiimfeks kõige wähemast kaheksa Seltfi-liike pärimise peale. 8 36. AaSta-kokkutulemistel saamad Seltfi-ametnikude walimised korda saadetud, saab Seltsi majapidamine järgmiseks  aastaks läbi arwatud ja kinnitatud, saab aasta-aruanne  Seltfi tegewuse üle wiimasel aastal luetud ja saamad  kolm rewifioni-kommiSfioni liiget nende liigete keskist walitud, kellel mitte Seltfi ametit ei olnud. aaSta-aruande ja ülepea Seltfi wiimase-aastase tegewuse läbi waatamiseks. Selle rewtstoni-kommissioni heaksarwamine ühes walitsuse seletamistega, saab järgmise peakoosoleu ette pandud. 8 37. Seltsi koosolekute otsused saamad nende liigete lihtlase häälede-enamuse järel tehtud, keS koosolekust osa wstawad,  ilma nende otsusteta, mis 8 38 ja 8 40 sees nimetatud on. 8 38. NõuuivötmisekS põhjuSkirja muutmiseks ja täieldamiseks  on kõige wähemast häälest ja kõige wähemast  poole nende liigete osawötmist tarwiS, kes St. PeterburgiS  elawad. PõhjuSkirja muutmise plaan saab ettekirjutatud  korda mööda kinnitamiseks Rligiwatttsuse ettepandud. 8 39. Eestseisuse ettepanekut mööda wöib Selts oma keSkist kommisfionifi iseäraliste küsimiste arutamiseks ja nõuupidamisekS kokku pauna. VII. Seltsi lahkumine. 8 40, Nöunwõtmiseks Seltfi lahkumise üle on kõige wähemast häälest tarwis ja piawad kõige wähemast 2/z neist liigetest koosolekust osa wötnud olema, keS St. PeterburgiS elawad. Kui Seltfi tallitusle lõpetamist nöuuks wõelakse, stis teeb wiimane peakoosolek selle raha tarwitamise  üle otsust, mis pärast kõige wõlgade tasumist Seltfi omaks jääb. 8 41. Otsuse üle, Seltfi tallitust lõpetada, annab eestseisus Riigimõisade-Ministeriumile teatust ja teeb selle üle kuulutust üleüldiseks teatuseks. Riigimõisade-Mnistkrillmi Direktor: Weshnjakow. ZäuSkouna ülema eest: R. Wilson.