 odade otsas Aujärje peale tõsteti, ei taheta omal maal õiete usaldada, ja HeraatiS walmistab ennast Inglaste  wemvaenlane, Ejub-Khan uuele wöitlemisele. Lõu. ne-Aafrikas on aga nüüd werewalamine lahti läinud. Esiteks tõusiwad mõned sealised rahwasugud Inglismaa ülewalitsuse wasta üles, nüüd on Hollandimaa kolonistid (Boerid —Talupojad), kes ennast TranSwali wabariigikS ühendanud oliwad, keda aga Lord Beakonsfield Jnglislismaa  walitsuse alla sundis, nüüd on ka need ülestõusnud  ja tahtwad ennast uuesti .vabastada. JngliSmaafõeawäge  on seal wähe ja juba olla Boerid selle üle weiked  wõi tn saanud. Muidugi saadetakse kodumaalt abi ja arwata on, et se weikene rahwasalk ja mõned Aafrika rahwasugud wägewa Inglismaa üle jäädawad wõitu ei saa, aga werd ja raha maksab se sõda ikka. Suure lad tüli teeb Inglismaa walitsufele mässamine lirimaal. Kuida meie lugejad juba selle lehe endistest nmnretest teadwad, on lirimaa taluasjade seadus koguni wanaaegne  ja ülleelaud. Talukohad on weiked, majapidamised  on suuremalt jäult hooletumad ja rahwas elab pea üksikult kartnhwlelest. Wiimised aastad oliwad waesed, häda läks suureks ja wanad wastased seltskonnad hakkasiwad  ennast ligutama. Uus wabameeleline Ministerium soowiS uut rendiseadust teha, kus rentijad umbes seda õigust saaksinud oleksiwad, kui Balttmaal. Parlamentis sai se seadus waslawõetud. aga Parlamenti ülemtuba, kus ka endine wägiwaldue Minister Lord Beakonsfield istub, ei kinnitanud seda, mitte. Parlamenti üleminas istuwad suured mõisnikud Maa Lordid —, kuid neid nimetakse' ja need kartsiwad et soowitud rendiseadus neile üleliiga teeks. Rohkem aga tuli Parlamenti ülemina wastapanemine  sellest, et endise Ministeriumi sõbrad uuele Ministerinmile  tüli teha ja sedawiisi walitsust oma kätke tagasi saada tahtsimad. lirimaal läks aga nüüd wiha ikka suuremaks.  Peakihutaja Parnell reisis Ameerika, korjas seal raha ja igasugust abi. Nüüd on lirimaa taieste kihifesemas.  Rentijad ja nende nõuumehed on ennast Maaliigiks  kokku löönud mis nüüd kõik seadust ja tasalist elukorda jalgadega tallab. Ükski, kes ühegil wiisil Maaliiga wägiwalla  ja weritegude wasta seisab, ei wöi rahuga üle läwe astuda, igal poolel waritsewad mõrtsukad. Uus Ministerium  on wabameeleliste, suurelt jäull ka wägiwaldse wabameeliste abil walitsusele saanud ja ei taha ega tohi ka õiete nende wasta panna, kes sellel meelel edentust otflwad. kui ka nüüd juba lirimaal need, kes ennast wabameeleliseks  nimetawad. koguni ülekätte läinud on. Sveawäge  on lirimaale küll saatetud, aga kõigist mäest mässajate  wasta hakkata, inimeste elu ja omandust kaitseda kuida se iga korralise walitsuse kohus on, selleks ei näita sõeawäele käsku antud olema. Mida nõdrem ennast aga walitsuS wäljauäitab, seda rohkem kaswab mäsjate julgus. Seda suuremaks kaswab aga ka iga pänwaga nende pahandus  nõdra walitsuse peale, kes selle poolt õigusega seadusliku  elukorra omanduse ja elukaitsemist päriwad. Parlamenti  on kokkukutsutud ja seal tahab nüüd Ministeriumi ülem Gladstone kahle pärida. Esiteks wabameelelist rendiseadust  lirimaal ja tei eks era-seadust, lirimaal mässamist  wägiwaldse! kombel lõppetada. Saamad need seadused  Parlamentis wastawõetud, siis wõib se Ministerium edasi walitseda; kui need aga mitte wastawõetud ei saa, siis ei zäe Gladstone'! ja tema Kaas-Ministritel muud üle. kui oma ametid maha panna. Et need seadused „aga wastawõetud saaksiwad, seda ei ole taieste loota. Ühelt poolelt seisaks Parlamenti ülemtuba ka nüüd niisamati kui enne taluseaduse wasta, teiselt poolelt on karta, et kihamab Jmlased nüüd enam sellega ei lepi, mida neile enne pakuti ja mis nende tahtmist ehk ka täitnud oleks. Et Lord Beakonsfield ja tema sõbrad ka igal wiisil wastaseisAift  Ministeriumi wasta kihutawad, seda on iseenesest  mõista. Sedawiisi wõiksiwad siis ka Gladstone Ministerjuini  pääwad lõppemas olla. Lõpewad aga need pääwad ja saamad Lord Beakonssteld ehk tema partei jälle walitsusele, stiS uuendaks ennast sellega ka Inglismaa  wäljaspidine politika ja se puuduks kõige pealt Venemaa  külge ja sedawiisi meie kõikide külge. Ligendus Wenemgi ja Inglismaa wahel, mille abil meie aSju Lõune-Aasias kergemini korda saada loodeti, wõiks rohkem ehk wähem lõhutud saada, kui Lord-Beakonsfield ehk tema partei walitsusele saaks. Spaanias ei ole asjad ka mitte rahalised. Don KarloS ei ole oma pärimist selle maa krooni ja trooni peale mitte unustand ja suur jagu ülematest ja ala. Maiest Katholiigi Preestritest hoiawad tema poole, nn mustaks tema oma nime ka kõige maitma ees wöidnud on. Nüüd kus Prantsusmaalt, wäljaaetnd Jesuiitid ja teised mamm» And seltskonnad Spaanias ennast pesitada tahtfiwad. aga Nugiwalitsuse poolest wastawõetud ei saanud, nüüd on Kuningas Alfonso wastastele muidugi seda kergem, Katholiigi  Preestreid oma poole meelitada. Itaalias tõstawad need parteid ikka aeg aealt uueste oma haalt, kes neid maakondast päriwad, kus weel Jtaal,alased Austria  walitluse all elawad. Wana Garibaldi, kelle rahutamata  meelt raske haigus soigutava ei suuda, on muidu- gi läbemata ühenduse-nöudjate poolt ja teeb Riigiwalitsused ikka suurt tüli. Kui ka Niigiwalitsus muidogi kõiki neia Jtaalialasi rõõmuga oma hõlma alla mõlaks, kes seal weel aset leidnud ei ole, siis ei taha korda minna, juba nüüd, kus seestpidised asjad kibbedast edendamist ja kinnitamist  larwitawad, naabriga tülitsema hakkata. Paapst Leo XIII peab ikka kõwaste oma ilmalikku walitsuse mälestust  kinni, ja ei ole kogoni mitte ennast uuendud asjadega  ühele nõuule tunnistanud. Ka waimulikk is asjus ei ole Paapst Leo XIII. koguni mitte wabameelelisem kui tema eeSkäija, Pius IX. Sellest tuleb siis ka, et lepitus  Paapsti ja Riigiwalitsuste wahel kogoni stgida ei taha Mitte ei ole Saksamaa kiriklik tüli weel lõpetud, waid ka Belgiamaa, mida ametlikult selgete Katholiigi maade sekka loetakse, on wiimisel aeal karedamini kiriklude tülide sisse sattunud, kui Saksamaa, kus usutunnistuse järel segarahwas  elamas on ja Keisrikoda Lutheruse usutunnistuse osaliste  seas seisab. Mida wähemaks Paapsti ja Paapstlaste lootus jääb, iialgi oma endist ilmaliku riiki tagasi wõita  seda suuremaks läheb nende himu, oma wsimuft waimulikkus riikis mai lina rahwaste ümber köita. Türklaste walitsus ja woimus Euroopas pehastab ja laguneb ikka rohkem ja rohkem ja teeb riikide ja rahwaste  juhatajatele suurt muret ja waewa. Kui wiimises sõeas Wenesõeawägi seda riiki nii möeduwalt ärawõitnud oli, et meie Keisri hingeõhk kõiki seda endist uhket ehitust ümberpuhuda wöis, siis kartsiwad teised riigid et Wenemaa  seal nende kohta liig wägewaks läheks. Rahunõuudmise  all sai Berliini kongress kokkukutsutud ja seal saiwad San-Stefaaiw lepituse seadmised mitmel poolel piiratud ja kärbitud. Taigad rahusobitajad kiitlefiwad, kui oleksiwad nemad nüüd möeduwad rohtu tulewate sõdade wasta ülesleidnud  ja kokkukeetnud. Pea aga paistis wälja ja saab ikka selgemaks, et San-Stesaano rahnlepitns alalisele rahule  kindlamad põhjust annud oleks, kui Berliini kongressi nõuuwõtmised. Türgiwalitsnsel ei ole õiged himu ega ole jöuudu, oma seestpidiseid asju korda saata, ja wanemate ja uuemate era-riikide piired ja õigused Balkani poolsaares  on nii lödwaste määratud ja kinnitus, et jädawat rahu mõteldagi ei ole. Waewalt sai tüli Türgiriigi ja Monteueegro  wahel Euroopa abiga lepitud, kus juures Euroopa  sõealaewad rohkem süsi ärapõletafiwad kui kõik Dulzigno  linn maksab. Nüüd aga ähwardeb tüli Greeka- Türgi piiri pärast wemvalamist äratada, mille otsa ja möeduft ükski ettearwata ei suuda. Peale selle ei taha Bulgaarlased koguni sellega leppida, et nendel siinpool Balkani mäeselga täielist era-riigi õigust ei ole, waid Sultani ülewalitsuse wari ikka weel nende riigi peale langeb. Weel wähem lepiwad Bulgaarlased sellega, et nende suguwennad teine poo! Balkani mälselga nendest lahutud ja kui Jda-Rumelia makonuad Türgiriigi külge kui ka oma enese walitsuse all, jäätud sai. Sedawiisi seisawad Balkani poolsaares riigid ja rahwad winnas püssidega ja waritsewad üksteise peale. Rahu walitseb Euroopas üksikute riikide wahel, aga kindlad usaldust selle rahu peale ei ole ühegil. Sedawiisi seisawad asjad Euroopas, wana aasta lõpul.  Meie oleme sekord era-sõnumite kulu peale neist üleüldisteist asjust laiemini rääkind, et lugejatel tulewal aasta! era-sönumid politika - asjus selged oleksiwad. Pöörame  nüüd laiast maailmast meie kitsamale isamaale ja waatame, mida lahkuw aasta meile toonud on. Meie armsal Eestimaal tegiwad orasepõllud kewadel põllumeestele suurt muret; palju orast oliwad paljad külmad  kautand. Wilja kaswud läksiwad pärak aga heas te edasi, suwiwilja õnnistas Jumal rohkeste, ja läbisegamini wõib seda aastad põlluwilja poolest paremate aastate sekka lugeda.  Külwatud heinad põldude, peal oliwad rohkemalt jäult talwel wäljakülmetand, metsheina rikkus mitmes paikas kewadene öökülm ja põuakad ilmad ei lasknud rohtu ka heaste kosuda. Selle wasta saadi aga enamift kõiki heina kergel kombel ja haljalt kätte ja ei wõi ka heina poolest seda aastad waesemate sekka lugeda. Natuke kitsikud wõib siiski lojuksetoidu poolest karta, sest talm tuli waremini, kui meie seda nägema harjund oleme; juba 2 Wiinakuu pääwast saadik seisawad karjaloomad kinni ja peawad käest toidetud saama. Jumala abiga loodawad aga hoolsad põllumehed ka selles asjas läbi saama, ja meie kõik wöi me tänuga Jumala poole, möödaläinud aasta peale tagasi waadata. Balti raudtee abil seisab meie Eestimaa  nüüd kaubaajamise poolest suures õitsemises. Kui se kaubaazamine ka eesotsas Tallinna linnale kasuks tuleb, siis ei tohi meie unustada, et se linn meie linn on, ja linna ülesõitsemisest kõik maa ja maarahwaS osa wõtab. Kuida Tallinna kaubaajamise ülesöitsemine maarahwa ja Eestirahwa poole mõedub, seda näitab ka Minda" selts, mis suuremalt jäult maarahwa ja Eestirahwa rahaga asutatud on, sel aastal oma esimest laewa ostis ja sõidule  saatis, ja kuida näitab, hakatuseks õige heaste õitseb. Käigu sedawiisi rahulisel kombel ja rõõmsal rahuwaimul dasi, siis ei sa õnnistus ja edendus puuduma.—Meie rahwakoolid  on edenemas õilsuses. Kui ka siin ja seal midgi puudust on. siis saamad need puudused jõudu mööda parandud  je sagedast kuuleme ja loeme meie uue koolimajade fisseönnistamisteft, millest kõik meie maa rahwasugud ja seisused südamelikku ja tegewad osawõtawad Üks suur eksitus kipub meie rahwakooli aSjuS suureks kasivama. Koolidest himustakse ühelt poolelt politika-klubesi teha. pealegi  ühe püüdmise kasuks, mille eesmärki ja otsa tagakihutajad  selgeste ja tõtt mööda kuulutanud ei ole. Sakala" ja selle käsualulised aealehed pärsfiwad rahwakoolide lahutamist  Ewangel. Luth. usutunnistuse kiriku juhatamise alt ja nimetasiwad seda pärimist , rahwa tahtmiseks" (Wenekeeli  vaõ", ilma et ühegilt pool-lt tunnistust saata -vöifiwad, et se pärimine tõeste rahwa poolelt tulnud oleks. Pea selle peale saatstwad Wiliandi maakonnast kus ,Sa ka la" ja /Sakala" Adjutantide ütlemist mööda selle liikumise pesapaik olema pidi, pea saatstwad sealt maakonnast 15 koolmeistrid, kelle eesotsas tuntud ja iga! poolel auustud Kihelkonnakooli õpetaja J. Warres seisis. ..Eesti Postimehele", ,Ristirahwa Puhapäewa Lehele" ja .Tallinna Sõbrale" üht awalikkn, nendest a takiriutud tunnistust, et nemad ja nende teades ka teised koguni mitte sellest pärimisest osawõtnud ei oleks, mida need aealehed üleüldiseks rahwa nimelt aga koolmeistrile tahtmiseks nimetasiwad. Et need auusad mehed wägiwaldsete  aealehtede poolest suurt teutust oma julguse pärast leidsiwad, et ennast .Sakala" wasta tunnistada usaldasiwad. seda on iseenesest mõista. Need .Küla Professorid",  kuida .Sakala" neid pilgates nimetab, seisawad ka ikka weel wägiwaldsete aealehte teutnse all, aga sellest nemad omas mehises meeles ei hooli. Teised, kellel seda mehisust ei ole, on ennast aga siiski selle järeltehtud awalikkn  hääle alla heitnud ja kannawad, kui ka oma tahtmist ja paremad teadmist wasta, kammitsaid. Jumal puhastage meie rahmakoolisi sellest uue-aea maimust, mis efiwanemate paremad pärandust povlkäärind  maimude ettekujutuste wasta wäljawahetada  püüab. Jumal kinnitagu meie koolmeistreid, et igal aeal seda rõõmuga ja mehisega meelega lunuistawad, mida nemad ise omal paremail tundidel tõeks ja õigeks peawad, ja ennast mitte nende sõeariistaks ei alanda, kelle odade all meie maa eahwa-koolmeistred kõige esiteks langeksiwad,  kuida meie hiljuti siin paikas pitkemalt seletanud oleme. Pidagu meie rahwa-koolmeistred kõikumata meeles.  et tõsine teadus midagi üksi sellepärast ei põlga, et se wana on, waid et sellel teadusel wana asjade juures muud tegemist ei ole, kui wana kulda tolmust puhastada, mida ehk aea-käigu jooksud selle üle puistasiwad. Pidagu nemad kõikumata meeles, et edenduse tee mitte just ja ikka uus tee olema ei pea. Jumala waim meie efiwanemate  sees on tee-otsa lahti teinud ja on teesihti tähendanud.  Meie kohus on kõikumata edasi astuda ja takistust  kõrwale saata, mida mõni wõeras waim risuks ette pakskaS. Meie ei pea aga edasi ja tagasi kargama, se ei ole edendus, se on eksimine. Suurem takistus edendusekeel  on ülbus, hoiame ennast ülbuse eest, ja kui seda ka meelitama! kujul meie jalgade ette paisatakse, tallame ikka mehisel meelel üle. Oleme mehised, oleme julged. Julge mees käib oma otsekohest teed edasi, arg jänes kargab ümber põesaste. Meie kirjandus on ka sel aastal kauniste  kosunud. Kirjade seas on küll ka mõned, mida tangide abil ilmale rebiti, kuida arstid seda teemad, kui lapseema oma looduslik jõud nõder on. Aga meie usaldame  Eestlaste terase maimu peale, mis omale neid wäetimaid  õpetajaks ei wvta. Meie aeakirjandufes on sel aastal palju tüli ja riidu olnud. Muist sellest waidlemi - sest käis kirjade wasta ja se ei wöi teisiti olla, se on iga haritud rahwa seas sedawjisi: Aealehed on need awali'ud wainnd, kus aea-küfimiste peale wastust otsitakse, kus maimud maimude wasta kargawad a sagedast küüned ja nokad nii waljust- kallitäwad, et - suled lendawad. Ikka tohiwad need aga ükfi kirja sulSd olla, mitte kirjutaja oma enese-suled/ Meile on paraku teist tükki ette toodud.  Üks meie aealehtedest ei wäsi ka nüüd meel, teise Redaktoride nime igal wiisil käänulada ja wäänutada ja igal- wiisil sõimata jä teatada, ka nüüd weel, kub üks Redaktor haiguse -pärast, teine omä- koduelu tarwituse pärast  tagafiastunud on. Need' tagumised mehe peale, kus üksi mehe teuga, se on> kirjaga tegemist Ma tohiks, tieed on kõlwatumad, seisawad igal poolel pölgatuse all ja loodame, et uus! aasta neid enam näha ettsaa^ Aasta lõpul on meile jälle uus aealeht sündind, se onH Mälgus".- mis Rakweres mälja tuleb: Esimene nummer on fiba 2. Jõulukuu pääwal wäljatulnud ja on ka juba meie kätte jõudnud. Wõib Ma/ et sellest õige selge küünlale põlema pistetud saab, kui ' meie esimeses numres ka suure kahetsusega rohkem toimu kui paistet, rohkem suitsu kui sooja leiame. .Walgus" laseb omale igast Eestimaa nurgast kirjutada, kui suur rõõm Malguse"  wäljatulemise üle oleks ja täidab esiteks, teiste sõnumite  asemel nende kirjadega oma lehte. Seda ei wõiks suuremini aga seda ei wõi meie koguni mitte kiita, et Mälgus" kohe hakatuses teifiaealehtiteutama hakkab,