WM. --ida ksiM s-»- G« «s »»««. UyeS on aga ka Senati poolest heaks arwatud seda käsku täitmata jätta, miS järel Tallinna kiriku-waranduS pidi Rtigibanki hoidmise alla antud saama. Wenekeeli Moskwa Zeitung tähendab selle juure: saab iga ühe poolik ja erakondlik nöumvõtmine selles aSjaS  Kubernöri poolt wastarääktmist leidma, mis peale kõik see asi omal aeal uueõte Senati ette tulla wõib, kes seda sits tema seespidist olemist mööda läbi katsub, kui kohatised ülemad kõiki küllalt läbi arwanud on." Eestimaa Kuhmlör on Talwekuu 20. pääwäl üht kommiSstoni nende maade takserimiseks nimetanud Mis Kõigekõrgemast kinnitatud seadust mööda selle aaSta 10, Küünlakuu pääwast. sundmuse wiisil Greekaõigeusu  kirikute tarwituseks ohtetud saawad. Selle kommiõfioni  liiked on: Äice-Kubernör Wirkl. Staatsrath W asilj  ew S ki, Kubermangu-kohtuherra asemik Titulärrath Rogow i t s h ja Jnshenöör Titulärrath Golon i s h - t sS e,w.' —Kamme r h e r r a Slu ts h ewski reisukirjast on jälle üks tükk Katkowi ilmunud, ainult Keiserlik Kõrguste wõeruskäigust Aruküla mõisas. Sellest kirjutab tema teiste aSjade kestis: ,Korraline elu, mis siin, kui ka teistes möisades walstses, kuS Keiserlikud Kõrgused käisiwad, paistis igalt poolelt wälja. Siin oli nlöistlikku, osawat ja kindlat peremehe  kätt tunda ja iseenesest tungisiuad wörreldamised Mõne lseäraliÄe nähtustega meie Külapvlrtsels peale, mis möödaläinud aea omaks piawad üietud saama, sest kuida kuuldakse, on Seespidiste asjade Ministeriumi poolest RiikSrathile juba üks plaan Politsei-korra muutmiseks ette pandud. Muidugi ei seisa selle asja tuum mitte Külapolilseis.  kui seda aga koguni mitte ei ole, siis on waene lugu. Kui meie Ühegis asjas Baltimaa kubermangude Sakslastele täit kiitust piame tunnistama, siis on see just selle? asjas ja wist ei vleks kahju, kui meie nendest midagi õpjkstmt. Oliwad ;o ka nendele töödele Baltimaa teadmised  eeskujuks, unda Keisri-Praua Katharina 11. Graf SieverSsi abiga aastal 1775 Moskwas. tegi, mis Maa walitsiise-kohtnte asutamisele saatstwad ja Wenemaal umbes 90 aastat keStanud on." ,Baltimaa Politsei kokkuseadmine, niipaljn kui see uuema-aea nõuuwõtmistest puudutamata jäi, on nii isewitfi,  et see ka aealugudeS mälestust teenib. Tõe poolest on seal kakS Politseid. Üks nendest on mõnes wäljaspoolises  tükkis meie Linna- ja Külapolitsei näuline; teine on koguni tsewiist Mõisapolltsei, mis ühegi üleüldise walitsuse  all ei seisa. Meie Politsei tallituste puuduslik kord küladeS, on suurel mõedul seda kurwastawat nähtust toonud,  et meie mõtsaherrad oma möisade peal elada ei taha, see maa-elu põlgamine, mida seal ei tunta, mis aga meie kõrgemates seisusteS alaline asi on, on terwet rida kurwastawaid  nähtusi sigitanud, kuis nimelt selle peale tähendada tuleb, et meie juureS mõistlik põllutöö-walitsus wõimata on. ülekohus olekS salgada, et Baltimaa - korraline elu selle tähtsuse peal seisab, mida sealised mõisaherrad ka kõsge palawamal muutmiSte-aeal omale alleShoida oSkafiwad. Oma enese seisuse elukorda kinnitates, ou sealised mõisaherrad  teisel poolel ka üleüldist' elukorda kosutanud." Need on selle tähtsa Wenelase mõtted meie kodumaa elukorra  üle. Meie piame omalt poolelt lisama, et meie mõisaherrad mitte ainult »oma enese seisuse elukorda" ei ole kinnitada tahtnud, waid et nemad ka teades ja tahteS ja suure osawõtmisega otsekohe oma wallarahwa elu ja majapidamist korraldafiwad ja koolide asutamisega, ülespidamisega  ja juhatamisega üleüldise rahwahariduse eest hoolt kandsiwad, kuida igaüks tunnistama piab. Baltiskist. Efimene talwe-pääw, miS Surnute-püha peale langes, ou tänine ka ainuS olnud; pärast seda oliwad  ilmad wiimasel nädalil jälle pehmed. Öösel wasta selle kuu 1. pääwa oli kaunis kõwaste külmetanud ja löune aeal tuli õhuke kord tund maha. mis aga öhtal ja öösel jälle ära sulas. Hapsalust. Wiimasel aastal asutas Hapsalu Raeherra J. L. Michelsen Saksakeeli ,H aps alu Linnalehe", mida seal, kui üheS kuulsamas merewee-paikas, iseäranis arwati tarwtS olema. Nüüd kuulutab herra Michelsen, et osawõtmine wäga weike olnud, kulust wälja kannud ei ole ja leht sellepärast jälle ära kaduma saab. Wiimane nummer ilmuda selle kuu 23. pääwäl. Lüganuse kihelkonnast kirjutakse meile: ,Ka meie kihelkonna waikust ja rahulist elu tohkutawad pitkanäpumehed  oma alatumade tegudega. Hobuse-wargused ja aida-lõhkumised, on ka meie kihelkondas, kus enne seda sugugi kuulda ei olnud, nüüd juba õige suureks kaswanud. Nenda on lühikese aeaga meie kihelkondas neli hobust ära warastatud ja ühel L. küla peremehel wanker ja kõik riided.  Wiimane hobune waraStatt öösel Talwekuu 17. ja 18 pääwa wahel S. küla koolmeistrilt, kus waraS õige tnttaw näib olnud olema, sest rehe-tuast nuuskinud tema hobuse-riistad ja fädula üles, mis wõeral küll oleks wõimata  olnud. Talwekuu 21. pääwal tüh,endasiwad kakõ kaabakast K. küta sepa aida, toppisiwad riided kottidesse ja läksiwad siis reheM hobust wõima. Õnneks oliwad rehe-aluse wärawad kõwaste lukkus, nii et mehikesed neid lahti murda ei suutnud, läksiwad edasi, ekfisiwad metsas ara, kusi neid aga külamehed teisel homikul leidfiwad ja Alutaguse-Hakenrihtri herra hoole alla andsiwad. Selcieal  wöeti ka Lüganuse külas üks passita hulgus kinni ja saadeti teistega ühes ,prii-?eiwale." L. Tartust. Linnasaadikute 3. klassi walimised on Talwekuu  20. pääwal lõpetatud. LieveNi komitee kandidatid on 175 healega rohkem Sachkeri komitee kandidatide üle wöitu saanud, kuna endise walimise juures Lieveni kpmitee ainult 60 healega wõitis. Wlljandist. Sealise /Teadaandja" sõnumite järel on sealjste ' Gildeliigete-kogu ühe waestemaja Muretsemiseks 11)1000 rubla määranud. Pärnust on viljandi Teädaandja" järgmist sõnumit saanud : Üks taluperenaene oli Pärnus mõnda maäkaupa ara muunnd selle eest umbes 40 rubla saanud ja oli kojupvvle sõitmas. Umbes Zerusalema trahteri juures tuli üks kaavakas tema kallate, pööras tewolwri otse tema poole ja päris raha. Perenaene ei julgenud surmariista suu eesnähes Dästa panna, ütleS aga, et tema kardetawa aea pärast raha suka sisse peitnud, et tema noort hobust taltsitamä  pibada ja sellepärast ise raha otsida ei wõida. Auus. külamees olau nii hea ja otsigu ise. Sellega sirutas naene jala wankrest wälja ja külamees hakkas otsima, pgni aga rewoiwce ja ülikuue wankrele, et käsi wallali saaks. Seda aega tarwitas' naene, andiõ teise jala rautud kannaga küüratanud kaabakale nii hea hoobi wasta nägu, et see maha langes, ja sõitis ise edasi. Peale rewolwri ja ülikuue on tema wiimase taskus weel summakese raha, üteldakse peale 100 rubla, leidnud." Wõry maakonnast. Ustatawate sõnumite järel on Rõuge kiriku patronat-herra von Samson nüüd, ise kirikuõpetaja R. Kallas'e ga läbi rääkimisele astunud  ja teda Rõuge kirikuõpetajaks kutsunud. Asi saab siis igapooliseks meeleheaks seletatud. Riiast. Riigas soowitakse Eesti Ewang.-Luth. usutunnistuse  kogudusele kirikut ehitada. Korjandused selle ettewõtmisecheakS on lubatud ja für Stadt und Laud" kutsub osawõtmisele. Ligemal aea! tahame sellest tahtsast asjast rohkem kirjutada. Wene theatrele on Rngas 5000 rubla abiraha lubatud. Lätlased päriwad oma theatrele niisama palju abiraha. Kuida sellega läheb, see M weel teadmata. Kuuramaalt. Kuida ka meie lehe Nr. 44 sees seisis, on Kuummaal üks kole asi kohtu all. Baron v. V. noor praua, kelle mees Lehekuul järsku ära suri, kes pärast omad lapsed maha jätnud olla ja oma tuapoisile, kelle nimi Wihlup on, mehele läinud on, seisab kaebtuse all, et tema oma endist meest kthtiga surmanud. -—Nüüd on kohtualune naesterahwas Greeka- õigeusku heitnud. Lätikeeli leht Awisss", keS ka, sellest protsessist kirjutas, on kohtu alla.antud. Need sõnumid koStawad otse kui ennemuistsed jutud ühest Vanast pimedast aeast I Llibawis suri hiljuti sealise Saksa kiriku oreli-mängija A. Wendt kõrges wanaduses ära, kes pea läbi oma elu-aea selle kiriku teenistuses seisund ja selles ise ühe suure oreli teinud oli, mis sel korral kõige suurem maailmas  on. Peale selle on A. Wendt Liibawi linnas laulu ja muusika elu ärataja ja kosutaja olnud. Suure osawõtmisega ja auuga on Liibawi tänulikud kodanikud teda Viimasele rahupaigale saatnud, aga selle juures on üks wäga kurwaStaw segadus olnud. Kui pärgadega kaunistatud surnukirstu kirikust wälja kanti, fiis on Politseiametnikud  aüupärijad ära wõtta lasknud, niisamati ka leinakepid.  Kuida teada, sai auupärgade ja lillekimpude kandimine leina-rongideõ Greeka-õigeusu Synodi poolest ära keelatud ja see keeldus pärast ka Ewang.-Luth.- usutunnistuse  leina-rongide kohta maksmaks tehtud. Seda käsku on Liibawi Politsei nüüd seal kirikus täita omaks kohuseks ja õiguseks pidanud, Peterburgist. St. Georgi Rittrepühaks Talwekuu 26. pääwal, oliwad Keisri Majestätid, Keiserlik Kõrguv  Suurwürst Auujärjepärijaja teised Keisrikoja liiked Peterburgisfe tulnud, Kõrged Kelsrikoja-ametnikud, riigi-ametnikud, sõeawäe-ülemad ja St. Geargi-rittred oliwad  juba enne käsku saanud ennast selle pääwa homikul kell 11Talwe-palee kirikus koguda, kus pidulik Jumalateenistus  peetud sai. Pärast oli pidu-laud Talwe-paleeS, kus Keisri Majestäti poolest esimene terwiS kõige wanema St. Georgi-rittre Saksamaa Keiser Wilhelm'i, auuks wälja hüütud sai, Kindral Sonssler' kõne Kindral Pattie, matusel,  on mõne Wenekeeli lehele, nimelt ,Nowostile" uut mõnu aimud sellest aeast rääkida ja seda aega kätte igatseda,  kus ,Prantsusmaa ja Wenemaa fõeawäed ühel meelel  ühise waenlase (Saksamaa) wastu lähewad ja ennast ka seal ilmwõitmataks wälja näitama saawad." Saksakeeli ,Peterburgi Zeilung" kirjutab kohkudes neist ülewaimustatud healedest Wene lehtedes, mis ühendust Ühe riigiga soowiwad, kuS ikka ja ikka üks Ministerium teise järel tuleb ja igaühel oma isewiifi politika-joon on, nagu seal ka sel silmapilgul keegi ei tea, kelle kätte ülem juhatus langeb, kas Kindral Boulanger' kätte, kes Wenelast meelitab, et ehk nende were' jä' Mära küku peale Elsass-Lothringi maid tagast saada wõtkS, wõi Parlamenti juhataja Floque/ kätte, keS omal aeal, kui Keiser Aleksander 11. Parisis''oli, temale waSta hüüdis: »Elagu Poolamaal" Kõik kõnemehed ja könenaesed, Derouleda,  Madame Adäm ja teised, ei soowtda seal muud ühtegi, kui Wenelaste käppasi tarwitada, oma igatsetud toitu paläwast ahjust wälja kiskuda. Mis selle juüreõ Wenemaast saaks, sellest ei hoolida need mehed ja naesed  ühtigi. Põllu töö ja majapidamine. Põllu töö-MM kaitsetakse Zr o o Stt etam i s e eest ühe wõidega, mida igaüks kergest ise walmiStada wõib. Kolm jägu sia rasMM üksMgu waiku saawad kokku sulatatud ja seda segabest ühe harjaga, ehk lapiga raudja  teras-riistade peale wöitud, mida mõneks aeakS seisma pannakse.. Seda wõiet piakS igas majapidamises ikka malmis olema, nimelt sügisel, kus riistu talweks seiS -ia pannakse niisamati aga ka survel wikatite ja sirpide tarwls Muredate kabjade parandamine. Muredad kabzad tulewad sellest, et nende sees küllalt niiskust el ole, sest ilma niiskuseta ei ole sitkust. Täiesti wöõriti oleks aga, kui keegi puuduwat niiskust sellega täita tahaks, et kabju ikka niisutaks, kuna loomad lautaõ seisawad, näituseks hobuse jalgu niiske lappide sisse mässiks j. n. e. See ei teeks kabju mitte ainult liiga pehmeks ja sigitaks mädanemist,  waid kabjad kuiwaksiwad pärast ikka weel abrü- Maks, kui niiskuS ära kuiwab. See on just niisamati, kui saapa naha juures; märjaks saanud ja pärast kuiwatatud  saapad kuiwawad ruttu ja lõhkewad. Wäga kiitä on abra kabjade wõidmine puhta raswaga, aga ainult siis, ja see on pea-afl, kui kabjad enne täieSte puhastatud ja Niiskuse läbi pehmeks tehtud on. Kuiwi kabju raswaga wöida, ou asjata ehk aitab wäga wähe, sest ainult enne pehmeks tehtud sarw imeb raswa oma sisse, ja ainult siis wõib rasw mõjuda. Nii kahjulik siis kabjade alaline niisutamine weega on, niisama kasulik on nende weega pesemine ja niisutamine enne wõidmist. Wõidmiseks wõib iga puhast raswa tarwitada, selle sisse aga, kui hobused pitkemat aega märja teede peal käiwad, on kindlamaid asju, waha, törwa ehk seesuguseid segada. Kabjade Ühtlane wikfimine ei ole mitte ainult asjata, waid sagedast koguni kahjulik, sest tolm jääb selle peale kõmaks kooreks kinni ja koore all kuiwawad kabjad weel rohkemast. Wäga kahjulik on, kui hobuste kabjad kauemini laudamärja  sees seisawad, sest et selle sees ikka ammoniakkt on, mis sarwe sööb ja selle läbi kabju abraks ja praguliseks teeb. Kuiwatatud kartuhwlid. Kuida teada, ei lase kartuhwlid  ennast kaua hoida, närtsiwad, idanewad, kautawad  oma magu ja toidu-wäärtust, ja ei wõi sellepärast, niisamuti ka oma odawa hinna pärast oma raskuse ja kogu kohta, kaugemale kaubale wiidud saada. Wiimastel aegadel on sellepärast kartuhwlid kuiwatama ja sellega wastapidawamaks, kergemaks ja wähematS koguks tegema hakatud, kuS neid siis ka laewade ja sõeawägede moonaks tarwitada wõib. Kuiwatamiseks saamad kartuhwlid kooritud, pestud, umbes tolli-paksuseks leikudeks leigatud ja need leigud siis 15 künni 20 minuti peale kangest soolatud wee sisse pandud,  mis läbi kuiwatud kartuhwlid pärast ei hallita ehk seeneta. Soolasest weest wöetakse kartuhwlid wälja, lastakse  neid siis tahaneda ja pannakse raami peal ahju ehk kuiwatamise-hoones laudite peale, kus 00 künni 80 graadi sooja on, nagu ka õunu kuiwatatakse. Kahrtuhwlid piawad  aga kauemini ja kõwemaks kuiwatatud saama kui õunad, sest muidu läheb stärkles nende sees kergest käärima.  Hoidmiseks ehk kaubale saatmiseks saamad kuiwatatud kartuhwlid kõwaSte kaStids ehk tündrete sisse pakitud ja wõimalikult kuiwa koha peale seisma pandud. Kuiwatatud kartuhwlid saamad niisamati tarwitatud, nagu wärsked, piawad aga enne keetmist ehk praadimist j 2 künni 15 tundi wee sees Uutatud saama, et ennast niisamati wett täis imeda wöiwad, kui wärsked on. Kus juba suuremal mõedul kartuhwlid kuiwatatakse, seal tarwitakse koorimiseks mashiuaid, leikamise juures aidatakse aga ikka käega järel, kus koort külge jäänud on. Kuivatamiseks on siledad, wäheste silmadega kartuhwlid paremad, sest et need ennast kergemini koorida lasewad. Koori wõib looma-toiduks tarwitada ja jääwad need sttS ka weikemate põllupidajate eneste kasuks ja nende põldude rammuks, kuna need senni seal tarwitatud saiwad, kuS wiina-wabrikud on. Wist saab edaõpidi suuremal mõedul