Tallinna Sõber .« 22 UkSteistkümneõ aastakäik Tallinnas, Zk. Lehkku» Msal MS Slrildilr itilrht Eesli rshevsle >««1 li lisnsiea. Tuleb ükskord nckdalis wälja. Maksab Tallinna» ?indfor»'i pSrijate trükimajaS: aasta» ......... 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS l rubla 40 kop^ Koju ehk postiga saqdetnd: aasta»' ......... 3 rubla pool-aaSta» ................ I rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selke aseme pealt 5 kop. Tellimised wSetakse waSta» LalNunas: Lwdfors'i pAritate kräkkmajas. zeefsrSurgts: S. Seetaudi, S 4. —Kartus: Laakmann. -Aaknieres- J. KuSs. Aatdes- A. SeidelSerg. Kapsasus: H. KoTSerg. Liyutas: A. Mttuer't poobis. Majandis : H. Z. Aarow'i raamatupood. Marwas: W. Z»õder. Mõrus: Araua Arelrose. Matkas: W. Itudolfi- Kuresaarcs: T?- Lauge. Maal: lmda ijläranis luulutakse. BöaStaja redaktor ?õ. A. Eichhorn. Elab Baltisk!», kirsad ISiwad Baslisli (Baltischpori k?»zvi!!oiiili-lloi>rr. Register - Nelipühil». Kõigekõrgem kiri. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallliimast: Baltimaa kubermangude ülemad peal naa reisinud. Uued kohtud. ErStimaa Synsd. Noored lumqlq.sõaa jeadnse kandidadid. Gildidest. Lisamaksud Eestimaal. Õnnetused. Karga-ud ja rjnnW?etud wangid. Äerine tüli. Pahaleud. Baltiskist: Ilmad. Sadama sõnumid. Kstapõlidminc. Katr-rnNs. Maa l: sõnumid. Wirumaalt: Awalik tänu. Tartust: EeStikeste  kektor, — Pärnust l dmieiuS. Wähene lalasaaf. Viljandist: Ilmad. Mõrust: Tulekahju. ! Kuuramoalt: Tulekahju. Piterburgist : KciSri'ojast. Raha-MiiMenumi kuulutus. Wa schawist: RikaS kerjaja. Kohtu olsns Põllnsõnumid kõlast nizist. Iseäralised ja uuimad sõnumid. Jutuleht: SSea marus. Nelipühiks . Wiimane suur püha kiriku-aastas on kätte jõudnud, looduse kõige kenam aeg looduse-aastaS on tulnud, kui see leht ilmud. TunaStaja ja Õnnistegija maapealise elu, õpetamise, kannatamise, wõitlemise ja wõidu õnnistud lõpe. tuse mäletust pühitsesime Suurel NtStepääwal, Tema suu« rema taewaliku ande saatmist pühitseme Nelipühil. Seda annet piame nüüd hoidma ja tarwitama, sellest piame kinnitust ja jõudu saama köikeiS raSkySteS, mis siin ilmaS meie watmuliku elu peale langeda wsiwad, kiriku-aaSta lõpuni, kuS Õnnistegija ilmumise etterpalmiStamise ja mä« leötufe pühad jälle algawad. Looduse wangipõlw ja wsit« lemine on ka möõdaS, kosumine on peaasjast ka möödas, wõit on suwe käeS ja täieline noor ilu on kõigi peale langenud. Ka see läheb pea mööda ja raskemad töõ-aead saawad pea algama. Kewadefe ilu mälestust piame hoidma ja kalliks pidama, läbi palaiva töõ-aea ja läbi looduse närtfimist ja uut wangipolwe, kuuni .kewade aimud jälle ärkawad ja südant uue lootusega täidawad. Kõigekõrgem kiri Minister-komitee Präsidentile. Pärast suurt raudtee-õunetust Borki jaama juureS Wiinakuu 17. päawal 1888) on nüüd järgmine Kõigekõrgem  armukiri MiniSter-komitee Prästdentile, seletust toonud: .Jumala eestwalwuõ on Mind, Keisri-prauat ja Meie lapsi imewiisil peastnud möödaminemata hukatusest raudteeõnnetuse-pääwal  17. Oktobril 1888. Ühise ja sügama tänu tundmuse juure, miS kõiki Wenelasi wagakS pakmeks Jumala poole ühendas, tuli palaw soowimine, selle õnnetuse  põhjuseid teada saada, mille peale ainult mõtelda juba üleüldist kohkumist ärataS. Nüüd on selle juhtumise eelkäiwa  läbikuulamise järel leitud, et põhjused ametnikkude, mitte ainult era-ameknikkude, waid ka Kroonu teenistuses feiSwate ametnikkude, hooletuses ja ettewaakamise puuduses otsida on, niisamati ka teenistuse kohusetundmuse lõdwenduseõ  wiimaste juureS, mis neile alalist walwamist nende neile antud wõimuse tarwitamise juureS peale paneb. üleüldise aSjakäigu järel oleks läbikuulamise tallitu? kriminal-kohtu tallitusekS pidanud ümber muudetud saama, kaebtusekS nende ametnikkude peale, kes süüandmise all seisawad. Aga see imewäärillne Jumala armu ilmumine, miS Meie üle walitseS, keSkel ettewaatamise ja inimliku ettearwamise puudust sunnib Mind selleS aSjaS Mt Eestwalwuse ähwardawat käsku kõikidele üht ametit tallitajatele  ülematele, südametunnistust mööda oma teeniStusekohust  tähele panema, nägema. Sellega wõimalikuks pidades, Monarchlikku armu nende üle walilseda laõta, keS õnnetuse juures süüdlased on, olen Mina käskinud: 1) Kohtulikku läbikuulamist selles aSjaõ feiSma jätta. 2) Teede-Mtnistrile üht selle asja juureS heitud wigaliste tallituste ja teeniStuse-hooletuSte  läbikatsumist nende ametnikkude kohta ette Wvtta, kellele selleS aSjaS süüd antud, nende nuhtlemiseks teeniStuse-wilfil ja edaspidiseks hoidmiseks korratuste eest alsietlS. Misi nende kätte usaldatud on. Selle asija läbikuulamine on palju tunnistust Kursk- Kharkom-Asowi raudtee wigaduStest toonud. Kõik need Mad ei Mi Mitte unustusesse jäätud saada: nenda saab Teede-tallituse peawalitsuS tähtsaid näitust nõuuwõtmiSte peale leidma, hoidmiseks segaduste, umbkorduSte ja sõiduhooletuöte  eest, miS julgele sõidule ja raudtee-teeniStuse korralisele käigule kahju teemad, mitte ainult tähendatud raudteel, wald ka teistel raudteedel. Selleks on kõigeifl selle läblkuulamise-kirjadeS selleS aSjaS ülespandud nähtustest  ja asjadest Kohtute-Ministri läbi Tecde-Ministrile teatust anda. Mina annan Teile käsku, seda mis ülemal üteldud, kohalistele Ministritele tegemiseks selle järel teada anda. AlguSkiri on KeiSri Majestätist Ksrgestoma käega alla kirjutatud: , Aleksander. < St. PeterburgiS, Lehekuu 13. pääwak 4889. Üleüldised sõnumid maailmast. väitiski», Lehkuu IS. pSSwal. Kõrgete Walitsejate wõeruskäigud seisawad nüüd kõige tähelepanemise eeSotsaS ja sõnumitega nende üle ja arutamistega nende mõjude ja järgede üle, on kõik aealehed  täidetud. Wenemaa pealinna tuli, kuida juba lühiselt tähendatud, Lehekuu ll). pääwal pärast lõunat kell 4 MontenegroWürst Nikolai oma Kronprinziga. Tema kõikumata sõbruse pärast Wenemaa waSta, on leda Wene seltskonnast ja ka Keisrikojast otse kui Keiserliku perekonna liikeks pidama hakatud, kuida ka tema wiiS tütart Peterburgi Smolna koolis kaSwatakud saiwad ja saawad, kellest wanem nüüd juba Prinz Peter Karageorgiewitschl abikaasa on, kuna neli nooremat ikka weel Smolna koolis käiwad. Sedamööda on fiiS ka Montenegro weike aga wapra rahwa Walilseja Peterburgls kõige seltskonna poolest  iseäralise auustusega ja otsata waimustusega wasta wõctud, ja aealehed keewad üle ssbruse-tnnnlõtilstest tema wasta. Nenda kirjutab ,Grashdanln": ,Montenegro ja tema Würst nemad on kõige nende Wene rahwa pühade ja kallile pärandnSte laegas, milles meie waimlik ja asjalik  suguluSkond, meie ühisus Balkani poolsaarega seisab. Konstantiuopeli Patriarch Zargradis ja Montenegro Würst Nikolai, need on need mõlemad tuletornid, kelle hooleks Jumal aunud on, wahet pidamata, pääwad ja ööd, nagu teejuhid ümberkaudse? tuhinate meres paista, miS endist pilwifl pääwa pimedaks ööks muutnud on, hoolimata kõlawatest  nimedest, nagu Vulgaria Würstiriik, Serbia Knnlngrilk,  Rumänia — Tõsi on, et Montenegrinlased  ainsad on, kes ennast iialgi Türgi ikke alla ei paenutanud, waid ennast omaiS kalju-mägedeS ikka kaitseda jõudfiwad, missuguses kitfikuS nemad seal ka elama pidlwad.  Tssi on ka, et Montenegro Würst Nikolai kõigist jõuust hoolt on kannud, et tema rahwas, kes pitkais kitnkuSteS  toorustatnd ja otse rööwlktekS harjutatud oli, ennast jälle põllutöö ja rahulise koduelu poole pöörama hakkaS. Selle poolest teenib fee Würst kõikide auuSiust. Ilma tähtsuseta Wene suure politika kohta et ole weike Montenegro  mitte. Kuida teatakse, waatawad Wenemaa ja AuStria,  Balkani poolsaare aSjns, wõõriti ükSteife peale, kelle kätte wõimuS seal langema piab, kni Sultani kõiknw thron waremini ehk hiljemini langeb. kni siis seal «valitsejata maal weel weikeseid riikifi sigib, kui nüüdsed weiked riigid ennast nüüdses Türgi riikis laiemale wenitada, ehk kui ka ükS ehk teine suurriik seda pinda osalt ehk täielt omale wõtta tahaks. Austria on ennast juba ,aegliselk« Bosnias  ja HerzogowinaS asutanud ja ilma wälife sundimiseta keStab see ,aeg" w!fl maailma otsani, ja peale selle tungib  Austria Nowibasari maakondaS nagu talwaga Serbia ja Montenegro wahele. Kolmelt poolelt on fliS Montenegro  ÄuStria piirete wahel, mIS kergest koomale nihkuda ja seda maad surnuks muljuda wölksiwab, kui Wenemaa sõbruS seda ei kaitseks, kuna teiselt poolelt see sõbrus Montenegrot üheks Wenemaa kindlaks kantsiks. Austria nihkumise wasta Albania ja Greekamaa poole, teeb. Sellepärast  otsib Montenegro Würst küll AuStria lahkust, on aga ühes kõikumata omaS trmnvuseS Wenemaa ja iseäranis  Wene Keisrikoja waSta, mis temale Wenemaa poolt ja iseäranis Wenemaa Keisrikoja poolt, rohke kasudega tasutud saab. Kui ülewitmasel talwel Montenegros suur näljahäda oli, siiõ sai Odessast Keiõri Majestäti enese kulu peale ükS laewa täis wilja senna saadetud ja palju muud abi Wenemaa poolt antud. Nüüd  Nikolai,  ehk kuida teda kodumaal nimetatakse, ,Nikita", teiste auude kõrwaS 15. küti-rügementi auuülemakS nimetatud. Würst Nikolai reisida pea jälle Peterburgist ära, Kronprinz Danilo jääda aga pitkemaks aeakS senna. Teine kõrge külaline, Persia Schah Nasr Eddin on niisama tähtjas, ehk ka weel tähtsam Wenemaa politika kohta. Nagu Balkani poolsaare aSjuS Wenemaa ja Austria, nenda waatawad Persia aSjuS Wenemaa ja Inglismaa wõõriti üksteise peale. Wenemaa suured wõidud Taga- KaSpiaS, miS Wenemaa piireid Afgyamstanist saadik wenitasiwad  ja rikkaid, kui ka Mohammedanlaslest hooletuse sisse jäätud maid Wene riigiga ühendasiwad, tarwitawad tungiwalt lahtisi teed India mere poole, kui need maad nenda piawad kosuma minema, knida need seda wõiwad. Peale Afghanistani ja Belntschistani, mis nüüd juba wähem  ehk rohkem Inglismaa wõimuse all seisawad, peaseb aga ainult läbi Persia Taga-KaSpiast India mere poole. Persia walltsnS on wilmaseS leppimises Weucmaaga teesi ehitada lubanud ja Venelastele eesõigust annud, kui PersiaS  raudteest piab ehitatud saama, mida mööda siis Taga- KaSpia kaubad Persia merele ja sealt India merele wöiwad  weelud saada. Seda ei taheta aga Inglismaal koguni  mitte sallida ja selleks on Inglismaa osaw aSjatallitaja,  Sir Drummond Molff, kui Inglismaa Saadik Perfiasse  saadetud, kus tema iga nõuga rahulisi lepitust Wenemaa  ja Persia wahel takistada püüab, miS läbi siis Wenemaa ja Inglismaa soowimised Persia SchahikojaS järges üksteise wasta põrkawad. Persiat sundida Wenemaa  tahtmist tegema, see ei oleks iseenesest raske ja kuida osawad sõeawäe-juhatajad kinnitawad, ei oleks selleks koguni mitte waja päriS- enemaalt sõeawäge sellele lisaks saata, mis nüüd juba Taga-KaspiaS seisab, aga Wenemaa sõda Perflaga wõikS kergest tulesädemeks saada, mis maailma  leekama paneb. Lehekuu 14. pääwal reisis Schah Peterburgist jälle ära, kui enne Keisri Majestätide juures pidulaual oli olnud, ja jõudis Lehekuu 16. pääwa õhtal Warschawisse, kus Kindral-Kubernör Lehekuu j 7. pääwa õhtal temale pidulauda andis. WarfchawiSse  jääb Ächah kolmeks pääwaks ja ei reisi sealt mitte otsekohe Wiini, kulda plaan enne on olnud, sest et seal lelna-aeg Kronprinzi surma järel weel edasi kestab, waid esiteks kaheks pääwaks Posenisse ja fiiS Berlinisse, kus temale ka pidulikku wastawõtmist walmistatakse. Nelja pääwa pärast reisib Schah Hannowerisse ja Münsterisse ja siis Hollandimaale. Sealt läheb tema teekond Amsterdamist  HarlemtSse ja Haagtsse ja siis üheks nädalikS Betgiasfe; sealt Inglismaale kakskümmmd-wiiekS pääwaks. Seal saab muidugi kõik ära tehtud, millest arwata wöib, et see teda Wenemaalt wõerutakS. Sir Drummond Wolff on ka juba Persiast kodumaale tagasi tulnud ja jääb niikauaks,  kui Schah seal on. Et aga inimene enamist ikka nende tundmuSte siSse jääb, mida tema seeS esiteks ära-