üleüldist mõju selle maakohta awaldate tingimata üht südamelist kaastööd walitsuse toimetuses Wene aöja kinnitamiseks siin maal. Mina tuletan Teile meelde, et Keiser Aleksander II 14 Junil 18V7 RiiaSkTemale ctieseatnd meestele ütlcnnd on: nad pidada seda ikka meeles pidama, et nad ühise Wene perekonna liikmed, ja sellest üks jagu olla. ja pidada  seeparast kõigile ettewõtmistele jnende tulusaks kordasaatmiseks abiks olema. Keisri Majesteet on. Teie truust tundes ja Teie kohuse tundmist kõrgeks pidades, taidetud sellsamast soowist ja ma ütlen meel kord otsata  usalduses Teie wastu. See Keiserlik soow saab Jumala abiga kahtlemata ja tõesti täidetud. Jumal andku, et Teisendid wõimalikult ruttu ja Mdawalt suure Wene perekonnaga ühendate. Lõpeks tarwitau Teie siin olemist SunrmürSiinna  ja mu enese uimel Teid lahke wastu wvtmise eest nii hästi siin. kui ka teistes Baiti linnades tänades. Seda palun ka neile ööida. kes mitte siin ei ole. Riiast, SOnema Riia kirlk-härrade Synodi pääl on, pühapäcwal ärapcetawa turu ja laada kaupluse üle rohket läbirääkimist olnud ja minnaks otsustatilt: pühapäiwast turu ja laada kauplust kohase Valitsuse mõimul ära kcelta lasta. See keelmise sovw sai, nõnda kiida otsuStadi, Riia linua-ametile  ette pandud. Linna amet, kes selle soowi igatwiisi täiesti ära kaaluda püüdis, nõudis igalt poolt asjakohalist teated, kas ci ole ehk tõõrahwal,  kellel nädali töö püeivadcl aeg puudub, turult tanmliku söögi kraami osta, pühapäewane turu ärapidaminc kasulik. Palju räägiti linna wolikogu liikmete otsustamiseks ette: 1, Pühapäewaft kauplust I. Märtsist 1887 ära keclta ja aega määrata, millal iga toö paewal turu väält kaupa mõib osta. 2, Wärsket liha ei tohi 1. Maist kuni 31. Augustini turu pääl sugugi müüa. 1. Septembrist  kuni 30. Aprillini ivöid turu pääl wärsket liha siis muna, kui elaja tohter seda liha on enne  järele maatanud ja teda heaks arwanud. Liibawift. kirjutatakse: Minewal aastal on Liibami sadamast 3Ps millioul mune mäljamaalc saadetud. Mõni aasia enne, seda said Wenemaa munad Königsbergi sadamalt kaugemale wäljamaale  saadetud; nüüd läheb see saatus üksinda cnamiste Libawi ja Riia sadamalt. Kõige rohkem  tuleb Riiga ja Libawi Ukreani maalt mune. Petersburgist 27- Junil Greekainaa Kuningana jõudis täna 27. Junil siia ja wõttis korteri pawlowski palees. Riigi walitsuse teataja „Rcg.-Anz." awaldab  oinas iviimases numbris, et Batuini laewa sadam, mis secajani kõige wõera kanba-laewatcle priisadam oli. Kõige Kõrgema käsu pääle edaspidi seda mitte enam ei pea olema. 1, see priisadam saab S. Juulil käes olewal aastal oma priisadaina  õigust lõpetama. 2, Wõeramaa kaubad, mis selle terminis weel Batumi sadamas laewade päät on, ei saa mitte tollimaksu alla langema. 3, Saab Batumi kaupmeestele lubatud, et nemad kõik oma wõera maa kaubad kuni 5. Augustini wõiwad ilma tolli märgita müüa, 5. Augustil aga pcawad nemad kõik oma wõera maa kaubad Wencnma tolli-margidcga ära tempeldada laskma. 4, Wõera maa kaubad, mis pärast õ. Augusti Batumi kauplustes leitakse, arwatakse koutrebandiks (keeletud kaubaks) S, Tolli ülcwaatus,  mis Batumi maapiiri kohta tcgew oli, saab siis oma tegewuse mahapauema. 6, Saab rahaministeeriumi toimetajale luba ja woli antud, sest keelatud priisadama terminist weel 3 kuud edasi wõera maa kaubalaewadele, kel see kohta omad maküwad põhjused on, nende toodud kaupa tolli maksust priiks jätta, ehk neile mõnda muud kergitust lubada, kui neil seks asjakohalised nõudmised  on. 4. Julil teatab sänlne politsei, et, kui eile pärast lõunat ühes wanaS Peski päälses raua laagris mitu koormat niisugust materjaali ära laotud oli, teinud saal üks nende asjade seas olew pomm hirmust plahwatust, kus juures 4 last, 2 prouat, 10 meest ja 2 hobust surmatud saiwad. PlahwatuS oli nii kauge, et surmatud inimeste kiha tükid ja pommi enese killud naabri õuedesse wissatud ja naabri majade aknad ärapurustatud saiwad. „Mama!" lukuias laps unest joobnud, sga La ei nutnud miltc, maid pani oma kmunawa palge iugewaötl ema kabwaianud näo wastu ja magas edasi. „Mu laps," nuuksus Paula, „inu magus, poeg Z Lh Jumal ole tänatud, et sa mind kinnitasid  Ligel ajale ma ei ole mitte üsna maha jAtud, nii Lana kui see laps mul on. Issand tule i'a ise meiega seltsi ja ole meile marjuks ja tugiks, m.a tahan kõik alanduses kanda, mis sa oma valiku uõs järele mu päälc paned." Ta tõusis üles .ugsvam kui enne ja heitis ennast MbiNeks agaks lapse ligidale puhkama. Teisel homikul oli stlge päcma paistus ilm, kus ta mi- Kõm reendrid oliwad ennast kokku kogunud ja ootasin et kartlikul! noore proua tõlla sisse astumist.  Nad tundsimad, et miöllgid veäralikll ja räönat asja sündis: nad uägürad ju kui täis muret ja edastust Naula nägu unuja paistis ja aunasiroad ka, et Aleksander selle kurwasiuse juures sstüdlaete oli. Nad ei teadnud mitte, mis .ksituse rimast ta Paula päälc süüd lõSiis, aga nad aru annad kst?dlasti ee :c seega Paulale ülekodu: ic-eb. Nad '.aienmad mõistsiwad burka, ilma et nad ta süüd oleksimad eunn.ud ja nende osawõuvad silma pisarad jooksimad  ilusale, õnneiuma.. prouale järele, kes iga üks mustu armuline z« neid: olnud js kes nüüd omast na majast ivälja minema uidi. ..siui seda õnnis krahm teaks," Stl« kutser pead raputades, „hauas saaks ta ennast ümber põõrma. Wccl ei ole rohigi isa haua künka päälc kaswauud ja juba ajab paron oma südame lehekese maailma sisse wälja, wäikse, ivaese lapsega." „Tema ei aja teda mitte, aga ta läheb ise, ! et ta siin põrgus ci taha kauem elada, waene, armuline proua," ütles toa tüdruk nntcS, kes j enne Marie teenistuses oli olnud. „Arwate, et ma ci ole teda mitte kuulnud ja näinud, waene naene, kuidas ta sell ööl nutes kõik toad läbi käis, kui tahaks ta kõiki asju weel wiimast korda näha. Ja kõik on ju ometi tema päralt, siin on ta sündinud ja oli tema isa loss ja nüüd teeb paron, nagu oleks tal õigus seda wälja missata. 3,'oh, Jumal argu maksgu seda mitte tema kätte, nii veab üks ristiinimene paluma; mina ci tahaks i tema mõlga mitte oma südame xääle mölla, aga suurt sugu inimestel on kvwamad südamed, kui > meie suguste!." ~saäl ta tuleb," sosistas tüdruk, kui Paula > kahwatanud, aga siisgi püält näha rahuliste, ! mana kaüsamciilri Kirnu käe «ajale toetades j omast toast treppi päälc aStuö. ! Wana mehele näitas süda tohtwat lõhkeda, i ta nutis nagu laps, ja ehk küll Paula kellegilc I ei ütlenud, kui kauaks ta ära jääma pidi, ja mikspSrast  mi äkitselt, siisgi tmWm» vseu kõik et midagi Wedat saladust selle lahkumise sees j marjul oli. «Elage hästi" Ales ts liigutult ja hoidis suure waewaga pisaraid tagasi, „elage hästi" ja audis ühele ja teisele kätt, „jääge halajaks ja ärge unustage mind mitte ära. Tohtrile andge ka minu poolt palju termist," palus ta mana Kirnu, „ütelge talle, et ma olen igatsenud, nii pea kui mahe Võimalik priiust kätte saada, mida ta mu terwise kohta heaks armas, ja kandgc hoolt, et paron koju jõudes kohe seda kirja kätte saab, mis ta kirjutuselaua pääl on." Ta kummardas meel kord kõikide poole ja astus siis ruttu lahti tehtud tõlda. Tüdruk tuli lapsega järele. Mart ronis puki pääle ja Paula sõitis rõõmsa maailma  sisse wälja, pisarad silmis ja mure südames, ühele tumedale ja tundmata tulcwikulc waSlu. Kui tohter tuli, kohkus ta ära, et Paulat enam kodus ei leidnud. Ta termis mõis küll reisimise wälja pidada, aga ta tundis et ta sellepärast paronilc pidi mõstust andma. See ei tulnud hakatuses ta meelegi ja nüüd tahtis ta mana Kirnuga  selle üle nõu pidada, kas ei oleks õigem temale järele sõita ja teda katsuda tagasi tuua, ehk kohe sest asjast paronilc teada anda. Aga walitseja  ja kassameistri Kirnuga ei mõinud midagi teha, sest ta oli sest õnnetumast õõst lapsikuks jäänud ja manne, mida ta krahn ilc aimud, et ta pidi matkima, wacwas teda. See tuli talle ette, nagu ta oma kurja teo ärasalgamine. Ta tunnistas,  et krahwina surm olla kõige järgmiste õnnetuste põhjus, ja juba krahwi surma woodi juures oli tohtril tegemist, st Kirnu matkima sundida. Ka täna oli talle seesama sugune tuju pääle tulnud ja tohter sai wih l '' Me üle. (Wrg jääb mle na Millest kõnelewad teised ajalehed? Postimees seletab Eesti kirjakeelt kuidas see ajaloo ja keele seaduse põhjusel peaks olema. Ta näitab kuidas meie praegused keelemehed kimpu  Mlsiivad kui nad oma juhtnööri mööda edasi läheksiwad; nad pcaksiwad siis kirjutama; lugu luu, sugu suu, kogu kou, kubu kuu, ladu lau, pra- gu pran ja selle järele siis ka : käsi käi, mägi müi, süsi süi, regi rci jne. Tahtmad nad ca ja iii õigemaks tunnistada kui ää ja im, siis peawad nad kirjutama: „moa" ja „soama" „tie ja „kiclma,"  „luog" „tuoma" „tüö" ja „lüöma."! Siis on kõik mnänutatud ja moonutatud ja süda on rahul. Postimehe toimetaja Dr. Herrmann lubab oma põhjuse juure kindlais jääda, sest et ühendust loota ei olla; päälegi saada tema Eesti keele grammatika põhjusel juba paljudes koolides Eesti keelt õpetatud. Sakala ütleb: „Kaotage halba!" ja kõne» leb et meie esiwanemate ajal poolegi mitte nii palju halbdust pole ette tulnud, kudnüüd sel ajal; puu lukkud ja pöörad olnud üksnes elajate kaitsmiseks  uste ja wärawate ees. Et nüüd nii palju halbdusi ette tulla, selle juures olla ka kirik ja kool süüdlane. Kui halbdus peab Vähenema, siis pidada armastus tegewam olema. „Pnhas Jumala sõna (hea õpetus) selgelt seletamas keeles wõib oodetud ja soowitnd kasu kanda ja tulu tuua," ütleb Sakala; tõsi! Wäljamaalt. Inglise maalt. Gladstone lootus, et uus warsti walitaw parlament tema nõu liri maa kohta saab wasta wõtma, kaob iga pücwaga enam ja enam, sest seni ajani on suurem jagu niisuguseid  mehi walitud, kes Gladstone wastased on. Inglise maal teemad ajalehed Wene maa wasta nüüd palju kära, sest et Wene maa on Batumi linna sadamast, mis senne prii oli, päris Wene sadama teinud. Prantsuse Maalt. Et endiste Prantsuse malitsejate järeletulijad maalt on wälja aetud,see tegi muidugi hulgale inimestele meelepaha. Aga lugu ei wõinud teisiti olla, sest mõni neist pidas end nii üles, nagu oleks ta Prantsuse kuningas- See oli riigi praegusele walitsusele ja korrale hädaohtlik, ja sellepärast pidiwad printsid Pransuse  maalt lahkuma. Et riigi-walitsus sellga suurema  jao meele järele on teinud, inntab see et parlament on 2. skp. riigi walitsusele oma usaldust  awaldanud. Kirjandusest. Ka«e Aadu kosjakäigid. (Järg.) Aadu kui edew poisike ei ütle omale isale mitte oma ettewõtet,waid arwab kui ta kõik targasti