Sakala . I.° 39. WiljandiS. 21. Detsembrit»» päewal 1883. v>. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja Mutöö ajalcht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Reaalkool. (öesti rahwal on praegu reaalkooli asutamine käes. Selle kooli poolt ja wastu on juba wäga palju räägitud  ja kirjutatud. Suur hulk on reaalkooli poolt, mõned üksikud tema wasta. „Tallinna Sõber" oli ja on täitsa reaalkooli wastu ja lautas siis ka mõtteid selle kooli sisseseadmise ja olu üle wälja ning kautas ennast wiimakS ühe Eesti akadeemiast-unistamise sisse ära. Et selle kooli, s. o. reaalkooli, üle õiget walgust  meie maa praegusest asjalisest seisukohast paista lasta, on need read kirjutatud ja trükki pantud. Nende kirjutaja on katsunud asjalik olla. Reaalkoolid on uuema aja asutused. Kes meie kubermangude Saksa koolide elu ja oluga tuttaw on, see teab ka, et nad Saksamaa koolide järele sisjesäetud. Meie Läänemere kubermangud on möödaläinud ajal oma waimuharimise suuremalt osalt Saksa hallikatest saanud. Iseäranis on meie klassika gimnaasiumid oma fisseseadmuses täitsa Saksa gimnaasiumide sarnased. Seda on nad algusest saadik olnud, ja nende läbi on fiis ka meie kubermangudes iseäranis wanad keeled, Greeka ja Ladina keel, õpetatud ja õpitud saanud. Aastal 1802, Septembri kuul, kus Wenemaal rahwa-hariduse ministeerium (Unmieiöpeiöo LgMnaro lIpveMMM») alustatud sai, saiwad terwe riigi koolid parema järje peale säetud. Wanu koolisi muudeti ja uusi asutati suur hulk juure. Ka Tartu koolikonnas pidi uuS kooliseadus maksma pantama. Waheajal oli aga õnnis Keiser Aleksander I. Tartu uniwerstteedi alustanud. Et meie maa gimnaasiumides seiemaani tugewaste wanu keelest oli õpetatud, fiis paluti riigiwalitsust,  et see uut põhjuskirja meie kubermangude kohta muudaks. Selles põhjuskirjas ei nõuutud mitte palju Ladina keelt ja Greeka keelt ei nõuutud sugugi. Palwe sai ka kuuldud, Ladina keele tundide arw suurendatud  ja Greeka keel nõuetawaks õpetuse jauks tehtud. Neist muudatustest ja nende juure tulnud seletustest ja nõuuks kiitmisest kaswis wiimaks meie kubermangu koolidele (muidugi kroonu koolidele) iseäranis seadus mida aastal 1820 kinnitati ja mis täna päewani meie kroonu koolide põhjus-juht on. Selle aastal meie kubermangudele kinnitatud  seaduse järele on meie maa gimnaasiumid täitsa uniwersiteedi eeskoolid, kus kaswandikule iseäranis neid teadusi pakutakse, kelle abil tema suurekoolis  studeerjda wõib. Aga iseäranis suurt rõhku pantakse seal wana keelte peale. Meie klassika gimnaastumidel  ei ole noore inimese (kaswandiku) kohta mitte seda ülesannet, et ta teda elule ette walmistaks ehk liialte walmis teeks. Nad on mahendajad isamaja  ja uniwersiteedi, aga nutte isamaja ja elu wahel. Seega ärgu mõtelgu aga keegi, et ma kiwa meie klassika gimnaasiumide peale pillun. Mitte sugugi! Nad aitawad ju oma kaswandikka wana ilmakuulsate  GreeklaSte ja Roomlaste elust ja olust, nende luuletustest, kunstidest ja teadustest osa saama. Nende eesmärk on selle õpetuse juures, oma kaswandikka paleusele,  waimusuurusele ja igale auusale hinge omandusele  kaswatada ja uurimise himu noore mehe rinnus kaswatada ja äratada. Ajajooksul on aga meie linnad ja maa aru saanud  (Saksad, wiimsel ajal ka Eestlased), et meil koolisi tarwis on, kus meie noor meeste-sugu kõrgemat haridust  saaks, ilma et ta end uniwersiteedi tarwis ettewalmistaks.  Leiti, et meil koolid puuduwad, mis enam õpetust annawad, kui meie linnad kreiskoolid, ilma et nad wanu keeli õpetakstwad. See puudus kutsus siis meie maal Saksa reaalkoolid elusse, kes niisamuti nagu klassika gimnaasiumidgi, Saksamaa eeskuju järele sissesäetud  on. Niisuguste reaalkoolide alustamiseks anti aastal 1872, 15. Mail luba. Sest saadik on meil gimnaasiumist ja reaalkoolist. Reaal - gimnaasiumist Wenemaal ei ole. Praegune Tartu õpekonna reaalkoolide  põhjuskiri kinnitati Kõigekõrgemalt 30. Juunil 1880. Sellejärele on fiis Räia, Tartu, Tallinna zc. reaalkoolid fissesäetud. Mis on nüüd nende reaalkoolide siht ja püüdmine? Reaalkool tahab neile, kes mitte uniwersiteedi peale minna, ei taha, sügawamat üleüldist waimuharidust anda, kuna klassika gimnaasium oma kaswandikule teaduslikuks uurimiseks ja studeerimiseks tarwilised ettewalmistamised  ja abinõuud kätte peab muretsema. Sest on muidugi näha, et mõlemate koolide otstarbed isesugused  on, fiis peawad ka need teed isesugused olema, mis nende otstarbetele wiiwad. Seega on reaalkoolil oma enese teed ja klassika gimnaasiumil oma enese teed. Reaalkooli õppijal ei ole mitte uniwersiteet ees, kui ta oma kooliõppimise lõpetanud on, waid tal on elu ees, ta astub igapäewase toimetuse ja tallitust sisse ehk kui ta jõuud ja tahtmine nõuuab ja tahab, fiis lähäb ta edasi õppimiseks kuhugi suuremasse kooli, nagu politehnikumisse zc. iseäralist ametit õppima. Sellepärast on reaalkoolis tarwis niisuguseid asju õpetada,  mida õppija otsekohe pruugib ja mida eluseisus tema käest nõuuab. Tema peab sellepärast wana keelte astmel uusi keeli (s. o. räägitawaid keeli) õpetama.  Tema peab ka teised õpetuse jaud nii wälja walima, kuida meieaegne elu seda nõuuab, nii et õppija elus mitte kui wõõras, waid kui tema nõuudmistega tuttaw riigialam ja rahwaliige, oma asju ajaks. Kõikidest  asjust, mis reaalkoolis ette tulewad, wõetakse aga ikka ja ikka jälle see külg käsile, mis just elu poole keeratud on. Ajalu'us ei õpetada peaasjalikult mitte wana ega keskaega, waid uut aega, ja uuest ajast walitakse jälle see, mis kõige enam elusse puutub, s. o. kultuura ajalugu, wälja. Meie aja imekspanemise  wäärt edendamine käsi ja wabriku töös (industriis  ja tehnikus) nõuuab jälle omalt poolt, et õppija looduse teadustega sügawamalt tutwustatud saaks. Reaalkoolis pantakse looduse õpetustes wiistka teaduste peale suurt rõhku. Kui aga wiifikat sügawamalt tahetakse  õpetada, siis peab matemaatika (arwu- ja ruumiteadus)  laialt juba õppijale kätte antud olema, sest matemaatika on wiistka (ülepea loodusõpetuste) pea tugi. Et nüüd need päris teaduslised waimuharimise õpetused õppijat mitte luiseks ei teeks, on reaalkool põhjuseks pannud, õppijate südant ja tundmist elu usuõpetuse, ajalu'u ja emakeele läbi harida. Just nende õpetusjagude läbi tahab reaalkool oma kaswandikka  headuse ja iluduse tundmisele ja püüdmisele kaswatada;  just nende läbi tahab ta elujõuulist meeleauususe  seemet noorte südametesse külwada ja seal kest- waid seltSliku elu paleuslikka juuri kinnitada, keda elumürin  ega tühja pealuudega jampsijad sealt wälja ei jõuua kiskuda. Kes seda arwab, et reaalkool sugugi paleuslisi püüdmisi ja mõtlemise wiisi äratada ja kaswatada  ei wõi, see eksib wäga kangeste. Reaalkoolis peab sügaw joonitamise õpetus iseäranis  silma ja kätt harjutama ja seal juures õppija ilutundmust äratama, kuna lauluõpetus jälle südant harib ja meelt jahutab ning elustab. Turnimine aga peab õppijat kindlale sõnakuulmisele kaswatama, tema ihu jõuudust harjutama ja karastama. Reaalkool ei tohi mitte ära unustada, et ta oma õppijaid enamalt jault otsekohe elusse wälja saadab; sellepärast peab ta neid eluwiisilistes ja auusates püüdmistes  tugewaks tegema, et nad elu müras ja käraS mitte ei wanguks, mitte ei komistaks. See põhjus on ka Eesti Aleksandri reaalkoolil. Kes ütleb, et reaalkool politehniku ja töiste niisuguste  koolide ees kool olla, see ei tunne ega tea, mis reaalkool on. Reaalkool ei wii oma õppijaid mitte Eesti rahwa seast wälja, waid toob neid kui uuesti sündinuid Eesti poegi isa kotta tagasi. Peaks aga isamaa poeg suuremat õpetust otsima, kui talle Aleksandri  reaalkool annud, siis saawad tema suguwennad ennast sest rõõmustama. Tahab aga keegi Aleksandri koolist uniwersiteedi peale minna, siis õppigu ta koolis erawiisil wanu keelest künni arwata gimnaastumi 3 ehk H-dama klassi nõuudmiseni ning ta õpib siis peale lõpu eksami aasta ajaga täitsa need keeled nii ära, et ta uniwersiteedi peale wõib minna. Seega on ta ikka weel wähem aega ja raha ära kulutanud, kui fiis, kui ta terwe klassika gimnaasiumi oleks läbi käinud. Nüüd mõtleb ehk mõni: Ega reaalkooli õppija wanu keelest ometi nii sügawaste kätte ei saa, kui gimnaasiumi õpilane!  See on ilmaaegu kartus. Reaalkooli kaswandik on muudes teadustes juba nii kaugele jõuudnud, kui sinna gimnaastumi õppijal wõimatu saada. Kui niisugune  noor mees õppimise ja uurimise himust aetud saab, siis jõuab ta tõeste kui õpetatud õppija nii kaugele ja sügawale Greeka ja Ladina keele sisse, kui gimnaasiumi õppijagi. Uniwersiteedi peal tulewad aga reaalkooli kaswandikul alles tema mitmeküljelised teadused ja wõimised, nagu uued keeled, jovnitamine zc. kui suured abimehed aitama. Neist lühikestest arutustest arwan ma küll saama. Igamees näeb neist, et meil praegu just reaalkooli tarwis on. Ühest Aleksandri kreiskoolist ega põllumeeste  koolist ärgu rääkigu aga keegi. Neid wõime ka teha, kui jõuud lubab ja reaalkool jalal on. Peale seda on neil noortel meestel, kes reaalkoolist läbikäinud  wäeteenistuses weel 11. jauskonna wõi kategooria eesõigused, mis seda parem on, et nende kõrwal noorel mehel ka Wenekeel suus on. Eesti Aleks, reaalkooli plaani kokkuseadimise juures on ka Wene reaalkoolide plaanist hoolega tähele pantud. Nendes ridades on asjaliku materjaali ja arwamisi  kaasa pruugitud, ning mul oleks hea meel, kui nad Eesti rahwale reaalkooli üle selget walgust annakstwad  ja selle mõtte ja wale arwamise ära kautakstwad,  et reaalkool meile kasulik ei olewat. Seda wõib üksi see arwata, kes Eesti rahwale reaalkooli ei soowi.