Jutu leht. P ärijad. Haksa keelest, Friedrich Friedrich'! jSrel. (Jiirg.) VII. Tige täditütar ja ustaw sõber. Sel aeal oli meister Lamprehti majas waikne elu. Lampreht oli jälle töötuas, sest kui tema ka paremaid päiwi loota wsis, siiiS et olnud need weel käes, weel pidi tema omakseid tööga toitma. Tema ei suutnudki omale üht aega ette kujustada, kuS kõik mured temast kadunud olekfiwad. Johanna oli kõõkiS, tahtis lõuneks toitu keeta, teadis aga waewalt, mis tema ette wõttiS. Et Heinrih juba mere peal oli, seda teadis tema tulnud kirjast; kõik tema mõtted oliwad poja juureS. Küll oli sepp, kes ka omal aeal laewa peal kaugele sõitnud, tema muret lahutada püüdnud ja kinnitanud, et Heinrihil midagi kahju karta ei oleks, aga ikka rusus mure tema rinda, nagu ei saaks tema oma ainust poega iialgi enam näha. WäfimuseS istus tema pingi peale ja waatas oma ette maha, künni Liina teda mõttest äratas. Liina oli tuas ükfi istunud ja õmblenud, kord korralt aga käed sülle langeda lasknud ja uulitsa peale wälja waatanud, kus üks kirsipuu teinepool aidaS kenaste õitses. Ainult puu latw paistis noore neiu kätte, sest suuremat jägu puust warjaS kõrge aid; fiiSki oli see puu juba lapsest  saadik temal armaS. Juba fiis oli tema ennast puu kena õitsemise üle rõõmustanud ja oli omale ette kujustanud,  kui palju wilja see suwel annaks. Nüüd oliwad temal muidugi teised mõtted. Kui kirsid juba küpsefiwad, siis wõis Heinrih tagasi olla, fiis wõis õnnelik aeg algava.  Rikkusest tema ühtigi ei teadnud, see oli temal tundmata asi, tema suurem lootus oli, et isa wõlgadest lahti saakS ja nemad mureta elada wõikfiwad. Sepp astus sisse. Tema tuli otse omast pajast; nahkpõll  oli temal weel eeS ja silmad mustad, aga tema nägu muutis ennast rõõmsaks, kui Liinat teretas. Liina sirutas oma kätt tulija wasta. »Liina, mina teen Teid mustaks!" hüüdis sepp naerdes,  hakkas aga siiski weikest käest kinni, mis tema peusse otse kui kadus. ,Aha! Meie käed on wäga mitmesugused;  mina arwan aga siiski, et rahul olla wõime! Teil oleks muidugi raske, kui minu suurte sõrmedega õmblema peaksite ja minul weel naljakam Teie käega suurt wasarat tallitada. See oleks kena töö! Seda teeksin mina aga siiski ennem, kui et õmbleksin ja tuas istuksin. Minul tuleb juba tüdimus peale, kui ühe ainsa tunni paigal istuma pean." ,Külap õpiksite wiimaks ka seda," wastas Liina. pEi iialgi, laps! Niisugune wanamees ei õpi enam ühtigi. Minul on töö ja kiikumine eluks niisama tarwis, nagu söömine ja joomine. Aga, mina tahaksin Teie isaga rääkida. Kus tema on?" ,Töötuas. Mina kutsun teda seia." waStas Liina ja tõusis üles. rEi, ei! Seda wõin mina ise teha!" hüüdis Rüdiger ja tahtis tütarlast tagasi hoida; see ott aga juba ukse juures ja läks wälja Naeratates waataS Rüüdiger tema järel ja wana süda sai soojaks, mis see ott? Tema tundis Liinat lapsest saadik ja wõis tema isa olla. Liina oli kena ja lahke laps olnud. Kooli minnes oli tema ikka Rüdigeri sepapajast mööda läinud ja iga kord »Tere homikut meister  Rüdiger!" sepapatta hüüdnud. See lahke tereramiue oli ikka tema tööd kergitanud. Oli Liina ehk wahest haiguse  pärast korralisel aeal tulemata jäänud, fiis oli sepal kõigel sel pääwal nagu midagi puudunud. Kui tütarlaps wiimaks leeritud sai ja enam koolis ei käinud, fiis oli sepp mitu aega sellest teretamisest puudust tunnud. Läks tema pärast kord kogemata sepapajast mööda, siiiS nikutaS tema küll ka lahkeSte, aga see oli teisiti. ,Tere homikut meister Rüdiger!" pnuduS, ja ka sepp oli aega mööda temale ,Teie" ütlema hakanud. Miks jooksis tema weri aga nüüd rutem? Ehk oleks sepa näu peal koguni natuke punastust näha wõinud, kui see mitte töö tahmast kaetud ei saanud. Tema raputas pead oma rumala südame  üle; see oli jo lausa rumalus, et süda selleS wanaduseS  weel tuksuma kippus! Tema tahtis naerda, aga walu wanaduse üle lämmatas naeru ära. Mõne minuti  pärast tuli Liina isaga tagasi ja ka Johanna aStuS sisse. Mina toon Teile üht sõnumit, mis Teid küll wist suuremalt ei rõõmusta, aga nimetamata ei wõi see jäätud  saada," ütleõ Rüdiger. ,Kas Teie teate, et Teie ainus pärija ei ole, waid jägama peate?" ,Kellega?" küsis Lamprecht, kes selle sõnumi üle sugngi  et ehmatanud. Pärandus oli jo nii suur, et temale ka tuhandemast osast küll oleks saanud. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus ei saa 19. Augustil jumalateenistust peetud. Aga keS tahawad lauale tulla, wõiwad oma õpetajate juure ennast laSta üleskirjutada ja saawad Püha-Waimu kirikus laupääw kellu 1 pihtile ja pühapääw lauale wõetud. Kaarte kiriku õppetaja wõtab 19. Augustil lauarahwaft waSia. Laululehti on uue leeritoa chitumile heaks. Lauarahwaft kirjutakse laupääw enne lõunat 9—! 2 ja wõetakse pihtile laupääw kellu 1. Tütarlaste EeSti ja Saksa keele leeriõpetus algab 27. Augustil. Lapsed saawad leeri kirjutatud teisipääw, 21. Augustil enne lõunat kellu 10—12 ja reede pärast lõunat kellu 5—7. Piiblitunnid uue wäike laste koolimaja saalis jTiigi weski juureSj algawad neljapääw, 23. Aug õhtu kellu 6 ja saawad sealsamas ja sel tunnil iga neljapääwal peetud. Mha-wainm-kirikus teeb 18. Leikusekuu p. pastor Grohmann jutlust ja wõtab lauarahwaft, niihästi Pllha-Waimu, kui ka Jaani kogudusest. Pihtimine on kõikidel laupääw kellu 1. Aog»osöllo -— 17-ro r, Trükitud Liudsor?'t Pdrijute juurtt ja kuluda» Teadaandmtsed. M WM O VWMA 1870. 1853. 1882. TMl>«dM SM«ili> Xii. 1. koslsnäjoglo W W annab seeläbi auustatud rahwale teada, et tema Tallinnas üks MM M F 4 M /W- W H M s il M MMMW iga seltji tubakaga, jigante ja pasierossitega oma mabrikujt suure luru ääres, Mülleri majas, sel 13. Augustil lahti teinud on >M» ja saab suure ja weikse kogu wiisi müüdud. Põllutöö tarwituste ja elajale wähanäitus Nimetut näitu s saab Liiwimaa põllu- ja käsitöö seltsist korda saadetud ja 25. kuuni 27. Mkuse-k. pääwani s. a. peetud. Eeskawn: >) Elajate näitus ja tõuglo omade laat, Käsitööde näitus, S> Wöidu kiindmine. 4) Põllutöö mashinad tööl, (rehepeksu mashinad z. n. e.) Teadaandmised wõtab direktor Ed. Beckmann, WanaS-UulitsaS Nr. S, Tartus, wasta. .. Zkliltuse komitee. Tähelepanemiseks! L sngetöbe-. I Krampfi- MV Nerwi-haiget leiawad tõeste abi minu nõu järele. Maksmist  päritakse peale tcrweks saamist. Termis  e toimetust õpetakse kirjade läbi. Haigeid on sajad e wiisi terwckd saanud. ?rok. vr. Li.ldort. Iseäralise osawuse eite Prantsusmaa tarkade seltsi käest olen suure I. klassi kuld auuraha saanud. 6. ?laos ÄH 1?roQ0, ühe kahekordse kiwist majaga, (plck katusega) sissesõitmine  hoowi, aidaga, talliga, kõlblik lina kauplusele, täielise maja kraamiga, saab hea tingimistega  müüdud ehk Srarentidud Ligemat teatust saab PleSkawiS, Aea uulitsa». (Gartenstrahe)  suusanaga ehk kirjalikult. Uim dM-lmlir G. Scheel wõtab raha intressi peale ja maksab igal aeal Välja Võetud raha eest 4 prots. aastas. » „ „ „ „ ~ 6 kuu peale pantub „ 5 „ „ annab pandiks pandud wekslite ja hindpaberite waSta raha laenu peale; müüb ja ostab iga seltsi Väärtpaberit; wahetab kõik kupongisid ja wäljaloositud ning kustutatud Väärtpaberid: muretseb sissekasserimine Vekslitest ja Volikirjadest ja kirjutab rahasaamise Volikirja Tartu, Libawi, Moskwa, Narwa, Pärnu, Pleskawi, Peterburgi, Riia, Warshawi, Berliini, Hamburgi, Lübecki, Loudoni, Pariisi ja teiste linnade peale. Sellega anname meie oma auuStatud kirjasaatjatele teada, et meie edaspidi iga tarwitatud kirja eest ük s kopik trükitud ria pealt maksame. Kui jõud edaspidi Vähegi kannab, siis tahame rohkem maksa. Ridade üle saab „Tallinna Sõbra" tallituseS rehnung peetud ja uue aaSta hakatusel saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, et meie kodumaa  ja usutunnistuse uStawad rahwakoolmeistrid oige rohkeste meie tööst osa wõtaksiwad, mis nii wäga ka nende eneste jäädawa kindla elukorra külge puudub. ? „TaMnna Sõbra" toimetus za tallitus. ? »»»»xxxxxxxx««»xxxxxxx»«««» Head walget sool müttb 4S kop. puud Ldr. kotorwawll, Tallinnas. j WilMdist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe /Tallinna Sõbra" peale herra s- J- K«row'i raamatupoed waSta. Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wStawad wasta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-mõisaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisa»: M. GuStassohn,  Koero,' W. DuglaS, Simunas: W. Nor- Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Kiilmander.  Krikis: M. Meier. Wendra mõisas: J. Eglon, Wörru»: Bielrose proua. Walkas: M. Rudolff'i raamatu-poes, Narmas: M. Põder Wiljtmdis: raamatu-kaupleja E. J. Xarow. Talukoha miiimisc ja ostmise-kontrakt on saada trükimajas. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ees Kirjal! Lesti maarahwa kootidele. Hind »S kop.