pilgul tulnud ka mann lulut ja olnud wäga ivihaue tülkinnd lallale. Suure hirmuga ei läinud ka püss lahti, wiimaks saanud küli püssi lahti, aga ei osanud hunti. Ka teine niecö olnud tal seltsis ja suure maewagu jöuudnud nad 25—30 rupla eemale tõrjuda ; inehed ja hunt lahkunud  üksteisest kahetsemiseja kahjuga. Nimetatud Kihelkonnas on üks kroonu metsawaht J. T., kes kõneles et ta eana ameti ajal mitte kordagi pole ilma püssita metsas käinud, aga ta pole mitte kaugeltgi  hunti näinud. Sel «emadel juhtumid ta korra püssita metsa minema ja üks suur hunt keerutauud kaks korda tema eest 15—30 sammu kauguselt läbi. Tartu seitungis ilmunud sõnumile,  mis Letti ajalehest „Balt. Westnikusi"  «võetud, et Luteruse usuline Tartu  ülikooli opija, Raska, tahta pärast  oma ülikooli lõpetust Wene usku ja Petcrburgi '.vaimuliku akademiikooli astuda,  et saäl preestri ametile ette «valmista, saab härra Raska kooli wcndade poolt juurde lisatud, ei tema juba üheksa aaStat Tartus püha kirja õpiuud, oma õpimisega aga, nagu Tartus teada on, mitte malmis saanud, maid kolm korda juba etmmides läbi kukkunud, mis muidugi kõ:t edasi katset «võimatumaks teeb. iTS tunneb härra Raska üht nii kanget st nNn ist ühe waimuliku ametile, et la seda sundimist iseäralisel teel usu «vahetuse läbi püüab «vaigistada. Kuida nimetatud seitung edasi kuuleb, peab ka «veel üks teine ülikooli õpija, üht misamma sugust, usti muutmist nõuks «võtnud olema. W algus kirjutab lelle üle: „Baltias Westnesis" ieatal Tu.tusi, et ludent, herra Raska, Luteri ic «.s.u paran e«na wdeeriinise  iurmst livz : ttnnn.a Siaensku astuda  ja siis Peinmoumme «va«.nnKu akademiasse  preestriks õppima tahtwat «uiuna. See iönuiu ci ole küll «vist mitte tuulest nsieu.d, «neie olime side ka kuulnud ja 'coivime si:.n«nennale st. Raskale onne tema  melststs cncmrtmises. Nimetatud Raska  on rmraw za aubli mees Kirjameeste kelm eestseisuse liige, õpnis stiazuani Lutern>e  õveiaja amesiu Wisstist o«« :a selles omas õppstnves Jumala saua iärele näha laanud, e: Gre..:a S igeniu õpetus tõsiseni  alr inimeste maavälist elukäiki zuhib. Tarttt maaksu-tauL- kiku õpeteja siücgener käinud Peterburis, nagu „S!ewik" tearas kõrgeina kalu väälc. Nüüd teatab „Neue Tärvstche Zcirung", et öv Wegcner Pecrerlurris üksnes pnl«««as käinud. Niiaft Unne tobiutc tule-nile varast, mis oodma on. oisilonnat juba nüüd nüsin guleid nmjasid ossa. rosille rnnznid sek? kõlban'  'd. Hsrsm mait!on:'.ast. K-ene usku minemine on ka nüüd Võttiski ligi siinne ja uusist Regõ 'aar:.'! tsioo:s!a?.e Trm al.aa.a..:. siknltvr? ese. st. ei. Suurnsinst Wl.m dinaari ning abikoola mnSnnasttmistts en laat l' - isi ruosta «inna kaslast lnoanud. rw,«sr. Narma linnas on loe vann rrnnk, ei liouniku poisid oma liba mollidena jn Maalijad oma Mõrust ooieidega kista siaigiec gääl pnbta riietega msinestc bnlkaS raimad ja nõnda «vabest kabju teeirad.  Kilega et nad kõige vuotamad riided ära rikkumad. Nõnda «nääris Taemamincmist  rüdal üks lioilliku noist' übe kau«:is peenikeses riides olema naes.o raüwa üle tnne oma merile lihaga ära, mis 25 rupla Mütsis. Politsei peaks selle üle suurema hooiega malwaum et niisugust pahandust ette ei tuleks, sest määrija materjali medajarel  oleks kest uulitsal käi! ruumi käia olewat. Teine laidu wäärt kombe on Narma linnas, et mõned Eesti keelelised kuulutused, mis kontsertide ja näitemüükide pärast uulitsa nurkade päälc pannakse maha kiskuwad. . Mai kuu 13. paewal leiti Narma jõest üks tundmata naer enmwa surnu ke> a : praeguS on teadnia!., u-st ta jõkke on kukkunud. Zlmad on Narmas wäga heitlikud, . päew on soe, teisel väewal puhub st. ' kõlet põhja tuulr. Tõö puudus on suur, nii et mituiei edasi ela-nine üsna wõimaia näitab olemat. Laupäcmal 17. mail kuklüS Narma jõe suus üks Wäljamaa auurulacwa kapten alla lacwa ruuun ja - murdis rahest kohest oma reiekuu katki ta kanti: raami pääl Krähnhvlmi 'wabriku baige-ntajasse. Millest kõnelewad teised ajalehed? O l cwik n 20. numbri juhikiri on : ..Üleskutse," milles Oiewikn toimetaja A Ärenzstein ühe uue kooi i lugem i f era ama  t u maimiStmnise tar-vis kirjanikkude käest materjali palub, mis kõige hiljemaks IS. j a a n i k u u p S e W a k s s. a. ära saata soowitakse.  Meie arwan» >. > a 'i.janl.ü nb mähe saab olema, all! i t > "unka, mme'Ni'i  , Ze, a ' ' > ae' I l m II m>l', >' l u r e >o "l T b l ' m li' . , oii, l Mm lm T , i u. Mii ' >. . U' d 1 uu i , u. 'di i ' ,i a w' i el r i . ' lüUp ee itcvv ruj'. d um n . r "l " -c, km enne mone umm e. .. Tari, > > i enam tublis,!? rai > u d ei , . d , siia jälle sell >b' m , mv , ' » , dei osteta ja ä Nui ' >, ta zd, et mülilet . !i0 ' d i ' SU' N itu !l' ,a T "i ? ''irau'ii ' . l t i N.b u ' i . !' . ''«i '! 'v e Tr. -. e ' >ttji "i il -l .... d l'ul uü . ? ' ' - - d 1 o 'du jl. t - " ' l> <"iauu, t, l. iU m —ii istetud saanat - 'a.z. i kg ilma asja" . e saab; sen .a zaiukogud ci ole mitte .uu r Td. et nad mz a raba Eesti kirjanduse Tea..»' wöiwad kel poazusel ieisina panna, Ti. i e raiu saadaks ehk tee, tui maal raamuvka: :? .- mine enam "änraTorre.le tuleks. Tallinna Sõber noomib lv. numbris Me , uluda" s.lksi ja näitab ta korratumat olekut,  aga mis see nüüd enam mõjub! Reie tähendame selle juure, et o!ch'iwsd teised Scsn «Mehed, sel aja! nii terawa napa ,miuda" seltsi Päalc heuuud, kui Tammu, Tõdes Tda tegi,selle! oleks rohles-i parandamiie swju oluud. Wäljamaalt. Bmcri . Luni! Lii." ..v. kcli iraicri maa õurvm.!. vrdm'7 !es ra.iü aä:m L'-.:a raõu'..r..' ... ama arc-ii marmnsoi >Guddv:'i. aida Lmrr.iaiv.i 'ärrso äär' iai-u vv.v . .r.i:. ..u 12. cjal öivLl rc.vl krNii-.-i :,"'LL . iri.d lai sari !Äi rtsim d mci.m.d uiraa ck: Märkidaga roee s.c L.. ....'- . .mcmieiad  clulc üraiamiio kavcd oÜWad lima asjata. Mõlemad 0 limad surnud. Waimuhaige Prints Otto, surnud kuninga wend, on täna kuningaks mälja kuulutatud. Seadus lubad nõrga waimulisi  malirsejaid ametisse seada, km sääl körwal üks nõukogu on. Prints Luitpoldi nõukogu jääb nruidugi sellepärast maksmaks.  -Söiawägi peab juba täna homiku uue kuninga alla mandunud olema. Starnbergi järwe kallas tunnistas, et ln st.ga Ludwigi ja tema seltsis olema r . prohwerssor vr. Guddeni wahel l t , s aos- Jalajälgide järe"  » n i ' ',aZ äkitselt Guddeni > ' > umlmise kuue maha j »>den hüppas talle > u> r !. l 'das jäljed järwe r >, -äge wöitlus Gudd  . ;a t..ninga ' t ' m une, lugem, näitab (Kudde i uiägiso . muljunud olcwat. küüne' arSti palges tunn  '.e 'd, et wt olnud on. u" e Berttnr päewalehele Müncheni  » r ntatakse, oli kuningal wiimastol päewadcl ranged iseenese tapja mõtted ja on ka mõned katsed teinud, milledele aga õigel azal abi saadi. Muidugi saiwad kolk asjad eemale hoitud, millega ta enes  öinud kahju teha. Ta nõudis juba K m »l m agauS ühte puhku kihwti ja räär  u t>'rea s'st usust, ennast lossi x a u> l, r-."uida. O , ' urne oma ära reisimist tahtis ta utes m-simauj.uni torni pääie minna. Teendrid ei o.murd wõtmid mitte kuuni prohwessor Guddm senna jõudis. Gudden pakts kuningat kaua ja järeleandmata  omaga seltsis lossi mäele tulla. Ballides kuulas kuningas Ludwig päält, siis pooris ta ennast järsku nende sõnadega arsti poole: ,/T'eid tunnen ma wäga hästi. Aastal ! 7 olen ma teid direktoriks teinud, ui ll olete kõige eest tänu mõlgu, meie po- A selle '.niite Sakslane, maid Schm- r Kuningas laks siis tema järele, . ' ta ise ütles prii tahtlikult M aSi. .A. et lossi mäele sõita. Tn istus :a ' suures nelja hobuse töldas; puki p' tender, ja tõlla tormal - ala ster Seesya'' Bõ kuningas hobuste m-he.use a" r umest ja laskis ene'  t. - t maja omanikust übe t ust .. t Kuningas nägi haige ' » > st. kahmatanud ja maade ia' m. S m narS teda pitkamisi waigisram i üa. e jõudes, i::s tõik ettewaatlilult  -oalmzstarud. ka lossi ai) kõige hoolsamalt tiuur p.uadud oli, jäi ta cesotia  kaurus külm...-.', pärast näis tõsine rsu .a i.udü." õu wermae. Auretigi