wäart on, (meil üks rubla 100 kopikat) ja et ainult see kokku hoiab, keS wähem wälja annab, kui fiSse wõtab, ja et kõik need waeseks jääwad, kes rohkem wälja annawad. Õpetage neile, et maksetud lihtlane riie ilusam on, kui wõlga jäännd kallid riided. Õpetage neile, et üks õitsew ja rõõmus nägu ilusam on, kui wiiskümmend tiiSkuse karwa kenadust. Õpetage neid häid, tugewaid kingi kandma.  Õpetage neid sisse ostma ja aru tegema, kaS rehnung  wälja tuleb. Õpetage neid, et nööridega kokku kistud keha Jun ala näu kohaline ei ole. Õpetage neid tööd tegema, iseennast usaldama ja iseennast aitama. Õpetage neile aia-tööd ja õpetage neid loodusest rõõmu tuudma. Kui teil raha on, sits õpetage neile muusikat, maalimist ja teisi kunstist. Õpetage neile, et jalutamises jala paremad on, kui sõites, ja et metsa-lilled neile wäga ilusad on, kes neid õiete waadata oskawad. Õpetage neile, et wäljaspidine paistus tühi asi on ja et igaüks ka tõeste neada peab mõtlema/ kui tema „ja" ehk „ei" ütleb. Õpetage  neile, et abielu õnn mitte sellest ei tule, kui uhkeste mees rahwa ees üles astub ja mis temal on, waid ainult sellest, miS tema ise on. Olete teie seda kõiki neile õpetanud ja on nemad sellest kõigist aru saa nud, siis laske neid parajal aeal rahuga mehele minna; küll teed käia oskawad. Eestimaa kohtutubadest. Jõulukuu 18. pääwal 1887 seifitvad Tallinna Rae» kohtu kriminal-jäutuse eeS 36. kriminal-asja arutamise all. Nenda oli 20aaStasel Toompea-kingekirjalisel  Georg Simson'il warguse pärast alla 300 rubla wastuft anda. Kaebtuse-alune oli linnas oma tuttawa Treumann't juures korteris olnud, tänuks oma korteri-andja  wõtmega tema põningi-kamri lahti teinud ja ühe kasuka, ühe ülikuue, ühe kuue ja ühe westi, kokku 125 rubla wäärt, sealt kaasa wõtnud. Peremees otsis oma sõbrat pärast taga ja leidis teda Nõmmelt, kust tema Lihulasse sõita tahtis. Simson tunnistas küll, et tema ilma lubata Treumanni pöningil käinud, salgas aga kasukawargust,  sest seda olla sõber temale Lihula-sõiduks lubanud.  Üht osa riietest leiti Martinow'i trahteris, kus tema neid pandiks pannud. Simson sai Rahukohtu-seaduse 8 169 põhjusel kolmeks kuuks wangi mõistetud. Wangi 15 pääwaks sai 36aastane Tallinna kodanik Ernst Sad elmann mõistetud. Teda oli Taltvekuu 21. pääwal Wene turul üht mask kasserolli müütamas leitud. Tagapärimise peale oli tema kohe oma süüd tunnistanud. Ilma tööta juba mõnda aega hea inimeste andedest elades, olla tema nälgas Merewäe-klube kotta sattunud, seal selle kasserolli linnu-praega leidnud, sisu kohe ära söönud ja keSta turule wiinud. Nuhtlust kuuldes  tänaS tema selle pehmuse eest. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist, Jürikuu 21. pääwal. Keisri termis on nenda, et lähemal aeal suuremat kartust ei ole.--Keisripraua  ja Prinzess Victoria on Elbe maakondadesse sõitnud,  mis uputuse all seistwad. Ka Kopenhagenis on üks komitee uputuse all seisnud Saksa maakondade rahwale  raha korjama hakkanud. Kuningas on 1000 krooni annud. lirimaalt. Paapst on Zirilastele käsku saatnud, et nemad oma rahwuse kaitsemises mitte inimese armastuse teelt lahkuma ei pia, ja on nende wägiwalla-tegufi hukka mõistnud. Jirilastel, ka Katholiigi preestritel, on wäga paha meel selle üle ja nemad ähwardawad Paapstist ära taganeda. Jutu leht. Wake-Maldemae. Bjalugulik jutustus neljateifikümnemast aaSta-saeafl. Järg. Tema tõukas kõlama naeru suust wälja, mtS saali seintest koledast wasta kõlas. ,Seal need wanad memmed nüüd lähemad, kui minu söögid ja joogid nahka on pannud.  Nüüd ei kinnita mind keegi, ega paku minule abi. Gi keegi! Nüüd tuleb minule ka meel sakakohus kaela peale. Olgu peale! MiS minul minu kindlas losstS karta on? Gi ühtigi. Kole on aga ikka mõtelda, et timukas kusagil maritseda wõiks. Julge wõin aga stiSki olla. Minu rahwal on hea elu ja minu rahwaS hoiab minu poole. Ja mis fiiS edaspidi? On mõni rööwi-käik tallitada, fiiS teeme seda oma keskis. KeS wasta julgeb hakata, seda sirutame liiwa sisse!" Tema lõi mõega peaga wasta lauda ja käSkiS teenrit, meel kruufi-täie wärskel wiina tuua. Rüütel jõi, künni mõistuseta laua alla libiseõ. Homikune  päike leidis teda magamast- Kui wiimakS ärkas, siis tuli õhtune lugu temale meele ja hirm salakohtu eest ei tahtnud ennast eemale tõrjuda laSta. VI. Sõna-lausumata oli Herzog Rudolf oma kahe sulasega  öö-pimedusesse wälja sõitnud, kibedast kahjetsetes, et Plaggenburgi kutsumist oli waSta wõtnud. Kui ka kohtu alla langenud rüütel teda mõneS sõeakäikuS aitanud oli, siiski ei wõinud see tema lahkust nii palju kosutada, et ühe rõöwliga oleks pitkemat sõbrust pidada tahtnud. Tema ei olnud kõigeist neist koledaist tegudest senni ka meel sõnakest kuulnud, mis teda wabaudas. Nüüd wõttis tema nõuukS, nende rüütlite üle walwata, kes tema walitfufe all seisiwad,  ja rööwleid nende tegude järel nuhelda. Kui öösel ühes herbergis oli puhkanud, fiis sõitis tema teisel homikul oma pealinna Berlini poole edasi. Ka see linn oli nende wäheSte keskis, mis Sakseni Herzogi walitsuse  all seifiwad, ja see oli sel aeal juba oma naabrilinnaga,  Köllniga, ühendatud. Omaõ südames oli tema juba rõõmus, oma armsaid Berlinlafi jälle näha saada. Pea paistis Pokri--kiriku torn üle kalameeste-majade katusete;  weel pool tundi ja tema sõitis läbi kitsale uulitsate oma loSsi poole, mis raekoja ligidal, Spandau uulitsa nurgal seisis. Lossi eeS oli suur plats, kõrge müüride wahel. Omaks suureks imestuseks leidis Herzog seda rahwaga täidetud olema, keS wihaSte silmadega ühe maja aknate poole waatasiwad, kuõ juures sõimamisel ja sajatamisel otsa ei olnud. Mõnigi wihane silm langes ka Herzogi enese peale, kuna suurem hulk teda tähelegi ei pannud. Tema sõitis ühe kehaka lihuniku juure, kes oma üleskääritud warrukatega ja wiltu mütsiga kole ja naljakas korraga wälja näitas, ja päris sõimamise põhjuse järel. ,MiS juhtunud on, herra Herzog?" waStaS lihunik, mütsi peast wõtteS ja käega tähendatud maja aknate poole näidates. ,Erzpiiskopi kirjutaja, Konrad Schütze, keS seal elab, on ühe auufa kodaniku auusat naest teutanud. Seda ei taha meie salliva!" ,Ei taha sallida!" hüüdstwad saead healed. ,Kaua küll oleme seesuguste peente meeSte tegusi pealt waatanud. Aga nüüd! Meie ei taha seda enam kannatada!" Herzog käskis rahwast wait olla ja laskiV omale seda asja seletada. Erzpiiskopi kirjutaja tegu oli ka rahwa küll. Tema oli aga Herzogi tugi, ?eS teda stiS ka iga hinna eest kaitseda soowis. »LaSke see asi nüüd rahul olla/ soigutas Herzog. »Mina saan seda läbi kuulama ja karmi õigust mõistma/ ,Herra Herzog/ hüüdis üks kingsepp. »Siin ei ole enam midagi läbi kuulata. Tema süü ja meie nõuame tema nuhtlemist'/ ,Ja, ja, kohe piab tema nuheldud saamas kõlaS rahwa heal kooris waSta. Herzog tõmmaS kulmu kortsu. »Teie ei mõtle, armaS rahwas, et ilma kohtu otsuseta kedagi nuhelda ei tohita. Mina noomin Teid, mitte midagi Äle-kaela teha. Zga afi piab omal seadusest määratud korral seletatud saama. Mõtelge, et Teie kärtsaka teuga oma kodaniku-auule kahju ei tee. Weel kord: jätke seda minu hooleks. Weel täna tahan mina seda Erzpiiskopile teada anda, et teutaja oma seaduslikku nuhtlust saaks. Nii kaua peate kannatama/ NuriseteS ja waSta-meelt lahkus rahwas. Herzog sõitis oma loSsi eite, astus hobuse seljast maha ja läks sisse. Sealt saatis tema kirjutajale käsku, rahwast nägemata  tema juure tulla. Berlini muidu rõhulised kodanikud oliwad mõnda kahtlast  tallitust Herzogi poolest küllMnnatanud, aga see asi tegi neile suurt tuSka ja wöib ka olla, et nende wiha ühegilt poolelt ja weel ühegi teise asja pärast uueste üles kihutatud sai: kara läks uulitsatel uueste lahti ja muutis ennast wiimaks lausa möirgamiseks. ,See koer piab sealt wälja tulema/ hüüdis lihunik kirwest wapuStates, mida tema kui ameti-tähte puusa peal kandis. Meie piame ise kohku mõistjad ja täitjad olema. Zääb see afi teiste hooleks, fiis ei saa meie wiimaks muud ühtigi kui pitka nina / »Anname teda Weflfalia salakohtn kätte/ hüüdis ükS tõfine wägew heal. ,KaS ei ole mõnda salakohtu-iiiget meie keSkiS? Püha kohuS tallitab selle asja kiirest ära/ Sügaw waiknS sigis nende sõnade peale uulitsal. Hirm salakohtu eest oli nii suur, et selle paljas nimi rahwast wärisema pani. ,Kas ei ole köit käepärast?" küsis teine tundmata heal rahwa keSkist. ,üks kõik, kas wõllas wõi rataS!- kostis jälle esimene  heal. , Rohtu piab aga see kelm tunda saama, kes kodanikkude auufat elukombet et auusta!^ Järsku tõusis tungimine rahwa keSkiS. Kaks meest ruttafiwad üksteise waSta, teretates nagu wanad sobrad. SiiS läkfiwad nemad käsi-käes korwaliseSse uulitsasse. Keegi ei olnud neid tähele pannud ; keegi ei teadnud, et kaks salakohtu liiaet üksteist sõnadest ,kois" ja „rohi" ära tunnud oliwad. Lihunik tähendas neid sõnu niisama wõõriti, kui teised. „MiS aitawad meid wõllaS ja rataS," möirgas tema, „meie wõime kaua oodata künni need teda päriwad. Meie ise oleme selleks mehed Jookseme tormi maja peale!" „Zookseme tormi maja peale! Saadame omale ise õigust, siiS teame et õigust saame!" kõlaS rahwa keSkist waSta. Rahwa-hulk hakkaS liikuma. Nagu suur laene woolaS  hulk ErzpiiSkopi maja poole, kui ükS ootamata nähtus kisale ja kärale järsku otsa tegi. (Järg jääb tulema.) 2S-ro 'BBB. V! °df°r-' I » ü r , j .»' ,»ur.« kulvg V X X ' rahwa I ! KM jaKiriku raamatud ! wanast seltsist r on weel kov. tükk saada I Kiudfarsl trükimajas, ? Tallinnas, Laja-uulitsas. I —x —ixxix xmnxumi. Teada andmised. LwdforSi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud Eeskirjal Eestimaa Hlahwa-kootidete. Hind: Ä» kop. Talukoha «iiüM ostmise kontrakti lehti on saada Lindforsl pärijate trükimajas. Kauba hinnad Tallinnas: 30. Paastukuu Mwal 1888. Soola tünder ... 3 rubl. 80 „ Kiwt-soolatünder(lop.) 3 » „ Norram.heer. tünd. 16 —2O „ „ Silgu tünder . . .1? „ 50 Heina puud.... „ 45 „ Soome-raud taut. perkp. 25 „ „ , wal. „ 21 , „ Kasepuu süld . . . 6 „ „ Mttnnipuu suld . . 5 „ , Kiwisdd puud . . » 20 „ Ingl. Kiwisöij-lõtwa t. 9 , . Soome puulõrwa tünd. 12 „ . Hõle puud .... . 18 „ Tcliskiwi tuhat . .15 „ 20 „ Katusekiwi tuhat . .38 „ , Kustutud lubja tünder 1 . „ PresSlingi tünder . .13 „ Hinnad Tallinna turul: 30. Paastukuu pääwal 18S8. Kartuhwlid, tshetwk ... 33 kop, Herned, toop ..... 6 „ Leadsed, toop ..... „ Tangud, toop ..... 7 „ Wäikse liha nael . . . .12—16 . Sea lihaa neal . , . .11 —12 Rõõsk piim, toop .... „ Hapu piim, toop .... 3 „ Kore kortel ...... 2'/» „ Laua wõi nael .... 33 „ Pliiti wõi nael .... 26 „ Muna paar 4 „