nimetatud olekus on istunud, täiesti otse ja sirge selgrooga ei wöi kaswada ja nõnda peab noor ilmakodanik oma keha ilu kaotama ja terwise rikkuma, ning jälle on tüttarlapsed  sääl juures nõrgemad, kuna lapsed tugewamad wastu pidama on. Mitmed arstid ja kaswastus teaduse tundjad on sarnast wõeriti kaSrvatufe wiisi juba ammu laitnud ja selle wastu wõitlcuud. Et mitmed wanemad mõtlemata wiisil nagu seda küllalt kuuldud ja nähtud on, weel wana aja wiisi järele oma lapsi üksi walju trahwi abil haridusele tahtwat wiia, sellepärast tundsin ma ennast sunnitud olema selle asja kohta mõnda sõna ütlema. —k.— niisamuti mälja nägi kui kahe aasta eest. Sellest tundis ta selgesti ära, et ta ema wccl elus on. Ta istus puude kuuri ette ühe -väikese pingi pääle maha ja hingas  palju kergemalt. Ta oli ju nüüd oma kodus, süül -väikeses toakeses magas tema ema ja tema ise oli ümber pöörnud, ümber pöörnud eksitee päält, ülestõusmise  püha kellad oliwad teda tagasi kutsunud. Ja tema ootas ja ootas, sest ta teadis, mis tulema pidi enne kui ülestõusmise püha päike idast oma hiilgusega üles tõuseb. See ivõis mõned minutid enne kellu nelja olla. Siis liikus midagi majas ja Kaarel Riimer tõusis pingi päält üles ja hoidis ennast nõnda, et teda mitte kohe näha ei wõikS. Ja MM sai maike urtfiku uks seest pool: lahti tehtud, ja üks puru mana naisterühmas, muStaS riides, lumi walge juukStega, astus wälja. Ema lumi walged juuksed puutustmad Kaarli südame külge ta ema sü selle lühikese aja sccS wäga, säga wanakS läinud ja selle juures tundis ta ennast ka süüdlase olewat, aga ta ei liigutanud ennast mitte ega tulnud omast peidu paigast wälja. Ema pam käed kokku ja waatas üleS küla kiriku torni poole. Ja ühe muistise pruugi järele kõlasiwad just kellu nelja ajal kiriku kellad ülestõusmise püha päikese teretuseks. Ja kui kellad waikisiwad ütles ema: ..Ülestõusmise püha kellad on ülestõusmise kuninga ja eluwürsti elu kellad! Oh et minu Kaarel neid ka kuuleks !" Waewalt oli ta need sõnad wälja rääkinud,  sääl langes keegi tema jalge ette pölweli, sirutas omad käed tema poole ja ütles: „OH ema, ema, ülestõusmise püha kellad on mind sinu juure kutsunud! Ema. wõta mind jälle waStu, et must hukka läinud inimesest üks parem inimene wõiks saada. Kohkumine ja rööm tegiwad wanakese keeletumaks. Ta waatis selle naruS inimese  otsa, waatis paluja silmade sisse ja pani omad wärisewad käed ta sassis juukste pääle : „Mu poeg l" ütles ta wiimaks tasakeSti, „jah, ülestõusmise püha kellad, on elu kellad, nad äratawad uut elu!" Isamaalt. Kihelkonnalt. Ebausust. Küünlakuus z suri siin K. wallaS ühe wabadikul lehm, keda ta kolm korda pääle wasika ära wõerutamist lüpsta saanud, ära. Minema aasta olla tal niisama sugune õnnetus juhtunud. Aga et see õnnetus nii ühte wiisi sündinud arwanud mees, et tema loomad ära wõlutud olla ja läinud kuulsa targa juure asja üle aru pidama. Tark aga, kes oma rohke wiina paalt waatamisega oma silma seletuse kaotanud, ei näinud enam, aga fiivgi ütelnud ta, kui wiina ära joonud oli, pimedast peast: Loomad olla wõlutud ja see ..ärategija" olla säält ligidalt üks naine, kelle mees lonkab." Ka õpetanud tark kuidas mees seda paha „foowijale" tagasi wõida saata. Seda kuuldes saanud meeS tulist wiha täis, sest ta ise olla ka seda aimanud. Teisel päewal saanud ta tähendatud  naisega kokku, ähwardanud teda peksta ja sõimanud ning temanud teda hirmsasti. Hiljem leitud teeristide paal ja wärawate wahel mitmes kohas puu pulki maha pistetud,  ikka kolm koos ja hobuse jõhividega kokku seotud, mis wist mõni ebausklikkudele naljaks teinud. Mõned neist, kes sarnaseid pulki leidnud, olnud wäga suures hädas, kutsunud kohtumehe seda lugu waatama ja käidud ka õpetaja järel. Rahwas räägib kuidas see mana tark wõeraid inimesi petta. Kui keegi wõeras senna minna, siis ei olla tark palju ilmasgi mitte kodu. Kui küsitakse: Kus ta on, siis ööldakse, et ta metsa olla läinud ja marsi tagasi tulla. Aga tark istuda teine pool seina kambris ja kuulata säält läbi wäikese augu kõik, mis wõeras omast erist ja asjast teiste küsimiste pääle jutustada. Kui wõeraS kõik oma aSja toas ära rääkinud  on, siis tuleb ka tark kud metsast tulles, kirmes möö wahcl tuppa, kus ta nüüd osawasti wöera aSja toimetada wöib ja ilma et talle palju jutustakse, seletab ta terme aSja hakatusest lõpuni ära ja tõmbab sarnase tembuga tähele panemist enese poole ja kõik wöerad keS sarnaste ebausu asjade pärast ta jutul on käinud, kiitwad et ta tõesti tark olla. Oma külje inimesed teadwad ja tundwad teda ära ja ei lase endid mitte petta. Karjast. Paastukuu 23. päewal tuliwad siia waldadeSse Wenekeeli küsimise lehed, Eestikeele tõlgiga, päälkirjaga: Päewaraamat  üleüldise kauplemise rewisioni tarwis. Küsimised on 14 punkti all ja käiwad kaupluse ja käsitöö tubade kohta. Leisi Wene usu preester jättis see aaSta pühitsetama palme päewa paastukuu 16. päewal pühitsemata seletades, etseEwangeliumi  usuliste püha olla. 20. mkp oli siin homiku kellu 6 ajal mõlgu löömist näha ja kuulda ka tasast köuemüristamist. Heina märgust on ka see taimel meie pool tihti ette tulnud. Triigi walla meeste heina küünide kallalt saadi kaks warast kätte, teine olnud pääle 20 wersta kaugelt marga tulnud. Uued walla ametnikud ei ole meie pool mitte walitud. Enne waliti nad ikka paastukuus, aga tänawu on ju paastukuu möödas, aga walla ametnikkude wallmisest ei ole weel juttugi küulda. Poidelt. Õnnetu surm. Pühapäewal  27. paastukuu päewal sõitnud Saarewalla Wälta küla Mandu talu peremees  M. A. ühes teisega Kangurjala mõisast kodu poole, kus nimetatud mehed maja palka raiumas ja wälja wedamaS olnud. Mitte kaugel Neemi külast läinud M. A. mõne teise mehega ühe wabadiku juure wähesti puhkama, kuS parajasti joodu pidu peetud; sääl olnud ta, ehk muidu küll alati tasane mehike üsna luStiline. Teise oma küla mehega ühes sõitnud ta hiljem jälle kodu poole. Neemi külas näeb alles esimine sõitja, et M. A, hobune ilma peremeheta tema järel sõitnud, ta arwanud naabri tagasi joodule läinud ja sõitnud edasi. Natukese aja pärast tuleb kolmas mees, kes neist järel jäänud ja näeb M. A. kcske teed pitkali, päädpidi kraamis, mis üle tee woolab. Mees arwanud teda kraamist joomad ja hüüdnud: eks sinu jänu ükskord täis saa, katsu tee päält eest ära?! Teine ei liigutagi ennast. Nüüd läinud ta ree päält ära, asja lugu lähemalt waatama, leiab oma tuttawa peadpidi mee all olewat, tõmbab wälja meeS surnud. Joobnud peaga pole ta muud midagi teha mõistnud, ega elule äratamise katseid ette wõtnud, maid jätnud surnu senna paika, sõitnud külasse ja annud asja kohtumehe hooleks, kuS siis ka kõik abi hiljaks oli jäänud. Nimetatud uppumise  kohas olnud umbes jalg mett. Muidugi mõista oli kõige suurem süü sääl wiinal ja õllel, kes mehe rammu ära wõtsiwad, et siis, kui ree päält auku libises, enam wälja ei saanud. Hiiumaalt. Wene-Wiru rannas Omuti mõisas on hiljuti üks laps õnnetumat surina saanud. Wanemad, kes mõisa saunas elawad, läinud ühel õhtul teise pere rahwa juurde juttu ajama ja jätnud 3-aastase lapse lambi tulega üksi sauna. Tüki aja pärast, kui nad kodu tulnud, leidnud nad sauna tuld täis ja lapse tule sees surnud olewat. Ta oli lambi ümber lükanud, tuli oli maas olewatc õlgede sisse läinud ja nad põlema süütanud. Tuli sai küll ära kustutatud, aga last ei wõinud keegi elusse äratada, sest ta oli pooleni söeks põlenud. Tartumaalt. Laiuse kiriku õpetaja tänab „Tallinna seitungis" kõiki, kes andisid kiriku ehitamise  heaks on annud ja arwab, et nüüd enam pole tarwis andisid korjata. Neid on nii rohkests sisse tulnud ja Liiwimaa rittershaft on omalt poolt weel 5000 rubla annud, et arwatakse läbi saama ja kui weel puudu on, et kogudus seda ise saab kandma. Loodetakse, et kirik sügiseks malmis saab, siis saab aru antud kõige andide üle, mis usuwennad  armastuses on annud. Õpetaja palub aga, et need korjatud andid, mis alles ärasaatmata on, nüüd pea tema kätte saaksiwad saadetud. Eestimaalt. Kodawere kihelkondas, Halliku wallas elada, kuda PoSlim. säält usaldama käe läbi kirjutakse, üks nõndanimetatud „kaardikatjuja tuuletark," keda säälne rahwaS ..kaardi MaalukS" hüüdawat. Tähendatud walla „tark" elada tl. weski ligidal, sest sarnased targad armastada oma telki ikka sinna üles lüüa, kus hästi rohwast kokku käib. Et tähendatud weLkii ka willakraasimist ja kangawanutamist tvimetawat, sellepärast leida nimetatud  „tark" just jääl nurgas kõige rohkem sõbru ja „tarkuse-"otsijaid. Ka kaugemaltgi tulla sinna nõuuotsijaid kokku, sest sinna tulles olla üks tee ja kaks asja. nimelt weskil, willakraasimisel ehk riidewanutamisel käia ja ühtlasi ka targa Murest nõuu otsimas. Sagedaste minna targa ettekuulutused  ka täide, iseäranis aga niisugustes asjades, mis wäga loomulikud ja igapäised olla. Siis olla tema sõbrade hulgas niisugune rõõmutuhin ja auuandmine, et lase olla. Kirjasaatja soowib. et sarnane ebausk ära peaks kaduma ja inimesed aru saama, et „targa" tembutamisel» ainult silmakirjaks  ja pettuseks on. Olla ju juhtumisi küllalt ette tulnud, mis näidata, et „tark" päris rumal ja rahapetja olla. Postimees omalt poolt lisab juurde, et see Eesti rahwa elust weel wäW paha ja kurwastaw nähtus on. Kül on ajalehed ja eraraamatud sarnase ebausu uskumise «astu tõõd teinud, aga siitgi on ta wäga miss kaduma, ja