M.I Jakutski kub. (ÜI IN.) ja Dhagestani maakonnast uieest). boolide paueiuisest kiriku walitsuse alla kirjutab „Grashdauin" rõõuniga, ct nüüd üleüldse kooliust saab paranema. Wäga palju laiskust ja hulkumist olla rahwa sekka saanud. Nooremad inimesed ci ella enam kellegi munema ci ka oina lihaste manemategi  sona kuulnud. Joomine olla suureks läinud. Rahmas ei elanud enam Jumala käsu järele. Ei jõutud enam neid maksusidki  maksta, uus maksta tukuvad, sest seda keelas joomine ja laiskus. Talupojad ei elanud enam puhast elu. Igaüks tahtis oma wiisi tark olla. Aga nüüd olla jälle loota, et lugupidamine kirikust ja usust tagasi  tuleb ja et talupojad uäemad, ct üksnes  õiglane töö nende elu õnnistab. Tuleival kemadel tahetakse Pccterburgis  lindude mäljanäitust ärapidada. Baknst tuleb teatus, et Pärsia shahhi wüimces Mirsa-Agha-Khan saadikuna Peetcrburgisse  on reisinud, keiserliku Kõrguse Suurwürst Auujärje pärijale shahhi kallikiwidcga  ebitatud püämapilti kingituseks tooma. Wene saadik teatab Dantsigist, ct Wenemaalt weiste, lammaste ja kitsede, kui ka nende loomade liha, Preisimaale ehk saält läbiwedamine ära on keelatud. See keeld ei ulatada aga mitte wõi, juustu ja piiina koina. MoiktNast. „St. Peet. Wed." on nsaldawali poolt kuulda saanud, et Mõskma uuiiveruteedi professor Mnrennem ja iitiiewi rmimersiteedi dotsent Mislnienko ning Harkomi  uniwersitecdi dotsent Sinzianko anlmetift  lahti on lastud. ÕdessSst. „Odesfaer Zeitung" kirjutab'.  Hiljuti andis l u aastane talutüdruk lerina Odessa kobtussc palmekirja.  kussees ta kaebas, et ta ilma enese teadmata mehele laulatud olla. Ta olla 9. Mai iuupäcwal IbK.-l mõisaomaniku Timian Munki juure Albanomka külasse teenima läinud ja enese passi tema katte annud. Temaga ülnlasi teenis Munki juures Anastasia  Ritklnew, kes kulast Awani armastan-a  oli bakanud. Onneruscks ei olnud tüdruku! rassi, ilma kelleta ta laulatatud ei wõim:d laada. Nad läksiwad msisaberra  ji-nre ja palusimad reda, enestele selle een lanlauncluba muretseda, et nad mõlgu jäänud palka ei nõnda. Munki andis s:e?ancnko vassi Anastasia kütte, kelle veale ts. laulatud sulasega sai, kus juures mõisaberra  oma isaga tunistusemeesteks olcmad. „Lc!l miisilT ncnda kirjutab oma ral-rekrja sees, „ei wõi ma edaspidi, ebk ura tüll laulatatud ei ole, mitte mekele nunna. scft et ?na passi järel juba mcbele olen läinud. Kohtuuurimiue on peale- Kakanud. Taraalrwi ja samaara kubctm-.antegema:  wcisc tatt sanvloomade kalla!  ?ma dirvmtawar laastamise tööd. Tõbe maeta ci olla kätt ega jalga liigutatud ja roaks selle pääle ükskord tõsisemalt moeldamc.  iiis ci ollagi nendes kubermangudes nzidagi enam pcasta. Vaatumift. Nagu hiljuti oma lugejatele  lühidalt teatasime, on Hiinast tlicercttaid  toodud ja tahetakse mõnes istandu'es  nende kaswatanüüga katicid teha. Niienralnsus on seda enewõtct labkeste :ee:annd, e: ta waba tollimaksu nõudmata thce-põesaste sissemedu on lubanud, kuna muidu midagi taimeseltsi ei oma- ega matjamaalt  Kaukaasiasse wiia. Nähakse, et thce-põesad Baatumi pinnal sigenewad, siis saada riigiwalitsus Hiinast inimesi kutsuma, kes tema harimise ja thee walmistamisega heaste tuttawad on. Wäljamaalt, Saksamaalt. Wiimsel ajal saiwad Verlinist mõned Wene asinnat wäljanetud. See asi ajas, nagu meie lugijad teawad, „Berliuer Ta geb latti" harja punaseks. „KreuZZeitnng" kirjutab nüüd: Berlinist on hiljuti mõned Wene alamad wüljaaetud, kellest Semi sugu mabameelsed aealehed palju karge tegema halkamad. Selle eestkostmise  järel, mis „Berliner Tageblatti" on kirjutanud, möib armata, et need suuremast  osast Juudi sugust on, keda nihilistidega  ühes nöuus armutakse olewat. Et niisugusid praegu Warschaus suur hulk kiuni on wörtud ja järelotsimised meel edasi tüürimad siis on Berliin politsei waatamine siin elama Wene Juutide peale wäga tarwis ja ühtlasi tanuwäärt. Ilma tähtsa põhjuseta ei tükitaks ta Berlinis elamuid Wene alamaid tõeste mitte. Peaks „Berliner  Ta geb latt" ommetigi mõne inimese nimetama, kellega nii wägä waljuste ümberkäidud,  siis möiksime lindu teina sulgedest tunda." Niisama kirjutab „National-Zeitung",  et üksnes need müljaaetakse, kellel küllalt leimatcenistust näidata ei olnud. Wäljaajamine on selle lepingu põhjusel ettewõetud, mis ühe Wene alama kinnimötmise  ja mäljaandnlise pärast tehti, kes üliöppija unne all Berlinis elas ja kellest mäljaiuli, et ta nihilist oli. Aega mööda oli see leping unustuse pähä jäänud, mis nüüd uuesti käsile möeti. See on ka aeg-- saste Wene walitsusele teada autud, kes omalt poolt hiljuti meele tuletas, et Saksamaalt  läbi wöõralc maale reisijad Weuelased  enne oma passid Saksa konsuli juures Wenemaal läbiwaadata peawad laskma. Prantsuse parlamenti ja sonaati nõnupidamised,  mis nüüd Werialjes üheskoos peetakse, said wäga tormisel musil alatud. Kära oli nii sunr ja mehed pidid juba isekeskis  karmu pidi kokku ajama, nõnda et president ci saanud parata, ta pidi kongressi  nõupidamiseks korraks aeaks kiuni panema.  Käratscjad on ühelt poolt punased wabatriiklascd ; teiselt poolt wabatriigi mastased.  Mõlemad tahaksid nõupidamisi sompida  ja praeguse wabatriigi walitsusele head jõuni teha. Mehed arwamad, et neil siis segase mee sees oleks hea õngetseda. Kolera tõbi seisab Prantsuse maal, Jumal tänatud, ikka mee! oma mana piirtcs  ja on säälgi wähemaks jäänud. Aga Itaalia maal, Prantsuse raja ligidal, on tõbi mitmes kohas ilmunud. Sinna on ta nende läbi sisse wiidud, kes Tulonist ja Marseljcst töwe eest ürapõgenesid. Aga tõbi ei näita seal mitte wäga äge olewat. Ehk aitab Jumal, et ta säälgi pea kustub. Inglise Egipti konwcrentsist ei ole midagi  mälja tulnud, sest et Prantsuse ja Inglise saadikud endid tähtsamates punktides  ühendada ci saanud ja Venemaa, Saksamaa ning Austria sellepärast ühele ega töisele poole oina häälesid ei anuud' Itaalia ja Türgi saadikud on Inglaste poole hoidnud, mis aga üksinda mvjuwalt ei awitanud. Inglise peaminister Gladstone on mere ministrit lord Northbrook'i Egiptuse  maale saatnud, kes sääl asju läbi peab kaaluma ja järelwaatama, kas mitte wõimalikult  pea Inglis söawäge säält ära kodu kutsuda wöimalik ei ole. Türkiittsslt. Türklane tahtis oma riigi posti tallitust ise oma pääle wõtta, ega ei kuulnud sellest, et töised temale selle asja pärast wasta räükisiwad. 2. Augustil  sõitis Konstantinoopclist kirjade auurulaew  nnnema, kes Warnasse oma paberi koormat pidi wedama. Uhes Türgi auurulaewaga  sõitis ka Austria kirja laew Warnü poole, jõudis ka õigel aeal sinna, aga Türgi oma jäi paljalt 4 tunni hiljaks! Seega ei tulnud sest Türgi jonnist midagi nälja, maid peab manal wiisil asju edasi ajada laskma, sest et temal haigel mehel ise kõiges tükis meel mitte wõimu ei ole. WaStupanemiste pärast aga nurisetakse tema üle ikka enam ja enam, nõnda et miimaksgi wist Türgi nahk lahti lõigatud saab ja iga riik omad pastlad wötab. Austris maalt. Säälsed aealehed könelewad  nüüd politika-kurjategija Stellmacheri  ärahukkamiscst. See kole mees on pvlitikatujus  mittu inimest, kes talle armsad ei olnud, ära tapnud. Tema oli anarchistlane (kõige sääduse ja korra wihkaja). Wiimars langes mees politsei küüsi, ja nüüd on ta minema! nädalil Wiini liuuas üles poodud. Ta mees läinud küll kahwatu näo- ja kurwa meelega surmatecd, aga kahetsust ei olla ta silmast lugeda olnud. Ta lasknud kaagi pääl rahuga timuka poolest enesel köie ümber kaela panna ja end mõllasc tõmmata, aga rabelemine ja siplemine kestnud meel õige kaua, enne kui hing wälja läinud. See olnud hirmus maadata. Nõuda on kurjategija  ots. Mõnesugust Sagedaste kuuleme teda, ja nääme ka selle arwamise tõe olemat, et naeste sugu seltsis maga tihti seda ette tuleb, et tarwilik  kannatus otsa lõcb, mis läbi maja rabu laab rikkutud. El see nõuda ou, seega ei maksa sest palju juttu teha. Aga mis me' muidu ilma asjata salgame: sagedaste  teemad mehed rumalaste küll ja rikkuwad  südame ja maja rabu. See ou aga aruldasem asi, seega raagime siin ühest niisugusest natuke. Mehel suri esimiue uaeue ära ja tall oli teda mulda pannes nutt silmas, aga naer südames. Wacmalt oli pool aastat mööda läinud, siis oli juba uus pereuaene majas talitamas. Noh, uus luud pütnb pubta toa see pidi jo see päris !M ise olema. Aga tarkus tuleb laga järel. Waemalt olid mõned kuud mööda läinud, kui mees juba naeie kuuldes hakkas endise uaese Recdule hääd hingamist soowima, õhkama ja soiguma: „Mo õnnis Reet ob mo onnis Reet! nõuda keeris tema putru, nõnda keetis ta iupvi. nõuda Harris ta lapsi ja korrisras nurja." Seda pidi teine naenc iga paäm paalt kuulma ja waikselt alla neeüna. Estmine nacne, kes oma elu aja sees iial ega ilmaski mere meele pärast