Tallinna Sõber IS. s«us««» aaitMik. Tallinnas IZ. M-knn Päival 1885. Uitüldkt ataltht Eestirahwalt «likl ja liaaadts. Tuleb ükskord nckdalis wälja. Maksa» rattnua» Lindf,r«'i »«riate trükimaja»: a,a >« » rubla. 40 kop.- pool-oaataa 1 rubla 40 ta». Koju ehk poetiga saadetud: >a»ta« » rubla - »ool.aa«ta» 1 rubla 70 kop. A«uruwf«d maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S ta?. Tellimised wöetakse wa«ta t UaMaaas i päriate trüktmajas. ?eteröurgis: z. S.Keeta»d«, o»ait«p°a»a 54. —Tartus: -saakmamt. -Makweres: J. Auijs. Zkaides : A. Setdelöerg. Ka?sat'us: H. Aollöerg. Kyukas: A. Mttuer't poodis. Mtjaudis i K. A. raamatupood. Ilarwas: W. Mõras: ?r»ua Atelrase. Matkas: W. Rudolfi- Auuresaares : Hh. Lauge.—Maal: kuida iseärani» kuulutakse. Waötaja redaktor W. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltilki (Baltifchport Pa^iiSvicik-IIopi».) Nieaister: OrjuS ja päriöpõlw. Omalt maalt. Tallinnast: Methodius-Kyrilluse püha. Politsei-kohtute muutmisest.  -» Kapitali intresside kroonu-maksud. - Liiwimaa raudtee Uus Wize-Kuberuör. Sisse kutsutud  sõcawäe kohuse täiljad. Wiimasest mõrtsuka teust. Onneku tiskumüie. Ilmad Leitud laps. Õnnetu surm. ..Olewitust". —. Rakwerest: Laat ja pahateud. Paidest.: Wüljarändajad. Narmast: Jõgi lahti. N Tartust: Aleksandritvoli asjust. Tulekahju. Põllumeeste Seltsist. Kawil- dast : Hingepalwe. Pärnust: Jõed lahti. Riiast: Bratstwo abiraha. Wiljandi maakonnast: Hobule-wargu».— Peterburzist: Keisrikojast. Kõrgeist ametnikkudest. Afghailistani piire-tülist. Mõnsukalegn. Pehkivast: Karjast peetud pühad. Poolamaalt: Mõrtsukategu. Mohilew^PodolSkist: Tulekahju/ Wõerältmäalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Taanimaalt. Prantsusmaalt. Jnglismaatt. Itaaliast. Spaamast. Egyplusest. Ameerikast.--Jutu leht: Emaud Gunther. Kiriku teatused. Kuulutused. Orjus ja pärispõlw. Kõne, peetud BaltiSki klubeS 16. Jõulukuu pääwal 1884, kirikliku waesle-hoolekandmise heaks. ii. Homikumaa harimata rahwaSte juures on töö-higi põlgamine tänine walitsemas, ja seal on ka orjus omal waljumal wiifil walitsemas, nii kaugelt Wene mõek neid rahwaid weel mitte Wene walitsuse alla heitnud ja riSti ktrikude paistele saatnud ei ole. Kole on neid sõnumid kuulda, kuida Tsherkesslased. Turkmeenlased ja teised Mohammebi  usulised rööw-rahwad Aasias oma sõeawangisi ja teist nende wägiwalla alla sattunud inimesi nagu lojuseid öösel waia külge käidawad, et neid sealt homikul jälle waljule orjatööle wedada. Nenda oli ja on orjuS Aasias ja nendel Aafrika randmaadel, kus Mohammedi usu wägiwaldne  mai»» walitsusele ja mõjuvusele sai, ja ainult Ewangeliumt tuleleegid wõiwad inimeste-sugu sellest teutawast  ja laastawast töbest puhtaks põletada. Khristlilkuis riikides, mis Rooma riigi waremete peal flgistwad, jäi orjuS esiteks ühel wiifil paigale, mis ennast ikka rohkem ja rohkem puhastas ja pehmendas. Kui Karl Suure all GermanlaSte wõitlemised SlawlaSte waSta algasiwad,  siis sigis aeguti elaw kauplemine söeawangidega ja rahwanimi /Slawe" sai koguni pärtssulase nimeks, keda pea köikeis keeledes .sklawe" nimetama hakati ja ka nüüd weel nenda nimetakse. Saksa-Nooma riikis ja neil maadel, mis aeguti selle wöimuskonna alla saiwad, ei walitsenud orjus aga iialgi Aasia waljul wiifil, muutis ennast aega mööda pärispõlwekS ja kaduS sellega üheS täisa ära. AinuS kristlik riik, kuS orjus rohkem Aasia waljul wiifil walttseS, oli Spaania maa. Siin sai ära wõidetud Mauri rahwas tuhandete kaupa orjaks tehtud, ja siit wenis orjuS Ameerikasse. Kuida teada, sai Ameerika ühel aeal ÄleS leitud, kus Ristiusk oma kõige alama järje peale langenud oli ja ennast rohkem Lama usuks muutma kippus,  üliwõimnlise Paapsti juhatuse all, kes kui Dalai- Lama Roomas walitses. Ühelgil teisel kristlikul maal ei ole tuisuline wöttlemine rikutud Ristiusu eest, ennast nii waljuks teritanud, kui Spaauias. Ühegil teisel maal ei ole aga ka Jumala esimest käsku: »Oma pale-higt sees pead sina oma leiba sööma", nii wäga ära unustatud, ja ei ole ennast töö põlgamine nii wäga uhkest hiilgama Grandi-mantle alla peitnud. Kui ühe wõera juhatusel Ameerika SpaanialaStele üles leitud ja oma waeaga neile lahti tehtud sai, siis oliwad  kaks tuisulist tuhinat, millega uhked Spaanialased uue maailma õnnetumate kodurahwaste peale tungisiwad: Kõige maailma heitmine Paapsti kolmekordse krooni alla, miS küll risti oma peal kandis, siiski aga risti oma alla mattis, ja tuisuline tuhin rikkuse järel. Löuue-Ameerika  alguSrahwaSte juures leitud kuld ja hõbe oliwad pea rööwitud ja SpaaniaSse weetud; siis hakati kallid metallist mägedest kaewama ja maapinna looduslikku rikkust tarwitama.  Aga mitte oma enese kätt ei pannud wõitjad labida  ja saha külge, waid tarwitafiwad selleks nõdra wöimuliõte  algusrahwaste käsi, keda wõitjad wäljaspidi Ristiusu kombetele sundinud ja selle eest Paapülst omale oliwad päriseks kinkida lasknud, nii palju kui wöUjad sellest alguSrahwaft ülepea oliwad eluSfe jätnud. Aga nende rahwaSte nõder loomus ei suutnud peale pandud koormat kanda. Hnlga kaupa nõrkestwad nemad ära ja nende töö ei toonud oodatud kasu. Ka leidsiwad need alguSrahwad wiimatS üht sõnakat eestkostjat. See oli waga preester HaS CäsaS, keS nende keSkiS Missioni tööd ilma mõegata tegi, mis läbi armastus nende wahel siginenud oli. Kõik selle ühe Ristiinimese kõned ei mõjunud aga tuisulaste ja kullahimuliste hulkade peale künni tema wiimaks  nõuu andis, nõdra punaste tööliste asemel Aafrikast tugewaid muste töölist tuua: See aitas, ja pea sigis Aafrika randades elaw orjade-kaUplemine: Kui pärast ka teised rahwad ennast Ameerikas asutasiwad, fiis wõtsiwad ka nemad orjapidamist pruugiks, ja Portugislafed, Prantslased  ja Inglased wõtsiwad inimeste-kauplemiseft osa. Ka fiiS, kui Inglismaa Ameerika asumaad ennast emamaast lahti kiskusiwad ja Pöhja-Ameerika Ühendatud-wabariik asutatud sai, kas siis jääti seal orjapidamist seisma, kui pilkamist nõutud ja saadud peale. Juba 18. aastasaea esimesel poolel töstsiwad ennast aga hääled Neegri-orjuse  ja inimese-kauplemise wasta, kuida ka juba Pöhja- Ameerika wabaduse suur eeswöitleja ja kordasaatja, kristlik  Washin g t o n, omalt poolelt orjuse wasta oli ja omad orjad priiks laskis. Sedasama tegiwad Inglased oma Pöhja-Ameerika asu-maadel ja Ühendatud-riikide pöhjapoolised  riigid. Inglismaa Parlamentis nõudis Wi lberforce  juba aastal 1788 Neegri-orjuse häwitamist ja seesuguse kauplemise üleüldist ärakeelamist, aga nöuupidamised  selle üle keStasiwav künni 1807, kuS seda seaduseks  tehti. Sellest aeast saadik on Inglased selle teutawa  kauplemise kõige agaramad häwitajad olnud, kuna nemad enne kõige rohkem pattu oma musta kaasinimeste wasta teinud oliwad. Ameerika Ühendatud-riikide lõunepoolistes  riikides kestas orjapidamine ikka edasi, ja or>aturu  ei saanud mitte ainult salakauplejatest Aafrikast weetud  Neegritega täidetud, waid kodumaal saiwad otsekohe orja-tabunid asutatud, mis oma peremeestele palju kasu töttvad. Põhja poolt, kus Ewangeliumi waim mõjus, päriti ikka ja ikka orjuse häwitamist; lõune pool mõjusiwad  Katholiigi waimu ja esimeste Spaauialaste mälestused  nende pärimiste wasta. Sagedast, nimelt kui üks uus maakond Ühendatud-riikide sekka riigiks üleS wöetud sai, oli see küsimine, kas seal orjus peab lubatud saama wõi mitte, ennast kardetawalt teritanud ja suurt tüli sigitama  kippunud, kuuni wiimaks Präsident Linkolni aeal sõda Lõune-riitide ja Põhja-riikide wahel tõeste lahti läks, kuS pärast suurt werewälamist Löune-riigid löödud ja Neegri  orjast priiks laskma suuttitud saiwad. Neegri-orjuS Ameerikas oli ainus orjuS, mis ühe Ristiinimese nõuu peale asatatud sai, kes seal juures aga muu peale mõtelnud ei olnud, kui Ameerika nõdra loomusega  kodurahwa elukergituse peale, ja keS ette arwata ei wõinud, kui suureks ahnus seda inetumat kauplemist pärast kaswatas. Waatame meie aga selle Neegri-orjuse wöimaliku  mõjumise peate, siis wöime mitmest tähest arwata, et ka sel nähknsel, tema inetumast kujust hoolimata, oma suur ja tähtjas aealoulik kutsutus olla wõis. Nüüd, kus endised  mustad orjad Ühendatud-riikide kodanikkudeks saanud, on nemad lühikese aea sees juba selget märku annud, et inimese waim mitte tema ihu-karwa järel määratud ei saa, et Neegred mitte üks alam tõug inimest ei ole, kelle waim kõrgemat haridust wasta wõtta et jäksa, waid et nendest ühesuguse õpetuse mõjul niisama täielised maailma-kodanikud!  saaoa wõlwad kui teistest. Materialtstlaste õpetus ülematest ja alamatest iniMese-tõugudest on ennast fiin selgest kui tühja mõtet üles näitanud, kuida seda üksikutest Neegritest ka enne juba nähtud, kuida ka kuulsam Wene laulik Aleksander Pushkin, oma ema isa poolt Neegri osaline oli. Juba on Ameerikas Neegrid tähtsate riigi-amettte tallitajad olnud, juba on nendest kuulsad kunstnikud saanud.  Nüüd, kus Aafrika zautamine ja harimine pääwakorral  seisab ja ühest kindlast käest juhatatud saab, nüüd wöib see äranägemine musta maailma-jäu kodurahwale suurt tulu saata, wõib seal selle eksituse eest hoida, miS Ameerika harimise juures sealisele kodurahwale hukatuseks sai Kergest wöiks tulla, et nüüd wabastatud ja Ihristlikust  hariduse-watmust kosutatud Ameerika Neegnd asuwasse  Kongoriiki woolawad, ja seal omal wanal isamaal oma suguwendade hariduse mõjuwamaks tööriistaks saawad.  NeUda ei oleks, kui meie suure aealou mõednga mõedame, need pisarad mitte asjata jooksnud, mida wägiwaldne  oma-kasu püüdmine ühe, khristlikult poolelt antud nõuu kurjuste pruukimisel, waeste Neegri-orjade silmist Viigistas. Nemad saiwad kaugele maale ära müüdud, pidiwad rasket koormat kandma, aga nende järeltulijad wõiksiwad just selle jadi palju rahwa walguStamisekS kutsutud  ja tublistatud olla. Ihulik orjus on selle omanduse-õigufe waljum wiis, mis ühel inimesel teise kohta oli, ja ainult see wiiS oli waual aeal Wanal aeal tunti ainult wa badu  st ja orjust. Ühe inimese omanduse-õiguse pehmem wiis teise kohta, pärispõlw, wöiS wast siiS sigida, kui omaduse-õigus maa ja pinna kohta sigis, kui endiste rahwusriikide asemele piiratud maariigi d asutatud  saiwad. Hakatuses langestwad tähendused rahwaS ja maa kokku, sest sugukonna wanema ehk Kuninga wõi- MuS ulatas nii kaugele, kui ennast iga sugukond iga kord wälja lautanud oli; rahwusrttgi kohalise paiga, laiuse, pikkuse ja piirete järel ei pärinud keegi. Nenda on see ka n eel nüüd nende pool harimata karjatse-rahwaSte juures  AasioS, kes weel mitte ühe kindla maariigi alamaks saanud ei ole. Seesugustes riikides ei tunta eraöigust maa ja pinna kohla. Maapind saab sugukonna karjadega niikaua üheskoos ära söödetud, kui sugukond seal elab. Läheb sugukond sealt oma karjadega jälle ära, fiiS wöib iga teine sugukond seda maad ja pinda keetmata omakS wõtta. ÜkS sugukond läheb kõige oma karjadega, oma wanematega ja walitsejatega, teine tuleb niisamati;  need sugukonnad ehk rah w a d on rändawad sugukonna- ehk rahwa riigid. Niisamati on ka nende maatükkidega,  mida ehk üks ja teine sügukonn r-liige oma iseäralise  harimise alla wõtab ja aegutt põlluks teeb. Need on ainult nii kaua sugukonna üksikute liigete era-omanduS, kui need liiked neid maatükkisi just tegewalt tarwitawad. Jätab üks sugukonna-liige üht maatükki Maha, fiiS wsib iga teine seda keetmata oma tarwitamise alla wõtta. Maal ja pinnal enesel ei ole seal mingisugust hinda, waid ainult  sel tööl, mis selle maa ja pinna tüki kallal tehtud on. Omanduse-õiguS iga maatüki kohta ei kesta seal fiiS ka kauemini, kui selle kallal tehtud töö mõjub. Peale liikuma «varanduse, ei olnud fiiS sel aeal ühelgil muul üht hinda, kus töö-jõul ja inimesel enesel, kui selle tööjõu  ostjas. Sel aeal, kus inimeste keskis ülepea omanduse-õigust  tundma õpiti, see õigus aga weel mitte maa ja pinna kohta mõjunud ei olnud, ei wõinud siis ka keegi muud omaks warandusekS soowida, kui liikuwat wara -- aSja, ja töo-jõudu, s. o. inimest ennast. Ühe inimese wõimus teise üle ei wõinud siis ka sel aeal wähemat pärida, kui seda teist inimest ennast, omaks ihulikuks orjaks. Kui edaspidi juba maad ja pinda omanduseks wõtma hakati, nagu Grekamaal ja Roomamaal, kui seal maad ja pinda kodanikkude kätte wälja jagati, siis oliwad neil kodanikkudel juba omad ihulikud orjad, keS ka esiteks selleks jäiwad ja maa-osade harimiseks tarwitatud saiwad, kuida ülepea seadused ennast iialgi järsku muutnud ei ole, waid üks seaduS ikka tarwitust mööda teisest wälja kaswis, uuS seadus tarwitust mööda wana seadust aega mööda nagu