Kardetakse ka, et ehi külm juurele kahju teinud. Paiguti on külmaga arschina-sügawad lõhked põllu pinna fiõse siginud  Kui mitte iseäranis kena kewade ei tule, siis olla wähelist leikust oodata. Siberist. leniseiski kubermangust kirjutatakse meile: ,Wiimase aastakäigu Nr. 41 sees on Werchnaja Bulanka kirjas ka Soomlaste Werchne Suetoki küla nimetatud.  Seda küla asutati umbes 30 aasta eest. Vaimuliku  elu kogupaigakS oli esiteks Abikassa kuluga üks kool-palwemaja ehitatud ja Soome Senati kuluga saiwad neis külades kirikuõpetaja Rofchier ja köster Adamsen üles peetud. Mõlemad läkfiwad, esimene aastal 1879, teine aastal 1881, kodumaale tagasi. Kool-palwemaja oli juba aaStal 1879 ära põlenud. Aastal 1881 tuli uus kõsterkoolmeister  ja tema hoolekandmise ja eestkostmise peale sai Soome Senati kuluga kena ja ruumikas kool-palwemaja ehitatud, mis 3000 rubla maksis. Kiriklikuks tallituseks oli see uus maja ikka kitsik ja köster-koolmeiSter hakkas ühe wähese kiriku ehitamise eest hoolt kandma. Mõne takistuse pärast ei olnud kodumaalt suuremat abi loota. Külal oli weike ehitus-kapital Irkutski linnas intressi peal ja mõne sooja südamega osawõtja äratamise peale heitis weike kogudus nii palju ühte nõuusse, et omalt poolelt ehitus-materiali muretseda ja kokku wedada lubas, mis wiimaks suure waewaga ka täidetud sai. Wiimasel kewadel  sai siis ka ehitus ette wõetud. Usuwennad Soomemaal  oliwad 700 rubla kokku pannud ja ehituse kuludeks köster-koolmeistrt kätte saatnud. Zumala abiga sai kirik sügiseks walmis, kuhu umbes 200 inimest sisse mahuwad, kus weikesest nägusast tornist umbes s'/, puuda raske kell kõiki neid palwele kutsub, kes ennast maailma würstist takistada ei lase. Ehituse kuludest on weel 200 rubla wõlga, aga küll Jumal, kes nii kaugele aitanud, ka seda tasuda aitab. Eestkostjad on sellejuures küll palju waewa ja ka pahandusi näinud, ikka on aga ka weike kogudus oma osawõtmist õige rõõmustama! wiifll üles näitanud. Kirikuõpetaja poolest saab seal ainult üks kord aastas Jumala-teenistust peetud. Kahe Bulanka küla kirikuõpetaja, kes 20 wersta eemal, Nishnaja Bulankas, elab, ei ole mitte Jumala-teenistuse pidamiseks Werchne Suetokis kohustatud, ei oska ka mitte Toomekeelt. Soomemaa Senati poolest Omski linnas ülespeetud kirikuõpetaja Grahne tuleb aastas üks kord. Tänawu tuli tema Talwekuul ja Talwekuu 20. pääwal sai uus kirik pühitsetud.  Osawõtmisele oliwad ka Bulanka külade kirikuõpetaja  Sahlit ja mõlemad köster-koolmeistrid kutsutud, kes rõõmuga tuliwad. Pühitsemise pääwal oli ilm kaunis tuuline ja külm. Homikul kell 9'/, tuli kogudus koolimajasse  kokku ja tuli ka palju usuwendast ümberkaudsetest küladest. Soome õpetaja Grahne pidas südamelikku kõnet nende külade kiriklikust elust, Jumalat tänades, et korda oli läinud Jumala-teeniStuseks kohalist paika saada. Pärast  palwet wõtfiwad kirikuõpetajad altari-riiStad, kahe Bulanka köSter-toolmeistri kätte anti kiriku Biibel ja muud raamatud, kohalise köster-koolmeisiri kätte Lauluraamat ja rong liikus koolimajast lauluga 300 sammu eemale uue kiriku poole. Kiriku ukse ees pidas Soome kirikuõpetaja lühikese terwitus-kõne, wõttis siis kiriku-nõuukogu wanema liike, Müller'i, käest kiriku wõtme ja keeras ukse lahti. Kirikuõpetajad eeS, köster-koolmeistrid nende järel, astuti altari ette, pandi altari-riiStad ja raamatud oma paiga peale ja pühitsemine sai oma seatud korra järel täidetud. Pühitsemine ja jutlus saiwad Soome keeles peetud; Bulanka  kirikuõpetaja luges ühe Taweti-laulu Eesti keeles. Pärast 3umala-teenistust oli pidu-laud nimetatud Mülleri  juures, kus weike seltskond lahkuses koos istus. ' Kirikuõpetaja  Sahlit pidi kohe pärast seda ära sõitma, Soome kirikuõpetaja, köSter-koolmeistrid ja mõned teised jäiwad õhtal meel jutustamises kokku. Weike Zumalä-koda on nüüd malmis, ainult altaripilt  puudub meel. Soomemaa usumendade abil on juba wiimasel aastal weike orel (harmonimn) laulu tuekS feia saadetud. Laulu-wiifide oskamises on aga Soome kogudus  õige maene. Kmwastaw on, et Eesti sugust ja Soome sugust usumendade wahel selles külas rahuta maim «valitseb,  milleks Eestlastel põhjuseks on, et Soome kirikuõpetaja ja köster-koolmeister Eestikeelise lumala-teeniStuse jalastekoolitamise  eest palju waewa näha ei taha. Meie et tahaks  küll kellegi peale kohut mõista, aga mist ei lange süü mitte ainult koguduse peale/) Uue kiriku ehitamisega on usuwennad Minufinski kreisis hea sammu kiriklikkms asjuS edafi jõudnud ja need weiked Zumala-kojad Nishnaja  Bulankas ja Werchne Suetokis on nagu tähekesed paistmas, silma ja südant rõõmustates, siin kaugel maal. Tänawune talwe on siin wäga külm. Enne Zõulut oli 40 graadi ümber külma, mis kord koguni 44 graadi peale tõusis. Uuel aastal on külm igal pääwal 30 graadi ümber olnud. Wilja hinnad on kõrged, 1 puud rukki jahu maksab 1 rubla. Kodumaa wendi terwitates soowin neile head uut aastat." ? Siberis. Werchnaja BulankaS, Näärikuu 3. pääwal 1889. Irkutskist. Küünlakuu 13. ja 14 pääwal on Irkutskis  Linnasaadikute walimised olnud. Mitte üht ainust Linuasaadikut ei ole uueste waliiud. Walijate keskis olnud  nuhtlus-asujaid ja wähe-ialisi, ja nende sekka olla ka raha jagatud. Asi on kohtu alla antud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Stockholmist, Küünlakuu 22. pääwal: Riigipääwasaadik  Berell on Ministrite käest aru pärinud, miS Rootsi walitsus teha tahab, kui Saksamaal ühe teise riigiga sõda tuleb. Ministerium on küsimist tagasi lükkanud. Berlinist. Kuueaastase Kronprinzi rügementi-teenistuse  harjutaja, Feldwebel Hauk, on kõige rügementi eeS kinni wõetud ja mangi pandud. Zda-Afrikas on Sakslased  Bagamayo linna ArablaSte käest jälle ära wõtnud ja ka need kaks suurtükki jälle kätte saanud, miS ArablaSte kätte langenud olimad. Inglismaalt. Ministerium pärib Parlamenti poolt 24 V, millioni nael stärlingi 70 uue sõealaema ehitamiseks,  miS 4"/, aasta kaikus malmis piawad saama. Kulust  tahetakse 7 aaSta kaikus lisamaksude läbi tasuda. Soomuslaem „ Sultan" on Comino saare randas, Malta ligidal, hukka läinud. MeeStekond on peastetud. Prantsusmaalt. ArmentiereS on 10.000 töölist tõrkumas.  Senna on ratsa- ja jalamäge saadetud.  Inglismaa  Kuninga-praua ou Viarritz'isse tulnud. Prästdent Carnot on teda telegrammi läbi teretanud ja kinnitanud, et tema Prantsusmaa walitsuse teenimise peale julge wõia olla Jtaliast. Crispi on uut Miuisteriumit kokku saanud. Bulgariast Serbia throni-wahetuS ja Prinz Alek. Sander Baltenbergi kostmine on kangest mõjunud. Wene> sõbraline erakond on kosumas. ") Kuida meile Werchne Suetokist kirjutati, on seal ka Eestlasi, kellele muidugi EeSti-keelist Jumala-teenistust ja lasie-koolitamist soowida oteks. Ühe Soome kirikuõpetaja kä-st, keS Soome Senati kulu peale OmSkiS üles peetud saab ja sealt üks kord aaStaS Soomlaste juure Werchne SuetokiS tuleb, aga pärida, et tema seal ka EeSti-keelist Jumala-tecniStust piaks ja selleks EeSti keelt õpiks, see tahab liig olla. Kõige parem oleks, kui EeSti ja soome kogu. dused oöuu peaksiwad, ennast nenda ühendada, et omale omais külades kokku üht kirikuõpetajat saada wõiksiwad, keS keelt ja Soome keelt oskab. -T- S." t. Jutu leht. Waesed-kapsed. (3ärg.) Fritze naeratas. ,Kui kirikherra kauemine siin oleks, siis ei oleks Teie seda mitte ütelnud/ algas tema uueSte. ,Kui mina raha teenida tahaksin, siis wõikfin rahuliselt oma töö juure jääda mina olen wäljaõppiuud rätsep sellel on ikka meel kuldne põhi. Minul on peale selle muidugi elada, minu kallis isa on minule head pärandust järele jätnud. Mis lastega ümberkäimisest maksab, seal tahaksin küsida: keS on siis neid lapsi tallitanud, kui ema kaua haige oli ja sellest aeasi saadik, kui tema ära suri? Ei keegi teine kui Fritze, kirikherra! Aga see kõik on tühi lori, mina ütlen Apostliga: , Kiitlemisest ei ole mul küll kasu." Mina wõiksin küll ühe ehk kaks neist laõtest wäljapakkumise  juureS omale saada, aga mina tahaksin kõik kuuS oma juureS pidada, nii kaua wähemast, kui Anna elab, sest seda olen mina temale töutauud, ja mida Fritze tõntanud on, seda tema piab. Need waesed lapsed on juba nii palju pisaraid walanud, pärast oma mõlemate wanemate surma, Anna piab pääwad ja ööd mälude waSta mõitlema: see oleks armutu, neid nüüd üksteisest kiskuda. Selleks on meel aega, kui elu ise neile lahutust toob, kui Heincr ametit piab õppima ja Leene teenima minema, kui Jumal waese Anna koju kutsub. Siis et tea nemad muud ja piawad sellega leppima. Aga nüüd, kuS need waesed haawatud südamed meel merd jooksewad nüüd oleks see armutu. Õppigu kirikherra ise neid lapsi tundma, kuida nemad üksteist armastawad, Teie sao' : isegi ütlema, see oleks armutu. Kuludeks mina palju päri. Raha mina koguni mitte ei taha, ainult wilja, kartuhwleid piima, kapsaid ja seesugust. See ei taluperemeestele raskust ja minule teeb see kergitust. kindlast määratud piab kõik olema, et lapsed ennast kerj lasteks ei pia, miS neile hea ei ole. Minu õnnis i ütles ka, et kõik kindlast piab määratud olema, ja tem tundis elu ja elu tarwitust. ,3a Teie mõtlete siis tõsiselt selle peale, seda suur koormat oma peale ja kõik kuus last oma juure wõtla? Kuida tahate sellega korda saada?" ütles kirikuõpetaja imestates. ,Ja, kirikherra, seda mina mõtlen ja tahan, ja Jumal saab mind aitama. Kui kirikherra juba kauemini  filn ja mind leeritanud oleks, siis moiksin Teile ütelda, kui palju see minule maksma tuli, oma kallist wabadust lastele ohwerdada, aga wõitu olen katte saanud. Nüüd on kirikherra ja peremeeste asi õiget otsust teha/ ütleS Frihe. Kirikuõpetaja oli sügamast liigutatud waese hckrjapõlwelase  nõuu üle, kelle maimust nii kallis meel wälja paistis, mida tema selle umbkeua keSta seeS mitte otsinud ei olekS. Tema küsis meel mõuda, ja kui ka wanake ikka oma lauset  korrataS : ,Kui kirikherra juba kauemini siin olekS/ siiski kaswis usaldnS ja kui kirikuõpetaja wiimaks ütles: ,Mina arwan tõeSte, et Teie plaan kõige parem on, paneme  seda ZSsanda peale/ siis oli Fritze üsna liigutatud >a lahkus palju rõõmsamalt, kui tulnud oli. Minnes wabandaS  tema ennast meel oma kuju pärast. ,See oli Jumala tahtmine, et minu jalad nii lühikeseks jäiwad," ütles tema, ,aga peaS ei puudu ühtigi." ,Ja südameS puudub meel wähem/ lisaS kirikuõpetaja juure, k::i wõeraS uksest wälja lätS. (3ärg jääb tulema.) Xo»-°-e-° 2-r« ILB9 TrllNN," 9, ndf.r«' i » Il r I, .-. ,°nr.« ,-. k»l»g°. WMmine. Tallinna Linna kohtu poolest saamad need, kes endist bon Gloy maia Wene-uulitsal, politsei hooneks ümberehitada oma peale tahtwad wõtta, selleläbi üleSkutsutud, foowimise-kirjad kinnipandud üulbrikute sees mitte hiljem kui su 8-ma Paastukuu paawam par. louu. ktu s Linna kohtusse stsse anda. Ligemad tingimised, ehituse-plaan ja ehituse hind wõlwad igapääw asjatoimetuse aeal Linnakohtu kantseleis labimaadatnd saada. Tallinnas, Linnakohtus, 24. Küünlakuu p. 1889. Linnapea Baron MahÄell. Linna Sekretär O. Benecke. Teada and mised. Tartu kreisis ja kihelkonnas olew Kamstu karjmöis Poksi 340 wakamaaa põllu- ja 450 wakamaa heinamaaga saab ilma ekawa inwentariumita Jüripääwast sel aaStal wälja renditud. tzähemat teatust annab igal Laupääwal KawaStu möisaherra. jmmtil mad, segatud mets ja heinamaa) saab Peterburgi  kubermangus 300 kuuni 1000 des« sütini suurustes tükkides müüdud, ku! ka kuuni 2000 deSsätinini rendi peale antud. Ligemat teatust saab Tallinnas HoSpidali-uulitsaS Nr. 247, korter Nr. 2. > Talukoha MM ostmise koutrakt lehti 01l saada Lindforsi pärijate trükimajas. Hinnad Tallinna turul: 3. Paastukuu pääwal 1889. Kartuhwlid, tshetwk ... 33 kop I Herned, toop K „ Leadsed, toop 6 „ Tangud, toop 7 , lWetkse Uha nael .... 10—15 „ !Sea liha nael .... 9 . Röösk Piim, toop .... 4 . Hapu piim, toop .... 5 „ Koore kortel 4 . Laua wõi nael .... 33 „ Püti wõi nael .... 29 „ Muna paar 4 „