ennast seaduse järel ülespidada. Se tüli on teda ühe korraga kuulsaks meheks teiuud ja kui selle kuu 16. pääwal oma walijate ees kõnet pidas, sai tema rõõmukisaga teretud ja tuhanded  ja tuhanded oliwad kokkuwooland, teda kuulma ja aüustama. Üleültse näitasiwad Euroopa asjad möödaläinud nädali lõpul sedawiisi seisma: Berliini konferenz oli kõmalt kui lepitaja Türgimaa ja Greekamaa Vahel kokkuaStunh, keS mõlemile poolele head nõuu anda Mhtes, ilma et ükski üksik suurriik ehk ka kõik suurriigid ühel nõuul ja ühel jouul selle awaliku ja üleüldise rahwakohtu otsuse täitmist oma peale wõtta tahtis. Kui aga ikka selgemaks tõusis, et Türgiwalitsusel Euroopa pärimiste peale muud wastuft anda ei ole, kui kahe keeli st tõutust, mida täna tehakse ja homme kawalast käänatakse, siis hakkas suur-riikide kannatus lõppema. Se ei wöinud ka teisiti olla, sest aegamööda oli üks olek siginend, mis mitte rahu ega mitte sõda ei ole. Ükski riik ei wõi oma sõeawäge ja sedawiisi oma alamate koormad kergitada, sest igal pääwal wõib sõnum tulla, et homikupool tuli lahtipeasis ja kustutamiseriistu  tarwis läheb, mis aga riikide elus muud midagi ei ole kui wägewad sõeawäed. Suurriigid  näitawad siis ka nõuuks wõtnud olema Türgiwalitsusele näidata, et aead möödaläinud on, kus nende nöuuwötmisi Konstantinopelis naerda ja nende otsuseid täitmata jätta wõis. Kuida näitab, saab walitsuste keskis nõuu peetud,  mil wiisil Berliinis räägitud sõnade järel teud astuma peawad. Londoni aealeht /Standart"  kirjutab, et G ree ka maal põhjapoolist piire peal 45,000 meest oleks, kes igal silmapilgul walmis on, üle piire astuma. Greekasugu rahwas nendel maadel, mida selle riigi omaks mõisteti, on Greeka salasaadikute läbi sette aea seeS ka ettewalmiStud, et sõeariistade alla astuks, niipea kui Kuningas Georgi sõeawägi ftssetnleb. Niipea kui sissetungiw sõeawägi üle piire astub, saada kuulutused saadetud ja Euroopa riikide abi Greekamaa heaks palutud. Et sette peale abi tuleks, nimelt Prantsusmaa ja Itaalia poolest, ja mitte üksi prii tahtlikust söeamehi, waid söeariistu ja teist fõeatarwitust, seda loodetakse Ateenis kindluste. Teisel poolel ei wiideta aga Konstantinopelis ka mitte aega. Kuida Viini sõnumid tuliwad, on juba käsku antud teist Türgi sveawäe jägn sõea wasta walmistada ja tagawara wägisissekutsuda. Ka sõealaewad saawad kiireste korra peale seatud jaWiksugust sõeatarwitust walmistakse wäsimata. Türgi pealinnas olla ka söeatusu kangest leekamas,  nn imelik se ka olema näitab. Janiinas üteldakse ka wastapanemise-waim Greekamaa walitsuse wasta suur ja käre olema. Kõik näitab selle peale tähendama, et Berliini konferenzi  järel werewalamist oodata tuleb, ja et se weri üksi nende wahel jookseks, kellel eesotsas  selle asjaga tegemist on se on wäga kahewahel. Türgi walitsus mängib aga kardetawad mängu. Pannakse seal pool Euroopa  tahtmist wasta, siis wõiks sellest lõpetuse  hakatus tulla. Riia näitusel on Eestimaa ettepanijate peale need aunpalgad langend: Hõbe auuraha ja aunkirja on saanud: 1) N von Essen Karrolaft, lambakaSwatamise  eest. I. auupalka (hõbe auuraha) on saanud: 1) von Ramm Kloostrest, ühe Breitenburgi sõnni eest. 2) Franz Krull Tallinnast, ühe waskse wiinapöletamise riista eest. 3) F. Wiegand Tallinnast, a) ühe aurumashina  ja d) ühe peksnmashina eest. 4) Baron Bernhard Üksküll Shloss Wigalast,  ühe punase täku eest. 5) Döring KeblaStest, ühe halli täku eest, nimetud ,Sedan". 6) Tallinna P ress-p ärmi wabrik, wchast tehtud press-pärmi eest. 7) C Hennies Tallinnast, ühe keeduahju  eest. 11. auupalka (brongs auuraha) on saanud: 1) Baron Otto von Bu dberg Wanamsisast, a) ühe Jds-Friisi sõnni eest, b) wiie mullika eest. 2) Baron Bernhmd Üksküll Shloss Vigalast.  ühe Shostdown-Breitenburgi sõnni eest. 3) Metsnik Kühnert Tallinnast, ühe kännulõhkumtse kruuwi eest. 4) Graf C. von Siev e r s Kastilt, ühe täiewerelise mustla traawel-täku eest. 5) Lips on Tallinnast, makkarooni eest. 6) F. Wiegand Tallinnast, s.) ühe aurumashina  eest, d) ühe kahekordse käsipumba  eest. 7) Sakku õlle wabrik, õlle eest. 111. auupalka (kiituse kiria) ou saanud: 1) Baron Bernhard Üksküll Shloss Vigalast,  ühe wöigu Persheron poolwerelise mära eest. 2) Baron Otto von Budberg Vanamõisast,  ühe Ida Friisi mullika eest. 3) G. Söder m a n n Tallinnast, pressitud ttaelade eest Jokkis Brnkist Soomemaalt. 4) v o u Ramm Kloostrest. ühe Breitenburgi sõnni eest. 5) Tallinna PresS-pärmi wabrik, pressitud  praaga eest. Üleüllse on Eestimaa peale 23 auupalkae langend. Ettepanijaid oli Eestimaalt 17. uendseas  8 maalt ja 9 linnast, ühtekokku 76 nu rega ja umbes niisama palju näidnmsjadega. Kiriku teadused: Jaani kirikus: 6. Heina-k. p. teeb pastor Grohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Kaarte kirikus teeb 6. Heina-kun paamal pastor Brasche jutlust. Müha-Waimu-kirikus teeb 6. Heina k. p. pastor Bergwitz jutlust. Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas. 4. Hema-kuu p. 1880. - Trükitud Lindf °rs ' i pSrijate juures ja kuluga Teadaandmised. (ZMz) Tellimised meie lehe „Tallinua Sõbra" peale, saamad igal ajal wastuwõetud ja esimised numred järelsaadetud igast kohast, kus selle lehe tellimised wastuwõetud saamad, ja Kindforsi pärijate trükimajas Tallinnas. Wkrsket Portlandi Sementi wäga hea wesi-ehituSle ja krohwimise  tööde tarmis pakuwad odawalt  müia W. Mülleris Snccessores äi Co, Wene uulitsal, Kaubabanki majas. Tmiijatt koha kuulamist tllntvr on nüitd Pitka uulitsal Nr. 4S/ISS, Ruleowiufe majas. Wanad wiilid saawad heaste ja odawaste ulesraiutud Gd. Plehn i wiiliwabrikus, suure Arewjewi uulitsas Nr. 338. Mg luis Wja ou «iiit priihospidali taga. Magasini uulitsas Nr. t9ü cl. Kyt maja linnas ehk linna lähedal, saab 6 kuuni 10,000 rubla eest osta otsitud. Miilajad saawad palutud kirja läbi O. T. pookstawite  al omad miiia olewad majad selle seitungi wäljaandmisekohta itleSanda. Kuulutus. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada, peame aga sellepärast paluma, niipalju kni wõib rohkem lehti ühes pakkis tellida. Iga lugejale oma adresst peale saata, käib üle meie jõu. palume oma auõtud lu- kaeblusi selle üle, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaaudmise paika, Kndfml pärijatk trükimajasse Tallinna saata. Sesuguue  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetamist ja wiidabaega. Minu rääkimise tunnid on nüüd homiku kell S tv ja pärast lõunat kell A--S Arhitekt A. Sabter, Tallii nas, Pitka nulitsas, Hiekische majas, rohelise turu junres. Auna» teada norema inimestele, kes soowiwad saksäkeelt rääkima õpida, wõiwad odawa hinna eest tun» difi saada weike Arewjewi nulitsas Nr. 300. HcMtisama mõisas on HA watta-maa talu müm Nlnlink» Leima Unnad: 1 Leili 18 naeta 32 kop. 1 „ 8 „ 26 „ 1 .. 4 12 „ Hinnad Tallinna turul. 2. Heina-kuu pääw. Karduhmlid, tsetwk. S 0 kop. Herned, t00p.... 8 „ Leatsed, toop .... « Tangud, toop . . . 10—11 „ Weikse liha nael. . 13—18 „ Sea liha nael. . . 15—16 . Rõõsk piim, toop . 4 , Hapu piim, toop. . 4—5 „ Koore, korter... . 4-5 ~ Laua wõi, nael . . 30—32 „ Püri wõi, nael. . . 24—27 „ Muna paar .. . 3—4 ~ Kauba-hinnad. 23. Jaani-kuu p. 1880 : Soola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 9 rbl. Heringi tünder 18 —24 rbl. Silgu tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 30 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 50 kop. Männi puude süld 4 rbl. 50 kop. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—20 rbl. Katuksekiwid tuhat 40 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop. Uks Lehm on Karjawärawa taga ärakadunud. Palutakse teda tagasituua Heringa uulitsale Nr. 204, Marie Siefarthi majase. Ma annan anu sa tellijatele teada et mul s puusärgid S igas suuruses walmis on ja saawad seda mööda ehitud, kuida keegi aga soowib ruttu ja odawa hinnaga. Peale seda on mul ka mööblid aliva hinna eest müia. J. Trumberg, Suure Tarto-maandel Nr. 254. Selle lehe tellimist ja teMmise raha nwtawad «>asta: : J. Husen, Suure Hiioma-mõisas. koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aptekis,  Saggadi mõisas: M. Gustavsohn Koero: W. Duglas, Simunas: W. Normann,  RagawereS: W. Lepp, Alel: Jakob Mlwauder, KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, Abias: J. Jung, WõrruS: Bielrose proua, Walkas: M. Rudolfiks  raamatu-poes, Narmas: M. Põder. Wiliandis: raamatu-kauplefa C. Kreutzdahl.