wastatawa ameti kohaliseks teeb. Nende seisuse, ame - ii, rahwuse ega usutunnistuse peale ei pea maadatud saama. Seda joont mööda peawad ka kõik need tänised Linnasaadikud kaudidati kirjas üleswõetud saama kes ennast tänini selle anu kohaliseks wäljanäitanud on, mida nende kaaskodanikud neile oma endise walimise läbi andflwad. Selle järel kuulutab efimine Wali-komitee: j) Kõik selle komitee asjatallituS saab awalik olema.  Sellepärast saamad kõik nöuuwõtmised ja tallitused nii pea kui wõimalik, awalikult kuulutatud, ja komitee annab kõige lahkusega iga soowitud asjaseletust ja nöuutud  tähendust. 2) Se Wali-komitee peab kui walikonna tõörist omaks kohuseks, walikonna tahtmist täita, ja palub sellepärast iga üksikut walijat iseäranis, oma soowimist komiteele ilma wiwimata teada anda, iseäranis aga kõige hiljem 1. Hatwekim pääwast saadik, omalt poolelt soowitud walitawale ehk kandidatide nimest kirjalikult üles anda. Need kirjad saamad niiheaste Wali-komitee eesistuja, kui ka liigete poolest wastawõetud ja peawad fisseandjatest allakirjutud olema, et segadust ei tuleks. Mitu walitawad kirjadega ühes antakse, see jääb sisseandjate hooleks, rohkem  kui 72 ei pea neid aga mitte olema. Sisseandjad saamad iseäranis palutud: k) Et igal walijal igat walitawat ülesanda tarwlS ei ole, siis andku igaüks omalt poolelt üksi neid üles, kes nendel kui usalduse-w äärt täitsa tuttawad on. d) Nimelt andku nemad ka neid täniseit Linnasaadikuit  üleS, keda nemad nende äraproowitud tubliduse pärast uueste walida soowiwad. <Z) Parem oleks, kui walijad ennast weikemates seltskondades  ühendaksiwad ja üheskous walitawate nimest  üles annaksiwad. Seda wõiwad aga üksikud walijad ka üksi teha. Wali-komitee ja selle üksikud liiked töutawad fisseanjatele,  et nende allakirjutud kaudidati- ehk walitawate nimekirjad  mitte awaldatud ei saa. 3) Wali-komitee wõtab nende kohta, kes ise walimisest osa wõtta ei taha ehk osa wõtta ei wõi ja seda woltmeeste läbi toimetada soowiwad. wolikirjasi wasta ja palub, neid wolikirjasi wiiwimata flSse anda. Trükitud wolikirja-paberid  ou Wali-komitee eesistuja juures ja Linnakohtus maksuta saada. .4) Et üksikute walijadega kergemast läbirääkimisele saada wõiks, on Wali-komitee "ennast esiteks neljaks abikomiteeks  jäutnud, mis oma toimetust peakomitee seadmist mööda tallitawad ja sellele omast tallitusest aru annawad. Esimese abi-komitee juhataja on Redaktor E. Heubel, teise abi-komitee juhataja Konsulent R. v. Antropoff, kolmandema abi-komtee juhataja Raeherra J. Pfasf. neljandema abi-komitee juhataja Redaktor Chr. Mickwitz.  5) Pea komitee ja abi-komiteede koosolekud saawad korraliste kohaliste aealehtede läbi kuulutatud. Tallinnas, 6. Wiinakuu pääwal 188 t. Efimise Wali-komitee nimel: Eesistuja E. Erbe. Teine Wäli-komitee olla ennast herra Th. Jakobsoni juhatamise all kokkuseadnud. Se armastab ennast tänini ndn sisse mässida ; kes selle liited on, seda ei ole kusagil kuulutatud Meie ja meiega iihes kõik need Tallinna kodanikud, kes teise Wali-komitee sünnitamist osa wõtnud ei ole, tunnewad seda komiteel üksi nendest tõrelemise-kirjadest,  mis Tallinna Saksakeeli lehtedes seisiwad ja herra Th. Jakobsoni poolest sissefaatetud oliwad. Nendest kirjadest  näeme, et teise Wali-komitee nõuudmist mööda ühest Tallinnast seits e walikonda ja erkonda oma erasaadikutega peawad lõhutud saama, kuida meie juba selle lehe wiimases numres tähendasime. Peale selle tõukab  herra Th. Jakobson teise Wali-komitee nimel esimese Wali-komitee peale kaebtust, kui tahaks see linnawalitsuft, aea" ehl „kesk-aea" korra peale seada, ehk selle peal pidada Mis need sõnad tähendawad, mida meie päiwil  inimeste hirmutamiseks, nagu kolli laSte hirmutamiseks tarwitakse, seda ei ole herra Th. Jakobson fissesaadetud kirjades  seletanud -, kas tema seda waliksnedes teinud on, see on meil teadmata. Aealoust on meil nii palju teada, et sel sõimatud ..keskaeal" kodanikude üksmeel linnades kindel oli ja nimelt Hansa-ühendnses linnast nii wägewaks tegi, et need suurtele riikidele seadusi ettekirjutada suutsiwad. Esimese Wali-komitee kuulutusest näeme meie, et kõik Tallinna kodanikud, igast rahwasugust, seisuse st ja usutnn is tns est ühel meelel Linna saadikute walimisele kutsutud saamad. On se herra Th. Jakobsoni aru järel keskaegne elukord, siis ei wõiks küll ühegil mõistlikul  Tallinna kodanikul midagi selle keskaegse elukorda vaSta rääkida olla, kui ka Tallinna kodanikud ühegile riisile  seadusi ettekirjutada ei himusta. Igast linnajäust jä alewijäust nõuab teine Wali-komitee ehk õigem, nõuab 'herra Th. Jakobson erasaadikuid, keS oma walikonna eest ' staksiwad. See näitab neil kahelt poolelt kardetaw olema.  Esiteks saakstwad selleläbi Linnasaadikute nõuugokud erakondade tallermaaks tehtud ja üleüldised tarwitused jääksiwad tähele panemata. Teiseks peakfiwad aga ehk ka mõned alewijäud häda pärast mehi Linnasaadikute sekka walima, kes küll auusad mehed olla wõiwad, kellel aga oma elus wõimalik ei olnud, oma teadust nii palju kosutada  ja oma silmaringi laiendada, et nemad seda oma wastawad ametid täiesti tallitadata wõikflwad. Need langeksiwad siis täi es te kõnemeeste wägiwalla alla, ehk need sunniksiwad häälede paljusega neid teisi oma alla, kellel oma õpetusejärge mööda laiem silmaring on, kes üleüldiseid asju paremini juhtida oskawad. Teiste sõnadega:  õpetud Linnasaadikud langeksiwad õpetamata Linnasaadikute  sundmuse alla. On see herra Th. Jakobsoni aru järel aegse elukorra" kohaline siis on temal asja küll, ennast esimese Wali-komitee wasta tunnistada, siis on aga ka mõistlikumatel kodanikude! asja küll, enuast selle „uue-aegse elukorra" wasta tunnistata. Et õpetud mehed suuremalt jäult juhatajad, õpetamata mehed suuremalt jäult juhatawad on, see on looduslik. Neid mehi on küll ka, kes ilma korraliste koolitamisteta ennak omas elus kõrgema järje peale tõstsiwad, neid wõib linnas ja neid wõib alewites elamas olla ja need kõlbawad wäga heast üleüldiste  asjade tallitajaks. Meilnäitab aga, kui oleks just esimese  Wali-komitee nõudmise järel wõimalik, seesugust mehi Linnasaadikute sekka saata, sest walijav wõiwad neid tahtmist  mööda igast linna jäust wõtta, kuna teise Wali-komitee  nõudmine seda keelab. Esimene Wali-komitee annab sedawiifi siis ka walijatele piiramata õigust, teine Walikomitee  piirab nende õigust- Piiratud ja pingutatud seltskonnad  on wana-aegsed; laientatttd seltskonnad on just selle waimu nõudmised, mille põhjusel uus linnaseadus seisab. Eks ole siis eflmine Wali-komitee rohkem uue aea, teine Wali-komitee ehk herra Th. Jakobson rohkem wana aea «auline? Olgu see kõik kuida on; niipalju peab iga üks tunnistama, kes külma merega asja ülearwab,  et see seletus, millese ennast teine Wali-komitee tänine  mässind on, üleüldist usaldust selle peale kosutada ei wõt. Saladuses ei nõunta muidu iialgi üleüldisi kasu, waid ikka erakoudlist kasu, Erakonnad on ikka üleüldise kasu takistused ja üleüldine kahju on ikka minnaks ka erakondade enese kahju, sest erakonnad ei ole iialgi muud midagi kui ühe ja sellesama pea-kehakonna üksikud jäud ehk liiked. Wõib olla, et ka siin jälle wainule rebitud on. Aga walijad peawad kui Tallinna kodanikud walima,  mitte kui „r ahw a m ehe d". Tahetakse kuidagi ees olema walimise sisse segada, siis waadaku  Tallinna Eestlased ette. kaS se ka Eesti .rahwuse" kasu ou. mida nõuutakse, ehk kaS tahawad mõneb teis ed Eestlasi jälle üksi aga oma hoowadeks tarwitada, kuida neid tänini paraku, nii sagedaste hoomaveks tarmitatud  on. Eesti sugust Tallinna kodanikud tehke omad selged silmad lahti! Meile on üks kiri saadetud, mida siin alamal üles paneme. Wahete wahel on hea, kui kokkuleppimisest, ühest meelest ja armastusest ülemate ja alamete wahel kuuleme. Tülist ja üleskihutamisest ülemate wasta helisewad  meie päiwil teed ja turud ja nõretawad paraku mitmed aealehed. Meie ütleme: üleskihutamised ülemate wasta. Sest, armsad lugejad: katsuge omad- südamed tasasel ja tõsisel meelel läbi. Kui .Sakala" ja mõned teised sesugnsed lehed wõitlemistest .Sakste" ehk .Sakslaste"  wasta kirjutawad, kelle peale teie siis küll mõtlete kaS nende meeste peale, kes teisest rahwasugust sündinud on, wõi nende meeste peale, keda seltsilik elukord, rikkus ehk muud midagi kõrgema elujärje peale tõstis, kui teie seisate? Need tülid, mida meie päiwil mõned meie aealehtedest kihutawad.need ei käi omas wiimases otsas mitte .Sakste", s. o. Sakslaste  wasta sellepärast, et nemad teisest rahwasugust ou, waid käiwad üksi nende wasta, kes seltslikkus elus kõrgemal  seisawad. olgn nemad Sakslased, Wenelased ehk ka Eestlased. Seesugused seltstikkud tagakihutajad  Sozialistid  on iga rahwa.. seas, halwa rahwa keskis ikka lahtist kõrwa leidnud. Üksi halwa rahwa kõrwakötistamiseks  on seesugused lehed kirjutatud ja saamad seesugused  kõned peetud, ja kõik need heidawad ja alandawad ennast halwa rahwa sekka, kes seesuguste kirjade ja kõnede  üle rõõmu tunnewad ja tmmistawad. Alamad seisused,  iseäranis aga taluseisus ei ole iseenesest koguni mitte halw rahwas, waid kõik on omast kohast auusad riigikodanikud, kes oma seisuse peale uhked olla wõiwad. Üksi neid wõib halwa rahwa sekka lugeda, kes teist seisust wihkawad ja sellega .tmmistawad, et nemad oma enese seisust mitte ei auuSta, sest kes oma enese seisust ja sellega ühes iseennast auustab, sellel ei ole asja teist seisust wihkada,  seisaks see ka nii kõrges, kui tahes. Uksi kadedus sigitab wihkamist ja need mõlemad on halwa waimu ja halwa mehe märgid. Just selle läbi teemad talikihutused  rahwale nii suurt kahju, et need seda kadedust ja halwa meelt äratawad ja ärritawad, mis iga inimese pimedamas  südamenurkas waritseb ja iseenese ja oma seisuse Mustamist lämmatab, kui äratatud ja suureks kaSwatatud saab. Kurjad kirjad ja kurjad kõned furmawad sedawiisi alamate seisuSte iseenese auustuWm wihkamisele' ülemate seisuste wasta kihutawad ja ärritawad. Jumal tänatud! weel ei ole kihwtised kirjad ja kõned meie talurahwa keskis iseenese auustamist surmata suutnud. Weel on mehi küll, kes teades, mis nemad on ja mis ülemad seisused on, julge Mustamisega ülemate ette astuwad.  Sellest annab ka järgmine kiri tähte, mida sellepärast  rõõmuga üleSwõtame. Ehk kosutame sellega auusa rahwa iseenese auustamist ja õiget uhkust, ja wähendame halplaste körklust, mis wiimaks muud midagi ei ole, kui wilets iseenese seisuse põlgamine. Kiri on nenda: pKuldpulma kohta Kuusiku mõisas, millest „Tallinna Sõber" oma Nr. 28. sees mõnda ülespannud, ei ole minul palju rohkem juure lisada, kui aga seda, mida tagajärel  kuulda saanud olen. Wallarahwas pühitsenud mõisawanemate kuldpulma ühest homikust teiseni mõisa rohuaidas, kus pärast pääwaweeru hulk latreid ja lampist Zöt walgustand, nenda et mõned ennast unenägu nägema arwanud. Et rahwas seal oma enese leiwakotist ja kaljalähkrist  ihukinnitust ei wõtnud, seda on iseenesest arwata; juba seal ikka peale küünlawalguse ka weel mõnda mnud leida oli; ega muidu ükski oma kallist aega oleks wiita raatfind. Pulmapääwa homikul, kui ptdanu- Tallitaja Jüri Nimmer lihtlabast kõnet, mis just süd damest üle keele libisend. Kõneleja enese mälestust mööda olnud kõue umbes nenda: ,Auustatud ja kallid mõisawanemad, Herra ja Praua! Tänasel paamal, kus teie lapsed ja lapselapsed ning sugulased  kokku tulnud, Teid sel tähtsal pääwa! teretamata ja Teile õnne soowima, wõtsime ka meie, Kuusiku ja Sikelda malla mehed julgust südamesse, sedasama teha; sest eks meie ei ole ka Teie lapsed? Teie olete meid kaswatanud ja õpetanud, ikka õige tee peal hoida püüdnud. Suure hulga meitest olete Teie nagu mahajäätud linnupoegi kokku korjanud, meid koolitanud ja õpetanud, leeris käia lasknud ja inimesteks kaswatanud, ja uende seas olen ka mina. Kui mitu kümmend leske ei tõsta tänu ohkades, tänasel pääwal omad filmad taewa poole, kelle pisaraid Teie omal aeal kuiwatanud olete. Mina oma kohta ei suuda küllalt Jumalat tänada, et ma omal aeal neist otfijatest" olen maha jäänud. Teie, kallis Herra ja Praua õpetuse ja juhatamise all on minust mees saanud, nagu mitu teist meie maldades. —. Aga kuhu need ääre-Stsijad" on saannd? Mõne noore mehe teekond ei ole kaugemale ulatanud, kui wangikotta. Teised muidugi jõudstwad õige kaugele ja paraku õige ellaste, kannuksed jalgas, söeameeSte kaitse all! Paraku tuletan ma sellega asja meele, mis Teite, auustatud mõisawanemate meelt wõiks kurwaStada, mis ma kardan, sest et Teie silmad on mesiseks läinud. Sest need noored mehed oliwad muist just nende seast, keda Teie oma helde südamega tanawatelt,  aidade ja kraamide äärtest olite korjanud, koolitanud, leeritanud ja inimesteks kaswatanud. Nemad wiletsad ei ole märkanud, oma kõrwu kihutajate ja eksitajate madukeelede  mee eest lukku panna, ja ei oskanud Teite õpetust wasta wõtta. Kes aga ei kuule, see saab katsuma! Ja Teie, auusad Saksad olite uhked küll, neile mitte meele tuletada, mida ja kui palju nemad Teile tänu wõlga jäiwad.  Aga Jumal, kes kõiki ärateab, on Teid õnnistanud, Teile pitka ja kõrgest auustatud elu annud, täis rõõmu ja õnnistust, kuida Teie lapsed ja lastelapsed seda ülestmmistawad.  Jumal õnnistagu ka nüüd ja edaspidi Herrat ja Prauat ja lasku Teit weel kaua elada, waldadele  rõõmuks, juhiks ja kasuks! Wötke kallid mõisawanemad  meite weikeseid andeid meite hea tahtinise tunnistuseks  ja selle pääwa ning meie armastuse mälestuseks wasta, mida meie südame tänutäheks Teile pakkuda julgeme.  Kuusiku ja Sikelda waldade peremehed tõukamad iga pääwa homikul palwet Teie eest teha, nii kaua kui Herra ja Praua elawad!" Peale selle kõne tunginud ükS wõeras talunaene rahwa hulgast wälja, küünarnuki abiga teed tehes ja hüüdes: „Nüüd andke ruumi, nüüd mina tahan rääkida, mina olen Liigwalla naeste saadik/ tema ei ole aga mitte kõnet pidanud, maid on järgmist laulu laulnud: „Tere armsad Kuusiku saksad, Tere, auulik peigme' herra, Tere, kena pruudikene! Ärge mitte pange pahaks, Et ma lausa talunaene Julgen pidu kotta tulla. Aga pulma sõnumid Helis'wad kui rõõmukellad Me Harju, Järwa maada, Üle Koere Liigwa walda, Otse meie küla keski. Ja ma pesin palged, silmad, Käed ma kinkisin ka puhtatõ; Wõtfin kirstust seelikuda,