Tallinna Sõber K' 25. Kuues aastakäik. Tallinnas, W. laani-knu Mwal WZ. Ultiildne ktkleht Etstikkhivkle «asi j« li«»gdts. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» Li»dfor»'i pSriate krükimajas: ..«tas 2 rubla, 40 kop. pool-aaSta» 1 rubla 40 kop, Koju ehk postiga saadetud: gMaS » rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta t TaM««as: Li«dsors'i päriate krükimajas. H»eierLurgis: J. S. Seekandk, vs-usporaa U 54. Harkus: W. Just. Ztakweres: L. Wattly. haides: A. Seidelverg. Kapsalus - H. KollSerg. Lihulas: 11. Mttner'! poodis. Mlzandis : H. J. Karow'i raamatupood. Knuresaares: Th. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport ReatSter: Ikka weel eksitused ja tehtud segadused. Omalt maalt. Tallmnast: Kubernör reisimas. Eestimaa Sizriod. Tartu loomanäituse ja tõuglooma laada auupalgad. Põllu ja heinamaa sõnumid.  Linnasaadikute  kogust. Raudteede sissetulemisest. Peenwargatc seltskond. Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi tegewus. - Viljandist: Tulekahju. - Võrust: Jubeli pääw. Peipsi rannast.- Kalameeste häda. Riiast - Maapääwalt. Liiwimaa rahwa hulk. — Pärnust ! Tulekahju. Kuuramaalt: Väljarändajate häda.  Peterburgist  ja Kronstadtist: Keisrikojast. Soomemaalt: Mõnda. Moskwast, Nishny-Nowgorodist. Warshawist. Mohilew-PodvlSkist. Kalugnst. Kharkowist, Tiflisist. Jekateriuoslawist. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Rootsi, Norramaalt Belgiamaalt. Prantsusmaalt. Itaaliast. Egyptusest. Uuemad sõnumid. Jutuleht. Ikka weel eksitused ja tehtud segadused. .Walgus' oli oma 28 fees üht wäga eksitawat kirja meie kodumaa seaduste ja kohtute kohta toonud, nimelt kirjutanud: .Kes meie rahwa inimliku õiguse eest kostawad, need .on ikka Wenelehed. Sellest paluksime kõiki .Eesti lehti märku wõtta ja üheskoos meie tähtjate riigi .lehtede ja õiglase politikaga tööd teha, et teutaw ih u.nuhtlus  kord juba meie rahwa kaelast .ja pealt ära kaukS. Seda on juba Keiserlik .arm tahtnud, kui ta ihunuhtluse kautamise seaduse Wene.riigile  andis.' . Seda päewa, millal see lootus tõeste täide .läheb, saamad küll kõik talupojad kui üht suurt püha.päewa  tecwitama, mis neile näitama saab, et kesk Wene .rahwa seaS nemad mitte enam just kui mõned ära unus.tatnd  ja jauta kasulapsed ei ole'. Teist eksitust ja tehtud segadusi, mis selle kirja seeS on, olime meie sel korral puudutamata jätnud ja olime oma 21 sees ainult tähendanud: Meie teades ei saa Baltimaal mitte ega ihunuhtlust, waid pahategijad. Kulda talurahwas ihunuhtlust üle mõtleb, seda on need näitanud,  kes hobusewargatele ise nii rohkest .ihunuhtlust' andfiwad, et see nende elule otsa tegi. Need hääled, mis mõne lehe toimetusest kostawad, ei lähe koguni mitte rahwa enese häälega ühte. Rahwas pärib pahategijate karistamist, auusa rahwa kaitsemiseks'. Sellesama numre sees olime meie mõne koleda kurjateu  ja kardetawa nähtuse üle sõnumid toonud, mis Wõru maakondas ja Ruhjas tehtud ja ilmunud oliwad, ja kuida rahwas seal selle pehmusega koguni mitte rahul ei ole, millega kurjategijaid ja pahategijaid nuheldakse ja karistaks?,  ja olime selle juure lisanud: Mis Mälgus' arwab: Kas need kurjategijad on ka „meie rahwas', kelle .kaela pealt teutaw ihunuhtlus' peab ära kautatud saama, et nemad mitte enam .kui mõned ära unustatud ja jauta kasulapsed' .Kesk Wene rahwa seas' ei oleks?' Siin tähendame meie weel .Walguse' räägitama kirja ja mõne teise kirja kohta: l) Need .Wenelehed', keda .WalguS' nii wäga kiidab ja teistele eesmärgiks pakub, päriwad jo ka, et Eestikeeli raamatud Wenekeele tähtedega trükitud saakstwad. Ja seda kiidab jo .Walgus' ka, sest Wenekeele  tähed olla wähem .nurgelised', kui need mida tänine  Eesti raamatute trükkimiseks tarwitakse, otse kui olekstwad kirjatähed hääleta asjad, mille wähemat ehk suuremat kõlbtust selle järel arutakse, kui palju .nurkast' neil on. 2) Need .Wenelehed', kellest.Walgus' räägib, ei ole mitte .riigi lehed', s. o. ametlikud lehed. Riigi leht ehk ametlik leht, nimelt Wene maarahwa kohta, on .SelSki Westnik'; see räägib aga enamist ikka koguni teist juttu, kui«Wenekeeli .Peterburgi Zeitung', .Swet', .Nowoje Wremja', .Rishki Westnik' ja teised .Walguse'  kallid .söprad'. 3) Wene riigi üleüldise seaduse järel ei ole ihunuhtlus kusagil täitsa ära kautatud, waid kes mõne pahateu kohta ikka weel edasi, ka sõeawäe keSkis,  keda seadus koguni mitte .ära unustanud' ei ole ega .mõneks jõuta kasulapseks' ei pea. Wenemaa seespidistes  kubermangudes on aga wiimase! aeal mõned kttlawalitfused koguni koguduse wõlglofi ihunuhtlusega wõla tasumisele sundinud. Meie arwame, et see seaduse wasta on, aga see on ikka ka üks rahwa hääl. Meie ei kiida seda ega tunnista seda kuulatamaks hääleks. Üleüldse tähendame meie weel: Sügawama logita ega ka pühakirja järel ei ole ükski nuhtlus .teutaw', waid üksi see tegu teutab, mis nuhtlust teenib. Parema ja sügawama,  ka .inimlikuma' põhjustuse järel peab pahategija nuhtlus pahandatud õigusele ja pahandatud seltskonnale täielisi tasumist andma, et pahategija siis jälle ilma wõlata seltskonda tagasi minna wõiks. Selleks peab aga nuhtlus ka ikka nii mõjuw ja nii pahateu kohaline olema, et seltskond kes mõistliku ja kristliku pinna peal seisab, seda täieliseks tasumiseks tunnistab ja wasta wötab. Meie arwates on see kõige .inimlikum' seisupaik, kust nuhtlust arutada ja nuhtluse all seisnud inimeste peale waadata wõib. Meie endiste seletamiste kohta kirjutab .Walgus' nüüd oma K 31 seeS: .Tallinna Sõber' räägib hobuse wargatest ja näitab, .et nende pärast meie maalt ihunuhtlust mitte ära ei .wõiwat kautada. Ta küsib: Mis .Walgus' arwab: .Kas need kurjategijad on ka meie rahwas, .kelle kaela .pealt ihu nuhtlus' piab ära kautatud saama, .et nemad mitte enam ..kui mõned äraunustatud .ja jauta kasulapsed" ..kesk Wenerahwa .seas" ei oleks? Kulla .Tallinna Sõber', meie ei . ole iial kaebanud, et hobuse wargatele mõnd .ise äralikku karistust, olgu ka ihunuhtlust, liiaste oleks .antud. Mikspärast aga ei anta mitte hobuste warga.tele  witsu ehk ei saadeta neid rahwa kaelast ühes nende .ihunuhtlusega ära? Ei meie leht ega keegi Weneleht ei .ole weel kaebanud, et hobuse wargad Baltia maal ihunuhtlust  kannawad. Niiwähe kui meie aga hobuste .wargate karistuse pärast ihunuhtlust üle kaebaksime, nii .selgeste on see igal inimese ja inimliku meele tundjal .selge, et ihunuhtlus ka kedagit hobuse warastki ei paranda. .Aga kui ihunuhtlust andmine wiisiks on, siis tuleb .ja seda tahab Sõber, et witsadega ikka ümber käia wõiks. .Mis Sõber sest hoolib, kui kümme teist inimest tühja .asja pärast witsu saawad? Aga hobust waras istub .meie kodumaal paljalt puuris, pehme hölgede peal oma.suguste  seltsis, ja tuleb mõne nädala pärast ilma ihu.nuhtluseta  nagu koolist tagasi, et uueste ja kawalamal .ning julgemal metsalooma wiisil ligimest omadust wõtta .wõiks. .Nõnda on lugu, .Tallinna Sõber'. Meie anname .aga teile nõuu: ärge tehke mitte hobuse wargaid ra h.waks.  Rahwas on auu nimi, olgu peale, et ta .Ssb.rale'  leiba ei anna. Hobust wargad aga figinewad .kõige enam seal maal, kus rahwalle ihunuhtlust antakse, .aga hobust wargaid wangimajadeS hellitaks?.' Ei, .kulla', wõi kes teab kelle .Walgus' : .Nõnda' ei ole lugu mitte! Kus oleme meie kirjutanud, et ihunuhtlus .meie maalt' ja nimelt ainult .hobuse wargate' pärast ei wõiks ära kautatud saada? Miks kirjutab .Walgus', et hobuse-wargad .meie kodumaal'  .paljalt' puuris, .pehme hõlgede' peal istuwad?  Meie ei ole koguni mitte ihunuhtlust ära kautamise ega jätmise üle kirjutanud, waid ainult selle üle, et .rahwas' ja .talupojad' ihunuhtlust ei saa ega ihunuhtlust ära kautamist ei päri. Et meie arwates mõned pahateud ja pahategijad ihunuhtlust tarwitawad, kuida seda ka Wene riigi seaduse- andjad arwanud on, selle peale oleme meie ainult tähendanud, mitte .meie maa' kohta waid üleüldse. Mitte üksi .meie kodumaal' ei saa hobuse-wargad wangimajadeS .hellitatud', waid kui seda tehakse, siis tehakse seda kõikis Wene riikis, Miks siis .Walgus' meie kirja kohta ja meie kodumaa kohtu korra kohta segab? Miks tema meie kirja juure midagi lisab ja seda Baltimaa kohtute süüks ajab, mis kõikis riikts niisamati on? Wist sellepärast, et tema tõe pinnal asja ei leia, meid ja meie kodumaa kohtuid  kahtlustada ega halwaks teha, kuna tema seda kahtlustamist  ometigi oma enese kasuks arwab tarwis olema. Tema arwab, et halw rahwas sits rohkem teda lueb ja temale rohkem .leiba' annab, kui tema halwa rahwa halwa tuju kötistab, kohtuid ja ülemaid  .hästi' teutab ja kahtlustab. Mis .WalguS' sellest  hoolib, kui ka .kümme' eksitatud nõdremat wenda tema eksitawate kirjade mõnul kohtute ja ülemate wasta häbematad on ja siis makSwate seaduste järel tõeste .witsu' saawad, nagu mõnigi, juba saanud on! .Walgus' tahab teada, mikspärast hobuse-wargatele witsu ei anta ja neid rahwa kaelast ära ei saadeta. Sellepärast, et Weneriigi üleüldine Kriminal-seadus seda mitte ei luba. See seadus maksab kõikis riikis ühetasa ja ühel joonel. Ainult alamates kohtudes kus weikemaid süü-asju seletakst,  maksawad osalt weel endised seadused. Sellepärast mõistetakse weel Maa-PolitseideS ihu nuhtlust ja lastakse siis süütegijad lahti, mitte üksi .Valtia maal', waid kõikis Wene riikis. Seadus peab .witsu' karistamiseks,  wangistamist nuhtluseks. Politseiseadus  karistab, Kriminal-seadus nuhtleb, ja .Baltiamaal' ei ole iseäralist Kriminal-seadust. Kas .Walguse' toimetajad seda tõeste mitte weel ei teadnud? Siis oleks jo täitsa arusaamata, kust nemad julgust wõtsiwad, ühe rahwalehe .toimetajateks' hakata ja kohtu asjade üle kirjutada! Kui edaspidi weel soowiwad  midagi kohtu-asjade üle kirjutada siis pärigu nemad enne järel, kuida need asjad on. Wiimased, nenda ka .Baltimaa' kohtud on selles asjas täitsa ilma süüta; need kohtud on oma seadust koguni teisest paigast saanud, kui .Walguse' toimetusest! Kus seaduses on .Walguse' toimetus seda leidnud, et .rahwas' ihunuhtlust saada wõib? See on paljas ekfitaw sõnakölin, millega .Walgus' rahwa käest .leiba' otsib. Rahwale aga sigib sellest kahesugust kahju: esiteks  selle .leiwa' poolest, millega Walgust toidetakse; teiseks sellest eksitusest enesest! .Wirulane' toob oma nummer 24 sees üht juhtkirja .Liiwi mõisnikkude maapäewast.  Esiteks  kurdab nimetatud leht, et Baltimaa .nõnda nimetatud maapäewale" mitte .heal te paljusega'  saadikuid ei walita, nagu see .kõikides Euroopa riikides' olla. Ka meie oleme sagedast oma soowimist tunnistanud, et meie kodumaa kindel taluseisus rohkemal mõedul awaliku asjade arutamisele kutsutud saaks; see on Riigiwalitsuse tahtmine ja just selle üle seisawad nõuupidamised Baltimaa Maapääwadel ees. Aga just sellepärast, et mitte toored ja toorustatud hulgad üleliialisele wõimusele ei saaks, miS maale ja rahwale ainult kahju teeks, just sellepärast wõtawad  need nõuupidamised nii palju aega. Mida rohkem lehed seesugust kirjast rahwa sekka saadawad, seda rohkem kohkuwad mõjuwad ringkonnad laiendatud wõimust selle rahwa kätte usaldada, keda seesuguste kirjadega eksitakse ja kõigutakse. Seda pangu nende kirjade sepistajad ja lugejad hoolega tähele. Nemad takistawad seda laiendatud mõjudust, mida maarahwa ustatawatele ringkondadele soowitaksel