MvWM.P«doISW, 23. Mihklikuu pääwal. Dnjestri jõe wesi -n, mtmaSte nädaliie seeS nii palju kahanenud, kl ia« ldud kaugest iaklAatud on. Podoolia snlru hind uu nsttmaSte pääwade see» terwe rubla puuda pealt kõrgemale läinud Moskwast. koolis uttd lv Lätlast õppimas on, mida enne werl kuuldud et ole. Materinoslawist. Mihklikuu IS. pääwal on lekaterinoslawis  lälle istute luudijahli pidama hakatud. Raudtee tõörahwa hulgad lshknstwad kaks Juutide poodi ära ja juba oli rahwast jällo tuhandete kaupa kokku jooksnud.  õnneks ollwad aga Kasakad käe pärast, kthutaflwad käratsejad oma piitsadega nlinema ja wötflwad mõned kinni. SiiS tuli linnas rahu. aga ümberkaudsetes külades on pärast meel käratsetud, lohutud ja rööwitud. Sewastopolist Mihklikuu tv. pääwal ou hulga rahwa silma eeS hirmus õnnetus juWnud. Uks suurem paat, 14 inimesega, oli pohjapooliselt linnajäult lSunepoolisele sõitmaS, kui aurulaew kus Admiral Nowoselski peal oli. täie kiiruga fiSse sõitis. ,ElboruS' et wöinud wst ei tahtnud käänata, waid jooksis otsekohe paadi peale ja mattis teda oma alla. .Hirmus hädakisa kostis paadist ja pealtvaatajate keSkist. Uksi aurulaew, kelle süü läbi õnnetuS tulnud, ei wõtnud hädast osa. Uks ema hoidis kaks last käte wahel ja katsus neid peaSta, aga köit kaduflwad  wette. ÜkS tS aaStane uaeStemhwaS tuli mitu kord wee peale, wajuõ aga wiimakS alla. Tema isa, ÜkS woorimeeS, jooksis kiseudateS kaldal ja olla oma mõistuse kautanud. Kaheksa inimest, uppusiwad ära, kuus saiwad peaStetud. Wist oodati Admirali sadamasse tulema, sest see oli waSta wõtmiseks wälja ehitatud ja ülemad ja alamad  oliwad pidulikkus mu dreS ootamas. Admiral ei aStunud aga laewast wälja, waid pöörab ümber ja a»raS Odessa poole, nagu ei oleks temal SewastopoliS muud teha olnud, kui aga neid inimest uputada. JakutMst Rahwas kaebab wäga ametnikkude, (tshinowntkude)  iile. Seal olla neile üht Keiserlikku kuulutust ette luetud, aga keegi et ole seletanud, mis head neil selle järel oodata on, ja nende kätte ei ole seda kirja ka antud, et nemad ise oleksiwad woinud aru saada katsuda. Ametnikud  kWwad „palwekirja" fiSse anda, annawad aga tõik kirjad jälle selle tähendusega tagasi, et kirjades midagi puudust olla. Kulda aga kirjutada tuleb, seda ei ütelda, ja ka margid määritakse ära, et neid enam tarwitada et wõl. KeS nende ameti tuppa tuleb, selle kallal haugumad kirjutajad uii kaua, kuuni palwekirja eest kolm rubla kätte saamad. Suured ametnikud et wöta jutule, maid juhatamas  welkede juure, keS rahwast wälja kurnamad. Kust aga palujad kolm rubla ja peale selle meel uue margi wStma peawad, sellest ei hoolt keegi. Bakust Kulda aealeht ,KaSpt" kirjutab, on PoSti ametnikud hiljuti kõik Postiga saadetud raha ära 'varastanud,  miS laewa , Tamara" peal oli. Nemad läksiwad PetrowskiS maale, pamwad omale Perslaste riided ümber ja kadustwad siis ära. Raha olla 60 kuuni 70,000 rubla olnud. Permist KreSto-Iljinski laadaplatsil on Mihklikuu jj, pMwal 231 poodi maha põlenud. Kahju arwatakse V7,VVO rubla suur olema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Prantslaste wtha Saksamaa ja Sakslaste  wasta, kaSwab ikka suuremaks. Mehi linna poolt, miõ wiimase lepituse järel Saksamaa waliti loomaarst Antoine Nitgipääwa saadikuks, tiks mees, keS euuast tiksi oma wihawaenu läbi, oma uue isamaa waSta, tähtsaks teinud ou. Riigipääwal on tema ikka kiuSte pärast PrantsuSkeelt rääkinud, kui tema ka Saksakeeli  wäga heaste mõistab. Omal kodumaal on tema wäsimata rahwast Ntigiwalitsuse waSta «vihale ässitanud ja Prantsusmaa lehtedes üht häbemata kirja teise järel kirjutanud. Riigtwalilsuse kauuatuS on nüüd ometigi otsa lõppenud ja Antoine on mangi pandud. Selle üle on nüüd Prantsusmaa wihawaenu leh d täitsa pööraseks läinud  ja ärritawad kõiki Sakslast «välja ajama, kes Prantsusmaal  elawad. Saksamaa lehed waStawad suure rahuga, et Prantslased jo wõidetud maid tagasi mõika wõiwad, kui woimu ou. Kui seda aga mitte ei ole, sits ei näidata nende wihased soimamised muud ühtigi, kui aga nende enese lapselikku halpust ja nõdrust. Kui kaua seesugused  hooplemised ja ärritamised soowitud rahu pidada lasewad, see on ikka wäga küsitaw. Et ärritajad ja sõimajad  aga oma enese isamaale kõige suuremat kahju keksimad,  kui neil «võimalik oleks sõda leegile löötsutada, seda arwawad kõik küpsemad politikamehed. Ka tänawused mauõwred o- näi tanud, et Prantsusmaa sõeawägi omas osawuseS Saksamaa söeawäe ligi ei ulata, ja wäljaSpoolt ei oleks abi loota. Prantsusmaa sõbrad on sel silmapilgul üksi need ringkonnad, keS mässamisega filmttsewad; neil ei ole aga jnhatawateS ringkondades suuremat wõimust. LoomUtOche; pärast ou äm keelatud Wmemaalt sigu üle PmM piik sisse wedada. Austria- UnMMNgalt. Kuida kohtu läbikuulamised tagajärel pääma ette toonud, on Cfango-Magyarlased oma sellepärast lagast" kutsutud, et üks tammide ehitaja odawama hinnaga töörühmast „soowis", kui neid kodumaal saada oli. Parlamenti saadik Georg Nagy on selle mehega, keS seda tööd Mgiwalitsuse käest oma peale mollis, tiheS nöunS olnud ja tema raamatutest olla näha, kui valju see sõbrus temal maksnud ou. See paha asi, mis läbi tuhanded inimesed, ,sugumeimaStuse" nimel omalt kodumaalt hulkuma ässitatud ja miletjuse sisse saadetud saimad, teeb palju kära, ja kuida arwatakse. on mõni tähtjas meeS sellega oma käsi rohkem määrinud, kui tema tähtsus, aun ja amet seda õiete salliwad.  Poolakad  Auötria riigi piiretes on omale aega mööda rohkem rahwuölikkn eraõigusi saata oskauud, kui ühise riigi kasuga kokkn mahtuma arwatakse. Nüüd on Poolakad Galiizia maakondaS koguni pärinud, et neile luba autud saaks, oma enese rahwuslikku sõeawäge pidada. Nende maa olla Wene riigi piirel, ja kui Venemaaga sõda tuleks, sits peakstwad nemad omad maad wöera mäe wasta kaitsema. Riigiwalitsus  usaldab aga mi st rohkem Wene walitsust, kui oma Poola sugust alamaid, ja ei ole neile seda luba mitte aimud. Graf Mailathi mõrtsukad Syanga, Pi - tely ja Berez ou surma nuhtluse alla mõistetud. Nemad  arwawad omale liiga tehtud olema ja paluwad uut kohut. Ungarlaste ja KroatlaSte wahel on esiteks lepitust tehtud. Ungarlased on järel annud ja Agramis saawad edaspidi üksi Kroatlaste keeli kirjad siltide peal olema. Kui palju see maalitud mõit neude ahastust jahutab,  kelle omaksed mässamises surma, suuremat ehk wähemat wiga saiwad ja kes wangis istuma peawad, seda meie ei tea, ja kui palju ja kui kaua ärritatud maimud  ja wõimud sellega lepiivad, see on ka maga käsitan). Prantsusmaalt. Kindral Thibaudin on oma Sõea- Ministr: ametist lahti lastud ja Kindral Campenon tema asemele nimetatud. See sõnum ou köikis Euroopas sõea kartust solgutanud. Kindral Thibandin ei ole omas tänises elus mitte seda auusat meelt üles nättauud, mis ühe nii kõrge ametniku käest pärida tuleb. AaStal 1870 langes tema teistega Sakslaste sõea mangi, sai Mainzi linna wiidud, andis oma sõna soldati anu peale, et tema mitte ära ei põgene ega enne oma korralist wäljawahetamist selles sõeas ei mõitle, nagu see haritud maadel pruuk on. Thibaudin psgeueS aga siiski ja sõdis edasi, omale kõrgemat  nime teenides. Et tema sedamiifi oma aun kautanud oli see waewas teda rohkem, kui tema ise tunnistada usaldas;  sellepärast kihutas tema, oma paha südametunnistuse sündmusel ikka rohkem miha Saksamaa waSta ja lootis oma kautatud auu lahiugis jälle üleõ leida. Kui Gambetta  ära surnud oli. siis käisimad jutud, et Graf Chambord  üht kuninglikku kuulutust Rahmariigi maSta wälja auda tahaks; Prinz Napoleon jõudis aga tema ette ja saatis ühe keiserliku kuulutuse. Rahwariiklased kohkusiwad ja wõtsiwad nõuuks, kõiki endise Kuninga sugu liikeid sõeawäe keskist wälja lükata. Need Orleani Prinzid et olnud aga selleks asja aimud, selleaegne Sõea- Miuifler Bikot ei tahtnud seda kahewäärillst tallitust oma peale mõtta, maid astus ennemini koormata südamega ametist tagasi. Rüüd otsiti temale järeltulijat, keS seda tallitust oma peale wõtaks, keegi teine ei tahtnud seda aga teha, kui Kindral Thibaudin üksi. Nenda sai tema Sõea- MinistrtkS, nii mähe see ka riigi amaliku auuga kokku mahtuda tahtis. Teiste Ministritega elas tema alalises tülis, nimelt Tougkingi sõea Arast, mis temameUt masta oli, sest tema tahtis kõiki mõmm ja mäge kokku hoida, soowitud sõeaks Saksamaa masta. Need toored kärad, miS Spaanla Kuninga masta tehtud saiwad, olimad tema teadeS ja tahtes plaanitud ja tehtud, ja need on teda nüüd tema ametist wälja tõukunud. Kellegi! ei ole Thibaudin'i lahkumisest kahju, kui aga lõhkujate ringkondadel üksi, ja nende lehed sõimawad nüüd Riigimalitfust. Spaania Saadik on ennast omast ametist lahti motnud. Wist ei taha tema kauemini ühe rahma juures Saadiku ametit pidada, kes tema Kuningast auustada ei oSka.  RiigimalitsnS  tahab Anna mi Kuningaga tehtud lepitust Parlamenti  ette panna, kui asi ka meel Khiiua walitsusega seletatud  ei ole. Tongkingis olla Mustad lipud" Prantslaste  teenistusesse heitnud. Oberst BadenS olla Khiina korralise sseawäega kokku sattunud ja wvitu saanud. Uuema sõnumite järel et olla Annanii Kuningas Tu-Duk mitte ära surnud, maid Khiina maale põgenenud. Inglismaalt. Dublinist kirjutakse, et sea! üks maa Zlmawöitmata Meeste Kättemaksmise Selts" asutatud  on, keS kõiki neid ära tappa tahab, kes Fönir-Parki mõrtsukate wasta tunnistasiwad. Igal maal olla sel seltsil omad aSjatallitajad. O'Douu e 11, James Carey mõrtsukas  kinnitab, et Carey tema peale tunginud ja temast oma enese kaitsemiseks maha laStnd olla. Wast Capetownis olla tema teada saanud, et tema seltsimees Carey oli. OlekS tema seda enne teadnud, siis ei oleks tema mitte j (10,0(1(1 dollari eest selle laewa peale läinud, sest tema usu järel peaks iga laew põhja wajuma, mis nii suurt patust kannab, nagu Carey oli. O'Donnell on üks 46 aastane pitk mees, päiwitanud targa näuga; lugeda ega kirjutada tema et oska. Tagajärel teeb üks Madagaskari  s sündinud asi suurt pahandust Inglaste ja Prantslaste  wahel. Kui Prantslased Tamatave linna fisse wõtsiwad,  siis on nemad seal oma kõrge hariduse margiks ka natuke rööwinud, uimelt ühes apthekis kõik wälja joonud,  miS wedel oli. Kanged rohud teinud neile aga pärast kõhuwalu ja seda andsiwad nemad Inglaste süüks, keS neid ära kihwtitada tahtnud. Misfionär Shaw, üks Inglane, keda nemad seal.kätte saiwad, pidi nende aru järel kihwtitaja  olema ; teda on nemad mitu nähalit oma laewa peal, kitsas kambris wangis pidanud ja kuiwa leiwaga ja paha weega wiletsast toitnud. Wiimaks sai Shaw Inglismaa pärimiste peale lahti lastud, on koju tagasi tulnud ja seda paha asja üles armud, mis kõiki maad kihisema paneb. Wahe aeal sai Admiral Pierre, kelle süüks see tegu ja mõni teine langeb, küll Prantsusmaale tagasi kutsutud ja suri tee peal ära, aga sellega ei taha Inglased leppida, waid päriwad tasumist oma maamehe piinamise eest. Omas wöimatumas olekus, kuida see sel aeal Prantslaste käeS on, ei saa nemad küll palju peasma, waid pearoad seda tasumist andma mis päritakse, nii alandaw  ja kibe see nende uhke meelele ka olla wõib. Kindral Wood annab nönu. suuremat jagu sellest sõeawäest  koju tulla lasta, mis nüüd weel Egyptuses seisab. Teised ringkonnad pearoad seda weel enne-aegseks. Wene soomuslaew ,Minin" on Gibraltari juures tormi läbi kahju saanud. Inglismaa aurulaewad „Fihroy" ja „Nedesdale" on kokku jooksnud. Wigaduste parandamine  arwatakse tv,ooo nael fiärlingi maksma tulema. Serbiast. Seda weiket wastapanemist, mis noore Kuningriigi ülewabalased oma Kuningale kodupooliseks teha tahtsiwad, on tema wahwa ja kindla käega maha rusunud. Nikolai Khristitsh , keda Kuningas ülemaks Ministriks nimetas, on tuttaw oma tarkuse ja walju õiguse poolest, kes seadust wiimse were tilgani auuStab ja kaitseb, ja keda kõik need kui karu kardawad, kes pimedas uuristada ja wihawaenu ässitada armastawad. Teised Ministrid on sellestsamast joonest. Skuptshina nõuupidamisi algab Kuningas  muidu ise, sel korral saatis tema aga oma ülema Ministri, kes ühe kuningliku kirja ette lugeda laskis, mis Skuptshina nõuupidamiste algamist kuulutas, kohe selle järel aga ühe teise, mis nõuupidamifi lõpetas ja saadikuid koju tagasi saatis, kuuni kuninglik käsk neid uueste kokku kutsub. Bulgaariast. Kuida näha, on Bulgaaria Würst ennast täitsa oma Parlamenti ehk Sobranije walitsnse alla annud. Ka sseawäe walitsus wvtab Sobranije nii palju oma kätte, et Würstile mulid üle ei jää, kui aga ülema Kindrali amet. Kõige sellega tahetakse Wenemaa wõimust, Bulgaaria seespidiste asjade kohta, nõrgendada. Raudteede asjad on seletatud, nenda ka Wene riigi wõla tasumise asjad. Kas aga Bulgaarlased omast noorest jõust mõlemiks ka nii usina raha leiawad, kui sõnu, see näitab küfitaw olema. Türgimaalt. Türgi ja Monteneegro piire kallal tehakse  agarast tööd. Sel korral olla Türgi walitsusel tõeste auus nõuu seda täita, mis Berliini kongressil lubatud sai. Kas aga walitsus ka Albaanlastest jägu saab, kes koguni mitte Monteneegro walitsuse alla heita ei taha, see on kahe wahel. Albaanlased ähwardawad wägiwaldselt wasta panna, Türgi walitsus ähwardab wägiwaldselt sundida. Wäga on karta, et asi ilma wereta et sigi. Et just armastus  Türgi riigi wasta Albaanlasi wastapanemisele kihutab, see on raske uskuda. Juba mõnest aeast saadi! soowiwad nemad niisamati erariiki asutada, nagu Serblased,  Rumeenlased ja Bulgaarlased seda wiimaste aastate seeS tegiwad. Sellejuures arwawad nemad aga, et Türgi walitsuse alt kergem peasta on, kui Monteneegro walitsuse alt, sest et Türgi riik lagunemas on, seda ei salga Türklased  ise ka. Konstantinopelis on kõwa käsk antud, et Türgi neiud ja noorikud jälle paksu näukatet kandma peawad,  nagu wana aeal. Kes Talwekuu 7. pääwal weel nii kerge kattega wälja läheb, et tema nägu näha wõib, seda wõtab Politsei kinni. Et see käsk lagunewat riiki nueste kinnitaks, seda ei taheta ka õiete uskuda. Kiriku teadused. Zaani kirikus : 9. Oktoobril teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Kaarle kiriku õpetaja wõtab piihapäew sel 3-sel Oktobril lauarahwast wastu; niisamuti kaa 16-mal ja 23>mal Oktobril. Lauale kirjutamine on laupäew enne lõunat kellu 9—12, pihti laupäew kellu 1. Wha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 2-mal Oktoobril jutlust.