Tallinna Sõber M 10. Kümnes aastakäik Tall ilin es, j. PaMkiui xääwal MB. Uleiildne ltklliehj Eesti kthisilt »S»I jll ilstlilldt». Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforsU pärijate trükimajas: aaStaS 2 rubla, 4V kop.— Pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: pastas 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused mastsamad iga rea eyk selle aseme pealt 5 liex. Tellinlifed wöetakse waSta r Halltuuas: parizate triikimajas. Keterüurgis : S. Seelaudt, o»nnspe«u» S4. —Tartus: Laalituauu. -Aakweres: Z. Kuhs. - Kaides: A. Setdecvera Kapsatus: H. Kollöerg. LihMas : K. Niittner'i voodis. Wiljandis : G. J' Karow'i raamatupood. Yarwas: W. Köder. Mõrus: Kruua Kielrose ZSaMas: W. Itudolfi. Aurcsaares: — Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltisk.s, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport La-ristouUi-llopri. Register: Püha Synodi Ülem-Prolnröri wastns. üls Juhataja Senati käsk. Üleüldised sõnumid maailmast. ! Omalt maalt: Tallinnast: Krisri-pääwad. Kirikuõpetajate protsess. Aleksandri kooli asjust. „Wirulafcst". ÜSalt.skist: Ilmad. Rakwerest: Hullud koerad. Saia-MõrtsnkaS Maalt: Mõnda- Tartust: Tulekahju Pidalitõbiste hospidal. Wiljavdist: T-stlosed kui soldadid- - Kuuramac.lt: U--S Kmdral.SnrcrmM dcnt. - P.tecburgist: Kkisrikrjast - Warschaiwst: Tmsnd. Jekaterinsl-mist: puudus. Krimmist: lumma toidu puutus.— Lõunr-Wcuemaalt: Krwisütc hinnad. Iseäralised ja uuemad  sõnumid. - Piterburgisi. Bcr inist. Mõnda. Kiriku levlused. Õiendus. Kuultused. Kauba hinnad ° Püha Synodi Ülem-Prokuröri wastus Ewangeliumi  ühenduse keskkomitee Präsidentile. Majestät kõige Wenelaste Keisri poolest ou minu hooleks antud selle kirja peale wastata, mida Teie Geufist  Keisri Majestäti nime peale Kopenhageuisse saatnud olete. Keisri Majestät omas wäsimata hoolekandmises kõige oma alamate hea eest, iseäranis aga nende kõige kõrgema wara usu eest, ei tee omas südames wahet oma alamate  wahrl Balti waldkondas ja kannab nende eest neid samu kõrgeid ja õuuistuZrikkaib püüdmesi südames, nagu Tema uuus-aSjas tõega nii kõrgeks piate, kaudsiwad. Keisri Mazeftäti walitsuS, keS wiiwimata oma kõrge juhatasu käskude järel käib, loodan kiudlaste, et nende nõude läbi, mis Balti waldkondas tvõelud ou, korda saab minema, seal seda üleüldist rahu jälle asutada, mis nii kaua selle aealugulikkudest mustastest rikutud sai, nimelt ühelt poolelt ühe wähem-hulgalise sugukonna püüdmise läbi, täit walitsust kõikiS waldkondas oma kätte saada ja kellega Lutheruse kirikuõpetajad täides ühenduses seisawad, teijell poolelt selles waldkondas tehtud katsete takistamise läbi, seda oma üleüldise isamaaga, Weue riigiga, iseäranis Õigeusu kirikuga kokku sulatada. Üle selle pian mina tühjaks töökZ, siin neid eksitusi seletada, mis nüüd kõiki Lutheruse usu tunnistajaid Europas liigutawad ja tähendan aiuult minu kiriawaheluse peale selle asja üle Teie usuweudadega, kus Teie selle asja sisu näha wõike. Teie lähete aga palju kaugemale, kui Teie selsilased Schweizis. Teie ei muretse mitte ainult Lutheruse usutunnistuse  eest Balti waldkondas, waid kõige khristlikknde usutunnistuste eest Wenemaal. Teie foowite täit wabadust  ka neile usutunnistustele. See Teie kõrge khristlihoolekandmine  saab aiuult üht sügawat waSta kõla Weu- Walitseja ja kõige Weue rahwa südames leidma. Wenemaa  on kindlas uskus, et kusagil Europas teiseusulistel  ja isegi mitte-khrisilikkudel usutunnistuste! uii laia wabadust ei ole, kui kesket Weue rahwast. Paraku ei taheta seda tööd et aga Europas mitte tõeks tunnistada. Miks? Ainult sellepärast mitte, et seal usu-wabaduse sekka ka piiramata õigust luetakse, oma usutunnistust teiste keskis wälja lautada. Selles ou Teie kacbtuste põhjus meie seaduste üle äraeksttamife kohta Õigeusust ja sellest äralangemise kohta! Nendes seadustes, miS walitseja, kirikut kailsewad ja kippumist tema rahu peale keelawad, näib Europa teiste usutunnistuste wabaduse waheudamist ja koguni nende tagakiusamist! .Meelega ei taha mina selle küsimise peale wastama hakata, missugune side usuwabaduse  ja õiguse wahel ou, teisi omast usutunnistusest ära eksitada ja miks ühe usutunnistuse kaitsemine äraeksitamise  eest mõnedest teise usutunnistuse wabaduse wähendamiseks  peetud saab. Mina palun Teid, minuga ühe kindlama piuna peale tulla, aealuguliku piuna peale, kus selle asja üle selgemaid otsuseid leida on. Eeflhoolsuse tahtmine ou olnud, Weue riiki laia, lahtise  ruumi peale Urali ja Karpathi mägeStikkude wahele pauna, kus kaks nii isewusi ja tähtsat maailma jagu, Europa ja Afia, kokku puuduwad. Pimeduses ja tundmatuses  aealugu kohta oliwad Weue sugukonnad peidetud, kuuni Kõigekõrgema käsi, kes aealugu juhib, neid mähiks suure rahwa-räudamise teele kutsus sel aeal, kus see rändamine lõpule jõudis, et'khristlikul Europal wõimalik olel?, rahus üht uut haridust sigitada. Weue riik sai kõrget kutset inimese-sugu kohta kindlast wahil seista kahe mcwülma-jän wahel, mitte ühele, mitte teisele poole kõikudes, tunni Jumala sõrm aega näitaks rahuliseks kokkutulemiseks  ida poolt ja lääne poolt khristlikkus waimus ja hariduse meeles. Wenemaa on oma kohust täitnud. Gi Khasarlaste metsalised salgud, Petscheueglased ja Polowzlased ei ka Mongollased tunginud Lääue-Europasse ja takistanud, seal Ristiusu ja haridase kosumist. Mohammedi-usuliue ilm, kes uii kaua aega kõiki Ristisõltjate püüdmisi tuhaks tegi, ei ole mitte ainult omas tungimises khrisiliku ilma poole kinni peetud, waid on ka Wenemaa läbi ära nõrgendatud. Mis andis siis Wenemaale seda jõudu oma suure kohuse täitmises inimese-sugu heaks? Ei muud ühtigi, kui tema ise-loomus ja sitke kinnipidamine oma olemise põhjustmgimistefl,  omas lahutuses Astast ja L iäue Europast. Kuida oleks lugu Venemaaga, kui tema, ida poolt ja lääne Poelt mitme-sugustest rahwustest ja usutunnistustest, kelle tema aego.-mööda oma juures kodupaika audis, ümber piiratud, kõikunud oleks ühede ja teiste wahel? Kuida oleks ka lugu Lääne-Europaga, kui Wenemaa wainuks oleks saanud neile wõitlejatele rahwustele ja usutunnistustele,  pealegi sel aeal, kus Mohammedi ilm Bosporuse kaldal kindlat jalapaika sai ja kindlaid tugepaikasi leidis Kasani, Astrakhani ja Krimmi Zar.ondades, kuna kõ-kis Lääue-Europas pilkad usmsõead möllasiwad, pea Jnquisitioui  (ketseri kohtu) tuleriidad leekasiwad, pea Meriseid „ööseid" ja ,õhkaid" üles kirjutada oli? Ainult täieline waimlik iseolemine peaslis Wenemaad kesket neid usulisi ja politiikkuisi kärgatust ida pool ja lääne pool. E?s pidanud tema seda rohkem oma usu põhjnsõpetusi puudutamata  hoidma, mis tema iseloomust sigitanud ja kindlustanud  oliwad? Ja. Õigeusu tunnistuses ou Wenemaa seda leidnud, mis teda peastnud ou. Selle läbi sai tema waimustakud oma suure kohuse täitmises; selles leidis tema tuge igapooliste meelitamist? ja eksikamiSte waSta ja lootust kesket wiletsust ja õnnetust ; sellega kaswas tema, sai wägewaks ja täitis oma kohust inimese-sugu heaks. Õigeusu tunnistust kõikumiste eest ja pealeluugimiste eest, kust poolelt need ka tulema piaksiwad kaitseda, on Wenemaa  tähtsam aealugulik kohus, üks Wenemaa elutarwitus. Ja mis leidis Wenemaa nii loomuslikul kosumisekäigul  läänepooliste usutunnistuste poolest, kes juba wara ida poole tuugisiwad, oma enese seespidi? Juba Ristisõitjad,  kes nii suure waimustusega oma kodumaad maha jälsiwad, tõsisest püüdmisest juhitud, Issanda hauda wabastada,  ja kohe hakatuses sellest kõrgest ettewõttest kaganesiwad,  et Byzauzi (Koustcmtiuvpelit) ära woidalsiwad ja Õigetnsku Homikumaal maha tallalsiwad, ou selgest uäitauud,  dt Lääue-Europa politika tuhinatest sügawalt läbi tungitud ja seal usukanuatuse waim nweras ou. Siis langestwad kurwad aead Europa peale. Alalised merised sõead möllasiwad maast maasse. Nende sõdade lipu reale oli usü-wabaduS kirjutatud, aga selle lipu all wõiklesiwad ilmalikus püüdmised. Riigid laguuesiwad ; iseäralised rohwused  tõustmad, iõusiwad iseäralised rahwus-salgud ja uued riigid. Politika anu ahnus astus lawale ja kõi? see sõea-pilt oli üks seesugune segades usulikkudeft püüdmistest  ja ilmalikkudest himudest, et ka kõige rohkem walgustatud  maimudel raske ou seal waewata õiget teed leida. See oli raske kool Õhtumaa usutunnistuste khristlikule waimule. Selles usuliste ja ilmaliste püüdmiste segaduses ilmusiwad  iääuepoolised ttsutuuuistused ühtlasi ka Wenemaal. Katholiigi usutunnistus wõttis Lääne-Wene waldkouda omaks wainuks, sai siin Poola, rahwusest täis joodetud ja algas üht armetumat sõda Õigeusu wakta. Poola walitsuse nimel häwitas tema kõik Wene elupöhjused  ja juhtis oma lipu all Poola salkust Wenemaa südamesse.  Meie ei tunne täna pääwani selles waldkondas ja kõigel Wenemaal üht Katholiigi usutunnistust, kes waba oleks wihawaenust Wenemaa wasta ja püüdmisest tema läanepoolist waldkouda ära wõtta, mis wanast aeast saadik  tema oma ou. Katholiigi usutunnistusega ühes õppis Wenemaa paraku ka Lutheruse usutunnistust tundma, nendes endistes Lmvimaa Rittretss, niisamati ilmalikkudest püüdmistest  läbi tungitud, pärast seda, kui need Rittred temale (Wenemaale) teed Idamere poole kinni pannud oliwad, Kõiki seda häwitates, mis Katholiigi usutunnistust meele tuletada wöiö, audsiwad need uued Lutheraulased, Baronid ja Pastorid, ennast kõigest wõimust selleks, tema, Katholiigi  usutunnistuse) parandust, maailmalikku walitsust taieste omale wõtma ja Lithawi ja Soome sugukondast uduse-tahe wasta wihale kihutama, Õigeusu, kui nende ühenduse-tähe tagakiusamise läbi. Nende Nittrete järeltulijad wSitlewad weel tänagi ainus-walitsuse eest seal waldkondas ja Lutheruse  usutunnistus katab seda wõitlemist nagu enne Katholiigi  usutunnistus, usu lipuga ja saadab, kodurahwa püüdmist  ennast Venemaaga ühendada, maha rõhudes ja südamelunuistuse-wabadust takistates, selsamal aeal ka oma uutu-healesi Europasse wägiwalla üle Lutheruse usutunnistuse  waSta, kannab lehuw! ka rahuliste Lutheruse koguduste sekka riigi teistes jagudes ja sigitab kihisemist Lutheraulaste südametes. Tahaks Europa ennast nende kaebluste mõjust wabaskoda ja segamata silmaga asjade seisu peale waadata, kuida need tõeste selle waldkonna külades ja asutustes, Baronite ja Pastorite mõisates on, tema (Europa) saaks niisamati kui meie ära tundma, mis kodurahwa! siin heitmine Lutheruke usutunnistusest Õigeusu tunnistusesse maksab, saaks kindlat aru, et Õigeusk seal mitte peale ei tungi, waid ennast raskes wõitlemifes Lutheruse usutunnistuse  wasta kaitseb. Ja, uii raske see teadmine Khristlasel ka on, rahulikuks  kooskäimiseks idapoolistel usu-mõtetel läänepoolistega ei ole weel aeg lulnud; lääuepoolised usutunnistused ei ole meie juures weel mitte wabad ilmalikkudest otstarbelist.  walilsuse-himuft ja koguni nõuupidamistest Wenemaa puudutamata oleku wasta. Wenemaa ei wõi neile nende õpetamist tema usuühilisle poegade eksitamiseks usuliste kehakoudade poole, kes oma wanu sõeariistu tema wasta weel untte maha pannud ei ole, mitte lubada. Tema (Wenemaa) kuulutab seda otsekoheselt ja awalikult omais seadustes kindlas lootuses Jumala kohtu peale, mis üle rahmaste saatuste walilseb. Ka Lääile-Europcis, kus seadust äralangemise wasta walittejast kirikust ja sellest araekfltamise waSta ei ole, kust kaeblusi Wenemaa seaduste üle kuuldakse, on seal üksikud usutunnistused taieste wabastatud kõigeist ilmalikuist kiusatust  st, kas ei saa seal südametunnistuse wabadus kuidagi takistatud? Oh ei, meie aeal ou aiuult pööramiue usust umbusule üks seesugune wabadus. Mina usun küll, et kusagil õnnelikkus waikuses, näituseks kenaduses uhkerahulise  elu all Genfi järwe kallastel ehk majestatlikul, igawesel ühisel wiisil kohisewal, omasse loomusesse igawest kammitsetud Rheiui jõel inimese waim rahuga ennast Looja suuruse ja armu stsse kaStab ja tuhinate marud, mis