sirama, mana presidenti, Gremi seitsme aastane malitsuse aeg on ümber. Kolera on ka see aasta Prautlastele jälle külaliseks tulnud ning peab MarseljilinnaS  oma rohket leikust, kus 3. leikuse k. p. 20 inimest ja 4. selle sama k. p. 34 inimest selle tcrniet Euroopat wäriscma panema haiguse kätte ära surnud on. Pääle selle tulcwad Prantsusemaale Ida-Aasiast, Tontinist, kus Prantsuse sõjawägi  seisab, kurmad sõnumid. Ka sääl teeb kolera Prantslastele tüli. 17 inimest olla sääl ühel päämal kolera kätte ärasurnud. Sääl kohtades, kust Prantsuse mägi  rahulcppingu põhjusel Hiinariigiga ära pidimad minema, on Hiinlased Eürooplaste  kallale kippunud ja olla ligi 10,000 kristlast Kohinhinas nende metsaliste kätte  all surma leidnud. Sellest tuleb fiis ka, et Prantslased oma uue pärimuse üle Aasia maal mitte rõõmsad olla ci wõi. Hispaanias teeb kolera mahe pidamata  ning ikka suuremal mõõdul oma mõrtsuka  lõod edasi. Tema ohmrite hulkas on ka Sewilla linna ülcmpiiskop, Bienvenido  Mauzon. Mcrcwäeministcr on käsku annud meremäe ülikooli Kartagcna linnas kinni panna. Granada linnaS on see katk miimastc päämade seeS kangemaks läinud. Põhja Ameerika Uhendud riigid on 20. heina k. p. oma endise presidenti, kindrali  Granti, hauda saatnud. MatuS oli nii uhke  ja tore, kuidas see arma ühel surelikul osaks saanud on. Matuserong oli ligi kuus Inglis pennikoormat pitk, ja saatjate  hulkas oliwad ka praegune president Kleweland, abipresident Hendricks, endised  presidentid Hayes ja Arthur, ministrid ja ülema riigikohtu liikmed, kõik diplomatid,  kongressi liikmed ja kõik Uhendud riikide üksikute riikide kubcrneerid. Trüki wread. Juht-kõne wiimane ots Nr. 30 sees saagu  nõnda loetud: Et „Saarlane" kõige enain meite Saarlaste ajaleht saab olema, siis wõiksime ka mõnda sõna, kui meie Saarlased sellega üksinõua oleme, rahwa wälja-rääkimise järele tarwitada. Rahwa keele murde järele annab ka Dr. Hermann luba mõnda sõna kirjutada, aga „pidagu neid sõnu korramastaliseks," ütleb ta. Laulus „Tegewusele!" loetagu esimise salmi esimine sõna: Saarlane, kes waimu-unes  magad —ärka! Teise salmi neljas  sõna loetagu: Wastast wõitsid nuia,- mööga,- ammuga.  WaStutaja Reduktor: Hartwig Sah TrSiiu:? „D.ircsaa« RäSalilehc" trükki kojas. Kmchire llsti-weut kiilis kus wene keele paal õpetakse sa Seminari ostmise ja walla koolmeistri ameti pääle Spijaid walmistakse, saab see aastal wastu wõtte eksam M. Septembril olema. Eksamile tulijad peawad 13 —13 aastad manad olema ja tunnistused luba täht walla walitsuselt ja wanaduse täht kiriku õpetaja käest kaasa tooma. Katsutawailt nõuctaksc piibli lugude ja nelja csimise jao rehkendamise teadmist ning lugemist ja kirjutust eesti ja wene keeles. Kooli raha maksab õige usuline 3 rbl. ja luteruse usuline õpija S rubla aastal. Korter, woodid, ahju küte, walgustus ja suurem osa kooli raamatuid on õpijatel priid. Laiemalt teatust eksami ja õpijate ülespidamise üle wõib Saaremaa õige usu kirikute juures saada. 7 —9 aasialised lapsed, kes tähtigi weel ei mõista ja algus õpetuse klassi saanumad astuda, peawad nimed laskma üles kirjutada, mis Augusti kuus iga paäw kellu B — S bom. kooli majas wöib toimetud saada. Algus õpetuse klassi kooli lapsed makmwad 2 rubla aastal kooli raha. Õpetus algab koolis l 7. Septembril. Mitnu: s»A»sed sriu uni Ue ja kabeks Mwased, müüb odawalt A. C. Thomssit. Uhc aasta «astumise pääle. "MügaMM tanund, kõige eest pr»«tidele, müüb odaw°lt  U. C. Thomson. Teadaandmme. eega saab teada antud, et see sügise kroonumctsadest lätsid ja muud puuwaraudus  Mm viisi äramüüdut saawad. Ligemad aru saab kroonumctsa walitsuse kohtus niisama ka kui kohaliste kroonumctsa hoidjate juures. päemad saawad eespidi teadaantud. Sel 30. Ju li k. p. 188õ a. 'Esmachääwal 10. Aug. enne lõunat kellu 10 pääle wSttab Wiivdra öpetsja ÄkilmM ülemõpetaja härra Frese juures 10—12 aastaseid kurttummasid lapsi, keda kurttummade  kooli tahetakse saata, wastu, ja annab Vanematele ja sugulastele selle asja kohta lähemaid täädusi. 26 Augustil pääle. Üht Meest otsitakse, kes Iraawi kaewamise tööd oina Mle zMta tahab. Liraaw Peab M ,«Ss PM za 4jalga sügaw olema. Kasva »«b teyM ZlAes pätti majas vr. Mcrshijewski juures. Täädaandmised. Allmmetud kaupmehed andwad selle läbi tääda, et Tubakat müüme mitmedest Waabrikudest: Leht-tubakat (Bakuu) 1 nael 20 kop. Leigatud „ naela 6 „ Förster, N. Jsajew, F. F. Jsajew, F. J. Jsajew, J. Wesberg, W. Kronberg, J. F. Rosenfeldt, F. Rosenfeldt, A. C. Thomson, O. Eichfuh, J. Awik, J. Schleef, Finagejew, Constantinvw. Josephson, R. Wildenberg. Suures mõisas on müüa, esimene sort maksab 2,80, teine 2,30 Suure miisu mlitsus. wõtab igal ajal tellimised tule assekurantsi,  nii häesti majad, kui kõiksugu liigutama  asjade ja kaupade Pääle wastu Seltsi toimetaja v. C. Sengvusch, Karjamõisas