.Iga aasia oleme oma kubermangu Maakoolidest ametliku aruannete järel teatust annud; seda tahame nüüd siin ka wiimse kooliaasta kohta teha selle lootusega, et igaüks, kes meie rahwast armastab ja temale aealikn ja waimulikku elu poolest head soowib, neid teatust rõõmuga saab tähele panema. Wiimane aasta näitas meie rahwa elnS mitmesugust segadust üles ka usu põllul ja kõige enam oli seda Läänemaal  näha; sest on ka meie koolid mõnes kohas kahju tuliuud ja nende waikne töö ja edenemine on takistatud, liiati seal, kus mõni koolmeistergi omast kindlast põhjast taganes. Kes oma südame usku kalliks warakS ei pea, see ei wõi ka koolipõllul mitte truum olla; truuwus ja kölbdus on üksi seal, kus süda truum on Issanda eeS; kus seda ei ole, seal ei saa ka lapsukesed mitte kui Jeesuse  tallekesed hoitud. Aga kõik kahju, mis kirikule ja koolile on sündinud, seda peame kui Jumala kohtumõistmist  wasta mõtma ja ennast tema käe alla alandama selle usuga, et tema karistused miimakS ometi meile kasuks peawad  olema, kui meie sest õpime, meel suurema hoolega ja palwega Jumala riiki laste südametes ehitama ja neid hoidma selle waenlase eest, kes neid tahab ära neelata. Aga muidu peame rõõmustama ja wöime küll tunnistada, et Jumal meie koolid ka sel wiimasel koolt-aaStal on õnnistanud ja seda tööd lasknud meie laste ja rahwa kasuks korda minna. EeStimaa Ülema-Koolikohtu all seisma koolide arw oli wiimasel aastal järgmine: Walla-koolid. Lääne-Harjumaal 72 ja t Elementar-kool. Ida-Harjumaal 62 . 1 . weel: 1 Kihelkonna-kool ja 1 Kõstri-kool. Wirumaal 99 ja 3 Kihelkonna-kooli, 1 Kõstri-kool. Alutagusemaal 75 . 3 Kihelkonna-kooli, 1 Mõisa-kool. lärwamaal 103 . 1 Elementar-kool, 3 Kihelkonna-kooli, 1 Kirikukool, 2 Möisa-kooli. Maa-Läänemaal 38 . 1 Kihelkonna-kool, 1 Kõstri-kool. Ranna Läänemaal 43. Saare-Läanemaal 27 2 Elementar-kooli. Ülepea 519 Walla-kooli, 11 Kihelkonna-kooli, 5 Elementar-kooli, 4 Kõftri-kooli, 3 Mõisa-kooli. Kokku 542 kooli. Wäga kahju, et m õued koolid, mis enne wahwaste  oma tööd tegiwad, nüüd kustunud on; näituseks: Jöhwi Kihelkonna-kool, mis meie maal üks kõige wanem Kihelkonna-toK oli, aga nüüd enam wana koolimaja lagunemise  pärast pidi kinni pandama; loodame, et kiriku konwenti ja kihelkonna armastus seda kooli jälle uueste elule saamad kutsuma. Mihkli kihelkondas kustus Oiderma  kool, sest et koolimaja ära põles ja Ewangeliumi usust lahkumine omalt poolelt ka laste armu wahendaS; meie usuweudade lapsed seal waldas käiwad wahe-aeal naabri koolis. Warbla Elementar-kool jäi seisma, ootab walitsuse poolt kinnitamist ja saab siis jälle käima, sest seal on niisugust kõrgemat kooli tarmiS; muidu peawad  laste wauemad oma lapsi Pärnu linna koolidesse panema, mis palju kulu teeb ja kus mitu korda lapsed wõeras kohas kostimajadeS õiget ülewaatamist ei leia. Uusi koolisi on 4 asutatud: Nisti kihelkondas Z üks Nõwa maldas, teine Sum-Pakri ehk Rogö saare peal; ka Kose kihelkondas on Rawila wald weel teist kooli saanud, mis suure walla kohta wäga tarwis oli; neljas uus kool asutati Osma ehk OdinSholme saarel, kus Abi-kassa selle asja juure abi andis. Suuremaks on kaSwanud Palmse kool seeläbi, et senna weel teist klassi luure lisati ja nüüd 2 koolmeistrit seal tööd teewad.  Tarwis oleks weel uusi koolisi mõne suure wallale,  nii kui Järwakautis (waldas on 1600 hinge ja üks kool ei ulata); Hnrku-Hüüru wald tarwitaks weel kolmat kooli, niisamati Wana-Wigala wald; ka Lüganuse kihelkondas  on Purtse, Püssi ja Aa -valdades igas koolis peale 100 last ja see tahab ikka ühe koolmeistri Mu kohta liiga olla. Uusi koolimajasi on 17 ehitatud (Harjumaal 3 Alutagusemaal 5, lärwamaal 4, Läänemaal 2, Wirumaal  3). Peale seda ou hulk koolimajast ümber ehitatud ja üleüldse parema korra peale saadetud; seda läheb aga weel 75 koolimajale tarwis, mida muist kitsad, pimedad, niisked ehk muidu puudulised leili olema. Selle Poolest peaks igal poolel pea abi tehtama, sest taimed kaswawad lopsakalt kui peenar paraS, ja lapsed kosuwad ihu ja maimu  poolest, kui nende õppimise paigad parajal korral peetakse. (3aab poolett,) Greeka-öigeusu kogudusesse astunud inimeSte parast oli EeStimaa.KonMoriumi, EeStimaa Rittorkonna ja Eestimaa Kubernõrt poolest Peterburgis nõutud, et üleastunnd hingede nimekiri iga kord kohalise  kirikuõpetaja kätte saadetud saaks, sest et muidu mitmesugused  segadused sigida wõiwad, kuida need ka paiguti juba siginenud on. Tänine oli see nõudmine asjata, nüüd olla aga, Saksakeeli Riia lehtede sõnumite järel, Rita ja Miitawi Piiskop ülemalt poolelt käsku saanud, et tema tähendatud hingede üle Ewan.-Luth. usutunnistuse kiriku eestseisusele nõutud teateid muretseda laseks. .EeSti Postimehe' sõnumite järel on Tartu koolikonna  Kurator, Geheimerath KapuStin seda maja waatamaS käinud, mis juba mõne aasta eest Põltsama ligidal Alekfandritoli koolimajaks ostetud sai. Erzellen; herra Kurator on seda maja wäga hea ja sündsa olema leidnud ja on Aleksandrikooli kommiSfioni eestseisuse liigetele, keS tema kaasas oliwad, tähendanud, et seda maja ühegi kaubaga ei pea ära antama, sest et uus maja, nimelt Tartus, nii palju maksma tuleks, et korjatud kapitalist kooli asutamiseks ja ülespidamiseks palju üle ei jääks. Herra Kurator on ka kinnitanud, et Aleksandrikooli kinnitamist pea oodata wõib ja et see koal Realkooli õigused saab. (MiS mitte seda e! tähenda, et koolil ka Realkooli plaan olema peab. .T. S'. t.) Herra Kuratori nõuu järel wöikS kooli esiteks Tartus alumiste klassidega algata, kui maja enne weel kohendamist tarwitab.  .Eesti Postimees' on selle kiituse üle wäga rõõmus, mida määratud koolimaja mõjuwaS paikaS leidnud  on ja ütleb: .sest üksi meie leht on see olnud, keS kõigest wäest selle maja eest on seisnud' Meie teades on .Olewik' weel suurema rõhuga selle maja eest seisnud ja ou selle eest ka rohkem sõimata saanud, miS peale .Olewik' uhke olla wõib. Wahe-aeal on .Sakala' pitka juhtkirja Aleksandrikoolist alganud, mille? see maja koguni ära laidetud saab. Muist selleS kirjaS teenib tähelepanemist, muist aga üSna ja täitsa wiltu. .Sakala' kirjutab näituseks selle oma mõtte tuetufeks, et Aleksandrikooli  ühte suuremasse linna, nimelt Tartusse peaks osutatama: .Mitte kooli, waid elu tarwis õpime meie. Pöltfa.maal,  maa nurgaS, ei puutu kooli õppija ei igapäewase .elu käigiga, ega tema wigadega kokku, ei õpi elu tundma. .Elu õpib inimene koolis ka tundma, aga see on kõik .teori. Kui noor meeS mitte elu silmaga ise pole näi.nud,  fiiS ei tea tema ka eluS oma enese silmaga õigeste .ümber waadata, kui ta koolmeistri silma alt on lahti .peasenud. Realkooli õppijad lähewad kõik pärast kooli .õppimise lõpetust elu sisse, s. o. elama, ehk jälle edasi .õppima, kuS elu palju wabam on kui Põltsamaal. Pole .noormees enne maad-ilma näinud, siis näeb ta nüid, .aga nüid ei ole enam aega näha, waid nüid peab noor.mees  tegema. Ta teeb ka; aga töised tegijad on .kawalamad ja Põltsamaa noormees saab sagedaste petta -' MiS see tähendab? Äaõ tahab .Sakala' Aleksandrikoolist  üht paika teha, kuõ küpsemata noored waimud .elu-wigasi', .kawalust' ja .pettust' tundma õpiwad? See oleks jo iseäralises tähenduses omast kohast .real'-kool küll, aga ainult nii kaugelt, kui sõnad .real' ja .ideal' elusihtist täheudawad, mis üksteise waStased  on. Seesuguses koolis, kust õppijad kooli waheaeal  tolmusel maailma turul .elu-wigasi', .kamalust' ja .pettust' tundma õppimas kaiksiwad, saaksiwad küpsemata noored waimud ja kindlustamata südamed enne-aegu politika  tuhinaga täidetud, miS kõiki õrnemat paleuslikku meelt lämmataks. Küpsemata poisikesed saaksiwad seal politika kanuukallajatekS, .elu-wigade' kutsumata parandajateks, otsekohe: rahutumaks maimudeks harjutatud. Jumal hoidku! Seesugust kooli, seesuguste körwaliSte sihtidega,  ei wõi meie rahwas ega meie NiigiwalitsuS tarwitada. Neid on meil paraku juba nüüd üle-aru. Koolides õpitakse küll .elu tarwis', aga ei mitte . eluwigade' parandamist, waid igaühe enese südame Vigade parandamist; ei mitte . kawaluse' ja .pettuse'  tundmist, waid teadust, osawust südame puhtust ja paleuslikku elu-kenadust Jumala sõna juhatusel. miS õpetab,  et parem on ennast petta laSta, kui petta. Seal õpetakse iseennast tundma ja parandama, õpetakse ligemist armastama, mitte aga ligemise .kawalust' ja .pettust' kartma, ligemese waSta .wõitlema'. Koolist aStuwad õppijad küll elu stõse tegema, tööd tegema, igaüktz oma ameti-tõö kallal, aga mitte .elu-wigade' parandamise kallal. See ei ole mitte koolist wäljaaStunud noorte meeste asi, waid on elu-tuuledes karastatud maimude ja kutsutud walitsuse asi. Wõib olla, et koolist aStunud puhtad waimud siin ja seal kawalusest natuke .petta' saamad, aga sellest ei wõi palju hoolida. Saamad noored waimud juba koolis ja kooli-elu aeal .elu wigadega',  .kawalusega' ja .pettusega' tuttawaks tehtud, siis on nende südame-puhtus, nende elu õrnem öis. nende noorus nende käest ära petetud. Selle eest hoidku Jssand-Jumal meie noort sugu! Tallinna Raekohtu poolest on Tallinna majaomauik,  endine Linnasaadtk Jakob Hecken, keS sel kenadel  Väljateeninud soldati. Krasmus'e, äkilises meeleS maha laSkis, kõige oma seisuse-öiguSte kantamisele, kaheksaks aaõtaks raskele wangitöõle kindlustes, ja tagajärel elukS aeakS asutuSceSse Siberis, mõistetud. Seda otsust, miS kohalise seaduse järel pehmem olla ei wsinud, on Tallinna Raekohus Senati kinnitusele saatnud, selle palwega,  et Senat omalt poolelt seda nuhtlust Võimalikult kergitada katsuks. .Walguse' kuulutust mööda on .Linda' Seltsi pea-koosolek Viinakuu 22. pääwaks kokku kutsutud. Mihklikuu 23. pääwa homikul leiti Kalamaia tee ääres ühe inimese surnukeha puu oksal, kes ennast üles poonud oli. Surnukeha sai kui 30 aastane Toompea hingekirjalane Karl Licht ära tuntud, kes wist selleparast oma elule otsa teinud, et tema wiimasel aeal ilma tööta oli. Nehatu walla tüdruk Minna K. 22 aaSlat wana, kargas Tallinnas, Mihklikuu 23. pääwal kaewu, sai aga eluga wälja toodud. .Õnnetu armastus' olla teda elu põlgajaks teinud. Jumal kinnitagu edaspidi tema südant ja hoidku teda meeleheitmise eest! Ikka ja ikka täidawad ennast Tallinna lehed pahategude  ja kurjategude sõnumitega. Kuida meie aga ka otsime meie et leia mitte üht tegu mille tegijaid Tallinna hoolas ja osaw Politsei warem eh! hiljem leidnud ei oleks. Eks pahategijate tõug kord ei märka, et ennast asjata roojastab ja waewab? .Wirulase' sõnumite järel on öösel, Mihklikuu 11. ja 12. pääwa wahel, Waiwara kihelkondas Aumere mõisa rehi maani maha põlenud. Rehi ise olnud 800 rubla eest TulekaSsa kaitse alla antud, aga wilja ja tööriistade poolest olla ikka umbes 700 rubla eest erakahju  saanud. Kohaline Hakenrihter, kes kahju paika waatamas käinud, arwanud tlttd kurjast käest pandud olema.  Mõne aasta eest, endise mõisaherra aeal, põles see rehi ka kord ära. Siis oliwad kõik taluperemehed kutsumata ehituse juures abiks. KaS saamad nemad seda nüüd ka tegema? Peale mõne pilwitawa pääwa, kus mõned piisad tolmu niisumfiwad, on pea kõigel EeStimaal Jaanipääwast Mihklipäänani üks ainus õiglane wihma-ilm olnud. Paar pääwa enne Mihklipääwa hakkas pilwitama, aga õiglast wihma ei ole seimi tulla tahtnud. Tuul on löunepooline  ja läänepooline, ilmad on ikka weel õige soojad, aga maapind on kuiw ja orased ei wõi kosuda. Hulga puude peal ei saanud lehed kolletada, waid kuiwafiwad enne-aegu ära. Ohukotsu mõisast kirjutakse meile: Mihklikuu 16-päawal pühitses Ohukotsu mõisa herra, Graf Tiesen Hansen oma pulmapidu. Kui Graflik paar, kes Tallinnas laulatatud,  õhtal kell 10 Ohukotsu mõisa jõudis, wõttiS määratu  suur rahwa hulk neid püssi paukudega, .hurraal/ hüüdmisega ja röõmu-hõiskamisega wasta. Trepi ette jõudes teretasiwad kunS noort meest neid oma lauluga. Grafi herra ja praua tänastwad kõige osawõtmise eest; kõiki külarahwast lasti pulmadest osa wõtta; lauljaid peeti uhkeste üles, anti neile 10 rubla iseäraliseks rõõmuks ja ja lasti neid hobustega koju sõita. Kõik wallarahwas oli oma noore mötsa-praua üle wäga õnnelik, sest tema hea südame kiitus oli juba ette jõudnud ja tunnistas ennast ülilahkusel juba esimesel õhtal'. J. W. Tartust. . Eesti Postimehe ' sõnumite järel on .Eesti Üliõppijate Selts' Mihklikuu hakatusel  koosolekut pidanud. Seal olnpd ka peale kakskümmend  Eesti sugust õpetatud meest wõeraks, keS kokku heitnud  ja aastas igaüks EeSti sugust waesemate üliõppijate abiks 20 rubla maksa tõutauud. See on tarwiline ja auus rahwuslik nõuu. Eesti sugust üliõppijate eest ei seisa küll ka teised abi-rahad kinni, aga rohkem on rohkem,  ja läbiStikku on Eestlased ikka weel waesemad kui ka talurahwa jõud Jumala abiga aast- aaStalt rõömsaSke kosub. Wäga oleks soowida, et nõuukamad wallaperemehed ka kokku heidaksiwad ja weiket aasta-raha, walla-koolmeistrite  palga lisamiseks ja waesemate walla-laste kooli-käimise  abiks makfaksiwad. Istutatud taimeid kastetakse siiS kõige suurema hoolega, kui nad wast istutatud ja alleS nõdrad on. .T. S.' t. Tartu wäljanäituse a «palgad. (Lõpetus.) Sigade jäuskond. A. Terwed kaswandused. Seltsi weike hõbe- me da lje: Herra von Sivers't Wana-KuuSte mõisa kaswandus. Seltsi brongS-medalje: Praua J. Anschütz'i Torma mõisa kaSwandus. Kiituse-kirja: Herra v. Essen'i Kastre mõisa kaswandus. B. Üksikud siad. Seltsi weike hõbe-medalje: Herra von Sivers'i Wana-Kuuste emised; herra von SiverS'i Wana- Kuuõte kult; praua J. Anschütz'i Torma mõisa emis»