ka Mõned meie MM pöörlema pmchyad. Seda, wjhakihutamisest,  fllmauähtawast umbtõest ja kunstitajud pisaratest  uõretawat ja tilkuvat söuunlit' lugedes, tuletasime aga oma kohust meele, kõige ärrituste ja põhjuseta laimamiste «vasta asttlda. Sellepärast palume Malguse" toimetust nii hea olla ja seesugust sõnumid enne kohaliste seadustega ja harjunud maapruukidega wõrreldada, enne kui neid kui tulesütitest seltskonna sekka saadetakse. Esiteks piame tähendama, et kirikuõpetajatel ega nende «vaimulikkudel ülematel surnuaiaga ühtigi tegemist ei ole, maid et see täitsa ja ainult kiriku ilmaliku eestseisuse asi on. Juuru kirikuõpetaja ei tohtinud stis ka omalt poolelt ühe teise kirikkonna surnule suruuaidas paika lubada ja ?Eestimaa Superintendent", s. o. Kindral-Superintendent, ei «võinud selles asjas Juuru kirikuõpetajale midagi ette kirjutada. KäSku «võib ainult sellele anda, kellel ka õigus on, seda käsku täita. Seda asja oleksiwad surnud lapse «vanemad  Juuru kiriku ilmaliku eestseisusega toimetama pidanud.  Aga teiseks, Kõigekõrgem käsk Heinakuu 14. pääwast, mis ette kirjutab, et surnud Greeka-oigeusu klrikkounast ka Ewang.-Luth. kiriku surnuaidades wsiwad «««aetud saada, kui neil weel oma surnuaida ei ole, määrab ühes ka, et selleks üks iseäraline paik suruuaidas piab wäljaptiratud saama. Meie arwaine, et kui seda Juuru suruuaidas täuine mitte tehtud et olnud, stis ei olnud ka Juuru kiriku ilmalikul eestseisusel õigust, räägitawate «vanematele luba anda oina last Ewang.- Luth. kiriku surnuaida matta, üks kõik kuhu. Kelle kohus oli aga hoolt kanda, et see iseäraline paik wälja piiratud sai, enne kui häda kätte tuli, mis rutulise aea pärast segadust sigitama pidi? Kol maadeks, et siin Ewang.-Luth. kiriku «valitsusel mingisugust kiustet ei olnud, seda on jo sellest selgest näha, et luba anti Greeka-õigeusuliste «vanemate surnud last kabelisse panna (mis jo ka Juuru Ewang.-Luth. kiriku oma oli), künni see asi seaduslikul teel toimetatud saaks. Wii «naks: inetu üliiuetu on see tüli, mida siin määratud iseäralise  paiga maa headuse üle tõsta tahetakse. Omas ametilallituses oleme küll sagedast kuulnud, kuida maamehed  seda maad kõige paremaks kiidawad, mida tarwiltSte  korraldamiste heaks nende käest «võetakse, ja seda kõige halwemaks laidawad, mida neile antakse, surnuaia maa pärast aga seesugust kära teha, seda piame Malguse"  kirjasaatja alguSteuks tunnistama ja meie soowime ja loodame, et tema selles esimene oleks ja «viimaseks jääks. Sellel sõnumil on aga peale selle nii selge waletäht  otsa ees, et ainult need seda ei seleta, kelle silma wihawaenu kihutamise himu segab. Seal oliwad ja Kuberuöri  ametnik shandarmiga ja preeSter kõflrega. seda paika wasta «võtmas. Miks nemad siis paremad ei pärinud,  kui seal paremat saada oli? Et neil selleks «võimust ei olnud, seda ei usu meie päiwil wist keegi. Rahupaiga peal ja rahupaiga pärast asjata käratseda on üks toorus, mis eest Jumal oma kogudust hoidku! Seesuguste ärritumiste kirjutajad ja laiali puistajad mõtelgu  ometigi Õnnistegija sõna peale: /Pahandus piab jo olema, aga häda neile, kelle läbi pahandus tuleb!" Mis Mälgus" sellesama Nr. 22 seeS ,Kõtku «vast seisu paigast" kirjutab, see ,ei kannata katsuda;" jätame seda stis ka katsumata. Kellel mõistus on mõista, küll ««eed ise ära mõistamad; kellel seda ei ole, neile ei maksa asja arutada. Jälle olla 10--rublaseid wale-raha st liikumas. Kõikede peal seisab Nr. 102,532 ja aasta nummer 1884. Karw on natuke punasem ja paber on natuke peenem, kui õigetel rahadel. Öösel «vasta Lehekuu 26. pääwa «võeti Tallinnas passita Juhan A. Zärwamaalt, Dmitri O. Olonezist ja Josep W. kui hulkujad pääwawargad kinni ja saadeti oma kogudustesse tagasi. Hiljuti «vangist lahti saanud ja oma kogudusesse saadetud Jaan E., üks tuutud fisselöhkuja,  sai selsamal ööl kinni wõetud, pärast seda kui tema Wittenhosi uulitsas majades Nr. 141 ja 143 6 kuuride lukud lahti oli lõhkunud, aga midagi kaasa «võtta ei jõudnud, sest et teu pealt kinni «võetud sai. Majas Nr. 143 oli tema kuurist kõiki woodi-riideid, teist riideid, pesu ja mõnda muud juba hoowi peale kannud. Tema riiete all sai üks kasuka-krae ja üks must «villane rätik leitud. Pasfita Juudid Jsrael A. ja Josep L saiwad öösel wasta Lehekuu 28. pääwa kinni wõetud, kui leierkastidiga  ja õpetatud lindudega Tallinnasse tuliwad, ja saawad wälja saadetud. Järvamaalt on Saksakeeli Tallinna Zeitung" järgmised  sõnumid saanud: »Ühe talutüdruku wah iva teu läbi sai Lehekuu (4. päawal üks noor inimese elu surmast peastetud. Tähendatud pääwal mängis Udewa mõisa «valitseja 8 aastane poeg, Eugen Neinson, läheda tiigi kaldal ja kukkus sügawaSse «vette, ilma et keegi seda näinud  oleks. Õnneks tuli tüdruk Kai Porkveli tiigi ligidale ja nägi juba uimaStanud poisikest titkis. Kohkumata  kargas Kai Porkveli sügawaSse «vette ja toi poisikese  wälja. Juure tulnud rahva abiga hakati agarast elnstamise-katseid tegema, mis wiimaks ka korda läkfiwad. Nüüd on poisike jälle terwe. Jänedi maldas leiti Lehekuu 16. pääwal ühes rehes ühe sündinud lapse surnukeha, juba kanges mädanemises, põranda a«r. Lapse emaks sai 9 aastat lesk 34 aastane talunaene Mai T. ära tuntud ja ülekuulamiseks  kinni pand«ld. Selsamal pääwal leiti W e i n j ärme «o a l d a s Otsu peres ühe sündinud lapse surnukeha, kastis, riiete all. Lapse ema, 19 aastane Maria J., sai kodu wahi alla pandud, künni tecweks saab. Lapse keha külges on wägiwalla märkist leitud. Öösel wasta Lehekuu 16. pääwa on Kuie maldas sealiste taluperemeeste Madis Waisk ja Rein Wäät kuurid  lahti lõhutud ja esimese kuurist 125 rubla eest, teise kuurist 30 rubla eest riideid «varastatud. Öösel wasta Lehekuu 18. pääwa on Jänedi «valdas üks ait lahti lõhutud ja sealt perenaese Maali Anderson riided, pesu, üks õmbluse-mashin, 7 hõbe lusikast ja muid asju, kokku 197 rubla wäärt, ja Mai Rosenfieugel'i riided ja pesu, jOO rubla wäärt, «varastatud. Wargad, Juhan M. ja Jaak R. Rawa «vallast, Jaan S. Roosna «vallast ja Tõnu P. Jänedi «vallast, on kinni wõetud. Öösel «vasta Lehekuu 5. pääwa «varastati Prümri «valdas koolmeister Hans Tisch hobune ja «vanker ära. Wargad Jaan A. Jänedi «vallast ja Mihkel S. Roosna «vallast, on kinni wõetud. Järwajöe «valdas lõhuti Lehekuu  9. pääwal Tõnu Eiskop'i elumaja lahti ja «varastati  sealt üks Biibel, mille lehtede wahel 100 rubla oli. Õõfel wasta Jürikuu 27. pääwa põles Roosna «valdas Mart Õunapuu elumaja maha. Kaks hobust, «kolm lehma ja kõik «varandus jäiwad stsse; kahju on 1400 rubla suur. Lehekuu 26. pääwal leiti Roosna «valdas 79 aastane talumees Josep Koplimäe oma põningil rihmaga üles poodud. Rakwerest kirjutab sealine .Teadaandja": „Nende pääwade sees on jälle üks waene talumees ühe lahtilastud soldati ohwriks langenud. Esimene oli suurema hulga wõid linna toonud ja muist juba ära müünud, kui endine isamaa-kaitseja senna tuli ja suuremat jägu omale kauples.  Kui kaup tehtud, siis wõttis ostja wõipütt ja lubas pea pütiga ja rahaga tagasi tulla. Usalduses laskis talumees  teda minna ja ootas kannatlikult, aga teine ei tulnud.  Wiimaks läks talumees otsima ja leidis soldati ühes kõrtsis, täis joobnud. Tema ütles wöipüti 30 rubla eest ühe tundmata mehele ära müünud ja raha ära joonud  olema. Seda kinnitas tema ka kohtu eeS.  Sellesama  lehe sõnumite järel pühitses Kloodi walla koolmeister,  Peter Freudenthal, Lehekuu 2. pääwal oma 25 aastast ameti-pääwa. Ameti-wennad teretafiwad teda lauluga ja kinkifiwad temale mälestuseks anker-uuri. Niisamati  wötfiwad ka möisaherra, koolide-ülewaataja, kirikuõpetaja  ja kõik Kloodi walla peremehed auu-kingitustega pidust osa. Baltiskist. Wiimase nädali wiimased pääwad oliwad wihmased, wilud ja tulised. Sellepärast ei tulnud rukkiõied  ka weel wälja, kuida oodati; wihma oli aga juba wäga tarwis. Lehekuu 28. paäwal sai Baltiski Wene Kirtku-koolis eksami peetud, Koolilastest on üks Greekaõigeusuline,  teised Ewang.-Luth. usulised. Peale lugemise ja kirjutamise saiwad koolilapsed ka rehendamises ja usuõpetuses  läbi katsutud. Küsimised arilhmetikast oliwad: Mitu kopikat on rublas? Missugused hõberahad on Wene riikis? Kui ühe peenra pealt 1(10 uuritsat saadakse ja iga uurits maksab 2 kopikat, kui palju raha see wälja teeb?" Nende küsimiste peale on poisid õige osawaste kostnud.  Kostmised usuõpetuse peale olnud nõdremad. Nimelt  ei ole üks , Issameie" palwega õiete korda saanud. Riiast. „Baltias Wehstnests" toob Holmhofist järgmise  sõnumi: Müüd, kus pidalitõbe suurema osawõtmisega  on uurima hakatud, näitab õige olema nende kohtade peale tähendada, kus seda kõige rohkem leitakse. Holmhofis näitab sealine koolimaja pidalitõbe pesapaik olema. Nüüdse koolmeistri abikaasa on pidalitõbes, tema eelkäija ametis on pidalitöbesse ära surnud ja taks koolilast  on sellesse hirmsasse tõbesse haigeks jäänud. Wiimasel  aastal on Holmhofls 11 inimest pidalitõbes haiged olnud. Kuida räägitakse, olla palju aastate eest üks lahtilastud  soldat Löune - Wenemaalt pidalitõbe Holmhost toonud. vßiia Pääwäleht" kuulutab järgmist lugu tähelepanemiseks:  oli üks naesterähwas omale nõelaga  sõrme torkanud, ei pannud seda aga tähele ja õerus pea selle peale üht punase ja sinise triibulist fitll-laplkest sõrmede wahel. Pea hakkas käsi «valutama ja paistetama. Kutsutud arstid leidstwad were-kihMtitamist. Pärast on rohtude mõnul küll käsi nii palju paranema hakkanud, et äralõikamist tarwiS ei ole, kuida esiteks kardeti, aga naesterahwal  on palju walu kannatada. Mitte tungiwalt küll ei lähe nõuu anda, wärwitud riide-tükkifi ka wähematest haawadest eemal hoida, kõige suurema hoolega aga wärwitud  oodawat sitsi-riiet, sest et need wärwid sagedast kihwtist  puhtad ei ole. Mgas sai Lehekuu 26. pääwal Vaptistlaste - kiriku põhjuskiwi pandud. Kuuramaalt. Tartu koolikonna Kurator on Goldingeni  linna «valitsusele kirjalikult teada annud, et tema ülema käsn peale Goldingeni Kreiskooli selle aasta Heinakuu 1. pääwast linna erakooliks pidama saab. Goldingeni linnawalitsus ei olnud Kuratori  ettepanekut, Kreiskooli Wene-keeliseks Linnakooliks muuta, mitte wasta «võtnud. Petervurgist. Kõigekõrgema lubaga läheb Seespidiste asjade Minister, Graf Tol stoi, mõneks aeaks pealinnast  ära, saab tähtsamaid asju ise tallitama, teist aga oma abilise, Kindral-Leitnant Scheboko ja Senatoride Plehwe ja Mürst Gqgari««'i kätte andma. Kuida /Moskowskija Wedomosti" kirjutavad, saada mõned muutmised  ltnna-seaduses, pea kohalises paikas nõuupDgmrie  alla wõetud. Mowoze Wremjq" sõnumite järel on Lehekuu 21. pääwal  ühe uue kiriku plaanid Kõigekõrgemalt kinnitatud. See «nr ,aada KeiSri Majestätide kroonimise  mälestuseks Galeeride-sadamas ehitatud ja sumuse ja uhkuse poolest esimene Jsaaki-ktriku järel olema. Moskvast Wenemaa Ewangeliumi usutunnistuse kogudustel on jälle leinamist. Mõskma kirikkonna Kindral- Superintendent, August Johann Jürgenssen on Lehekuu 24. pääwa homikul ära surnud. Tema oli aastal 1830 sündinud ja pärast ametit mõne teise kiriku peal, Mõskma Kindral-SuperinteudentikS walitud. Kostroma suurest tulekahjust tulewad tagajärel sõnumid et seal umbes 400 maja maha põlenud on, nende keskis «vaimulik Seminar oma raamatu-koguga, linna-maja üks jägu kasarmidest, Kloostre-kool, kaks kloostrit ja kaks kirikut. Tuhanded on kõiki oma kautanud. Kownost. Öösel wasta Lehekuu 20. pääwa on Keidnay  linnas rohkem kui 100 maja maha põlenud. Enamist kõik oliwad puust ehitatud, Juutide omad ja kas koguni mitte ehk wähese hinna eest kaitsuse alla antud. Kahju arwatakse peale 200,000 rubla suur olema. Nishui Novgorodist. Lehekuul on Nishni Nowgorodi kubermangus mitmed suured tulekahjud olnud. Nenda põlesiwad Busoikoje külas 30 talumaja maha, kus juures pea kõik sisse jäi, mis seal oli. Tuli on mõne poisikese käest lahti läinud, kes tule-tikkudega mängifiwad ja kellest üks raskeid tule-haawu saanud. Jnkino külas põlesiwad ühe inimese hooletuse läbi 83 talumaja maha; niisamati Borko külas 37 talumaja, kus ka üks 2-aastane tütarlaps  surma ja üks naene raskeid tule-haawu sai. Jakowlewskoje  külas põlesiwad 17 talumaja tulepanemise läbi maha. Wätrasso külas on Lehekuu S. pääwal 120 ja Lehekuu 11. pääwal 5 talumaja maha põlenud; Lehekuu 3. pääwal Vorissowka külas 0 talumaja. Wiimaks Põluni külas 15 talumaja, Bukino külaS 17 küüni ja 4 lauta, ja Borshowo külas 25 talumaja, 18 kuuri ja 7 küüni. Kõik kahju kokku on 130,000 rubla peale arwatud. Omskist, Lehekuu 25. pääwal. ,Heile õhta oli meil kange torm, mis kell 5 aeal hakkas ja kauemini ei kestnud,  kui 15 minutit. Torm tuli lõune-läänepoolt ja tegi wäga palju kahju, nimelt kindluses ja kõrgemate paikade peal. Jngeniör - walitsuse maja, ja kommandöri maja katused saiwad lõhutud, kiriku plekk-katus ja ristid lõhutud ehk köweraks käänatud, wangimaja katus maha kistud. Ka palju teisi majast on katustest ilma jäänud, puid ja aidafi on maha murtud ja laewadele kahju tehtud. Üks talumees sai kukkumast katusest «vigastatud." Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist. Keiser Wilhelm oli wiimasel nädalil kardetawalt  haige, on aga nüüd jälle nii palju paranenud et Lehekuu 31. pääwal üles tõusta «võis. ' Serbiast Ministerium on ametist taganenud, järeltulijad  on weel teadmata. Merwist. Lehekuu 31. pääwal. Inglased algawad ülemal Otsuse jõel kolme weikema laewa ehitamist, mis weiked teras-suurtükid Marustaks saamad. Juubeli aasta hääl Eesti Jaani kogudusele St. Peterburis. Armsad koguduse liikmed I Tähtis aasta on meile täna  wu Jumala armuga kätte jõudnud. Augusti kuu 23. pääwal sell aastal saab sada aastat täis, kui meie Peterburi  Eesti kogudus seie asutati. Sada aastat on niiüd siin Eestirahwale omal keelel Jumala sõna kuulutatud ja sakramenti jagatud. Pisukene khristlik taim, mis pealinna pinna sisse istutati, on saja aastaga suureks puuks kaswanud.  Meie südame Hool ja palwe olgu, et see puu kõigiti kosuks ja wilja kannaks. Mis Jumal senni armu näidanud, selle eest tänagem palawaste teda. Aga praegune  mälestuse aasta pöörab meie silmad ühtlasi tulewiku