panewad murdus selle raha lubgWise waSta ja Katholitgi ülikiriklased sõdiwad nendega üheS. See kõik ei saa aga wist palju aitama. Kahelt poolelt on Poolakad ise süüdlased.  Olekstwad nemad ikka truuwid riigi-kodanikud olnud, siis ei oleks Preussi walitsuõ iialgi nende rahwufe, keele ega usutunnistuse külge puutunud. Kui nemad mitte ise oma warandust ära pillanud ei oleks, fiiS ei tahaks ega wõtkS keegi nende mõisast nende käest wõtta. —Viinamonopoli  seadus pidi nende pääwade seeS Riigipääwa ette minema. Selle waSta waieldakse wabalaste poolelt ja mitmelt teiselt poolelt. Ka üks trahterite-pidajate seltskond  Ratzeburgist on Graf Herbert Bismarkile palwekirja saatnud, et tema kui selle maakonna saadik Riigipääwal wiina-monopoli wasta paneks. Graf Herbert Bismark on neile waStannd, et riigi tarwitused wiina aktsifi ja wiinakaupluSte  maksude kõrgendamist kibedast päriwad. Saaks wiina-monopol Riigipääwast tagasi lükatud, siis saaksiwad wiina-kaupluste ja trahterite-pidajate käest maksud päritud, miS neil ehk weel raSkemad kanda on, riigile aga siiski wähem raha kannawad. Austrias on Montenegro Würst suure lahkusega ja auustusega wasta wõetud ja üleõpeetud, kuida seda juba teiSteS paikades kirjutatud. Ka üks aealehe - sõnumisaatja on tema jutul olnud ja sellele on tema kinnitanud, et tema reisul mingis- gust politika  eesmärki ja temal enesel Serbia ega Serbia Kuninga waSta midagi paha nõuu ei olla. Mõlemile soowida tema rahu ja edendust. Keisrikojas oli selle kuu 10. pääwal pidulik lõunelaud, millest Würst Nikita, tema kaks Adjutanti  ja Austria riigi kõrged ametnikud osa wõtstwad. Teisel pääwal retsis Würst Nikita ära. Läbi lehtede kölasiwad jutud, et Austria Saadik SerbiaS, Graf Khcvenhüller,  sealt ära kutsutud ja Kindral Thömmel,  kes nüüd AuStria Saadik Montenegros on, tema asemele saadetud saaks. Graf Khevenhüller olla üle oma woli läinud, olla otsekohe Serblasi BulgarlaSte wasta wihale kihutanud ja Serblaste heaks salakuulaja teenistust pidanud. Teiselt poolelt tunnistakse seda tühjaks jutuks. Kui see aga tõsi on, siis tehakse seda wist Wenemaa soowimise  peale. Miinis arwatakse, et lepitus Serbia ja Bulgaria w.-hel nii heast kui tehtud on. Prantsusmaal ilmuwad siin ja seal tähed, et terwiline inimese-möistus seal weel mitte täitsa kustunud ei ole, waid et rahwaS wabalaste wintsutamisefi juba tüdima hakkab. Waene Louise Michel, Me Louise", kuida teda ka nimetatakse,  reisib mööda maad ja kuulutab oma uutmoodi armuõpetust, leiab aga juba siin ja seal hirwitamist ja pilkamtst.  Nenda pidas tema hiljuti VincenneS' linnas kõnet, sai aga rahwast wälja naeratud. Kui tema Londoni uulitsate  - kärafi kiitma hakkas, siis hüüti rahwa keSkist: Marentoni l (hullumajasse.) Kuduge ennemini sukke! Parandage  oma aluskuube!" Tema järel tahtis üks poolkaswand  mehike kõnet „ rahwa hädasti pidada! ,Noor meeS," hüüdis üks sügaw hääl rahwa keskist, Mi keegi tahab kannatanud olla, siis peab tema ka juba elanud olema!" Naer kõlas igalt poolelt, Louise Michel ruttas noore mehe juure ja hakkas tema ümbert kinni. „Andke temale tissi!" koStis hääl rahwa keskist. Uuest kölaS naer. Wihast pöörane tõstis Louise Michel käed taewa poole ja karjus: ,OH VincenneS, VincenneS, arglaste linn! Kuussada ühe naesterahwa wasta!" Aga seda ei pandud tähele, pöörati selg ja mindi saalist wälja. Waene ,kibe Louise"! Oma ja kelle taskutes Politsei pärast künni 50 franki leidis, kihutas tema .rahwa kasuks" pagarite poodifi lõhkuma ja rööwima, sai selle eest wangi pandud ja lootis, et tänulik rahwas temale nüüd wärsket kannataja-pärga annaks ja nüüd seda hirwitamist! Bonapartiftlaste laagris on lausa tüli. UkS erakond  tahab, et Prinz Victor, Prinz Zerome wanem poeg, nende keskist täitsa wälja heidetud saaks, kellel õiguS Prantsusmaa Keisritrooni peale on, ja sõimad ja teutab teda awalikult. Tema asemele peaks tema noorem wend, Ludwig, astuma. Keisririiklaste keSkis on nüüd kolm erakonda. Ühe soowitud Keiser on Prinz Jerome, teise tema wanem poeg Victor, kolmandema tema noorem poeg Ludwig. Et sedawiifi kellegi! lootust ei ole, seda wõid arwata. Suurt näitust aastal 1889 tahetakse ikka üleilmliseks teha, ei taheta aga enne teisi riikifi osawõtmisele  kutsuda, kui ettevalmistamised lõpetatud on. Loodetakse,  et Põhja - Amerika Ühendatud riigid, Brasilia ja Meriko igatahes osa wõtma saawad, niisamati ehk ka Schweiz, Inglismaa, Jtalia, Spania, Ungrumaa ja Bõhmimaa,  Khina ja Zapan. Kui Saksamaa osa wõtta ei taha. siis ei olla sellest wiga. sest aaStal 1878 olla näituS ka ilma Saksamaa osawötmiseta korda läinud.  Inglismaal  antakse Londoni Politseile palju süüd selle juures, et Sozialisilaste käratsemised, lõhkumised ja rööwimised nii suureks kaswasiwad. Politsei ülem an ennast ametist lahti palunud ja teda on ka keetmata lahti lastud. Selle kuu 8. pääwal on .töõrahwas", õigem Sozialistlased, Hydeparkis  jälle suurt meetingit pidanud, kus umbes 20,000 osawõtjat oli. Ühe punase lippudega ehtetatud wankri pealt pidafiwad esimehed, nende keskts ka Hyndmann ja Vurns, kõnest ja ähwardasiwad werewalamisega, kui Riigiwalitsus  .töörahwa" pölwe mitte ei paranda. Politsei wõW VurnS'i wankre ära. Tagyst tulles .viSkaS ,töörahwas"  uulitsatel aknad sisse, ja tahtis Paclamentiuulitsale  tungida, fui aga Politsei läbi tagasi tõrjutud. Politsei puhastas wiimaks uulitsad ja wõtliS mitmed käratsejad  kinni. lirimaa uus Vice. Kuningas, Lord Aberdeen, tuli selle kuu 8. pääwal Dublini, kuS juures jälle kära tõusis. Studentid hüüdstwad ,Ta elagu!" Kuninga-Praua auukS, halw rahwaS karjus ,Ta elagu!'' Parnelli auukS ja kargas studentide peale. Mõlemilt poolelt  saiwad mitmed haawatud. Poolakate «väljasaatmine Preussi piiretest, kipub Inglismaal tüli tegema. Waesed Poolamaa Juudid, kellel oma kodumaal, Wenemaal ja Austrias, mõnda pulga peal seisab, mis nende kojuminemist  keelab, woolawad juba Jaanikuust saadik Inglismaale,  suuremalt jäult Londonisse, kuS nemad aga tööd ja leiba ei leia, sest et nemad Jngliskeelt ei möista. Juba on senna 250 perekonda tulnud, keda aga Juutide hoolekandmise  - asutused kõiki toita ei jõua. Setu ei sallita muidugi sisserändajaid, kõige wähem Juutifi ja sellepärast on karta, et nüüd Londonis Jnudi-jahid lõusewad, nagu neid teistes paikades juba nähtud on Parlamentis on häälede-enamus selle poolt, et Birma riik otsekohe Inglis- India Keisririigiga ühendatud saab. Sekretär India asjades  tähendab, et Birma viired (wist Khina wasta) mitte weel määratud ei ole. Birma söea kulu on täitsa JngliS- Jndia peale lükatud. Minister Bryce kinnitab Parlamentis,  et nüüd õige aeg ei olla, Sultani käest (Kreekamaale  rohkem maad pärida. lirimaa asjus on Gladstone sealt poolt kuulda tahtnud, mis nöuu targemad ja rahulisemad mehed annawad. Dublini Erzpiiskop on kõige lirimaa Piiskopide nimel kirjutanud, et Jirilased ainult sellega leppida wõida, kui lirimaa walitsns täitsa Jirilaste eneste hooleks antud saab. Maa korraldamise asjus soowib Erzpiiskop, et Riigiwalitsus kõik mõisad ära ostaks ja omatt poolelt talurahwale wälja rendiks. Erzpiiskop  arwab, et siis kõik kurjateud ja pahandused iseenesest  lõpewad. Sellega tunnistab Erzpiiskop fiiS, et tema ja kõik Katholiigi kirik otsekohe mässajatega ühes nõuus on. Gladstone oleks sellega wist rahul, et aga Parlament sellega lepib, seda ei ole wist loota, sest see tähendab ühise Kuningriigi lõhkumist. lirimaa tüli lõpetust ei ole sedawiifi  nii pea weel oodata. Jtalias seisab Graf de Dorides ja kaks wenda Vechio kohtu all, et nemad nimelt Jtalia merewäe saladusi Prantsusmaale müünud olla. See paha asi tuli juba wtimase aasta Leikusekuul wälja ja see teeb seda rohkem kära, kui leitud olla, et mitmel kõrgel kiriku-ülemal, keS Paapsti ligidal seisawad, sellega tegemist on, mis läbi ka Paapst ise selle sisse langeb.  Graf de Dorides'e juures olla kirjast leitud, mis kiriklaste osawõtmist üles tunnistawad. Jtalia ,wabalased"  hõiskawad, sest nemad on seal niisamati kiriku waenlased, nagu igal poolel, ehk ka weel natuke rohkem, ja nemad himuStawad Prantsusmaa wabalaSte süüd osalt kiriku peale weeretada. PaapSti poolt salgatakse kõiki osawõtmist  ja tunnistakse seda kiriku teutamisekS. Tähtjas on selles asjas, et siin jälle selgeks tuleb, kuida Prantslased,  kes ikka Saksamaa salakuulajate üle käratsewad, ise kõige maailma äraandjatega üheõ nõuus seisawad. MaSfauah sadama pärast on Abessynlased ja nende Kuningas ikka weel wäga pahased Jtalialaste peale, keS seda sadamat wägiwaldselt ja salaja ära wõtnud on, miS AbeSsynia kosumiseks nii wäga tarwiS läheb. Ikka loodetakse  aga weel seda tüli rahuga lepitada. Spanias on Londoni Soziaiistlaste karad sealiseid Republikanlafi, Sozialistlasi ja teist ,wabalafi" kangest kihisema pannud. Madridis on Politsei jälle söeariiStu, wabalaSte mütsist ja wabalaSte esimeeste piltifi leidnud ja seitse wsi kaheksa meest kinni wõtnud. Need mässajad seista nendega ühenduses,  kes hiljuti CarthagenaS tüli tegiwad ja neid olla kõikis riikiS leida. Kergest wõida pea siin ehk seal mässamise  leek wälja wuhiseda. Õnneks olla wabalaSte teSkiS  kolm erakonda, keõ üksteist waStaStikku nõrgendawad. Ikka paneb aga RiigiwalitsuS kõiki liikumist teraselt tähele ja on ka 50,000 meest sõeawäe rohkendamiseks stsse kutsunud.  Prinz Heinrich von Bourbon, Herzog von Sevilla, kes «viimati Kuningakojas kära tegi, on omast sõeawäe rangift lahti ja kaheksaks aaõtaks wangi mõistetud.  Egyptuses pärib Mukhtar Pasha, et Dongola linn mässajate käest jälle ära wõetud saaks, sest ainult seal olla msjuw kantS SudaneSlaste waSta. Egyptuse sõeawäe kohta pärib Mukhtar Pasha, et see täitsa nenda korraldatud saaks, nagu Türgi sõeawägi ja ka Mohammedanlaste  walitfuse all seisaks. Omalt maalt. Tallinnast. EeSttmaa Ritterkonna nõuukogu (Ritterschaftlicher  Ausschuss) oli palunud, et TaluaSjade kommis, fioni poolest ükS aeg määratud faaks, kust saadik ksik rendikaubad  maakohtade üle mõisnikkude ja talupoegade wahel, seadust mööda kontraktides pearoad üleö pandud olema. Kui pärast seda aega weel rendi-kaupafi peakS ette tulema, mis mitte sel wiifil tehtud ei ole, fiiõ peakstwad need wii. wimata, mõlemi kaubategija tähendust tähele panneS, korra- lis-lt kirjutatud kontraktideS üles pandud saama, kus Mures kõik kulud mõisnikkude poolt kantud saamad.  Taluasjade  kommission ou seda palwet oma nöuupidamise alla wõtnud ja ou leidnud, et selle täitmine mõlemile poolele kasulik on. EeStimaa Kubernör on nüüd Kihelkönuakohtuherradele  ringkirjas ette kirjutanud selle üle walwala, et selle aaSta 23. Jürikuu pääwast see otsus täidetud saab. UheS on Kihelkonna-kohtuherradele ka ette kirjutatud  TaluaSjade kommiSfionile wiiwimata teada anda, kui ükS ehk teine rendi-kauba tegija neid kontraktifl mitte alla kirjutada ei taha ja miks tema seda ei taha. Seda käsku le ame meie ka .WalguseS", aga ühel musil, mis rahma meelt selle üle segab, kelle nõuu ja palme peale see kask antud on. Meie peame seesugust poolikuid ja sellepärast  fegawaid kuulutust kahjulikuks rahma kohta, sest ikka saab see rohkem kahju, kellel wähem teadust aSjade, pealegi aga seaduste ja ülemate käskude sündimisest ja otstarbest on. Et kõik rendikontraktid kirjalikult peawad tehtud saama, seda oli juba enne käStud, hakatuses mõjuS aga salanõuuandjate  tühi jutt niipalju, et palju rentijaid kontraktist  wasta wötta ei tahtnud. Ka nüüd juhtub «eel mõnes kohtas, et rentijad kontralt! alla kirjutada ei taha. Ritterkonna  nöuukogu, s. o. mõisnikkude, palme peale ou seda käsku nüüd Eestimaa Kubernöri poolest uueSte kinnitatud ja kuulutatud. Paugu igaüks tähele, et tema selle waSta ei tõrgu ja aSjata tüli ja pahandust ei tee. Pahandus langeb ühel ehk teisel wiifil wiimakS ikka pahanduse tegija enese kaela peale tagafi. Eestimaa .Kubermangu Zeitung" kuulutab järgmist Seespidiste asjade Ministcriumi asjata Maia (Durnowo) ringkirja. Wiinakuu 13. pääwast 1885 : .Ühes ringkirjas Näärikuu 30. pääwast 1862 H2l all sai kuulutatud, et KeiSri Majestät seadnud, et teiSte kui õigeusu kirikute ehitamiseks kohaliste ülemate ja Seespidiste  asjade Minister umi lubast küll on, ja sellesama aaSta Näärikuu 6. pääwal Kõigekõrgemalt kästud oli, Swod Sakonowi kohalistest artikletest neid punktist maha kustutada,  mis järel Kubermangu ü emad nende kirikute ehitamise  lubamiseks, mis mitte õigeusu kirikud ei ole, esiteks õigeusu Piiskopkonna walitsusega nõuu ptdiwad pidama. Nüüd on Keisri Majestät muudetud aSjaselsu pärast minu Kõigealama ettepaneku peale selle aaSta Wiinakuu 10. pääwast  Kõigekõrgemast heakS arwanud, tähendatud Kõigekõrgemat  käsku muuta ja Ehituse-seaduse art. 247 msjudust selle täideS wõimuses jälle makswakS teha, mis järel Kubermangu-kohtud,  enne seesuguste ehituse-plaanide ettepauemist  MinisteriumiS, õigeusu Piiskopkonna ülematega selle üle seletust peawad tegema, kaS mitte ehituse lubamisel mõnda takistust ceS ci ole." Wenekeeli .Moskwa Zeitungi" sõnumite järel saada Baltimaa kubermangude Maapolitsei muutmine, kuulutatud joonel, juba sel aastal täidetud, nenda et see Politsei otsekohe  Kubernöri all seisab ja Landrathi - kollegiumide ja Maapääwade mõjuvusest ära nihutatud on. .Rishki West niku" sõnumite järel olla seda muutmist selle aaSta teisel poolel oodata, Rahukohtule asutamist aga mitte enne tulcwat  aaõtat. Kõigekõrgema käsu järel Paastukuu 17. pääwast 1881 oli seatud, et kauplejad, käsitöö ja wabrikutöö  peremehed Balti kubermangudes, oma gilditunniStuste patentide ja piljetite pealt üht iseäralist maksu asutatawate Rahukohtule ülespidamiseks maksma pidiwad Kui ka Rahukohtud mitte weel asutatud ei ole, siiski sai seda maksu edasi maksetud. Esiteks seisis raha ilma intressita RenteideS, sai aga Rahaministeriumi ettekirja järel 23 Wiinakuu pääwast !884, intressi kandjate riigipaberite waõta ümber wahetatud. Eestimaal on seda raha selle aaSta Küünlakuuni, neist maksudest ja raha intressidest, juba 169,900 rubla hindpaberiteS ja 457 rubla puhtaS rahaS kokku kaSwanud, Tallinna linna poolt 99,400 rbl. HindpaberiteS ja 95 rubla puhtaS rahaS, maa ja weike linnade poolt 70,500 rubla HindpaberiteS ja 362 rubla puhtaS rahaS. Mullu oli 127,090 rubla ja oli siis wiimasel  aaStal 43,267 rubla juure tulnud. KaS see raha kohe efimeStel aastatel peab ära tarwitatud saama, kui Rahukohtud asutatud on, nenda et need sel aeal Rahukohtule  ülespidamisest wabastatud saamad, keS tänine maksiwad,  wõi kaS sellest rahast üks kaSsa asutatud saab, ja selle kapitali intressid edaspidist ülespidamist paewad kergitama,  selle üle ei ole weel otsust tehtud. Saab kaSsa asutatud, siis saaksiwad neist intressidest ka majaperemehed linnades ja maaperemehed maal kasu, kes tänine weel Rahukohtule heaks ühtigi maksnud ei ole, kelle peale aga pärast ikka muist nende kohtute ülespidamise kulu langema saab. Eesarwu järel saamad rahukohtud Tallinnas 22,000 rubla, maal ja weikcis linnades 43,000 rubla igal aaStal kulu tegema. Tartu koolikonna Kurator kuulutab Liiwimaa .Kubermangu  ZeitungiS", et need noored mehed ja naesterahwad,  keS kodukoolitaja eksami teemad, seda Wenemaa historia  ja geografia teaduses Wenekeeli tegema peawad, need kes hiStoriat (aealugu) ja geografiat oma pea - teaduseks walinud, selle aaSta Leikusekuu 1. pääwast saadik, teised tulema aaSta 1. Näärikuu pääwast saadik. Wõeramaa alamate kohta ei pea see käsk mitte mõjuma. Tartu