Sakala Wiljaadis. 12> Januarikm Päcwal VI». aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Foimenduse adrels: ..Sakala" toimendwele Wiliandis. Wene keeli: öb L^oA. „ Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hiud: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi waetu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adr ess id palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Ajawaim. i. Aui meie selle sõna ajawaim oma kirja põhjaks  oleme wõtnud, siis sündis see sellepärast, et meie ajal wäga palju seda sõna pruugitakse. Meie kuuleme igalt poolt ikka: kaS see asi on ka ajakohane? seda nõuab meie aeg; see sünnib meie ajawaimuga ühte j. n. e. Niimoodi  saab see ajawaim siis meie juures ehk käes olewal ajal sagedaste nagu üheks walitsejakS tehtud, kelle eeS kõik end kumardama piab. Eks ole see nähtus tähtis küllalt, et meie temale lühemalle astume, et meie tõtt otsides tema juure tuleme. Meil pole seega midagi iseäralist  wabandamist tarwis, kui meie selle maimuga rääkima  hakkame, kui meie talle sügawamalle silmnäkku waatame,  et teada saada, kas tall ka ihu olnud ja hinge on, kas ta üks maim on, keda meie auustada wõime, ehk on ta wast üks niisugune maim, keda ebausk luuletanud  ja unistajatelle tondiks teinud. Kõige efite piame meie seda ära seletama, mis see ajawaim on. Siin ei wõi meie mitte küsida: mis on see meie-aja waim, waid, mis on üle pea ajawaim? See küsimine ei ole sugugi kerge ära wastata. Seesama  ajawaim on sile kui angerjas, keda sa arwad kinnijäänud  olema, aga kes just sellelsamal silmapilgul sinu käest wette libiseb. Seesama ajawaim on nii mitme karmaga, et sa teda jäedawalt ei mustaks ega walgeks, ei punaseks ega roheliseks ei wõi nimetada; oli ta täna walge, siis on homme tõeste must. Hakkad sa talle nime ja sõna otsima, tee mis sa tahad, ei leia parajat. Annad sa talle täna selle nime, homme on see nimi juba manaks läinud. Isegi ajalu'u kirjutajad ei astu enamiste  sellele maimule nii löhedalle, et nad talle nime anda wõiksiwad; nad kirjeldawad teda ääri meeri mööda, ilma et nad ta keskpaika tungikfiwad. Ja ma ütlen: Kui meie selle küsimisega maailma ajalehtede toimetajate ukse ette astuksime ja tema kähku lahti laseksime, kes teab mitu meest meile seal wastust anda wõiksiwad, ehk nad küll igapäew omas lehtedes selle waimu suurusest ja wägewusest räägiwad. Mõned nimetawad seda waimu ühe aj aia õhuks, mõned jälle teda ühe aastasaja waimu tuulewoolamiseks, mõned aja ingliks ja kes teab kelleks muuks weel. Aga tema sisu üle ei anna nad midagi teadust. Aga kudas jooksewad weel need mõtete ja otsustamiSle ajad ükstõisele wastu ja ükstöisest läbi, kui küsitakse: missugune on selle ehk selle ajawaim? Ehk: Teie targad mehed, määrake meile selle ehk selle ajawaim täieste ära! Küll on siin wõimalik, et üks ja seesama kirjamees ühes kirjas sellest ajawaimust kõige suurema kiitusega räägib, kuna ta LõiseS kirjas sellesama ajawaimu peale kõige suuremat  laitust walab. Mis wõime meie aga niisugusest ajawaimu otsustamisest kasu saada? Eks sellest ei selgu ju: 1) et ajawaim mitte üks lihtne asi ei wõi olla, waid et tema kokkupantud on, kokkupantud just kui üks määratu armude hulk üheks ainsaks summaks. Kõik need mõtted ja pindmised, eesmärgid ja tahtmised, mis ühele ajale tema elu annawad, teda täidawad ja tema üle walitsewad waat kui meie need kõik kokku arwame, neist ühe summa teeme, siis on selle summa nimi ajawaim. OlõkS see ajawaim mitte üks niisugune  summa, siis DiGme meie teda ju kergeste äraseletada,  aga siis ei'MM ju keegi enam ütelda, et ta kord halb, kord hea on, Mid siis piaks üteldama: ta on halb ehk ta on HeH Waatame meie aga aja waimu peale, kui ühe kogu wõi summa peale, siis on ta igakord süst Nii waatad. Otsid sa temast halba, siis leiad sa, et tas halba on, otsid sa temast head, siis leiad sa, et tas head on jne., 2) et ajawaim üleüldine on, et tema kõikide kultuur rahwaste peale puhub ja neid oma lehwimist kuulda laseb. Metsinimesed  ja harimata rahwas ei tea ajawaimust midagi. See ajawaim on parteiwaimust seega lahutada. Aja waim on, nagu ma ütlesin üleüldne, kuna parteiwaim seda mitte ei ole. Praegu woolab priiuse ja hariduse ajawaim kultuura riikidest läbi. See ajawaim on nii üleüldne, et temast iga ärkanud inimene osawõtab. Selle waimu töö on ka, et meie Kirjameeste Selts elab, et meie Aleksandri kooli tahame alustada jne. Keskajal ei olnud näituseks seda ajawaimu mitte, selle ajawaim oli üks kuri waim, kes inimesi tuleriitade peale ja tangide wahele ajas. Aga ka see waim woolas terwest ilmast oma haisema õhuga läbi. Parteiwaim ei ole mitte niisugune, sest oleks parteiwaim üks üleüldne olema, siis meil ei oleks ju parteisid. Lubage, et ma selle wiimase punkti juure natuke seisatama jäen. Partei tuhin ja ajawaim wisatakje sagedaste  ükstõisega segi. See segiwiskamine sünnib iseäranis  seal, kus teda kui poliitilist riista tarwis on, kus üht asja weel wee pinnal tahetakse hoida, kellel õiguse pärast weskikiwi roostetanud ahelaga juba kaelas on. Meie piame nii ja nii tegema, sest ajawaim nõuab seda! ütlewad niisugused mehed. Aga seda nad ei ütle kellegille, et see ajawaim isandate oma waim, et see partei waim on. Nagu ma ütlesin, ajawaim on üleüldine, aga partei waim on paljalt mõne üksiku isanda waim. Meie nägime, et praeguse aastasaja ajawaim on waimuharidus ja sellest ajawaimu puhumisest piab iga ärkanud inimene osa wõtma. (Järg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Wenelaste riigilaiendamine läheb Aasias imelisel magusal wiisil edasi. Kuna töised Eüroopa õhtupoolsed suur riigid mujal maailma jagudes mõegaga tööd tegewad,  astuwad Wene mehed aga magusal ja sõbralisel wiisil üle oma riigi-läwe. Nõnda on Aasias wiimaste suurte laatade peal Wenelased iseäranis wäga heaste Afghanlastega läbi saanud ja kõnelewad sellest maailma ajatähtede tundjad mõnesuguste ettemõtlemistega, midas aga meie truuma riigialama wiisil rõõmuga kuuleme. Parem on ikka pool muna heaga, kui nuum härg pahaga, ütleb wana sõna ja riigi rahupoliitikas maksab see sõnakene  ka ikka kaunist hinda. „Walits. Teataja" arwab selle 1885 a. riigi sissetulekuid umbes 866,294,997 rubla peale, kuna aga kmdlaste etteteadwad sissewõtmised wissiste 77 s'/- milj. ja Väljaminekud 789 V» milj. rubla on. Selle järele oleksiwad siis küll kulud 77 milj. suuremad, aga seda arwatakse osalt maa ostuhindadega jne. tasuda wõiwat. Raha-minister on lõpeks nende armude awalduselle seda oma lisandust juure pannud, et tema arwamisel asutataw  põllutöö-pank suurel mõedul põllutööd kergitama ja tõstma saab. Selle panga põhjuskirjad on juba kokkupandud  ja saawad Weebruari kuul riiginõuukogule kinnituseks  ettepandud. Seda uut riigiwalitsuse abiandmist piame meie suurte lootustega terwitama, sest et ajutised rahapuudused põllumehele suuremaks takistuseks ja ristiks  saawad. Nimelt meie maa elanikud tunnewad seda puudust kõige kibedamine. Koha pärisostja on oma waewaga  korjatud rublasid tuhandate wiisil sissemaksnud, olgu mis tahte takistuse pärast ei jõua tema aga ühel maksutärminil paarikümmend rubla maksa ja laenata kohegilt ei saa, koht langeb haamri alla ning kõik eluaja  korjamine on kadunud, kõik waew on wette langenud!  Seda häda saawad aga, nagu juba eespool tähendasime,  need riigiwalitsuse uued põllutöö pangade asutamised  kõige mõjumine awitama. Saksa riigipäewa koosolekute algused ei olnud kedagi paremad kui minewased aastased lõpetused. Würst Bismark tahab riigikassat wilja tollide kõrgendamisega awitada, aga wabadmeeleliste eestwedaja ja suur kõnemees  C. Richter oli selle waStu ja waieldi ju jällegi elawamate sõnadega. Piab aga imeldama, et wana Bismark  oma plaanide kordasaatmiseks ühtegi waewa ei karda ja igal päewal mitu kõnet ära piab. Aasrikamaa õiendaja konwerentsi tööd ei lähe enam endisel ergul wiisil edasi, sest et Prantsusemaa saadik kõigis asjus enam kergeste töistele järele ei anna. Nimelt on Prantslased ühe iseäralise kahjutasumise maksu wastu, mis Aafrika seltskonnale taheti lubada ja midas PramsuS tarwiSgi ei arwa olewat. Rootsi ja Daani sozial - demokraatid on oma ammetiwendadelle Sakstele minema sügisete riigipäewa saadikute walimise ajal abirahasid annud ja seega wastaSlikku  tuetust awaldanud. Ka on Rootsi uus programm  lõunapooliste ammetiwendade järele kokku seatud. Prantsuse sõaminister kindral Kamvenon on ennast ammetist lahti wõtnud ja tema asemelle kindral Lewal sõa-ministriks saanud.. Gambetta aegune minister  ei ole enam oma ammetiwendadega kõigis asjuS kokku sündinud ja nõnda tulnud siis ka lahkumine, mis lahkemat õhku piab andma. UuS minister on enne ammeti waStuwõtmist peaministriga nimelt Hiina sõa asjuS ennast täies te ühendanud ja Jules Ferry ka Aasiast ülemkäsuandja käest täielikult järele pärinud, kui palju sõawäge õigusepärast meel sinna piaks saadetama, et asju zcr rv^rstvr: e^-^- Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge & Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner Pärnus: „Endla" Selts ja E. Treufeldt'i raamawpood; NarwaS: M- Põder; NakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pikauulitsal K 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WöruS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Le opas LeveiM upoen. MBoja N. Mastis sen Heneniö iipoen., x Ralunen. twe-ra, 26/21. Wiljandis: F. Feldt.