Malitfuse Teadaandja" kuulutab üht käsku, mis järel need patentid, mida piirituse ja wiina müümiseks lahtistest riistadest, antakse, mitte lisa-maksu linna ja maakonna  heaks ei maksa, waid üksi wiina-wabrikute ja müümapaikade  patentid. Et magasites ja laagri-aitadeS sagedast kõrgetolltlist  wõeramaa kaupa leitud on, kus plombid mitte viete peale pandud ei olnud, ehk ka nii kaugelt rikutud oliwad, et aru saada ei wõinud, kaS plombid alguspäralise!)  wõi ehk wahest .kohendatud" oliwad. Nüüd on isewiisi,  kübara-moodi plombid wälja arwatud, mida ühe iseäralise  mashinaga kaupade külge pannakse. KaS uued plombid pettuse wasta täitsa kaitsewad, seda tuleb ära oodata. Uuel aastal taheta nende plombidega hakatust teha. Raudteedel saada uuel aastal iseäralised wagonid sõidu-rongideSse seatud, kuhu reisijad oma raha ja hind-asju hoida anda wöiwad. ÜkS iseäraline ametnik wõtab weike maksu eest asjad wasta, annab nende peale kwittungi ja raudtee-walitsns wastab kõige kahju eest. Wiimases jaamas, kus reisija wälja astub, saawad tema raha ehk tema hind-aSjad temale kwittungi wasta tagasi antud. On tema kwittungi ära kautanud, siis jääwad raha ehk hind-asjad nii kaua wiimase jaama hoiu alla, künni reisija ustatawat tunnistused toimetanud on, et raha ehk hind-asjad tõeste tema omad on. Tallinna Linnasaadikute korralisel  koosolekul, selle kuu 7. pääwal, andis Linnapea, pärast wiimase koosoleku protokolli ettelugemist ja kinnitamist,  ametlikult teada, et linnamõisade, Nehatu ja Wäo talukohtade müümine nüüd pea täitsa lõpetatud on. Kõige 29 talukoha oStu-kontraktid on juba tehtud; 16 talukohta on juba peremeeste pärised, 13 on weel rendi peal, saawad aga Jüripääwal 1885 ka peremeeste päriseks.  Kõik talukohad ühte kokku, ilma kuuendikuta ja ilma wabadiku-kohtadeta, on 98,620 rubla eest päriseks müüdud, mis aastas 4931 rubla intressi annab, kuna tänine 3179 rubla renti makseti. Kõik talukohad on 22 ostja kätte langenud; üks ostja on 3 kohta, wiiS ostjat 2 kohta ostnud. Kaks kohta on wõerastest ostetud, teised kõik endistest peremeestest, aga nendest on kolm omad kohad tagajärel kasuga wõerastele ära müünud. Wabadiku-kohta  st on 69, nendest on 16 ära müüdud, teised jääwad ka weel tutewast Jüripääwaft rendi peale. Talukohtade  müümist on Linnasaadik, herra von Baggo suure hoolega ja osawõtmisega toimetanud, mis eest temale awaltkult linna tännu tunnistati. Uhe, wiimasel koosolekul  tõstetud, küsimise peale wastas Linnapea, et Tallinna  linn üoe eksituse läbi, Eestimaa weike linnade kohta, natuke rohkem Kroonu majade-ja kruntraha maksab. Kuida seda wiga parandada, selle üle lubas Linnapea oma mõtteid  teisel korral ette panna. Linna-ameti ettepanek, seda linnamaja mis weetorni kõrwas on, 4000 rubla eest ära müia, sest et maja lagunenud on, kohendamine palju maksab ja nüüd just head hinda pakutakse, sai 26 häälega 23 hääle wasta, tagasi lükatud. Pitkemat läbirääkimist  tarwitas Linna-ameti ettepanek, Schoonenpastioni peal, Suure Rannawärawa taga, üht restoratsioni-maja ehitada, mis selle paigale kenastusekS oleks. Selleks oleks wõiduplaanide  tegemine wälja kirjutada, kahe wõiduga 100 rubla kõige parema ja 50 rubla järgmise plaani eest, ja maja ehitamise kulu 8000 künni 10.000 rubla peale määrata. Mitmelt poolelt sai selle nõuu wasta räägitud, sest et karta olla, üks maja kus söömas ja joomaS käiakse, rikuks seda kena jalutamise-paika ära. Teiselt poolelt loodeti et üks kena ehitus seda platsi weel kenamaks teeks ja maja peremees ka selle üle walwaks, et teed ikka puhtad  on ja puud, põesad ja murud rikkumise eest hoitud saawad, nagu seda ka Harjuwärawa ees näha on. Rohkema  häältega sai Linna-ameti nõuu wasta wõetud. Linna-ameti ettepanekut mööda sai nõuuks wõetud, Tallinnas  kaubaajamise patentide ja tunnistuste pealt linna heaks kõige kõrgemat maksu, 15 protsenti I. ja 11. Gildi kaubaajamise Kroonu-rnaksu pealt, 10 protsenti kõige teiste patentide, billetite ja teiste tunnistuste Kroonu-maksu pealt, wötta. Joa mõisa warguse pärast sai Juut Hermann Klompus otsitud ja on nüüd Peterburgis kinni wõetud. Tema juures leitud raha saadeti Postiga Tallinna ja meeS ise on wahi all järele toodud. Politsei-soldat Victor Lissowski on kahe kuu aegus mõne tosina wargaid kinni wõtuud. Selle kuu 7. pääwal langes Wene-turu peal Hans S. tema kätte, les üht wafk wiinapumpa müia pakkus. See pump ou Murastu mõisast warastatud. Selle kuu 7. pääwal saadeti Tallinnast üheksa Perfialast wälja, kes rahwaft poolwägiwaldse kerjamisega tülitasiwad. Ka olla nemad siin ja seal natuke waraSlanud.  Aastal  188! oli Konstantin Medmedjew Tallinna Raekohtu poolest, lukumurdmise ja warguse eest, Siberisse mõistetud.  Sealt oli tema ära karganud, sai mullu Tallinnas uueste kinni wõetud ja kohtu alla antud. Raekohtu otsust mööda, Wiinakuu 27. pääwast, saab tema oma endise paiga peale Siberisse tagasi saadetud, saab seal 40 piitsa hoopi ja siis kolmeks aaStaks wabrikutes wangitööle pandud. Mitme teiste warguste keSkist olgu järgmine lugu neile tähelepanemiseks, kes kaubaga turule tulewad: Selle kuu 7. pääwal oli üks talumees oma nuum fia turule toonud ja ilma suurema kauplemiseta 28 rubla eest kahe mehele ära müinud. Need läksiwad temaga linna seegimaja juure Rataskaewu uulitsal, kus raha pidi wälja maksetud saama. Seal wõtlis üks mees sia koorma pealt, kandis hoowi, wiis teisest wärawast wälja, pani seal woorimehe peale ja sõitis ära. Teine mees ajaS tükk aega talumehega magusat juttu talurahwa raskest elust, kõrgest rendist, uutest kohtutest j. n. e., ja kadus siis ka ära. Talumees ootas ja ootas, sai wiimaks aru, et petjate kätte langenud ja kurtis oma häda. Õnneks läks üks herra mööda, keS talumehe äparduse järel kuulas,  temaga woorimehe peale istus ja wargate järel kihutas,  keda nemad ka töeSte kätte saiwad ja Politseisse wiifiwad. Sel korral oli talumees palja ehmatusega peasnud. Karmu kõrtsi ees oli selle kuu 9. pääwal Maardu talumehe, Mikk Hallikas'e 7aaStane hall ruun ja saan, kokku 150 rubla wäärt, ära warastatud. Tema tuli oma pojaga linna, warast taga ajama; ööse! kell 1 tuli see, Maardu walla mees Jaan Sauemägi, Tartu maantee ääres Fridolini maja hoowist hobusega ja saaniga wälja, ja sattus otsijate kätte, kes teda ka kohe kinni wõtfiwad ja Wene-nulitsa wõeraste-majaSse toimetasiwad. Kuida juba wiimases numreS kirjutasime, hakkas selle kuu 6. pääwal tasakesti lund sadama. Selle peale tõusis natuke tuult, ilm läks külmemaks, künni 7 graadi, ja lumi on tänine paigale jäänud. Enamist igal poole! on juba saanitee. ka Tallinnas, kui ka weel wähefe lumega.  LäänepooliseS randaS on lumi tänine kasin. —. , Linda" Seltsi pea-kooSolek, miS Wiinakuu 22. pöäwal osawstmise puuduse pärast pidamata jäi, on nüüd selle kuu 5. pääwal otsata käraga ära peetud. Kokku oliwad 173 osanikku, 85,200 rubla osa-kapitaliga tulnud. toimetaja J. Kõrw oli juhatajaks walitnd. Koosolijad langefiwad kohe kahte jäusse; ükS, Kõrwe juhatusel,  arutas ette, et endine walitsuS oma süü läbi 70,000 rubla kahju teinud, kuna 33,000 rubla wiletsa kaubaajamise-aea läbi kokku sulanud ja päris, et endine walitsus kohtu alla antud saaks. Teine jäuskond, kelle juhataja Peter Käbi tulepanemise kahtluse all wangiS istub, kuna tema .kirjutaja", rätsepp R. sellesama paha asja pärast redusse läinud ja kõik rehnungid kaasa wõtnud, seifis wöimalikult endise walitsufe eest. WiimakS on esimese  jäuskonna nõuu wasta wõetud. Pärast seda on weel nõuukS wõetud, .Linda" kapitali tuetuseks fiSsSpanekuid jooksma rehnungi peale wasta wötta ja nende pealt 5 protsenti maksa. Meil on siin kakS küsimist: 1) KeS on see endine walitsuS? Kas wahest Kapteu Byström oma nõuukoguga? Meie ei usu seda mitte, sest meie teades on .Linda" segadused palju wanemad, kui Kapten Byströmi walitsus. .Kohtu alla panijad" waadaku ette, et nemad puhtaid nimesi ei teuta ja süüalufid läbi udu kaduda ei lase! 2) Kellel peab küll julgust olema, oma raha .Linda" Seltsi kätte jookSwa rehnungi peale uSkuda, enne kui kõik wana puru wälja pühitud on? Tehku .uus walitsus" enne selgemat aru kui tänine. Kus kahe poe aSjad kokku segati, ilma et keegi teadis, kui palju üheS ehk teises poodiS kaupa oli, seal ei wõi enne põhjalist seletust  wähematki usaldust pärida. .Uus walitsus" kiitleb küll oma osawa toimetusega, aga seda toimetust on tarwis tükk tükilt awalikult ette panna. ,Wil>andi Teadaandja" ametliku kuulutuse järel saab Jakobsoni pärijate talukoht Kurga Tõnis A-70, nimetatud Linnukaja", Jõulukuu 17. ju 18. päawal  sel aaStal, ilma raudwaranduseta, raudwaranduS ja teised asjad 22. Jõulukuu pääwal, oksjoni wiisil ära müüdud. Imeks pannes leiame meie selle waSta ,Walguse" wiimases numres ühe korjanduse kutse, milles üteldakse, et oksjon wast tulema aasta 2. Jürikuu pääwal olla, kui selleks aeakS mitte 3000 rubla korjatud ei ole. Miks need ringkonnad, kellel ometigi kõik need asjad pearoad  tuttawad olema, seesugust segawaid sõnumid rahwa sekka saadawad. sellest on raske aru saada; nendest wõib Jakobsoni pärijatele ainult kahju tulla, sest mida wätzem pakkujaid kokku tuleb, seda odawamalt läheb koht ära. See äratab mägise mõtet, nagu oleks midagi kamalust selle segamise  sees. Niisama arusaamata on ka selle kunstköne ükstkud laused, millega .Mälgust kirjasaatja, K. J. Rätsepp,  korjandusele kutsub. Seal lueme teiSte keSkis: ,OH taewas, oh Eesti rahwaS! Kus olite teie, kuS ,teie süda, kus teie isamaa ja ligemise armastus, kui selle pweikse summa pärast lasksite armetumalt adrarada seda mulda sörkima tulla, kus teie hariduse edendaja, wägew ,tõearmastaja, isamaa kallim töötaja rahulikult omast ras,kest  waewast puhkab?!" Kas arwab selle kunstköne sepistaja tõeste, et keegi keS ehk Kurgja kohta ostab, Jakobsoni kalmuküngast AeSkündma läheb, olgu tema muidu Jakobsoni küsitawate tallituSte poolt ehk nende wasta? Meie loodame/ et.tõearmaslaja" könesepp kedagi nii tooreks ei pea, waid ainult oma kõrge kõne .kaunistamiseks tarwitab. Aga kaS kuulutaja ei tea, et tuleriista sisse liiga püssirohtu panna ei tohita, muidu lendab kuul üle märgi? Paluksiwad korjajad ühtlaselt ligemisele abi, siis wöikfiwad nemad mõnda kaaStundjat südant leida; seesuguste sõnumite segamistega ja määramata  sõnakölinatega peletakse aga kõiki kaugele körwale. Wirumaalt. .Rakwere Teadaandja" kirjutab järgmistest  kurjategudest: öösel, Mihkli-kuu 1. ja 2. pääwa wahel piStett Palmse Mustoja metS üheksas paikas põlema. Õnneks nähti tuld rannast ja kustutati pea ära.  Leikusekuul  on Lemmuselja küün maha põletatud ja sellega umbes 200 rubla eest kahju tehtud. Öösel, Wiinakuu 24. ja 25. pääwa wahel põletati Wihula heinaküün maha, kuS umbes 3500 leistkat heinu sees oli. Wiinakuu lõpul waraStati Remeda külas ühe talumehe hobune rehealt  ära, kuS tema ise magas. Seesama hobune on juba enne kaks kord ära warastatud, aga ikka jälle kätte saadud.  KaS teda ka nüüd weel leitakse, see näitab wäga küsttaw olema. Öösel, Wiinakuu 27. ja 28. pääwa wahel, waraStati Kadrina poe eest, Udrika koolmeistri poja hobune ära. Ehk küll warast kohe taga aeti, siiski ei ole teda tänine kätte saadud. Wiinakuu lõpul warastati  Rakwere walla Anguse külast kaks hobust ühe sõiduwankrega.  WankreS oli ühe kaupleja kast ja selles peale mitmesuguse kauba ka 200 rubla puhast raha. Kahju on mitu sada rubla suur. JhunuhtluS olla mõne mehe aru järel küll .teutaw", aga kuida näha, teutab ja laaStab nüüd ihunuhtlust puudus kõiki maad ja kõiki rahwast. Pahategijad hõiSkawad, anus rahwaS kurdab! Tartust. Tartu koolikonna Kurator an suurkooli arSti-jäulusele Riigtwalttsuse poolt 83,000 rubla iga aasta lisaks palunud, sest et see raha mida tänine antakse, uuemate  tarwituSte kohta enam ulatada ei taha. Selle kuu 4. pääval sai Tartus .Wainemuiue" Seltsi maja uus saal pidulikult sisse õnnistatud. Õnnistamist  tallitaS Konsistorialrath A. H. Willtgerode. Pidule oli ka Linnapea, Dr. G. von Oettingen tulnud. Pidukõne  pidas Dr. K. A. Hermann, Eesti Laujujumala, ,Wainemuine" üle. See Pidukõne on ka juba , Eesti PoStimeheS" ära trükitud. ,Õpetatud Eesti Selts" pidas selle kuu 7. pääwal  oma korralist koosolekut Teiste keskis pidas Professor  Dr. Grewing? kõnet endistest »laewa haudadest", millest ükS wäga suur hiljuti Uue-Kambja mõisa juures üles leitud ou ja umbeS 1200 1700 aastat wana arwatakse olema. Seal on palju põletatud inimese-, nimelt naesterahwa  ja laSte luid ja naeSterahwa ehte-asju, mitte aga söeariiStu leitud, millest arwatakse, et need laewa moodi kokku pandud ktwt-ladused koguni mitte hauad ei ole, waid ohwrt-patgad, kuS nimelt inimest ohwerdati.  WiimakS  pidas Gymnastumi-kooliõpetaja G. Blumberg kõnet D. Kreutzwaldi elust, nimelt tema wiimaStest eluaastatest ja tema seisupaigast C. R. Jakobsoni erakonna kohta. Tartus on selle kuu 10. pääwa homikul juba 13. graadi külma olnud, aga lumi puudub. Kolm pääwa enne seda on küll natuke lund sadanud, aga faaniteeks ei ulata see natuke. Wiljandi maakonnast kirjutakse meile: 2. pääwal sai Helme kihelkondas Patküla uuS koolimaja fiSseõnnistatud. Koolimaja on iluS ja nii ruumikas, et ligi 200 lapsele lahket paika annab. Sisseõnnistamise kõnet pidaS kohalise kihelkonna kirikuõpetaja, Matt. 7 põhjusel,  kuS iseäranis lastewanematele tähendatud sai, kuida ükS mõistlik ema oma lapst peab kaswatama, neid juba weikesest saadik juhatates, Jumalat töeS ja waimus paluma ja kõiki head taga nõudma, et nendest kord wöikfiwad wagad  Ristiinimesed saada, keS oma usule ja kirikule surmani  truuwiks jääwad. Et mitmete wanemate südamed liigutatud oliwad, seda tunniStafiwad nende silmapifarad. Kõigewägewam andku, et need sõnad hea maa peale olekfiwad  langenud, kus nad mitme tuhatkordse wilja kannakfiwad.  ZSiiS näitas kiriku wöörmündri herra. F. von Stryk Riidajast, kuida wallarahwaS oma koolmeistrit peab armsaks ja kalliks pidama, sest et koolmeistri käeS nende kallim warandnS on, ja kuida koolmeister mitte kui palgaline,  watd kui laste teine isa, isalikult nende südame põldu peab harima. Lõppeks tänaS kõneleja wallarahwast, keõ seda suurt ehitust rõõmsa südamega korda saatnud, nii raSke see ka oli. Selle peale kõneles wallawanem, meie Keisri armu meele tuletateS, et meie tema warju all wõime rahuliselt elada, ja tänaS kõige walla nimel Patküla herrat, H. v. StryN, keS oma wallarahwale nii heaSte nõuu kui ka jöuu poolest on sel aeal abikS olnud, kui raha puudus kätte tuli ja töö seisma pidi jääma. Koolmeister kõneles sellest, kuida kool on olnud ja kuidaS selle poolest lugu ka nüüd nende Eestlaste juures on, keS kaugemal meie kodumaast äraelawad. Siis tuletav  kõneleja meele, et nii kõrgele kooliõpetuse järjele kui meie praegu oleme, on meid meie kirikuõpetajad ja wõõrm.indri