IX. K, L, siit Peterburist on Haljala kihelkonnast  Kandle ja Wihula wallast 126 wana rahwa lanln korjanud ja roanawara aita toonud. Noort wenda tänades terwitan ja tänan ühtlasi tusc kartusest pea päästetakse. X. Ncin Elise Aun Setu nisalt: 61 wana  mõistatust, 4 laulu, 11 wanasõna, 5 wana Xt. A. PallaSma Muhn -maalt (nüüd Keilas Joal 2 kirjutuspoognat Muhu XII. K. Erm Wändra kihelkonnast: 25 sõna"^suurt postpoognat). Täname jälle l Teie on kui kihelkond wald 158 S. laulnrida korjanud, mitte I vr. I. Hunt. ! nud wiisi järele nurgas istus ja hirmu Parast wärises, ei olels hääga läinud, aga üks metsmees käis Piigiga tema järel ja wehklss sellega nii arusaadawalt, et waene mees wastu panemise pääle ei wvinud mõteldagi. „See ei ole sugugi minu meele järele," ütlesin ma Jobile, „aga siin ei wõi midagi parata! ootame, mis sest tuleb. Kas Teil on rewolwer kaasas?" „On küll, herra," wastas Job taskusse katsudes. „Mina ei lahku sellest ialgi, aga Leo herral ei ole muud kaasas, kui ainult tema jahinuga." „Kahju," ütlesin mina; „kui Teie tema rewolwri kambrist ära tooksite, aga praegu ei lähe see hästi korda." Meile anti iseäralikku magusat wedelikku  süüa. Terme tund aega sõime meie seda ja üksgi ei rääkinud sõna. Aeg ajalt tõusis üks Amagagger üles ja miskas  puid tulesse. Tule ääres seisis suur nelja käepidemega puust kandik ja selle juures kaks paari suuri rauast tuletangisid. Need aSjad tegiwad mulle arusaamata tuska. Ma mõtlesin Amagaggerite imeliku loomu ja kombete pääle ja ei wõinud mingisugusele  otsusele jõuda. Kõik oli nagu mõistatus.  „Jmelik pidu mõtlesin ma iseeneses,  „meid kutsuti pidule, aga süüa ei ole muud kui see wedelik!" Kui ma just seda mõtlesin, tõusis üks Amagagger püsti ja küsis walju häälega i „Kus liha on,- mis meie sööma peame?" Wastuseks selle paale sirutasiwad kõik teised parema käe tule poole ja kostsiwad kooris: „Küll mc' liha saame!" „Keda me' sööme? Kas kitse?" küsis seesama metsmees. „Sarwedeta kits on parem, kui sarwedega  ja meie tapame teda!" wastafiwad teised selsamal häälel ja raputasiwad piikisid. „Keda me' sööme? Kas härga?" hõiskas  küsija edasi. dega ja meie tapame teda!" röõkisiivad teised  jälle piikisid raputades. Sel silmapilgul hakkas Jobi ärapõlgtud  naesterahwas Mohameti meeliiama ja paitama, mis meil nii wastumeclt ja jäle näha oli, et ihnkarwad püsti tõusiwad; meie uskusime kindlasti, et hirmus talnus tulemas on ja ei eksinud selles!!! „Kas liha malmis on?" küsis seesama metsmees. „Walmis, Malmis!" wastas koor. „Aga kas ka pott malmis on?" „Walmis, malmis!" Mu käed märiscwad meel praegu, tule juurde ja tõmbasiwad säält kuuma pott wälja. See oli nii tuline, et ta sätendas. Selle paniwad nad hirmus ruttu ja osawasti  Mohameti päha, keda lüdruk käsist ja kaks meest jalust kiuni hoidsiivad! . . . Õnnetu südant lõhestan? kisa, liba, elusa inimese liha särin ja wisin ott kuulda! . . . Surmu tunnilgi ei lähe see uru meelest. Ma olin wiha pärast nagu nieetetu; rcwolwcr wälkus mu käe- ja kuul surma Paitas. Emane saatanas langes surnult maha ja ma rõõmustan täna päewani  selle üle, sest tema nõuu pääle jee pidu peeti. Tema tahtis sellega Job- ärcpõlgamist  kätte maksta. Et meie walged olime, ei tohitud Tema, kelle sõna igaüks kuulab, käsu wasiu meisse puutuda  ja wõeti siis meie must teender ohmriks  meie silma ees. Umbes minut aega oli kõik waik maga; Amagaggerid polnud enne ialgi pusn i pauku kuulnud ega tuleriista näinud; nad oliwad selle pärast kõik hakatuses kohkunud ja kohmetanud, aga korraga karga- ü!s piigiga meie kallale. .u-cd. Politika ringwaatus. Prantslased on ka jällegi oma asumaid  suurendama hakanud, ehk nad küll Jda-Asiast weid! rõõmu leiawad. Markeesa saartel on Prantsuse merciväe soldatid kibeda  wõitluse järele saarlaste wastu oina lipu ülessc Pannud. Prantslastest langenud saarlasi palju rohkem. Inglaste suurem leht „Times" tõstab Prantslaste pääle wäga rasket kaebdust, et need oma wolikonnas  India meres orjakauplemist sallida, niis osast -just Prantsuse lipu all sündida. Nende mõju all seismas Madagaskiri saarel  õitseda orjade kauplemine >a Prantslased  waadata wagusi Päält. Soowitakse, et Inglis walitsus wahele astuks ja sellele inetule tööle otsa teeks. Wist räägib siin ka osast kadedus ühes. Tnrgi «valitsusel näib Saksa keisri reisi üle Rooma õige hirm olcwat, ta kardab, et Kesk-Europa ühendus Wahe meres lug Wägewaks läheb ja wiimati Türklast säälr üsna wälja tungitab. Türgi saadikutel! Parisis ja Peterburis olla nõuu küsitud, gewuseks malmis hoidnia . Ka Bismargi ja Kalnoky koosolek teha Türgi waliisusele muret, kuna seda Saksa maal kindlaks rahu märgiks öeldakse. Grceka kuningas, kes ju mõnda aega reisil, on nüüd jälle Wieni kaudu kodu poole pööranud. Säal tulewad sügisel kaks aruldast pidu ette: kuninga 25-aastane walitsuse jubeleum ja kroonprintsi pulmad. Esimesest saada ka teised riigid oina sõjalaewadega  osa wõtma. Pärast pulmi olcwat kuningal nõuu, poega peremeheks teha, kõik walitsuse hoolt noore paari õlamaale  ivanamehe põlwe pidama tulla, kus tal ju selleks loss walmis^olla. Eesti maalt. ° Puhjast. 12. skp. oli W. U. walla wolikogu koos ja lasksiwad protokolli kirjutada  : Kui kellegil midagi warastatud saab, peab iga peremees, mehe ja hobuse wälja otsima saatma, tagaajajad peawad üks Päew peab kolm päewa taga otsima ja kui rohkem  abi tarwis on, saatku sõna walda, kust silmapilk abi saadetud Peab saama. Kiiduwttärt ettewõtte. —s—  Lõikusekuu 28./29. öösel rikkus külm Tormas aia- ja haljamad Põlluwiljad ära. Kartuhwli kasu pani kewadine kuiw kinni; nüüd wõttis külm päälised warakult ära. Sellepärast  on nad wäikesed ja nende saak kasin. Ka hilised linad on külma läbi rikutud. Praegu kestamad öökülmad weel edasi, jzg Kursis on öökülmad kõik hilisemad tõu wiljad ära näpistanud. Ka hilisemad rukki orased M osge kehwapäralised, warasenmid  on jälle rukkiuss wäga palju ära rikkunud. Lõikusek. 14. p. oli Kolga-Jaani lirikus waimulik kontsert, kus meie kaks laulukoori,  üks meeste- jn teine segakoor, oma häält kuulda lasksiwad, laulud jäksiwad enam ehk wähcm kaunis hästi. Mis meile seda kontserti aga tähtsaks tegi, oli auustatnd Paistu kiriku organisti hr. Saebelmann'i üliilus orelimäng. Hr. Saebclmann oli meie laulukooride palwet lahkesti kuulda wõtnud ja rõõmustas nii hästi lauljaid kui kuuljaid oma mänguga, mis wägewasti Keiserlik Pärnu kreisi politsei walitsus  on eksclents Liiivi inaa kuberneri herra käsu Pääle wallawalitsustele ringkirja teel järgmised küsimised ette pannud, mida wõimalikult Pea ära wastata ette kirjutatakse,  nimelt: 1) Kas ei ole mitte kusgil waldades mõnesugusid wanaaegseid piinamise riistu ehk mõnda muud sellesarnast? 2) Waskwõi  brongs-kirweid wöi noolisid? 3) Wanaaegseid rahasid? 4) Wanaaegseid sõjariistasi? —5) Luukeresid ühes wanaaegsete  asjade ehk mälestustega? 6) Kas ei ole mitte malla piiris maaaluseid teesid ehk koobasid ja kas on midagi nende sees leitud ehk leida? 7) Kas ei ole mitte mullawallisi kusgil leida? s. Kas ei ole mitte kusgil kuristikust ehk maaaluseid  koobasid leida ja kui on, siis: kui suured,  mida nägu ehk kus kohas; s, o, wäljade  Pääl, mägede sees, jõe kallastes j. n, e,? Kas ci ole nende sees mingit asju leitud? 9) Kas ei ole mitte kusgil wanaaegseid matuse koobasid sn/pos,iloL^); kui neid kusgil olemas on, siis: kui palju nimelt? Kas ei ole niisuguseid mitte lahti kaewatud, kui seda, siis missugustel põhjustel?  Kas on midagi wanaaegseid asju sääl sees leitud? 10) Kas ei ole mitte walla piirides kusgil kiwisambaid wõi kujusid,  mis inimese moodi wälja on raiutud, kui on, siis kus kohal? -- 11) Kas ei ole mitte kusgil kaljusid ehk kiwa, millede pääle mõnesugused tähendused tehtud on, näituseks: ristid, elajad, inimesed ja muud sellesarnast? Pääle selle on ka nimetatud  politsei walitsuselt küsimise leht tänawuse  j 1833 aasta) põllutöö produktide üle wallawalitsustele kätte saadetud. Leht Peab ühe suurema talu kohapidaja kätte antud saama, mida see siis ära täidab. Küsimise lehe pääle kirjutatud koStused kinnitab wallawanem  oma allkirjaga. jn-pb)^ Need küsimised on wäga tähtsad ning annawad, kui nad wastatud, nende wastused  meie maa elust ja olust, iseäranis manast ajast tähtsaid sõnumid. Wäga paluksime meie oma poolt, et meile niisuguseid küsimisi  wastataks ja wastused Meile saadetaks, et meie rahwa õpetuseks ja meie maa tundmiseks  neid oma lehes „Postimehes" awaldada  wõiksime. Et need küsimised kuberneri  herrale juba muidugi ametlikult was Hoiatus. Ma tahaks ikka! . . . Erilased ja parmud. r»z« KSVVi «n mv «aa». ?sa«"«Äja kõik ksiailwa M Zksck oimul Kehkenpüks. IZ Q ä I Ä. Heldus. ——— Ettewaatlik, Pildi tellija naesterahwas:  „Aga nm Jumal, Teie olete mind ju pildi pääle liig manalt maalinud/' Maalere „Noh, eks seda kauem seisa pilt Teie näoline I" Tähemõistatus. Juures olewatest tähtedest sea nagu siin üles antud, otsitawad sõnad, nii et igasse reasse niisama palju tähti seisma tuleb, kui sääl praegu on ja et keskmine püstrida ja keskmine ristrida ühe ja sellesama sõna annawad, mis üht mana Eesti kantsi nimetab.  Otsitawad sõnad orn 1) üks kirjatäht,  2) loom närijate liigist. 3) kihelkond  Tartu maal, 4) linn Kuura maal, 5) mana Eesti kants, 6) hertsogi riik Austrias, 7) linn EeSti maal, 8) hirmus loom, 9) üks kirjatäht. Nõuuküsimised ja nõuuandmised. Küsimised. Palamuse kihelkonnas wõetakse iga liht kirja eest inimese käest 3 kop. unakju. Kellele  see raha saab ja kas see maks ka seaduslik  on? L. Li. M? 106 Postimees. 1888.