üht terwet paika ei ple. olmid ja tema liikmed olnud' paisctanud. Mõnikord olla - piinajas ''seda ka jalgu-pidi üles riputanud. Hirmus kurjatcgu on Hndamistc laewa „Johannese"' p.ääl sündinud. Üks Daani laew nägi Rootsimaa ligidal üks kolme mastiga Wcne purjulacwa, aga inimesi ci olnud laewa paal näha. Aurulaewa paalt saadeti üht paali wälja asja järele kuulama. „Johaimcse" paal oli tüürmanm  uimane ilma mõistuseta oma wcrc.sccs maaS ja wcel üks teine köitega kinniscutud mees. Tüürmann kosus nii mõrs, et ta lugu mõis ülesrääkida. Kinni seutud meeS oli öösel kapteni ja siis wcel 2 madrust, kellest teine tüüri kallal teine lacma ees otsas seisnud, kirmega mahalöönud ja mcrde wiskanud. Siis oli ta alla läewa läinud ja 3 magajat madrust mahalöönud ja. ka mcrde wiskanud. Tüürmann üksi, wäga lugem mees, oli tema üle wõimust saaüud ja teda sidunud, ta ise oli aga raskcste häamatud. Daauilaem nniS „Johannesse" Kopenhageni, aga kurjategija saab muidugi meis maa kohtu alla antud. Riiast. Kihelkonna koolide käi mapi  au.emise kohta seisab Liiwimaa kub. ajalehes järgmine Tartu koolikonna kuratori teotus  Mina olen koolide ministrilt Liiwimaa kihelkonnakoolide õpetuse wiibimäta uueste algamise  kohta ühe eeskirja saanud, milles õpetust hakatuseks Läti ja Eesti keeles lubatakse anda. Päälc selle, kui ma seda .3. Oktobril ülemale  maakooli kohtule selle palmega teada olin aimud, et tema selles asjas tarmilist käsku st annaks, olen ma nüüd koolide inspcktoridcle ette kirjutanud, koolide omamist silmas pidada. Selle järele on inspektorite kohus, tänawu 17. Mail kõigekõrgemalt kinnitatud seaduse põhjusel, neile kihelkonna koolidele koolmeistrid nimetada, kus neid olemas ei peaks olema; niisamuti ka sellekohaste seaduste põhjusel kohalistele sõjamäe komisjonidele nende kooliõpetajate üle teadust anda, kes mitte Viibimata nendes koolides õpetust ci alga, kui nad küll köstri ameüs on. Peeterburgist. Riigi rahalistes asjus olls ülemat xooleks uus iuur ja tahtjas plaan- läbi- i ?aäiiu'.ise all. milleii riigile rohket kalu loodetakse, j Nimelt olla nõuuks mõctud, kroonu talumaade päriseks ostu summa paale üht suurt riigi laenu teha, mis rügi rahalise asjale 44 aasta jooksul 300 miljoni rubla kasu saada tooma. Selgemad teadused, selles asjas puuduwad alles, st . Kroonu krundi wõi tessätini maksu, saada Balti kubermangudest nüüd enam kui enne sisse tulema : Liiivimaait 150,817 rbl., Knuramaali 103,819 rbl. ja Eestimaalt 24,010 rbl. Seniajani oli Liiwimaal see maks kop. tessätini päält, nüüd saab ta aga 10stst kop. olema, seega ligi poole kõrgem. Uute m a ks u p l a a n i d c hulgas, mis rahaministerimm poolt, walmistatud ja lähemal ajal riigi nõukogus arupidamise alla tulewad, on kõige tähtjamad: prahi-ipaks igasugu kauba ja asjade päält, mis raudteedel, prahjrongid.es meetakse; piirituse maks selle tarmitajätelt ja põllutöö masinate tollimaksu kõrgendamine. Pääle selle räägitakse meel arstirohtude, rohutaimedc, muidu toorete taimede, lillede, lehtede ja juurte ning linas helmede ja pärlite tollimaksu kõrgeudamisest.  Pcetcrburgist: Keiserlik» laewaga „Dcrshama"  tuliivad 10. s. k. p, mõned keiserl  i k u d teenijad ja kraamid Kopenhagenis!  Peeterburgi. Kuulukse, et Peeterburgi linnaivalitsns iga hinge paale, ka nende püüle, kes aga ajuti linnas miibiivad,  1 rubla maksu aastas hospidalile heaks tahab pääle panna. , Wäljamaalt. Saksamaa ametlikud lehed kuulutawad, et need juttud tühjad on, mis kroonprintsi terwise üle kurwi sõnumid tõiwad. Todlach Tyroliö, kuhu kronprints esiteks läks, ei olla kareda õhu pärast tema terwisele kohaline olnud, sääl olla tema üleüldine termis kahju saanud, mitte aga tema iseäraline kurgu-haigns suuremaks läinud. Nüüd kus kroonprints VavcnoS, Jtalia mahedas õhkus on, nüüd olla tema aga üleüldiselt jälle terme ja kurgu-häda kahaneda ka jürges. Jtaliasse pidada rcma k talmeks jääma. Selle wasta näib rääkima, et.tema mõlemad pojad, prints Vilhelm ja prints Heinrich Bavenosse reisinud, on, Saksamaa poolametlikud lehed arutawad, et säältpoolt, igapidi püütud olla ajalugu likku sõbrust Weneniaagä hoida ja. kinnitada. Küi aga Wene lehed siiski ikka svihawaenu Saksamaa wasta wälja külwäwah,jg.Wene-Praiitsuse ühendusegä  kollitawad, siis ei Saksamaa walitsusel  teist nõuu, kui asju nõnda korraldada et ka ilma Wene sõbruse ta läbi saada ivõib. Tähele panemata ei wõi jääda et seesugused  healcd sellest ajast saadik on kindlamiue kostma hakkanud, kui Jtalia ininister-president Crispi Friedrichruhes käis ja ühepdus Saksamaa, Austria jn Jtalia wahel kindlaks tehtud sai. Miks Prantslased Saksamaa pääle wihascd on, sellest olla aru saada, wihkamine Venelaste poolt olla äga mõistlikust seisupaigast täitsa.mõistmata. Teised Saksamaa lehed lähemad meel kaugemale ja halkamad juba arutama, et Venemaal stiiks haamatam paik olla: Poolamaa Poolakate .püüdmiste  wasta. olla Saksamaa tänine ikka. Venemaale  abiks olnud, 'kui endise sõbrust asemele wacnlus peab sigitatud saama, siis wõida ikka juhtuda, et Saksamaa oma ja Venemaa piirete wahele üht kolmandamat riiki soowib, Sellega pidada Poolakad juba leppima, et need maamunad,  mis Prcussi riigi külge on langenud, jäädamalt  senna jüämad, ja Saksamaa ei saada , iialgi lubama, et Poolakate wõimus. Läänemereni ulatab, aga Mustamereni wõida see Saksamaa pärast ikka nihutatud-saada.- No 7 mõistatuse seletus. Pitser. 147. K. -- Kirjalikult. 148. J. W. P. Kurb lugu et Teie nurga rahwa' elu l 4S. M. H. P. Kuida soowisitej nii tegime - TrLKi-sd .Furesscxe NLdslilebe" TrüktikozsS. HWZFWS. LLTSVM FKZ7 ISM. Teadamwmnw. - "SWrevWa' HW- kohtu poolest Mh. seega teada antud, et Ml 13, RowevOM Wll enne lõunat Mõnesuguseid mere äärest leitud landi, palM sa kiprid avalikult Mjom wM Müüdud faav. Reed asjad' «: 1) randas 3333 lsuds; H Mbassaares 169 plasA; 3) Uudwa randas 29 lmcka; H Sääre randas 1 plank: s) Tücht rmÄas 2 planku: 6) Karula  M«das 51 lauda; 71 WAsmMralSas  48 lauda; ch Sääre-, ToUN-,SaLMspS- ja Tiinuse walla wWaza NeVsMzise all on hulk liipM vWvmvmWa kshtus, 27. Oktsbrll 1887. siis «MU Ms: A. v. No!M«. WM WM Mc saab Mlresaare sadamas 75 kop. vaS »SSM V. de Reese Teadaandmis ed. 'L FH Z ' 8. A«Tt«VS ktzs. Mssdttsilt sidi. Hakatus õhtu kell 9 Mängima saab linna muusiku koor. Seltsi liikmed maksawad 30 kop., Wõõrad Sv kop. ja naestcrahwad 15 kop. Uued kangru-, wörgu- ja suka lõngad. uI«M riliso. püssi rohtu ja haawlid, ivihma marjud, galoshid, kõige paremad õmbluse mashinad. nacsterahwale, rätsepadclc ja kingissepadele, purju ja puldani riided, manishkad, kaela j hallid, krae «ahad, talwe mütsid, suured õla rätikud, kue riided, kalikud, sitsi riided ja wäga hääd tee rohtu müüb ikka kõige paremalt ja kõige odawamalt « MNUW. Lähemad teadust saab Esarlase trükkikoiaS. Eestseisus. Üks maja WHooöor Lcrngi raamata poodis Kuresaares on saada: Eesti Rahiva Kalender 1888 aasta pMle. Tallinnas. Trükitud Eestimaa sinodi kirjadega. Seeläbi annan teada, et inina oma tisim nnksiua Sadamauulitsaõse (Hafenstrahe) Torrisse Brück'i majasse asutanud ja wõtan kaik üsleri ja treimise töõtl ja parandamist õige odawa hinnaga wasta. Telliunsed surnu-kirstude peale saawad ruttu ja odawalt walunstawd.  Auupaklikult M Msrg nnan feega teada, et Ma nõuks olen wAnud mna amekisse MutMZad Wsid maal Me mõttä ja toimetada. Head tööd oma poolt lubades, palun rohkel osa wõtmist. ' - ? srorsnapühkijameister Hermann Meywald. Postijaama majasse.> .