Jutuleht. Weski p a e s « l. Kõige oksadega langes puu ja puuga üheS neiuke ilma häält tegemata wahutawa laene sisse ja ujus kange keeruga allapidi. -Kitrawa rutuga, hirmust ja igatsusest täidetud, oli HintS Kõrgetalust weSki poole tormand; tema kõrwaS keerutas wahutaw jõgi. Külas katsus rahmas kohkund näul oma wara jõudumööda marjata, ühegil ei tulnud wõeraS häda meele. Weski teele pöörates waatas Hints senna poole, kus häda kõige suurem olema pidi. Pea nägi tema, et häda juba kaugemale jõudnud, kui tema kartus; kõik paeS seifis kui meri kollases mahtus. Weski oli poolest seinast saadik ssweeS, aidaS nõrkefiwad puud laenete eeS. Rohkem kargadeS kui jooksteS oli HintS ligemale ruttand, künni kohawad ja wahutawad weewoolud jalga takiStastwad. Wiimne soon tema kehaS peksis, tema süda paukus rindus, aga üksi seifis tema siin, ilma ühegi riistata ja nõuuta; ei olnud temal wenet, et köit, ei ritwa. MajaS ei olnud, kedagi näha ; noore mehe hüüdmist neelafiwad tuule hulgumine ja laenete lohisemine.  , Korraga puutus üks wene tema silma, mis teinepoolt maja ligemale tulnud oli. Nüüd oli wene weskc ukse eeS, ükS ainuS meeS seifis püsti sees; tuul oli wägewast sõudma mehe kübara peast kiskund ja sasis tema halli juuksete seeS. . pSe tema on ! Se on Kõrgetalu peremees!" hüüdis Hints, wajutas käed pslewaS tujus rusikasse ja kargas mette, üksi selle peale mõteldes, kuida wenet oma kätte saada ja ise üksi Mariat peasta wõiks. Kui tema wiimakS,  pärast rasket Võitlemist woolu waSta, ennast mee seeS püSt! tõsta ja ümber waadata suutis, stiS nägi tema wenet omast mööda libisema ja nägi Kõrgetalu peremehe  hiilgawat nägu, ja wene põhjas ühe naeSterahwa liikumata keha. Seal ta sõitis se õnnelik, kes oma enese elu peale tema armast neidu hädast ja surmast peastnud oli; seal sõitis tema mööda ja et pannud seda oma wastast tähelegi,  kes kaduma wsimuga laenete ja kohama woolu waSta wõitleS. Wiimase wsimuga ujuS HintS edasi, tahtis meski ligi jõuda, kuhu teda tema palaw tgalduS nii sagedast kannud oli; seal tahtis tema surra, kus tema õnnes elada ei wõinud. Raske oli edasitungimine, weewoolu mägi rusus liig kangest wasta ; ikka nõdremaks langeS tema jõud; näitas, kui et tohiks tema seal ka mitte 'surra, kus Maria elanud oli, kui peaks tema seia, sauese jõepõhja sisse igaweseks uneks langema. Aga siiski, tema oli juba nii ligi; wiel paar kord kätega tõmmata,  siis siis -- Agawa wõitleja wasta ujutafiwad weewoolud käherad oksade sasi; loodusewäe mõnul hakkas nõrkema ujuja käsi oksadest kinni, kui ka tema silmad ja tema mõtted juba nii segased oliwad, et tema teades ja tahtes midagi teha ei märkand. Uks pehme käsi wõltis tugemast uimase uppuja käewarrest kinni, üks armaS nägu kummardas ennast tema poole. , Maria! Maria'/ kogeldas tema wiimane mõte, mis temale ütles, et peaStetud oleks; fiis kadusiwad mõtted. Kõigist jõuust wõitles neiuke, armast noort meest kurisewast woolust kiskuda. Palawad palmed tõufiwad taewa poole: ,Issand halasta, meie wajume alla!" Säsised oksad kandfiwad kannatlikult oma kahekorrast koormat; kalda wasta põrkas puusasi ja seal oliwad käed waStaS, mis neid maale peastsiwad. järsku kui õnnetus tulnud nii usina jooksiwad weed alla; üksi koledad häwitusetähed jäiwad põldudel ja aasudes järele. Kohkumine ja ehmatus MnM suured olnud, Jumala käsi el olnud ennast aga peitnud; inimestest  ei olnud ükski surma saanud; üks ainuke maja oli mahalangend. Se maja oli weski paesu kaldal ja uut weSkit ei ehitatud waremete peale. Mölder oli surnud, maja oli maa pealt kadund; ühegil ei olnud himu seda paika osta ja seal uut meskit ehitada, seal kardetaw paiga peal. Ema ja tütre Wdamest kadustwad koleda pääwa ja wiimaste aegade rahutumad ja waewawad mälestused pilkamist. Kõige kurwaStuse ja leinu kõrwas hakkas ennast rahu nende südametes pesttama. Kõrgetalu peremehel ei olnud raske ühest kihlast taganeda.  millesse südameekfituses heitnud oli. lialgi ei olnud noorepõlwine armastus tema südames kuõtund, ja kui aeg haawu parandama, põrutatud südameid soigutama hakkas, siis palus tema niikaua, kui weski perenaene selle paiga peale asus, mida mana mees temale omas südames lahti hoidnud oli. (Jääb poolele). Kirja wastused. F. W. W—A.: Tänuga tarwitud, kuida näete. Teie pitk kiri peab weel natuke ootama; aea käigud tarwitawad teist tiM. Nimeta K.: Ehk oleks Teil aega oodata, künni „WalguS" ehk iiks sellesarnane leht jälle ilmub. Se wõikö ehk Teie kirja tarwitada; meie kohta on selles üleliiga tarkust. Kiriku teadused. Jaani kirikus : 32. Leikuse-kuu p. teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab oma koguduse lauarahwast wastu. Pärast lõunat ei ole jutlust. Kaarle kirikus teeb pastor Prasche 23. Leikuse-k. p. jutlust. Neljaspääw sel 27. Leikuse-k. p. on piibli tund. Tütarlaste leeri õpetus Eestikeele ja Saksakeeli hakkab 7. Septembril. Aüha-Waimu-kirikus: 23. Leikuse-k. p. teeb pastor Bergwitz jutlust. Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas. SS. Leikuse-kuu P. ISSI. - Trükitud Lindfors'i pärijate juures ja kulugu Teadaandmised. meie lehe „Tallinna Sdbra" veale saamad köitis kohtades mis selle lehe iga numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'! pärijate trükimajaS Tallinnas, waStumõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastuwõtta ja toimetada. Tellimist hi«l> m> : postiga ehk kodu kätte saadetud poolaastas 1 ruvta 70 kop. Tallinnas ise äratuua poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehti ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagari meister Wieckmann Tallinnas, Kullassepa uulitsa omas maias, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kust neid äratuua wõib. Rohke ja rutulise tellimisele kutsub kõiki auupakltkult „Tallinna Sõbra" lvjaandjad Lindsors'i pärijad Tallinnas, Laia uulitsal Nr. 63 (48.) Eestimaa mastastiku tulekahju kmmtamije watitsuje poolt antakse seltsi peakokwtuleku otsust mööda 35. Jaanikuu pää- Vast teada, et need mõisa-, maa- ja talukoha omanikud, keS Eestimaa AreditkaSsaS oma laeno eest fintsifi maksawad, fintfi maksuga ühes ka poole aasta tulekahju kinnitamise maksu sellesama kassa juures õiendavad.  Walitsuse nimel J. v. Gkrnct. „Uinda" Eesti laewameeSte seltsi peakoosolek saab 7. ja 8. Septembril s. a. Tallinnas ärapeetud; kooõolek hakkab ESmapääval 7. Septembril kell lU hommiku ja saab palutud võimalikult kõik sektil liikmed kokku tulla Koosolekul saamad uued seltsi walitsuse liikmed valitud, kõik seltsi toimetus täiele korrale seatud ja ka täielik eeStulew tööplaan walnnstatud;  sest et seltsi põhjuskirjad juba l. Augustil s. a. Keiserlik ust Majesteedist  kinnitatud on saanud. Koosolekul peavad iga ühel seltsi-kaartid  ja vekslid ligi olema teaduseks, keS seltsi liige on. sest wõerastel ei ole sel koosolekul mingisugust osavõtmist. Peale selle saab veel teadaantud,  keS soovivad seltsi liikmeks rahast Ssemaksuga astuda, need rutaku nüüd varmalt, sest iga pääw saab raha vastav õetud, ainult koosoleku pääwadel ei sa raha aSju toimetud. , Linda seltsi-walrtsuS, K. <Lslon. KMN-Mlmil Siuger Mst. Cx. ümbrikust, AMM kelle müima aru aastal 1880, 538 tuhat ja 609 ömõtus-mastnad ehk 107 tuhat 442 enam kui aastal enne seda oli, on 3v-ne aasta ajal oma headust wälja näitnud et algus <> IIVÄÄI Singer'i masinad nii hästi perekondades kni ka iga ammet/!>'  niin töö juures kõige armsamad muudest wäljapakutud õmblus/  Hs» » masinatest on ja et nad oma ehituse, headuse, tegewuseja tuge- wuse poolest ühekist teiste wabrikute masinatest ei wõi nende saada. - Alus Singer õmbluS-masinad on ueudud parandustega - Jj" abi tükkidega tehtud. Jseäranes tuletanma meele seda uut t»l In «» nt> mis mõlcmil poolel kus Singcr'i Mvuukacturina  Eo. wabriku märk peal on. Seesama ei saa oma -arga ehituse pärast ialgi ärarikutud kõik mürin ou õmbluse juures seeläbi lõpend ja isegi nõrgema umnesele on too masina peal ,lma waewata wõimalik. . , . . - - > kui masma armr peal tvabrrku mark M ka tais krru Slw l»M tyl, Tingee Mtuusaxturing Co. seisab. G. Ueidliüger, Wtka uulitsas Wr. 57 188 Stude majas. EtrahwaS ise ka waesemad inimesed mõiksid alguS Singer'i masinad kätte saada, saamad  nemad ilma et hind kallim oleks mähe awaltes maksuga » rubla nädalas äramvrdud, ka wõetaksc iaa seltsi manad ja puudulik..» masinad raha asemel wastu. Seläbi annan mina teada, et mina tänasest pääwast ühe Liha kärni Rathi°maja taga olen lahti teinud, kus head liha odawa hinnaga müja pakkun. Aupakkliknlt F. Schõnftld. Kks kmMdrlck, kes heaSte keedab ja üks toa-tüdru? kes heaste saksakeelt räägib saamad oisitud Katriutalis.Luthreja  Liiwa uulitsa nurga peal Nr. Lv, Popow'i majas, Manewsly korteris., Ms 900 sülda laar mai awlakum ehitamiseplats,  ärw krundi peal, linna ligidal, saab kõik, ehl tütiwiift äramüütud. Ligemad teadust annab Makler Erdman». Eestimaa ülema Kooli-Kommisfloili  poolt antakse seläbi teada, et nende tundmiste katsumist, kes ennast koolmeistriks on walmistanud, Harjumaa jäuskouna Kooli-Kommissioni ees Tallinnas, S. Septembril, Harjumaa kreisi Söeawäe- Kohtu KommissionlS ärapeetud saab. Sisseanda on järgmised tunnistuse kirtirjad:  1) oma ristimise ja laualkäimise täht; 2) oma koolis käimise üle; 3) oma elukombete tunnistus kirikuõpetaja  käest; 4) oma enese üleSkirjutud elukäik. Need kes juba enne oma koolmeistrieksamena  on teinud, peawad peale ülewal nimetud tunniskirjade weel oma eksamena attestati, ja kui nad juba ehk kuskil koolmeistri  ammetiS tegewad olnud, ka sealise kooli-kommissioni poolt oma tegewuse üle tunnistust tooma. . TällinnaS, LantStuba, sel 14. Augustil  1881. Waron Wosen, Riltershasti Secretär. 4 P » i s s t, kes tündersepa ametid Sppida tahawad, wõnvad kohta saada Tündersepa-M-ifier G Neumaun t juure», SaunauulitsaS Rr. 105. MhmawarM ja NSiilvaivllljlld müib odawalt G. Latzmann, Kinga uulitsal omas majas Poisid, 14—17 aastased, saamad öppipoisteks waStawöetnd  ArSti Instrumentide tegija J, Brauer'i juures Hobusepea uulitsas, Holmi majas.