j'cht tscntral kooli tundwad, see on wist seesama mida ,ninagi tunnen: Kaarmaa- Elme tscntral kool, sest see kool teeb oma tubli koolmeistri pärast tublit kihelkonna kooli tööd ja on sest koolist paljugi õpijaid kihelkonna kooli poistega ühes eksami teinud  ; töist selle sarnast stentral kooli ma ei tunnegi. Siiski jääb see eksama kihelkonna kooli nimeliseks, rääkigu meie auustud küsimise märk nii palju kui jõuab selle wuStu. Teine lugu on Seminari kooli eksamiga, kellest hiljaku „Saarlases" omal kombel täätust anti. Iga auustud lugeja ja, teie isegi saate juba aru küll, et ma teie kaks küsimistkorraga olen ära wastanud,  seega wõiksite nüüd küll kord silmad tähtsa pildi poole pöörda, ega see suuremat  silma walu ei sünnita, kui süda aga lubab. Teite töised küsimised: „wastu karma numrite kokku panemine" ja koolmeistrite terwisc pärast ja muud on ju nii naeru wäert kiuslikud, et wastust ei tarwitagi, c.t ju iga wiie-meelelisel enesest mõista, sellepärast tahtsin teid auustud küsimise märk paluda, mulle üht ainust lihtlabast küsimist ära wastada, see on: Miks pärast, ehk kust see tuleb, et see tõsine sõnum, mis tähtsa pildi" nime all olen ilmutanud, teile nii palju ja suurt walu sünnitab, et selle waewa all wälja astute ja mind awalikult pilkate ja augudate?  Ma tegin seda mitmede soowimist  mõõda üsna puhtast südamest ilma midagi paha mõtlemata, arwasin seda üheks edenduse astmeks, ega mõtelnud kedagi  pahandada. Kas see päälkiri, sõnum („pilt) wöi kõne jätk (pildikraamid) on süüdlased? Mina ei saa aru, miks see täbtis sõnum hariduse riikis teile,,?" ja „tt" le nii kohtumai meele pahandust ja silmade ära pöörmist teeb? Kui teie seda lihtlabast küsimist ära ei taha wastada, mis üsna loomulik on, siis olete uks neist, kes haridust köwera küsimise märgi marjul waritsedes edenduse tee pääle kima komistuseks pillamad ja püüdwad rabwa koolisid „male kasivata  jaks" ja kahjulikuks awalikult ära seletada.  Kodu ahju taga 21. Juulil 188-',. K. O. õiendus. Suuremaliscd halkamad mette tule tegenia. sääl ja on kirjast ja ütcluii, mis meid torkiwad ks. on Sõrme paagi all omad ~-munad möö alla pannud" ja Saaremaad ja rabwa elu ümber hulkudes „kaema" bakkanud. Tema (- ks.) jutustab  cm.a reisi lugu Tallina Sõbras 25. numbris rõä-kirja all : „ Saaremaa rahwaelust."  Kõik Saaremaa kihelkonnad on ta läbi reisinud, üksnes Jaani kihelkondas mitte. laanlastd wvimad selle Äe küll karmad olla. cl neid mitte määri pok aruarud  kaugelt külalisest kaetud" saada. Ka bilnm.ustaksiwad laanlaled heameelega täada siaada. kas see üks rark Tartlane, mõistlik Mulk wõi muulane oli: ning kas tal ka tinanõöpides kuub, pilkad poole selga  ularcroad juuksed, nooriga «Brutod laamad ja räsisid jalas oliwad. Aga see cn tõik tiiki uudis hmnnu übe inumse wälicsvidist olikut näka laada, parem maamme rcma seestpidist koju, mis ta ülene  l nimetatud lelus meile järele Muud on. Tema waim nähikst, natuke naljatajuline  ja mõtete awaldamine ladus olcwat.  Suuremast osast wõib tcnra Saaremaa  ringwaatusega rahul olla, üknes Walljala, Karja ja Põidi emaste ja neidude  pääle on ta, ei tea, kas pesemata silmadega wõi läbi pitkade sassis juukste (mis ühe reisi mehel ka wahest nõnda on) waatanud, seda näeme järgmisest ütelusest, mis ka natuke õiendamist tarwitab. „Kõige nägusamaid riideid leiame Kihelkonnas,  Kärlas ja Mustjalas, aga Saaremaa  wiljaaitas - Karjal, Poidel ja „Walljalal on „emased" ja neiud kõik „küürakad. Kaks paksu wolti ulatawad „seljast pea kuklase ja see teeb neid näu„tamaks  „Emastel" on juuksed kõrwust „saadik järsuks leigatud." j. n. e. Et nimetatud kihelkondades „kõik emased  ja neiud küürakad on," see on natuke palju teotaw ütelus. Nõnda ei ole ka nendes kihelkondades kõigi emastel mitte „lühikesi kõrwust saadik leigatud juulsid lühikesed juuksed on üksnes manadel cm« medel, noorematel mitte. Riiete kohta on ütelda, et nimetatud kolmes kihelkondas nii ka Jaanis keskealine  ja noorsugu linna inimeste riiete moodis kciwad, kunas Kihelkonnal, Kärlal ja weel enam Mustjalgas rahwaslikud riided weel pruugitawad on. Seda ei wõi mitte üttelda, et rahwuslikud  riided ilusamad ja paremad on; üksnes meie rahnms annab neile suuremat auu ja arwab neile enam wäärtust aga ei tea mikspärast. Püüame meie oma waimu wana aja pinnis-pükstest ja karpkingadest  wabastada, miks ineie seda oma ihule ka ei wõi soowida. Saaremaa rahwa riiete üle saab „Saarlane"  ka omal ajal kõnelema. C. Kures. Pörnatöbe läbi on käes olcwal suil õige rohkeste loomi Saaremaal ära surnud. Künni 25. heina kuu pääwani oliwad Kotlandi-, Lümmanda-, Kihelkonna- Loonaja  Atlamõisas juba 89 hobust ja 122 tükki weist haigeks jäänud; nendest oliwad  ära surnud 47 hobust ja 87 weist. Et põrnatöbi Saaremaal wäga suure kiirusega laiale laguneb ja et siin loomade  arstidist puudus on, sellepärast on Liiwi kuberneer kubermangu walilsuse arstlikku  jaoskonna soowi pääle kcsknädalil, 31. heina k. wanema kubermangu loomade  arsti, Hill põrnatõbe kaitsmiseks Saaremaale saatnud. Eestimaal on põrnatöbi wähenemas. Nõnda ei olla arstliku tunnistuse järele 14. heina kuu pääwast saadik Salku- ja Uksnurme  mõisates ei weiste ega Ho oste juures  nimetud tõbi enam ette tulnud. Sellepärast  wõib siis loota, et see külge hakkan? loomade tõbi neis maakohtades oma hirmust tööd lõppetannud on. See aastane Liiwimaa üleüldine õpetajate  koosolek (Synode) ei saa mitte, kuidas seitung f. St. u. Ld. kuulnud on, iga aastasel ajal leikuse kuus, waid mihklikuus Walkalinnas ärapeetud. Ta peab 4. mihkli  kp. algama. Wolmari linnas on 31. heinakuul apteegi omanik Chr. Warschner oma abikaasaga sugukonna ja rohke söbrade bulkas ühe aruldsie puha 73. aastase abielusse bcwnne Püha ehk demsnti xnwad ara p idana'. Kuida „Riia pääwa lehele" tnätakse, olla wäljnlt saadetud õnnesoowide hulk wäga suur olnud. Peeterburgist. Teisipääwal 30 heinakuul  on Keiserlikud Majesteedid oma Soome reisilt õnnelikult ning hea tcrwisega  pealinna tagasi jõudnud ja Keiserliku perekonnaga 31. heinak. p. KraSnie Selusse elama asunud. Soome senat ei ole, kuidas seitung „Uus Aeg" kirjutab, seda säädust, mille järele Wenemaa raudteede pääl ohwitserid  111. klassi pilletiga 11. klassis sõita wõiwad, Soomemaa raudteede kohta mitte wnstu wõtnud. Selle wastu on Soome senat omalt poolt ette pannud, ohwitscride  reisipilletid 20 kop. rubla päält alandada.  Politiika ringwaatus. Kõik Austria seitungid kõlawad sellest, et Kremsieri linnas suured ette walmistamised Keisrite kokkutulemise wastu toimetakse. 31. heina k. p. toob siis ka telegramm Jshli linnast see sõnumi, et Austria ja Wene Keisripaarid 12. leikuse k. p. Kremsieri  linna kokku tulla. Keiser Prants Joosep ja tema kõrge abikaasa, Elisabet tulewad 12. leikuse k. p. keskpääwa ajal nimetud  linna. Keiser Aleksander 111 .ja tema kõrge  abikaasa, Maria Weodorowna jöudwad mõned tunnid hiljem sõnna. 13. leikuse k. p. söitwad Keiserlikud paarid iga üks oma koju tagasi. Suurem hulk Wene ajalehti ei tereta seda ülewel nimetud Keisrite kokku tulemist  mitte suure rõõmuga, ja nimelt selle pärast mitte, et, nagu „Nowostl" ütlewad,  Austria ja Wene püüdmised Palkani poolsaarel niisugused olla, millest mitte üht wältawat sõbraliku naabrielu loota ei wöida. Õhtu poolsed Euroopa ajalehed pidada  küll sest lootusest kinni, et nagu siit saadik, nõnda ka tulcniikus rahu ja sõprus mõlemate suur riikide wahele -valitsema jääda,  mis põhjusel see aga sündida wöida see jääb seletamata. Wiini ja Berliini  ajalehtede kirjutajatel ei olla ju ka midagi tulewiku ette karta: sest kui asjad ka tulewikus nõnda edasi minna, nagu siit saadik, siis 'polla ei Wiinis ega Berliinis põhjust nuriseda. Sellepärast waigistada nad süäl endid selle mõttega, et hommiku pool kõik hcasti seista ning, kui Wene miski suguste nõudmistega wälja ei astuda, rahule ka süält poolt midagi häda karta ei olla Weel selgeminc ja käredamate sõnadega näitaõ Wene ajaleht ~Swjet" Wene-Austria  politiika püüdmiste wastakute olekut Palkani poolsaarel. Inglis maal on parlament oma tööd lõpetanud, kas tema liikmet ennast wälja puhata saamad, on täädmata, sest sell sügise! saamad parlamenti uued liikmed walitatud, ning sääl on siis mõlemate parteidel, see on malm ja mana meeleliste!  Lööd küllalt, üks teile wastu waidelda ja mõitu ajada. Ka Prantsuse maal on riiginõuu kogu oma töös lõiku jätnud. Ka Klõl s-kn-.imb uude "õuuisgu liikmete waUmine eleure? lori ja "leeK Ku.uere- e? lei l Ke KkKl.- uus peeuoeui .r. r-ab