kop. Aga pestud ja puhaSwd willade puud 20 rubla. Willu oli ligi 240,000 puuda selle laadale tänawu toodud. Wõeralt maalt. Jeruusalemast tulewad sõnumed, et Keiserlikud Kõrgused Wene Suuredwürstid Sergei Aleksandrowitsh,  Paul Aleksandrowitsh ja Konstantin Konstantinowitsh  3. Juunil oma Hommikumaa teekonnal Jeruusalema  linna oliwad jõudnud, kuhu nad nädala ajaks pidiwad jäema. Kõrged Wõerad on seal püha haual, õlimäel ja kõikidel muu püha kohtadel käinud, ning on neid rahwa poolt lahkeste ja rõõmuga wasta Võetud ja teretatud. Ka laewade madrused, millas Kõrged Wõerad sinna tuliwad, lasti kahes jaus, igasüheS 300 meest, Jeruusalema linna Vaatama. Meie auuStatud Suuredwürstid on siis 11. Juunil jälle Jeruusalemast edasi reisinud Kreeka saarte peale. lirimaalt. lirimaa asjadest kirjutas üks Wiini ajaleht wäga paha lugu järelseiSwal wiisil: „Ligi 40,000 Inglise sõameest, nende seaS kaardi ja kõige paremad hobuse wäe rügemendid ja peale 8000 politsei  ametnikku seifawad ööd kui päewad lirimaal sõariistadega wahi peal, siiski ei jõudnud nad kuskil mässamas ärapiinatud maal rahu walitsema panna. Rahu seadjate argdus ei ole mitte üksipäinis mässajate  julgust kaSwatanud, maid ka soldatide wahwust lõdwaks teinud. Ka kõige südakamaid ja wahwamaid sõamehi piinab tööta sõariistade kandew olek ära, kuna neid pealegi awalikult liri rahwa poolt teutatakse  ja pori ja kiwidega pillutakse, aga ohwitseerid ei julge wihase talupoegade peale meel tuld anda, ehk pajonetidega neid laiali pillata. Muidugi mõista, alama soldati wäsitab seesugune olek koguni ära, kus juures ta sõariistad käes, iseennast ei tohi kaitsta. Selle wasta wõtawad aga mässajad ikka enam ja enam südant, koguwad endid kokku ja panemad tagasi tõrkumata mihas seaduse jalale seadmisele igapidi waSta. liri rahwas tapawad, põletawad, piinawad igal pool ilma keelmata ja kättemaksmata, Inglise soldatite  salkasi pilgates ja ülema seisuse rahwast põrmu sisse rusudes. lirimaal on seega lausa mässamine Inglaste  ja mõisnikkude waSta enam ja enam tõusmas. Jumal  hoidgu iga maad niisuguse wiletsa ja hirmsa 100 eest. Ameerikamaalt. Üks uurmaaker Ameerika Ühendatud  Riikides on tunnikella teinud, mis 10 jalga kõrge, laiuti ja paksuti 8 jalga ja mis 4000 naela kaalub. See kell ei näita mitte üksnes oma koha aega, waid ka, mis Washingtoni, San-Frantsisko, Melburni, Pekini, Kairo, Konstantinoopoli, Peeterburgi, Lon doni, Berliini ja Pariisi tunnikellad näitawad. Ta näitab ka planeetide oleku kohta. Tunni löömise ajal hakkab muusika mängima, Washington (esimene Ameerika  Ühendatud Riikide president), kes ühe jalgme peab istub, tõuseb siis püsti, priiuse kuulutuse lehte käes hoides. Isamaa isa (Washingtoni) paremalt poolt teeb teener täies mundris ukse lahti, kust mitmed Ühendatud Riikide presidendid järgimööda wäljaastuwad,  tema ees kummardates mööda lähäwad, siis jälle pahemale poole uksest sisse astuwad, keda töine teener igaühele uuesti lahti teeb. Presidendid on wäga oma nimeisade sarnased. Lähäwad nad ära, siis istub Washington jälle maha. Esimest weerandit lööb laps, poolttundi pois, kolmeweerandit - täis inimene, tunde surm. Meister nõuab oma töö eest 50,000 dollarit (1 dollar 1 rubla 33V- kop.). Zenfuri poolest lubatud RttaS, 19. Juunil ISSI. Trükitud F. Feldt'i juures Witiandis. Kuulutus. Wiliandi linnawalitsus annab linna majapidajatele teada, et herra C. Krõll sõnniku  puhastamise hindasi alamal seiswal wiisil  on alandanud ja kindlaks hinnaks pannud: 1 waadi eest 2 hobusega . . 1 rbl. 60 kop. 1 „ „ 1 hobusega . . 76 .. 1 „ „ 1 hobusega ja kuiwemas  kogus 60 „ Wiliandi linnawalitsus, 17. Juunil 1881. M 97. Linna pääwanem J. Werncke. (389) l Jakobi kihelkonnas olewa Kaisma wallawalitsuse  poolt saawad seeläbi kõik politsei walitsused palutud, kelle walitsuse piirides siit walla ilma passita ümberhulkuja liige Madis Koch (24 aastat wana) peaks leitama, teda wiibimata kinni wõtta ja wangi wiisil oma walda saata. Kaismal, 20. Juunil 1881. 160. Wallawanem: J. Jürgenson, (ggy) i Kirjutaja : M. Komp. Üks seitsmeteistkümne aastane poiss, Jüri Kiisk, on Wiliandi kingisepa meistri juurest ära põgenenud. Et tema passita on, palutakse teda Ikas Woltweti wabrikusse ehk Wiliandisse kingisep Petersoni juure saata. On ta aga kuski töise meistri juures töös, siis kirjutabaga  wanematele Woltweti wabrikusse, et wanemad temale passi wõiwad saata. Karta ei ole tall midagi, sest wanemad ei keela teda töise meistri juure jäemast. (386) Kutt Kiisk. Kuulutus. Ampla kihelkonna kohtust antakse kõigile teada, et IS. Juulil kell 10 enne lõunat Ampla kiriku juures üks rahapuudusse jäenud  kaupmehe Madis Kirnmann'i 1879 aastal uuelt ehitatud (sll'llllljll, milles ruumikas pood, korraline elutuba ja kõik tarwiline majapidamise ruum on, nõnda ka weel üks körwaline hoone kohe maksetawa  raha eest enampakkumise teel VM" ära müüakse. "W> Ligemaid asja tingimisi wõib, kes tahab, ülemal nimetatud kihelkonna kohtu, kuj ka Ampla köstri juures saada. (383) 3 Ampla kihelkonna kohus. ÜkS öpind . W piimatallitaja g („Meierist«) hea tunnistuse kirjadega, kelle naisterahwas piima järele waatamist oma peale wõib wõtta, leiab kohe kohta ühe suurema mõisa peal. Lähemat teadust saab Tallinnas, Tompääl M 37, ehk Maardu mõisas. (379) 8 Koolilapsi wõtab odawa hinna eest kosti peale J. Willig, Harjuwärawa taga, Wickmann'i majas W 118, Wulsdorf'i maja körwas, Tallinnas. (380) i j --Mi Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek on Wanemuine saalis U. Juulil enne lõunat kell 10. President annab teadust  Seltsi saadikute Peeterburgis Keiserliku Majesteedi Keisri ees käimisest, ka palju muu tähtja asjade üle peetakse nõuu. Liikmeid palutakse oma Seltsi kaardid ühes wõtta. Seltsi liikmed wõiwad ka wõerid kaasa wõtta. Eestseisuse koosolek on sealsamas 5. Juulil õhtu kella 8 ajal. (392) i Eestseisus. 5 Põltsamaa Mi Pöllmeeste Seltsi lähäm koosolek on 10. Juulil lõuna kell 1. Seltsi liikmed wõiwad ka oma abikaasad ühes Seltsi majasse wõtta. Eestseisuse nimel: (371) i kirjutaja H. Schmidt. Kuikatft faemskil on nüüd rohkeste häid pedaja ! laudu! la saada ja müüb neid möisawalitsus. (ZV9) Teadaandmine. Annan auupaklikult oma tuntud ja tundmata kauba sõbradele teada, et minu siia ajani Tallinna Eesti rllavllltllklNlplllst töise kohta asutan, nimelt: sellesama Harju uulitsasse, aga turu lähedale, nõnda et kellegil ei oleks tarwis turult kaugemale otsima minna. Ka saan oma Raamatu kauplust suurendama ja on minu juurest alati kõik õpetlikud ja kooliraamatud saada, tellimisi wõtan kirjalikul teel wasta järgmise adressi all: A. E. Dklüldt, raamatukauplus, (382) Tallinnas. "WU Haljala kihelkonnas. Selja wattas on korralik kahepaari kiwidega wesiweske hes põllu-, heina- ja karjamaaga 6500 rubla st müüa. Kaupa teeb Äksi weske omanik. (374) 1 Kuulutused. (Poliis ei lubaga.) Tähele panna!!! Sündimise-, nimepäewa-, armastuse- ehk Jõulukingituseks soowitab Schuakeuõurgi trükimaja oma juures Tartus uueste ilmunud. Soome Kirjameeste Seltfi juubelipäewaks  wäljaantud salmikute kogu Gesti kokkukorjanud M. J. Eisen. Hind: kergeste köidetult 1 rubla, ilusaste köidetult 1 rubla 80 kop. Salmikute wälja walitsemine on wäga hoolega toimetatud  ja raamatus on Eesti laulikute kõige paremad laulud. Ta on kõige ilusamalt ja kenamalt trükitud  ja ehitatud, ja on esimene raamat Eesti kirjanduses,  mis kui alguspäraline sünnitus iga Saksa raamatule  kõrwale wõib panna. Igale haritud inimesele olgu raamat kõige soojemalt soowitatud. (387) 3 Kõige Eestikeele s ..AjckttUe" » peale wotan teklimisi wasta. § Raamatuid H . laenan aasta ja ka kuu wiisi wälja H lugeda omast Eesti I. raamatukogust. H § A. E. Brandt, § K (388) i Tallinnas. H Wiliandi Uue-linnas Rebase kõrtsi wasta wõib kõige kindlamaid aida- ja toa lukkusi saada ja kõiksugu Z 5 lnkusepa tööd. (376) s Lukusepp Lauerson. Uuedraamatud, mis minu raamatukaupluses trükitud ja saada: 1) Kristuse risti mägi. Hind 15 kop. 2) Anna Roos. Hind 12 kop. 3) Pärisorja pruut. Hind 15 kop. 4) Tasuja. Hind 35 kop. 5) Lindanissa I. Hind 20 kop. Pea saawad trükist wälja tulema: 1) Tasku laulu raamat. 2) Eesti rahwale jäedawaks mälestuseks. Meie Keiserliku Majesteedi Aleksander 11. elu ja surm suurte piltidega. Ka on minu juures kõiksugu piltisi saada, alandadud hindadega. Raamatu ja pildi kauba pealt jällemüüjatele kõrged protsendid. Auupaklikult A. E. Brandt. (331) Suure turu lähedal Kullassepa uulitsas. »W- Nl>rma««'i trahter -Ws üüritakse haiguse pärast 1. Juulist saadik wälja. Kaupa' teeb nüüdne trahteri rentnik (378) A. Htülk, Wiliandis. i ma jäen paariks kuuks Wiliandis, Kurrikofs'i majas elama, ning wõtan M haigid wasta enne lõunat kella 9 —12, pärast lõunat kella 4—6. G. Koeler, Vr. meä. 24. Jaani-kuul 1881. (394) 3 Sellega annan kõikidele willakraasimise masina pidajatele teada, et mina igal ajal willamafina kraase igast seltsist paraja hinna eest müün. G. H. Müller, (238) Tartus, uues panga majas. W?" Tartu lihunikul Masing'il on 22. Juunil Wiliandi laadalt tulles üks punane pnll härg Wana-Wõidu metsa jooksnud. Margid: pahema külje laudja peal U, puusa luu otsas X, ja peal Kes seda pulli leiab, andgn Wana-Wöidu Nuija kõrtsi üles, saab head waewapalka. (391) i Puijatu mõisa koplist warastadi öösel 22./2 Z. Juunil Z 5 Punane mära ära. Märgid: lakk pahemal pool, hobune ei lase sugugi rautada ega karnitsasse panna, selle pärast on ta ilma rautumata. Kes seda hobust Wiliandi sillakohtu peale ehk Puijatu mõisa toob, saab head waewapalka. (334) Puijatu möisawalitsus. i Kaheksa aastane kõrw ruun, mis 80 rubla, ja wankrr ja riistadega kokku 110 rubla wäärt, warastadi Nuia kõrtsi juurest 22. Juunil ära. Märgid: sedulga kohal selja roo peal enam tolli pikkune walge kriips, laudja peal töise hobuse hammustatud karmadeta kriips, kihwad suus mitte nagu töistel, waid sissepidi, lõigatud lühike, paks saba, hobune ise peeneljase  kehaga, ees kolme haagised rauad. Kes seda hobust Wiliandi sillakohtusse üles annab, saab 20 rubla waewapalka. (385) J. Räps. Üks nelja aastane punane tugew rnun. kellel paremal poolel ja üks kahe aastane kõrw ruun kellel tagumised jalad walged ja tükikene nahka otsa eest ära õerdunud, warastadi 22. ja 23. Juuni ööse ära. Kes neist hobustest Wiliandi walla kohtumajasse teadust annab, saab head waewapalka. (395) 1 Hans Anson. 22. ja 23. Juuni öösel ü? warastadi 3 aastanc KM HM- kõrw mära -WU ja 20 aastane —— ?örw ruun Holstrest ära. Märgid: Ruunal wanadusc pärast walgeid karwu otsaees tuttu all, raputal kaela, kui teda kaela pealt katsutakse. Märal esimesed jalad esimest kord rauas, tagumised weel rauadeta, pikk lakk. Kes neid hobusid Wiliandi sillakohtusse ehk nende omanikule Holstre Puka metsawahi juure teadust annab, saab 15 rubla waewapalka. (393) 1 Kans Lepik.