peale mõtelnud, aga nüüd seisab kõik jälle selgeSte silma eeS." »KaS mäletad aga tema ristinime nii selgeSte?" küsis  Johanna. ,Ja, need on minu onu nimed/ waStaS meeS. Kui tema Ameerikasse läks, fiiõ tõi tema oma lauluraamatu, mida tema oma esimese laualkäimiseks saanud, minu isale määleStuseks ja seal seifis tema nimi ja wanuduS. Ikka, kui mina seda raamatut nägin, mõtlesin mina tema peale. ,KaS tema iialgi ei ole kirjutanud?" M iialgi. Minu isa arwaS teda juba ammu surnud olema ja ka mina ei uskunud, et tema weel eluS olekõ. Aga fee lauluraamat peab minul ka alleS olema." M wist mitte", ütleS Johanna. Mina ei ole seda iialgi näinud." ,See on alleS," ütleS Lampreht. Mitme aaSta eest, kui lapsed weel weiked oliwad, panin mina seda ühe kõrvalise  paiga peale, et katki ei saaks kistud, sest mina tahtsin seda kui oma onu wimast mälestust alles hoida. Mina pean seda hoidma." Nutuga tahtis tema köögist wälja karata, aga naene hoidis teda tagasi; tema ei suutnud nii suurt õnne uSkuda. Millem, mõtle parem järele," paluS naene. ,Kuida wõiS Sinu onu, keda kehwul wäljarändamifele sundi», seal kaugel maal korraga nii rikkaks saada. Sina eksid wlst nime poolest." Mina ei eksi mitte". ütleS Sampreht ja ruttaS trepist  üleS põnigile. Kurwalt waataS Johanna teda takka. Tema ei suutnud nii suurt õnne uSkuda ja soowiS oma meest tühja lootuse eest kaitseda. Mõne aaSta eest oli mehel ta kord nii rõõmu»  lootuS olnud, aga tühi pettuS oli teda pärast seda valusamini maha rusunud. Ka siis oli tema aealehte lugenud,  oli hõiskates oma abikaasa ümbert kinni hakkanud ja kuulutanud, et tema wõidulaenu paber kõige suurema wõidu saanud olla. Tema rõõm oli piiramata olnud; hiilgawat  tulevikku oli tema omale ja omaksetele ette kujustanud.  Kõik mured oliwad korraga kadunud; oma poega wõiS tema õppimises mõjuwalt tuetada, oma abikaasa ja tütre elukorda mõis tema kauuistada ja wõiS oma ametit laiema pshja peale asutada. See oli pühapääwal olnud  ja kõige selle pääwa oli tema oma tulewiku kaunistamise  kallal tallitanud; efimest kord mitme aasta takka, oli tema rõõmsa tulema aea peale jälle klaasid kokku löönud.  Aga järgmisel pääwal oli kõik tema lootus tewet langenud, sest ükS eksitaw trükiwiga laenupaberite wõitude kuulutuses oli kõige selle kena õhukoja ainus Põhjus olnud.  See ootus ja asjata lootus oliwad. teda pärast walusaSte piigistanud ja tema tööjõudu mitmeks kuuks nõrgendanud. Sel aeal oli tema mõtelnud, et tema iialgi enam kosuda ei wõikS, püüaks tema ka, kes teab kui suure hoolega tööd teha. Ja kuS nüüd jälle seesugune tühi lootus oma rõhuma lõppega eeS seisaks? Heinrih ja Liina tuliwad jalutamast koju, rõõmsad ja lahked. Kena kewadene pääw ei lasknud muret ennast nende nooreiS südametes pefitada. Elu tõsidust oliwad meel mõlemad maga mähe ära tunnud; kehwuseS üleS kaSwanud, oliwad nemad sellega juba maast madalast harjunud, ja kehwus üksi ei peleta elurõõmu puhtast südamest. Heinrih küsis isa järel. Ema et tahtnud kõikuma õnne ootusest lastele meel midagi nimetada. ,Tema tuleb pea/ ütles ema, oma tallitust edasi teheS. „EkS puhake nüüd natuke. Teie palged on jo üSna punased  wärskest kewadesest õhust. < ,Õhk on täna maga puhaS ja karaStaw/ ütleS Heinrih,  üks pitka kaswnga kena noormeeõ. ,Pärast lõunat peate isaga ka jalutama minemas Ema maataS armu ja uhke silmaga oma poja peale. Ja, tema oli nende uhkus. Kui lahkeSte ja rõõmsaste läikifiwad tema silmad I Nemad tegiwad suurt ülekohut oma uurimisega Jumala saatuse waSta ja oma enese õnnetumaks  pidamisega. Suuremat õnne ei wõinud nemad jo igatseda. Lapse põlwest saadik oli Heinrih oma hookusega ja oma Vaimuannetega kõikide lugupidamist ja tähelepanemist ära teeninud. Nüüd seifis tema omaS õpetusejärgeS juba kaugel oma wanemate eeS, hoidis aga siiski põlema armastusega  nende poole. ,Wana puu ei tarwita pääwapaiStet nii hädaSte kui noor/ waStas ema. oleme rahul, kui päike meie kammrisse paistab.» »Ei, ta peab ka Teie südametesse paistma/ waStaS Heinrih, ema ümbert kinni hakateS. ,Waata, meie rääkisime  Liinaga, kuidas Teile rõõmu teha wõiks. Heile sain mina oma esimese raha, antud tundide eest. Sellega wõin Teid täna uhkeSte üleS pidada.» »Hoia oma raha, mida waewaga teeninud oled/ manitses  ema. ?Aha! Waewa ei ole see minule suuremat teinud/ ütleS Heinrih naerdeS. Me poisile esimese mathematika reegleid selgeks teha, seal ei ole palju waewa. Minu lipois saab sellest wähe küll aru, aga tema isa on rikaS ja sellepärast wõib temal rumaluse peale õiguS olla. Mnu kahju see ei ole, sest enne kui tema aru saanud on, et ühel kolmenurgal ka kolm külge olema peawad, enne olen mina tema läbi juba midagi teeninud/ (Zääb pooleli.) Kirja wastused. Neiule, kes nimetamata jääda tahab : Meie kahjetseme wäga, et selle asja poolest ka õnnema sugu wasta lahkemad olla ei wõi. Meie lehte on üksi raha eest saada ehk kaastöö ja sõnumite eest, mis aga enne peawad tehtud ehk saadetud olema. Teie kiri on kena aga ühe aealehe kohta liiga üleüldine. 9. 9. A. : Palume julge usaldusega ütelda, mi« Teil südame peal on. Lahket nõuu ei põlga meie iialgi waid wõtame tänuga waSta. Teie soowimist puuduwate nummrtte pärast tahame täita, kui weel wõimalik on. Ä. W. H.: Täname. Ehk tarwitame järgmises nummreS. Seesugust sõnumitest kubisewad jo nüüd kõik rahwuSlikud lehed". Kiriku teadused. Zaani kirikus: 4. Paastu k. p. teeb pastor Assmuth enne lõunat  jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat paStor Grohmann. 7. PaaStuk. p. teeb pastor Grohmann kellu 5 paastu jutlust. Kaarle kiriku õpetaja wõtab 4. Paastu k. p lauarahwast waSta. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu pihti kellu 1. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 4. Paastu k. p. jutlust õnnistab leerilapsi ja wõtab lauarahwast. 8. PaaStu k. p. teeb Pastor Bergwitz paastu jutlust kellu IV. «jeufuri poole» lubatatud. Tartu,. 1. ISS4. - Trükitud Lt-df»rs'i pärijate juures ja kuluga. Tead aand mije d. meie lehe ..Tallinna Sõber" veale saawad kõiki» kohtades, mi» selle numdri eflmeseS hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmiSteS kuulutud saamad, niisamati ka BiudforS'i pärijate trikimaja» Tallinnas waStawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõita ja toimetada, Tellimtsehindon 1884 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmatttt Tallinnas Kullaseppa uulitsas °m°S majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, k«S neid äratuua wõib, a- »r. , , „Tillm»ll Sõbra", wsliaandist Lllldfors'l parisad Talinnas, Lllill uulitsas R. (KZ). Alguspäralisel» Smger-mblusmshinad saiwad suureS maailma-wäljanäituseS Amsterdami linnas kõige estmest ja kõrgemat hinda, auu-tilunistus. Nagu igal sum-l wäljanäiinStel Pariiste WU»i ja Philadelphia linna», knS algn»Sralised Smg-r-õmbluSmashinatelele  ikka ksige kdrgemal kiilust jägati, ndnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust ksige kõrgema auu-hinna sügamisega awaldalud. G. Reidlinger, Tallinnas, Pitka-uulitsas Nr. 57!188. Narwas, Bura-uulitsas, Nernst l mazas. Rakweres, Pttka-uulitfas Nr. lk. Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wStawad waSta: KerdlaS: Ä. Husen, Suure Hiioma-mSisaS' koolmeister Liit, Saadav mõisas: M. GuStavsohu.  Koero: W. DuglaS, Simunas - W. Nor° mami, Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob «kl» mander, «ritta - M. Meier. Wendra mõisas: J. Eglon. Wvrru,! Mielrose proua, Walka» : M. Rudolffi raamatu-poes, Narmas: M. Põder. Viljandis: raamatn-kaupleja E. Ä. «arow. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjal? Lesti maarahwa koolidele. Hind kop. Wiljandist ja ümberkaudu wotab tellimist kuulutamist meie lehe Sõbra" peale herra s- Z- Karow'r raamatupoed wasta. Tallinna linna-ameti poolest saab seeläbi teada antud, et linna rooli» kogudusest lubatud Seadus söidu-asjade iile Tallimas, kui ka uuö söidu-hlnd HMnm droshka-woorimeestek, (kuulutud Eestimaa Kubermangu-Zeitungis Nr. 74 s. a.), Lindforsi pärijate juures Saksa-» Wene- ja Eestikeelcs trükkitud ja saada on. Seadus maksab 30 kop. ja sõidu hind 10 kop. Tallinnas, linna-amet, 22. Augustil 1883. Linnapea eest: V. Baron Maydell. Nr. 1577. Linna sekretär: O. Benecke. Cestiinaarahuia Kalender 1884 aasta peale ou wäljatulnud ja saada Kndforsl Mijute jumes. lällemüljad saamad kõrged protsenti. Kaks Mõisa on müüa. Ligemat teadust saab ~Golden Löweni" wöerastemaias, Nr 11. üks droshka ja üks woorimeeste saan kui ka hobuseriistad on mina. Lipmat teadust on saada Epinatjewinulitsa», Nr. RSS, Kurmini maja».