kumata tõtt rääkinud ja sellega nende meeSte vihkamise alla sattunud, kellega temal ka meel pärast tegemist oli. Temal oli sõiki karta, kui tema werl kauemini Sakfi teenivusesse  jäi. Tema tundis, et tema kauemini jääda et wõinud. Zda poolt hakkaflwad temale teised lootused paistma, tema enese kohta, sealt, kuS ükS Würst walilseS, kes raudse kindlusega, selge silmaga ja kangelase meelega oma hoolealuseid rahvaid Homtkumaa pimeduse paeladest peaSta püüdis. See Würst oli Wene Zar Peter, pärast Keiser Peter Suur. Wsimnse külluS selleS määratumas  riikiS, ei olnud Patkula silma eeS pettu jäänud. Weel oli Wene Zaaririik nagu ükS Kalewide-lapS, keS ennast omas kilsaS kätkis liigutama hakkab. Sellest wsiS vsawa hoolekandmise all midagi saada. Baltimere randmaadest  mõis üht silda ehitada, mis peal Õhtumaa haridus  Homikumaale nihkus. Juba selle eesmärgile jõudmine  üksi pidi Zarile kolavat nime ,Suur" teenima. Selle riigiga üheS. ei näitanud Liiwimaa peastmine Rootsi valitsuse alk, mitte liigjulge mõte olema. Selgemat sõnumit  tema sügavamate mõtete üle ei ole kusagilt leida. Esiteks oli Patkul oma esivanemate viisil Poolamaalt oma isamale rahu-sadamat lootnud. Kui tema aga Poolamaa  as>ade lagunemist ja Poolamaa pöörast majapidamist tundma õppinud oli, siiS kääuaS tema oma tüüri ja purjetas  Wenemaa poole, kus ennast kindel sadam pakkuS. Kui kohavad laened kord vaikinud, siiS oli Liiwimaale selle vägeva noore riigi kitsusel lõbusat elupõlwe loota. Rootsi Kuninga sooned paesufivad vihast, kui tema Patkula peale mõtles, tema käralses oma vaenlase waSta sõnas ja kirjas, mis vaSta Patkul niisamati wõitleS. Wastase hävitamine oli nende tähtsa mehe alaline mõte. kellel Põhjamaa fõeaga nii palju tegemist oli. Oma eesmärgile  jõudmiseks on Patkul iga abinõuu tarvitanud, mis temal käepärast oli. ÜkS Kuningas ja ükS alam oliwad  eemalt üksteisega wöitlema hakanud. Kuida nemad ühekõrguse seisupaiga peal ei feiSnud, nenda ei wõinud ka neude abinõuud ja tööriistad ühesugused olla. Patkul seisis alamal, ka tema abinõud pidiwad sagedast alatumamad  olema. Sellepärast ei või ka salata, et Patkul selleS wõitlemiseS sagedast üheS paiSteS seisab, miS mitte täitsa tema kõrge maimu ja kindla meele kohaline olla et taha. Meie leiame Patkulat pea kui Wene KindralkommiSsari  ja Gehetmerathi Poolamaal tegewuseS, kus tema wõimalikult Rootsi püüdmiste waSta võitleb. Mitte ainult  ei pidanud Rootfi Kuningale Poolamaal tööd toimetatud  saama, kuna Keiser Peter Baltimere randaS kindlast aset wõtnud oti, maid Patkul nõudis üheS ka Poolamaa nõrgendamist: alles nende mölemi ttngimiste all wõistwad Wene polttika tarwitused täidetud saada. Rootstmaa ja Poolamaa oliwad olse ükS kõrge, Wenemaa ja Ohtamaa wahele ehitatud müür. Oli see müür maha kistud, fiiS mast oliwad kõik takistused Weneriigi teelt ära koristatud; fiis mast mõis Weneriik läbi lõhutud mulgu Euroopa riikidega ühendust leida ja suureS maailma polilikaS tähtsaks  saada. Patkul pakkus ennast juhatajaks, Zar tundis tema töö-jõudu, töö-osawust ja kõrget maimu ära Oma sõeawäe-teaduste poolest seisis Patkul otse kui eeSmärk Zari filma eeS. Kui soowitud kaastööline seespidistes parandamiste?, kui osaw nõuumees sõea aSjuS ja politika aSjus, astuS Patkul Zari körwa, temale ,kõlmu!iSte sõeawäe  juhatajate, pealikute, kunstknikkude ja teiSte tarviliste ja koolitud meeSte wäljawaltmiseS ja abiks olema, mida aealou kirjutaja A. Brückner ütleb. Patkul oli Wene aSjatallituseS wäga tegew. Tema pidi Zarile plaanist sõeawäe paremaks korraldamiseks tegema ja osavaid wõeramaa pealikuid Wene teenistusele palkama. Seda Zari soovimist täitis tema suure hoolega. Üksi tema hoole läbi aStufimad tähtsad Kindralid Ogilvy, HuySsen ja Rõnne Zari teenistusesse. Aga ka alamate teenijate ja ametmeeste palkamist toimetas Patkul, muretseS  Jnshenõrifi, Adwokatifi, seppafi, püSfiseppast, aidnikkufi, lamburist ja muid. Kui üht maalret tarwis läheb, üht sõeawäe magasi ülevaatajat, kui ükS trükimaja peab asutatud  saama, fiiS saab Patkul nöuumehekS kutsutud. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus - 10. Küünla-kun pääwal, teeb pastor Ahmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Palwe pääwal, 13. Küünla-tuu pääwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja pastor Ahmuth pärast lõunat. Mõlemat õpetajad wõtawad enne lõunad lauarahwast. Pihtile wõtab pastor  Ahmuth teifipääw kellu 12 ja pastor Grohmann kellu I. Palwe pääwal enne lõunat on laululehed ja pärast lõunat kiriku waagnat Luiteruse usu koguduste abikassa heaks. Kaarle kiriku õpetaja wõtab pühapääw sel w. Küünla-kun pääwal ja pühapääw paastu ajal lauarahwast wastu. Lanaletirjutamine  on laupääw enne lõunat kellu ?410—12, pihti laupääw kellu I. 'Uäha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz jutlust pühapääw, W-mal ja palwepithal IZ.mal. Pühapääw wõetatse lauarahwast; Palwe pühal on laululehti Ewangeli-Lutteruse abikaSsa heaks. Xos°o-°-w 7--° 18V5. Trükitud Li udf° r «' ips r t t °t. juurr. >° kulu»-. Tead aan dmijed. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" kobtadeS mis selle numbri esimeses hakawses nimetud on ia mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka StndforS'i pärijate trükimaja» s°«° °n smrem jägn kirikumajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStamd... ja toimetada^ Tell» m »le y » no on lvss aasra pea». postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie anustatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie sette läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas maiaS lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus ueid äratuua wsib. n- . . .c. >. „TaNnna Sõbra", wäljaandja Lmdsorsi parijäd Tallinnas, saia uulitsas R. 48, (kj.) Wäena mõisas saawad ilusaid Mld ostetud. 1 Rbl. titt. Lrllimilr kutse. Meie knuliitiist selle lehe W 44 sees oma auuStatud sõbradcle ja lugejatele meele tuletat-S, palume meie tellimiStega nüüd rutata, et lehe saatmises wahe-aega ei tule. Kuida täuine luue aasta käitus, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatustes ainult seda pakkuma, mis proowitud. mis tõsi, mis kristliku ja auusa põhja peal seisab kodumaa polilikaS saame EcSti rahwa rahu, auu ja oige kasu eest kostma, kus ja lelle waSta fee iganes tarwis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja ilma lehte tellitakse Tallinnas : Lindforsi pärijate trükiueajas; iun"" Wõr..s - peana Vielraose juures ; WalkaS : M. R,.dolf'i juur-s Kuresaares Tl,. Lange juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale mölla lubanud, GeStimaal: sunrmv>sa koolmeister Liit; Sagadi mõisas: M. Gnstavsohn. KocruS: W. DnglaS; W. Rorma "N Liiwimaal: WändraS: J. Gglon. yarglaS. kirilm övetaia W. Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ,a koolmeistrid saatvad peale selle lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie unname oma aS»a-tallitajatele  maal ja linuaS, kcS tellijaid koguwad, w protseut. tell.m.se hinnast, peale selle saamad kogujad maal meel iga kitume eksemplari juure ühe ilma hinnata. Me.e palume kogujaid, mcilc oma nimest meel sel aastal rohkemalt üles anda. Kiriasaaijatelc  ja laaStööliStcle saame ka tillemal aastal 1 kop. ,ga üleSwoetud ria pealt maksma. . - - « .Talliuna - lallllns,a loimetud. //' Pakkiwiiii S ja 10 tukki pakkis: iga 100 eest 1 Rbl. 1000 eest 7 Rbl. S 0 Kop. miUb V. Trirxoirs, Sigarikaublus, Pitkauulitsal. Mnemaa >a WN>MMAA soolN esmest seltsi räsmhkttingid mütwad wäga vdawalt Loström Lo., Pärnus. Jämedad ja jahwatud tükki gipfi kui ka wärlket põletud ja jahwaiud tukatnr gixsi müib igapäew auupaklikult Märkel Makarow A. M. Luther. Maakre-uulitial. wiirwal Birki waltal, majal Nr. SS7 B saab üks W-K' Jood mil tväga heaSte ülle poeks kõlblik, kohe ära>  üüritut. > tigemat teadust saab Märkel Makarow,a A. M. Lutheri KuntoriS. Härjapea ja limotii seemet, gipst, tvklis ja jahwatud °n alwalt saada Consumverein, ' Wirru-uulitsaS, Nr. 3KK. Eestimaa rahioa Kalender 1883 aasta peale on walmiS saanud ja saada Knchrsl Mijale jumes. lälsemäliad saamad körgkd psatsmti. AIIIW WMlse ja on saada Lindfors'i trükimajas. Kõige paremat wchMme-soola müiakse odawa hinnaga. Tallinnas. JgapKäwane hinge taikse raamat. kirjutanud K. J. Kall«ri> teine trii?, on walmtS saanyd ja saada LindworS'i  pärijate juureS. Lindforö i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ge» kirsilt! Lesti maaraljwa koolidele. Hind kop. Väljatulnud on ja igas raamatukauplnses saada. KMll-miji WMt, Saksakeele. Lätileele ja Tallinna ning Tartu Maakeele laulu-raamatute tarwis. Uheksamat korda ja lisaga trükitud. Hind kergest lokkuvistctud S rbl., ilusaste käik detnd kuld pealkirjaga S rbl. SQ kop. Tallinnas saada Kluge Ströhmi raaiuatu-kaupluseS. llks aiaga, päriskrundi peal on mütja. Suure. KomraSnoi uulitsas Nr. 212. lärelkllstda sealsammas  Hinnad Tallinna turul. nelja häälega Maja 7. Küüula-kun pääwal. Herned toop.. Leatsed, toop. Tangud, toop Aarduhwlid, tsetwk. 4? kop. ? . Weikse liha nael . Sea liha nael... Röösl piim, t?°p Hapu piim. toop. Koore, kortel.... Laua wSi, nael.. Pütti wõi, nael. Muna paar 35 . 27 .. 4 .. ZZjSõvisc Zvnyoxxx Selle aasta hakatusest oleme meie oma wab> riku ?irju seepide hinda 5«1 kop. kosti pealt vdawamak» pauuud. «. ILrvss 6 Lo. Tallinna Seebi wabrik. xxxxxx xxxxxxx