Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlase" toimetus ja wöljaaudmiue. Kuresaares, kaubauulitsas M 10. „Saarlane" maksab: s Saaremaal aastas R rbl. kop., postiga saadetud 2 rbl. j Saaremaal pooles aastas..! rbl..— kop., postiga saadetud ! rbl. 33 kop s Tuleb wälja iga csmaspüäival. Kuulutuse rea ehk selle, ruum maksab  2 kop. M IZ. Laupääw 23. Märtsil 1885. 11. aastakäik Isamaalt. Mustjalast. Minema mana aasta lõpul sai üks Kihelkonna kirikanna waene Mustjala maapäalsest Jumalast kangeste noomitud. Lugu oli nõnda: Nimetatud kirikanna naene oli, eitea mis hädast sunnitud, kottu wölja sõitnud, et Mustjala  wcctegija ja haiguse arstia juurest abi otsida. Sõidust wäsinud looma tahtis ta aga enne meel Mustjala kiriku all S. kõrtsis puhata laska, sest et weel wersta neli „targa taadi" elupaigale sõita oli. Hobune jahi kõrtsi ette ennast toitma, aga waene läks ise kõrtsi, silmadega ümberkoitma. Lühikese  ümberwahtiinise järele puutus t'ale ka ahju paalt mõned rätikud silma, mida wist tee käiad senna oliwad pannud. Et kedagi nägemas 'polnud,  astus ta ruttu ligi libistas ühe hõlma alla. Ms jälle ruttu tagasi õue, ja pani warsi sõitma, teesina rätlikud, kaks ühes koos, ka tema heina kottis. Õnneks leidis naene ka Tirtsi jõudes kuulsa „Wce targa" kodus olewad, mille üle ta wist nõnda rõõmustas, ct musta kuue seljast ära wõttis ja musta asemele jälle kasuka pani. Lühikese  -.valmistamise järele oli ka „tark taat" naesega  seltsis Äihelkonna poole sõitmas. Iga üks kes „wm« tarka taati" pead wabistades nacse mankri pöäl nägi edasi sõitirad, küsis teisest, ehk ise enesest: ..Ei Lea kus wana jumal täna Makse  ?" Vebese aja sõidu järele jõudis naene „targa taadiga" jälle tagasi, kiriku alla S. kõrtsi. Et mana .targale" ka rõõmu teha, pidas hobuse kinni. ku:'us munakese kõrtsi ja Mis t'alc poole naela ..Karju-laaku." Sell ajal, kui wana oli örs olnnd. oli tee küia oma rAtikmd otsinud, mis muidugi tantsi jäänud. Ags et kõrtsi naene tunisrunnd.  sell ajal muud kedagi kõrtsis Vinud olemas.  Vi ieda naest, see pärast palunud ta seda naesi läbi otsida, kui ta pidanud tagasi tulles jälle teda nägema. Et nacsel esite must kuub. aga nüüd kasukas selgas oli, ei tahtnud kõrtsi neene teda hcaste tunda, aga ometi tundis wiimatinalge  naost ara ja hakkas kadunud rätikud :ema käcsi nõudma. )la?ne xaius kull waStu. et icma käes ci olla teda rätikud mitte, aga lima >cn bociimala Ms torni nacne ühe teekäia mehe abil wõcm nacic v. ankn.d I abi onuna. Puistas heinad kvilin wälja, cga õmicwst, rätikud ka looma toidu sms. Rae- ne lubati warfi kohtu kätte wiia, kui ta 50 Kop. oma kurja teu eest wälja ei maksa. Ta palus wastu ja maksis selle nõutud summa wälja. Kui wana „wcetarl" seda kuulis, tuli ka kaapides „Karja Jaagu" kallalt ära, oma abi tarwitaja juure, koputas ta õla pääle ja ütles waikselt: „Jah, pai sõsarakc, et sa nii kuri inimene oled, tule ma mitte so katukse alla!" ja säädis sammud tagasi, koju poole. Wesiste silmadega wahtis naene tema järele, 50 kop. warguse eest maksnud ja „tark taat" ka tagasi minemas. Ometi katsus kurb naene kord weel „targa taadi" püha wiha seega lepitada, et ta mõned kümmekonnad süllad teisele poole kõrtsi t'ale järele jooksis, aga kõik oli asjata. Kentsas oli see küll näha, kuida „jumal" ja patune naene sääl maandlcsiwad.  Üks kiskus oma poole, palwcs, sest häda oli kodus suur; teine kiskus „wihas" oma poole sest seesuguse „kürja inimese katukse olla tema ei tulla." Wiimane sai ometi patusest naescst wõitu  ja lahti ja läks tagasi oina koju poole. Naene aga läks nõrkus pea ja kurwa meelega jälle senna poole kus ta tulnud oli, task wiiekümncsr käpikust kergem ja wankri ots manast „targast" tühi. Watt, kas pole maapäälscd „jmnalad" ka wihased kurja pääle, ci tule wargate „katukse alla." Häbi olgu aga mana „targalc" sellepärast, et ta teisi inimesi petab, sest see on kõik male ja petus, et ta oma mee tilgukese, ehk puhumisega terweks wõib teha, olgu inimestest, ehk elajatest. Kahekordne häbi aga neile, kes see suguse waleliku ja petise juurest lähemad abi otsima, niisamma ka selle waesel, kes sellegi korral t'a juure läks. Selle tee pääl tegi ta kolmesugust kurja. Esiteks läks „noia" juurest abi otstma, warastas ka selle ! tee pääl kaks rätikud ära ja muidugi mõista, kui l koju tuli maletas ka, et ..tarka taati" polla kodu I olnud. —! Seega on siis tõsi, et sell hoopis suurem pat on, kes „targa" juurest läheb abi otsima, kui „noial" enesele. Wiimati soowin soojal südamel,  ärge minge mitte rvalclikudc ja petjate otsima,  kui teil majas ehk ihus midagi «iga, ehk haigust sn, waid tanvitagc õppctatut arstide abi. PAgsge see sugust petjaid südame põhjast, abi teie neist ei saa, maid palju enam petate teie ise ennast, nii sama, kui see naenegi. Wenemaalt. Rishttij-Rowgorodis, 6. Märt. Täna pääsis Dobrowi ja Nabholzi masina wabrikus tuli lahti, mis poole hoonet kõige masinate, tööriistade  ja materialiga ära põletas. Kahju on wäga suur. Wäljamaalt. Berliinist. Wähese külmetamise haiguse pärast wõttis keiser oma sündimise paäwal üksnes kuningliku sugukonna liigetelt, wäljamaa kõrgetelt külalistelt ja Bismarkilt õunesoowitusi wastu. Linn oli lippudega toreduste ehitatud ja uulitsad inimesi lahinal täis. Õhtul põlesiwnd auutulcd. Palee walges saalis oli pidu, millest 909 inimest osawõtsiwad. Kõikidest suurematest linnadest on õnncsoowituse telegrammid saadetud. Pariisist. 10. Märtril ali Pariisis Saiut- Dcnis'es (Meirat'i saalis) Itaalia, Saksa, Belgia ja Wcne sotsialistlaSte koosolek, mida Itaalia tööline  Ortoline juhatas. Omas kõues tähendas ta, koosoleku määr 'cige rahwaste wahel wennalikku olekut .dida; kütis ühtlast ka sotsialismuse i...... p.la nii suur, et kõik kuningad oma troonidel teda kartwat. Teine rääkija. Prantsuse tööline Durand, arutas Prantsuse  maa asju ja wigadusi. Lõppeks korjati politika  süüde pärast kannatajate heaks raha, mille pääle kaks Prantslast rahamalitsuse mastil pahatoonilist  kõnest pidasiwad. Londonist. Inglise pürikomisjoni juhataja, Peeter Lumsden olla HeeratiSse jõudnud, kls kohaline walitsuS linna kautsisi korrale kohcudawat.  Wenc kasakaid olewat juba Pulichatmms ning Scrachsomi ja Murgabomi wahel näha. Inglise parlamcntis lugenud Gladstonc üheWene wAimise ministri telegramnli ette, misläbi tääds antakse, et Wenelased Kcsk-Aakas mitte edasi tunaiwad,  km seda ka ei :ce. Z'.'ene ülemad  olczvat käsu saanud, iga lüli ja äruamne ecft hoida. Gladstone tearas vöäle selle. Inglismaa  olewat ou-.a nõudini'e. e. ieüenelaied S..a kist taganeksnrud, tagasi treinud, 'esi nim na:..) paiga kohta olewat Wcue ir.aa! enam õigusi, kui Afghaamözaml. Ülestõusmise pühade pärast ei wöi seekord ..Saarlane" mitte täies suuruses ilmuda.