praegust ilmaga loomuse HSSdusest Wene maalt. HTsterLurijl. Wene sõjal ae masti  k, Niis praegu Tallinna sadamas seisab, saada Saksa keisrile ju eemale mere pääle pidulikuks teretuseks wastu saadetud. Wene maa ristiusku heitmise jubileuiu  saada kõige suuremalt kolmes paigas pidustatud. Kiiewis sündida see ainult kiriklikult,  kõnesid ei saada sääl peetama. Krimmi Kersoni kloostrisse, kust õieti Wene maa ristiusuga tutwaks sai, sest et Kersgui linnas ju sel ajal Kristlased, Greeka alamad,  clasiwad, ja kus wllrst Wladiniir oma Greeka maalt tulnud mõrsjat wastu wõ° tis, koguda Lõune-Wene maa piiskopid, nende seas ka Grusia pääpiiskop ja tuttaw piiskop Ambrosius, pidada sääl piduliku rongiskäiku ja jumalateenistust. Woskrva jääb aruldasel wiisil seekord selles Wene ajaloolikus pidus teistest kohtadest  tagasi, stisgi saab säälgi pidul hiilgust  küll olema. Moskwas ega Kiiewis ei lubatud Slaawi seltsi pidu-koosolekut, see saada siis Peterburis ära Peetud. M oskwa ewangeli-usu Peter Pauli kirikus seati pühapaewal M. juunil, uuesti nimetatud Moskwa piiskopkonna kindral-superiudeudent  Coss ma nn, oma ametisse. Pidulikus rougikäigus saatsiwad teda õpetajad  kirikusse, mis lilledega rohkesti oli ehitatud. Konsistoriumi president pani temale  altari ees ameti märgi, kuldse risti rinda,  tuua mitmed teised õpetajad ametiwendade nimel onia esimehele liigutatult õnne soowisiwad,  mis pääle ta Pikemas kõnes oma suuri ameti kohuseid ära seletas ja lõpeks südamlikult palwetas. Uus kindral-supsrindendcnt  on kaua aega Saratowis õpetajaks  olnud, kus ta ka säälsete Eesti asuuilkiid!  waimuliku tarwituste eest kiiduwäärt  wiisil on hoolitsenud. Kiiewis on tähtsa pidu ette walmistaunse  juures kõik linn kihewil ja erewil. Oodetakse sinna wäga palju wõeraid ja Püütakse  neid wääriliselt wastu wõtta. Mitmed  majaomanikud on omad majad hinnata pidukoiuueele tarwitada lubanud, linna wolikogu  on endise 10,000 rubla juurde wecl uusi summasid pidu tarwitusteks lubanud, l 000 rubla pidada üksi liuna tuledega ilustamine  pää pidupäewal maksma. Pidu kestama  wlllmistamise juures aga tulewat tihti käredaid waielusi ette. on Kiiewis w ih m a üleliigagi saanud, selle juures on aga ilmad wäga jahedad, inis wilja kaswu ja heinategu wäga takistab.  19. juunil sadanud sääl ligikonnas Neshenis ränka rahet, mis pääle muu kahju 90,000 akna ruutu ära purustas. Kiinvi kubermagu Saksa leelised kiriku-k volid saawat ka sellel kooli aastal Weiie keelelisteks muudetud, ainult usuõpetus  ja ajaloo õpetus jääwad Saksa keelseks,  la lubatakse weel ettewalmistamise klassis Saksa keele õpetust, Palju raskusi aga ole val kooliõpetajate palga maksu juures,  siiamaale andis nendes koolides enaniisti  köster ehk koolmeister weikse tasumise  cesi õpetust, kuna uutele kooliõpetajatele,  kes Weue keeles õpetqma peawad, 200 rubla ja euam palka tuleb maksa, mis kogudustel  raske olewat. Stmvirkis häwitas suur tulekahju 2l«, juunil pätile 200 maja suutumaks ära, Oose kella ühe ajal läks tuli lahti ja wõidi alles õhtu kell kl ära lämmatada. Palju inimesi on lageda taewa alla korterisse  jäänud. Aarkiomill kaebaiakse wäga, et sääl metsasid üsna meeletult häwitama olla hakatud,  kõik raiutakse aga maha, hoolimata sellest, kui suurt hädaohtu see edespidi wõida sigitada, tui saält muidugi kuiwalt jn lagedalt  pinnalt metsad üsna ära kaoksiwad. Arwata on, et mõned uut metsakaitse seadust  kardawad, ja meel enne seda kõike lagestada  lahawad, muutugu siis pärast maapind  mvi lüwakõrbeks. Krimmis on lõikus nüüd kibedasti  käsil ja vlewat ka tänawu õige aruldaselt  rohke, nii et küllalt tegemist on teda  ära koristada. Kohati olewat wili, niinelt  odrad, koguni Pääle 3 arsihinat pikaks  kaswauud, tihedad wihmasajud aga on tamine wäga pikkamööda ja ettevaatlikult peab sündiuia, kui mitte palju kahju ei pea saama. Nii pidada siis niitnuue kätega sündima ja ei wõida niitmise masinaid palju tarwitada. Kahjulisi putukaid pole palju  nähtud, wili olewat õige raske ja sisukas.  Ka rahckahju on wähe olnud. Rõõmustav) sõnum. Kamisl)lowisi kaebaiakse, et kange põua läbi sääl pool wiljawäljad koguni ära kuiwanud ja kõrbenud olewat ja kui Pea wihma ei tule, siis lõikuse lootus otsas  rn. Kuldsest ajast. Seda ja teist. Zgal asjal oma aeg, Odessas juudi palwemajaS jsynagogis) sai wiimati kantori Epstani laulukoor osawa laulu eest rohkesti kiita ja mõned waimustatud juudid plaksutasiwa  wecl tublisti käsi. Aga rabidele ei meeldinud sarnane ilmaliktalitus pühas kozas, asi kaebati kohtusse ja peagi tabati südikad kiitjad kinni ning wiidi oma teo üle otsust andma. Kohtus mõisteti mehikesed ka tõesti palwemaja pühaduse rikkumise eest mangi. Säh, plaksuta meel käsil Mis kirjanik kõik ära ei tee! Amerikas, kus aruldaste asjade kodu, heitis  Dakota maakonnas hiljuti üks kooliõpetajanna  Cvra Bella Indianlase Chaskoga  abielusse. Ewangeli kirikus laulatati nad, peigmees oli õige wiisakasti Europa riidis ja mõrsja näis tema üle kaunis uhke olewat. Pulmakingiks sai Punanahk oma kallikese käest ilusa sörniuse, mille üle ta nagu laps rõõmustas. Noorik peab oma kooli ametit edasi, tahab aga ka nüüd kirjanikuks  hakata ja suure romani walmistada, mille sisu enamasti Jndianlaste elu kirjeldus saada olema ja tema ise oma armsaga päätegelased.  Et selleks materjali saada, olewat ta just Jndianlasele mehele läinud; ta lootwat  sellel teel õige põuewaid juhtumisi awaldada wõiwat. Jah, eks pea tundmusi harjutama! Erilased ja parmud. Preilid Johann, ütelge minu peidmehele,  et ma..selle lille kinibu üle mäga rõõmustanud olen, aga et see liiga kallis on ja et ta oma raha asjata kulutab. Johann: Ärge muretsege, armuline preili; ma olen niisugusid ja weel palju toredamaid  aedniku käest sagedasti toonud, aga ialgi nende eest maksnud. Leitnandi herra ütleb ikka: „Külap muKäiapapa maksab pärast pulmi kõige selle kraami auusasti wälja." Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Hulk tuletikkusid on hiljut' Tartus politsei poolest kauplejatelt ära wõetud ja ära põletatud wist et kauplejad  uut seadust tuletikkude kohta ei ole tähele pannud. Käsk. „Nowoje Wremja" teatab: Baku kuberner on käsu wälja andnud, et wõõra niaa mehed mitte ei wõi Kaspia merel laewadc juhatajkks heita. Selle Pääle tuli kubernerile palju kaebtusi, milles nimelt üteldi, et kuberneril õigust ei olla säärast käsku anda ja et selle läbi ja Lätlasi kes lacwade kapteniö olnud, on wõõra maa meesteks peetud, kuna nad ometi Balti meremeeste koolides ou pppinud. Selle kaebtuse pääle on siis kuberster käsu andnud, et Eestlased ja Lätlased ei pea mitte wäljamaa meesteks peetama ega neid laewade juhatamise ametist lahti lastama, sest nemad on Wene alamad, aga üksi wõõra maa mehed ei tohi lacwa juhatada. Sellest näeme siis, et palju Eesti mehi sääl kaugel Aasia rajal Kaspia merel laewade juhatajad on. Suur wöidupidu saab ka tänawu Eesti Kirjameeste seltsi aias-olema. Meie juhatame nma lugejate tähelepanciMst selle pääle ja soowime, et rohkesti sellest osa wõtaks. See kord on iseäralised auuhinnad  kirjatöödele määratud, mis wõidule on sisse saadetud: I. auuhind on see, et selle wõitja .kirjanik kuld kirjaga kiituse kirja ja eluajaks Eesti Kirjameeste seltsi liikme õiguse saab, mis ju muidu, nagu teada, 25 rubla maksab; 11. hind on, et kirjanikule hõbekirjaga  kiituse täht ja 10 rubla eest raamatuid  antakse ja 111. auuhind on, et kirjanik brongskirjaga auutunnistuse saab. Lauluja  muusika - kooridele antakse I. auuhind kuld-, 11. auuhind hõbe- ja 111. auuhind brongstähtedega kiitusekiri. Wene maa hobused olla Berlinis  hääs hinnas, nii et riigi hobuste walitsus on nõuuks wõtnud siin hobuseid osta ja Berliin saata. Üksnes ramma märasid ega rohkem kui 4-aastaseid hobuseid  ei wõeta wastu. Jüri Kosbcrg on Tallinnas Afrika uulitsas nr. 336 oma majas 3. skp. surnud leitud. Kuda ta surnud, ei ole weel teada. Rõugehaigeid on wiimsel kahel päewal juurde tulnud b, terweks saamid 12, surnud  4. Hakatusest kuni sest saadik on rõugetõbiseid olnud S4l inimest, neist ter- Wcks saanud 5!Ü,>, ja surnud W 4, haiged on meel 151 inimest, Ülem maakohus Tallinnas mõistis Rakwere talupojad Madis Esko, Jaan Ang'i ja Joosep Liht'i 15 aastaks rängale wangitööle ja pärast Siberisse, sest et need kurjategijad mullu jaanikuul Aiai Niemanni ja Auna Rootsll rööwinud ja piinanud, nii et Anna Roots waluga suri. Eesti maa rüütelkonna poolt wõeti wiimsel maapäewal nõuuks, Tallinna rüütli ja doomkooli Saksa õpekcelega erakooliks muuta. Nüüd on aga ministeriumist otsus Uuemad sõnumid. Kroonlinnast, Kui ka terwes riigis  Saksa keisri klljaskäik tähelepanemist ja osawõtmist äratab, siis on see siin ja Peterburis seda suurem. Sest siia Kroonlinna  alla jõuab Saksa keisri laew, mille järele pääle selle meel 4 laewa käiwad, kõige enne. Nagu „Pöhja telegrasi- ägentur"  teatab, laab Keiserliku külalise laew kesknädala! 7, skp, Kroonlinna alla jõudma,  Siit sõidab ta Peterhofi, Peterhofis  ja Peterburis tahab Keiserlikkude^Ma- Wekgradifl. Serbia kuninga ilusa proua lugu läheb sandiks. Juba on ta auujärjepärija pidanud wälja andma. Et ta wäga trotslikult kõik oma mehe lepitusesoowid  on tagasi lükanud, siis ei ole tall ka enam Serbias sõpru. Kõik, kes enne tema poolt olu- od, on nüüd tema masta. Ka Serbia sinut olla otsuse wõtnudt  et ta kuninga soowi täidab ja kunin- lahti ütleb, see on lahutab. Kuninga proua kaotab selle läbi kõik- oma kuningliku seisuse, oma lapse ja ei tohigi enam Serbiasse tagasi minua. Ka Saksa maal teda enam olla. Praegu, mill see leht ilmub, on õnnetu proua Wienis.  Zava saarest. Säält kaugelt Aasia lõune-Poolselt äärelt on sõnumid tulnud, et üks jagu saare rahwast on Hollandi walitsuse wastu hakanud mässamist tõstma. Kõik Europlascd on ära tapetud. Hollandi mäega on juba mitmes kohas merist kokkupuutumist  olnud. Et mässamine otse saare mägisemas osas on tösnud, siis on raske sest jagu saadu, sest et mäÄaiatel redupaiku  ja salakorkasid küllalt teaoa on. Põhja telegrafi agenturi telegrammid. telegrammid. 'Aelerburis, 5. jl, Wäliste asjade  ministeriumi leht „Journal de St. Petcrsbourg" ütleb Saksa keisri tulemisest, et kui ka see külaskäik muud ei peaks olema  kui lahkuse näitamine, siisgi tal suur tähtsus olema saab. See külaskäik saab ligidalt sugulase sidemed mõlema walitseja majade wahel wecl enam kinnitama ja sõbralikud  ja südamlikud olekud mõlema riigi wahel ilusale korrale panema. See olla tõsiseks arwataw rahu pant ja meeltele rahutcgew asi. Kui ka, ütleb leht, «väljamaa  ja Wene lehtede aimamised mitte kõik selle külaskäigu kohta kokku ei sünni, siis on meil ometi luba ütelda, et keisrite kokkutulek ometi rahupolitika kinnitus on ja olema peab, politik, mille eest mõlemad riigid oma jõudu pruugiwad. Kroontinnas, 4. jl. Täna pärast  lõunat kell jooksis keiserlaew „Zarewna"  KciSri-lipu all merelt siit sadamast mööda ja pööras sõidu, sõjalaewade poolest teretatud, edasi Peterhofi Poole. Wiimse öö ja tänase hommiku jooksul on siia kõik laewad jõudnud, mis Saksa keisri tulemisel  peawad paraadiks malmis olema. - 4. jl. Saksa keisri külassetulek on ka siia teatatud, aga Saksa keiser tuleb siia alles siis, kui ta Peterburis ja Stockholmis on ära olnud. Strasburis, 4. jl. Kuni 1872. aastani tagasi ulatumatel dokumentidel peab kõikidel, kui nad õiendada tulewad, Prantsuse keele kõrwal Saksa keeli tõlk juures olema. M 75. Postimees. 1888.