Sakala >U W. Wiliandis. 1«. Jmlitm pSeV»I tBB2. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Laul. Eesti Aleksandri kooli asjadest. I. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Kõrgemäe näitemüügist; Helme Supist. Wiliandi maalt: Väeteenistusest wäljatulnud  kroonumehe kiri. Pärnu maalt: Tulewrm. Tartust: Kirjameeste  Seltsi asjadest. Riiast: Posti asjadest. Tallinnast: Õpetajate  sinoodist. Rakwerest: Põud Waiwarast: Öökülmad. Läänemaalt:  Äikese wihmadest. Peeterburgist: Riigimõiiate uued seadused;  Kõigekõrgem käik senatile; kroonimise päewast; naisterahwa arstid; Saksamaa ajalehed waletawad; taskuwargad. Moskwast: Skobeiew surnud; tulekahmd. Tislisist: Rahe ja wihma sadudest tulnud kahju. Laishewist: Elawalt maetud inimene. Üsast: Weider küsimine. Wladikawkasist:  Mõrtsuka töö. Wöeralt maalt. Islandi saarelt: Liiwa tuist. Lõuna-Ameerikast: Leitud petroleumi järw; surm üleliigse ettewaatuse läbi. Kuulutused. Sakala wäljaaadja C. R. Jakobson'i surma sõnumet kuuldes. . Luuletanud J. Reistwald. Linnutaja surnud! kõlas mulle Põhjamata leina waluga; Linnutaja surnud! kaeban sulle Waene rõhutatud isamaa. Kodumaalt nüüd kostab nutu kaja: Eestirahwas leinab südamest; Kodu pinnal iga Eesti maja Ehitatud leina lippudest. Kes nüüd juhatab meel Eesti pinda? Küsib isamaalt mu rahwa keel. Leitaks Eesti poegilt sarnast rinda, Mis nii Jumalikult tuksub weel? Isamaal küll Eesti rahwas teab Mitmeid mehi kindla meelega, Aga Linnutaja sarnast siiski peab Tulem sugu kaua ootama. Määramata mures hüüdwad huuled: Linnutaja närtsinud surmasse! Rahwa kaebtust kandwad õhud, tuuled Armastatud püha hauale. Ja nii kaua, kui weel kodu õues Nimetakse püha isamaa, Kannab Jakobson'! nime omas põues Eesti rahwas kuldse tähtega. Kaunis päike! paista koidu kullas Leinalise õrna iluga Hauale, kus rahulikult mullas Magab, hingab wahwa wõitleja. Praegu ahastame walus meie Kurwas mõttes tema surma ööst. Lillid kalmul, kihisege teie Rändajalle tema kuulsast tööst! Rändaja! kes oled kaugel näinud Kuulsaid kohte wõeras ilmas seal, Rändaja! kas paswetamas käinud Jakobson'! püha haua peal? Seal kus kuumad pisarate ojad Nutab haua ääres kodumaa, Sinna säewad samba Eesti pojad Mälestuseks kttnkka iluksa. Kõikumata kindlaks jääb nüid alus Linnutajast pandud rahwale, Aga isamaale on see walus, Et ta wara kantud hauale. Linnutaja hingab kalmu wilus, Teda warjab waikne mure öö, Aga igawest' ta kuulsas ilus Õitseb wõitja wäsimata töö. Eesti Aleksandri kooli komiteede koosolekust  22. Juunil 1882. I. ' pugejad teadwad, kuidas jo paarist aastast saadik EeSti Aleksandri kooli asjad ikka enam ja enam segamine  läksiwad, nimelt sellepärast, et pääkomitee juhatus  abikomiteede tahtmist wastu dma woli tarwitaS, künni 21. Detsembri kuu nõnda nimetatud koosolek neid nõnda kirjuks ja kõikuwaks tegi, et mitmelt poolt kardeti, et Aleksandri kooli edenemise wankrit enam õige edenemise tee peale juhtida ehk ei saagi. Nimelt ka see üteluS pääkomitee juhatajate liigete poolt, et nemad abikomiteefi otsuste tegemistes edeSpidi ei tarwitadagi,  waid kõik ise ilma nendeta toimetada wõiwat,  tegi igal pool umbusaldust ja koguni paha meelt. Iseäranis sest ajast peale oli iMmett poolt kimlda, et abikomiteede Aleksandri kooli tarwis kogutud raha pääkomitee kätte enam ei usaldawat anda. Ammu oodetud aeg tähtsate asjade õienduseks oli nüüd 22. Juunil käes. RohkeSte oli abikomiteede saadikuid Wanemuise saali kokku tulnud; healte andmise juures nähti, et 73 healt oli, mõnel saadikul oli aga enam kui üks heal. Pääkomitee president, kirikõpetaja J. Hurt, alustas nõuupidamisi umbes kella 11"° ajal. Ta teretas koosolejaid, rääkis siis mõned sõnad C. R. Jakobson'i mälestuseks, kus ta ütles: „MiS tema kellegile liiga teinud, mis ta eksinud, olgu unustuse kattega kaetud! Rahu tema põrmule, rahu meie tööle!" Juhataja soowi peale tõusiwad kooSolejad õntsa Jakobsoni  auuks asemetelt püsti. Siis rääkis president umbusalduse külmumisest pääkomitee wasta, mis seda mitte ära ei olewat teeninud. Mullu aasta 21. Detsembril  olla „oma jagu abikomiteesi ka kooS olnud." Kooliõpetaja Blumberg „ pannud küll liiaste ette, aga temal olnud heale awalduse õigus." Pääkomitee ei olla mitte härra Blumberg'i poole olnud. (Nimetatud  koosolekul näitas aga lugu küll nõnda!) Siis rääkis president pitkemalt ühest Eesti ajalehest, kuidas see püüdnud 22. Juuni koosoleku kutsumise koha ja aja kohta umbusaldust tema wastu rahwa seas teha. Koosolejate poolt arwati seda aga asjatumaks ja tähendati, et aeg oleks Aleksandri kooli asjust nõuu pidama hakata. Nüüd andis siis president kohe teada, et pääkomitee olla omas eilses koosolekus vr. Hermanni pääkomitee liikmeks walitsenud, C. R. Jakobsoni asemelle, nimelt kirjatoimetajaks. Sealt sai selgeste näha, et pääkomitee ennast weel mitte parandanud ei olnud, ja tõusis sellepärast Valitsemise wiisi üle käre wastu-panek abikomiteede saadikute poolt. Keegi kõneleja ütles, et umbusaldusest ja usaldusest rääkis president, „ usaldust ei saa sõnadega sünnitada,  waid tegudega; sellepärast teeme nüüd selgeks, hüüdis ta, keS tõsised pääkomitee liikmed on, siis kinnitame arw, mitu weel juure tuleb Valitseda, siis nimetame kandidaadid ja walitseme!" Üks teine ütles: „Enne õiendame wanad asjad ära, Augusti kuul pääkomitee  ja abikomiteede poolt walitsewd kassahoidjad paneme ametisse, siis alles wõtame uusi asju ette." Kui sellele oli pääkomitee poolt püüdud wastu rääkida,  küsis H. Treffner, kas abikomiteed soowiwad, et nemad ühes pääkomiteega otsust teewad? Muidugi oliwad abikomiteed selle poole. J. Kurrik tähendas, et abikomiteedel ongi see õigus ja seda ei pea mitte käest kaduda lastama. Awaldati ka ühe teise poolt seda mõtet, et pääkomiteel seda õigust jo anda ei ole, seda ei olla ta kuskilt saanud, abikomiteed ei olla millaski oma õigusi, mis neil asutuse algusest saadik olnud, oma käest ära temale annud. Waieldi. President walas pahanduse sarwest sappi küsija peale. H. Treffner'i ettepanek, et abikomiteed ühes pääkomiteega  otsusi teemad, tehti siis sellel mõttel otsuseks, et asi nõnda peub olema, nagu ta enne ammugi olnud. President lubas siis, et pärast waheaega saab pääkomitee omalt poolt selle peale kostma. Ka abikomiteede poolt lubati siis koStusi anda. vr. Weske nõudis, et walitsetud kassahoidjad Sachs ja Goldmann peaksiwad enne waheaega ametisse seatud saama. Palju aega olla jo waidlemise peale ära läinud ja mikspärast uueste sellest asHast rääkima hakata, mis jo küll kõigil abikomiteede saadikutel selge. Healed tuleksiwad kohe ära wõtta. vr. Hermann'i walitsemine pidada siis pärast waheaega sündima, üheS töiste pääkomiteesse walitsetawatega, kelle seas vr. Hermann kui üks pääkomitee  poolt nimetatud kandidaat wõida olla. Nüüd Lõusiwad mitmed abikomiteede saadikud üksteise järel ülesse ja awaldasiwad kindlal meelel, et nemad ei usalda oma korjatud raha enne käest ära anda, enne kui see nõudmine, et kaks uut kassahoidjad ametisse saamad, on täidetud! See mõjus õige tubliste. President  nõuudis ikka, et enne selle asja seletamist peetagu waheaeg, ja wõetagu pääkomitee aruanne sellest, mis ta tänini teinud, kuulda. KaSsahoidjate asja wõida siis käsile wõtta ja selle üle otsusi teha. Temal olla hädalt töiste pääkomitee liigetega tarwis rääkida. Presidendi palwet wõeti kuulda, et lühikest waheaega pidada. Küll ligi paar tundi oli nöuupidamised wana wiisi wenitatud saanud, aga sellegipärast oliwad  abikomiteede saadikud rahul, sest nende seas, nagu selgeste näha wõiS, walitses täieste südamlik üksmeel,' mis ennast sõnadega mitte eksitada ei lase. Pärast waheaega kuulutas siis president J. Hurt, et Aleksandri kooli aSja-ajamine edespidi pääkomitee ja abikomiteede wahel ühtewiisi saab toimetatud; et abikomiteed wõtawad kõik wastutamise ühtewiisi oma peale ( imeline uudis! millal neil siis waStutamist ei ole olnud?); et kassahoidja abiks olgu siis Sachs ja Goldmann wastawõetud; et koosolejad abikomiteed ja pääkomitee liikmeid ühtlasi pääkomiteesse walitsewad. Selle peale ütleS president, et walitsege nüüd pääkomitee  liikmeteks keda arwate wanu ehk uusi. Heitke manadest kõrwale keda arwate. Liikumine. KaS pääkomitee  lahti heitnud, nõnda et uus tuleks walitseda, ei' olnud mitte selge. J. Kurrik ütleb, et wanade ümber walitsemisest ei wõi juttugi olla, sest nad on ametis; wahet tuleb teha, keS tõsised pääkomitee liikmed,  see on, keS jo esiotsa liikmed oliwad ja keS pärast aastate jooksul abikomiteede koosolekul liikmeteks on walitsetud ja kes ilma abikomiteede luata pääkomiteesse  wõetud; esimeste juure tuleb uusi walitseda. Nõuetakse pääkomitee liigete nimede lugemist ja seal juures nende kahte jausse jautamist. Selle poole rääkisiwad mitmed abikomiteede saadikud, nimelt et pääkomitee liigete lahti heitmisest nad ei olla mitte