ja olu, teda piame pühalikult püidma oma maimude walguStamiseks, aga ta ei ole mitte turukaup, millest mehed wõiwad kiidelda, kui nad temaga kaugemal käinud  on. Haridus ei tule kaugelt ega kõrgest, ta ei piaks ka kellegile kaugele ega kõrgele jäema ega seal nägemata olema, maid meie, kes meil iga sammu peal haritlasi ja harijaid ei ole, katsume isi endid harida ja igas headuses harjuta ja teaduses täienda, sest meil on kroonu koolisid, meil on oma kirjandus, meil on oma seltsiline elu j. n. e., mis meid harida wõiwad, ja kui isi südiste sõuame, siis ikka edasi jõuame ja neist sada aastaid seiswaist kalju rahnudest ohuta mööda saame, keS paigal seisawad. Poliitika ringwaatus. Mida elawamad suwised elumärgid muidu on, seda elutumaks ja wagusemaks jäewad aga poliitika ajatähed ja nende ümber ringiwaatamised suwel. Nad seisawad nädalate kaupa ühe koha peal paigal ega liigu naljalt edasi. Nõnda oleme Wene-Jnglise wahel Afganistani  piiriõiendust nädalate kaupa ühe ja sellesama koha pealt waatama ja nägema harjunud, mis maailmal ja meil päris igawaks ähwardab minna. Lugeja mõtleb ja ootab iga nädalisest lehest ommeti päris otsust, kaS sõda tuleb ehk rahu jäeb? aga meie ei saa targemaks, kui minewalgi nädalal olime, meie ei wõi midagi kosta. Ministrid wastastiku ajawad sõbralisel näul juttu, tegewad  rahu-plaanisi ühte ja töist wiisi, tõendawad oma palli-pidudel sadade suurte poliitika kaastegijate riigimeeste  ees, nagu seda Inglise peaminister lord Salisburi  hiljutigi tegi, et naabri-riigid Wenemaa ja Inglis warSti sõbruses ükstõise kõrwal saawad elama ja käsikäes  käima, aga piagi selle peale on maailmast midagi muud kuulda, kuS üks sõa wastu walmiStamises töisest ette püiab jõuuda. Mine siis mõista niisugusest pildist weel täna midagi homse päewa ette kuulutada. Nad, need poliitika tegijad ei tea isegi, kuida wiisi asjad õiete lõpewad, kuidas wõiwad siis töised seda hõlbult kätte saada, keS kaugemalt ringilt selle peale waatawad. Wenemaa  ei ole kunagi sõda tahtnud ja seepärast et Inglismaa  wõimuga wastapunni ei jõua, on küll loota, et Aasia asjad seda korda weel ilma tülita õiendatud saawad. Saksa kuulsa Mai-kuu kiriku seaduste järele, Dr. Falksi kirikuministeeriumi ajal Kölni peapiiskopi ammetist  lahti lastud Melchers on paawsti poolest, nagu enne juba kuulnud oleme, kardinali ammetisse pandud. See ammeti wahetuse kinnitus olewat aga sellel pühal teel 100,000 marka maksma tulnud, midas Melchers ise omast kaukast wälja ei jõua raputada. Kiriku-meelelised  Kölni saadikud on seepärast nõuuks wõtnud, et seda kaunist summa awaliste korjanduste läbi kokku wõtta ja selleks otstarbeks kinkida. Kauwad kohegilt maalt kuulsamad ja targemad riigimehed  surma läbi ära, siis kaub ka warsti selle rahwa poliitikalise tegewuse tarwiline elamus ja seaduste andmiste  paranew edasiminek jäeb kängu. Prantsuse suur rahwas tunnistab seda meile wähematele kõige paremine oma kalli Gambetta surmaga, kus sellest ajast saadik ka sealne elu palju kõduremaks on jäenud ja parteikesed ühist ettewõtmist lõhuwad. Nüid on praegu tänawuseks sügiseks parlamendi saadikute walitemiseks programmide kokkuseadmised ja awaldumised käsil, aga ei ole kohegil enam endist elamust ja teuhimu näha. Suurem saadikute  partei osakond, keda Gambetta ise mitmed aastad palelikult juhatas ja juhtis, ei saa naljalt oma programmigagi  ühelmeelel walmiS ja järele jäenud Gambetta sõbrad ei jõua wanal waimuStawal wiisil walijaid oma ümber rahulolemises koguda, ega neile moka mööda kõnesid pidada. Seepärast taganewad mitmed neist taga poole, piawad omad suud ja waatawad, mis aeg toob. Hilja aja eest peaministri ammetist lahti saanud Jules Ferry, kes mitmet puhku ministri-ammetiS on olnud, on tark ja osaw kõnemees, aga Hiina sõapidamisega on ta palju omast tähtsusest kautanud ja seepärast ei soowiwat tema awaliselt walimise tülidesse aStudagi, tahab suud pidada. Gambetta aegne ja pärastine sisemiste asjade tallitaja minister Waldek-Roufseau arwab nõndasama wait olema pidawat. Mõned töised, kelle sõnades wähem Vaimustust woolab, jäewad sellel wiisil üksikult töõwäljale ja piawad endisi tähtsaid müirisid lähenemiste ja kogunemiste  eest nõnda palju hoidma, kui see korda läheb. Maailma tähtsamad ajakirjad, keS Prantsuse praegusest elust umbes pealseiSwa pildi awaldawad, lisawad selle juure, et PrantsuseS kaua sarnast sõna-wägimeest wõimalik  loota ei olla, nagu Gambetta oli, kes tuhandeid kaaS-kodaniku oma kõnega imelise wõimuga oma mõtete ja ettewõetawate plaanide poole pöörda wõis. Tema sõnad oliwad selged ja tema tõutused suured, aga siiski keerutas ta weel peale kõike seda oma ettewõetawa^sse asjadesse sarnaseid tukka, millest igamees selgeste aru ei wõinud saada ja see'p see pea-asi oligi, mis teda tema tegudes suureks ja kuulsaks tegiwad. Mida poliitikaliseni  mingi asi on, seda enam on temas külge, millest igamees selgeste arusaada ei wõi, mis ta päris tähendab. Ja just seda kunsti on Gambetta enam osanud, kui keegi töine enne ehk pärast teda. Ta awaldanud oma arwamist küll selge sõnadega ja õiguse ilusal näul, aga sügawamalt katsujad meeled wõinud nendes ommetegi mõnda jakku leida, milles keeruline külg wälja paistnud. Hispaanias möllab kohutaw kolera kaunis tubliste  edasi ja nõndasama kaugele ja kõlawalt ulatab see imeline sõnum ka sealtsamast maalt, et Dr. Ferran rõuge-panemise wiisil inimesi kolera haiguse ja surma eest kaitseb. Mitmed maad on omaid uurimise himulisemaid  teaduse mehi sinna saatnud, et nad Dr. Ferran'i  käest tema ülesleidusi üle selgemat aru tooksiwad ja seesugust riikidele ja rahwastele kasu tõutawat tallitust  ja parandusi kunsti kätte õpiksiwad. Ka Wenemaa pealinnast saadeti hilja weel 3 nooremat arsti-teaduse prosessori Madridi, kes Isi. Ferran'i kolera-rcugetamisest meile aru piawad Looma. Hispaaniamaa oma nimetud pealinnas, kühu wõerad kokku ruttawad, on ka kohalistes teaduse-kohtades mõeldud rõugetamise üle uurimisi ettewõetud.  Madridi arsti-teaduse ülikool on weel hiljuti omalt poolt Dr. Ferrasii kolera-rõugetamise üle otsust teinud ja awaldanud, et seda uut katset küll nimetatud arsti wastutamise peale lubada wõib, sest et temast mitte rahwa terwisele kahju karta ei pruugi. Aga et seesugune kolera-rõugetamine ka rahwast tõeste sille hirmsa tõbe eest wõiks kaitseda, sille üle ei wõiwat teadus mingit põhjalikku tõeks tunnistamist anda, ega ei wõiwat enne teda ka mitte edendada ega soowitada, künni see arstimise  wiis praktika katsete läbi selgistatud ja põhjendatud  ei ole. Sellest wõime siis näha, et ammeti-wennad Dr. Ferran'i wasta ei julge panna, aga ta oma kunsti ka nendele põhjalikult ei awalda, midas iga mees kodus ja kaugel suure hea meelega kätte saada soowiksiwad. Kreeta saarel on mässamise mõtted koguni kadumas ja rahwas hakkab juba enamalt Savas-pashaga rahul olema. Sellest rahulisest mõttest annab meile kõige paremine ka see tunnistust, et Kreeta metropolit ja piiskopid  oma rahwa nimel kindral-kuberneri waatamas on käinud ja temale rahu sõnumeid wiinud. Siiski sellest hoolimata on ka weel. siin ja seal rahutumaid asju kuulda, nagu Kandanos'is oli, kus kristlaste ja mohamedlaste  wahel mohamedi moshee juures tülitsemine ja rabelemine tulnud. Aga kõige enam süidi selles tülis antakse kohalise politsei-ammetnikule, kes purjus olejaid ja mohamedi kiriku lähedal lärmitsejaid kristlasi õigel ajal ära ei ole keelanud, mis läbi tüli on tõusnud. Aga see wa purjus olemine teeb ka teutawaid tükka siin ja Türgimaal ka, nõnda et märjukese wõtmine üle maailma  kaduma piaks. Ameerika Ühendatud wabadriigid rehkendawad omad raha-asjad meie poolaastaga Juuni-kuu lõpuga ja on nendel tänawu jällegi 42 miljoni pranka ülejäenud,  mis meie Eürvopa riikide rahaministrid üksgi mõteldagi ei tohi. Aga tänawune aasta on ka Ameeriklastel  halwem ja kitsam olnud, kui töised ennised, nõnda et neil ligigi nõnda palju üle ei jäenud, kui mullu, kus nendel terwelt 230 miljoni marka järele jäi. Omalt maalt. Wiljandi maakonna laulupidu sai 21. ja 22. Juulil meie Eesti Põllumeeste Seltsi maja ruumides ara peetud. Esimesel päewal takistas natukene meid waimuliku kontserdi  ajal märg ilmukene, aga töisel päewal oli meie pidu rõemsam, sest ilm oli õhtuni ilus ja osawõtjad seepärast  röemu laulusid kuuldes, ka paremal tujul. Lauluja  mängu-koorisid ei olnud küll nõnda palju laulupidule tulnud, nagu minewal aastal, aga siiski saiwad programmil  olewad laulud ka nüid koguni kenaste ja kuuljate  rahulolemiseks etendatud. Läbistiku laulsiwad pidule tulnud koorid kõik heaste ja iseäranis sai ilmalikul kontserdil  Wiljandi lauluseltsi „ Koidu" koori laulusid mitu korda kuulda soowitud. Mängijad oliwad, nõnda palju kui neid koos oli, ka wäga tubliste waewa näinud ja omad määratud tükid paremine kätte harjutanud, kui ennemine.  See on meie rahwa lõbuseltsilisest tegewusest üks rõeumstaw nähtawus, et muusiku põllul harjutajaid ja waewanägijaid ei puudu. Kõige paremine mängis Holftre koor, kes oma alatise lõbustuse pakkumisega ja mängimises  kiiduwäärilise waewa kartuseta meie maakonna põllu meeste seltsi majas kuulsaks on saanud. Tänuwääriline on seesugune lõbustus esiteks, et ta meile põllutöölifi palawa päewa paistel wäsinud tööwaewast kosutab ja karastab ja töiseks, et see ettewõte ka tänawugi meie seltsi maja wõlgade tasumiseks oli, milleks ka tänawu mõni sada rublakest sisse tuli. Aga mispärast tanawu Ml mitmed suuremad koorid tulemata jaiwad, nagu Pillistwere, Tarwastu j. t., seda ei suuda meie mõtelda. Kas nad meie Wiljandi maakonna koori-laulnuse ja mängimise  edenemist ja ühtekõla ei soowi, ehk ei arwanu na meie põllumehi lõbusust enam ihkawat, kuna aastal nõnda wäga rõemustawalt rohke osawõtmine 01. Meie rohke ruumiline ja tore maja kõlbab wäga selle , et meie Eesti põllumehed temas oma töö waewa unustamiseks  iga aasta ühe laulupeu ära piaksiwad pidama ja et kõik meie Wiljandi maakonna lauljad ja mängijad sellest ikka tegewalt osawõtaksiwad. Ise piame endid awitama ja ise piame ka oma elu nõnda palju püidma lõbustada, kui see ial wõimalik on, kui meie tahame, et kiites sõrmega meie peale näidatakse. Edenegu Eesti mäng ja laul! 22. Juulil oli W. E. Põllumeeste Seltsi majas seltsi näituse-komitee koos, kus tarwilised otsused näituse tarwis ära tehti. Auuhindade poolest saab meie tänawune  näitus rikkam olema, kui endised oliwad, sest meil on rohkem auurahafid wälja jagada ja peale seda on ka seltsi poolest 100 rubla rahawäärilisi auuhindastd rohkem ning elajatele 40 rublaline raha kingitus auuhindade kõrwale. Kokku on siis meie seltsil tänawu 6 hõbe ja 10 prongs auuraha, 240 rubla raha auuhindastd, 10 ministeeriumi kiituse kirja ja nõnda palju kui auuhindade mõistjate komisjon tarwiS arwab olewat seltsi oma kiituse kirju auupalkadeks wälja jagada. Raha eest laseb selts tänawu rohkem kui seiamaani kuld-sõrmusid seltsi pitseriga teha, rinna-nõelu kuld wiljateraga j. n. e. ja muid nägusaid tingitust walmistada, mis tänawu üksi mitte naesterahwa käsitööde janskonnas wälja ei jagata, waid ka põllu-wiljade ja põllutöö riistade eest auupalkadeks antakse. Auuhinna mõistjate komisjoniks waliti peale asjatundjate seltsiliigete ka weel wäljaspoolt seltsi: hrad. F. v. Stryk Riidajast, V. v. Helmersen Uuest-Wõidust, A. von Sivers Õisust, C. Werncke Karistest, A. Werncke, A. A. Rosenberg ja loomade arst Raska Wiljandist ja Viternär-ülikooli assistent ingK. Carl Liedemann Tartust. Meie soowime, et suguwennad tänawu ka kõigipidi rikalikumalt  meie Eesti näitust täidaksiwad ja seega midagi oma maa majapidamise edettduseks teeksiwad ja ligi awitaksiwad.  Nagu Tartu mõisnikute Põllumeeste Seltsi esimees maanõuunik E. von Oettingen omas kirjas meie Seltsile Sotsieteedi auurahade jagamiseks seda nõuu andis, et mitte ei pia kõige parematele loomadele wõi asjadele ainult püietama auuhindasid anda, waid ülepea kõige kasulistema asjule. Mõni peenikest sorti loom ehk muu kunst asi, mis ta omanikul kaswatamise ehk walmistamisega  kaua aega ja palju kulu maksis, ei too ammugi seda kasu, mis lihtsam ja igapäewasemast saab. Seepärast  palume seda tähelepanna ja kõike seda majatallitustest  näitusele saata, mis keegi omale hea ja tulusa arwab olewat, mis siis ka muidugi ta naabrile kaugelt ja lähedalt paras on. Näitusele toodawate loomade ja asjade ülesandmist wõtab selle lehe kirjutaja J. Lipp omas korteris Wiljandis Tusti majas, kui näituse komitee liige wastu. Niisama wõiwad ka weel need oma asju näitusele tuua, kellel kuidagi ehk ei piaks wõimalik ülesanda  olema ja seda kõige hiljemine kuni esimese näitusepäewal,  laupäewal kellu 10 enne lõunat. (17. Aug.) Pärast ei wõi kedagi enam wastu wõetud saada. Saame tulewas numbris sellest meie näitusest programmi awaldamisega weel pitkemalt rääkima. Nagu meile ustawalt poolt teatatakse, olla meie elatanud linna-peal ja pürjermeistril hra. J. Werncke'l nõuu, omaist ammetitest ennast lahti wõtta. Seda ei oleks küll mitte soowida, sest et mõeldud härra laial ringil linnakodanikuks  rahulolemist oma ammeti pidamisega on osanud  wsita, mispärast teda linna kasuks weel edasi ammetisse  jäema soowitakse. Nagu „Wirulane" kirjutab, saawat preili Lilli Suubergi tütarlaste kool Pärnust juba Augusti-kuu kooli poolaasta algusega Wiljandisse asuma, milleks koolitajal tarwilised lubapaberid ülema kooliwalitsuse poolest käes olla. Meid wõib see sõnum aga rõemustada ja soowime, et meie maakonna tütarte wanemad seda tähelpaneksiwad ja rohkeste oma lapsi sellese uute kooli tooksiwad. Mida laialisemalt koolitajatele töö wälja awatakse, seda suurem ja õnnistuserikkam saab see wili olema, mis meie lõikame, ja iga naesterahwa koolitamine kannab mitmekordset wilja. Meile on küsimus ettepandud, mispärast Eesti ajalehed kuude nimed wõera keelte järele pruugiwad, nagu: Januar, Webruar, jne., kuna Nääri-, Küindla- jne. kuud ometi Eesti nimed ja ajakohalisemad on. AuuS küsija on arwanud, et seda ometi üleüldiselt enam oleks Pidanud märgatama, aga asi ei minna siiski iseenesest sammugi edasi. Neid wõera keeli ja oma maa ja emakeeli  kuu nimesid kõrwu seades, arwab küsija, et oma nimedel küll õigus olla ajalehtede eesotsas istuda, kui 56 31. Sa k a ! a. 1885