Tallinna Sõber K- 13. ttheksa? aaStaliit. Tallinnas, Z. Mikm pääwal 1887. Uteiiidne gealeht Eesti rahwale «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LiudforsN pärijate triikimajas: uaStaS L rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aaStas l rubla 70 kop. Kuulutused mail samad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta t HaMuuas: Lindfors'i päriate trliilimajas. Keterdurgis: .S. Seekaudt, 54. Uartus: Laakmauu. - Kalliveres: A. Kuhs.— Katses: A. SeidelSerg. Kapsalus: H. Kossöerg.Lihulas: A. MttuerN poodis. ZSikzaudis: A. Aarom'i raamatupood. Karmas: W. Köder. Wörus: Kraua Wielrose. Walkas: M. Rudolfi- Kuuresaares: Hh. Lange.—Maalt kuiva iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Bakiskis, kirjad käiwad Balliski (Baltischport NazMomk-Iloxri..) Register: Weel kord Mats Tõnissoni „Eesti" nimed ja Dr. Hermanni Kalendri „saba-jutt." Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Priihospidalid. Wõeramaa passid. Tubaka-aklsis. EeStimaa Nitlerkonua-peamees Peterburgis. —U s Hakmrihter. Ewang.-Luth. Nbiiassa. „Baltias WehstnesiS" ja Nishli Westutk". Kalkowi lehest. - Sõuumid Tallinna kaubaajamisest. Balti raud- tee sissetulemine. Pahatend. Galtiskist: Meremeeste eksamid. J'mad. Järwamaalt: Kewade ootus-d. Paide laat. Laulupidu. Waiwara kihelkonnast: Pulma kurb järg. Narwast: Tulekahju Wöunust: Wangid Riiast. Knuramaalt. Peterbnrgist: Graf Tolstoi. Kronstadtist. Soomemaalt. Podoliast. Krimmist. Taganrogist. Kewade hakatusest Iseäralised ja uuemad sõnumid. Kirja mustused. Juta leht: Eeriku wesk; Weel kord Mats Tõnissoni uued „Eesti" nimed ja Dr. Hermanni „tasulise" Kalendri „saba-jutt". M 12 sees leidsime järgmise ähwardamise: Mirmaline ja Tallinna Sõber jooksewad kombel tormi minu, see on toimetaja,  8-kopikase kalendri pääle. Mõlemad mõiStawad ,ühel meelel kalendri hukka. Esiti ei olnud meil nõuu et aga asi koguni hulluks läheb, siis tahame tulewaõ numriS pikema ning asjaliku wastuse Tallinna ,Sõbrale ja Wirmalisele anda, muidu ehk arwatakse mõnes kohas, et nende kahe lehe tarkus taewani ulatab." Jnba stis tahtfime selle peale tähendada, et meie koguni mitte ,Mrmalisega" ei ole Mel meelel" räägitawa ,käsulise" Kalendri nimest ja „faba-juttu" hukka mõistnud, waid et igaüks seda omast seisupaigaft on teinud, ja et need seisupaigad wäga kaugel üksteisest eemal on, kuida MoSltmehe" toimetaja seda wäga heaste piaks teadma. Kui meie mõtted siiski Dr. Hermanni Lasulise" Kalendri kohta ühte läkflwad, fiis oli see wist üks täht, et seda tööd ühegist seisupaigaft heaks kiita ei wõi, kui ainult sealt, kus tööd meistri pärast kaitsetakse, mitte meistrit  tema töö pärast ei kiideta, s. o. ühe seisupaiga pealt mis nii wäga erakondliku risuga täidetud on, kuida meie seda pOlewtkust" juba ammu oleme nägema harjunud. Kummagi, meie ja ,Wirmalise" arwustamist, piaks fiis ka vr. Hermanni , käsulise" Kalendri kaitseja iseäranis wasta-arwustama, kuida seda muidu kirjameeste keskis tehakse. Kes fiis ka jälle vr. Hermanni eest kostab. Meie tahtsime ka tähendada, et ühe seesuguse kirjatöö hukkamõistmiseks kaugelt mitte ewa kõrgust tarkust"  tarwis ei lähe, waid et selleks kodu-kudutud termilisest  lihtlasest inimese-mõistusest üsna küll saab. Et aga igas numres , Postimehest" rääkimine lugejaid tüditaks, sellepärast wõtsime nõuu oodata, kuuni mõirgaja ligemale tuleks, et näha saaks, kaS tõeste lõwi on, wõi kaS ehk wahest kunstlikust torust puhutud heal kaugelt lõwt-mõirgamise sarnane oli. Nüüd on see ähwardatud tulnud ja meie näeme, et aSjata kohkusime. Kaugelt kostis heal nagu lõwi-heal, aga wälja astus Vr. Hermann, omaS tuntud  mantlis ja kübaras ja oma tuntud umbasjaliku kõnega, mis ainult peletada ja hirwitajate hulka oma poole pöörata  püüab, kui ka teaduse kulu peale, ja kirjutab hoopleteS: Magu näha, tunnistawad Mirmaline" ja Sõber" ,ükSnes niisuguseid sõnu nimedeks, millel tähendust ei ,ole, wõi õigemalt, mille tähendust nemad ei tea. Nemad ,waesed ei teagi, et kõigeil nimedel efialgu on sarnane ,tähendus olnud ja on weel praegu." 3a kirjutab: ,KaS olete ka selle pääle mõtelnud, herra Eichhorn, Reinwald, et Teie nii ,rahurikkad" hüppajad  „orawad", tublid »maamullamehed" ega ei olegi, kui Teie nimed seda ütlewad? Ja ,miS see üleüldse tähendab, wõitja oraw" ? ,ja »maamees puhaS mets" ? Kuida wõib oraw rahu- ja wõitja ja maa-mullamees puhas mets olla? ,See ei anna mingit mõistlikku mõtet. Aga kui Teil ,näituseks süda-EeSti keeli nimed ,Osaw Oraw" ja Haljas Mets" oleks, sits oleks ometi mõistlik mõte ,seeS." 3a weel kirjutab meie suureline Doctor: ,Eichhorn on wiStiste wäga tubli maamõõtja aga , ajaloo tundmisest jäägu ta eemale." Tasa! tasa: herra Doctor! vr. Hermann küsib sellesamas Avastuses", miks meie kõnemärgid kõrwa paneme, kui temast, kui ,õpetlasest" kirjutame.  Sellepärast,  et tema oma Doctorikübarat nagu lnmu-peletuseks tarmitab, neid wainult kihutada, kes seesugust uhket kübarat  mitte ei kanna. Ärge hooplege asjata! Kui odawad  need kübarad mõnes wõerama AkadeMjas on, seda teab kõik haritud maailm. Kust Teie seda teate, herra Doctor, mida meie teame eh? mitte ei tea? Asjalikult ei ole jo Teie ega kõik Teie seltskond weel ühtigi hukka mõista suutnud, mida meie tänine kirjutasime. Sellepärast olete Teie meile sõnu suhu pannud, mille peale meie mõtelnudki ei ole, ja olete siis nende oma enese sõnade wasta sõdinud, ohkamise-märkidega ja teiste kahewääriliste ja alatumate abinõuudega. Ehk nemad teewad kõlwatumat nalja, nagu ,Postimees" seda siin meie nime käänutamistega teeb, et wallatumate poisikeste ja hulkade rõõmu-hirmitamine neile tänades wasta kõlaks. Sedawiifi ei wõidelda mitte kirjameeste  keskis weel wähem aga „ õpetlaste" poolt. Sedawiifi  ei tuuseldata ka mitte inimeste nimedega haritud rahwa keskis, sest iga inimene on oma nimega kokku kaswauud,  see on üks osa tema olemisest, ja ühegil tõsisel mehel ei tule meele üht nime tülkida. Nimi on nimi, just nenda, kuida see on, ja igal nimel on oma aealugu, nimi on üks kallis mälestus igaühele, kes ise ehk kelle sugukond oma nime teutanud ei ole, kelle süda mälestuste pühaduse kohta tühjaks puhutud ei ole. 3ust sellepärast pöörleb iga paleuslik meel nimede kergemeelise wahetamise ja muutmise wasta. Aga sellest räägime alamal. Siin waatame natuke herra vr. Hermanni nimede-seletamise peale, et näha saaks, kui palju asja on, teiste teaduse-järje peale kõrgelt lawalt ja üle õla waadata. Herra vr. Hermann  kirjutab: See'p see on, kui meeS asjadest räägib „mida ei mõista! Sõber" ja Mirmaline" mõlemad nime „Näitlns", aga kui seda nime Greeka keeles pruugiksime (Phanes, Epiphanes), fiis nende meele pärast teinud." Kumma keele kulu peale teeb herra Dr. Hermann siin seda meelesegadust, kas Eesti keele wõi Greeka keele kulu peale? —> Phanes, epiphanes" epiphaneia tähendab Greeka keeles näitust - ilmutamist, nimelt üht jumalikku ilmumist, mitte aga seda, mida nüüd Eesti keeles „näitlus" oa tähendama pandud. Wiimane sõna tähendab jo Eestlaste keeles theatre - mängu dramat, Greeka-keeli sõnast ?dran", tegema, kuna Wana- Eestlased seda sõna ei tunnudki. Kõiki auustust kunstile, et aga ühe Ristiinimese nimi Mäitlus"  xTheatremäng",  piab olema, see läheb liiale! Pea niisama ekslikult ja wõõriti tähendab Dr. Hermann teisi wõeraist keeltest wõetud nimest, nagu arwaks tema, et ,Postimees" ainult ringkondade ette sattub, kellel wõeraist keeltest aimu ei ole, kes siis ka kõiki usuwad, mida Dr. Hermann kiibaraga wehkletes ja kollitates ütleb. Nenda ei tähenda nimi mitte „ hiilgust", waid tähendab esimeses joones uhas", laiendatud tähenduses kuulus. Saksakeeli nimi „ Ernst" ei tähenda mitte waid tähendab tõsine. talia" ei ole kaugelt mitte seesama, mida Eestlastele pakutud  nimi , Lusti" tähendaks. Enamist tähendakse seda nime ,rõõmu-rikas", sündimise (umusj-pääwade rõõmu- mis juba Wana-Roomlaste juures pruugitawad oliwad. Et aga »lust" ja ,rõõm" koguni kaks asja on, et ka tust" koguni mitte Eesti-keeli sõna ei ole, seda piaks ometigi üks keele-, õpetlane" teadma, nagu iga puhtasüdamega  inimene teab, et see sõna omas iseäralises kaastähenduses  ühe khristliku neiule nimeks ei kõlba. Ainult kõrklus, kiustus, ja umbteadus wõiwad suuremat jägu Mats Tõnissoni nimedest ühe khristliku rahwale nimedeks  pakkuda, pealegi weel ühe khristliku rahwa tütretele. Sellest Db. Hermanni..Lustide", Mõtete", ,3ätete" j. n. e. pitkast kaitsuse-kirjast wõ iksi me weel palju eksitust ja umbtöelikkufl keeruldamifi ette lugeda, aga fee ei ole sel korral meie otstarbe. Waielda meie Dr. Hermanniga  koguni mitte ei tahtnud. Waielda wõib ainult sellega, kes oma wastase mõtteid ja lauseid oma enese mõtete wasta kaalub ja selle järel erapooleta otsust teeb. Seda ei ole aga Dr. Hermann ega teised meie wastased tänini weel teinud, waid on ainult osatanud, meie lauseid wõõriti oma lugejate ette pannud ja siis seda hunti hurjutanud, mida nemad ise kokku sortsiffwad. Mina aga ütlen" ja ,eks ma aga ütle", see on nende ainus seisupaik. Seesuguste wastastega waielda on asjata ja Neegreid puhtaks pesta on tühi töö. Meie tahtsime Ristirahwa nimedest, kui ühest pühitsetud mälestusest rääkida. (Lõpetus tuleb järgmises numris). Üleüldised sõnumid maailmast. Tähtsamaid sõnumid, mis kindlamalt rahu ehk kardetawamalt  sõea peale tähendaksimad, ei ole wiimasel aeal tulnud, enamist peetakse küll rahu jälle kindlamaks, aga wäga usaldada ei wõi neid sõnumid küll wist mitte. Wana tuuleaugu, Balkant poolsaare, kohalt ei taha pilwed lahkuda. Bulgaria näib pööripääwa ukse taga seisma. Aegline walitsus on rahwa keskis palju endisest usaldusest kautanud. Nuhtlused, mis mässajate pealikute üle pidiwad mõistetud ja täidetud saama, on ikka oma jägu pahandust teinud, sest ka neil oliwad omaksed ja sugulased, ja kui nemad ka nii mõnda teist õnnetamaks teinud ja sellega iseennast õnnetuse sisse saatnud, stiski põörawad hale meel ja osawstmine ennast wiimases joones selle poole, kelle kätte õnnetus wiimaks jõudis. Mässamist on Bulgaria walitsus  maha rusuda suutnud, aga ikka on aeg kätte jõudnud, kus kõikuw asi piaks lõpetatatud saama, kui sealt ehk sealt tuli ei pia wälja leekama. Sellepärast saada ka Suur Sobraaje pea kokku kutsutud ja kaks Ministrit on rahwa sekka läinud, wist selle kandidati heaks, keda nemad Würstiks  soowiwad. Kolmas Minister on Wiinis, kuida arwatakse,  sellessamas asjas. Tema tahta seal korda saata, et Austria ja Saksamaa walitsused omalt poolelt kedagi Bulgaria Würsti-kandidatiks ette panekstwad, aga selle peale olla wähe lootust. Kui Aleksander I. uueste walitud saaks ja seda wasta wötaks, siis saaks see Wenemaal raskeks tormamiseks peetud ja üks suur ja nüüd wägew erakond Wene riikis saaks pärima, et Wene-naa selle peale otse kuulidega ja bajonettidiga wastaks. Need mõlemad püüawad  Balkani poolsaart oma wõimuse alla muljuda ja Bulgaria on sel korral see pind, kus peal nende püüdmised  kokku põrkawad. Paastukuu 26. pääwal makfeti Berltni börsil Weuemaa paberraha 100 rubla eest ainult weel 178 marka 75 peninoat, mis natuke rohkem kui 55 kopikat rubla eest wälja teeb. Seimi kastbawad tüli õuna, Bulgaria, pinnal hädad suureks. Põgenenud pealikud on muist Wenemaal, muist Rumänias, muist Konstantinopelis ja kihutawad wiha aeglise walitsuse wasta, teewad aga ka oma käega tööd. Nenba on