ja nende hulk pealt 40 mehe wähemaks jäennd. Neil oli seal maal 1878 aastast saadik healte-enamus ja wiimases parlamendis walitsesiwad nemad peale 20 healega kiriklaste üle. Selle järele piab siis ka praegune wabaministeerium  ammetit oma wastaliste kätte ära andma, tui ta mitte parlamendi kodusaatmist paremaks ei arwa. Maailma poliitika ajakäigus juhtub sarnafid asju niisama kergeste, nagu jookswad jõed wahel oma loomulist käiku unetawad ja tee pealt ha kitselt tagasi pöörawad, mis aga kuigi kaua ja kuigi pitkalt ei wõi sündida. Tee pealt tagasipöörmine on alati parem, kui seisatamine ülepea, sest et ka see ikka liikumist awaldab, kui ka selleläbi  palju asjata inimeste waewa ja Jumala aega ära kulutatakse. Ungria parlamendi walitemiSte tülid ähwardawad ikka suuremaks minna. Sennini on juba nende rabelemistega  peale 20 hinge siit halwast ja kurjast maailmast ara saadetud ja asi näitab, et weel mitte selle juure ei jäeda. Ministerprentendi Tisza maenitsuse ja eeskirjad jäetakse tähelepanemata, sest et ammetnikud ise ka parteilised  on ja seda musi kistakse heal olekul üksikute wõrgutajate  läbi üleüldine mantel maha. Wabameelelistel oli seal wiimaseS parlamendis 229 healt ja waheparteil, nagu meilgi erapooletustel paljalt 86 healt, kus töist weel wähemaid parteist siin pikemalt nimetadagi ei maksa. Erapooletumad ei ole aga sellega sugugi rahul, et nende mingit-tähendus nõnda rahwal tuttam on ja katsuwad sellepärast oma wiletsat seisukohta rusika abil tähtsamaks teha. Aga poisid, 19 aastasajas ei saa selle eest midagi enam maksetud ja wägiwaldne nõdrus kukub weel ennemine  kumalt, kui wana jampsimine. Nõnda saawad ka muidugi sealgi maal käratsemisega wõidnpüidjad oma asjale ise haudasid kaewama. Egipti asjade segaduste pärast tõusewad iga päewaga  kaebdusi Inglis walitsuse peale ilmsiks. Enam aga tõmmatakse endist wanameelelift ministeeriumi süipinki, kui praegusi, kes nende omakasulisest külwist rahuga seda segaduse wilja lõigata ei saa, sest et põld jalgade alla palamaks läheb. Egiptlased soowiwad ise, et kõige pealt Inglane nende asjade paranemiseks midagi tegema pidada, kes ainult oma raha pressimistega neid weel nõrgestanud olla. Wahi-sõawägi, kes ise juba kümnendamat jagu maa sissetulekust äraneelwat, soowitakse ära kautada ja Inglane pidada oma wõlaprotsenta 5 pealt 3 peale alandama.  Ka Türgi maksud pidawat wähendatud saama, sest et Suudan nüid Egiptimaa kullest ära lahutatud. Siis tahawad nad ka uusi riigi sissetuleku seadust Eüroopa wiisil sisse seada, nagu tempelmarga, tolli j. m. seadusi. wiisil räägib ka Prantsuse kõige tähtsam ajaleht ja näitab kuida Inglased 1877 aastal Egipti khediwe käest sellelwiisil SuetS-kanaali akiisid ostsiwad, et üad 100 protsenti wõitwat ja sada miljonite wiisil kasu saawad. See pidada tõisiti tehtama, parandatama, ütlewad ka Prantslased. Omalt maalt. WiljlMdis olid meil ka mustemaid külalisi, kes endid neegrid ütlesiwad olewat ja siin paar korda Saksa seltsis omal viisil kontserti andsiwad. Pühapäeval 3. Juunil laulsiwad nad ka Põllumeeste Seltsi maja üiritud saalis, kuhu neid küllalt inimesi kuulama tulnud oli. Kuulutustes ütlesiwad küll endid kunstnikudeks, aga nagu kuuljad juba teadwad, ei olnud seal midagi rahulolemisegi  wäärilist kuulda. Ainult Moskwa Mustlaste tükikest  tegiwad nad kauniste läbi, laskfiwad ladusat Wenekeele  wäl ja ütlemist kuulda, millepärast neid mõnigi paljalt Mustlasteks arwas. Oma maakonna laulupidu pärast lubatagu meil weel seda tähendada, et köit ette walmistamised heas korras on ja asi täna täielikult algada wsib. Minewal pühapäewal olid enamiste kõik koorid siin wiimast proowimängu ja laulu katsumas, mille üle tegewad osavõtjad  isegi wäga rõõmsad oliwad, et mängutükid ja laulud nii wäga heaste ja selle lühikese ajaga kätte õppida wõimalik oli olnud. Soowime weel kord täna kontserdil  juba jällenägemist ja rohket osavõtmist, millega oma vaevanägijatele kontserdi andjatele rõõmu tegema piame. -- Meie linna volikogu on hiljuti endise linnasekretäri  Thonagel'i asemelle Tartust Tobien'i linna sekretäriks  walitenud. Liiwi maanõuunikude kogu on Liivimaa kooli asjus ühe aruande kokku seadnud ja wäljaannud, mille järele Luteri usuliste laste arw 1882 1883 aastal 126,391 oli, nende hulgas 51.878 tütarlast. Kodu õpetust oliwad koolivalitsuse ülewaatamise all saanud 46,222 last. 125 kihelkonna koolis saiwad .4511 last õpetust; nende hulgas oli 3475 poiss- ja 1636 tütar- last. 362 wallakooli kaSwandikkude arw oli üleültse 41,662, kellest 26,938 poiss- ja 26,664 tütarlast oliwad.  Kuukooliõppijaid oli 34.971 ja nimelt 15,916 poisst ja 19,661 tüdrukut. Nimetatud koolides on ühtekokku  1312 meesterahwast ja 26 naesterahwast kooliõpetajat  õpetust andmas; neist olid 199 meester. ja 12 naesterahwast kihelkonna koolide ja 1113 meester. ja 8 naester. walla- ehk külakoolide õpetajad. Wene keelt on 113 kihelkonna- ja 116 watlakoolis õpetatud. Wõru maakonnas on kuues kihelkonnas 11 kooliõpetajat ja Wiljandi  maakonnas 2 kooliõpetajat ammetist lahti tehtud. Aruandes tähendatakse, et kui kull õpetusplaanides mitte üleliiga ei nõuta, siiski neid nõudmisi lühikese kooliaja  pärast wõimalik tätta ei ole. Kui Saksamaal 8 aastat näituseks maarahwa koolitamiseks kulutatakse, siis ei wõida meie mitte enam kolme talwega läbi saada ja olla hädapärast tarwis sinna 4. talwe juure lisada, misga muidugi ka õpetuse nõud jõud kui ka kooliruumid suurendatud  piaksiwad saama. Läti jauskonnas olewat 216 seminarist tulnud, 216 kes muidu oma eksami ära teinud ja 66 kooliõpetajat, kes kusagil eksami pole teinud, ammetis.  Eesti koolmeistritest olla 76 semminaris õppinud, - 516 kes muidu wäljaspoolt oma eksami ara teinud ja 47 koguni ilma eksamita ammetis olnud. Mitmed kooliõpetajad  on leitud kooli õpetamise ammeti kõrwal weel mõnda töist ammetit nagu walla kirjutust j. m. pidamast, mis koolitööle takistawaks arwatakse, sest see seal mitte tarwilisel mõedul edeneda ei wõi. Aga niisuguseid kõrwalisi  ammetisi on nemad sunnitud elu ülespidamise sunnil wõtma, kuna nemad oma palgaga mitte koguniste läbi saada ei wõi. Koolmeistrite seminari 2 aastast õpetuse aega tahetakse kolme aasta peale pikendada, et koolitajaid oma ammetile puremine ette walmistada ja tahetakse edespidi  hoolt kanda, et niisugused, kes paljalt külakoolmeistri eksami teinud, mitte kihelkonna koolm. abilise ammetisse saada ei wõi, nagu see seiemaani wiisiks oli, kelleks neil tarwilised teadused puuduwad. Walgus kirjutab: Meile kirjutab üks Eesti mees, et tema Keiserlikkude Majesteetide kroonimise pühal Wiljandi  linnas pnhitsuft ja piduliku auustust näinud, aga Wiiratsis ja Wiljandi mõisa wäljal olnud töörahwas kartohwlit  panema pandud. Siis ütleb weel kirjasaatja: „Kõik Wiljandi linn, kui mõne waesema ja kõrwalisema maja maha arwame, oID lipuehtes. Endise sillakohtu härra von W. maja seisab waga kena, tahtja koha peal. Mikspärast aga temal lippu ei olnud, seda ei tea mina ütelda." Kroonimise pühal olnud Wiljandi kirikus jutlus,  aga wvölmündri hr. enese wäljal pandud kartohwlid. Kirjasaatja ütleb: „Meil, kui põllutöölisel maal, ei saa küll ehk iialgi wift wõimalik olema, kõik riigi pühast pühitseda,  aga niisugust tählsat päewa, nagu Keiserliku Majesteetide  kroonimise püha, plaks küll üleüldiselt peetama, kus inimesed kirikusse oma armastatud Heategijate eest wõiksiwad palwetama minna. Kes kinnitab ja sünnitab siis muidu waestele sulasttlle ja töölistelle tänu meelt ja mõtet jäedawalt hingesse? Kas mitte Keisri sündimise ja kroonimise päewa mälestamine kirikus ehk mujal pulwemajaö?  Kas ei tuleta inimesele tema töös ja waewas selle päewa pühaks pidamine kõige enam meele, mis head. meie "Riigiisad meie rahwalle on teinud." 1)p. Buchhold'i asemelle, keda Saksamaale kooliõpetajaks  kutsuti, õu ülem kooliõpetaja Fr. Schubert stitse maagümnaasiumi teadusliseks kooliõpetajaks kinnitub. Wiljandi maakonnast. Pillistwere leerilaste toas peetud hiljuti kohase muusika-koori mänguriistade heaks naitemüik, kus peale 56 rubla sisse on tulnud. Kirjasaatja  et see ptdu natukene rikkunud, et kaks iseäralist  meest asja ajamiõte prestteuditcks saada tahtnud ja seepärast kavatsenud ja oma korjatud asjade tagastwõtmise ähwardusega siis ka ammetisse pandud. Töine lubanud koguni puust pasunaid teha lasta, mispärast kirjasaatja küll õigusega oma tulewase „puu-mängukoori" üle kahtlaselt  mõtleb. Kirjasaatja soowib aga nendest weikestest wiperdustest hoolimata selle ettewõttele õnne!' Peale pühi läinud piiskop Donat ka Arusaare kihelkonda rewideerimas ja pidanud kogudusele ühe kõne, midas praus M. Wasiljew Eesti keelde tõlkinud ja mis kuuljaid waimus heaste karastanud. 8." Tarwastust kirjutatakse, et sealne uueste asunud Aleksandri-kovli abikomitee õige tegew katsuwat olla, et endise eeskujulise ammetiwennale seda ennemine järele jõuuda. Komitee eestseisuse liikmed olewat aga kõik alleS tublid nodred mehed ja seepärast jäenud ka nende esimestest  katsetest mõned natukene nooreks. Töisel ja wiimasel pühal pidas see töine Tarwastu abikomitee jälle üht näitemüiki,  mille sissetulekut kirjasaatja ei ütle teadwat. Meile on aga eestseisuse liikmetest sellest näitemüigist pitkemalt kirjutada lubatud, midas ootame. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile: 3. s. k. p. lugesin ühe kõrtsi seina pealt kuulutust, et sell päewal W. mõisa rehes basaar saab peetud ja mitmed meelitawad näitemängud etendatud. Et seal küljes mõnda aega enam selle sarnast nähtud ei olnud ja sissetulek „ühe hea Eesti asja kasuks" kuulutatud oli, wõtsin nõuks Pahuwere näitlejate toodeid. keda nad ennem mitmes kohas hulga pealt waatajate ette oliwad kannud, waatama sõita, kui küll kuulutuse alt selle fissewõtte kohta kahtlustawaid  ridasid lugesin. Mängitud saiwad: „ Mulgi Mõistus" ja „Tartlaje tarkus", „Kadri" ja kaebamine ehk wana joodik Jaska Härg." Tükid oliwad kauniste kätte õpitud ja saiwad ka enam wähem loomulikult  etendatud. Ainult üks W. mängis omad rollid halwaste ja üksnes etteütlemise waral. Selle wastu aga mängisiwad „ Kadri" (pr. J.) ja „Jaska Härg" wäga heaste ja teenisiwad pealtwaatajate poolest täielist rahul olemist. Pealtwaatajate kogu ei olnud just mitte suur ega ka basaar ei läinud mitte soowitawal kombel korda, mis ehk osalt sellest wõis tulla, et rahwas mitte teada ei wõinud saada, mille heaks oma raha pidiwad andma. Nimetatud mängijad on neidsamu tukka mitmes kohaS järjest etendanud, ja nagu nad ise kiitnud hulk raha sisse wõtuud, aga miks nad seda kellegile ei ütle, kus peale raha tarwitatud saab? „Hea Eesti asi" ei karda ju awaldamist ega salli salgamist. Ukse hoidmine oli ühe joonud inimese hooleks antud, kes laiduwääriliselt oma kohut täitis ja nimelt naesterahwastega kombetumalt ümber käis. Muidu aga oleksime külalistele tänulikud, kes oma mänguga selle unustatud kurule kaunist, lõbusat ajawiidet ja meele lahutust walmistada waewaks wõtnud, kus juures meie W. endisele näitlejate seltsile, kes mõne aasta eest röõmustawal kombel oma tegewust näitas, märku tahaksime anda, et nüid uuesti talweunest töösse tõuseks, siis ei okeks tarwis wõeraste palukeste järele oodata, mis sellepärast, et kaugelt toodud, kallid maksma tulewad. Ruumi andmisega on mõisaisand lahkeste näidanud,  et ta seda edespidigi keelma ei saa. Jõudwad sealsed hingewaakujad kombelise elu õõnistajad kõrtsi löömitsadgi,  kellel wahel hing kurku kinni püiab jaeda, jälle uuesti hengitsema hakata, kui palju enam õigust on seks näitemängul, kes seda weel könarikku teed tasandab ja sillutab, uinujaid äratab ja kaunist seltsi elu kaswatab, mis kõrtsi elule iseenesest õndsa surma tooks. Seda soowides lõpetan sedakorda U. —p Tartust. Härra kand. Hugo Treffner oli kui mitme tähtsama EeSti seltside saadik Jwas4üsaS Soome laulupidust osawõtmas. Endine Tartu looma arstide kooli direktor, tõsine riiginõunik Friedrich Unterbergcr on Suistcpüha  töise päeva hommiku! siit ilmast lahkunud, kus ta 73V- aastat vanaks on saanud. 30 aastat on ta nimetatud  koolis ustawuse ja hoolega töötanud ja suure lahkuse ja armastusega teaduse seemneid sellel teaduse väljal oma õpilaste südamesse külmanud, kelle hulgas ka mitmed Eesti noored mehed on, kes tema mälestust tänulises südames saawad kandma ja rahu tema põrmule soovima. Raamatu trükkija ja kaupleja Hendrik Laakmann  on Ülemtrükiwa kitsuse poolest luba saanud oma jutu lehte ..Meelejahutajat", mis seiemaani B—lo korda aastas välja tuli, nüid iga nädalas kord wälja anda. Tellimise hind aasta pealt on 3 rubla ja postiga saadetud 4 rubla. Tartu maakonnast. Kontsert. Keskmisel püh'l andsiwad mõned Rõngu kihelkonna koorid (Pühaste ja Weikse-Rõngu meeste ja segakoorid ja Rõngu wiiuli kwartett) oma mangn-riistade kasuks Woore mäe peal kontserti. Kontserti eeskawa kuuldi, kahju et seda mitte näha ei olnud, kaunis täieline ja rikas mitmesugustest Eesti meistrite  lauludest olewat, mis kõik rohke pealtkuulajate rahul olemiseks enam ehk wähem puhtaste lauldud saiwad ja waikse ilmaga selle mälestus-rikka mäe ladvalt armsaste kaugele üle Wõrtsjärwe laenete kõlasiwad. ZluS ilm oli rohkeste rahwast kontserti kuulma ja koha ilu imestama  meelitanud, misläbi sissetulek kaunis suur wõis olla. Rahulolemisega lahkusivad veel õhtu hilja kontserti  andjad kui kuuljad koust ja tõttasiwad igaüks omale Poole. « Maruhaigus wõtab palawa ilmade tõttu, kardetaval  kombel siin ja seal ikka rohkem maad enese alla. Tartu maakonnast olewat ka mitmed inimesed hulluist koertest hammustatud. Juba 9 naesterahwaft ja kaks last on Tartusse parandamisele wiitud. Ka Pärnumaal on inimesi  maruhaigeist koertest puretud. Enamiste on koerad selle htrmsa tõbe laiali kandjad, sellepärast piaks nendega vaga ettevaatlik oldama ja kahtlasi koeri, kas kohe maha lastama, ehk hoolsa järelwaatamise all kinni hoitama. See haigus on seda hirmsam, et tema vastu seiemaam  mingit mõjuvat abi pole tuntud. Hiljuti kuulutasiwad  ajalehed, et ühel Prantsuse tohtril, nimega Pasteur kaua aegse katsumiste järele korda olewat läinud, selle vastu abi leida, mida ta sellkombel tahab korda saata, et hullustuse kihwti, mis mitmepidise külgi-panemise läbi ahvide ;a muu loomade ihu sisse, nii pehmendatud saada, I8«4 24. Sakala.