uuema aja ajalugu selle määratuma riigi wägewusest ja tugewusest ja haridusest räägib. teeb lirimaa segaduse seadlemiste juures AfghaniStanimaa uueste palju pääwalu. Sest segadused on seal uue wäega pslema süttinud, nii et sõaheal AfghaniStani mägeStikkudest jälle künni Euroopasse  kostab ja uueste poliitika parteide ja rahwaõte  mahel riidlemiSte ja waenu asjaks ähwardab saada, niipea kui Gladstone rahu-poliitika Jnglisemaal pisutki kõikuma hakkaks. Aga raske on Jnglisemaal poliitika meestel tõeste niikaugele rahupoliitikat hoida, sest Inglane oli oma Afghania sõa wäljalt tagasi astudes oma sõpra Abdurrahmani sealsemaa Emiiriks ehk ülemaks walitsejaks tõstnud ja teda toetada lubanud.  Aga tema waStane ja Inglaste waenuline würst Eyup-Khan Heratist ajas oma waenu edafi. Tükil ajal näitas tema wõim nõrkunud. Aga korraga ja ootamata oli ta mõne saa wahwa meestega Abdurrahmani  üle suure wsidu saanud, ja see muudab wist asja kõiges Afghanistanis silmapilgul ja ka see ei ole WSimata, et terwe AfghaniStanimaa Inglaste ja tema kaitsetama wasta üles astub, kui see mitte oma wastast ei jõua wõita ega wäewõimuga ennast AfghaniStani täieliseks walitsejaks hoida. Saab näha, mis Inglased  selles kitsiwses ette wõtawad. Kerge aga ei saa Inglastel sõatee maal kuski olema, sest nende maamägi  on jo enam kümmet aastat puhas wiletsas korras. Seda tunnistawad nende hiljased peksasaamised Afghanistanis  ja TranswaaliaS. Need hoobid, mis nimelt wahwad Buurfi talupojad saarlastele andfiwad, on kõige maailma ees Inglaste maamäe auu tühjaks teinud. Wõeramaade sõakunstnikud, kes Inglise sõawäe lugu tuimemad, ütlewad, et sealsed ohwitserid wäga laisalt oma kohut täita, ja sest ülimäga küllalt arwada, kui nende all seiswad soldatid aga waemalt paraade-marshimist  mõista. Muist tõsistest sõaharjutustest ja osamuse eest hoolitsemistest ei olla suuremat juttugi. Selle puuduse parandamiseks tahetakse nüüd küll hoolega töösse hakata, aga keS teab, kas korda lähab. Inglise sõameeS teab ennast aga pool pooliti isamaa kaitsjaks, sest neil ei ole üleüldist mäeteeniStuse seadust, Maid sõamehi palgatakse raba xest ja seda seadust peawad seal manameelsed kõigest jsuust üleS. Raha eest palgatud  Inglise sõamees wiib kergelt oma nahka turule, aga katsub seda niisama kergelt peaSta. Wanameelse JnglaSte lordide ehk krahwide meelest on sellepärast ka need palgatud sõamehed paljas material, mis nagu loome tappa wiiakse. Poliitika wabadus on Brittania saare-riigis küll kaunis suur, ja mõneS kohas ülemaäranegi,  nõnda et ka hullustajad ja Nthilistlased sinna stSse mahuwad. Aga inimeste armastust ja inimeste õigust on Inglise lordid senni ajani maha jõudnud suruda, sest alleS tänamu aastal 23. Märtsil kautadi ihukariStuS (peks) sõawäe pealt ära, aga selle asemel karistatakse joomist ja sõnakuulmise waSta eksitust seega, et süüdlast sõameest raõke ahelatesse köidetakse. Marshi- Mise peal on luba ka süüdlast oma ahelatega wankriehk  ratsameest jälle hobuse kulge aheldada, ja nõnda peab ta hobusele ehk wankrile jalgsi järele käima. Et ta kuidagi põgenema et peaseks, wõib temale meel iseäralised  käerauad panna ehk rasket moonakoormat selga siduda. Sellest harimata ja halastamata seadusest, mille sarnast mingi töise Eüroopa sõawäes mam leida ei ole, wõib näha, kui suurt lugu Inglise „priimeelelised" lordid ja wereimejad oma sõawäe liikmetest peawad. Muial riikides, kus üleüldine mäeteeniStuse seadus walitseb, on niisugune jõle karistus wõimata. Omalt maalt. Wiliandis. """Mi wf..i SeltS ffwüAM. roosolekut, kus kõige pealt wöerad üleSse kirjutadi ja siis president EeStirahwa saadikute teekäigust PeeterburgiS teadust andis, keda seltsid wälja oliwad Valitsenud ja alanduse ja truuduse  «Valdamiseks Keiserliku Majesteedi ette saatnud. WLimakS hüüdis kõneleja auusa usina tööle, mille läbi meie selle suure armu Vääriliseks Võime saada, mis meile Keiserliku Majesteetide poolest üleSse näidatud. Nimelt tuletas kõneleja jälle seltsile tema maja-ehitamist meele, keda iga põllumees jõudu mööda peaks edendama. SeltS laulis selle kõne peale waimuStawalt: „ Jumal Keisrit kaitse Sa!" Selle järele peeti kõne „looduse põlluharimisest"; see kõne saab pea Sakala lisalehes seisma. Pärnu EeSti Põllumeeste Seltsi palwe peale walitses selts ühe saadiku auuhindade mõistjaks selle komisjonile, kes kõige parema talumaja plaanide kohta otsust saab tegema. Seltsi walitsemise järele sai päriskoha omanik J. Kisa selleks komisjoni liikmeks. President andis tänuga teada, et üks neiu, ühe talu omaniku tütar, kes aga oma nime mitte ei ole nimetanud, hea pakk klaweri ja laulu noote põllumeeste  seltsi maja heaks olla kinkinud, mille üle selts suurt rõõmu awaldaS. Peale selle, kui selts weel otsuseks oli teinud, töisel pühal seltsimaja nurgakiwi pidulikult paigale panna, ja 8 uut liiget wasta saiwad Võetud, tänas president koosolejaid rohke osawõtmise eest, iseäranis aga Holstre meestekoori, kes kõnede ja nõuupidamiste wahe-ajal koosolejaid mõnusa lauluga oliwad rõõmustanud. teenistusega paigale. Jutlust pidasiwad esmalt Wiliandi  Eesti Lutheruse koguduse õpetaja Doll ja siis Tuhalane Kreeka õige-usu preester Küpper. Mõlemad jutlused tungisiwad wägewalt kuuljate südamesse, sest nad näitasiwad, kuidas põllumehe seisus Jumala tahtmise  ja sõna järele kõige kindlam ja tugewam seisus on ja kuidas see seisus oma tugewust üksi kristlikus ühenduses täies suuruses wõib awaldada. Ka ehituse komitee poolest pidi pitkemaid kõnesi peetama, aga et Sillakohus üksi maja materialist oli luba annud selle põhjuskiwi panemise juures rääkida, sellepärast  astus seltsi ja ehituse-komitee president C. R. Jakobson peale nimetatud jutluste kõne-tooli peale ja rääkis umbes järgmisi sõnu: „Auustatud koosolejad!  Ka meie ehituse komitee liigetel oli Teile mõni südamelik sõna praegusel tähtjal silmapilgul ütelda, aga meie suud on kinni pandud, nii et meie teile paljalt seie kokku weetud kiwidest ja muust materialist Võiksime aru anda. Aga mis meie südametes nüüd liigub, sellest saamad kord need kiwid, kui nad kokku on liidetud, rääkima. Ja ehk meie küll palju rääkida  ei wõi, siis saaksiwad ommeti need kiwid kisendama,  kui meie mitte praegusel silmapilgul ka seda armu meele ei tuletaks, mis meie Riigi-Isa meie wasta ikka ülesse näidanud, mille armu läbi meie ka siin oma tänast pidu wõime pidada ja kelle armu peale meie jäedawalt ka tulewikus loodama» Meie armastatud  Riigi-Isa Keiserlik Majesteet elagu, hurraa!" Suure Vaimustusega hüüdis koosolejate hulk kolm korda hurraa! mille peale Holstre laulukoor: „Jumal Keisrit kaitse sa!" laulma hakkas, mis kõik rahwas, kelle hulk mitu tuhat oli, südamest ligi laulis. Nüüd õnnistas Wiliandi preester Rajewsky wett, millega Kreeka õige-usu pruugi järele aluspõhja kiwi pühendati, siis pidasiwad esite õpetaja Doll ja Viimaks  preester Küpper kiwi panemise juures ühe palwe, ning Jumalateenistus lõppis lauluga, mille .sõnu õp. Doll ette ütles. Maja ehitus lähäb jõudsaste edasi. Andgu Jumal ka edespidi head edendust! —Aü nr ahad. Keiserlik Majesteet on 3. Juulil järelseiswa hõbe auurahad rinna peal kanda paela otsas: Jaan Raud Ahjas, Martin Baumann Prinkis, Widrik Thal Kastris; 2) St. Stanislaus paela otsas: Jakob Jukam Loosis, Johan Kõma Pollis, Jakob Nagel AhjaS, Daniel Tik KidijärweS, Jaan Kukk Otepää kiriku wallas, Juhan RepS WiiratseS, Mihkel Müller Pühajärwes, Otto Aljak Kastris, Jüri Luha Haas- ÄwaS, Karel Rosenthal Uue-AntSmõisaS, Rein Kruse Otepääs, Juhan Jllak NerutiS, Jaan Telk Uue- Nuustes, Hans Lassen Saugas, Fritz Kima Tahewas, Hiwl VStup Kaawris, Henno Kronberg Saaras, Juhan  Peltzer Mõnnistes, Johann Zimmer Wana-Antsmõisas,  Andres Peterson SaugaS, Mihkel Brüker NerutiS, Josep Sarwa, Mart Wiks ja Jüri Laurson KidijärweS, Jaan Margk, Jüri Müller, David Kukk ja Peeter Mikko Uue-Kuustest, Ado Susi Moostes, Jaan Koor Ahjas, Jaan Rebane Pühajärwes, Karl Kangro Suure-Kambjas ja Peeter Tolmow Tolamaal; ja järelnimetatud Vallakirjutajatele: Heinrich Baehr Otepääs, David Margk Uue-Kuustes, Johannes Tarask KidijärweS, Paul Malsap Weskis, Johann Weber Wana-Kuustes ja Peeter Zopp Wõrus. „Riigiwalitsuse kuulutab, kuidas  Kroonutessätini maksuga Liiwi- ja Eestimaal  lugu saab olema. Metsade pealt, mis Tallinnamaa  linnade, mõisade ja talupoegade päralt ja kelle suurus ühtekokku 310,207 tessätini on, Võetakse V» kop. tessätini pealt, mis rahas ühtekokku 775 rubla 51V4 kop. wälja teeb. Peale selle jautatakse 6,148 rubla kop., mis 1,074,518 tessätini peale tulewad,  mõisnikute komitee pealt ühetasa atrade peale ära, olgu adramaa omanikud mis seisusest tahes. Liiwimaal tuleb iga taaldre põllumaa pealt kop. maksa, mis 908,671 taaldre pealt kokku 54,763 rubla 86 kop. wälja teeb. Iga tessätini metsa pealt tuleb V- kop. maksa, mis 1,355,007 tessätini pealt 7,018 rubla 25 kop. wälja teeb. Peale selle maksawad  weel talupojad, kes Kroonu mõisade peale elama on asunud 2V" kop. tessätini pealt, nii et nende 250,576 teSsätini põllu- ja metsamaad kokku 6,785 rubla 55 kop. Kroonu tessätini maksu annawad. Saaremaal tuleb tessätini pealt läbikaudu ka 2V"-» kop. maksa, nii et Saaremaa terme maks kokku 995 rubla 69 kop. on. Eesti Aleksandri kooli pää- abikomiteede  a w altk koosolek on 27. Augustit Tartus.  Selle kooti sßrad teadwad juba, et sellel koosolekul  wiimast otsust seeüle tehakse, kuidas meie Aleksandri  kooli edespidine kuratoorium ära saab seatud olema. Pää punktid selles asjas on küll juba wiimasel  koosolekul maha teMd, aga Augustikuus olem koosolek wõib neid asju meel muuta. Peale selle jäiwad  mitmed punktid täitsa määramata, mis nüüd kõik jäedawalt malmis tehakse. Sellepärast on hädaste tarwis, et meie abikomiteed jälle kõik omad saadikud Tartusse saadawad ja mitte waewa ehk kulu peale ei maata. Üksi siis wõib meil lootust olla, et meie kallis Aleksandri kool seesuguse põhja peale saab määratud, nagu seda meie rahwas oma noore soo ja tulewiku kasuks soomib. Wiliandi maakonnast.- Wana asi, uus kaeb- Mullu aasta seisis meie ajalehe 23. numris järelseisaw Nalja Mart: „K. Pärt: Ma kuulsin Helme kihelkonnas küla - prosessoritest räägitawat. Mis see küla-professor on? N. Mart: Küla-professoriteks nimetatakse  nalja kombel ja pilgates seesugust küla-koolmeistrist,  kes ennast targema arwawad olewat, kui nad on. K. Pärt: Aga, mis on need külakoolmeistrid wõera sõnaga, keS omad nimed kirja alla panemad, kellest nad aru ei saa? N. Mart: Need on külaassessorid.  Kalja Pärt: Ah so, ma tahtsin just oma sõbra Helme Mardile kirjutada ja panen siis nüüd tema adressi peale: Ära anda kõige targema külaprosessori  ja küla-assessori Helme Mardi Isanda kätte. Ole terme juhatamast." Nüüd, kus juba aasta mööda on läinud, on selle aja sees üks Mart Helmes wälja jõudnud tudeerida, et see Nalja Mardi lugu tema pilkamiseks olla kirjutatud ja tema on sellepärast Sgkala .Mäljaandja peale Wiliandi Magistrandi kohtu ees pärast kaebdust tõstnud, mis W Sakala mÄjaaÄjalo W. Juulil tänawu ette loeti. Kaebaja nimetab ennast Mart Jakobsoniks ja ütleb, et ta Helmes koolmeister olewat. Meie ei tea mitte, kaS see mees seesama Mart Jakobson on, keS hilja aja eest tagasi Riigiwalitsuse amaliku teutamise pärast kriminaal kohtu all seisis ehk meelgi seisab. Seda , meie teame küll, et Helmes õige palju inimesi on, kellel nimi Mart, aga kaS seal üks ehk kaks Mart Jakobsoni on, seda meie ei tea. Aga olgu see Mart Jakobson, keS ta on, meie tahaksime siin temale awalikult  paar küsimist ette panna: Teie ütlete, et see Helme Mart, kellest meie Nalja Mart räägib, Mart Jakobson olla; kust Teie seda teate? Olete Teie meie Kalja Pärdi sõber? Olete Teie see mees, kes ennast targema arwab olewat, kui ta on? Olete Teie oma nime ühe kirja alla pannud, kellest Teie aru ei saa? Wastake siin awalikult nende küsimiste peale! Ütlete Teie nende kohta „ja", siis Teie olete tõeste see Helme Mart, kellest Nalja Mart mullu rääkis; ütlete aga „ei", siis wõtke oma kaebdus ruttu tagasi, sest siis ei ole meie Nalja Mart Teiesse mitte puutunud, maid tema on ükfiainult Mardist rääkinud, kes Kalja Pärdi sõber, kes ennast targema arwab olewat kui ta on ja keS kirjadele oma nime alla kirjutab, kellest ta mitte aru ei saa, ühe sõnaga, keS üks tore untsak narr on. Nüüd walitsege, et seda oma lugejatele pea edasi Võime jutustada! Põltsamaalt. Põltsamaa Eesti Põllum. Selts mi? MMi lauluga lõpetas. Saal Äi puupüsti inimesi  täis ja peale 50 liiget tuki jälle Seltsile juure, nõnda et seal nüüd ligi 300 pärisliiget on, ilma auuliikmedeta. Koosoleku alustusel andis president Jürmann Eesti saadikute Peeterburgis käimisest Seltsile  teadust. Keiserliku helduse tunnistus liigutas wäga kuuljate südameid ja aruandmise lõpetusel laulis Selts jälle waimustusega Keisri laulu. Kõnesi pidasiwad, kui kutsutud külalised ja Seltsi auuliikmed J. Kõrw Wiliandist ja vr. Hermann Tartust. Esimene rääkis: Sügamast ja madalast põlluharimisest, ja töine: EeStikeele  õigest õppimisest, ilma milleta ka keegi õige Eesti põllumees läbi ei saa. Peale selle pidas Seltsi kirjutaja  Schmiedt tähtsa kõne põllusaakide müümisest, mis Seltsi soowimise peale edespidi meie lisalehes saab seisma, ja selle peale rääkis taluperemees Thomson talumajade ehitusest ja plaanidest, mida ka Sakalas lubati awaldada. Rõõmuga näeme oma põllumeeste  seas ikka elawamat seltsiliku osawõtmist ja loodame  kindlaste, et meie põllumehed kõik oma ümberkaudsete  Seltsidesse liikmeks heidawad. Palju head seemet  Võimad nemad siis weel enam iseenese ja kõige isa-