nud, et tema midagi enne järele anda ei wõiwat, kuigi wiisil ega kunagi, enne kui ka tema wastanõudmist waimulikude  kanditaatide kaswatuse kohta täidetud on. Sarnasel  wiisil ei ole Leo XI!l. enne kunagi rääkinud ja saab siis nüid saksa saadik Schlözer Berliinist kas temale järeleandmist kaasatooma ehk ikka edasi wastupunnimist. Need mitmeaastalised lepituse sobitused on aga näidanud, et kaks kõwat kiwi ilmaski head jahu ei tee, nii ka püha isaga palju midagi järelandmisi teel tallitada wõimalik ei ole. Prantsusmaa koolcra-tõbi paneb terwe ilma kohkuma,  sest et tema nagu sõda kõikide wastu kuulutab. Hispaania ja Itaalia piiride peal on politsei - ammetnikud  wahiks ega lase kedagi Pransusmaalt sisserännata. Iga ühte katsutakse enne arstidest läbi, peetaksi teda siis weel mõni päew nagu süidlast politsei silmis ja lastakse  alles siis edasi, kui mingit haigusi märki näha ei ole. Itaalia töömehi oli iseäranis rohkeste nendes Prantsuse  linnades, kus nüid koolera haigus walitseb ja need ruttawad kodu minema. Üle piiri aga ei taheta neid lasta, sest kodumaal ei ole tarwilikka kwarantäne ehk terwise läbiuurimise kohte sisseseatud ja Prantsuses tahetakse  jälle hea meelega, et nad ära läheksiwad. Igal pool on kaebamisi, umbusaldamist ja läbikäimise takistusi näha. Mõned auurulaewade seltsid on wahemere sadamate  linnade wahel oma sõitmisi takistuste pärast, mis nende läbiwaatamiste läbi sunnib, seisma jätnud. Ka raudteed ei saa wrwilisi rutuga enam edasi käia ega määratud tärminist pidada, waid piawad omal sõitudel kurja tõbe pärast takistusi tundma. Tõbest ei tehtud esiotsa küll suuremat kära, palju enam katsuti teda sõnumetega  wähendada, mis mõnes kohas paha werd sünnitanud  on. Nüid surewad aga iga päewaga juba nõnda palju inimesi koolerasse, mõni päew ligi 30, et need nähtumused  kõige hirmutawamalt tõbe kardetawat külge näi- Lawad. Prantsuse wabadriiklase partei wastaline Roc?e-ford  ütleb nurisemisega endiste koolera sõnumite kohta: „ Sellest ei oleks weel wiga, et meist hulgani koolerasse ära surewad, aga see ärritab igat meest wihale, et need härrad riigiwalitsuses, kes nõnda haigusest sõnumid anda lasksiwad, sellest elawad!" Hispaania mässajate protsess on lõpetatud ja pealegi nõnda, kuida seda wabadriiklased sugugi ei tahtnud  ega ootanud. Sõakohus oli kõiki, umbes 10 ohwitseri  ja 10 soldatit Bagnosse mangi mõistnud. Ülem sõakohus aga, kes seda otsust läbi waatas, on seda nõnda muutnud, et mässajate eestwedaja ja see ohwitser, kes mässu ajal selle kasermu komandeerijaks oli, kust mässajad  soldatid ära põgenesiwad, püssiga surmata ja sõakohtu  liikmeid, kes seadust waleste pruukinud olid, igat meest kahe kuu wangistamisega karistada on. NiUd on ka juba need kaks ohwitseri toolide peal istudes silja tagat püssidega maha lastud, kui isamaa äraandjad. Omalt maalt. Wiljandist. Kohaline Eesti Põllumeeste Selts on juba ajalehtedes kuulutanud, et tänawune wäljanäitus siin põllumeeste seltsi krundi peal 18., 19. ja 29. Augustil ära peetud saab. Riigiwalitsus on niisama  palju auurahastd ja ministeeriumi kiituse kirju wälja jagada annud, kui minewalgi aaStal ja, et nüid juba töist korda oma näitust asutame, tarwilikud ehitused seks enne juba tehtud on, seepärast wõime kindlaste loota, et meie asi ka nüid weel kauni mine korda läheb, kui mullu. WäljanäituS on see esimene teuga põllutöö edendamine, mis meie seltsid oma rahwale wõiwad teha. Wõtab nüid rahwas neist wäljanäitustest sellel wiisil osa, kuida ta seda piaks tegema ja kuidas tarwis on, siis ei jäe ka kasu tulemata ega ei pruugi teda kaua oodatagi. Eesti ärksamad mehed on seks Põllumeeste Seltsi asutanud, et põllutööd edendada ja rahwast seega tema pea elujõuus põllutöös tema oma enam edasipüidjate nõuuga tuetada. Seltside senniaegne tegewus, põllutöö edendamine õpetliku kõnede ja läbirääkimiste läbi, ei wõi nii palju mõjuda, kui praktikalik asjade näitamine, mis põllutöös nagu parem käsi ei tohi puududa. Oma loomade, põllutöö riistade ja käsitööde wäljanäitamistega saab põllupidajatelt näidatud miS halwem ja seega kautamise wäärt ja mis parem ning seega edendamise wäärt on. Sellepärast on wäljanäitus nii ülitähtis ja kasulik tegewus meie seltsidest, et sellest kasusaamisest keegi ilmajäeda ei tohiks tahta. Igaüks toogu oma loomadest paremaid näitusele, meistrid oma töödest paremaid, wäljanäitusel saawad siis kõige paremad löomad ja põllutöö riistad auuhindade wääriliseks ja neid katsugu igaüks enesele muretseda ja ka töistele soowitada. Perenaised ja neiud toogu rohkeste ja kõiksugu käsitöösid, nimelt aga neid, mis meil igapäewases tallituses kõige kibedamine waja on. Selts omalt poolt on ka sellel aastal jälle käsitööde jauks kuldsõrmusid Seltsi walmistada lasknud, mis wäljanäitajal tema hoolsuse ja usinuse alatiseks mälestuseks ja meeleheaks jäeb. Seltsi näituse komitee määramist mööda saawad sellel aastasel näitusel auuhinnad järgmise! wiisil wälja jagatud: I. Hobused. Täkudel. 1. auuhind: Ministeeriumi suur hõbe auuraha. 2. „ Ministeeriumi prongs auuraha. 3. „ W. E. P. Seltsi kiituse kirjad wiie hobusele. Märadel. 1. auuhind: Ministeeriumi weike hõbe auuraha. 2. „ Ministeeriumi prongs auuraha. 3. „ Seltsi kiituse kirjad. Tähendus: Esimese auuhinna saaja olgu puhast werd Eesti tõuugu, woi Eesti-Arabi segatõuugu. Alt kolme aastased hobused ei saa auuhinda. 11. Weised. Pullidel. 1. auuhind: Ministeeriumi suur hõbe auuraha. 2. „ Ministeeriumi prongs auuraha. 3.' „ W. E. P. Seltsi kiituse kirjad. Lehmadel. 1. auuhind: Ministeeriumi weike hõbe auuraha. 2. „ Ministeeriumi prongs auuraha. 3. „ Seltsi kiituse kirjad. Tähendus: Lehmadest woib ainult Eesti- wöi Eeöti-Angleri töuugu esimest auuhinda saada. Mullikatel. 1. auuhind: Ministeeriumi kiituse kiri. 2. „ Seltsi kiituse kiri. Lihaloomadest saab kõige parem ministeeriumi kiituse kirja auuhinna ks. lIZ. Pudu! oomad. Sigadelle, lammastele ja kõige muu puduloomadele on Seltsi kiituse kirjad auuhindadeks määratud. Siin oleme naitunud, kui rohkeste seltsil auuhindasid  koduloomade jauks wälja jagada on ja saame tulewas numbris ka põllutöö-riistade, kõigesuguste põllu- ja karjaproduktide  ja käsitööde auuhindadeft rääkima. Wiljandi maakonnast. Kõrtsi elust. Kõrtsi elu kahjulisest mõjudusest on ajalehed sealt ja tealt rohkeste näitusi toonud, on ka mõjuwal kohal selle elukombete mädapaise parandamise peale mõeldud, on kõrtsist mõnel pool juba osalt kautatudgi, aga suurem jagu seiswad alles truiste oma komberikkumise teel nagu siin T. kihelkonna lõuna poolseis waldades, kust nad siis ka tuttawat elulämmastawat  õhku wälja saadawad, millest järgmine sündmus  selgeste küllalt tunnistust annab. 4. Juunil, keset pakilist, palawat tõuutegemise aega oli meil kirikutee tegemine.  Pärast tee wastuwõtmist kogusiwad tee tegijad Wooru Arakn kõrtsi kokku, kuhu ka kaupmees N. wovri wedajad peatamä oliwad jäenud. Tee tegijate hulgas olid ka üks wangi koolidega tuttaw Aulgus B. ja üks W. S. peremees K. kes oma auusad kombed juba ammugi kõrtsi märjukese eest pandiks annud. Need hakkasiwad woorimehi ilma wähema süita koledaste peksma, nõnda et neist ühel pea weriseks ja töisel käed kardetawalt haawatud  said, kust palju werd wälja jooksis. Kellegi mõistlik maeuitsus ega waigistamine ei mõjunud. Wiimaks on kelmid wallawanema isa kallale asunud ja temalt raha nõudnud. Kui see nende nõudmist mitte täita ei wõinud, sest et temal raha käes ei olnud, siis on nad teda elatanud  wanakeft ka nuhtlema hakkanud; wattawanemagi külge, kes parajaste senna jõudnud, hakkanud kelmid. Pärast on kiriku eestseisja senna kutsutud, kes tülitsejate nimed kirja pannud, eineid korrapidaja kohtu kätte saata. Wäga kahetsemise wäärt, et üksikud joodikud ja hulgused sellel wiisil üleüldist rahu rikkuwad ja oleks soowida, et sarnastele rahurikkujatele kauge karistusega kondsa peal käidud saaks. 3. Meile kirjutakse Wõrtsjärwe rannalt 26. Juunil: „9. Juunist saadik walitseb siin kange kuum ja palamas, mis wahel 35 graadi peale tõuuseb. Jaani laupäewa öösel tõi pikse pilw tubli hoo mihma enesega ühes ja puistas teda jämedais pisarates walju mürina saatusel janunema looduse rüppe maha. Järgmistel päewadel muutus ilm jälle endiseks põletamaks kuumaks, mis käesolemalle heinatööle küll tulus, aga mil ja wäljadelle, liiategi madalamates, meega taidetud kohtades, walus kannatada on. Sellegipärast ei ole Mesi järwes suuremat  alanenud ega ei taha ta meel luhalt taganeda. Heinalised piawad kui nooda wedajad wööni mee sees solistama ega ei wõi igale kohale ligigi saada. —BW." Tartust. Tartu prauskonna prausk St. Marja- Mahdaleua kihelkonna õpetaja v. Mickwitz on tema palme peale ministri härra poolest prauski ammetist lahti lastud. Kohtute ministri lubaga on Tartu-Wõru kreisfiskali  abiline Block ise oma tahtmise järele ammetist lahkunud. Tartu poolt kaebab meile uks lugeja, et nende tuttawas Taara linnas mitmesugused kelmid aseldamad ja igal wiistl waese talurahma waemaga korjatud koplkald oma tasku õngitsewat. Ühed undsaku karma hulgussed püidmat rahwast male raha ostmise ja hangeldamise worku meelitada, tõendates, et neil seda sala kaupa küllalt ole- — töised ostmat ilma rahata milja, loomi j. n. e.,, miimat müia kuhugile kõrwalisse uulitsasse, kus oma äraanda ja raha wastumõtta mõimad, seal wõetawat stis kaup mägist käest ära ja kihutadamat rahanõudjat häbemata  sõimamisega minema. Pärast kui politsei teenritega nende mudameeste jälgi otjlma läheb, ei ole kedagi enam kuskil, pole keegi ka midagi näinud ega kuulnud. Palju talupoegi on kümnete, mitmed koguni sada rublade kaupa omast ilma jäenud. Waadaku sellepärast igaüks hoolega ette, kellel seal midagi teha ehk talUtada on. Nagu ..Neue Dörptsche Ztg." teatab, on Tartus  mõionikude seminaris direktori Holmann'i juhatuse all 18. ja 19. Juunil Eesti maakoolmeistrite konwereutsi peetud, kus 40 koolmeistrit rahma kooli asjade üle nöuu pidamas koos olnud. Tartu maakonnast. Peipsi järwe kaldal Ema jõe snu ligida! seisab Woronja swareösc) Wene kula, kes oma nime Aleksander Newski käest saanud, kes oma wõidu teel ühe kiwi pealt, mis praegu Peipsi järwes näha, wareöse maha lasknud. Selles külas on üks Eesti talupoeg Jaan Salli hulga wanaaegseid hõbe ja kuld rahasid ja muid ehte asju leidnud. Tema enese ülesandmise järele on need lahtiselt harimata maa sees olnud ja kütisse kündmise juures nähtawale tulnud. Ülemkooliõpetaja  H. v. Eltz on leidja käest ühe suure Venedigo priiriigi aegse hõbe raha ja tema naise ja ümberkaudse talunikude kaest mitmed hõbedased preesid ja kaela ehted ära ostnud. Leidja ei tahtwat tunnistada, kni suur ta leid õieti on, ega taha oma leidust kellegile näidata. Ta pojand Liiwe ütleb aga, et isak kolm üks pool puuda asju leidnud. Talunikud jutustasiwad, et Wvronjas ju enne mitu korda sarnast leidu olnud. Kord leitud üks korwi täis kascraagudeft punutud kandilisi wask rahast ja töine kord üks sawi anum weikeste hõbe rahadega. Leiu kohtades ei olewad ühtegi maja aset, sammaldanud kannud tunnistawad, et koht enne manast metsa all seisnud  ja wanemad inimesed mälestawad weel, et selles kohas 20 aasta eest 5--6 tugcwat tamme kaswanud. Woroujas otsinud sõa ajal põgenejad pelgu paika, ka olla endisel ajal pärisorjad senna põgenenud. Eltz on omad ülesostetud  asjad Tartu Eesti Opetud Seltsile kinkinud ja palub Tartu Saksa leht, kellest meie selle sõnume lühendatult  wälja wõtame, et kõik sealsed kaupmehed ja kullassepad,  kelle kätte ehk mõned leitud asjadest müitud, neid mitte oma käes ei hoiaksiwad, waid wanaaja teaduse edendamiseks wälja annaksiwad, kuna nende teadusline hind kümme korda nende raha wäanusest ülekäib. Walgast. Üleüldine Liiwimaa rahwa-kooliõpetajate konwerents peeti Wakgas 13. ja 14. Juunil s. a. ära, millest 30 Läti ja 9 Eesti kooliõpetajat osa wõtsiwad. Muu koolielusse puutuwate asjade seas olnud ka nõuupidamisel,  kas mitte tarwis ei oleks rahwa-kooliõpetajaid ammeti pidamise ajal töist korda eksami teha lasta. See ettepanek nõuab, et noored kooliõpetajad peale seminari lõpu-eksami kahe künni kuue aasta jooksul pärast seda, mitt ajal nad ennegi ajutiliselt ammetiS tohiwad olla, weel ühe töise eksami peawad tegema. See töine eksam ei käiwat mitte nagu seminari lõpueksam kõikide teadusliste  õpeasjade kohta, waid nõudwat ennegi tublimat, sügawamat teadust üleüldises kaswatamise ja õpetamise kunstis, pädagogika ajaloos ja kooli praktikus. Esimese ja töise eksami waheajal peab noor kooliõpetaja kohalise kreisi waimuliku koolirewidendi juhatusel ja ülesandmisel mitmed kaswatus-teaduslised kirjatööd tegema, mille theemad  ta rewidendi härralt ettepandud saab ehk selle loaga ka ise wõib walida. Töise eksami peab sealsamas seminaris  tehtama, kus katsutaw oma kursuse on lõpetanud. Töise eksamile minnes peab katselisel kirikisanda käest elukombede  tunnistus ning kreisi rewidendi poolt tema koolipraktika  ja kirjatööde tunnistus kaasas olema. Eksam on suusõnaline, kirjaline ning praktikaline. Lubati asja Liiwi ülem maakooli walitsusele heaks arwamiseks ette panna. Walla kooliõpetajate seminarile tahetakse kolmandat  õppimise aastat juure lisada. Riiust. „Rishki Westn." järele saab ennenimetatud Greeka öige-usuliste koolmeistrite konwerents Riia seminari ruumides 10. 13. Augustini s. a. olema ja saab seminari  direktor Sanzewitsh juhatama. Liiwi kuberneri salanõuuniku Schewitshele on Keisri Härra oma rahulolemist tunnistada lasknud. Liiwi rahwa ülelugemise järele on meie kubermangus  28 hinge iga ruut wersta peal elamas. Seega on siis meie kubermang üks neist kõige wähema elan:kude hulgaga kubermangudest Wene riigis, mis sellest tuleb, et siin wäga tihedalt suured päriSmõisad on, kuS rnut 1884 28. Sakala.