laseb linna wiia, siis küsitakse Kihelkonnal ühe nii raske koorma eest, knd puu koorm on rubla. Ja ega see ka kallis ole. Ometi wcawad  Kihelkonna mehed puid küllalt linna. Miks nad wcawad? Raha teenistuse põrast! Millega mõiks talwe maa mees midagi teenida? kodu olles tahab ise ja hobu mõlemad sülla saada! Kui siis talwe läbi hea teega paar reisi nädalas puu koormaga linna käia, siis on kewadeks mõni rublale mehel taskus; aga hobuse sõnnik ja mehe paar saapaid on suuremast linna teele jäänud, arwamata  see mets, mis raisatud on. Noh sellest ei maksa rääkidagi. Loota wõib et eestulewa kümne aasta sees puude hinnad jõudsamiue tõusma saamad, kud nad mööda läinud kümne aasta sees tõusnud on, sest metsad ei jõua nii palju pääle kaswada, kud neid praegu ära raiutud saab ja rahiva metsad on lõpe korral. Soowida oleks, et rahwas oma maa mulla lammutamiseks enam aega ohwerdaks;  missist annaks wilja koorm oma müüale enam päewa palka, kud praegus puu koorin. Aga mis teha, talumehel on maa harimisel mitmed takistused ees ja mõisa ei wõi rendi mõlgu jätmisega  ka mitte kannatada. Seega peab manad wiisi elu päiwi edasi ajama. U. X. Soowimine. kihelkonnalt kui ka mujalt kohtadest sooivitakse, et tähtsamad rahwa elu külge puutuwad kuulutused ajalehes Saarlases saaksiwad kuulutatud. Kihelkonnal saada kuulutused kiriku toa juures maha loetud, kus üks näputäis inimesi, koguduse kohta arivata, neid kuulda wõiwad. Tehtagu Saarlane selle poolest kui ametlikuks leheks, et selles kõik tähtsamad kuulutused on, ja et igaüks, kellesse asi puutub, säält neid lugema peaks. Poidelt. Poidelt teatakse ustawast suust, et üks koolmeister, kes ammugi oma sahkerdamise ja ahnitsemise läbi koolile kahjuks ja rahwale pahanduseks  ou olnud, nüüd ka pitka-näpu meheks on saanud ja ikka sallitakse teda meel ametis ja päätegi on ta meel suure aun sees. Oh —! See uudis on meel seda kurwem, et see tõesti tõsi on. Pärnumaalt. PootsiS käis 25. Januaril koolide inspektor hra.. D. W- Dubrowin koo li rewideerimas. Nooremaid lapsi katsuti Eesti keeli lugemises, Weue keele üteluste loomises, ja rehkendamises; ivauemaid lapsi aga Wene keeli lugemises, tõlkimises ja kirjutamises, Wencmaa geograhwiaS ja rehkendamises. Oma lahke olekuga  äratas inspektori herra lapsi kartuseta õieti agarasti kostma, nii et katsumise lõpul kooli õpetajad kui ka lapsed oma tehtud töö kohta rahul olemist kuulda saiivad. Pärnumaa Peeter. PootsiS on õige palju kaela haigust liikumas.  Enamiste on lämmastawad köha laste seas palju olemas. Seni ajani ei ole aga kuulda olnud et keegi selle haigusesse oleks surnud. Pärnumaa Peeter. Tallinnast. Raamatukauplemine ilma kuberneri lubata on, nagu tuttaw, kõwaSti keelatud. Selle keelu wastu on aga wiimasel ajal siin ja sääl tihti eksitud. Kuda teatakse, olla mitmel pool Tallinnamaal  raamatukauplejate käest, kelledel kuberneri  herra sellckohalist lubatähte ette ei olnud näidata, urjädnikude poolest raamatud käest ära wöetud. Harjumaalt. Kulina Kruusiaugu kõrtsi ees wõtnud kohane urjädnik ühe teekäija ree päält palli poolpõlenud puuwillu ära ja wiinud mehe tuppa ülekuulamise alla. Seni kui urjädnik ise teises tuas pudeli õlut joonud, lasknud wahiks jäetud mehed kahtlase teekäija uksest wälja lipata, kes nuaga köied katki lõikanud, puuwilla palli päält maha wisanud ja ise hobusega putku pannud. Kui meest kinni siduma hakatud, tulnud kõrtsmik wahele ja ütelnud: mehed, mis te'e teete, see on ju minu sulane. Nüüd alleS saadud asjast aru, et -vahid süüdlase minema lasknud, ja selle asemel kõrtsi sulast kinni tahtnud siduda. Urjädnik läinud küll kõrtsimehega warast tagaajama, aga pole enam kätte saanud. Tagasi tulles leidnud nad, et puuwilla pall senikaua waese omaks olnud tehtud, ainult põlenud tükid ja raud witsad olnud meel kõrtsi ees posti juures nagu lõpnud hobuse kondid maas. Rakverest. Lumetuisk 14. Webruaril on wist mitme inimese elu maksnud. Nagu Rakwere Saksakeelne leht kuulnud ütleb olema, olla üks Selja walla talupoeg, kes nimetatud päewal pääle lõunat kell 6 ajal Haljalasi kodu oli tulema hakkanud, wististe lumes surma saanud. Hobune ja saan leiti teisel päewal ülesse. Õnnetuma surnukeha  ülesleidmine jäi aga kõigist hoolsast otsimisest hoolimata kadunuks. Pääle selle pidada meel ranna maakohtades mitmed talupojad kadunud olema, kes sell päewal kodunt wälja sõitnud. Neil päiwil on käsk antud, et nüüd linna tütarlaste koolides õpetus riigikeeles peab antama. Peeterburgist. Ajaleht „Russk. Djelo" on kolmat korda noomitud ja kuueks kuuks ära keelatud. Pärast wõib ta ainult weel tsensuri all ilmuda. Wõi nädala algul on „Now. Wrem." toetuse järele 17,000 Soome saani Peeterburgissc toodud. Tuttawal kombel armastatakse tähendatud ajal wäga heameelega nende riistadega sõita. Et aga nende riistade juure tulemine nädala lõpuni ikka ühtesoodu edasi kestab, siis saab nende arw wistististe 30,000 peale tõusma, mis muidugi Peeterburgi woorimeeste wõi „ish-woshtshikutega" õige suurel mõõdul saamad wõitlema. M oskust. 16. Webruaril oli Luteruse kirik musta kalewiga leina pärast üle kaetud. Kõik kuulsa surnud musikandi Dawydowi sõbrad, Peeterburgi ja Mosku muusika kooli prohwessorid oliwad tulnud tema -viimast maapäälist reisi oma saatega auustama. Dawydowi surnukirst oli kirikus ülihulga uhkete wannikutega üle kaetud. Odessast. Odessasse tahab Lõuna- Wenemaa raudtee selts hulga wilja-aitasi asutada, kuhu wili wäljamaale saatmiseks kokku korjatakse, sorteeritakse ja ilma turule saadetakse,' 500,000 rbl. on seks otstarbeks juba kokku pandud. Aidad saawad warsti nii suure plani järele tehtud, et 6000 kuni 12000 tsetwerti wilja wastu wõtawad Astrahanist. Astrahani kreisis õpetawad  lapsi rändajad koolmeistrid, nende seas ka wäljateeninud soldatid ja seminaristid, nagu R. W. kirjutab. Need rändajad koolmeistrid  tülewad talwe hakatusel küladesse, kus lapsed ühte talumajasse kokku käiwad ka 25 kuni 75 kop kuu päält kooliraha maksawad. Kewadel lähemad koolmeistrid linna ehk otsiwad kusagil maal teenistust. LaSte mammad käiwad nendega wäga lahkeste  üniber, millest ka tuleb, et nende koolitööl hea tagajärg on. Werllõist. Wernõis olla 13. Webruaril maawärisemist tuntud. Inimesed põgenenud oma majadest wälja. Kaewud olla sääl ja ümberkaudu juba kaks nädalad ilma weeta. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal näib wiimsel ajal koguni teine tuul politikas puhuwat. Kuna enne ajalehed üksteise wõidu Wenc- maa wastu pahameelt awaldasiwad ja kõigist Wenemaa asjadest laitust otsisiwad, räägiwad nad nüüd koguni teist keelt. Isegi suur „Kölni seitung" tunnistab, et Wenemaa praegusel walitsusel suurel sammul edasi minna. Wene walimise ministeriumi ajaleht  awaldab selle üle rõõmu ja ütleb, et Wenemaa oma politikas ikka kõikumata sihiks on pidanud, oma suurust ja wägewust küll oma kasuks, aga ei kellegi teise kahjuks tarwitada. Wisbadenist. Et Hollandi kuninga surm igapäew oodata on, siis on Nassau hertsogi majas ju ette -valmistatud, sellel puhul kohe Luksemburgi asuda, mille riigi seadusline pärija Nassau hertsog on. Shweitsimaalt. Shwcitsimaalt kuulub  ka üle hulga aja mõnda, aga kahjuks mitte hääd. Tessini kantonis wõi jaguriigis  on walitsuse woli täitsa kangemeeleliste paawstlaste käes, kes wabameelelisi kõigest asjaajamisest eemale tõrjuwad. Nüüd on fääl rahwasaadikutc -valimised käsil ja nendes olla -valitsuse poolest -vabameelsetele wäga liiga tehtud, nii et need riigi ülemawalitsuse, lepingu nõukogu juurde kaebama läksiwad. Säält nvueti tõsiselt, et Tessini -valitsus kaebdusi tähele panema ja igaühele õigust tegema peaks. Tessini mehed ei ole aga maenitsust tähelegi pannud, waid -vastanud, et neil oma kodu oma woli olla. Selle pääle on lepinud nõuukogu poolest kästud, söjawäge malmis panna- Kui nüüd jälle Shweitsis kodusõda ei tule, nagu aastat neli-wiiSkümmend tagasi sarnase põhjuse pärast ju oli! Serbmmaalt. Kuningas Milan awaldas  oma ametist äraastumise kuulutuses, et ta ju ammu -valitsusest -väsinud ja tüdinud olnud. Nüüd olla riigile uus põhjusseadus antud ja selle täitjateks olla teisi mehi -vaja. Ta maenitseb kõiki, kindlasti pöhjusseadust pidada, lubab ise uue kuninga esimene alam olla ja palub, et ka tema järgmisele sarnane truudus ja armaStuS osaks saaks, kui temale ta alaealisel walitsusel.  Christitsh on ka peaministri ametist  lahkunud ja tema asemele kindral Protitsh  saanud, ühtlasi ka sõjaministriks. Endine kuningas minewat grahw Takowa nime all wäljamaale. Hiinamaalt. Hiinamaal peetakse keisri pulmi ülisuure toredusega, mille kulud 42 miljoni pranki pääl arwatakse. Et oma kassas ju näpud põhja puutusiwad, on taewane -valitseja Inglis pangamajast 30 miljoni laenanud. Kirjawastused. 28. W. ell. K. Tele pitkcmad kirjad on kõik alles Kureseare kiriklikud sõnumid. Rcljaspäew, N. Märtsil. EeStikeeli paastu Jumalateenistus õhtu kell 6. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Pühapäew, tS. Märtsil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 1t). Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. EeStikeeli Jumalateenistus kell Vel2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm.