Hermann tema toimetajaks heidaks, ikka wist sekssamaks Baltlaste ajaleheks jäema, mis ta seiemaale on olnud. See wõiks aga vr. Hermanni nimele rahwa silmas edespidi palju kahju teha ja meie soowime sellepärast, et ta oma auufat nime „Eesti Postimehe" haisema nimega mitte ei ühendaks ja tema „Eesti Jutustaja" tW«>iuhatuse all tõeste pea ilmuks. /A WaidlU. Grenzstein'i wahel HMhK/enam olema, nagu zuba wiimasel korral nimetasime.  Sellepärast jätame ka tema wiimast (44-mat) nummert tähele panemata, ehk küll see nummer jälle otsast otsani Sakala wasta tormi jookseb, nii et „ruumi puuduse pärast", nagu seal loeme, poliitika ringwaatuski tulemata on jäenud. Aga ehk küll terme leht Vaidlemist täis on, siiski ei leia meie seal mitte üht tähelepanemise wäärt mõtet seest, mis jutustada  maksaks. Üht naljakat asja peame aga siiski sellest Postimehe numrist nimetama. Ehk küll A. Grenzstein kõik omad wiimased numrid tüli- ja waidluse kirjadega Sakala ja Sessi wasta täis on täitnud, siiski julgeb ta omas nimetatud wiimaseS numris maga näuga kirjutada: „ Lõpetus kõwerduStele! Lõpetus õiendustele! Seda nõuab terme Eesti rahwas, seda nõuab Eesti poliitika, ning sellepeale peab iga tõsine isamaapoeg kõige pealt waatama." Nende sõnade järele kirjutab siis A. Grenzstein meel palju ilusaid sarnatseid sõnu, mis temal jo wäga odawad on, ja lõpetab nende sõnadega: „Wõtke see soow wasta ja jätke kõik, mis selle wasta käib, tänasest päewast saadik trükkimata, ning Teie teete sellega Eesti rahwale suurt rõõmu. Seda soowib tungiwalt  A. Grenzstein, Eesti Postimehe toimetaja." Nõnda loeme sellesamas numris, kus muud ei olegi sees, kui tüli ja maielust. Parem oleks küll olnud, kui A. Grenzstein sugugi „kõwerdusi" ei oleks teinud, siis ei oleks temal neid ka õiendada ja nendega lõpetust teha olnud. Ka oleks parem, kui ta oma tühja tüli tõeste lõpetaks ja mitte ilmaaegu sõnu ei teeks: „S-kala" j- ..Tartu Eesti Seitung" ei ole muud seiemaale  teinud, kui et lühidelt sellepeale on wastanud, nns A. Grenzstein rahwa tõsiste püüdmiste kohta „kõwerdusi" maailma ette sepitses. Jätab A. Grenzstein omad „kõwerdused" edespidi tegemata, siis ei saa ka enam seda tüli ja laimdust olema, millega ~EestiHMMes" ja tema partei kõik meie kodumaad praegu kaugele ümberringi haisema on pannud. Sellepärast soowime omalt poolt „Eesti Postimehe" ja tema toimetajatele eyHM head tegu ja wähem toredaid sõnu. Tartu Eesti P õslu U fes t e Selts on ära walitsedi. Meie peame tunnistama, et meie seda Valitsemist tuksuma südamega ootasime, sest tema juures pidi awalikuks saama, kas meie rahwas tõeste juba oma eneste jalgade peal mõistab kõndida, ehk kas teda iga tuul meel kõikuma jõuab panna. Kõik meie lugejad teawad, kuidas meie Saksa ja Eesti Baltlaste ajalehed selle seltsi presitenti wiimasel ajal laimasiwad. Nagu Eesti Kirjameeste Seltsi praegust eestseisust, nii laimasiwad need lehed ka M. Mitt'i üksi sellepärast nii ropuste, et inimesed seesuguse laimdusi läbi eksitatud saaksiwad ja laimatud meestest waleS auupüüdmises ennast lahti lööksiwad, kus siis suur wõit Vastaliste pool oleks olnud. Oleks nüüd Tartu Eesti Põllumeeste Selts oma presitenti M. Mitt'i uuest Valitsemata jätnud ehk teda paljalt weikse healte paljusega Valitsenud, siis oleksiwad Vastalised jälle „Sakala parteist" rääkinud, kes oma healte paljusega „paremaid mehi" maha rusunud. Sellepärast  oli see eestseisuse Valitsemine Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis wäga tähtjas, ja meie ei awaldanud  ka enne seda mitte oma kirja, (see kiri oli juba 4l. zensiiritud), mis M. Mitt'i eest kostis (maata Sakala «As 42), et pärast mõni mees jälle ei oleks ütelnud, et see kiri seltsiliikmeid eksitanud. Kuidas oli nüüd selle Valitsemisega lugu? „Tartu Eesti Seitung" kirjutab temast: „Kõige esiti wõttis praegune  eestseisus presitendi Valimise käsile ja hakkas selle tarwis sedelid wälja jagama. Selts aga ei lasknud sedelitega walimift ette Võttagi, waid walis kohe auupakkuwal  wiisil ja tungimas Vaimustatud olekus ühel healel endise presitendi M. Mitt'i tagasi. Ükski ei olnud selle wasta, ükski ei soowinud sedelitega walimist. Kõik püüdsiwad selleläbi nagu näidata, kui wäga jäledaks  ja ülekohtuseks nad neid laimdusi peawad, mis mõned Saksameelelised ajalehed wiimsel ajal M. Mitt'i kohta maailma ette wälja on kannud. M. Mitt tänas seltsi tema suure usalduse ja auustuse eest sügawaste liigutatud healel." n. n. e. Kui meie nüüd selle peale mõtleme, et Tarw Põllumeeste Seltsi paarsada liiget tähtjamad päriskoha-omanikud on, aga kelle seas ka mSUu omanikusi ja õpetatud mehi leiame, siis saame aru,"e?'snnmitte üks partei ei räägi ja otsust ei ole annud, maid Eesti rahwas. Siin peab ..Eesti laimaw suu waikuma, sest kui ta seesugustkoguweel „Sakalasteks" tahaks nimetada, siis peaks ta terwet Eesti rahwast selle nimega nimetama  ja tema enesele ja tema weikse eraseltsi kogule ei jäeks ikka jälle muud nime üle, kui tuttaw „Baltlaste"  nimi. Tartu Eesti Põllumeeste Selts on näidanud, et meie rahwas meeste saabastes kõnnib, ja see rõõmustab meid wäga. Tartu Eesti Seitung kirjutab: „ Sakala U 42 on"'M7"KMiWalö'i" awÄM peale awaliku  wastuse annud. See kiri räägib palju, mis meie auustatud lauluisa Dr. Kreutzwaldi kohta tema tähendatud kirja järele suurt imeks panemist ja kurwastust  sünnitab. Peale selle näitab ta ka, kui wäga hea on õigusel enese eest seista ja kui wägew on õigus isamaa teenimises eksil oleku wasta. Jah, õnnis on isamaad kindlas meeles ja puhtal südamel teenida, õnnis, wäga õnnis isamaale puhtal südamel ohwrit wiies kindlaste truuiks jäeda! Hiis saagu wastaseks ka kas wõi wiimane sõber ja murdugu ning kadugu ka kõik toed omas südames on ikka ja ikka weel tröösti, rahu, tuge ja wäge küllalt." Mustweest. Lahkuw koolmeister. Sealt tuleb meile kaks kirja, kus Mre Ntusega kooliõpetaja C. J. Rätseppa tööst räägitakse, kes nüüd sealt ära Hargla kihelkonda kooliõpetajaks läinud. Kahe aasta sees oli Rätsepp Mustwee kooli mõnusa järje peale tõstnud, kus 100 last õpetust saiwad. Seda kiitust on rõõmus kuulda. Riiast. Rahpkohtumeeste ülespidamiseks on Keiserlik Majesteet üht uut lisamaksu 27. OktõMl kinnitanud. Balti kubermangude rahukohtumeeste ülespidamiseks  on kauba- ja ametitähtedele, mis 1882 aasta peale wälja antakse, järelseiswal kombel lisamaksu  juure lisada: 1-se kildi tähtedele saab 40 rubla 25 kop. juure ja 2-se kildi tähtedele kohtade jauskonnas 6 rubla 95 kop.; kõikide töiste kauba-ja ameti-tähtedele pannakse 10 protsenti (see on iga kümne rubla kohta 1 rubla) ja joogi-patentidele 25 protsenti  Kroonu maksust juure. Tallinnast. Uue linna w pärast on praegu Tallinnas õige palju IMnMnW. Meie nimetasime juba, et seal kaks komiteed kokku on astunud, kes seda walimist juhiwad. Esimene komitee soowib suuremalt wanu liikmeid tagasi, olgu siis, et üksikud ninatargad üksi maha jääwad. Töine komitee, kellel president linnawalitsuse liige Th. Jakobson on, soowib aga, et igal ühel oma õigus oleks ja wolimehed  mitte üksi kesk linnast ei oleksiwad, waid ka ühetasa alewikudest ja muidu terwest linnast. See töine komitee on nüüd peale selle, kui walitsejad, kes selle komitee poole hoiawad, omad nimed, keda nad enne uuteks wolimeesteks soowiwad teha, ülesse oliwad annud, kanditaatide nimekirjad walmis seadnud. Healte paljuse järele on 111. klassi kanditaadid: Jul. Pfass, Jul. Grovo, W. Wieckmann, G. A. Henrickson, Joh. Fischer, Arst H. Rosenthal, Th. Jakobson, Nic. Malachoff, G. Langner, C. A. Just, G. Eslon, A. Iljin, G. Birk, Jae. Hecken, raamatukõitja Adamson, M. Karableff, A. Tschumikoff, M. Gawriloff, C. Treumann, G. Kleesmann, Andr. Prommig, L. Daugull, Alex. Hahn ja J. Kork. Nende seas on 22 maja omaniku ja 2 õpetatud meest. Neist elawad 6 päälinna jaus, 2 esimeses, 4 töises, 4 kolmandamas, 5 neljandamas ja 3 Toome alewis. 11. klassi kanditaadid on järgmised: D. Fölsch, C. Kollmann, G. Florell, C. E. Hartmuth, Georg Meyer, A. Werner, R. Zipser, Joh. Assafrey, Oscar Gregory, C. H. Dunckel, E. Katzmann, A. Moller, kuberm. koolidirektor A. Berting, Fr. Wiegand, Joh. Kuhlmann, Jng. v. Essen, arhitektor Thamm, Joh. Ruchno, J. Siebert, C. Förster, H. Oppermann (kes haiguse pärast wasta ei ole wõtnud), K. Tisik, Th. Bergmann ja C. Romm. Nende seas on 20 maja omaniku. Maksude mõedu järele on wist 13 päälinna jaust ja 11 alewikudest. See on üks õiglane ja kaunis ära määramine. Sellepärast peaks iga walitseja, kes tulewikus head olekut linnale soowib, selle töise komitee kanditaatide poolt olema. Nimelt on ka tarwis, et neid kanditaatisi iga walitaja täielt walitaks, olgu ka üks ehk töine mees muidu tema meele wasta. Kui üks wolitaja paar kanditaati maha jätab ja nende asemele töised ülesse kirjutab ja töine ja kolmas nõndasama  teemad, siis wõiks juhtuda, et komitee kanditaatidest  keegi healte paljust ei saaks. Seesuguse walitamise juures, kus wahel üksainus heal otsust teeb, peab üks meel walitsema, siis üksi on wõidu lootust. Soowime Tallinna wabameelelise parteile, kes mitte rahwa sou ehk rikkuse kraadi peale üksi ei waata, waid meeste osawust ja terwe linna tarwitust  tähele paneb, head wõitu! Tallinna Saksakeele ajalehed jutustavad, et kolmas suur SäksaHA,. chaleht Tallinnas mitte wälja ei pidada tulemas sest et seks riigiwalitsuse poolest luba ei olewat antud. Soomemaalt. Minewal korral rääkisime Gornji- Dubnjaki lahingi mälestuse pidust ja mälestuse sambast Soomemaal. Selle juure teatawad niiheasti Soome kui ka Peeterburgi ajalehed, et Soome küttide-pataljon leitnandi Aleksander Ehrnrothi Bulgaariasse on saatnud ja teda wolitanud seda auusammast üles panema, mis langenud Soome sõameeste mälestuseks ka Gornji-Dubnjakis  malmis sai ja sinnasamasse ka seisma pannakse. Peeterburgift. Lähemate päewade sees saada, nagu päälinna ajalehed kuulutawad, üks iseäralik komisjon riigiwalitsuse silma all elule aswma, kubermangu,  maakondade ja talurahwa asjade walitsuse parema korrale seadmise üle nõuupidamisekS. Komisjoni  liikmeteks saada senatorid ja mõned muud asjatundjad  walitsetud. See komisjon, mis wiinajoomise ja kõrtsielu  wähendamise üle nõuu pidas, saada tükiks ajaks koost lahkuma, sest et Wenemaal maakonnakogud oma nõuupidamisi hakkawad. Wiinajoomise wähendusekS on komisjon omad otsused jo ära teinud ja kirja pannud, aga rahwa asutamiste pärast töistesse kubermangudesse  saada ta lähemal Januaril jälle kokku tulema nõuu pidama. 28. Oktobril saiwad kolm meest Bessaraabiast, kui Bulgaaria talukogukondade saadikud, selle auu osaliseks,  et nad Gatshinas Keiserliku Majesteedi ette wõisiwad astuda. Saadikud andsiwad Majesteedi kätte ühe tänuadressi, mille sees nad oma walu Õntsa Keisri kadumise üle tunnistasiwad, siis oma kõige truumat alama tundmist Keiserliku Majesteedile awaldasiwad  ja Keiserliku Majesteedidele Nende wnetõistkümne  aastase pulmapäewaks õnne soowisiwad. Nende tänuadress oli ühe üliwäga uhke, tumerohilise sametise kaan-raami sees, mille peal kuldne kiri seisis: „Bessaraabiaga  jälle-ühendatud Bulgaaria rahwaS Keiserliku Majesteedile." Sellsamal päewal wõttiS Keiserlik Majesteet meel kaks töist saadikute kogu waSta. Need oliwad esiteks Mõskma kreisist maakonna saadikud ja töiseks Jaroslawi saadikud. Wiimne kogu, kelle seas wiis wallawanemat ja kaks töist talupoega oliwad, oliwad 300 rubla Ontsa Keisri mälestuseks ehitatama „Lepituse" kiriku heaks, 100 rubla Moskwasse ehitatama  mälestuse samba heaks ja 1000 rubla „Tõõedendamise  Seltsi" heaks annud. Uut raha pidada tulewal aastal õige rohkeste  juure tulema. Poolimperialisi pidada 33 miljon rubla eest juure löödama ja kolme rublaseid tukatid 900,000 rubla eest. Peale selle tahetakse hõberaha 48-mast proowist 1 miljon rubla eest lüüa ja waskraha  300,000 rubla eest. Kuidas ajaleht „Uus aeg" (Novaja Wremja) teab awaldada, olla Weneriigi walitsus nõuuks wõtnud, Serbia metropoliiti Mihaelile waimulikus valitsevas  sinodis ametit ja kohta pakkuda, kui teda Serbia valitsusega mitte wõimalik ei saaks olema ära lepitada. Riigimaade ministeeriumis on rahvalikkude  põllutöö koolide kohta uued põhjuskirjad hilja malmis saanud. Selle järele peavad kahesugused põllutöö  koolid asutada lubatama. Esiteks koolid, kus põllutöö  tegijad õpivad, ja töiseks, kus põllutööde juhatajad ja ülevaatajad ennast oma ametile ette peavad valmistama.  Niisugust koolisi võivad asutada: maakonnad, põllu-seltsid ja ka üksikud inimesed. Kõik niisugused koolid seisavad riigimaade ministeeriumi all. Koolikulude  toetuseks antakse ministeeriumist 1500 rubla alamale ja 2500 ülemale koolile. Kooliõppijatele, kes ühtlasi kõigel omal kooliajal prii söögi ja korteri saavad, saavad hiljemalt teise aasta hakatusest saadik oma tööde eest palka, millest pool osa vanemate kätte maksetakse ja pool osa saavad kooliõppijad pärast valmis saamise lõpetust. Kooli valitsejaks saab üks kurator, keda kohaliku päriskohanikkude seast valitsetakse ja riigimaade  ministeeriumist kinnitatakse. Koolide juure saavad  ülevaatajate kogud (Conseil) põllumeeste seast walitsetud, kes selle eest hoolt kannavad, et kool kohaliku  põllutöö ja teaduse õpetamist silmas hoiab. See põhjuskiri on, nagu „Porjadok" teatab, juba rahaministeeriumi,  seestpidise ministeeriumi ja koolide ministeeriumi  poolest heaks tunnistatud ja vasta võetud. Professor Nordenskjöld'i oodetakse Peeterburgisse  tulemas olewat. See kuulus Põhjamere sõitja olla üht uut reisi nõuu ette wõtnud ja tabta Weneriigi valitsuse poolest asja toetust ja osavõtmist paluda. Kirgiisi rahva kodune elu olla väga viletsal  korral, sest et nende ülemad kõik maad alama rahva käest olla ära kiskunud. Nüüd tahab riigivalitsus ka selle rahvale uusi maaseadust ja kohtuid sisse seada.