Tallinna Sõber M 37. WtteS aastaks». Tallinnas, lk. Mihkli-kun Mwal IBBZ. Kltöldstt aealeht Eestirsthwstle «sal ja liauadts. Tuleb ükskord nckdaliS wälja. Maksab Tallinnas Lindfor»'i päriate triikimajas: ,a, as st rubla, 40 kop. pool-aastas ! rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aa,tas « rubla - pool-aastas » rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehli selle aseme pealt s llsp Tellimised wöetakfe waSta: HaMuuas: Lindssrs'i pärtate trükimajas. Seteröurgis - J. S. Seetandt, H 54. Jartus - W. Just, - Nakweres: L. Wattly. Väides: A. Scidelöerg. Kapsaku--: H. Kolköerg. Lihulas: A. ZZütiuer'! poodis. Wttjaudis: E. J. Karow'i raamatupood. Knuresaares: Hh-Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad Mwad Baltiski (Baltischport liaaMelM-llopLT..) Register- Omalt maalt.- Tallinnast : .Virulase" kentsakad sõnumid Pillistwere kihelkonnast. - Prof. Koleri kiri ja Dr Veske weider kõne. ..CeSti Postimehe" .Mõni sõna" ja Sala-Sakalase k,ri Simuna kihelkonnast. Marn Eestimaal. - Dr. K. v. Wistinghansto -j. Lutheruse mälestuse pühast. Tuletõrjujate Seltsidest  Tartust: Suroaia pidu. - Pärnust: Prspst Kaehlbrandt s. Riiast: Mere õnnetus. Kuu. ramaalt - Kubernlir tagasi. Aarou Roide mõrtsukatest. Põllusaagist. Goldiugist; Korjandus Lutheruse asutuseks. Peterburgist: Kõrgeist ametuikudest. Professor Kawelini kiri. Hirmus kuritegu. Borthowist: Kuri ..uali". Shushast - Mõrtsukad. RõibiuSkifl - Harud ja hundid. -- Kowelist: Priitahtlik kanuataja  Kalugast : Põud. Srmbirskist: Orased. Khortizast Kange torm. Jekateriuoslawist: Torm. Vargas. Wilnast: Tulekahju Daakowist: Viljasaak. Tõmbamist: Viljasaak. Sumõist: Tulekahju. Jaltast - Metsa põlemine. -- Wõeralt maalt: Saksamaalt. Taanimaalt. Prantsusmaalt. - Aafrikast. Jutuleht. Omalt maalt. Tallinnast. ,Virulane" kirjutab oina Nr. 36 seeS: .Vastuseks. Mtnewal talwel juhtusiwad ajalehed ,WalguS ja Virulane teatama, et Pilliftwere kihelkonnas, Kabbala wallaS olla mõned Vene Õigeusu talunikud .enesid Lutheruse kiriku maksudest lahti kohtutelenud. See .sõnum pant Tallinna Sõbra kangeSte karjuma. Tema .tunnistas seda sõnumit mitmel ja mitmel korral waleks ja sõimast selle sõnume awaldajatd ajalehti nii palju kui .suu ja sulg wähegi andis. Meie lootfime küll, et Sõbra .selle aSja juureS tõe walekS tunnistamises ja tõe awal,dajale  sõimamises ükS kord ära tüdineb ja järele jätab ,ja meie ei hakanud ka pöörase karjujale waStu rääkima, .teadeS, et tema sellest ometi ei hooli. Et aga Sõber .selleS aSjaS sugugi oma sõimamist ega maletamist järele .ei jäta, siis awaldame siin selle aSja kohta ühe hiljema .ametliku otsuse, nagu talwel Valguses warema aja kohta .oli. Meie awaldame kohalise kohtuotsuse protokolli. miS .Kreeka õigeusu peremehi Lutheruse usu kiriku maksudest ,ja koormatest wabakS mõistab. Kohtuotsus on nõnda: ,Põltsamaal 2. Juunil 1883. .Kohtu president härra kihelkonna kohtunik J. Rathlef; .kõrwaltftjad D. Markus, G. Läänesaar. J. Kuusik. , Kohtulikku kutsumist mööda oltwad ilmunud HanS .Rattasep, HanS Naisaar ja A. Ruut kui kogukonna , asemik. .Pärast eeSaktide ettepanemist ühendafiwad kohtu liik.med  enefid Liiwi maa Talurahwa Seaduse § 587, aastast ,1860 juhatust mööda selle . otsusele: .et H. Rattasep ja teised, kellesse see otsuS puudub, maksude  maksmisest Lutheruse kiriku heakS wabakS teha on. .Seadust mööda sai see otsuS juureSolejatele, üheS Edasikaebamise kirja lubamisega, korralisel wiistl teada antud. ,Nõnda see otsuS. Et ta kohtu protokolli järele õige .on, selle eest on meie käeS kohaliste kohtu liigete nimed .kohtu pitseriga waStamaS. Peab nütd Tallinna Sõber .talwist kohtuotsust nii tühiseks, et meid selle awaldamise ,pärast ikka maletajaks sõimab ja mitmel muul wiistllai.mab,  stiS olgu nüidine kohtuotsus tema laimu ja sõimule ,natukenegi tagafi tõrjujaks. Peale selle kohtu otsuse oleme .meie ka mõnda patenti lugenud, ja woikfime neid awal.dada,  kuS seaduse põhjusel keelati, et Kreeka Õigeusu , talunikude käest Lutheruse usu kirikule mingisugufid mak,sufi  ei wõt nöuuda." Meie palume lugejaid, ,Tallinna Sõbra" Nr. S, selle aaSta PaaStukuu 4. pääwast, uueSte järel lugeda ja ise otsust teha, kaS meie seal ,sõimanud" ja ,waletanud". wöi kaS aSja asjalikult seletanud oleme. ASja asjalikult  seletada tahame meie ka fiin. Kui Sakalased ja nende .Virulane" ja ,Virulase" talwtsed ja suwised kirjasaatjad sellest seletusest midagi leiawad, mis nende kohta nagu ,sõimamine" wälja näitab, stiS ei wõi meie parata. Mitte meie ei ,sõima" neid, waid see asi ise, nende oma tegu. ,Virulase" kirjasaatjad ütlewad ennast talwel tõtt rääkinud olema ja püüawad seda ühe kohtuotsusega tõeks tunnistada, miS ligi pool aaStat hiljemini mõistetud on wõi olla. Kallid Sakalased: —> KaS olete Teie ise peast natuke segased, wöi kaS peate ,Virulase" lugejaid  wõt koguni meid segapätsekS?— Seda ,talwist kohtuotsust",  millest nüüd tagajärel kirjutate, seda ei olegi, seda ei wöi olla. Seda Teie waleiate. Kui see otsuS juba talwel mõistetud oli, fiiS ei olnud tarwiS, seda suwel uueSte mõiSta, ja seda ei oleks ka ükSki kohus teinud, waid oleks kohalise Politsei läbi oma .talwist otsust"  täita lasknud, kui kohtukäijad seda ise heaga läita ei tahtnud. Talwel ei olnud ka weel mitte kõige kiriku  maksude pärast kusagil kaebatud, waid üksi aga selle wetke raha maksu üle, mida Kabala wald, kanade asemel, kirikuõpetajale maksab. Selle üle on meil uõtatawamad  sõnumid, kui .Virulase" kirjasaatjad ehk teised Sakalased anda wöiwad, nii .õigeusulised" nemad muidu ka iganeS on. Kui siis .Valguse" kirjasaatjad talwel kirjutasiwad: . kuidas Kabala walla õigensku pärts-ostjail ja rendi peremeestel see õnn tuli, et kõik Lutheri kiriku wilja maksust priiks mõistetud saime" siis waletasiwad nemad, sest nemad ei wõinud juba talwel ühest kohtuotsusest  rääkida, mis wast järgmisel suwel mõistetud sai —- kui see mõistetud on. Nemad et ole stiS selle, suwel mõistetud otsuse kuulutamisega muud ühtigi teinud, kui aga ise awalikult ja kirjalikult tunnistanud, et nemad talwel waletasiwad. KeS ükS kord waletanud on, seda teine kord enam ei uSta. Juba sellepärast ei wõiks meie ,WirulaSte" kirjasaatjate juttu ka nüüd usaldada, aga meil on weel teised, asjalikud põhjused, millest näeme, et see Virulase" suwine sõnum ka mäletatud on, niisamati nagu tema talwine  sõnum waletatud oli. Kõige pealt tunnistab awaldatud  kohtu protokoll ise nende juttu waleks. Selle protokolli lõpul seisab: ,Seadust mööda sai otsuS juuresolijatele,  üheõ edasikaebamise kirja lubamisega, korralisel wiifil teada antud." Kui siis Õigeusu talunikude" wastafed protokolli  wõtfiwad ja edasi kaebafiwad, siis ei ole see asi jo mitte weel lõpetatud, waid on weel pooleli, on kõikuw. Kuida nemad siis ühest ksikuwast protsessist, kui ühest wõidetud protsessist kirjutada ja kiitleva wöiwad? Nemad hõiSkawad enne aegu, nemad waletawad. Juba enne oleme meie seletanud ja tähendame ka nüüd lühidelt selle peale, et , Kreeka Õigeusu taluni kude " ega teiSte talunikude ja teiste Mkude" käest keegi meie Ewang.-Luth. usutunnistuse maakirikule midagi pärinud et ole, waid üksi aga talukohtade pealt ja teiste kohtade pealt, olgu need kohad Lutheraanlaste wöi Sakalaste käes. Kiriku maksud saawad talukohtade pealt, kõige Vallimaa  maa ja pinna pealt maksetud. Need maksud on üks osa, miS Gwang. Luth. usutunnistuse kirikul kõige Vallimaa  maa ja pinna külgeS on. Need on meie maakiriku omandus ja, kõik omandus peab puudutamata  jääma", ütleb meie Keiser, kes just niisamati meie kiriku kaitseja on, nagu kõige teiSte seaduslik asutuste kaitseja nendel maadel, miS Tema riigi piiretes seisawad. Selle peale mõtelgu Sakalased ja teised, keS oma salanõude  korda saatmiseks rahwa sekka ekfitawaid wale ju ttusi saata himuStawad! Peaks meie maakiriku maksude poolest midagi muuta tahetama, stiS et seisaks see suur asi küll mitte Psltsama Klhelkonnakohtu otsusetegemise all, waid meie kodumaa seaduslik eestseisus ja riigi kõige kõrgemad ametnikud saakfiwad  selle üle nõuu pidama. Seesugust juttu, mis ,Virulane",  ,WalguS" ja teised seesugused räägiwad, wöib üksi Sakalaste kottpime ,meie rahwaS" uSkuda, mitte aga EeSti rahwaS. Kui Psltsama Kihelkonna-kohuS üht seesugust otsust teinud on, nagu ,WkulaSte" kirjasaatjad räägiwad, stiS on see kohus eksinud ja fee otsus saab ülema kohtu poolest ümber lükatud; selle peale wöiwad Sakalased julged olla. Kui Kabala walla .Siget-usku päris-ostjail ja rendi peremeestel"  seaduslikult midagi nende maksude wasta rääkida oli, mis nende kohtade pealt - meie maakirikule maksetud saawad, siis ei wöinud see asi mitte .Liimi maa Talurahwa  Seaduse Z 587" järel, ega ühegi teise üleüldise seaduse ega /patenti" järel seletatud saada, waid see pidi nende k on tr akti de järel seletatud saama. Oliwad nemad kontraktides .neid maksusi, tegusi j a koormaid" oma peale wõtnud, .mis nüüd nende kohtade peal seisawad ehk edaspidi seaduslikul  teel nende kohtade peale pandud  saawad", siis peawad nemad neid maksusi, tegusi ja koormaid maksma, tegema ja kandma, olgu nemad Juntid  wõi Sakalased ja olgu need koormad kelle heaks iganes tahes. Kui nende kontraktides seda aga mitte ei seisa, siis wöiwad nemad, kuida asja leitakse, neist maksudest, tegudest ja koormatest wabastatud saada. Need langemad aga siis selle peale, kes nendele neid kohtan müüs ehk rendi peale andis, sest tema ei wõinud midagi ära müia ehk wälja rentida, mis tema oma ei olnud. Kui selles asjas siis midagi waidlemist on, siis ei ole see waidlemine  mitte Ewang.-Lutheruse usutunnistuse kiriku ja .Kreeka Õigeusu talunikude" wahel, waid ühel pooilel müija ehk wäljarentija, teisel poolel ostja ehk rentija wahel. Meie maakirikul ehk kirikuõpetajatel ei ole sellega ühtigi tegemist, nemad peawad seda saama, mis nende seaduslik omandus on, ja kohalikud kohtud ja koguduse walitsused peawad selle eest hoolt kandma et nemad seda saawad. Ja üksikud kirikuõpetajad ei tohi seda mitte pärimata jätta, sest nemad ei tohi mitte midagi ära kinkida ehk hooletuse sisse jätta, mis mitte nende oma ei ole, waid kiriku oma on. Nemad wöiwad küll oma sooja käega üksiku inimestele kinkida mis tahawad, aga terme kogukondadele  ametlikult ja jäädawalt kiriku warandust kinkida, seda ei tohi nemad mitte. Kuida juba tähendatud, meil ei ole usaldust selle .Virulasele" saadetud sõnumi kohta. Sakalased näiwad siin jälle üht weiket segadust wöi .wigurit" teinud olema, mis nende acwates .tark" olla wöib, tõe poolest aga küll muud ei ole, kui wilets kawalus ja rumalus. Meie saame selle aSja üle ustatawalt poolelt seletust paluma ja seda siis oma lugejatele kuulutama. Niikauaks jä üleüldse on meil aga üks tõsine sõna neile ringkondadele rääkida, kes .Virulase", .Valguse" ja teiste seesuguste torude läbi ekfitawaid sõnumid rahwa sekka saadawad. Nemad arwawad seda nende Baltimaa kodauikude kasuks  tegema, kes meie maakirikust lahkunud on, ehk weel lahkuda tahawad. Nemad eksiwad aga raskest ja teewad seda just oma kaitsealuste kahjuks. Esiteks ärritawad nemad  oma kaitsealuseid midagi pärima, mis peale neil tõe poolest mitte wähemadki õigust ei ole, ka siis mitte, kui ehk kiriku maksusi nende kontraktideSse üles panna unustati.  Nemad ei ole oma kohtade eest rohkem ostuhinda maksnud ega maksa rohkem renti, kui teised ka. Nende kohtadega ühes oma peate wõetud maksude kautamist tagajärel  pärida on ü! eko hus on wõera oma ih al - damine, miS üksi roojasest südamest tulla ja roojastatud  südames paika leida wöib. Kes neid ülekohut pärima eksitab ja kihutab, fee wõerutab neid tõe ja õiguse tundmisest,  see roojaStab nende südant. Seesugused ülekohtused  tõrelemised ja kiustlikud waidlemised teewad aga ka koguduste walitsuStele suurt tüli, flgitawad wiha wallakoguduSte  liigete wahel ja nimelt nende liigete