näitawad sealsed parteid enne walitemifi ommetegi tarwiS tarwitada olewat. Madagaskari kulud on parlamendi poolest suure healte enamusega lubatud ja sellest wõib näha, et Ferry Brisson'! partei praegugi weel ksige suurem jõuu-mees on ja wissiste ka pärast saadikute uueste walitemist  selleks jäema saab. Prantsuse tähtis ajakiri „Temps", kelle sõawäe uuendusteZuurimist Saksa poolt imeliku kõlaga wastu wõeti, on oma ütelust nüid ka õiendanud ja seletab, et tema oma mõttid ühe Saksa ajalehe järele, mis Hannoweris wälja käib, kokku wõtnud, ega aru ei wõiwat saada, kuidas selle üle »Norddeutsche Allgemeine" sõakära  wõib tõsta. Saksad ise omas sõawäe tegewuses naitawat palju ähwardawamat külge, nad on hiljuti weel Prantsuse piiril olewat 15 sõawäe jagu suurendanud, midas kõik Prantslane wagust pealt piab waatama, aga kui neile sõnakese wastu ütled, fiis kärawad warsti sõast ja tegewat tuld piiri peale! Londonisse on Afghanistanist jutt tulnud, et SulfagariS  Afghanid oma sõawäge on rohkendanud, mispärast Wenelane ka Pendshdehse enam sõamehi ja moona juure saatnud. Sedawiifi näitab pia-aegu küll, et rahust senni kõwaste räägitakse, künni Aastas mõõkadega lööma hakatakse.  Inglane tahab Kandahari, see on Afghanistanimaale,  oma sõawäge umbes 20,000 meest laagrise saata. Töiselt poolt kõneldakse jälle, et nõnda pia kui see sünnib, fiis ka Wenelane Herati linna oma alla saawat wõtma. Ikka wastastiku iigindatakse samm sammult ükstõisele. Inglise praegune ministeerium tahab Türgi sultaniga  lepitust teha, et see Aasta ja Aafrika asjus tema nõuusse lööks. Kirjalikuist katsetest ei tulnud midagi wälja ja saadeti seepärast Londonist saadik Wolff Konstantinoopelise,  kes seal suu sõnal neid asju pidi toimetama.  Türgi walitsus ei wõi aga wisstste mitte Jnglisega  sarnasid lepinguid teha, mis töiste suur-riilide wastu käiwad ja et Konstantinoopelis ka selle peale ei mõteldagi, paistab sellest wälja, et Türgi sõaministeerium hiljuti weel Kruppi suurtüki wabrikust palju suurtükka on tellinud, kellega Dardanellide merekitsuft tahab wal- wata ja kinni hoida, et sõa ajal wõerad riigid oma sõalaewu  Musta merde ei saa saata. See punkt ollagi see, millepärast Inglasel wõimalik ei ole Wenemaaga sõda algata ega pidada, sest Aastas üksi, seal kmwal maal, oleks mere kullil warsti hing kinni. Kirja wastused. 322) C. L. Krimmis. Olge terwe! 323) H. R. Wenemaal. Teie pahandamise!» on ilmaaegu, sest mere oleme neid juba ära saatnud. 324) J. L. P—. Saame Teile pärast oksjoni päewa teatama, niis kõneldud tööst saab. 325) J. J. E—. Wist ei saa meie enam mahti trükkida. 326) S—. Lätimaal. On lehese mahutud. 327) J. S. A—. Tänuga tarwitatud. 328) K. A. S-J—. Olge terwe meelespidamise eest 329) —a—. Teeme mis ial wõime. 339) A. P. W—. Meie ei saada lehte mitte mehiti, waid need saamad ühtepuhku, kes maksnud, ega töistele ci ole meie enam saatnud. 331) Th. K. S—Tänuga tarwitatud. Mõeldud kirja kohta oli wastus ka, aga Teie olete teda wast tähelpanemata jätnud. 332) J. L. W—. Saame soowi täitma. 32. Sakala. 1885 Aowoasso H,SWsxow. 2. ILSS r. Trükitud F. Feldt'i juures Viljandis. Kuulutused. W»- Sum Msjon mitmedest kaupadest ja asjadest, Keede ja jaupiieul 23. ja 24. Augustil, enne lõunat kell 10, kohe maksetawa hinna eest, aidas minu hoowi peal. IR. Ii Wiljandis. Taewere Kogukonna kohtu poolt saab seeläbi kuulutud, et Taewere kohtumaja juures 28. Angnstit f. cr. 5 hobust, lv karilooma, l jiga ja palju muud talu kraami ning põllutöö riistu oksjoni wiist äramttitud saab. Taeweres, 27. Juulil 1885. Kogukonna kohtu nimel: Peakohtumehe asemik: Karl Põdder. U 365. i H. Kärik, kirjutaja. Roosamõisa rentnikul Lensiu'il Rõuge kihelkonnas on «13 head talukohta U ja mõisa wiilja rentida, kus 700 wakkamaad põldu. Järele küsida sealsamas. Et kadunud Wiljandi linna kaupmehe C. G Petersoni päranduse ja konkursi asjus mitmed wõlauskujad seda soowi on awaldanud, et nad seadusliku õiguse põhjusel, ise üht konkursi  kuraatorit wõiksiwad walida, siis saamad sellepärast Wiljandi linna raekohtu poolest kõik õndsa kaupmehe C. G. Petersonsi wõlauskujad tellitud ja kutsutud, 14. Augustil s. a.' kellu 12 enne lõunat mõlauskujate koosolemisele siia raekotta tulla, et ühe konkurfi-kuraatori walitemist  mõiks ette wõtta, peale seda arwab raekohus,  et need wõlauskujad, kes koosolemisel ei ole, siit poolt tellitud konkursi-kuraatori hra. õuekohtu-adwukadi R. Schoekersiga rahul on. Wiljandi raekohtus, 12. Juulil 1885. Bürgermeister: J. Werncke. w 1079. 1 Notr.: A. v. Kieseritzky. Üks Wene koolitaja Preili soowib Wenekeele tundisi ja ka selles keeles rääkimise harjutusi anda. Järele küsida F. Feldtsi raamatu- M kaupluses Wiljandis. Nahwa kirjakogu. WM iINSe mm. Algupäraline romaan Eesti miuewikust. Wäljaannud J. Järw. Annete wiisi F. Feldt'i raamatukauplusest saada. Kiriutaia, kellel ka head tunnistused on ette näidata, soowib vallakirjutaja ehk sea- abi kohta. Lähemat teadust annab hra. F. Feldt Wiljandis. eega teadustan, et mina igal laupäewal Tamastll lljlteejils lõuna kellu l 2 künni õhtuni köiksugusid haigeid wastu wõtan. Ühest kahtlasest inimesest on iiks MU hobuse shleid ära 'wõetud ja wõib omanik neid kätte saada Sürgaweres Mudis te kõrtsipidaja Peeter Martenson'i juures. i HiW Treffktn neljaklaßline kool Tartus. I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementarõpetusest kuuni klassika ning reaalgümnasiumide  kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse  astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saamad tarwilikudes  asjades iseäralikult ettewalmistatud. 11. Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud a) klassika ning d) reaalgümnasiumide kolmandasse klassi, e) apteekri õpilase, 6) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) priwat-elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat-elementarkooliõpetajad, kes ammetis on, on Väeteenistusest priid. 111. Kooli wastuwötmine. Peale linna koolide kaswandikkude saamad ka maalt Eesti- ja Wene koolide õppijad sinna klassi wastu mõetud, kuhu nende teadused lubawad ja otsekohe gümnasiumi kõrgema klassidele ette walmistatud, ilma et kaswandikud sunnitud oleks wõera keelte kätteõppimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. IV. Koolis õpetasid: 1) Gümnasiumi ülem-kooliõpetaja kollegienrath kandidat W. Specht; 2) gümnasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer; 3) Tartu Saksa-Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) gümnasiumi ülem-kooliõpetaja kandidat Lundmann; 5) gümnasiumi ülem-kooliõpetaja Pio-Ulsky. Koolimajas elawad kaswandikkudega: 6) Geometer J. Tülk; 7) stuä. xliii. J. Jõgewer; 8) kodukooli-õpetaja T. Grünberg ning 9) kandidat H. Treffner. Turnimise tundisid andis Tartu turnimise majas stuä. ttieol. G. Punga. V. Kaswandikud, kes koolis ülespidamist soowiwad, elawad ja öpiwad siin 5 kooliõpetaja ülewaatamise all. Kool hakkab 8.. Augustil. Lähemat teadust kooli kohta antakse-kirjalikult ja suusõnal. Uusi kaswandikka wõetakse igal päewal wasta kellu 12 —2 keskpäewal Schrenki majas 2, hobuse uulitsas (kiwisilla ligidal). Tartus, Juulil 1885. Koolidirektor Mvefsner. 0000000001000 o o o o »>G Wardimõisa Raestewaldi kiwilöõwilt on igal ajal heaid DM" teUrskrwcr saada. Tähed saamad antud ja maks wastu wõetud Rimmo metsahärra  juures ja Hardi ja Loodi mõisates. i »>«» G oo ooioo 00000000 üks naesterahwas, kes söökide Valmistamises osaw ja kellel head tunnistused ligi, leiab kohta. Järele küsida Lang'i siidipoes Wiljandis. Witiandi Kesti Möllumeeste Seltsi poolt toimetatud Koduloomade, põllu- ja käsitööde Aäilus saab 17 , 18. ja iv. Augustil s. a. ' ärapeetud.