mese õpetuse saanud, Eestirahmaga õnne ja rõõmu maitsenud, Eestirahwa seas tööd teinud.  Kuidas wõiksin ma seda ära unustada, mis minu ihu ja meri on! Elagu Eesti keel, elagu Eesti isamaa!" Just nagu wälgu mäega tungisiwad need sõnad igamehe südamesse ja sundisiwad igameest kõnelejaga kõige kõrgemas waimustuses ühes hüüdma. Ja oma tänu awaldafiwad piduosalised niisuguse mehise tunnistuse  wasta sellega, et nad Hurt'i alaliste hurraadega kolm korda ülesse tõstsiwad ja õige mitu korda järgestiku  laulsimad: „Ta elagu!" Tähtsa kõne pidas terwisejoogil ka mõisaomanik H. Wühner. Tema rääkis ühendusest ja ütles nimelt: Mõndagi, mis kindel meie juures näidata olewat, ei olla muud kui kõdu. „Kudas wõid sa uskuda, mu rahwaS", ütles ta, „et sa seisad, kui sa oma rinda lõhud ja oma liha haawad! Ühel meelel pead sa olema ja ühel meelel wastäliste wasta panema. On keegi sinu enese waenlane, aga käib ta sinuga ommeti isamaa püüdmistes ühte teed, siis unusta, mis sinu ja tema wahel ja astu temaga ühes koos wäliste wastaste wasta. Elagu sellepärast  alati Eesti ühendus!" Terwisejookide juures peeti meel mitmed lühikesed kõned, kelle sisu meil aga siia mitte mõimalik ei ole üles panna. Kui meie lõpetuseks meel korra üleüldise koosoleku  peale tagasi waatame, siis peame rõõmuga tunnistama,  et osawõtmine õieti elaw oli: kokku oliwad tulnud umbes 150 inimest. Soowime, et osawõtmine  Eesti Kirjameeste Seltsi koosolekutel ikka nii elaw oleks ja kõik, kes sell korral wõerad oliwad, töisel korral liikmeteks heidaksiwad! /Tallinnast. Uuest naisterahwa näputöö kovkist Tallinnas on sealsed Saksakeele ajalehed mitmel korral jutustanud. Selle kooli asutaja, lesk proua Natalie Pehrna, on Septembri alustusel ka / ühe näituse neist töödest teinud, keda seal koolis õpe- H takse, ning Saksakeele ajalehed kirjutawad suure kiitusega  neist näituse asjadest. Proua Natalie Pehrna on enne Klausson-Kaasi juures wälja õppinud ja siis oma kulu peal Soomemaal Wiiburi linna sealses käsitöö  koolis edasi õppinud, nii et temal kõik tööd tuttawad  on, mis praegu sarnastes koolides õpetatakse. Tallinna naisterahwa näputöö kool seisab Ministeeriumi  walitsuse all. Järwe maakonnast. Keiserlik tänu. Koeru kihelkonnakooli õppijad oliwad Keiserliku Majesteedi 25. aastase walitsuse juubelipäewal oma tänu ja alanduse  tunnistuse Keiserliku Majesteedi kätte saatnud, mille peale nad sisemiste asjade ministri herra käest nüüd 13. Septembril järelseiswa Kõige Kõrgema wastuse  kirjalikult tagasi on saanud: „Kõige armulisem Majesteet ja Keiser on Kõigekõrgemalt „käsku annud, Koeru kihelkonnakooli õppijaid „nende kõige alandlikuma tänutunnistuse kirja „sees awaldatud kõige alandlikuma armastuse „ja truuduse tunnistuse eest Kõigekõrgemalt „tänada." Koeru kihelkonnakooli koolmeister on W. Duglas. Mast. Uueks kindralsuperintendentiks on mõisnikute maapäewa peal konsistorialassessor Girgensohn  Pärnust walitsetud, mis sõnum wist iga meie lugejat rõõmuga saab täitma. Töiseks kanditadiks  on Audra kirikherra praost Kählbrandt wist üksi sellepärast walitsetud, et ainult ülemõpetaja Girgensohn  kindralsuperintendentiks peaks saama. Peeterburgist. Zensuri walitsuse poolt ei ole sellest ajast saani weel ükski ajaleht ähwardusi saanud ehk kinnipanemise alla langenud, kus Abasa zensuri walitsuse ülem on. Ajakirjadele on suur priius antud, nii et nad igast asjast keeluta kirjutada wõiwad. Nagu Wene ajalehed jutustada teadwad, pidada seda priiust seaduslikult weel suuremaks määratama  ja nimelt ka kubermangudes weiksema ajalehtedele  sedasama priiust antama, mis päälinna ajalehtedel  juba on. Edespidi pidada ajalehtede wäljaandjad üksi selle eest wastama, kui midagi pahandust sünnib, aga ajaleht ei peata enam kunagi seisma pandama ehk ära keelatama. Kindral Todleben pidada oma kindralkubernäri  ametit Wilnas maha jätma ja ühe kõrge sõawäe ameti peale saama. Akadeemikus Wiedemann on 16. Septembril  oma 50 aastast õpetatud mehe juubeli püha pidanud. Ferdinand Johann Wiedemann on aastal 1805 Haapsalu linnas sündinud, kus tema isa Magistrandi  kirjutaja oli. Aastatel 1824 künni 27 studeeris  Wiedemann Tartus seadusetundjaks, uuris aga seal kõrwal nimelt wanu keelest ja lõpetas oma õppimist  uniwersiteedi peal gümnaasi ülema koolmeistri eksami tegemisega. "Siis oli ta enne Miitauis ja pärast Tallinna gümnaasiumide peal koolmeister, kus ta Soome keeltest mitu teaduse raamatut wälja andis, mille peale ta Peeterburgi akadeemika liikmeks sai. Juubelipäewal oliwad kuulsat meest mitme seltsi saadikud  teretamas, nimelt Õpetatud Eesti seltsi poolt professor  Leo Meyer ja Eesti Kirjameeste seltsi poolt kooliõpetaja G. Blumberg. Tartu uniwersiteedi poolt sai akadeemikus Wiedemann selle suurekooli auutohtriks  nimetatud. Jumal andgu, et meie kuulus keeleuurija  weel kaua meie keele ja üleüldse maailma teaduse  kasuks elaks ja tööd wõiks teha! Armuannid. Igaüks mäletab seda juhtumist  elawalt, kuidas Jumal 5. Weebruaril imelikul wiisil meie armulist Keisri Herrat kurja nõuu eest hoidis, millega talwepalleis Tema kalli elu kallale tungiti. Et selle hirmsa teu läbi hulk inimesi õnnetumaks,  surmatud ja haawatud saimad, teame ka. Nüüd on nende heaks armuandisi korjatud ja on kokku tulnud 88,325 rubla 61V- kop. Sellest summast pannakse 20,000 rubla intressi peale, ning jagatakse need intressid iga aasta 5. Küünlakuu päewal õnnetumatele  ära, ka pühitsetakse seda päewa kui tänu ja mälestuse püha. 3000 rubla eest ehitatakse nende haudade peale, kes surma saiwad, mälestuse sammas üles. 64,500 rubla jagatakse õnnetumatele nõnda ära: 15 raskeste haawatud ühes nende perekondadega, kes surma saiwad, saamad 30,000 rubla, igaüks 2000 rubla; 10 wähem haawatud saamad 10,000 rubla, igaüks 1000 rubla, 18 kergeste haawatud 12,600 rubla, igaüks 700 rubla ja 23 haawatud, kelle haawad pitkemat haigust ei sünnitanud, 9200 rubla, igaüks 400 rubla. Peale selle saamad need wahid, kes mitte haawatud ei saanud, 54 meest 5. Weebr. 1880 mälestuseks  igaüks 50 rubla kingituseks. 825 rbl. 6l kop. jääb kulurahaks. Kõik tulewased annid lisatakse kapitali  juure. A .) Umbes ü kuu eest jõudis mana kulunud riietes mees raudtee peal Peeterburgi.  Tal ei olnud muud kaasas, kui üks weikene käekott. Kuna ta enesele uut piletit muretsemas oli, hoidis üks pakikandja tema käekotti ja sai selle eest wõera mehe käest 1 rubla jootraha. See pani mehe mõtlema ning ta andis seda ühe raudtee politseiametnikule  teada, kes wõera mehe wahi alla pani. Käekotis leiti kõiksugu lõhkumise rohtu, mässamise kuulutusi, ärakeeletud ajalehti j. m. Mitu kuud oli mees wangis, ei annud aga oma nime ega muud üles. Wiimaste päewade sees aga tunnistas ta kõik üles, keS Nihilistide päämehed olla, kuidas see selts sisse seatud on, ja kuidas ta raha muretseda ja pruukida,  ning nimetas wiimaks ka talwepallei hirmust õnnetust ja selle alustajat, kes aga juba politsei käes olla. Pärast ülestunnistust poos ta ennast wangikojas  üles ning jättis kirja järele, kelle sees La ennast ütleb sellepärast ära hukanud olewat, et ta oma seltsi saladusi ülesandes oma sõna olla murdnud. Uus prohwet. Peeterburgis elab üks Jssajew,  kes umbes kahe aasta eest ennast prohweti ütles olewat, kes taewast saadetud olla, inimesi Kristuse jälletulemise wasta ette walmistama. Tema jüngrite arw kaswis ruttu, ning ühel päewal kuulutas uus Ristija Johannes, keda ta ennast arwab olewat, et Kristus sell ja sell päewal ja tunnil taewast maa peale saada tulema. Kõik Jssajewi jüngrid walmistasiwad  endid selle päewa wasta; nad müüsiwad kõik ära, mis neil oli, ka Jssajew müüs oma waranduse ära, ja jagas teda waestele, ning kõik ootasiwad pitkais särkides Õnnistegija tulemist. Kui nüüd tähendatud päew otsa minemas oli ja oodatawat ei tulnud, hakkasiwad jüngrid nurisema ja omast meistrist lahkuma. Kõigest üheksa jäiwad temale truuiks, kellele ta weel praegu jutlust ütleb ja ette kuulutab. Jssajew on wanapoole mees, kes enne ühes riidewabrikus tööd tegi ja pärast wabriku ära ostis. Tema naine usub tema kuulutusi nagu Jumala sõna. Iseäralikus kambris peab ta laua ääres istes oma jüngritele jutlust, kes tema ees pinkide pealt kuulatawad. Kui mõni wärs lauldud on, loeb ta ühe lühikese palwe ja jääb siis wait. Umbes 5 minuti pärast kõlab prohweti kärisew heal läbi kambri waikuse. Ta räägib nüüd hulk sideta sõnu, kellest keegi aru ei saa, mis aga kaks pealtkuulajat  hoolega üles tähendawad. Pärast seda peetakse  jälle palwet ning kõik lähewad kodu. Neil päewadel on prohwet Jssajew neli raamatu täit ettekuulutusi metropoliiti Jsidori kätte annud, kes nad jälle waimuliku  akadeemia rektori kätte läbi waadata saatnud. Nendes raamatutes kuulutab meie prohwet õigeusu kirikule hukkasaamist ette, kui ta mitte ümber ei pööra ja tema kuulutuste järele ei tee. Wiiburgis on hiljuti kange kõue ilm olnud. Õhtu kella 8 ajal on hakanud nii tihedaste wälku lööma, et taewas sellest küljest järjest nagu tulemeres seisnud. Alles poole 9 aegu oli esimest kõue mürinat  kuulda ning warsti käisiwad tuleleek ja pauk ükstõise  järele. Linna ligidal ühe mõisa peal lõi pikne mõisa omaniku ja tema naise wahele, kes parajaste õhtusöögi lauas istufiwad, nii et mõlemad uimaselt maha langesiwad. Ülesärkades katsusiwad nad peasta, mis weel peasta oli, maja aga põles maani ära. Karujaht. Jäkjärwe kihelkonnas lüksiwad kaks noort talupoissi püssiga metsa ja tuliwad ühe koha peale wälja, kus koera haukumine neile karu talwekorteri kätte näitas. Ilma kartuseta laskis üks pois oma püssi, mis haawlitega laetud oli, selle koha peale tühjaks, kus ta karu arwas pesas olewat. Kohe pärast pauku kargas üks suur karu nähtawale, ajas ennast tagumiste jalgade peale püsti ja tahtis oma waenlase kallale jooksta. Sell' silmapilgul laskis töine pois, aga ka asjata. Wihane elajas pööris ennast nüüd selle poist poole ja pois ei saanud muud enam teha, kui pistis oma püssi lae karu lõugade mahele. See oleks küll VKHe aidanud, kui töine pois temale mitte appi ei oleks tulnud ja karule oma kirmega  pähä ei oleks löönud, nii et loom surnud maha langes. Waewalt oliwad poisid sell wiisil hirmsa looma küüntest peasnud, kui nad Korraga töise karu metsast wälja nägiwad tulewat. Õnneks oli see karu palju weiksem kui esimene, ka ei näidanud tal Võitlemise  himu olewat, sest ta pani plagama. Koer aga oli järjest ta kannul ja kintsudes kinni ning ei lasknud  teda selle läbi mitte ruttu edasi jõuda, nii et talle esimese karutapja järele jõudis ja ka temale kirme hoobiga otsa tegi. Et mõlemad poisid oma jahiga rahul oliwad, wõime arwata, sest iga tapetud karu eest makseti 200 marka wõidupalka. Moskwast. Hundid on selles kubermangus õige ülekäte läinud, nii et inimeste juures juba hirm Valitsemas on. Hundid wiiwad seal ka lapsi ära, ning hiljuti alles olla nad ühe 7. aastase poisikese lõhki kisknud ja palju lambaid ja ühe lehma ära murdnud. Uus katse. Moskwas räägitakse praegu sellest, kudas riigiwastalised uueste katsunud Moskwa- Kurski raudtee alt maad õõnseks kaewada. Katse on just sellesama koha peal olnud, kus mullu aasta raudtee  üles lasti. Üks politseiametnik olla seal ühes majas, mis õige raudtee lähedal seista, sügama augu mõi kaewanduse ning selle kallal kolm meest kaewamas leidnud. Mehed ütelnud, et nad kellert kaewada. Politseiametnik andis seda oma ülemale kohe teada, ja see saatis jalapealt mehi kinni wõtma; kaewajad aga oliwad nagu tina tuhka kadunud. Kaewandus waadati läbi ja leiti ta raudtee alla minema maaaluse  käigi hakatus olewat. Jekaterinoslawist. Hirmus maru on selle linna lähikonnas küladele ja majadele palju kahju teinud,  iseäranis aga seal seisma jalawäe laagrile. Kange tuul wiis kõik telgid, mis linasest riidest ja sellepärast wäga kerged on, taewa alla, purustas laudadest hooned  ära, kus köögid, magasid zc. oliwad, ja wiis asjad  tormi kiirusel edasi. Ka palju soldatid saiwad seal wiga külge ja mõnedel on koguni luud katki murtud. Kahju on wäga suur. Ka Astrahani linna ligidal on kange torm möllanud ja palju laewu ning lootsikuid Wolga jõel ühes hulga wilja, kalade ja puudega, kellega nad täidetud  oliwad, wee põhja matnud. Kirja wastused. 452) K. P. U.-K—s. Oleme, nagu näete, mõlemaid peaaegu 1 täitsa muutmata tarwitanud. 453) A. W- P—s. Täname wäga, ehk küll ruumi puudus mitte täitsa trükkida ei lubanud. 454) P. W. N—s. Ei maksa seesugust tühja juhtumist ajalehes kuulutada. 455) K. L. T—s. Saame ehk tarwitama. 456) M. P. R—s. Sellesamast juhtumisest oli meile ka töine kiri tulnud, wõime aga paljalt lühidelt jutustada. 457) J. O. K—s. Sellest asjast on ka juba räägitud ja on teda ka juba sagedaste tarwitatud. 458) M. U. K—s. Täname wäga! Saame Teie kirja terwelt trükkima, sest et siin lühidelt ja osawalt kokku on wõetud, mis meile seda kirja sees pitkalt ja laialt on tunnistatud. 459) K. K. L—s. Teie kaebate selle üle, et suurtel Keisri pühadel jumalateenistust kirikus ei ole peetud, ehk küll rahwas seda soowinud.  See on kahetsemise wäärt külmus küll! 466) J. B. T —l. Saame ehk tarwitama. 461) A. R. T—s. Saame tarwitama, aga peame muutma. .. . .4t>2) JK. J—s. Teie sõnumeid saame tarwitama. Sellest näete ka, et kork katte oleme saanud. 466) A. R. T s. Teie kirja pidust wõime lühidelt tarwitada. - . . M. K. Need on tõeste hirmsad asjad, mis omast opetazast jutustate. Aga nad on nii liig imelikud, et meie Teile paljalt  nõu wõime anda, kõrgemal kohal kaebdust tõsta. 465) M. K. K—s. Saame rõõmuga awaldama, ehk küll lühendannst  natukene tarnns läheb. 466) A. S. K—s. Seesugust halba eeskuju ei maksa rahwalc ette panna. .46?) T. A. J. W—s. Toist „Nalja Marti" saame hea meelega  trükkima. .. .466). J- N. K -s. Täname wäga. Meile on selle asja kohta nn palju kirju tulnud, et mitte kõiki trükkida ei wvi. ? i wallawanemat nõnda wöeriti on walitsetud,  sus woite seda asja kohtu kätte anda. . 3- O. U—s. Teie kirjas ei leia meie midagi nudist, mis juba jutustatud ei oleks. Mis Teie waleks ajate, seda tunniStawad töised  ustawad mehed tõeks.