Sakala 27. Wiliaudis. 4. Juulikuu paetval 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Eestirahwa saadikud Peeterburgis. ii. l6. Juunil saiwad saadikud ministri herra käest kirjateel teadust, et neid Keiserlik Majesteet 17. Juunil GatshinaS wasta saaks wõtma, mille tarbeks ka iga saadiku nime peale kirjutatud kaart ligi oli, kellega üksi wõimalik oli ette lastud saada. Aga mõned takistused tuliwad wahele, ning sellesama päewa õhtul wõeti kaardid jälle tagasi. Neljapäewal 18. Juunil saiwad siis saadikud uued kaardid ja kirja ministri herra käest, et neid Reede kella 12 ajal 'Peeterhowis wasta saaks wõetud. Saadikud pidasiwad  nõuu, Reede hommiku kella 9 ajal aurulaewaga Peeterhowi sõita, aga õhtu enne seda kella 10 ajal tuli Peeterhswist ametlik kiri, kus soowiti, e 5 saadikud  töisel hommikul kella 9 ajal raudteega Peeterhowi  sõidaksiwad. Nimetatud tunnil oliwad saadikud töisel hommikul kõik raudtee jaamas koos, üksi saadik C. Romm puudus weel, kes äkitse haigeks oli jäänud, ja „Wanemuine" saadik Müller, kes aga weel töise rongiga õigel ajal järele tuli. Saadikud wõtsiwad ühe esimese klassi wagongi, kuS nad täitsa eneste keskel oliwad, muud kui üks „Golos'i" ajalehe kaastööline oli nende palwe peale nende seltsi istunud. Nii sõitsiwad siis Eestirahwa  saadikud selle tähtsa silmapilgule wasta, kus nad oma armast Keisrit ja Keiserinat palest palesse näha pidiwad saama ja oma rahwa soowimisi ja tundmist  Neile alandlikult awaldada wõima. Ligi tund aega kestis sõit, künni Peeterhowi jõudsiwad. Siin aga sündis ootamata lugu. Keiserlikud tõllad oliwad saadikuid siin ootamas, kuhu nüüd saadikud, kellest pool osa frakis, pool osa taluriides oliwad, sisse istusiwad ja siis pallei poole sõitsiwad. See sõit kestis tükk aega, sest Lee raudtee jaamast künni pallemi on kaunis pitk, kõige Vähemalt paar wersta. Pallei juures sõitsiwad  saadikud ühe pallei Liiwa ette, kus neid teenrid jaheda tubadesse wiisiwad, et siin nii kaua aega wõiksiwad  wiita, künni ettelaskmise tund kätte oleks tulnud. Saadikutele anti siin kullatud tassides, kus õndsa Keisri Aleksandri 11. nimi peal oli, theewett juua, ning nõnda läks wahe-aeg pea mööda. Keiserlik Majesteet ei ela mitte Peeterhowi suures palleis, waid paar wersta sealt eemal mere ääres, mida kohta Aleksandriaks hüütakse. Kella ajal istusiwad Eesti saadikud jälle keiserliku tõldadesse ja neid wiidi Aleksandriasse, kus nende kaardid, mis neile ministri herra oli annud, wasta wõeti ja neid Keisri Herra suwemajasse wiidi. Siin oli ootamise toas palju suuri kindralid ja muid ülemaid koos, kelle rinnad täis auutähte särasiwad. Nende herradega ühes jäiwäd nüüd ka Eesti saadikud ootama, künni suur oodetud silmapilk tuleks. Jah see õnnelik tund tuli ka pea, kus Keisri ja Keiserina Majesteedid tükk aega meie saadikutega kõige lahkemal  kombel kõnelesiwad ja ütlemata, suure armuga pealt kuulasiwad, mis saadikutel ette oli panna. See oli üks silmapilk, mis mitte üksi unustamata saadikute  südamesse elama ei jää, waid ka terwe Eestirahwa  südamesse, kelle nimel saadikud seal oliwad ja kelle poolt neid ka Keiserlikud Majesteedid wastu wõtsi- wad. Tulemal korral räägime, kuidas see õnnistatud  Lund oli ja mis seal räägiti. Nende saadikute nimed, kes minewal korral eksituse läbi nimetamata jäiwad, on järgmised: Peeter Luik, Mihkel Elmik, Kusta Kuusmann, M. Lõõtsmann, A. Müller, J. Wilhelmson ja P. Kebbi. Poliitika ringwaatus. SaksamäM. on lugu amaliku rahu poolest ikka weel wäga waene Sellest ei ole küll, et Preisi päälinn  ikka weel sõaseaduse all seisab, waid 27. Juunil on nüüd ka LeiWg'i linn sõaseaduse alla heidetud. KM seesugust sSSftudust tarwis yn, seal peab karde- Lawaid asju sündima, muidu ei seata seesugust seadust mitte elusse. Selle seaduse järele wõib politsei iga inimest, kellest ta arwab, et ustaw ei ole, üle piiri ilma kohtuta wälja ajada ja wangi panna. Saksa ja Austria keisrid pidada Augusti kuul Salzburgis kokku tulema. Päewa ei ole küll weel nimetatud, aga kokku tulemise nõuu pidada kindel osema kirjutawad Wiini ajalehed. Et Itaalia ja Prantslane praegu nii käredaste mstmse wasta seisawaH"' 'seßa" tunnis tawad Inglased würsti Bismarki tööks. Würst Bismarki käsi olla selle läbi tugemaks saanud, keda ta hommiku pool ehk Prantsuse wasta wõida tarwitada. Saksa sõawägi olla praegu maailmas kõige hirmsam sõariist,  aga see mägi ei olewat mitte üksi Bismarki woli all, waid kui tarwis siis ka Austria, Itaalia, Hispaania ja Türgi sõawäed. Sell kombel olewat Saksamaa nii wägewaks saanud, et ta ka üht Wene- Prantsuse lepingut enam ei pruukida karta. Riigi sissetuleku poolest on Prantsusemaal wäga hea lugu. Prantsusemaa rahaminister annab iga kahe nädala pärast teada, kuidas selle aja sees riigi sissetulek on olnud. Seal tuleb siis awalikuks, et igas kuus enam sisse tuleb, kui ette wälja on arwatud, nii et näituseks esimese poole Juuni kuu sees üksi 15 miljoni enam sisse tuli, kui ette oli arwatud. Nõnda tuleb siis aastas 200 künni peale 300 miljoni enam sisse, kui ette ära teati arwata, mis summa siis ka riigi kasuks järele jääb. See hea olek teeb nüüd küll iga rahwa silmas Prantsuse rahwale auu, mis cka igal pool üleSse tunnistatakse, muud kui Sakslased ei taha seda auu tõeks tunnistada. Nemad ütlewad: Prantslased on küll üks usin rahwas ja jõuawad omale suurt rikkust koguda, aga Sakslased on siM weel suuremad,  sest neil olla enam lapsi. Hks suur Saksamaa ajaleht näitab, kuidas Saksamaal 1000 inimese kohta 40, Itaalias 37, Hollandis, Hispaanias ja Inglismaal 36, Austrias 33, Belgias 32, Taanimaal 31, Rootsimaal  30 ja Prantsusemaal 25 last sündida. Sellepärast  olla Sakslane kõige ülem töistest ja Prantslane kõige alam. Prantslane ütleb: „ Kellel palju lapsi on, see ei ole weel sellepärast kõige ülem, sest seesugusel 100 l tuleb wiimaks wälja, et kõik waesed on ja üks jagu Ameerikasse wälja peawad rändama. Prantslane ei rända mitte wälja, sest temal on just nii palju rahwast, et auusaste omal maal elatud saab." Sakslane ei hooli aga sellest ühtegi, waid wastab: „Meie oleme suuremad, sest meid sigineb nagu liiwa mere ääres, ja terwet maailma Läites, wiime waimuharimise õnne igale poole laiali." Türgimaal on hirmus kurjategu awalikuks saanud. Endine Türgi Keiser Abdul Aziz on ära tapetud, nagu nüüd selgeSte awalikuks tuleb, ja tema mõrtsukad on Türgi kõige suuremad mehed, keda nüüd kohus kõiki surma nuhtluse alla on mõistnud. Need kõrge ametites seiswad mõrtsukad on: Midhat Paschaa, Mahmud Damat Paschaa, Nouri Paschaa, Ali Bei, Nedjib Bei, Fakri Bei, Hadji Mahmed ja weel kaks meest. Kõiki neid mõisteti surma nuhtluse alla. Hirmus - lugu. Üleüldse on Konstantinoopolis praegu sellepoolest waene olek walitsemaS, et kellegi inimese «ara ega elu julge ei ole. Keegi ametnik ei saa sma- palka enam wälja maksetud, ka politsei ametnikud mitte, sest walitsuse pung on tühi. Seal saamad siis, nagu jo minewal korral rääkisime, politsei soldatid wargade ja muu kurjategijate käest palka, mille eest neil tingimiseks  on, kurjategijaid keetmata warastada ja rööwida  lasta. Omalt maalt. Rakwerest. Sealt kirjutatakse meile: „M. Lindenbergi  kõnes „„ maakerast ja taewa lautusest,"" peetud 7. Juunil 1881 Kalewipoja seltsis, oliwad tähtsamad ütelused: „ Sellest tulewad neli aasta aega, et maakera oma põhja poolset otsa sume ajal päikese poole kummardab ja talwel ennast kaugele tagasi tõmbab;  lõunapoolne ots seisab paigal." „Inimene on kõige suurem loom maailmas." „K 0 künni 70 mersta ülesse taewa poole minna, lähäb õhk nõnda paksuks, et seal keegi enam elada ei wõi." „ Maakera  on wist ümmargune." „Meie päikene on suur, töised tähed, nii kui „koidu täht" ja „põhja nael", on weikesed päikesed." „WalguS tuleb meile päikeselt  6 sekundiga, aga koidu tähe pealt jõuab meile walgus 600,000 aastaga." „Kuu on 15 kord maakerast wähem, aga kuu peal kaswawad puud ja on jõed ja järwed." „Tähta on ülepea 18 miljoni."  „ Augusti ja Nowembri kuus jooksewad tähed taewas ühest kohast töise edasi. Nad ei kuku mitte maha, waid hakawad tõiseS kohas paistma." „Kõik taewa lautus on õhku täis, mis nii paks on, et hinge kinni paneb." See kõne oli nõnda ~suur", „sügaw" ja „waimustaw", et mitmed terasema maimuga mehed pääd raputates wälja läksiwad ja oma vaimustust",  kas imeliku naeru ehk koguni pahase meelega  awaldasiwad. Mitmed ütlesiwad: „Ta on oma pimeswsega kõik meie seltsi juba ära teutanud, nüüd teutab ta ka weel püha teaduse walda." Kas see awalduS  tõsi wõi wale on, seda wõib teadlik lugeja mõnest tähtjast kõne ütelusest näha. See koosolek oli ka selle poolest tähtjas, et M. Lindenberg kõnetooli pealt uute liigetele ütles: „ Uutel liigetel, üleüldse seltsi liigetel ei ole midagi muud teha, kui aga oma 3 rubla aastas  maksta ja seie kuulama tulla, mis tehtud saab. Seltsi eestseisus teeb, mis tarwis on seltsi asjus ja nõuukogu tallitab nõnda kuidas tahab kooli asju."