Mis siis meie küla ja kihelkonna koolides tehakse?  Seda wõrt maade teadust on jo neis ammu ära õpetatud! Peakomitee plaanis ei olnud mitte põllu harimise  õpetust, seda lueti aga hiljem 21. Detsembril ette, selle üle waieldi ja saime selle siis ka herra kooliõpetaja  G. Blumbergi läbi oma kätte. See plaan käib wõimalikult sõnalt Saksa keelest Eesti keele ümberpandud nõnda: „ Õpetuse plaani lisad (Ergänzungen). § 1. Prii wndides päris kooliajal 15. Septembrist  künni 15. Maini peawad kaswandikud ühe kooliõpetaja saatmisel rändamist (Excursionen) tegema, et heaste sisse seatud põllu ja majapidamisi (WLrthschaften)  ise oma nägemisel tundma õppida. Näge- mise läbi saadud material (das gewonnene Anschauungs-Material)  saab õpetamises tarwitatud." „§ 2. 15. Mai künni 15. Septembrini peawad  kaswandikud ise igal kohal kätt külge panema, et nad põlluharimise tööd mitte ära ei unustaks. Kündmist, äestamist, sõnniku wedamist ja laiale lahutamist, külimift, niitmist, 100 wõtmist (heina riisumist), wilja leikamist, rehe peksmist j. n. e. peab igaüks kaswandik põhjalikult (ex tulläamenw) mõistma. Praktika töö järele tuleb siis lihtlabane teaduslik õpetus (populäre Theorie), mikspärast tööd nõüda ja mitte teisiti Leha ei tohi. § 3. Mõlemates ülemates klassides antakse ka päris kooliajal põlluharimise õpetust (Theorie) kumbgiS 6 tundi nädalas. § 4. Teoreetika õpetusasjad on järgmised: Põlluharimise õpetus (Ackerbaulehre); maa-headuse  teadus (Bodenkunde); sõnniku õpetus; põlluharimise  statik; põlluharimise asjanduse õpetus; põlluheina, karjamaa ja niidu harimise õpetus; üleüldine  ja iseäraline kaswude harimise õpetus; taimede  haigused; aia ja aiawilja harimine; metsa kaswatamise teaduse algusõpetused (Elemente); üleüldine  loomade kaswatamine; iseäraline loomade kaswatamise õpetus; loomade arstimise peaõpetused kõige rohkem ette tulewate haiguste tähele panemisega; piimatallituse õpetus (Meierei); iseäraline õpetus hobuse tallitusest; agrikultuuraheemia algusõpetused; põlluharimisesse puutumata ehituse õpetus; raamatu pidamine (Buchführung). § 5. Kõik peab lihtlabaselt ette kannetama ja teadmine peab wõimiseks tõstetud saama Kui see õpetusplaan 21. Detsembril oli ette kannewd saanud, siis ütles loomade arst Treumann, et see plaan Saksamaa põllumeeste keskmiste koolide (landwirthschaftliche Mittelschule) õpetuse plaan on, ja see üteluS on õige. See plaan nähikse ckellegist Saksa põllumeeste kooli õpetusplaanist sõnalt ärakirjutatud  olewat. Waatame selle plaani esimese paragrahwi (Z) peale, siis näeme, et Aleksandri kooli õppijad peawad kooli ajal ümber rändama talusid ja mõisaid mööda ja ei saa mitte teadusi õppida. Sõna „prii tundides"  ei ole siin sugugi sünnis üteluS, sest ega tunni ega ka tundide sees ommete Aleksandri kooli majast taludesse ja mõisadeSse ja sealt jälle tagasi ei saa, waid niisuguste käikide peale läheb päewade kaupa aega ära. Waatame teise § peale, siis peame küsima: Millal siis kooli waheaeg on, et kaswandikud  wõiksiwad omastega kokku saada, mis ommete kaswatuSteadus nõuab? Jumalalle tänu: künda, äestada,  sõnnikut wedada, reht peksta ja teisi § 2. nimetatud  töõsi oskab meie rahwas kaunis heaste. Seda tunnistab talude ja mõisa põldude harimine, mis kõik jo EeStirahwas toimetab. Sellest õpetusmaterjalist,  mis Z 4. üleSse seatud, ei jõua mitte 6 tunniga nädalas kahe aasta sees malmis saada. Wist on selle plaani tegijatel mõte olnud, töistest õpetustest  tunda ära wõtta ja põlluharimise teoreetiku peale panna. Mõtleme selle peale, et kaswandikud talwel päewade ja nädalate kaupa ümberrändawad ja suwel sõnnikut weawad, loogu wõtawad, rükkid lõikawad ja reht peksawad, ega siis küll maimu harimise õpetuse peale palju aega üle ei jää. Ka sellel plaanil omad puudused: kartohwlite kuorimine on ära unustatud!  Tehku nüüd lugeja otsust, kas see pääkomitee õpetuSplaan on mõne eltmentarkooli, kreiskooli wõi hantwärgi wõi põllutöö kooli plaan. Tõeste, tõeste! selle plaani tegijatel on kas mõistuse puudus wõi tahtmise puudus wõi mõlemad puudused! vr. W. Weske. Tähendus. Põhjuskirjade kommissioni täieline Aleksandri  realkooli põhjuskiri ja õpetusplaan saab loodetawalt pea trükitud ja komiteede saadikutele 4. ja 5. Oktobril Tartus wälja jagatud. Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Arwamine, et kroonimise püha, millest praegu kõik räägiwad ja mille wasta endid kõik walmistawad, warsi pidi kätte tulema, kui Keiserlikud Majesteedid Moskwas wiibisiwad, oli ekslik. Nüüd on Majesteedid ja nende järele mitmed ministrid Peeterhowi  ja Peeterburgi tagasi jõuudnud ning seega kroonimise  päew ikka alles teadmata. Aga liiga kaua ei saa ta wist mitte enam enese peale oodata laskma, sest wiimasel ajal on wäesalkasi kui ka tõldasi j. n. e. kroonimise pidu tarwis Moskwasse saadetud.  Wenemaa  wälise poliitikAtaewas on selge ja täitsa pilweta. Selle aja sees, kui Majesteedid Moskwas wiibisiwad, sai jällegi awalikuks, et Wene Keiser ja riik lahutamatu ühisus  on, mis selgeste tunnistab, et Wenemaal oma enese sees jõuudu ja wage küllalt on, seest ja wälimiste waenlaste wasta juAe olla. Mitmes Wene ajalehtedes  ilmus jällegi soow, et Moskwa kui Wenemaa südapaik pea- ja residentsi linnaks saaks tehtud. Egiptuse sõjawägi on juba koju saadetud ja seega sõda täitsa otsas; kudas uut wäge, mida nüüd igaüks ka Egiptusele tarwis arwab minewat, asutada, ei tea weel keegi ütelda. Wist saawad Inglise ohwitserid edespidi uue wäe juhatajad ja asutajad olema, nagu Inglise walitsus seda soowib. Kuda endise wäe ülematega lugu saab minema, seisab alles tulewiku rüppes warjul.  Aga nõnda palju peab Inglaste anuks ütlema, et awalik Inglise rahwa beal nõuuab, et nendega mitte kui mässajate ja rööwlitega, waid kui sõjawangidega  peab ümberkäidama. Arabi pasha pidada sell kombel nuheldatama, et sellest kõik töised märku wõida wõtta. Surma nuhtluse alla teda küll Inglise  ajalehed ei soowi, aga ta ei tohtida mitte Egiptusesse  jäeda, weel wähem Konstantinoopolis elama asuda, kus ta Inglastele pinnaks silmas oleks. Austria keisri teekonna üle Triesti linna wäljanäitusele  hõiskasiwad Austrialased tubliste. Aga nüüd on selle heleda rõõmu sekka kibe sapi tilk kukkunud. Ühe tulipea juurest leiti lõhkumise pommisi, mis tunnistas,  et Itaalia mässajad jällegi ühe omawäärilise kurjateu oliwad wälja mõtelnud. Täitsa arusaamata on see, mis Itaalia nihilistid selle jä sarnaste jäleda ning põlastawa teuga korda püüdwad saata. Änstria» poolt nõuutakse nüüd, et Itaalia walitsus selle mässajate seltskonnale, mille pesapaik Roomas on, otsa peale teeks. Lootuse järele saab Itaalia walitsus seda uõuudmist jõuudu mööda täitma. Uuemate sõnumete järele on see mees, kelle juurest  tähendatud pommid leiti, nimega Wilem Oberdank,  tunnistanud, et nõnda nimetatud „Garibaldi- Selts" selle üle liisku olla heitnud, kes tema liikmetest Austria keisrit Triestis ära tapaks. Liisk langenud tema peale ning nõnda tulnud ta mõrtsuka mõttega Triesti. Kole lugu! Saksamaal wältawad tülid ja nägelemised saadikute  walitamisel ikka edasi. 11. Septembril sai kakskümmend  aastat täis, et würst Bismark Preisi riigi ministeriumi juhatab. Iseenesest mõista pühitseti seda päewa suurel kombel. Saksamaa ajalehed püüawad ükstõise wõidu Bismarki 'auuks kõik tema töösid ja tegusid, mis ta Saksamaa, iseäranes Preisi kuningriigi  kasuks korda saatnud, ülesse lugeda. Ja neid töid ja toimetusi pole mitte pisut; Sakslased wõiwad õigusega oma Bismarki peale uhked olla, kes Saksamaa  ühenduse jalale seadis. Aga kõige kiituste sekka kõlab ka siit ja sealt laituse heali, kes Bismarkile süüks annawad, et ta mitte oma päris tööpõllule, see on wälimise poliitika juhatusele üksi pole jäenud, milles ta täitsa meister on, waid et ta wiimasel ajal iseäranes tolli-, maksu- ja tubaka seadusega tegemist olla teinud ning nõnda ühel põllul töösse hakkanud, mis mõnel töisel tuttawam olla kui temal. Keiser Willemi on oma reisi peal Saksimaal, iseäranes pealinnas Dreesdenis, wäga suure waimustusega  wasta wõetud. See rõõmustab Sakslasi üliwäga,  sest sellest paista selgeste wälja, et Preisimaaga keisririigiks ühendatud weiksemad würstiriigid aru on saanud, et Saksa keiser neile kõige paramaks kaitsjaks on, palju paramaks Saksa ühenduse juhatajaks, kui kõik töised wõerad walitsused enne seda olnud, kes Saksamaa tükeldamist üksnes sellepärast alal püüdsiwad  hoida, et Saksamaad poliitilises minestuses kinni hoida. ' Prantsusemaalt. Seal paneb praegu see kõi kide suled ja suud liikuma, et üks Prantsuse ajalehe toimetaja ühe Wene kindrali von "Lehri jutul olla käinud.  Tähendatud Wene kindral oli töiste wõeraste ohwitseridega ühtlasi ühte Prantsuse sõjamanööwrit pealt waatanud, ning km Prantsuse lehetoimetaja temalt palunud, et ta oma arwamist nende sõjamäe kohta awaldaks, olla kindral Lehr seda heaks kiitnud ning tunnistanud, et tema arwamise järele Gambetta see ainus Prantslane olla, kes Prantsuse wabat riiki jalal jaksaks hoida. Muidugi ei awaldanud kindral Lehr seega muud midagi, kui oma enese arwamist, millega Wene walitsusel midagi tegemist pole. See nende sõjamäe kiitus on Prantslastele nõnda suurt rõõmu teinud, et nad seda ükstõisele küllalt ei jõuua ikka jälle uueste ütelda ning ükstõisele ära seletada, et nad nüüd iga waenlase wasta, tulgu tüli kust tahes, tugewad küllalt olla. Mis Sakslased selle suurustuse kohta mõtlewad, on jälle ise- ja nende oma asi. Hispaania walitsus seletab praegu Madridis Marokko sultani saadikutega oma piire ja maatükkide wahetamise asju, mis juba kanagi wältanud ja nüüd otsakorrale arwatakse jõudwad. Arwatakse, et Hispaania  walitsus seega oma sõjaliku seisukohta Põhja- Afrikas tähtsalt saada täiendama ja parandama. Kuna Inglise walitsus Egiptuses ennast hea korra jalule seadjaks tule ja merega heitnud, ei jaksa ta ise kodu lirimaa asjadega kudagi toime saada. Tähtsamaid kuritegusid pole küll wiimaste päewade sees lirimaal mitte ette tulnud, aga mässamise waim ei näita, kõigist waljust seadustest hoolimata, weel ammugi mitte kadunud olewat. Hiljuti on Parnell, Dillon, Dawitt, A. O. Konnor ja töised ühe ringkirja wälja lautanud,  milles kõiki rahwa asja juhatajaid Oktobrikuu keskmise päewadeks Dublini ühele konwendile kokku kutsutakse, kuS praeguse maaoleku ja selle tulemase poliitika üle nõuu tahetakse pidada. Konwendile palutakse  tulla waimulikud, parlamendi liikmed, waeste eest hoolekandjad j. n. e. Konwendi otstarbe on, kõiki pooliitika mehi ühendata ning siis nõuupidada, kudaS rahwa õiguste eest walitsusele terwes lirimaal wõimalik  oleks wasta hakata, ilma et seega wiimasel ajal antud walju seaduste wasta eksiks. See wastahakajate  seltS saab, kuda ette näha, weel palju wägewam ja tugewam olema, kui maaliiga oli, sest ta saab ka linna kodanikud oma wõrku meelitama, kuna maaliiga poolt üksnes rentnikud ja maarahwas seisiwad. . . . Norramaal on riigipäewa saadikute walitamine käsil, kus juures wabatriiklased, kes seniaegset Rootsimaaga  ühendust ei salli, ikka awalikumalt wälja aStuwad.  Bergenis, mis pealinna järele kõige suurem Rootsi-Norra linn, on wabatriiklaste kandidaadid riigipäewa  saadikute walimisel wanameelseid täitsa wõitnud. Ka igalt poolt mujalt teatakse sedasama. Omalt maalt. Wiljandist. Muidu olime ikka harjunud nägema, et iga aastase Liiwimaa sinodi peal õieti käredaste meie rahwuse küsimuse üle waieldi. Hiljem kostis siis ühel ehk töisel wiisil kogemata sellest waielusest ehk nõuupidamisest ka sõna rahwa kõrwu. Kuna tänawune  Liiwimaa sinod rahwuse küsimusest wait olles mööda on läinud, on Eestimaa sinod seda agaramine tähendatud küsimuse käsile wõtnud. „Mitth. u. Nachr." 9-mas numris leiame meie ühe sinodi - aruande, mis Eestimaa õpetajate seisukohta rahwuse küsimuse wasta selgeks teeb. Nimelt on sinodi pidajad kahte küsimust püüdnud ära kosta: 1) „Kas ei oleks wõimalik, meie maarahwa sozialist edendust prii seltside läbi, mida kirikherrad mõisaherrade abiga asutaksiwad ja juhataksiwad, waiksel teel hoida?" ja 2) „Kas see on ajakohaline ja, nagu mitmelt poolt tõendatakse, liginemine ühendusele, et kirikherrad enam, kui seda tänini sündinud, koguduse rahwuslikute liikmetega seltslikult ümberkäia katsuksiwad?" Mõlemad küsimused  saiwad kostuse: Ei! Esimese küsimuse kohta seletas üks „ ameti wend", kelle kihelkonnas üks niisugune  „kristlikul põhjusel" seisaw „õnnistus-rikkalt tegew selts kokku olla heitnud," töistele ameti wendadele ära, kui wäga kardetaw niisuguste seltside asutamine olla. Puududa niisugusel seltsil osaw ' juhataja, siis wõida ka neisse seltsidesse rahwuSlik waim tungida, ning siis oleks kuri karjas. Ka töise küsimuse kohta arwas sinod, et see mitte korda ei lähe, kui kirikherrad oma koguduse Eestlastega seltSlikus  elus ümberkäiks; see oleks kirikherra ametliku seisukohale kardetaw ehk koguni kahjulik. Eestimaa sinodi aruandes seisab weel järgmine tükk: „Wäga tähelepanemise wäärt oliwad selle läbirääkimise  juures ühe armsa, EeStirahwa seast pärit olema ametiwenna sõnad. Seesama tähendas, et eeSolew küsimus mitte sugugi rahwuSlik (national) ei olewat,  waid selts lik (soeial). Seda wõida tema