selgust ja õpvetust anda. Ccc ci wöl jn ükelgl waliialc üks xuhaö olla, mis ja kuidas saal talitud  ja toimetud saab, scst linna wolinikude otsustel  ja säädmistel on suur -nõjuduS watija rahakotti  siin kanta ja raha asjus ütleb Calslanc, lõppeb rakuline olek otsa. Ccevärast oleks see linna -valitsuse poolt -väga  kokane annvakuinine oma -valijate kohta, kui ta tulemikus linna -voli-iikude koosolekuid mitte ükftpäinie Cal-a- maid ka EeStikeeleS tääda annaks; ses: et Eestikeetelised majaomaniknd niisamma palju maksma peawad kui Calsakeeleliled, seepärast vn uis nende osamõt-ninc ka nende asjade kohta, mis. linna -rolinikudc koosolekutes nende kohta toimetud  saa!, niisamma suur. Nad ci ole kiilt arstiks õvinud, wõiwad aga Hegi räran raskid baigid parandada. Ja. ja, noo? bärra. nõuda läbcb, bchche! Sia. rõõmust bomikut." Mtimaste sõnade juure tegi ta maja une lumi ja Hm manu astus uulitsale. .'.'.õa -muu tänada," rääkis uu iumutuu orm umõer muaies, ..Kui ma n-iue ei eruugiks teda imclikkit maja oma koduks nimetada. See wana Pott ajas riiud :ões:i iurmu rais. Ta <önad on ikka nui kumud ja tube mõttelised. Mis tadtiS sa nüüd 'cücuu ütelda, kui ra raskest baise:u:  rõõttsk Mu tunnen ennast jo terme ju ergu ommuu Nob, mo sõber Tomiaab ?uou ume emu muretsema, ei ma mitte euuuu muna pruulnnazasm tagan ei pruugi m.iu.uu." Ho. Huc ärkas igatsus ta südames, mis udu uuusuu. u.utuu sdinaeld.s jõudis ta täeer.dud mõruma enc Fourthirreeti uulitt 'us. Uks oli muidu kinni tõugatud ja ta usuus ül'.e Jalgtee väele, mis übe aja mood', eeom" vaale wi:s. Korra ümber oli kõu magun, mis ime ka! magasid jo omem u. .k muga clanirud, Tom Wüljawõctud.  kes teda muidugi ootis. Hermunn oli nüüd ukse juure jõudnud. Ms m.um sisse wiis. .Hm, imelik/' urises ta, „ta on lukkus, u.uous üuau ma nüüd sisse d Via n tohi jo mitte kära teba, juba sellepärast mitte, et Tomi mana onu mitte üles ei ärkaks." Ta waatis korra ümber ja nägi, et köögi ake labti oli. „Mu!l ci jae nüüd üle, kui siit majas.se : ja oma sõbra Tomi juure saada," ütles . ta naeratades ja laskis Leu sõnadele jürel käija. Höegist sai ta trepi kotta ja nõnda oli ta alumises korras. . . . Tügaw maikus tcrmcs majas! . . ! „Kui rumal," mõtles ta. ~e: ma pere- - naere käest mitte ei küsinud, kust kambrist - Tomi leita möin. Aga pea, iää! seilab üks uks rool labti, ehk peab see wist mulle - tüveks olema." ! Ta läks ukse juure ja astus tuppa. Tee ! oli üks erine ja Hermann nägi übe teise ukse, mis nenda samuti pool lahti oli. ! Ta ligcncs selle ja astus magamise kambri. A-aemalt oli ta ühte pilku moodi pääle roiskunud, kui üks jäle kilgatus üle ta niude ltlnsts, icu woodis laamas üks mana mees lumi muigele juukstega tapetud ! Teda tunnistas rväga ielgestc oda, mis mana mehe rinna sees püsti oli, seda tunnistas maga selgesti mere oja, mis moodi malgid rudid kastis. .. Tapmine! Tapmine! Tiiu on uks tapmine  olnud! Abi! Abi! siin on kedagi tapetud!" Ikka meel jäi rnaMs kõik magnst, mikspärast  Hermann oma häda kisa kordas. Wiimaks tuli ometi keegi treppi mööda '.naha ja marsti selle püüle ilmus köögitüdruk  Jane. kohkunud waatis ta esiti oma ümber wahtija Hermanni püüle, ja siis langesid ta silmad moodi püüle. „ Armuline Jumal!" kiiratas ta. „Mr. Nlessington on tapetud! Hui nõdranieclelinc mabtis tn Hermanni otsa ja kargas selle kurgust kõwaoti kiuni arusaamata sõnu suust wülja ajades. „Tee on see mõrtsukas! Tulge, tulge, aitage mind! Mr. Blessingtou on tapetud, mör:'u:as on käes! Tapmine! Tapmine!" Hermannil tuli kõik kui unes ette ja esimistl silmapilgul ei katsunud tn sugugi  ennast ikka abi karjuma tüdrukust kaitsta. Hui ta aga tundis, et lnug kiuni pattas jäema, katsus ta ennast, kes Jänest, kes kui rass ta külge rippus, lahti raputada.  Aga muidu. Hahklus audis sellele kiruma jõuu ja kui paar minuti parast mitu meest, kes uulitsa püül seda kisa kuuluud olid, seleiamn tee püül, kus made aja eest Hermann tulnud oli, sisse tulimad, pidas Jane ikka mee! teda kui takjas kinni. Meie tabame nüüd oma lugejad sellest, mis nüüd tali ruttu mööda miia, ja paljal:  te me uru'kumad juhtumised nimetada.  T rg tuleb.) Isamaalt. Jaani kihelkonnast uue aasia tere- i tus ja kingitus. I Nääri '.'Aiva hoomikul s. a. kutsus Jaani ko- I õudusi' rabmas oma õpetaja lauluga toasi mälja rrcri nõõle. teretas teda soola, leiimga ja kinkis j tolle üte kobedaga ilustatud robelile sameti ehtes ! Piibu, kelle esimese Ichc külje pääl järgmised read I trükitud olimad: „Omale kallile armastatud õpe- I rajale R. van Nolkcn' ile , kilame aastase ! ameti truuduse eest tänu tunniSlU'ckS pühanda- j uud Jaani kogudus." > ..Siu:: 'öna on mo jalale lambiks, ja wal- ! gusi-ks N'.o jalg tee pääl. Laul 119, MS." Seda tundes, ct õpetaja Rolkcn kui raudne kalju pimeduse riigi waStu seisab, on Isani kogudus  temale siiu ülcwel nimetatud ilusa waimu sõa riista aunud. Anu andjale aga 'uurcm suu sellele, kes seda annet on ära teeninud. Jaanlane. Sää'.: iamma'' kibelkonnasi kirjutakse kõrtsi mecsiele eesmärgiks järgmine tiri: I Nüildsil ajal, kus kõrtside rendid kaunis kõr- j gessi- kruimitud on. kalsinrad oiawomsd kõrtsi- i mehed mitme suguste abi nõudega endid puuduse käxiisl ja timbatustsl pääsla. Sellepärast on ka palju körtia hukkatuse hanguks saanud, kus kõrtsimees  ristiimmkikust ja ilinlikust saadusest hoolimata  Ugcmistelt ihu- ja hinge elu warandust rööwides  omale elu ülespidamist otsib. Jaani kihelkondas Oerikc nus kõrtsimees on onia ameti wendadelc nut eesmärki sellega üles uäitanud, et ta une aasta õhtul õige usu preestri  kutsus ja selle pühitsusel ja püha kuju üles säädmisel oma elamist algas. Ka see sõna: ..Kõik pühitsetakse Jumala sõna ja palwcga", on kõrtsimcisic  kohta ööldnd. Kihelkonna kiriku õpetaja Masing laskis ka sellgi aastal oma kiriku walla koolilastele Jõulu puu, Jõulu õhtuks koolimajast' walmistada.  Iga kooli lapsele kinkinud õpetaja läbistikku 50 kop. wäärt kingitust Jõulu anniks. Lapsed ja wanemad on wäga ennast selle üle rõõmustanud. Ka Pajumõisa koolimajast oli koolmeister Jõulu õhtuks Jõulu puu ist oina kuluga ehitanud, kus ka maiust asju lastele oli wälja jagatud. Kii ida lapsed ja manad ennast sellest on rõõmustanud,  ci maksaks ise äralikknlt küll nimetada, sest seda mõib iga üks isegi armata. Ometi ütlen nii palju: Rõõmu teinud Jõulu puu Pajumõisa kooli majas nii palju, et mitmed manad inimesed rõõmu pärast oliwad nutnud. Ka K ullija K u uSnõ m m e koolmeister oli Jõulu õhtu Koolimajas Jõulu puu all oma kooli  lastega Jõulu õhtu pühitsenud; kudas saal läinud, ei ole mina midadi kuulda saanud. -11,- Kiriklik täädus. Sündinud ja surnud inimeste aru 1884 aastal. Sünd in udon : poislast 117 ja tütlarlast77, kokku: 194 last. 15 last on wähcm sündinud kui 1884 a. Surnud sündinud on 10 poeg. 1 tüttarlast,  kokku 11 last. S u r n u d on: 92 meesterahwast, 82 nacsterahmast,  kokku 174 hinge. Praegune elawatc inimeste aru on : 3447 mecsteja  3753 naesterahwast, kokku 7200 hinge. 1881 aastal  elasiwad kihelkonnal 7152 hinge, seega on kolme aasta sees 48 hinge juure tulnud. Maha kuulutatud sai 59 pruut paari.  neist saiwad Lutteruse kirikus 53 paari l a ulaiatud  ja Wene usu kirikus 4 paari. Enne laulatamist on ennast ära lahutanud 5 paari.  Mullu, aastal 1883, lahutas kõigeks 1 paar ennast enne laulatamist ära. Leeritud sa i: 52 poisi ja 02 tüdrukud, kokku 114 hinge. Issanda armu laual on käinud  : 0974 lnuo.c. Ra ü a ar u. Kiriku kottide läbi on kiriku  pakku sisse tulnud: 130 rbl. 05 kop. Seega oli kiriku pakkus 8 rbl. enam kui 1883 aastal. Waeste laekas on 46 rbl. 50 kop. olnud. Mullu 1883. aastal oli waeste laekas 60 rubla. Piibli koguduse, möi Püha kirja wälja talitamise  kasuks on tulnud 15 rbl. 8 kop. Mlssivni töö heaks on 29 rbl. 45 kop. tulnud. Punase risti korjandust . . rbl. 25 kop. Lutteruse kiriku abikassa heaks 9 „ 36 „ Saaremaa koolice heaks . . 10 „ 15 „ Walla koolide heaks ... 3 „ 3 „ Kihelkonna koguduses ristimise, matmise, leeritamise,  laulatamise, laurahwa ja muud kiriklikud maksud teemad kokku 230 rubla wälja, see jääb kõik õppetajate abikassa heaks. Kui kõik kiriklikud maksud ja armu annid on kokku armata, ja siis see summa kogudusscs elama  hlngede pääle ära jägada on, siis tuleb iga hinge pääle 7 8 kop. Kaugemalt kodumaalt. Cjimiue samm. Kuramaa kubermangu seitung N. 2. annab järel tulewal musil tääda: Kõige kõrgemalt kinnitatud riigi nõukogu heaks arwamise põhjusel saamad 1. Januaril 188 S prae-