ja waalas, Kubernöriga, PolitseimeiStrega ja teiste kõrgemate  ametuikudega. kõik Tallinna wangimajad läbi. Kõik sai heaS kordav leitud, iseäranis Toompea wangikoja hospidal.  Ka oli kõrge ametnik felleS nouuS. et tähendatud hospidali kõrwa ükS naeSterahwa jäutuS ehitatud saab, ja andis lootust, et selleks tamilist raha lubatud saab. AaStal i 882 on Tallinnas 340,181 rubla raha linnakaSsaSse flSse tulnud ja 334,482 rubla wälja läinud, nenda et bSSS rubla iile jäi, kuS juure meel 46,084 rubla endist järeljäänud raha tuleb. KäeSolewakS aaStakS on sedawitst 51,783 rubla tagawara. Ette arwamised oliwad nii ettewaatlikult tehtud, et aaSta käigul rohkem raha fiSse ja wähem raha wälja läks, kui ette arwatnd oli. Eestimaa pölluwilja ja heina üle on Heinakuu 8. pääwast järgmised ametlikud sõnumid tulnud: Talwwili oli küpsemas, oli aga wiimaStest wihmadest paiguti maha löödud, millest terade tasumisele kahju kardeti. Talwwtljast loodetakse keskmist saaki. Suwiwili ja kartuhwled hakkafiwad  õitsema ja oliwad HeaS kosumises. Märjast maast, nimelt Läänemaal, kardeti kartuhwle haigust. Heinategemine  oli alaliselt wthmast takistatud. Paiguti on loog rikutud. Heina kogu peale on lootus suureni kui hea heina peale. .Virulase" sõnumite järel olla Lihula ümberkaudu umbeS 1000 inimest ennast Wene uSku wõida lasknud. Kohtu läbi leitud nurjatumast kutsekirjast ütleb.Virulane", et leidjad seda ehk wahest . oma enese taskust" leidnud olla wõiwad. RahwaS ise igatsenud juba ennemalt  .Kreeka Õigeusu" järele. (MiS .Virulane" sellest igatsemisest weel edasi kirjutab, seda on Zensori käärid maha leikanud. Wist oli .Virulase" waimuStuö flin natuke  liiale läinud.) .Nüüd olewat". kirjutab.Virulane" edafl, .uue koguduse koolt tarwiS juba suur maia malmis üüritud, miS warSti tahe kooliõpetaja ja hulga lastega tööle hakkawat. Koguduse enese koolimaja ehitamiseks weetawat ka juba malerjaali ja kiriku ehitamiseks olewat umbeS 26,000 rbl. antud." Selle kuu 15. pääwal pakkuS üks mees Tallinna alewiS ühe talunaesele koti täie .kõige paremaid" puuwillu müia ja päris selle eest 3'/, rubla. Kui naene kaubelda tahtis, näitaS meeS temale üht wäepealikut, kes ligidalt aknast waatas. tttleS et see ükS kõrge tolliametnik oleks, ja et kaup poole kallimaks läheks, kui see seda näeks. Nemad peakstwad ruttu kauba walmiS tegema ja siis ruttu ära minema. Seda nemad ka tegiwad. Kui aga naene pärast koti lahti tegi, fiiS leidis tema samlaid. RahwaS, keS naese kaebtuse peale kokku tuli, kinnitas tema südant sellega, et täna neli meest melsaS nähtud, keS samlaid korjasiwad, et fiiS küll wist ka mõned teised petetud olla, kuida ka üks hulgus kõrtstS kittlenud, tema saanud sedawiifi  juba 8 rubla. Meie oleme selle weike jutukese üleS wõtnud, et rahwas näeks, kuida seesugusest ülekohtusest  kaubast ikka rohkem kahju karta kui kasu loota on. Need, kes sedawiifi puuwillu ja teisi aSju müüwad, need ei ole jo iialgi muud kui wargad ja keS seda oStawad, need et ole muud kui wargate seltsitased. Gaawad nemad petetud, sits el ole neil õigust kusagil. Pidagu suu, muidu langemad weel nuhtluse alla ja seda õiguse pärast. Tallinnas on wiimasel aeal Üleüldse jälle õige palju wargust kuulda. Politsei wõtab wargaid kinni küll ja paneb  neid nuhtluse alla. Aga miS see aitab, kui warguS ikka ostjaid leiab! tz vune-Harjumaalt on meile lärgmine kiri saadetud: .AuuStatud .Tallinna Sõbra" toimetus Z Teie kaebate oma lehe Nr. 26 seeS, et Wana-Eestlased aealehtede kirjutamisest  wähe osa wõtawad. See on siin mitu Wana- Eestlast kokku ajanud ja mind on wastust kirjutuma pandud.  Kui kiri natuke pitkakö wenib, fiis et wõi parata, meie ei saa wähemalt läbi. Meie Wana-Eestlased oleme üks rahunõudja rahwaS, elame ja laseme elada, igaüht oma nöuu ja jõuu mööda, selle paiga peal ja selleõ ametis, kuhu Looja teda elama seadis. Kui Jumal meie põldu õnnistab, fiiS täname selle eest ja teeme oma tööd hoolega edasi. MiS nooremad poetikaks  ja rahwapolitikakS nlmetawad, see on meil üks tundmata asi, mis peat asjata kirjuks teeb. MiS meil sellega tegemist? Meie oleme Wene Keisririigi kodanikud, kelle rahunõudja armulise Keisri kaitsemise all meie rahulikult  wõtme elada. Mis häda pärast meie fiiS oma kauntst  ja rahulist koduelu aealehtedega peame rikkuma, mis .rahwuSltkn" polttikaga, suguwere sõelumisega ja Jumal teab miS kunstkeeruliste kõnedega täidetud on? Meid on flin mitu meest kooS, kellest ükö ühte teine teist aealehte lueb, aga ikka muud ühtigi ei leia. kui riidu üksteise waSta. Kui seda riidu külma werega üle waadata, miS on W selle tarwiline põhjuS? Võiksime lühidelt koSta: Ei ühtigi; olgu siis, kui tahate anu ahnus, lehe kirjutaja kuulsuv rahwa eeS ja witmakS leiwakadeduS. Need on küll ka põhjused, miS eest üksik inimene võidelda wõtb, aga rahwale ei too nad midagi kasu. Nimelt meie.rahwuSlikud"  lehed on nii waljud ja käredad, et nemad kõiki GeStirahwast, igaüks omale pärisorjaks teekflwad, kui nemad  ka teiselt poolelt kõige orjuse, eh? õigemalt ütelda, iga auusa teenistuse waSta äSsttawad ja wihale tihutawad. Julgeb aga üks lihtlane, tõsine Eestlane üht teist lehte lugeda  kui Mirulast" ja siis on tema äraneetud püstsarwtline , rahwa waenlane", ilma armuta. Mis Teie nüüd arwate, herra Redaktor, kaS seesugune orjapiigiStuS peakS aealehtede lugemiseks suuremat himu tegema? Mina, nende ridade kirjutaja, luen küll ,Tallinna ja mõnda muud teaduse seletuseks, ilma kartmata, aga mina tunnen mehi, kes ka ,Tallinna hea meelega luewad, aga Võimalikult salaja, nagu salakaupa, et mitte Mirulase" ja „Walguse« wande alla ei saaks. Nii kaugel on juba suur hulk Eestirahwast Sakalaste orjuse all. Oma waba tahtmist ja südame tunnistust ei tohi kellegil olla ; Mirulane" ja ei luba seda. See on küll selgema aru järel kibe orjus, aga uut, moodi. Nemad on aga, kuida ise kiidawad, suured rahwamehed, walguse toojad, rahwa edendajad. Nemad wehklewad rahwa filma ees kõiksuguste eeSõigusete ja Jumal teab miõ õigusete  eest, rahwa kasuks ja teewad nenda, nagu lükkakftwad nemad riigi seadusewankrit, anruga tagant, et usinamini edafi läheks, mis aga muud et ole kui wale ja tühi tolm. Nemad takiStawad oma jändamisega mitmes aSjas, mis muidu juba uuendatud ja parandatud oleks. Riigi seadus läheb otsekohe edasi, loodusliku wiifi järel; seda et wõi keegi külapolttikus, kelle silmaring kaugemale ei ulata kui oma külasse ja oma taSku, takka tõugata ja aidata. Aga üksikuid inimesi oma naabritega ja kaaskodanikudega  riidu kihutada ja seeläbi mõndagi õnnetuse ja ahastuse  fiSse toimetada, seda need lehed ja mehed wõiwad küll. Sest wöite nüüd näha, herra Redaktor, et meie Vana-EestlaStel asja on, neid tuulde wehklewaid lehti mitte lugeda, ennem eemal hoida. Nõudku nemad rahu, kirjutagu asjulitult tõe põhjusel, rahwa õpetuseks, ja ärgu lõhkugu meie kallist kodumaad ja rahwast erakondadesse ja mitmekarwaliseks. Kosutagu armastust  ja lõbusat ühendust kõige kaaSkydanikude ja seisuste  wahel, ilma suguwere sõelumiseta, kuida see iga auusa ristiinimese kord ja kohus on, küll meie siis ka neid kopikaid leiame, mis aealehtede pidamiseks ja rõõmsaks lugemiseks  kuluwad. Andku iga leht teisele ruumi ja maad ilma kadeduseta; rahwast on küll ja igal lehel wõiwad teise teadmata omad lugejad olla. LaSke igaüht oma südametunnistuse  järel rahuga oma lehte walida, ilma et teised teda sellepärast wande alla panewad. Meie Wana-Gestlased peame imekspannes waatama, kuida Sakalased ennast Eesti auunimega nagu mantliga katawad. 3o nad wähemalt läbi ei saa, kui igas lehes ja iga uulitfanurga peal karjuda: ,Meie oleme Eestimehed  ja EeStiwennad!" Küll neil wist seda walju kuulutust  hädast tarwis läheb, sest ilma selleta ei wõiks neid keegi Eestlasteks pidada. Sakalane on feest ja wäljaspoolt tetstwiisi kui Eestlane. Waatame esiteks tema seespidist elu watmu silmaga. Sakalase seespidine waimuelu on tema parema südametunnistusega alati riidus. Esiwanemate püha Ewangeliumi usk ja Jumala kartus ei ole tema ülitarkuse järel enam ühtigi muud, kui üks paljas wäljaSpidine kombe. Temal on üks kõik, kas tema täna ühe, homme teise usutunnistuse  nime kannab. Aga tema süda ei leia selles olemises rahu. Tema peab midagi ohtu selle rahutuma olemise wasta otsima, ja seda otsib tema nõndanimetatud rahwuSlikkus politikaS. See aitab teda tema rahutuma südametunnistuse waSta, tuimustab teda. selle seespidise hääle wasta, kes alati ütleb: inimene, sina pead rahu nõudma ja oma ligemist armastama! Ja selles jupaStatud ja kunstlikult waimuStatud olemises sigib tema südames see kihwt, mis teda omaks elutarwitusekS  kõiki maailma sassi ja igaüht igaühe wasta riidu ajama kihutab. Siis woib tema iseenesele ütelda: , Vaata, need on weel hullemad, kui mina." See on ka üks troost, kui ka üks wiletS. Sakalase wäljaSpidisest inimesest wõime lühidelt ütelda: ta on saterkuue Eestlane. Et teda mõni wõeraS ühe teise suguwerega kogemata ära ei wahetakS, oleks hea, kui ta omale, Virulase" ehk ,Valguse" nööpnõelaga piha peale piStakS. SiiS wõikS teda igaüks eemalt ära tunda, mütsi maha wõtta ja kuulutada: Sealt tuleb tark Sakalane,  auunimega Eestlane! Nenda on siis. armaS herra Redaktor, meie Wana- EestlaSte mõtted, Sakala õnnetoojate ja EeStirahwa eestwedajate  wõime ka ütelda: kraawiwedajate üle. Hirmuga ja kartusega waatame meie oma noore sugu peale ja palume, et Taewa-3sa teda hoiaks selle haganase Sakala  waimu eest, ja et tema kindlaks jääks meie püha Ewangeliumi usutunnistusele ja kirikule ja sellega meie esiwanemate auusa EeSti nimele ja rahwale aun teeks." Meil on selle kirja juure lisada, ehk kui tahate, selle kirja peale waStata: Armsad Wana-Eestlased l Meie ei taha Teid mitte Teie kallist rahulisest koduelust wõerutada ja tormilisele politika wainule wedada. Kui mtzje Teid ärkamisele ja osawõtmisele kutsume, silS teeme meie seda tule kustutamise, mitte aga tule sülitamise pärast. Meie tahame rahu pidada, rahu sigitada za rahu kosutada, aga just sellepärast peame meie rahu rikkujate wasta wainule astuma, just sellepärast peame meie wõitlema lehte tülide tallermaaks tegema. Sakalased ja Nooreestlased karjuwad jo ikka, et see mida nemad tahawad ja soowiwad, Mk rahwa" tahtmine ja soowimine olla. Ja nemad kannawad seda omatehtud Mge rahwa" tahtmist kõrgemale  ja segawad sellega meie kõrge Rugiwalitsuse meelt, meie maarahwa elukorra ja soowimise kohta. Sellepärast peame meie rahwale neid Sakalastest ja Noor-EestlaStest sepistatud Mk rahwa" soowimifi seletama ja peame rahwa enese, nimelt aga meie auusa ja kindla talurahwa hääle andmist wälja kutsuma, et wahest kõrgemal poolel mõte ei tõuseks, Sakalaste ja Noor-Geftlaste soowid " wõiksiwad  tõeste rahwa tahtmised olla. Meie tahame auusa ja kindla Eesti rahwa hääl olla, nende hilpharakate waSta, kes rahwa häält oma enese tindipotist wõtawad ja kõrgemale kannawad. Sellepärast soowime meie Wana- EestlaSte elawamat osawõtmist ja kaaSwõitlemist. Meie ei soowi mitte, et rahwas suure ja suurema politika  üle oma häält annaks, näituseks: kas Weneriik wäljaspidi ennast Saksamaaga wõi Prantsusmaaga ligemalt sõbruStakS, ehk kas seespidi Rahukohtud wõi Kihelkonnaja  KreiSkohtud õigust möistaksiwad. Seda jätame julgusega  meie Suure Rahu-KeiSri ja Tema selleks kutsutud ustawate sulaste tallitada. Kui aga Mur rahwameeS" C. R. JaWson ,rahwa" nimeU.soowis", et Rahukohtu wanemad mitte meie kodumaa  seisuste, see on mõisnikude ja taluperemeeste poolest walitud, waid Kroonu" poolest nimetatud saaksiwad, see tähendab, et tuntud kodumaa kodanikude ja rahwa usaldusemeeSte  asemel Wene tfhinownikud meie kohtuasja tallitama  peakfiwad, kui »WalguS" ja „ Virulane" kawalusega päriwad, et meie korraldatud talukohtadest köikuwad hingemaa killud peawad tehtud saama, kui Sakalased ja Noor-Eestlased päriwad, et mõisa sulaSte ehk moonakate maad ja kõik talukohad mõisamaa piiretes peawad Allutatud ja „krocnu takst" järel (mida ei olegi) hunlShantsakatele antud saama, kui „Wirulane" wallalaekaid töörahwa wäliarändamisekS tarwitada tahab, kui Sakalased Ewangeli kirikuõpetajaid ja nende õpetust rahwakoolidest wälja wisata tahawad j. n. e., siis on wäga waja, et rahwas ise oma häält nende meeletumate, rahwa nime! sepistatud ja rahwa selja taga kõrgemale kantud „rahwasoowide" üle kuulda annaks. Neid meeletumaid ,soowisi" ja Eesti rahwa salalikud? äraandjate mõtteid arutame ja seletame meie, ja nende üle soowime meie ettetulles ka edaspidi rahwa keskist häält kuulda. Rahu kaitsemiseks wsitleme meie ja kutsume rahwast,  Wana-Eestlafi, kaaswõitlemisele. Juba enne oleme meie selle peale tähendanud, et meie „Eesti Postimehe" juhatuse wiimast wahetust sume rõõmuga nägime. Meie lootsime, et Dr. Herrmann kui üks noor, puhta südamega õpetatud mees, seda auuwäärt lehte nüüd jälle kindla tõe teele tagasi juhiks, et see leht uttüd jälle tõeSte kõige rahwa kasu nõudma ja seda tigedat, ärritaw at erakonna waimu tagasi tõrjuma hakkaks, millega Kõikslawlafed ja nei de sulased meie maad ja rahwast,  EeSti rahwa kosuwa hariduse ja Ewang. Luth. usutunnistuse  kiriku lõhkumiseks ja häwitamiseks, täitfiwad. See lootus on täitsa tühine olnud, kulda meie juba pea nägema pidime, kuida see edaspidi ikka selgemini ilmus. Dr. Hermann ei näi wõeramaa suurkoolis mitte Ristiusu peale põhjustatud hariduse waimu oma sisse imenud olema, waid tema on wist kõiki oma kallist aega sellega ära wiitnud,  et seda kardetawat wihast ja tigedat rahwufe märe ts emise waimu õppis ja omaks tegi, mis meie päiwil paraku läbi Euroopa möllab, Ristiusu kogudust roojaStab, riikifi ja kõiki auusat elukorda lõhkuma kipub. Oma Nr. 28 seeS on , EeSti PoStimeeS" nüüd Me üht juhtkirja ,Saksa lehed ja Eesti püüdmised" toonud, miS nii kangest walest, mõistmata meelesegamisest  ja tigeda wihawaeuu ärritamisest  nõretab ja lehkab, et iga õige inimese süda seda lugedes seeS pöörleb. »EeSti PoStimeeS" tahab fiin oma lugejatele ette kujustada, et ,Saksad" ja ,Saksa lehed" EeSti keelt taga kiusata, tema, Dr. Hermann aga wist EeSti keele kaitseja olla, ja et tema ka juba natuke wõitu saanud olla. Juba olla Saksa lehed" selleS taltfimakS jäänud ja ka ,Tallinna Sõber" olla selle aaSta algul ennast koguni nii kaugele »unustanud", et ,EeSti Kirjameeste  Seltsile" Jumala õnnistust palunud. Meil ei ole sel korral enam ruumi, sellest maledega läbisõtkutud kirjast, mis meeletuma kõrkluse ja wileffa nõdrameele wahel kõigub, laiemalt kirjutada. Meie anname aga , Eesti Postimehe" toimetajale nõuu, natuke rohkem meie kodumaa aealugu tähele panna ja seda natuke rohkem