kaupa wäljaspoolt hiilgava värviga üle pinfeldavad. Rahvas on küll suure isuga nende munade järel jooksnud  ja suured hulgad armastavad neid ka nüüd veel, nagu suurt pühadust. Waadake aga igaüks selle peale, et muna koored kord ei katke ja läkastaw hais ja hukka läinud fisu kesket mängupaika neid ei roojasta, et häbiga seltslastest lahkuma peavad. Eesti rahvale ei tea mina selfilmapilgul muud soovida, kui ühtmeelt ja armastust ülemate ja alamate vahel, millega meie ustavaks oma Keisri ja Herra eeS ja armsaks Jumala ees jääksime. Karjugu ja käratsegu väljaandja oma häbemata  laimu, oma harimata loomuga niipalju kui tahab, iga haritud inimene näeb ometigi, et tema oma ülemal nimetatud ,parteilastega" ühes porilompis rabeleb ja omast .inimlikust olekust" nii kaugele ära nihkunud on, et tema seda omal aeal ka ise kahetsema saab. K. M. Aps." Seda kirja, kui üht tähtsat häält rahva keskist, oleme meie tänuga lugenud, aga kartlikult ja mõne weike lühendusega üleS võtnud, sest ise oma kiitust rahva ette kanda, see ei ole tänine meie asi olnud. Kui wäga õigus «mustatud kirjasaatjal aga sellega on, et nõndanimetatud ,rahvuslikud" lehed mädamune rahva sekka kannavad, mis lõhketes rahvast oma läila sisuga ja paha haisuga roojastawad, sellest annab üks teine kiri tunnistust,  mis Peterburgist tulnud on. See kiri on ilma kirjutaja nimeta meie lehe Nr. 32 ära leigatud ülemise poole peale kirjutatud ja sellele on ka veel selgemaks seletuseks  üks kaunis pildike kõrva pandud, kritseldatud ühe paberi tükikese peale, mida see ,rahvameeste" südamesöbruke  ühest Wenekeeli rehnungi raamatust välja leikanud on Kas oleks veel enne seda .rahvusliku" kära, mida Jakobsoni ,Kolm isamaa kõnet" sisse hellistasiwad, kes oleks enne seda kära, auusa ja rahulise  Eestirahwa keskis seesugust waimutoorust kuulnud ehk näinud!? Kelle hinge peale langeb see patt, et toored ja toorestatud vaimud, kes aealoust niisama vähe aru saavad, kui pühast Jumala sõnast, mida nemad oma tooruse käemeheks rebivad, et need toored vaimud seda oma toorust ja rumalust paberi peale panna julgevad? Teie hinge peale langeb see, Teie meeletumad ,rahvamehed",  kes Teie aealou teadust teades ja tahtes õpetamata  hulkade ees solgite ja seda solki halva rahva metsalise  tuju äratamiseks ja ärritamiseks tarvitate. Meie lehe toimetaja ja teutatud ja sõimatud ,Sakslased",  need, kes Eesti keelt ja Eeski rahvast harinud ja alles hoidnud on, kuida iga aealou tundja tunnistama peab, need võivad sellest toorusest hoolimata, rahuga magada,  sest neid kaitseb Jumal ja kaitseb Jumala ustav sulane, meie tasane, mõistlik ja rahuarmastaja Keiser ja Herra, kelle armusilmad ühe! viisil kõige oma mitmesuguliste  alamate peale vaatavad ja kes igaüht ärritatud, toore metsalise tuju eest kaitseb. Aga Eesti rahwaS ei tohiks sellega leppitada, et mässajate palgalised üht seemet EeSti rahva sekka külvavad, mis siin ja seal kihvtist umbrohtu ühe ja teise Eesti poja südames figitab ja Eesti nime teutuse alla saadab. Eesti rahvas peaks alandliku palvega oma kõrge kaitseja jalge ette astuma, peaks tunnistama,  et tema paremal jäul seesuguse toorusega midagi tegemist ei ole, ja peats paluma, et tema selle kiusatuse alt peastetud saaks, mille alla kiustlikud ja segapäised ,rahvamehed" teda saadavad. Meie ei või muud tehg, kui võime aga häält tõsta ja võime hüüda: Armsad  kodumaa kodanikud, hoidke ennast selle kardetava vaimu eest, kellele eksitatud suguvennad ja usuvennad nüüd juba kabelit.ehitama kipuvad! Ja meie võime Jumalat  paluda: saada meid mitte kiusatuse sisse, waid peasta meid ära sest kurjast!" Wõi kaS tahavad  ehk .rahvamehed" vahest kinnitada, et fee toores uulitsapoisi verejanu, mida .Beterbori" .rahvamees" avaldab, mitte .kurjuS" ei ole?! Rakverest oleme meie selle kentsaka tantsu-sõnumi üle, mis meie lehe Nr. 32 sees seifis, , Õöpiku Seltsi" eesseisuse poolest järgmise kirja saanud: .Auusa .Tallinna Sõbra" toimetusele. Auus härra Redaktor! Teie Aia lehe .Tallinna Sõbra" Nr. 32L sees: 13. Leikuse-k. p. 1882 Räägite Teie: Üks teine Seeneke, mis Rakveres kuulsas valguse nurmel  üles tärkanud, on koguni teist sougu, aga on kui võimalik veel natuke veidram. Mida meile ustawast  suust olla mõned neiud, . Oöpiku " Laulo seltfiS, pärast avaliku laulu õhtud, ühe paksu Isanda ja tema seltsimeeste soovimist mööda, veel natuke wiiwinud ja temale ja tema seltsimeestele, täides esiema mundris  natuke ette tantsinud ja ees tantfia on selle eest ühe Muffi ja ühe Peltskrae auu palgaks saanud, mida pakS isand suida öösel ülesäraladud kasuka kaupleja käest toonud, j. n. e. d. Selle läbi saab Auupaklikuld seda õiendada palutud: 1. Keig se, mis selles pittas teutuse könnes on õöldud:  On wäga toores ja kogu kölbmala, keigist kuulmata ja nägemata vale. MiS iiales kusagil teistestki Rakvere  paremaS kohtades, Week Wähem Avalikus ,Õö - pi k u " seltsi maias ei ole kuulda, ei ka näha olnud. Ehk: Mil aial? 2. Õöpik Muusika õpetuse Selts on jo neli Aastad  Rakveres koku heitnud ja enne Ülemalt kinnitub kui Aia leht Mälgus" ilmus. 3. Õöpik ei ole mitte Laulo, vaid: Muusika Selts kinnitub. Ehk ka küll laulo jauSkond tema sees on. 4. Muusika Seltsil .Õöpiknl" ei ole Aia lehe Walgusega,  ei ka .Kalevi poia" Seltsiga Ühtegi tegemist. Sest . Õöpi k " ei ole mitte .kalevi Seltsi" ei ka Walguse  toimekonna jauskond; Waid ise oma Selts, kellesse WalguS ja Kalevi Selt ühtegi ei puutu. 5. Se Muusika Selts ,Õövik", keda. üks häbemata suu Seeneks Sõimab, käib oma ariduse teed Muusika mängu, Nodi ja lanlo õpetuses ja ei ole veel mill aialgi ühegi Seisuste ei ka P litikaSse puutunud. Sest selle Seltsi seeS on Saksa, Eesti ja Wene rahwade seast õppiaiad  ja liikmeid. Selle pärast saab se keig, mis se toores , Usutav " suu Õöpikust on rääkinud, läieste huka mõistetud ja WalekS  tunnistadud. 6. Saab teie Auu peale lootes palutud: Et se Rakvere  .UStaw" Suu saaks üles antud : Et Avalik Seltsi teutaja ka Avaliku töö väärilist palka vöiks leida, ja Auu Riisuja valelik Avalikuks saaks. Seda nõuab Seltsi auu. Zensuri Seadus: Lisa 1876 a §§ 46 ja 43. Auu paklikuld: .Õöpiku" Seltsi nimel: President: P. Bergmann. Meil on selle juure tähendada: Meie rõõmustame ennast wäga, kui see mitte tõsi ei ole, mida Õöpiku Seltsib majast räägiti. Meie ei wõi aga palja Seltsi pärimise peale sõnumiandia nime mitte üles anda, sest see on ikka aealehe toimetuse saladus, künni seda ehk seaduslikul kohtu teel teada päritakse. Just see oleks meie ,auu" wasta, kui meie seda avaldaksime ja sedaviisi ehk üht meest ilma asjata tagakiusamise alla annaksime. On auuStalud ,Õöpiku Sello" selle reole nn julge, et selle Seltsi majaS seesugust inelumai lukk! sundi nud ei ole, siis aSlugn kohtu teele. Meie anname j. iie juures aga mõtelda, et kohtu eeS nimed elte rediind saaksiwad, millest ehk targemiui vait olla võiks. Meie ei ole seda tempu ka koguni mitte ,Õöpika Seltsi" eestseisuse  süüks anuud, waid oleme selge sõnaga kirjutanud, et seda tempu , pärast avalikku laul u õhtu  t " kehti. Kui seda sündinud ei ole, siis on hea, on seal aga midagi juhtunud, mis pääwa selget silma kardab,  siis vaadaku eesseisus edaspidi suurema hoolega selle peale, mida pärast avalikku õhtut tehakse. Sellega hoiab nimetatud eesseisuS oina Seltsi ja Eest! rahva auu paremini  iga rooSle eest, kui kõige tõrelemisega. Peterburgist. Kuberneridele « käsku antud, igast kubermangust viis vallavanemat kroonimise puha osavõtjaks välja valida. KeiSri Majestäii niiiupaav, Leikuse-kuu 30. pääval, sai suure iluga Isaaki kirikus peetud.  Wäga rõõmustavad on need sõnumid, mis rahva vaimustub osavõtmisest selle pääwa pühitsemist, lnlevad. Mida ligemale kroonimise pääw jõuab, seda elavamalt lööb iga õige alama süda, meie õnnistatud Rahu-KeiSrt ja Tema kõrge Abikaasa waSla, ja vagad palved tõusevad  taeva poole, et Jumal Neid sel pääval ja rdaöptdi kaitseks ja Nende rahunõuu meie suure isamaa seespidistes ja wäljaSpioistes asjus, õnnistada ja korda saata võlaks. Ülema Postiwalitsuse poolest olla nSmi pidamised käsil, Maakonna-postkontorist edaspidi maakondade hoole alla anda. Kroonu ametnikude asemel saaksiwad RiS ka selles tallituses maakonna ametnikud olema. MiS meie ,rahvamehed" selle kohta ütlevad, kelle vaenu-kisa , kroonu alla!" on, nagu ei oleks maakonna poolt valitud ametnikud  koguni mitte Wene Keiserlikud ametnikud, waid keS teab kes? Peterburgis saada pea jälle üks prolses endiste sõeawäe moona ülemate üle algama, kes wiimafe söea aeal Kroonut ja wäge petnud on. Odessast. Punases meres hukka läinud aurulaeva ,Moskva" pealt peasnud laewameeStest ja reistjatest on üks jägu juba Odessa linna jõudnud. Liiwapilwete ja tolmupilwete pimeduses on õnnetu laew kalju peale kinni jooksnud ja purustatud. Suure hädaga on laevamehed ja reisijad maale peasnud ja ka natuke moona kaasa wötta jõudnud. Seatine toores rahwaS on neile aga palju hirmu teinud, laewast ja rannalt ja maalt kõiki rõõwinud, mis uende käte alla langes, ja ka õnnetumata elu kallale kippunud, kellel juba selle maa ägedast palamusest ia koledast  liiwatuisust hirmus palju kannatada oti. Maakonna ja toore maarahwa Sultan rõõwis ja waraslas oma alamatega  seltsis ja päris 18 kameli eest 510 dollari palka, keda asjade talumiseks tarvitati; Mha sai temale ka kohe välja maksetud. Wiimaks tuli õnnetumatele nälg kätte ja 30 penikoormat vidivad nemad kõik, ka naesterahwas ja lapsed, u>3 läiSkasvanud inimest ja 3 last, ägedas palavas, läbi palava liiva jala käime künni Haudu sadamasse  lõudsivad, klls Inglis India aurulaev /Bagdad" neid peale võttis za Adeni linna viis. Rohkem kui ühe kuu oliwad nemad üliemal häda kannatanud, aga Jumal on neid peastinid ja aurulaev ,Sabijaka" on neid tervisel  kodumaale lagast toonud. S im bi rSk ist. BmrSki linnaS on 300 maja maha põlenud, nende seas ka RahnkohnS, kasarmid, kool, Tatarlaste  moshee, vilja ja leiva magasid. Kahju on hirmuS suur. Moskvast. Raitus jõuab lõpetusele. Auupalkade kirjad on kinnituseks Pelerburgi saadetud. Moskva linna valitsuse väljaminemiied on sel aastal 1,068,290 rubla suuremad, kui sissetulemisel». Jekal arinenbnrgi st. Urali kullakaevanduslest on 107 puuda kulda Peterburgi saadetud. Leikuse kuuni oli 2Z5 puuda kulda välja kaevatud ja välja pesind. Kui rikaS on mcie suur isamaa, kni taluaSzad õigel korral oleksivad, ja kui meil nii palju võlga ei oleks! Wõeralt maalt. Saksamaalt. BerliunS on Sozialdemokratlasteseltskondade  vahel tüli tõusnud. Üks zägu lahkub kõige usutunnistuse waStaStest ja tunnistab ennast tuntud kirikuõpetaja Stöekeri  poole. Teine jagu jääb oma käreda politika põhjusel kindlaks, miS kõiki seda lõhkuda .ihkab", mis aga iga nea ,wana" on. Ehk hakkab see kõuele pilweid lahutama! Au.Stri a - U ng r u m aalt. Suur prolses ära kadunud Esihec SolymoSsy aSjnS, teeb ikka suuremat kara ja näitab Ungrmnaa kohlakele teuinft sünnitama Juutide ametlik eestkostja Dr. EoivöS on kaeblusi tõstnud, et kohtud lsiki tunnistust Juntide waSla, piinamiSlega tunnistajate suust välja piigiSlannd oleksivad. Prantsusmaalt. Tule ja tõrva naeAerahwaS Louise Michet (Mishell) teeb jälle suurt kära. Rüüd on tema naeslerahwa .õiguSle" eest vainule astunud ja kõiki mässamisele, tule sa vere tööle kutsunud. Tema merileid , wab.iduie" kõnest on tuhanded kuulama tulnud en lan platt ulanud ja oma verejanulist keelt ttälpannd. Anu tui üks löömeeS ka kõnewabadust tarvitada tahtis ja ttmmAaS, el töörahvas oma tööpaigaga elada võiks, kui hoidlik oleks, siiS karg asi ivad .vabalased" käraga ja sõimamisega  tema kallale. ÜkS küürakas meMerahwas oli vägivaldse  wabalaSte salgu pealik ja. vaene kõneleja sai kõnejarje  pealt maha rebitud. Siis võeti nSmcks, et lapsed mitte ei peaks kooli saadetud saama. Noori mehi paneks valitsus soldatiks ja koolitud mehed saaksiwad pealikuks tõstetud, kes soldatite piinajad oleksivad. Kentsakas vabadus! Egvpl »s e lda uit nüüd esiteks möödas. Selle kuu esimesel pääval, vara homikul, kell 1 , ttmgifiwad Ingl.tted vaikse!! Aradi Pasha sõeawäe peale, kes ennast Tel-el Keblu juures kantlitamid Ms. Liivane maa oli Inglastele nii palju abikS, el Egupllased nende ligiSlamist enne ei märkanud, kui juba aga 300 meeiret (umbes 320 sammu) nendest eemal oliwad. Sits teretalivad nemad külalisi küll püssi tulega, aga kuulid lendasiwad liig kõrgest.  Baioneltiga tnngistvad nüüd Inglased edasi ja Egumlased põgenesivad ilma ühegi korrata. Egypllasi arvalakie umbes 20,000 meest, 8500 hobusega >a 70 suurtükiga olnud. Inglast oli l! ,000. 2000 hobusega ja W suurtuliga. EgylaStest on umbeS 2000 meest langend, suured ulgad on sõeariiSlud maha wis'anud ja on ennast vangi annnd. Wsitjale kätte langes kõik laager moonaga ja 40 suurtükki, ja pärast on ratsavägi neid veel rohkem võtnud. Egyptuse wäge ei ole enam. Inglaste käeS on Tel el-Kebir ja Kairo, ja Arabi Pasha ja Tulba Pasha on Egyptuse Politsei poolest vangi võetud. Jutu leht. Willi ja Wolli. ,Ara karda. onu. vaslaS Willi, meie oleme, jo kõik see vaäw nii bcad lapsed olnud." Siiski oli Bergmanni süda kartlik, iseäranis, kui ta Morn rahuojas suure sel tst kouS leidis. Aga ta mee! jä aega mööda rabulilcm, kui ta nägi, et potstkesed suuremat padandiisi ei teinud , sst et Wolli täie kohwi tasfi ühe preilna roosa kleidi peale kallas, ja et Willi, kui temale laldrekuga tookind pakkuti, mille ühe tükiga ei lepinud waid kõige taldreku võttis, need oliwad nii wäikesed ekfltused.  et sest ei maksagi rääkida. Pärast kohwi saiwad nemad luba rohuaedaS mängida. Kaa te:skd võõrad jahittasivad rohuajaS ja Bergmann kõndis Anna kõnraS ja kui nemad ühe ükstku pingi juure kitliwad, uus õitseva pöesade taga seistS, iStustwad nemad maha. MU oli vaikne nende ümber. TeiSte «aer ja rääkimiae  oli eemalt tasakMe kuulda, mõni putukas joofis õiete