jälle koolis ja ühest lükkamisest ma ei teadnud midagi, meel wähem, et lükkamise läbi keegi surma oleks saanud. Saare walla Luteruse usu koolmeister M. Nöör. Hiiumaalt on mull mõnest juhtunud asjast seekord teadustada. Jaani kuu 6. päewal uppus Keina kihelkonnast Iõufa küla mees Johan Särgu ära. Laewa poisi saavas kukkunud meresse, teiste keelust  hoolimata läinud ta paadiga seda ära tooma, aga paati astudes libisenud tema meresse ja ennegu purjutan? laew senna koha pääle tagasi juhitud, olnud ta uppunud. Kõrgessaare walla magatsini aidast warastati  mõni hea nädal tagasi 1630 rubla raha ära. Kaks meest wõeti kinni ja pandi wangi keda mõne tõsise tunnistuse põhjusel wargadeks arwati, aga siia ajani ei ole nad seda kuritööd omaks tunnistanud. Kõrgessaare walln mees Kustaw Kruus on mahl alla pandud, keda nende rahade meistriks arwetakse. See mees ali juba mitu korda wõera oina külge puutunud ja kui tema maja läbi otsima mindi, leitud tema juurest wiis 29 kopikulist waleraha, mis üsna hästi järele tehtud olnud. Hiiumaal on nüüdse! azal peaaegu nii palju uskusid, kud neid maailma pääl olemas on. Nimetamise Vääriliseks arwan see kord irwinglasi ja baptistlasi kes uuemal  ajal meie maale on rändanud. Jrwinglased  tuliwad Rootsi maalt Noarootsi ja säält ka meie maale. Nemad on päält näha kerge mere ja rõõmsa olemisega. Jumalateenistuse ajal hüppawad ja plaksutawad  nad räsa wäga suure Vaimustusega. Enamiste jooksewad nad seinte päälc ja parsile, kus nad, nende oma ütlemise järele kuratid kinni püüawad. Mõni karjub suure Vaimustusega, et ta Vanapoisi sabasse kinni  olla saanud ja selle üle tuimemad teised wäga suurt röömu. Km hüpamise tuhin on mööda läinud siis nõrkcmad mõned ära, kellede hukkas ikka enam õrnemat sugu on. Minestusest ülesärkades on iga ühel uudist awaldada üks on tacwas Ainud, teine on Jumalaga kõnelenud, kolmas jälle muud teadust püha wsimu läbi tulewiku kohta saanud. Nende lauluwiifid on Saarlaste ja Hiidlaste kõrtfilaulu mõlkidega ühesugused. Wiisid on Rootsist toodud nõndasamma ka sõnad, mida Noarootsis ümber on tõlgitud BaptMased on meie maal ka õige rohkesti  segadust teinud. Mõned inimesed on naa oma usu poole ahwatlcnud ja nad ci bübeuc palju teisi uskusid «malikult laimada. Sume! istuwad nad linalcolamise aukudes ehk meres, aga talwel törre sces. Ka laseWad mõned kõmama usulised endid ralmel meres ristida, kus nad kiites ütlewad, ei WNW neid ei lase külma ründa. Bap- tWMck » oma päris papp Zchieoe, kcS sshste Vshcl oma kogudusi maatamas NN, ja kes ristimft, laulmamift ja altari saekZ»e»ti toimetab. Kord mudis b«mM oms usuliste juurest Sra ja selle SM MG lafiwad nad endid irWMglastcst eMAd-a. Nad hakkasiwad ise, milleks neil KM ei ole ühte teist ristima ja nrõui mõrns pappi toimetuse oma pääle: ts laui2-.es.  jSgaS püha Htw stsma sega ja toimetas muid pühasid tegusid. G neid ««de imelikku Vigurite pärast enam ülessaatmise  ja keevuse alla mõ.ü, siis toisMap»Ä  nad omc tembusid «õaeS Nrwa- Lses kshas. Nad PaNlWsdkMWe hobuste lauta tõrrr kummuli mille põhja põäl Mari saakramenti jagati. Usklikumatele anti joodawat wiina ja saia, aga nõrgausulistelekarjajaakn  ja rukki leiba. Selle läbi saamad nad nüüd ka „t õ r r e usulised" nimetatud. Kui nad sarnatseid usu wigurid  toimetasiwad ja wiimaks meel irwinglaste moodi hüppama ja wanapoissi seinte ja parde päält otsima hakkasiwad, siis tuli miimaks ka seda kuuldes Schieve senna ja pani mitmed wande alla ja tõukas kogudusest  nii kauaks wälja, künni nad meelt parandawad, oma eksitust tunnewad ja awalikult andeks paluwad, siis saamad nad jälle tagasi wõetud. Kui mõnel meel baptisti usuliste põhjus peaks teadmata olema, siis nimetan seda siin ka lühidelt. Baptistid ei risti mitte lapsi maid manu inimesi ehk neid kes usklikuks on saanud, selle kirjasõna pääle toetades: „kes usub ja keda ristitakse, see peab õndsaks saama." Jeesus ei ristinud  lapsi ega ei käskinud neid ristida selle pärast ei tee nad ka mitte seda, päälegi et laps ei wõida uskuda. Paptistide usu Zpetuseraamat, mida Stetini linnas Saksamaal  trükitud, on ka Hiiumaal näha, nad toekamad oma usku mäga kindlasti piibli pääle, kunas nad siisgi mäga tihti piiblist kõrwale eksiwad nagu siin meel näituseks. Nad usuwad ja ütlemad et nad tõesti ja täiesti ilma patuta on, kunas kõik teise usulised täiesti wanapoisi orjad olla. Kord tahtis üks kindla usuline mees pitka puu otsast alasti taewa lennata; wabrikuS olimad kaks tüdrukud paar nädalat peaaegu  ilma söömata woodis ja ooiasiwad et neile pidiwad tümad pääle kaswama, millede abil nad siit patuorust taewa tahtsin?  ad lennata. Sarnatseid ränga meelelise wignrid teemad nad mäga palju mida siin kõiki nimetada ei jõua. Nende usk on küll riigi walitsuse poolest kinnitatud, aga, muidugi mõista, mitte nende hälbi meelelised usu tembud. n. Hapsalust. Aurulaew „Olaf," mis Peterburgi mstitutide kasWandikusi-tüttarlapst  Hapsalu suwiks miiS, oli pidanud 29. Mail tormi pärast Baltiski sõitma ja Ml teise homikuni maiksemat ilma ootama. Wcnc leht,, Los. Lpsmi." tähendab  selle sõidu kohtu „koolido kaswandikud saatlefiwad wist oinas mõttes lustime mere sõidu Ae, mida nad instiiutideö enne niisuure igatsemisega ootasid. Wöib arwata et koolilaste tõttu mitmed perekonnad, ka ehk see suwiks Kuresaare mere mee pruukimisele  oleks tulnud, ka Hapsalu lähemad. Peterburgist. Sääl olla kohtud teadused  kokku korjanud, kui palju Juulist praegus  Peterburgis elab ja missuguseid ameteid nad pidamad. Juutide arw olla 38,000 hinge suur ja nende ametid oila.cuamiste niisugustes kauba toimetustes, mis rohket kasu annawad. 300 Ebreslist pidada ka ajalehe kirjutamise ametit. Peterburgi Juutidest wõiksime siis 10 nii suurt linna asutada kui Kuresaar, rahwa armu poolest. ÄKoskwas, endises Venemaa pealinnas tuleb õige tihti suurde raha summade ohverdamist  ette, mida teistest linnadest maga arma kuuleme. Ammuks see oli, km „ Saarlases''  ühest MoÄwa rikkast mehest, kes palju raha heategude paale owverdos, kmutasime, nüüd on Hr. Mursson. ühe Wsestemaja ja kooli asutamiseks õoo,t>oo LZAl?ugi uaLo ri inss selli Ätci»se xZHssel. Tom. rubla kinkinud. 200,000 rubla sest rahast on maja ehitamiseks jaesimiseks sisseseadmiseks  tähendatud, aga 300,000 rubla pannakse panka, mille protsentidega wõi kasudega edespidi waestemaja ja kooli hakkatakse üles pidama. Seega saab selle asutusele igal aastal rohkem kui 15,000 rubla ülespidamise raha. Eesti Aleksandri kooli praegune korjatud kapital annab ehk 5,000 rubla kasust iga aastaseks kooli üles pidamiseks. Wäljamaalt. Inglise ja Türgi walitsuse wahel on praegu Egiptuse maa üle elaw arupidamine  käsil. Kumbgi ei taha säält taganeda,  aga mõlemad ometi walitseda ei wõi. Mõned tähtsamad wäljamaa lehed ei arwa aga sellest lepingust midagit wälja tulewat, mis nimetatud walitsused oma keskel teemat, sest et Wene walitsus selle wastu olla. Wene walitsuse mõju nende küsimiste kohta olla niisama kange nagu ennegi. Ka olla sultanile teada antud, et kui ta Inglise walitsusega ühe niisuguse lepingu teeb, mis teiste tahtmiste wastu on, siis ta Egiptuse kautab. Inglise walitsus  olla raha abil Türgi ametnikud oma poole meelitanud. Keegi kõrge auukandja saanud üksinda kuussada tuhat naela ja niisamuti ka mitmed kammerherrad. Sultan kutsus wiimsed kohe oma juurde ja kuulas asja järele. Kammerherrad oliwad laimduse üle wäga pahased ja teatasiwad tale, et see jutt täitsa wale olla. Pääle selle seisis  terme nädal aega sultani ja Nelidow'i wahel traatsõnumite wahetus. Mõned arwamad,  et Türklasel nõuu olla uut ministeeriumi  kokku seadida, mille pärast ka endine  peaminister Said Pascha paar korda sultani jutul käinud. See ei ole wististe õige. Minema neljapäewal sai ka Prantsuse  saadik ametliku käsu, et ta Inglis- Türgi lepingu wastu peab olema ja sellega Wene walitsuse poole hoidma. Inglismaalt. 29. Lehekuu päewal pani Salisbury Londonis ülemas majas Jnglis-Türgi lepingu ette. Leping on järgmine: Inglise waalitsus laseb kolme aasta jooksul oma sõjamäe Egiptusest tagasi tulla. Wiie aasta pärast ei ole Inglasel enam luba Egiptuses ohwitseerisid ametisse seadida. Peaks aga Egiptuses mingisugust pahandust ette tulema, kas sisimistes ehk wälimistes asjades, siis on tal luba oma mäge jälle tagasi saata. Nõndasama on ka sultanil sõjamäe saatmine lubatud. Kui aga kumbgi walitsus nende punktide wastu peaks eksima, siis on leping murtud ja ja Inglane jääb oma endise õiguse juurde. Sõjamäe tagasi saatmise juures peab aga siiski teiste walitsustc soowimise pääle waatama, muidu wõiks pahandus suureks minna. ! Peterburist toomad Wene lehed selle sö!  NUML, et Wene ja Prantsuse nmlit- I sus Inglis-Türgi lepinguga ilmaski I rahul ei wöi olla. Suczi kanaal on tähtjas laewa tee. Ta ei rohi kuidagit i wiisi ainult Inglise mälume pruukimiseks jäetud saada. Kui aga Türklane Inglasega ühe niisuguse kauba ära teeks, siis saaks ta seisukoht selle läbi ainult raskcndarud. J»gls»e weab Türklast nina pidi järele. Türklane ei saa aru, er iee tale ainult kahju toob, kui ta cnnasi niiiuguscit sõbrast  juhtida laseb, kes ainult omakasu raga