ist Raadimõisa taluperemehed enamist kõik oma mõlsahecc r» hoolekandmise läbi omad kohad päriseks osta wõinud, kulda tema WastseliinaS 12 ja NaadimõtsaS 3 kooli asutanud  ja ülespidannd, ja kuida ka waesemad teda selle eest tänama peawad, et neil waja ei ole, oma leiba silmameega  siiia. Kõigest pidust kirjutada ei ole meil ruumi, seda aga nimetame meel, et Raadimöisa taluperemehed lõppeks oma armastatud herra ölipilti palnfiwad, et seda laste ja lastelaste mälestuseks kogudusemajas uleS pauna wõikfiwad. Liigutud südamega laskis herra vsn Liphart oma seina pealt wõtta ja kinkis seda wallarahwale. Professor Dr. M. Braun palub neid ussikest ja teisi seesugust loomast, keda talwel lume peal leitakse, koguda ja Tartu suurkooli Zoologika Museumile saata, et teaduslikult kinnitatud saaks, mis loomad need on, kes lume peal elada wõiwad. Kõik aealehe toimetused on palutud, seda palwet üles wõtta. Kumamaalt. Liibawist kirjutakse, et mõne aasta eest, kui Llibawi kaubaajamine üleõ õitsema hakkas, senna wäga palju noort mehi woolaS, kes kaupluse ametit õppinud oliwad ja kohta otsifiwad. Kui palju neid aga ka tult. tarwituS ei tahtnud täis saada; ikka oli meel rohkem kohtasi pakkuda, kui pärimist kohtade järel. Nüüd on asi ennast aga täitsa muutnud, nüüd on teenistuse otsijaid rohkem, kui teenistust. Kui hiljuti üks kontor zeitungiS omale üht noort meest otsiS, siis ei ole seda teenistust wähem tahtma tulnud, kui seitsekümmend. Peterbmgist. Wõinädalt Reedel ja Laupääwal on meel Keiserlikud pidud olnud, esimene TalwpaleeS, teine AetserlikkuS paleeS Jelagini saarel. Esimese pidul oliwad «00, teisele 150 osawõtjat kutsutud. Küünlakuu 21. pääwal on Keisri Majestätid oma kõrge perekonnaga Peterburgist ära ja GatshinaSse elama läinud. Ketserlik Kõrgus Suurwürst Mihhael Nikola  j ew itsh on oma Georgi Rittrete saadikreisult Küünlakuu  23. pääwal Peterburgisse tagasi jõudnud. Berliinist tagasi jõudeS on need Feldweblid ja Unterohwitserid, kes Georgi Rittrete saadikute keskiS oliwad,  Keisri Majestäti jutule wõetud. Nemad kandsiwad juba. neid auutähta, mida Keiser Wilhelm neile annud. Mõned on kuldse sõeawäe auusa teenistuse risti saanud, mida wäga armast antakse, kas waenlaste suurtükkide ehk lippude wöitmise eest; teised saiwad üleüldise sõeawäe auutähe  I. klassist., Peale selle on Keiser Willem igaühele ühe kalli kuld- uuri oma pildiga kinkinud ja kõigile kokku 1000 rubla, et nemad sellega oma abikaasadele mälestuseks  ehteid oStakfiwad ja kaasa wõtakflwad. Lahkudes on Keiser Wilhelm neid Wenekeeli Jumalaga jätnud. Wäga rahul on nemad oma üleSwõtmisega Saksamaa pealinnas. kuS neile üks Feldwebel ja üks ühe-aastane priitahtlik wäeteenija juhatajaks antud oliwad, kes Wenekeelt oskafiwad  ja neile kõik tähtsad asjad Berliinis ja Potsdammis näitasiwad. Wana sõeawäe wennastus Wene ja Preufi sõeawäe wahel, mis juba Napoleon I. üliwõimuse ära wõttiS, on uueste kindlast köidetud. Kindral Leitnant Tsherna j ew Turkeftani maakonna  Kindral-Kubernör ja sealise sõeawäe kommandör on Sõeawäeuõuukogu liiteks, ja Kindral-Adjutant Kindral- Leitnant von Rosenbach, Gardt rügementide ja Peterburgi  sõeawäe ringkonna stabi Ülem, Tnrkestani maakonna Ktndral-KubernöörtkS ja sealise sõeawäe kommandöriks nimetatud. Kindral von Rosenbachi asemele astub Kindral- Major KeiSri Majestäti swiitist, Bobrikow I. Sõnum Senator Manasseini haigusest on hilja wälja antud; tema on juba terweks saamas. Püha Synodi Üiem-Prokurör, Geheimerath PobedonoSzew  on soojastõbeS haige. Mõne aea eest sai Peterburgis Politsei ametnik Oberst-Leitnant Sudeikin ära tapetud. Nüüd on mõrtsuka  jäljed leitud. Kahtluse all seisab endine wäeMalik, StabSkapten Sergei Petrowitsh Degajew. Teda saab nüüd otsttud ja tema pääwapildtd on Politsei walitsuStele saadetud. KeS tema jälgile juhatab, sellele on 5000 rubla ja keS tema praegust elupaika otsekohe üleS annab, sellele on 10,000 rubla palka lubatud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Niigipääma koosolek sai Küünlakuu 23. pääwal algatud. Troonikvne kuulutuse lärel et saa sel koosolekul palju teiste seaduste üle nöuu peetud, kui aga töörahwa haiguse ja wanaduse abtkassade üle ja eraseaduse üle Sozialistlaste waSta, mille pitkendamift Riigiwalitsus uueSte nõuab. Wäljaspidistest asjadest kuulutab troonikõne suure rõõmuga, et Saksamaa kõige maailmaga rahus ja fõbruseS elab. Iseäranis rõhuga nimetab trooniksne Wenemaa  ja AuStria päritud sõbrust, mis uueSte kinnitatud  on, nenda ka neid söbruse ja usalduse tähta, mida Kroonprinz oma Spaania ja Itaalia reisul saanud. Mgtpääwa PrästdentikS on von Lewetzow uueSte walitud. Kardinal LedochowSki, kelle pärast Saksamaa walitsuse ja Kalholiigi kiriku wahel nii palju tüli on, sest et tema oma Posen Gneseni ErzpiiSkopi ametit maha jätta ei taha, Riigiwalitsus teda aga tagasi ei wõtta, ja enne ka üks teine selle ameti peale pandud saada ei wsi, on nüüd Paapsti poolest Palwe kirjad e-SekretärikS nimetatud. See on üks neist kõrgematest ametitest, mis Paapsti elumajas Vaticanis anda on. Muidugi ei wõi selle ameti tallitaja üheS ka Posen-Gneseni Erzpiiskop  olla ja sellest on mõista, et Paapst sel kombel pitkalist tüli lõpetada soowib. Konitzis peeti kohut Neu- Stettini Juutide palwemaja Synagogi põlemise üle. miS wiimasel suwe! juhtus ja millest mõned tunnis» tasiwad, et Juudid seda ühegi kawaluse pärast ise teinud olla. Tunnistused oliwad wäga segased ja rääkistwad üksteise  wasta. Kaebtuse-alused on ilmasüütaks mõistetud. — Küünlakuu 26. pääwal sai Saksamaa Keisrikojas Wene Keisri' sündimise pääw pidulöuncga peetud, kuhu kõik würstliknd inimesed, Wene Saadik Subarow oma abikaasaga ja teised Wene ja omad kõrged ametnikud kutsutud  oliwad. Austria Ungrumaalt. WiiuiS kestab wõitlemine Sozialistlaste  wasta ikka edafi. Üks töömeeS, keda Politsei ametnikud  trahteris kinni wõtta tahtfiwad, laskis seal nende peale, haawas üht ja jooksis siis ära. Oma tagaajajate peale laskis tema uulitsal weel mitu kord, haawas wecl üht ja sai wiimaks suure waewaga kinni wõetud. Tema korteris olla üks dynamiit! kera leitud. Pestis on aealehe  toimetaja Arnim Prager kinni wõetud ja tema elumaja läbi otsitud. Hulk kardetawaid kirjast on leitud, aga ahjus ka hulk paberi tuhka, millest arwata wõib, et tema kõige kardetawamad paberid enne ära põletas. —> Küünlakuu 16. pääwal leiti FouoriteniS ja Simmeringi alewikkus suured dynamiiti laagrid ja ka selle kardetawa rohu tegemise nõuud. Pärast seda kui Kammerer kinni wõeti. on weel palju teisi töömehi wangi pandud. Kammerer  on üks karand soldat ja on wäga kangekaelne. Wangikojas on 100 soldatid walwamas ja nendest kaks ikka Kammereri wangikammriS. Prantsusmaalt. Tongkingist kirjutakse, et Prantslased seal juba mõjurva wotmuga Bakninhe linna peale tungiwad.  Küünlakuu 9. pääwal on 4900 meest Punase jõe suu arude! maale läinud ja on sel ja Küünlakuu 13. pääwal seitse kindlat pagodi (tempelt) ära tvõtnud. Teine wagi läheb aurulaewadega Bakninhe poole edasi. Khiina Admiral Kuangfi on lisawäega Bakninhe linna tulnud,  kust Annamijtlaste esimees Prin-Hong oma salkudega ära põgenes. Küünlakuu 25. pääwal tahtsiwad Kindralid Millot ja Briere Honoift 6000 mehega ja Kindral Negrier  Haidzuongist, ka 6000 mehega, wälja minna, neid kindlusi ära wõtma, mis Bakninhe eeZ seisawad ja mida ülepea 17 on. Kodumaal kestawad töörahwa tülid wabrikutes ja mäekaewanduSteõ ikka weel edasi. Töörahwas pärib lühemat töö-aega ja kõrgemat palka, wabrikud alandawad  palka ja tuhanded ja tuhanded on tööta ja leiwsta. Wenemaa ja Saksamaa uueste kinnitaksid wana sõbruS pahandab Prantslasi wäga. Mõne kangelase üliwaimustalud  piduköne järel lootfiwad nemad Wenemaa poolt abi, kui oma kättetasumist Saksamaa wasta algaksiwad. Et aga Wene Keisril himu ei ole oma alamate werd ja wara nende tuju jahutamiseks raisata, seda ei suuda Prantslased  ära mõista ega wälja kannatada. Nende lehed ärritawad  Austriat Saksamaa wasta, Wene fõbruse pärast, ja Inglasi Wenemaa wasta, Mecwi pärast. Inglismaalt. Et neljaS wakshalliS, Victoria?, Charing-Crosfis,  Paddingtonis ja Ludgate-Hillis dynamiitiga täidetud kohwreid leiti, sellest arutakse, et mässajatel tahtmine  olnud, kõiki raudtee ehitusi Londonis ära lõhkuda. Victoria walshallts tehtud kahju on 3000 nael stärlingt peale arwatud. Häwitatud kaupade ja kraami eest ei taha raudtee walitsuS tasumist maksa. Kurjategija üleSandjale lubatakse  kõrget palka. Politsei on kahest mehest, arwata Amerikaanlastest, teatust saanud, keS Küünlakuu 7. pääwa õhtal weike raSke kohwritega Waverley - hotelis korterit wõtsiwad ja järgmisel Esmaspääwal nende kohwritega sealt ära läksiwad. Neid otsitakse nüüd, kas neid aga ka leitakse,  see on wäga küfitaw. Ameerika lehed wastawad poole pilkamisega Inglaste pärimise peale, seal dynamiitlasi kinni wõtta, kui nemad oma põrgurohuga üle mere sõita tahawad. Kui Inglastel wõimalik et oleks neid kinni wõtta, keS Londonis dynamiiti larwitawad, kuida wöiksiwad nemad siis pärida, et Amerikaanlaafed selle walmtstajaid leidma peaksimad. Ka tähendawav Amerikaanlased selle peale, kuida Inglismaal muidu ikka wõeramaa politika-kurjategijad  suure armuga kaitsetud salwad. Ja, ja, pattu maksetakse ikka pattuga kätte l Itaaliast. Mõned aealehed kirjutawad, et Itaalia walitfus isegi selle kohtuotsuse üle kahtlane olla, mis Katholiigi Propaganda majasi ja teist liikumata warandufl ilmaliku riigi omaks mõistis. Riigiwalitsus otsida selle? asjaS lepituseks nüüd üht keskmist'teed. Tttrgimaalt. Türgi walitfus oli Kreeta saare Kubernõri,  Greeklase Fotiades Pasha ametist lahti lasknud  ja Türklase, Btfaat Pasha tema asemele nimetanud.  Sellega ei ole nüüd saarlased koguni rahul, waid päriwad Üht Kristlast Kubernöriks. Suurriikide Saadikud koStawad Kreeklaste eest ja arwatakse, et Fotiades Pasha paigale jääb ehk et üks teine kristlik Kubernör nimetatud saab. Norramaalt. Adelsthing on selle kohtuotsuse waSta waielnud, mille järel Minister Selmer süüdlaseks mõistetud  sai. Storthingist on 12 saadikut Kuninga juure läkitatud, kohtu otsuse kinnitamist paluma wõi nõudma. See ast on kohtute departementi läbikatsumise alla antud. Egyptnsest. Kindral Graham on mässajaid Osman Digma all, El Teb'e kaewu juures ära wsitnud. Mässajad on suure wahwusega wasta pannud aga siiski wiimaks taganema pidanud, kui neil ka umbeS 10.000 meest olnud ja Inglastel 5000. Mässajate kantsis üksi on 900 meest surnud leitud. Neli suurt Kruppi suurtükki ja kolm wähemat on wöitjate kätte langenud. Inglastest olla 28 surmatud, 2 kadunud ja 142 haawakud. Surnute  keskis on 4 pealikut ja 4 pealikut on raSkest haawatud,  nende keskis ka Baker Pasha, keS oma löömist suure wahwusega on ära tasuda püüdnud. Tokkari linn on ennast selle peale ilma wõitlemiseta Inglaste kätte annud. Kõrgema käsu peale on Kindral Graham oma wäega Suakini tagasi tulnud. Löunepoolt Sudanist tulewad sõnumid, et Mahdt ise seal ka Inglaste sõbraliStest  SudaneeslaStest kaks kord löödud olla. Täieste uStatawad  ei ole need sõnumid aga mitte. TeiSte sõnumite järel olla asjad Khartumis wäga kardetawad ja Kindral Gdrdoni mõjuvus olla seal täitsa ära kadunud. TähtjaS kõige kaksiti sõnumite juures on see, et aurulaew ,SerapiS"  kõik naesed ja lapsed Suakinist SueSsi wiinud on. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! järel (Järg.) Laua pea! seifis aealeht, mida tema iga pääw naabri käest sai. Tema wõttiS lehe kätte ja luges, sai sellest aga wahe oru, sest tema mõtted wiiwistwad teiste asjade juures.  Järsku juhtus tema film ühe nime peale ja tema luges: ,Rudolf Lampreht", ja see uimi, mida tema juba ammu oli ära unustanud, see tuli pilkamist jälle tema meele see oli tema isa ühe wenna nimi. Tema luges: Tribune" toob järgmist awaliktu kutset: ,AaStal 1829 Saksamaalt Ameerikasse wälja räudanud lihunik Rudolf Gottlieb Lamvreht, kes mõnda aastat Ameerikas suurt loomakauplemist toimetas, fiis St. LouiS linnas ja pärast Chicagos elaS, on ilma pärijata ja ilma oma suure waranduse üle otsust tegemata, mis rohkem kui kakS millioni dollarit suur on, ära surnud. See waranduS jääb, kui Saksamaalt mitte pärnaid ei tule, osalt Chicago, osalt Illinois'? linna omaks. Ühe järele jäänud ristimise tähe järel on Lampreht 3. Oktobril 1803 Saksamaal, Schlesta maakondaS L. linnas sündinud, sealise lihuniku KriStian Lamprehti poeg ja on ristimises nime Rudolf Gottlieb saanud. Tema pärijad wõiwad, kui neil selleks kindlad tunnistused ja paberid käes on, Chicago linna walitsusele oma pärimist ette pannad Kui Lampreht seda lugenud oli, waataS tema uskmata oma ette maha, nagu oleks und näinud. Ja, see wõiS muidugi unenägu olla. SiiS kargas tema üleS, käiõ ühest paigast teise ja ei teadnud, mis peale hakata. , Johanna! Johanna!" hüüdis tema fiis järSku ja waljust ja jooksis naesele wasta, enne kui see köögist tuppa jõudis. ,Waata siin, lue, lue!" hüüdis tema imestaja naeSterah ivale wasta ja hakkas temast kinni, nii et teine lugeda ei wõinudkt. ,Mis siin on?" küsis Johanna poole kohkumisega, sest seesuguses tujus ei olnud tema oma meest weel iialgi näinud. ,Lue, lue'/ hüüdis Lampreht uueSte ja langes ise tooli peale maha. Johanna täitis käSkn, aga juba liig sagedaste oliwad lootused teda petnud ja nenda näitas see ka nüüd ükS petlik lootuS olema. Et tema perekond järsku rohkem kui kahe millioni dollari pärijaks saaks, seda pidaS tema koguni wõimata aSjakS. ,Willem, ära rõõmusta ennast aSjata, õnne üle, mis muud olla ei wõi. kui eksitus." manitses tema. ,Wäga palju on inimesi maa peal, kellel ühesugused nimed on. ,Ei, ei!" hüüdis Lampreht üleS töusteS. Gottlieb Lampreht, nii oli minu isa kõige noorema weuna nimi. Tema oli L. linnas Zchlefia maal sündinud, oli loomakaupleja ja läks aastal 18 Z 9 Ameerikasse. Mina tean seda ja olen teda näinud, sest enne minemist käis tema isaga Jumalaga jätmas. Mina olin stiS wast waewalt kümme aaStat wana, aga mäletan weel selgest kuida tema naljakates küsis, kaS mina kaasa minna ei tahaks. Mina pidasin küsimist tõeks ja lubasin minna, künni isa minule asja ära seletaks. Kaua aega et ole mina küll enam selle