seda tenvc walla radwas iunnistada mviwad  edasi. siunaö siis tui l-rjumja amerisie l-atkas magemsiui aidad wiljasi tühjad oliwad, oli siis kiu ta ennast kümne aasta pärast lahti wõstis pääle '--uu malka wilja aitades paisumise lasu 70 matka rukisid ja 18.7 wakka otri. Er malla asjad nii tmas korras siis ali la wöimalik, e-: walla rahawolg stllest niimtarud wilja sumast ära stllerud sai; wald oli stlgm Aga uuem aeg ost omade nõuudmisi-ega ukst eite as-unud, tonuenut oli muu korda rodken!, knd endisel ajal, sellepärast andis lirituaja walla wostkoaule reada. e: la ielle valguga. mis la siia aja'tt hllsi rapla rada la tst sm ila nmstaj oli manad, enam ei mai lõhi iaadat ta nõudis palka juure. Wolikogu ei luvanud seda. waiicati uus kirjutaja, kes selle vast gaga leppis, elustas ielle uue kiigutaja ajal waula asjade toisuerlis läks, ei jõua siin ära jmustada, aga olgu siia juure tähendatud, ci kirjuiaja suurem seana igapäem  tulimee tiikis ujuda oli ja mastest ka poft-bohustega sõita mmmustas. Walla asjade toimerusts ei olnud calstejal, kosttumeesrel  ega wolikegn! hääre õigust. mis tegi, oli teinud. Tulist kiirunsistga ma niii malla makiuttd ja lohuteid mõst, käägrslati  maestmaid ja wölalin ni:has:i innlõua  kui st.unulmlustga, oga nisosi' sigin st, peagi jälle mullale ligi an-.-!? rmvra rahawõlga,  ja magarsini aidad ststmad .nststrst elst küll võlukasttd lehwad ci olnndgi ja loomade diunad otsivad st! ajal ee. õige kõrged, ust -et rar.a ojad raama lusikas mitu korda varumine jeasistrad. knd merest endistl ajal ja nüüd. st.uei ei wõinnd eata ra.al'.M. mmmmm ttit.ea. stl.ms ei olnaad staedasei r.im.c siiadstt .olaa ega aega, ei tolmu nn.jas ega kodus: eal küll kodu õige tolm ost. malla rada wasru wörta. eliit nagi arad ara. m r. m.a asjad.ga imad kordust ei olnud, aga sistai ci tahtnud mölamas ammed mmlega ..aa nidada rr.it.st des nestes: ..ega :a mind retm ei mm." eim t .ga t.t 'eda stt.a.t mmsida oammai vankrotti ei jõtt.r mmm t' tellwamüd ei tohtmud bäält töstagi. Kord olimad pall j ude ukutamüe pääle wolimehed liisgi nii tublid, el nad malla asju ralnsiwad läbi karstlda, aga see tabtmin. lükati käredasti tagasi: —ei lubatud. Päälegi nõudis kirjutaja omale palka juure, niida temale keegi ci julgenud keclda. Nõnda läksiwad kuus aastat mööda. Tõesti! Maasi walla Ivollkogu poolest oleks ta meel Niitu kord kuus aasta! ametis olnud, kui mitie macsie õillamned ja. wiletkate soigumised,s,"stwelt U oleks abi palunud ja saanud, mis järgmisel miilil walla miletsai järge lõpetas  : Paäle Maasi walla oli ta ka Rannaküla  malla lu-jatoimewja: ka säälgi oli ra asja nü ouudulikult juhtinud ei kohaline mõika bärra A. v. Põll, kes ka maakonna kolstu lllirra oli. armas: Kui ta juba siin -.väikesis malla hlümue talub asja toimetuses  nii palju wigadusi on teinud, kuidas on lugu suure Maasi malla kraamiga d Nimclauld bärra teatas keda kihelkonna tobrule, ct Maasi walla kirjutaja mitte kõlblik ameti pidaja ci ole. Kihelkonna kohlustini!  küll kange käsk, er raamatud kirjutaja käest iaamad ära wõetud, aga siin tegi kirjutaja  omal varjunud musil meel iibe miguri katseks : Ta ei awaldanud kihelkonna koktu käsku kelleailegi, waid andis talitaja pitsad!  all. mis alati tema k-ies oli, kihelkonna  komule mustust, er Maast walla roolikogn onn: tublit kirjuiajar -niue anzetisi  taimi ei last, stst et teniui llstaasi malla osja tvimetusts znidagi miga ei ole, päälegi küstnus aa meel: Misst-.gnse seaduse puusti järele ulml-ouna kodus reda mõida amerist iollni teda d Ei see kiri aiiauuv enam. Talitaja oli meel kimpus, et ta oma pitsad!  unna kätre oli usaldanud ja kihelkonna kodus uimeras endise ivana kirjakasti malla asst.de rewidecristks ; mehikese paradiisi uks pandi kinni. (Järg jääb tulema.) i-cc cu :cäcc zcci:uc!ik. ci zuc laiuu ja ci cc.u cuc.c ccgcn. iicc :caccc uil un'c c.iikcc -- - c u... ciucccc.c. 'c ccc cis icccs '.c uc.c iuccscc cuuccul.icd: ia zcu uücc. kui ccc ccucczlc iccccu icc cicc  -..i ..u i ü.. cic cccic cccl cci c. cc' .. ci cc 'c. ci icdc micce mr.lle ligciuali 'c7c. ccc' c.cc.ccuc.cc k" icuc u.ccccc.c.c. c i c.ic." "..i cc. ccc ci cci ccc '.cc ccicc. ccc 'ccccicüu, cc c.ickc ickc cccc. ii ccc c, c icuc cc c! c-> -- ' ' cc., cc.c." c.c. c c .. . cc iiccccucce ulcias cai.c cccc icc. kii .clccc 'cnc. cunccc ccc '.c c-cc,le!" ou ccicc.: uzccc.c.uc ucics kccccc ccau ia c.ciccc. udc ücccc. ccccci ucki piiälc, ..ccc.c c>i.u ccc '.ccccuiicc.ic kcktu icaduuc. ilucc cc ". ciculc ksluc ücl-cn iuüc i'ic cncc 'cuc cc c c. 'ccc uciv icic.cc.. Zcc c cc. c.ccc'css ic kclliic. kkücc occc .!u aic." Lcics cc ic :c cääl läks xccucccccks, ~tcucc  cu üks czca lazs ja armcsuvcza Äcs Lswatud lapse pelwest saadik. Ara leo teea  mine kartlikuks --viha ja levimata oleku läösi kui ta kord eksima jubrub. sest uma on mee! noor ja moni koe) ka isemeelne.  Hoia cuesile kouia uLldusi õiguse  ja tcüvuse Lbi, sest kus usaldus puudub  Ml on male ukse ees ja male kanuu! Limad kõik sugu pahandused. Kasmatage  oma poega uueks kakkaiaks tubliks mcõeks, ct ta oma seisuse jc nimele  au teeks. —Ja nüüd taban ma e si l.md e msia juurde üles mmmm, ja mind miim.t t korda, kui seo veaks olema, rLmm.t.ar-iL rem.a ja lapic üle. Jaa sa uue! iiia: L oled rnam ernuld kui ma, 'esi me asi on sinle uus ja ma ei raba mine er Vauta sesi Ligemühm ...ai aiuea.e." ~siLsi'ütles noormees. , kas L. ei raba mulle miirc kõige maaemast ütelda, kes su mastsne ond" V.utker mee! iuli kre.õroi nõo pää! nädto.male. „Na tõLcndasin sulle, et mu mitte ci soowinnd siesies asjas küsitud Lada,., aa jäi mõttes seisma „Lui aa langema neaks, siis saalsid sa teada. Aga ms palun sind Aleksander, ei see lu nsiimaue Nsimme  oleks e mull on pekjusi sellesi maikida.  Kõige pääli panen ma sind selle cesi wastama, et sa ennast milgi kombel selle asja sekka ci sega, et keegi lest midagi teadust ci saa, enne kui see sündinud on; la see paale tahan ma sn ausõna!" Aleksander tegi seda. „Mn wastanc on Kielski! ütles krahw. „>da st' hundis noormees, üles largadeS, ometi on m stiu. Aga see on minu asi minu au, minu ,võitlus! Nüüd tean ma kõik ja ei tanuma mikte, isa, la mitte sinust,  er sa raiun au kaitsjaks astud." „il leo sa meelest ara," hüüdis krahw pa!,ai'e!l. ?a lõua murda tahad, mille kõla waemalt kadunud?" ~NiU Jumal, sa ci rea ju mitte" hüüdis Aleksander pool segaselt. ..Aia ei rauagi midagi readaütlev krahw kaunarumalt wahele. Siis ma ka wecl reada man, see kõik ci -või mu otsust  ümõerlütara. Aee aeg ci ole tõeste mitte kobane, Aleksander, mind sell wiimasel  tunnil üleserutada." Ta laks ja Aleksander jäi tagan. Noormees  oli ühes olekus, mis mitte ci ole Võimalik üleskirjutada. Wiha oma abikaasa  kruustna oleku üle, jäuu kätte uraksmiie  järele, mure krahwi pärast, mehe uhkus  ja äraantud armastuse kibedus wõitlcsid  tema rinnus. stJärg Mb rutenia.» Isamaalt. Mattun 33. päewal p ö les K s a r m a kibolkonas Ranüwcrc wallas n-ada- I dikuJwan Sassi saun ära; selle õnnetuse jmu ! res sai nimetatud mehe 7 aastane poeg - niipalju nuga, et ta kümne tunnilise rnSke ' walu järele hinge heitis. Poiss ise rää>  kiuud enne surma, et ta köögist ühe tulej  tiku saanud ja temal olnud hiiumu seda ! põlema tõmmata ; tema läinud saunawaassc I hkojasse) ,kus ta oma tahtmist teoks toime!  tanud. Pülew tikk knkknnud tema käest - pahna sisse, pahn hakkanud põlema ja seda ! nähes pugenud ta seina ja pahna mahele. - Ema, kes köökis riideid pesenud, näinud - et saun põleb, jootnud senna, kus ta ka - poja walu kisa põlemast saunast kuulnud, ! aga ei olnud enam waimalik temale appi l minna. Sel ajal oli ka naabri rahwaS senna tulnud ning hulga abil kiskunud nad sauna müüri maha ja päästnud nõnda õnnetuma ära, aga poiss oli juba nii palju miga saanud, et ta kuidas öeldud: kümne tunni järele ära suri. Wauemate ahastus on suur. Jällegi üks sõrme näitus  laStemanematele, et tnletikkusi peab laste eest kindla koha pääl hoitama. Säält sammast kihelkonnast Haljala küla koolimajas koolmeistrite koosolekust kirjutades ütles „uä" Saarlase lkl. numbris  : ~Rohkem sellest ei julge ma mitte enam kirjutadaS Nüüd õiendab kirjasaatja „nä" et selle üteluse marjus midagi halba ci olla, niida tema oleks kartnud mälja ütelda, maid tema ütlenud need sõnad toimetusele,  mõteldes et ehk keegi teine sellest koosolekust pitkemalt saab kirjuiama. Nimetamata  olla tal jäänud, et sügisel jälle koolmeistrite koosolek saada olema. Lehekuu öösel on Karja kihelkonnas  Koit la malla magaksin: ait ära lõhutud ja püäle 70 rupla raha ära wiidud.  Kuidas räägitakse, olla sääl sammas kihelkonnas Triigi malla magatsiuist mõni päew enne seda ühel ööl -l0 rupla ära wiidud. Jaani kihelkonnas on üks mees, kes ennegi juba 26 hundi poega kinni püüdnud, ka käes olewal aastal lehekuu lõpul kuus hundi poega leidnud. Leidmise silma-