S. psäwa Shtal neli meest Ühe rahakaupleja (Battkier) kontoMft, haawasiwad peremeest ja üht wõerast kes weel kontoris oli, rööwisiwad sits kassa wälja ja sõitflwad ära. Üks nendest on PforzheimiS kinni wõetud ja katsus omale otsa teha, mis aga korda ei läinud. Öösel selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel sõitstwav Wene Suurwürft Aleksei ja Herzog Eugen von Leuchtenberg oma abikaasaga, Berlini  kaudu kodumaale. Prantsusmaalt. Selle kuu 4. pääwal tungis madalam  Curien, ükS 18 aaStane mehike. Ministirtnmi saali. kuS Minister Ferry't leida lootis ja maha laSta tahtis. Ferry ei olnud aga seal ja uksewaht wõttiS wabalase kinni. Veale laetud rewolwrt letti tema juures weel 30 padronit, hakitud tinaga. Tema ütleb ennast ühe salaseltsi poolt saadetud olema. Et tema segameellne ei ole. seda on arStid tunnistanud. TongkingiS 'tahawad Prantslased pea Bak-Ninhe ja Hotlg-Hn linnad ära ,võtta, aga see ei olla koguni mitte wäga kerge. Kõige kergemalt saiwad nemad tänine oma weikemate sõealaewade. suurtüki-paatide. läbi wõitn. Nüüd on aga wihmane aeg seal juba möödaS,  jõed on madalaks kuiwanud ja laewad ei saa sõita. Weike lahingi suurtükkidega set olla aga midagi teha. Parlament on tänine 9.000.000 franki Tongkiugt sõeakS lubanud ja Minister Ferry ütleb sellest weel muist järel olema. Walitsuse waõlased lehed arutawad aga ette. et kõige wähemast juba 27,000.000 franki wälja antud olla. TarwiS minna kõige wähemast 00,000.000 franki, seda ei saakS ka keelatud, sest mis peale hakatud on, see pidada ka auuga lõpetatud saama. Sel silmapilgul ei ole aga Prantsusmaa lehtedel palju aega, oma sõea aõju arutada, mil on tööd küll, Lutheruse-püha ja Saksamaa Kronprtuzi wveruSkätku sõimata, ja Spaanialast mässamisele ässitada. Kui see mitte kibedat wilja ei kanna, siis on teistel wäga palju kannatust. Inglismaalt. Saksamaa Keisrikoja kuulus õpetaja. Dr. Stöcker oli Luthcruse-pühakS Londoni palutud, seal kõnet pidama, ja suur Linnamaja saal oli selleks lubatud. Kulda teada, wõttleb Dr. Stöcker kange wõimuga kahe asja waSta. Esiteks SoziaMaSte waSta, kelle asemel tema Kristlikku Seltsi asutada tahab, mis seisuslikud tülid Ewangeliumt õpetuse järel solgutada tahab. Teiseks selle suure mõjuvuse wasta, mis Juulidel, nimelt Saksamaa  kirjanduses, suurkoolides, kohtutes ja tetsteS tähtsa es asutuste» on ja mis RiõtiuSku waikselt ja salamahti õõniS- tama kipub. Soztalistlased, keS aõju wägiwaldselt uuele joonele käänama kipuwad, on muidugi Stõckeri waenlased ja Juudid on seda ka. Nende poolest on jutt wälja lahutatud,  et Stöcker wägiwaldsete Juudijahtide juhataja olla. Tõsi ei ole see mitte, aga seda uStakse Saksamaal ja see mõte oli ka Inglismaale weninud. Linnamaja ei antud temale seal mitte, waid tema pidas omad kõned ühes erasaaliS, Esimene kõne, Lutheruse elust ja tegewusest, läkS kaunis lahkest mõõda. Kui tema aga oma teist kõnet, SoztalistlaSte, umbusu ja Juutide uurtstawa tegewuse wasta pidama hakkas, sits oli hulk Sozialistlafi saali tunginud, kes nii toorest kära tegiwad, et Dr. Stöcker oma kõne pooleli jätma pidi. See kära on üht kurwa plekki Luthernse-püha  pidamise peale teinud, ja ka Inglastele ei ole see suuremaks anuks, et nemad oma palutud wõerast tentamise  eest kaitseda ei suutnud. Itaaliast. Selle kuu 7. pääwal, öösel kell 12'/- jõudis Saksamaa Kronprinz Genua linna ja sai rahwa poolest ütlemata rõõmuhõiskamisega waSta wõetud. Kuninga poolest  oliwad kõrged ametnikud wõerast teretama saadetud, linn oli uhkeste lippudega wälja ehitatud, niisamati ka Itaalia. Saksamaa ja Wenemaa laewad sadamas. Suurtüki  mürinaga läks Kronprinz pärast lõunat kell 2 oma kolme laewaga teele, wõerad sõealaewad ja hulk eralaew., oliwad saatmas. Kõigist oli näha, et rõõm mitte üksi ametlik et olnud, waid et ka rahwas ennast tõeste südamest rõõmustab, Itaalia ja Saksamaa Mustuse üle. Ka Roomas ou Lutheruse-püha peetud ja Jtaatia aealehed on Lutheruse mälestuseks auukirjafi toonud, milles tunnistati, et ilma Lutheruseka uuema aea hariduse peale mõteldagi ei oleks, ja et wmnases joones Lutherus Itaalia riigi asutaja  on. Missuguse silmaga peaks küll Paapst nende pidude peale waatanud olema? Spaaniast Saksamaa Kronprinzi meresõit oli tormi läbi wiiwitatud. Tema waSta saadetud Spaania laewastik sai selle kuu 10. pääwal, homikul kell 3 Saksamaa laewaStikuga,  Baleari saarestiku juures kokku ja kõik jookflwad  ühes Gao sadamasse, kust Kronprinz Valencia linna sõitis. Saksamaa Saadik oma ametnikkudega ja Spaania Kindralid ja kõrged ametnikud oliwad teda wasta wõtmas. Ütlemata uhkest oli Valencia linn wälja ehitatud ja rahwa röõmuhõiskamised ei tahtnud lõppeda. Aealehed kirjutawad, et weel ükski wõeras Würst Spaauias mi suure auuga wasta wõetud ei ole, kui Saksamaa Kronprinz. Sadamas oliwad kõik laewad täides lipuehtes, üksi Prantsusmaa laewad ei olnud muud üleSpannud, kui omad riigilipud. Tee peal Valenciast Madridi, on Kronprinz niisamati wasta wõetud ja weel suurema hõiskamisega Madridis, kus Kuningas oma wõerale wakshallis wasta tulnud oli. Ühe terwe nädali jääd Kronprinz Spaaniasse ja ükS uhke pidu saab teise järel peetud, ka üks härjawõitlus, ilma milleta Spaanialased kord ennast täitsa rõõmustada ei suuda. Egyptusest. Knida aeg-aealt teadustatud, oli Kindral Hicks Pasha Sudamsse, Mahdi ehk Waleprohweti wasta saadetud. Sealt tuliwad tänine sagedast sõnumid, mille järel pea üks pea teine wõitn saanud olla. Nüüd on kindlad sõnumid tulnud ja need on õige kurwad. Hicks Pasha sõeawägi, 10,000 meest ja 6000 kamelit. onWaleprohwetist,  kellel 300,000 meest olla, täitsa löödud, tema wägi häwitatud ja tema ise olla wangi wõetud. EtWaleprohwet  nüüd oma kokkujooksnud hulkadega, keda tema oma usu nimel waimustada oskab, Egyptuse poole woolama saab, seda on oodata. Inglismaa sõeawäge taheti juba Egyptusest ära kutsuda, küll seda nüüd wist tegemata jäätakse. Kirja wastused. —ks. — T. : Saab järgmises numreS tänuga tarwitatud. L. S -B.: Täname. Kartsime, et meid juba unustanud oleksite. KaS wõiksite ehk sõnumit anda, knida selle kohtu asjaga on, millest kord aealehed helisesiwad? M. W.-B.: Täname sõnumite eest. Jlmuwad järgmises numres. Nende kahe kohta lähemad meie mõtted Teiega muidu ühte, aga paraku, ka nendel on tõe armastusest nii wäga palju puudust. Jääksiwad kõik kõikumata tõe joonele, siis nihkuksime kõik õigele teele ja ühendusele, ilma kärata ja iseäraliku kauplemiseta. K. L. O.: Sel korral wäga palju korda ootamas; ei tea milla tarwitada wõiksime. Kiriku teadused. Jaani kirikus : 20. Novembril, surnute mälestuse pühal, teeb pastor Assmuth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Enne lõunat laululehed  ja Pärast lõunat waagnad õpetajate leskede kassa heaks. Pihtile wõtab pastor Grohmann laupäew kellu 13, pastor AsSmuth kellu 1. 23. Nowembril, peab pastor Grohmann kellu 5 piibeltundi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab surnute mälestuse pühal, sel 20. Novembril lauarahwast wastu. Lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat kellu 10 —12 ja wõetakse pihtile laupäcw kellu 1. teeb 20. Novembril pastor Bergwitz jutlust ja wvlab lauarahwast. I„»,M »°°W <»dMd,d. T-IW--».» .--WÄ ISSS. - r--I»°d >«»,-. >. I»<»-.. Teadaandmised »xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx« Singeri Käjitöö Kompan, Rju-Jorkis, kõige suurem ju Maunu ömbluse-mashlna lvamk mailmas, sai 1882 jälle selleläbi nii kui enne oma et lllgnpiirlllij! Singtli ölullillsmllshinilt .-ls.e. wa« ml..- -. °l-. m. kõige parem tunnistus, et Singeri algupäralises mashinad oma headuse za olu poolest Wige paremad on ja iga aastaga ikka enam inimeste meeleparalisemaks lahewad. Mütmtse kinnitusega, et nädalaö aga 1 rubl. maksta on ja headuse wastntannsega müüb neid Tallinnas: N. Zleidlinger. Pilka uulitsal Nr. 57 (W), Slude mazas; Narwas: Burgi-uulitsal, Nernst't majas; Q V Seeläbi saab'teada antud, et nende läbikatsumiile  keS koolmeistri ammeti peale tahawad saada, nüüd Luuda seminaaris >» >». sa R 4. Detsembriks, a. , ette wõetakse. Tunnistas kirjadest on tanvis: 1) Kiriku täht, mille sees wanadus ja wiimne laualkäimini on ülespandud. ! 2) Rõuge panemise täht. 3) Elu kvmbete tunnistus kiriku õpetaja käest. . z 4) Kooli tunnistus, kus katsutaw koolis käinud, kiriku õpetaja ehk kooli eestl  seisuse poolt. Nimetud tunnistused peawad kolge i hiljemalt I<> Detsembri-kuu pääwaks . üle Mcrjamaa postijaama seminaari walitsusc  kätte saadetud olema, e A- Loffrenz, z Geminaari^Direltor. MmmnäDele pakkuv seadusmiiöda tempeltud m S e duft W. Paalzow, promeuadi ääres, Rotermanni waStaS. seminaari walitsirse poolt antakse seeläbi teada, et sel aastal Kl. Detsembri»?»» pääwal sealsamas uute õppijate wastuwötmise eksaam peetud ja 1b õppijat waStuwõetud saab. Et prii õppijad enam ei mäeta, siis on kooliraha aastas rubla peale alandatud.  Peale selle, et läbikatsutawad leeritud  on, nõutakse nende käest järclseiswad tunnistuse kirjad: 1) Kiriku täht, mille sceS wanaduS ja viimne laualkäimine on Ülespandud. 2) Rõugepanemise täht. 3) Elu-kombete tunnistus kiriku õpetaja käest. . , 4) Kooli tunnistus. kuS katsulaw koolis käinud, kiriku õpetaja ehk koolt eestseisuse  poolt. Nimetatud tunnistused peawad kõige hiljemalt R«. Detsembri'?»»Mwaks Ui Merjamaa postijaama seminaari makitsuse  kätte saadetud olema. A. Loffrenz,, Seminaari Direktor. Metsamüimine! Niggola kihelkondas, Taibla mõisa järele saab Detsembrist saadik metsa tiinukaupa miiitnd. MctS on NiStijaamast 2 werSta Hapsalu poole. Taibla metsawalst annab hindadest teadust. Melsaherra Müller, Tallinnas weike Pcrnu-uulitsaö Nr. 74, teeb lindlad kaupa. Ütswesiweski Taewla mõisas, I,°o dess põldu, 5,«? deös. rohumaa ja 2,°» deSs. karjamaa, saab «««« rubla eest mitidud. Ligemad teadust saab Tallinnas, Narwa uulitsas ! Nr. 26, Isenflamm'i juures. Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wStawad wasta: KerdlaS- K. Husen, Suure Hiioma-möisas, koolmeister Ait, Saadao mZisas: M. Gustavsobn.  Koerst W. DuglaS, Simunas- W. Normann,  RagawereS: W. Lepp, Alel - Jakob Kül» mander, KrikiS: M. Meier. Wendra mAsaS: i J. Sglon, WõrruS- Vielrose proua, Walkas: i M. RudoM raamatu-pocs, Narmas: M. Põder, Wiljandis: raamatu-kaupleja E. J. Karow. Meste sMlllld juures luiiljuluaaliutiseg! Äitsj, kõige paremat seltsi, nute kirjadega ja eht wärwidega 8 kop. küinar. l, peene moodis kirjadega ja eht wärwidega, 10 kop. küinar, Wlkast riiet, ilusa uute kirjadega, 15, 13, 20, 22 kop. küinar, Rllgoschkat, kõige parem seltsi, kõiksugu wärwidega, 20 kop. küinar, Aurpurit, punast, 13 ja 15 kop. küinar, Teki-Kreton isi, 10 ja 12 kop. küinar, Multoni, 11 kopikast saadik, meeste ja naeöterahwa kasukate üleriideks ja Kalewlt, Vot t ja trrkoo t, meesterahwa ülikondadeks. lialgi enne kuuldud odawa hindade eest soowitab St. Peterburgi kaubamaja, Tallinnas, Wiru uulitsas Nr. »»«, Augerr majas. Kõigekõrgem auuhind kuld anuraha Riigas IBBS. W> peredele, kihelkondadele, müisadele, tuletõrjujate seltsidele, miiime järgmiste hindadega: '« 75 rbl.. ISO rbl., I«Z rbl., SZV rbl., ASS L » rbl.. 4S« rbl. ja 730 rbl., täielikuld kõige tarwitustega, nagu uittimmise ja nicepigistamise ftlauhidkga, sZ sirahl-toruttga j. «. e. C. Jürgem & Äo., « « s Pumpade ja Pritside-wabrik Tallinnas, « Wiruwärawa juures. UntiS SlobotkaS on ilks täiesti sisseseatud p o o d korteriga ära üüriva. Ligemad sealsamas Nr. 144. ') ehituste ja ahjude tarwis, mSiakse Suniuga» uulitsa» miou juures. Bratinkin.