nimelt pühade aegul inimesed tahtmise järele osawõtma ei mahu. Sellepärast soovib kirjasaatja  ja arvab ka nende nukas suurema palweruumide eest muretsemist tarvilikuks. N. k." Õnnetu surmast kirjutab seesama kirjasaatja, et seal kihelkonnas ühe tuuleveski 27-aastane pois M. T. 10. Januaril arwata kellu 10 aegu õhtu meskit kinni panema läinud.  Mölder ootanud tükikene aega poisi tagasitulemist, aga weske käinud edasi ja pois ei tulnud ka mitte tagasi. Km nad miimaks mälja läinud, näinud poissi weske tiiwade otse käimise kohal maas olewat ja lähema läbivaatamise  peale leitud, et tiim poisille pahema silma ääre löönud oli ja õnnetu nooremehe pea oli nii ära põrutatud, et- poole tunni pärast hinge heitis. Usuliikumisest ehk märatsewast palwepidamisest kirjutatakse meile nõnda: „Usuliikumise  jäljed, mis paari aasta eest siin möllastwad, ei ole praegu siin suutumaks kadunud.  Ehk see palwehullustamiue küll wallapolitsei  poolest kõwaste keeldud on, on siiski S. wallas ja M. külas üks naene seda ametit  kõige hoolega ülemal pidanud. Mööda läinud  neljapäewal (12. Jaanuaril s. a.) oli see püha wõi ebapüha mägi nii suureks läinud, et naene rumalaks jäi. Hommiku wara jooksnud  tema tuaft wälja õuue aia otsa, kus ta kõik oma näu ära veristanud oli. Ise karjunud  tema seal juures hirmsa healega: „Nüid kuradid tapawad mu lapsed ära!" Oma talu inimestest ei ole keegi temale tohtinud ligi minna. Selle kole karjumise peale oli viimaks  ka külast rahvast kokku jooksnud, kes teda püha inimest siis ka kinni võtnud ja tuppa viinud. WallawalitsuS oli temale wahid juure pannud, sest et tema oma pere inimesi sugugi ei sallinud. Nagu kuulda, viinud mees seda oma palvetamisest haigeks jäenud naist Lätimaale nõia-arsti juure toherdada. Soovida  aga oleks olnud, et meeS teda parem Pärnu tohtri alla oleks viinud, kui Lätimaa soolapuhuja juure, kust ometi midagi abi loota ei ole. Waadaku aga palvepidajad ja pühaduse  märatsejad heaste ette. 11. ö." Tartu maakonnast. Halvast olekust saab viimasel ajal palju kirjutatud ja paneb meie maad kauniste liikuma. Sakala 2. numbris  tähendati lühikese sõnaga asja lugu peale, millega meie rohkem läbirääkimist äratada katsusime ja asja halva juure kiikumise viisi järel uurida tahtsime. Selle peale kirjutatakse  ka meile: „Teie nimetate omas lehes, mis ütelus natukene veider on, nagu oleks terve Tartumaa karmi inimeste asupaigaks. Asi ei piaks aga mitte paljalt nõnda ära üeldud saama, vaid piab näitustega kõneldud ja süi tulemise koht välja uuritud saama. Tõsi on, et küll meie maakonnas viimasel ajal rohkeSte koerustükka siit ja sealt kuuldakse, aga kõige enam on seda ikka kõrtside lähelorraö ja tuleb neist ülearu hulgaist kõrtsidest ja halvasti kõrtsimeestest. Näituseks sõitis kaunis voorike viljaga Riia teed aasta algul Tartu poole ja Kirepi kõrtsist ara minnes, umbes 3—4 versta Kirepist on Kanepi kõrts, weikene  unnikene. Sealt karganud paar meest välja, ühel revolver pius ja lasknud voori peale sihtimisel ühe paugu lahti! Mehed ehmatasiwad ära, waatasivad järele kui kedagi haavatud ega ära tapetud ei näinud, lätsivad onni ja hakkasivad tuleriistaga teretajat otsima. Paar vurle moodi meest olnud kõrtsis, aga nende eest seisnud kõrtsimees nii suure hoolega, et mitmed voorimehed kohegilt oma ähvardajat  mõrtsukat kätte saada ei võinud. Kui juba hulgaga nõnda hirmutavalt ümberkäiakse, kui palju enam ei pia siis veel üksikud reisijad  silmad lahti pidama. k. R." Walgüst. Õpetaja ammeti kanditaat R. KallaS on Walga linna Eesti koguduse õpetajaks  läinud ja pühapäewal 29. Januaril seal esimest korda jutlust pidanud. Ka saab tema kihelkonna koolmeistri seminaris Eesti keeli tundisid  andma ja Walga primaat-gümnasiumis õpetama. Malgast on endine õpetaja asemik Falk Kanapää õpetajaks saanud. WõNt linna-wolinikudeks on walitud: N. Protopopow, Ad. Luig, J. v. Buschhunt,  R. Hellsing, Dom. Weyrich. P. Martinson,  kirikhärra Struck, W. Beick, E. Hei seler, K. Dnlz, J. Wittkowski, A. Karp, A. Kepler, J. Petersen ja J. Grafhausen. Riiast. Kuda pealinnast telegrahvi läbi wäljamaale teatatud, ei olewat neile, kes Luterille mälestuse-sammast korjanduse abil ehitada tahtsiwad, seks mitte luba antud. Rahaministri heaks arvamise järele, on suurematest linnadest asjatundjaid mehi PeeterburgiSse kutsutud, tolli asjade parandamise  pärast nõuu pidama. 21. Jaanuarini oleme ilmaaegu talve ootanud, kirjutab Rig. Z. Löuua-õhtu tuul, mis 2—4 graadi soe on la sulailmad kihutavad  teda wiimseni jäljeni aegajalt puhtaks, isegi jaekate Düina jõe peal, kes 6 —B tolli paksuseks oli kasvanud, hakkab juba pudenema, nõnda et jalg-inimenegi enam üle ei saa. Teed lähemad ikka halwemaks, mis läbi moori vedamised  tagasi jaewad. Et küll wäljamaa turudel  milja hinnad madalamale jaewad, seisvad hinnad siinsete turudel ikka ühe kõrgusel, sest et milja tagamara ühte lugu maheneb. Rukkid, mis 120 naela kaalusiwad, makstmad 99 kop. kuni 1 rubla puut; Sirni-Jeletshi kaertest makset! 77—78, ja Tsaritsini kaertest 73—74 kopik puuda eest. Kuuramaa kuiwatamata 107—8 naela raskete odrade eest sai 85—86 kvpik ja kuimatatud 6 tahilise 100 naela raskete  odradest 95—96 kop. maksetud. Paremat  seltsi küli-linaseemned makstmad lO -lO'/- rubla pütt. Töistest makseti 160 - 162 kop. puudast. Hea seltsi kanepi terade eest maksetakse  177 —180 kop., sest et neid turult palju enam saada ei ole. 12 laewa on sisse ja niisama  palju wälja läinud. Tallinna maapäewal, mis Januaril ära peeti, sai mõisnikute peawanema paron Wrangell'i asemelle krahw Tiesenhausen walitud. Eesti maapäewal 17. Januaril maliti landratiks v. Fock'i asemelle, kes ametist lahkus  rüitlite peamees Baron Wrangell- Ruil; kreisi saadikuks endise krahwi Tiesenhausen'i  asemelle hra L. v. Wendrich, Wiruja  Järwamaa kaela kohtunikuks baron Rosen ja Läänemaa jauks hra v. Schulmann, Harjumaale  hra v. Samson-Himmelstierna. 17. Jaanuaril sai Tallinnas uus Peetrigymnclafium sisse pühendatud, millest Eestimaa kuberneer, tõsine riiginõuunik Polimanow,  Tartu koolikonna kuraator salanõunik Kapustin, kohaline kooli-kolleegium, linnaamet, palju linnawolinikka, töiste sealsete koolide saadikud ja palju muud rahwast osa wõtsiwad. Pidukõne pidas realkooli juhataja Peeter Osse. Kuida kuuleme on üks noor mees Eesti lõust Tallinnas oma elule otsa teinud. Ta on ennast püstoliga omas tuaS maha lasknud.  Hommiku on tema surnukeha sealt leitud.  Mis teda selle õnnetuma teule ajanud, ei tea ükski. Alles hilja aja eest on ta koolist  walja astunud ja ennast wiisipäraliselt üles pidanud. Liibawist. Tulekahju sündis seal 18. Januaril KLeler'i õli-wabrikus. Wara on suuremal osalt wälja peastetud, kuna wabrik ise tulekustutajate hövlsast kustutamise katsetest hoolimata tule ohwriks saama pidi, kuS secsolewad masinad kõik hääwitatud saiwad.  Kahju on 69,000 rubla suur, mida tulekassad tasuma peawad. Mesotist Bauske kreisist teatatakse Balt. Wehstnikule, et Aa (Koiwa) jõgi nagu kewade! lahti ja weega täidetud olla ja kalapüidjad nii palju kalu walja püida, et enam niipalju  nõunsid ei saawat, kuhu püitud kalu sisse soolata wõiks. Kaltsenau Fehtelnist Lätimaalt kirjutatakse B. Wehst., et Hirschenhowi  ümberkaudsed Lätlased oma naabruses elawa Saksa asunikudega seltsis ühe laulukoori olewat asutanud. lakobstadtist. Uus telegrahwi jaam, nagu telegrahwi walitsus teada annab, on Dubena alewisse ehitatud. Kroonlüm on nagu tuttaw saare peale ehitatud. Nüid pidanud kohaline linna wolikogu  selle üle aru, et linna kindla maaga, raudtee läbi ühendada. Peeterburgift. Ka Kaasani mõisnikud on Keisri Härrale kroonimise sõnade mälestuseks  ja tanuks truuduse ja tanu tunnistuse kirrja saatnud. Pealinnas walitseb sellest ajast saani, kus Keiserlikud Majesteedid Gatshinast sinna elama asusiwad, koguni uus elu. Suuremad uulitsad on jalakäijate ja sõitjatega täidetud, iseäranis sellel ajal, kui Majesteedid wälja jalutusele sõidawad. Majesteetide kodusoleku sagedaste ärapeetawa palei ja õhtu pidude pärast on seal kaupgi palju elawamine jooksma hakkanud. Wäga toredal wiifil on 17. Januaril  palei-pidu talwepaleis ärapeetud. Saalid  ja ruumid oliwad toreduste ära ehitatud. Nikolai saal oli mitmesuguste haljaste männikute  ja särawa lilledega ära kaunistatud. Suurt tähelpanemist leidsiwad kroonimisel toodud soola leiwa waagnad, mis talwepaleeS töiste hulgas alal hoitakse. Pidu alustasiwad Keisri Härra ja tema kõrge Abikaasa mitme töiste Keisrikoja  liikmete ja wälja maade saadikutega tantsides.  Piduliste hulk, keda 3000 oli, lahkus ööse kella ühe ajal koost ära. Salapolitsei pealik Peeterburgis tõsine riiginõuunik Jwanow on ennast ammetist lahti wõtnud. Wene ajalehe „Mosk. Wedomostile" teadustatakse Peeterburgist, et rahaministeeriumis  seaduseks tehtud, tänawu aastal 1. Jan. saadik ilma maata talupoegi, kes ilma wastu- Võtmise tunnistuseta waldadesse üleS kirjutatud, kui ka endisi Vabriku talupoegi pearaha maksust priiks jätta. Sellestsamast tärminist  saadik peawad kõigi mõisamaa talupoegade  ja muu pearaha maksjate pealt pearaha maks wähendatud saama järgmistes kohtades: Samaara, Smolenski kubermangudes, wäljaarwatud  Tsherepowezi ja Barowizki kreisid, Toropezi, Welikoluzki ja Holmi kreisides Pihkwa kubermangus, Mikniski ja Surashi kreisides Tshernikowi kub., Warnawinski ja Wetluga kreisis Koftroma ja Tsherwinski kreisis Pärmi kubermangus. Krahw Jgnatjew'i juhatusel on uks kommiSfion töösse asunud, mis Turkestaani  Valitsuskorra parandamist läbi peab waatama  ja tarwitisi uuendust walitsuselle ettepanema.  Kninla-kuul tulewat ka Turkestani kindral-kuberner Tshernjajew pealinna ja saab neist kommissioni tööst osawõtma. Kuida Wene Peterb. seitung ütleb kuulda saanud, olewad Riigi nõuukogul nõuu, Riigi põhjusmaksu kõrgendamise kõrwal weel üht iseäralist maksu iga inimese pealt wõtta. Seda maksu, mis 50 kopik suur saada olema, peab iga meesterahwa hing, kes Weneriigi alam, ehk ka siin asuw wäljamaalane 18 kuni 55 aasta Vanuseni maksma. Sellest maksust jäewat priiks: Kroonu teenrid, haawatud,  Vaimulikud mehed, kooli õppijad, Väljamaade saadikud ja kõik tööle kõlwatumad inimesed. Waeste-laste Varandust lubati seaduses senini õige kitsais piirides rahaks muuta. Prominzial seadus 8 382 lubab seesugust  Varandust aga siis rahaks muuta, kui a) kui Vara jagamist ealiste keskes tarrvis on; b) kui pärijatel Võlad maksa, millega aega ei anta; ä) km pärijaid muidu kuidagi toita Võimalik ei ole; e) kui äramüimisega ainult pärijaid kahju eest hoida Võib, nagu nimelt lagunema hoonetega j. n. e. Nagu Wene ajaleht „Nomosti" kirjutab, saab selle kohaline seadus laiendatud piirides muudetud ja peab edespidi ka nende mõisade küllest, mis Vaestelaste  pärandused, talusid talupoegadelle müia Võima, misläbi pärisostmine nii mitmel kohal kiiremine edeneda Võib. Kuida lehed teatawad, tahetawat edespidi  l. ja 11. eesõiguse osaliste priitahtliku kroonu teenijate teenistuse aega kuni ühe aasta peale pikendada ja nendesama õiguseliste  loosi-wõtjate teenistuse aega pooltõise aasta peale. Walitsuse Teadaandja awaldab üht Kõige kõrgemalt poolt kinnitatud Riigi-nõukogu heaksarwamist  mille järele wäljamaale weetawaft piiritusest miS 95 kraadi kõwa, kuuS ja mis alla 95 kraadi kange, 3 protsenti aktsiisimaksust  prii on. Et pika näpumehed sagedaste suurte rahapankade kallal warguse katseid teewad ja seega määratumat kahju sünnitawad, siis on nende waStu juba mõnda abi katsutud ja nõuu otsitud. Wolga Kaama pangas saawat edeSpidi  kõik suured raha ja wõla-paberid ühes iseäralises wask wõru läbi rahwast lahutatud ruumis waSW wõetud ja lurtud. Peale seda saawad kõik panga ruumid ühe elektri sädeme läbi waba tallitusega ühendatud, nõnda et kõige wähema juhtumise juures elektri kella läbi ametnik peaukse juureS teadust wõib saada. Tema kohuS on seesugusel korral kohe uksed kinni panna ja paljalt panga walitsuse liikmeid wätja lasta. Moskwaft kirjutab kohaline Saksa ajaleht: Ülem politseimeister on oma politsei-teenritele ühe Albumi raamatu igaühele, kuS Moskwa taSku waraste päewa-pildid seeS leida, uueks aastaks kingituseks annud. Nendest kelmi nägudest ja nende kohalistest teadustustest, mis senna raamatusse üleS tähendatud näeme, et suurem hulk neist Poola- ja Lõuna-Wenemaa  Juudid on. Ssaratowi kubermangus on uue aasta algul suured lumesaud olnud, nõnda et lumemäed  teesid katnud ja läbikäimist päriS kinnipannud.  Sellepärast ei ole fiis liha ega muud toidukraami wäljast linna tuua saadud ja kauplejad  on pool hinda kõrgendanud. Odessast teatab kohaline Saksa leht, et Lõuna-shtu raudtee selts isekeskes otsuseks on teinud, kõiki tema juureS teenistuses otewaid inshenöörist, kes wõera maade alamad on, teenistusest lahti laSta. Wologdast. Kubermangu maarahwa kogu tegi hiljuti otsuseks, nimetatud linna ligidalt 22,435 tessätini soomaad truubitamise läbi tarwitawaks maaks ümbermuuta. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Sina Pärt oled madala mõistusega mees ja ei tea wisfiste mitte palju. Tead sa, kas meie Wiljandi wõi Tallinna Ülemjärwe pind kõrgem on? Kalja Part: See fiiS sinu küsimine ongi! Tallinna oma ähwardab uputust ja ei külma ilmaski kinni; lainetab kesk talwe ajal nii tuumakalt, et kohin Näärist kohe Jõuluni kostab! Nalja Mart: Aga kas meie omast ka nii kuulsat ja hirmutawat ei saaks teha? Kalja Part: See ei kõlba Taewa Taadi kraami sisse, et looduses järwi wõi jõgesid tehakse. Ega meie maakerat ei tunne, et neid sala hallikaid teada saada wõiksime ja maa alt Ameerika kaudu weele uusi teesid teha saaksime. Nalja Mart: Tallinnalajed wõiwad oma hirmutama järwe ääre üht „Kodumaa sauna" teha ja siis wett natuke wähemaks wihelda, muidu teeb see suur wedel tuuma kogu meie wana maalegi uputawat hirrmu. Kalja Pärt: Mart sa räägid nüid jällegi wanu asju, ole parem õige wait. Nalja Mart: Sina, waa sõber, ei ole mu keelaja, pead meel kaua lehtede pakkija wõi toimetaja olema, sest sa ei tea maakera sisemisest wärgist ega tuumakast wedelikust weel midagi. I. Kirja wastused. 15) M. P. R—. Tänuga wastu wõetud. 16) H. W. W- . Saame kirjutama, palume aga kohe saata. 17) Ltuä. N T—. Mõlemad käes, saame täitma. 18) P. L. I'c>—. Saab näha, mis wõime tarwitada. 19) J. L. T See kaup ei puudu meile, toimetage seda sellega, kellega Teie kaupa olete läbi kõnelenud. 20) J. L. P—. Oleme tänuga kätte saanud ja saame Seltsi soowi hea meelega täitma. Saatke meile ka koosoleku protokollid äratrükkida. 21) P A H—. Meile ei ole weel tänini neid käsikirju  antud, ega tea seepärast ka enne midagi üelda. 22) A K. P- . J on ja meie ei saa selle käsikirrja  kättesaamiseks midagi teha. Õnneloowituse eest tänu. 23) J J. K . Snatke aga meile oma lubadust mõõda heaõte tubliste mõlemaid. Muidugi wõtame ka laule wasta. 24) A. H. R—. Tänuga tarwitatud. 25) M. M. T—, Täname. 26) „H. O." Kui meile täit nime ei teadustada, siis ei tohi meie mida teha." 27) P. S. K—. Meie saame soowi täitma. 26) B. U. S—. Oleme tänuga tarwitanud ja palume meid ka edespidi meeles pidada. 29) K. L. J—. Wäga kahju, et wöimalik ei ole. 30) M. K. T—. Täname ja palume meid weel meelespidada. 31) J. O L—. Saame soowi järele tegema ja tahtmisi  täitma. 32 j N A, W Meie ei saa nii palju aega, et Teie tahtmist oma ajalehe töö kõrwal täita suudaksime ZH 5. Sakala. 1884