wata tuleb, ning kõik kõrwalised tahtmised selle ees maha jääma peawad. EL see tee, keda toimekond senni ajani käinud on ja keda ta ka pidu otsani kõikumata käima saab, õige on, seda tunnistab ta pidust osawõtmine.  Pidule tulla on senni ajani lubanud 40 laulukoori 736 lauljatega, nende seas 13 koori Liiwimaalt  ja 1 Peeterburgist, ning 13 muusikakoori 170 mängijatega. Pidu toimekond wõib sellepärast julge lootusega wiimasi ettewalmistamisi ette wõtta, kindluste  uskudes, et rahwas ja koorid temaga ühes nõuus on. Ta palub sellepärast pidust osawõtjaid koorist laulu- ja muusika tükkide õppimise ja.harjunemisega mitte ära wäsida ja rõõmsal meelel pidule tulla, kus Eesti rahwas oma armastust ja oma tänu oma isaliku  ja helde Keisri herra wasta ülestunnistada tahab. Kõiki kooride juhatajaid, kes oma tulemist pidule weel mitte lubanud ei ole, palub toimekond, kui nad sellest pidust osa tahawad wõtta, seda nii pea kui wõimalik otsekohe ilma wahemeheta Tallinna pidutoimekonnale herra A. Einwaldi adressi all Toompääs 11. teada anda. Kõik Eesti ajalehed aga saamad palutud, eesseiswat  kirja ka omas lehes äratrükkida. Pidutoimekond."  Meie oleme selle pidutoimekonna kirja, kellega ta Eesti laulukoorist ja rahwast „ üleüldise Eesti tänulaulu-pidule"  kutsub, nagu soowitud, terwelt ära trükkinud.  Jmekspannes. oleme teda aga lugenud, sest selle pitkas kutsekirjas ei leia meie midagi pidu suurest tähendusest kirjutatud olewat, mis rahwa waimustawat tänutundmist awaldaks, millega rahwas selle aruldase pidule soowis minna, aga seda enam sellest, mis pidutoimekond  kõik teinud ja kuidas oma asju tallitanud, nagu oleks temal kõige hädastlikum asi näidanud olewat,  oma wabandamiseks seesuguse seletusega rahwa ette astuda. Ka ütleb pidutoimekond omas kirjas, et temal selle pidu eesotsas „üksi üleüldine rahwa kasu" seisab ja et selle toimekonnal „kõigest wäest üleüldise tulu üle walwata tuleb." Neist sõnadest  paistab siis selgeste wälja, et ta üht iseäralist omale-selle pidu juures eesmärgiks teinud, mille pärast ta siis ka sellest pidu tähtsusest ei rääkinud, kellest rahwas teda rääkima lootis. „ Rahwa üleüldine kasu" ja „üleüldine tulu" nende nimede all wõib üks üht, töine töist mõista. Üks arwab ehk „üleüldiseks tuluks", kui rahwas muud ei mõista, kui tööd teha ja kirikus käia, töine , jälle, kui iga inimene  korrapärast mõtelda mõistab, n. n. e. Kõikide nende püüdmistega ei peaks meie tänu-laulupidul ühtegi  tegemist olema. Zellepärast oleme omalt poolt ikka soowinud, et pidu toimekond omi asju nii toimetaks,  et rahwas üksi ainult, oma tänutundmist armulise  Riigi-Isa wasta nii heaste laulus kui kõnedes awaldaks ja kõik muud erapüüdmised kõrwale jääksiwad.  Nüüd näitab pidutoimekond omas kutsekirjas, et la oopis tõisiti seda asja toimetanud, mis jo ka laulukooride juhatajad Januari koosolekul Tartus kartsiwad.  Wist sellepärast on siis ka pidutoimekond vr. Wesket, keda suurem jagu koorisid kõnepidajaks oliwad nimetanud, kõnepidajate seast wälja jätnud, aga arsti H. Rosenthali kõnepidajaks walitsenud, keda koorid mitte ei olnud Wäga kahju, et meie Tallinna  peame minema „rahwa üleüldist kasu ja tulu" kokku laulma, aga mitte oma juubeli aasta tänu awaldama.  Aga tehku „pidutoimekond" mis ta tahab, rahwa mõtteid ei saa ta mitte oma tollipulga mõedu alla hesta wõima ja sellepärast loodame, et. rahwas selle tundmisega pidule .läheb ja sealt tagasi tuleb: „Keisri Aleksandri!!., meie armulise Riigi-Jsa, auuks ja Temale tänuks oleme laulnud, kes meile nii palju wabadusi kinkinud, nagu seda enne weel keegi walitseja  ei ole teinud ja kelle armu läbi alles meie wabaduse  nimi täieks wabaduseks on saanud.. Jumal kaitsku meie armulist Keisrit ja lasku Teda weel kaua meie õnneks elada ja suurt Weneriiki armus edasi walitseda!" Riiast. Liiwimaa kubernäri herra Baron Uexküll-Güldenbandt on 16. Mail Peeterburgi reisinud ja oma äraolemise ajaks kubermangu walitsuse  wiitsekubernäri herra von Tobiesen'i kätte annud. Kuuramaalt. Hirmus kõue wihm. Nigrandenis  Kuuramaal on 2. Mail nii hirmus kange kõue wihm olnud, et wesi kõik suiwilja seemned ära on uhtnud ja weiksed ojad suurteks jõgedeks ümber muutnud.  Ühtlasi on kanget rahet sadanud, raheterad olnud tui-muna suurused, nii et neid weel kolmandamal  päewal sulamata olnud, ja on rukki põllud täitsa puru pekstud. Wälku on kangeste löönud, on Streele talu põlema pannud ja peremehe wenna ka maha löönud. . Jakobftattist. Seal on jälle suur tulekahju olnud. Selle linna jaus, mis wiimasest tulekahjust puutumata jäi, on umbes 36 maja Maikuu lõpetusel ära põlenud, enne kui tulest wõimust jõueti saada. Peeterburgist. Seestpidiste asjade toimetaja  ministri herra Makow on 21. Mail Weneriigi  seestpidiseid kubermangust waatama läinud. Tema teekond saab umbes 6 nädalat kestma ja künni Astrahani  linnani ulatama. Meie riigikantsleri würsti Gortshakowi  termis on juba jälle nii kaugele paranenud, et 18. Mail Peeterburgist oma poja saadetusel Wõerale  maale on reisinud. Berliinist läbi sõites, on ta oma teekonna peal ka Saksariigi Keisri ja würsti Bismarki jutul olnud. Seiemaalne Poolamaa kindralkubernär  grahw Kotzebue on oma kõrgest ametist lahkudes  Keiserliku Majesteedi käest ühe weikse priljantidega  ehitatud Keiserliku Majesteedi kuju Andreas paela otsas kaelaskandmiseks kingituseks saanud. Nagu meie juba nimetasime on kindraladjutant Albedinsky  tema asemele Poolamaa kindralkubernäriks, grahw Todleben on Wilna ja kindral von Drenteln  Odessa kindralkubernäriks saanud. DkH saamad pea kohtudes otsusele jõudma. Nagu meie jutustasime, leiti hilja aja eest tagasi kaks sala trükimaja Peeterburgis üles, kelle pidajad nüüd kohtu mõistmise alla tulewad. Nende meeste protses, kes 5. Weebruaril tehtud kurjateu toimetajad oliwad, saab alles aasta lõpetusel otsuse alla langema. ? " K rl i k.. Teet on kohtuotsust >Wässaja kurjategijate minewal korral  rääkisime, järelseiswal armulisel kombel muutnud: Mihailowi ja Saburowi surmanuhtlus muudetakse 20 ja 15 aastase wangitööks mägedes ümber; Troshtshanski,  Weymar, Kolenkina, Berdnikow, Löwenthal, Nathanson ja Witanjewa kautawad kõik õigused ära ja lähemad wangitöösset Troshtshanski ja Weymar 10 aasta peale kantsi töösse; Kolenkina, Berdnikow ja Löwenthal 10, 8 ja 6 aasta peale kantsi töösse; Nathanson  ja Witanjewa saadetakse Siberimaale, ja Malinowskaja  peab ilma õiguste kautamata Tobolski kubermangus elama. Nagu mõned päälinna ajalehed jutustawad, pidada ülemas Riigiwalitsuses sellest juttu olema, et seadust, mille järele meie maal talumaid praegu müakse ja wäljarenditakse, uue läbiwaatamise  ja muutmise alla tahetakse wõtta. Odessast. Keiserlik laew „Liwaadia" langes,  nagu meie lugejad mäletawad, mullu aasta Mustamere põhja, kust teda seiemaale wõimalik ei ole olnud, wälja tõsta. Nüüd on Odessas üks Selts 250,000 rubla põhjuskapitaliga kokku astunud, kes seda laewa mere põhjast üles tahab tõsta. See Selts on Mereministeeriumiga kontrakti teinud, et Kroonu 25 protsenti sellest kasust enesele saab, mis laewa tõstmise läbi tema kätte peaks langema. Lõuna-Wenemaalt. Põud. Lõuna-Wenemaal walitseb igal pool kange põud, nii et wiljad, ehk küll esite ilusad oliwad, ärakuiwawad ja ka rohu kasu seisma on jäänud. Üksi 5. ja 8. Mail on üksikutes kohtades natukene wihma olnud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Et Wen.e._ma litsus tollimaksu raua za ma imate peale tahab panna ja suurendada,  selle üle on Saksamaa ajalehed õige wihased. Et Saksamaa mitmesuguste asjade peale uut tollimaksu on pannud, mis Wenemaalt sinna wiiakse, sellepärast on iseenesest mõista, et seda ka Wenewalitsus mõnes tükis peab tegema, kui ta ei taha, et Saksamaa pool üksi kasu ja Wenemaa pool kahju ei pea olema. Nimelt pidada põllutöö riistade peale tollimaksu pandama, keda seiemaani ilma tollita Saksamaalt meie maale toodi. See saab muidugi Saksamaa kauplemist meie maaga takistama, ja selle üle on nüüd Saksamaa ajalehed nii tigedad, et sõaga ähwardawad, kui mitte Wenemaa seesugust nõuu maha ei jätta. Imelikud mehed, peale selle kui ise tollimaksudega alustust tegiwad,  tahawad kohe sõda pidada, kui Wenemaa nende enese teed ka käima hakkab. Kui kiriklased midagi poliitika asju toimetumad,  siis katsuwad nad ikka suurt rahwa hulka sekka tõmmata, et sell kombel oma püüdmistele suuremat mõnu anda. Nii on Saksamaal Baadenbornist tuhat katoliiklast nende seas preestrid, ühe palwekirja Saksa keisrile saatnud, kus nad paluwad, et neile „rahu tagasi antakse, Mai-seadused ära kautatakse ja nende waestele löödud haawad ära parandatakse." Need, kes ise rahu ei pea, nõuawad siis, hulka rahwast ülesse kihutades ja enesega ühes tõmmates, et neile rahu tagasi antakse. Keiser on, nagu isegi mõista, sette palwekirja kultusministeeriumi kätte annud, kust palwekirja  saatjatele teada anti, et nad seda ära peaksiwad ootama, mis parlament selle asjas saaks tegema. Saksariigi Troonipärija pidada meie Keiserliku Majesteedi Keiserina matusele Peeterburgi tulema. Inglismaalt. Keetmise koolid. Ameerika eeskuju järele on ka Inglismaal riigiwalitsuse poolt selle eest hoolt hakatud kandma, et keetmise 'kunsti awalikus koolides õpetatakse. Londonis üksi on 21 seesugust ja muial riigis juba 200 kooli, kus igapidi õpetust naisterahwale antakse, kuidas maitsewat, rammukat  ja mõnusat toitu tuleb walmistada. Seesugused  koolid oleksiwad ütlemata tulusad ka meie maale. Belgwmaalt. „Hull" piiskop. Paapstist hulluks mõistetud piiskop Dumont näitab wiimasel ajal oma waimu-olekut nii muutnud olewat, et teda kõik mõistlikud kõige mõistlikumaks meheks hakkawad pidama. Piiskop Dumont on äranäinud, et Belgia kiriklaste püüdmised oopis töised on, kui tema neid armas olewat, ning tema, kes kõik oma waranduse selle partei heaks ära kulutas ja wiimaks kui hull wälja sai lükatud mis jälle kiriklaste partei kasu nõudis on nüüd aru saanud, et wabameeleliste partei pool üksi tõsine armastus ja õiglane meel walitseb.  Tema on linnades seinade peale ühe kuulutuse lasknud lüüa, kus ta näitab, kui hirmus praegu katoliigi  partei olemine on, ning annab usklikutele nõu, et nad ennast mitte ilmaliku walitsemiste sekka ei segaksiwad. Tema lõpetab oma kirja nende sõnadega: „ Preester olgu isand kirikus, linnaülem isand raekojas,  mõlemad seadusele sõnakuulelikud see on terme inimese-mõistuse lunastamine, mille läbi isamaale  rahu, edenemine ja priius julgeste kätte tulewad  üks lunastamine, kellega töiste uskude auustamine  ja rahu nõudmine kokku lepiwad, mis meie wabameeleliste maimus ikka oleme elamas näinud. Walitsejad, muretsege selle eest, et wabameeleliste parteile  riigiwalitsuses healte paljus jääb. Teie wõite seda, kui teie 8. Juunil ühendatud wabameeleliste partei parlamendi saadikutele omad healed annate." Isegi on mõista, et seesugune kiri kiriklaste parteile mitte meele pärast ei ole, ning nende pahanduse kohta ei mõju ka see troost enam, et piiskop „hull" on. Paapst tahab „haiget" ehk „hullu" piiskoppi haigemajasse  kinni panna, aga kohtuminister Bara on selle eest muret pidanud, et seda ei sünni, ehk küll kiriklaste!  piiskopi „hulluhaiguse" kohta „ tohtri tunnistused"  käes on. Türgimaalt. Albaanialaste ja Montenegrolaste  wahel näitab sõda pea põlema minewat. Montenegrolased  walmistawad ennast suurema sõalahingule  ette. Intressi raha-paberite hinnad. Pectcrburgis, I. Juunil 1830. Wõidu-laenupaberid I. jagu 227 rbl. Wöidu-laenupaberid 11. jagu 22(V/2 „ Riigi 5"/ o pankpiletid I. emmission.... „ „ „ „ 11. ~ .... „ „ ~ „ 111. „ .... 94 „ „ „ „ IV. „ .... „ Hommikumaa I. laenu paberid . . . . . „ 11. „ „ 90'/ j „ Poolimperialid 7 rbl. 76 k. Kauba hinnad Tallinnas. 1. Juunil 18S0. rbl. kop. Sool, tünder 9 50 Weiste sool, 10 puudaline tünder 8 Rootsi heeringad, tünder. ... 18 künni 28 rbl. Räimed, tünder 14 „ 10 „ Heinad, puud 30 Õled, puud . 20 Soome raud, tautud lattides, pärkap. 26 Ahju puud, kase puud, süld . . 5 50 „ „ kuuse ja männa, süld 4 50 Kiwisõed, puud 20 Inglismaa kiwisõed, tünder . . 10 Telliskiwid, tuhat 15 künni 20 rbl. Kartohwlid, tshetwerik tshtwrt.) „ 75 kop. Röösk ehk hapu piim .... 4 Laua wõi, nael 34 künni 35 kop. Köögi wõi, nael 22 „ 24 kop. Munad, paar 3