Wana rahwa tähtpääwade pidamisest ja nende tähendusest. maja, tulekahju kassasse üles wõtta, on Väga tarwis ja soowitaw. Kus lapsed ööseti kooli majasse jääwad, nagu see meite kihelkonna koolides on, Ml peab koolmeister suure murega walmama, kuidas  koolilapsed tulega ümber käiwad. On üks kooli maja tulekahju kassasse kinnitatud siis ci wõi küll koolmeistri hool tule üle walmamiseks milgi kombel Vähemaks jääda aga ta süda on siiski rahulisem. Wäga soowida oleks et igal pool köstri ja kooli majad tulekahju kassasse kinnitatud saaksiwad. Muhu maalt (lühike ring waade.) Praegu on meil niisugue aeg, et midagid  tähtsad asja tääda anda ei ole. Meri on nüüd juba jõest puhas, ja käidakse  laewade ja paatidega igalt poolt üle wäinade, nõnda et midagid takistust enam ees ei ole. Muhu maal on läbi ja läbi kala püüdja rahwas, ja sellepärast ongi nüüd inimestel se pea töö, kalla püüdmine. Kõik nooremad inimesed on mere ääres, manad kes sena ei jaksa enam mina, toimetawad kodu maja talitust. Esi otsa näikse kalla püüd üsna wacne olcwad; aga kuidas mana sõna ütleb: Kui pea mesi weereb. Mõrdadega saadakse ika rohkem kalu, kui märkudega, se onjuba mitu kewadet seda moodi olnud, ja on ka see kewade püü hakkatuses seda näha. Saaremaa mehi ja naisi nähakse Muholaste seas ka oma õlle kihadega mere pole nihkuwad, ikka selle lootusega, kui Jumal mere meest õnnistab, siis maamees saab ka. Rugi põllud, mis talwe alt wülja tulnud, on meie pool mitmes paikus wäga Viletsad; sest mincwal sügisel ei tõusnud suure kuiwa pärast mitmes paikus orps üleski, oles pärast Mihkli pääwa tärkas mõnes kohtas meel oras mulla seest nähtumale, mis jõudu oli sellel kalmet wastu pidada. Kui Jumal ühe hea ja keralise aia annab, ehk siis on mahe lootust, aga ühte head lcikust meie ei wõi mitte oodata. Wiljandist räägib säälne Saksa ajaleht, et praegune Wiljandi abi õppetaja  Georg Kõik Pernu maakonda Testama  õppctajaks kutsutud, kus ta ka juba 21. Aprillil oma proowi jutluse pidanud on. Rakveres on, kirjutab säälne ajaleht,  üks hulk Väljarändajaid, kes mõne pääma eest maalt Rakwerc linna tulnud ja luru paale oma kraami maha pannud, et süäl seda mashinad, mis nende jäuks arwatud on, ära oodata, Stawroopoli ründamiseks kokku heitnud. Nimetud Väljarändajad täitsiwad kümme wagongi. kuna nende kraam seitsme teiste «agovgidc sees ruumi leidis. Hiomaalt. Riigi nõukogu heaks arwamin mööda on ühe säälse Wenc-usu kiriku üles pidamiseks 18S0 rubla aastas l«batNd, millest preester 1300 omaks palgaks saab. Pceterburist 2 Mail. Mida kippakom  ZNgks walitsuse seisukoht ja mida k»Na« rahu lootus, seda kindlaminc ja tvr»a»alt rääkiwad We»e ajalcbcd. RsNda arutawad mõned lehed seda möttet, »«üd olla paras aeg mitte üksi Heerati linna wötta, waid ka Dardanellide merekitsuft.  Muidugi ei leia see sugune nõudmine  mitte igal pool järel hüüdmist, aga ka suured Wene seitungid teiste seas on kaunis kõrge tooniga pääle hakkanud. Nagu „Uns aeg" kirjutab: „Meic ei ole hakkatuses seda küsimust, mitte nõnda säädnud, nagu oleks meil walida sõda wõi rahu, waid sõda wõi ühendust. Ehk küll üks wilets rahu parem on kui üks hea tüli, siiski läheb üks wilets rahu wiimaks ikka üheks heaks tüliks ja üks wilets rahu ei ole ei Inglasele  ega Wenelasele kasuks. Uhe ühendusega  oleksiwad aga mõlemad riigid ühte moodi rahul ja ka Inglis seitung „Timcs" räägib ühest sõbralikust kokkuleppimisest Inglis ja Wene wahel. Sellest läheb aga kõige paalt tarwis, et Inglane maha jättaks Heerati linna India maa wõtmeks pidamast. Täädused Londonist tunnistawad, et lord Duffcrin India Inglis walitseja ikka weel telegrahwi teel Inglis -valitsust maenitseda,  hoolega oma anu pääle Indias waadata ja mitte alandlikult Wenelasele järele anda. AfganiStaani würsti Abderahmani truus leiab aga Londonis ikka enam kahtlemist. Ja see tundmine leida ika enam maat, et kudagit muut wiisi India kaitsmise eest puremine hoolt kanda ei saa, kui passide kinnitamise ja Inglis sõja mäe suurendamise  läbi Indias. Sõja mäge tahetakse künni 100,000 meheni Indias suurendada. Sell põhjusel saab wist Inglis -valitsus eestulewal ajal India kaitsmiseks tööt tegema. Moskwast. Seestpidiste asjade minister,  krahw D. A. Tolstoi, on 25 aprillil Mõskma jõudnud. Wastlapääwa õhtu ei tohi tuld toas ega kampris üles wõtta, kes põllumees  tahab olla, sest siis peawad härjad ja hobused suwcl wäga kergeste töödtehjes märjaks jääma ja lõõtsutama hakkama. Kes aga ei ole loomade pidaja, sellele pidada  wastlapääwa tule «algus ta oma enese ihu kohta seda samma tegema, mis teisele, kellel loomad on, loomade kohta teeb. Madisepääwal ei tohita kcdrata ega sõeluda, ei ka neid tööriistu silmaga näha; seepärast saamad need tööriistad ka mitmes kohas seks pääwaks metsa wiidud, sest siis pidada, kui neid eesnimetud asju nähakse ehk nendega tööd tehakse, pea terwe aasta otsa ümber käima ja hirmfaste walutama. Ka ei tohi sell pääwal puid ega mingisugust kraama metsast maja juure tuua, sest Ms pidada ussid suil maja ligi toppima. Kui Madise püäwal kuiw on, siis söömad ussid kaapsud ära, kui aga lund sajab, siis kaswawad tubliste. Wihma sadu sell pääwal tähendada kartuhwlite mädanemist. Kust küljest põöripääwal tuul puhub, saal kulges ta seisab kuni teise põöripääwani.  Sajab ta Tõnise pääwa hommiku, siis suremad seel aastal noored inimesed; kui aga ohtu, siis wauad. Kui ta Paastu Marja laupääwa õhtu külmab, siis ta külmab 49 ööd selle järge. On ta tuulcne ja tormine sell ööl, siis ei pidada ajawiljast midagi saama. Seda samma räägitakse ka Jöulu ja Nääri laupääwa  ööst. Kes Züri pääwal puid raiub, sellele teeb hunt, kui tal loomi on, palju kahju; seepärast saab pääw enne seda suur hulk puid ja hagu kokku raiutud, et sell nimetud pääwal mitte seda teha ei oleks. Ka saab sell pääwal huntide hirmutamiseks  püssi lastud. Kui keegi enne Jüri pääwa rauda maast leiab, see on sui läbi terwe. Kui naene ehk tüdruk Jüri pääwa hommikul esimene wöeras on, siis on suil rohkesti kärmseid, parmusi ja sääski. Kui 7magaja pääwal inimene magab  ehk tööta seisab siis ta on sui läbi laisk Kui kewadel lume hanged aja sisse lähemad,  siis katsutakse wara külida, sest siis on warane küli hea. Kui ta seitsmewenna pääwal wihma sajab, siis ta sadada 7 nädalit ühte järge, kui aga sell pääwal kuiw on, siis alla nii samma kaua kuiwad ilmad. Kes Mareta pääwal omale miski wiga teeb, see pidada seda kuni teise Mareta pääwani kinni. On Lauritse pääwal kuiw ja selge päikse paistene ilm, siis olla sell sügisel wäga palju tule kahjusid ja üks külm tali tulemas; on taaga sell pääwal pilwes ja tormine, siis minna wäga palju laewu hukka. Ka pihlapuude rohked marjad peawad tormist aega ette tähendama. Kui ta pärast Pardi pääwa müristab ehk wälku heidab, siis olla pitk sügise ja sula tali, nii sammuti ka kui wikkatkaar pärast Mihkli pääwa joob. Kui Olemi pääw noores kuus on, siis olla kõik asjad tulutumad, see on: nii heasti inimeste toit, kui ka loomade põhk ja uus rugi seeme peab ses aastas siis parem olema; on ta aga manas kuus, siis on kõik ümber pöörtud wiisil. Jõulu laupääwa öösel saamad aknad kinni pandud, et walgus mitte tubadest wilja puude ega wilja põlde paale ei paista, see peab wilja ära wõtma. Mõnes kohas on ka see pruuk, et Jõuluks üks kõrge kuhjaga leib tehakse, mida Jõulu lciwaks hüütakse. See pannakse  Jõulu laua pääle ja seisab saal, ilma et keegi wõtta tohiks, kuuni Kolmekunninga  püha õhtuni, siis wiiaksc ta jälle ära ja pannakse paigale künni Wastlapääwa  hommikuni. Wastlnpääwa hommiku saab sest leiwast igale ühele loomale natuke  antud, mis ülcjääb, see seisab nii kaua, kui kari esimist korda wäljale läheb; siis saab jälle igale ühele nattnke antud ja wiimane põhi karjase kotti pandud. Kui loomad hommikul esimist korda walja actasc, siis pannakse õue wärawa alla kaks puud risti ja üks kana muna senna wabele. See loom, kes selle muna katk astub, saab metsa kahjust. Hommiku kodust wäljamincs antakse karjasele kepp katte ja kui ta õhtu koju tuleb, siis saab teda tubüste wccga kastetud,  mis loomade sigimist tähendab.