Tallinna Sõber A 5 47. WiieS aastakäik. Tallinnas, ZZ. Talwc-knn Wwal !88Z. Uleiiidiic aealeht Eestirainvale «aal ja linades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» Llndfora'! päriate trükimajas: aastas s rubla, 40 kop. pool»aa»to< 4 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaSta» 8 rabla pool-aaStas 1 rubla 79 kop. AMtuvsed «Msamab iga reo ehst selle aseme pealt ü kop. Tellimised wöetakse wasta t TaMmms: Lindsors'i päriate trükimajas. Neteröurgis: J. S. Seeloudt, 0»-nopou»z> H S 4. Harkus: W. Just. - Makweres: L. Wattty. Aaides -A. Seidelöerg. Lopsakus: H. Lollöerg. Lihulas: A. Mttner'i poodis. Mljondis: G. J. Karow't raamatupood. Kuuresaares: M. Lauge.—Maol: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, - kirjad kliimad BaliiM (Baltischport - La-McM-lloxra..) Maiste»! ühendus, usk ja etendus- Omalt maalt.' Tallinnast: Eestimaa maaline industrie. Kiri Jenisseis» kubermangust. ..Linda" uus Präsident. ..Sakala- uns toimetaja. Kentsakas loosimise nSuu. Plaanitud uus lelu. - - ..Eesti Postimehe" kinstlik halpus. Ilmad. PSltsamalt'. Koolimaja pühitsemine.  Narmast: Õiendus. -- Rakwerest i UiinaMgid seismas. Viljandist - Jakobsoni wõlauskujad. Nööwüd. Kiiratsejad. Ilmad. Riiast: „Klindja" toimetaja kinnitatud. Peterburaist: Mllnda Orenburgist: Maru. - Sarapulist: Loomakatk, Odessast: Langenud kaubamaja. Wõeralt maalt: Saksamaalt AuStria-Uugrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Serbiast. Konstantinovelist. Kirja wastuled —' Jutu leht: Haige. Kiriku teadused. ' ' Ühendus, usk ja edendus. ÜkS looduslik ja Ühtlane nägevus on meie igapäävaseS «luS. Kui tuul ja torm ühest maajäust on Üle käinud ja kõik ehitused, majad, metsad ja puud saSsi ja üksteise risuks  on wiSkanud, ja kui ilm fiiS vaiksemaks jäännd, siis hakatakse rtiSmetd kokku korjama, ehitusi uueSte ehitama, puid uueSte kasvatama. See kujuStuS paSsib ka meie selleaegse Eeõtimaa ja rahva oleku ja seisu kohta. Meie maa, kirik, koolid, Eesti rahva seespidine ja wäljaSpidine elu edenes viimaste kolmkümne aastate seeS nähtavalt, ühe tasase, mõistliku viisi, ühe kindla põhja peal, oma armuliku KeiSri ja vägeva  riigi seaduöte kaitsusel ja mõnul rõõmsaSte edasi. RahvaS tegi tööd, täna» ja auuStaS Jumalat, armaStaS ligemist. Sauad kuulsivad ülema valitsuse sõna, lapsed Aulsiwad vanemate, sulased ja ümmardajad peremeeste ja perenaeSte sõna. Kõik wõtfiwad naefi ja lätsivad mehele, oliwad rõõmsad ja kurvad omal aeal, kuida see eluõ ette tuleb ja kuida ühe õige ja uskliku Ristiinimese kohuS ou. Selle vaikse edenemise peale oli ühel jäul meie suure isamaa,  meie Weneriigi kaSkodanikudel otse paha meel meie GeStima nurgakese peale, sest et nende eneste juureS sel aral palju paha aSju kardetavaid vaimust liikumas oli. Meid. meie Tartu suurkott ja selle õppijaid peeti, õrnalt ütelda, natuke lolliks, miS aga töeSte muud midagi et olnud, kutükS tõsine, mõsttltk ja auuS ühendus,  ükõ elu üksteise nõjal, üksteisega käsi käeS, rahuS ja lepituses, Ühe sõnaga: ühenduses.  Vaatame nüüd, mis oli selle ühenduse side, miS kõiki Vallimaa kubermangude elurahwast ülepea ja meie EeStirahwast  iseäranis nii vagaselt kosuta? ja edendas: See oli tõsine ühtne usk ja jumala kartlik vaim. . ÜkS rahva», kes Jumala kartust ja mis sellega kooS kälb, üht palwelikku ja kristliku elu oma hariduse ja edenduse  põhjuseks paneb, seda ei lahuta ükski ilmalik tarkus ja õpetuS mitte laiali, see jääb igal aeal kindlaks omaS ühenduses, sest jumalakartlik ja usklik mees ütleb: meie peame armastusel Jumala käsu järel üksteisele järel andma ja asjalikult Üksteise eksitusi seletama, fiiS ei saa ühendus lõhutud. Siin wõikS mõni ütelda, et seesuguses taevalikku?  olekus peakS fiiS jo ka ülekohtusele, paljalt rahonõudmise  pärast, järel andma ja ülekohut kannatama. Seda el ole mitte. Meie elame jo siin ilma», kuS kõigi kurja, niisamati kui oma patu waStu peab võitlema, üelekohtule ja paha vaimule ei tohi järel anda ega tohi maad anda; nad ei edenda ühendust, nende waSta peavad kõik ühe ja peab ükS kõige eest võitlema. Seesugune võitlemine  on iseenesest ühenduS. MiS põhja peal tahavad nüüd meie kuulsad .rahvamehed  " ja .rahvaprauad" haridust ja cdendust toimetada ja kõiki EeStirahwast õnnelikuks teha? Nemad räägivad patju kõrgest õpetusest, näitemängust, uduptltidest, seltsidest, seltSlikust elust ja kõiksugu peenest kraamist, ja nimetavad seda siiv ühe sõnaga: kultuura. —Ja see kultuura saab siis Ebajumalaks altari peale töStetud, ja «aua Jumal,  see kölge vägevam maa ja taeva Looja saab kõrvale lükatud. Temale ei lubata ruumi koolides, seltsides ega ta perekondades, nagu meie mõneS leheõ näinud oleme, kuS juba noored neiud Taara tammikuid ja keS teab miõ elukaid õrnaiS lauludes tagafi igatsevad. Selle vaimusegaduse tuule ja torm! isa oli kadund E. R. Jakobson, keS kõik Eestimaa ilusa loodusliku eden- duse, elu ja olemise segamini ja mässu ajas, ja tema jüngrid, kes seda veel tänapääwani agarast toimetavad. Siiski hakkavad nemad aru saama, et ühendust vaja on, et ilma selleta omitigi elada ei või. Aga selle ühenduse nurgakiviks ja põhjuseks panevad nemad jälle oma uduse kultuura. Seltside ja asutuste algusel ei paluta Jumala abi ja armu, ehk tehakse seda üksi silmakirjaks, pidu kaunistuseks.  Jumalat neil kangelastel ja .rahvameestel" ei ole enam tarvis. Nemad on tegevad mehed ja saavad ilma selleta julgest läbi! Siin peab ütlema: Armsad .rahvamehed", Teie tee ja ehitus lähevad viltu. Jääge natuke seisatama omaS tuhinaS, mõtelge järel, kuhu Teie lähete ja kuhu Teie rahvast vedada tahate. Teie tahate kivist maja ehitada ja panete õlest aluse. See keS taevas iStub, see naerab Teie lapseliku tegevuse üle. Tahate Teie tõeSte suguvendade  eluõnne ja haridust edendada, fiiS pange see pühakirja sõna põhjuseks: .Nõudke esiteks taevariiki ja tema õigust". Siis lähevad kõik teised ettevõtmised ja õpetused iseenesest korda. Wõime ka teise sõnaga ütelda: Kosutage ja edendage  Jumala kartust, harige südameid lõbusa õpetusega, kitkuge vihavaenu taimet välja, heitke kiusu ja ärritamist kõrvale, andke ruumi lahke lepliku vaimule, ja Teie saate imekö panemisega nägema, kuida Eesti maa ja rahvas õitseb, haridus ja ühendus kosub ja edeneb. Niikaua aga, kui Teie selle nõuga korda ei saa, niikaua olete pimedad  pimedate vedajad, lähete kraavi ja ktsute teised järele. Kõik Teie ühenduse otsimine on üks tühi sõnakõliu ja jääb selleks. .Wirulane" on oma Nr. 43 sees, Lutheruse teutamise peatükkis, Ühe uue sõna leidnud, millega oma salaviha nagu hammaste vahelt välja kiristab:-—.Jumalaorjus". Selle sõnaga tunnistab Jaan Järv ennast oma lugejate  eeõ Jumala lapse õigusest lahti. Tema ei teeni ligemist  ja Jumalat mitte enam armastuse ja vada südametunnistuse  järel, lapselikkus alanduses, vaid käsu pärast ja palga eest. See näitab üht madalat hariduse graadi selle mehe kohta. Iga lihtinimene, keS koguni veel külakoolmeistri  kõrgusel ei seisa aga vähegi pühakirjaga tuttav on, see teab, et Jumal orjust ei salligi, vaid on meile oma Poja ilmumise läbi lapseöiguse kinkinud, ja paljalt ükS jõle lapS võib selle õiguse Isale tagasi, waSta silmi visata. Aga kuida juba ülemal ütlesime, .rahvamehed" on tugevad mehed, neil on häbi Isa armust elada ja teda lapsemeelel teenida. Nemad ütlevad: Meie võime ise endid õnnelikuks teha, meil ei ole sind ega sinu pärandust tarvis. Meie edendame näitemängust, kontsertifi, tantsuballifl  ja muid seltsist. Kes võib selle vasta vaielda, et meie õnnelikud oleme? Muidugi on meie takistuseks ja tüliks veel palju neid wanameeliseid keõ ütlevad, kõik olla tühi tuul ja haganad, kuS mitte lumalawaim seeS ei ela ja kõiki oma valgusega läbi soojendanud ei ole. Aga need vaesed on veel pimeduse kammitsas ja ei ole meie uut valgust veel õppinud vasta võtma ja a lustama. Ülemal nimetatud nähtuse üle mõtelgu mõistlik lugeja järel, külap siis leiab, kuhu poole pimedus, kuhu poole valgus kaalub. .Rahvamehed" võivad siin küll waStata, et aealehtedel  südame harimisega tegemist, vaid et see kirikuõpetajate asi olla. See ei ole aga mitte õige. Kui aealehed rahvast  Ewangeliumist ja usuelust ära võernStada ja ära peletada  PÜawad, fiiS ei ole nemad mitte rahva edendajad, vaid tagurpidi vedajad. —kS. Omalt maalt. Tallinnast. Pealkirja all .Eestimaa maaline industrie" seisab .Walitsuse TeadaandjaS" järgmine kiri.- .Eestimaa kubermangu maapind ei või oma loodusliku  omaduste järel ta on kivine ja seisab suuremalt jäult savi ja pae põhja peal mitte põllutöö edenduse kohta heaks arvatud saada. Palju-aaötase hoolsa töö ja parandatud põlluharimise läbi on see pind aga kõik head põllu omadused saanud ja annab aast-aaStalt paremaid letkusi.  Pea kõik maa Eeõtimaa kubermangus on kohaliste mõisnikud? käeS. Talurahvas sai siin ilma maata priiks lastud ja mõisnikudel oli selle läbi igatahes paraja hinna eest tarvitust mööda töörahvast käepärast. Selle läbi on vist mõisnikud? põllutöö väga heaSte edenenud. TalukoguduSte  liigete abiga, kes paraja hinna eest palgatud saavad,  ja talu rentnikude abiga, keS 25 protsenti omast rendist tööga tasuvad, võivad mõisnikud kõige oma msisade peal teaduslikku põllutööd korda saata; tegeva põllutöö edenduse järel käteS, tarvitavad nemad kõiki täieldusi, mis nende maade kohalifed on. Selle läbi on kubermangus hulk eeskujust  mõisa põllutöö pidamises, mis ka talurahva põllutöö kohta mõjuvad, seda rohkem, kui talukohtade rentnikud sagedast  oma rentkonkraktide järel kohustatud on, renditud kruntide peal, mõisniku juhatust mõõda parandatud põllutöö  korda pidama. Kõik see, ja põllutöö saagi kerge vedu mõjuvad kõige põllutöö ametite edenduse kohta, kuS juure? viinapõletamine estmeses ridaS seisab. KuwrmanguS  ou 152 viinavabrikut, milleS kokku 20 millioni rubla eest viina põletatud saab. Talukohtade rentijate kohta on tähendada, et nemad rentkontraktide jooksu aeal mõneS tükkis oma rentkohtade tarvitamises piiratud on rendi lõpul aga mitte täitsa kaitsetud ei ole, sest et mõisnikkude  õigused siin üksi aga mõneõ tükkis piiratud ou. Peale selle saavad rendikontraktideS mõnesugused iseäralised kaubad määratud, nende 25 protsendi poolest mis tööga tasuda tulevad ja põlluvilja poolest, miS määratud hinna eest rendi asemel maksetud saab, mis vahest segadust sigitanud  on. Sedaviisi ci woi sitS ka rendikontrattide tegemine  mõlema poole kohta, mitte täitsa priitahtlikuks nimetatud  saada Kui mõisnik renti kõrgemale kruuwib, fiiS saab talumees, kui see temal ka raõke on, ometigi ennemini seoa waSta võtma, kui krundi pealt ära minema, miõ juba mitu aastat tema tarvituseks oli. Selle juureS seisavad talukohtade põllupidamised, väsimata töötegemise läbi, mis Eesti rahva omadus on, kaunis kõrge järje peal, nenda et need mitte üksi rahvast elutarwituSte poolest kindla korra peal ei hoia, vaid mitmele ka jõuka elu hallikaks saavad. Seda näitavad maksude ja kroonu ja koguduse võlgade korralised tasumisel», neude inimeSte puudumine, keS väljaspool  oma kodumaad tööd otsivad, ja rahva kokkuhoitud varanduse kokku voolamine kohaliste? bankideS, miS üht kaunis suurt summat välja teevad. Sellest hoolimata, võib ka talurahva keskis mehi leida, kellel nii suur jõud on, et nemad omad kohad kaunis kõrge hinna eest omakS ostfivad. Kõigeist 16,577 suurematest kruntidest talumaa piiretes seisavad 2625, weikematest kruntidest 334 ja peale selle mõisamaast 308 krunti kui päris omaduS taluperemeeste  käes. Sedaviisi on 3267 krunt! ehk 15 protsenti kõigist talumaast taluperemeeste omandus. Nendest on juba 2986 kohta, 5,605,275 rubla eest, hypothekraamatuteS omanikkude uime peale kirjutatud. Selle hinna põhjusel ou Eestimaa KreditkaSsast ja sellega ühendatud LaenukaSsast 1752 krundi peale 1,272,740 rubla laenuks antud. Talurahva  seisusest on kubermangu? 307,326 hinge «olemist