asju mitte ajada ei ka lõpetada. Näituseks tõi president J. Hurt ise ja mitte muu professor Köeler'i rahalainamise  asja wiimsel koosolekul ette. Enne lõunat lõpetas J. Hurt koosoleku nende sõnadega, et ta täna mitte selle asja üle rääkida ei saa laskma* ja tõendas, mitte kellelegi professor  Köeler'i raha asjas sõna anda. See sündis ka enne lõunat ja asi oli lõpetud. Pärast lõunat aga tõi president  J. Hurt sedasama asja ise oma otsuse ja lubamise masta jälle ette, ja kutsus abikomiteede saadikuid kõnelemisele.  Kui mitmed saadikut sõna palusid ja nõudsiwad, et ses asjas üks otsus saaks tehtud, lõpetas J. Hurt wägimaldselt  selle päewa koosoleku, ilma et ta peakomitee ehk suure kogu käest selleks oleks luba küsinud ehk saanud. Nii jäiwad mitmed tarwilikud ja hädalised asjad toimetamata. Selle koosoleku päewakorra peal seisis Aleksandri koolimaja ehituse ülewaataja komisjoni protokoll, oleks see ette luetud saanud, siis oleks jälle awalikuks tulnud, mill wiisil J. Hurt Aleksandri kooli asju toimetab. Seda kartis J. Hurt. 5) On õpetaja J. Hurt nende abikomiteede saadikute kohta, kes tema peale 25. Weebruäril kaebtust on julgenud tõsta ja teda peakomitee presidendi ametist lahti mõistsiwad, Eesti Postimehes ühe sõimu- ja laimukirja awaldanud, mis iga ka mähe haritud inimese piirist üle läheb. Selle kirjaga on J. Hurt nende meeste auu, kes J. Hurt'i poolt tulnud Aleksandri kooli kahjulikude plaanide wastu suurtel koosolekutel on seisnud, omas wihas maha kiskuda katsunud nende ja abikomiteede auu ilma ees mahendada ja ärahäwitada  püüdnud! Pealegi teeb seda üks president. Niisugune wõitlemise wiis on põlastamise wäärt. Et nüüd wiimastel aastadel peakomitee president õpetaja J. Hurt Aleksandri kooli asju kooli kahjuks toimetanud, kooli edenemist takistanud,  Aleksandri kooli temast ettemääratud sihist kõrwale wiia püüdnud ja püüab, on Tartu linna töine abikomitee peakomitee presidendi J. Hurt'i wasta oma usalduse kaotanud  ja et komitee, kes ikka elawalt pea- ja abikomiteede koosolekutest osa on wõtnud ja asju igapidi täitsa tunneb, ülemal nimetud kaebtused täitsa tõe põhja peal ja küllalt põhjatalud leiab olewat, siis teeb Tartu linna töine abikomitee  oma 3. Aprillikuu kVvsolekul otsuseks: „Eesti Aleksandri kooli peakomitee presidenti J. Hurtki tunnistab ja mõistab Tartu linna töine abikomitee, peakomitee  presidendi ametist tänasest päemast saadik lahti, ja palub teisi abikomiteesi oma otsusi ülemal nimetud punktide kohta Võimalikult pea herra H Tartu teada anda. Ka palub meie ablkonutee kõiki teisi abikomiteesi suure koosolekule kõige hiljem Juuni kuu kesteni Tartu tulla. Koosoleku päewa palume peakomitee toimetuskonna juhatajat H. aegsaste komiteedele teada anda, sest tarwilikud asjad nõuawad koosolekut: presidendi walimine,  koolimaja parandamine, kuratoriumi walimine, J. Hurtisi Riigi walitsusele sisseantud wale põhjus kirjade tagasi palumine j. N 7 e. Ka teeb abikomitee otsuseks, endisi peakomitee presidenti  J. Hurtki tema tööde eest, mis tema oma ametis endistes aastates Aleksandri kooli kasuks toimetanud, H. Treffner'i läbi tänada laska. Need otsused saiwad tehtud täitsa ühel healel." Eesti Aleksandri kooli Tartu linna töine abikomitee. Tallinnamaalt. Eestimaa Liimi piirelt saime järgmise kirja, millele meie ruumi ei taha keelda. „Auustatud Sakala toimetus. Juba mõndagi korda oleme meie siin näitemängust etendata ja näitemüükisi ära pidada püüdnud, mis meile ka wiimaks suure waewa ja mõitluse järele ikka korda on läinud. Aga seda peab ütlema, niisuguste ette mõtete asutajatele weeretatakse kõik kiwik ja kännud raskuseks ette, et asja Võimalikult takistada. Ühelt poolt kuulutatakse ja õpetatakse: Näitemäng ja näitemüükide  sarnatsed rahwa pidud on kihwt, mille rahwa sekka wälja lautamise eest meie kohus on wõidelda ja wasta seista, nõnda palju kui wähegi mõimalik. Wana kuulus Rooma riik läks hukka, woorus ja hoolsa töö maim kadus, kui rahwas muud ei igatsenud ega nõuudnud, kui näitemängu ja leiba. Et ka meile sarnane lugu kätte ei tuleks, sellepärast peame näitemängu ja rahwa pidude wasta wõitlema. Töiselt poolt mõjab niisugune awalik õpetus ka ikka oma osa. rahwa seas, ning sealt siis ka see tuleb, et rahwaS isegi osalt näitemängudele ja näitemüükidele  takistusi ja nende asutajatele otsata waewa teeb, olgu seega, et neist küllalt elawalt osa ei wõta, ehk mis weel pahem seega, et näitemängude etendajaid,  iseäraneS naesterahwast, põlgamise ja pilkamisega  taga kiusab. Wäga raske on sagedaste neiusid  leida, kes näitepõrandule julgeb astutada; neil puudub selleks kas Vanemate ja omaksete luba, ehk nad kardawad naeru ja pilkamise alla langemist. Mõnigi näitemäng, näitemüük j. n. e. oleks selle ehk töise heategewa otstarbe tuluks palju parem korda läinud ja wähem waewa ja aega tarwitanud, kui meil Lähendatud takistustega wõitlemist poleks olewat." Sarnasid kirju on meile weel mitu töist saadetud.  Mõned küsiwad otse teed järele, kas näite- mängud, basaarid ja sellefarnatsed weikesed rähm" pidud siis tõeSLe kihwt ja patt on, nagu seda mõnelt poolt õpetatakse. Meie saame sellest asjast edespidi pitkemalt rääkima, siin tähendame aga ainult seda: Näitemäng iseenesest ei ole mitte, paha ega kahjulik; liiategi meil mitte, kus selle eest hoolt kantakse, et midagi eba-woorusliku etendatud ei tohi saada. Wanast kõdunud Rooma ajast hirmu kujuks wõetud näitus ei sünni kaugeltki meie asjade Võrdlemiseks. Mispärast  mitte, wiiks siin liig kaugele. Meie näitemängude  etendamine, näitemüükide ja sarnaste weikeste  rahwapidude pidamine on ainult hea ja kasulik. Nende läbi muretsetakse rahwase töö ja waewa lahutuseks  tulusamat ja paramat meelelahutust, kui muidu kõrtsidest ja sarnastest paikadest otsitakse. Näitemängud  on sagedaste wäga õpetlikud, äratawad ilutundmust  j. n. e. Pealegi on kõige meie näitemängudel, basaaridel, kontsertidel ja rahwa pidudel üks ehk töine heategew otstarba. Need, kK neid asutawad ja seega waewa ei tee fede mitte oma pärast, waid rahwa üleüldiseks tuluks ja kasuks. Meil on mitmedki head asjad üksnes sellel teel korda saadetud ja patju on meil meel teha ja toimetava. Sellepärast  ei ole need, kes sarnasid asju asutawad ja nende heaks töötawad, mitte rahwa naeru ja pilkamise,  waid palju enam kiituse ja tänu wäärt. Kes neile takistusi teele ette kannab, ei tee, kui ta oma õpetusega näitemängude j. n. e. wasta wõitleb, seda mitte sellepärast, et ta ise oma õpetust usuks ja õigeks peaks, waid sellepärast, et head asja, mis selle ehk töise näitemängu, näitemüügi ehk kontserdi otstarbe  on, takistada. Kes näitemängude etendajaid j. n. e. pilkab, on esimeste takistajate pimestatud tööriist, kelle kohta ütelda wõime „tema ei tea ise, mis ta teeb." Rahwa enese seast meie tähendatud takistajaid mujalt ei leia, kui sealt, kus mana orjaaja  pimeduse riismed weel liig paksult silmi kinni katawad ehk kus pilkajaid ja naerjaid kunstlikult selleks kaswatatakse, et rcchwa puhtaid püüdmisi ja ettewõtteid, nagu Aleksandri kooli, seltsisi j. n. e. surmata ehk neile Vähemalt kahju teha. Olgu sellest seks korraks. Zensuri poolest lubatud. Riias, 20. Aprillil 1553 Trükitud 5?. Feldt': juures Wiljandis Wilj andi kihelkonna Kesti AWMi kiisli korjajad kui ka aastamaksjad palutakse wiStiste pühapäewal t. Mail kell 3 p. l. Witjandi Kesti IMitM. Setist majasse kokku tulla, sest et wäga tähtsad nõuupidamised ees on. Cestseifus. Wiljandi Eesti Wmeeste Seltji lähem kokkutulek on pühapäewal 8. Mail "WE kell 2 p. l. Liikmeid palutakse rohkeste osa wõtta, sest et tähtjad asjad läbirääkimise alla tulewad, näituseks „Nõuupidamine kanga kudumise üle" ja J. Jürgenstein'i kõne „Segawerd sugulo omadest." Eestseisuse koosolek ja päewakorra kokku seadimine sellsamal päewal punkt kell 10 enne lõunat. Eestseisus. Pühapäewal 8. Mail saab Kabala Kurla Eesti Meksandri-kooü abikomitee koosolek olema. Korjajaid liikmed palutakse korjamise raamatud  ja anded ligi wõtta. Abikomitee eestseisus. «Kuulutused. Ontsa wõidu- ja Eesti rahwa esimehe akoõson'i pärijate heaks on annud: Noorik Anna Lensin, Tahewas . . Neiu Aadi Lensin, Tahewas . . . Neiu Alwine Wchtol, Tahewa koolipreili  . J. Eenok, kingsepameister Tahewas A. Wiegandt, pottseppmeister Bormannis  J. Rebane, kaupmees Harglas . . Fritz Kyma, kohaomanik Tahewas. Julius Stamm, Hargla luteri usu köster . . . K. J. Rätsepp, õige-usu köster Laanemetsas Carl Sakkit, mõisaomanik ja kaupmees  Smiltenis Johann Sakkit, adwokat Riias . . Jaan Embrich, mõisa rentnik Sangastes  Jaan Ronimois, Tahewas .... Mats Ronimois, päriskoha omanik Lutteris W. Christiani, luteri usu õpetaja Harglas W. Lükin, postmeister ja abi-kommissair  Didriku külas. . . . . . Anna Lensin, kooli-õppijanna Lindheimi  Arstaldis . P. Lensin, mõisa-rentnik Tahewas Eduard Lensin, Gymnasiumi k.-õp. Wõnnus. . M. Rudakow, õige-usu preester Harglas Rbl. kop. 5 50 50 Latus 38 Rbl. kop. Transport 38 Anna Gust, Hargla preestri kodukooli-preili  1 M. Mölder, Koiküla 20 J. Luik, Koiküla Koku kõrtsi-rentnik 50 P. Lükin, Koiküla st 30 H. Järwemägi, Koikülast ..... 1 K. Järwemägi kooli-õp. Koikülas. 1 Neiu Eewa Poola, Koikülas ... 2 J. Poola, päriskohtade omanik Koikülas 1 A. Kiusalaos, Järwe kõrtsi rentn. Kaagjärwes 1 J. Tuwikene, päriskoha omanik Kaagjärwes 1 C. Saarfels, VII. Tartu kih. kohtu kirjatoim. Kaagjärwes i W. Stepanow, õige-usu köster Karulas 50 A. Kaal, õigeusu preester Karulas 1 Kiwimäe Kaarel, Koikülas .... 1 Peeter Pedelmann, kõrtsi rentnik Laanemetsas 50 Julius - Pedelmann, tema poeg Laanemetsas 20 Summa 51 20 21. Aprillil tänuga wasta wõtnud herra P. Lensin'i läbi Tahewalt Peter Ainson C. R. Jakobsonsi pärijate eestkostja. Põltsamaa EM Wmmte Mji lähem koosolek on pühapäev? 1. Mail s. a. Rohket osawõtmist palub Eestseisus (154) 1 Mana-Jan astlma mõisa MM- roht-aid "MD on lüripäewaft saadik s. a. wälja rentida. Lähemat teadust annab herra sitlakohtunik v. Wahl Wiljandis eht Sürgawere mõisawalitsus.  (>so> i c? heaks. Pujatu Laki pulmas 11. Nowembri 1882 kokkupantud 6 rbl. 32 kop. Pahuwere wallast Juhan Karu käest 7 rbl. 2 kop. tänuga wasta wõtnud Sakala toimetus. Suur Iwäliamüümine! Sascha Werncke poodides saab hulk kaupa odawa hinna eest wälja müütud. (153) i Sürgawere mõisas olew vood. 1 mille juures kaks elutuba, keller, tall ja ka aiamaad, on 1. Maikuu päewast saadik wälja rentida. Lähemat teadust annab kohalik (isi) i mõisawalitsus. See aasta 21. Aprillil warastati Viljandist 7 aastane weike pruun mära hobune kõige rangi ja shleidega ära. Märgid: walge lauk otsa ees, walge lak ja saba, tagumised jalad ka walged, rangide kohta on walged karmad tähe kombel kaswanud. Kes selle hobuse üle Viljandi raatuse peal kindlat teadust annab, saab auusat waewapalka.