tärkand. Kui aga .Eesti PvSlimeeS" edaspidi .walest" kirjutada igatseb, fiis tarvitagu tema seda sõna oma enese ja oma sarnatsete, salaliku .rahvameeste" kohta. Üksi need valetavad ja üksi neil on walet waja; meil mitte! Juba nende nimi ise oa wale. Nemad ei ole rahwa mehed, selle sõna paremas tähenduses ; nemad on Sozialdemokratlased mis jo ka omast kohast .rahwamehi" tähendab. Omalt maalt. Tallinnast. Samaarast on meile juba mõne nädali eest järgmine kiri saadetud, mida ruumi kitsuse pärast tänine oleme pidanud kõrwale jätma: .Dr. Hermanni tahtmise järele jõuab .Eesti Postimees"  sõimamises ja maletamises juba endisest Sakalast mööda. (E. P. Nu 20) Kuidas julgete Teie kõiki asju nii wale wiistl ümberkeerutada? Kuidas passtwad niisugused  keerutused Teie .südametunnistusega ja Jumala kartusega"  ühte, millest Teie E. P- N.u 22. jälle nii odawalt  pajatate? Ütelge, hra Doctor, kunas ehk kus olen mina nöuudnud,  et Teie kümme aastat Samaaras oleksite pidasud elama ja mind tundma õppima? Ka see kõigeweikem Eesli kirjanduse tundja, kui tema ka Ameerikas oleks elanud, oleks ilma paha tahtmiseta Kilgi kirjast enesest kohe aru saanud, et see kiri alustusest künni lõpetuseni  wale pääle oli rajatud. Kas trüki saadus käsib tõe wasta wale ja sõimamisega wastata? Ehk on see Teie südame tunnistuse saadus? Teie loote minu sõimamiseks  Eesti keele sisse üsna uued sõimusõnad ja arwate  siiski, et Teie leht ei ole wiha üritaja (Nu 32) waid peate seda päälegi Jumala ja inimeste ees õiguseks; aga minule ei srwa Teie mitte Jumala ja inimeste ees õiguseks, kui mina aga näitan, et Teie, kõik oma täädust ja tarkust kõrwale jättes, meelega ja paha tahtmisega inetut walet ja laimdusi awaldate, mis siinne sala selts wälja arwanud ja kölwatuma joodiku nimel ilma sünnitab! Kas sõnad: .isandakiri, isandaluiskamme" Dr Wiedemanni sönaderaamatus ka on? Wöi tahate Teie oma Doctori nime mõne uue sõimulericoniga auustada ? Kas Teie selle läbi ka Eesti keelt puhastate? Teie kaitsete Kilki ja keerutate mulle süüks, et mina olla esiteks Rezoldi ja Kilgi nime awalikult nimetanud ; aga mina juhatasin omas kirja? E. P. N 7. E. P. NN 30. ja 50, 1881 a.. pääle, kus Rezold isi oma ja ka Kilgi nime awalikult on nimetanud, Kilgi Wene moodu kombedest, habemest ja ame pükstepääl kandmisest räägib, aga Teie .südame tunnistuse" järele pidin mina jälle süüalune olema. Kas Teil Jumala ja inimeste ees sugugi häbi ei ole kõiki asju nii inetult keerutada? Arge arwage jälle mitte, et mina Teid Samaara  kutsun; wõtke juhatatud E. P. NN, säält lejate alustajad. Teie awaldasite minu erakirja ja rõõwifite sellega minu usaldust; Teie awaldasite minu nime, mis üksnes Teil pidi tääda olema; kas see on Jumala ja inimeste ees õige? Kas Teie ei tea mitte, et nime ülesurkimme niisama suur kurjategu on, kui kirja lahtimurdmine ehk uksetaga kuulamine, seda suurem weel Teie kätte ustudnimi  ? Kas Teie niisuguste madala tegudega õpetatud Eestlastele  auu walmistate haritud maailma ees? Kui Teie mitte oma nime iga E. P. N. ülwel otsas taieste wastutajana toimetajana ei kirjutaks, siis mina ka iialgi ei oleks seda awalikult nimetanud. Mispärast sõimate mind Kadaka-Saksaks? Sellepärast, et mina Teie autoritäti  pärisori ei taha mitte olla; sellepärast, et mina Teie lehes awaldatnd keeruliste malede sekka mõne sõna tõe soola pakkusin, mis Teile mitte ei maitsenud .hää südame tunnistuse" pärast. Kui kõik need Kadaka-Saksad on, kes Saksa keele ja muu tääduste õppimisega Teiega ühe palga pääle ei ole jõuudnud; kui kõik need Kadaka- Wenelased on, kes Wenekeele õppimisega Teiega ühe pulga pääle et ole jõuudnud; kes on siis Eestlased? Kas wahest aga üksnes need, kes midagi ei õpi, midagi raamatut  ega aealehte ka ei loe ? Ühe asja poolest on nad küll õnnelikud : rahwa harijate keerulised valed ei sega mitte nende meelt ja keele uurijate sõimusõnad ei tee neile mitte haiget. Kui aga Teie sõimamine ülekohtune on; kui kõik, ka minugi sarnatsed alatud külakoolitajad oma õpetust  nõuudinise läbi mitte sõimamist ärateeniuud ei ole ; kui igaühel, kelle aSjatundmus õppimise läbi laiendatud za oma aru ärkanud on, ka luba on seda oma tahtmise järele hääasja kasuks ja h.uwa asja kahjuks pruukida ; siis ärgepange pahaks siis olete Teie, sellepärast et Teie täädes ja paha tahtmisega walet ja laimu awaldate.  et Teie Eesti keele flSse uusi sõimusõnu loote, fiis olete Teie üks -- K a d a k a - Ee st l an e. Miska olen mina Teie sõimamist ära teeninud? Mina olen laitnud Kaukafia rändamist kodumaa Eestlaste pärast, sest et Rezold rahwast väljarändamisele awatekes. Oleks Kilgi asemel mõni auuwäärt perekonna isa maawaatajaks  olnud, siis ei oleks wahest Kaukaasia rändamise kära nii suureks läinudki. Samaara Eestlaste pärast ei oleks mina siiski mitte midagi aealehtedesse kirjutanud : nemad wõiwad rännata künni wiimne kopik pihku jääb; wõiwad fiis oma kruntide pääle mis KeiSer neile ilma hinnata annud - jälle tagasi tulla; mõne aasta pärast kosub jälle nende jõuud, aga kaub tänulik meel ja jälle tõuseb uus nurisemine, et maad weidi. Samaara Eeftlaifi ajas ahnuS rändama: nad andfiwad  omad krundid rendi pääle, mõned müüflwad ka (kroonu käest ilma hinnata saadud) kalli hinna eest ära, ja tahawad nüüd Kaukaasias jälle ilma hinnata kroonu käest maad saada. Kas see ei ole ka mitte kroonu pettus ühel aeal kaheSkohaS kroonu käest püüda maad omandada? Kest Weuemaal on hinge maa umbes kolmdeSjatini, neil siin krunt umbes 40 desjatiui teeb 1000 —1500 rbl. kapitali) Ehk kül suurem osa perekonde omad krundid on poolitanud siiski wõib ikka elada. Mõnedel olewat siia asudeS wahest mõni sada rubla raha olnud, nüüd wöiS Kaukaasia mõne tuhande rublaga reisida, tünni täied sea liha ja palju muid asju kaasa wötta, päälegi krunt weel rendi pääle jätta. KaS nõnda on lugu ka «ende rändajatega, keda kehw elu kodumaalt wäljapigiStab? Teie omaS keele tarkuses ja härraduseS ei mõista wist aimatagi nende umbkeelsete häda ega wilelsate filmapisaraid, mis kehwad sugu wemiad pikail rändamise teel tunda saamad, kunnas mitmed rändamise otsal loodetud õnnepõlve asemel sagedast vaesust, haigust ja surma wõiwad  leida ; muidu ei kaitseks Teie mitte Rezoldit ja Kilti niisuguste keeruliste maledega. Mina ei pane logoni mitte selle wasta, kui Eestlased Pihkwa kubermangu asuvad,  see on kodumaale ligem. Pihkwa maale asumisega laiendavad Eestlased kodumaa piiret, võidavad Wenemaad  oma alla. Aga see woit oleks hoopis tõistsugusem, kui mõned tule sõbrad ja wõera sugu verejanulised soowiwad,  kelle 100,000 eeSlit ka mõne wõerast verd professori ära wõiksiwad sõtkuda; see wöit oleks uue aea hariduse  wöit, ja Wene Keiser saaks niisuguse EestlaSte wõidu üle aga vististe ükSnes rõõmu tundma. Ka siit Samaarast on mitmed perekonnad juba mitme aasta eest Pihkwa maale läinud ja on praegugi sääl elamas, miS tunnistas, et sääl ikka ka elada võib. Ja nüüd kutsun mina Teid jälle hra. Doctor, kodumaa ja rahwa armastuse nimel õiguse kohtu laua ette ja küsin Teilt: kellel on nüüd õigus, kas minul Kaukaasia rändama  awatelemise wasta waijeldes, ehk Teil mind selle eest koigemadalama wiisi sõnal sõimates kelmi petjate kasuks, keda Teie päälegi oma , partei" hõlma alla wötsike, keS Sau, kaasia lahkudes viinajoomist, kurja hüüdmist, Jumala sõna ja püSsilaskmist kõik läbi segamine joobnul wiistl lanvilasiivad, Teie ütlete, et Teie Tallinna Sõbra tõpraks sõimamise rahwa suust olete korjanud; ütelge siis ka missuguse rahwa käest, kas revolvriga laskjate ja küünide põletajate käest ? ehk kõrtsi joodikule ja uulitsa poiste käest? wöi wnmakS ehk wahest Eesti Posti mehe lugejate käest? Arwamise järele on Teil wiimiStega wist kõigeenam tegemist, aga see olek» imel Isa Januseni toimetuse aeal ei olnud mitte kuulda, et Eesti Postimehe lugejate seas niisuguseid harimatta eeslid oleks olnud. keS oma avalikku waSta st nii madalal wiistl oleks sõimanud. Mis asi vabandab niisugufid sõimajaid, et nemad Teie .partei" sõnast või hõlmast muud midagi mõiStaksiwad  kui seda, et partei mees ikka midagi peab tegema neile keda tema oma vastaseks peab, olgu revolvriga ehk tulega, ehk muul wiistl? Ja Teie jagate seda nime ohtral mõõdul wälja ja Mate partei sündimiseks peenikesel wiistl märku anda ka sääl, kuS selle pääle mitte ei oleks wõinnd mõteldagi. Mind wõite Teie sõimata nii palju kui tahate, sekS on Teil igas nädalas terwe poogen .Eesti Postimehe" nime al käes. Nüüd, kui ihulik päriSocjapölw on otsa saanud, ei lase mina ennast waimu poolest mitte kütkendada kavalaid malesid ja sõimamisi karteS. Ka seda arwan mina üheks vabaduse märgiks, kui inimene kõigest sõimamisest,  rusumisest, kiusust ja waenust hoolimatta kõiki paha laidab ja õigust taga nõuab seda jöuudu mõõda, kuida keegi oma kitsamas ehk laijemaS hariduse ringis õigust äratunneb. Kui Teie talent ka tuhatkord suurem on kui mul, siis tahan mina ikka oma pruukida. KeS aga isi midagi ei mõtle, oma jõuuga midagi läbi ei katsu, waid ikka pimedal filmil Teie järel jooksewad. Teie pärisorjad  on, need on ka Kadaka-Eestlased. 8. Eestimaa Synodt aruandmise järel on möödaläinud  aastal Eestimaa kubermangus 6 uut rahwakooli juure tulnud, 21 koolimaja on uueste ja paremini ehitatud  ja 19 koolmeistrile on palka lisatud. Üleüldse näitab vallakoolide aru täis olema, üksi mõnes üksikus paikaõ wõib aga weel uute asutamist soovida. Kuna aaStal 1866, kus esimene aruanne Eestimaa rahwakoolide üle, ilmuS, neid 336 ja koolilapsi 18,962 oli, on nüüd 506 vallakooli, 33.004 koolilapsega. 15 aaSta seeS on fiis ligi pool koolidest ja koolilastest juure tulnud. Selle juure on ka koolid selleS kosunud, mida nemad koolilastele  õpetama peavad, kus koolmeistred omas ametis uStawad on ja pakuwad rahwale seda, mida rahwas sel aeal tarwitab. Wiimase rahwalugemise järel tuleb ük s rahwa kool Järvamaal 470 hinge peale, Alutaguse maal SOO hinge peale, Virumaal 634 hinge peale, Harjumaal  SB2 hinge peale, Läänemaal 704 hinge peale. Peale rahwakoolide on Eestimaal Veel 3 köstrekooli, 6 elemetarkooli, 6 mõisa kooli ja 13 kihelkonna-kooU. Kihelkonna-koolist  on Harjumaal 1, Läänemaal I, Wirumaal  3, Alutaguse maal 4 ja Järwamaal 4. Kunda Seminar ja kihelkonna-koolid kaSwalaivad rahwa koolmeistreid.  Wenekeelt saab 41S koolis õpetatud. Rahwakooli nähtama üleSöitscmise juure peeti toolmeistrete kaSwatamist wäga tähtsM ja see asi sai KrriS Synodide nõuupidamise alla antud. Peab rahrvakool oma kohust siete täitma, fiiS on tarwiS, et toolmeistred täiesle Seminarist läbi käinud on. Tänine oa ka kihelkonnakoolides koolmeistreid kaSwatatud, aga sellest ei arwata küll olema. Kihelkonnakoolid  peakflwad edaSpidi nendeks paikadeks jääma, kus õppijaid Seminaride waSta ette w ilmistakse, nagu see teistel maadel ka on. Kõigest kolmest, rahvakoolist, kihelkonna-koolist  ja Seminarist peakstwad need läbikäinud olema, kes koolmeistri ametit saada lahawad. Hiljuti ära surnud Riia ja Miitawi Greeka-õigcusu  Piiskopi Filareti mälestuseks on RiigaB üks Wenekeeli kiri ilmund, mis ka selle üle aru annab, kuida see kõrge kirikuametnit oma usutunnistuse kosumise üle Vallimaa kubermangudes mõtles. Tema mõtted selle iile on järgmised: Kui esimene Piiskop Filaret Greeka õigeusu wäljalautamist  selle aaSlasaea neljakümnemate aaStale sees Vallimaa kubermangudes algannd oli, siis kosus see, Wene maalt tulnud Greeka õigeusu waimuliknde ametnitude  abil. 60 mast aaStast saadik edasi. AaStal 1846 sai RiigaS üks Seminar asutatud, milles Eestlasi ja Lätlast Greeka sigeusu watmulikniks ametnikudeks kaswatada  taheti, kellest loodeti, et nemad selle usutunnistuse wäljalautamise eest hoolt kandma saaksiivad. Seminaris pidiwad ikka 150 õppijat ja nendest pidiwad ikka kaks kolmat jagu Eestlased ja Lätlased olema. Aasta ü 1860 saadik hakkas Greeka õigeusu asi Balti maa kubermangudes tagurpidi katma. Aasta 1862 on se les põõru aeg, ütleb tähendatatud kirja ülespanija. Sel aastal ei astnnd enam kedagi Greeka õigeusu usutunnistuse sisse, aga sellest ei aStunud ka ükski wälja. Järgmisel aastal hakkas aga wäljaaSlunud hingede hulk kaSwama ja on sellest aeast saadik tkta rohkem kaSwanud. See kurb asi juhtis muidugi uueSte pöördud maa ülema karjatse tähelepanemist oma peale. Sellest tönflS küfimure : Mis see tähendab? Kus on selle kurwaStawa näituse põhjused? Selle küsimise waStamisekS tähendab esiteks kirjutaja selle kahtlase  oleku peale, millesse ümberpööratud rentijad ja sulased  Lulheruse usuliste möiSniknde ees sattuma pidiwad, (?) ja räägib fiiS tungiwamalt teisest põhjusest: .Juba kõrge Emtnenz, Piiskop Platon oli seda põhjust ergu maimuga tähele pannud. .Wäga on tarwis," kirjutas tema aaStal 1857 püha Tynodi Prokurörile ,et Riia Seminari Vpvijake hulk kohalise talurahwa laSte keSkist wäheudatud saakS." Suurt hulka nendest Seminaris pidada et ole mitte enam tarwiS sest nende vaimuliku meeste lapfi, keS kohalist  keelest, EeStikeelt ja Lätikeelt mõiStawad, on juba küll, -- ja see on ka koguni kahjulik, sest et mitmed talurahwa lapsed, ka kui nemad mitu aastat Seminaris oliwad, oma toorust ja neid pahu kombeid maha et jäta, mis Eestlaste ja LällaSte keskis liignwad; aStnwad nemad pärast waimuliku  ameti fiSse, fiiS ei seisa nemad mitte kohalise rahwa auustuseS, kes neid kui talurahwa lapsi tunneb, põlgab ja pilkamisega nende wanemate peale tähendab." Piiskop Platoni mitmekordse pärimiste peale sai Eestlaste ja LätlaSte lastele aaStal 18SS ara keelatud, Seminari Aga juba 6 aastat hiljemine sai see jälle lubatud.  Ära surnud Piiskop Filaret oli esimese Filarett edendawate mõtete hoolas kosutaja. Kohe kui ametisse saanud oli, tunnistas tema lungiwalt, et Greeka õigeusu kiriklikud ametnikud Vallimaa kubermangudes Eestlased ja Lätlased olema peakflwad. Ükfl need tnnnekstwad maad ja rahwast. Selle järel ei soowinud tema mitte Wene sugust vaimulikust ametnikust ja tuetaS neid, kes Eesti ja Läti sugust oliwad. Tema ei saanud siis ka Piiskop Platoni püüdmisest aru. .Mina ei mõista", ütles tema sagedast, .kuida Piiskop Platon, üks nii tark mees, seda wöiS teha lasta." Aga pea nägi ka ära surnud Piiskop Filaret, et tema lootused EeSti ja Läti sugust waimulikude peale, mitte täide et läinud ja tema pidi neid maha jätma. Reid põhjuseid otfideS. millest see tuleb, et Greeka õigeusu aSjad fiin maal ikka rohkem tagurpidi käiwad, hakkas tema seda põhjust kõige pealt nende meeSte ») Et eksitust ei sigiks, tähendame meie siis uueste, et Wene kirik ennast koguni mitte teiste seadusliku usutunnistuste kohta „õigeusu  kirik" nimetada et taha, waid üksi nende eralaste kohta, kes aegade kaiku» sellest kirikust seaduseta erakondadesse lahkusivad. Neid arvatakse Weuemaal umbe» 14 mMom hinge olema.