seisab, jalgadega. Nemad ei küsi sugugi järele, kaS nende õigustele tõeste ka wiga on saanud, aga enesel arwawad nad seda luba olewat, kohtumehe ja timuka ametit ühtlast pidada. Ommeti ei ole nad muud kui hullud, kellele tõeste kõikide riikide kulu peale üks üleüldine  hullumaja ära tuleks seada, kuhu iga seesugust hulluStajat sisse pannakse. Nüüd räägiwad neist kõik ajalehed ja nende üle mõistetakse kohut, nagu oleksiwad  nad mõned suured orjad. See awalik etteseadmine  teeb weel mõnegi noore keerulise pää jampsiks, kes ka hea meelega nõnda kuulsaks soowib saada, et temast nädalad otsa terwe maailma ajalehed räägiwad. Aga pannaks seesugused mehed kohe hullumajasse, mis selle tarbeks sisse oleks seatud, siis kirjutakfiwad ajalehed seesugusest mehest paljalt: N. R. on ka hulluks läinud ja sinna majasse wiidud. Seeläbi kaukS wist pea meie aegne hullustus ja laskmise tuju ära, sest ka kõige tormim torm ei taha hea meelega jäädawalt hullude registris maailma mälestusesse jäeda. Praaga linnas sünnitab wiha Sakslaste ja SlaawlaSte wahel õige haledaid asju. Paari kuu eest tagasi tegiwad Saksa studendid seeläbi SlaawaStele palju pahandust, et üht Austria parlamendi saadikut, keS Slaawlane, awalikult kisa ja käraga teutafiwad. Rüüd on Praaga linnas jälle Saksa studentide ühendustes  kõnest peetud, kus SlaawlaStele haiget tehti. Seal on siis ka nende kannatus otsa lõppendd, ning PraagaS on Saksa studendid ühe pidu peal, miS nad omas ühenduses pidasiwad, hirmsaSte wemmelda saanud. Ungria uue parlamendi Valitsemisel on praegune ministeerium täitsa wõidu enese poole saanud. Parlamendis  on walitsuse wabameelelisel parteil 220 liiget, keskmise parteil 82 ja wanameelse parteil ka 82 liiget. Saksamaa Keiseriina AuguSta oli kauniste raSkeste. haige, aga nüüd pidada tema terwiS jälle juba tagasi tulemas olema. Saksa Troonipärija tahta Inglismaale WSerusele minna, kuhu ta ka oma proua ja oma kolm nooremat last kaasa saab wõtma. lirimaa aSjad ei ole weel mitte sugugi paremaks  läinud, kui nad oliwad. Wiimasel ajal on seal jälle riidu politsei soldadite ja rahwa wahel olnud, kuS 30 inimest raSkeSte haawatud saiwad. Blslgaa rias on uue rahwakogu Valitsemine olnud, kes selle üle otsust peab tegema, kuidaS Bulgaaria  riigi põhjusseadufi muuta tuleb. Arwatakje, et würsti Aleksandri ettepanemifi wasta wõetakse. on Inda korda Türklane on oma maad Kreeklasele kätte andmaS. Nõnda näikse fiis sõda Kreeklase ja Türklase wahel seekord tulemata jäewat. Omalt maalt. Wiliaudis. vr. Lang, kes üks tähtjas mees Wiliandi linnas ja tema maimu-elus oli, on 29. Juunil hommiku mara äkitfe ärasurnud. Pärnust. Pärnu EeSti koguduse õpetaja W. Bergwitz on 16. Juunil raske haiguse järel ärasurnud. Pärnu PoStim. kirjutab: „Surma sõnum. „Pärnu Postimehe" asutaja, Väljaandja ja wastaja Friedrich Wilhelm Borm, keS ühtlasi selle linna omanik ja Saksakeele ajalehe Väljaandja ning Vastutaja toimetaja  oli, on 29. Lehekuu hom. rahulist oma ilma elu lõpetanud. Oma eluaega on see meeS Issanda käsu järele ligimese heaks ja meie isamaa tuluks pruukinud, ehk tema küll ise meie kodumaa pinnal polnud sündinud, Vaid Võera maa mullal efimelt päikese «algust näinud ning seda ametitit õppinud, millega ta meile Eestlastele  nii mõnda magusat tundi Valmistanud ja meie seltSliku-elu edendamise töötajaks saanud. Pea-aegu 69 aastat sai tema manaks ja on nimelt Saksamaal Königsbergi linnas sündinud, oma trükkimise ametit õppinud, pärast seda Tallinnas GreSseli trükimajaS tege» olnud ning selle pääle siin linnas 1840 aastal Marquardt'i trükikoda ära ostnud ja siia elama asunud.  Selle linna Saksakeeli zeitungi, mis siin juba ka enne teda wälja-anti, suurendas tema oma jagu ja hakkas teda ka kaks korda nädaliS wälja-andma. Aastal 1857 ja nimelt 5. Jaanikuu päewal hakkas tema omas trükkimajas ka seda lehte trükkima ja oma kuluga mälja-andma, mis aastat seitse mõnusaSte edasi läks, sellepeale tema esimene toimetaja rohkem tööpaika  nõudma hakkas, kuid wälja-andjal Võimalik maksta oli ja sellepärast mõeldud toimetaja ise uut lehte wäljaandma hakkas, ning meie „PoStimehest" lahkus. Siis tuliwad meie lehel töised päemad, nõnda et tema nüüd endiseist edenemise sammudest taganema pidi. Lugejate arw kahanes ja taganes selle maimu eest, midaS tema sisse tüübiti ja ka see ei awitanud palju, et hoolas mälja-andja kulu kartmata teda natu- kene suurendaSki. Weel minewal aastal awaldas õnnis wälja-andja meile oma tüdimata tahtmist, et tema selle waSta ei ole, et ka kõige wanem CeSti ajaleht oma nooremate ametivendadele järele wõiks kasvatatud saada, nii pea kui toimetajat leidnud, kes seda ametit mõneks ajaks oma hooleks võtta võib. Muudatuse päevaks nimetas kord õnnis leheisa tuleva aastast 28-aaSLa juubeli aega. Küll pidi õnnis wälja-andja nii mitu korda nägema, et lehe eest sissetulek väljaminekuga  käsi käeS ei jõudnud käia, aga tema õndsa üleüldisem kasu püüdmine mõistis nendest aegadest mureta mööda minna. Loodame, et tema auustatud  poeg, keS juba siin miw aastat kui isa abimees ja tema parem käsi tegev oli, kelle päranduseks nüüd trükikoda ja need lehed jgngewad, oma eelkäija teesid edasi saab minema. Raamatutest, mis õndsa Bormi läbi trükitud saiwad, saame meie mõni töine kord pitkemazt rääkima, miSga ka tema nime meie rahvale  niisama suurel mõedül unustamaks teinud. Tema matusepidu, mis 1. Jaanikuu päeval ära peetud sai, kõneles küllalt osavõtjatele, et tema oma üleüldisemate  tööde mõedul ka kitsamalt samasugusel kiidetaval  kombel tegev oli olnud ja alatise lahkuse ning kodulinna seltSlikust elust osavõtmisega rohket ligimeste armastust ära jõudnud teenida. 1853 a. oli tema selle linna Saksa meeste laulu seltsi asutajate seas ja jäi surmatunnini selle seltsi tegevaks liikmeks; ta sai sellefinatse seltsi poolest auuliikmeks walitetud ja saatsivad  ta surnukeha köit seltsiliikmed avaliku leinalipuga  ning ühes rohke töiste leinatega viimasesse puhkamise paika. Seltsi päämeeS rääkis haua ääres mõned sõnad, mis õndsa auuliikme wlulikku tegevust seltsielu hääks, mäleStasiwad, viimaks lauldi ka seltsi lauljate poolest kaks laulu, midaS õnnis lahkuja omal eluajal alati hea meelega kuulnud ja miw korda ka ise üheS laulnud oli. Andku Jumal meie lahkumid  leheisale rahulist puhkamist, midas tema kaua >AaeHpe tegewuS fiin maailmas küll ära on teeninud!" Tartust. „ Tähtsad, aga kahjulised juhtu- Selle pealkirja all kirjutab „ EeSti PMi- 23. numris, „mis tähtsa, aAwMrahjuMl"  Tema juwstab vr. WeSke wäljaastumist Gesti ja ütleb siis: Nüüd, kus MM nn MMM Mnud ja seltsi auu eest hra. vr. Weskel tarwis mehiselt ette astuda, Müd kuuleme teda seltsist wälja aStuwat. Tõeste tähtsad, aga wäga kahjulised  juhtumised." Terwe Tartu linn teab, mikspärast  vr. WeSke EeSti seltfidest wälja pidi astuma ja seda teab ka tõeste A. Grenzstein. Aga rahwaS ei teadnud seda mitte, ja seesugust lugu tarwitab A. Grenzstein, üht auusamckt meest awalikult määrida, keda oma Baltia seisukohast oma waSLalisekS peab! See tegu on nii inetu, et meie sõnu ei leia, teda edasi aru- tada. Wist saamad A. Grenzstein ja tema sõbrad pea jutustama, et nad Jesuiidi ordo liikmeks on heitnud. SUI ootawad neid tõeste suuristid ja Võidupalmid! . Meie üteluse peale, et «Eesti Postimehele" Aleksandri ssoli heaks rn zn^see rõha kautfi läinud, „Eesti Postimees", et «praeguse EeSti Postimehe toimetaja kätte mitte kopikut"  ei tzvlla saadetud. Kas meie siis praegusest toimetajast  rääkisime? Sakala wäljaandja saab neid kaebduse kirju, mis temale kui pääkomitee liikmele selle asja kohta sisse on saadetud, pääkomiteele tema Lulewal koosolekul ette panema. Sealt mõib siis ka ~EeSti Postimees" pärast oma «sassis asjade" kohta seletust saada. Wru maakonnast. ZMuM.ilma j- yM. kosiyp apoolt Wõru maakonnast kirjutatakse Tartu Baltia nädalalehele: „Talwel rukki wäljadeSse tekkinud kartused said täiesti tõeks. Rukki ja tali nisu wäljadel on õige kurblik nägu suur jagu neist tuli üleSkünda ja sume wilja asemele teha. Igal pool W. m. ei olnud" küll wäga sant ilm, aga enamiSte oliwad kewade poole ööd külmad ja pärast päewad kuiwad, palama päewapaiste ja enamiSte ülima hommiku-põhja tuulega, mis mitte üksnes tali milja paranemist Võimatumaks ei teinud, maid ka sui wilja tegemist ja esimest kaSwamist raskemaks. Paljuti oli koguni wõimatu suure põua tükide pärast külwimaad heaks walmiStada. 18. Maist hakates sadas 8 päewa peaaegu järeStiku Vihma, mis muidu kõik ümber muutis, kuid aga tali miljale hiljaks oli jäenud, kellele Lalw ja kuiw põhja-hommiku tuul oli liiga teinud. Sui wili on kaunis ilus. Heinamaad ja ristikheina Väljad paranesid ka. Aga kuiwa maaheinamaadeS  saab wistist tänawu heina saak käsmu poolest kasin olema. Webruari kuus oli tänawu talwel loomade sööda puudus juba suur. Juba Märtsi kuus oli palju õle katukseid ärasöõdetud, mitmeis koh tadeS söödeti karja kuuse ja aawa oksadega, paiguti suri loomi nälja kätte ära. Llede hind, keda praegu enam saadagi ei ole, tõusis 20 kopika ja enam leifika pealt. Näljahäda jäljed ei ole suwelgi loomade küljest meel ära kadunud: sagedaste on karjamaal  loomi näha, kellel taline karw weel tükide kaupa ihu küljes kõlgub; lambad on kõhnas willas ja hobuseid nähakse igal pool suure waewaga atra läbi kuiwa maa tõmbawat. Paiguti on sööda rohu puudus sundinud, loomi ristikheina wäljadelle ajada. Salisburgift Lätimaal kirjutatakse, et seal Juunil kuiwad ilmad kaua olla kestnud ja tali-wili nagu muialgi sandist kevadest suurt wiga olla saanud. SaliSse jõgi olla tänawu aga nii kõrgele tõuSnud, et 35 aastat sarnast ei olla nähtud. Weetõus olla jõe ääres paiguti  kahju teinud. ) AMMM. Tallinna ja töiste Baltia Saksakeele  cMMeoes räägitakse Jannseni jubileumist ja nimetatakse ka, et õp. Lipp jubilarile õnne olla peale on meile rohkem 30 kirja sisse tulnud, mis õigusega täis itnestamist ja pahameelt on, kuidas õp. Lipp Seltsi nimel seda mõis teha, mis Selts oma otsusega keelanud oli. Oleks Saksakeele sõnumed tõed, siis näitawad õnnesoowijad meie Balti eSsikud wiimasegi auusameele märgu pääst kautanud olewat. Lindenberg Kalewipoja Seltsis ja Lipp Kirjameeste Seltsis olekfiwad siis just ühe astme peal ja näitawad  mõtlewad: „Kus mina olen, Seltsi kirjutaja, seal on ka Selts." Jumal parandagu!  Nõndasamuti  on meile mitme Tartu EeSti üliõppija poolt kirjad tulnud (enam kui 10) mis Saksa ajakirjade ütelust, stuä. Eisen olla Eesti studentide nimel õnne soowinud, maleks tunnistawad ja lubawad pärast asjas pitkemat seletust nõuda. Ka on see ime, et õp. Jürmann  Aleksandri kooli pääkomitee nimel õnne on soowinud, liikmed sest mõned midagi ei tea. See wõib ka wõimalik olla, et mõned Eesti üliõppijad ehk Eiseni omaks saadikuks oliwad teinud, Baltipapa pidule, aga meile tunnistab üks EeSti kirjanik ja Tartu üliõppija kirjalikult, et neid EeSti studentid ehk waewalt neli olla, keS Jannsenist  midagi teada tahawad. Sellepärast arwasime meie, et Saksakeele lehtede sõnumed kas kogemata ehk meelega eksituses olekfiwad awaldatud. Aga ka „ Eesti Postimehe" wiimane nummer teeb imeliku asja tõeks. Tallinnamaalt. Kontsert. Tallinnast Tartu maanteed mööda umbes 13 wersta sõites ja siis weel kõrwalist teed 2 werSta edasi jõuab lugeja weikese Jüri kiriku juure. Kirik on wana, õpetaja on wana ja ka suurema jau kihelkonna rahwa arwamised ja mõtted olla manad. Aga köster on nooreealine ja meeldine, niisama ka temast juhatatud Jüri kihelkonna meeste laulukoor. Need mõlemad toimetasiwad SuwiSte  esimesel pühal siin koguni uut asja  waimuliku  kontserti. Sellest tahan pisut pajatada, aga ka mitte nimetamata jätta, kui lõbusaste wana elu uue elu awaldustele kätt andis. Pärast jutlust kuulutas õpetaja kogudusele seda ettewõtet, andis seletust kontserdi ja laulu üle ja pani kuuljatele iseäranis südame peale, et kõik mis lauldakse, terme, puhas Jumala sõna on, sellepärast olla ta ka luba annud, seda kirikus pidada, mis 700 aastat wana ja kus nüüd see esimest korda sündida. Hea soowiwSte tõttu oli siis ka õige rohkeSte  rahwast kontserdi peale tulnud, selle peale waatamata,  et ilm wäga paha oli. Enne laulmist luges õpetaja laulusõnad ette, tähendas ja kinnitas selle juures,  et nad wäga armsad, kallid ehk puhtad Jumala sõnad on. Pärast laulu andis ikka teada, et lauljad wahet peawad ja wälja puhkawad, siis laulawad nad need armsad Jumala sõnad, mille üle see ehk töine kuulus Saksamaa meister wiisi teinud j. n. e. Nii patriarhilikult hubaste (patriarchalisch gemüthlich) terwel  kontserdi vaheaegadel seletades, püüdis õpetaja koguduse tähelepanemist laulude kohta äratada. Tal wõis selle tarwis ka head põhjust olla, sest, nagu kuulda, olla kord üks wana külamoor seal niisugust laulmist hulumiseks kriitiseerinud, ja igaüks teab kui palju naisterahwa keel mõnes kohas mõjub ja maksma tuleb. Kontserdi enese kohta wõime nii palju tähendada,  et kõik kaunis ilusti korda läks, olgu küll, et mõned laulud wäga rasked oliwad. Juhataja, herra Preisberg, on seal juures wist suurt maewa näinud, mille eest kuuljad wäga tänulikud on, niisama ka see eest, et ta eeskawasse ühe EeSti algupäralise laulu üleSse oli wõtnud. Kahju on aga, et üks üleüldine puudus meestekooride juures ka siin mitte tähelepanemata  ei jäenud, s. o. puudus sündinud tenooridest. Loomus on neid põhja poolse maadesse wäga wähe soetanud; karedamas kliimas on suurem jagu meeste healed kõik paritonid ehk passid. Kontserdi sissetulek  on umbes 45 rubla, mis kiriku ehituse heaks läks. Elatand kirik, mis enne manast WaSjala kabeliks  nimetati, on wist üks kõige vanematest meie maal;