J. Lill, Cooperi Nahksuka jutud I. Tartus 1880, 140 lk. 8., hind 50 kop. 5. M. J. Eisen, Mehhiko maa ärawõitmine. Tartus 1880, 104 lk. 12., hind 20 kop. 6. J. Litt, Bulgaria neiu ja Wene pealik. Tartus 1880, 82 lk. 8., hind 20 kop. 7. M. J. Eisen, Isamaa Kalender 1881. 240 lk. 8., hind 35 kop. 8. Kodumaa Kalender 1881. 240 lk. 8., hind 30 kop. 9. Uued kirjutuse raamatud Ija 2. Schnakenburg'i  trükk, hind 10 kop. Nimetatud kirjutuse raamatud olla koolilastele ilukirjutust  jauks ja selle poolest tähtsad, et nad unel kirjutatud. Enne olnud küll juba ka ilukirjutust  raamatuid, aga üksi wana kirjawiisi peal. Nüüd aga olla Schnakenburg'i trükikoda hea sammu edasi astunud ja kirjutusraamatud uues kirjawiisis walmistanud.  Eeskirjad ja kirjutuspaber olla ilusad ja kooliõppijate kohta wäga omased. Sellepärast olla tulus, kui iga koolmeister omas koolis neid kirjutusraamätuid pruukima hakkaks. IX. Uuteks liikmeteks soowisiwad saada ja wõeti selleks wasta: Neitsi Wilhelmine Elens Jmpilahest Soomemaal; Peter Hellat, swtl. mecl. Tartust; kreiskoolm.  Anton Hanson Bauskest; koolm. Jaan Roht Põlweft; koolm. Karl Undritz Tartust; koolm. Michacl Lindenberg Rakverest; koolm. Johann Matto Tartust;  kohaomanikud Jaan Liim, Johann Tamm ja Käsper Aanier Jõgewesteft. X. Lähem koosolek arwati nädala keskpaigas enne miimist Januari nädalat ära pidada wõiwat  tänawused  pühad ei luba kolme argipäewa, kus Eestseisuse, Kirjam. Seltsi ja Aleksandri-kooli pää- ja abikomitee koosolekuid ühtlasi wõiks ära pidada umbes 20. künni 22. Januarini. x Seega lõppis koosolek. k. k. Wõrnmaalt. laimajad. Wõrumaa rahwast sellepärast „ harimata ja tooreks rahwaks" nimetab, et nad ikka weel omas „pitkas halliwati riides" käiwad. Nimelt ütleb ta S. wallast, kus 200 talupoega pidada olema: „Nende waim on nüri, elukombed harimata, et neil ka ühtegi õpetliku kokkukäimist ei ole." Weel ütleb see N.: „Ka koolide eest hoolekandmine ja laste kaswatamine läheb uniselt,  ning ei sünni muidu, kui wägiwaldse sunduse ja rõhumise läbi." Noorte meestele S. wallas soowitab  R. sedasama rohtu „öösese talu-õuesi mööda ümberluusimise" eest, mis „Postimees", see on „urrvaplaastrit."  Nüüd on see ennast K. R. tähendab) weel kord WÄi PosüAM^D. numris  ette astunud, kus ta waimuharimise puudusest räägib, ehk küll ise nii wähe Vaimuharimist  awaldab, et hale näha. Tema arwab, et rahwas üksi waimuharimise puuduse pärast rasket 12 naelalist  kuube seal kanda, kuna ommeti peenem ja kergem kuub rikkust tarwitab, mida wist S. walla talupoegadel  liig palju käes ei saa olema. Sellepärast on suurem waimuhariduse puudus S. wallas wist postimehe"  sõbra K. R. enese peal, mis ka üks kiri Sangaste  kihelkonnast tõeks teeb. Sest see Postimehe „sõber" ei ole keegi muu, kui Sangaste köster K. Rossmann ja tema laimatud wald on Sangaste wald. Nüüd saame ka kohe aru, mis K. R. laimdus tähendab,  kes sellepärast talupoegade peale wäga tige on, et nad ütlewad: „Mi köstri jesändäl puudüwä küll mitü kruuwi." Sangastest saadetud kiri on nõnda: „ Parem oleks K. R. küll oma sulge harjund kombel mõne tolmund pitka ja paksu raamatu täitmise kallal pidanud teritama, kui asjade üle awalikus lehes kirjutama,  mis tema silmaringist täitsa üle käiwad. Sellepärast  ei ole seal asjalikust arutamisest juttugi, waid kõik mis teadakse, awaldab etendaja enese waimuharimise  puudust ja wõeriti seisukohta. Kui wälk selgest taewast langeb K. R. omas esimeses tuuselduses pitkaist  halliwati meestest ka Sakala kallale, sest loom peab ommeti oma looja eest seisma, kelle peenikesepitka  kuue seest Sakala mõnikord õige walusalt üleliia  tolmu wälja on kloppinud. Ma ei taha sellest ühtegi rääkida, mis K. R. Sangaste walla talurahwa üleüldiseks teutuseks räägib; selle peale on juba Sakala  wastanud, ja sellest wastusest on küll. Mis aga K. R. Sangaste laulu ja muusika kooride asutamisest  westab, selle peale saame ütlema, et mõlemad  koorid jo mõne hea aasta eest asutadi ja mõni aeg kauniste edasi läksiwad. Et nad aga nüüd põduraks  on jäänud ja jault ka hingama läinud, see ei ole mitte „„halliwati meeste"" süü läbi tulnud. sama o^.koolilaste eest hoolekandmisega ja tamisega )lugu. Seisaksiwad Sangaste koolid selle järje peal, kus nad uuema aja nõudmise järele seisma peaksiwad, siis saaksiwad „„halliwati mehed"" omad lapsed rõõmuga finna saatma. Aga et lugu mitte nõnda ei ole, maid terwet kooliwangert mana rostetand  rööpade sees kinni hoida püütakse, siis ei pea keegi imestama, et ka „„halliwati mees"" oma last mitte hea meelega sinna ei pane, waid teda muiale koolidesse wiib, kus ta teab, et tema laps selles õpetust  saab, mis teda nii heaste olewikule kui tulewikule  kõlblikuks inimeseks teeb. Mis head meelt peab temal siis ka neid koolisi ülemal pidada olema, kuhu ta oma last mitte saata ei taha? Oleks K. R. Sangaste rahwa elust midagi tõe põhja peal kirjutada  tahtnud, siis oleks ta omad prillid paksust tahmast,  mis läbi ta kõik asjad töises kujus ja wõeras maimus näeb, enne puhtaks pidanud pesema. Aga K. R. on üks mees, kes parema käega Puratz'i ja pahemaga Suia Pävdi kaenlas kinni on, ja sellepärast on ka tema prillid tahmaga jäädawalt kokku kasund." Nõnda saadetud kiri. Üks köster on meie ajal üks waene loom. Ta wõib iga tahes ametist lahti lastud saada, ja sellepärast ei pea ta mitte üksi sagedaste  toapoisi waid peab ka assessori ametit wasta tahtmist pidama. Mõnigi mees peidab ennast ise oma kuue laia woltide taha ära ja laseb oma pääajude  kihwtist auru wõerast korstnast wälja tossata. Waest korstnat sõimatakse siin mustaks, aga suitsu sünnitaja on tahma peremees. Külap Eesti Postimehe  kirjad kõik seesugusest kunstlikust wabrikust wälja tulewad. Küll on temal aga tahmased „sõbrad!" Talli,,nast,. Meie lehe Mnda eestseisus selle seltsi waranduse  seisusest aruannet teinud, millest aruandmisest .meie aga mitte aru ei jõua saada. Nii on seal puhituks  kasuks peale 3000 rubla arwatud, kuna ommeti seesugusest kid a, kui aasta lõpeftusel,  kui kõik kulud ja minekud wälja on maksetud ja rehnungisse ülesse wõetud. Aga meie ei tahtnud  mitte sellest aruandest rääkida, waid ühest kirjast, mis mõned Linda seltsi eestseisuse liikmed „ Eesti Postimehe" 43. nnmris awaldanud on, nagu ka Linda seltsi wiimasest koosolekust 19. Oktobril. See nimetatud  kiri „Postimehes" awaldab nii imelikuid ütelust, et neid küllalt imeks ei wõi panna. „ Eesti Postimehele"  gi näitab see kiri nii kensak, et ta, teda awaldades,  tarwis arwab seletada olewat: „Oleme wõimalikult  aruande oma mõtete ja sõnadega lugejatele ette pannud." Seal kirjas leiame laewadega kauplemise kasust ja laewameeste seltside asutamisest üteldud olewat:  „Seda mõtet oli jo mõni aasta teed tagasi praegune  Linda seltsi alustaja mõttewäljalt ü leske  idn u d " n. n. e. Nüüd teab ommeti terwe maailm,  kellele ta see eest auusambaid ülesse peab ehitama,  et laewadega kasulik on kaubelda ja seda seltside asutamistega edendada. Weel seisab seal kirjas: „See mõte oli alustaja südames kindlat paika wõtnud, laewadega  kauplemist ilma maata asutada, n. n. e." Siis ütleb see kiri, et seltsi sees wõitlusi olla sündinud,  mis „waletarkusest, auuahnusest ja enese kasupüüdmisest  wälja olla läinud, aga mille wasta eestseisus  „õige tarkusega, see on: jumalakartusega" tahta wõidelda ja waletarkust põgenema saata. Kui meie selle eestseisuse kirja „tarkust" tähele paneme, siis oleks wäga kahetseda, kui ta „waletarkuse" seltsist wälja ajaks, kelle wasta ta wõitleb. See „Eesti Postimehe"  sees awaldatud kiri on küll seesugune, et ta meie Linda seltsi iga haritud inimese silmas teutab ja selgeste ülesnäitab, et seltsi praegune president mitte see mees ei ole, kes seesugust tähtsat ja suurt seltsi juhtida wõib ja mõistab. Missuguse õigusega nimetab  see kiri neid mehi, kes presitendi toimetustega rahul ei ole, awalikult auuahneks, enese kasupüüdjaks, wihawaenuliseks ja kadedaks. Niisugused ütelused tulewad  sellest lapsiku ja wõeriti arwamisest, et selts paari mehe omandus on, kes esimeste liigete seas oliwad ja keda asutamise juures sell korral töistest presitendiks  ja kirjutajaks nimetadi. Wist sellepärast on siis ka G. Eslon Linda seltsi esimese laewa ja ostetud maja oma nime peale kirjutada lasknud, kui tema omandust. Kahju, et niisugused mõistlikud mehed, nagu J. Kuusmann ja Th. Jaanwerk ennast nii kõrwale  on lasknud awateleda, et omad nimed selle „Postimehes"  awaldatud kirjale alla on kirjutanud. Meie annaksime aga seltsile seda head nõuu, et ta nii kaua, künni põhjuskirjad ministeeriumi poolest kinnitatud on, mis pea saab sündima, midagi tähtsamat tööd ette ei wõta. Siis peab ta selle eest hoolt kandma, et eestseisuse sisse ka seesugust mehi saab, kes laewade olekut ja tööd igapidi tunnewad ja tarwilise kõrge waimuharimise järjes seisawad. See selts saab tõeste õitsema ja nii heaste rahwale kui tema liigetele suurt kasu tooma, kui tööd õigel wiisil käsile wõetakse. Seda saab aga ka lootuse järele selts tõeste tegema, mis tema koosolek 19. Oktobril juba selgeste wälja tunnistab. Selle koosoleku peal sai awalikuks, missugune  olek seltsi paljuse ja tema praeguse eestseisuse wahel walitseb. Kõige pealt walitses selts koosoleku juhatajaks, ehk küll president G. Es!on seal oli, kooliõpetajat  Steini. Siis pani linna nõuukogu liige Th. Jakobson ette, praegust eestseisust künni põhiuskirjade kinnitamiseni ametisse jätta, mis juba sellepärast tormis  oli, et seltsi laew ja maja G. Eskoni nime peale kui tema warandus on kirjutatud. Selts wöttis seda ettepanemist wasta. Siis walitses selts ühe rewisjoni  komisjoni neljast liikmest, kes kõik seiemaalscd eestseisuse tööd läbi peab waatama ja kes, kui tarwis peaks olema, selle rewisjoni otsuse ettepanemiseks ka seltsi pääkoosolekule wõib kokku kutsuda. Wiimaks wõttis selts ka meel otsuseks, seltsi laewa ja maja G. Esloni nime vealt ära eestseisuse nime peale kirjutada  lasta, künni seltsi põhjuskirjad kinnitatud on ja neid seltsi enese nime peale kirjutada wõib. Nende otsuste järele loeti seltsi põhjuskirjad ette, ja kui mõned punktid meel muudetud oliwad, walitsedi kolm meest, kes neid rngiwalitsnsele kinnitamiseks ette pidi panema, nimelt: Th. Jakobson, Eslon ja Tisik. Meie o eme siin lühidelt sellest tähtjast asjast rääkinud, loodame seda aga pea pitkemalt teha wõiwat. Järwemaalt. Koeru Aleksandri kooli abikSZzMee.  liikme käest tuleb Meile kiri, kuS rasket kaebdust  selle üle tõstetakse, et selle abikomitee eestseisus komiteed mitte kokku ei kutsu ja käesolewal tähtsal aastal korjamist sugugi käsile ei wõta. Rahmas tahta küll hea meelega omi palukesi selle kooli heaks nimelt tänawusel juubeli-aastal ohwerdada, aga neid ei ole, kes wasta wõtawad, ehk küll aasta eest tagasi seal abikomiteed uuendadi ja 30 korjajat liiget juure tulnud, kellest ka igaüks 1 rublaga aastamaksjaks heitnud. Üksikud korjajad liikmed tahawad küll tööd teha, aga eestseisus pidada puhkamise aega. Seda on kurb kuulda ja oleks soowida, et wiimaste nädalate seeS heaks tehakse, mis aasta otsa pahanduseks oli. Kirja wastused. 536) J. P. T—s. Teie sõnumed on meile õige palju rõõmu teinud, ehk neid küll praegu awaldada ei wõi. Täname wäga! 537) M. T. W—s, Laulu lõpetus on wäga madalast seisukohast tehtud, sellepärast ei kõlba poliitika ajalehte. Sõnumeid oleme tänuga tanvitanud. 538) P. S. K—st. Täname wäga selle osawa kirja eest, aga nagu näete, oleme juba ise wastanud ja ci tahaks seda asja pitkemaks  «venitada. 533) D. M. P —t. d. Kui Teie koolmeistriga seesugune lugu on, siis on hale küll. Teie laulu ei ole aga «võimalik ilmutada, on meie lehele liig pikk. Nagu kõik kalendrid Wencmaalc, nii on ka Teie kalender postiga mullu aastase adrcssi all ära saadetud. Kuulake jaama peal järele. 540) T. W. P—s. Saame Teie kiriku asjadest rääkima. 541) —x— W—s. Saame «maldama. 542) K. P. T—s. Teie laul on wäga kena, aga nõnda ei «või teda trükkida: on liig selgeste käpuga katsuda. Nii oleks ta sõimulaul, aga kui teda ülcüldlikuks ümber tahaksite muuta, siis saaks temast hea satiiriku laul. 543) I)r. K. T —s. Saame Teie õiendust kohe awaldama. 544) K. P. U.-K—s. Saame Teie soowi awaldama, ehk küll enne lühendama peame. 545) P. E. T—s. Teie laul on ,vormi ja mõtete poolest weel nii puudulik, et teda trükkida ei wõi. 546) C. N. T—s. Hale lugu küll sellega. Aga küll asjad cdespidi  lähemad. 547) H. L. W.-B—s. Saame Teie soowi täitina. 548) G. E. T—s. Selle kirja awaldamine oleks Seltsi lõhkumine  ja teeks iga haritud inimese silmas Teile enesele jäädawat kahju. 549) J. T. L—s. Wõime lühidelt jutustada. 550) S. K. U—s. Saame esimest lugu lühidelt nimetama. Töisest oleme juba enne jutustanud. 551) G. S. T—s. Täname ka selle sõnume eest 552) K. H. T—s. Esimene sõnum oli juba trükitud, kui Teie töine kiri seie jõudis. Trükitud F. Feldt'i juures WiliandiS. poolest lubawd. Riias, 30. Oktobril 1880. DW" Et piirituse hinnad kallimaks on tõusnud, selleparast on allnimetatud  napsiwabrikute omanikud sunnitud,  ka omi hindasi kõikide napside eest sellsamal möedul ülendama. A. W. Werncke. A. A. Rosenberg. Stwigh ja pojad. C. J. Lang. H.Derliug. (688) 1 PretttlWis Wine W «ch« Reede 14. Rowembril Wupidu Näitemängu ja lauludega (689) Eesti Jaani kiriku watste heaks. i