Sakala .U BS. Wiliandis, 28. Septembrikuu päewal 188 S. VI. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'; pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Eesti seltsidest. I. Weel mõni sõna Viljandi  Eesti Põllumeeste Seltsi näitusest, ühtlasi mõne praeguse nähtawuse  seletuseks. Omalt maalt. Viljandist: Eesti Kirjameeste Seltsi koosolek; kiri Krimmist. Viljandimaalt: Tulekahju; Eesti Aleksandri kooli asjust; õnnetu surm; hiline sõnum kroonimise pidust. PõltsamLalt: Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek. Pärnumaalt:  Õiendus; näitemäng. Tartumaalt: Leplik olek.  Kuulutused.  Papi wõimus. XII. Laste-Karistus. Eesti seltsidest. I. Unustatud Sakala lugijad ja suguwennad! Kui mina oma kaastööd „Sa kala" ajalehe katlal käesolewa kirjaga ja sisuga ka teen, siis ei taha ma mitte, et Teie minu kirjast midagi tzart/i asju ehk sala meelt otsima hakkate. Neid omandust ei leia Teie sealt mitte. Juhtub mõni käre sõna ehk lause siin räägitud saama, siis ei tule see mitte ühe kiwilingutaja  suust, waid truu suguwenna sulest, kellel oma rahwas üliwäga armas on ja kes oma jõuudu nii palju kui see jaksab, kodu- ja sugurahwa elu parandamiseks  ohwerdata tahab. Mis oleks ka ühel suguwennal  sellest kasu, kui ta oma wendi seeläbi kurwastaks,  et ta nende pahu külgi üksi walge ette tooks, ilma hea poolte peale mõtlemata ning oma südant seeläbi  tahutaks, et ta lahutust sünnitab. Lahutus sünnib aga igakord seal, kus asju üht-külge-pidi katsutakse ja seda ükskülgist katsumist mõne iseäranis sala nõuu tõenduseks ehk oma-kasu tagaajamiseks ettewõetakse. See wiis jäägu meist eemale, ning selle wiisi jüngritele  ütelgem igakord ja julgeste: Taganege minust! Mis tahame meie siis Eesti seltsidest rääkida? Ütleme kohe ära: palju head, ja kui jutt selle peale tuleb, siis mõnest ka natukene laitust. Missugused seltsid on meil siis nüüd ja missuguseid oleks weel tarwiS? Praeguste seltside ülesse lugemine tarwitab Jumalale ja Wene Keisritele tänu juba weikese paberi lapikese nimekirjaks ära. Meil on: 1 kirjameeste  selts, 4 põllumeeste seltsi, 13 laulu-muusikalõbuduse  seltsi, 1 kooli selts, 1 kauba ja laewanduse selts oma abiseltsiga, 1 tehnika selts, 2 heategewat seltsi ühtekokku 23 seltsi. Seie juure Eesti Aleksandri  kooli asutajad. Kui meie nüüd nende 23 seltsi mitmesuguse tulu ja tegewuse kokku arwame, siis peame tunnistama, et see tähtis küllalt on, sellest rahwale mõne sõna kirjutada. Seda on igal maal ja iga rahwa seas ära tuntud, et korrapäralised seltsid rahwa jõuud on, nad on tugew käes, kellest mõistlikud mehed suurt kasu kõrgeid intressist saawad, kuna mõistmata ja loga olek neist „lubjatud haudasi" kaswatab, mis rahwale iialgi muud ei too kui kahju ja jällegi kahju. See kahju, mis niisugused seltsid toowad, on sellepärast rahwa kohta nii suur ja walus, et ta tema eluwiisiliku oleku mudasse tõmbab. On aga üks rahwas eluwiisides tagurpidi minemas, siis käib ta ka muis asjus wähjakaiki, sest: Hui pro- Loit m Meris, et äelleit m moribus, Ms äeüeit guam prvüeit ( kes teadustes edasi jõuab ja eluwiisides tagasi lähäb, see lähäb enam tagasi kui tagasi). Tagurpidi minekust ei wõi meie praegu Eesti seltsides  mitte rääkida, sest nad on alles noored ja rahwas  on alles hilja ülesse ärkanud seltsilisest elust osa Võtma. Meie seltsides on sellepärast eluwiisiliku oleku kohta puhas waim, nagu see ülepea ühe kristliku ja ususooja rahwa seas Valitsemas on. Sellepärast ei pruugi ma siin seda nähtust mitte iseäranis kiitma ehk kiriku kella külge pooma hakata, laitust ei ole mul ütelda; mis mõnes seltsis laita on, seda saame tegema, sest see nähtus seal ei ole jälle muud kui inimlik nõrkus ehk ekfilik püüdmine, kellest keegi surelik Vaba ei ole. Seltside hing on nende tegewus, selle tege- Vuse Vili aga haridus. Niikaua kui üks selts töötab, püüab ja end liigutab, on ta elus. Astume sellepärast  Eesti seltside tegewusele ja eluloole lähemale ja Vaatlegem neid sellest küljest; sealt saame õige pildi kätte, see on nende peegel ja Veehallikas. 1. Eesti Kirjameeste Selts, Tartus. Seda seltsi on tõega Mesti seltside emaks nimetatud. Kui mõni wõerawaimuline ajaleht teda ka üheks .poliitika  klubekS", mõni Eesti keelne leht teda ka Viimsel ajal taga-seina on tahtnud tõrjuda, siis ei ole see mitte Võinud tema tähtsust Vähendata; meie maa priimeelelisemad  Saksa mehed on tunnistanud, et sest seltsist meie Vaimuharimise Väljalautamise kohta suur tähtsus on. Oma kümneaastase tegeVuse «järele Võime teda julgusega töörikkaks uimaad/, Esiteks on tema toimetused  uue elu Eesli ' ise toonud, töiseks on tema koosolekud need ol rahwast Vainul unest ja minestusest äratanud karastanud ja noori Vaimustanud. See k<n ja äratamine ei Võinud  mitte ilma tööta si Oleks see ilma tõsise tööta Võimalik olnud, si see Vaimustus muud olnud, kui möödaminev) lstus, aga mitte jäedaw  waimu elu, haridu ne ja unest ärkamine. Kui meie siin kohal ka r möödaläinud raske partei Vaidluste peale v ns ei sünni see mitte sellepärast, et uut mingu mta, waid see sünnib selle nähtawuse seletuseks täha, et Kirjameeste Seltsil ikka meie seas w eige ehk päris wastupüüdlik  liige on. Tuttaw lahkumine, õned liikmed seltsist Välja astusiwad ja pära ! ka nõrgemaid wendasi  järele astuma awate V ei oleks kellegi rääkimise  Vääriline asi, o he suurema rahwa seltsis ette tulnud, aga ke rahmas sai selle jageluse läbi haawa, mis )eel Valutab. Aga mis sinna Võib parata! . veikese rahwa tähtsamas  seltsis partei-olek p segada tahab, siis ei maksa muu nõun mid. Vähem hulk peab järele andma õigusele ja julga nõuudmisele. EL sünni see mitte, siis P« : hulk seltsist Välja heidetud saama. Wähem äraminekuga saab selts küll haawa, aga see agara töötegemise ja laheda hingetõmbamise j .le ära. Oleks see weike kogu lahkunud wendl rahule jäenud ja külma Verega oma sammusid järele m Vlnud, siis oleks ühendus  mõlemate wahel jälle ilma nägemata üle öö siginenud.  Aga see ei sündinud K e. Lahkunud Vendade  ajalehed sünnitawad Veel > .aegugi Eesti rahwa seas Kirjameeste Seltsi Vasta nõrgemate juureS kahtlust.  Kirjameeste Selts ostis omale maja. Seda sammu oleks pidanud temast kord lahkunud liikmed pruukima, et jälle ühendust sünnitada. Nad oleks pidanud rahwale wõi oma paarile mõtte - sugulasele seda ettewõtmift õigel wiistl ära seletama, näitama, kui määratu suurt kasu ja elukindlust selts seeläbi saanud, et ta nüüd omas kodus on. Katsuti aga wana wiha uueste elustada. Arwati awalikus lehes, selts pidada kirjawara kosutama, aga mitte majast ostma. Sellest on näha, et üks weike partei Eestlast ometi Kirjameeste Seltfi wastalised on ja talle surma soowiwad. Ma küsin: Mil kombel wõib üks rentnik, üürnik, kümnik, ilma majata selts zc. rikkaks ja jõnukaks  saada, kui ta mitte aegsaste ei püüa oma warju alla saada? Selts peab aga jõuukas ja nõuukas olema, kui ta midagi tähtist, suuremat tööd rahwa kasuks tahab ette wõtta. Waatke Soomlaste Kirjameeste Seltst peale! Kas see oleks seks saanud, mis ta praegu on, kui tal mitte oma maja ja wara ei oleks. Dr. Kreutzwald käis» Eestlaste maal Pontstuse juurest Pilaatuse  juure, aga ei leidnud oma Kalewipojale ja EeSti rahwa ennemuisteste juttudele trükkijat. Läks siis Soome Kirjam. Seltst palwele ja need trükkifiwad  Soomes suured Eestikeele raamatud ärd, sest neil oli oma wara (maja ja trükikoda), mida meile aga üks weike peutäis wastalisi mitte ei soowi. Kui meie nende nõuu kuuleme, siis saame pea niikaugele,  et meie Eesti keeles enam paremaid raamatuid näha ei saagi. Wõerad trükikojad trükiwad kirju, mida ajawiiteks ja lastemängiks tarwitada wõime, sest paremaid raamatuid ei osteta niipalju ja trükkija tahab raha, ja weel ruttu raha kõrge kasudega kätte. Settest aga tuleb see kurwastuse wäärt afi, et meie kirjanikud, kell waimu andisi ja osawust on, oma sugurahwale  kasulikka, iseäranis õpetus raamatuid kirjutada,  seda mitte ei tee. Miks peakstwad nad fiis ka ilmaaegu paberit kolletamiseks täis kirjutama, kui keegi trükkija seda ei taha ja Kirjameeste Seltsil jõuudu pole aidata? Meie kirjandus saab tagurpidi minema sellsamal mõedul nagu ta nüüd suurte sammudega edasi jõuudis, kui meie mitte omale üht jõuu kat keskpaika ei muretse, kes meie kirjanikka abiga tuetaks. Selle keskpaiga saame meie otsekohe kätte, kui meie oma Kirjameeste Seltst katsume jõuukaks teha. Kes tõisiti mõtleb, eksib. Kes Kirjameeste Seltsile maja ostmise pahaks paneb, on seltsi wastane ja Eesti kirjawara  kaswamise takistaja. Sellest weikesest wastalisost seltskonnakesest peab rahwas hoolimata mööda minema ja oma tähtsama seltsi eest enam hoolt kandma. Liikmete  arw peab weel wäga palju suuremaks kaswama, kui ta praegu on. Kaks künni kolm tuhat liiget peakfiwad  niisugusel seltsil olema. Meie ei saa omas waimuharimises mitte kaugemale,  kui meil oma eneste seas wastalisi on. Alalisel  tülil ja jägelemisel raugeb meie jõuud ning meie ei jaksa enam muu peale mõteldagi. Sest ei tule mitte üksi neile, kes ise jagelemise sees on, kahju, waid terwe rahwas tunneb seda kahju. Kui see waimu jõuud ja kallis aeg, mis niisuguste jagelemiste kallal asjata ära kulutati, kasulikude kirjade peale oleks ära tarwitaiud, siis oleks meil wähemalt 10 head raamatut  enam. Oma waimujõuudu ja aega on iseäranis see weike partei karistamise wäärilisel kombel raiska-