üheS tundis nii palju kui ükS keskmine inimene pitk on. Must sipelgas jookseb oma weike jalgadega sekundis kakS sentimeetrit, tundis 72 meetrit ehk umbeS/220 jalga. Peale hurtade ja Inglis ratsahobuste, kes sekundis 79 jalga, tundis sedawiisi künni 81 wersta jooksewad, liiguwad  loomad ohkuS ja weeS kõige usinamini. Mustad waresed lendawad 25 künni 36 jalga, kirjatuwid  48 künni 65 jalga sekundis; minema aaSta Heinakuul  on üks kirja-tuwi 5 tundi 39 minutiga Kölnist Berliini  lendanud, mis otsekoheses sihtis 474 kilomeetrit ehk natuke peale 400 wersta üksteisest eemal on; see teeb 73 jalga sekundi peale wälja. Kotkas lendab künni 96 jalga  sekundis ja kondor kargab 20,000 jala kõrguselt nii järsku oma saagi peale et usinust mõeta ei wöi. Kondor,  kelle ühe tiiwa otsast teiseni 14 jalga on, elab Amerika  mägedes, piirleb enamiste 10,000 künni 15,000 jalga  kõrges, on aga, Aleksander von Humboldt'i mõetmist mööda, ka 21,834 jalga kõrgeS nähtud ja seal mitu tundi ptirlenud. Kui see suur lind ennast nii kõrgelt suure rutuga maha laseb, siis käib tema soojal maal selle aea sees kõigest kliimadest läbi, mida maakuuli peal leitakse,  kõige külmemast kõige palawamast saadik. Ruttu ja wäfimata lendawad jahi-kullid. Inglismaa Kuningas Heinrich 11. jahi-kull on 24 tunniga Fontainebleaust Malta  saarele lendanud, 9 penikoormat tundis, ehk ligi 57 jalga sekundis, 24 tundi järeStiku, ilma puhkamata. Suure  usinusega ja wäfimata lendawad mitmed merelinnud. Tormi-lind suure merc peal lehwib liikumata tiiwadega ja suure usinusega pääwade kaupa mööda laeneid, nagu käiks tema nende peal, ja otsib oma toitu, künni wiimaks ühe saare ehk laewa peale puhkama läheb. Kõige suurema  usinusega ja wäsimusega lendab merelind albatros, kelle ühe tiiwa otsast teise tiiwaotfani 12 jalga mõedetakse.  Meremehed ütlewad naijates, albatros süia oma homiku-leiba Ameerika löunepooliseõ, lõunat Aafrika ja õhtu-leiba Aasia löunepooliseS otsas. Tõsi on, et albatros  Wiinakuul Ameerika löunepooliseS otsas haudub, Jürikuul kuuni Heinakuuni aga Kamtshaatka randas ja Kuriidi saarestikkus kalal käib. Kõige usinamaks ujujaks peetakse walas-kala. Ühe walaS-kalale oli Baffini-lahel ahing kehasse wisatatud, tema oli aga sellega peasnud, sai pärast seda Behringiwäänjal  surmatud ja ahingist ära tuntud, kus ikka laewa nimi peal seisab. Ahingiga kehas on walaS-kalad minutis  480 sülda, sekundis peale 44 jalga edasi ujunud. Õhu liikumine on wäga mitmesugune. Tõuseb suits otsekohe üles, stiS arwame meie, et õhk koguni mitte ei liigu. Liikumata ei seisa õhk iialgi, aga kui see liikumine  mitte peale kolm jalga sekundis ei ole, fiiS ei pane meie seda tähele. Lehed liiguwad, kui õhk il) jalga sekundis liigub; suured puud kõiguwad ja oksad saamad murtud, kui õhk 72 jalga sekundis liigub; liigub õhk 80 jalga sekundis,  fiiS on tugewal mehel raske käia; liigub õhk 102 jalga sekundis, siis saamad puud maha murtud; liigub õhk 120 jalga sekundis, siis saamad katused lõhutud ja ksige tugewamad puud maha murtud. Kõige raskemad tormid on palawatel maadel. Amerika läänepooliseS palawaS  randaS möllawad tormid, mida hurrikaned nimetakse,  India ja Khiina meredes tyfouid ehk teifunid, miS künni 147 jalga sekundis edast liiguwad, kangeid wihmasadusi  toomad, nenda et taewas täitsa pimedaks läheb, ja laewasõidule suureks hirmuks on. Kõik need õhu-liikumised meie maa kera peal, kõik need on aga nagu nälkja-käik nende liikumiste waSta, mis päikese  kuumawaS õhkus sünniwad, kus palamas lühikese seaga  tuhandele grandide kaupa kaswab ja kahaneb ja üht liikumist sigitab, mis kuumawa õhu sammaid kuuni 2000 penikoormat üle pinna kihutab. Uurijad on leidnud, et selle kuumawa õhu liikumine, mis 8000 kilomeetret paksult  päikese keha ümber seisab, keskmist aru mööda 7 penikoormat  sekundis on Paastukuu 14. pääwal 1869 on aga selleS õhukS üht keerttust nähtud, mis läbi mõeta 340 penikoormat lai oli milleS kuumaw õhk 26 penikoormat  sekundis liikus. Päikese kiirud muuvamad mett auruks ja tõstawad üles, kuS see jahtub, ennast jälle meeks kokku kisub ja til« kadeS kui mihm maa peale tagasi langeb. Wihma kogu, miS aastaS maa peale langeb, on mõedetud, mõedetakse ikka meel selleks tehtud riistadega, ja sedawiifi on leitud, et kõik mere mest 12,257 aasta sees üks kord päikese kiirudest üles tõstetud ja maa peale puistatud saab. Peakfiwad  inimesed seda oma jõuga tegema, siis läheks kõige maailma inimestel selleks umbeõ 200,000 aastat tarwis. Seisab wee-jookS lvi) jala pealt 6 jalga längus, siis on woolus 44 jalga sekundis ja see wooluS ujutab 2 jalga paksud kiwid alla. Wäga kanged on wee woolud meres raSkc tormide acal ja neist on aastal 1836 Hebriidi  saarestikku kaldal nähtud, et wooluse wägi ühe kaljurünka  5 jalga edasi nihutas, mille raskuS 840 zentneri ehk 2100 puuda peale arwatud on. Keskmise tuulega liiguwad mere laened 2V, penikoormat  tundis edasi, kange tuulega umbes kolm kord rohkem. Rasked laened, mida maawärisemtfed sigitawad, liiguwad wäga kange usinusega. Raske maawärisemine Krakatoa saarestikkus, Leikusekuu 15. pääwal 1885, töSkis Ühe laene  üles mtS üle maa jooksis, 57,000 inimele surma tõi ja mis meres 550 meetrit ehk peale 1600 jalga sekundis edasi liikunud on. See on 27 meetrit rohkem, kui kõla liikumine wagaseS õhkus. Kõla liigub õhkus 333, wee sees 1494, wase sees 3685 meetrit sekundis. Inimese kehas woolab weri 5 künni 7 minuti seeS 150 jalga edasi, woolaks seda aga ühes minutis läbi, kui kõik sooned ühe laiused ja sirged olekflwad. On kõik keha kiires liikumises, siis woolab ka weri kiiremini ja woolab igaS minutis kord läbi noore neiu keha, kes tantsid.  See liig woolamine sigitab segadust haigusi, mida keegi arst arStida ei wõi. Üks neiuke, kes läbi pidn-Shta tantsib, liigub umbes 28 wersta jala warwaSte peal edasi. Raske töö küll, aga mis teha! Walu tundmine liigub keha seeS sekundis 100 jalga edafi. WõikS üks praegu sündinud lapS oma kätt päikese kuumawa shu sisse pista ja põletada, fiiS wõiks tema wanakS saada ja ära surra, ilma et tema walu tunneks. Päike on meist 20.028,900 penikoormat eemal, walu-tundmine  tarwikakS 150 aaStat, enne kui päikese pinnalt põletatud  lapse pea-ajuSse mõjuks ja tundmisele jõuaks. Inimene tarwitab aega, et kui tema ühest asjast nii palju aru saab, et see selges kujuS, kui mõte, tema maimu  ette tuleb, ja see aeg käib selle järel, kuida pulS wähema  wõi suurema kiirusega lööb. Noorel ial lSöb pulS kiiremalt, kui wanal ial. Keskmisel ial tarwitab mõte tunni sekundi, enne kui aru - saamisele jõuab. Mitu aru-saamist meie waimu ette tuliwad, selle järel mõedame meie aga wiimaseS jooneS oma elu pitkust. LöökS meie puls tuhat korda kiiremini, fiiS tuleks meile meie elu ka tuhat korda pitkem ette. Sellest see ka tuleb, et lapse waimu eeS pääwad ja aaStad pitkemad näitawad olema, kui mana inimese waimu eeS. WiimaseS jooneS mõedame meie oma elu pitkust pulsi-löõkide hulga järel, mitte aaState järel. Walgus lendab üheS tundis 148 millioni penikoormat,  siiski paiStawad tähed meie silmi, mille kiirud künni 2000 aaStat tarwitawad, enne kui meie juure jõuawad. Need tähed wõiwad fiiS ka juba 2000 aasta eest kadunud  olla, aga meie näeme neid ikka weel. Tähtede pealt, mida ainult kõige suuremate kiirati läbi nähakse, tarwitab waglgus koguni künni 2 millioni aaStat, eune kui meie juure jõuab. Kötge kiirem on elektro.wägi ehk elekto-säde, miS 02,000 penikoormat sekundis lendab, se on umbes 12 korda ümber meie maa-kera. Elrktro-wooluS, meie telegrafi-traatides,  lendab wahema kiiruga, ühe 4 millimeetrit  paksu raud-traadi seeS 13.000, ühe 2'/, millimetritpaksu  wask-traadi seeS 24 000 penikoormat sekundis. Traatides, mis wee all, jookseb elektro-wooluS weel wähe ma kiirusega ja tarwitab Londoni ja New»Yorki wahel 2'/, künni 3 minutit. Kirja wastused. H. St. T.: Ei olnud weel aega läbi waadata. M. G. L. - T : Tuleb järgmises numris, kui jälle õnm tust ei juhtu. Kiriku teatused. Jaam kirikus: 4. Lehekuu pääwal teeb pastor 'Atzmulh enne lõunat jutlust ja wõtab lauarawast. Pärast lõuuat pastor Grohmann. 6. Lehekuu pääwal, Auujärjepärija sündimise pääwal, peab pastor Atzmuth enne lõunat Jumalateenistust. Kaarte kirikus teeb 4. Lehekuu p. pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse Laupääwal enne lõunat kellu —l2 ja pihtile wõetakse kellu 1. Pühapääwal on laululehed kiriku heaks. Pärast lõunat kellu 4 on Kaarle koguduse täisealiste meeste koosolemine aruandega. Wha-loaimu-kirikus teeb 4. Lehek. p. pastor Bergwitz jutlust. 6 Lehe-k. p. peab pastor Bergwitz Jumalateenistust. «sllsxpo». Aexoi», I»rv Icka» 18LK. TrLKtvd Lt»df«r»'t plrtj «te M Teada and mised. Tellimiled meie lehe „Talli«na Sbver" veale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'! pärijate trükimajaS Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist wastawõtta ja toimetada. Tellimifehindon 1886 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruSka kop., poolaastas i „ 79 „ H Munas Lseäratuua 2 „ 49 „ poolaastas 1 „ 49 „ Nende meie auustatud lugijatele, kes oma lehte ise äratuua foowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagartmetster Wieckmautt Tallinnas Aullaseppa uulitsas omas majas lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. m »c> „Ta!linna Sõbra" waljaandsa, pärlO TalllmaS, Laia uulltsas A. tB. (KZ). Eestimaa rahma Kodu- ja Kiriku-raamatlld A wanast seltsist A on weel HA kop tükk saada A Pndtors'» iriikimsiss, K Hassinnas. Laia-uulitsas. K Slina >ona muiumaia on wc» tviimast nädalat, PühapSSwal. 4 Lehekuu p, senna kilda arwat»d> > H. Koffmann'i ! Mustum Näha on seal igapääw kellu 3 > v l. kuuni k. IQ õhtuni algujiära-! lised mehamkii kunstwergtd ja muud tähtsnd nsjud. i TiSseminek «« kop., lapsed alla t« aastat » kop. svvs tesjatiilli maad pakutud esimesed wiis aaStat ilma hinnata seal>ama»  foab müüdud: 2 tüki metsa, AZS tees. suur, ja üks heinamaa (Ib4S tesj, suur) rajusmaa juure». T'ngimi'ed te > hatse omanikuga, Niine uulitsa» Nr 93, pahem t kütt. > Septembri-sulitsas, 3. alewi,äus < K 837 all seismas majas on 8 ise- ürauist elu-tuba ja üks sepavada  ara üürida. > Ligemat teadust antakse Wene suli- I nnrK Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte ealiselt kütte ei peaks tulema, seda war>lt  «Tallinna Sõbra" tallitutes, Linds'i  trllkimajaS Tallinnas teada anda. daktori läbi iidab see asjata aega, sest is peab seda omalt poolelt tallitpsele iutama. ~Tallinna Sõbra" tallitus. Wiljandist ümberkaudu wötab tellimisi ja kuulamist  meie lehe peale wasta O. J. KaroW.