Zensuri poolest lubatud. Mias, SS. Weedruaril löbii Trükitud F. Fe ldt'i Mres Wiliandis, Etstt Aleljandri kooli asjus. Uueste juure on wlnud: Tartu 11. Eesti Aleksandri kooli adikomitee. 1. Auu liikmed: Auupresident J. Koeler-Wiljandi, professor-akadeemikus Peeterburgis, ja auuliige vr. M. Weske, lektor Tarws. S. Eestseisus: President vr. K. A. Hermann, „Eesti Postimehe" toimetaja Tarws, abi Hugo Tressner,  õpetaja ameti kandidaat Tartus; kassahoidja G. Sachs, maalmeister Tarws, abi R. Sachker, päewapiltnik  Tartus; kirjutaja J. Pellberg, kooliõpetaja Tartus,  abi J. Järw, „Tartu Ersti Seiwng'i" toimetaja Tartus. 3. Korjajad liikmed: J.^Kriips, majaomanik Tarws, L. Menning Tarws, J. Michelson, kirjutaja Tartus, C. Reimann, raamawkaupmees Tartus, J. Männik, tiislar Tarws, J. Korimus Tarws, J. Eller, kaupmees Tartus, neitsi Alwine Peep Tarws, K.Stamm, wallawanem Taawris, J. Korts Tartus, K. Lükin, kaupmees Tartus, W. Awastik, kaupmees Tarws, Fr. Waalberg Tartus, P. Wäkram Tarws. 4. Aastamaksjad: 10 rubla aastas maksawad: G. Goldmann ja G. Hackenschmidt; 5 rubla aastas maksawad: vr. K. A. Hermann ja J. Michelson; 3 rubla maksawad: J. Waalberg, C. Remdach, M. Jakobson  ja K. Tsilinski; 2 rubla maksawad: J. Pärnat, P. Wäkram, D. Bergmann, E. Reimann, J. Eller, J. Schwalbe, J. Kongas, K. Lükin ja J. Arens; 1 rubla S 0 kop. maksab J. Seppa; 1 rubla aastas maksawad:  G. Rõuge, J. Mäesepp, J. Hellat, M. Treufeldt,  J. Ämalane, J. Murru, W. Awastik, J. Konimus,  M. Reinbcrg, N. Maide, M. Allik, J. Oraw, J. Tammik, A. Jakson, G. Neumann ja J. Arrossohn. Nõos, M. lürmann, 23. Weebruaril 1882. pääkomitee abipresident. Riidajas tarwitatakse wallakoolmcistrit. selle koha himustajad palutakse endid kõige hiljem sell IS. Märtsil s. a. Riidaja wallawalitsusel suusõnaga ja tunnistuse  kirja ettenäitmisega üles anda. Kogukonna-walitsuse nimel: Wanem: J. Rälk. (189) i Kirjutaja: Conradi. Põltsamaal saab 14. Märtsil Eesti Põllumeeste Seltsi majas suur näitemänq muusika koore heaks ära peetud Mängitud saab: ..Adwokat tohtri ametis." Lustmäng 4 waatuses; wahe ajal saab muusika  koor mängima. Piletite hinnad: I. plats 50 kop., 11. plats 30 kop. ja 111. plats 20 kop. (20v) i Eestseisus. Eesti Heategev Selts peab Laupae»» 13. Märtsil oma näitemängu, koori-, soolo- ja kentsaka lauludega  ja tantsuga. Hakatus kell 9 õhtu. (181) i Eestseisus. Eesti Pilmeeste SM lähem koosolek on tõisipäewal 23. Märtsil kell 2 p. l. Seltsi liikmed palutakse oma piletid kaasa tuua. Et Seltsi maja ehitusega rutame ja tähtjaid  nõuupidamisi käes on, palume rohkeste liikmeid kokku tulla, wõerad ja kes Seltsi liikmeks tahawad saada, wõiwad olewa liikmete  läbi sisse toodud saada. Ühtlast palume kõiki liikmeid ja sõpru, kes kuidagi wiisi tahawad  maja ehitusele toetuseks olla, et seda nüüd pea teeksiwad, et maja eesolewa kahe kuu sees malmis saaks. Et Seltsi pääpresident  C. R- Jakobson praegu raskeste haige on, loodab ehituse komitee, et Selts ja ümberkaudsed  suguwennad siin maja ehituse tööd, mille peale see isamaa armastaja mees juba kaks aastat oma jõudu ja wara on pandiks pannud, nüüd seda suurema Vaimustusega ühisel nõuul ja jõuul edasi ajawad, presitendi palawat püüdmist pea täide saates. Eestseisus ja ehituse komitee. Miliandi Eesti Põllumeeste Seltsi majale on kinkinud: Karksi lauljad 10 rubla; Jaak Reimann 4, Juhan Nürnberg 10, üks töine sõber 20 ja Wana- Tennasilma wald 310 tollilist lauda. Peale selle Tageperast:  Pääkohtumees J. Birgholts, wallawanem H. Birgholts, J. Tarto, J. Nimmel, J. Matson, H. Pirsko, J. Henberg, W. Mister, O. Simberg, J. Tellmann, M. Moses, E. Neisberg, O. Kockamägi, K. Tambach, K. Mölder, M. Karo, H. Masing. K. Treffner, J. Noorberg,  J. Mölder, J. Tarto, S. Türk, M. Tuul, J. Marul, K. Rosenberg, M. Kross, J. Dselein, E. Puidet,  J. Lang, J. Toomberg, W. Mister igaüks 1 rubla; H. Aerfeldt 50 kop. ja J. Gross 20 kop., ühtekokku: 31 rubla 70 kop., sellega toodi sealt Tageperast ja Helmest  38 ilusat tollilist lauda ja' neiu K. läbi 15 rbl. 75 k. raha Annab tänuga teada Ehituse komitee. maakonnas, Halliste kihelkonnas  ja Wanamõisa wallas I Ponvikardt tala, > suur 120 wakamaad põldu ja W wakamaad heinamaad, ühes juure puutuma karja- ja mets- W maadega, terwelt ehk jaukaupa » Jüripäewast 1882 rendi peale saada ja annab lähemat otsust rendiandmise üle selle koha omanik sealsamas. Sealsamas on ka üks uus peale ehitaw talu koht ja postitee ääres Laatre-Weliste posti kõrtsi ligidal üks sepa koja ase sellel saada, kes juure wõetud palkidest neid asemeid üles ehitada tahab. Niisama antakse seal ka lähemat otsust ühe Tallinna kubermangus Kullamaa kihelkonnas ja Tiinuse Mõisas olewa kauba- ja öllepoe üle. (65) 2 keskmine talukoht, mere ääres, on, ettetulnud juhtumiste pärast, wabast käest kohe Lähemat teadust saab majaomaniku herra Kruusmann'! käest Wibrist, Lihula ja Pattküla  kaudu.' (202) 2 Kohegil on 3V vakamaad põldu ligiolewa heinamaaga wälja rentida. Lähemat teadust selle üle annab (188) i trahteripidaja J. Kiis Wiliandis. i? räimi G. A. Reisner, Wiliandis. 1 Eht Ameerika Chesebrough Manufakturing Comp. Nju-Jork petroleumist tehtud ftss) i >M" Waseline, "MA üks rohi kõigesugu haiguste wasta, on saada Wiliandis Granberg'i poes H. Sassi juures. Pruukimise õpetuse-täht saab ligi. Wasikamhku, kmwat»!» )a kaiwataNata, > ostab WWW G. A. Reisner, (194) 1 !ilia n d i s. Rakweres müüb kuivi Wene rukkist ja tzscrd suuremal ja wähewal mõedul ja wagoni wiisi 600 puuda, odawalt (i7i) s Alfred Elram. Seeläbi annan kõikidele teada, kellel Ml on, et neid ostan ja palun minu juure kaupa tegema tulla i J. KvNdor Wiliandis. Sellega annan auupaklikult kõige Eestlaste teada , et kellel Eesti rahwa edasi tõttus sihiks on, et minu Eesti raamatukaupluse trükikotta üks I kaubaseWne (kompam) I sissewõetud saab, sest et minu tallitus wäga laialdine on. Kaupa teeb A. K. Ur«»nöt, Eesti raamatupoe ja trükikoja omanik (136) 2 Tallinnas. Üks noor mees, kes kreiskoolis on käinud, soowib omale üht kohta, kas kirjutaja, mõisaivalitsuse ehk mõnda muud. Lähemat teadust annab Sakala Tvimendus. (191) i »»" Opipois, -M» kes tõllasepa ametit tahab õppida, wõib kohe kohta leida tõllasepameistri F. E. Jürgens'i juures Laia-uulitsas 9, Rakweres. (isk)i . Äks mõis, 54 suur, kellest 3000 dessätini palgi metsa, 65 wersta kaugusel Narmast ja 60 w. Audowa linnast, hea põlluja  täieliku heinamaaga ja palju kõrwalise orjusega ja kõige inwentariumiga on terwelt ehk ka tükiwiisi hea tingimisega ära müüa ehk ka rendi peale saada. Plaani näitab ja kaupa teeb woliwõtja Sahme herra Tartus, omas m. U 4, Kalaturu juures. (l?S) 2 c>n HaMkukiwi wabrik tarwitab õppind kangrufl. Kes selle töö peale kõlblik, tulgu tvabriku  kontori, kus kohe tööjärg kätte juhatatud  saab. (160) i Hallikukiwi wabrikus suur töö puudus on, ja mitmed õppind kangrud nädalate kaupa ilma tööta ümber longiwad,  aga «kuskile ei tea minna, siis palume seeläbi auusaid töö andjaid, kellel meie ametilist  töö jõudu tarwis on, seda siin ajalehes teada anda. Alandlikult (Soi) i mitmed töö ootajad. paremat Inglise Kõige paremat Inglise kangalöime ühewärwilisi ja kirjandatud sai suurel hulgal ass) i H. K. Meisner Wiliandis. G. A. Slersner Seeläbi annan auustatud linnakodanikudele ja maarahwale teada, et mina Tallinnas, Wiru uulitsal, Sauna uulitsa nurga peal (endise Rotermann'i poe wasta) ühe würwi- ja apteegi-kauba poe olen asutanud. Minu poes on kõiksugu maalri- ja longawärwifi,  õlist, piiritüli, õlilakkisi, pintsleid, seebikivi ja kõiksugu apteegi - rohtufi odawa hinnaga saada. Auupaklikult (145) 2 A. Linde. "Sea Mäe mõisas on reede ööse (19. Weebruäril 1882) üks kuue aastane punane ruun hobune, paksu kehaga, täieste rammus, punase lakka ja sabaga (lakk langeb wasak poole) walge lauk tukka all, ees sapso peal üks meikene kärna märk. 3 nahk rangid shleidega, 2 nahk sedulkat ja 4 rihma, 2 ohja nahk pitsidega, 2 looka, 1 uus rauutatud saan wärwimata  ja 1 raud kang ära warastatud. Kes seda märgust wõib üles anda, nõnda et kadunud asjad kätte saab, see saab oma waewa eest head maksu Tallinnas, „Golden  Adler", Laisi proua käest. (135) i Annan hobuse kasvatajatele teada, et minul kolm sM-tSkkll üks täiswerd Araabia täkk, töine eht traavel-seltsi, kolmas doppelklepper.  A. W. Werncke (I8S) 3 Wiliandis. Eesti õntsa M. Jürgensist asutatud, on müüa. Kõik raamatud on tugevaste sisse köidetud. . A. E. Ara«dt'i (iS7) 2 raamatu kauplus Tallinnas. Kesti wõetakse tutwates kohtades igal ajal wasta, ja antakse siiamaale Väljatulnud numrid kõik järele. Kelle jõud ei kanna tellimise hinda kohe äramaksta, wõib seda ka kas suwel ehk sügisel toimetuse kätte ärasaata. (199) s „Eesti Postimehe" toimetus. Kohalise Sillakohtu lubaga saab Kaarli walla meeste- ja sega-kooridelt Pühapäewal, 14. Märtsil Suure Kõpu wassamajas (Koolioja) Wiliandi Eesti Põllam. Seltsi maja heaks ilmlik kontsert antud. Hakatus kell 2 pärast lõunat. Piletete hinnad: I. istekoht 50 kop., 11. istekoht 35 kop. ja (203) 111. 20 kop. i 1. Märtsil s. a. sai minu »» »W Scharte majast minu omaks ostetud  (endisesse Baron Krüdener'i) majasse asutatud, mis suure turu ääres kiwisilla ligidal Tartu panga kõrwal on. <wB> s Apteeker Theodor Tartus, Weebruari kuul 1882. Jerwa Jaani kihelk. Säliküla walla „Jalksima"  kahepaari kiwidega MMM tuuleweski on ärareisimise pärast AM" müüa. Weski on uue wiisi järele kindlaste ehitud; püüli- ja isetegewa tangumasinatega ja mitmesugu  jahuwalmistamise märkidega.  Ligiolewa  suurte külade ja weski headuse pärast on tööd alati küll. Kaupa teeb sealsamas (163) i kohaomanik K. Käär. Ameerika terakse sõnniku-hangusi sai orgita orgiga G A Reisner kauplus W (192) See traawel-täkk, mis herra Puls'il Wiliandis oli ja mis minewal aastal Wooroküla mõisas peeti, on nüüd Riidajas ja wõib seal igamees 3 rubla eest teda oma märade sugutamiseks tarwitada. (197) 2 rentnikul, Laiuse kihelkonnas, warastati 6. Wecbruaril kaks hobust, üks faau ja kahed rangid ära. Hobused on mõlemad kaunis lühikeseks  lõigatud sabaga walkjad punased ruunad. Suurem  miie aastane, kahe arihina kõrgune 80 rbl. wäärt, Wene hobuste seltsi suure kondiga, weikslase pääga, rangide kohal walge salk laka sees, hoiab jookstes pista sammu sõites tagumised jalad laiemal kui esimesed. Wähem hobune on lauk 14 a. mana, weidi üle pooltõise  arshina kõrge, 40 rubla wäärt, tagumised kintsud jo weidi walkjad hallid, õige wõimatu sõiduga, toist silma- hoiab, mis ajuti haige on. Saan on liht warwulme kleku, seest üksinda eest poolt ots törwariidega  naelutud, tagumiste kodarate külles raud tits, pää peal painutud wigaline lumedest. Kes Wigala köstrele ehk Wora rentnikule nimetatud asjust teadust annah, saab head waewa tasumist. (190) 2