Tartust ära sõitnud, Erlangen'isse, kuhu teda Znmala-sõna teaduse Professoriks kutsutud on. Kui ka Tartu suurkool selle peale uhke olla wõib, et üks tema kaswandikkudest juba nii noorel põimel ühe nii kuulsa suurkooli õpetajaks kutsutud on, fiiski kahjetsetakse tema lahkumist. Kambja kiriku-konwentil, Wiinakuu 13. pääwal, on Jumalo-sõna ameti Kaudidat J. Rennit 16 healega 15 heale wasta sealiseks kirikuõpetajaks walitud. Talurahwa saadikutest oli üks tulemata jäänud. Riiast. Liiwimaa Maapääw sai Wiinakuu 23. pääwal lõpetatud, kui mõisnikkude Waestelaste-kohtu kiiked walitud oliwad. Kohe selle peale astus Ritterkonua ligem nöuukogu kokku ja lõpetas oma koosolekut Wiinakuu 26. pääwal. Riia linna Greeka-Katholiiklafed piawad nõuu, seal üht Vallimaa Bratstwo jänkust asutada. Riia Mustpea- (Schwarzenhäuptec-) kompanie on 500 rubla ja sealine Mõetjat e - a m e t 25 rubla selle m ä l e B t u s e - k a b e l i ülespidamiseks kinkinud, mis seal Keisri Majestätide ja Keiserliku perekonoa imewäärilisc peastmise mälestuseks ehitatud sai. See raha on Riia- Miitawi Greeka Katholiigi Piiskopi kätte antud. Saaremaalt. Nädalileht" on järgmise kirja saanud: ? Kuida miua ustatamalt poolelt kuulen, on ennast uritmeZ paikas Saaremaal maarahwa keskis üks uus ./port" (lõbustus, mis raskemat keha-jõudu ja harjutust  tarwitabj asutanud: partide püüdmine w õ rkudega.  See halastamata mäng tuua kaunist kasu, sest mitte ainult linna tarwitus ei saa saagist täidetud, waid tündrete kaupa saamad pardid ka wäljawedamiseks sisse soolatud. Et nüüd sellest meie muidugi lindudest waesele maale weel uusi kahjust tulema kipub, nagu Wenemaa seespidistes kubermangudes paiguti laanepüüd paeladega ja wõrkudega pea täitsa häwitatud on  sellepärast  arwan tarwis olema, kohaliste mõisawalitsuste tähelepanemist karmimaks ülewaatamiseks selle umbkorra peale juhtida ja lootust tunnistada, et need sõuad mitte asjata tuulde ei kõla. Peale selle jätab küll mist igaüks ühe poodud pardi hea meelega söömata!" Kuuramaalt. Bonjemoni mõisas, Bauske maakondas, on, kuida sealt Wremjale" kirjutatakse, üks Majapidam i s e - k o o l tütarlastele asutatud. Kooli aeg on kaks aastat. Esimesel aastal piawad tütarlapsed õppima: Head toitu keetma, aiawilju kaswatama, liha soolama, worsti tegema, pesu triikima ja majapidamiseraamntuid  pruukima. Teisel aastal piawad nemad loomakaswatamift  ja looma-arstimist, seebi-keetmist, kedramist ja kudumist õppima. Iseäralist tähelepanemist saab felle peale heidetud, et õppijad kodu-arsti rohtudega tuttawaks saamad.  Kooli-raha on 13 rubla kuus ja selle eest wõiwad koolilapsed ka koolimajas elada. Kes soowib, wõib ka ühe aasta pärast koolist wälja astuda. Pärast õppimise lõpetust  toimetab Ponjemoni mõisapraua, Varonipraua Vudberg,  kellel mõisnikkude ringkondas palju tuttawaid ou, koolik läbi käinud neiudele maal kohad. Peterburgist. Keisri Majestätid elamad Gatschinas, kus Ministrid ja teised kõrged ameti-tallitajad igal pääwal oma asju ette panemas ja otsustamist palumas käiwad. Kõrgus M e ckl e nb urg - S trelihi Herzog G e owg reisis wiimasel nädalil Peterburgist ära. Kuninglik Kõrgus Hannoweri Prinzess Maria saab Peterburgisse oodatud. Kuida pealinna lehed kirjutawad, tulla Priuz Napoleon Bouaparte  Peterburgisse. Tema oli fenni Jtalia sõeawäe teenistuses, on ennast sellest lahti wõtnud ja tahta nüüd Wenemaa sõeawäe teenistusesse astuda. Jea-ehitusi on ka sel kalmel Peterburgist oodata, üks herra Kamenew on Wyborgi-pooiel ühe platsi rentinud, kus tema kalmel jeast ühe Eiffel-torm ehitada tahab. Selle kõrwa asutab tenta liukinga-tee ja ehitab ?a sooja buffeti, et rohkem rahwast kokku tuleks. Et wangide elu Sachalini saarel perekondlikule põhjusele seatud saada wõiks, selleks olla Seespidiste asjade MinisteriumiS küsimine arutamise all, kas mitte nendele wangidele, kes naesemehed on ja kelle naesed mitte nendega kaasa ei tule, õigust si pta antud saama, uueste abielusse heita, ilma et selleks seaduslikku lahutamist karmis läheks; niisamati ka ärasaadetud naestele,  kelle mehed mitte nende kaasa tulnud ei ole. Soomemaalt. Helsingis on Sinibrjuchow't õllewabrik,  mis nii asjakohaline olla, kuida seda waewalt muidu nähakse. Kõik on uuema kunsti ja teaduse juhatuse! ehitatud ja korraldatud. Töölist, naeste ja lastega kokku, on seal umbes 400 hinge, kes kuuS 22,000 marka palka saatvad. Tööliste eest on wäga heast hoolt kantud; hospidalis on 24 haige zäuks asemed, kus üks arst ja diakonissid nende eest hoolt kannawad, kõik wabriku kulu peale, mis aastas 13,000 marka wälja teeb. Töölistel on wanaduse- ja abikassa 10,000 marka suure kapitaliga, mida endine wabriku-peremees, Kommerzienrath  Sinibrjuchow, kinkinud ja mis nüüd juba 20,000 marka suureks on kaswanud. Wabrikus on toidu-köök, kus perekonnata töölistele odawa hinna eest toitu walmis- tatakse. Tööliste käsi käida seal igapidi nii heaste, et mitmed seal juba 20 kuuni 30 aastat teenistuses on ja surmani senna jääda tahawad. Hiljuti juhtus Dünaburgis suur õnnetus püssi läbi. Borissowi majas puhastas Oberfl Losinski tuapois majaperemehe püssi ja laSkis mõm kord haamrit maha, ilma et püss lahti täks. Sel aeal oliwad koridoris Sakslase Witte poeg ja tütar, kaupmehe tütar Saara Schpuugm ja weel üks noor tüdruk. Vallatusega sihtis tuapois Saara peale, püssi tühja olema arwaies, ja laskis jälle haamre mängida, kus aga pauk kostis. Saara Schpuugm oli küll kõrmale karganud, aga kõik langestmad maha. Witte tütrel oliwad 10 haawlet näus ja kolm wasfakus silmas, mis kohe kusluS, tema weud oli mõned haawled selga ja wiis käe sisse saanud, Saara Schpungin'il  oli hulk haamleid selgaS ja uäiis. kaks silmas, mis aga kohe wõiflwad wälja wõetud saada. Kohe faiwad kakS arsti kutsutud, keS ka weel teisi kulsusiwad, aga õnnetumate  tütarlaste kohta lootust anda ei wõinud, keda Riiga saadeti. SimbirMst. Kuida sealised lehed kirjutawad, kippuda juba nüüd mõnes Simbirski kubermangu maakoudaS kalu.- rahwale nälg kätte tulema, kelle wiljasaak waemaliue ou olnud. Talupojad teemad leiba ühest jahust, millele kolmat  jägu maltsa puru juure panemad. Leib sellest jahust olla halli karmaga ja sandi mauga. Jenissei jõesuust. Üks Inglismaa kaubaselts ou nõuuks wõtnud uueste katsuda. kaS kanbaajamist Siberiga mereteel asutada ei wõi. Aurulaew xLabrador" kapten WigginS'i all oli wälja saadetud, jõudis Mihklikuu 3- pääwal Jenissei suhu ja ootas seal 12 paama ühe aurulaewa  peale, uus Jenissei jõge mööda alla tulema pidi. Et see aga mitte ei tulnud, siis pööras Jabrador" oma kaubaga jälle tagasi. Selle aurulaema peal oli ka Jeameres  hukka läinud laewa Iysek" meestekoud. KostromaS on üks selts kokku aStnuud, kes wäheialiste  pahategijate heaks põllutõö-kelouiisi ja käsitöö-tubast asutada tahab. Talme hakatrrs. Blagow o f ch t s ch?f N st, Wiinakuu 20. pääwal: Anruri jõgi on kiuni külmetanud. Scmipal a t i u S k i stWilnakuu 27. pääwal: Jea Zrtsischi jõe peal jäi täna sekSma. Wiimasel ööl oli wirmalist näha. Iseäralised sa uuemad sõnumid. Verlinist, Talwekuu 7. jW linaluu 26 j pääwal: Würst Bismark on KeiSri käest järgmise telegrammi saanud:  /Pärast ülespidamist KonflaulinopeliS, mis Nagu unenägu wälja näitas ja Suurherra lahke ja kõrge üleswõtmife  läbi paradiSllkukS tehtud sa!,, sõidan mina praegu ilusa isamaga Dardauellidest läbi. i Talivekuu 9. fWijnakuu 28/ pääwal: „Niigi Teadaaudja- kuulutab, et Keiser Greekamaa Krooupriuzlle Mustkotka riltrelähe annud on. Miinist, Talwek. 9. sWiinak. 28.j pääwal: Gwf Herbert ViSmark oli Pestis Ministrite TiSza ja Fejervr.ry  juures ja kutsus õhkaks kõik Ministrid ja sõawäe kommarrderid oma juure pidulauale. TiSza'ga oli Graf Bismark mitu tundi uõuspidamisel. KeiSri jutule ei lähe Graf BiSmark ja reisib homme Miini kaudu BerliuiSse. Keiser sõita Jnnsbrukisse, lühikeseks/ kokkusaamiseks Saksamaa Keisriga. Athenist, Talwekuu 7. sWiinaknu 26.j pääwal: Keiserlik Kõrgus Wenemaa Suurwürst Aujärjepärija tahab Piihapääwal ära reisida. Prinz of Wales tuli täna seie. Sansib ärist, Talwek. 9. sWiinak. 28/Pääwal: Pärast lühikest wöiilemist wõttis Kapten Missmanu Saadani  liuna ära, kus ennast Arabla orjakauplejad jälle asutanud oliwad. Liiwlased. Kirikuõpetaja Ä. Li p y'i kiri Õpetatud Eesti Seltsi armndkst Tartu Zeiiungile". Laialt on teatud, kui tahtjas Soome rahwuskonua Liiwlaste aru ineie kodumaa aealugule oiu Just Liiwkafed seisawad selle aea-liikumise eesotsas, mis Germanlastele mõimust Vatkimere randaS au und on sa acalngu ou meile meeste uimest alles hoidnud, kes just selle rahwa keSkis tegemad oliwad. Mina tuletan ainult wägema ja kalli Liiwi-wikstl Kaupo uime meele, kelle sõbrus missionärideke urõegaga iseäranis kasulik oli. Niisamati saamad ka esimesed,  keda Piiskop Meinhard Liiwlaste keskist ristis, Alo ja Mizs, nimetatud. Ku fee on miimaks ükS tunnistus  Liiwlaste endisest tähtsusest, et sust nende järel kõik see maakond nimetatud sai. Seda rohkem on aga ka imeks pauna, et see rahwas, kes enne üle kõige maa Pärnu maakonnast Riia lähet mööda Juura maast saadik elas ja wakitseS, nüüd kadunud on. Uks suur jägu selle rahwa poegadest on wabaduse ja isamaa eest '.võideldes rauaga kaetud riltrete mõega all langenud; üks teine jägu on Lätlastest eemale tungitud ja nende, kui ka ühe koguni teise, Siawi sugust rahwaperekomra,  stsse imetud; -.limaks on ennast wiimane weikem  jägu Kuuramaa wiimase põhzalääue-poolise ulaa nina peale peastnnd ja seal pärast rahnlislema aegade tulemist, oma emakeelt ja oma isiotemist läbi aaöta-sadade alles hoidnud. Seal elamad nemad ka nüüd weel alandlikul wiisil ja anuamad elawat tunnistust, kui sitkest üks rahwaS oma esimauematest päritud elukombeid tinlci pidada mõid. sest üks rähmu S-loe mus ei sure mitte nii kergest, tui teda nutte ei surmata. Selle Liimi cahmakillu peale, kes Dondangeni ja Popeui  maldades paljude marude järel rahule saanud, on teaduslik mmmine mitu korda oina tähelepanemist heitnud. Nenda oliwad wiimasel sügisel kaks Soomemaa õpetatudmeest,  kes ka meie Seltsile lühikest aruannet saatnud, Dr. N. E. Selälä ja V. Wallin, kes Lmvlasi ja Liimi elukorda oma uurimise alla wõlflmad. Esimene uuris ueude keelt, teine nende majapidamise ja muud elulugu. Kolm kuud oliwad nimetatud herrad hoolsas töös Liiwlaste  juures. B. Wallin on nüüd selle aasta hakatusel Soome lehe ,Hämeen Sauomat" f>es oma reisu järgedest aru auuud. See aruanne äratab igalt poolelt meie tähelepanemist. Waatame selle abil natuke Liiwlaste peale, WS juures kõige pealt tähendame, ei Liiwlased ja Eestlased ligisugulased  on. Kuida teatakse, ou mõlemad, Eestlased ja Liiwlased, Soome keeiekänun wõsud, on nende Soome rahwuökondade sugulased, kes laiades nwakondadeS läbi Laane-Europa elawad ja üleüldse mähem tuutud ou, kui seda tarwis läheks. Palju neid Liiwlasi enam ei ole, kes aegade marudest läbi on peaSnud Unustamata Professor Z. Krohu arwab neid umbes 3000 hinge olema. Ka see maa, kus Liiwlased nüüd elawad, ei oie suur. See on üks kalda serw umbes 50 weröta pilku ii ja ainult mõned merSlad laiuti. See ou Liimiasie ,/samaa", kuida üks nendest seda maalapikest waimuslufega nimetas ja Soome uurijatele näitaS. Silm näeb euamist üht walkjast liima-pmda, mis merelt maadates aga mitte ilma kõige iluta ei ole. Mitmes  paikas jookseb üks oja ehk jõgi ühetasasest maast läbi ja ühes paikas nähakse hulka paalist, purjest ja mõrkusi. See on Liiwlaste küla /adam". Külal ennast merelt ei nähta, fee on ühest seljandlkust kaetud, mis kaldaga ühel joonel jookseb. Küla on selle taga, wägewast kohama te mäimameksade marjus. Nwlaste maa ou kuim, ka heinamaad  ei kasivata palju roht». Meie ei ole mitte ühel wiljamaal kohe ou näha, et rahmas siku mitte pöllulöõsi  elada ei wõk. Rannast läheb tee üle liiiva-seljandiku külasse. See näitab nagu Üks Soome küla Tamaslu-maal wälja: tuba, köök, ait, laut, kõik üksteise ligidal, saun ja rehi aga wäljaSpool. Ainult madalad seinad ja hallid pilbaskatused  on teisiti. Seina palgid on nenda pandud, et otsad ikka ristis üksteise peal seisawad. Kuida teatakse, su ka Eeski majade nurgad nelida ja Eestlasel on saetud nurgad wõerad, unda tema nukaks" ui aetab. Ka alad on Soome moodi. Tee ääres, mis Liiwi-külast randa läheb, on suuremad aidad kõiksuguste kalapüüdmise liStadega, sest meie oleme kalameeste maal. Liiwlaue on pilka ja kugewa kehaga, eiramist mustja juukfelega ja kongus ninaga. Keha seis on waba ja läik usin. NaeSterahwad ou nagu Soome kesk-maai. -.m aga kergemate ja etawamake liiku-uislega. Riided ou euamist hallid ja ei näita midagi, mis iseäraline oleks. Nahmusrilded  ou meeSterahwa juures nii heast kui ära kadunud, niinest miisud ja nahast pastled saamad aga ikka meel pruugitud. Naefcd kannawad lühikest, pilku li triibulesi kuusest filmauähes ka midagi, mis tähendab, et Liimi ja Eesti naene sugulased on suuri rätikuid ja wahest ka iscwiisi mütsist ja mii maks pilki, aga kitsaid .valgeid linaseid rätikuid, mis üle õla rinna ümber pandud saamad. Meie piamc jälle Eesti naese mütsi ja , liniku" peale Mõtlema, Eeski naesterahwa linase pearätiku peale. Liiwlaue on lahke ja seltsib kergest sellega, kes temaga ümber käia oskab. Soomlastel ei ole see aga mitte kerge, sest keel on sel plikal seal, kuS need snguamd üksteisest lahkus elawad, ennast mitmel wiisi muutnud. Sõnade heal on küll meel sagedast ühesugune, nagu /uo", Eesti keeli /oo" : ,vuuV lilina", Soome keeli lima", Eesli keeli Ilm"; mltnred sõnad on ennast aga muutnud. sNkuasti, .mina", sai ,/orwäst", Eesti keeli xkõrw", sai /uora"; mets "asi sai ,mytsaä" neist sõnadest rääkimata, mille sugulust ainult meel keelede-uurija ära tunneb. Selle kõrwas on Saksa, Läti ja Rootsi keelest wõetud sõnad LiiwlaStc keelt Soomlastele weel raskemaks teinud. Liiwlased ise teadwad, e! Soome,