Hamburgis palju seda kelmi-ametit peawad, wale loosist  seesugustest lotereidest, mis sugugi olemas ei ole, wälja saata ja nendega inimesi petta. Seesugust suurel mõedul toimetatud pettusi ei tunne meie rahwas meel ja sellepärast on siit mõnigi hea rublakene ära Saksamaa kelmide kätte läinud. olmeistri j uub eli päew. Drwastu walla koolmeister U Wtt ÄWRiI oma 25 aastalist ameti päewa pühitsenud, kellest rohkeste sõpru osa oli wõtmas. Rohke kingituste  seas, mis jubilar sai, oli ka üks Kalewipoja raamat, mis üks talu perenaine sündsa sõnadega töiste perenaiste nimel koolmeistri kätte andis. Tarwastu walla suurtükk. Kui suure rõõmuga meie wallad ennast kaua aega juba enne 19. Webruari selle päewa wasta ette walmistasiwad, sellest andsiwad pidupäewal nimelt need kunstlikult tehtud tulepildid ehk transparendid ja muud ettewalmistamije  tööd märku. Kusagil ei ole aga ettwalmistamine  nii suurelt nähtawaks saanud, kui Tarwastus, kus üks liht külasepp juubelipäewaks ühe suuretüki malmis  oli teinud, et suuretüki paugud mitte pidu juures ei puuduksiwad. Meile kirjutatakse sellest asjast Tarwastu  poolt: „ Tartu Eesti Seitungis kirjutab üks kirjasaatja Tarwastu pidust 19. Webruaril ja nime-* tab seal, et Tarwastu wald endale päewa pühitsemiseks  Kõpo wabrikust ühe suuretüki olla muretsenud. Asi on aga natukene tõisiti. See suurtükk ei ole mitte Kõpo wabrikust toodud, waid üks Tarwastu külasepp ise on teda nimetatud päewa pühitsemiseks walmistanud. Ta oli teda õige kauniste ehitanud ja kehMpoolest nii suure teinud, et tema pauku rohkem penikoorma kaugusele kuulda on olnud. Kas see sepp juba kusagil enne suurttükki näinud on, seda meie ei tea, aga riista oli ta auusaste walmis teinud, mis praegugi weel Tarwastu wallamaja juures seisab." —-Kõshprata Suure-Jaani kihelkonnast  kirjutatakse meile: „ TäMwusel wiimasel koolinädalal  käis Suure-Jaani koolis kooG lapsi katsumas, kus ta koolipoisi B.'le täies wihas neli korda nii tugewaste rusikaga pähä andis, et laps korra haige oli ja nüüd ajuti täitsa rumal ehk segane meelest Ms eest sai siis see pois seesugust koledat  trahwi? Kirikherra oli poissa tahwli peale kirjutada  lasknud, mis ta ette ütles, aga et B. oma tahwli peal wiga tundis olewat ja kirikherra ähwardamise peale kurja 100 arwas tulewat, wõttis ta töise poisi L. tahwli ja näitas seda ette. Kirikherra aga nägi pettuse ära ja sai selle üle nii wihaseks, et ta B.'le 4 korda rusikaga pähä lõi ja L/le kaks korda selle eest, et see kohe pettust keelnud ei olnud. L. termis oli wist tugewam, et temal neist löökidest wiga ei saanud, aga B. wanematel on praegu suur kurbdus ja ahastus oma poja pärast, keda koolis wigaseks on löödud. B. küll trahwi wäärt, aga need löögid, mis kirikherra temale andis, ei olnud enam mitte trahw. Ma palun Teid wäga, seda lugu ajalehte  panna, sest lapse wanemad on seiemaale ilmaaegu  waewa näinud, seda asja ülemate ülekuulamise alla anda. Ehk on see awalduski siis süüdlasele trahwiks." A. Et meile juba paari nädala eest tagasi Tallinnamaalt sarnatsest loost kirjutadi, mis meie mitte trükki ei pannud, siis näitawad seesugused rusikate trahwid meie maal õige pruugitawad olewat, mis sellepärast küll awaliku tähelepanemist enese peale peaksiwad tõmbama. Pärnust. Wiimse päewa tähed. Pärnust -kirjutatakse Nistrrähwa puhapaewa lehele pitk kiri, keda nii alustatakse: „Meie Eesti lehes seisis hiljuti üks kiri wiimse päewa üle, seal sees oli lugeda: Pärnus olla mõningad naisterühmad, kes räägiwad, wiimnepäew  ep ole mitte enam wäga kaugel, sest wäga palju wiimsepäewa tähta olla juba sündinud ja üks õpetaja olla näinud päewa ajal üht tähte taewast suure praksumisega  maha langewat. Selle kirja kirjutaja nimetas neid, kes seda ütelnud, rumalaks ja paganate sarnatseks.  Aga kas on nüüd need inimesed, kes seda ütelnud,  tõeste rumalad ja paganate sarnatsed. Minu arwates küll mitte, mina arwan, et need, kes seda ütelnud, magad Jumala kartlikud inimesed wõiwad olla," n. n. e. Kirjasaatja jutustab seesugust lolluse jampsi, mis täielikult ära trükib. Et inimeste juures leht laitust ei leiaks, lisab ta omalt poolt juure: „Kes Jumala riiki ja oma Õnnistegijat armastab,  see ootab ka miimist päewa. Aga see ootus ja lootus seisku püha kirja põhja peal ja tühjad jutud, nagu praksumisega mahalangenud tähest j. m. jäägu maha; ja ärgu saagu ustud neid, kes ütlewad tundi ja päewa ette tundma. Meie ei tea seda mitte; meie ei wõi muud, kui walwata, oodata ja paluda ja selle aja kurjus ajagu meid meel enam walwama!" See on wana tuttaw asi, neile kes waimuliku  katte all wäljastpidist Laga ajasiwad, hingekarjatse ameti täitmise asemel, neile on wiimnepäew ikka kõige mõnusam abiriist olnud, rähmast  kartlikuks teha ja hirmu mürinal kiriku moli alt marju sundima otsima. Seesugune paha püüdmise teel on juba wäga palju ebausku rahwa sekka külitud ja saab ka meel edespidi külitama. Seesuguse ebausu eest kaitseb üksi tõsineLmmckr kartus, mis ennast õiglases ja auusas elus awaldab. * Pärnumaalt. Pärnu Sillakohtu herra abi August  Staül von Holstein on oma palme peale sellest ametist lahti lastud ja D. von Ditmar tema asemele kubernäri herra poolest kinnitatud. Tartust. Aurulaewade sõit Tartu ja Pihkwa wahel on tänawu 21. Aprillil alustanud. Kui Tartu sestmaalne Kuraator ja nüüdne koMNnnnister PeeMkmrgist teda raudtee  jaama peal studengid ühe õnnesoowituse kõne ja hurraaga. Minister Saburow wastas tänades lahke sõnadega. Herra Saburow on omas Kuraatori ametis täitsa igapidist armastust leidnud, nii et tema lahkumist meie maalt igamees kahetseb. Tartumaalt. Meile kirjutatakse Tartumaalt M. kihelkonnas „M!' hilja aja eest tagasi kaks korda kaupmehe P?"T7"?oe ära ja warastasiwad sealt raha ja kaupa. Mõlemal korral saadi poisid Margusega kätte. Esimesel  wargusel oli 13 aastane K. walla külakoolipois. J. T. päämees olnud. Tema abimees J. R. oli töisest koolist, sai sealt ära lastud ja wanemate trahwimise  alla antud, kes temale ka witsa hirmu oliwad annud. Pääwaras J. P. käis aga pärast kui ennegi ilma trahwimata K. koolis edasi. Ka töisest (Weneusu)  koolist wälja aetud J. U. wõeti K. kooli wasta, sest mõlemad poisid oliwad Lutheruse usku. Selle läbi julgeks saanud, et esimesed margad trahwimata jäiwad, kiskus 1. Aprillil üks 15 aastane koolipsis sealtsamast K. (Lutheruse) koolist kesk päewa ajal jälle H. T. poe akna lahti ja warastas sealt raha ja kaupa. Ka seda poissi saadi kohe ühes Margusega kätte. Ehk küll koolmeister, kirikherra ja kooliwalitsus ka sellest Margusest teadwad ja seesama koolipois nädal warem kirikherra puid oli warastanud, mis ka wälja tuli, siiski ei tehtud poisile selle eest midagi, maid käib nii kui ennegi koolis ja õpetab ka töistele oma õpitud ja sallitud ametit." Rõngu kirikkerra Körber on ennast ametist  lahti wõtnud ja olla tema asemele tema abi H. Hesse seatud. Nagu kuulda, ei olewat Rõngu konwent  selle walitsemisega mitte rahul, ning on ülemal kohal seeüle kaebdust tõstnud. Wõru maakonnast. Abi tarw i s. Meie kirju- juba, et Kanapüä laulukoori esimene tenori  laulja, koolmeister H. Kann, kõik oma wara tulekahju läbi ära on kautanud. Kui meie selle peale mõtleme, kui raske meie koolmeistrite weikse palga juures seesugune õnnetus kanda on, ja töiselt jälle, kui sagedaste Kanapää laulukoor ja nimelt tema esimene  tenor meie südant Tartus koosolekutel ja muial rõõmustanud, siis tõuseb meie juures see soow elamaks,  et laulja õnnetust natukene kergitada wõiksime. Ehk tahtis Jumal seesuguse õnnetuse saatmisega just meie isamaa ja ligimese armastust äratada. Sellepärast  saame omas ajalehes hea meelega rahakingitusi H. Kanni heaks wasta wõtma ja tema kätte edasi saatma. mullu aasta Tallmnamal on Lutheruse kiriku Konsis- järele järgmine: Sündinud on 5422 poislast, 5260 tütarlast ehk kokku 10,682 last; nende seas 184 kaksihlt, 2 kolgnkut, 373 eksinud ja 352 surnud sündinud last. Surnud on: 3475 meesteja  3213 naisterühmast ehk kokku 6688 hinge; neist saiwad peale 80 aastat manaks 105 meeste ja 126 naisterahwast ehk 231 hinge. Laulatud on 2221 paari. Liiane maakonnast. Mõned Selle pealkirja au rmutaiatle meileM/klhelkMnast: „ Kui ma ei eksi, siis on meie selle tarwis talu saadikud igast wallast ligi walitsetud, et neil ka seal ütlemist on ja konwendi peal healte paljuse  järele otsusi Võetakse, keda pärast täidetakse. Meil on aga sellega oopis töine lugu, healte paljuse peale ei waadata mitmes tükis sugugi, maid tehakse hdopis tõisiti, kui healtepaljuse otsus oli. Kui pärast siis talu saadikud järele hakkawad pärima, mis õigus on, seal saamad nad sõimusõnu kuulda, ja asi on sellega jälle lõpetatud. Nii sai siin üks talusaadik kiriku konmendi  peal hilja aja eest tagasi töise ülema seisuse käest wastuseks: „Sa oled üks oinas!" ning asi oli lõpetatud. Sellepärast täidab meid rõõmuga, kui meie kuuleme, et mallawanemad iseäranis rahukohtumehi peawad malitsema ja mitte kiriku konwendid. Kes meie asju tunneb, see teab, et konwentide peal walitsemine  niisama hea on, nagu ei oleks talupojad sugugi ühes walitsenud. Peeterburgist. Riigikantsleri würsti Gortshakowi  termis on paremaks saaaud. Wiimaste päewade sees on würst juba mõneks tunniks woodist wälja tulnud. Hobuste näitus, mis 24. Aprillil alustas ja 5. Mail ära lõppis. Oksjon oli 6. Mail, nii et näitus ligi kaks nädalat kestis. Sellest näitusest, nagu ka töisest sellsamal ajal olemast wasikate ja muu koduloomade  näitusest, saame edespidi meel jutustama. Jaltast. Jalta pääwanem Baron Wrangel oli sellepärast kohtu alla langenud, et ta üht podrätshikut  oli löönud. Podrätshik oli ühe jau linna töödest  malmis teinud ja oli ka ühe jau raha kätte tahtnud  saada, mis aga Baron Wrangel mitte ei olnud lubanud. Kui siis Podrätshik ütles, et ta seesugusel loul mitte enam tööd edasi ei saaks tegema, oli teda Baron Wrangel löönud, sõimanud ja wangikojasse lasknud wiia. Podrätshik kaebas rahukohtusse ja kohus on Baron Wrangelit kaheks kuuks mangi mõistnud. Kurski kubermangust. Rülski linnast tulewad sõnumed, et seal ümberkaudu 8. künni 13. Aprillini hirmus kõue müristamine olnud, kes palju kahju teinud. Wälgud on mitu maja põlema pannud ja nende sees ka inimesi maha löönud. Kiowast tulewad sõnumed, et seal 17. ja 18. Aprilli wahel kaupmehe Brodshki käest 174,Wt) rubla ära on warastatud, ilma et wargaid seiemaale kätte oleks saadud. Wolhüünia kubermangus Saslawli linnas on vr. J. Lasowski ära surnud, kes 20,000 rubla kapitali  järele on jätnud, keda aga keegi weel pärima ei ole läinud, ehk küll kadunud mehel sugulasi peab olema. Noowo-Tsherkaskis on tänawu õige suur kalapüük.  Donni jõe kõrwalisest arust tõmbasiwad kalapüüdjad  ühekorraga 300,000 kala wälja, mis eest nad 700 rubla saiwad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würtembergi hertsogina Pauline  Mail tohtri Wilsim'iga abielusse heitnud.  Õpetaja Suchner, kes neid laulatas, maenitses omas kõnes ka peigmeest, et ta oma kõrget pruuti igaweste oma südamesse see pruut olla tema pärast palju maha jätnMWMl. e. Need sõnad sundisiwad auusa maimuga pruuti peale „ja" ütlemise  järelseiswaid sõnu rääkima: „Ma lisan meel juure, et ma midagi maha ei ole jätnud, mille külles minu süda oleks poonud, ja et ma ütlemata õnnelik olen." Üks õnnetus, mida nimelt naisterahwas tähele peaksiwad panema, on hiljuti Würtsburgis sündinud.  Seal langes priske ja terme 22 aastane neiu Minna Grünebaum korraga uulitsa peal maha, suust merd wälja ajades ja suri ära. Tohtrid tunnistasiwad,  et ta oma keha liig kõwaste kinni oli nööritanud  ja sellest werejooks oli sündinud. 25,000 töömeest wabrikutes oma Löö seisma pannud, suuremat palka pärides, nii et 130 wabrikut seisma on jäänud. Konstantinoopolist. Uus Inglismaa saadik Türgimaal on Layard'i asemel Göschen. Sõakohus on Wene pealiku Kummerau mõrtsukat surma nuhtluse alla mõistnud, peale selle kui tohtrid selgeste ülesse oliwad tunnistanud, et ta meelest mitte segane ei ole ja ka ilmaski ei ole olnud. Heal rahwa keskelt. Eestlane ehk Selle pealkirja all on meile linna tuttaw kooliõpetaja järelseiswa kirja saatnud: Wiimasel ajal on Eesti kui ka Saksa ajalehtedes selle üle räägitud, kumb kodumaa asjade edendamise ja arutamiste põhjus loomulikum ehk õigem on, kas kõige esite Eestlane ning siis Baltialane ja muulane olla, ehk esite Baltialane ning siis Eestlane olla? Mõlemate põhjuste jüngrid on seda asja awalikult arutama hakanud. Olgu ka mulle selleparast lubatud, omalt poolt selle tüli-küsimise kohta paar sõna rääkida.