5) Mis mull meel „Wirulase" teatajale wastnta oleks, nagu: mikspürast Saareheinamaade  ja põldude ümber aidasid tehakse  ega mitte nõnda karjatsid ei peeta nagu Suuremaal— selle maotuse, et seda lühidclt ei möi ütelda jätan seks ajaks M „Saarlases" Saaremaa elu ja olu paama korrale tuleb. Teine kiri on „Wirulase" 18. numbris, mis niisamma Saaremaa rahwa elust räägib, aga see on tõelikuma põhja Ml; üknes paar wähikest eksitust on sääl Jaani kihelkonna sõnumite huikas, et aga need mitte üleüldise Saaremaa rahwa elusse ei puutu, ei arma ma neid mitte asjalikuks  õiendada. Karjast. Triigi walla kogukonna kohtu majas on kroonimise püha pidulikult pühitsetud saanud. Sell pääwal olnud nimetud maja seest ja wäljas poolt pidu ehtes; see on seest poolt röömu tuledega  ja wäljas poolt pidu lippudega ehitatud.  Säälne koolmeister A. Medxi pidanud pitka kõne nende sõnade üle: „Jga hing heitgu ennast ülemate alla" j. n. c., nnlles ta rohkcste kokku tulnud rahwale olla meele tuletanud: 1) Miks pärast Jumal ülemaid on säädnud ja mis suur kasu nad meile saatwat, 2) Mis meie kord ja kohus on oma Jumalast süütud ülemate maotu. Pärast seda saanud walla walitsuscit sõnna muretsetud joogi juures kõige päält Keisri härra termisekS klaasid „hurraa" hüüdmise all kokku löödud ja paäle selle ise oma päris härra. Pidu söögiga lõppenud pidupääw ja iga üks läinud röömsa meelega koju poole. Paarist kohast Karja kihelkonnast kaebatakse  see aasta juba elajate surma üle, mida sest arwatakse tulewad, el linu karjamaal mee aukude sees lcutakse ja surnud sigu ja loomi hoolega maha ei maeta. Ka soja- ja külma tobe ütleb teine kirja saatja  sääl liikumas olewat. Mustjalast. Meil oli 28. 29. ja 3V Rai k. p. kaunis kange torm, mis igale poole looduseilu külge kurwadjäljed on jätnud; puid murdnud ja nende lehti armuta  maha peksanud ja lõhki käristanud. Iseäranis õuna ja muud aja wilja puud, mis õitscsimad. on selle tormi läbi palju oma metest kautanud ja nende miljaandi wahcndanud. Rukki võldN pole ilma puutumata jäänud,  maid tori» on palju kõrrekest teiste sekka  mada murdnud, millest midagi enam pole, loota M n õitsmise aeg alles ees on. Lmcti vole, siiamaale kuulduse järele, sille n?idale rormi jäljed, looduse ilu, wilja waljade ja inimeste ,varanduse juures nii maga birmlad, kui seda efite loota oli, cbk w küll ka inimestest ja mere sõidu riistadest üsna puutumata mööda pole läinud, naid ka mistki omale ohwrid matnud.  25 Mai k p. hommiku, enne tonni üakkaruir. läinud Rinase küla H. talu pcremede  poeg, kes paljalt 13 aastat mana olnud. üsna üksi paadiga mere paale tursa kellu õnmrsima. K»i ta Mrazoste oma tööle hakkanud, '.-.-r.l, mis maa poolt suure A«rc õudus. Poisike tõmbanud, ei tcs, tas paha aÄm köie, w« ka ankru shcs, »Sljs, seda ei tea keegi ütelda, kas köis katkenud, wõi himmu maale tulla oli. Ta katsus maa poole sõuda. Tuul oli tugew, wee woog wägew, aga poisikese jõud wäike nende wastu, ega jaksanud wastu tuult maale sõuda. Meelt äraheites  wiökanud ta wiimati aerud, wõi mõlad paati ja lasknud ennast tuulest ja laenetest edasi ajada. Niisugust häda näinud kaldal olejad alles siis, kui surma hirmus olia poisike paadiga juba arwata 7 —8 wersta maalt kaugel ja wahutawad laencd teda ümberpiiranud, ega julgenud keegi enam appi tõttada. Õnnetuseks ei olnud ka randa ühtki niisüdikad ja tugewad  meest juhtunud, kes oleksiwad julgenud waese poisile appi minna, ehk küll kõik kaldal olejad pisaras silmil seda haled lugu päält waatsiwad. (Kaks naest rääkiwad seda lugu, kes ka kalu öngitscmas olnud, ja nemadki muidu poleks maale saanud, kui kaldalt poleks appi tulnud, sest et nad maalt wäga kaugel  ei olnud.) Kiikri, ehk pitka silmaga olla weel poisikese  järele waatadud, sest et silm enam nii kaugele ei ulatanud. Paat olnud ikka weel õiete wee pääl, aga tühi. See on ja jäi täädmata, kas poisike juba wette woos puhkas, wõi oli ta ennast paati pitkali  heitnud, et abi kusagilt näha polnud. Pärast kolme päise tormi, mis nüüd ka waikis, läks isa küll oma lastPangaranna ääri kaudu otsima, et teda, kas elusalt, ehk surnult ometi leida, sest et tuul teda senna poole wiis, aga õnnetuseks ja kurbtuseks, pidi ta wähemad arusaamata, tühjalt tagasi tulema. Pühapüäw. 2 s. k. p. läks isa teda Hiomaa ranna ääri kaudu otsima, ega ole säält misgi sömmumiga tagasi jõudnud. Poeg on kõige paadiga kadunud. Hale on see lugu küll kuulda ja mõtelda,  ega kõlbakski ajalehe lugejatele ilmutada,  aga just seepärast arwan ma seda tarwiliku olema, et kõik lastewanemad sest eesmärki ja õpetust wõtaksiwad, kuida õnnetus  kurbtusega hooletuse kanuul sammub ja et iga wanem, ei mitte nimetud juhtumises  üksi, waid igas asjas hoolega oma laste järele waataks, ega seda wana sõna, mis suurde tähtedega oleks tarwis wanemaatele  kirjutada, mitte ära ei unustaks: Hoja ise, siis hojab Jumvl ka, ja weel ka teine : Õnnetus ja kurwastus luurawad hooletuse  kannul. Narwast. Näitcmüük. Juba minema sügise palus Rarwa Eesti Aleksandri kooli abikomitee Tallinna kubermangu nmlitsuselt luba E. A. kooli heaks naitemüüki pidada ja hakkas ka kohe suure usinusega asju korjama. Rohkeste oli juba asju koos, aga luba tooja kiri puudus ikka meel, Ml hakkas wiimaks lootus kaduma; seda suurem oli aga rõõm kui luba omctegi pilka ootamise järele aprilli kuus siia jõudis.  Nüüd oliwad weel mitme sugused cttewalmistamised  toimetada. Zlmaeg oli ka weel külm, sest seda üli rõõmust pidu taheti looduse templis ära pidada, fee pärast lükati seda edasi mci» kuu sisse, kiimaks tuli ka see 20. meiu kuu Mm, rais nätcmängi pääwaks Määratud oli, kätte. Naiiemüük peeti wörst maad Krahn- holmi wabrikust eemal, ilusaS pae murru mettas, wähikse Soldina mõisa ligidal ära. Ilm oli sell pääwal ütlemata ilus. Kellu 2 päüle lõunat algas toimekonna president H. Ots kõne ja lauluga näitemüüki.  Nahwast oli õige rohkeste pidu platsile kokku kogunud, sest pileti hind oli üsna wähike, ainult 15 kop. Asjade müümine läks üsna rõõmustamast edasi. Pidu ülendasiwad kaks muusika ja kaks laulu koori; kaks puhweti müüsiwad rahwale karastawaid jookisid wälja. Kõik läks nõnda ilusaste ja korralikult, et paremine  enam soowida ei wõi. Mitte üksipäinis Eestlased ei mõtnud sest näitemüügist osa, maid ka teised rahwnd, nagu: Wenelased, Sakslused ja Inglased. Wiimseid on siin Krähnholmi wabrikus õige rohkeste kui töö juhatajad meistrid, nad wõtawad kõigest Eisti rahwa pidudest ja asjadest elamast osa. Pärast näitemüüki oli noorematel meel tants, mis kuuni hommiku kellu neljani kestis. Pääle selle läks iga üks wäsinult, aga röömsa meelega koju. Sisse tulnud raha summa, kulud maha arwatud, on 217 rubla. Näite müügi pääwal kellu 6 ajal, ilmus ka auustud suguwcnd Dr. M. Weske Tartust näite müügi platsil, kus ta rahwa käest palzn manu sõnu üles kirjutas. Järgmisel pääwal sõitis ta 12 wõrsta laewaga Naroowa jõge mööda Peipsi poole, et sääl ühe 99 aastase wana ema käest wanarahwa laulu ja sõnu üles kirjutada. Pääle selle sõitnud auustud keelde uurjn edasi Peeterburgi poole ja tahta säält Ungriamaale Pudapesti linna Ungriakeelt uurima minna. 30. ja 31. lehe k. p. möllas siin ümberkaudu  kange maru tuul ja tegi palju kahju, murdis puid maha ja lautas mitmel majal käitused ära, kuida kuulda, on ta siin jõe suus mere ääres ka palju kahju teinud ja mitmed maitsed lacwad randa ajanud. Rugi oras on siin Narma ümber kaudu wüga waene, mitmed rugi põllud pid imad ümber küntud ja sui miljaga külwatud saama.  Peeterburgist Mõne pääwa eest on Senaatikohus selle küsimise pääle kas Baltimaa kohtud palme, kirjade ümberpanemise  eest üht iseäranis maksu wötta mõiwad, otsust anuud, et nimetud kohtud  tulewikus mingi sugust maksu palme kirjade ümberpancmise eest teistest keeldest Saksa keele ci wöi wõtta. Tänane aastane seitungidel läbi laiale lautud kuulutus pea raha ära kautamisest  on nüüd ametlikult kinnitub. Saaduse  togu miimajes uumris, on üks riigi nõukogust ettepandud saadus kõige kõrgemalt  kinnitub, mille järele pearaha Baltikubermangudes,  kroonu talu pojad maha arwatud, mitte ci pea cnani maksetud saama. Kõige kõrgemalt kinnitatud saadus ütleb edasi, et 1887 aastast Mle terwes riigis, ainult Siberimaa maba arwatud, pea raha maksmine ära Viimaks ütleb nimetud säädus, ct aastaga ka krooni maade pä-il afumate mln poegade  maademaks (obrok) muudetud peab saama. Vrrterbnrant, I!. ?. ?. Vali.-li:.,  7,1 ' . i.