Tallinna Sõber «12. Kaheksas aastakäik. Talliknak, 21. Paastu-k»» Mwal MS. NltSldkt aealtht Eesti rihmalt «aal ja liaaadrs. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimaja»: „,ta« 2 rubla, 40 kop.— pool-aaSta» 1 rubla 40 kap. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS S rübla pool-aa»tas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse waSta: JaMtmas: päriale trüliimajas. Meterõurgis : J. S. Seekandt, o»«nepasag 54. Kartus : Laaümann. Uassweres: Zi. Auhs. Aardes: A. SeidelSerg. Kaplälus: H. Aallverg. —-Lihulas : A voodis. ZSiHandis : H. J. Karow'i raamatupood. Aarwas: W. Aõder. Mõrus: Arana Wlelrose. — Matkas: M. Uudolst. Auurejaares t Hy. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F- Eichhor n. Elab Balriskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport KairiSviM-llvxi».) Register! Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltfi Eestimaa jaoskonna põhjuskiri. Kolaoüüdmise s seadusest Üleüldised politita sõnumid. Omalt maalt; Tallinnast: Kaks Kõigekõrgemat käsku. Pahateud. Jl-nav. BaltiSkist: Uus õpetaja. LaewasSit. Aalwerest: Pahateud. Koeru kihelkonnast: Tänu- kiri. Lnwimaa raudtee. Kuresaarest: Uu» õpetaja. Peterbargist: Keisrikojast ja kõrgest ringkonnast. Ise» äralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: Kandlepois. Wabandu». Kiriku teotused. Wene Kalakaswatamise- ja Kalapüüdmise-Seltsi Eestimaa jäuskonna põhjuskiri. Kinnitatud Riigimõisade-Miuistrt poolest Küünlakuu ». pääwal RSST. Direktor» Kindral-Major «ajew S k t. 8 1. Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltfi otstarbete kosutamiseks saab Tallinnas ükS selle Seltsi jäuskond asutatud, nime all: KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltfi EeStimaa jäuSkond^. 8 2. Oma tegewust Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltfi  põhjuskirja Järel korraldateS, püüab see EeStimaa jäuskond: ' 1) kalade uurimist nende elukorra ja selle poolest, kuida wälised tingimised nende kohta möjuwad; 2) teaduslikkust ja tegewaid õpetust ja juhatust kalade ja kalakaSwatamise üle Eestimaal wälja laütada; 3) kalapüüdmise seadusteks ja korraldamiseks teaduslikkust põhjuseid koguda ja korraldada;  4) abinõust otsida kõlarikkuse rohkendamiseks Eestimaa  wetes; 5) korraliste kalatiikide asutamist ja kunstlikku kalakaswatamist wälja lautada; 6) kasulikkumafi kalasugufi elama harjutada. §3. Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltfi EeStimaa jäuSkonna tegewuS seisab selle jäuSkonna enese käe peal. 8 4. Sellel jäuSkonnal on õigus, ettekirjutatud korda tähele panneS, awalikkust ettelugemist ja näitust pidada, korjandust ja kalakaSwatamise paikast asutada, niisamati ka aeglifi ja teist kirjast wälja anda, milleS koosolekute protokollid ja iseäralised nõuupidamifed kalakaSwatamise ja kalapüüdmise küsimiste üle aset leida wõiwad. 85. Sellel jäuskonnal on oma pitsar pealkirjaga: , Wene KalakaSwatamise > ja Kalapüüdmise - Seltsi Eestimaa  jäuSkondV 8 6. Selle jäuSkonna asu-paik on Tallinnas. 8 7. Selle jäuSkonna kogu, eestseisuse-liigete walimisekorda  ja eeskirjad jäuSkonna tegewuseks on needsamad, kuida need Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltfi põhjuSkirjas on määratud. 88. Selle jäuSkonna täielised liiked, kui ka auuliiked ja kirjasaatjad liiked maksawad ühes kui Seltst liited ja neil on needsamad õigused, kui nemad St. PeterburgiS on; selsamal wtifil on ka Seltst liigetel oma olemise aeal Tallinnas jäuSkonna liigete õigused. 8 9. JäuSkonna täielised liiked maksawad iga aaSta Näärikuul 5 rubla jäuskonna kaSsaõse. Need, keS korraga mitte wähem kui 50 rubla makSnnd on, saawad jäädawalt aasta-raha maksmisest wabastatud. Niisamati saawad ka jäuSkonna auuliiked ja kirjasaatjad liiked sunnitud maksudest  wabaStatud. 8 ii). JäuSkonna eestseisuse liiked on Präfident, Abiprästdent,  kirjatoimetaja, kassahoidja ja kaks liiget. 8 11. JäuSkonna koosolekud saawad, niisamati kui Tallinnas, nenda ka, jäuSkonna liigete peakoosoleku heakSarwamist  mööda za Kubernöri lubaga, selle kubermangu teiSteS paikades peetud. 8 12. JäuSkonna tegewuse ja raha üle saab aaStaS ükS aruanne tehtud, mida Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise-Seltsile  teada antakse, üleSwötmiseks Seltst üleüldise  aruande fiSse ja ettepanemiseks Riigimõisade-Mtnisteriumiõ.  8 13. Kui Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise- SeltS piaks lahkuma, fiiS wõib EeStimaa jäuSkond, liigete peakoosoleku nõuuwõtmist mööda, ennast üheks Seltsiks oma käe peal ümber muuta, kus JuureS ettekirjutatud korda mööda selle Seltst põhjuskirja plaan kinnitamiseks piab Riigiwalitsuse ette pandud saama. 8 14. Nöuuwõtmiseks põhjuskirja muutmise ja täieldamise  üle, kui ka jäuskonna ümbermuutmisekS ühekS SeltfikS oma käe peal, läheb kõige wähemast "/, kõige koosolijate  häälcdest ja mitte wähem kui poolte jäuskonna liigete  koosolemist tarwis. 8 15. JäuSkonna lahkumiseks on */, koosolejate hääledest  ja mitte wähem kui kõige liigete koosolemist tarwiS. 8 16. On jäuskonna lahkumine nöuuks wõekud, stiS saab see otsuS jäuskonna «valitsuse poolest Rngimöisade- Ministeriumile Wene KalakaSwatamise- ja Kalapüüdmise- Seltfi läbi teada antud, niisamati ka EeStimaa Kubernörile. Riigimõisade-Mmisttrmmi Direktori ja jäuSkonna  ülema allkirjad. Liiwimaal ja Eestimaal makswad seadused kalapüüdmise  kohta. Liiwimaa, Lestimaa ja Kumamas Lraseadus Vallimaa kubermangude Provinzial seaduse 111. jagu, . kokkupandud Herra ja Keisri Aleksander 11. käsn peale St. Peterb urgie 1864. 4. Üleüldised seadmised. 8 1011. Meri, Peipst järw ja kuus nendanimetatud priijärwe Kuuramaal, ei ole kellegi eraomandus, ja wõiwad  sellepärast kus Mitte iseäralist wäljawõtteid määratud  ei ole (8 1032) igaühest tahtmist mööda tarwitatud  saada. § 1012. Kõik weed ühe kruntperemehe piirete sees, olgu need jookSwad wõi seiswad, ou kruntperemehe omad ja wõiwad aiuult tema tahtmist mööda tarwitatud saada. 8 1013. Need jookSwad kui ka seiSwad weed, mis mitme peremehe kruntidest läbi lähemad ehk wasta nende piiret ulatawad, on nende kruntperemeeste omandus kokku, kelle piired waStaStikku kgiwad, nenda et igaüks seda jagu tarwitada wõib, miS tema maast läbi käib ehk tema piire waSta ulatab. 8 1014. Jõgede keSkiS on wahet teha awalikkude laewasõidu  jõgede ja weikemate jõgede ja ojade wahel. Eestimaal  on ainult Narowa awalik jõgi, Liiwimaal Düüna, Treider Aa, Ema-jögi ja Pärnu-jögi. Kuuramaal saawad peale Duuna meel Windawi, Abawi, Misse, Aa ja Autzi jõed awaltkkuoe jõgede sekka luetud. 8 1015. Kõik wähemad wee tarwitamised ühes awalikkuS  jõeS, nii kaugelt kui seda ilma rahwa kahjuta ja ilma kruntperemehe õiguSte tülitamata teha wõib, nagu wee-wötmine, pesemine, ujumine, ujutamine, looma-jootmine, kalapüüdmine õngedega, sõitmine oma enese paatis, on igaühele lubatud. L. Jõgede t armita mine laewasõiduks ja parw elamiseks. 8 1018. Kruntperemehed laewafsidu-jõgede kallastel ei tohi omale mingisugust ehitust ega asutust lubada, mis läbi laewasõidud kuidagi wöikfiwad takistatud saada 8 1019. KalatSkked tohiwad jsokZwateZ weteS ainult nenda tehtud ja tarwitatud s-cda, et sel', läbi mallalme läbisõltmine tahmale, ega « "adele kinni pandud ei saa. 8 1020. Selleks otstarbeks (8 1019) kestet jõge lahti jäätaw ruum Aa-käik eht Auninga-soon piab Liiwimaal,  seal kuõ mõlemad kaldad ühe peremehe omad on, suuremates jõgedes kaksteistkümmend, weikemates jõgedes kuus Rootsi küünart lai olema. 8 1021. On iga kallas ühe teise peremehe oma, fiiS ei tohi Liiwimaal ja Eestimaal igaüks oma tõket mitte eemale teha, kui oma osa poolenn 8 1022. Nende jõgede suudes mis Peipst järwe jooksewad  ja selle järwe toppide suudes ei tohi tõkkeid tehtud ega ka peenstlmifeid wõrkufi ette pandud saada, mis kaladele  läbikäimist täitsa keüawad; nende paikade peal piab kõige wähemast kolmaS jägu sellest ruumist, mida kala kudule minemiseks tarwitab, wõrkudest ja tõkkedest tühjaks jaama. Tähendus. Teadmised s 102 l sees, mis järel pool kõigest jõe laiusest wõrkudest ja tõkkedest piab tühjaks jääma, maksab Eestimaal ka nende jõgede kohta, mis Peipst järwe jookjewad. 8 1023. räägib Kuninga-soouest Kuuramaal. 8 1024. Kuninga-soon ei tohi wörkudega ega salatrellidega  wee all, ega ühel teisel wiifil kinni pandud ega Võrgutatud saada. 8 1025. Tõuseb jõgi ühe kruntperemehe enese piires, fiiS on sellel õigus, oma piiretes üle kõige jõe tõkkeid teha ja wett ülepea tammitada, kuida tema tahab. Tähendus. Jõed mis Peipst järwe jooksewad, on ka siin wälja arwatud (w. H 1022). 8 1026. Düüna kallastel ei tohi kruntperemehed mitte enne lõkkeid teha, kui kuuni, alanema wee pärast, parwed ja struustd mitte enam alla ei tule, ja ülepea mitte muidu, kui enne teadaandmist Maapolitseile, kes selleks aega ja paika määrab. LäbisöitmisekS piab kõige wähemast ükS ruum kaksküm iendneli jalga laiuti, lahti jääma. Düüna saarede kallastel ei tohi ülepeu tõkkeid tehtud saada, waid ainult wtiSkümmend sülda alaspidi lõhkumata jõe kallastel. Tõkked et tohi mitte kiividega, palkidega ega waiadega, waid ainult peenemate teiwaStega, kinni löödud saada, mis sügisel peawad wälja wsetud saama. 0. Kalapüüdmine. 8 10Z1. Kruntperemees tohib omatS weteS igale teisele  kalapüüdmist ära keelata. 8 1032. Möisades mis mere randaS, wõib möisaperemees  meres kalu püüda ja wõrkufi wälja panna, nii kaugel  kui tema kallas ulatab. Liiwimaal ja Eestimaal on temal kolm wersta meresse ainus õigus kalapüüdmisekS; sellest eemal wõib igaüks wallaliselt ja keelmata kalu püüda. Seesama maksab ka nendest mõisadest, miS Peipst järwe randaS ou, kalapüüdmise kohta selles järweS. § 1033. räägib Kuuramaa priijärwedest. 8 1034. Wetes mis mitme peremehe omad on, tohib Liiwimaal iga osanik kalapüüdmist niipalju toimetada, kui tema seda, ilma wõera abita, oma enese perega teha suudab.  ÜheS weeS mis kahe mõisa piir on, püüab iga mõisaperemees  kalu omal poolel. 8 1035. mõjub Kuuramaa kohta. 8 )036. Ilmalikkudes jõgedes on igal kruntperemehel kelle piir kaldani ulatab, kalapüüdmise sigus omal piirel, kesk jõest saadik. 8 1037. Kellel kalapüüdmise õiguS on, see wõib maale tulemiseks, wõrkude kuiwatamisekS j. n. e., köieteed tarwitada.  8 1038. Kalapüüdmise õigus ei ole ühegi aea peale määratud, wõib fiis öiguSlasest ka kudu-aeal tarwitatud saada. Tähendus. Sellest seadmisest wälja on arwatud w. alamal A W 42. J IV39> Järwküla ehk Memeeste järmeS Tallinna juures,  ei tohi mitte veenstlmiste wörkudega püütud saada. § 1040. Peipst randas on suuremate kalade poegade (mida seal xoxauull, AaasvLa, eo6oÄbuu, a-- LMiea nimetatakse) püüdmine igal aasta-aeal keelatud. Tähendus. See keeldus ei mõju mitte tintide (eutziics) püüdmise  peale, peale selle aea mis H 1Y42 sees määratud on. 8 104). Kalapüüdmise juures Peipse järwes ei tohi mitte seesugused wõrgud ja sõelad (norus) tarwitatud saada, miS mitte sõlmitud ei ole, waid riide wiist kujutud, mis