Saarlane UW Nleildi»tt « ajaleht «aa- ja liuna r»h««le. ZM w 24. <Ä'imisPiu'w 16. Innil 1886 li!, aastakäik. makmb: Zaamnaal aaZtas . . . . l rb. LO kp, PoScha saadetud aaStas. S „ - .. »»oles aastas. . . . R ~ SS „ Tuleb igal esmsspäewal wälja. „Saar!ase" toimetu» ju mäljaandmine s:.':refaareS, kaubauuiitj. Rr. 10. Kirjad raimad: Jaam kihi. mcchab S top. Meie rahwa isewalitsusest I. Üsna raske südamega peame täna oma juttu algama; sest meie soaw oleks ikka omast rahwnst sa tema isewalitsusest kiitusega  kõneleda, aga täna ei leita seda meie igast reakesest mitte ja se on kahju. SiiSgi ci läheks see mitte korda, kui oma auu ülendamiseks halbdust ära warjame. Meie oleme seda juba ennegi tähendanud, et haiged  haawad siis kõige parem paranewad, kui neid lahti lõigatakse, ja kibedat rohtu sisse mölatakse. Ka tänagi tahame mõnda muhku meie rahwa isemalitsuse elu küljes, teistele õpetuseks ja noomimiseks, lahti lõigata  ja tublisti „toherdada" : palume rannatust ja parandust ka sellele, kellesse see kõige rohkem ja nimelt puutub. „Kahsu teeb targaks, aga mitte rikkaks" ütleb wanasöna: aga õnnetu on siis meie rahmas, kui ta, nõnda ütelda : „maailma  koolist" ja kahjust hakkab tarkust otsima  ja ootama, ega mitte ise oigel ajal mõistuse ega. seaduse juhil ome aSju ei toimeta. Aga weel õnnetumaks peab seda arwama, kes kahju läbi ka targaks ei saa, maid ikka oma ivana Harjunud rada edasi astub, tähele panemata sellest, kuhu õnnetuse  orgu see teda wiib. üks niisugune õnnetu, kes ka kahjust ci taha tarkust õppida,  on: Saare maa l, Ja an i. ki hclkon na s , Vt aa s i w a Id. Ninrcratud  ivald on suur, ivist kõige suurem wald Saaremaal: Lal on 1- 8 talu; poolmiiet  sada maksualust mehe hinge, ja kolm magatsini aita. Armetu wõib, et sääl walla-ametmkudel ka toimetamist on, kui sääl hea kordus ja selgus peaks walitsema, aga paraku! kordust, ja ametlikudes asjades  selgust seda ei ole Ml mõnikord mitte, ja seep see ou, millest meie kõneleda  tahame. Kuni 1868. aastani oi mullas asjatalitus üsna magame. nnctmkud,  nimelt talitaja ja oliwad mõistlikud mehed, kes wallas wüljaspidi kordust möistsnvad alal hoida, aga üks wiga oli ometcgi: Walla maksud paisusiwad  aast aastalt ikka suuremaks, mi et wald nende all ägas. Uksgi ei teadnud otsust anda, mille läbi, ehk mis põhsi.stl hinge maksud kallimaks laksuvad ; selllz t" pidasiwad mõned mehed nõu: u! palmekirja Riiga saata, mille läbi ollus, nõuda ja paluda : millest see tuleb et hingemaksud  nii jõudsasti kasmawad. Selles palmekirja toimetuse tuhinas tuli awalikuks,  et -vallal ka üks Oklad-Pogen 'J on; Mlcgi saada wälja, kui suur on walla maksualuste bingedll arm, üks km teine asi oli wallale siia ajani tükkis tundmata. Mõned ärksama maimuga mehed wõtsiwad -valla asjade rewidcerimist ette, mille läbi siis ka awalikuks saadi, et maksetawa poole aastase pearaha maksualuse mehele oli juure arwatud, mis 105 rupla walla pääle maha tegi. Läbi katsudes leiti meel et palju mehi mitte walla maksualuste  meeste kirjas- ci olnud, maid kes üksnes walla-ametnikude kasuks maksiwad. Pääle sarnaste erasissetulekute leiti siis 126 wakka '.vilja ja pääle 300 rupla raha puudu olemat. See on ka natuke asja, aga siisgi ei öeldud talitajale ja kirjutajale,  kelle süüks see kõik lauges, mõjumast kohast mitte karedat sõnagi ja ei mõistetud nende pääle midagi kahjutasumist; nimetatud  puudus kirjutadi nööri-(protokolli) raamatusse jäi walla kahjuks! Pääle selle saiwad uus kirjutaja ja > 111 l ja ametisse, kellede juhil walla asjade m tus seest- ja mäljas pidises elus korrc>!'t:lt  edasi lkks. Päälegi oli sel ajal unel mõned raskused walla ametmkudel . kannatada, sest lehmade aastade läbi ->!» ori wallale 11 tuhat rupla mõlgu  korjanud, see Larwitas hoolt ja osawust enncgu sellega a»" nisrale stn. Nagu meie sellest mi>w! kl. t.l t.r m.sime ja seletasime, on Sl arunlml s ure...asi osast walla kirjutajad walla asjade toimetuses tähtsamad abi ja nZuu mehed, nii läks ka Maasi walla asjade toimetus selle uue kirjutaja juhil tasasel ja waikscl wiisil kümme aastat kiiduwäärilisel joones nagu *) i , nii -ine'ni>) on üks lcht, mis iga aasi kohtust igale wallawalitMl- visioni hinge arw ja maksude Jututuba. (Zärg.) Schlettcndors ssstis oma waStuse metsa ülema Haldervi Mi. Nii sügawaSti kui ta ka muljutud ok; stiSgi äratas see laimdusi  täis jõle kri, inis mitte ci häbenenud krahwi püba «Msusse kõik sugu, halbdnst missata, teda mägeivasti kätte maksmisele. Wana Haldern ci ole midagi senna masin rääkinud. sest :a tundis krahmi kui üdi ,vaikis: järelmõtlcwa: meest, kes midagi ettemõtlemata  nibinustga ci tee: iseäranis wcel nü'AgnN mu:r asja, kui saa! üks teine ree icada oleks ja pääleai mee! stU raskal leina ajal. valveni oli kindel, et see xiv: nii olema, ilma et ta seda xöija oleks innnud. illi Kiclski rabuline, siis ci olnud iruõm mitie mäõem, kui küli kisua teisel miwl. sch!enendorsi radu oli üõe uina. õiglaie iüdamc rabu, ielge ja maikne tema mõõda läuuw elu kohta, ses teaduses, et ta igat xM ja jga inimese koõ.ta koigc Mt.mav nõudnud ja püüdnud oli. Dnnc ja rõõmu oli ka ka robkestc Mk ilmast leidnud: aga saal juures ise ka paljude süvamid rõõmustanud. Haua paale nMles  rn kui ühe soowiiud radu päälc: aga w ost ka rodul, kui see Kislski osaks pc- aks juhtuma, mida ta küll enesel- ' on.:- Aga elada ü h e sinise taeroa all, ta Kielskiga mitte, nii lai kui . ka on. Ta tegi terme päüwa m. . a oma paberi:-- kallal, kirjutas kn; m: oma zviimas? tablmist kirja, aga n.. .... malt ja kmwau, nagu läheks ta »: e .. a - kese reisi paale; ainult pärast l ta oma laste juurde. Nende oi' . tanud ta mitte; ühe Aleksandri . "a te püüle, mis ta Paula äraolemise ezal M-ns. ivasias ta ainult: „Home aa mu poeg, nüüd jäeta mind rahule!T' raa Ns Mariest, uga täis rahulist lei emast. Traaa.e :a "rimmöllmuine km . lisre iststmde särast stka enam ..r. Ta ".".uste T mm i"'st- leu ma. a - m aea. emist. mraud.mste . a.eaim a m: .: Tea.la a.a.a in: ema, ...... m. a sest nii re'st'?z liim st. Aga m rstmrm"- eas .raaast '' ..st " .... - i': mm m : . : t.. r!i j., st. selievämst '.nitu mrm T::m-- lat vale und. Testist. Ai mm tema driga: A jä: letist.n. Z mmedml a. "mmma..: knd Pamia raUst-.A Temust mmm ' -e t.m roe asi imelik e:.., aa imen me .. ma ne salaja nõupldumst.e aa.stm. . . m e ma.rea.k, Astme aeg a.a i kodin mõistjaga jatennst.rmaa:. a.em a-m: .. koraal? scadmme lukkus reie aega. .maaema mõõnas olemine üllndas meer Aleksandri kartust. Õhtu tuli kätte ja Irad» st!o warakult maaama. Teisel homikul laskis ta kell 8 st m And t kutsuda. Homiku i o' ."temalt puudutud, seisis laua pääl ; .a'm oli esi juba riides. Mõned k"A' p.'s-"i Tisiroad parandal a .. zu 'uus olr rnk mbka, mis mitte . . . ' " . . ~stm>, .'d ' 'm st eit, „ma lasksin ' ' ' r m oma tahtmust i. sae . rn,A a.m " ja mõisat  sinu kätte anda tahan. Mu kõige kallimat  wara, oma last, olen ma juba enne sulle annud. „KalliS isa! mis on sull ees?" küsis .liekjar.d.r kebtanud. Te. en midagi,mu noeg. .nillclc sa a-'::a im. mi ei.amst. e st aas mees je m.i.... m.im lm.ma mi mm. Trr:mm..i:  ... mm. .md a' m : :.:m mim.i  m - st e ..mst st . e ... astmm -' . m. :.. m m. - .... mm ma. m. r. - :m.. a m. .e mst.m. i m.- mm. rm ... mmm. 'pr. mm.. stimm m.s sinu mmm.- .e. ..Au.- e. me ke. ust... mmm: oma l" .tst st ee. mm mmm. sti. mg.memm ja Tstm i'e em.a aa. e.'. ma maa aamaa. mta mmm! amm m.east s mmdee. .d le odast: mst.. mstrne ..m.e staaa.aa ristist.