.Emmiste" ei ole .Tallinnamaa" talukohtade heinamaad  mitte .soodes" ja .rabadeS" ei ole neid kusagil. .Nabas" kaSwab üksi sammlaid ja kanarpikku, kaarlaid, sinikad ja jõhwikaid. Neid ei ole weel keegi niitmas käinud.  Mõned külamehed räägiwad küll ka sedawiisi. kui Jumala maad sõimata ja maamõetjat pahandada tahawad, aga üks aealeht, kes igas asjas juhataja olla tahab, ei peaks ometigi seesuguseid sõnu tarwitama! Waatame nüüd nende .takistuste" peale, mis ,Tallinnamaal"  talukohtade parandamisel ees seista. Kõige pealt nimetab Mälgus": .Teaduse puudust." Meie teades on . Tallinnamaal"  õige osawaid taluperemehi, mitmes tükkis osawamaid  ja nimelt ettevaatlikumaid kui kuulsal .Sakalamaa!", kuS wäga palju rööwperemehi oli, kes oma rikkaid põllumaid  üleliialise linakaswatamisega wälja kurnafiwad, nenda et need nüüd enam pea sedagi ei kaswata, mis meie .üleüldse waewasel" põllul kaSwab. Liiwimaa rahwas on üleüldse mitmes tükkis Tallinnamaa rahwa wasta enam upsakas, kui seda tarwis läheb ja kui Liiwimaa rahwal selleks asja on. MitmeS jtükkis on .Tallinnamaa" asjad kaugele ette jõudnud, nagu näituseks awaliku maksude  ja koormate korraldamises ja teisteS. Seda ei salga ka Liiwimaa ringkonnad isegi. Rahwa koolide  käest pärida, et need .mõistlikule põlluharimisele" juhatama peawad, see on ülekohus. Need ei wõt kusagil  muud leha ega tee kusagil muud kui annawad aga õpetust teaduse põhjuS asjades, usu ja elukombe õpetuses.  Oma ametit, nenda ka Põllutööd, peab igaüks iseäralises  ametikoolis ehk tegewas elus õppima. .Kõrge rent" olla teine takistus tallukohtade parandamises. Meil et ole sel korral himu ega aega kõrgest, parajast ega madalast rendist kirjutada. Nii palju tahame aga tähendada: Kus rendid ülearu kõrged on, seal on need seda niisamati ehk weel rohkem s. o. mõisnikkude kahjuks, kui rentijate kahjuks. Wäljakurnatud rentijad kurnawad maad wälja, lasewad hooned ära laguneda ja kohad üleüldse raisku minna, ja jääwad siis wiimaSte aastate rendi wölga mis juba iseenesest rohkem wälja teeb, kui see natuke, mis ehk esimestel aastatel üleliiga maksetud sai. Kui siis üks mõisnik oma rentijate käest rohkem renti nõuab, kui kor,  raliue rentija lahkest maksa wõib, fiis leikab tema walusaft  oma enese liha sisse. Seda teadwad korralised mõisnikud  wäga heaste ja juba see kaitseb rentijaid üleliiaste rentide eest. . Kui .WalguS" kirjutada wõib, et Kummis mais tnhatkordse seemne anda ja kui .Wirulane" et uue päranduse-seaduse järel Järwamaal iga päranduseks  saadud dessätini pealt kroonule 55 rubla maksa olla, siiS näitawad nemad, et nemad maa ja põllu asjades  täitsa wöerad on. Aga nemad sigitawad sellega nukrat meelt, teewad rentijaid oma kohtade peal kahtlaseks ja peletawad sedawiisi rentijaid oma rentkohtade parandamisest ära. Kasu et tee siis seesugused põhjustamata kärad talukohtadele  ega nende rentijatele mitte, aga õige palju kahju wõiwad need teha, on juba teinud ja saawad ka edaspidi  tegema. . ..Lühikene rendikontraktr aeg za rentnikkude  kõtkuw olek" olla kolmas takistus talukohtade parandamises. Meie soowiksime ka pitkemaid rendi-aegu ja selle lehe toimetaja, keS rentimise asjus kaua aega tegew olnud ja kelle abiga ja kaasnõuuga rohkem kui 4000 Eestimaa talukohta wälja renditud saiwad, on rentijatele sagedast pitkemat rendi-aega pakkunud, aga mis teha rentijad ei wötnud pakkumist wasta. Seesugused .head mehed," keS ilma wähema teaduseta .kõrgest rendist", kroonu taksist" ja kes teab mis ootustest ja lootustest rääkida oskasiwad, seesugused .head mehed" ja .söprad" luuristwad ja waritsestwad kõrtsides, peletasiwad ja meelitasiwad,  jõiwad rentijate kulu peale ja tegiwad neid kahtlaseks  ja araks. Suure waewaga on rentijaid sagedast nii kaugele saadud, et nemad kuueaastased kontraktid wasta wölfiwad, enamist ikka selle kaubaga, et rentijal õigus on, ka enne seda ennast omast kohast lahti lüia. Pärast on mitmed ja mitmed oma .rumalust" kahjetsenud, aga see oli sagedast hiljaks jäänud Juba oliwad Sakalamaa .suguwennad"  peale pakkumas käinud, juba walitsesiwad mõnes mõisas ka teised jooned ja teised wõimud. Esialgus, kui raharenti seadma ja kontraktisi tegema hakati, oli asi weel hullem. .Head mehed" ja .sõprad" oliwad rahwale ette rääkinud.! et keS koutrakli wasta wötaks, see saaks jätte .päriseks". Terwed wallad oliwad seda uskunud ja ei usaldanud kardetawa paberilehe külge näppu pista, nagu kardaksiwad ennast põletama. Kontraktid saiwad küll kirjutatud,  jäiwad aga mõisa. Nüüd on afi selle poolest paranenud,  uüüd wöetakse kontraktid igal poolel keetmata wasta  uüüd lepiwad rentijad mõnes kohas ka juba pitkema rendi-aeaga ja on ka pitkema kui kuue aaSta peale kaupa teinud. Igal poolel ei ole see aga ka nüüdki weel nenda ja see tuteb kõige rohkem sellest, et .head mehed", sõprad" nüüd rahwale .kroonu taksi" järel .määratud" hindadest, sunnitud müümistest ja teistest segastest ootustest  ja lootustest ette räägiwad, mida iialgi oodata ei ole, mida ka soowida ei ole, sest et seesugused wägiwaldsed  seadused rohkem rentijate kui wäljarentijate liha sisse leikastwad ja terweid kogukondast hulkuma saadakstwad,  kuida meie juba sagedast asjalikult seletanud oleme. Kui fiiS .rentnikkude olek kõikuw" on, siis teemad seda suuremalt jäult .hea meestes .sõprade" tühja ootuste ja lootuste äratamifed .kõikuwaks". Et kindlamad taluperemehed,  iseäranis .wanameeliste" mõisnikkude waldades ka ilma kontraktideta ja nüüd kuueaastase kontraktidega põlweft põlweni oma kohtade peal paigal on, seda teadwad kõik, kes Eestimaa maast ja talukohtasi tüünemad. Aga nüüd annab ka meie praegune taluseadus rentijatele kindlust oma renttohtade peal Lühemad kontrakti-aead ei wõi kedagi tema rentkoha parandamises  takistada, kes meie taluseadust tunneb ja selle seaduse abi korralisel teel tarwitab. Määratud rendi-aea jooksul ei wõi keegi rentijat tema rentkohast nihutada, kui üksi aga kohtu otsuse peale koha rikkumise, kaks kord maksmata jäänud wslgade ja pahategude  pärast. Renti-aea lõpul ja uue renti-aea hakatusel on tänisel rentijal ikka esimene õigus oma rentkoha peale, see on: tema wõib seda kohta seatud aea kaikus selle kaubaga  omale tagasi pärida ja edasi pidada, mis ehk juba ühe teisega tehtud sai. Jätab tema aga oma koha rendi lisamise pärast maha, siis peab tema seaduslikku kahju tasumist saama ja sedasama peab tema ka saama, kui tema rentkoht ära müüakse ja tema ise seda osta ega teisega kaubeldud tmgimistega seatud aeal omale tagasi pärida ei taha. Ja temale peawad ka kõik temast tehtud rentkoha parandamised tasutud saama, kui tema neid parandusi wäljarentija teades ja lubaga teinud on. Wiimast seadust on ka tarwis, sest muidu wõiks mõni halplane oma rentkoha  peal kes teab mis teha, seda .parandamiseks" nimetada  ja pärast selle eest rohkem .tasumist" pärida, kui koht kõige selle .parandamisega" kokku wäärt on. Meie arwame, et need seadused iga rentijat oma rentkoha  parandamiseks kindlaks ja julgeks teha wõiwad. Peale selle tasumad aga mõistlikud parandamised ka lühema rendi-aea käikus omad kulud ja waemad rohkeste ära. Midagi muud kulub aga talukohtade parandamiseks wäga kibedast ja ilma selleta ei hakka keegi oma rentkohta parandama. See midagi on: kõikumata usaldus rentijate ja wäljare n t i j a t e wahel. Seda wastust ja seletust armasime meie juhtkirja peale tarwis olema. Kui see mõne südamele  nii mahe ja nii osawötlik olema ei näita, kui kiri, siis on see selle asemel asjalik ja on tegewa elu tarwituste peale põhjustatud. Mitte see et ole oige nõuuandja ja juhataja, kes rahwast midagi oma elukorda parandamiseks ja lahkendamifeks tegema juhatab, kui enne uued seadused tehtud saaksiwad, waid see, kes näitab  kuida maksma seaduste all ja abil elukorda parandada, lahkemaks ja rõõmsamaks teha wöib KaS uued seadused tulewad ehk mitte, see on teadmata. Seadus on kindla elukorra põhjuskiwi. Sellepärast ei tohi seadust mitte alati kõigutada ja wintsutada, muidu langeb seaduse peale ehitatud  elukoda ümber. Eestimaa uus Ritterkouna peamees Graf Tie. sen hau sen on Küünlakuu 17. paamal Keisri Majestäti  jutule wöetud, selsamal paamal ka Kammerherra Baron Stael von Holstein, Uula mõisaherra Litwimaalt. Malttsuse Teadaandja" kuulutuse järel kannawad uueste korraldatud riigi dessätini - m a k su d üle kõige Wene riigi millioni rubla fisse. Sellest maksab  Eestimaa 17.583 rubla, Liiwimaa 167,575 rubla, Kuuramaa 170.054 rubla; kõik Baltimaa kubermangud ühtekokku 335.212 rubla. Kui wäga mitmesuguse hinna alla maa nende maksude kohta arwatud on, seda wöib sellest näha, et Kuuramaal iga ruutwersta peale umbes 7 rubla langeb, Peterburgi, Pihkwa, Nowgorodi ja Witebski kubermangudes 65 kopikat, Arhhangle kubermangu?  kopikat. Tallinna Linnabank. mis uue üleüldise takistama Banki-seaduse pärast Jõulukuu wiimasel pääwal oma tegewust  lõpetas, on möödaläinud aastal 13,366 rubla selget kasu fisse toonud. . Tallinna Saksa lauluseltsid korzawad raha ühe laulupidu tarwis. Selleks on Küünlakuu 19. pääwal näitemüük peetud, kus umbeõ 2600 rubla kokku tulnud on. Kui suured kulud oliwad, seda et ole tanine meel kuulutatud  Küünlakuu 17. pääwal on kaupmees Malmi kuuri, 2. alewijäus W 76, põlema pista zkatsutud. MajarahwaS nägiwad aga aegsast suitsu ja kuStutasiwad tule tõuõteS ära. Tühja kuuri katuse alla oli õlgi topitud ja põlema pistetud. WõeraNemajas .Hotel de RuSsie" on Küünlakuu 17. pääwa õhtal kole riid ja kiskumine olnud. Tüli hakkas üliõppija Oskar H. ja kellner Karle wahel, kes üksi erakammreS oli ivad. Pärast tulnud Mõppija Arthur J. senna ja tahtnud neid lahutada, aga ka majaperemees ja kaupmehed M. ja D. olnud kära peale senna ruttanud, ja mässinud ennast omal wiisil wahele, aga tuntud kangelane  A. J. sirutanud neid põrandale. Politsei läbi on kära waigiStatud, protokoll üles wõetud ja asi kohtu alla antud. —. Paha küll. et ka kõrgemast õpetatud noored wõimud oma tüliaSju mõnikord muu nõuuga seletada ei oska, kui rusikaga! Hapsalust. Saksakeeli .Tallinna Zeitungile" kirjutakse,  et Hapsalus ja ümberkaudu wiimasel aeal ülimatmustatud  erausulased, nimelt nendanimetatud .Hüppajad", üks erakond Uuest - ristijatest ülekäte minema kippuwad. Neile on üks uus .Misstonar" tulnud ja see on oma jüngreid Ungrumõtsa jões .ristinud", f. o. palja särgiga zea alla toppinud, ehk küll iv graadi külma oli. .MiSsionaril"  enesel olnud nahast ja grimmist riided ümber, aga .wennad" ja .õed" pidanud pool alasti jea alla pugema, siis märjalt omad riided lume peal selga panema ja meel pimedal ööl lausa taewa all tema .jutlust" kuulama.  Just rahul ci olla .Misfionär" oma uue jüngritega  mitte, sest nende ootused ja lootused olla suuremad, kui ka tema täita tõukada usaldab. Üks nendest istuda juba mitu pääwa katusel, et wiimse pääwa pasunat ennemini  kuuleks, mis nüüd pea kõlama hakata. Teised minna pimedal ööl kaugele külmetanud mere peale .palwet pidama",  ja keS teab kuhu meel. Kust see tuleb, et meie muidu ikka nii mõistlik rahwas ennast nii kaugele mõistlikult  teelt eksitada laseb? .Hariduse puudusest!" waSkatakse  ühelt poolelt ja teiselt poolelt. Wöib olla, et sellest ka osalt kahiU tuleb. Aga .haridust" puudus enne weel palju rohkem ja nii pööraseid nähtusi ei ilmunud mitte ja kui neid ilmus, siis lämmatati neid kergest. Meie arwates tuleb see küll rohkemalt osalt sellest, et kergemeelsus,  ülemeelme ja toores poolharidus, umbtea - d u s ja umbusk ennast suure käraga rahwa juhatajaks topiwad ja rahwa usaldust oma korraliste, kutsutud ja seatud õpetajate wasta häwitawad. Kõige rahwale nii palju teaduslikku haridust toimetada, et igaüks ennast niisama kaugel ebausust kui umbusust hoida oskaks, see on täitsa wõimata; selleks on rohkem aega ja jõudu tarwis, kui rahwal oma noore sugule anda on. Selle asemel peab aga rahwal kõikumata usaldus oma kutsutud ja seatud waimuliku juhatuse wasta olema. Saab see usaldus häwitaiud, saab esiwairemate waga usk rahwa südames Kõigutatud, siis ajab kahtlaseks tehtud südame igatsus rahwsst kõiksuguste petiste ja märupeade wõrku, kes südametele uut rahu tõutawad, olgu nende õpetuS nii pöörane, kui tahes. Rahwa haridus ei tule iialgi ega kusagil üksi koolist, waid ikka ja igal poolel suuremalt osalt kirikust. Wiljandift. Wiimasel Viljandi laadal, 15., 16. ja 17. pääwal, on hobusewargad jälle õige kurjal kombel tööl olnud. Esimesel laadapääwal saadi üks hobuscwaraS teu peal katte ja maarahwaS ja liunarahwas peksis teda uii kaua kätega ja jalgadega, kuuni pool alaSti lume peal maha jäi ja mõne tunni pärast hospidalis ära suri. See oli Jüri Paho Põltsamaalt. Teisel pääwal pekseti jälle üht hobusewarast uii kangest, et tema hospidalis raskest haige on. Linna ja maa Politsei on ühel jõul wargaid kõrtsides otsimas käinud ja ou linna piire peal kolm warast teu peal, maa piires umbes 20 hulgust kinni wõtnud. Peale selle on weel kolm hobusewarast kätte sattunud ja suure waewaga  tapmise eest peaStetnd. Saaremaalt. Noor .Saarlane" koStab juba õige ofawalt  oma kitsama kodumaa ja oma ligema naabrirahwa eest. Meie .rahwuslikud lehed" on sagedast Saaremaa umbteaduse üle walju kohut mõistnud. Nüüd arwab .Saarlane" need hobusewargused, loomawargused, teised wargused, tuiepanemised ja muud kurjad teud natuke kokku mida uimelt Tartu ümberkaudu lõppmata kuulutakse ja jätab siiõ lugeja enese arutada, kui kaugel toredad Tartlased omas waimuhartduseS Saarlaste ees on. Tartust. Ühe kena pidu üle kirjutab .UuS Tartu Zeituug". Küünlakuu 18. pääwa! oli Vastseliina ja Raadimöisa majoratherra, Landraty G. von Liphart 80 aastat wanaks saanud. Selle pääwa homikul tuiiwad Vastseliina wallakogudufe saadikud ja kõik Raadimöisa walla peremehed, toolmeiftred ja walla - ametnikud õnne soowima. Pärast neljahäälist laulu, mida ükS koolmeister juhatas, astus seesama koolmeister ette, tänaS mönusaS kõnes .kõrgest auustatud ja armastatud mõisaherrat" kõige heategude eest, nimelt aga koolide asutamise eest ja tõi walla poolest selle pääwa mälestuseks ühe wäga kenast kaunistatud ja kirjutatud adressi, ja ühe niisamati kanntStatud  albumi, kõige Raadimöisa taluperemeeste, koolmeiftrete  ja walla-ametnikkude pääwapiltidega. Siis sai jälle neljahääline laul lauletud ja kirikuõpetaja pidaS rahwa soowimise peale kõnet. Tähendatud sai, kuida Vastseliina