nägema ja kuulma peame, kuida mõned mehed, keS ennast mõistmata julgusega ikka weel meie koguduse liikekZ tunnistawad,  selle koguduse kirikut kawalusega paljaks riisuda tahavad ja selle koguduse hingekarjatseid sõimavad, meie wenna-kiriku õpetajate ees aga roomavad ja neile auummefi  wälja mõtlevad, mida Wene riigi Adress-KalendreS koguni leida ei ole, Ms pahandavad nemad meid ja meie loodame ka kõiki õiglasi Wenelafi. MiS oleks küll Wenemaa seespidistes kubermangudes üks Senator ühe .palvekirja" kohta ütelnud, milles ühegi rikka kloostre vara väljajagamist .rahvale" soovitud oleks?! Need vähesed .Weneusu" koolid aga, mis meie kodumaal  on, need ei saa küll wist mitte kroonu kulu peale ülespeetud, waid Bratstwa Seltsi kulu peale, keS Eestlaste ja Lätlaste keskis Weneusu kiriku missioni tööd teeb. Nii rikaS ei ole aga Bratstwo Selts mitte, et tema rohkem, ehk koguni kõiki meie rahvakoolist ülespidada wõikS. Saakfiwad  kord kõik meie rahvakoolid .Weneusu" kooliks muudetud.  kuida seda küll mõnelt poolelt soovitakse, siis oleks ka Bratstwo Seltsi .misfion" siin lõpetatud, Ms kaukfiwad  abirahad ja vallad peakfiwad niisamati oma koolisi ülespidama, nagu nüüd .Luteruse" koolisi. Ilma .weduta  ja mingisuguse maksuta". .Weneusu" koolid on prooviks  asutatud, nagu uued aealehed oma proow-numreid ilma maksuta saadavad. Selsugusel kombel saavad Tarvastu valla maksud, miS 46 Liiwimaa, ehk umbes 70 EeStimaa adra suur on, 24,827 rubla 54 kopika peale arvatud. Lõppeks tähendab  arutaja: .Ei tea nüüd, kui suured selle kõrval Tarvastu mõisa avalikud maksud peakfiwad olema?" Meie peame MS ka tunnistama, et meie ei tea, mis kasu kõigist sellest arutegemisest tulema peab. KeS aru anda tahab, kuida maksude asjad mõisa maa ja talu maa wahel seisawad, see peab mõlemaid tundma, ilma erafihita üksteise kõrwa seadma ja mõisamaa ja talumaa adrasuuruse  järel kaaluma, kummal poolel need kergemad ehk raskemad on. Muidu ei tehta seesuguste kirjadega muud kui segadust, rikkutakse rahwa raha ja kaswatakse nukrat meelt, mida maailma elukäigud inimese patuses südames muidugi üleliiga figitawad. Meie ees seisawad ühe suurema Eestimaa mõisa ja valla maksude arvud ja jäutamised, kuida need viimaste nädalite sees selle lehe toimetaja käe läbi jagatud saiwad. Neid tahame järgmises  numres oma lugejate ette panna. Omalt maalt. Tallinnast. .Olevik" oli hiljuti sõnumit toonud,  et Rakwere lihunik Stein .Tallinna Sõbra" toimetajat  , .laimamise pärast kohtu alla olewat annud", ja .Rifhki Westnik" kannab seda rõõmust sõnumit soojalt edast. Meile ei ole seda rasket koormat wee! mitte teada antud ja meie arwame ka, et G. Stein kedagi .kohtu alla anda" ei wõi. Tema wõib kaebtust tõsta, kui omale ülekohut arvab tehtud olema, aga .kohtu alla anda" wõib üht Wene Keisri allamat tänine weel ikka kohus üksi. Kas lihunik Stein seda juba kohtu vääriliseks laimdufeks tunnistada suudab, et meie tema seaduse ja õiguse teaduse üle natuke kahtlane olime ja teda just mitte osawakS palwekirja toimetajaks ei pidanud, waid rahwale nõuu andsime oma asja ustatawatema meeste hooleks anda, selle üle arwaku lugejad järel. Kui aga lihunik Stein awalikult käratseb, et Rakwere Politsei tema kapist 493 rubla ära wõtnud oleks, ilma et seda kuidagi tõeks tunnistada wõib, fiiS näitab see küll üks .laimduS", ja koguni l aimdus Keiserliku kohtu wasta olema , mis kibedat  karistust tarwitakS. See on küll raske kindlal kombel  tunnistada, et kusagil midagi mitte ei olnud, sest mitte olemine ei jäta jälgi järele, aga enamist igal poolel, kuS kohtute! kahtlaste meeste kappide ja kastide  juures oma ametit tallitada oli, räägitakse kadunud rahast, surnuks ehmatatud naeStest, kes pärast täides jõudus  edast elawad ja teistest seesugustest asjadest, mis halwa  rahwa meelt kohtute peale wihale ärritama , kohtuid wargaks ja wargaid ja tülitegijaid auusaks maalimas pea-> wad. Need on kohkutawad aeatähed ja seda et suuda ka kõige waljum sõna küllalt hukka mõista, et meie .rahvamehed"  ja .rahvuslikud" lehed ennast kurjategijate ja tülitegijate ja nurga-adwokatidc abimeesteks ja kaitsejateks  teemad, kohtuid kurja kawalusega kurjategijate jälgedelt  ekfltawad, toore naljaga pilkawad j. n. e>. nagu seda paraku Kanepi kurjateu juures tehti, nagu .Olevik" seda omas .magusas jutlus", waraStatud paberitest, tegi, ja nagu seda ikka peale tehakse. See on õpetamata hulkade uhutamine wastapanemisele ja mässamisele ja on juhtimine  õnnetuse sisse. .Olevik" kirjutab oma Nr. 36 sees: .Kurwad juhtumised. Kuida kuuleme, on hiljuti üks õpetaja  Tartu ligikonnas jutluses kogudust nii noominud, et koguduse liikmed teda sellepärast kohtu alla andvat". Meie arwame, et need .koguduse liikmed" sellega ise kõige paremini tunnistawad, kui waga neil noomimist tarwis aks. Issand Jumal hoidku RiStirahwa kogudust .Uikmete"  eest, keS mitte kiriku ei lahe õpetust kuulma ja tähele  panema, waid õpetaja peale kohut mõistma I Aga meie loodame, et need .liikmed" muud keegi ei olnud, kui aga .Oleviku" salasaadikud. Küll saab Issand omal aeal piitsa punuma ja seesugust politika mehi omast kojast  peletama. Aga oleme julged, need veidrad .koguduse  liikmed" võivad omalt poolelt oma õpetajat just niisama vähe .kohtu alla anda", kui kuuluS lihunik Stein meie lehe toimetajat. .Rahvamehed" näitavad sellega, kui viletsad nende kohtuseaduse tundmised on. Ja need mehed topivad ennast rahwa juhatajaks. Jumal hallastagu! .Olevik" tõstab suurt kära selle üle, et Tartu trükimajad teda enam trükkida ei taha ja nimetab seda lahutuse nõudmiseks meie kodumaa Eestlaste ja Sakslaste wahel, nagu tahakfiwad .Sakslaste" trükimajad EeSti keelt ja rahvast wälja wisata ja sedaanist täitsa lahutust meie kodumaa kahe rahvasugu wahel teha. .Olewik" on jo just aga se leht. keS tänine ikka seesugust lahutust päris, ja kui teda kusagilt wälja visatakse, fiiS visatakse just lahutajat ja lahutust wälja, ja tunniSlakse, et ühendust  ja rahu nõuutakse. .Olewik" ei ole mitte Eesti rahvas, waid on aga ÜkS erakondlik leht, kes .saagu ta venestatud" oma lipu peale kirjutas. .Olewik" loeb stiS kauni rea EeStikeeli ramatuid üleS, miS Tartu triikimajadeS  ilmunud ja miS .meie rahwa puhta meele kihvti, tajad ja nende kölbuliSte kombele hävitajad" olla. Nende keSkiS seisab ka .ÜkS lõks vääwakiirn püüdmiseks." Meil on see raamatuke õige tuttav, aga meie ei saa aru, kuida seda õrna waimu, mis selleS lehvib .kihwlitajakS" nimetada  wõiks. Katsugu .Olewik" sealt ometigi üht toorest mõttel leida! Mullu arntaS .Olewiku" toimetaja .Sakala" toimetajale ühest kirjast 60 walet ette ja päris Ms, et meie maakirik nende walede sigitajale auukella lööma pidi ja aitab temale kabelit ehitada. Wõib olla, et .Olewiku" toimetaja nüüd kõiki oma lehte maledega täita tahab, et tema .rahwas" ka tema toimetajale kiriku kella auustamist pärikS ja omal aeal ehk katt kabelit ehitatt,  kui tema 120 kord valetada suudab. Juba kuuet nädalil walguStab .Rakupilli" päike, kuulus .WalguS" oma .rahvast" omal viisil, juhtkirjaga .Meie maade ja omahindade küsimine", milles svzls? vatsemipi lehed nii lopsakast kaswawad, et terwed Sozialdemokratlaste  ja Kommuniftlaste karjad aastate peale rohket  toitu letawad. See meeletu kiri, mis põlluharimise ja maatatserimise teaduse aealou teaduse ja iga teise teaduse  solkimisest ja Zensuri kriipsudest nõretab, nagu pihelgad  punaseist marja tarjadest, tahab auusat Eesti waimu .uuemeelise" SozialdemokratlaSle, KommunistlaSte ja NihilistlaSte  vaimuga läbikihwtida, talukohtasi lõhkuda ja taiuseisust omakS .raywaks", see on ha l aka > a h wakS muuta, keda MS seesugused ,rakwa»,cl>cd" oma käega tahtmist mööda kõigutada ja igale pwnclc >ub!ida wõikfiwad, mis neile iganes meele tuleb. Uhe mõrdu ja rel, mida seesugused mehed ja lehed wälja arwata ei suuda, sest et neil põllust ega heinamaast, vilja ega heina kasvust aimu ei ole, peawad talukohad hinda arvatud, wägiwaldselt määratud aeal müüdud ja siis killulamd saama, kuida iga halpiase himu kutsub. Wist on tindipoti  tarklaSlel ikka weel himu ja lootuS, et nemad sunnitud  müümise aeal, oma kokku kihutatud sellSlaSlc rahaga talukohtasi külade kaupa üles oSta wõikfiwad. nagu Korvi - Kadrid eht .lorgowkad" mune. linna wärawateS. Talukohtasi  teeisiwad nemad oma poekaubakS ja müükfiwad MS naela kaupa .waese rahwale", nagu juuStu; ikka .odawa hinnaga", 3 kuuni 5 rubla Riia vakamaa pealt renti, ehk 180 ja 225 künni 300 ja 375 rubla Wene deSsättni  pealt ostuhinda, ilma hooneteta! .Siis olekS .rahvamehed"  valitsemas, siis oleks Eestimaa õitsemas! Seesuguseid kirjast läbi lugeda ei ole kerge asi. Toorus,  rumalus, kurjus ja körllus sulamad seesugustes üheks solgilombikS kokku ja paha hais paneb läkastama. Aga kasitud peavad need meie kalli kodumaa nurmelt saama, muidu wõib neist kuri tõbi sigida, nagu teistest porilompidest  ka. Kõiki julgust, wahwust ja kindlust kokku wstteS, mida Jumal meile annud, oleme meie seda õitsevat s u g - law watsemipi istandusi läbi käinud, mis tähendatud  porilompiS kaswab. ja paneme mõne nopitud õiekese  oma lugejatele proowikS ette. .Walgus" põhjustab oma kirja ühe .Olewiku" juhtkirja  peale, mille paremad mõtled meie juhtkirjast .Talukohtade  tükistamisest" ja mõnest teisest waraStatud on, Kirjanduslik w arguS ehk plagiat saab see tegu nimetatud, kui ükS kirjamees teise mõtteid nagu oma enese mõtteid välja annab, ilma et seda kirja ehk lehte nimetaks, kust tema neid võllis. Meie waenulehed on seda meie mõtetega teinud ja on selle kõrwaS meid sõimanud ja on oma .rahvast", see on halva ja toorest  rahwast tulega ja tõrvaga meie wasta kihutanud. Sellega on need kuulsad .rahvamehed" meie lehe kohta röö v-m õrtsukate sekta asunud. Olgu peale! Meie ei lausuks sellest sõna, sest õige mõtte jääb ikka õigeks mõleks js tvst Wt tõeks, rääkigu seda välja kes tahes l Aga waenulehed on meie mõttele vahele oma enese toorust  M rumalust ja vihakihutust seganud, ja see teeb nende kirja kahcwõrra kardetavaks, sest iga wale mõedub vägevamast,  kui seal natuke tõtt sees on. Sellepärast pidime seda Mu mmetavw. .Walguse" kiri on harjund kiunumisega vana-aegse .orjapõlve" üle, .rahwa" vaenlaste üle, .mõisnikude" ja .SakSlaSte" kurjuse üle ja teiste seesuguste halva kiummißega läbi sõtkutud. Nendest jätame siin rääkimata.  See on nüüd kord see kaste, ilma milleta .rahvameeste"  haisev toit ka .rahvameeste" .rahva", see on halva rahwa moka järel ei ole. Lugejate südamed peawad esiteks kurja vihaga seitSmesaca-aastaSle surnukuude peale täidetud saama, Ms on .rahwameeSle" .rahwaS" selles lujuS, milleS nemad teda omakS tööriistaks tarvitada  võivad. Neil ei ole muidugi ka võimalik, kõiki ette panna, miS .Walguse" kirjaS iga auusat südant pahandab, segadust  sigitab ia usaldust EeSti rahwa auusa ja terve meele peale kahandab. Olgu mõnest näitusest küll. .WalguS" kirjutab: .Meie maad oliwad >uba ammust ajast taludesse jan.tatud.  Meie maad jäiwad mõisnikude kätte, kuna talu.rahwaS  priiks laSti. See oli meie maa mõisnikude .püüdmine ja nende kasu." Siin on töil ja valet, õigust ja ülekohut kokku keerutatud.  See on tõsi, et meie kodumaa talumaad juba manast acaft saadik talukohtadeks jägatud oliwad. See on ka tõsi, et need priikSlaskmise aeal mõiönikude kätte jäiwad, ja see on ka tõsi. et mõisnikude! sellest kasu oli. Aga miS pidi fiiS .Walguse" tarkuse järel tehtud saama, ja kaS siis talurahwal sellest mitte kasu ei olnud?— Meie arwame. et see meie kodumaa õnnistus oli. Üleüldse  wõib üksi ühe Kommunardlase roojases südames see mõte tärgata, et ühe ja sellesama kodumaa üks seisus teise kahjust kasu saada wöib. OlekS priikSlaskmise aeal talumaa taluperemeeste päriseks antud, siis ei olekS meie tawptmmhed iialgi seesugust talukohtasi saanud, kui neil nüüd on. Talumaad ole käivad igawest nöörtükideks jäänud, oleksiwad iga isa poegade keStis uueSte jagatud ja tillutatud saanud, künni ükski nende peal elada, weel wähem osawakS maameheks edendada ei wõi. AeS seda uskuda ei taha, see mingu Sakfimõisa, Kadrina kihelkonda. Seal on üks küla, mis mitte .mõisnikule kätte" ei jäänud.  See on üks .prii küta", kuS renti ega „teu orjust" ega .abi orjust", kuS aga ka mitte üht nõukat peremeest et ole. Sust see tuleb? See tuleb sellest, et seal ükS korraldan' käsi puuduS, keS kohtast seadnud ja killukamise kkst f.iiki.und olekS. - ')o.>,emaa seeSpidiSleS kubermangiidcõ  saiivad talumaad ka priikSlaskmise aeal .möiSuikttde färii" pcaõl.iud. OM Msivad mõisnikud talumaa eSluhitma oma taSkn ja ei hoolinud talurahvast ega talumaast  mitte s»WW. Minge seuua .rahvamehed", vaadake  järel, kaS olekS EeSti taluperemeestele seda õnne .soovida" ? Koguni leistwiifl on taluaSjad meie maal siginenud. Talukohtade korraldamised algasiwad juba pea peale selle, kui talurahwaS priiks lastud ja Eesti rahwaS üleüldse uueSte rahwaSte sekka aSlunud oli; pool aaSta sada enne seda, kui Wene talu rahvas. Need korraldamised  on osavust, waewa ja raha tarwitanud. Just selle lärel. kuida talurahva osawuS kosuS, neuda töuflS ka talukohtade  korraldamine täielisema järje peale ja löppeS talukohtade kruiidilaunikga. Ja see andis meie taluseisusllt  kindlat . - Jumal andku! jäädawat põhjust. See õnniStuS on meie kodumaale ja meie taluseisusele sellest tulnud - et meil tegevad mõisaherrad oliwad. Wenemaa seesvidiStkS kuhern,ang»deS ei olnud iialgi legewaid mõisahkrrast.  nüüd on need sealt talurahva kohta täitsa hävitatud  la see on ivaga kahju! ,Meie maad oliwad iuba ammust ajast taludesse jäulud."  Kas on ..Waig.iel" selgest teada, kelle nõuu ,ärel need talukohtadeks .ägatud samad? Niipalju on teada, et talukohad mci? kodumaal niisamati kindlateks kohtadeks signivad nagu Saksamaal wi imakS weel paremini.  Weuemaal ci ole kindlaid talukohtasi iialgi tuntud,  waid üksi maa jagun Kuida asi sellega enne seda meie kodumaal oli. kui Saksa Riltre-seltS seia tuli. see on teadmata. Ikka wõib aga olla, ja see näitab ka olema, et ilma Sakslasteta ka meil kindlaid talukohtasi ei olekS, vaid uksi aga põllu jagust, mille veal maamehed edeneda ega kosuda ei või. Aga siis -- kaS ou need rahvameestest" nii kange tubinaga sõimatud .Sakslased" seda armastusest EeSti rahwa waSta, wõi uksi oma kasu varast teinud? Armsad tugejad' Inimese südame liikumist ja tahtmist stunneb Jumal üksi ja nende peale wõib Jumal üksi kohut mõista. Inimese silm ulatab üksi seda nägema, mis tehti ja mis sellest nähtavalt tuli. Eeslirahwa kõrgem haridus sigis Ewangeli-Luthcruse kiriku abi!; Eesti talumaa korraldas ennast Saksa sugust ' -rrade tallituse all kindlaikS