Greeka keelest olewat ümber tõlkinud, ja praegust Slaawi keelelist Jumala teenistuse wiisi oliwad stsse seadinud. Nimetadi, et nende kahe tähtsa mehe 1000 aaStane mäleSmse päew 25. Aprillil Wene riigis pidulikult saada pühitsetud. Selts wõttis nõuuks sest tähtsast pidust osawõtta.  Seltsi tulema näitemüigi naesterahwa komitee juhataja kiri, millega peremehi, perenaist, neiust ja noori mehi toidukraami, kui ka muide annetega näitemüigist osawõtma kutsuti, loeti ette. Seltfi estmeeS M. Suigusaar  soowiS, et see kiri ajalehes awaldatud saaks. Kooliõp. L. A. Raudsep Pärnust ja kooliõp. J. Arak Sindimabrikust olimad oma „segakooridega" tänast koosolekut  lõbustama tulnud. Wahe ajal laulsiwad nimetatud  koorid mõndagi ilust ja waimustawat isamaa laulu, mis ilusal neidude healde helinal kuuljate südamed rõõmu tundmustega täitis. Kõik laulud wõeti kuuljate poolt wägewal käte laksutamisel wastu. Koosoleku juhataja tänas lauljaid ja nende juhatajaid seltst nimel sooje südamlikke  sõnadega soowides, et lauljad ka edespidi oma kauni lauludega meie seltst koosolekuid ilustama ja lõbustama tulekstwad. Edasi soowis kõneleja, et kõik ümberkaudsed muusiku ja laulukoorid, näitemängijad jne. korda mööda meie seltsi koosolekuid käitsiwad lõbustamas, sest see läbi rõõmustaksiwad nad seltsi ja harineksiwad ka ise täielisema etendustele. Peale koosolekut etendas härra J. Reimann oma näitlejatega näitemängu „Arthur ja Anna." Mäng mängiti seltsi heaks, mis peale kulude 32 rbl. 59 kop. sisse tõi. Ka temale awaldab selts ta waewa eest tänu. Eeltähendatud kiri, mida Seltsi esimees härra M. Suigusaar trüki läbi awaldada soowis, on järgmine: Auustatud koosolejad! Küsija suu pihta ei lööda, ütleb tuttaw Eesti wana sõna. Selle sõna peale tuetades julgen ka mina ühe palwekesega teie ette astuda. Nagu teada, on Pärnu Põllumeeste SeltS nõuuks wõtnud tulewal suwel oma maja heaks ühte näitemüiki wõi basaari elule kutsuda. Seda ei wõi aga, nagu teate, mitte üksikud inimesed korda saata, waid kui sest kasu peab tulema, fiiS peame selleks kõik ühel meelel töötama) seda wõime ka koguni kergeste, kui meist igaüks jõuudu mööda ligi aitab. Näitudeks,  wõiksite teie auusad perenaesed meie söögi laudadele  palju kasu tuua, kui teie aga omad käed selleks lahti teete: Tänawu on pehme talwe, seepärast munewad kanad heaste; ka oli minewa suwel hea heina saak, mispärast lehmad paremine toidetud on, selle järele on ka piima ja wõi saak hea. MiS see teil nüid suur asi oleks, kui igaüks teie seast, kas mõni kümmekond muna, mõni nael wõid, ehk kui wõimalik singikese liha annaksite. Ehk juhtub mõnel weel mõningad toobid jõhwikaid järele olema, ka neid on meil waja ja saawad suure tänuga wastu wõetud. Kui nüid auusad perenaesed meid leiwa kõrwasega lubawad aidata, siis julgen ka loota, et teie auusad peremehed meid omalt poolt abita ei jäta. Näituseks,  oli mullu üks auus peremees meie basaari heaks ise rukkid annud, pärast töiste auusa peremeeste käest weel juure korjanud, ära püilinud ja leiwaks küpsetanud. Nõnda ei olnud meil tarwis söögi laudade peale leiba osta ja see jagu raha jäi järele. Kindluste loodan ka tänawu, et teie auusad peremehed sedasama saate tegema. Teie jaoks, auusad neiud, jäeb müigi laudade täitmine  ja ilustamine: Laske omad wirgad sõrmed hoolsuste käia, et meie müigilauad, niisama kui mullu, hästi täidetud  saaksiwad. Teie auusad perenaesed olge oma tütardele  ja tüdrukutele ses asjas abiks, tueks ja äratajaks, nii agarale tööle, kui ka andelL, sest ka kõige wähem and wõetakse tänuga waStu. Kõige selle toimetuse juures olge teie auusad meesterahvad meile, niihästi hea nõuu kui tööga abiks. Ka teie seas, tublid nooredmehed on mõnesugust ametimehi, kes mitmesuguse kena käsitöödega  meie näitemüigi laudasi wõikfiwad kaunistada. Kui siis nõnda ühendatud meelel ja jõuul tööle hakkame, siis wõime kindlaõte loota, et kasu meie Seltsi maja heaks tulemata ei jäe. Töötame siis ühes koos, seni kui meid siin seltsis töötada lubatakse. Nagu kõik omal ajal lõpeb, nii närtsib ka inimene, kes ometi looduse ülem ehe on, ja langeb pia unustuse hõlma. On ta aga siin ilmaS oma eluteed hea tegudega kaunistanud, siis mälestavad ta nime weel tulewa põlwe rahwaS. Seepärast olgem wirgad isamaa tööl, nii kaua kui weel elame, et seega omale ühte armast mälestust järele jätta. Märtsi kuu 17. ja 18. päewa vahel öösel on Pärnu Sillakohtu kantselei wargate sisse tungimise läbi ära lõhutud. MiS sealt ära viitud on, ei tea weel ütelda. Pärnu Heinaste telegrahw, mis „Olewiku" sõnume järele sel aastal mitte enam ehitusele ei tulewat, saada ometi, nagu seda kuuleme, tulewal suwel walmis tehtud. Pärnumaalt. Karujaht. Taali mõisa metsas peetud 10. ja 11. Märtsil karujahti, millest ka sada taluinimest kasu järele pidiwad osa wõtma. Muist olnud karude wälja ajajaks, muist ees hirmuta jaks. Talurahwal keeletud laskmine täicSte ära ning antud teada, keS keelust  üle astub, maksab esimese korra pealt 50 rubla, tceb ta aga seda weel, siis 100 rubla. Laskmise õiguslised  olnud mõisnikud ja mõned muud Saksad. Esimesel päewal tulnud kolm karu küttide ette, üks lastud wigaseks, töised pole hirmutadagi saanud. Töisel päewal nähtud kahte; üks neist tulnud kohe talumehe juurde wälja, kes karu karteS keelduse peale mõtelnud ja oma püssi wastu taewast lahti lasknud, sest et ta mitte 50 rubla maksta pole tahtnud, aga karu ometi hirmutama pidi, et ta mitte kallale ei tuleks. Töine tulnud kahe Saksa wahel; waidlemise  ajal, kumb enne laseb, läinud karu metsa tagasi. Lõpeks antud jahi rahwale 1110 toopi õlut. Tartumaalt. Kawildas. Auus tegu. Kawilda Wenekooli kaswandikud wõtnud nõuuks kohalist preestri härrat paluda, et ta 7. Märtsil meie kadunud kangelase Carl Robert Jakobsoni hinge eest kirikus palwet teeks; kõrgeste auustatud preestri härra täitnud lahkeste kooli kaswandikkude  palwet ja nimetatud päewal oli kena salgakene rahwast kooli õpilastega seltsis kadunud õntsa wägimehe hinge eest palwetamas. Kirik oli tuledega walgustatud, mida kooli kaswandikud oma kokku korjatud raha eest oliwad toimetanud. Preestri palwe oli waga mõnus ja liigutaw, pisar silmil lahkusiwad noored ja wanad kuulsa kirjanikule rahulist puhkamist mulla põues soowides. Rõõm on näha, kuida meie noorem sugu meie tähtsamat meest auustada mõistab ja tema suurtest unustamata töödest lugu oskab pidada. Rahu tema põrmule. Läänemaalt. Hio-Kärdlast kirjutatakse meile järgmiselt:  Kolme aasta eest asutas noor baroni härra siin muusika koori ning muretses oma kulu peale kõik pillid ja noodid ja weel juhataja pealegi. Sest saadik aga, kui see juhataja ära suri, on ka meie koorist elu ja waim lahkunud, nii et üsna surma poole kõnnib. Niisama on siin suur segakoor, mis sügisel oma 30"' aaStast sündimise  päewa tahab pühitseda, koguni kiduraks jäenud. Waga kurb lugu, mis iga mõistlikuma inimese meele haledaks teeb. AlleS hiljuti lugesin „ Sakalast", kuidaS Torma koorid agaraste oma asutaja mälestuseks õpiwad  ning sui pidu tuhawad pidada, siis mõtlesin mina kurwalt oma Kärdla kooride peale, kellest töine niisama wanaks ka saab. Kus on aga neil agarus? Need riad olen ma sel mõttel kirjutanud, et ometi järele piaks mõelduma  ja mitte seda ainust Kärdla rahwa lõbustajat ära lastama lõppeda, sest peale selle ei ole siin enam mingit sugust lõbusat aja wiidet rahwale pakkuda. Näitemänguga on küll ka kord hakatust tehtud, millest rahwaS õige uudishimulikult  osa ka sealgi on jälle omad tõkked ette tehtud. Siis ei ole ka sugugi imeks panna, et noori mehi näeme kõrtsides lärmitsewat, sest iga loom igatseb seltsliku elu järele, miks siis mitte inimene, kes ometi palju ülem on. Et mu mõtted seltsliku elu kohta mõjuwad,  siis palun mulle mitte süiks arwata, kui ma weel ühe seltsi külge puutun, mis ennast ~Torni ehitajate selts" nimetab ja mille eestwedajad Nuarootsi ja Naissaare mehed on. Selle seltsi koosolekutele, mis enamiste öösel on, kutsutakse ikka salaja, kuS siis suure healega kõnesi peetakse  ja rahwale wahel keewa ja wahel jää külma pähä kallatakse. Kõige esimeses pengis istuwad neil nõnda nimetatud mamslid, kes oma tulewiku üle juba kahtlases mõttes on. Millal jõuab ometi aeg, kus inimesed igaüks  ometi hea ja kurja wahel hakkawad wahet tegema ja endid mitte enam nagu kassi poegi õle kõrre järele wedada ei lase. Hiio saarel lähewad ka rahwas suurel hulgal Wene usku. I. Peeterburist. Keisri Majesteedi sündimise päewaks on palju wanu weltweeblid ja alam-ohwitscrisi kaelas kantawate auurahade läbi auustatud. Ära põlenud Jakobstadti kiriku uueSte üleSse ehitamiseks on Keisri Majesteet 5000 rubla annud. Tulekassast saadi 13,500 rubla, nii et sellel ehituse komiteel muude kokku tulnud armuannetega kokku juba 19,668 rubla on. Kesk-Aasta telegrahwi traadi on suure tüki pikendatud.  Kolm linna, Ashabad, SerahS ja Merw, on traadi läbi ühendatud. Ashabadist otsekohe Merwisse on 280 wersta, ja selle telegrahwi tegemise tarwiS pidi 86,000 rubla peale traavide ja muu materjali antama. Et aga parast nõuuks wõeti traadi teed Serahs'i kaudu läbi teha, stis läks tee 100 wersta pikemaks ja endise raha summa asemel anti 100.000 rubla. Linnapää kindral Gresser on kewade tuleku ja kolera kartuse pärast õige walidad puhtuse seadused makSwakS  teinud, ning on käskinud kõik töõrahwa elu-, magamise  ja söögituad paremale korrale seadida. Mere-wäeministeerium wõttis nõuuks mehanikust Pashininist õliga kütmise tarwis uute aurukataltega katset teha. Nende kataltega minewat wähem kütmise materjali ja ei tegewat ära pruugitud auru wälja tungimisel mitte suurt kohint. Keiserliku Wene tehnika seltsi VII. jaoskonnas on nõuuks wõetud õhu laewniktude kooli asutada. Koolil saada ise oma õhu laewad olema. Kooli aeg kestwat 2 aastat ja õpetus olla enamiSte tegewusega ja näitustega koos. Ärahukatud riigi süidlase ja KeiSri mõrdsuka Sheljabow't lesele ja tema allialise pojale Andreile on Kõigekõrgemalt lubatud tema endise perekonna nime asemele  Jahnenko nime wõtta. Sest saadik kui ohwitseride märgilaskmise peale rohkem waatama hakati, on see ka aast aastalt tubliste edenenud. Sel aastal on garde-rügementide ohwitseridest 228 tükki wõidu märgilaskmises auuhinda saanud. Nende ohwitseride seas on ka Keiserlikud kõrgused Suurwürstid Georg ja Nikolai Mihailowitsh olnud. Selle aaStased talised märgilaskmise harjutused on eelminewast aastast kaugelt ette jõuudnud. Ust-Zhlmast. Petshora jõekonna maal olla nii suur leiwa puudus, et mitmes külas peris nälja häda on alganud.  Et jahud hirmus kallid osta on, siis tecwad talu rahwas niisugust leiba, kuhu õlga, samlaid ja puukoort juure pannakse. Niisugune leib on aga juba palju haigust sünnitanud. Palju inimesi on kaugele kerjama läinud ning mõned, kellel weel jõuudu, rändawad wälja. Riigi walitsus on nälja hädaliste tarwis Permi kubermangust 28,000 puuda jahu ostnud, mis aga paraku alles suwel säetud kohale pidada jõuudma. Ka Oreli kubermangus olla niisamasugune nälja häda inimestel kui ka loomadel. Loomad olla suuremalt jaolt söögiks ära tapetud. Nertshillskift. Jgnashinski kulla puhastamise (pese mise) kohtades on praegu peale 10,000 töötegija töös. juurde tuleb weel ühte puhku. Kohaline walitsus annab awalikult teada, et ta rahwa peale tormamise wastu walidam  saada olema. Päätoidust tuuaSse suurel mõõdul kokku. Kulda pakutakse enam kui 100 puuda müia, aga ostjaid ei ole, sest et paberi rahast puuduS on. Jutud on liikumas, mis ütlewad, et kuld saada käest ära wõetud. Kuulu järele olla tõiStes Hiina jõekondadeS Amuri ja Arguni jõekonnas kulda leida. Odessast. Batumist on 36.000 kasti Wene petroleumi  Egiptuse maale Aleksandria linna saadetud. Sel wiisil näitab Wene Petroleum Egiptuses Ameerika petroleumi  kaest aseme ära wõtwat. 11. Märtsil on jälle 230 asujat Wene seltsi aurulaewaga Suhhumisse läinud. Simferoopolist. Siinne kubermangu maakonna kogu lubas 50,000 rubla kolera kaitsmiseks. Uhtast (Arhangeli kubermangust.) Nahwta hallikad. Neil päiwil on Sidorowist ja Sibirjakowist wolitatud hra. Lodig Moskwast Petshora maakonna nahwta hallikate puurimiseks uherdid, masinaid ja muid riistu Uhta maakonda  saatnud. Juba mitme aasta eest kõneldi, et nimetatud  maakonnas nahwtat olemas on; umbes 4000 dessätini  arwatakse seda maad olewat, kust nahwtat saada on. Selles maakonnas, kus õli maa seest kätte saamiseks ja puhastamiseks mitmesugused ehitused ja wabrikud on asutatud, seisab Uhta asutus, Ishma jõe aru ääres, mis pahemalt poolt Petshora jõkke jookseb. Kaks auku on juba sisse puuritud, kust 28 sülla sügawusest nahwtat wõi petrvleumi saadi. See Petroleum ei ole Ameerika petroleumist sugugi halwem. Kahe kuni kõige pikemalt kolme aasta jooksul saawad kõik ette walmistamised ja ehitused lõpnud olema ja petrvleumi wedu wõib suurel mõõdul algada. - Sealsed jõed olla laewasöidule ka head, nii et weo poolest ka midagi takistust ei ole. Töörahwas olla sealt maa elanikud, Sürjanid, kes iseäranis wirgad tööle pidada olema. Sel põhjusel ei saa Petroleum wiStiste  mitte kallimaks minema. Derbentist. Kaukasia lehtede sõnumete järele oli seal järgmine loomuse wäe awalduS: Derbentist põhja õhtu pool seisis Sikuhi küla Kantili mäe külle peal; see mägi on piramidi nägu, millel tükk otsast ära on löödud. Mõni päew enne õnnetumat päewa kuuldi maa alust kõminat, mis mitu korda järest kõwemine kuulda oli ja maa kõikumise läbi wiimaks küla lig dal juure prao maa siöse kiskus P ühe maja suutumas küllakille laSkis. Ühel järgmisel ööl kuulis üks naene, kes oma last magama uinutas, jälle kõwat maa alust mürinat ja selle järele maa kõikumist. Hirmuga ärataS ta oma mehe ülesse, kes uuest maa kõikumisest ehmatanud, kisendades küla rahwa ülesse äratas. Kõik jätsiwad oma wara sinna paika ja põgenesiwad külast wälja. Waewalt oliwad nad küla surnuaia peale seisatama jäänud, tui uus mürin kuulda ja selle järele raske mäe kõikumine näha oli, küla oli purule tehtud. Selle järele oli waikus. Nüid nähti, et mägi mitmet pidi pragusi täis oli ja suured tükid küla kõik ära oliwad purustanud. Üks pragu oli mäe keskelt pooleks lõhkunud. Rahwas on otsatu õnnetu, sest warandus  on kõik purustatud ja prügi alla maetud. TMstft teatatakse sealsest raudtee õnnetusest järgmiselt:  Raudtee rongi peale, mis Tiflisist Bttumi tuli, langes Notanebi jaama ligidal wiimscft õõne teest läbi 13. Sakala. 1885