samme mirkif ! usti». Selleks soo wi takse ka sõeawäge kindlaina tnna veale seada za päritakse Niigipääwa käest rnb-i Nn.-lno r»mt risuv no und nüüd ka juba Türgi U'nl!!!„st kaen. 'Zoflui.! >a Herzogowiina rnand täitsa )in i- > »n ll tatriitaind s.i.lkiiuuid , aga Sultanil on MUidug!  t'a!»a lueel sette iile, > < te uur Eg>n>tnse rvatitsuse küttlal'  >a e- Inl'a AnSliia lahkelt pär inrisesi ühtegi kuulda. P r nuts »vnra a t t. Kulda näitab ja knida ka znba enne jutud kolanwad, nn üsa suur rrrävsamine läbi f. Ige iu plaan liud , paha maim tuksub nähtawM ja ilmuti I>ea liru, !>>>! teal, koledates, kui ka wist enne aegsed  a s.naaülõteS Peale kiiriategride, mida Monlcean-lesrnin.  s in!> k.u»',iaduSteS, kuulidega za dunainiitiga tehti, Ulilte kangelased nüüd kohtu all seisa ivad, on Lyott'is üks suiu donamiti kera. sina koorega ja raud kildudega, üheõ trnblenS > alu oa sekka wi satud >a sellega !2 ittiinest haawalud  See osta waSlud selle peale olnud, ci m ued nende kulti lehtede toimetajatest kinni wõetud ja kebtu utta aulud saiwad. Lohkiiiad mi ÜheS kooSolektts P,»ndent <e.l>>'i>'t surma nuhtluse alla nibisliind ja Dyuniunk!  ijauitra peastjxkS lnnniStairnd. Moulpellierll linnaS n isal! .» dluiiinriitr kera Prä sekti boolvi ja AmiettSllS 0N lale älururrdun miiiiride külge kliivterdatnd. Kõige nende ,i.u!>..alikudi' kaagetaSle j uure» on Wenc Nihiliftlased roaga .'egewad ninad. Koinmilnardtased, need tule ja tõciva ,u.lakeda amb et la uoiiu peale koju katsuti ja sunre k. iai-a roa Uta uõ, ii. tiinniStaüurd sellega orrra tänu, ja leina is. s. !!ab nuiid nii samuti trende wrhkamise all, nagu k. lk teised. IrS Mitte luid ju tõrwa. kjrviötl ju dynamitti tuaailttiu . niübugijaks tunnistada ei taha. NiigiwatttsllS kutsut' u iilid tn ii ivarr serva kätega neist maimudest lahti juuda, kelle j .ale tema oma „ .ahwiiSlisl/ mulrtsust asutas, aga ii..u roaiiii>id ei tatra enam laguneda. Kõige suurema!  UUIIet teennit' Uiiiljiwatitsttsele töörühma salaseltsid. Par lild on liiööble wubrilnte ja tapeti wabrikttte töl'ial>e. a' tuli teinud. IU rrurbrikriperemeeötc käest kesk töö aea! siiiUinna, jurlka pärinud ja töö seiSina jätnud; urnist au aga jiiba j.ltle lööte läinud. - Lohkujad erakonnad peu!"ab >ü!'a 11. na. tnidu nemad tohutud seltskonna prügi pe.ge !'lii.i taeiNiuriki ehitada tuhuwad. Kui sell .» > ll k>S elad.r oleks. seda au sellest näha, kl m !> Itök. niiab anru keSkia alsekahe kuriunpidi kisttwad, km kott» tulen'.,-', nue inaitmu oiiire üle rr>'ilii pidama. 'tit.iSiilluu.. '.'tt.ii g 'i,ui"'tt,.i alla kuSktt saaitttd 'jnanijaõiira-rlt »'alju üriuiru. - Tormid mölluwüd rahwa keStjS j.r toimid iirõllawud mere peal, ja hulk laewu on hulka täinud. Scbm ei ; i st. Knida teadatakse, on Schrveiz juba ammust ueust saadik rahiitnmate rvaimnde kogumise paik, kahu kõik need lähemad, kellel kodumaal Mttttd paika ei alekõ. kiil roaitgimajuit. Nüüd on ka lttba teiste riikide paat! palitud, el Schwej;! matitsnS iirässajutele peidupaika ei annaku Seat! u'aSlalakse aga, et rvoerad kõik Üökia r<»t,iii elakiiivad. Seda ruoib küt arrvala. sest hundid ja rebated ei murra ka oma pesa lrgidal, seda rohkem aga ümberkaudu Nüüd olla Sozialdemokratlased Burkly Schwen-11, LabiiKow Wenemaalt, Bebei, Grillenberger ja V'N st.'!tmu! Saksamaalt, wana Wydent shloSst, Winterthuri  ja Schrsihattseai wahel omale ostnud ja tahta seal eunatt kindtajt peiiloda. Ka Moll, keS Inglismaal wangi  jj l.hli saab, tillla senna; seo.: on trüktmaja asutud ja lahtu oma /Alabadiist" seal wälja anda. KaS liigid seda ortlase pesa kaua sallima saawad, seda on ära oodata. - (strstMwaMS 0N torm ja kange wrbm kõik Iro.nled johkannd ehk wigaStannd. Heinad on nuhina läbi rikutud za nrelsad mägedes on maha murtud. J ngii snr ault. lirimaa mässajad olla jälle aina keõktN leppinud sa ka Ameerikas elawad Jirtlased ja ll.ude sõbrad on tnirnislannd, et nemad jälle raha eest ha,'ll kandma >a Maatrigat tnetama saawad. Türgi Sultaniga näitab Inglismaa fõbruS täitsa otsaS olema. Ingl, Sittan Saadik Koirstairtinopells, Lord Dufferin on kadu innal l käsku saairrid Eghpluse maale reisida ja sealt' setd aSlt, korraldada Sultan et tahtnud küll sellega koguni  rahul olla jn näitav hiltttt, kõige wähemast omalt pwllett ka kedagi kaasa saata; aga ülemeeleltsed Inglased ei lubanud temale sedagi ja Sultan pidi mõne libeda sõnaga leppima. ä ürgimaal t. Sultan on Weneriigt Saadiku, »K e t i d orv ' i anuks nyke löunesöõma annud, millest ka kolk Wene Saadiku ametnikud osa wõtsiwad. Pärast sööma jäi Nrlrdõw rveet ühe tunni lahkel jutul Sultani juure ja sai Osmanie ttirnlähe 1. klassist. Seda lahkust, mida Sultan NUneuigt waSta sellega näitab, tähtUdakst paha nnnle märgitS Jngtiviiraa rvanta. Se> b i a st. Ktpprtttttne Kltiringa elu peale 0N kõiki erak.nrdttsi kihisema parmud. Liigwabalased salgawad, et nemad teile k»r,ate»ga ÜHM noutts olekstwad. Ministred „n .'Nia ametit nr aha panna tahtnud, aga Kuningas ei s,-d.i ivasia wõtnud. Siiski litgutawat ennast need e .konnad oige elawait. keS loodawad, et uuS Ministerium nende keskist woils waalitnd saada. RahwuS-wabalaste juhataja, endine Miinist'.! Rlstitsh on oma erakonnale üht kõnet pidanud, milles se. laS, et kõik Slawlafed Valtani poolsaares, ennast ühenduma peMwad. Pärast seda on Ristish ta Kuninga jutul olnud. Et nimelt Austria poolt selle liikumise peale kahtlase silmaga waadatakse, seda wõib arwata. Ka on Bosnia walitsuse ülem, Baron Nikolitsh Belgradi tulnud ja arwatakse et teda tähendatud liikumise pärast senna saadetud on. Kuningas ja täna pääwane Ministerium kinnltawad oma sõbrust Austria wasta, kas nemad aga teiste erakondade tungimise wasta panna suudawad,  see on küfltaw. Egyptnsest. Arabt Pasha kinnitab, et tema! wõimalik  ölekS olnud, Egyptnsest ära põgeneda ja Inglismaale  minna, kus kõik poliltka põgenikud peidu paika leiawad.  Aga tema on lootnud, et tema Inglismaa söeawae keSkiS seda sama seadust leiaks, mis Inglismaal maksab; sellepärast on tema ennast wangi annud. Inglased on teda aga Egyptlaste kätte annud, kes teda wangis peawad,  nagu üht madalat warast ehk teist kurjategijat. Egyptuse walitsuse poolest taheti teda ilma protsessita kusagile kaugele maale saata, aga sellega ei ole Inglismaa rahul, waid pärib korralist kohut, mis palju aega wötta wõib. Selle aea sees pöörab ennast aga alama rahwa süda jälle rohkem Arabi Pasha poole ja niisamati kaswab wiha Khediiwe ja Inglaste waSta. Khediiwe on Baker- Pashale kõige kõrgema au nn ime annud,. mida temal anda oli, see on Serdar Ekrem ehk Kindralisfimus.  Waleprohwet  /Mahdi Iman", see tähendab: wiimane Prohwel,  tuleb Suvani poolt ikka ligemale ja kord kirjutati juba, et tema Khartumi linna ära wötnud oleks; see sõnum  olla aga tühi jutt. Tema wasta tahetakse 20,000 meest saata, kas aga nii palju ustawat wäge leida on, see on teadmata. Ka 500 Inglast tahta priitahtlikult kaasa minna. Mahdi Iman on üks Neeger, kes kord wangis olnud ja wangikojas leidnud, et tema Prohwet on. Niipea kui lahti sai, hakkas tema ametisse, mis wähemat ei taha, kui kõiki maailma Mohammedi lipu alla heita. Inglaste poolest oliwad Professor Palmer, Jnshenöride pealik Gill ja Leitnant Charingto n Bedninlaste sekka saadetud, kamelid ostma. ehk ka Be dninlaSte meelt Mahdi Jmani poolt ära pöörama. Neid on Bedninlased ühe kalju peale wiinud ja nende hooleks annud, kaS sealt alla karata ehk maha lastud saada taha  kfl ivad. Professor Palmer kattis silmad kätega kinni ja kargas; teised saiwad maha lastud. Neil oli palju raha juures; seda tahtfiwad Beduinlased sel wiisil omale saada. Aafrika st. Tuneesia uus Bey, Ali, tõutab rahulisel  meelel, Prantsusmaa abiga walitseda. Tema on aastal 1817 sündinud ja oli tänine Tuneesia sõeawõe ülem pealik. TranSvaali Rahwariigil on sõda, Aafrikaanlaste peamehe, Map o h' ig a. Mapoh on ühe mõrtsuka oma kaitse alla wõtnud, on TranSvaali saadikuid ja Inglismaa saadikuid pahandanud ja pärib omale sedasama wöimust, mis TranSvaali ja Inglismaa walitsuse! on. TranSvaalist  on 2000 sõeameest saadetud, mõrtsukast kinni wõtma, ilina et nemad Mapoh'i kütitaks, kui tema mitte wasta et pane. Arwatakse aga, et tema ennast teiste peameestega  ühendanud on ja wasta panna tahab. Jutu leht. Appolonia. Saksa keelest ümber pannud J. M. Kommer. Mihklikuu saatis oma kirju wärwilist walgust üle maa paikade. Tema hallid wirwendawad warjud wahetasid kirju karwaliste wiirudega, mida weerew päikene ikka enam ja enam tuliseks punaks täiendas. Wtli oli wäljalt koju koristatud, ka üle kaera kõrre tshiseS tuul. Ainult mõningane laps nähti palja jalu üle kõrre põllu kõndima, sest wilja peade korjamine ei annud enam ka suurt saaki. SiiSkt peakinni! Seal paistab weel üks kitsas esi järele jäänud kaera wilja olema. Wili on küps, liig küpS, ja ähwardab maha mureneda, kui mitte tubli mehe kääd seda tüdrukut sea! tuetama et saa, kes üksinda wilja wikatiga maha wtrulao, on näha, et temal tuline tõsidus raske tööga on, iga higitilk, mis tema otsaesiselt mahawoolab.  näitab tema tublidust, mis aga tema rammule mitte pitkematd tiibu ei wsi kaswatada. Sest weel seisab ükS pikk esi vaSkelt kõikuwaid kaera kõrsi kuuni jalaka puu uure, kes nagu truu wäljawaht põllu peendra serwal seisab Külast sammub Üks kõrge kasuga, peaaegu liigjõuultne poiS, kelle kannul kirju koer kõnnib. Tema kindlast käigust wõib näha. et ta alles hiljuti kroonu teenistusest  ott lahti saanud. Ka kannab ta weel punase äärega kroonu mütsi peas. Silmanähtawalt ott temal see mõte olnud, laia maanteed mööda edasi minna, mis mõlemaid naabrtkülasid ühendab kunu ta äkkitselt tüdrukut silmas, kes wäsimuse peale pisut puhkas. Noor neiu sei- saias metS pirnipuu nõjal, mis kesket põldu seifis, ja pühkis pärlisarnatfid htgitilkafid otsa pealt. hüüab pois suure rõõmuga ja on ühe hüppamisega üle laia weekraawi, keda päikese palawuS ott ärakuiwatanud ja mis maanteed põllust lahutas. SiiS ruttab ta kärmest põllu peenart mööda edasi ja on kohe minuti pärast noore neiu ees. Tüdruk oli ehmatuse ja äkkilise nägemise pärast sinna kohta nagu kinni naelutatud. Imestades ja proowides waatis ta mittu minutit ilusat poissi. Aga raSke oleks olnud, näo pealt tema mõtteid lugeda, kenaSle õitsema  näo wäljawaatus ja seal juuDs jäi tõsiseks ja kindlaks. Rahulikult ja otsekohese meelega peastts ta riided põlle paelust lahti, mis ta üles oli käärinud ja astuS nüüd täie kindlusega põisile ligemale. Millal oled sa tagasi tulnud?" küsis ta ja firutaS oma käe nagu wana sõbrale wastu. r Tunaeile, esiteks, olen ma lahti saanud!" ütles noor mees suure alandusega, mis tema kohtlasest naust sugugi ei wöinud arwata, kuna ta Appolonia käest kinni wvttiS ja seda nagu oma seltsimehe kätt raputas. Minul ott hea õnn Appolonia!" »Nenda räägiwad kõik argpüksid, kes kroonut ei wiitfi teenida!" /Ära räägi mitte nenda, Appolonia! Mina ei ole mitte kroonu teenistuse eest pagupannud ja soldati põli ei ole mulle ka sugugi mitte paha olnud, aga et ma wälja olen saanud, arwan ma iseenese kohta ka hea olema/ 5 Kas sull on jälle teenistust?" xOleksin seda juba wöinud saada, ja weel pealegi head teenistust, Liimioja küla kohtumees tahtis mind kohe enese juure wötta, kui ma eile mööda minnes temale phead hommikut" soowisin. Mina oleksin ka tema juure jäänud aga —" — mis aga?" küsis Appolonia põnewalt. /Aga otsekohe ütelda: mina olin Nurm külaS sinu isa juures küsimas, kas tema mind jälle ei wõtkS pruukida?" vSina ei ole mitte õigel ajal tulnud et iial I" ütles tüdruk ehmatand ja kurwalt. Mitte õigel ajal tulnud? Ei just õigel ajal olen mina tulnud! Kas kaeralõikuS on sinu töö?" Mikspärast ei peaks ma mitte kaeru lõikama, kui ma ka heina teen?" /Miks sa nenda mõtled!" Sa tead wäga hästi miS mina mõtlen. Kui suwel nii palju teha on, et iga sõrm peaks käsi olema: siis on küll õige, kui naised ka aitawad! Aga nüüd, kus põllud tühjad on nagu minu käsi —" ,Sa näed ja, meie ei ole oma lõikusega weel mitte walmis," ütles Appolonia kurwalt ja häbenedes. Miks ma ei näe! Ma tean ka kust see tuleb ja just sellepärast tahan ma jälle teile Pärnale tulla/ Mina aga ütlen sulle: Pärna talus et ole ühtki sööjat tarwis ja isa ei wõi mitte kopikat palka anda/ Muidugi saab minu suu teie leiwakappt hea augu tegema, aga minu käed peawad seda jälle täis täitma. Ja mis palgasse puudub: sest pole ühtigi!" ,Sina oled paha majapidaja!" xSee on minu asi ja et puudu kellegisse —" Ms noorena et kogu, waarub wanana waeStemajasse!"  r Senna saadik on pitk tee/ naeris Jüri uueste. esiteks kaera maha!" Ruttu oli ta kuue maha wiskauud, ja seifis särgiwäel seal, nüüd lendas ka soldatimüts ühe allapool rippuma pirnipuu oksa peale, ja kiikus seal, tasase tuule tuhina õhinal, nagu kirjusuleline linnukene Warfi selle peale seisis Jüri kaera põllul ja wihtus wahwusega wikkatiga  wilja maha. Tüdruk nägi tundja silmaga, et ta töötegemist mitte soldati põlwes ei olnud ara unustanud: raske töö oli tema kääs nagu mängu asi! ja seal juures ei näinud ta mitte üksinda mehelik, waid ka pilt iluS wälja. Appolonia ise hakkaWarjunud käega wilja kokku riisuma Nenda tegiwad nad jälle nagu ennegi tööd, ilma sõna rääkimata, aga nagu head seltsimehed. . . . Ja kui päikene nagu punamas tules õhtusse looja läks, oli raske töö tehtud. Kaer oli pilkas kaaretes maha niidetud  ja põld oli täiesti tühi. (Jääb poolele.) Kirja wastused. A. W. W.: Sel korral ei mahu enam. Järgmises numres saame meie Teie tahtmist täitma, peame aga wist lühendama. Kiriku teadused. Jaani kirikus: 31 Wima-kuu p. wõtab õpetaja Assmuth õpijad kellu 9 wastu, teeb enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Laupääw kellu 12 loeb õpetaja Assmuth õpijad ja wõtab neid muu lauarahwaga kellu 1 pthtile. 3. Talwe-kuu p. kellu 5 peab pasior Grohmann missionituudi. Kaarte kirikus teeb õpetaja Brafche 31. Wnna kuu p. jutlust. Uiiha-waimu-kirikus: 31. Wiina-kuul teeb pastor Bergwitz jutlust.