su 3 künni 1844 kodukoolitaja Narmas. Selle aeä sees oli tema oma Konsistorial-eksamtd Peterburgis ära teinud ja sai BeSsarabiasse, Klöstitzi kolonie õpetajaks saadetud, sest tema oli kroonu kulu peale studerinud. Senna jäi tema künni 1853, wõtlis ennast fiiS ametist lahti ja sai järgmisel aastal Tallinna Raekohtu poolest Nigolesti kiriku teiseks õpetajaks kutsutud. Juba aaStal 1855 sai tema seal ülemaks õpetajaks. Bräunlich't asemele, kelle ametit tema juba mitu kuud tallitanud oli, mida Bräunlich haiguse  pärast tallitada ei wõinud. Seda ametit on tema 30 aastat truuwusega ja õnnistusega tallitanud, oli peale selle usuõpetaja Tallinna kõrgema? TütarlaSte-koolis, Eestimaa  Biibli-Seltst liige, KadundlaSte-kooli walitsuse liige ja waimulik hoolekandja, Linna-Aoolikomitee liige, Eestimaa  Abiseltfi liige, kasfahoidja ja abiprästdent; Wenemaa Ewang.-Luth. koguduste abikassa liige, Tallinna Linnaõpetajate  Leskede- ja Waestelaste-kaSsa eestseisja, Linna- Konststoriumi ja pärast Kindral-Konsistoriumi liige ja mitme Tallinna helduse-asutuse liige ja eestseisja. OmaS pitkas ja hoolsas mitmesuguses ametis on tema Kõigekõrgemalt poolelt saanud: RinnariSti ja medalje Krimmi-sõea mälestuseks,  kuldse rinnaristi, St. Anna rittretähe 3. klassist ja St. Stanislause rittretähe 2. klassist. Kahekordne rabandus  sundis teda wiimasel sügisel omast armastatud ametist lahkuma ja kolmas hoop on nüüd tema tegema elule otsa teinud. Jäädamat mälestust on tema oma koguduse  liigete ja kõige Tallinna rahwa südameS teeninud ja mitmed ja mitmed saamad tema mälestust õnnistates ja auustateõ omas rindas kandma. Tallinna Linnaameti liige, Eduard Bätge, on Seespidiste aSjade Ministri poolest Tallinna Linnapea abiliseks kinnitatud. —Hapsalu Linnameti liige Michelson  on Eestimaa Kubernöri poolest Hapsalu Linnapea abiliseks kinnitatud. Eestimaa Wangikoja komitee sekretär, Kollegieurakh Paul NockS on auusa, hoolsa teenistuse ja iseäralise hoolekandmise eest St. Wladimiri rittretähe 4. klassist saanud. Kubermangu - walitsuse wanem kohtuherra, vsn Nottbeck, olla ennast ametist lahti palunud. Mälgus'' kirjutas oma Nr. 4 seeS, selle aaSta Näärikuu 24. paamast: .Oma lugejatele teatasime tubli abiguberneri Tillo .Tallinnast lahkumist. Tema tegewusest guberneri herra .würst Schahowskot abiks arwame lugejatele pisut rohkem .seletust wislist meele järel olewat. Tillo oli Tallinnas .kolm aaStat, esite gubermangu walitsuse nõuunit (eoMr.nõ),  siis wiitseguberner, ja mõne aja guberneri asemik. .Tema ajal ja tema tegema osawõtmisega on 1) riigi .seaduse mõimus jälle maksma pautnd, et sega paaride .lapsed piawad õige uõku ristitud saama, 2) õige usu .talupojad Luteruse usu maksudest wabaStud, 3) Luteruse .usu kirikud saamad Wene piiskopide teadusega ehitatud, .kudaS riigi seadus seda pärib, 4) õigeusu kirikute ja koo.ltde  alla wõib kroonu õigusega maid wõtta, 5) haaken.rihteritele  sai keeldud, ilma kohtumöistuseta inimest peksta ,ja 6) Wene keelele Baltimaal riigi keele õiguS antud." Meil ei ole maja selle juure muud tähendada, kui seda, et .haakenrihleritel* ega teistel Politsei-wanematel iialgi luba ei olnud .inimesi" ilma kohtuotsuseta wõi .mõistuseta", kuida .WalguS" seda nimetab, .peksta", ja seda mis lubatud eiolnud, ei oluud fiiõ ka maja keelata.  Trahwi-scadus on muudetud, fee on kõik. Endine Baltiski kirikuõpetaja Adrian Schulz on MinSki linna ja kubermangu kirikuõpetajaks kutsutud ja on selle kuu 9. pääwal omas uudeS kohtas esimest kord jutlust teinud ja oma ametit alganud. Riiksrathi heaksarwamist mööda Jõulukuu 23. pääwast  saawad järgmised Kreiskoolid WenekeeliStekS Linnakoolideks  kolme klaSsiga ümber muudetud: Walga, Wönnu, Rakwere, Hasenpothi, Hapsalu ja Wiljandi. Riigiwalitsuse  poolt saab nende koolide sissetulemise juure aastas kokku 8037 rubla 20 kopitat lisatud ja sellest esimene jagu selle aaSta teisel poolel wälja maksetud. Tartu koolikonna  Kurator on Ministeriumi poolest käSku saanud künni selle aasta Jürikuu 15. pääwant üleõ anda, mitu Ladina keele, Greeka keele, Wene keele ja kirjanduse, historia ja geografia kooliõpetaja kohta selle koolikonna Gymnasiumides,  ProgymnasiumideS ja RealgymuasiumideS tühjad on, pärast seda iga kooliõpetaja koha üle Mintsterinmil sõnumit  anda, mis nendeõ teaduskondades tühjaks saab, ja neid kohtafi mitte ära anda, kui need noored mehed kohta saanud on, kes sel aastal oma õppimist Kctserlikkus Peterburgi  ja Würst Besborodko Njeshini Historia-Philologia> koolides lõpetawad. Eestimaa Põllutöö-seltsi poolest katsutakse nuumlooma-lihale ja nuumloomadele wöeral maal kaupa leida, et põllumehed oma loomade eest rohkem hinda saada wõiksiwad. Esimene liha laew läks ka selle aaSta hakatusel juba Inglismaale, kuida omal aeal kirjutasime. Selle Seltsi juhataja, Paastwere herra Kammerherra Landrath Varon Maydell, on selle ettewstmiscle hakatuseks Rtigimõisade-Ministeriumi poolest tuekuft palunud ja sealt on lubatud muist kahju kanda, kui wöeral maal wäljaweetud  elusa loomade naela eest mitte kunnt 7 kopikat hinda ei saa, mitte aga rohkem kui 5 rubla looma pealt ehk 2599 rubla laewatäie pealt. Seda raha saab kui abiraha Eestimaa Põllntöö-seltstle maksetud, kes seda siis omalt poolelt tarwitust nende osawõtjate keskis wälja jäutab, kellel seda waja on. Selle kuu 22. pääwal sündis Rotermanni siguriwabrikus  hirmus õnnetus, vabriku kaua-aegne aSjatallitaja,  Peter Heinrich E lfe nbe i n, tahtis mashina juures midagi järel waadata, puutus aga oma ulikuuega rihma-ratta külge, mis teda nii õnnetumast waha wiSkaS, et tema pea ratta ja põranda wahele sattus ja täitsa purustatud  sai. Surm tuli silmapilgul. Herra Elfenbein oli 58 aaStat wana ja seisis wabriku töörahwa ja kõige teiSte juures suures auuStuses ja armastuses. Selle kuu 18, paäwa õhtal tuli üks tundmata mees Neitseldti juure, 4. alewijäus majas Nr. 299, ja palus öömaja, sest tema oli silmanähtawalt haige ja lahus teisel homikul hospidalisse minna. Neufeldt möttts meest wasta ja andis temale aset, kuS teda homrknl kell 6 surnud leili. Arsti tunnistust mööda on tema kopsu rabandusesse surnud. Wõera nimi olnud legor Bataschkow. Woorimees Nr. 58, Gustaw W., on selle kuu 16. pääwa õhtal Pärnu maantee ja Roosenkranzi-uulitsa nurgal, 73 aastase Liisa Kruusimäe maha sõitnud, kus juures õnnetuma naesterahwa  wassaku jala luu põlwe alt murtud ja tema peale selle weel peast haawatud sai. Selle kuu 18. paäwa õhtal on Kaupmees Jakob K. kelder 2. liunajäus majas Nr. 111, lahti lõhutud ja sealt 3 siakintsu, 1 puud wõid ja 46 toopi tangu ära warastatud.  - Paar teist wähemat wargua on weel Politseis üleS antud. Löune-Hakenrichtri poolt antakse teada, et selle kuu 18. pääwal Jnglisti waldas üks hobune ära waraStatud on. Wiimase nädali esimeste pääwade sees oli natuke lumesadu wähese tuulega, mis auklesekS sõidetud saaniteed uueste heaks sillutas. Peale selle oliwad ilmad ikka weel parajad külmad, enamist waiksed ja selged. .Postimees" on omaS wiimaseS numreS suurt osawust nättanud. Meie lueme seal: .Tallinna Sõber" Nr. 7 on meie lehe üle .wäga pahane, et meie temast midagi ei kõnele. Katsume .wiga parandada. Leht kõneleb Eesti maa kalakaSwata.mise  seltsist. Kalad olla wiimasel aeal jögedeS ja jär.wedeS  wäga kahanenud, nimelt lina teotamise läbi; nüüd .olla kohtute sunnil ses tükis parandust tulnud. See on .tõsi, aga linad pannakse liig sagedaste jalga kolm jõe .weest kaugele auku ligunema ja pärast lastakse wcst au.gust  jõkke woolata. Kui seadused selle poolest parandust .ei too, ei sigine kalade hulk ialgi suuremaks*). Wäga ,sagedasti saada ka kalapojad ära hukatud. Leht kutsub .lugejaid seda tähtsat asja läbirääkima üteldeS: .Meie .wõime tõega kinnitada, et meie leht mitme mõjuma ring.konna  silma ette ulatab ja mitmes mõjumas ringkonnas .suuremat usaldust ja tähelepanemist leiab kui mõni teine. .Sõber ütleb, meie olla pahandanud, et Eesti Postimees .Kuura .karjatsekirja" äratrükkinud. See põle õige. .Kõu ja Pikri" arwustus seisab Revalsche Zeitungiö; .Tallinna Sõbras pole sellel aaStal sest luuletusest midagi .seisnud. Soome mõisa ostmise lugu seifis kõigis meie .maa Saksa lehtedeS; waadaku Sõber säält järele. .Hiljuti tõime kindla põhja paal selle sõnumi, et Helme .abiöpetaga L. Pallon BaltiSki õpetajaks saab, sedasõnu.mit  ei tunnistanud Tal. Sõb. õigeks ja palus ka Saksa .lehti seda õiendada. Nüüd kuulutab Sõber isegi, et .herra Pallon ühel häälel BaltiSki õpetajaks walitud. .Sõb. foowib uuele õpetajale .kindlat südant". MlkSpärast .juttumärkide wahel?" Pangu nüüd iga lugeja seda .PoStimehe" kirja ja meie kirja Nr. 7 seeS kõrwu ja waadaku, kuida need kokku mahumad. Meie ei ole mitte soowinud, et .Postimees" meie lehest .midagi kõneleks", maid meie oleme kirjutanud, et meil .Postimehe" kiitust maja ei ole. Meie oleme ainult selle peale tähendanud, et .Postimees" meie lehest sõnumid wõtab ja siin kirjutab, et .Talliuna Sõber" ja .Ristirahwa Pühapäewa Lehe" kohta midagi .öelda" ei olla. Kui ka .Soome mõisa" ostmine Saksakeeli lehtedes  seifis, fitS seiiis selle mõisa nimi ainult meie lehe seeS. Seda nime on .Postimees" nimetanud ja sellega näitawad, et tema seda sõnumit meie lehest wõtnud oli. .Kõu ja Pikri" kritika kohta on .PoStimehe" wabandamine niisama keeruline. Lugegu .Postimehe" toimetaja oma kirja, .mitme küünra pikuse Kuura kindralsuperintendi"  karjatsekirja kohta, uueSte läbi, küll tema fiiS leiab, et sealt pahandus wälja waritseb. BaltiSki kirikuõpetaja «valimisest andis .PoStimeeS" juba Näärikuu *) Wiimased sõnumid on .Postimehe" enese tarku». Need ci ole aga mitte õiged ja .seadusel" ci ole siin enam midagi teha. Teadu»  ei keela mitte ainult lmaliutamist jõgede», waid ka wetcS, millest ojad jõkke lähemad, EeStimaa Hakenrihtrid on tänine hoolega selle üle walwanud, et linaliu-augud mitte jõgede ligidal ei ole. KuS on aga herra vr. Hermann neid kurjategijaid näinud, kes üsna asjata, otse kiu«te pärast linaliu-wett .pärast" liutamist, ainult kalade hukkamise!»  .jõkke vioolata" lasewad? „T. S.' t. 18. pääwal Mjch pW" sõnumit, knWtWMwast Küünlakuu 2. pääwal siin esimest kord jutlust tegi ja Küünlakuu 4. pääwal walitud sai. Kes oli siis siin juba nii wara üht õpetajat walinud, keda Uu keegi weel näinud  ei olnud, weel wähem tema jutlust kuulnud? KeS on need ,wõimusmehed" BaltiSkiS. kes ilma koguduse teadmata nii tähtsaid aõju ära taUtawad ja selle üle »kindla põhja pääl" sõnumit wälja saadawad? Miks meie ,kindlat südant" könemärride wahel kirjutame ? Sellepärast,  et see üks Biibli-sõna, üks Citat, on. Küll wist herra Doctor ise seda teab. Tartust. Tartu Linnasaadikute Valimised saiwad selle knn 17. pääwal algalud ja 3. klassis selle kuu 19. pääwal  lõpetatud. Ettewalmtstused saiwad toimetatud Ül eüld  isest Wali k o m i teest, mis Hoowkohto Advokak S. Li eveni juhatusel seifis, ja Esimene Üleüldine Walikomitee. ,Vanemuise" Seltsi juhatusel, ja selle poolest oliwad Linna-saadiku-kandidatidets ette pandud: Hans Ark, Heinrich Glück, Gustav G oldmaann, Adolf Grenzstein, Vo. Hermann, vr Jann - sen, JuhanKangur, Johann Konnimus , Johann Kruusberg, J. Kru s , Johann Maddisson, Johan Merja, Georg Rahr, Karl Rembach, Adolf Riik, Georg R oots, Johann Rosenberg, Reinhold  Sachker, Georg SachS, Georg St amm, Aleksei Spekow, Bernhard Stern, Professor Dr. Meykow ja Professor Dr. Wiskowatow. Üleüldise  Walikomitee nimekirjas seisiwad: E. J. ArndL, A. Assmu 3, B. B arte! s, G. Blumberg , F. BreekS.W- Bulgakow, F. Fischer, G. Fischer,  A. Grenzstein, A. Grossmann, C. Hackenschmidt, F. Knochenstiern, Th. Köhler,  S, Lteven, C. Lipping, E. MuSso.P. Popow.C. Rembach, A. Riik, R. Sachker, G. Sachs, B. Stern, C. Treffner ja P. H Walter. Walitud saiwad kõik Üleüldise Walikomitee kandidatid, Esimese Walikomitee kandidatidest ainult need, keS üheS ka Üleüldise Walikomitee nimekirjas seisiwad. Walijate ühendus on nii suur olnud, et ühe walitud kandidati  peale ennast kõige rohkemalt 387. kõige wähemalt 382 häält ühendafiwad. Selle üle rõömustawad ennast kõik need, kes üleüldist ühendust soowiwad, mitte erakondlikku ühendust. Ottepiiel on ,Uus Tartu Zeitungi" sõnumite järel ükS Wene tütarlaSte-kool asutatud. Koolitaja on endise »W llguse" toimetata Lindenbergi abikaasa. Õppijaid  oli juba 30 kokku tulnud. Puhja kihelkonnast kirjutakse meile: ,Siiu kihelkondas on sharlathi-haigus, iseäranis laSte keskis, kangest liikumas  ja pärib oma ohwreid. Mõned koolid on sellepärast oma töö pidanud seisma jätma. Hobuse-wargus on siin juba wähenemas, sest kui seesugused pitkanäpu-mehed ennast siin näitawad, siiS käib ka kange karistus nende kannul, nenda et oma tööd peawad warna riputama. Teed on igal poolel head ja igamees wõib takistuseta oma aSjn tallitada. Weike-Ulila laulukoor, mis mõned aastad õitseS ja rahwa poolt pma kontsertidega palju kiitust leidis, on lonkamas, pea hinge heitmas. LeiguS  näikse lauljate poolt tulema. Ühendage ennast jälle kord ühel jõul ja näidake, mis Teie wõite!" —Z — Riiast. Riia Linnasaadikute 3. klassi walimifed on selle kuu 18. pääwal lõpetatud. Üleüldine Walikomitee, Adwokat Courad Bornhaupt'i juhatusel, oli wöitnud. GrosSwald-Shutowi  kandidatitest ei ole keegi rohkem kui 14! 9 häält saanud. Üleüldise komitee kandidatid on kõik walitud;  nende peale langefiwad ikka kõige wähemalt 2279, kõige rohkemalt 3597 häält kokku. Ülepea on 3. klassist 3600 kuuni 3700 walijat oma häält annud. Pärast Linnasaadikute walimist aaStal 1882 oliwad mitmed walijad,  nende keskis ka ,Rishki Westnikn" toimetajad, Linnapea  peale korrata tallituse pärast põhjustamata kaebtust tõstnud. Liiwimaa Hoowkohtu poolest on kaebajad nüüd laimduse pärast kohtu alla antud. Liiwimau raudtee asjus kuuleb ,Riia Pääwaleht"  uStatawalt poolelt, et Jnsheniör von Götte seda ehitust 18 millioni rubla eest oma peale wõtnud on. Rahast  saada sel aastal 3 millioni, tulewal aastal 9 millioni ja ületulewal aaStal 6 millioni wälja maksetud EhituS algata sel aastal Pihkwast, aga ka Liiwimaal saada juba mõned sillad ehitatud. Herra von Götte wõtta esiteks Tartus elu-aset. Kuuramaalt.KuuramaauusKubernõrPashtshe nko, kes hiljuti senna tuli, on pea-roosis raskemalt haigeks jäänud, olla aga juba paranemas. Li i b aw t lahe oli selle kuu 14, pääwal liikuma jeaga täis topitud, mis kinni külmetab ja laewasõidud seisma pani. Selle kuu 47. paamal tõufiS igatsetud löunetuul ajaS jea põhja poole ja tegi sadama, jälle lahti. West on järsku kolm jalga alanenud. Öösel, selle kuu 47. ja 18. pääwa wahel, on ükS waras ennast jälle Liibawi Wene kirikusse löhkuda  katsunud, on aga hoolsa Politsei läbi kinni wõetud. Oma tunnistust mööda on waraS wõeramaa meeS O. P., üks puusepp, keS kaua ilma tööta olnud ja selle läbi hädasse  langenud.