haige külge tarwiS, ja sellest wõime meie arwata, et haiguse kihwt õhu fiSse minna ja tuaS olejatest inimestest fiSsehingatud saada wõib. Selle juures ei ole muidugi mitte ükskõik, kui palju kihwtiseid iwakefi õhu sees on: saab õhk haige tuaS järgest wahetud, fiis ei ole enam nii kardetaw niisuguses tuas olla, aga mida rohkem haigeid üheS tuaS on, ja mida weiksem õhu wahetus, seda ennem wõib haigus külge hakkata. Muidugi mõista, wõiwad iwakesed ka riiete ja töiste asjade läbi külge hakkata, wäga sagedaste saawad nemad wana riiete ja woodiriiete läbi edasi kantud, keda waesed inimesed juutide käest oStawad ja seeläbi üheS riietega tõbe kaasa saawad. Koolide läbi saawad nimelt leetred töiste külge wäljalautatud,  kunaS haiged lapsed ise tõbe algusel weel koolis käiwad, wõi ka kunaS haige õed ehk wennad kihwtist iwa majast kooli kannawad. Nimetud tõbede iwakeste wäljalautamine ja idanemine  ei näita mitte maapinna wõi kohaliku kliima mõuduSte  all seiswat. Siiamaale on nad igalpool siginenud, kuS nad kautatud saiwad, ja ei wõi ka mitte selgeste ütelda, et nad ühel aasta-ajal parem siginewad kui töisel. Mida rohkem haigustelle wastupanejaid inimest ühes kohas on, seda wähem lautawad nemad ennast wälja, ja mida wähem, seda rohkem. See asi on wäga tähtjas, ja tuttaw on ka, et ühe rahwa kallale rõuged, Skarlati tõbi ja leetred mitte ikka ühel ja sellsamal kangusel ei hakka, ja kui meie ka selle näituse lähemat põhjust ei tunne, on siiski niipalju kindel, et inimesed, kes ükskord üht neist tõbedest läbi on teinud, mitte kergeste tõistkorda jälle selle töbesse ei sattu. Seeläbi wõib ka äraseletada, et need haigused ükst mõne aja pärast kangeSte mõllawad, ehk küll üksikud juhtumised suuremates linnades ikka ettetulewad: wist langewad tõbe walitsemise ajal peaaegu kõik inimesed, kelle peale ülepea tema kihwtine iwa mõuda wõib, tõbesse, ja fiis piab mõni aeg mööda minema, künni jälle inimesed üleskaöwawad, kelle peale tõbe iwad hakkata wõtwad. Rõuged ja Skarlati tõbi hakkawad rohkem inimeste peale, kui leetred. Nende iwakefi on haigete were seeS leida, õige rohkeste on rõuge iwakefi rakude sees leida, ja arwata wõib, et ka Skarlati tõbe ja leetrede juures naha haigete kohtade seeS kihwtiseid ollust on. Soetõbi on wäga kange külge hakkaw haigus, nii et ta küllalt siis juba külge hakkata wõib, kui keegi ka üksi wäga lühikene aeg haige tuas on. Mida kauem keegi haige juures on, seda kergem zaeo ta haigeks. f,, haiae tallit<»j«d kergem haigeks kui tohtrid. Mida suurem ruum elanikude  hulga järel on, ja mida suurem õhu wahetus, seda weiksem on kartuS, et haigus külge hakkab. Majades ja elutuades aga, kes inimestega täidetud on, kelles must elu walitseb ja õhu wahetust ei ole, mässab tõbi hirmsaste, nii kohe kui kihwtine iwa sinna sattunud on. Ta on wäga kerge edasi kanda ja saab sagedaste riietega ja töiste asjadega ühest majast töise, ühest kohast töise kantud. Hakkab soetõbi ühe rahwa juures siis walitsema, kui rahwal toidu puudus wõi nälg on, fiiS langewad enamiste need tema ohwriteks, kes puudulise toitmise läbi kõige rohkem kannatanud on. Selle üle ei ole tarwiS kahe wahel olla, et üks heaste toidetud inimene kihwti ollusele rohkem wastupanna wõib, kui sandiste toidetud, sellepärast surewad ka sooja tõbe ajal rohkem inimesi waesema rahwa kui rikka, keskelt. Kurgu tõbe juures jäeb peale kihwti üleswõtmist ihuSse kõige enne see koht haigeks, kus kihwtine iwa seisma jäi, nagu kurgu ila naha sees, ja alles siis läheb tõbi üleüldse kõige ihu kallale. Kihwtine iwa saab siin mitmetmoodi edasi kantud, kas puutumise, nagu suuandmise läbi kurgu tõbelisele, wõi seeläbi, et haige kurgu röga wõi tõbise ila naha jagust töistele, kes tema ümber on, waStu nägu köhib, wõi ka õhu läbi, kunas kihwtine iwa rõaga, kelles tema on, riiete wõi töiste aSjade külge seisma jäeb, ärakuiwab ja siis tolmu näul ShuSse läheb. Üleüldiseid abist, keda meie pruukima piame, et nimetud tõbede külge hakkamist eemale hoida ja nende wäljalautamisele piirist panna, wõime meie tõbede labiräägitud  omandustest leida. Nemad pöhjendawad ennast nende põhjusõpetuste peale: meie ei tohi mitte haige inimese külge puutuda, ega haige tuaS kaua olla, waid piame haiget ist tuppa panema. Meie ei tohi ka mitte tõbede kihwtifi ollust tuaS liig paksult ennast kokkukorjata laSta, waid piame sagedaste ja rohkeste õhku wahetama. Peale selle piame meie ennast nii toitma, et haiguse kihwt mitte kergeSte meie peale hakkata ei wõi. Keskajal sai kangede tõbede ajal kohtute läbi kõwaste sunnitud, haiget terwetest eemale wiia, ja rahwaS oli tõbest nii taiS hirmu, et ta sagedaste oma haigetega hirmsaSte ümberkäis. Mitmetes kohtades oli ka weel köwaSte ärakeeldud, neid aSju edafi pruukida, kes haigete päralt oliwad olnud, kui nad mitte enne seda keewa wee seeS keedetud ja päikese paistel, wõi tule ääres kuiwatatud ei olnud. Ka nüid meel katsutakse sagedaste haigeid terwetest eemal, isi tuades hoida, ja wististe läheb mõnikord maal korda, nõnda wiisi tõbe kaugemat wäljalautamist ära keelda, seepärast et seal mitte raske ei ole nii sisseseada, et töised inimesed selle majasse, kus tõbi on, ei lähe. Suurtes linnades on aga wõimatu seda abi pruukida, sest kohtud saawad esimestest tõbe näitustest peale kihwti olluse sissewiimist arwa teadust, ja töiseks on walwamine haigete ja nendega läbikäijate terme inimeste üle wõimatu; peale selle annab haige sagedaste ka juba tõbe algusel, kui ta meel tundmata on, teda töiste inimestele. Nii tuleb siis suurtes linnades ikka üks wõi töine hakkaw haigus mõnes kohas ette, wõi nad kalitsewad ka kõik ühe korraga. Niipalju piab tõbede juures tõeste tähelepanema, et perekonna liikmed, keda haige tallitamise jauks majas tarwis ei ole, nagu näituseks lapsed, kohe sest majast ära wiitud saawad, kus keegi perekonna liige, wõi muu majaelanik, külgehakkawasse tõbesse sattub. See teadus, et meie seeläbi, kui meie haiguse kihwtiseid iwasi tuas ennast paksult kokkukorjata ei lase, tõbe kaunis heaste enestest eemal wõime hoida, on alles uuemal ajal ülestärkanud. Sellepärast waadatakse nüid hoolega selle peale, et haigete tuas õige suur õhu ruum on, ja et seal tubliste õhk wahetatud saab. Haige inimese peale, kellel hakkaw tõbi on, piab 69 —7O Cub. meetert (umbes 200 Cub. jalga) ruumi ja 100—150 Cub. m. (umbes 300 450 Cub. jalga) õhku, tunni aja sees arwama. Kunas aga waesema rahwa elutuad inimestega peaaegu ikka täidetud on, ja siis tõbi, nii kui tuli kuiwa puu okste kallal, ennast wäljalautab, piaks kohe peale tõbe märkamist see kohtule teada antud saama, et haige nii pia kui wõimalik haige majasse wiitud saaks, enne kui ta aega saab, tõiSte inimestele tõbe kihwti ollust anda. Puhtus on ka ühes kõige parem rohi tõbe hakkamise  wastu, ja temast wöib rohkem abi loota, kui neist ka nüid weel pruugitawaist suitsetamistest, heaste ja sandiste  lehkuwa ollustega, kellest enamiste ütelda wõib, et nad tuas olcwa kihwti iwade waStn midagi ei tee. Kõige rohkem wõib loota, et Chlori ja weewli hapniku läbi haiguse iwad kahjutumaks tehtud saada wõiwad. Niisuguse rohitsemise juures aga arwawad mitmed sest küll olewat, kui nad natuke Chlori lupja tuppa panewad, wõi natuke weewelt ärapõletawud. See on üks suur eksitus, kui arwatakse, et üks ruum, kelles tõbe iwad seisawad, kahjutumaks tehtud on, kui temas Chlori wõi weewli hapniku haisu on, wõi ka, kui temas Carboli hapnikuga sissepritsituid rättikuid üleskõlgutakse, sest meie ei tohi mitte äraunustada, et määratud hulk neist ollustest,  iwakeste ärahääwitamiseks tarwis on, meie ei pia mitte üksi õigeid ollust wõtma, waid piame neid ka tarwilikul hulgal pruukima. Iga tua jauks on mitu naela weewelt ja Chlorilupja  tarwis. Wcewel saab pulkade näul metalli aluste peal ärapõletatud, keda, et mitte tulekahju ei sünniks, sawi nõuudesse pannakse; wsi tehtakse weewelt soendamise läbi enne wedelaks ja kastetakse temasse wanaid luppakaid  ja põletakse neid ara. Chlori sünnitakse kõige parem Chlori lubjast ja soola hapnikust, kunas Chlori lupja sawi astja sees wedelaks tehakse, ja siis ühe jau lubja peale üht jagu soola hapnikut juure kallatakse. 300 Cub. jala suure ruumi peale piab 4 naela Chlori lupja wõtma. Weewli hapniku pruukimine on kasulikum, sest tema on vdawam ja tema mõudus tõbe iwade peale näitab kangem olewat, kui Chlvri mõudus. Suitsetamine  ise piab kindiste aknade ja uksede juures sündima, ja tuad kõige wähem 12 tundi weewli hapniku wõi Chlori auurude mõuduste all seisma, ja peale selle piab õhk heaste ja rohkeste wahetatud saama. Et muidugi mõista haiged sest tuast, kus suitsetamist ettewõetakse, wäljawiidud saama piawad, siis wõib see üksi seal sündida,  kus tubast mitu on. Suitsetamine weewliga on nimelt laewade peal kui hea rohi tõbede wastu ennast näitanud. Lubja west on ka hea rohi tõbede iwade wastu ja seepärast on haigete majades tahtjas, et seinade lubi iga aaSta mahaõerutud ja seinad uueste lubjatud saawad, sest meil on küllalt põhjust arwata, et haiguSte iwad seina lubja sees kinni seiswad ja seal kaua alalhoitud, lubja wee läbi aga ärahääwitud saawad. Tarwilik on ka, et kõik haigete riided heaste haritud saawad. Pesu pantakse kõige parem kohe peale ärawõtmist haige ihu Pealt, wee sisse, kelles 1 "/o Chlori lupja on, ja lastakse seal V2—l tund seista, siis saab ta puhta wee seeS lopputatud ja pruugitawal kombel peStud. Kalewist riided saawad kindiseS tnas üleskõlgutatud ja siis weewli-hapniku aurust peale lastud, mis mitte wähem kui 12 tundi tüürida ei tohi. Nagu mina juba ülewal nimetasin, wõib inimene ka hea toitmise läbi ennast tõbede külge hakkamise eest hoida, aga selle üle teame meie nüid weel koguni wahe. On inimene juba ükskord üht hakkawat tõbe läbiteinud, siis ei jae ta mitte kergeste tõistkorda jälle selle tõbesse. Juba wanad kultuura rahwad teadfiwad, et, kui keegi ükskord  rõuge tõbe läbiteinud on, ta tõistkorda enam nii kergeste haigeks ei jäe, ja kui ta ka weel ükskord selle haigusesse sattub, palju kergemalt temast peaseb. Sellepärast  oli üks neist suurematest wõitudest, mis inimese mõistus kahju tegewa looduse wäe üle on saanud, see, et rõugete rakudes olewat kihwti terwe inimese weresse panema hakkati ja teda seeläbi päraftpoolse rõuge tõbe eest hoida katsuti. Nii oli Hiina, Inglis ja Soomemaal,  nimelt 18 aastasaja rõuge kihwti ajamine terwe inimese weresse, et teda päraftpoolse tõbe eest kaitseda wäga armas ja wäljalautatud. Siiski juhtus sagedaSte, et mitmed, kelle weresse rõuge kihwti aeti, ärasuriwad, ja peale selle sai seeläbi tõbe iwa ka wäga laiali lautatud. Wäga kasulik oli seepärast minewa aastasaja 1796 lõppul see Dr. Jenneri ülesleidmine Inglismaal, et ka Jenneri inimest siis rõuge tõbe eest kaitseda wõib, kui tema weresse lehma udara kulles leitud rõuge wistrikute lima aetakse. Kohe peale selle ülesleidmise seadsid mitmed riigiwalitsused omas riikides rõuge panemist lehma rõuge limaga sisse, aga siiski peeti rõugete panemist wäga läbemata, ja alles peale wiimase suurerõuge tõbe 1871 ja 1872 sundisiwad riigiwalitsused köwaSte omi alamaid rõuge panemisele. Mitmed seisavad küll rõuge panemise wastu ja ütlevad, et tema päris rõuge tõbe eest mitte ei kaitseda, ja panemad ka seda oma vastuseismise põhjuseks, et sagedaste lapsed rõuge panemise läbi roosi haigust saamad  ja ärasurewad, ja peale selle ei olla mitte ükski laps selle eest kaitsetud, et ta ühes rõuge kihvtiga ka mitte prantsuse ima oma meresse ei saa. Jlmkahtlemata aga näitawad kõige uuemad rõuge tõbed, et need, kellel mitte rõuged pantud ei ole, palju rohkem ja sagedam rõuge tõbesse ärasurewad, kui need, kellel lapse põlwes rõuged pantud on. OnnekS püitakse ka nüid inimese rõuge lima asemell seda lima pruukida, mida seeläbi saadakse, ot lapse käest lima mullika udarasse pannakse ja sealt jälle inimestele edasi külwetakse. Hollandi ja Belgia maal saab lehma rõuge lima mitmeS vabrikutes valmistatud ja on seal, nii Palju kasu toonud, et ta lühikese aja pärast ka üleüldse pruugitavaks saab. Rõuge panemise tähtsuse arvamiseks on meil siis need pea õpetused: on inimene peale rõuge panemist sündivat haigust läbiteinud, fiis on ta heaSte selle eest kaitsetud, et ta mitte päris rõuge tõbeSse kardetavalt haigeks ei jäe, mis juures aga pantud rõugete kaitsmise võim ajaga väheneb ja mitme aasta, läbistiku 15 aasta pärast täitsa ärakaub, nii et siis kõige parem 20 aaSta vanaduse sees uus rõuge panemine kasulik on, kunaS aga rõuge-tõbe hakkatusel juba noorematele inimestele umbes 10 aastase vanadusest uued rõuged pantud saama piawad. (Jürg jäeb tulema.) Ohke! Mis aitab see, et tasa ohkan Ja waluft rind mull keeb? Kes Sulle, kelle järel ihkan Mu ohkamisi wiib? Kas tuul? Oh ei, tall pole aimu Ei oska ta mu keelt! Tall pole osawõtjat waimu, Ei mõisterikast meelt! Kas lind, kes õhu wabas wallas Nii wabalt mängitab? Ehk laene, keda haljaS kallas Nii õrnalt sängitab? Mis hoolib lind, mis küsib laene Mo mure järele. Üks laulab, töine üksipäine Ka laksub omale. Mu wahel mitu maad ja lahte EL nendest üle saa. Nad lahutawad ära kahte Üks töisest armuta. Sa puhu tuul, lind laulu luule Jões laene laksutes. Mu ohked Sina ka ei kunle Ei wõigi kuulata! — el. 19. Sakala. 1884 Wastutaja: J. «Srw