aastal 804 laewa flSse tulnud ja 795 laewa wälja läinud.  Estmene laem sel aastal, Amsterdamist,  tuli Näärikuu 1. pääwal sisse. Jõulukuu 29. pääwa homikul on Tallinnas, wist raudtee-wahtide hooletuse läbi, üks hirmus õnnetus juhtunud. Humala wallast päritud 19-aastaue Mihkel Jiter tuli splrituse-wabrik.lft ja tahtis üle raudtee aru soita, mis sadamast Kadriuthali poole läheb. Kuida üks Tallinna leht kirjutab, olnud raudtee ülesõidu wäraw seal pool küll lahti, kust tema peale sõitis, aga teine pool kinni. Rahuga ootanud tema selle lahtitegemist ja keegi ei ole temale tähte anuud, et mashin tulemas oli, jäänud ka koguni oma wankre peale istuma. Teal käänab ennast raudtee ja nenda on tulnud, et mashla ootamata õnnetuma peale jooksis ja teda kõige waukrega oma alla kiskus, kuna hobune kahjuta jäi. Õnnetuma noore mehe keha on umbeS 17 sülda edasi weetud ja nii kaugest lõhutud, et mõned liikmed kehast eemal maaS oliwad. Surm on wist silmapilgul tulnud, sest selja-roog ou mitmest kohast katki murtud, niisamati ka kaela-luu. Asi on kohtu alla autud. Jöulu kuu 23. pääwal leiti Kadrinthalis, Rotermanui mõisa ligidal, ühe tundmata mehe surnukeha, keda riiete järel üheks musttöö-meheks veetakse. Jõulu kuu 31. pääwal leiti Pärnu maantel Saue wallast päritud  Jakob UdenwesN surnu keha. Saku wallast päritud  HanS P., keS 3. alewi-jäus maja? Nr. 366 elab, andis Politseile teada, et tema maja peremees, Tönnis P., teda Jõulu esimesel pühal nii kangest puu-aluga peksnud,  et tema järgmisel pääwal pidi hospidalisse wiidud saama. Baltiskist, Näärisuu 5. pääwal. Pühade aeal oliwad  ilmad enamiSte sulad ja wiisiwad lume enamist ära, aeguti külmetas aga jälle ja kõik maa sai jeaga kaetud, kus lund järel jäänud et olnud; kus weel lund on, seal kannab see, nagu muidu Paastukuu homikutel. Uueks aastaks tõusis külm kuuni 6 graadi peale, on täna aga jälle taganenud ja lund on natuke sadanud. Põhja tuul ajaS murd-jead Baltiski lahele, mis aga laewasõitu suuremast  ei takista. Selle kuu 2. pääwal tuli Daaui aurulaew  ,Foruingen" lõune-wtljaga Baltiski sadamasse, saab siin wälja lastitud ja annab rahwale tööd, millest juba jälle puudust oli. Raktverest ja ümbertkaudu kirjutab Teadaandja":  ,Kuida meie ustatawaft kohast kuuleme, ei ole meie linnas wiimasel aeal enam rõugeid ette tulnud ja see tõbi näitab kuStunud olema. Seda kurjemini näidata ennast aga rõuged maal ja pärida mõnda elu. Iseäranis  seista Kunda wald selle nuhtluse all." Kuida meie kuuleme, on Pühapääwa (Jõulakuu 27. pääwa) õhtal KukekülaS jultunud rööwmõrtsuka tegu tehtud. Ühe maja ukse peale oli koputatud ja kui peremees ukse lahti tegi fiiS on temale mitu kord nuaga rindu pistetud.  Sellesama  pääwa löune aeal kell 1 on rööwmõrksukad KukekülaS  ka ühe naeSterahwa peale kippunud. Tartust. Selle kuu 1. pääwal pidas ,Uus Tartu Zeitungi" tväljaaudja ja toimetaja, Dr. Emil Mattiesen,  oma 25anstast jubiläumit selles tallituseS. Kõikumata  truuwusega ou tema, kõlgeist raskustest, waewast ja waenust hoolimata, seda oma ametit ikka nenda tallitanud, kuida meie kodumaa tarwitused seda pärisiwad ja on seda lehte ühe korra peale tõstnud, mis mõistlikkudes ja truuwides  ringkondades igapoolist kiitust teenib ja leiab. See Saksa-keeliue leht on ka Eesti rahwa asjadest elawat osa wötuud, kuida seda iseäranis Tartus tarwis läheb, kuS ka EeSti waimu-elu wägewamast tuksub ja wiimastel aastatel  mõuda rõõmustawat ja mõnda kurwaStawat liikumist, tungimist ja tuhinat näitanud ou. Selge silmaga ja kõikumata  sammuga on tema seda teed käinad, mis meie kodumaa sugude ja seisuste lepituse ja sõbruste, ja selle läbi meie maa ja rahwa eluõnne pooles wiib, Omalt poolelt soowime kõrgest auuStatud kaastöölisele kodumaa põllul õnne, õnnistust ja jõudu, meie kodumaa kasuks ja tema ja tema omaksete rõõmuks. Tartulastel on see rõsm, et Tartu - Walga raudtee peal sõidud selle aasta hakatusega algauud on. Esiteks käiwad küll weel ainult reisijate wagonid 3. klassist ja kauba-wagonid, aga ka sellest saab kergitust küll endiste sõltute wasta. Tartulased tumnstawad rõõmuga, et neil selle eest Liiwimaa raudtee ehitaja, Wirkl. Staatsrath  von Götte, lahkusele tänu anda tuleb. Kõigekõrgema käsu peale Jõulukuu 10. pääwast on teaduslikkudeks otStarbetekS wõerale maale lubatud ja selleks reisu-raha saanud: Tartu suurkooli Professor Dr. W. von Roh laud nelja kuu peale, Docent ÄlaK. tkeol. R. Seeberg üheksa kuu peale. vaust. ju-°. Till, Horowtcz, von Secler ja Baron Stackelberg kahe aaõta peale. „Eesti Postimehe' sõnumite järel on TartuS enne Jõulut kuuni 15 graadi külma olnud; pühade aeal oli sula, pärast tuli jälle külma. Riiast. Ilmad on RiigaS umbes niisamati olnud, tui meie kodumaa teistes paikades: enne Jõulut kuuni 15 graadi külma, siis sula. Laewu on Riiga wiimasel aastal 2325 laema tulnud ja 23 l 4 wälja läinud. Peterbnrgist Jõulu esimisel pühal oliwad Keisri Majestätid, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auuj är - jepäriza ja teised Kõigekõrgema perekonna liikmed Gatschma Palee-kirikus, kus peale pääwakohalise Jumalateenistuse  harjunud wiisil ka tänu palwe Wene riigi peastmise eest Prantslaste sissetungimisest, peetud sai. Selsamal pääwal, pärast lõunat kell 3 tuliwad Keisri Majestätid Peterburgisse, kus Keisri-Praua Gardi-KüraSsirt  rügementi maneshis Gardnväe, Keisri Majeftäti konwoi  ja Palee-Politsei soldatitele Jõulu-puu kingitustega walmistatud olt, mida Keisri-Praua oma käega liisu järel nendele wälja jägaS. Selle kuu 1. pääwal on Keisri Majestätid Talwe-palees kõrgete pealikute, ametnikud? ja wõeramaa Saadikute õunesoowimisi wasta wötuud. —- Uueks aastaks on Keisri Majestäti poolest jälle rohkest auutähta ja kõrgemaid auunimefi wälja jagatud. Teiste keskis saiwad: Seespidiste asjade Minister Graf Tolstoi  St. Wladimiri rittretähe 1. klasstst, Püha Synodi Ulem-prokurör Pobedouoszew St. Aleksander Newski rittretähe brilljantidega, Seuator von Lilienfeld (Tuhala herra) Walgekotka rittretähe. Keiserlik Kõrgus  Kiudral. Adjutant Vice-Admiral Suurwürst Aleksei Aleks a n dr owits ch ja Vice-Admiral Sch? stakow on mõlemad täieks Admiraliks nimetatud. Raha- Ministeriumi asjatallitaja, Riigisekretär Wõischnogradski,  ou Raha-Ministriks nimetatud Keiserlik Kõrgus Suurwürst Michael Nikolajewitsch on uueSte ühe aasta peale Riiksrathi Präsideutiks kinnitatud,  niisamati ka Riiksrathi üksikute jõutuste juhatajad ja liiked poole aasta peale. Keisri-Majestätide ja Keiserlik Kõrguste poolest saada selle aasta pidude-aeal umbes kümme pidu antud. Gardiwäe rügementidest mis Peterburgis seisawad,  on wäljateeninud mehed Jõulukuu 30. pääwal teenistusest  lahti lastud, pW,kitsuse Teadaaudja" kuulutab,  et Peterburgi, Mõskma, Kasani, Kharkowi ja Odessa suurkoolid, mis tülide ja segaduste pärast aeguti kinni pandud saiwad, mitte weel Nääri kuu 15. pääwal uneste lahti tehtud ei saa. waid ühel hiljemal aeal, mida ,Walitsnse  Teadaandja," teiste pealinna lehtede läbi omal aeal kuulutatud saab. Wene lehed mõistawad Nabokowi tegu VulgariaS  hukka sellepärast, et need ettewaatamaka ja ettewalmistamata  üksikud käratsemifed Balgarias muud ei wõi teha, kuiPrinz Ferdinaudi ja tema Ministrid oma seisu peal kinnitada.  Mõne sõnumi järel olla Kapten Nabokow wõitlemises  surma saanud. Bulgarka põgenikud ja Moutenegrinlased,  keS taganefiwad ja üle Türgi piire peafiwad, on seal kinni wõetud ja neid ähwardatakse Türgi walitsuse  poolest karmi kohtu alla anda. Wene lehed, wisi ka teised, arwawad aga, et Türgi walitsusel selleks tarwilist julgust puudub. Wlqdiwostokist. Jõulukuu 17. pääwal kargaS Jalominski  wabrikus üks aurukattel lõhki. Kolm meest, kes seal tööl oliwad, saiwad wigaStatud ja üks neist on ära surnud. Hiljuti oli ametlik asjatundja seda katlat läbi waatanud ja heaks tunnistanud. Teda anti kohtu alla. Kharkowist. Mehlhofe wabrikus pandi Jõulukuu 19. pääwal üks kuul tulesse, katseks, kas see ehk laetud ei ole. See meeletu „ katse" läks oma! wiistl korda. Kuul kargas lõhki, wabriku juhataja kautas ühe käe warre, ükS töömees sai näust raSkeste põletatud ja peale 100 aknaruutu  saiwad lõhutud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist, Näärikuu 2. pääwal: Tähtsamad lehed röõmustawad ennast selle üle, et Wenemaa riigi-majapidamine  kosumas on, kuida Raha-Ministri aruanne näitab. Imeks on panna, et sellegi pärast selsamal pääwal Wenepaberraha  Berlini börsil weel rohkem ei maksnud kui l 76, k marka 100 rubla eest. Ungrumaglt, Näärikuu 2. pääwal: Sõea wäe uõuukogu  wõttis malitsnse ettepanekut wasta, selle kohta, kuida tagawara-wägi sisse kutsutud saab Maakaitse Minister andis teada, et 90,000 repitir-püsst walmis on, mis kahe korpusele ette lööwad. Monteneegrost, Jõulukuu 31 pääwal: Suur nälg on algauud. 30,000 hinge on ilma leiwata. Odessast saadetud  wili ei ole weel feia jõudnud. Eestimaa kohtutubadest. Sealt mindi Aado Kitweri juure, kes Lehmanni juures sulaseks oli. kes esiteks ka salgas, et temal püss olnud, pärast aga tunnistas, et tema mõne aea eest kord püssi ühe teise käest laenanud. Tema riiete keskis leiti üks pestud tükk punase plekkidega, millest Aado selletas, et need tema punasest schallist tulnud. Mõlemad wennad saiwad kinni pandud ja sai rohkemate tähtede järel uuri- tud. Rahkamapere juures leiti lume sees kahe mehe jalajäljed, mis 500 sammu kaugelt kirikuteelt senna tuliwad.  Ühed oliwad õmmeldud Wene saabaste, teised kingsepa  saabaste jäljed Weuuaksetel oliwad seesugused saapad,  mis jälgedega kokku läksiwad. Järelkuulamisel Haken» rihterl juures andis Lehmann üleS, Ado Kitwer olla enne mõrtsukategu tema nähes püssi pesnud; näha oli aga, et sellest pärast lastud. Näärikuu 26. pääwal 1886 olla weunaksed Kitwer homikul kell 5 tema juurest ära läinud ja Winui, mis sealt 11 werSta eemal on, Winnist aga Rakweresse minema ütelnud. Winnis oliwad nemad ka olnud, aga wast kell 12 aeal senna jõudnud, oliwad sedawiisi  oinaks 2tunniseks teekonnaks 7 tundi tarwitanud; peale selle oli Lehmann pärast Aado äraminemist üht teist püssi warnas näinud, kui seal enne rippus. Korralises järelkuulamises oliwad järgmised tähed wennaksete wasta ilmunud: 1) Jäljed linne sees läksiwad nende saabastega ühte. 2) Khemika teel leiti, et plekid Mardi saapa-taldade peal ja Aado riiete külges mimese were plekid oliwad. 3) Püsfifepp Benedict tunnistas, et mõrtsukate kuul, mida woodis leiti, sellesamast kalibreft oli, kui lume-ree fisse lastud kuulid ja ka sellestsamast Brittania-metallist. 4) Lehmanni 9 aastane poeg ütles, et tema neid kuulisi tunda; wennaksed Kitwer olla hulga seesugust walanud. Kaebtuse alused salg -siwad, et nemad Looril lasknud ja Willo'ga Näärikuu 15. pääwal koos olnud, tõeks sai aga tehtud, et nemad waletasiwad. Senni oli Mari Jnno uimane ja toibus wast kahe nädali pärast natuke. Esimesed  sõnad, mida tema rääkis, oliwad: »OH, Aado, miks Sina mind margapuuga täitsa surnuks ei löönud!' Haige rääkis peale selle oma passijale, et Mart ja Aado Kitwer esimesel koidu-aea! nende wärawa taha tulnud ja teinud, nagu oleks neil lume sees midagi tegemist. Tema küsimise  peale, mis nemad seal otfiwad, antud wastuseks, et keppifi koerte wasta leigate ,ja siis käis pauk" rohkem Mari ei mäleta. Manngericht sõitis wälja, kurjategijaid  nende ohwriga suud suud wasta wõtma. Protokoll sai teises tuas üles pandud. ,sest Mari kartis kõiki inimesi,  ainult kohalist kirikuõpetajat ja Baron Stackelberg'i prauat mitte", kes siis ka küsifiwad. Kui Mart esiteks sisse toodud sai, ja kahwatanud ja higis haige ees seifis, küsis Mari, kes raskeist hoopidest pähe oma silmaseletust oli kautanud, kas tema Aado olla, sedasama küsis tema Aado käest, kui teda nendasama hirmu märkidega sisse toodi. Mõlemad salgafiwad otsani, Landstua kohus leidis aga selgete tunnistuste ja tähtede järel neid süüdlasteks ja mõistis neid kohalise seaduse põhjuse! köigeist õigustest lahti, 20 aasta peale raskele wangitööle ja pärast jäädawalt  Siberisse. Selsamal pääwal saiwad Landstua-kehtu poolest mõistetud:  Sastama talunaesed Ann Kikajon 1., Ann Majori  2. ja Wiiv Ots igaüks 3 aasta peale wangi, tegema  wastapanemise pärast Hakenrichteri ja tema kohtuteenri  wasta, endise rentija Jaan Kikajoni wäljaheitmise juures, tema endisest rentkohast. Sastama talumees Jaan Kikajon ja talunaene Leena Ots üheks aastaks wangi, wastspanemise pärast Kubermangu-shandarmiwäe ülema wasta, Ann Kikajon 2. kinniwõtmise juures. Tallinna Raekohtu ees seifiwad Talwekuu 6. pääwal Julius Metz, Wilhelm Nurk, Nikolai Gaw: i - low , Eduard Wachter, Woldemar Hammer - beek, Gustaw Martenson ja Johannes Laur, rööwimise ja haawamise pärast uulitsa peal. Talwekuu 1. pääwa õhtal 1886 kargas hulk noori mehi, kelle keskis mõne! nekruti-märgid mütsi külges oliwad, Medwedjewiuulitsal  lahtilastud soldati Johann Hanzow'i peale, haawas  tema pead nuaga ja rööwis tema raha-koti ära kus õnneks rohkem sees ei olnud, kui 18 kopikat. Hauzom suutis ennast lahti raputada ja jooksis lähemasse kõrtsi, kus oma haawa kinni siduda laskis (Järg MbMema.) Jutu leht. Ahe õmölus-nõeta mälestused Mina olen päris Inglane, peenike ja sirge, kuld-hiilgawa  peaga. Minu sündimise-koht on kaugel, kaugel siit ühes linnas, kuS palju wabrikuid on. Sellest on palju aega, kui mina sellest mashinast wälja tulin, kes mind on loonud, et minu elu kenale eesmärgile tööle pühitsetud  saaks. Mõned teras riistad, kes ka selles wabrikus sündisiwad, ütlefiwad awalikult, et keegi minu järgmise elukäigu üle kade olla ei wõida, ja üks wilu-südamega kullasepa-haamer tähendas: ,Waene nõel kõige oma elu-aea piad Sina naesterahwa juures olema oh, seal on Sinul paljn wälja kannatada, künni oma elu eesmärgile  jõuad: kaS ühegis põranda-praus jäädawalt kand ehk katki lähed ja kui põigatud wigane ära wifatud saad." Mõni aasta on sellest pääwast mööda läinud ja tõeste, temal oli õiguS, sel kullasepa-haamrel; mina olen palju näinud, nii palju, et asja on seda üleS kirjutada. Sel aeal olin mina üks edew loom, minul oli rõõmu