Omalt maalt. Tallinnast. Keisri Mäjestäti poolest on selle kuu 3. pääwal Juhatawa Senatile järgmine Kõigekõrgem käsk antud: , Nimeliste ukastde läbi Juhatawa Senatile Näärikuu 29. pääwast 1797, Jürikuu 9. pääwast 1798, Näärikuu 7, pääwast 1810, nenda kui ka armukirja läbi Mihklikuu 8. pääwast 1806, saiwad Jumalas hingawatest Keisritest Paul I. ja Aleksander I. Liiwimaa, Kuuramaa, Eestimaa ja Saaremaa Nitterkondadele antud igaweseks pidamiseks ja tarwitamiseks määramata aea peale, Laudrathide ja teiste Ritterkonna-ametnikude ja ülepea selle kogukonna tarwiwseks kroonu-mõisad: Tri'aten, Wana - Prangla, Planhof, Lubenhof, Lipskaln, Wizenhof, Grandsen, Wana- Sahten, Ottomeiershof, Wilhelmsberg, Jrmlau, Dorotheenhof,  Degahlen, Abanshof, Pctersthal, Friedrichsberg, Kuimetsa,  Kaia, Nabala, Suuremõisa, UuS-Lõwe, Elme ja Sagremõisa. Sellepärast et Kõigekõrgemast kinnitatud ettekirjas Paastukuu 10. pääwast 1869 kroonumöisade talurahwa walitsuse ja põllupidamise korraldamiseks Baltimaa kubermangude  kroonumõisades tarwitus määratud on, neid ettekirjast  ka nende kroonumöisade kohta maksmaks teha, mis iseäralises seisuses on, nagu : mõisad, mis terwelt, ühes talumaaga , erainimeste ehk asutuste pitka-aegfel ehk määramata pidamisel seisawad oleme meie nüüd heaks arwanud, Keiserliku kodumõisade Ministrile käsku anda, üht plaani teha ja RiikSrathile ettepanna ülemal nimetatud Nitterkondadele Liiwimaal, Kuuramaal, Eestimaal ja Saaremaal  antud möisade talurahwa elukorra seadmiseks Paastukuu  10 pääwal 1869 kinnitatud ettekirja järel. Et aga mõnes nendeS möisades Ritterkonnad juba alganud on mõisa-talupoegadele talumaad päriseks müüma, oleme Meie Köigearmulisemalt käskida heaks arwanud, et seesugune müümine seiSma jäätud saaks künni tähendatud ettepanekud läbi waadatud ja kinnitatud on." Kõigekõrgem käsk Baltimaa rahwakoolide seadmiseks Koolide-Ministeriumi alla, on Küünlakuu 19. pääwal Keisri Mäjestäti poolest alla kirjutatud ja on järgmiste sõnadega seaduseks tehtud: ,Kui meie heaks arwame, Ewangeliuni-Lntheruse Kihelkonna- ja Wallakoolisi Liiwimaal  ja Gwangelinmi-Lutheruse Külakoolist Eestimaal ja Kuuramaal, nenda kui ka Koolmeistrite-Seminarisi igas kolmes nimetatud kubermangus Rahwühariduse-Ministeriumi  alla panna, kässim? meie Juhataja Senatit, selle täitmiseks termilist korraldamist teha." See on kõige kõrgem Käsk, mis tõrkumata täitmist pärib. Meie soowime,  et meie rahwa koolide tänised helded, lahked ja mõnusad  hoolekandjad, meie koduma a mõisah e r r a d ja kirikuSp e t a i a d, kes neid koolist Jumala anuks ja EeSti rahwa heaks asutanud ja kosutanud on, ka edaspidi  oma kätt ja südant nende poolt ära ei pööraks. Juhatajate  ja hoolekandjate nime ei saa nemad edaspidi mitte kandma, aga juhatajate ja höolikandjate tegu ei wõi neile keegi keelata. EeSti rahwal oleks aSja just nüüd oma koolide asutajatele ja kosutajatele ühel meelel oma südameliku tänu tunnistada. Kusagil maailmas ei ole nähtud, et mäisaherrad ja kirikuõpetajad sedawiifi omast jõust ja omast nõunst rahwakoolide eest hoolt kannud on kui meie kodumaal. Saab näha, kuida Eeõti rahwas seda nüüd teelahkel ära mõistab. , Walitsuse Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemalt kinnitatud nut seadust nende kõrgemalt õpetatud söeawäekohuse  täitjate kohta, kes liisu läbi teenistusesse astuwad, ja kes priilähtlikult teenistusesse astuwad. Wiimascd saawad  edaspidi kahte klassi jagatud. Tänine I. ja 11. klass langemad kokku ja nende õiguste osalised keeniivad ühetasa üks aasta, 111. klassi õiguse osalised kaks aaStat alawäes, tagawara-wäeõ teeniwad mõlema klaSst õiguste osalised üheksa aastat. Selle kun 10. pääwal oli MunalaSkma mees Aado Kobrasepp Rosenkranzt uulitsal poodi läinud ja oma hobuse saaniga ja asjadega uulitsale üksi jätnud, kui tema poest wälja tuli, oli kõik kadunus. Kahju on 100 rubla peale arwatnd. Öösel, selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel on Wiimst taluperemees Hans Mühlbachi lahtisest Mist raudjas ruun paksu lakaga wassakul poolel, üks saan ja riistad, wääct 100 rubla, ära warastatud. —- Ka mitmed teised wargüsed on Tallinna Politseile üles antud. Ilmad on wiimasel nädalil järsku kewadcseks läinud.  Lumi on kadumas; esimesed fuwi-linnud näitasiwad ennast wiimase nädali keskmiste pääwade seeS. Baltiskist Selle kuu 13. pääwal jõudis meie nus kirikuõpetaja Pastor Leo Pallon seia ja algas Püha - pääwal oma' ametit, esiteks ilma piduliku sisseõnnistamiseta sest et kohalistel ülematel selleks aega ei olnud. See pidulik  kombe piab edaspidi lollitatud saama, et aga Issanda enese õnnistus temo ameti algamisega oli, selle peale on kõik koguduse-liiked julged. Wtimasel nädalil lõhkus abi-aurulaew ,HermeS" läbi jea laewatee sadamaste. Mitmed  wõeramaa aurulaewad on seda teed mööda sisse jooksnud ja Baltiskis on sedawiisi laewasöidud alganud. Rakwerest. Kohaline kirjutab: ,Kuida meile räägitakse, olla kolm tundmata inimest ESso waldaS wale-psberraha wälja anda katsunud. Üks nendest e». ole Eesti keelt mõistnud. Nemad olnud nii jnltumad, et rahwale  oma raha oda.va hinnaga pakkunud."  ,Paastukuu  3. pääwal sõitsiwad kolm Borkho-Ai meest Rakwerest koju. Üks nendest laskis oma hobule tühjalt järel käia ja istus naabri saani. Teel üüi neil üks wõeras suwkriides  masta, keda nemad rohkemalt tähele ei pannud. Niisamati otiwad nemad aga M jäcelkäiwat hobust tähele panemata jätnud. Kui nemad lähema kõrtsi juure jõudflwad,  siis wast märkasiwad nemad, et warane snwi-lind tagakäiwa hobuse ära wiinud oli." Koeru kihelkonnast on meile järgmine õnnesoowimine ja täliutunni stus seal ise Kihelkonnakohtu-wanemale ja Koolide-ülewaatajale,  herra R. vo n H arp elle saadetud, awalikuks kuulutuseks, sest et önuesoomijad ja tänutunniStajad  seda herra von Harpe äraolemise pärast Küünlakuu 1.8. pääwal mitte suusönaga ei ole teha wõimid: ,Kõrgest anastatud Kooli ja Kohtuherra! Juba mittu aastat on meil see anu ja luba olnud, Teid, auulik Herra, Teie sündimise-pääwaks eneste lauluga  ja õnnesoowimifega teretama tulla. Et Teie, auulik  Herra, igakord oma heldust ja lahkust rohkeste meie wasta olete üles näitanud, siis usaldame meie ka täna sel kallil rõõmu-paäwal eneste lauluga sest muud meil anda ei ole Teie ette astuda ja palume alandlikult seda nödrat tänutunnistust ja õnnesoowimist armulikult wasta wõtta. Aga see tänane röömupääw äratab meie sees ka üyeS kurblikkufi tundmusi, sest et meie Teist, auulik  Kooliherra, pea piame lahkuma, nii kui lapsed omast armsast wanemast, kelle hoole ja luhatuse all meie mitu aastat ühte waikist ja rahulist elu oleme elanud. Sellepärast  palume alandlikku Kooliherrat alandlikult: Andke meile meie endised wigad ja puudused andeks, mis läbi meie Teid oleme pahandanud. Kustutagu armastus  neid Teie südamest. Aga ühtlasi täname ka anulikku  Kooliherrat Teie wäsimata hoolekandmise, mure, waewa ja kannatuse eest, mis Teil meiega on olnud ja mida Teie meie eest olete kannud, ja soowime kõigest südamest  : Jumal andku auuliku Herrale pitka iga, head termist ja õnnistagu Teid rohkeste, et Teie weel kana meie EeSti rahwa kasuks wõiksite tööd teha, juhatateS ja korraldates, kui ehk ka edaspidi ilma ametliku nimeta, mis wäline afi on, kuna wäsimata hoolekandmine meie rahwakoolide  eest Teie, niisamati kui kõige EeStimaa möisaherrade  ja kirikuõpetajate südamest wälja kaswanud ja Jumala  anuks ja Eesti rahwa elu õnneks kaunist wilja kannud  on. Paremat tänu, õnne ja õnnistust andku Teile ja kõige neile teistele taewane Isa omast heldusest!" , Kõige Koeru kihelkonna koolmeistrite nimel auupaklikult  W. Duglas, Kihelkonna koolmeister." Meie omalt poolelt rõõmustame ennast selle awaliku tänu-tunnistuse üle, ja meie soowime, et kõik EeSti rahwas  sel pööripääwal selle peale mõtleks, missugust tänu mõisawanemad ja kirikuõpetajad, igaüks omaS waldaS ja kihelkondaS, ja ühest jõust ja nöuust kõigel maal kuS Eesti keelt räägitakse ja Jumalat puhta Ewangeliumi õpetuse järel teenitakse, rahwakoolide asutamisega, ülespidamisega ja juhatamisega teeninud on. Sellega auuStaks ennast Eesti rahwas. Haritud süda on tänulik ja tunnistab oma tänu mehise meelega kõige pealt lahkujale. Meie loodame aga ka, et meie mõisaherrad ja kirikuõpetajad ka edaspidi oma tuelawat kätt ja jnhatawat osawõtmist nende rahwakoolide  poolt ei pööra, mida nemad Jumala anuks ja EeSti rahwa heaks asutasiwad, üles pidastwad ja juhatasiwad, kui nende ametlik wõimus ka aegnti ehk jäädawalt ptakS kahanema ,T. S." t. Lnwimaa randtee asjus kuuldakse, et selle ehitus ikka õige pea Jnsheniõr von Gõtte juhatusel saada algama. Tartu tee-arn ei saada aga mitte Wõmst ära pöörama, waid Malgast. Kuresaare ,Nädaltlehe" sõnumite järel on Kadrina kirikuõpetaja, Pastor D. von Lemm, kutsumist Kuresaare kirttu peaõpetajakS waSta wõtnud. Peterburgist. Saksamaa Keisri sündimise - pääwal, selle kuu 10. pääwal, oli Keisri Majeftätide juures pidulik  lõune-laud, kuhu ka Saksamaa Saadik, Kindral-Adjutant  von Schweinitz oma abikaasaga ja Saksamaa saatekonna  liigetega kutsutud oliwad. Keiser ja Sunrwürstid oliwad oma Preusst rügementide numdres. Kui Keisri Mäjestäti poolt Keiser Wilbttmi termid 'v ü>ud sai, mängis KeiSrikoja-koor Preussi Kuninga -!mida ofawõtjad püsti seisteS kuulastwad - ' ....... .l: on Keiser Wilhelmi  sündimise pääwa IcZb, lle-w riigi oidulikult pühitsetud, Wene Saadik Wiiuis, Riigisekretär Lobanow-Nostowski,  ja Wene Saadik BerliniS, Graf Shnwalow, on Peterburgisse tulnud. Prantsusmaa Saadik Pelerburgis,  Kindral Appert, on ära kutsutud ja on selle kuu 14. pääwal Anitshkowi palees Keisri Majeftätide juures Jumalagajätmisel  olnud. —> Selle kuu 13. pääwal saiwad Lnhhara Emiri Saadik, Aftankula-Bij Diwanbeg ja tema kaasalised Keisri Majeftätide jutule wõetud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Belgiast. Charleroi linnas ja ümberkaudu on öösel, selle km: 14. ja 15. pääwa wahel, lhirmuS ,tööliõte"- mässamine olnud. Soldatid andfiwad tuld mässajate peale, kellest wiis surmatud ja palju haawatud saiwad. Hulk maa majast, wiis shloSsi ja kaheksa klaasi-wabrikut on maha põletatud. Brüsselist on Kindral van der Mlssen oma stabiga ja kahe bataljoniga mässamise - paigale läinud. Söeawäe asemele on Brüsseli kodanikud wahi peale kutsutud.  Pea kõikides wabrikutes ja linnades kuS wabrikuid on, kestastwad lõhkumises ja rööwimised ikka weel edasi. Sõeawäge on mässajate hulga kohta mitmes paikas liiga wähe olnud. Berlinist. Selle kuu 14. pääwal alga ii Riigipääwal wiina - monopoli teist lugemist. Würft Vtsmark söitleS walju sõnaga Riigipäawa suurema hulga takistawat poliitikat.  Ka BemniS on ,töölised" kära teha katsunud, on aga kindla käega rahule sunnitud. Lübeckis on selle kuu 14. pääwal sadam lahti läinud ja mitmed aumlaewad sisse sõitnud. New-lorkist, PaaStuknu 12. p. 7000 töölist mantletewabrikuleS  on töö seiSma jätnud. Jndianast tulewad sõnumid,  et raudteede alamad ametnikud törguwad. St. Louist, Paastukuu 12. p. Missuri-Pacific-raudteel  on törkuiad töölised Politseiga kokku põrkanud. Töölised  tahtstwäd rongi kinni pidada, saiwad aga tagasi tõrjutud. Jutu leht. Kanblepois. (3«rg.) Kark-Jaak: Ei see tohi sõna lausuda, muidu annan teda ka sõea-ülema kätte Waibel: Aga sõea- ülem tahab netd maha laSta. surnuks. Kark - Jaak: Mis minul sellega tegemist? Minul on raha tarwisl Minu nõu on peetud. Kingsepp magab lakkas, mina lähen ka senna, et tema et pease. Jookse Sina wahtide juure, ütlesid neid jo ligidal olema. Too soldatid ja kui nendega sala ja tasa seia jõuad, stiS koputa kolm kord kartsa peale, küll mina stiS möiStan ja teen mis tarwiS on. Kas tahad? Waibel: Tahan küll. Kark - Jaak: Pärast wõtame raha pooleks. Waibel: Muidugi. Kark-Jaak: Ja naerame pealegi. Waibel: Kui assessor weres wingerdab. 5. etteaste. Endised. Kõrtsi«perenaene, Tio. Kõrtfi-perenaene: Noh, kaS kaup tehtud? Kark-Jaak: Sekskorraks, tehtud. Kõrtsi-perenaene: Tehke fits, et minema saate. Aeg on ust kinni panna. Kark-Jaak: Juut tahub edasi minna, mina jään öõsekS seia. Kõrtsi-perenaene: Ei lähe korda, öömaja annan mina ainult teekäijatele. Sinnsugnsed wõiwad koju minna. Jääwad seesugused ööks kottu ära, fiis ei ole head oodata. Mina ei taha finnga tegemist teha. Kark-Jaak: Mina jään, ja kes mind tahab wälja ajada, see wõib kord kuult wilistamist kõrwa taga kuudla ehk punast kukke katusel näha. Pange seda tähele, kõrtflnaene! Oled sellile lakkas aset annud, senna mahun mina ka. Ae tee tüli, mina jään ja Juut pane minema. Waibel: Nim, juba minq lähen. Aga armaS laps, näita tuld üle läwe, et saan wälja, kuu-walgele. Head ööd, head ööd! (Tio wõtab küünla ja läheb Juudiga wälja.) 6. etteaste. Kõrtsi.perenaene, Kark-Jaak. Kõrtfiperenaene: Kuule Jaak, ega Sina midagi  asjata ei tee ja ega Sinu asi iialgi hea ei ole Mis Sina siin kadad? Mis kaupa Sina Juudiga tegid? Kark-Jaak: Ole tasa, eideke! Müüsin mõne jänese-naha. Juut toob homme homiku raha, sennt ootan mina siin. Kõrtsi-perenaene: Mõne jänese-naha? Mõne jänese-naha pärast ähwardad kuuliga ja tulega! Oota HSbemata.  Sina lonkur waras! Kark-laak: Noh, äe pane pahaks! eks ma maksa öömaja eest, Wii mind selli juure. 7. etteaste. Endised. No. Tio: Juut läkS. Tule Jaak, saadan Sind lakka. Kark-3 aak : Eks ema juhata. Tiio: Ei. ei! Eit on wästnd, fee on minu aff. Tule Jaak! Eideke, kaS lakka, kus kingfepa-sell magab? Kõrtsi-p erenaen e: Ja, wii teda senna. Kark-Jaak: Head ööd, eideke l (Läheb Tioga wälja.) 8. etteaste. Kõrtsi-perenaene. Kohe pärast seda Tio ja Juut. Kõrtfi-p erenae ne M) ; Sinu head ööd! See