Tallinna Sõber M 46. üheksas aastakäik. Tallinnas, Talweknu Zl. Mwal 1881. Ultiildne aealeht Eesti rahwale «sal ja linnades. Tuleb ükskord nckdalis walsa. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pärijate trükimajas: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool»aa»tas 2 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaSta» ö rnbla pool»aasta« 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas - Li«dfors'i pärijate trnkimajas. Aeteröurgis: S. Seelandt, yHuuoposas 54. Hartas: Laakmann. Uakweres: J. Kuys. haides: A. SeidelSerg. Lapfalus: H. Kollöerg. - Lihulas - A. Müttner'i voodis. Mljandis - K. Z. Aarorv': raamatupood. Aarwas: W. Föder. Wörns: Rraua H-ielrose. WalKas: W. Rudolfi. Knresaares: W. Lange. ---Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Waötaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaiMoniS-llopiT.) Register: Üleüldised sSnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Keisri-Praua nimepääw. Koolide asjust. Tolli asjust. Puuwilla-laewade õnnetus. Uned maksud. Seadus loomatõbe wasto. Sigade kaSwatamisest. -- Ametlikud kuulutused. Abirahad surma saanud lacwameeste omahetelc. Baltislist: Ilmad.-- Rakwerest- Mõrtfukateud. Hullud koerad. Kära liisuwõtmife aeal. Tartust: Õnnetu surm. Kohtu otsus. Rõuged. Malgast! Wargatest. Wõru maakonnast! Koolidest. - Margus. Pärnu maakonnast: Rahwa-kohuö. Wiljandist: Kärad lttsuwötmife aeal - Krwramaalt: Protses. Pe>erburgist: Keisrikojast.  - Pealinna lehtedest. Warschawist: M-tropolit Platon. Kindral Tolstoi. Odessast! Mer-õnnetus. Wladiwostokist: Rahwa kohus. Merwist: Murghabi mõis Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutuleht! Mardipääw. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Talwekuu 14. pääwal. Wene Keisri wö erus käigu st Berlinis oliwad  kõik aealehed wiimasel pääwal täis, nimelt arutati hirmuga ja lootusega seda, kas ja miks Würst Bismark nii kaua, 1V» tundi, Wene Keisri jutul on olnud. Kes hea meelega süda Wenemaa ja Saksamaa wahel naäksiwad,  need hakkastwad juba aegsast arutama, et sel wõeruskäigul  mingisugust politika tähendust ei olla; Würst Bismark  ütelda enuast hirmu pärast haigeks ja ei tulla koguni mitte senna. Kui tema ometigi tuli ja Wene Keisrist nii suure lahkusega pitkemale jutule wõetud sai, fiis püüti seda mitmet wiisi pöörata, otse kui oleksiwad mõned erakonnad  pahased selle üle, kui Wenemaa ja Saksamaa wahel lahkemad tuuled walitfema hakkaksiwad, kui need wiiwasel  aeal oliwad. Kutda aga ka mõned erakonnad selle wveruSkäigu tähtsust tühja sõnakõlina alla matta himustawad,  ilma mõjuta suure politika kohta ei näi see mitte jäänud olema. Wene paberraha hind on Berlini börstl jälle natuke tõusma hakkanud ja selle kuu 10. pääwal makseti 180 marka 25 penigat 100 rubla eest, 3 marka rohkem, kui nädal enne seda. Ka Wene leht „Nowoje Wremja", kes tänine ikka nii suurt sõea-himu näitas, puhub järsku rahu-pasunat ja kirjutab: „Kui sõeawägede wähendamine ülepea mitte üks paljas unenägu ei piaks olema, siis wõib seda ennemini edasi-kestawast rahust, kui ühest sõeast oodata. Rahutõotuse eest kostawad kõige rohkem kolm aSja. Esiteks puudub üks sõda sellest aeast saadik, kui sõeawäe-teenistus igaühe kohuseks tehtud sai, wäga walusalt kõige rahwa majapidamise külge, kelle suurem  hulk ikka rahu poolt olema saab. Teiseks pärib üks meie-aegne sõda wäga suuri ohwreid, mis maa majapidamist  kaua aea peale wigastawad. Wiimseks langeb wastatamine ühe õnnetuma sõea eest tänapääwase awaliku heale walwamise ja wabaduse juures palju raskemini Ministrite  ja ka Monacchi enese peale. Kui ka inimeste tuhinad niisama wägewad on, kui enne, siiski on need kolm asja wägewad korraldajad ja hoiawad walttsust sellest eemal, wertseks kokkupõrkamiseks asja otsida." Berlini Politsei-ülem von Richthofen on Wene KeiSri käest St. Anna rittretähe I. klassist saanud. Oma rügementile Berlinis on Keiser Aleksander 4000 marka saatnud. Saksamaa Kronprinzi terwise üle kuulutawad arõtid ametlikult, et pärast seda, kui mäda ja iseäranis kui selle kuu 3. pääwal tõmmukaid tükkifi kurgu kaswjatest  wälja tulnud oli, paistetus alanenud, hingamine kergeks  jäänud ja kaswjad taganemas on. Et see jäädawat paranemist tooks, seda tunnistati kohe tühjaks lootuseks, fiiSki on wahe aeal arstide ringkondadest mõned healed kostnud, et ka krebS wahest, kui ka wäga arwast, iseenesest paraneb. Igalt poolelt, nimelt ka Prantsusmaalt, on mitmesugust rohtu saadetud, millest rahwas ütleb, et see krebfi parandada. Kõrgetes ringkondades ei nähta hea meelega, et aealehed Kronprinzi haigust pitkalt ja laialt arutawad ja need on fiis ka juba waikinud. Kõikis Saksamaa riikiS on kiriklikud palwed Kronprinzi terwise eest ette kirjutatud. Selsamal ohtal. kus Wene Keiser Verlinist ära retsis, on ka Würst Bismark FriedrichsruheSse  tagasi sõitnud. Saksamaa Riigipääw sai selle kuu t 2. pääwal algatud. Troonikõnet luges Riigiminister  von Bötticher ette ja selles sai nimelt kinnitatud, et Saksamaa politika Europa rahu kaitseda ja selleks ennast naabri-riikidega ühendada püüab. Saksa riik ei olla mitte pealekippuw, umbkhristlik himu naabri peale tungida, olla Saksamaal wõerasSaksamaa tahta ainult oma enese kaitsemiseks tugew olla. Saksamaa seespidine seadus ja sõeawäe korraldus ei olla mitte wägiwaldseks naabrite rahu rikkumiseks tehtud. «-Aga", ütleb troonikõne,  „waenlasle tagasitõrjumiseks ja meie wabaduse kaitsemiseks  oleme meie tugewad ja tahame Jumala abiga nii tugemaks saada, et meil kedagi karta ei ole." Troonikõne  kuulutab meel, et Riigipääwale wiljatollide, maakaitsewäe  ja maatormi-wäe rohkendamise seadused ette pandud saamad. Prantsusmaal seisawad asjad koguni kõikuma järje peal. Kuida juba wiimases numres lühidelt tähendatud, wõttis Rouvier' Ministerium ennast ammetist lahti, sest et Parlamentis enam wastaseid kui sõbralist healefi leidis. Kuida ikka rohkem selgib, on kõik see kära, mida seal tehti, selleks tehtud, et Prästdent Grevy oma aseme pealt kangutatud saaks. Kaebtused Wilsoni wasta olla enamist waletatud, kõige wähemast nii kangest maledega segatud, et wäga mähe tõtt üle jääb. Selleks mässamiseks, mida w alede-mässamtseks nimetada tahetakse, olla ennast tänise walitsuse wasta ühendanud: Anarchistlased,  Monarchistlased ja Kindral Boulanger' iseäraline erakond  ja need waletawad, waletawad ja waletamad, erakondade klubedes, Parlamentis, Senatis, aealehtedes ja kus iganes wõimalik oli. Need erakonnad mahuwad küll isekeskis niisama wähe kokku, kui tuli ja mesi, aga igaüks loodab tänise walitsuse langemisest omale wõimust. Kohe kui Ministerium ennast ametist lahti oli ütelnud, hakati pärima,  et ka Prästdent seda teeks. Tema ei tahtnud seda teha, katsus uut Ministeriumit asutada ja kutsus selleks tähtsamaid mehi igast erakonnast, ka Clemenceau kõige kärededamate wabalaste erakonnast, sai kutsutud, aga keegi ei usaldanud uue Ministeriumi kokkuseadmist oma peale wõtta ja wiimane kinnitas otsekohe, et sellega afi lõpetatud  ei oleks; Prästdent ise pidada ka taganema. Seda on tema siis ka wiimaks nõuuks wõtnud. Ribot, üks mees, kelle nimi tänine pea tundmata on olnud, wõttis oma peale üht Ministeriumit nii kauaks kokku seada, kui uus Prästdent walitud on, ja tema on ka oma peale Võtnud  selle kuu 16. pääwal Senatis kuulutada, et Grevy omast Präsidenti-ametist taganeb. Mis stis tuleb, see on wäga kahtlane. Käredamate wabalaste lehed parimad, et Präsidenti-amet koguni ära kautatud saaks, kuida see ükskord  esimeses suures mässamises oli. uus Prästdent  walitud saama", ütlewad need lehed, „stis tuleb püssist tarwitada; kui mitte, siis mõjuwad paljad luuad". Kõik need erakonnad, kes ennast tänise walitsuse wasta ühendastwad, loodawad saaki oma sülle langema ja saamad  pärast üksteisega tülisse minema, kui ehk wahest weel tasematel wabariiklastel korda ei lähe, kedagi oma keskist Prästdenkiks panna. Küll on tähtsates ringkondades kinnitatud,  et mitte üks sõeameeS ülemat wõimust oma katte ei pia saama, aga Kindral Boulanger on ikka weel suurte hulkade ebajumal ja kui wõimus ometigi tema kätte langeb, siis kardetakse sõda oodata olema. Endine Keisri- Praua Eugenie elab sel korral Amsterdamis ja on seal vr. Mezgeri arstimise all. Tema terwise ja meelemõistuse  üle tulewad wäga kurwad sõnumid. Tema näha witrastust ja arwata ennast oma surnud mehega ja pojaga sagedast juttus olema. Inglismaal kestawad rahutumad asjad ikka edasi. Kokkujooksmise juures, mis selle kuu 1. pääwal Trasal- gari-uulitsal peetud ja Politsei poolest laiali kihutatud sai, on mitmed inimesed nendanimetatud raskest haawatud saanud ja muidugi on nende mee! selle iile wäga paha. Endine Parist Politseipräfekt Andrieur, kes nüüd Saadik SpaniaS on, oli sel korral  Londonis, läinud ka waatama kuida Londoni Politsei käratsejalega ümber käib, saanud aga ise kaikaga pähe ja ka tema süda on nüüd wiha täis. Londonis on aga rahu-armastajad Politsei-ametnikkudele nende wahwuse eest hulga raha korjanud ja kinkinud. Politsei-kaigaste üle karjutakse küll, aga hirm nende eest on Za kaswanud. Isegi wana Gladstone olla selle üle natuke kohkunud, kuida tema wabaduse-kõned mõjunud on ja noomib sõnakuulmisele walitsuse wasta. Londonis on ennast tuhanded erainimesed iseäralisteks Politsei-ametnikkudekS wannutada lasknud ja käiwad korraliste ametnikkudega ühes wahi peal. Nende priitahtlikkude keskis on mõned wälja teeninud Kindralid ja teised mehed kõrge nimedega. Tullamore linnas on sõeawäe keskis mässamine tõusnud ja mässajad pärisiwad,  et O'Brien wangist lahti lastud saaks. Kuida seda paha lugu seletatakse, see on weel teadmata. —-Dover! ligidal on öösel wasta selle kuu 7. pääwa Inglismaa aürulaew „Rosa Mary" Hollandi aurulaewa ,Scholten" wasta sõitnud, kes Rotterdamist New-U orki sõitmas oli. xScholten" sai hirmsast wigastatud ja langes nii ruttu põhja, et laewad, kes appi ruttastwad, rohkem inimesi peasta ei wõinud, kui umbes 80, kuna umbes 200 laewaga  ühes põhja wajusiwad. Mary" kapten kinnitab,  et tema laew koguni ankrus olnud ja „Scholten" uduse ilmaga tema peale jooksnud, aga kalamehed tunnistawad,  et „Rosa Mary" natuke enne seda nende wõrkudest  läbi jooksnud ja tema põhja külges olla ka wõrgu tükki st leitud. Jtalia Kindral San Marzano on Massauahs ja ümberkaudse maakondas sõea-olekut kuulutanud, iseäranis  nende wõeraste wasta, kes salaja Abessynialastele püSsa ja teifi söeatarwitusi kätte weawad. Selle juures on Jtalia ja Prantsusmaa wahel tüli tõusnud. Greekamaa  walitsus oli oma alamate kaitsemist Massauahs Prantsusmaa Konsuli hooleks annud. Seal otiwad kaks Greeklast, Nikopulus ja Sakallarius, kes kahtluse all seifiwad,  et nemad seesugust kauplemist toimetada. Nikopulus  oli ühe mehe käest, keda tema Greeklaseks pidas, padronid  kaubelda katsunud, kes aga Jtalialane oli ja asja ülesandis. Siis oli tema ära kadunud, kui oma eksitust märkas. Prantsusmaa Konsul kostis tema eest natuke käredamast, kui selle kahtlase asja kohaline oli, ja Prantsusmaa  Saadik Roomas oli kogeni tema pärast Minister- Präsident Crispi juures olnud, on aga sealt pitka ninaga tagasi saadetud. Roomas olla Greeka Saadik ja wõeraste wahele-toppimist tema ei sallida, on Crispi wastanud. Kui ühe suure riigi Saadik seesugust õpetust saab, siis tuleb sellest ikka tuska ja seda on ka siin tulnud.—Kuningas  Amadeus on ise San Remosse sõitnud, oma silmaga  waatama, kuida Saksamaa Kronprinzi haigusega lugn on, ja temale oma kaastundmist tunnistama. Kronprinzi  teine poeg, Prinz Heinrich, on San Remosse tulnud.  Aetna mäe ümberkaudu on maawärisemist olnud. Austria-Ungrumaal on Tschechilastel paha meel Austria-Saksa-Jtalia  ühenduse üle. Nemad, nimelt Noor- Tschechilased, on koosolekut pidanud ja nõuuks wõtnud selle ühenduse wasta tõreleda. Nende tahtmist mööda piaks Austria riik ennast Wenemaaga ühendama, Saksamaa  waSta; Auõtria piaks ennast täieste Slawi-riigiks