maha raiutud olla. aga seda juttu tunistakse nüüd walels. Ameerikast. St. Louis linna juures ehitatud miljaaidad  vn ära põlenud, nenda ka seatine raudtee jaam ja 140 wagonit. Kahju on 500.000 nael stärlingi suur. - WoodstokiS, Koloraado maal langeS lumi mägedest raudtee jaama peale, kuõ juures 15 inimest surma saiwad.  Lynchborgi ligidal, Virginia maal on sütekaewanduseS  mileõhkude kärgatus olnud. Umbes 100 töölist oliwad kaewanduses, keda keegi aidata ei wõinud, sest seespidi põleb kaewandus edafi. Torontos, Ontaario maakonda?,  on leitud, et walitsuse majast dynamiitiga lõhkuda tahetud. Kokku mandunud kurjategijate tegew liige olla ükS Jirilane Ruffalo'st. Zirilane O' Donnovan RoSsa kiitleb awalikult, et temal Londonis plaanitud ja jault täidetud wakshallide lõhkumised juba enne tuntud ja teatud  olnud. Tema ähwardab Inglismaa kuningliku perekonna  ltikeid ja annab Gladstonele nõuu, mitte enam Ministri- kogudest osa wõtta. Panamaa maakaela leikamise kallal tehakse agarast tööd. Mashinad on igaS kuuS 20 pääwa käimaS ja tõstawad iga pääwaga 3000 künni 5000 kubtk-meetrtt kalju puru wälja. Küünlakuul pidi juba 1,500,000 kubik meetri) wälja töStetud olema. Leitnant Rogers arwab, et kanal aaStal 1888 malmis saab. Jutu leht. Pärijad. Saksa kitlest, Friedrich Friedrich'! Mel (Järg.) .Sedu peame teada saama, ütieS Heinrih kindlast. Mina tahan L. linna reisida ja seal järel kuulata. Kiriku  raamatutest peab jo seda ometigi leidma. On Sinu isal sugulasi, fiiS wõib neid ka iileS leida. Heinrihi reisu pärast töusiwad küll mktmesugu ed kartused  omaksete südames ja öampreht oleks ennemini ise läinud.  aga tema tundis, et eluraskused seda julgust tema seeS maha murdnud oliwad, mis seesuguse asjatallituse wtlwitada,- klleS Heinrihi .M»a kl ole wiSlist mltle ainuS, kellel selle pärandus- peale õlgu»  °n, sellepärast ei lahi Slua ka oma ülesandmisega miimane olla. Mna relstn l«d L. linna, tarwlllfi klrsall  ja lnmiiStnfi walmlStada laskma; sti» relstn mma Ameerikasse, Sinu õigust elle näitama ja pärima.- Pea lohkude» kuuli» Lampreht oma p-,a sulgust >a waalaS lahllasell tema otsa. Johanna hakkas wai! olle» «oja käest Itml. Killi tulsnS ka tema snda l-ll- kaoge reisu peale mõieldeS, stiSki ütleS temal- SkS seespidine hääl: .Las' teda minna, sest tema toob õnne. Tema noor jSud wõidab wist kõik reisu raskused ja kannab teda koju, armsa omaksete juure tagasi." Tema armaStaS oma poega nii sügamast ja arwaS, et ka õnn teda armastama peaks. 11. Nurja läinud katse. Sell ja mõlemad õpipoisid tegiwad teisel pääwal üksi tööd ehk õigem, seifiwad muidu töötuas. Et meister puudus,  see oli nende meelest nii imelik, et nemad õigeks arwafiwad, nüüd ka mitte tööd teha. Sell arwaS, et meifler  haige oleks, aga wanem õpipois Paul tunnistas selle waSta. »Haige ei ole ta koguni mitte", ütles Paul, .sest esiteks ei usugi mina, et seesugune mees haigeks jääda wõib ja teiseks nägin mina teda akna peal iStuma ja sigarit suitsetama. Naabrimees sepp on praegu ka tema juure tulnud, seal peab midagi iseäralist aSja ees olema". Teine õpipois arwas, et wist meistri emanda sündimise  pääw olla. .Sina oled aga üks lollike! KaS meister seesuguse elatanud inimese sündimise päawa weel peaks pidama!" kärgatas Paul wahele, kes oma noorema kaäSSpilase sõna iialgi maleks ajamata ei jätnud. .Mina tunnen meistrit ja tean, et sündimise pääw teda töõtuast ei liiguta. Mina arwan enemini, et tema tütar kihlatud on." .Kellega?" küsis sell. Paul kergitas õlanukkafl ja naeratas. , Minule ei ole tema seda weel ütelnud/ waõtaõ tema. ,Aga sepp on poismees ja kui ta ka küll juba manalane on, siis näitab tema Pühapääwa riideS ikka weel kaunis wiisakas wälja. Kahju oleks mnidugi meie Liina pärast, kui ta seesuguse wana konksule minema peaks. Tema wõiks parema saada ja kui ta ootaks . . . Jutt jäi siin pooleli. ,Roh?" küsis sell. Opipois katsus hõõwlipingi ja ei waStanud midagi, aga puna käis temal üle palgete ja tema lõi silmad häbelikult  maha. Paul oli waewalt kuuSteistkümmend aastat wana ja ei wõinud peale liimiga määritud põlle ja paigatud  pükste midagi omaks nimetada. Siiski seisis meistri kena tütar alati tema meeles ja kui see teda pagari juure saia tooma saatis, siis oli tema ikka kõige suuremad ja wärskemad wälja walinud, kuna tema ikka kõige wanemad ja kõwemad tõi, kui meister ise teda saatnud oli. ,Noh, mina teda ammugi ei wõtaks," ütles õpipoisi wait jäämisest arwaS, et see jutt tema kohta käiks. ,Kui mina omale naest wõtta tahaksin, otsiksin ma teda mujalt. Siin peab terwed pääwad töötuaS seiõma, kaS mujal inimene mitte kergemini läbi ei saa." Paul naeris salaja iseeneses. Tema teadis miks sell Liinat ei tahtnud. Lugu oli siin, nagu rebasel wiinapun all, kuõ kobarad nii kõrges oliwad, et rebane neid kätte ei saanud. Esiotsa oli stema ennast ikka rõõmustanud, kui Liinat aga nägi ja oli tuppa tulles ikka parema kuue selga pannud. Aga et Liina seda sugugi tähele ei pannud, see oli selli wäga pahandanud. .Mina arwan, et Liina ka puusepale ei lähe", tähendas  Paul. .MikS mitte, mikS mitte?" hüüdis sell, keS nende sõnade läbi oma ameti auu arwaS teutatud olema. .Miks mitte, Sina lurjus?" kordas tema ja hakkaS õpipoisi kuklast  kinni. .Et ta seppa tahab ja kahele korraga minna ei wõt!" waskaS pois rutuga. Tema ei sallinud selli muidugi suuremalt,  weel wähem tema kukla takka katsumist. Kuna tõötuas nenda arutati, tehti seda elutuaS jweel suurema hoolega, aga seal arutati koguni teisi aSju. Sõnum rikka päranduse üle oli tuulekeeru rutuga üle linna lendanud.  Meister Lamprehti õnnest köneleti igal poolel, ja kui mõned ka natuke kadedad oliwad, siiski oli palju teisi, keS ennast selle üle rõõmustasiwad. Wiimaste keSkiS oli nimelt naaber sepp Rüdiger, kes rõõmus oli, et õnn ka kord selle kehwa aga õiglase meistri peale mõtelnud. Naaber  Rüdiger ei olnud küll Lamprehti waSta iialgi suuremalt  lahke olnud, aga see oli nenda tema loodus ja keS teda tundfiwad, need teadfiwad kinnitada, et tema wäga lahke olla koguni mitte ei wõinudki. (3ääb pooleli.) Kirja wastused. Ü. E. T.: Oli hiljaks Mnud. Käekiri pea une Zeusnripaiga  pärast niiüd waremini walmis olema. Ilmub järgmises nummreS. G. C. J. P.; ja L. S.-B.: Ei wõi sel korral rohkem anda. Aea-käigud on kirjud. Aga ootame ja usume, et: „Aeg kõik asjad lõpetab Jumal ikka armastab!" Kiriku teadused. Zaam kirikus : 19. Paastu k. p. teemad pastor Assmuth enne lõunat ja Pastor Grohmann pärast lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad  wõtawad lauarahwast. PaStor Grohmann wõtab pihtile laupääw  kellu 12. pastor Assmuth kellu 1. 21. PaaStuk. p. teeb pastor Grohmann kellu S paastu jutlust. Kaarle kiriku õpetaja wõtab 13. PaaStuk. p lauarahwastwaSta; Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9—12; pihti kellu 1. Wha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz IS. PaaStuk. p. jutlust ja wõtab lauarahwast. 22. PaaStuk. p. kellu teeb pastor Bergwitz paastu jutlust. ...... MMMsed AM-õlllblusmshimd saiwad suures maailma-wäljanäituseS Amsterdami linnak Kõige esimest ja kõrgemat hinda. Ann innnisins. SWS kõrgema auu-hinna jagamisega awaldamd. G. Reidlinqer, Tallinnas, Pitka-uulitsas Nr. 57188. Närwas, Burfl-uulitsas, Nernst r ma,as. Wrtka-uulltfas Nr. Iv. Deue keedusoola Gcrhard «- Hcy. Ligemad teatust Kunturis, Broksmäel, Baron Girardi ude« maias. sKmiw,» gght pidamine ja linuapaela panemine on Riioldi, Sttilepa ja NõmktUa mZisade rajades löwaste keelatud ja kes selle Uariws. Jahi pidamine ja linnupaelade panemine  on Saare Mõisa (Lnckholm) mõisa rajas kõwaste keelatud ja kes selle wasta teeb, maksab I« rubla krahwi ja ta Püss, koerad ja muud jahinõud saa- KMejaWeMt pakknb seaduSmöLda tempeltud Mõ etU si W. Paalzvw, vranimadi ääre», Rotermanni waSta». Nebhato mõisa (Harjomaal) maakoht ..WchM' saab ,«-mal Märtsi k. P. selle aastas kello pool üks pärrast lõunat Tallina LinnakaSsaS kümne aasta peal rentiks  wälja pakkutud. Teadaandmised. Selle läbbi saab teada antud et need Eestimaa Rittersawti poolest, Eestimaa Guberneri herrale pruulimise jäuks antud heinamaad, üks Harko mõisa järwe juures 39 desetini 80 rnutsülda, teine Ranna mõisa all 40 desetini 270 ruuts. suur, ühe aasta peale saamad kõige rohkem pakkujale 'rendi peale antud ja saamad 31. MSrtst-kuu t>. sel aastal kell üks pärast lõunat Guberneri herra kantseleis wälja pakkutud kus ka nende heinamade kaardil ja kõik teised pabberid iga Pääw hommikust kell 11. seni kellu 3 Pärast lõunad, üksi mitte pühha ja kroonu pühhapääwadeS wõib näha saada. Hlirjapea stmneid, Timolhi semneid, köwa, tüma ja jahwatud, Soola, Rauda iga sellst ja muid kaupa miiib odawa hinnaga Consumi koggo pood, Wirru ulitsal Nr. 44. Äks Diwan saab alwald üramüüdut Kasa»«kt lirriku jvure», RSg»mtnti ulttsa» Nr. 324. Eestimaa rahwa Kalender 1884 aasta peale ou wäljatulmid ja saada Knchrs'i pmjllte Mes. ISssemäizad saamad kõrged protsenti. Lindforsi pärijate juure» on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeski rj N ck Lesti Maarahva koolidele. Hind »S kop. Hinnad Tallinna tnrnl. 15. PaaStu-tuu pSSwal. Karduhwlid, tsetwk. 53 kop. Herned, t00p.... 8 . Leatsed, toop. ... 8 » Tangud, toop ... 8 „ Weikse liha nael. . lii-17 „ Sea liha nael ... 13 » RSöst piim, toop . 5 « Hapu piim, toop. . 6 » Koore, kortel.... 4 . Laua wSi, nael . . 43 Pütti tvõi, nael . . 33—3 S „ Muna paar . . . . 3—4 ~