kihelkonnas olla üks inees, kes iseäranis inimese sugu hundide masta üles kihudada  ; wiimased ci olla mehikest ka mitte ära unustanud. Tema eluloomi pole nad teiste seast mitte meel juhtunud üles leidma,  aga nad wõiwad ka muul wiisil kahju  teha. Nimetatud mehel kaswanud paar sada sülda elatis majast eemal saatus, kanepid, mis oma headuse poolest nagu Täätsi Panwli herned: „taewa pääle kõmanud" hläikinud). Jaanikuu öösel km tuulene  ja wihma sadu olnud, tulnud kuidas jäljed tunnistanud, hundid kanepist wist marju otsima, kus nad nii palju kikertanud i nelenud) jn tallanud et palju midagi pale järele jäänud; mehikesel on kahju pärast silmad wesiscd. Turtust. Nagu Postimees kuuleb, alla raudtee haru ehitamine Pärnu linnani nii hästi kui kindel. See haru pidada Malgast Wiljandi kaudu Pärnu minema ja ehitus siis algama, kui Riia-Pihkwa- Tartu raudtee malmis on- Tallinnast. Keegi seletab „Revalsche Zeitungis," et Tallinna kilu-kalad kõige paremad on tcrmes maailmas ja Wene sardellide nime all ka Saksa, Prantsuse ja Inglise maal tuntud. Tallina all püütawat  igal aastal läbisegamini kümme mil' jonit kilu. Noodaga olla parem püüda kui löngmõrraga. Suuwised kilud olla mähe kiita, kewadesed paremad, aga sügisesed  kõige paremad. Tänawu olla kilusaak  nii rohke, et IOW kilu 25 kopika eest saada on. Suur õnnetus sündis öösel 3.j4. skp. Harras. Tuul wiskas laewa „Marie" kange hooga ümber, kus juures neli madrust  ja üks naene ära nppusiwad, kuna üks madrus ja üks naene mööda sõitma laewa läbi päästetud ja õnnelikult Tallinna  sadamasse toodud saiwad. Õnnetumad olimad kõik umbes poole aasta eest abielusse  heitnud. Abi laen, „Hermes" tõi kummuli läinud laewa, kus 200 puuda soola sees oli, teisel öösel Tallinna sadamasse,  kus ta ümber sai pööratud. Peterburist Keiserlik perekonnakord  on Keisri Majesteedi soowi järele muudewd ja neil paiwil „Valitsuse teatajas"  kuulutatud. Endine perekonna-kord oli keiser Pauli ajast minema aastasaja lõpust. Nüüdse uue keiserliku perekonnakorra  põhjused on järgmised: Keiser ja Keisrinna on alati ja igal ajal keiserliku perekonna pead, ja neile rulcb auuuimeks anda ..Keiserlik Majesteet." Pääle ueude on neli osa keiserliku perekonna liikmeid, kes keisriga ligidalt ja kaugemalt sugulased : 1) Auujärje-pärija, Suurwürst, kelle auunimi .Keiserlik Kõrgus," 2) Suurwürst, innrwürsriuua.  auunimi „KeiserkZ Kõrgus," 3) Vürst, wnrstinna Keiserlikust merest, auunimi,.Kõrgus" ja 4) Vürst, Vürstinna Keiserlikust merest, auunimi ~V algustus." - ÄMmimi..Kõrgus," mürst ja Vürstinna Keiserlikust merest antakse keisri laste las:e!e  neljandast ja Viiendast põimest ja edcspi>i  igale manemalc pojale, kuna nooremad Mjad ja rütred auunime ..Valgustus" saamad. - Selle juures on ka määratud, tui palju ülespidamist iga keiserlikust perekonnast  liige riigi kassast saab ja uimelt au keiserliku perekonna sissetulek: Keisri vrsua iaab semaegle MOMW rubla .uemel aastas kõigest 2MMU.» rubla; ieniaegse n » r»bla asemel kõigest IWMU rubla; Suurwürstinna Auujärjcpärija proua 150,000 asemel kõigest 50,000 rubla; keiserlikud laste lapsed neljandast ja wiiendast pölwest saamad seniaegse 100,000 rubla asemel kõigest 30,000 rubla aastas. Pääle selle antakse igale Keiserliku perekonna liikmele nii palju, et nad wõiwad oma kõrge seisuse järele kodakondseid pidada. Peterburist. Tuulelaew 3 inimesega  lasti 0. skp. Peterburis ülesse õhku. Ta lendas pilwede kõrgusel üle Kroonlinna otse mere poole. Ühte puhku mere kohta hoides ei saanud öhulacwnikud muud teha, kui lasksiwad laewa merde. Õnneks läks üks Inglise laew mööda, wöttis neid paale ja tõi Kroonlinna, kust nad jälle Peterburi agasi tuliwad. Laiemalt räägiwad ajalehed Peterburgis Peski uulitsas s ü n - dinud õnnetusest: Peterburis Pesski riulitsate jaos sündinud. Sääl toodi mõni koorem wana rauda ühe kaupmehe juurde. Töölised olimad kraamimas.  Wana raua seas olnud kogemata ka üks püssi-rohu wõi ka dpnamiidi pomm. See läinud äkisti koleda pauguga lõhki. Jäle olnud selle mõju. Paugu wöim olnud  nii suur, et 15 inimest, kes sääl lähedal  olnud, surnuks löödud ja meel hirmsal kombel: Kõik olnud üsna üksa tüka puruks läinud; keha ja liha tükid olnud mitme saja sammu kaugusele lennanud, siia käsi, sinna jalg, siia pea, sinna merised konditükid.  kõik majade aknad olnud ümbert ringi olnud purud. Ligidal hoowis on ühes nurgas üks hobune lõhkise kõhuga ja mülja tulnud soolikatega, teises nurgas teine. Rääkimata hirmus wöim. Nuttu ja leinamist olnud pärast palju. Siin nutnud lesk, kelle mees ja poeg mõlemad puruks löödud, sääl kaebanud õde wenna ja ema poja surma üle. Hale ja kale lugu! Peterburis arwawad ajalehed koguni, et kurjategijad seda õnnetust sünnitanud ja et sinna juba enne seda wana raua näol pomnisid wiidud. Ka arwatakse, et pomm tõesti dünamiidist oli, sest muidu ci oleks ta wöim nii kange olnud. Millest kõnelewad teised ajalehed? Olemi kus ?5. numbris on Aleksandri kooli direktori küsimus, ja ta arwab et herra J. Kunder selle ametile kõlblik olla, sest tal olla selleks kohaline haridus ja kaswastus töö paale loomulist annet ja sisimist kutset. Wanad kacbdnscd  kadugu! Selle päölkirja all kõneleb ..Olewik" et tüli asjad mis mõne aasia eest Eesti kirjameeste seltsi ja Aleksandri kooli asjus mõne EcSti suweuna wabel oliwad, praegusgi meel lepitatud ei olla. ÜkS peakaebaja saanud neil päiivil ühest kergesti ariuatamast ringkonnast sõbralisc  kirja, millega teda protsessi edasisaatmisele ergutatakse. Oleivik aimab iiõuu et kaebtizscd mõlemilt poolt saaksiwad tagasi mõetud, ja kallis rahu Eesti suguwcndc ivahcle asuks; wäga kiidu wäärt nõuu! Eesti Postimees kõneleb (nr. W) maailma ilust ja kenadusest ja miibib see kord iseäranis Prantsuse Pariisi, kus nii suur iludus ja kenadus näha olla, et wõcrad, kes seda esimest korda näcwad imestusesse langemad, arwatcs et nad ei olegi enam siin maa paal, kus sagedasti enam häda ja halbdust, kuulda ja näha, kui seda inimeste sugu nuhtluseks maja olla! Wäljamaalt. WÄjamaa politika? rsägitaksc nüüd kõige rohkem sellest et Inglismaa nraüsicr Glickstone on oma ameti Maha Pannud ja Saksburi saada tema asemele astuma. Nimelt pidaivad Wcne seitungid scepärsst scllc asjaga palju tegemist, et SMsburi mitte Wenemaa ssber ci ole ja arwawad, et asjad Wene- ja Inglismaa wahel pea jälle sassi wöida minna. Wabameelelisi, kes Inglismaal rabu armastawad, on siisgi rahwa seas wcel nii suur hulk, nõnda et Salisburi neist hoolimata  ei wõi midagi ettewõtta. Gladstone on oma ministri ametist sellepärast pidanud tagasi astuma, et rahwas tema plaanidest lirlaste elukorra parandamiseks midagi teada ei taha ja uue parlamendi liikmete walimise juures enam Gladstone plaanide wastased sisse walinud oli. Wana Gladstone peab siisgi omaist plaanidest kõwasti kinni ja loodab, et mõne aasta pärast rahwas neid ikka wastu wötab. Saksamaal walitseb selle üle suur rõõm, et rahwa walimiStes Elsas-Lothringis, mis 1870 Sakslased Prantslaste käest ära wõitsiwad ja kus wäga palju Prantsuse  riigi sõpru meel elaivad, pea aegu paljad Sakslased walitntud on ja arwawad seega Sakslasi sääl maal kindla jala pääle seatud olewat. Kissingi linnakeses on würst Bismark jaAustria peaminister Kalnaki kokku j-uluud. Arwntakse, et sääl koosolekus nemad tähtsaid asju läbi rääkinuda, nnille lävi sõprus mõlemata snurriikid wahcl kindlamaks tehtud olla. Suurt kära tegiwad  Prantsuse ajalehed Prantsusemaa kindrali Shansi mälestuse samba ülesseadmise  pühitsuse üle. Kindral Shansi oli Saksa-Prantsuse sõja ajal Belforti linna komandant, see on see ainus kindlus, mis ses sojas mitte Sakslaste kätte ei langenud.  Ennem oli ta Prantsusemaa saadik  Peterburgis. Sellepärast oli kuulsa kindrali auu-samba sisseõnnistamise juures ka Wene kindral Fredericks. Pärast Prantsusemaa rahwalanln ära mängimist hakati Wene Keisri-lanlu mängima ning kõik juures olijad hüüdsiwad: Elagu Wenemaa > Pääle selle peeti kõne, milles sellest räägiti, kui wäga Venelased kindralit  Shansit armastanud olla. Kindral Fredericks tänas Prantslaste sõbrust tundmuste  eest Wenemaa -vasta ning ütles, tema teada tõesti, et Wenemaa Prantslasi armastada. Suure nmimnstnsega hüüdsiwad  selle peale Prantlascd. Elagu Wenemaa,  elagu Wene söa mägi Z Möndasugust. Tähtjas leidus. Nicomcdia linna peapiiskop (metropolil) BcrpcnnioS, Wäike Aasia maalt, on JerusalemaS ühe raamatu Apostlite juhatuse-kiri käsi kirjas leidnud, mille sees ülcültse 16 jägn õpetust annawad eluwiisidest ja usuelust,  kiriklikkudest talitustest, Jumala teenistuse  korra kombest. Nimelt hojatakse sääl wale-prohwctite ja nende õpetuse eest. Juba püälc Õnnistegija sündimist 139 — 169 aasta sees on raamat kirjutatud ja tema nimekirja teadsiwad wanad kirikuisad  ka, aga selle sisu ei olnud kellegi! teada. Kiri juhatab mitmesugusid Nuetestamcndi  kosilasid Mattcuse, Luks ja Joham nese cwangeliumist kätte, ning algab Ewessuse,  1 Korintusc, 2 Tessalonika ja Johannese  raamatust kirjatükkisid meele, nõnda apostlite tunnistusi, millest sag.m.m.i juba küllalt umbusaldust amaldati tõendades. Tänu Isale, keS oma toe iSua-e ikka uusi tsnmsiun juurde toob ustnmt.lle kestuseks, usklikudele kinnituseks! u. A biuõuu hobuse ts gan t üles lö SmiS.se wastu. Kui hsbunc