Tallinna Sõber 27 KümneS aastakäik Tallinnas, l. Heinakuu Mwai IW. Uleiildkt aealeht Eesti kahivale «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pärijate trükimajaS: »oSta» 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaata» J rubla pool-aoStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea esik selle aseme pealt 5 kop Tellimised wöeta?se wasta: Halkiuuas: Lindsors'i pärijate lrükimajas. NekerSurgis: S. Seelaudt, Csuuspmrun H 54. Kartus: Laakmanu. Aakmeres: Z. Auhs. haides : A. Heidclöerg. Kapsasus: H. Kolkberg. Liyukas: F. ZZüttnerU paadis. Miljardis : Z. Karaw'i raamatupood. Warwas: W. Nõder. Wõrus: Nrana Piesrosc. Walkas: W. Flndolsi. Kuresaares: Zy. Lange. Maal: kuida iseäranis luuluiatse. Wastajo redaktor W. F. Eichhor n. Tlab Baltiskis, kirjad käiwad Ballisli (BaUischport Register - Pahad linnud. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Wenck aa ristimise.pühaü Kuusalu kirikuõpetaja jubiläum. Kubernör tagasi. Dr. v Berg f. TaluhobuSt.-näitns. Suur- turu. Kalapiiüdmisc näitus. ..Linda" Seltsi osjust. - Auuhiud. Rõuged. - Mctsapõlemised. Pahateod. BaltiSkifl: Ilmad Rakwerest: Juudid. Jaanilaat ja pohalend. Mailast: Waeste- maja. Hullud kaerad. Wiru.Nigulas!: Õnnetused. Krähnholmist: Tõbed. Kadrinas!: Laulupidu. Lüwi maalt: Põllusõnumid. — Metsapõleinine. Riiast: Kõrged wõeraX — Läti laulupidu. Tülid, Wiljaudist: Jubiläum. Paluperast: Tulekahju. Kuuramaalt: Põllusõuumid. SLene lehtede uuriscmised. Pelerburgist Keisri kojast. Parist uiiiluS. Mulline loomatõbi. - Nishui-Nowgorodist: Rahe. Jseär. ja uuem. sõu. Ju!u-l. Pahad linnud. ,Walgus" algab oma lugu sõnadega: ,Ükski sulg ei mõista seda ülesse kirjutada, kui suure igatsusega meie talu rahwaS ja iseäranis mõisa käsu alused siin uute politseide  ja kohtute sisse seadimist ootame." Siis segab ,WalguS" talupoegi mõisa sulaseid ja möldreid kokku, ,seab* neid ,sisse", nagu taignat, paneb oma sappi haputaignaks  ja selleit Mseseaditud" segadusest lehkab paha haiS iseenesest wälja. , Talupojad" teha mõisa töö ära ja sulane saada rohkem sõimata, kni töö (kas talupoja wõi sulase?) wäärt on. Siis kaebab ,Walgus", et siin sulaStel  ,tunnismeeste" ees tehtud ,kontrahtisi" ei olla, nagu Wenemaal. Sulased saada ainult „kõige mahedamate  sõnadega" palgatud. Kui wilets „mõisasnlaste" elukord  on, selle ,näituseks" wõtab ,Walgus" A. mõisa möldre (!) ,kontrahi." (!) See mölder wõtnud mõisa weSki »'valitseja" käest rendi peale ja maksnud 200 rubla ette. Tuul murdnud meski tiiwad katki. ,Walitseja" saatnud lahkest 6 meest weSkit parandama, mölder olnud selle lahkuse üle rõõmus ja weel oma endise ameti wenna kohta, kelle kaulsioni walitseja kinni pidanud kaunis raSkeid sõnu." (Küll oli »auus mees", see talupoeg-mõlder pea ,Auu-Tõnu" kohaline!) Aga walitseja tahtnud tema käest 70 rubla laenata, tema ei ole ammd ja siis olnud sõbrus otsas. Mölder saanud sunnitud weSkit ise parandama ja teisel aastal mõelud weSki tema käest ära, sellest hoolimata, et tema ,'valitseja" meeleheaks oma ,endise ameti wenna" kohta ,kaunis raskeid  sõnu" oli ,pruukinud". Parata ei olla „ Walguse" kaitsealune ühtigi 'võinud, sest ,kontraht" olnud nii ,rumalaste"  kirjutatud, ,Saksa ja Eestiteele sogi ja mõni sõna kakS korda kirjutatud", et ,teda keegi kohus ei wõtagi waadata". ,Walgus" arwab, et tema kaitsealusel igapidi öiguS olnud, sest »Zöik olnud mõisa tingimised", ja seal ei olnud koguni mitte üht punkti, et mölder lubab" neid tingimist täita. lõpetab oma kaeblusi: ,See on üks wäikene näitus, mis sunnib meid uusi politseist  ja kohtust nii pitkisilmi ootama, sest me loodame kindlaste  oma Riigi isa armu peale, et ta auusad ametnikud meid, maha rõhutud talupoegi, keS ise kirjutada ega lugeda ei mõiSta, ometi suusõnalgi riigi seadusega tuimaks legewad,  nii kui seda kesk Wenemaal on." Wäga pitk ei ole see kiri mitte, kui meie aga kõiki seda meelesegadust ära plaksime seletama, mida ,Walgns" siin wälja kallab, siis läheks rohkem paberit ja tinti tarwlS,  kui »Kindla eeSmärgi" arwuslamiseks, mille juure ka weel mõnda lisada oleks. Würst Bismark on kord ütelnud,  et ühe aiusa eksituse seletamiseks sagedast tarwis läheks  terweid raamatuid kirjutada, ja kui temagi mähemaga läbi ei saa, kuida siis meie seda piame wõima! Tähendame  sellepärast ainult paari sõnaga, kui palju paha tahtmine  teadmata hulkafi pööraseks teha katsuda wõib. .Mõisa käsu all" ei seisa siin keegi. Sellel kodu-kohtul, mida enne .Mõisapolitsei" nimetati, ei ole aastast 1866 saadik  enam mingisugust kohtuwõimust. Wallapolitsei ou selle asemele astunud ja Hkui mõisaherral ehk tema astmikul, ,walitsejal", teenijatega midagi tegemist on, fiiS piawad nemad Wallakohtus nende wasta õigust otsima. Seda teab meie kodumaal igaüks. .Sulased", s, o. palgatud  mõisa töölised ega ka .möldrid", ei saa kusagil  .talupoegade" sekka luetud, maid esimesed on teenijad,  teised on mõisa meski-kohtade rentijad, on möldred. Ühed piawad mõisaherra ja tema asemiku sõna kuulama, just nagu teenijad igal poolel oma peremehe  sõna kuulama piawad; mitte .mõis" ei kassi siin, waid peremees —leiwa w a n e m. Teised piawad renditud meskiga just nenda ümber käima, nagu iga teine ühe wõera asjaga, mis tema käes pruukida on, kas iseäralist  kaupa mööda, maa harjunud pruuki mööda ehk asja loomust mööda, mida igaüks iseenesest ära mõistab, kelle meelt kiustepunnid seganud ja kelle silma .pimcstawad walgused" töntsiks teinud ei ole. Kas kaupaS üht .punkti" on, milles rentija sõnalt oma kohuseid täita .lubab", see on üks kõik, sest on tema kauba wasta 'võtnud, siis on tema kõiki täita .lubanud", mis selle kauba seeS määratud  on. Kes oma asja, olgu weskit ehk ühtegi teist, teise kätte pruukida annab, see paneb ikka üksi ja just oma enese tahtmist mööda need .punktid" ja .tingimised" üleS, millega tema seda annab, sest see on tema oma ja tema wõib sellega teha, mis tema tahab. Et nued kohtud peremehi  sulaste sõna kuulama sunniwad, seda ärgu kartku teised! Et .keegi kohus" kontraktist .waadatagi" ei wõta, ku! need ühes keeleS üles on pandud, mida Kirjameeste Seltsi .kirjauduse-kommission" õigeks ei ole tunnistanud, see on üks lause, mida .Walguse" toimetaja ära waskaku, kui teda nii tähtsaks peetakse, et teda wastutamisele  kutsutakse. Meie kodumaa Taluseaduse järel  saamad ka kärbpulgad ja kõik teised tunnistused kohtutes  wasta wõetud. just niisama kui kontraktid ja rehnungiraamatud,  kui neist aga iganes asja seletust loota on. - .Walgus" ei häbene ennast sugugi, EeSti rahwast hariduse  poolest WenelaSte ees wale. sõnumitega teulada. .Meid, maha rõhutud talupoegi, kes ise kirjutada ega lugeda  ei mõista." kaebab .Walgus". Rahwalugemise järel  Jõulukuu 29. pääwast 188) leiti Eesti rahwa keskis 100 hinge hulkaS 3,g, s. o. wähem kui neli, kes lugeda ei oskanud. kuna neid Wene riikis läbistikku seitseküm m e u d k u u S iga saea hinge keskis on. Meie näeme, kui kallis Eesti rahwa aun .Walguse" silma eeS on, kuida selle lehe toimetuses tõtt auustatakse! .Wirmalme" näib omale nüüd ka üht rändajat sõnumisaatjat  pidama, nagu kuulus Moltschanow Wene lehtede rändaja on. See nimetab ennast .L. Wilmannson"  ja on .paar teistkümmend wersta" Tallinna ümberkaudu  käinud, kus tema leidnud, et seal .keskaja sarnased tagakiusamised" walitseda ja need kõige rohkem .kannatama" pidada. keS oma .Riigi Isa usku" on. Meie ei taha oma lugejate kannatust kõige nende kaebttistega  ~kontrahti nimeliste sedelite" üle, mille pealt mingisugust  „Kroonu maksu" maksetud ei olla j. n. e. koormata, ja nimetame selle pärast ainult kõige tema kurtmiste ja kaebtuste tunme. Seal, K. (wist Kostuvere) maldas elanud  üks müirisepp ja puusepp ühe mõisa koha peal. Tema õppinud A. (wist Aruküla) „õigeusu kooliõpetajaid" kui ..tublist mehi" tundma ja ..arwannd" omad lapsed „lulewikkus"  õigeusu kooli panna. Seeläbi saanud tema ~R iigi Isa usuga" tuttawakS ja wõtnud seda omaks. Nüüd kutsutud  teda mõisa uut ..koukrahti" tegema ja et temal niisamuti  nagu igal teisel „meie kodumaal" ainult kaks asja walida olnud: „tee mis tahetakse ehk mine kus juudas." (Meie küsime fiin: Missugusel maal siis sellega teisiti on, kes teise käest maad ehk kohta saada tahab? Kas tahab „L. Wilmauufon" siin rahwale ütelda, et .uued kohtud" maaperemeest sundima saamad  omast maast maatahtjatele selle kaubaga tükki kätte andma, mida tema teha heaks arwab? See koht, kuS .Wirmalise" kaitsealune, ümbersnlwitud .unterwits", elas, oli jo tema enese tunnistust mööda koguni mõisa maa ja elumaja oli mõisa palkidest ehitatud!) Senni kui .Riigi Isa usuline unterwits" järele mõtles, annud mõisawalitseja koha teisele, Kihelkonna-kohuS ja pärast ka KreiSkohuS kinnitanud seda. Haledusega kurdab .Wirmaline"  weel, kulda mc!e kodumaal kohtukäijaid .Pontsiuse juurest Pilatuse (!) juure" saadeta (Küll ou see kirjasaatja  Piibli-lugusi halwaSte õppinud! Tema kooliõpekqjad ei ole mitte .tublid" olnud.) ja neid .uälja-surmaga" ähwardata, kes .Riigi Isa usku" heidawad, ja hüüab siis omast koormatud südamest: .Oh armas, kallis, helde Riigi Isa, anna käsku, et ka meil need seadused saaks pruugitud ja need kohtud ja politseid fisfs saetud, mis üle laialise Wenemaa on!" .Walguse" kirja all seisab .W.", .Wirmalise" kirja all .L. Wilmannson". Mõlemad kirjad on nii ühe-näulifed  ja lehkawad nii ühte wirsi, et need wift ühes ja sellessamas pesaS wälja hautud on. Kui puhas see pesa oli, selle üle mõistku lugejad kohut. Meie aga küsime, miks just nüüd jälle ja nii järsku meie kohtuid teutama ja .Riigi Isa usuliste" .tagakiusamise" üle käratsema hakatakse, nüüd, kus kohtute muutmise kuulutust igal pääwal  oodatakse? Need muudetud kohtud tulewad ilma .Walguse" ja .Wirmalise" salaliku palweta. Kellel on seda laimamist nüüd tarwis? Kuida asjad kõige selle poolest seifawad, miS üle Wilmannson-Moltschanow haleda healega käratseb ja palawaid pisaraid walab, seda teab meie kodumaal igaüks. Ärge eksige mitte, ärge laSke ennast eksitada, kelle kätte need .Walguse" ja .Wirmalise" kirjad sattuwad. Mitte sellepärast ei plaanita meie kodumaa kohtute muutmist, et siin ehk wahefl kohtukäijatele ei ole seadust mööda õigust mõistetud. Selle poolest ei ole ka meie kodumaa elukorra tigedamad waenlased meie kohtute peale süüd leidnud, kuida seda ka mitmed Wene lehed sagedast tunnistanud on. Kohtute muutmiseks on koguni teised põhjused. Ühelt poolelt tahetakse meie kohtuid Ühtlasemaks, suusõnalisemaks teha, et asjad rutemini wõiwad tallitatud saada; teiselt poolt tahetakse neid kõige riigiga rohkem ühekorraliseks teha, et ülematel kohtutel edasikaebamise asjade juureS mitmesuguste kohtuseadustega  tegemist ja tülitamist ei oleks. See ou peaasjast  kõik. Meie, keS meie oma täniseid kohtuid auustanud oleme, meie saame ka uuendatud kohtuid auustama ja nendega läbi saama. Kerge on patuse inimese himusi ja ,ihkamist" kõlistada ja sellega »rahwamehe" nime teenida. Kui aga need kõtistatud ja kurja kawalusega suureks kaswattttud himud ja mised" seaduse wasta on ja sellepärast täidetud saada ei wõi, kas ei heida fiiS õpetamata hulgad oma paha meelt jälle uute kohtute peale, nagu neid seesuguste läbi õpekaiakse, oma paha meelt tamsete kohtute peale heitma? Kas ei häwttata sedawiisi ülepea kõiki auustuft kohtute waSta ülepea, kõiki hirmu kohtute eest ülepea? On aga see kord tehtud, siis sigiwad pahad nähtused" inimese patusest südamest, nagu kaanid, ussid ja putukad seisma mee haisewaleS lompides. Üleüldised sõnumis maailmast. Baltiskis, Jaanikuu 25. pääwal SuureS maailmas arutatakse ikka weel Saksamaa Keisri ja Preusfi Kuninga kuulutusi ja trooni-kõnefi ja leitakse neiS rahu-sõnumit, kui ka mõnelt poolelt hammaste .vahelt  urisetakse. Uugcumaa tähtsamad lehed on põlastusega kinnitanud, et ,Pefler Lloyd'il" mitte õigusi ei ole Ungarlaste