pinda ruttu kosutada, temale endist saagiandmise jõuudu tagasi anda ja weel kõrgendada. Põdurad ja waesed orased, nimelt terawili, saawad sagedaste kaswamises edendatud  ja annawad korda minewat saaki, kui neid parajal ajal sündsa wäetamisega ülewäetatakse. Seal, kus mina põllu taimedele mitte iseäralist põttu-wäge ei soowi, oleks lahutatud Peeru-Guaanu pealt wäetamiseks kõige mõnusam, et kehwad taimed ja niisugused, mis talwel põdenud on, ruttu kosutatud ja edendatud saaks. Peeru-Guaanut leitakse mitmede saarde peal Peerumaa  õhtupoolses rannas, tema on üks kogu mitmesuguste merelindude rojast, lõpenud linnudest ja töistest mereloomadest  ja wõib teda mädanik-wvswat-põllu-wägi (StickstoffphoSphatdünger)  nime all kõige paremate põllu-wägede sekka arwata. Peeru-Guaanu osaw mõjumine tuleb sest, et temal palju kergelt lahutawaid ima-olusid on, mis nõnda ühetasa  segatud ühes on, et siitsaadik seda sõnnikut kunstlikul  kombel walmistada ehk järel teha ei saanud. Et woswori-baput niisama ruttu mõnusaks teha, kui mädaniku-liided  temaS on ja et mädanikku wähem lahtumaks ja kaduwaks teha, saab Peeru-Guaanu üksi (endise Ohlenborfsi)  Inglismaa Guaanu wabrikutes Londonis, Hamburgis,  Antwerpcnis ja Emmerihis Rein'i jõe ääres iseäralikul  wiistl ümbertehtud ja lahutatud Peeru-Guaanu nime all wälja kaubeldud. Mina ütlesin ülewel, et lahutatud Peeru-Guaanu see kõige parem põllu-mägi on, mis ei ühegi sõnniku-sega sees ei piaks puuduma, sest tema annab taimedele mitte ükspäinis kõige rohkem iwa-olustd, waid aitab ka iwaolud  maapinna sees lahutada ja taimedele kasulikuks teha. Teda pruugitakse üksi, ehk segamine Superwoswatiga  ehk luu-jahuga ja kõige selle aja sees, millal taimed kaswawad. Meie Wenemaa põlluharimine peab kõige eel märkama,  nõnda nimetatud kauplemise taimedest kasu püida, nimelt niisugustest, kellest meie julged wõime olla, et wõitlemises töiste maadega wõit meile jaeb. Siin nimetan esimeses reas kanepid, linad, rukkid ja nisud. Wenemaa linaseemned loetakse näituseks kõige paremateks Eüroopamaal,  ja mis meie nende parema korra peale saatmiseks ette wõtame, toob suurt kasu. Pitka ja ele-walge kiuuga linade eest maksetakse kõige suuremat hinda. Linaseemned ilusa, täie ja raske teradega  on soowitud kaup) seesama lugu on ka kanepi, rukki ja nisuga. Niisugust silma-märkisi tähele pannes, soowistn mina, et Inglismaa (endised Ohlendorffi) Guaanu wabrikud, kellede eestkostja mina olen, üht iseäraliku pöllu-wäge walmistaks, mis meie maa- ja hariduse seisule sündlik on, kõik seda täidab, mis praeguse tuntuse-seisuse Põhja peal nimetatud kauba-taimede kaswatamiseks temast kõige körgemaS täienduses nõutakse. Kewadise külwi ajaks kiidan mina seepärast heaks: Ohlendorffi iseäralik põllu-wägi kanepile, linale ja linaseemnele ja ettewõetawad katsed saäwad tunnistama, et see iseäralik põllu-wägi, kelles lahutud Peeru-Guaanu üks pea-osa on, kõik need lootused täidab-, mis praegusel ajal kunstliku põllu wäe peale pantakse. Ükski meie krunt-omanikudest ei peaks, kui oma õiget kasu püüab, sell kewadel katset tegemata jätma, kelle läbi tema kasu saab leidma, mis temal pitka aja peale hädasti tarwis tuleb. Seda iseäralikku põllu-wäge riputatakse mõned päewad  enne ehk pärast külwi, kõige parem siis, kui wihma loota on, harinend kombel põllu peale ja äestakse kergelt sisse. Teda wõib ka pealt-wäeks pruukida, kui noored taimed poole sõrme pitkused ülestulnud on; pealt-wäetamtne  sünnib kõige parem wihmastel päewadel, ja lühikese aja järgi saab tema mõudus üle lootuse, näha olema. Seda Ohlendorffi iseäralikku põllu-wäega kaswatatud wilja, wõtke pärast wiljakogumist sellesama sorti, aga tõistmoodi wäetatud, ehk wäetamata põllu peal kaswanud wiljaga kaaluda, ja nimelt kanepid ja linad nende seemne ja kiuu, headuse, kaalu ja täiuse poolest, ja Teie saate leidma, et kunstliku wäetamise läbi sünnitatud kulud mitte ükspäinis tasutud, waid ka üks kaunis kasu saadud on. Seal juureS ei ole weel tarwis tähele panna, et nii ja nii palju protsenti iwa-ollusi maa sisse jäeb ja järgmise  seemnele kasuks tuleb, nõnda et see ka jälle paremat saaki annab. Saab üks wali mis „Ohlendorffi iseäralikku põlluwäega"  heasti wäetatud ja üht lina saaki andnud on, selle järgi talirukkiga ehk talinisuga külwatud, fiis ei ole tarwis, nõnda kui muidu küll tehakse, selle tali-külwile wäetamist superwoswatiga anda. Wiimaks tahan mina weel kolme wilja üle rääkida, miS põllumehe läbi oma ala leidnud ja Eüroopamaa kaubaajamisele wäga tähtsad on. Reed on kartohwletärklis,  piiritus ja suhkur, mis meile kasulikku wõitlemist wõitnaliknkS tegewad. Tärklise, piirituse ja suhkru saagi suyruS on selle järgi, kuidaS tärklise-olu kartohmliteS ja runkel-nairides, ja see jälle on tingitud ja saab kaSmatud hea põlluharimise ja waetamise läbi. Ohlendorfsi iseäralik pöllu-wagi, miS õigusega põllu-mäeks kõige miljale nimetada mõib, on ka nende taimedelle määratu suureks mõuduseks. Kartohwlite kohta on tema pruukimine liht ja umbe aimates järgmine: Seemne kartohwlid pannakse man sisse ja riputatakse Ohlendorff'i iseäralist põllumäge nende peale, arwata 4 puuda ühe wakamaa kohta. Nõnda mäetalud põld auncch suurt ja head saaki ja kannab järgmisel aastal ilma uue mäetamiseta head kaera ehk odra wilja. Nairidele wõiks pealt-waetamine kõige soomitamam olla. Nõnda, kuidas juba oma seletuse alustuses nimetasin, on töise suiwiljale, kui põld ka laudasõnnikuga mäetalud oli, ehk kui maapind weel saagiandjas seisuses on, mäetamme  superwosmatiga mäga kiidetaw ja tahtsin siin mitte tähendamata jätta, et minust tänini müitud sort Ohlettdorssi  „?koBpkst ok ka edespidi tuntud peenes korduses ja laitmata headuses müitud saab, ja et selles põllu-wäes 13 "/o kergest lahutamat wosmvri-haput leida on. Kõige minu laagridel on ikka küllalt tagawara. Nõnda kui enne, saab ka edespidi minu pindmine olema, ostjaid korrapäraliselt tallitatates rahule saata ja saan mina nende ustamust igatpidi omal alal hoidma. Minu laagrite hinna ja tellimise tingimised Miitawis, Riias, Liibawis, Tallinnas, Pärnus, Moskmas, Nishni- Nomgorodis ja Witepökis on igal ajal, soowimise järgi saada. Miitamis. 1884. Otto Westermann, Inglismaa (endise Ohlendorff'i) Guaanu wabrikute eestkostja. Wiljandis on seda kunstlikku põllumäge A. W. Boströmi sPõdra kaupmehe) juures saada. Mõnesugused õpetlikud sõnumed. Kõige suurem anide laat Euroopas on Nummelsburgis,  Berliini lahedal. Kui määratu suurel mõedul seal nendega kaubeldakse, näeme sellest, et sinna läbistikku 40 wagunid igapäew anide ja partidega tulewad. Sealt ei weeta neid lindusid mitte ainult kõige Saksamaa serwadesse,  maid ka Inglismaale, Belgiasse, Prantsusemaale, Helweetsiasse j. n. e. Kewade ja sui, kus need tuumikud  mitte raswased ei ole ja seepärast nende eest ka wäha maksetakse, aetakse Rummeleburgist lugemata anide karjad kõige Saksamaa piiridesse, kus nad siis mõne nädali ehk kuu järele kui tublihinnalised raswaanid Rummelsburgi tagasi rändawad. Kui wäga suurel mõedul Rummelsburgis  anidega kaubeldakse, naitagu järdmised numbrid: Iga wagunisse mahub 1500 ani ja parti; igapäew 40 wagunit, teeb päewa kohta 60,000 ani ja parti ehk nädalis, pühapäewi mitte juure arwates 360,000 tükki; et aga see kaubitsemine ka pühapäewak päris ei seisa, siis wõib nädali kohta wähemalt 400,000 ani ja parti arwata; see on aastas 20 miljoni ani ja parti. Muidugi  on anide ja partide kaswatamine sealse elanikkudelle wäga tähtjas ja toob ta ka miljonid sisse. Ka meie Eesti põllumeestele tooks ani kaunis rohkeste tulu ja kasu, kui neid õigel kombel, mõistuse najal kaswatatakse. Peale selle on ta nagu üks majapidamise täiendus, mis põllumehele  palju rõõmu teeb. Lõbus ja armas on õue, kus anid, pardid, kanad jne kihinal omast elust rõõmu tunnewad  ja kus mitmed ilu- ja wiljapuud kahisewad, kuna aga lage taluõue mõne poolnälginud seaga koguni kurb pilt on. Tulusat ja kasulikku õpetust anide kasvatamisest  annab õntsa (5. R. Jakobsoni raamatukene: „Anid, nende kasulik kaswatamine ja nuumamine." Hind 8 kop. Kingissepa tarkus. Üks kingissepp jutustab, et ta inimese iseloomu (karakteri) saapa pidamisest ära tundwat. Näidake mulle, ütleb ta, saapaid, midas keegi kaks kuud on pidanud ja ma seletan teile täieste selle inimese iseloomu. Kui saapa nu'k ja konts ühtewiist ära peetud on. siis on pidaja tubli, töökas ja selge mõistusega  mees, kes osawaste oma kohut Läidab ja asju ajab; kui niisama oma kingi naesterahwas ära peab, siis on ta hea kiiduwäärt ema. Kui saapa tall äärest rohkem on ära kulunud, siis on ta pidaja mitmesuguste juhtumiste  armastaja ja ülekohtune mees ja pidajanna kangekaelne ja jäme naesterahwas. Kui talla keskpaik ärapeetud, siis näitab see laiskust ja meelelötwust meeste-, ja tasandust ning wiisakust naesterahwade juures. Hiljuti tõi uks noormees oma gamassid minu juure parandada, kelle talla ääred koguni ära kulunud olid, kuna muialt nagu päris wastscd olid. See on üks kelm, ütlesin ma oma naesele, kui ta ära oli läinud. Töisel päewal tuleb politsei ammetnik ja küsib gamasside järele, keda eila üks inimene parandada annud, keda aga pärast warguse pealt kinni wõetud.. Minu abiline oli kahewahel, missugust kahest naesterahwast abikaasaks wötta. Ma sain selle tüdruku  gamaösid parandada, kes neid wiltu ei sõtkunud ja andsin nõuu seda ära wõtta. Mu abi wöttis nöuu kuulda ja oli õnnelik. Aga see tüdruk, kes oma gamassid wiltn sõtkus, läks õigelt teelt koguni kõrwale. Inimese käimine on rohkeste tema iseloomuga ühenduses ja näitab sedasama, mis ta palegi. Inimese tahtmisi ja tundmusi wõib ta jalanõuude suurusest ära tunda. Kellegile ei sovwi tüdrukut abikaasaks wõtta, kes oma jalga wähema kinga sisse paneb, kui jala suurus nõuab. Niisugune naesterahwas  on tühja- ja kergemeelseks pidada. Kui siis kellegi! wahest küljeluu juhtub puuduma, siis mingu aga otsekohe pigtläpa kmgissepa palwele. Taimede kastmine. Enamal jaul toa taimede kaswatajatel on wast koguni tundmata asi, oma toa taimi sooja weega kasta, mng mõni saab niisugust juttu kuuldes koguni mõtlema, et sooja wee kastmise läbi ilusad taimed warsti surewad. Lugu ei ole aga mitte nii, waid taime kasw saab seeläbi just suurel mõedul suurendud. Harilikult kastetakse taimi (muidugi mõista on siin jutt ainult toa taimedest) toas seisnud weega, millel sedamööda just toa temperamr on, ning see et ree ka tõeöte neile nutte kahju. Sagedaste kastetakse aga suil suure soojaga taimi kaewu weega, mis wahest 5—7" li. järele en, ses mõttes, et see netd palawal paewal karastab.  Et niisugune külma weega kastmine, iseäranis weel soojal paewal, kahjulik on, on igal ühel kerge mõista, sest taimed on rutulise temperatuura wahetuse wasta niisama  õrnad, kui inimesed.. Suwel saab juure joojaga taime pott ning seal sees olew muld sagedaste wäga soojendud, mis igal ühel kerge järele katsuda on. Nii on mõnikord poti mulla temperatur künni 20 ü. ja wee! suurem. Walatatse niisugusel korral tamn 7" k.. sooja weega, siis saawad taime juured tõesti ära külmama. Sellepärast ei wõi ilmasgi taime kaste wee temperatur selle õhu omast alama kraadi peal seista, kus kastetaw taim on. Weel parem on aga, kui neid sooja weega 25 —3t)k> 11. kastetakse, mille tasu mitte paljalt see ei ole, et ta taime mulla soojendamise läbi rutulise kaswule saadab, waid et ta ka mulla sees olewa taime toidu ollused  ära sulatab, misläbi taim kaswamisele palju rohkem toidust saab. Walatakse kord sooja weega, siis peab seda järest (consequeni) tehtama, sest kõige kahjulikum taime õrna elule on, kui teda kord sooja, kord külma weega kastetakse. Umbes 15 päewa wõib taim sooja wee kastmise  läbi ennemine õilmile saata, ning tema kasw ja ja õilmed saawad palju lobjakamad olema, kui hariliku kastmise juures. J Närtsind lille elustamine. lärelseisaw teaduötamine saab meie lille armastaja õrna sugule tõeste rõõmu tegema. Täies õilmes lill närtsib pea, kui teda ära lõigatakse. Kõige pitkemalt seisab ta wast weel 24 tundi, mõned ka natukene pitkemalt, kui päewalikult  uue salpetriga segatud wette pannakse. Aga isegi koguni närtsind lilled saawad weel kord elustatud, kui nende warrest kõige wähem kolmaS osa palawa wee sisse pannakse, ning kui west jahtunud on, lõigatakse warre otsast umbes tolli pitkuselt maha, ning pannakse siis uue sarnase wee sisse. Heleda ja walge wärwilised õrna õilmelist lille wõib wähem loomuliku ilule saata, kui lihawaid tume õiellst. Petelik armastus. Kord nii kui inglit nägin neidu, Mull süda armust paisus siis, Ma õnnistasin seda leidu Ehk küll ta minult rahu wiis. Kui öösel wiibsin une kaisus Mull waimus kujutas end ta. Mu rind nii rõõmurikalt paisus: Tõest' õnneline olin ma. Ka loodus uinus une süleS, Koit waewalt taewast kullatas: Ma tõusin omast woodist üles, Sest arm mull une silmist a'as. Mu neiukest ma näha lootsin: Ta armastust mull ihkas meel? Ma leidsin tõeste, mis ma ootsin Ta silmist, ehk küll waikis keel. Ei ma sind wannu, kallis piiga, Ehk küll mul süda lõhkeb sees. Miks usaldasin ma sind liiga, Miks oled ingel sa mu ees! Nüid jaegu maha mul kõik lootus, Et wõiks me' saada ühendud: Sa kaenlas töisel, pulmest ootuS Sa oled minust langenud. ä. 43. Sakala. 1884 Wastutaja: J. Kõrw.