sigitada wõib. Hollandi, MWa GMMa ja Portugali maadel on ka omad asutused Lääne-Aäfrikas ja Põhja- AafrikaS, kellel kodusündinud rahwaStega, Marokko riigiga ja oma kestis tülitawat tegemist on; Tuniff ja Tripoli aSjade pärast wahiwad Prantslased ja Jtaalialased wõõriti  üksteise peale. MadagaskütiS sõdiwad Prantslased awalikult saarlastega ja katte all Znglastega; Jngliõ-Australia  kolonial-riik ihub hammast kõige Uus-Guinea peale. Aasia ja Aafrika maadel ja meredel on sedawiifi suured ja tähtsad liikumised, mis Euroopa rahukaitsejate, kolme Keisri, hoolsat tähelepanemist tarwitawad, et tulelondid sealt fütitates üle Curovpa ei lendaks. Mõnelt poolelt arwatakse ka, et Wene riik ja Auõtria-Ungtu M oma keskis lagunema Türgi riigi maade pärast nõuu pidada soowida ja üht piiret kinnitada tahta, kui kaugeke edaspidi igaühe wõimuSkond ulatama peab, et tulewail päiwil nende wahel seal sütitawat õerumist ei sigiks. Wöib olla, et Bulgaaria ja Jda-Rumeelia ühendamisest ÜHM kindläks Kuningriigiks, Bosnia ja Herzogowiina jäävamast ühendusest  AnStria Keisririigiga, Saksamaa ja Prantsusmaa lepitamisest ja teistest pölewaist küfimistest jutt olema saab. Kuida näha, on nõuupidamiseks tähtsad asju küll. Jumal andku riikide ja rahwaste kõrge walitsejatele ja targa juhatajatele  õnnistust ja tarkust, et riikide ja rahwaste jäädaw rahu sigiks ja lahke eluõnn ja elurõõm kosukfimadl Tallinnas põles Leikusekuu 30. pääwa öhtal pagar  Sabinn'i maja Narma maantel, palju majariistadega ja kõige jahudega maha. Ka looma-arst Galleeni lese sepapada ja Raeherra Pfaffi majad läkstwad põlema, faiwad  aga kustutatud. Tuletõrjujad on suure wahwusega tööd teinud ja mitmed nendest on wiga saanud. Nende wahwust ja agarust auustateS manitseb Saksakeeli ,Tallinna  Leitung", et nemad ka rohkem oma enese peale mõtleksiwad ja ettewaatlikud oleksiwad. Tuli olla ühe tüdruku hooletuse läbi lahti läinud, kes küünlaga midagi moodi all otsinud ja riideid põlema sütitanud. Weneriigi wangikodade ülem, Geheimerath Galkin- Wrasski oli wiimasel nädalil oma eratarwituseks Tallinnas,  on aga ka Toompea wangikoda waatamas käinud ja heas kordas olema leidnud. Leikusekuu 22. pääwal on Laupa mallameeõ Jaan Kaita, keda mangi wiidi, Kedwa maldas ära karganud. Üks kurb perekondlik lugu on nende pääwade sees Tallinnas sündinud. Üks waene lesk on oma poega, Hindrtk  N., ise Politsei nuhtsuse alla annud. Juba enne oli tema oma ema waesusest mõnda warastanud ja ära pillanud,  nüüd aga, kui ema kottu ära oli, kapi Nku lahti teinud ja ema wiimase kopika, 23 rubla ära wõtnud. Ka teisteist halwaist tegudest on Tallinnas ikka meel küst kuulda ja Politseil on tegemist küll. k Tartust. Osawõtmine wäljanäitusel ja tõuglooma laadal  on sel korral maga elaw ja rõõmustan? olnud. Pühapääwal  üksi on umbes 7000 maksjat waatajat käinud. Auupalkade kuulutamist peame ruumi kitsuse pärast teiseks korraks jätma. Selle kuu 12. pääwal astub Tartus Liiwimaa 50. Synod, meie kirikuõpetajate Juubel-Synod kokku. Tartu kodanikud ja üliõppijad on ametliku wõerastele  juba maksuta korterist walmistanud. Wörust. Leikusekuu 19. pääwal sai Wõru linna 10S aastane sündimise-pääw suure iluga ja osawõtmisega peetud.  Ka Liiwimaa Kubernöc, Geheimerath Shewttsh oli pidul. Wiljandist. Teadaandja" sõnumite järel on Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi wäljanäitusel auupalkasi  saanud: I. Hobuste eest: Ministeriumi suure hõbe-m e d a l j Persti peremees Ziiri Piir, musta Eesti täku eest; Ri tterkonna  hõbe- m e d al je: Holstre walla peremees HanS Adamson, täku eest; Ministeriumi weike h õbe-m e d a lj e: Aiduwalla peremees Hindrikson, kõrwi  mära eest. Peale selle on 2 brongs-medaljet ja 7 kiituse kirja wälja jägatud. Hobuseid oli ülepea 27 wäijanäitusele  toodud. 11. Sarwloomade ja puduloomade eest: .. Ministeriumi suure hõbe > me da lje: Wana- Wõidumaa herra Victor v. Helmersen, Zda-Friisi pulli eest; Ministeriumi weikemedalje: praua Baleznnas,  lehma eest. Peale selle on 2 brongS-medaljet, 2 Ministeriumi kiituse-kirja ja 8 Eesti Põllumeeste ffeltsi kiituse-kirja wälja jagatud. Wäljanäitusele oli ülepea toodud: 4 pulli, 4 lehma, 11 mullikast, 2 wasikast, 1 dmiS 7 põrsaga, 2 põrsast ja 1 lammas. IH. Lüpsi aõjade ja põllu- ja aiawilja eest: Ritterkonna b r o n g s - m e d a l j e: Mart Rosenberg  Holstrest, hapu koore eest ; ku! d- s õrm us e: Ann Nögis Wiljandift, wõi eest. Peale selle saiwad 10 Eesti Põllumeeste Seltsi kiituse-kirja wälja jagatud. Toonud oliwad: >Aapu koort 9, rõõska koort 15, juustu 1, sõstra wiina 3, seepi 2, aiawilja 6, põlluwilja 3, soola 1, õilmetd 1, leiba 1 wäljanäitaja. . ' MshiM K riiskade W: Ritterkonna hõb e-m ed alj e: Sepp LakSberg,  aurumashina eest; Mi ntster i u m i br o ngS - medal  j e: Sepp Lassel; Ri ttcr ko nna brongs - tnedalje:  Sepp Kammer; Ministeriumi kiitusekirja:  J. Pärna Abjalt, wankre puuwärgi eest, jä maler Hein hea ja ödawa töö eest. Wäljanaitusele oliwad 11 asja toodud. V. Käsitööde eest: Ministertumi br o n g s-me d al j e: Ms Raska Abjalt, rpükfiriide eest. Peale selle säiwad mitmed kiitusekirjad,  8 kuld-sõrmust ja mitmed fiidi-ratikud walja jagatud.  WäljalMsjaid oli 127, asju 347. WiljaNdi ümberkaudu on öökülm Leikrste-küu 18. ja 19. pääwa Mhel madala maa pkal palju kahju teinud.  Pdua läbi oli juba etMe wiljale häda tehtud. Wiimäne>  wihm tuli Leikusekuu efimeSte pääwade sees, ja ka see pärast pitka wahe-aega. Rukki-uss teeb nüüd oraspõldudel  palju kahju. Mõne aasta eest sai Tartu-Wlljandi teel, Oja ja Waibla perede wahel, üks teerööwli tegu tehtud. Kaua aega oliwad kohtute kuulamised aSjata, wiimaks saadi kuri seltskond ometigi kätte. Nendest on nüüd neli osawötjat  14 aasta peale wangitööle wabrikuteS, mõistetud, pärast seda Siberi asutustesse. Kaks teadjat, kes asja üles ei annud, on kohaliseks aeaks wangi mõistetud. Kurjategijad  on kõik BZõifiki wallast. - Wana-Wändra mõisa mashina-rehi on kõige wiljaga  maha põlenud. Tuli arwatakse pandud olema. Wana-Wändra taluperemees Hans Kitflng on Kuberuöri poolest luba saanud, oma Ünnaste talukoha peal üht käsitöölist tule-tiku wabrikut usutava. ,Fell. Anz.' Serdenist, Liiwimaa Läti jäuSkonnast. Hiljuti on ühe Serbeni taluperemehe kaks küüni maha põletatud nüüd jälle ükS rehi kõige wiljaga. Sillakohus on teist korda asja jarelkuulamaS olnud ja kaheksa kahtlast inimest olla kinni pandud. Kuuramaalt. Põlluwilja üle on järgmised ametlikud sõnumid kuulutatud. Rukis ja nisu on kogu poolest ja headuse poolest üht saaki annud, millega suuremalt jäult rahul ollakse ja mis muist õige hea on. Suwiwilja seisukord  oli hea ja wili oli küpsemas. Pihkwa kubermangust. Dr. Rauch on ,Peterburgi Heroldile Pihkwa kubermangust Siberi katku (põrnapõletuse)  üle järgmist sõnumit saatnud: Leikusekuu 1. pääwani olnvad haigeks jäänud 4033 hobust, 1660 sarwlooma, 849 pudulooma ja 171 inimest. Nendest otiwad langenud  ja ära surnud 2292 hobust, 1368 sarwlooma, 722 pudulooma ja 76 inimest. Mõne nädali eest kirjutati, et Pihkwa kubermangu talurahwaS sagedast ise koormaid linna weab, sest weduloomi ühedel juba enne ei olnud, teistel on need sel suwel langenud. Leikusekuu kessmistel  päiwil on tõbi nähtawalt wähenema hakkanud. Kaukaasiast kirjutakse meile Leikusekuu 1. pääwast: , Armsad suguwennad Eestimaal! Praegusel aeal waatawad palju laia silmadega kodumaalt Lõune-Ida poole  ; nimelt Kaukaasia ja Suhhum-Kalee poole; ja arwawad  seal Jumal teab mis kõik eeS olema, aga igal poolel on omad head ja omad wead, ja ilma tööta ei saa kusagil  süia. Igaüks pidagu meeles seda sõna, mida maailmade  Looja ükskord efiwanematele ütles, kui nemad Paradiisist  wälja saadetud saiwad; need sõnad on just Biibli ees otfaS. Nenda peab fiiS ka inimene ikka tööd tegema, kuuni tema jälle mullaks saab, kust tema on wöetud. Mina, nende ridade kirjutaja, olen ise Suhhumi maa otsast  otsani läbi käinud ja et ole mitte armastanud senna jääda. Esiteks on maapind suure metsaga kaetud, mida taastama ja puhastama peab; teiseks on maa liiga sawine ja mägiline, mis meie kodumaa inimestele mitte sünnis ei ole. Enamiste ei ole seal teesi; metsadest käiwad weiked  rajakesed läbi, mille peal waewalt wõib ratsa sõita. SiiS on siinsed jõed wäga laiad, sagedaste pool wersta künni werst maad. Näituseks on Äillassunri jõgi, 5 wersta Sahhumist homiku poole minna, ligi pool wersta lai; Kadori jõgi peale wersta, ja siinsed jõed jooksewad nii kange wooluga, et rusika suurused kiwid edasi wiidud saawad.  KillaSsuuri jões on mitmed alused ja wankred alla wett meresse läinud. Ükskord läksin mina ise paadiga mere ääres Kadori jõesuust üle, kus neli Türklast sõudfiwad,  ikka pool wiltu waSta wett, aga siiski pidime kangest  woolust meresse saama aetud. Ka pärib siin külmtõbi  rohkeste ohivrid, nimelt madala paikade peal ja Kadori  jõe ääreS. Vladimiri külas, kus Venelased elawad, ja Vürst Serwätfitse maa peal, kus Imeritinlased elawad, nägin mina selle maa pärisrahwa keSkis palju külmatõbe. Muidugi fiiS arwata, et meie külmemas ja karedamas kliimas sündinud ja kaswanud inimesed siin ka haigeks jääwad. Huntisi on siin wäga palju. Õhtul, kui pääw loojale läinud, fiiS hakkab hulgumine peale, koguni teistwiifi  hädakisaga kui meie maal, nenda et inimesed kes õhtal teed käies seda kisa esimest kord kuulewad, koguni ära ehmatawad. Ka karust on stin waga palju. Pfooti jõe ääres laskis umbes kahe nädali eest ükS Apkaaslane karu peale, et trehwanud aga mitte just südamesse, ka ei olnud puud ligi, et metsalise eest warju oleks leidnud. Haawatud karu kargas küti kallale, rebis peast naha maha, purustas rinna ja ühe kintsu, nenda et waene mees teisel pääwal hinge heitis. Niisamati on stin mitmed karudele ohwrtks saanud. Ka inimesed, kes weel Ristiusku ei tunne, ei ole kõige paremad. Kui ka walitfuS terase silmaga walwab, siiski juhtub mõnda. Kord olin mina Petsunda ligidal ühe kangest woolawa jõe ääres ja tahtsin üle minna. Seal ei olnud aga silda, ei ka paati ega teist seesugust sõiduriista ja seisin waädates uMbeS tunni aega seal. WiimakS tuli üks ristimata Apkaaslane, wõttis mind hobuse selga ja wiis üle, esiteks aga keSket jõge ühe saarekese peale ja ütleS: ,Anna Mina küsisin kui palju temal saada on ja andsin pärimist mööda 50 kopikat. Nüüd istusime uueSte hobuse selga ja läksime teisest jõe-arust läbi, äga teisel kaldal pidin weel 50 kopikat  maksma; ükski wastarääkimine ei aitanud. Würst Drestowa juure on Hiomaa rahwast kolm perekonda  pooletera peale läinud. Seal Kadori jõe ääres on maa wäga madal ja mesine, merest käib alati wee-auur üle. Kahe kuu aeal on üks naene ja kaks last juba haigeks  jäänud. Tänawu kaebawad, et körrewilja seeõ ei ole suuremat tera olnud. Kaer olnud kõrre poolest pitk küll, aga tera poolest wilets. Nenda armsad sõbrad, parem on ikka kodumaale jääda, kui hullus tujus kaugele, wõera kliima sisse tormata, kuS mitmesugused õnnetused wõiwad eeõ olla. Kõik ei ole kuld, mis läigib!« H. S. Kirjasaatja ütleb need weel paremad küljed Kaukaasia elust olema, ja lubab edaspidi rohkem kirjutada, kui kuidagi  laiemaks rändamiseks abt saaks. Kellel on anda? ,T. S.« toim. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würst Bismark tuli Leikusekuu 30. pääwai Berliini ja oli teisel pääwal poolteist tundi Keisriga  nõuu pidamas. Keiser tahtis Pühapääwal Berliinist  ära ssita ja ESmaSpääwa lõimeks Skierevice shlossi jõuda, kuhu ka Würst Bismark kaasa läheb, kuna Saksamaa  Saadik Pariisis, Würst Hohenlohe, juba enne seal Inglismaa lehtedes käiwad jutud, et Saksamaa Saadik Londonis, Graf Münster, ära kutsutud saada. Temale saada süüks antud, et Londoni konferenz Egyptuse  asjus nii järsku ja ilma otsuseta ära lagunes. Et Inglased teda ei armasta, see wõib õige küll olla, kaS aga Saksamaa walitsuS sellest palju hoolib, see on teine asi. Eesolewad Riigipääwa-saadikute walimtfed panemad  juba erakondade juhatajaid elawalt liikuma. Kõige agaramad on Katholiigt kiriklased, kes uuel Ritgipääwal uue mõnuga Mai-seaduste waSta tormi jooksta himuõtawad.  Austria-Ungrumaalt. Keiser Franz Josef tahtis Pühapääwal  Skierevice shlossi reisida, EsmaSpääwa lõunekS senna jõuda ja Teifipääwa õhtuni jääda. Temaga üheS reisib Wäljaspidiste asjade Minister, Graf Kalnoky. Wene KeiSri nimepääwal oli pidulik lõuna Keisrikojas, kus Keiser Aleksandri termist joodud ja Wene rahwa-laulu (Keisrilaulu) mängitud sai. Praagis on üks noor meeS, Roman Gzejhowski kinni wõetud, kes teistega üheS mõne aea eest Krakau Polizei maja dynamiikiga lõhkuda katfuS. Peantsnsmaalt. Kord oli jutt, et Parlament kokku kutsutud ja Khiinlastele ametlikult sõda kuulutatud saaks; Minister Ferry on aga kinnitanud, et seda maja ei ole. Prantsusmaa ei tahta mite awaltkku sõda, waid tahta aga panti wõtta, et Khiinlased oma tehtud kaupa peaksiwad ja kulu ära tasuksiwed. Ka selle rahaga loodab Ferry läbi saada, mis Parlamenti poolest juba lubatud on. Kelongi sadamat Formosa saarel, on uueste bombardiritud ja arwatakse,  et seal niipalju Khitna söeawäge ees on, et Prantslased ilma suurema wäeta edasi minna ei usalda. Admiral Courbet on käsku saanud Khiinlastele natuke järelmõklemise-aega anda, enne kui teiste linnade peale tormab. Annami pealinna on üks uus saadik läkitatud, kes selle üle walwama peab, et ülem Minister sõbrust ära ei riku. Seal, Huee linnas olla wihawaenu pesapaik PrantSlaSke wasta. Khiinlased kinni tawad, et Futsheu sadamas ja Mini jõe kallastel tehtud kahju nii wäga suur ei olla, kui Prantslased kiitlesiwad. Admiral Courbet  on oma laewadega Mini jõest jälle wälja läinud ja Khiinlased on lõhutud kalda- kindlusi ära parandamas. KhiinaS olla kõik need ametnikud lahti laStud, kes rahunõuu  andsiwad; sõealaSte erakonna käeS olla seal sel korral  kõik wägi ja wõimus. Khiinlased on kõik omad kaubalaewad  Russcli kaubamajale Ameerikas, ära müünud, et Prantslased neid ära wõtta ei wõi, kui sõda täitsa lahti läheb. Kodumaal näib Kuninglik erakond ennast kindlamast  korraldama ja wabalastega silmitsema. Kholera on Prantsusmaal ikka enam kustumaõ; wihawaen Hng-