mld silma uähtnwalt ja wöib olla, et möuda  kasuliku lindu mõne kümne aasta parast enam ei olegi, mk, just meie eneste süü on. Ehk küll ajaleht „Saarlane" praegusel ajal kõiki perekondi läbi ei käi, siisgi pa- i lume neid kus ta käib, kõige rohkem laste > wanemaid, oma peret ja lapsi maenitseda, et nad lindude waSta sõbralikud oleksiwad ; ! et nad neid, kui oma metsade ja heinamaade I ilu, elu ja lõbu hojaksiwad. Ka malka- j walitsusi saab palutud selle üle oma woli ja mõjudust näidata, et üleannetumad lapsed mitte linnu pesasid ei raiskaks, nõnda kuida hiljuti nimetatud kihelkonnas, Keskwere  wallas sündis: Kaks karja poissi üks 13, teine 14 aastat mana, läksiwad linnu mune otsima, wõi õigem ütelda: linnu pesasid rikkuma. Nemad pannud Keskwere mõisa heinamaal piibu suitsma lkust ka kena manemate hool wälja paistab) wiskanud tiku otsa maha, mille läbi heinamaa rohi wõi mana kulu põlema hakkanud, mis nii laiale läinud,  et mõisas arwata 29 wakamaad ja külas poole rohkem heinamaad ära põletas! maat kena linnupesade otsimise tagajärg.  Et see küll rumalate poiste tegu on, aga selle eest peawad wancmad targemad olema, ome lapsi juhatades, kinnitades ja noomides, aga paraku!!! Uues wallaS astus üks 78 aastane  peiu 36. aastase neiuga abi elusse, soomime noorele paarile head onne Z rr Jaani kihelkonnast. Imelik leidus. Jaani kihelkonnas leiti ühel märkus olewal räimel rõngas kaelas õleni  at. Selle leidusele on igapidi põhjust otsitud, nagu: Kas on ehk see rõngas märgu silmas olnud ja räimes ennast säält läbi toppinud. Seda ei arweta mitte mõimalik olewat, sest mürk olnud juba neljal  korda meres ja rõngas nii missiste räime ümber et Lal seda jõudu ei olegi -iii kõwasti senna sisse pugeda; sellepärast ci arwata mitte kuidagi wiisi 'võimalik olcwat, et see rõngas merepõhjas oleks olnud ja et säal räimes senna sisse oleks pugenud. Räimel olnud muljutud rõnga ase liha sees, sellest arwatakse et see kaua ! ta ümber olnud. Viimane mõte selle lci- , duse kohta on see, et räimes rõngasse on I pandud ja meresse lahti lastud, sest rõn- j gas on nii kerge, et räimes sellega ujuda i 'võib. On kuskil räimes rõngasse pandud ja meresse lahti lastud, siis saab palutud seda, kui ka selle rõnga iseäralisi omadusi, ..Oa-".taie toimetusele teada anda. „Waarlase"  toimetusel on nõu, edcspidi seda rõngast Tartust Eesti Kirjameeste Seltsile mata, kus see wanaivara korjamises malesrnstts  möib hoitud saada. Tärnist. Maks lii id, mis maakonnade  linna- sa waldade poolest hoonete, kruntide majade, maünkute ja muude kästtõZliSte  asutuste vaale pandakse, ei pidada  edaspidi mitte enam ilma rahamimsteriumi  lubata wvtta wöima, maid tõik maksude  nõudmised veenvad enne mmisteriumile  kinnitamiseks ette pandama. Nende järele tahab siis ka kroonu oma maksusid rooneie, kauba ja käsitööliste asutuste pääls  korraldada. Riiast. Ligmi paberimabrikus l scgcmoldi  kibe lk.) on paari nädali eest 12 «imest üksteise järele järsku haigeks jäänud  <i on maheajal jnba ära surnud. Magu sinna kutsutud arstid tõcndamad, on nad pabast tolmust kopsuwbc saanud. A. v. Oettingen on saal linnapeaks ivaiitud. Stokmannshvwi mailast on 15 Läti perekonda Wenemaa sisse wälja rändanud, kust nad enesele maad ostnud on. Alt Sahtenis on hiljuti 21 kaSwandiku  põllumeeste kooli läbi teinud. Diinamiindis sai tolli ameti poolt säälse Saksa koolile aastas 300 rubla maksetud. Nüüd aga saab see abi ühe säälse rahwa hariduse ministri poolt hiljuti asutatud Wene keelelise koolile antud. Eestimaalt. Eestimaa kuberneer on oma kubermangu kihelkonna- ja adrakohtude  kohtu mõistjatele ettekirjutanud, et ainult  ilma seadusliku põhjuseta Luteruse usu koolide mõlgu jäänud päewade eest strahwi raha wõtta mõib; kui lapsed aga wanemate ehk eestseisjate luhaga wencusu ehk muis ülema walitsuse paolest lubatud koolides kliimad, siis ei wöi nende käest mitte strahwi raha wõtta. Tallinnast. Maamõõtjatel poawad edcspidi ametlikud tunnistused olema, kui nad mingisugusid maamõõtmise töösid toimetumad  Ilma wolita ei tohi keegi seda tööd teha Nii on kuberneri käsk kubermangu  ajalehe nr. 23 järel. Olewiste kiriku ülem õpetaja R. Girgensohni asemele on Rõuge õpetaja T. Hahn Liiwimaalt malitatud. Soomemaalt. Need Soome kroonumehed,  kes pärast oma teenistuse aega, Soome sõjamäes meel tahamad edasi teenida,  peawad seks kolm aastat wenesõja mäes teenima. Peterburist. Walitsuse täädaandja mvaldab järelseiswat Kõigo Kõrgemat käsku  musta mere laema mäele: Enam kui kolm kümmend aastad on mööda läinud sest ajast, kui musta mere laema hiilgawaid mõitnsi tehes Wcnemaa kasuks ennast ohwerdasiwad  ja oma elu Sewastopoli juures hauda mainivad. See lacwamägi tõuseb nüüd uuesti elule—isamaa rõõmuks, mida ta kaustaga leinanud  on. Minu soowid ja mõtted käsivad rahu kohta,a gan eile wõiwadta kistust ette tulla, mis minu soomide täitmist ra s kon daw ad, ja mind s undi ma d riigi au sõjariistadega  kaitsm a. Tcic saate minuga ühes wöitlema, niisama suguse truuse ja selle aegsest rahwast 'sineks pandama kindlusega,  mis teie eeswanemad ülcsnäitanud on, kui minu. isaisa neid seks üleskutsus. Selle mere, mis nende wägewaid tcgusi nägi, usaldan Mina teie kätte Wcnemaa au ja kaitset." Päälc selle kuulutab Sewastopolist 7. Mail saadetud ametlik telegramm: Keiserliku Majesteedi ja Keiserliku  Kõrguste, kohtunikude ja Krimmi sõjas olnud mäe ülemate ja soldatide ja ühe suure hulga rohivas juures olemisel sai eile ühe soomuslaewa „Tschesma" mere  ajamine ja kolme suurtükipaadi ehituse alustns pidulikult pühitsetud. Kui Tschesma" õnnelikult alla läks, tõusis ralnva seas hurraa hüüdmine ja wae lücmad ja kalda kindluste päält suurtüki paugud kuuldamale.  Sbtul oli anrulaema ~M oskro a" pääl inur pidu söök, millest mee! pääle Keiserliku kaaslaste ja Krimmiwjas olnud soldande laema mäe ülemad oliwad palutud  osa wöima. Peterburist on üks härra. Tervis ühe suure maatüki kahe majaga 27SFM rubla eest ostnud, et nendes ühte hoiu kooli ja Vaestemaja  osutada. Moskwaft on näärikuust saadik üle- pea 178 juudi-perokoudu, kes endi säälelutsemise  aidust mingisuguse tuuuistuse läbi  pole wöinud tõeks teha, wälsa saadetud. Havkowis on üks ivang ühe teise, nimega Düsterloh, ära tapnud, selle wangile on nüüd eluaegne mangi töö ja 2t>o p i i t s a h o o p i mõistetud. Millest könelewad teised ajalehed? Üleüldised juhtmõtted liikuwad nüüd ajalehtedes Eesti kirjmviisi poole, iga üks awaldab selle kohta oma mõtteid ja soowifid. Mõned mäiksed era- Liendamised armamata elawad Eesti poolitika asjades rahus, soowida on et see sõbrus ja rahu ikka nii jääks. Püüle nimetatud ühise juhtmõtete kõneleb: Olewik „Meie laste tulewikust" ja algab seda juhi kirja järgmiselt: „Poeg! Et maata kuhu laed, „Kuhu ilmas istma jäed. „Paljn pole seda maad, „Kus sul õied Litsemad: „Otsi kus wõid ise sa - „Öisi paiuia õitsema." Kui see kiri täiesti wiiljas on, saame sellest juhtmõtteid lahidelt amaldama. Olewikus on Riia Zcitnngi järele leikuse statistika sõnumites töö palkade kohta nii: Tööliste palgad põllutööl  oliwad Riia, Wolmari ja Wönnn kreisis läbikaudu hobuseinchc püält 1 rub. 26 kop. ja jalamehe päält 68 kop. Walga, Tartu ja Woru maal hobuscmehe päült 1 rub. 13 kop. ja jalamehe  püält 59 kop. kuna Pärnu, Wiljandi ja Saaremaal hobusemehc päält 1 rub. ja jalamehe päält 19 kop. maksis." Siia juure peame tähendama,  et Saaremaal hobuse- tui jalamehe päew põllutööl nii palju ei maksa. Hobuse mehe püewa wõime arwata 66 kop. alla, kui hobusemeest mis sugugi ette ei tule peaks tarwitatama; ja jalamehe päewa 35 kop. alla. Kui jalatööliscd ka heina ia leikuse ajal tükitööl rohkem kui 35 kop. tceniwad, selle eest saamad nad jälle suurema osa suid 25 —30 kop. päewaZ. Suilise päew maksab, kuidas wiljahinnad on läbikaudu 30 —35 kop; talwel on jälle teised päewa palgad. Postimees teeb 16. numbris uute sõnade seletamisega seekord lõpetust. Ta soowib et uusi sõnu mitte liiga palju ci loodaks ega tarwitaks, mis keele wkga kalgiks tchja. Kes uusi sõnu sünnitada tahab, peab neid enne ühe kceletundjale ette panema, muidu mõida ette tulla, et uus sõna mitte õigel põhsal ci seisa. A. Grenzstcini wäikese sõua raamatule, milles 16VV uut sõna sees on, soowib ta palju sõpru. Postimees lükkab ka seletuse, mis Walguse toimetaja tema uute sünnitatud sõnade kohta andis - tagasi ja lisab meel juure: Kõrw ei ole ise ial ühte uut sõna sünnitanud, aga ikka ning alati on ta teiste sõnu maha rebinud. Ta ci tee siis ise midagi, ei kiida ka teiste tööd ja siisgi räägib ta Eesti keele edenemisest. See cdendus ei ole aga muud, kui paljas sõna. Eesti Postimees kõneleb põllu- ja käsitöwäljanäitusest  wäga clawalt; ta kiidab wäljanäitusi kõige tähtsamaks töökooliks, mida inimese mõistus jaksanud töö ja elu edenemise kasuks jalale seadida. WäHanäituS äratawat inimeses tahtmist oina majapidamist  ja karjakasivatamist nii hästi korrale seadida, nagu wäljanäituse pääl näha. Inimese  tahtmine olla tema tacwa riik. Nõnda kuida  igaüks tahab tacwariiki saada, nõndasamma tahab ka igauks oma elu seisust ja tähtsust siin maa sääl parandada." Iga haritud EeStimeeS pidada oma mendi ja õdesid mäljauäitusest osawõtmisile  maimnSramc. Inimesed ei olla mõneS kohus roälja-uiituse tähendust mõistnud, milleläbi siis .vigasem ja nuu-uamd loomi mäljanäuuscle toodud, mõteldes et ehk nende nugasid tahctawad uurida. :rvi ranunuia: looma r.äl a. Jaani kuu 11. 1T ja in. päcivaoei st a. laada WoS wäljanäiius  olema miil. st elawalt osamõrta palurakse. >:r. uäuir E. P. Ees:: ja Eiimimaa ealavüüdmiie  seadusid ära, nagu need „Tallinna Sõbras" olimad. Wäljamaalt. Köit Põlitikamebed teemad praegu Balkanr  voolsaars kallal lööd. kus maike Grcekamaa oma sõja bimmuga ikka meel . suurriikidele raskust teeb. Siimastd fönu-