Sakala ,»'» 5 Wiliandis. BV. JMuarikuu päewal 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. WaStutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson.^ Sissekord. Poliitika leht. Meie aeg. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Rasked ajad; rahwa ülelugemine. Eesti ajalehtede  lugejate anv; hirmus õnnetus! Kanapää koolmeister M. Wares; wale tunnistus. Wiliandi maakonnast: Tulekahju. Pärnust: Rahwa ülelugemisest; „Endla". Tartust: Linna walitsuse piirid; kaastööliste  puudus; rahwamehed; „Olewik'u" wäljaandja; M. Tönnisson. Walga maakonnast: Kurjategijad. Peeterburgist: Kõigekõrgem Ukaas Walitseja Senatile; Heategewa Seltsi waestelaste jõulupuust. Kuulutused. Lisaleht. Ametimees ja tema töö. 11. Tükikene Tartu linna ajaloost 19. aastasajani. I. Nalja Mart ja Kalja Part. Kirja «vastused. Meie aeg. läinud aasta oli Eestlaste poliitika elus üks õige liikuw aasta. Ei ole küll wist mitte üht ainust maja urtsikut meie maal, kus mitte neist juhtumistest, nagu EeSti saadikute wasta mõtmine Kõigekõrgemal kohal, nende märgukiri. Eesti Kirjameeste  Seltsi Mid ja muud, suure osawõtmisega ei oleks räägitud. Terme Eestirahwa keha nagu mürises,  neid juhtumisi tähele pannes ja toetades, ning rahwa seas oli elaw tundmine, nagu tahaks jeätuse kate maapinna ja jõgede pealt sulama hakata ja kewade juba õitsemisega alustust teha. Meie EeSti rahwaS oli ennast elawalt küsima hakanud: Kes ma olen? Mis ma olen? Meie päriskohtade  omanikud oliwad ennast aastate jooksul oma enese pale Higiga päriskohtade omanikudeks teinud, meie koolmeistrid pidiwaö nende päriskohtade omanikude  poegi parema põlwele kaSwatama, meW õpetatud  mehed pidiwad oma rahma iseloomu kosutama ja nende kirjawara suurendama, aga kui meil sagedaste  hing kinni tahtis jäeda, siis küsisiwad nad: KeS meie oleme? Mis meie oleme? Nemad nägiwad, et mitmed asjad tagasi läksiwad, mis rahwaS edasi püüdis ajada, et meil palju puudusi oli, aga nemad ei wõinud oma healt kusagil awaldada ja seda tähelepanemise  rikkust, mis elu õpetab ja annab, rahwa kasuks ja uue seadelduste parandamiseks awaldada. Selle elu-tähelepanemiste seisukohalt nägiwad nad ette ära, et mõned asjad sugugi paraneda ei wõinudgi, waid ennema weel tagurpidi hakkasiwad minema, sest et nad tulewikul weel enam wõeriti püüdsiwad minna, kui enne. See pani neid kohkuma ja nemad küsisiwad  jälle: Mis meie oleme? Kes meie oleme? Seal astus terwe Eesti rahwaS oma saadikute läbi Kõigekõrgema Trooni ette, oma truudust ja alandust  awaldama. Kui Eesti mehe mõtted sinna Trooni ette lendawad, siis põleb tema süda armastuses ja igawese truuduse tundmises. Seal Kõrge Trooni ees saime kõige suuremat armu tunda, mis meie ilmaski ette ei arwanud. Eesti rahwale oli tõeste kewade kätte tulnud ja tema laulikud laulsiwad lõokestega wõidu, ning need laulud tõusiwad nagu lõokesed kõrgesse  taewa poole ja rahwa Vaimustus tõusis üheS Kõrge Trooni ette. Meie tundsime oma Väärtust ja teadsime nüüd, keS meie oleme. Aga nüüd alustasiwad tagakiusamised ajalehtede poolt. Kõik Saksakeele ja ka paar Eestikeele ajaleht hakkasiwad Eesti rahwast ja nende esimehi nii koledal  kombel laimama, et meie rahwas omast Vaimustusest  nagu pori sisse maha sai tõmmawd. Kõik käänati wiltu, mis Vähegi käänata ja wäänata andis. meie rahwauslikud tehti kardetawaks, meie seltsid, kes praegu oma truudust ja alandust Kõigekõrgema  Trooni ees oliwad tzwaldanud, tehti mässajateks,  ja et seiemaalne mwadus meie ajakirjades ja kirjanduses kauks, wõeti HkS weike süüta kalender käsile ja tehti teda malede t»l sotsial-demokraatlaste kirjaks. Meie saadikud tundsDvad tagakiusamisi, koolmeistrid,  kes meie EeSti seltWs edasi julgesiwad käia ehk rahwuSlikka ajakirju luWa, lasti ametist lahti. Wiimaks põlesiwad mõned ««nad mõisa küünid ära, mida ka weel meie qjakirjads ja seltside süüks aeti. Kõige kurwem lugu õli weel see, et waStaliStel korda läks, ka Eestlaste ensSte sezst omale tööriistu leida, kes sellel ajal, kus Mk nagH üks mees kokku oleksiwad pidanud hoidma, Daksa ««lehtedes ja seltsides ligi aitafiwad, Vastaliste häWMise ja lõhkumise tööd edasi teHa. Aga meie EeSti rahwaS tunneb juba, keS ja mis ta on. Rahwa silmas on need mehed jäedawa põlgduse sisse langenud, keS tema auusaid püüdmisi reustasiwad ja rahwast hädaajal ära püüdsiwad anda. Kui meie Eesti Kirjameeste Seltsile surmahoopi anti, astusiwad korraga 400 liiget sisse, kui meie tublid koolmeistrid lahti lasti, toetas neid rahwas igapidi, kui meie ajakirju laimati ja kardetawaks tehti, siis näitas rahwas suurelt ja ilma kartuseta, kuhu poole ta hoiab. Meie EeSti rahwas tunneb iseennast ja sellepärast teemad need, kes tema auusaid püüdmisi takistada katsuwad,  iseenese kahjuks tööd. Meie ei käi ilmaski oma Saksa kaaskodanikule peale, meie ei päri midagi ülemäära; kõik mis meie pärime, on see: ühesugused  õigused. Selles püüdmises on meie rahwas kui üks mees kindel, ja niisama kindel on tema lootus, et ta tõeste selle eesmärgile jõuab. Jumal waatab iga õiglase püüdmise peale heldusega maha, ja meie Riigi-Jsa, kelle eest meie hea meelega oma elu jätame, on meie waSta armuline. Poliitika ringwaatus. Praegusel silmapilgul, tänawuse uue aaSta aluStusel  on Weneriigis meie armulise Riigi-Jsa käsk, et talurahwas  ostmise läbi kõigis kubermangudes aegamööda mõisate küljest lahti ja ise oma ostetawa maade peremeheks  peawad saama, üks neist kõige tähtjamatest uutest seadustest meie suure isamaa sisemistes asjades. Sellepärast  räägitakse selle üle ka kõigis ajalehtedes palju, ja kõige truu riigialamate süda, kes põllutöö edenemist ja põllurahwa elu paranemist kalliks peawad, tuksub rõõmsas ja kindlas lootuses tulewiku waSta ja tänab oma Riigi-Jsa kõige palawama armastusega. See tark seadus on kõigile kasuks, ei kellegi kahjuks: sest MZisapidajad saawad müües rahamehiks ja oma maade peal elaw talurahwas põlluomanikudeks, mis põllutööd  ja seega ühes kõige riigi rikkust ja tugewust pea nähtawal kombel saab tõstma. Inglismaal on liri asjadega wiimasel ajal lood wistist natukene paranemise nägu näitamas, ja pääminiSter Gladstone räägib sellepärast kaunis selge sõnaga sest, et riigiwalitsusel ja wabameelsetel minist- ritel nõuu olla, ka neid soowimist tulewas parlamendis toetada, mis Shotti- ja Jnglisemaal kõigile rentnikkudele  õigust nõuawad, ostmise läbi pärismaade peremeheks  saada, kuna Jnglisemaal senni ajani ainult wanal mõisnikkudel, lordidel, õigust oli, maid ja mõisaid  päriseks osta. Naabri Prantslasega on Inglasel Egiptuse pärast palju pääymrdmist. Mõlemad riigid tahakfiwad' seal oma wõimuse kaswamist, aga mõlematel  maksab oma wastaStiku läbisaamine niiheasti poliitika käigis kui kaubaajamises palju, ja sellepärast on töistel raske arusaada, mis nõuu Prantsuse ja Inglise mehed õige peawad, kas tahawad mõlemate kasu ja Türgi kahju peale Egiptuses oma wõimust Vastastikku jagada, wõi on praegu mõlemad järeleandmata  ja katsuwad weel asja wana soodu edafi ajada, et töised riigid Vahele ei tuleks ja mõlematel suppi ära ei segaks. Prantsusemaal on koduSteS aSjadeS jälle ministrite Vahetus käes, sest et Gambetta ja tema ministeeriumi Vastaste hulk ikka suuremaks tikkub kaswama.  Uue Valitsemisega saab aga pea selgeks, kas Gambetta ministeeriumil tõeste kõige Prantsuse rahwa juures Vastaseid on saanud, wõi aga üksikute käratsejate  juures, kes ise hea meelega tüürile püüawad tungida. Üks Prantsuse piiskopp on hilja ühe karjatsekirja  läbi oma all olewaid kirikupidajaid maenitsenud, mitte kantslites poliitikat ajada, Vaid aina selget Jumalasõna kuulutada, sest et poliitika jutluste läbi tõsisele Jumala kartuse elule ainult kahju saada ja usuõpetuse Väärtus alaneda. Seda kirja teretawad Vabameelsed ajalehed rõõmuga, Vanameelsed aga lähemad  sest wait olles mööda, sest et see kiri neile hoopisi  annab, mille Valeks ajamiseks ka kõige tigedamal jesuiitil raske on wasta-sõnu leida. Itaalias on Prantslaste ja Inglaste peale Egiptuse pärast pahameel ikka enam kaswamaS ja usaldus kadumas, selle eest aga kuuldakse juttu, et Austria keiser eestulewal suwel nende kuningale wõerusele  saada tulema. Paapst näitab aasta hakatusel kaunis rahulikult kõige ilma laste tegemist pealt waatawat.  Aga Vistist hakkab ta oma kuuele pea sealt paikasi lõikama, kust Itaalia kuningriigi poliitika kuuel, töiste naabrite palwel käies, see ehk töine hõlm üleaia  kodu poole jäeb. Saksamaal on riigipäew seekord lõppenud, ja pitka riidlemiste ja waidlemiste peale tehti ometi ' healtepaljusega otsuseks, et Mai-seadused, mida Bismark  1874 aastal paapsti wägiivalla wasta lsi, otsa lõpewad ja pühaisal jälle Saksamaal mõju ning sõna saab. Kas Saksariigi poliitika oma praeguse juhataja Bismark'i all seega juba Kanossasse on jõudnud, wõi peab ta meel mõnda raSket sammu tegema ja enne ka pühaisa ukseläwel külmetama, nagu muistepõlwel keiser Hindrik, seda saamad need näha, kes seda wilja lõikama  peawad, mis wagad Rooma sõnakuuljad nüüd Bismark'i juhil on külmanud. Austria-Ungrial on praegu BoSniaS ja Herzegowinas rohket tegemist, et seal rahu jälle jalale saada, sest mässamise tuhin ja selle kõrwal ka rööwlisalkade  riisumise teud näitawad julgeste oma pääd tõstmas olewat.