karta, et wägi nälga jääb, ja arwatakse et walitsus  seda kaupa pidada ei wöi, mida nendega tegi, keS maksude peale raha laenasiwad. waid et maksust ise fissepärib ja söeawäe toitmiseks tarwitab. Moona-saatjatel on rohkem kui üks million nael stärlingi saada; peale seda weel 90,000 nael stärlingi lambaliha eest, mida Sultani  oma majapidamises kulutati. Birma riigist, Taga-Zndia maalt tulewad  koguni koledad sõnumid. Seal oli enne wiisiks olnnd, et iga uus Kuningas uue pealinna  omale wõtab ja seal juureS inimesi ohwerdud  saab. Kuningas Thebaw ei ole aga uude pealinna elama läinud ja et ole siis ka inimese-ohwreid olnud. Nüüd on aga Kuningas  haigeks jäänud, ühed ütlewad, temal olla rõuged, teised aga tunnistawad haigust selleks pahaks Homikumaa tõdeks, mida Biiblis pidali-tõbi  nimetakse. Sealised tähtetargad on aga haigust kurja waimude teuks tunnistanud,  kellel selle üle paha meel olla, et Kuningas  neile harjutud ohwritoitu annud ei ole. Sellepärast sai siis ka käsk antud, 700 immest ohwerdada, 100 ohwrid pidiwad tähtetargad ja preestred oma keski st andma, teised ühewõrra meesterahwast ja naesterahwast, pidiwad otsitud saama kust saada oleks. Tähtetargad, kes tänine  oma keskift ohwrid ei annud, pögenesiwad karjakaupa Mandalai linnast, mis sel korral Birma pealinn on. Palju rahwaft sai wangi pandud, et nende seast ohwrid wäljawalida oleks. Seal on ka üks Katoliigi klooster, ja kool; ka seda on Birmalased watamas käinud, kuida arwatakse,  tütarlapsi ohwriks otsimas. Se hea nöuu ei ole nendel aga mitte korda läinud Wiimiste sõnumite järel on ohwer täidetud. Ohwrid on linna tornide all elawalt mulda maetud. Hirm on suur ja rahmas põgeneb l nnast. Kuningas ei ole mitte terweks saanud. Ühe sõnumi järel on tema juba surnud; kindel ei ole sõnum aga mitte. Põllumeestele. Seemne -kart ohwli nä r t sitam in e. Mitmes põllutöö-lehtes antakse nõuu, seemnekortohwlid  enne mahapanemist 3 künni 4 näda- lid närtsida lasta, kuida kunstaednik Rall seda aastad proowinnd ja üleskirjatanud on. Saawad seemne-kartohwlid mitu nädalid enne mahapanemist ühe kuiwa paiga peal õhukesel korral wäljalaotud, kus õhk selge on ja pääwawalguS  peale paistab, siis kuiwab wesi nende seest wälja, nemad närtsiwad ja kortsmvad. Pea tulewad ka idud wälja. mis lühemad, jämedamad ja jõuukamad on, kui pimedas paikas kaswanud idud, ja mis ka edaspidi rohemad kas wuj õudu näitawad. Se tuleb sellest et west wäljahigitseb ja elurammu, seeftpidi rohkem wäljaajada, nimelt aga idufilmade  kohtades koguda wõib. Et siis mahapandud  närtsinud ema-kartohwlid maa seest kergemast niiskust sisse imewad, mis sõnnikust nirisema põllurammuga täidetud on, siis saawad ka idud rohkema elutarwitusega toidetud ja jõuawad pärast warred kuuni kaks nädalid nendest ette, mis wärskeift ema kartohwliteft kaswawad Ettejõudnud warred teemad aga ka, et juured ja j uure de külges sigiwad munad rohkemad jõudu saamad, suuremaks kaswawad ja waremini küpsemad. Terased põllumehed ja aednikud on tähelepannud, et närtnnd emakartohwlid  üleswõtmise aeal kümne möedu peale kolm mõetu kuuni rohkem wäl.annawad. Muidugi on tähelepannu, et seemne-kartohwlid üleliiga närtsilnd ei saa. Higitseb liiga wett wälja, siis lõpeb kartohwli sees se liikumine, mis idule toitu ligi weab ja tuumaka kaswule tarwis on; idud weniwad üleliiga pitkaks, murrawad ja pudenewad kullest ära, kui kartohwlid  liigutud saawad. Parajaks mõeduks maksab se. kui idust aga nii pitkaks kaswada l stakse, et need seda liigutamist wäljakannatawad,  mis mahapanemise juures tarwis on. Närtstmine hakkab juba siis peale, kui weest 6 kuuni 7°/ o, se on 6 kuuni 7 mõetu 100 mõedu pealt wäljahigitsenud on. Kes kartohlid  weikel mõedul, üksi õue-aedas mahavanewad, need peaksiwad seemne-kartohwlid ikka närtsida laskma, nendel on se kerge asi. Seda on aga ka suuremal mõedul katsutud ja on sellest ikka nähtawad kasu leitud. Saawad seemne-kartohwlid katkileigaiud, siis wõib ka neid närtsida lasta. Seal juures on aga weel suurema hoolega tähelepanus, et idud pikaks ei kasiva ja murtud ei saa. Terwed  kartohlvlid ajawoö teistest silmadest ikka jälle uusi idust, kui mõned katkend on; leikude! ei ole aga rohkem, kui need üks, kaks ehk kolm silma, mis nendele jäiwad, saawad need idud murtud, siis ei ole teisi järeltulemas. Mitmed aednikud ütlewad siis ennast ka tähelepannud olema, et leigatud emakartohwliteft künni neljas jagu pesafi ajanud ei ole, ja on siis leikamine ikka kardetaw asi. (Zääb poolele.) Kirja wastused. S. S. M.—W.: Kui üleüldise elurahu waStased ja Luteruse usutunnise kiriku wastased meid omas kirjades ka sunniwad, kõigist jõuust nende kirjade wasta wõitlema,  siis ei taha meie ometigi mitte nende enese külge puutuda. Pealegi näitab meil aga rebimine inimeste nimede külges nii kõlwatu asi olema, et meie seda wõitlemise-wiist  üksi nende jäoks jätta soowime, kes oma wõitlemisele paremad ja auusamad põhjustust ei leia. On Teil edaspidi midagi sõnumid sealt Teie „kuulsalt" maalt saata, iseäranis mõtete-liikumisc üle rahwa seas, siis teeksite meile rõõmu ja hea asjale kasu. Teie teist soowimist täidame rõõmuga, kuida näete. Kiriku teadused: Jaam-kirikus teeb pastor Groh ma nn suure reede õhtu kellu 5 jumalateenistust. Laululehed waeste heaks. Seesama teeb jutlust 1. pühal pärast lõunat ja 2. pühal enne lõunat. Saksa keele leeriõpetus poeglastega ja tütarlastega hakab 28. Jüri-k. p. Kaarlc kiriku õpetaja teeb esimesel ja teisel ülestõusmise  pühal jutlust. Esimesel pühal on lauluiehti kiriku heaks. Tütarlaste maa keele leeriõpetus hakab 23. Jüri-k. p. selsamal päawal pärast lõunat kellu 3 —5 tulgu lapsed leeri kirjutama. Miija-Waimn-kirikus teed pastor Bergwitz 1. ja 2. ülestõusmise pühal jutlust, (l- pühal on laululehti  kiriku heaks.) Tj.»l„ri p-al-ft - TrSMud Li,.ds°-->i pirij-t. >°u-°- ja kuluga Teadaandmised. meie lehe „Tal linna Sõbra" peale, saawad igal ajal wastuwõetud ja esimised numrcd järelsaadetud igast kohast, kuv selle leUe tellimised wastuwõetud saawad, ja Lindforsi pärijate trukimajas^TMMnav. — Uks ims maja saab oma tahtmise järel müüdud. Ligemat teadust  saab Tartu maantee peal Nr. 13. MilNud sUMd": R kivjnramise laud, mööblid, R kappi ja t kommot suure Tartu maantee peal maja Nr. 15, korter Nc. 1. Hks must llNKAkoer keda „Nimrod" kutsutakse, on ärajooksnud ja saab palutud, seda Toompea alewis, Kordes'e majasse kättetuua. Lelle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: J. Husen. suure Hiioma-mõisas. koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aptekis,  Saggadi mõisas: M. Gustavsohu Koero: W. Duglas, Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Egkon, Abias: J. Jung, Wõrrus: Vielrose proua, Walkas: M. Rudolsf'6  raamatu-poes, Narmas: M. Põder. Wiliandis: raamatu-kaupleja C. J. Kreutzdahl.  E. Hemles'e mimk Jaamauulitsas, Narma maantee peal, müüb taotud rauast liiluwad tulekiwidega  woderdatud köök-ahM iga suuruseid 17 rublased ja kallimad, prugiwad aga pool wähem põletamise matriali kui teised ahjud ja on palju alwemad.  Põllu - meestele. Head puhtad Härjapea- ja Mmote - seemneid, nii kui põllu-jiysitükkidest. müüb alwalt Georg Malmros, Pitka uulitsal. MwMstarolisl-stemlltid on saada K. J. Kollbercjt juures, Haapsalus. MHV-eie palume oma kaeblusi 1 lehti korraliste kätte ei Väljaandmise paika. LiÄfsrsl ps trükimajasse Tallinna sugune toimetus redakto sigitab kirja wahetamij Nüüd elan mina Ma uulitsas, Hieki Kauba-hinl 12. Jüri-kuu p. Soola tünder 9 rbl. 5 Kiwisool, tünder, 19 p Heringi tünder 14 —18 Silgu tünder 14—16 Kopli heina pnud 35 k Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpr Alwem raud 19 rbl. Kase puude süld 6 rbl Männi puude süld 5 i Kiwifüte puuda 20 kos Kiwitõrwa tünder 10 Soome putõrwa tunde Telliskiwid tuhat 15— Katuksekiwid tuhat 40 Hinnad Tallinn 12. Jüri-kuu Pä