Tallinna Sõber 43. KuueS aastakäik. Tallinnas, M. Mina-knn pääwal lBBi. Uleiildne aealeht Skstir»h»illt «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. «»ks-b T-Iliuuas Li«df«rs'i pSriate trükimajaS: »»sts« S rubla, 40 kop. pool-aaltas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas » rabla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Mulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt S Ko?. Tellimised «Set«?se w«<ta t Lassiuuas: Liudf»rs'i päriate trükimajas.— Uetervurgis i J. S. Scekandt, o»Mepor»s Aö 54.-Harkus- W. Just. - ZlakAeres: L. Wattky. Kaldes: A. SeidekLerg. Kapsaku-: H. Kslköerg. Lihulas- M. R>ttin«r'k poodi». Mkjaudis: K. J. Karow'iraamatupood. Kuuresaares: Hh. Lauge.—Maal: kmda iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhsrn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaÄriSomS-llopr^.) Reaister: Omalt maalt. Tallinnast: Arthur Baron Girard I'. Rahukohtust. - Kubernor Peterburis. - Suurkooli  asjust. Ametnikkude asjust. Ewaog.-Luth. kogudust- Abi-kasja. Balti raudtee flsfetulemised.  Posti ja Tolli asjust. Õnnetused ja pahateud. Pärimata härg. Linda" kahwd. Üks nõun põllumeestele. - Väljarändajad. Baltisk>st: Kõue mtiristamine. - Rakwerest: Isetehtud j arst. Uas raamatu-laupluS. Kõrtsmiku vuhtlnS. Tartust: Palm. Wiljandi maakonnast: Margad. > Pärnust: Uus stld. Mesipuu tvarguseda Riiast. Lubamist Peterburgist. Moskwast, Nishui Nowgorodist,  Odessast. Arhhanglest. Tashkentist. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Belgiast. Prantsusmaalt, j Inglismaalt. Itaaliast. Spaaniast. Ameerikast. Kirja wastused. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 20. pääma homikul suri endine  Bürgermeister Arthur Baron Girard de Son ca nt on, ligi 72 aastat mana, pärast pitka haigust.  Seda rohket wara, mida tema oma esimauematest pärinud ja omas suures kaupluses ise kosutanud oli, ei ole tema mitte oma enese heaks ittst tarwitanud, maid on sellega palju head teinud. Kui näh ta ivad mälestused tema headegudest seisawad Tallinnas Louise Leskedemaja",  mida tema oma abikaasaga ühes asutanud ja kus nii mitmed oma wiimaste pääwade sees rahulist warjupaika leiamad, kes üksi ja abita jäänud on, ja ,Teeni  ja te asutus", ktlst iga aasta auufa teenijatele nende mauuduses abiraha wälja maksetakse. Ka teisi helduse-asutust  ja waeste majast on Arthur Baron Girard omas elu'egas lahke ja rohke käega tuetanud, ja mis tema muidu waeslele ja õnnetumatele head teinud, kuida tema mõne noore inimese eluteed kasutanud, see ei paista wälja ja sellest ei räägita. Mitmed ja mitmed saamad aga silma-weega taewa poole waatama ja temale seal igawest õnnistust soomima, kus kõik kadedus kavunuv v„. Balti maa kubermangude Rahukohtu  t e aSjus kuulutab /Walitsuse Teadaandja": ,Keisri Majestät on Kohtute-Ministri Kõigealandlikumat ettepanekut  mööda selle aasta 3. Wiinakuu pääwal Kõigekõrgemalt  käskida heaks arwanud, Rahukohtude seadmist Liiwimaa,  Eestimaa ja Kuuramaa Kubermangudes nii kauaks seiSma jätta, kuuni seadmised nende kubermangude talukohtute  muutmise üle wälja antud onV Kuida lugejad meel mäletamad, on meie kodumaa Rahukohtule asutamist juba mõni kord ühe kindla aea peale määratud, stis aga jälle edaspidi jäätud. Muidu oli siis ikka selleks kohtute uuendamiseks uus termin tehtud, sel korral ei ole aga ka uuest terminist juttu. Wist on Baltimaa talukohtuke muutmine,  mis enne Rahukohtule asutamist peab malmis olema ja mis juba mõnest aeast saadik Rtiksrakhi nõuupidamise all seisab, mida ka juba mitu kord otsale jõudma üteldi nüüd ometigi jälle seal nii kaugelt uue läbiwaatamise ja nõuupidamise alla wõetud, et selle tähtsa töö lõpetamist meel ette määrata wõimalik ei ole. Eestimaa Kubernör, Geheimerath Poliwanow, on selle kuu 17. pääwal Peterburgi reisinud ja niikauaks kubermangu walitsust Wize-Kubernöri hoole alla annud. Tänine on noored mehed, kes suurkoolidesse ehk iihest suurkoolist teise astuda tahtstwad, sagedast selletarwilifi  palwekirjan Koolide-MinisteriumiSse saatnud, miS läbi fee asi wiiwitatud sai, sest sealt pidiwad need kirjad itta jälle kohalise kooli ülemate kätte saadetud saama. Nüüd on Koolide-Minister Kuratoridele ringkirja saatnud ja igas koolikondaS kuulutada palunud, et need palwekirjad  edaspidi ikka ainult kohaliste kooliülemate kätte peawad saadetud saama, Ministeriumiõ aga tähele panemata  jääwad. Selle aasta hakatusel oli küsimine Riikrathi otsusetegemise  alla antud, kas ja kuida mitmed ametid korraga ühe ametniku käes seista wõiwad, ja kas ja missuguste awaliku ametnikkudele luba anda wõib era-teenistust oma peale wötta. Nüüd olla selle küsimise peale otsus tehtud ja selle eest hoolt kanda kässitud, et edaspidi 1) Linnapea mitte korraga Duma, Linna-ameti ja Volikogude eesistuja ei ole; 2) et Linna-sekretär iga kubermangu-linnas üheS ka selle Kubermangu-walitsuse jäutuse asjatallitaja ja nsuuaSjade  korraldaja on; kelle ülewaatamise all linna-asjad seisawad; 3) et Linnasaadikud ja Linna-ameti liiked mitte linna awalikkusi tööst ja kauplemise-tallitust oma peale wõtta ei tohi. Kcoonu-ametnikcudele on keelatud: 1) Awaliku  teede-asjade korralised ametnikud ei tohi mitte raudteede  aktita-seltside ametnikud olla; 2) Aktstisi-ametnikud ei tohi mitte kange jookide ja sukrn wabrikute omanikud, walitsejad ega ametnikud olla; 3) Politsei-ametnikud ei tohi seal paikas kus nemad tecniwad, mitte joogi-kauplnste  ega lustipaikade omanikud olla. Weneriigi Ewangeliumi-Lutheruse koguduste Abikassasse on aastal 1883 kokku 141,791 rubla 67 kopikat sisse tulnud. Suurem jagu sellest, 102,043 rubla 39 kopikat, on ,Lutheruse asutuse" korjandusest tulnud. Teised korjandused on wiimasel aastal 3907 rubla 39 kopikat wähem sisse kannud kui aastal enne seda, kus 43,655 rubla 67 kopikat sisse tuliwad. Abiraha on selle järel antud, kuida abi suurema häda järel rohkem tarwis läks. Kirikute ehitamiseks ei ole aastal 1883 rohkem antud, kui 1470 rubla, lihtlaste koolimajade ja palwemajade ehitamiseks aga 7550 rubla. Ehitamiste ja parandamiste tarwis on iilepea 11,666 rubla kulutatud; koolmeistrite ja kirikliku tööjõudude kaswatamiseks  26,597 rubla. Neljas paikas on tulekahju jälgefi kasutatud. Abikassast on 14,300 rubla rohkem abi palutud, kui anda wõidi. Eestimaal on aastal 1883 Toompea kogudusest ja maa-kogudustest 1747 rubla 31 kopikat, Tallinna Saksa ja Eesti kogudustest 1780 rubla 90 kopikat korjatud. Wiimasest aastast järel oli mis kogudustes kokku 2358 rubla 8l kopikat. Pea-komiteele on sellest põhjuskirja mööda 1700 rubla 90 kopikat saadetud; kodumaa kirikuõpetajate,  köstrite, koolmeistrite, koolide ja lastehoiu-asutuste  heaks 1861 rubla 18 kopikat wälja antud. Balti raudtee siõsetulemised, mis selle aasta neljal esimesel kuul 400,000 rubla suuremad oliwad, kui nende! kuudel wiimasel aastal, on järgmistel kuudel jälle tagasi läinud. Künni selle aasta Mihklikuu 1. pääwani oli 2.672,049 rubla sisse tulnud, see on kõige kaheksa kuu peale aga weel 174,800 rubla rohkem, kui mullu sel aeal. Km Posti-walitsus leiab, ei mõned pakid ehk kinnised kirjad Tolli asjade kohta mitte selged ei ole, siis saamad need Tolli-walitsuse läbiwaatamise alla antud. Saab midagi keelatud kaupa leitud, siis wõetakse seda ära, kirjad saamad Tolli-walitsuse pitsari all Posti veale tagasi  saadetud. Nüüd on ülemalt poolelt käsk antud, et seesuguste kahtlaste pakkide ja kirjade tulemist mitte enne nende saajatele ri pea teada antama, kui need Tolli-walitsuse  poolest läbi waadatud on. Selle kuu 15. pääwa homikul leiti Kadrinthaalis wäljalastud soldati, Wilhelm Treuseld'!, surnukeha puu oksas, kes ennast seal oma püksi-rihmaga üleS poonud  oli. Selle kuu 14. paamal oli madrus Aleksei Nasarow kroonulaema Mtelshtshiku" pealt maale lainud,  ei olnud aga enam tagasi tulnud. Teisel paamal leiti tema surnukeha kroonu silla alt, mee seest. Armutakse,  et tema senna magama heitnud ja seeläbi ära uppunud  on, et mesi sel öösel wäga palju tõusis. Selle kuu 14. pääwa õhtal tuliwad kakS töömeest Makeri-uulitsal  ühest kõrtsist wälja. Nende peale kargas üks seltskond,  kes kõrtsis joonud oli ja üks seltstlane haawas neid oma nuaga mitmest kohast nii raskest, et Politsei-soldat neid Raekoja wahikamrisse wiima pidi, kus nemad esimest arstlikku abi ja siis hospidalisse saadetud saiwad. Tegija, endine wang Friedrich L. on teisel pääwal kätte saadud ja kinni pandud. See mees on juba enne seesugust tegufi teinud. Selle kuu 18. pääwal pärast lõunat katsus üks 16 aastane Aleksandri-Gymnastnmi õpilane, kelle! sellepärast wanematega pahandust olnud, et tema koolis 2. klassist ülemale ei saanud, oma elule rewolwri-kuuliga otsa teha. Kuul ou alt kehast sisse ja paremast puusast jälle wälja tulnud, on aga ainult lihast läbi läinud, nenda et teda arwatakse elusse jääma. Emale wastas tema: pÄ uu zzetzxk -- ,Mina olen kõikide peale wihane". Öösel selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel oliwad Pärnust päritud Gustav H. ja Soomlane Jallmaun  T. nii raskest riidu läinud, et Zallmann oma wastasele  nuaga õlanukkade wahele pistis. Abi-asutuseS sai haawatud mees esimest abi; Zallmann sai Politseis kinni pandud. Teiste, ikka weel õige rohke warguSte keSkiS, on öösel, selle kuu 16 ja 17. pääwa wahel, Kadaka külas Rohla peremehe walgs härg laudast ära warastatud, mis 100 rubla wäärt olla. Selle kuu 18. paäwal sai Polangenist päritud Juut Markus Kl. kinni wõetud, kes wargate tunnistust mööda Jua mõisast warastatud hõbe-asjad, mis 38W rubla wäärt on, nende käest 260 rubla eest ära ostnud. 60 rubla on tema kohe wälja maksnud ja 200 rubla nelja pääwa pärast maksa lubanud;  et aga wargad siis juba kinni oliwad, on raha maksmata jäänud. Markus Kl. kes mõned pääwad reisu peal olnud, on wist hõbeda juba kes teab kui kaugele, toimetanud. Tema salgab, ei taha neid mehi iialgi näinud  ega nende käest midagi ostnud olla. Nii palju on aga selge, et waescd wargad kõige selle kalli kauba eest rohkem näinud ei ole, kui 60 rubla, ja pahandust weel peale kauba. Ei see amet taha meest õiete toita! Mihkel J. Käru wallast, oli lihunik Kristjuhani laudast lehma warastannd, on aga ka kinni wõetud. Leena Sihwer. kes Heeringi uulitsal elab, on ühe härja Politseisse wiinud, kes selle kuu 9. pääwal tema hoowi tulnud. Kuulutustest hoolimata, ei olnud aga härg selle kuu 17. pääwani weel pärijat leidnud. Üks „Walguse" kaastööline on wälja arwauud, et , Linda" SeltS oma poodide asutamistega, Tartu maja ostmisega ja suure aida ehitamisega osanikkudele 60,000 kuuni 65.000 rubla kahju teinud on. Seda kahju taheta endise walitsuse tasumiseks lükata, sest et see ilma peakogu  lubata neid aSju toimetanud olla. Kaõ on ka täitsa töfi? »Vallimaa NädalikirjaS" katsub keegi, kes oma nime täheks L. kirja alla pannud, põllumeeste ja nimelt Põllumeeste Seltside tähelepanemist ühe asja peale juhtida, mis wäga tähtjas on, see on ükS Selts, keS oma keskiS wastastikku üksteise põllu wilja rahe wasta, ja üksteise loomi loomat? be ja ülepea suremise wasta kaitse alla wõtaks. Meie kodumaal on juba niisugused Seltsid maal ja linna? tulekahjude waSta, ja need Seltsid kinnitawad hooneid kõige odawama hinnaga.  Seltsist rahe ja loomasuremise wasta on küll juba ka, aga need ei ole mitte wastastikused, waid on aktfijate peale ja aktsionäride kasu peale asutatud, ja et need meie kodumaal ei ole, fiiS pärida need Seltsid nii palju arutegemisi, et kaitse-otsijad kõige peale isegi waStata ei oSka. Kui aga wastastikused Kaitse-Seltfid meie kodumaal  asutatud faakfiwad, siiS wõiks iga põllumees wähefe maksuga oma warandust kinnitada, ja peale selle wõikS tema oma kinnitatud wara peale ka kergest ja odawama kasudega laenu saada, kui seda tarwiS läheb, mis nüüd nimelt rentnikudel sagedast wäga raske ja ainult kõrge