,lma üle walitseda ihaldastwad. Paapst Leo XIII. on ennast aga kui kindlamal ja tasasemat meest üles nätkannd  ja nüüd wviwad stiS ka need karedufed seadusest maha kustutatud saada, mis sel aeal lesuitlaste ülemeele waSta tarwlS läkstwad. Teiste kergituste keSkiS piawad ka Katholttgi waimulikud seltskonnad jälle PreuSstmaale tulla tohtima ja piawad ka omad kloostrid ja majad jälle tagasi saama, kui need wahe-aeal weel mitte ühe kolmandama omakS ei saanud. Ainult Zesuitlastele piawad Preussi riigi wärawad ka edaspidi kinni jääma. Mitmelt poolelt on käratselud, et Würst Bismark sellega Protestantlaste ja Ewangeliumi kiriku kahjuks Paapstt wõimust üleliiga kergendanud, et tema .Kanossasse" läinud olla, aga tasasemad  ringkonnad ei arwa seda mitte. Pealegi on Windlhorft  ja tema Keskpaiklased oma lausa waõtapanemisega Paapstt käskude wasta, Paapstt wõimusele rahwa ees üht nii rasket hoopi annud, et see wõimus Saksamaal kangest nõdrendatud on. Läbi Saksamaa tuksuwad waimustatud ettewalmtstamised Keiser Wilhelmi 90-aasta fekS sü ndt mi se-p ääwa k S. BerliniS on nõuuts wõetud, Kunsttde-Akademia majas iseäranis hiilgawat  pidu pidada ja seda maja ka jäädawaks mälestuseks  uhke kunst-töödega kaunistada. .Keiser Wilhelm- Augusta asutusele", kus wanade eest hoolt kantakse, kingib Berlini linn 200,000 marka, mis eest asutuse-maja piab laiendatud saama, et selles edaspidi rohkem waeseid wanu wõib üles wõetud saada. Pidudeks Paastukuu 10/22. pääwal, on Berlini linna poolt 40,000 marka lubatud. Aruldane pääw on see kiill, sest arwast on üks Wiirst nii wauaks saanud ja arwast on üks wiirst oma riigi heaks nii suuri asju korda saatnud. Ühendus Saksamaa, Austria ja Ztalia wahel olla selle kaubaga tehtud, et Ztalia Saksamaa heaks ühest söast osa wõtab, mida Prantsusmaa  Saksamaa wasta algab, aga osawõtmataks jääb, kui Wenemaa poolt sõda Austria wasta algatakse. Würst BiSmarkile on walimiste - aeal nii palju adreSsisi  saadetud, et tema kõige nende peale üksikult waStata ei wõi ja sellepärast .Norddeutsche Allgemeiue Zeitungi" läbi awalikult tänab. Darmstadtist tulewad sõnumid,  et Prinz Aleksander von Battenberg omast haigusest paranenud on, Lübeckis on selle kuu 15. pääwal 10,000 Sozialistlaste lehte Politsei kätte sattunud, milles Kaiser Wilhelm ja Würst Bismark koledast  sõimatud on. Prantsusmaal otsitakse ametlikult rahu ja leppimist kõige maailmaga, ka PaapStiga, kellele Präfident Grevy tema üheksamaks tcoonipääwaks kallid kingitusi ja Kardinalidele kõrgeid auutähta saatnud, ühes ka Prantsusmaa kiriku-seaduste üle mahedat seletust anda lasknud on. Neid kinnitamist rahust ja ssbrustusest nõrgendawad  aga Prantsusmaa rahwamehed, rahwanacsed ja rahwalehed nii wägewast, et keegi neid usaldada et suuda, ja ka walitsuse nõuuwõtmised, iseäranis sõeawäe asjus, keda ikka rohkem Saksamaa piire poole kogutakse, ei mahu ametlikkude kinnitamistega kokku. Zsamaa-liigalased höiskastwad  ülearu, kui nende ässitamised Elsass-Lothringi maal niipalju mõjustwad, et ainult Saksamaa waenlast Riigipääwa-saadikutekS waliti. Nüüd hõiskawad Sozialistlased  ja kõik lõhkujate-karjad, et Saksamaal Sozialistlastele  nii palju heakest antud on, ja kutsuwad neid, kõiki walilsust häwitama ja üleilmlist .tööliste riiki" asutama, mis jo kena küll oleks, kui need .töölised" tõeSte .tööd" teha tahakstwad, aga esiteks ei taha nemad muud, kui kõiki .ühetasa" teha, s. o. rikkamaid wälja rööwida ja kõiki era-omandust häwitada. Aealeht .vrl äa psupls" .Rahwa kisa" kutsub Parist, kui mässamise töötuba  kaitsema, f. o. kõiki lõhkuma ja sedawiisi Prantsusmaad  .peastma", kuida see suures mässamises aastal 1792 .peastetud" saanud olla ja ka aaStal 187! oleks .peaStctud" saanud, oleks wõtt Kommunardlaste kätte jäänud. Ühe era-asja pärast on Wäljaspidiste asjade Ministri ja Sõea-Ministri wahel lausa riid lahti. Minister  FlourerS'i abikaasa olla seda wälja lobisenud. Kindral Voulanger' lehed päriwad nüüd omalt poolelt, et Minister Flourens omast ametist taganeks ehk lahti lastud saaks. Kuida lugejad ehk mäletawad, sai Goblet - FlourenS' Miuisteriumile juba hakatusest saadik lühikest iga ette kuulutatud ja ots wõiks pea kätte tulla, kui rahwamees, Kindral Voulanger, oma wägewat healt tõstab. Inglismaal on uueste nähtud, et walitsus  lirimaa mässajatest korralisel kombel jägu ei saa. Mõne aea eest oli ässitaja Dillon mitme seltstlasega kohtu alla antud, kes talurahwast meelitamistega eksitanud ja ähwardamistega sundinud oliwad, oma maade renti maksmata jätma. Kohtus sai Wandemeestele küll seletatud,  et see üks seaduse-wastane asi on, kui kedagi õpetatakse  ehk sunnitakse oma wõlga maksmata jätma, aga Wandemehed et saanud oma usuga kokku. Nüüd piawad uued Wandemehed kutsutud saama, kaS aga nende hirm .Kuupaistlaste" eest ka wägewam ei ole, kui nende südametunnistus,  see on kilsitaw. Nüüd on mässamine ka juba laSte pähe läinud. Michaelstownis päristwad koolilapsed,  et ühe mõisawalitseja lapsed mitte kooli laStud ei saaks, muidu ei MS nemad senna. Koolmeister oli nii k ndel mees, et nende meeletumat pärimist ei täitnud, aga iikSkl laps ei tulnud enam kooli. Saksamaa walimistega  on Inglased rahul ja loodawad sellest maailma rahu kinnitust. Egyptusesfe tahawad Inglased nii kauaks jääda, kui seatine walitsus kindel küll on seda maad walitsema. Et aga Inglased Egyptuse walitsuse kosuta' miseks midagi ei tee küll aga seda walitsust wõimalikult nödrendada püüawad, siis arwawad Prantslased wist õigusega,  et nemad sealt iialgi taganeda ei taha. Kui Europa asjad jälle rahulisema korra peale jõuawad, siis tahawad Prantslased wist õigusega, et nemad sealt iialgi taganeda ei taha. Kui Europa asjad jälle rahulisema korra peale jõuawad, siis tahawad Prantslased pärida, et Inglismaa poolt kord selle kirju asjale ots tehtud saab. Stanley on selle kuu 13. "pääwal Sanflbarisse jõudnud ja tahab sealt Kongo kaudu Emir Pashat peastma minna. Temaga läheb ka wägew Arablaste pealik Tippo Tip. kelle salgud küll kord Kongo riikis rööwimas käisiwad, kes aga nüüd kinnitab, et see kõik ilma tema teadmata ja tahtmata sündinud  ja et tema neid paikasi mis Kongo kaldal nõndanimetatud  Stanley-koskede juureS, weel tema alamate käes on, Europlastele tagasi anda tahab. India pärast hakkawad Inglased juba jälle Wenelaste eest hirmu tundma. Herat olla juba nii heast kui Wenelaste käes. sest Afghanistani  Emir, Abdurrahman Khan, hoida küll Inglaste poole, aga tema olla põdur mees ja wõida pea ära surra, ja Herati kindlused ei pidada kaua korralise sõeawäe  wasta. Heratisse saada olla WenelaStel kerge afi, aga sealt Indiasse raske, sest selleks olla wähemast 100,000 meest tarwis, kes pealegi weel kõiki moona kaasas wedama piaksiwad. Midagi wõib seal ikka oodata olla, sest Afghanistani  Emir on oma alamate käest kümnema osa nende warandufest .laenuks" wõtnud ja kuulutada lasknud, et nemad ennast ühe werise .usu-sõea" wasta walmistama piawad. Khiina walitsus on suurt sõeawäge Khiina- Turkestanisse kogunud, kuida arwatakfe, Inglismaa nõuu peale. Kes sealist sõeawäge tunneb, see ütleb, et neid mehi palju karta ei olla. Hollandimaal on selle kuu 9. pääwal Amsterdami linnas lausa mässamine olnud. Mitu sada Anarchistlast (kõige walitsuse waenlast) oliwad Willemstraati trahteris kokku tulnud, hukka mõistetud  Anarchistlaste esimehe, Domein Nteuvenhuys'! auuks pidu pidama, kus juures muidugi .wabaduse"-, s. o. mässamise-könesi peetud ja sõimulaulufi Kuninga peale lauletud sai. Sellest tõusis tüli. Rahwahulgad tahtfiwad oma kutsumata õnnetoojaid laialt pillutada ja katsufiwad Politsei-wäe abiga pidutuppa tungida. Anarchistlased laskfiwad  rewolwritega Politsei ja rahwa peale, Politsei-wägi andis ka tuld ja sundis Anarchifilasi taganema. UmbeS 30 raskest haawatud meest saiwad hospidalisse wiidud ja nendest on mitmed juba ära surnud. Jtalins kestab  Ministeriumi käärimine ikka weel edasi. Häda pärast on nüüd üks waSsakupooline mees, Crispi, Kuninga juure kutsutud ja temale Ministeriumi korraldamist pakutud, nii wähe teda Knninga-kojas ka sallitakse. Saagu aga Ministriks  kes tahes, ühendus Italia, Saksamaa ja Auõtria wahel jääda ikka kindlaks. Paapsti Riigisekretär Kardinal Ludowico Jakobini on selle kuu 16. pääwal ära surnud. Jakobini oli wast 53 aastat wana ja üks mõistlik, tuhinata ja lahke mees, kelle nõuu peale wist Paapst Preussi riigiga nii tasaselt pahandust lepitas ja asju korda saatis. Kes tema järeltulijaks saab, see on weel teadmata,  aga wäga on karta, et lesuitlased kõiki oma jõudu tarwitawad, üht meest selle ameti peale panna, kes rohkem nende waimus kui khristliku kiriku ja ka Paapst Leo XIII. waimus kollitab ja seda ehk jälle maha kisub, mida Jakobini  suure hoolega ja osawusega üleS ehitas.  Maawärtsemise  läbi arwatakse Italias umbeS 2000 inimest surma saanud olema. Balkani poolsaarel on asjad järsku wäga kirjuks läinud. BulgariaS oli efitekS sõeawägi Silifirias walitsuse waSta üles tõuSnud, sai aga pea taganema sunnitud; mässajad põgenesiwad Dobrudshasse  ja tapstwad seal oma rügementi-kommandöri, Christow'i  ära. Teine, suurem mässamine tõusis NustshukkiS. Sellest kirjutatakse Bukarestist selle kuu 19. pääwal: .Kuna sõeawägi Silifiriasse läinud oli, on Rustshnkkis mässamine tõusnud. Giurgewust kuuldakse homikust saadik püssilaskmist. Kõik liikumine Bulgaria poole seisab kinni. Sõeawägi, keS Ruflshkki jäi, on kahte erakonda langenud. Arwatakse et mässajad kassarmidesse läinud on ja walitsuse poole kindlaks jäänud sõeawägi seal nende peale tungib. Palju olla surmatud, palju haawatud ; Rusishukkt ei pease keegi sisse." Et kõigest põnewusele puhutud tuhinad sellel õnnetumal maal, kuS sõbrad ja waenlased wõidu asju safisse ajawad. kord lahti kärkama pidiwad, seda wõis ette arwata. Sofias saiwad umbes 30 inimest kinni wõetud, nende keskis ka Karawelow, kes mässajatega üheS nõuus olnud. Rumänias saadetakse rohkem sõeawäge Bulgaria piire poole ja on käsk antud, mässajate käest, kes üle piire põgenewad, sõeariistad ära wõtta ja neid endid wahi alla panna. Ka Türgi walitsus saadab sõea- wäge Rumelia piirele. Grekow, Bulgaria saatekonna llige, tuli selle kuu 17. pääwal Konstantinopeltst Sofiasse tagasi temaga ka Türgi kommissär, Riza Vey. Kaltshew on Filippopelisse jäänud. Kardetakse, et mässamine sellega weel lõppenud ei ole. Omalt maalt. Tallinnast. Saksakeeli .Tallinna Zeitung" kirjutab: .Baltimaa Sakslaste äranähtus, et nemad, teeksiwad mis tahes, iialgi Wene lehtede meele järel midagi teha ei wõi, on nii wana, et Baltimaa Saksa ringkonnad aega mööda selle wasta juba wõiwad tuimaks jäänud olla. Asutawad need pahad Sakslased rahwakoolifi ehk teist koolist, fiis teemad nemad seda .saksastamiseks" ; kui nemad koolist mitte ei asuta, fiis lasewad nemad rahwast waimuliku pimeduse sisse jääda. On Hakenrihterid karmid, fiis annamai»  nemad tähte Sakslaste tuntud toorusest, mis sellest tulnud, et nemad maad aastasadade kaupa walitsenud; on nemad pehmed, fiis nättawad nemad koduste kohtute kõlwatust  j. n. e. mit Grazie in iuünitum. Üht uut tähte sellest manast nähtusest annab jälle kord .Nowoje Wremja" sellega, et ühe Riiast saadud kirja järges selle üle kaebtust tõstab, kuida Baltimaa Sakslased hoolt kannud olla, oma ja meie Läti sugust maarahva wahel ligendust sigitada, mis osalt ka korda läinud olla. Meie tähendame ainult meeletuletamiseks selle kaebtuse peale, kuida enne Wene lehed lõpmata käratsefiwad. et Sakslased Baltimaa kodurahwa,  Eestlaste ja Lätlaste, wasta ikka aga waenu üles näitanud, nenda et nende rahvaste wahel ühistest püüdmistest  juttu olla ei wöida. Nüüd tunnistab .Nowoje Wremja", et asi teisiti läinud ja nüüd ei ole see temale jälle õige." Omalt poolelt tähendame meie .Nowoje Wremja" ja mõne teise südamekinnitufeks, et afi meie kodumaa sugude ja seisuste wahel iialgi teisiti ei olnud, kui sedawiist, mis üle .Nowoje Wremja" nüüd kaebab, kui ka Sakslaste osavõtmine kodurahwaste elust ja kosumisest  ennast muidugi igal aeal isewiifi üles näitas, kuida see iga aea kohaline oli. Kui, nimelt maadel, kus Ewangeliumi  usutunnistus walitseb, kirikut ainuks rahvahariduse hallikaks peeti, siis astusiwad Sakssaled Baltimaal kodurahvale  kirikuid, muretsesiwad rahwale rahva enese keeleS kiriku-raamatud ja õpetasiwad neid ka kodu tarvitama ja mõistma; kui Lääne - EuropaS rahwakoolifi asutama hakati, siis tegiwad nõndanimetatud .Saksad", s. o. mõisaherrad,  kirikuõpetajad ja teised seaduslikud ülemad seisused seda Baltimaa kodurahvale ka. ikka rahva enese keeleS; kui maarahva päriõpõlwe Lääne - Europas häwitati, fiis tegiwad Baltimaa kubermangude Ritterkonnad seda ka, ilma ühegi sündmuseta; kui Thaer ja mõned teised kuulsad mehed Lääne-Europas põllutööd wana aea kammitsatest peastnud oliwad, fiis juhatasiwad mõtsaherrad Baltimaa kubermangudes talurahva põllutööd ja majapidamist ja korraldasiwad talukohtafi, peaststwad neid wana aea safistustest  Kui kõige selle hoolekandmise läbi rahwaelu viletsusest ja vaesusest, mida alalised rasked sõead ja laastamises meie kodumaale toonud oliwad, toibus, kui rahvas ka elulõbustust tundma ja himustama hakkas, siis oliwad jälle need nõndanimetatud .Saksad", f. o. ülemad seisused meie kodumaal, keS seda elulõbustust kosutafiwad, rahwale ja rahwa keskiS laulukoorist ja muusikakoolist asutasiwad ja juhatasiwad, mis väga raske ei olnud, sest korralisele laulule oli rahwaS Evang.-Luth. kirikutes juba harjutatud. Need laulukoorid ja muusikakoolid on meie maakiriku lapsed, waieldagu selle wasta nii palju kui iganes tahetakse. Kas võib .Nowoje Wremja", kas wõiwad  teised uued osavõtjad üht maakonda nimetada, kus need seisused, keda siin .Saksad" nimetatakse, rahva elukorra,  hariduse ja elulõbnstuse eest ka niipalju, ehk koguni veel rohkem ja mõistlikumalt, hoolt kannud on? Ainult niipalju kära ei ole sellest osavõtmisest ja hoolekandmisest tehtud, kui mõnes teises paikas, ja seal koguni asjata. Siin taheti tõeste rahwast kosutada, mitte suure ilma ees auu otsida. Za mis on siis nüüd nii iseäralist tehtud ja nähtud, et .Nowoje Wremja" meie Sakslaste ja kodurahwaste  .ligendamise" üle juba kohkub? Riigas on Läti theatrele 5000 rubla abiraha aastas antud, see on kõik fee uudis! Rahvakoolide abiks on meie .Sakssad" aaSta aasta kõrva palju, palju rohkem annud, aga sellest ei ole keegi rääkinud, sest see oli juba harjunud asi, enne kui põlevad silmad meie kodumaa rahvaste .ligendamise" üle valvama hakkafiwad. See .ligendamine" ei ole ka mitte vast nüüd ja .osalt" korda läinud, vaid see oli siin ikka. Wast viimastel aegadel on siin rahvuste nimel lahutust sigitama hakatud, mis, Jumal tänatud, ainult .osalt" korda läinud on ja Jumala abiga pea jälle kaduda võib. Kust seda lahutust sooviti ja sigitati, miks seda sooviti ja sigitati, seda teadvad ehk .Nowoje Wremja" toimetajad paremini kui meie. .Rishki Westnik" ja mõned Läti lehed vaidlevad selle üle, kas Läti rahvas omas rahvuses veel kauemi edasi elada või pea kaduma piab. .Rishki Westnik" pilkab ja