on lugeda. luudiusku Sakslased on wäga agarad mehed Saksamaal ja kõige tähtjamad kirjamehed, nii et ka kõige paremad Saksa ajalehed need on, mis Juudid wälja annawad. Nende lehtede wäljaandjad aga ei karda seda sugugi, kui neid kirikherrad Stöckerid  ja sarnatsed kiriku wande alla heidawad, waid annawad neile nii pipart, nagu nad seda ära on teeninud.  See on neid kirikherrasi nüüd lõpmata wihale äritanud, ja nad põletaksiwad ennema täna kui homme kõik luudiusku Sakslased tuleriida peal ära. Kes aga Saksa kirjandust wähegi tunneb, teab wäga heasti, et just juudiusku Sakslased needsinatsed on olnud, kes oma kirjade ja ajalehtedega Saksa rahwause waimu on äratanud ja neid Prantslaste ahwi-olekust wälja aitanud. Kui meie sellepärast Saksamaa kirikherrade partei ässitamist näeme, millel rahwast juudiusuliste wasta ülesse püüawad kihutada, siis ei ole see mitte üksi täitsa jõle waadata, waid need inimesed lähewad juba täitsa narride liiki. Nii oli Berliinis paari nädala eest tagasi suur koosolek, millest 3000 inimest osa wõtstwad, kes ennast „juudiwastaliseks wabameeleliseks  parteiks" nimetasiwad. Seal pidas üks kooliõpetaja  Dr. Henrici ühe kõne, mille sarnast küll meie aastasadas wist kusagil peetud ei ole. See kõne ässitas  koosolejaid nii kangeste Juutide wasta üles, et saalis luuta peksma hakati ja iga inimest, kes wähegi Juudi näkku oli, wälja wisati. Ka seletas Dr. Henrici  ära, kuidas Juutidel palju raha olla ja nemad selle palju raha abcga Saksa neiust oma himude ohwriks  osta, kust tulla, et Saksarahwa seas Palju mustajuustega  inimest olla, sest päris Sakslase juuksed olla walged ja punased. Selle järele hakati saalis ka neid peksma, kellel mustad juuksed oliwad, tunnistuseks, kuidas Saksarahwas ennast Juudi werest puhastada soowib. See kõne ja selle koosoleku juhtumised oleksiwad  wäärt, et neid terwelt Eestikeele ümber pannakse. Sell kombel hakkab Saksarahwas oma kõrge waimuharimise  järje pealt, kuhu teda ka Saksa Juudid üles aitasiwad tõsta, tagurpidi maha astuma! Austrias pidada pea Austria troonipärija pulmad  olema, aga et suurem jagu asju, mis troonipärija  majapidamiseks tarwis on, Pariisis on tellitud, selle üle on Wiini rahwas wäga wihased. Helweetsias on tänawu ka häda walitsemas, nagu igal' pool" muial. Nii läksiwad hilja aja eest tagasi Bärni linnas 400 töömeest rongis maja ette, kus linna walitsus oma istumist pidas, ja pärisiwad, et neile kohe tööd antakse. Künni pooltõist tundi aega kulus ära, enne kui töömeeste saadikud toast tagasi wälja tuliwad ja töiste töömeestele teada andsiwad, et linnawalitsuse  wastus trööftlik olnud. Töömehed on enese wahel ühe hädaoleku-komitee walitsenud, ja see komitee  on linna walitsusele teada annud, et kui mitte pea töörahwale tööd ei muretseda, siis häda inimest mässamisele  ajab. Nüüd peetakse seeüle nõuu, kuidas inimestele  tööd wõiks anda, et häda wäheneks. lirimaal sünnib nüüd igal päewal nii jõledaid  tükka, et seda sugugi ei julge rääkida. Igal pool, kus renti suurendatakse ehk rentnikust kohtade pealt lahti lastakse, on seaduse olek lõppenud ja rentnikud  tarwitawad wägiwalda. Nii oli näituseks üks mõisa proua, nimega Switzer, oma rentnikule wiha . enese peale põlema silitanud. Ühel öösel tuli umbes 30 meest, kellel näud kinni oliwad kaetud, proua maja ette ja pärisiwad, et neid sisse lastakse. Majas oli proua oma kolme tütre ja ühe Pojaga. Et ust lahti ei tehtud, hakkasiwad mehed teda lahti lõhkuma. Seal läks üks tütar ülesse ülemise korra peale ja laskis kaherauaga püssi meeste sekka lahti, et see läbi neid ära hirmutada. Aga need läksiwad nüüd weel tigedamaks,  lõiwad ukse katki ja peksiwad siis mõisa prouat ja tema poega hirmsaste. Siis wõtsiwad nad kõik sõariistad kaasa, lõhkusiwad majariistad kõik puru ja läksiwad jälle minema. Kuidas see kõlwatu lugu wiimaks lirimaal lõpeb, seda saame edespidi näha. walmistab ennast waikselt ka sõale ette. Nigrutisi woolab igalt poolt kogumise paikadesse kokku ja riigiwalitsus on 25,000 talwe ülikonda soldatitele  tellinud. Türgi ajalehed jutustawad ka, et kui sõda Kreeklasega peaks alustama, siis kõik Kreeklased  Türgimaalt wälja aetakse. Neid elab aga Türgimaal  umbes 500,000 hinge, millest Konstantinoopolis üksi 30,000 elamas on. KmMMe ja Persialaste wahel kestab sõda edasi, ja on Persmlased juba mitmel korral Kurdlaste käest lüia saanud. Detsembri alustusel on Kurdlaste päämees Sheih Abdullah jälle, oma wastalisi ära wõites, kolm suurttükki Persialaste käest ärawõtnud, mille peale ta mägedesse warjule läks. Omalt maalt. Wiliandis. Oma lugejatele wõime nüüd juba teada anda, et rõõmsa lootusega tulema aasta sisse astume. Meil ei ole meel kunagi Detsembri kuus nii palju tellimisi olnud, kui Länawu eestulewa aastakäigu peale, sest suurem jagu tellimisi tuleb ikka Januari kuu alustusel. Cnamiste on meile igalt poolt, kust tellimised juba sisse tuliwad, uusi lugejaid juure tulnud, nii et ette wõime arwata, et meie lugejate arm tulewal aastal suurem saab olema, kui tänawu. Sellepärast saame esimestest nummertest tulewal aastal kohe kuus tuhat eksemplari trükkima, et keegi hilisem tellija neist nummertest ilma ei jääks. On nüüd see rahwa osawõtmine wüga rõõmustan), siis on Sakala toimendus omalt poolt teinud, mis ta wõib, et see ajaleht tulewal aastal sisu poolest rikkam oleks, kui kunagi enne. Meie oleme juba suure hulga käekirju ülesostnud, mis tulewal aastal awaldama saame, ning saab meie ajalehes ka hea hulk ilusaid pilta nimelt loomade ja looduse elust ilmuma, kus sügawamad õpetlikud seletused ligi täitvad. Meie lugejad on jo suuremalt jault põllumehed, aga põllumehe elu on üksi täieline, kui ta loodusega, mis tema ümber on, ühes mõistab elada ja oma silmaga tema sügawuste sisse tungida. Põllumeest selle sügawuse sisse wiia, ja selle aluse pealt edasi ehitada, see on ainus kaswatusteadusline  tee, mille peal rahwast, kes põllutööst elab, harida wõib. Et meile mitu uut kindlat kaastöölist juure on tulnud, oleme juba nimetanud. Seda meie lugejad ei tea aga weel, et tuttaw kirjamees  J. Kõrw, kes mitu wäga tulusat raamatut wälja on annud, meile kindlaks abitirjutajaks on heitnud ja seks Wiliandisse elama tulnud, kus ta kõik oma aega ja jõudu edeSpidi meie ajalehe heaks ära saab kulutama. Kongress. Liiwimaa kubernän herra on Wiliandi Eesti Põllumeeste seksile teada annud, et esimene kongress li. jauskonnas 9. Webruaril kella 1 ajal lõuna kubernäri herra korteris Riia lossis saab alustama. Peale nende asjade, mis ministeeriumist läbirääkimiseks ette on pandud ja mis meie põllumeeste seltsid juba läbi on rääkinud, saawad weel järelseiswad  asjad läbirääkimise ja otiusetegemise alla langema: 1) Abi, mille läbi põllutöö produktisi kergelt müüa ja edasi wõib toimetada, nimelt raudteede za kiwiteede ehitamised, laewasõit jõgede peal, ja üleüldse teede parandamised. 2) Elajate katkust ja abi tema wasta. 3) Põllutöö koolide asutamisest. 4) Wilja seemned. 5) Kuidas meie linaharimist parandada wõib, näituseks,  kui isekoolmeistrid linaharimist peawad õpetama, kus linaharimisele määra peab tehtama n. n. e. Need on kõik tähtjad küsimised, millega meie elusse puudutakse. Et Wiliandi Eesti Põllumeeste seltsile rohkeste liikmeid wiimaiel ajal juure on tulnud, saab ka selle seltsist kaks saadikut kongressil olema. Kreeka õigeusu preestritest on mööda läinud aastal mitmed suuremat auunime ja äuutahti saanud, nimelt: Arosaare preester M. Wasilew on ülema preestri (protoijerei) nime saanud, Riia linna preester ja konsistooriumi liige J. Lindenberg, Kuresaare  preester A. Kudrätsew ja Wiliandi linna preester  J. Rajewski on kuld rinna-risti kanda saanud, ning wiimaks on preestrid N. Winogradow Kawildast, D. Tamm Audrust, J. Keiderist Torist, N. Prantz Tahkurannaft, J. Meri Karolast (on surnud), K. Tiisik Tallinnast, P. Mednis Malgast, A. Karsow Karksist ja W. Bessanitzki Põltsamaalt auumütsi kirikus kanda saanud. s - Wiimati nimetasime juba, et meile ka J. Egton Pärnu laulupidu toimekonna tööst omal kombel  järel seletust on teinud, ehk küll seesugust protokollist sugugi ei pidada üleskirjutatud olema. Kui neid aga ka nüüd ehk kusagil saladuses peaks paberi peal seisma, siis näitawad nad küll seesugusest  meistrist wälja mõeldud olewat, kelle tööd auusad pidutoimekonna liikmed mitte alla ei saa kirjutada wõima. Ka „Endla" eestseisuse poolt on meile pikk seletuse kiri selle asja kohta sisse saadetud, mida meie aga sellepärast terwelt trükkida ei taha, et ta sedasama töiste sõnadega räägib, mis jo meie auustatud kaastööline M 50. sees jutustas. Meie saame sellest kirjast aga nii palju nimetama, kui Egloni üteluste wastuseks tarwis läheb. J. Egloni kiri on nõnda: „Auustatud Sakala toimetusele. Kuna Sakala omas numrites 34 ja 35 Pärnumaakonna  wiie koori ja nende juhatajate peale „kawalal kombel  keelt on peksnud", siis tohib küll õigusega nõuda, et nende järelseiswat kostmist eneste eest selles lehes muutmata äratrükitakse. Pärnumaakonna Eesti laulupidu sundus i Suwel l 879 - teiselt Eesti laulupidult Tartus - koju tulles, wotsiwad Pärnumaakonna laulukooride juhatajad nonuks. juubeli-aastal 1880 Pärnus Parnumaalonna Eestt laulupidu ära pidada ja selle sissetulekut Aleksandri kooli heaks anda. Selle ettewalmistamiseks läksid kooride juhatajad 28. Augustil m. a. Pärnusse kihelkonna koolimajasse kokku, lus igamees oma möttid selle asja kohta ilmutas. 24. S>eplembril  ja 17. Deetsembril sealsamas walitati plw laulud Endla koorijuhataja herra von Alaczewski eesistumi»l. Et tarwiliku kapitaali laulude trükkimiseks ega lithograseerimiseks  ei olnud, siis kirjutati neid teine teise käest ära. Neljandal koosistumisel, 24. Januaril 1689 walitati täieline pidutoimekond. Sellel oli üleüldse 24 liiget. 3lendest  9 liiget eesseisuseks ja 15 liht täiehealelist liiget.^ Toimekond armas pidupäewadeks 22., 23., 24. Juum ja eesseisus wöttis oma kohusteks: 1) Pidu luba paluda; 2) awalikult pidule kutsuda; 3) laulmise kohta üürida ja walmistada; 4) lauljatele korterit muretseda; 5) piduprogrammi  kokku seada ja trükkida lasta; 6) Auuwõeraid ja könepidajaid paluda ja 7) pidumärgio teha lasta. I. Märtsil pidu toimekonna istumme Endla saalis. Abipresident J. Toots, ühtlasi Endla president andis teada: 1) Toimekonna kirjutaja, J. Lipp, on Pärnust äraläinud ja tema asemik walitati. 2) Pidu luba on Endla seltsi nime peale tulnud. 3) Pääpreswent ei ole wõinud ametit wasta wötta ja sellepärast walitati uus. 22. Märtsil toimekonna istumine Endla saalis: 1) Abipresident andis teada, et ka uuesti walitatud president ei olewat ametit wasta mötnud; sellepärast saadeti kaks saadikut  jatapealt teise herra juure. Tagasi tulles teadsid need ütelda: Enne walitatud president saawat ometegi ameti wasta wõtma; 2) lubasid kassahoidjad omast kukrust nõnda palju kulutada kui pidu ettewalmistamiseks tarnns läheb. 3. Mail oli pisut toimekonna lukmid Endla saalis koos, siis panti aga laulude järg kontsertides ülesse. 17. Mail täis toimekonna istumine Bürgerseltst saalis presitendi herra W. L. Sternbergi eesistumisel. <seal räägiti  19. toimetuse punkti üle ja kinnitati rohkema healede järele. 3. Juunil toimekonna istumine Bürgerseltsi saalis, kus 7 toimetuse punkti läbi räägiti ja meeste kätte korrale saata ära* jagati. 11. Juunil toimekonna istumine presitendi majas. Siin on abipresident, J. Toots, eessersusele siuks pannud: 1) Et ajalehtedes on kuulutatud: „Pärnumaakonna Eesti laulupidu"; tema tahtmise järele pidanud seisma: Pärnu Eesti laulupidu. Näidati: et see nuni juba 24. Januaril antud. 2) et pidu-söömaaeg teise pidupäewa peale saetud pidada kolmandal olema. Näidatu et see asi 17. Mail kindlaks tehtud. 3) On kulud suuremad km sissetulek, kes siis selle eest wastab? Näidati: Protokoll V. punkt 15. kassameistrid lubawad seda toimetada, mis ka telegramm 12. Juunist tõendab. Nõnda kaugele sündus protokollide järele. 13. Juunil oli Pärnu Saksa Seitungis ja Pärnu Postimehes lugeda: „ Sellega annab Endla selts kõikile, kellesse see puutub, teada, et temal s. a. Pärnumaakonna Eesti laulupiduga mingisugust tegemist ei ole. Endla eesseisus." Selle- kuulutusega oli Pärnumaakonna Eesti laulupidu surmatud. Endlal oli Pärnumaakonna Eesti laulupiduga mitme - sugusid tegemisi olnud ja nimelt: 1) Endla laulujuhataja, herra von Maczewski, oli juba 28. Augustil 1879 eesistuja olnud laulude walitamises  ja oli pidu kontsertide jubatamise enese peale wõtnud. 2) Endla president, herra J. Toots, oli pidutoimekonna  elaw ja tegew abipresident, kes pidu luba Ministri herra käest muretses ja toimekonna istumisi juhatas. 3) Endla seltsi abipresident oli toimekonna kassahoidjate  hulgas. Aga korraga 9 päewa enne pidu algust ei ole Endlal, kelle nime peale piduluba antud, Pärnumaakonna Eesti laulupiduga ei mingisugust tegemist. Kahju küll, aga mis senna meel mõis parata! Sõnaga: ei mingisugust  oli surma hoop antud. Pidutoimekond oli palju waema näinud, mõnigi rubla kulutanud; koorid olid oma laulud tüdimata meelega ja suure hoolega õppinud, kõik olid waimustatud Riigi-Isa juubeli-aastat ka omas kohas ühendatud pühitsema ja üheskoos  Jumalat tänades rõõmsad olema; aga ei mingisugust  tegi kõik tühjaks! Mis nüid nõuuks? Iga auus töö on oma palga wäärt. Eks andkem kaks kontserti! Nende sissetulekust tasume omad mölad; peaks õnne olema, et mõni rubla üle jääb, anname sedagi Aleksandri kooli heaks Pealeselle saamad koorid töine töisega  tuimaks, katsnwad kui lapsukesed oma jõudu, kas jaksawad  püsti tõusta ja oma jalgade peal käia. Kudas räägitud nõnda tehtud. Pärnu linna walitsus oli sõbralik ja andis luba. 27. Juulil oli waimulik kontsert Elisabeti kirikus. Õhtul oli lahke ja helde suguwendade poolt näitemäng kooridele ilma hinnata Bürgerseltsi saalis, kus Jumalale tänuks ja meie südamest armastatud Riigi-Isa auuks kolm korda waimustatud:  Jumal Keisrit kaitse Sa! lauldi. Endise toimekonna liige J. Eglon." Nõnda J. Egloni kiri. Oma arutamise lõpetusel  awaldab ta weel oma lapsikut rõõmu selle üle, et see kontserdi laulupidu nii löbusaste kõik korda läinud,  mis liig hale awaldus on, kui et teda omas lehes trükkida wõiksime. Wastuseks paneme aga järelseiswad  kohad „Endla" eestseisuse kirjast ülesse. Kõige pealt saame sellest kirjast teada, et pidutoimekonna abipresident ja eestistuja J. Toots, kui Endla seltsi president ja selle seltsi abikassameister G. Jürgens endise pidutoimekonna kirjutaja Kibe käest protokolli