ennast selle Seltsiga ühendama, keS kalakaSwatamist meie kodumaal oma hoole alla «võtnud on. Lugejad näewad, missuguseid uõuusi selle tähtsa asja heaks peetakse. Ehk on mõne! kala-elu ja kalapüüdmise tähelepantjal mõnda selle juure tähendada, ehk on mõnel midagi selle wasta, ehk on mõnel üht eh? teist nõuu anda. Wäga hea oleks, kui nemad seda meile kirjntakfiwad, enne kui uusi seadust selle asja kohta kinnitamiseks Riigiwalitsuse ette pannakse, kus siis tagajärel raske on sellest seadusest midagi «naha kustutada ehk sellele midagi juure lisada. Meie leht seisab  selle tähtsa asja arutamiseks igatahes lahti ja meie wöime tõega kinnitada, et meie leht mitme mõjuwa ringkonna  silma ette ulatab ja mitmes mõjuwas ringkondas suuremat usaldust ja tähelepanemist leiab, kiu mõni teine. Mõistlikkust soowimisi selles asjas wõime meie ka erateel senna toimetada, kus neid hea meelega kuulda «võetakse ja tähele pannakse. Kes meie kodumaa ja meie rahwa kasu ja tasast aga takistamata kosumist tõeste südame peal kannab, see pangu ka seda tähtsat asja tähele ja astugu ka selles tööle, ineie kodumaa üleüldise majapidamise eest! Üleüldised politika sõnumid. Homikmnaa küsimise, f. o. Balkani poolsaare aSjade kohta on «viimase nädali wiimaste pääwade seeS see tähtjas sõnum tulnud, et suurriigid ühel meelel selle artikli mahakustntamist Sultani ja Bulgaria Würsti lepituses  parimad, mille järel Türgi ja Bulgaria sõeawäed ennast «vastastikku kaitsemiseks ja pealetungimiseks peawad ühendama. Et selle lepituse teised punktid nenda on, et neid kergest nenda «võib muuta, kuida ka Wenemaa kasu seda pärib, et Sultan ka omalt poolelt tormilist parandusi hakatusest saadik teha lasta lubas, siis on arwata, et see lepitus pea Europa suurriikide wastawõtmist ja kinnitamist saab leidma. Konferenz Bukarestis on Bulgaria-Serbia  lepituse kolm esimesi punkti wasta «võtnud, mis ütlewad, et ülepea peab rahu tehtud saama, mis piiret nende maade «vahel määvamad ja nende eest koStawad, kes sõea aeal kuidagi oma Riigimalitsuse pahanduse alla sattusiwad. Wiimast punkti olla Würst Aleksander nende Bulgarlaste kaitsemiseks lepituse programmi sisse üles ,võtta lasknud, kes Pirotis ja ümberkaudu elawad ja keS ennast tema poole pöörastwad. Athenis on tulikannuksed  ja lõhkumise-himulased kuulutust müüride külge kliisterdanud, milles Kuningast ja Ministreid ähwardatukse, kui nemad Sultanile sõda ei kuuluta. Suuremat tähelepanemist  ei ole need öökullide laulud küll leidnud, fiiSki ei ole «valitsus «veel suurriikide nõuu awaliiult waSta «võtnud, «vaid kõlistab ikka weel mõeka. Inglismaa, Prantsusmaa ja Ztalia sõealaewad aurawad aga Kreta ümberkaudu, Greekamaa laemad on SalamiS'i lahele tagasi kutsutud, sest mõerastel olla käsk neid «vagaseks teha, kui nemad kuidagi Mulgust näitawad; ka kuuldakse juba mõjumas  paikas häälest, mis nõuu annawad rahul seista, sest «veel ei olla õige aeg tulnud, sõda TürklaSte waSta algata. Montenegro Würst on Peterburgist ära sõitnud, on Berlinis Keisri ja Würst Bismarki jutul olnud ja tahta sedamööda Wiini kaudu ehk teisel teel koju reisida, kuida temale Berlinis usuu antakse. PeterburgiZ  olla tema „nõ«m" saanud, ennast Homikumaa küsimisest eemal hoida, niikaua kui teised teda ja tema riiki rahule jätamad. Peterburgis olla tema aga üht rahakauplnst leidnud, kust Dulcigno soo kuiwaks-laskmifekS, teede ehitamiseks, sadama ehitamiseks Antiwari's ja kaubaaurulaemade  ehitamiseks 300,000 künni 400,000 rubla laenata wõib, kui seda tarwiõ läheb. KaS Wene riigiwalitsus  «vastutamist osalt oma peale «võtnud, seda ei ole teada. Natuke kahtlust Montenegro rahu-armaStuse waSta äratab see sõnum, et Albania MiriditlaSte peamehed  Cetinjesse kutsutud olla, ühise tegewuse üle nõuu pidama,  kui ehk Balkani poolsaarel weel rohkem segadust tuleb. Kas see sõnum aga tõe põhja peal seisab, see on teadmata. —Serbias olla asjad, sõnumite järel, mida Swet" saanud, nii Könemel, et igal tunnil kärgatust karta olla. Würst Peter Karageor g e w i ts h , Montenegro  Würsti «väimees, kelle sugu Serbia trooni omale pärib, on Genfist üht awalikkn kuulutust SerblaStele saatnud  milles tema noomib Serbia pinda sellest ,rahwamõrtsukast"  puhastada, kes neid sundinud ou, oma kätt Kaini «viisil «venna «vasta tõstma, ühel aeal, kuS see ennast Türki aste st «vabastada tahtnud. Kuningas Milan wõib sedawnst pea oma salaliku seemne kibedat wilja leigata. -- Saksamaal ou Preussi riigi lepitus Pavstiga nähtumalt ligemale jõudmas. Maapääwale on uuS seadus  ette vandad, mille järel need Mai-seadused aastast 1873 mis nii maga Katholiiklaste meelt waSta oliivad, mitmet wusi muudetud saatvad. Nimelt ei pea edaSpidi enam päritud saama, et need noored mehed, keS «vaimulikkudest  suurkoolidest «välja astuwad ja preestriteks saada iahamad. Riigi «valitsuse poolest peawad eksamineritud saama, «vaid jääb see Katholiigi kiriku «vaimulikkude ülemate  hooleks. Niisamati peab ka edaspidi kohtumõistmine preestrite üle rohkem nende eneste «vaimulikkude ülemate hooleks jääma, kui see nendanimetatud Mai-seaduSte sees määratud on. Kathsliigi käredad Nriklased ega ka «vabalased  ei taha sellega leppida; ühed päriwad Katholiigi kirikule «veel palju rohkem õigust ja «võimust, teised kaebawad,  et sellega tähendatud kirikule üleliiga «võimust antud olla. Maapääwa poolest ja PaapSti poolest loodetakse aga selle uuenduse waStawõtmist ja loodetakse lepitust, kus fiiS Riigiwalitsuse waStased Preilssi Maqpääwal ja Saksamaa Riigipääwal «vähem asja leiawad, nsiha kihutada ja oma kokkukeerutatud hääledeenamustega tarwilist nõuupidamist ja otsusetegemist takistada. SozialistlaSte-seadust,  «uis selle kardetawa erakonna tallitust mitmet wiist piirab ja mis tänine ikka aaft-aaStalt pitkeudatud sai, tahetakse nüüd korraga «viie aasta peale pitkendada. Riigiuöuukogu  poolest on wiina - monspol, s. o. seadus, mis wiina-kauplemist ainult Riigiwalitsuse öigus-ZS teha tahab, wasta «võetud. Riigipäeval saab muidugi sellel seadusel wäga palju «vastaseid olema, ikka aga wõib olla, et see läbi läheb. Sellest seadusest loodetakse palju sissetulemist  riigi kasuks, mida osalt Töõrahwa-kassade asutamiseks,  «vana ja «vigastatud töörahwa inetuseks tarwitada tahetakse. Sellest loodetakse aga ka, et fiiS puhastamata puskariga segatud «viin, mis terwisele kahjulik on, kauplustes  ja joomamajadeZ edaspidi koguni mitte enam müüdud ei saa. Sellest loodetakse siis korraga riigile, töõrahwale ja rahtva elukombetele ja terwisele kasu. KommiSstoni aruanne selle kanali üle, «uis Põhjamere ja Baltimere «vahele peab kaewatud saama, on nüüd Riigipääwa ette pandud. Selles on arutatud, et Saksamaal mõlema mere kaldad kaitseda on ja igas mereS tugew laewuStik seisma peaks, kui seda kanalit ei oleks, kust sõealaewad igatahes läbi jooksta wöiwad, kuna merekaelad Daanimaa ja Rootfimaa  «vahel, kergest wõiwad kinni pandud saada. Saksamaa  merewäe plaani järel pidiwad ülepea 14 soomuslaewa ehitatud saama ja nendest on nüüd 13 «valmis. Selle «vasta on Inglismaal 74, Prantsusmaal 54, Wenemaal 20 ja Daanimaal 4 soomuslaewa. Saksamaal antakse sõealaewade ;a merewäe ülespidamiseks korralise arwu järel aastas 33 millioni marka wälja, Inglismaal peale kaheksa kord, Prantsusmaal neli kord, Wenemaal kolm kord nii palju. Et kõiki juhtumisi rahuga oodata wõikS, selleks peaks siis Saksamaal rohkem kui kakSkord nii palju soomuSlaewu ja merewäge olema, kui nüüd. Saab aga see kanal ehitatud, stiS wõiwad laewad lühikese aeaga ja ilma takistuseta ikka senna kogutud saada, kuS neid igal korral tarwiS läheb: neid ei ole fiiS nii palju tarwiS ja kulud jääwad «vähemaks. Kanali ehitamine tuleb eeSarwu  järel 150 millioni marka makSma ja kui selle pealt 10 protsenti intressideks ja kanali ülespidamiseks arwatud saab, fiiS ei tee see aaStaS rohkem wälja, kui 15 milliont marka ja sellest loodetakse suurt jägu nende kanbalaewade poolt tagasi saama, keS sealt läbi jooksewad ja sellega oma teed lühendawad, sellest kasust rääkimata, mida see kanal Saksamaa kanbaajamisele ülepea teeb. Wist ei saa see plaan siis ka Riigipääwa poolest mitte tagasi lükatud Montenegro Würst tuli selle kuu 5. pääwal Berliin,  sai Keisri, KeiSri - Praua ja Kronprinzi jutule wõetud ja õhtal oli tema auukS pidulaud Ke,SrikojaS. Teisel pääwal oli Würst Nikita Wenemaa Saadiku juureS ja lõimeks Kronprinzi juures. Pärast lõunat oli Würst BiSmark tema juureS Berlinis on Würst Nikita ülepea «väga lahkest waSta wõetud, reifiS sealt selle k«««« 6. pääwa õhtal ära ja ou järgmisel pääwal Wiini jõudnud. Ärätt  nd ja tega saab Saksamaa kohkute! jälle tegemist olema.  Spandaust on ükS rcpetir-püsS, ükS uuS sõeariist, m«S weel Saksamaa sõeawäe-walitsuse saladuS ou, ära kadunud. Seda püssi on Prantsusmaa sõeawäe-walitsusele  müia pakutud, keõ seda aga mitte ei ostnud ja asja Saksamaa Saadikule teada andis. Süüalust ei ole weel leitud. Sakslased AuStriaS on Würst BiSmarkile selle eest üht tänu-adressi saatnud, et tema Saksa keelt ja kooli Preussi idapoolisteS maakondades Poolakate wägiwalla eest kaitseb; Würst Bismark ei ole seda adreSst waSta «võtnud. Austria-Ungrumaal on korjandused Ungrulegioni  heaks, mida Ungarlased Serblaste abikS asutada lahtstwad, Riigiwalitsuse poolest ära keelatud, sek et Keisririik kõige Balkani-riikidega ühekasa rahus ja söbruses  elada tahta. Hobuste wäljawedamine on BoSniaS ja HerzegowinaS ära keelatud. Prantsusmaal plaaniti juba mõnest aeast saadik üht suurt üleilmlist näitust,  mis aastal 1889, suure mässamise 100 aastasekS mälestuse-pühaks pidi peetud saama. Kuida arwata «võis, ei ole aga Monarchi-riigid sellest mässamise ja werewalamise  «mustamisest osa wötta lubanud ja üleilmline näituS jääb pidamata. Prantslased saawad oma kallist püha oma keskis pidama, kui «vabariik nii kaua koos seisab ja raha ette lööb. Selle aaSta esimesel kuul ou 12,655,625 franki «vähem sisse tulnud, kui ette arwatud oli. —lnglismaal oliivad  käratsejate peamehed, Burus, Hyndmaun, Champion ja Williams, selle kuu 5. räämaks kohtu ette kutsutud, nende palwe peale sai kohtupääw ühe nädali hiljemaks määratud  ja nemad ise pandi peale lahti lastud. KaebtuS on, et nemad rahwast oma kõnedega mässamisele ja rööwimisele  kihutanud on. Kõige pöörasem nende keSkist on Hyndmaun. Tema ei päri mitte tõörahwale tööd, «vaid pärib üht korraldamist, miS järel nendanimetatud .töörahwaS" niisamati elada wöikffwad nagu Wana- Greeklased, kes kegeivat tööd ,waba mehe" kohta teutlikuks pidafitvad, orjade hooleks jätsiivad ja ise ainult oma elu »lõbustastwad<. See ,wabalane" pärib siis juba lausa sõnaga orjust teiste kohta. , «vabadust" ainult ,töörahwale".  KeS ennast seesuguse ,töörahwa" orjaks heitma peab. seda ei ole tema ligemalt tähendanud. Teised on natuke taltstmad, päriwad aga ka töö-aea «vähendamist kaheksa tunni peale pääwaS ja selle asemel pääwapalga kõrgendamist. UkS pärib sedawnst täitsa laisalinna ehita- Mlst, .kroonu kulu" veale, teised pool-laisklemise õigust, «vabriku - peremeeste kulu veale. Wene kuulus maaler Wer es htshagin, kes hiljuti Miinis oma pühaduseteutawate  piltidega n«i palju pahandust sigitas, on ennast Inglismaa Svzialistlaste abimeheks pakkunud. Tema lubab «viimastest kokknjooksmistest ja lõhkumiStest Londonis, üht pilti maalida, mis elawamalt selle nälginud hulga «viletsust  näitama peab, kui seda sõnaga tähendada wõib. KaS tema ka neid wabriknperemehi maalida tahab, kes laisklejatele  peawad praetud tuwide parwefl suhu saatma, seda ei ole tema ütelnud. Wahe waesuse ja rikkuse wahel on küll Inglismaal, nimelt Londonis, ikka suurem olnud kui mujal, «vabrikud oma mashinatega on seal kangemiui töörahwa peal rusunud kui mujal, ja see afi pärib parandamist. Kui aga päritakse, et töörahwaS ainult kaheksatunnise tööga ehk koguni ilma tööta uhkest elada «võiks, siis on see pärimine  ikka natuke suurem, kui keegi täita wõib; seda asja ei «või.ka töõrahwas laisklemisega, lõhkumisega ja rööwimisega  korraldada, waid see peab tasases nõuukogus korraldatud  saama. Inglismaa «valitsus, «vana kõnemehe Gladstone juhatusel, näib nende karade juureS kõige «vähemast  liiga pehme olema ja sellest ei «või muud l«zlla, kui suuremat «viletsust, suuremat kära ja «viimaks werewalamist. ParlameutiS pärifiwad wabalased, et talukohtade rentijad Shottimaal «võlgade pärast mitte ei tohiks kohtadest wälja aetud saada. Seda pärimist on, 234 häälega 104 hääle «vaSta, tagasi lükatud. Gladstone kinnitab, et lirimaa aSjad nöuupidamise all seista ja pea korraldatud saada. Suuremat usaldust ei ole selle hea lubamise peale kellegi!. Liverpoolis on üks suur maja, mida laewassidu näituseks tarwitatakse, selle kuu 4. pääwal fiSse kukkunud. 13 inimest  on kergemast, 3 raskemast «vigastatud. Paigal ei ole keegi surma saanud. Spania pealinnas on jälle ükS mässajate padroni-magafin leitud ja mõned kahtlased inimesed on kinni «võetud. Selle kuu 1. pääwal pidafitvad  «vabariiklased mitmes paikas suurt pidu. nagu nemad seda igal aaS-al teewad. Osawõtjaid on sel korral «vähem olnud, kui mullu. Sausibarist, Jda- Afrika rannast, tuleb fee paha sõnum, et Inglismaa Piiskop  Hermington ja tema kaafalifed, umbes 50 inimest.  Uganda Kuninga käsu peale ära hukatud on. See sõnum on juba iseenesest hirmus küll, on aga Europas selle läbi weel rohkem kohkutanud, et Uganda Kuningast tänine EuroplaSte sõbraks peeti. Juba mitu aastat ei ole reisijad Dr. Junkcr, Dr. Schnitzer ja Easati omast enam sõnumit annud. Wiimased sõnumid tnliwad lõunepoolisest Sudanist, kui see maa weel Egyptuse «valitsuse all seifis. Europas loodeti, et nemad Uganda Kuninga kaitsuse all elawad ja tema läbi peastetud saakstwad; see sõnum ei jäta aga sellest lootusest palju üle ja wäga on karta, et ka need julged mehed enam elus ei ole. Egyptusest kirjutakse Näärikuu 11. pääwast: , Suured mässajate hulgad  seisawad Suakiui ümber ja tnngifiwad heile, pärast kolmepääwalist korrata suurtüki-laskmist suure «väega selle linna peale. Pealetungimine oli «väga kibe ja «vaenlane näitas oma tuntud käredat waimu. Wöillemine ei kestanud  kaua, waenlane sai tagasi tõrjutud, ratsa jalawäest laiali pillutatud ja kautas ühe suurtüki. Meie kahjud olilvad  weikcd ja wägi näitas kindlust. Arwatakse, et «vaenlastel  Abcssyulaslcga mitu pääma «võitlemist olnud ja et nemad sellepärast ärritatud meelega Suakiui poole tormanud,  kuS ehk ka «varjupaika leida lootsiwad. Homme oodatakse uut tormamist ja «vaenlane olla «värsket wäge ja söeatarwitust saanud." Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 2. pääwal suri Kullama kirikuõpetaja,  Propst ja Konsistorialraih Paul Eberhard järSku ära. Teaduslikkus waldaS ja omaS «väsimata tegew tseS oli tema üks kõige esimestest kirikuõpetajatest meie maal, ja oli ülepea üks mees, kelle lahkumist weel kaua kahjetsetud saab. Paul Eberhard oli Paastukuu 16. pääwal 1819 Eestimaal sündinud, käis aastast 1829 künni 1836 Tallinna GymnasiumiS, aaStast 1836 künni 1839 Tartu suurkoolis ja oli siis künni 1840 koduõpetaja Pete«burgi kubermangus ja Eestimaal. Aastal 1843 sai tema Moskwa Mihklikiriku abi õpetajaks, oli seal mitmeS koolis usuõpetaja ja Piibliseltsi kirjatoimetaja. AaStal 1853 sai tema Kullama ja Piirsalu kirikuõpetajaks kutsutud  ja on seda ametit peale 30 aaStat hoolega, osawusega ja kõikumata tr-iuwufega tallitanud Aastal 1878 sai tema Maa-Läänemaa PropstikS ja oli juba aaStast 1866 saadik Eestimaa Konsistoriumi liige. Riigiwalitsuse poolest