eksam! suurkooli teinud: Ferdinand Treumann, Lorenz, Tosto, Eugen Kägeler, Friedrich Voll mann, Nikolai Busch, EritstMiegel, John Siebert, Paul StöckeniuS ja Alfred He ptner. Peale selle tegiwad 27 möerast oma eksami ja neist saiwad 44 läbi. Tartu „Wa i n -seltsist kuuleme seda rõõmuStawat sõnumit, et seal selle kuu 12. pääwal nöuuks on wõetud, Laiuse kiriku ülesehitamiseks üht kontserti anda ja peale selle liigete oma keSkis raha korjata. Wäga oleks soowida, et ka teised Eesti seltsid selle eeSkuju järel käikfiwad ja oma usuwendade peale mvtlekstwad, kes raSket õnnetust on nägema pidanud. Wiljandist. Kaupmees Georg Aleksander Reisner, kes selle kuu 3. pääwal ära suri, on Viljandi linnale mitmeid kingitusi määranud, mida linn kätte saab, kui kinkija õde ära sureb, kelle tarwitada tema waranduS senni jääb. Linna kirikule on selle kaubaga 50(10 rubla määratud,  et selle raha ühe jäuga surnuaia wahile maja ja üks uuS surnuaia wäraw ehitatud saab. WaeStele on 1000 rubla määratud. Uhes Retsueri majas piab üks waestelaste ja haigete maja asutatud ja kõige waranduse intressidest waestelaste-kaSsa eestseisuse läbi üles peetud saama. Ruhja alevikust kirjutab .BaltiaS Wehftnesis^: ,Jõulukuu 10. pääwal oli Ruhjas laat. Ohtal, kui suurem jagu maarahwast juba ära oli sõitnud, tuliwad 24 meest suur w arg a te-salk ja otsis maamehi, kes ehk weel senna jäänud. Kui nemad alewilu ühel poolel kedagi leidnud ei olnud, fiis läksiwad nemad Ruhja Suuremõisa  voole, kus umbes 10 maameest weel kõrtsi jäänud oliwad. Wargatel oliwad head sõeariistad ja nemad hakkastwad  maamehi pilkamisega ärritama. Maarahwas ei julge ka sel kardetaval aeal ilma fõeariistadeta Ruhjale tulla ja wsitlemine läks lahti. Kära seest kostfiwad ka pea häda ja appihüüdmise healed. Wargatest oli üks maha lastud, kaks oliwad raskest, üks kergest haawatud. Maamehed oliwad wõitnud ja nendest ei ole keegi wiga saanud. Mahalastud waraS oli weel teisel pääwal võitlemise-paigal  lume sees maas, künni kutsutud Politsei wiimaks surnukeha ära koristas. Meie alewikkus oli enne õige elaw kauplemine, hakkab aga nüüd kardetawal aeal kangest ära wäsima." Wõrus on preili Louise Schneider kohalisest paigast luba saanud üht kahe-klassilist tütarlaste-kooli Saksa õpetuse-keelega  asntada. Et ümberkaudu Üht seesugust kooli wäga on igatsetud ja senna siis arwates ka palju lapsi kokku tuleb, sits on nöuu selle körwa ka üht koõtimaja asutada. Liibawist. Liibawi linua ivana kool on Kuratori poolest kui nelja-klasstline erakool Saksa öpetuse-keelega kinnitatud, niisamati ka Inspektor Springer selle kooli juhatajaks. Peterburgist. «, Börsi sõnumite järel on Raha - Minister Wöischnegradski oma rehnungi tulewa aasta kohta walmis teinud, milles fiSsetulemised nenda wäljaminemiste kohatised on, et sel aastal puudust tulema ei arwata. Kuldraha hind on 1 rubla 80 kopikat paberraha  arwatud. Kaubaajamise lisamaksud on kolme järgmise  aasta kohta Kuuramaalt 33,000 rubla, Liiwimaalt 143,000 rubla, Eestimaalt 19,000 rubla arwatud. Persia Schah saab Näärikuul Peterburgisse oodatud, jääda kaks nädalit senna ja reisida fiis Warschawi  kaudu Europa teistesse pealinnadesse. Lord Churchill kisub pealinna seltskondade  ja lehtede tähelepanemist oma peale. Temast on teada, et tema enne mitu tigedat sõna Venemaa wasta rääkinud on. Pärast on aga just tema nõu niipalju maksnud,  et Würst Aleksander Inglismaa poolt mitte tegewat abi ei saanud ja seda saada kõrgetes ringkondades kõige selle täieks tasumiseks peetud, mis tema enne Wenemaa wasta süüd on teinud. Tema olla kõigest jõuust selle waSta, et Inglismaa Kefk-Europa pool seisaks, kui ehk sõda piaks tõusma. Arwatakse, et tema Inglismaa India asjade Ministriks pandud saab, kui Peterburgist kodumaale  tagasi läheb. See kõik näib tema wõeruskäigule suurt tähtsust andma. Moskvast. Studentide mässamise pärast on Moskwa suurkool aeguti kinni pandud. Talwekuu 22. pääwal sai waesemate studentide ja nende musita- ja laulukoori heaks ükS kontsert antud, kus seaduste-studerija Sinjanski kontserti saalis selja takka studentide Inspektori kallale läks ja teda lõi. Hulk teisi tunnistas selle üle oma rõõmu; Sinjawski sai paigal kinni wõetud ja kontsert sai korralisel wiisil edasi peetud. Järgmistel pääwadel jookfiwad studentid  mitu korda kokku, pärisiwad Inspektori heitmist ametist  ja Sinjawski lahtilaskmist ja pidtwad Politsei ja KaSsakate abiga ühest ära aetud saama. Esimehed ja suuremad käratsejad saiwad suurkoolist wälja saadetud. Wiimaks tõsteti juttu, et wiimase laialipillutamise juures kaks studenti raskest haawatud saanud ja ära surnud olla; see pani kõiki 3544 suurt studentide hulka kthisema, mis peale suurkool Kindral-Kubernöri, Kuratori ja Rahwa- Hariduse-Ministri käsu peale aeguti kinni pandud sai. Sinjawski on juba kolmeks aastaks ühe rügementi karistuse-battalioni  pandud; mitmed teised langemad wist ka raskema nuhtluse alla. Würsti-praua Schachowskoi, Katkowi tütar, on Saksamaal ühest raudtee rongist wälja karganud, õnnetumast  pea peale langenud ja nii rasket häda saanud, et Magdeburgi hospidalis, kuhu teda wiidi, mähe lootust tema terweks saamise peale on. Oma mehega oli tema oma lapfi waatamas käinud, kes Genfis kaswatakud saamad,  ja mõlemad oliwad kodumaale tagast reisimas. Würst Schachowskoi, Eestimaa Kubernöri wend, olla enne kord segameeline olnud, olla nüüd reisu peal jälle seesugust tahtest näitanud ja see olla tema praua südant nii raskeste  rõhunud, et oma elule otsa teha tahtnud. Wolhyniast. Söea-Ministri käsu peale saab Rownos üks fõeawäe moona-magasin 3. klassist asutatud, 2. klassist  moona-magasini kõrwa, mis seal juba enne on. Blagoweschtschenskist. Hiljuti seisis üks terme waleraha-tegijate  salk kohtu ees, kes nimelt 25rublaseid paberrahast  teinud oliwad. Üht mõisteti 80 piitsa-hoobile ja 20. aastaks wangitööle; üht teist 6 aastaks wangitõöle, kaht Irkutski kubermangusse. Teised peafimad kergema nuhtlusega. Bakust. Kiwi-öli aktsifi ootamise parast on kartus nii suur, et täniue järgmiseks laewasõidu aeaks meel üht kaupa tehtud ei ole. Wernõis on selle kuu 8 pääwal jälle maaalust kõminat  kuulda ja kergemat maawärisemist tunda olnud. Põllutöö ja majapidamine. Wäga hea oleks, kui teaduslikult uuritud saaks, kuida heinad ühe ehk teise tingimise mõnul põlema lähemad, et põllumehed ennast selle wasta kaitseda wõiksiwad. Esimeses  joones oleks küll tähele panna, et noor, peenike ja rammus hein ainult siis sisse weetud saab, kui täitsa kuiw on. Heinade sisse, mida usaldada ei wõi, piakfiwad läbi õhkamiseks Lorud pandud saama, kas lapiti läbi ladu, ehk ka otseti, mis nenda wõiwad tehtud saada, et üht heintega täidetud kotti pitkamisi alt ülesse tõmmatakse, ehk et lattidest  torud kokku lüiakse ja heinu nende ümber ladutakse. Ka aidata heinade soolamine; niisamati ka, kui mõnikord õlgi ehk kaunwilja põhku heinte wahele pannakse. Juhtumisi, et heinad ennast seespidi süsistaflmad, on sagedast nähtud. Enamist tunti seda põlemise haisust aegsast ära, puistati ladu ümber ja peasteti sellega heinu süsistamise ehk koguni sütitamise eest. Siiski on need salapõlemised ikka kahju teinud ja sagedast pooled heinad ära rikkunud. Meie kodumaal on heinte süsistamisest ehk koguni lausa põlemisest wähe kuulda olnud. Suuremalt osalt wöib see küll sellest tulla, et fiin wähem põld-helna ja heina rammutatud heinamaate peal kaSwatatakse. Meie heinad on enamist koredad, wähese saftiga ja kardawad sellepärast wähem käärimist. Nüüd aga hakatakse ka siin ikka rohkem heina põllul kaSwatama ja hakatakse heinamaid  rammutama; kergest wsiks siis ka juhtuda, et seda häda ka ftin tundma õpitakse, pealegi weel, kui rohkem heina kokku panna on ja wahest ehk heinu küllalt kuiwatada  ei anna. Ehk on ka fiin juba seesugust õnnetust olnud, nimelt härjapea aunade juures, mida kurjast käest arwati põlema pandud olema. Mesilaste iseäraline kasu. Australias istutasiwad senna rändanud Sakslased Saksamaa wtljapuid.  Puud kosustwad ja õitsefiwad wäga uhkest, ei kannud  aga wilja. Sellest arwati, et puuwili Australia kliimas ei kaswada ja hakati juba wiljapuid häwitama. Mõne aasta eest tuli üks Saksamaa mefilaste-peremees Australiasse, tõi mesilasi kaasa ja seal nähti imet. Mefilaste-peremehe  ja tema naabrite aidadeS kandsiwad nüüd wiljapuud wäga head wilja. Nüüd nähti, et seal need kärbitud puudunud oliwad, kes õilme-tolmu laiali kannawad  ja sellega puuwilja sigima panna aitawad. Nüüd hakati mesilasi pidama ja mesilased ja puuwili kosusiwad otse kui wõidu. Ka Europas kannawad härjapea esimesed õied wähe seemet, sest et mets-mesilased, kes õilme-tolmu laiali kannawad, sel aeal enamist weel ei lenda. Hobuste silma-haigustest kirjutab üks põllutöö leht: ,Salgada ei wõi, et suurema hulga hobuste silmad haiged on, mis enamist järgmistest wigadest tuleb: 1) Paha, rikutud õhk tallides. 2) Umbkohaliselt ülespandud  sõimed. 3j Silma-nahad (Scheuklappen). 4) Piits. Hobune ei armasta mitte pimedust, nagu mõned teised loomad, hobune ei tarwita ka pimedust, nagu nuumsiga,  waid armastab ja tarwitab selget, lahket talli, hea ja wärske õhuga, mis sõniku-haisuga segatud ei ole. Sellepärast piab talli põrand nenda tehtud olema, et see wedelikku mitte sisse ei ime, waid ruttu wälja jooksta laseb. Kui sõimed (heina-redelid) mitte kohalises kõrguses  ei seisa, siis juhtub heinte seest kergest ükS okas hobuse silma, mida silma wefi wälja wedada ei suuda. Sellest sigib põletuS, mis sagedast silma häwitab.  Hobuse  film on nenda seatud, et see nina-luu wasta terawas winkles (nurkas) seisab ja sellepärast looduslikkus kordaS wäljaspoole waatab. Silma- wõi perunahkade läbi saab hobuse film sunnitud ainult otsekohe edasi waatama, milleks  see koguni mitte korraldatud ei ole. Nenda ei wõi siis teisiti olla, kui et film nõrgaks ja haigeks jääb, ehk ka koguni kustub. Pitka piitsa wallaline ots ulatab sagedast hobuse õrna filma külge ja teeb silma Veresoontele  häda, mis katki ja põletusesse lähemad, ja mis läbi filmaseletus kustub/ Eestimaa kohtutubadest. Tallinna Raekohtu kohalises jäutuSses sai Leikusekuu 24. pääwal Orinalt päritud 23aastane Marie Stol - zon, kes l rubla 50 kopika eest riiet warastanud, peale selle pesu ja ühe uuri, mida tema aga salgas, 1 aasta ja lõ pääwa peale wangi mõistetud. Sealsamas mõisteti  Aleksander Topnik, kes üht Politsei-soldatit tema ameti-tallituse juures sõimanud ja löönud oli, üheks kuuks wangi. Leikusekuu 27. pääwal seifis 34aastane endine soldat kingsepp Wasfili 3 gnatj ew Raekohtn ees. Jaanikuu 12. päawal oli Kai Liewenthal, kes Liiwa Laia-uulitsas elab, koju tulles leidnud, et tema tua uks lahti murtud ja sealt riideid warastatud oli. Kahe inimese käest, kes selle maja alumise korra peal elasiwad, oli tema kuulnud, et wähe aea eest üks mees sealt kimbuga wälja tulnud, kust tihe finife riide warrukaS wälja paistnud. Tunnistajad  rääkifiwad. kuida mees wälja näinud, ja sellest oli Kai Liewenthal teda ära tunda arwanud. W. Zgnatjew sai selle peale kinni wõetud, salgas aga kõiki ja ütles, et tema sel päawal Raasiku waldas ühe peremehe juures tööl olnud, kelle nime tema ei teada. Wande all tunnistafiwad  nägijad teda sellekssamaks, kes Kai Liewenthali korterist kimbuga wälja tulnud. Selle peale sai Wasfili 3gnatjew kõigeist iseäralistest õigustest lahti ja 3 aastaks wangitööle mõistetud, selle järjega, mida seadus seesugusele  nuhtlusele määrab. Jürikuu 9. pääwal oliwad kaks kaabakast Jakobsoni kõrtsis Liiwa Laia-uulitsaS talumehe  Karl Ima käest ühe paari uufi saapaid rööwinud. Tagajärel tuli wälja, et Maardust päritud, juba enne mitu kord warguse pärast nuhtluse all seisnud Madis Arunem ja tänine nuhtluseta August Topnik seda tegu teinud. Mõlemad falgasiwad ja kinnitafiwad, et nemad üksteist koguni mitte ei tunda. Kaebaja andis üles et tema tähendatud pääwa õhtal joobnud peaga senna kõrtsi läinud ja neid mõlemaid seal ees leidnud, kes temaga ühes kõrtsist wälja läinud, teda uulitsa peal selja takka maha wiskanud, kus siis üks põlwile tema rinna peale asus, kuna teine saapad tema käest ära kiskus. Kaebaja ülesanne sai nägijatest tõeks tunnistatud ja mõlemite süü sai selgeks peetud. Kohus mõistis neid kõigeist iseäralistest  õigustest lahti ja eluks-aeaks Siberi ligedamatesse maakondadesse. Wiimase aasta Mihklikuu 28. pääwal oli Püssi mõisa metsas ühe põdra raisk leitud, mis juba mädanema läinud Linnu-warguse kahtluse alla oliwad wennaksed Karl ja Otto Männi langenud, keda püssiga metsas nähtud, kuida Otto Männi ka Püssi raudtee-jaama ülemale 1 puud 20 naela põdra liha müünud oli. Jaanikuu 17. pääwal seifis see asi Wiru-Zärwa Manngerichti ees, mis mõlemaid  süüdlaseks leidis ja Karlit 25 rubla, Ottot 20 rubla maksma mõistis. Prokunör ei arwanud seda õigeks, mis läbi see asi Landstua-kohtu ette tuli, kus Mihklikuu 23. pääwal alama kohtu otsust kinnitati. Selsamal pääwal seifis 17aastane Emil Baron Maydell Landstua-kohtu ees, kaebtuse all, et tema tuleriistaga ettewaatmata ümber käinud, mis läbi wõeramaa alam Leckband surma saanud. Kohus mõistis keda karmi noomimise alla kohtutuas ja kiriku-noomimise alla, tema kirikliku ülema heaksarwamist mööda. Wiimase aasta Talwekuu S. pääwal oliwad wiis kaabakast  Zoakhimsthali uulitsal Tõnu Mandelstamm'i peale karganud, teda maha wiskanud, nugadega haawanud ja wälja rööwinud. Kui tegijad saiwad ülesleitud: 21 aastane  Tallinna hingekirjaltne Konrad Krabbi, Harkust päritud 2laastane Hindrik KuuSk, Toompea hingekirjaline  ILaastane Johann Laur, 34aastane Georg Mitt ja Johann Kontin, keda tänine weel leitud ei ole. Kinni wõetud neli rööwlit salgaflwad eeskuulamiseS ja kohtu ees, saiwad aga selgete tunnistuste peale süüaluseks  leitud ja sellepärast Tallinna Raekohtu poolest Wiinakuu 6. pääwal mõistetud: Krabbi ja Kuusk, mõlemad  juba enne nuhtluse all seisnud, kõigeift iseäralistest õigustest lahti, neljaks aastaks raskele wangitööle mägedes, ja pärast eluks aeaks Siberisse; Laur, enne nuhtluse all seisnud, kaheks aastaks ja kaheksaks kuuks wangitööle ja pärast eluks-aeaks Siberisse. Mitt sai puuduwate tunnistuste  pärast lahti mõistetud ja Kontini afi selleks