maad leidnud. Ta tõusis kui koidutäht taewa piirelt ja hakas oma heledaid kiirefid Eesti pinnale laulu ja muusika põllul laiale lautama. Aastate jooksul on terwe Eestimaa laulmise ja mängimise põllul suured edenemise sammud ära asinud, mille «juures Wanemuine  märksaste on abiks olnud. Praegu laulab ja mängib kaunis õitsemal korral kõik Eestimaa. Et Eesti rahwas üleüldse laulja rahwas on, siis oli talle ses tükis iseäranes parajat elustust ja edendamist tarwis,  et niikaugele saada, kui ta laul praegu on. Enne lauleti kiriku-laulude kõrwal ka laulusid, mis enamiste rahwa eneste luuletused oliwad. Nüüd aga lauldakse rahwalaulude kõrwal ka neid, mis juba haridusest wälja on kaswanud. Ka kirikulaulud on hariduse teel palgu parema korra peale saanud. Waatame kord lühidelt ajaloolikult Wanemuise tähtsuse ja tegewuse peale. Kui Wanemuine mõni aeg weikeses seltskonnas oli koorilaulu harinud, asutas ta aastal 1869 üleüldise  laulupidu meie 59-aaötase priiuse mälestuseks.  Pidu sai kõige Eesti rahwa heaks äratuseks ja kauniks mälestuseks lõbusaste ära peetud, kus rahwa wabastajat Keiser Aleksander 11. kõige sügawama  tundmustega tänulikust südamest meelde sai tuletatud. See oli esimene üleüldine rahwa äratus,  mis Wanemuise seltsi poolt wälja kaswas. See pidu pani terwe rahwa seas koorilaulu elama ja näitas ühtlasi rahHale, et ta ka midagi wõib ära teha. Töine üleüldine laulupidu sai aastal 1879 ära peetud. Ka selle läbi sai jällegi äratust rahwa sekka laiale lautatud, mis meie laulule uut elurammu andis. Rahwas tuli laialt kokku, õppis ükstõist enam tundma ja nõnda kanneti hariduse seemne terad kord korralt laiemale. Suur kontsert sai ärapeetud aastal 1881, mille läbi jälle rahwa sekka uusi igatsemist kõige hea asja edenemiseks wälja sai saadetud. Nõnda on siis nende kolme tähtsama rahwa laulu koutsertite läbi ka kolmekordsed laulu ja muusiku noodid Wanemuise seltsi poolt wälja saanud, antud. Eks need ei ole rahwa seas oma jagu wilja kannud? Eks mitme mehel ole kuulsate meistrite lauluksla kuuldes ja suurt kontsertit ühes lauldes waim ülesse äratatud, et ise on hakanud luuletama ja komponeerima?  Eks niisugused tööd ole ka üleüldse rahwa seas juba õitsemas ja wilja kandmas? Vanemuise Selts on mitmele Eesti ettewõtmisele kui noorele taimele abiks, toeks ja marjuks olnud. Vanemuise Seltsist on mehed üles tõusnud, kes ka töiste seltside asutuste peale on hakanud mõtlema, ja nad on seda ka korda saatnud. Ta oli esimene koht, kuhu Eesti rahwas kokku wõis tulla, kui muidu weel luba piirid kokkutulemiseks palju kitsamad oliwad kui nüüd. Ta on tänapaewani töiste seltsidega ühenduses täinud ja neid nende asutustes toetanud, nii palju kui wõimaltk oli. (Järg jäeb tulema.) Lääne maakonnast. Eesti Aleks, kooli asjust. Kuida kõrwalt oleme kuulnud, soowida eestulewal  suwel Lääne maakonnas Kullamaa kihelkonna Eesti Aleksandri kooli abikomitee ühte näitemüüki (Basaari) Eesti Aleksandri kooli heaks walmistada, mis tarwis ka ümberkaudu neiudele alamal seisma sõnadega üks kutse ringkiri on wälja saadetud. Wäga auustatud neiu Kõige alandusega julgeme meie Kullama kihelkonna  Eesti Aleksandri kooli abikomitee oma igatsewat  palwet Teie õrna tundmisele awaldata, kindlas lootuses, et Teie oma auusat tahtmist mööda Eesti Aleksandri kooli heaks mõndasugust naesterahwa näputööd  Valmistaksite ja meie kütte ühe asutama näitemüügi  (Basaari) tarwis annaksite, millepeale edespidi Teile kwiteerime. Anded wõiwad Teie oma tahtmise järele walmistatud  saada, mida siin nimetatud abikomitee liikmed  suure tänuga Teie käest saamad wastu mõtma. Koguk. kooliõp. C. Bleimann, Päril. „ „ H. Uuritam, Kolweres. „ „ J. Kromel, Loodnal. „ „ M. J., Tammart, S.-Lahtrus. „ „ J. Weidermann, Waiknal. „ ' kirjutaja J. Peetmann, Liimil. Talukoha rentnik H. Einbaum, Rõumas. Loodame siis, et igatsema ootuse peale Teie rõõmustamad  anded õige pea meie kätte jõuuawad, mille tarwis Teile head töö jõuudu, kindlat ja wäsimata tahtmist ja ilusat edenemist soowime. Kutse ringkirja all seisab komitee Eestseisuse nimel kirjade toimendaja J. Veidermanni nimi. Kuida eesseisaw kutse ringkiri meile näitab, wöime sellest näha, et Läänlased ka üsna unised ei ole.  Soomitaw  ja oleks wäga kõige Lääne maakonna õitsema neiude ja noorikudel, et nemad ärksal meelel ja elawal tundmisel sellest auusast isamaa tööst osa wõtaksiwad ja oma nobedad näpud isamaa anuks mõnda annet lasekstwad walmistada. Olgu küll mõni anne lesenaese werengi wääriline ja pisuke, siiski wõimad  weiksed anded suurel hulgal kauni summakese Eesti Aleksandri kooli heaks kokku saata. Soonukani oleks ka wäga, et K. kihelkonna Eesti Aleks, kooli abikomitee eestseisus selle asja üle ajalehkes pitkemalk mõlaks teadusta, mis ka pea loodame. Seninks soowime auusa neiude ja peiudele head töö zöuudu ja nimetatud abikomiteele kindlat tahtmist, et tema kõigist takistustest hoolimata wõiks oma etteseatud märgile jõuuda. .. Uks rahwa armastaja noor Laänelane. Peeterburgist. Eelseiswa kroonimise pidule ei saa mitmed matjamaa riigid nagu Saksamaa, Itaalia  j. n. e. mitte, nagu see enne wiipks oli, üksnes saadikuid saatma, maid Wene keisri kroonimisest saamad  töiste riikide walitsejate sugukonna liikmed osa mõtma. Ühewahe oli kuulda, et Pärsia ihah ise kroonimisele saada tulema ja pärast seda Euroopa riikides ümber reisima, nagu ta seda mõne aaSta eest tagasi tegi, aga uuemad sõnumed tunnistawad seda tühjaks. Shahhi asemik saab praegune Pärsia saadik Mirsa-Assadula-Kan olema. Würst Gortschakowi surma kohta liiguwad kahtlased sõnumed. Mitmelt poolt tõendatakse, et teda ära olla kihwtitatud, töiselt poolt aetakse seda jälle maleks. Asi on wäljamaal kohtu ülekuulamise all, kes aga tänini meel amalikult pole kuulutanud, kas tähendatud jutt tõsi on ehk mitte. Odessa sadam oli tänawu kinni külmetanud, nõnda et hulk laewu sadamast oma koormaga wälja ei peasenud ning meel rohkem laewu sadama ees jää sisse külmetasiwad. Hiljem aga lõhuti püssirohu roaral sadamast Lee mereni lahti, ning laewad wösiiwad  jälle takistuseta sisse ja wälja käia. Ühe nädalaga  läksiwad juba 50 mäljamaa laewa rohkem kui wiie miljoni puuda wiljaga teele. Suurem osa neist purjutas Inglise maale ja Marsellje linna. Auurulaew  „Peetersburo?" läks 10. Märtsil 800 wäljarändajatega  merele. Väljarändajad oliwad enamiste köit Tschernigowi kubermangust, kes Ussuri maakonda (Hommiku-Slberiranda) uut eluaset otsima lätsiwad. Zensttti voolest lubatud. Mas. Sl. Märtsil ISS3 Trükitud F. Feldt'i juures WUjcmdis Wiljandi Eesti PilWttste seltsi lähem koosolek saab pühapäewal S. Aprillil ära peetud. KcrAcrtrrs kellu S ajal pärast lõunat. Liikmekaardid palutakse ligi wõtta. President: P. Ainson. J. raamatukaupluses Wiljandis on mitmet seltsi ja ka muid raamatuid, mis nimelt Th. Jakobson'! juures ilmunud, saada. Peale selle C. R. Jakobson i 25 kop. tükk. > Wiljandis on üks 4- 4-4- » Järelküsida lukusepa meistri Lauerson'i juures Sealsamas saamad ka kõik lukusepa tööd kõig odawama hinna eest tehtud. Rebase trahtei wasta kasarmu uulitsas. (128) Kuulutused. —- ~ Kesti kakskümnes ehk 27. aastakäik wõib igakord tellida ja antakse igale tellijale Eesti Põllumees .ju Muusika Wleht mis mõlemad igal kuul üks kord wälja tulewad, DM ilma hinnata juure. Eesti Postimees Tartus, ühe aasta peale maksab 2 rbl. 50 kop. „ postiga ~ „ „ „ 3 „ „ „ „ Tartus poole „ ~ . 1 „ „ ~ postiga ~ „ „ „ 1 „ /5 „ Kuulutuste Korpusrida maksab 5 kop., kes enam kuulutab kui kolm korda, saab odawam. „Eesti Postimehe" hinda palutakse tellimisega kui wöimalik kaasa saata, sest et postirahaga mitte ootamise aega ei anta. DM" Adressid ja wiimaft posti jaama, -WW kust lehed ära tuuakse, palutakse selgeste ja taieste üles anda ehk uue tellimise juures DM° ivana aasta trükitud adress kaasa saata, et segadust ei tuleks ja tellijate läbi juhtuwaid eksitusi mitte toimetuse süüks ei aetaks. Kes enam kui kümme eksemplari telliwad, saamad iga kümne eksemplari kohta ühe prii eksemplari. Tellimise ehk raha kirjad ja kuulutused käiwad nõnda: Wilhelm Justi trükimaja Tartus, (ör iiiuorpachiN L. Weia r. Eapiiri..) Kirjad käimad nõnda: „Eesti Postimehe toimetusele" ehk Dr. K. A. Hermanni kätte Tartus. (Li. „Eesti Postimees" vr, Jaani uulitsas 2. NM" Palun nue tellimsega rutata, et adressid malmis wõiksin trükkida. Iga tellija saab kõik wäljatnlnud numbrid järele. Palume rohkeste tellimisi saata. Auupaklikult Eesti raamatu trükikoja omanik. seega teada, et mina Wilj andi linnas meesterahva riiete walmistamise koha olen asutanud. Minu rätsepa töö seisab ühe tubli Peeterburgist tulnud meistri juhatuse all. Ka wõtan mina tellimisi naesterahwa palitode ja wihma - mantlite peale wasta ning iseenesest mõista ka kõiksugu parandamist, riiete puhastamist j. n. e. Mõned õpipoisid leiawad minu juures sedamaid aset. Caroline Zinoffsky, (114) 1 v. Colongue majas, Kasiino wasta. j^älgamüük „Jnwenturi juures." Palju alandatud hindadega saamad müüdud kaubad, nagu: mustad ja kirjud riidetaubad ja ülejäegust sedasama sorti asjad, nacsterahwa kindad, kirjud siidipaelad, kirjud siidi pcaratikud, kaugu lõime, jolli- ja Mlrto-riiet 1 rubla küünar, willaft püksiriiet ja muid sarnaseid asju. Sewigh u siidipoõd, (130) 1 W i l j a n d i s. Woltmeti mõisas on igas suuruses Heinaste metsa mahtra puust maimistatud weske rattahümbaid saada ja nimelt odawa hinnaga. (125)3 sangaste kihelkonna all olema Hardu moirast on 3—t. Märtsi wahel ööse punane, kollakas, raudjas Araabia tõugu Itltlume ühes ree ja kahe hobuse riistaga ära warastatud. 6 —7 aastat wana, peale 2 arshina kõrge, pitka jämeda kehaga, pitka kõrge kaelaga, rinnast heasti paks, taga poolt peenikene. Kollakas punane lakk, seisab enamiste parema poole peal ja näitab nagu pletis oleks hoitud, otsa peal pitkod juuksed, parema poole ristluu peal käe laiune lapikene walgcid karmu. Esimesed jalad sõidust natukene kowerad, tagumiste jalgade seest Sorgaksimi tuttu alt prii wälja rohitsetud, on kobrad iärcle säcnud.  Kõige wähem 100 rbl. wäärt. kui'ta mitte margast wäga ära ei ole aetud. Kes sellest tud kraamist ja hobusest selget teadust toob sa marga üles annab Haidu mõisa ehk kaupmees Hcllattile Tartus,  saab 50 rubla wacwapa ka. (127)1 J. kellal.