ometigi igaüks; oma Meiud kohta selle kaubaga pidama, millega ostis. 3) E t maa ja kroonu maksud mõisa ja talu maa peale üheta sa jägatud saaksivak Eestimaal on seda iga müüdud ja müütawa talukoha kohta juba enne , märgukirja' tehtud. Liiwimaa! ei ole see töö mitte veel valmis. Mis otsus sellest wälja tuleb, seda on ära oodata. Kõige selle eesaru järel mis tänine tehtud on, näitab aga, et talumaa Liivimaal uue jäutamise läbi raskema koorma alla langeks.  4) E t Ma a k onna - nõ u u kogud mere k o d u m aale seatud saakfiwad. Seda on juba enne , märgukirja,' teiste ringkondade poolest nöuutud. Selle eest oleme meie juba mullu kostnud  ja seda on ka Riigivalitsuse poolest nõuukS võetud. Just sedaviisi nagu Venemaal, ei mahu need nõuukogud aga meie harjund elukorra sisse. Venemaal sai maarahvas,  kes tänine ihuisandate päriõ oli, järsku oma enese jalge peale, rahvaliku pinna (demokratischec Boden) peale seatud. Meie kodumaal kasutati maarahvast seisusliku  pinnal (ständischer Boden) peal. Seisulik elukord on nüüd kord meie kodumaa maarahva eluga nii kokku kasvand, et muud järel jääda ei wõikS, kui paljast prügi, kui maarahva elu selle korra pealt peaks tõugatud saama. Maakonna-nõuukogud olekstwad stis meie kodumaal ka seisusliku pinna peale asutada. See asi tarvitab pitkemat läbirääkimist, kui meie ruum meile fiin lubab. Seda võib edaspidi tehtud saada. Lepime nüüd sellega, et Maakonna-nõuukogufl meie kodumaal juba enne tähendatud ,märgukirja', teiste ringkondade poolest nõuutud on, et ka meie nende eest koststme ja et nende seadmine meie kõrge Riigivalitsuse poolest nõuuks wõetud on. 5) Et rahvakoolid , kroonu alla' s eatud saaksiwad. Sellest oleme juba pitkemalt kirjutanud ja võime selle oma endise kirja peale lagast tähendada. Iseenesest ei tähenda see pärimine muud midagi, kui et meie kirikuõpetajaid  rahvakooli juhatusest wälja lükata ja nende asemel riigi-ametmkufi (tshinownikuid) rahvakooli juhatajateks  teha tahetakse. Kelle silmad politika aSjade kohta vähegi seletatud on, see võib ilma pitkema seletamiseta ja kinnitamiseta mõista, et fee mõte meie kodumaa maarahva  keskiõ tõusnud ei ole. 6) Etpatronadi-õigus ära kautatud saaks. Sellest- oleme ka juba pitkemalt kirjutanud. Siin ei arva meie enam muud vaja olema, kui et ühe eksituse peale tähendame, mida selle pärimise põhjustamises leiame. ,Märgukirja' sünnitajad ütlevad: ,Patrona di õiguS annab kiriku õpetaja valimist enamist k o gun i S aksa mõisn i k u d e kätt e.' See on eksitus, ehk on koguni täitsa wale. TalurahwaS on küll kirikuõpetajate valimisest ikka osa võtnud, kui aga mõisnikudel selle juures suurem võimus  oli, stis oli see võimus ükst ja ainu mõisnikudel,  koguni ega iialgi mitte Saksa mõisnikudel. Mõisniku suguvere järel ei küsinud fiin ükski. Viimasel aeal on juba palju mõisast Eestlaste kätte laugend ja just niisama palju sellest nendanimetatud patronadi-õigusest. Rahvusega ei ole sel asjas iialgi tegemist olnud. Peale selle juhatame patronadi-õiguse pärast nende seletuste peale, mida hiljuti selle lehe sees tegime. 7) Et Rahukohtu wanemad ,esi te hakatuseks' Kohtu - Ministri poolest , ära kinnitatud' saaksiwad. 8) Et Õiguse-mõistmise kohtutes j a Politsei kohtutes ametnikud , Riigiwalitsuse  poolest' seatud saaksiwad. EfitekS on meil selle vahe peale tähendada, miS fiin mulliSte ja tänavuste , rahvasoomide' sõnade vahel on. Mullu oli ,rahmasoowide' § 7 seeS üteldud: ,Et Rahukohtunikud esimesel aeal Riigivalitsuse enese poolest nimetatud saakfiwad.' Tänavu lepib , rahwaS' juba sellega, kui need kohtuvanemad Kohtu-Ministri poolest kinnitatud' saakfiwad. ,Rahvamehed' arvavad vist, et ,rahvas' seda ,weiket' vahet palju tähele ei paneks, et aga ffiski tänavused sõnad mõistlikust mehi ehk natuke vähem kohkuma panekstwad. Sellepärast muudab , rahwaS' mulliseid sõnu ,targu' natuke ümber. KuS seaduslikkus ehk seaduseta paikaS oma koosolekut  pidanud ja seda tähtsat muutust otsuseks teinud, seda teadwad küll rahvamehed' ükst, sest ükst nemad on ,rahvas', nagu Prantsusmaa vägivaldne Kuningas Ludwig XIV. üksi ,riik' oli. Nende sõnade järel on aga aSja ja asja wahel suurem vahe, kui , rahvamehed' rahvale ütelda heakS arvavad. Mullise , soovi' järel ei faakS kohtuvanemad koguni mitte valitud, vaid saaksiwad meile saadetud, nagu teisedki avalikud ametnikud, keda Venemaal ,tshinownikud' nimetakse.  Tänavuse ,soowi' järel saakfiwad kohtuvanemad küll esiteks'siin valitud/ peakstwad aga kohalises MivWriumis  kinnitatud saama, kuna nemad muidu kohe pärast valimist vannutatud saakfiwad ja ametisse asukfiwad. Vist looda ad ,rahvamehed', et nemad sedaviisi edaspidi  kohtuvanemate valimise juures sedasama tüli teha wõikfiwad, mida nemad nüüd kirikuõpetajate valimises teevad. Mölemi .soovi' viimane otS oleks aga viimaks vistist ükst ja ainu see, et valimise õiguS meie kodumaa seisuste, see on mõisnikud? ja talunikud? käte vahelt kauukS ja wali-ametnikude asemel tshinownikud meile kohtuvanemateks  tulekumad, ja vist küll mitte ,esite hakatuseks',  kutda ,rahvamehed' seda nii ,targu' ütlevad, vaid jäädavalt. KeS meie suure isamaa aSju tunneb, see teab, kui suurt muret just tshinownikute seisuS meie kõrge Riigivalitsusele  ja meie arm utt se KeiSrtle enesele teeb. See teab, kulda Venemaalt igalt poolelt palntakse, et tshinownikute  asemel wali-ametnikud kohtuvanemateks seatud saakfiwad. Veel wiimaStel aegadel on määratumad prozeSsid ülekohuste tshinownikute waSta kõiki seltskonda läbi ja läbi põrutand ja just nüüd tahavad meie ,rahvamehed'  vali-ametnikust meie kohtutest hävitada ! Sellest saagu aru, keS suudab, meil on see täitsa ära mõistmata Veel vähem võime meie sellest ,soovist' aru saada, kui selle peale mõtleme, kui suurt õigust taluseisusele Rahukohtu vanemate valimises, seadus määrata tahab. Kas peakstwad ,rahvamehed' siin jälle taluseisuse kosuvat  wõimuskorda piirata ,soovima' ? Za missuguse kõlvatuma nõuudega ja tempudega katsuvad , rahvamehed' meie kodumaa kohtuvanemaid rahva eeS ja Riigivalitsuse eeS halvaks teha! Kui kõlvatu ReinglaS 9) Et meie kodumaa kohtutes üksi Venekeelt ja Eesttkeelt eh k Venekeelt  j a L ätikeelt räägitud saakS, ja selleks kõik, keS Tartu suurkoolis seaduse-teadust a piwad. ka E ? slileel es ehk Läti keeleS läbikatsutud saakst wad. See wöib jo iseenesest õige soowilaw olla. Et aga meie kodumaa kohtuwane mad seal EeStikeelt et mõistaks, kus EeStikeelt räägitakse ja seal Lätikeelt. kuS Lätikeelt räägitakse, see on wale, kutda lugejad ise ka teadwad. Kut aga , rahvameeste' märgukirja järel tshinownitud meie kohtuvanemateks pandud saakfiwad, siis vast ei wöikS maakeelest maakohtutes enam juttu olla. Sits ei aitaks see ka enam ühtigi, et seaduse-teaduse õppijad Tartu suurkoolis EeStikeelt ja Lätikeelt õpiksiwad; sest fiiS ei saaks meie kodumaa kohtuvanemad enamist küll koguni mitte Tartu suurkooli kaSwandikud olema. See on selle märgukirja sisu ja need on meie mõtted selle üle. Arvaku igaüks ise järel, kelle mõtled õigemad ja meie kodumaa elukorra kohatisemad on. , Rahvamehed' kihutavad suure hoolega ja tuhinaga rahvast, selle, see tähendab küll: nende märgukirja heaks palvekirjast Senatori kätte saatma. Kui nemad aga kusagilt  kuulevad, et rahvas oma enese keSkiS nõun veab ja palvekirja fiSse saata tahab, mis nende nõnudmisc waSta käib, nagu nimelt Psllsama kihelkondaS, fiiö sõimavad  , rahvamehed.' See et ole enam kellegi .vabadus', mille eest , rahvamehed' ennast ikka võitlema kiitlevad. See on jo lausa vägivald! Sedaviisi  nihkuvad meie .rahvamehed' rahvast ikka rohkem eemale ja viimaks sigivad meile katt erakonda: Rahvameeste  erakond ja rahva erakond! Ja kui stis wiimatt ka ,rahvameestel' oma, rahvast' seljataga on, stis ei ole see , rahwaS' iial mitte talurahvas.  OmaS edewaS popside kihutamises talukohtade ja talurahva vasta, on ennast , rahvamehed kui taluseisuse  vaenlased selgest wälja näitanud. Neid eraloudafi wõikS fiiS ehk ka , rahva' ja talurahva erakonnatt nimetada. KeS aga arvab, et meie maarahvas üleüldse ja Eesti rahwaS ja EeSti rahvus iseäranis, kindla taluseisuseta kosuda võiks, see eksib raskest. Kus stis iganes  talurahvast selle .märgukirja' ja sellesarnatseie palvekirjade  allakirjutamisele kutsutakse, seal vaadaku talurahvas  ette et tema mitte oma enese ja sellega ühes Eesti rahva ja rahvuse hukkamõistmise otsust alla ei kirjuta ! Riiast. Liiwimaa ja Kuuramaa asjade läbivaatamiseks  nimetatud Senator, Gebeimeirath N. A. M a naSsein jõudis selle kuu !2 pääwal, kell 11, 35 min. enne lõunat Riia linna. WastawõtmaS oliwad Liiwimaa Kubernör Baron Üksküll-Güidenband, Wize-Kubernör von Tobiesen, Prokurör von Kieter, Linnapea, Bürgermeister Büngner ja Bürgermeister Hollander. Senatori kaasas tnliwad StaatSralh voa Wenndrich, Hofralb von Klugeu. StaatSrath Tumkow kt, Hoscath Pankow. Titulärrath  Gneditsh ja Titulärrath Gubski. endine Tartu suurkooli õppija. KaS Hosrath Rose ja endine mereväe pealik Weitzenberg, kes kui EeStikeele tülgid mõneS lehtes nimetatud Mvad,, kaS need järel tulema saavad, sellest ei ole kirjutatud. Nende juhlkäSkude üle, mida Senator  Ma naSsein KeiSri Majestati enese poolest ja Riigivalitsuse  poolest kaasa saanud, nende Üle kirjutakse väga mitmel vitst. Pealt kuulamas ei ole aga ükski olnud ja ametlikult ei ole nende üle ühtigi avaldatud. Reid peab stis la wäga ettevaatlikult lugema ja meie arvame paremaks  kui meie üht ega teist nendest udustest sõnumitest enne aegu lugejate ette ei kanna. Läti kirjade ZensorikS on Gumnafiumi kooliõpetaja, Hofrath Passtt nimetatud; seesama, kes ka Tallinnas Gymnafiumi kooliõpetaja ametis oli. Hiljuti kirlutati palju kohtust Leitnant Aifu p ' i üle, keS viha Sakslaste vasta lsstsutanud olla. SöeakohuS  oli leidnud, et tunnistused , ütte täielised ei olnud, ja oli teda lahti mõistnud. ÜkS kohtul ige, Venelane, oli aga kaeblnst tõstnud, et kohtupidamises midagi viga tehtud olekS. Nüüd saada kohuS WiluaS uueSte ette võetud  ja peetud. Selle kuu lS pääwal tõusts Tchleüi puutöö vabrikus,  Moskva alevis tuli, miv suure kiiruga edafi läkõ ja wast umbeS nelja tunni pärast nii palju lämmatud sai, et enam eemale ei läinud. UmbeS 20 maja, muist kõige kõrvaliste hoonetega, kokku umbeS 80 hoonet on maha pölend. Kahju arvatakse umbeS 300,000 rubla suur olema. Pär n n st. Selle kuu 6 pääwal sõitfiwad S noort meest purjepaadiga linnast Tinti körtst. Juba tee peal saiwad nemad aru, et paat nii palju inimest siete kanda ei tahtnud ja et ükSki purjedega õiele ümber käia ei oSkand. KuuS meest lätsivad sellepärast jala linna lagast, kaks paadiga. Teliskiwi vabriku ligidal wiSkaS tuule hoog paadi ümber ja mõlemad noored mehed kukkuflwad wette. ÜkS nendest peafls ujndeS kaldale, teine uppnS. See oli ükS noor mees Tartust, keS juba mitu aaStat Pärnus kui kaubasell teenistuses seifis. Kuuramaalt. Tülid Zlluttte maakondaS on solgutatud. RahwaS oli teistest kubermangudest tulnud tagakihutajate läbi ekfltatud. Nimelt oli üks weike, Weuekeeti  kirjutatud raamat .Keisri armuanne« Wh«a meelt seganud. Raamatus seifis see Kõigekõrgem Usk, mille järel Venemaa seeSpidiSleS kubermangudes,  kuS talurahwaS 1S Küünlakuu pääwal 436! priiks laStud sai, koguduste ja möismkude wahel sel aastal ostmise ja müümise kaubad peawad tehtud saama. Kawalusega  oliwad rülikihutajad seda Kõigekõrgemat käSku talurahva meelesegamisekS tarvitand, just niisamati, nagu meie kuuluS , Olevik' seda omal aeal ka tegi. Rahu on küll nüüd jälle tehtud ja väljaostetud taluperemehed on seaduse järel aastase rendi tasumiseks saanud, niisamati ka koha parandamise raha. kuS seadustikust parandamist oli, aga kohtadest, on nemad ilma jäänud Kas ja kui raskest rahva ahoslnS ja stlmavtsarad eksitajate südant koor mamad, see on nreil teadsnala Kohtute poolest on selle inehc ülesaudjake, kes Barou Nolckeni peale laSkiS, 1000 rubla pakutud. Liib a w i st. Selle kuu 6 pääwal oliwad kuuS noort meest weike järwe peal purjetand. Pärast tahtis ükS nendest mere peale sõita, teised oliwad selle waSta. Tüürija ei annud järele. ükS kargas wälja ja kutkuS mette, peastS aga kaldale. Rüüd tahlfiwad ka teised ümber pöörata, aga vaat lõi ümber ja kõik tukkustwad wette. KakS pjdasimad paadist kinni ja saiwad peaStetud, kolm on uppunud. Pete rbu r g i st. Kroonimiseks on lask antud, et kõik Wkttk maakoguduste wanemad, keS kroonimisele tulevad,  Ühesuguses riides olema peawad. Nemad kannawad pilka kaftani treSndega warrukatc ja äärede peal, kardadega  krae veal >a nööridega rinna peal. Bulgaaria Würst on kroonimise kingituseks üht bronnst ja liiliast tehtud täheuduS-kuju teha lasknud. Kõrge kalju veal seisad üks Bulgaaria talumaja, majaperemees lõmmad mõeka isamaa vcastmisekS ja Weueriik kaitseb teda kilbiga, Kuiu tulla 40,000 rubla maksma. Bulgaaria Würst on Pelerburgist Berliini sõitnud ja Keiöri Majestati  kaest liht Kõrgest oma kaega kirjutatud kirja Saksamaa  Keisrile, kaasa saanud. Kindral Adjutant Gras LonS-Melikow jõudis selle knn t l paamal Pelerdiirgi, sai mitmest kõrgest ametnikust vaSta wõelud ja mitmed kaistvad keda teretamas; ka on kuuluS Kindral PeterhostS Keisri Majestati jutule wõetud. Et Grar Loriõ-Melikow jälle ühe kõrge riigiameti peale saaks, seda tnuuiStokse tühjaks jutuks. Tema minna suwiks  oma mõisa veale Kaukaasia maale. KahuS Dr. B»sch'i. Ättdrejew i ja Parfenow'i vasta keStiS kaheksa pääwa ja sai selle kuu tl paamal lõpetatud. Dr. Busch ja Andrejew kautamad omad seisuslikud  õigused, auuittmed ja auutähed ja saamad ara saadetud. Nusch lahed üheks aastaks Tomski kubermangu ja kolmeks aastaks teistesse Siberi kubermangudesse. Andrejew  läheb kolmeks aastaks Arhhangli kubermangu. Parfenov saab teenistusest wälja lükatud M maksab 200