KaaS meie maal selleS juhatust annud. Tallinnas on proua Perna käsitöö kooli alustand. Mõneks maakoolis saawad tütarlapsed käsitööle juhatatud. Rahwa kestis on aga keed hakatused ja püüdmised waesema rahwa elu kergituseks, enamist weel tundmata ja meie rahwamehed on wäga wähe aega leidnud, neid oma tähelepanemise alla wõtta. Suwel on põllumeeste alaline kaebtus päiliste puuduse  üle. Saaks see rahwas, kelle keSkist suwel päilised, need suurema kohapidajate tarwilised abilised tulewad, talwel  kasulikule tööle juhatatud, ega nemad fiis hulgal wabrikutesfe ei tõttaks, kus nii sagedast ihu ja hinge poolest  rikutud, ikka aga põllutööst wõemtatud saawad. Wõtakfiwad meie Põllumeeste Seltsid ja teised Seltsid ka seesugust rahwast ja selle elu oma tähelepanemise ja hoolekandmise  alla, siis mucetseksiwad nemad niisamati oma suguwendade eest, kui oma põllutöö eest. Aga selle asemel asuwad poolöpetud  ehk täitsa õpetamata mehed kõnejärje peale ja peawad kõnest Herodoti ja Tacituse kirjadest, kellest ja millest nemad muud kuulnud ei ole, kui aga kord kogemata paljast nime. Ja nemad könelewad ennemuistsest, luuletuse uduS seiswast Biarmamaast ja selle kullaga ja kalli kiwidega kaetud Jumala  kujust, mida /Sakslased" „Eestlaste" käest riisund  wõi rööwind olla!! Ehk nemad peawad nõuu, kuida rahwakoolist kirikuõpetajatest  ja nende usuõpetusest peasta wõiks, millega need koolid .täistuubitud" olla. Wahel peetakse ka kõnest selle üle, kui kahjulikud saunamehed ehk „psllusulased" taluperemeestele oleksiwad, ja et tarwis läheks, neid häwitada,  kuS neid ostetud kohtade piiretes elaks. Uks seesugune,  meie kuulsama .rahwamehe" kõne sattus mõne aasta eest meie silma alla. Seda kõnet oli enne trükki-» mist Zensori kätte sadetud; selle-aegsel Zensoril oli aga wähe aega enne seda kuulsa .rahwamehe" .Kooli lugemise  raamatu" läbi pahandust olnud ja sellepärast oli tema nende ridade kjrjutajat omale nõuu-andjaks palunud. Meie peame tunnistama, et see .rahwuSlik" kõne põllusulaste  ehk saunameeste waSta, niisama palju umbteadust üleüldise rahwa-majapidamife kohta, kui .rahwamehe" halastamata  südant oma waesemate suguwendade wasta awaldas. Lõppeks ott kõneleja oma .rahwuSlikku" seisupaika  sellega kinnitada püüdnud, et kõuele saba taha kaswatas,  mida teutates meie maa kirikuõpetajate wasta tõstis. Meie arwafime sell aeal, et ühes põllutöö-kõnes kirikuõpetajate teutamist just mitte hädast tarwis ei läheks, ja meie nõuu peale sai nimetatud kõne saba punase pulgaga maha leigatud. Teised .rahwamehed" söidawad mööda maad, otfiwad nuhtluse all seisnud pahategijaid,Wallakohtute ja Eesti kohtuwanemate  teutajaid ja sepistawad nende waledestsja oma enese luuletustest haledaid ja kooledaid jutlust, Vallimaa kosutama  iseolemise wastastele tööriistaks, pahurite ja teutawate  rõõmuks ja Eestlaste .meelelahutuseks"!! Ja meie .rahwuslikud" aealehed svimawad neid, kes warguse  wastawõtmist .kelmuseks" nimetawad: See sõna oleks teutus .talurahwa" wastu, otse kui seisakfiwad seesugused teud talurahwa kaitse all ja otse kui oleks talurahmal  rõõmu seesuguste tegude üle; otse kui oleksiwad seesugused teud .rahwuslikud" leud! Kes on rahwa auu kaitseja ja kes on rahwa teataja?! Tõeste Eehtirahwas peab üks wäga waimutugew, kindla põhja ja pinna peale rajatud rahwas olema, kui sellest raskest kiusatusest terwe waimuga ja hingega peasma  pead, millesse teda tema weidrad .sõbrad" saadawad. Ja meie usume ja loodame ka, et Eestirahwas waimutugew  on ja kindla põhja ja pinna peal seisab. Ja meie kutsume Eesti paremaid mehi, neid särawaid ahelaid mehisel  meelel lõhkuma, mida auu-ahued .rahwamehed" nende ümber köita püüawad. Wõtame seltsides ja üksikult  osa Wene .Rahwatöö-edendamise Seltsi püüdmistest.  Mõtleme sooja südamega rahwa peale, siis kaswab,  kosub ja õitseb meie rahwus iseenesest. Ja sellest  tunneb rõõmu meie armulik Riigi-Jsa, kes ennast seesuguste  püüdmiste poole tunnistanud on, ja sellest tuimemad  rõõmu kõik meie kaasalamad ja kaaskodanikud, igast sugust ja seisusest! . - -. . «.» Meile tahetakse Maakonna-nõukogufi asutada. Andku Jumal, et rahwaS fiis seesugust mehi saadikuteks waliks, kelle sooja süüdant elawa rahwa wasta, tulised rahwuse-tuled  ärakõrwetand ei ole! Omalt maalt. /RiStirahwa Pühapääwa Leht" lõpetab oma aruandmist  Eestimaa maa-loolide üle, aastal 1880—81 sellega: Kodune õpetus ei ole mitte igalpool niisugune kuida ta peaks olema ja sellepoolest pole kõik kihelkonnad ühesugused, ega ka sessamas kihelkonnas kõik wallad. Meil on 19 kihelkonda weel, kus kodune nooremate laste õpetus enamiste  puuduline on. Za see on wäga kahju, sest selleläbi jääwad koolidki lonkama. Mõnes kihelkonnas on ise loetajaid seatud, kes mööda külasid ja peresid käiwad ja nooremaid lapfi raamatu lugemise poolest katsuwad ja juhatawad, ja sest on seal kasu tuntud; nõndasamuti on ka nooremate laste toetamine koolimajas, kus seda mõni kord talwel ette wõeti, head wilja kannud; aga kõige enam on ikka soowida, et emad ise oma lapsi hoolega õpetawad ja nõnda ka nende hingedwaratselt hea teele juhatawad; ega tõsine ema armastus ei wõigi seda tööd tegemata jätta! Meie 14 kthelkonna-koolis käisid wiimsel aasta!  ülepea 273 poeglast ja 47 tüdrukut. Need koolid on: Harju-Jaanis, Koerus, Amblas, Türil (teine poiste, teine tütarlaste kool), Simunas, Weike-MaarjaS, Jaagupis, Jõhwis, Alut. Nigulas, Jsakus, Waiwaras, Hanilas (Wigala  kihelk. kool on natukeseks ajaks seisma jäänud.) Jaagupi kihelkonna koolis on koolilaste arw wähemaks jäänud pärast seda, kui endine kooliraha (10 rubla) kõrgemaks  tõsteteti (16 rubla). Hanilas on teadmata, kas kihelkonna kool edespidi ülespeetud saab, sest mõisade poolt on küll jälle aasta peale koolile abi lubatud, aga wallad oma poolt ei ole tänini kooli ülespidamiseks mitte abi lubanud. Kihelkonna koolides õpetakse kõiki neid asju, mis kooli seadus kässib, ja õppimine läks enamiste wäga hästi korda. Jaagupi kihelkonna koolist astusiwad mitu poissi hea tundmiStega Rakwere kreiskooli ja mitu i on koolmeistriks hakkanud; Simmuna kihelkonna-koolist tegid  jälle 4 õpijat koolmeistri eksaminat auusaste; Weike- Maarja kihelkonna koolist tegid 10 poissi Rakwere kreiskoolis  wene keele eksamina, mis läbi wäeteenistuses kergitust  saawad. Wõtame lõpetuseks weel korraks mõned numrid kokku: Aastal 1880—81 oli Eestimaal neid lapsi, keS 10— 17 ast. wanad, ülepea 37,226 (19,036 poissi ja 18,190 tüdrukut). Nende seast said kooli-õpetust ülepea 33,759 last ja nimelt käisiwad igapäewases koolis 16,758 (9012 poissi, 7746 tüdr.) ja wahekoolis 16,999 (8412 poissi, 8587 tüdr.) SelgeSte lugesid nende seast raamatut 21 tuhat ja selgesse oskastwad peatükka 17 tuhat; kirjutada oskasiwad parajaste 30 tuhat ja rehkendada 29 tuhat.— Koduse õpetuse läbi walmistati kooli wastu 14 tuhat last. Andku nüüd Jumal lastele hoolast meelt ja sõnakuulelikud  südamed, wanematele seda armastust, et truuiste lapsi kaswatades ja õpetades koolile tugedeks oleksid; aga andku tema meile koolmeistrid, kes kooli põllul oma rasket ametit targaste ja truuiste toimetaksiwad, lapsi õpetades neis asjus, mis neileajalikkuks eluks kasnks tulewad, aga nende südamesse  ka Jumala kartust ja Õnnistegija armastust külwates,  mis igaweste kasu saadab. Seda tahame Jumala käest paluda, siis ei saa meie kooli-töö mitte asjata olema;  siis saawad ka need, kes meie koolide peale wale kaebdusi tõstawad, häbisse jääma ja ühemeelel saawad nagu  enne nõnda ka pärast wallad, mõisad ja õpetajad koolide  eest hoolt kandma ja wästmata seda head tööd tegema, meie rahwa kasuks ja riigi tuluks." Talinnast. Juuru kirikuõpetajaks on Kroonstadti Soome-Eesti-Rootsi õpetaja Karl Ha s sel bla dt walitud,  kuida Saksakeeli „Uus Tartu Zeitung" kirjutab. Wenekeeli aealehed, nimelt ,Nowosti" kirjutawad nüüd juba rohkest Maakonna-nõnukogude asutamisest Baltimaa  kubermangudes. Mida suurem nende lehtede ofawötmine  meie maa kohtute ja walitsuste uuendamisest on, seda wähem näitawad nemad meie maad ja meie elu tundma. ?Nowosti"  kardab, et Maakonna-nõuukogud meie maal weel nii pea asutatud saada ei wsiks, sest Talukohtute muutmisega  ei oleks selleks seatud kommisfion weel mitte malmis.  Talukohtud tarwitaksiwad oma enese pärast muutmist  ja need ei wõiks ka juba sellepärast iseeneses edendada,  et üleliiga Kindral-Kubernöri käsu all seisakfiwad.— Talukohtud ei pea aga kogum mitte sellepärast meie maal muutetud saama, et neil üks ehk teine wigaduS oleks, waid üksi selle pärast, et need oma tänise korra peal Rahukohtutega  ühte et sünni. Maakonna-nõuukogudega ei ole meil muutmistel ühtigi tegemist. Kindral-Kubernöõri ei ole siin aga juba mitme aasta eest. Sellsamal umteaduse  maimul on ka teised .Nowosti" ja teiste lehtede kirjad, Baltimaa asjade, elu ja olu üle kirjutatud. Meie ei saa aru, kuida suuremad aealehed omas uuenduse ja muutuse tujus nii wäga ettewaatmata olla wõiwad, et igaühe kirja üleswõtawad, kelle sõrmed aga kirjutamiseks sügelewad. Niisama suguse edendusega arutawad Wenekeeli lehed ikka weel Märt Mitti paha kohtuasja ja püüawad teda puhkaks pesta. Et nemad sellega muud ei tee, kui et aga haisewad asja laiali kisuwad, seda näitawad need lehed ja nende kujulised kirjasaatjad täitsa unustanud olema. Sellega tunnistawad need lehed ja mehed aga ka, kui palju salategemist nendel meie ja nende oli, millest ennast ainus tõsine rahwasõber  saadikute kestis, Pastor Hurt lahutama pidi, niipea kui warjul peetud soowid oma salanõuuga ilmufiwad. Koolide Ministeriumi ametnik A. Popow on hiljuti ühe raamatu wälja annud, milles kõik Weneriigi rahwakoolid ja koolilapsed kokku arwatud saawad. Meültse  oliwad Wene riikis 38,789 rahwakaol ja 1.931.319 koolilast, 1,408.602 poeglast ja 527.717 tütarlast. Läbisegamini  langeb üks rahwakool 2195 hinge peale ja üks koolilaps 44 hinge peale. Üksikutes maakondades on koo- lilaste hulk üksteise wasta arwata, wäga mitmesugune; ühes paikas langeb iga 5 hinge peale üks koolilaps, teises  paikas iga 1400 hinge peale. Ees otsas seifiwad Soomemaa ja Baltimaa kubermangud. Kõigist ees on Soomemaa, siis tulewad Riia ja Tallinna kubermangud. WiimaStest on koolide hulga poolest Tallinnamaa Riia- maa ees koolilaste poolest Riismaa Tallinnamaa ees Tallinnamaal langeb üks rahwakool 536 hinge peale, üks koolilaps 11 hinge peale; Riismaal langeb üks rahwakaol 628 hinge peale, üks koolilaps 9 hinge peale. Tallinamaal  on sedawiift maawalitsuS rahwakoolide eest rohkem hoolt kannud, Riismaal kannab rahwas laste kooliskäimise eest rohkem hoolt. Juba meie ligemas naabris, Peterburgi kubermangus on afi koguui teisiti; seal langeb üks rahwakool  wast 2216 hinge peale. Baltimaal on kõige rohkem koolilapsi Tartu maakondas ja Paide maakondas (Järwamaal),  mõlemis langeb üks koolilaps 8 hinge peale. Wahe-aeal on selgeks saanud, et Kirjameeste Seltsist lahkund liigete nimekirjad, , Eesti Postimehes" tõeste Sakalaste weidra kawaluse läbi solgitud saanud on. Wiimaste ülesantud nimede B. Paop, A. Jaanson, L. Juhkam, T. Rosenthal, L. Juhanson, A. Kose, S. Jürgenson, T. Woldmann, E. Jakobson esimesed tähed annawad ülewalt allapidi lugedes kaks sõna : Piirikiwi", ja see on Sakalaste aru järel sõimusõna  „Eesti Postimehe" Redaktori Grenzsteini wasta, sest on Saksakeeli , piiri-" ehk ,rajakiwi."  Niiwähe.kui meil asja on, , Eesti Postimehe"  nüüdse Redaktori eest kosta, siis peame ometigi tunnistama, et see Sakalaste temp koguni ilma suurema osawuseta tehtud ja mitmelt poolelt põlastaw on. See ei ole ka kogu mitte uus, waid on selle naljaka pussi wilets järeltegemine, mida ,Suglav vatsemip'i fissesaatja  omal aeal ,Walgusele" tegi. ,Walguse" kirjasaatjal  oli oma naljaga niipalju õigust, et sellega lugijatele  selgeks tegi, kui palju kooli ja tarwilise teaduse puudust  sel mehel enesel oli, kes oma enese kiitmisega ja teiste laitmisega oma lehte täitis. Sakalase ehk Sakalaste  tempu ei leia meie palju muud midagi, kui kahekorrist pettust. Esiteks on nemad Eesti Postimehe" Redaktori oma ülessoojendatad kördiga petnud ja siis püüawad lugijaid petta, püüawad lugijatele silma ette kujustada,  nagu oleksiwad kõik „Eesti Postimehe" läbi kuulutatud  wälja astunud seltfiliigete nimekirjad solgitud. Selle peale ennast tuetates kuulutab nüüd ka juba Sakala"  suure hõiskamisega, et paljalt 60 liiget wälja astunud  oleksiwad. Oleks nimetatud eksitus ilma Sakalaste abita ? Eesti Postimehes" juhtunud, fiis wõikfiwad nemad mõnda meest oma walega eksitada. Nüüd aga paistawad nende eneste käpad sellest tembust wälja ja nemad kuulutawad  seda oma kahewäärist tegu ise nii hõiskawa edewusega,  et kõiki selle mõnu lämmatawad. „Eesti Postimehe"  wiimase kuulutuse järele olid Kirjameeste Seltsist 136 liiget wälja astund, arwame need 9 mgha, fiis jääwad  ikka weel 127 wäljaastund liiget järele. Seda peab nii kaua uskuma, kui Sakalased nendest tõega weel mõnda mahakustutada ei suuda. Peale selle ei maksa siin mitte see palju, mitu liiget wälja astund on, waid kes wäljaastund  on. Politika seltsides wõiwad Paljad hääleloomad  häälte lugemiseks head küll olla, ühtes õpetuseseltsiS  ei maksa need ühtigi. Seal jääb ikka kuulsa Jaan Pauli sõna makswaks : „Kui ka sadatuhat eeslid korraga  ktsendawad, fiis ei ole see iialgi muud midagi, klif" eesli kisa". Seda sõna möikfiwad Sakalased üleüldse kord-korralt meele tuletada. vSakala" kirjutab omas wiimases numris, et herra Harry Ja nn sen Tallinnas kolmat Saksekeeli aealehe asutada tahta, ja et kirikuõpetajad Hurt ja Jürmann temal selle ettewõtmise juures abiks oleksiwad. „Sakala' sõimab selle sõnumi juures harjund wiisil Harry lansen'it ja Saksakeeli lehta üleüldse. Meie arwame et see küll wist Eestlaste kahjuks ei olekS; kui üks õpetatud suguwend Eesti tarwitustest meie maa teise keeleliste kodanikudega otsekohe räägiks ja asju asjalikult õiendaks. Sellest tööst oleks kõigile maale kosutawat ühendust ja kodanikude wahel  sõbrustust loota. Aga seep see on l Ega „Sakalata Ühendust ega sõbrustust ei salli; tema eluõh! on waen ja tüli. pßahu kautab, waen selgitab", ütleb „ Sakala."