Bulgaria asjad seisawad EuropaS kõige polttika eesotsas  ja nende kõikumine äratab ühel poole! kurwaStust ja kartust, teisel poolel rõõmu ja lootust, liikumist ja terast tähelepanemist aga igal poolel. Muidu on Europa suures politikaS rahuline asi, kõige wähemast wäljaspidi, kuna seeõpidi wist rammud tegewad on, mis enne ehk pärast tormi tõsta ja laeneid kohama kihutada wõtwad. Saksamaa  wana Keiser on Leikusekuu 27. pääwal Baden- Badeniõse reisinud ja läheb sealt Elsass-Lothringi maadele manöwrite juure. Kronprinz on Baieri maal, sõeawäge  üle waakamas ja saab igal poolel elawa waimüStusega  wasta wöetud. Prinz Wilhelm reisis Leikusekuu  27. pääwal Brest-Litowski, Wene Keisrit teretama. Würst Bismarkist kirjutati kord, et tema jälle jooksjas  haige olla, aga seda on pärast tühjaks jutuks tunnistatud.  Windhorst, kes ikka weel Katholiigi kirikut talwaks tarwitada himustab, sellepärast pa PeeuSfi riigiwalttsuse  ja PaapSti leppimist sallida ei wõi, on suurt Katholiiklaste kogu pidanud ja oma programmi ette pannud,  mille järel Riigipääwal piab päritud saama, et kõik Katholiigi waimulikud seltsid, nenda ka Jesuitlased, piawad tagasi kutsutud saama. Ka koolides pärib tema Katholiigi  kirikule rohkemat wõimust, kui ehk riigiwalitsus lubada  wõib, ja loodab sellega kustumad tuld uueSte leegiks lõõtsutava. Münchenis peafis Leikusekuu 25. pääwal  ühes suures wangimajas, kuS palju wangisi sees on, tuli lahti, mis katuse ja wangimaja kiriku häwitas. Inimestest  ei ole keegi häda saanud. Budapestis sai Leikusekuu  21. pääwal suur pidu lõpetatud, mida Ofeni linna  peastmise mälestuseks peeti. Iseäralise lahkusega ja auuga on seal need osawõtjad wasta wõetud, keda Keiser Wilhelm ja Baieri Prtnz-walitfeja Saksamaa nimel saatnud  oliwad. Pea näitas wälja, nagu olfiksiwad Ungarlased  nüüd jälle lepitust Sakõlaõtega. Kõige wähemast on nemad sel korral meele tuletanud, et need suuremalt jäult Sakslased oliwad, kes 200 aaSta eest Ofeni linna ja sellega ka Ungarlasi Türklaste wõimuse alt peastfiwad. Sel aeal ei wõideldud mitte rahwuse lipu all, waid ühel poolel risti-, teisel poolel poolkuu lipu all. Prantsusmaal  on wäga paha mee! selle üle, et Saksamaa walttsuS Bulgaria Würsti pärast Venemaaga tüli ei teinud, mis läbi ühendust Prantsusmaa ja Wenemaa wahel sigima loodeti.  Kiuste pärast kirjutawad sealised lehed nüüd, tulda nemad enne arwanud, et BiSmark ja Saksamaa Europa herra olla, nüüd aga näha, et kõige WenelaSte Zar seda on. Saksamaa poolt waõtatakse, et mitte üks seda olla ei wõi, waid kaks ehk kolm, kes ennast ühendawad.  Prantsusmaa tahaks seda Wenemaa kõrwas olla, aga seda lootust on Würst BiSmark sellega häwitanud, et tema Balkani poolsaare aSjus Venemaale järel andis ja sellega tõuswat üleüldist sõda lämmatas. Ka olnud üks aeg, kus Prantsusmaa seda Saksamaa kõrwas oleks olla wõtnud, aga seda aega ei ole Prantslased tarwitada oskakanud.  Prantsusmaal oli wiimasel nädalil jälle kord suur kära kahe Dreusfi pealiku üle, keS seal reisijate rii- deS kinni wõektud ja km maÄMlajod ära tuntud olla. Mõlemad pidiwad aga lahtt laSwd saama, sest nemad ei olnud tõeste muud, kui Ühtlased reisijad. -Inglismaal urisetakse ka wäga Wenemaa peale. Bulgaria asjade pärast. Mitte Bulgaria liikumise soigutamist ei nõuda Wenemaa, waid otfida asja, oma sõeawäge BulgariaSfe saata, et tee Konstantinopeli poole lahti saaks, mis nüüd Rumenta ja Bulgaria läbi otse kui kahe raüdse wõruga kinni pandud oli. Inglased et luba sellega leppida. Saksamaalt Vastatakse,  Inglismaa olla nagu üks wana koer, kes ikka haugub  ja uriseb ja sellega peita püüab, et temal enam hambaid  suus et ole. Indias on jälle kära lahti. Bombayst telegrafiritakse Leikusekuu 4. pääwal, et BendjabiS ükS allakirjutaja kuulutus rahwa sekka saadetud, milles Hindulased  kutsutud saawad Inglaste iket maha raputama, sest Maharajah Dshuleep Siug olla ennast Weuelastega ühendanud,  keS India poole tulemas olla. BombayS on Hindulased  Leikusekuu 28. pääwal suurt koosolekut pidada j« selle waSta waielda tahtnud, et Inglased seadust mnde kosimiSte- ja abielu-wiifide wasta annawad. Lancastrerügementist,  mis Qnettas seisab, on iga 100 mehe pealt 40 meest haiged. JtaliaS on see sõnum kohkutanud, et All-ItaliaS kholera järsku kangemaks läinud, nimelt Torre Annunciatas. Wiimase sõnumi järel oli seal ühel pääwal 30 inimest haigeks jäänud ja 18'ära surnud. TaiurahwaS on ennast kokku kognnud ja paneb sõearnStadega  kohtute ja arstid- wasta, keS küladesse tulla tahawad. Amerika idapoolises randaS keStawad maüwärlfemised aeguti weel edast. lüla estmesteft löökidest oliwad kolm neljat jagu Charlstoni linnast täitsa ära lõhutud, nenda et majad uueSte piawad ehita tud saama. Leikusekuu 23. pääwal ja 24. paawa õhtal Wltwad uued köögid, kuS juures  kiwi puru mahä'sadas. Surmatud inimesed on enamist  Neegrid ja nende surnukehad oliwad weel koristamata. Niisama sugused sõnumid tuliwad ka Põhja- ja ööune- Karolinast ja Põhja- ja Lõune-Georginiast. Kardeti ka Bermuda saarestiku kohta, mis just selles jooueS seisab kust maawärisemine läbi läks. Jamai ka saarel on öösel wasta Leikusekuu 7. pääwa hirmus maru möllanud mis ka weel järgmisel pääwal edasi kestis. Palju istandusi  saiwad häwitatud. pimeuti, kohwi ja bananide leikuS on täitsa hukatud, laiad maakonnad on puudest puhtaks laastatud. NewkasteliS lühknS maru katuse pealt ära, Kinstoni sadamaS on laewad palju kahju saanud. Omalt maalt. Tallinnast. Leikusekuu 30. pääwal, kui Keisri Majestäti  nimepääwal, oli Jumala-leenistuõ kirikutes. Linnades  oliwad majad lippudega ehitatud ja õhtal auutuledega walgustatud. Leikusekuu 25. pääwal on Rikterschaflhauptmann Graf Ttesenhausen omalt reisult tagasi jõudnud ja oma alnetitallitust jälle oma kätte wõtnud. Kuuda Seminari Direktor, Kollegicn - AöfeSfor Loffrenz on St. Anna rittretahe 3. klasW sHWud. Weneleeli Moskwa Zeitungi- sõnumite järef saada  sel sügisel üks plaan Walla-Politfsi muutmiseks  RiikSrathi ette pandud. Märjamaa Kihcltonnakohtu wauemakS on herra Rudolf Wetter von Roseuthal walitud, tema asemikuks  herra Ernst Wetter von Rosenthal. Saksakeeli .Tallinna Zeitung' ou Läänemaa Ran"amõisast  järgmise kirja saanud: .AuuStatud herra Redaktor!  , Tallinna Nr. 190 on ,Virulasest- üht sõnumit üles wõtnud, mis teiste kestis teatuStab, Rannamõisa  omanik olla Greeka-õigeusu kooliwalitsusele üht tükki  maad mitia pakkunud. Selle waSta palun mina Teid järgmise tõsise sõnumile ruumi anda, et see ,Wirulase  sõnum wälja mõteldud ja täieSte wale Baron Maydell Rannamõisast. Sel aastal saamad Eestimaalt 1017, Ltiwimaalt 2910, Kuuramaall 1722 meest sõeawäe.kohuse täitmisele kutsutud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Darmstadti stj, Leikusekuu M 9. väawal. PrinZ Aleksander von Battcuberg jõudis täna Darmstadti, sai wakshallis BürgerukeiStrift ja Inglismaa aSjatallitajast wasta wõetud, ja reisis pea JugeuheimL poole edafi, kus tema isa, Herzog Aleksander nüüd elamas on. Kopenhagenis!. LeMeknu 28. pääwal. Greekasuaa  Knninga-Praila on Suur würst Aleksei saatusel feia jõudnud. Pärast Kuningliku perekonna teretamist läkS Suurwürst ,Dershawa' peal lagast. Hallest, Leik!lse'un 28/ pääwal. Alteubergist saadetakse  sõnumit, et wiimasel ööl raSke wihmahooa seal palju kahju teinud on. V V » ! StrasSburgist. Mser'Milhem, Keisri-Praua ja Kronprinz on parast lõunat seie jõudnud, kus Saksi KuuingaS  ja teised WürSlid neid waSta wõlfiwad ja rahwahulkade  määramata hõiSkamised teretafiwad. Bulgaria st. Enne äraminemist on- Würst Aleksander  kinnitanud, et tema tagasi tulla tahab, kui ,uur- Sobranje teda uueSte WürStikS walib; ülepea tahta tema esimene olla. keS prittahtttkult Bulgaria söeawäe sekka aStub,  kui sõda piaks tulema. Würst on käsku annud et Strumsky jalawäe.rügement ja esimene suurtükiwäe-rüaement  laialt lubatud ja nende lipud häwilatud piawad saama.  Sõeakooli õppijad piawad kui soldatid rügementidesse ära jägatud saama. Wene Keisri nimepääwal saiwad kirikutes tänupalwed peetud. Et WücStist seatud walitsus  ametisse jääks, seda ei arwata mitte. Wenemaa poolt on kuulutatud, et kui rahwa kogud waeulust Wenemaa  wasta näitawad, fiiS tuleb Wene wägi kohe sisse ja paneb maad karmi sõeaaegse walilsufe alla Wenemaa ei olla WürStil, Bulgaria aSjuS ühtigi lubanud. Keiser tahta üht Keisrikoja liiget aSjade korraldamiseks Vulgariasse  saata. Hvssoiesv MSSMO». 4»ro LssTsöM ILBL. Trü kitlid Lt >ds «r« ' i ptrij «te juured j« kuluga Tallinna linna-ameti poolest saab seeläbi üleüldiseks teaduseks kuulutatud, et inna innnobiilide maksu-jsutusckiri tänawuse 1886. aasta peale linna-kassa toas harjutud tallituse-aeal üks kuu aega nende sissewaatamiseks, kellesse see puudub, saab wäljapandud olema, ning et nimeatud  maks, nii kui ka teede korraspidamise asemele seatud rahamaks 1886. aasta pealt linna Volinikkude kogudusest 4. Juunil s. a. tehtud otsust mööda I. Septembrist  kuuni 1. Oktobrini kestama aea sees on äratasuda. Tallinnas, linna-ammet, 7. Augustil 1886. Linnapea: aron Maydell. Nr 1Z73. Linnasekretär: D. enecke. Uks mm kolipreili soowib tundisi anda wene ja prantsuse  keeles Pitka uulitsas Nr. 166, 2 treppi kõrges Makse üks weikene mõis, 200 tesjat. suur. hea maa, kõik tarwilised hooned, 17 looma, hind 3000 rubla, kolme aasta Vältuse maksta. Koht on Luuga maakond., 30 wersta Luuga linnast, Peterburgi kubermangus. Lähemalt: Newski peal, wäikese Morskaja wastus Nr. 12, korter Nr. 4, kellu 5—7 pärast lõunat, ilma pühadeta. Konno mõisas, Kusalo kihhelkonnas  on üks õppind sepp tarwis. (Poismees.) Ligemat teadust anna MõisawalitsuS. ~Loomulik Wenekeele wõiduöpetus" a 14 kop. ou walmiS. 10 tü?'i 1 „KSadja' Nigo. Wäga odaw! 35,000 Rubla eest on üks mõis Peterburgi  kubermangus, Jamburgi kreisis, müia. Mõisa krunt on 1000 tessatim suur, kus 377 teSsatini põllu maad ja 488 tessatim metsa ja kõik mõisa majad ja kõrwaliscd hooned on kiwist ja kõige paremas korras. Mõisaga on ka üks roesiweski  ja üks kallakaswadamise koht üheS. Lühemad teadust ja mõisa plaanisi saab 15. kuuni 13. Septembri kuu päüwani Tallinnas, herraCarlßoth'i juures „goldenen  Löwen" hotelis. kaerad . Lekmillt L Vo. Hugo Tttssnm Mllleklassiljne kool Tartus. I Kooliõpetus (Programm). Kooliõpetus hakkab kõige alumises klassis algus õpetusega peale ja käib ülemises klassis kuni gitmnasiumide kolmandama klassini (tertia). II Koolisse wastnwötmine. Koolilapsi wöelakse linnast ja maale waStu. KeS Wene- ja saksakeeles  eh? teisteS asjades puudulikud on, saawad iseäralikult sinna klassi, kuhu muud tundmused ja Vanadus nõuavad, wökmaltkttlt ruttit ettevalmistatud.  Tähendus: Uued kaswandikud wöiwad otsekohe kooli tulla, sest mitmed kaswandikud (nende hulgas priiajal ülesantud) saavad 3vM kuust saadik  koolis õpetatud. 111. Kooli lõpul. Kooli lõpul wöiwad laswandikud koolist u) klassika b) reolgümnasiumide kolmandamaSse  klassi astuda, c) apteekri õpilase, S) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) primaat elementaar kooliõpetaja eksami teha. Wiimsed priivat clementoar. ooliõpetajad on wäcteenistvsest priid. IV. Kooli felS. Koolis õpetasid 13 kooliõpetajad esimesel poolaastal 1886 ja oliwad lSk kaSwandikku.  6 kaSwandikku legiwad eksaami gllmnafiomi kolmandasse klassi, neli apteekriõpilase  eksami ära. V. Ülespidamine ja korter. Koolimajas wöiwad weel mõned kaswandikud ülespidamist leida, kuS nemad 5 kooliõpetaja juhatuse ja Mewaätamife all õpiwad, Wenekeeli rääkimiseks saawad kaks Wenekeele õpetajat tulewal poolaastal kooltkaswandikkudega  koos olema. VI Kooli hakatus. Kooli õpetus hakkab teisel poolaastal s. Augustil peale. Pakutakse  auusaid kooli sõpru ja kaoll astujaid, et ncnmd lahlcste wacwaks wõtaksiwad, peale kirjaliku küsimise ise wiiwimata (priiajal) Tartusse tulla, sest üksinda suusõnaga  rääkimisel ja katsumisel wõib ütelda, tuS klassi kaswandik siinrub, kui ruttu kaswandik malmis saab, mis temast saada wõib jne. Kooli ruumi pärast tulclau meele, et need, kes ennem ennast üles annawad, ka tõeste weel waStu wöetud wöiwad saada. Uufi kaswandikkufi wötab wastu iga pääw Treffneri koolimajas  kiwiMa ligidal HkkjTllkk, kooli-direltor. Jgapäätvane hiiigk loidust rMWI, kirjutanud - A. L. K a ss e r, sn walmiS sacinud ja saada tzlndfvrSi  pärijate juures. Saab Mmd ,a leiavad kahe tublid miiijnd kes kautsjoni anda tvdib suure Agenlura  hesti paal, haad palka ja pwtsenti  müütud kaubast. Lähemad teadust  saab igale ühele antud, kek' 3 seitsme kop. marki fisje faakab. / RvMpk K. N. I p-zosSexiN r. ZZsMvo. Liudfors i pärijate juures on «Aja tulnud ja saada: dpetikud A es k i r j a tl Lesü maarahva koolidele. Kaubahi n Soota tünder ............. Z rbl. 2Ü' kop Kiwrsool, lündrr, lvp. ...... g .. Heringi Under ..........ls—lb „ Silgu tünder ............. 1 l „ „ Kopli heina puied.......... „ W Õle Puud ................ „ W „ Soome lat-raua perkp. ..... 24 „ „ Alwem raua verlpuud ... ZS . Ka'e pm.de süld b „ „ Msnu: puude süld ......... S Kiwijüütt vrisd .... „1F Kiwit?rwa tünder S „ „ Pautõrwo tünder. 13 „