Sakala M, Wilimdis. W. Jmlffm Meval 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandift: Wiliandi Eesti PSllum. Seltsi maja; kirjud asjad; ivastaliste  pahameel; Ms Saksamaa ajalehed imelikud on; katk; uus Selts. Wiliandi maakonnast: Sunnitud kingitused; o Paistu, Puiat, Paide. Pärnust: Pärnu Postini, wastus; hale pilt. Pärnu maakonnast: Tänuwäärt tegu; Pärnu Eesti Põllum.,Selts. Tartust: Tartu Eesti Seitung; õiendus. Tartu maakonnast: Komissionide walitsemine. Peeterburgist: Daani kuningas; Perfiast tulew saadik; armunäitus. Wõiduloosid. Kuulutused. Lisaleht. Kullakene. XX. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja «astused. Poliitika ringwaatus. Weneriigi feestpidine asjade Hoolas tegewus kestab püsimata edasi ja põllutöö edenduse mõte walitseb  niihästi kirjas kui kõnes. Talurahwa elukorra tõstmine  sn praegu pea LgaS Wme ajakirjas ülem juhtmõte,. ja see tuleb ainult sest, et Riigiwalitsus, et isalik Keiser ja Majesteet sellel teel Oma rahwa ja riigi head käekäiku  nõuab ja Oma alamate wasta armastusest sunnitud,  Ontsa Isa Aleksander 11. ja Aleksander I. aluste peale Weneriigi wägewuse hoonet ehitab ja selle püha sidemesse, miska Weneriik oma Isewalitsejate küljes seisab ja tugewujel niihästi kui haridusel edasi sammub, selle püha sidemesse talurahwaft, nende elukorda tõstes, kõige kindlamaks aruks kaswatada tahab. Sellepärast tunneb ka iga õige inimene ja isamaa armastaja lootuse  ja rõõmuga, et Weneriigi õnne ehitama on jälle Jumal üht Aleksandrit 111. kinkinud, kelle troonile astumine ja jo walitsuse esimene aasta oma truu alamatele  tunnistab, et Jumal Weneriigi üle mitte armu ja helduse päikest ei lasknud looja minna, waid et see 111. Aleksandriga uue auu ja iluga ja lahke kosutawa kiirtega üles lähäb ja kõiki truid alamaid truuse ja tõe tegewusele waimustab. Kaduma peab ja saab seega öö ja põrguliste pime töö, mis 1. Märtsil Wenemaad roojastas ja truu Riigialamate mõtted hirmul kahtlema pani ja jälestusega täitis. Wenemaal, kõiges suures isamaa wallas, waatawad truud alamate silmad rõõmsa lootuse ja kõige truuma armastusega oma kalli Riigi-Isa poole üles ja jälle kõlab kõikide alamate südamest see kustumata armastuse ja waimustuse palwe meie alamate armastaja Aleksander.lll. eest üles: „Jumal Keisrit kaitse sa! und. Nemad ütlewad: Gladstone wabameelne ministeerium  olla Inglismaad tema endistest sõpradest lahti teinud ja teda ühiüksi suurde maailma jätnud, ja mitte üksi seda, waid töistes riikides olla koguni ühine waenumeel Inglise riigi wasta kaswamas ja Inglaste kasud seista praegu kõiges ilmas kaitsmata. Prantslased  tungida Aafrikas edasi, Wenemaa Aasias, Türgimaa  ei usaldada enam wana sõpra, lirimaal olla segadused:  kõik minna tagurpidi. Selle peale wastawad aga Gladstone ministeeriumi sõbrad ja wabameelelised Inglased: Kellel paha südametunnistus, see näeb paha und ja peab pealegi unenägu päewa näuks. Kelle süü see olla, et praegusel wabameelsel ministeeriumil nii käed täis hadatööd ja riigi seespidised asjad sassis ja lirimaal kurjad lood? Seda kõik olla wanameelne Beaeonsfie!d'i ministeerium ja tema jalgadega kõige inimeste  õiguse peal tallamine sünnitanud, ja praegusel ministeeriumil olla selleparast neid raskusi ära wsita, millega wanameelne waewallaliste partei riigi seeftpidist head käekäiku ja lirimaa lstgude korrale saamist praegugi  takistada. Pealegi eWanud Beaconsfield Inglise riigile wälist nägu, aga Mspidift jõuudu ja õiglast tegewust jätnud ta edendamata. Ilma seestpidise jõuu ja tugewuseta aga langeda kõik wäline koor ja töiste silmakirjaline sõbrus. Ilma palju wälimise poliitika „sõbradeta" aga olla Inglise- kui kauba ja mere riigil kasulikum lugu. Ja seesugune äksiline seisus olla just Gladstone õiglase meele ülem tugimõte: sest kellel palju poliitikalist, sõariistus awalikka sõpru, sellel palju kulu ja palju salajaid waenlast. Gladstone püüdmine olla jo ammust ajast: õiglaselt -ja praeguse aja wabal meelel nii kuidas poliitika wähägi lubab ka poliitika tüüri juhtida ja ennem ühe Wcnemaaga lahket käekäiku ja wastaStikku tasude lugupidamist jalal pidada, kui mitme wähema sõbraga kõik maailma wõrgutada ja wiimaks ise wörku jäeda. Prantsusemaal oli hilja üleüldine wabatriigi pidu. uue parlamendi liikmete walitsemist  käsile. Aafrika Algeerias lähäb sõda Araablaste wasta ikka raskemaks, kes mässamist kõiges maas on alustamas. Mitmes kohas on Araablased hulga kaupa Eürooplast hirmsaste ära tapnud, riisunud ja orjaks wedanud. Ühes ja töises kohas ilmuwad mässajate salgad ja ka linnad langewad mõnes kohas mässajate woli alla. Eürooplased põgenewad hulgal Algeeriaft ära, sest et asi aega saab wZtma, enne kui Prantsuse sõawäge taielik, tarwitaw osa sinna saab jõudma ja körwetawa Aafrika päikese all mässajaid Muhamedlasi sõnakuulmisele sundima. Merewäge aga saadetakse suurte sõalaewadega kõige estte Algeeriasse, ja 9. Juulist tulnud  sõmuned teatawad, et mässaw linn Sfaks täitsa Prantsuse laewadelt puru olla lastud ja nimelt sealine uhke Moshee suuretüki kuulidelt puhas waremeteks tehtud. Uusi maawäe salku ei olla aga weel maale saanud, sest et neid enne laewadega kogutakse...  Üht suurt osa maawage oodetakse praegu sinna jõudwät ja nendega ühes suurt osa suuretükkide paatisi, wäe maale-minemise kaitsmiseks. Araablased ei saada oma suurtükkidega pea midagi laewadele mereranna peale kahju teha, .W, et nende kuulid laewadem ei ulata. Seega on Algeerias Prants!?Hte! nüüd palawamat tegemist  kui hiljuti Tuneesias. Itaalias lähäb poliitika, kui hiljalist Prantslaste  uulitsa meeste wemmeldamift unustaks?,  kaunis wagusaste: Jumal teab kuhu poole. Bismark  näikse aga kõik mahedust ara pruukiwat, et aga Prantslaste ja Itaallaste wahel jäedawat külmust ja paha meeli sünnitaba. on, naHU jo enne teame, päris Juutide tagakiusamine tulease/ kust see hullustus hakkas ja tükiks ajaks ka Wenemaalr roal ja kanti. Stöcker ja töised tema sarnatsed keskaja-maimud ei saa muidu head und, kui maailm tagurpidi ei lähä ja wägewam rahwasugu nõdremaid ei rõhu. Poleks riigiwalitsnsel kasi kõma ja praegu mitte aasta nummer 1881, siis kannaksiwad Stöcker ja tema mustad rongad puuriitu kokku ja põletaksiwad Juuta, nagu nende isa-isa-isad enne „nõidasi" ja usuparandajaid põletasiwad. Nüüd purustawad aga majasi ja riisuwad need „Magad" mehed ja suuga „isamaaarmastajad", „kaitsewad" nõnda mässades ja riisudes oma usku, „seft muidu", ütlewad mustad rongad, „wõida wiimaks kõik Saksamaa Juudi usku saada." Sellest näeme, kui wähä mustad mehed Kristuse sõnast, mis meie püha usu põhjus on: „Armasta  Jumalat üle kõige asjade ja oma ligimest kui iseennast" lugu peawad. Ja nagu oleks Saksamaal  waimuharimistki saanud meeste pääd segadusega löödud, juba hakkab suurekooli õppijategi seas waeste Juutide wasta üleskutsumise kirjast ilmuma. Stöcker saab wistist muretsema, et kõiges EüroopaS mõnedki hullustused  ja tagakiusamised weel tema äraneetud Abraami laste wasta ilmuwad. Oh jõledust ja salalikku meelt! Mis peab küll tulewane aeg niisugusest waimust ja hullustusest arwama!? Et niisugune waim Saksamaal walitsemas, on seal ka poliitika elu täitsa kirju. BW»? mias saawad Saksa mehed wemmeldada, aga WtN paugutawad ja tolmutawad selle eest Juntist. Austria-Ungrias on poliitika käik praegu palju kui Saksamaal. Räägitakse ka, et Austria ja Saksa keisrid tänawu suwel jälle Salzburgis kokku saada tulema. Türgimaal on endise sultani mõrtsukate kohus ja selk?"k'MklM koduses toimetuses tähtjam asi olnud ja kõikide silmad waatasiwad ka kõigest Eüroopast selle peale, mis Midhat Pashaaga, kes üks kõige wabam, targem ja auusameelne Türgi riigi meestest on, pidi sündima. Nagu teame, oli tema ka, ehk küll seda suur hulk inimesi tõeks ei arwa, sultani mõrtsukate  tegemistega ühes killas olnud ja nendega ka ühes surma mõistetud. Nüüd aga on uuelt teadusi tulnud, et praegune sultan kurjategijate surmanuhtlust eluaegseks  wangipõlweks olla kergitanud ja tahta Midhaj Pashaale pealegi kohtu karistuse otsust täieks andeksandmiseks  muuta, ehk aga tähtjat meest lühikeseks ajaks wangi karistuse alla panna. Ka peaaegu kõik Eüroopa riigid oliwad Midhat Pashaa eest kostnud. Omalt maalt. WilianW. WittaMi Gesti Põllumeeste Seiemaale muretses eWüse komitee materisti ligi, mille eest ühes tööga juba 5000 rubla wälja on maksetud. Seltsi wekslite wasta on 3000 rubla sisse tulnud ja Linda selts Tallinnas on 2500 rubla lamanud. Et nüüd maatüki eest (kaks wakamaad suur) ka hea tükk raha juba wälja on maksetud, siis on ehituse komitee liikmed omast käest juba ligi 1000 rubla wälja pidanud panema. Sellepärast oleks soowida, et need, kes oma raha weel meie seltsi kätte seltsi wekslite (obligatsionide) wasta intressi peale tahawad anda, seda õige pea teeksiwad ja nõnda meie töö takistamata edasi wõiks minna. Kiljud Tartus oliwad paari nädala eest lägast mõned töömehed ennast Uulitsatel ja linna ees kokku kogunud ja kaunis suure käraga oma nimesi ühe kirja alla soowinud kirjutada, mis üks saksik neile ette näitas. Selle kirjas tahtfiwad nad ei tea keda? paluda, et pääraha ära kauks ja Mmehed hingemaid saaksiwad. Kõige selle