Wõtsin sealt uhked käiksed, Hõbe preefid, hõbe rahad. Panin uued paSled jalga, Tulin õnne soowima Teile armsad pulmasaksab. Sada aastast pool läks mööda, Et üks auulik Harju-aidnik WõttiS Liigwa roofikeSta Oma aida istutada. Ja kõik sellel pitkal aeal Liigwa wald ei ole kautand Omast meelest rosikesta: Saatis mind Teit teretama, Teid ja kulda-peigmeesta. Küll ma tean ka, kuida elu Lapsemäng ei ole ikka: Ühel' taewa-riiki toob ta, Teisel' waema, wiletsusta. Ise elu elatanud Olen kaunist mehega ma, Jumalale tänu andes. Palun mitte pahaks panna, Armsad kulda-pulma saksad, Et ma Liigwa perenaene Andeid pakkuda Teil' julgen, Küla leiba, wärskeid mune. Aga nüüd ma ruttan koju, Õö on jõudnud, päike weerend Ja mul lehm weel lüpsmata. Jumalaga siis kõik saksad!" See laul teinud suurt rõõmu ja sigitanud hõiskamist, kuna wiimakS ilmund, et saadik keegi lalunaene ei olnud, waid Baroni praua Wrede Preedi mõisast, kes Benkendorfsi  suguseltsist, Liigwalla mõisas sündinud on." ll'k. Kohalise kommisfioni plaani järel saada Tallinnas kaks Rahukohtukonda seatud. Kohtuherrad saamad igaüks 2200 rubla palka ja 500 rubla korteri raha. Igas Rahukohtus saamad kaks Sekretäri olema, kellest igaüks 1000 rubla palka saab. Peale selle saab iga Rahukohus 500 rubla kanzellei-raha. Need kohtud tuleksiwad sedawiist  linnale 10.400 rubla maksma. Selsamal koosolekul määrati Linnasaadikute walimise-aega  sedawiifi: 3 klassi walimiue 30. Talwekuu pääwal,  lisawalimine 3. Jõulukuu pääwal, kell üheksast kell k o l m ent; 2. klassi walimiue 7. Jõulukuu pääwal, lisa walimiue 9. Jõulukuu pääwal kell üksteistkümnest  kell kolmeni; 1. klassi walimine 11. Jõulukuu pääwal, lisawalimine 14. Jõulukuu pääwal, kell ka kSteistk ü m n e st kell kolmeni. Walimife-paik  on Suuregildi saalis. Walimine saab sedelitega  toimetatud. Walimisele saawad üksi need wastawõetud./kes  ühe walikaardi lunastanud on. Need kaardid saawad ühe kommisfioni läbi wäljajägatud. Kargand wangid Juhan Sok ja Hans Rüütel on Waiwara Hakenrihtri kohtukondas kinni wöetud. Esimene lumi tuli Eestimaal selle kuu 13. pääwa homikul, sulaS aga pea jälle ära. Kohkumisega lugesime „Sakala" Nu 33 fees järgmist kirja: Tallinnamaalt. Segadused. Neist kahetsemise wäärt segadustest, mis Jõhwi lähedal olnud, jutustasime juba lühidelt. Meile on meie ustawatest kaastöölistest kaks kirja nende segaduste kohta tulnud, kellest lühema kirja siin awaldada tahame. Kiri on nõnda: „Meil siin Tallinnamaal Jõhwi kihelkonnas ja K. wallaS wsttis mõne kümne aasta eest selle aegne mõisa omanik kuus kõige paremat talukohta walla maadest ära, mille peale ta ühe karjamõisa ehitas. Tänawu suwel laseb praegune mõisa omanik wallamaad kruntidesse panna ja wõtab '/« külamaadeft mõisa külge, nõnda et mitu peremeest oma majadest, milles juba nende wanemate wanemad on elanud, peawad lahkuma. Sinna juure tuli weel, et mõisa walitseja  W., kes maamõetjaga külasse tuli, talupoegadele, kui need seadust appi lubasiwad kutsuda, ütles: „Teie seadus et maksa ühtigi, seadus on s —, teil et ole miski seadust, Weneriik on langemas ja langebki etc." Walitseja teutas weel jõleda sõnadega riigiwalitsust, mis siin mitte ei julge Messe kirjutada. Selle läbi saiwad talupojad nõnda pahandatud ja wihale ärritatud, et nemad Valitsejale  ja maamöetjale ütlesiwad: „Kui meil seadust ei ole, siis on meil jo rusika õigus meie oma maid mõeta ja ärawötta ei lase." Kui mehed siis wangi pandi, läkfiwad  naised hulgana wälja ja keelafiwad maamõetmise ära. See riiu-afi on praegu weel seletamata ja pooleli." Et meie kallil kodumaal üks mõisnik oleks, kes seaduslikku  kuuendikku talumaast kaks kord wõtta tahaks, kuna see enamist igal poolel küll wäljapiiratud, aga talurahwa kätte jäätud on, ja et meil üks mõisawalitseja oleks, keS seesugust sula mässamise sõnu seaduse, riigi ja riigivalitsuse  wasta rääkida julgeks, see pani meid kohkuma. Meie oleme seletust selle asja üle nõudnud ja kats kirja korraga saanud, millest kokku järgmist asjaseletust wõtame: Tüli ei ole mitte J. (Kukmse) waid Peeri maldas olnud, mis Kukrufrgr ühes ühe herra oma on. Peeri mõis ei ole mine mõne kümne aasta eest kautatud talukohtade  maade peale ehitatud, waid seisab juba peale 150 aastad, kõige rittremõisade õigustega ja on msifade-kirjas (Landrollis) ülespandud. Peeri külamaadeft ei ole iialgi kuuendikku mõisamaa külge wöetud. Peeri küla peremeeste palwe peale on möisaherra Baron Toll sel suwel kruntipanemist  ette wõtnud. Kui maamõetja kaks pääwa külas olnud, oliwad peremehed temale ilma ühegi põhjuseta ütelnud,  et nemad moeta ei laseks. Teisel pääwal sõitis mõisawalitseja Warbola maamõetja Birken - bau m'i g a ühes külasse. Seal kimntasiwad peremehed, et nemad mõeta ega kuuendikku piirata ei laseks. Walitseja  seletas neile, et kuuendik mitte mõisamaa külge wöetud ei saaks, waid aga seaduslikul teel wäljapiiratud ja rentijate  kätte jäätud, ja et peremehed seaduslikul teel kaebata wõiksiwad, kui arwakfiwad, et neile ülekohut tehakse. Ka sellega ei olnud peremehed rahul waid kiskusiwad maamõetja  lipu maha, mida mõisawalitseja ülespanna laskis. Niigiwalitsuse ega seaduse kohta ei ole ükski rumalat sõna ütelnud. Kirjasaatja lisab siin juure: ~Niisugused mõtted wõiwad küll mõne „Sakala" kaastöölise peas wälku lüia ja „Sakalas" järele müristada, aga siin ei ole seesugust asja olnud." Seda tüli on mõisawalitsuse poolest jala pealt Eestimaa Kubernörile teada antud; Kubernör saatis Waiwara Hakenrihtri Baron Vi etin g h o ff'i, kes asja järele kuulas ja tülitegijaid seitsmeks pääwaks kinni pani. Kuida kuuldakse, olla kaks peremeest ,/Sakala" Väljaandja juures nõuu küsimas käinud ja olla sealt selle nõuga tagasi tulnud, et ütleksiwad, mõisawalitsus tahta kuuendiku asemel kolmandikku wäljapiirata. Seda on nemad ka Maungerihti kohin ees teinud." Niipalju sel korral nende meile tulnud kirjade järel. Seadusliku kuuendiku üle tahame järgmise numre seeS kirjutada. See kord anname aga weel nõuu, et rahwas iga seaduse üle, mis neil ehk segane oleks, ustawalt poolelt seletust nõuaksiwad ja mitte meie maa Parnellide juure ei läheks. Seesugused mehed kihutawad üksi tüli, niisamati meie maal kui lirimaal. Nemad ei hooli sellest, kui waesed eksitatud „suguwennad" omad pead seaduse müüri wasta Veriseks ja puruks pekfawad. Riiast. Pärast suurt tulekahju Sturtzi wabrikus ja ümberringi, on Riias weel kolm suurt tulekahju olnud. 1. Wiinakuu pääwa õhtul kell 11 läks Thalheimi waukremääre  ja puutöö wabrik põlema. Kui tuletõrjujad senna jöudflwad, seistwad wabrik, mitmed kõrwalised hooned ja toruikõrgused puuwirnad leekis. Tuletõrjutate osawus ja wahwus saab üleiväga kiidetud. Ilma selle osawuseta ja wahwuseta oleks kõik Peterburgi alew mahapõlenud. Siiski on wabrik kõrge hoonetega, palju puid ja ka teisi hooneid tuhaks pölend. Kahju on umbes poole millioni rubla peale arwatud. Öösel, selle kuu 4. ja 5. pääwa wahel põlesiwad Moskwa alewis Grossi figariwabrik ja 14 teist maja maha. Kahju on 150,000 rubla peale arwatud. Wiinakuu 5. pääwa õhtal põles Wene-Balti wagoniwabrik.  Abi oli kiirelt seal, kahju on aga wäga suur, wabrikus Võib aga tööd edasi teha. Tartust. „Eesti Postimehe" sõnumite järel on pKirjameeste Seltsist" 120 liiget wäljaastund. „Tartu leitakse järgmist kuulutust  : sNendele, mina Tarkus ja wiimsel ajal Tallinnas asju wötnnd, annan seeläbi teada, et mina nende asjWWle ei wõi ära tallitada, sest et Liiwi hoowikohus mind nende mõtete pärast, mis mina 9. Weebruaril 1880 aastal ära peetud ,Tartu Eesti Seitungi" 7. numbri sees fellsamal aastal awaldafin, kuue kuulise tvangi trahwi alla on mõistnud ja mina praegu seda trahwi pean ära kandma. Tartus, 21. Sept. 188!. Adam Aiut." Eesti Postimees" tähendab selle juure: ,Meie loodame, et nimetatud ajalehe praegune toimetaja sellest hääd õpetust saab wötma." Missugused hallitused" need oliwad, mida nii haledal kombel takistati, sellest ei leia meie kummagis lehtes midagi. sEesti Postimees" kirjutab: /Tartumaalt kirjutakse meile ühest rahakorjamisest, mida salamahti ühe rahwamehe" tarwiS õige kibedaste peab toimetatama. Korjajad ütlewat, et asi pärast ajalehtedes  saada awaldatud, nüüd aga autku inimesed raha „rahwakannatajale." W. kihelkonna inimesed ci uskuwat rahakorjajaid ja rahwakannatajat, keda neile nimepidi üteldakse.  Meie ei usu mitte, et see korjandus meile teadaantud  rahwamehe soowiga ette Võetud on, waid et seda wahest mõned koerustükid teewad. Sellepärast oleks hää, kui wallawalitsused neilt seletust pärikfiwad." Kas tõeste mitte muud ühtigi?! Issand Jumal! Oleme meie juba nii kaugel! Kas teate ka korjajad ja Wallakohtud,  kes Teie seesugust korjamist rahwa mehele" sallite, et see muud midagi ei ole kui awalik Keiserlikude kohtute teutamine ja mässamise hakatus, kui see hahwamees" kohtute läbi ,kannatab". On see meie kiidetud .truuwus", km meie sedawiist tembutama  hakkame? Maadaku need meeletumad kihupead ometigi natuke ette. et nemad iseennast ja teist raske õnnetuse  sisse ja puhast Eestini me raske teu tuse alla ei saada! Kohtumõistja ei kanna oma mseka mitte asjata. Jumal walgustagu ja parandagu! , Eesti Postimehe" Redaktor Grenzstein kuulutab,  et tema ,Sakala" ja Tartu Eesti Seitungi" Redaktorid teutamise pärast kohtu alla annud on. „Kolme lehe ühendus" ei ole kaua kestnud. Meie omalt poolelt  katsume kannatada ja äraoodata, kui kaugele need lehed oma maledega jõuawad, kui nimelt Sakala" oma vKalja" rabaga rahwast toita ja oma kõrtsi käijate meeleheaks  kirjutatud teutustega Eestlaste ees auu sees seista suudab. Olgu peale. Kelle hammas asja kõwa tuume peale ek hakka, see katsub asja tallitaja pehme liha sisse hammustada. ,Tall. Sõb." Red. Wi! j andist kirjutab seatine nädalileht: Selle kuu 5. pääwa õhtul saiwad tuletõrjujad hilja kokkukutsutud. Kirikumõisa rehi ja kaks küüni oliwad põlemas. Paraku on kahju wäga suur, sest wiljaga täidetud hooned on täitsa mahapõlend. Ka 9 hobust on tules surmasaanud. Kuida räägitakse olla tuli pandud ja kaks kurjategijad ka juba kinni wõelud. „Sakala" Redaktor C. R. Jakobson on Hoowkohtu  otsuse peale, mis teda kaheks kuuks wangi ja 100 rubla maksma mõistis, eemale kaewanud. Sakala" kirjutab: „ Suure - Jaani kihelkonnast kirjutakse meile, et seal paari wiimase nädala ajal Reguldi wallast üksi paale kümne inimese Lutheruse kirikust wälja Kreeka õiged usku on läinud. Nende seas ka mitu peremeest.  Kas need wäljaastujad ka juba uuele joonele juhitud pKirjameeste Seltsi" liigeteks heitnud on, sellest ei kirjuta , Sakala" weel mitte. Kuura maalt. Kange torm selle kuu 4. paamal  on palju kahju teinud. Liibawi linna parkis on manad  puud ridade kaupa maha murtud. Hulgal inimestel on te rw pääw tööd olnud, teest puhtaks teha. Kuramaa ja Riia maa randas on palju laewu hukka läinud. Peterburgi st. Ministri-komitee Präsident Graf Walujew on oma palme peale sellest ametist lahti lastud ja tema asemele endine Raha-Minister, Riigisekretär von Reutern nimetud. Miinist kirjutakse, et Mere KeiSri ja Austria kokkutulemine mõni nädal hiljemaks jäätud on. Mos k w a st. Kuida ,Porjadok" kirjutab, on nende pääwade sees Moskwas üks tundmata inime kinni wöetud kelle juures 115,000 rubla raha leiti. Kinniwõtjate wasta pani tema kõigist jõust ja haawas nendest mitmed. Wars h a w i st. Peterburgi lehtede kuulutused, et Poolamaa kubermangud uueste jagatud ja hulga poolest wähendatud saakstwad, on rahwa elujulgust röhund. Maahinnad  ja majade hinnad on langenud ja mitmed ehitused on seisma jäätud. Tweri kubermangust kirjutab „SelSki Westnik" talurahwa  liigjoomise üle kogoni koledast. Pühade aeal jookfiwad mehed neli kuuni wiis pääwa järestiku. Koguduse-ametnikude  walimisel saaksflwad enamist mehed walitud  kes seda ametid pidada ei wõi. Need peaksiwad ennast  siis kahe ehk kolme wedro wiinaga pakutud auust lahti ostma. Seda sünniks igal walimise äeal mitu korda ja iga kord kestaks joomine mitu pääwa. Pidul tõusekfiwad  joojade wahel tülid ja kiskumised. Pärast pidu astuks siis kogudusekohus kokku ja mõistaks kiskujatele ihunuhtlust sa süüaalused peaksfiwad ennast sellest jälle wiinaga lahti ostma. Iga awaliku koosoleku pääwa peale  tuleksiwad jooma pääwad. Asjad olla ka juba nii raiskus, et 100 talupere peale aga 10 tuleksiwad, kellel kaks hobust ja kaks lehma ou, 30 perel oleks üks hobune ja üks lehm, 15 perel üks lehm, 15 perel üks lammas ehk kits ehk kana, 30 perel ei oleks ühtige kodulooma". Kamenez-PodolSkist kirjutab Listok", kuida Kamenezi alewis maksude sisseajajad mööda majast käiwad, Voodiriided ja majariistad kokku korjawad ja kaasa wõtawad. Aealeht >Sarja" ütleb selle aSja kohta: „Kui küladest seesugused sõnumid tulewad, fiis ei pane meie seda koguni imeks, seal sünniwad weel teised asjad, aga linnas on see wist uudis." Sõisranist. Wäljarändamise kontori kuulutuse järel rändata rahwast Smolenski, Kaluga, Kurski, Tambowi  ja Pensa kubermangudest Orenburgi ja Ufa kubermangu  ja Siberimaale. Kontori poolest ei olnud weel rändajatele maad kätte näidatud, aga juba oliwäd 250 inimest kodumaale tagasi minemas, kes maad leidnud ei olnud. Wäljarändajad oliwad kõigist paljad ja.,, saiwad jõudumööda abi. Tomskist. Aealeht „Sibir" kirjutab, et Tomski Uuiwersttäti põhjnskiwist sissemüüritud paberid ja rahad ärawarastatud on.