olla wõiS, keS tema osa wähendakflwad. Seda mõtet ei wõinud tema kannatada; kõiki tahtis tema omale saada, kui temal seda ka kõige wähem tarwiS läks. Saade? oli küll püüdnud wana neiu kartust kaugele peletada, aga täitsa ei olnud see temal korda läinud, sest ka temal oli Juliana suguwosa tundmata. Kahtlasel ja nukral meelel kõndis Juliana oma» suureS  tuas edasi ja tagasi. AeleteS ja pöõrleteS tultwad küll kakS kassi tema ligemale, aga ka neid tõukas tema enesest eemale. Nendega mängida ei olnud temal nüüd aega, Hirmus mõte kippuv ennast tema südames pefitama: kui Saadek tunnistused wälja wõttiS, nendega Ameerikasse reisis ja päranduse omale päris? Tema ringutas käsi, nagu olekS kõik juba uenda sündinud ja tema oleks paljas kerjaja. Hirm kaSwiS suuremaks, tema tahtis kella tõmmata  ja abt kutsuda, aga jõud et annud, langes tooli peale maha. Kurwalt mõtles tema möödaläinud pääwade peale. Ka noorus oli temale wähe rõõmu toonud. Juba siis oli tema haiglane ja näutu olnud; juba fiis oli kadeduS teda kuranud kui tema teisi neidufi kihlusele kutsutama ja ennast unuStuse fiSse jäätama nägi. Lootuseta waataS tema tulema pääwade peale. Mis pidi tema lootma? Tuhanded olekfiwad õnnelikud olnud, kui nii wagust ja mureta elu elada wöiksiwad; nemad olekfiwad suure waraga enestele ja teistele rõõmu walmiStanud, aga temal ei olnud iialgi küll ja teiste rõõmud pahandafiwad teda. Juliana põdura keha läbi oli wist ka tema waim kõduraks  ja põduraks jäänud; lahkus ja rõõm ollwad tema südamest kadunud, kius ja pahanduv oliwad asemele asunud.  See juba pahandas teda, kui lapsed tema ukse ee» rõömsaõte mängisiwad. ehk kui keegi naaber lahkest laulis. Tema meel oli täitsa tuskasekS jäänud, ja kui tema nüüd siin iStuS, hallid silmad põranda poole pööratud, pea rinna peale langenud, fiiS näitaS tema wähemalt weel kümme aastat wanem välja kui tema tõeõte oli. Tel silmapilgul tehti ukS lahti; wSslnvlt töSti» Juliana  pea üleSse, kargaS fitS aga nagu nooreks saade» tooli pealt üleS, kohenda» juukseid otsa eest ja a»tu» ukse voole. ,AH, herra Gaadek, Teie olete!- hüüdi» tema, nagu ei olekski tema adwokati kahtluse» ootanud ega tema peale mõtelnudki. . ,la, mina olen/ waStaS tulija, ?e» koguni väsinud näitas olema, kuna tema neiu käele suud anda püüdis. Mina olen see, aga lubage, et iStun, sest jalad ei taha mino wäflmnse pärast enam kanda/ „ , « . Tema langeõ tooli peale maha ;a kaed langefiwad jsutumalt kõrwa. üks klaaS wiina, ÄkS klaaS viinal- hüdiS Juliana, oma kapi juure rutateS. .Ei, ei, mina tänan, olen soe ei tohi juua!- ütle» Gaadek, ei wõinud aga neid hapu tilkasi enam tagasi lükata, mida temale pakuti. Tema wöttis klaasi Juliana rõõmust wärisewast käest, pani suu peale, wõttiS ühe lonksu ja hüüdis siis nagu hinge tagasi saades: »AH see annab jõudu üks kallis wiinl- Tema pani klaasi laua peale, ilma mureta, et Juliana seda weel kord täidaks, sest seda ihnus ei lubanud. .KaS Teie käisite L. linnas? küsis Juliana. Muidugi, see oli jo minu kohus/ andis adwokat waõtusekS. .Teie lubasite minule teatust saata ja ei ole seda teinud / ütles Juliana, pooliti noomides, pooliti kurtes. Mina ei jõudnud seda tõeste mitte. Iga minutit olen mina Teie kasuks tarwitanud, minul ei ole aega süia ega juua olnud, ükSneS Teie kasu on misul filmaS seisnud ja mina wõin rõõmuga kinnitada, et keegi seda paremini ei oleks tallitanud.- Juliana waataS õrnaSte tema otsa. Tema pärast oli jo Saade! seda waewa näinud ja ennast wäsitanud. sKas saite tarwilised kirjad kätte?- küsis tema. .Ja, minul on nüüd kõik käes, mis meil tarwiS läheb/ ütleS Saadet. Me asi ei ole enam sugugi kahtlane. Rudolf Gottlieb Lampreht oli Teie ema wend. Tema kauples enne L. linnaS loomadega, et see amet teda seal aga kehwaft toitis, sellepärast läks tema aasta! 1829 Ameerikasse. Mina olen omale L. linna walitsuse poolest selle üle tunnistuse anda lasknud, siis weel kirikuõpetaja poolest Teie ema ristimise tähe ja Teie wõite, mõtelda, kui palju see aega wvtab. L. linnaS tahtfiwad kõik teada, miS aSja pärast minul neid tunnistusi tarwiS läheb ja mina olen õnneks weel ühe hädawalega küsijate käest peaSnud, sest tarwiS on, et nii wähe inimest sellest pärandusest  leadwad, kui iganeS wõimalik-. ,Ja mis olete Teie fiis ütelnud?- küfiS Juliana kohkudes. Mina ütlesin, et Teie L. linnaS üht asutust teha tahate, mille kasud osalt Teile, osalt 8. linna waeStele saamad, ja et selleks neid tunnistusi tarwitate-. Juliana kargas tagasi; tema hallid silmad wälkufiwad wihaselt õigusetundja poole, nagu oleks see, keS teab miS hirmust aSja rääkinud. .Et, ei'. Mina ei ole selle peale iialgi mõtelnud, seda mina ei tee!- hüüdis tema fiiS. ,Seda ei ole ka mitte waja/ ütleö Saadek naerdes. Mid ei wõi keegi sundida seda tegema, miS mina seal rääkisin. Ilma selle hädawaleta ei oleks mina seal aga ammugi nii kaugele jõudnud. - Juliana oli tema kinnituse läbi waigiötatud. ,Ja Teie usute et minu pärimise õiguS kindel on?- küsis tema. ,TäieSte!- kinnitas adwokat. .Nende paberite järel, miS mina saanud olen, on kinolaSte tunnistatud, et Teie ema selle Chicago linnaS ära surnud Lamprehti õde on mina soowin Teile kõigest südamest õnne.- Tema wõttiS Juliana külmetanud käe ja muljus oma mokkade waSta. Juliana jättis silmapilguks oma käe temale ja tõmmaõ  fiis tagasi, nagu oleks adwokat tema neiupuhtuse külge puutunud. Omaõ südames tundis tema aga suurt õnne nende kahe millioni üle, mida pea omale saada lootis;  see tegi teda nagu joobnuks. ,Kas on aga minul ka ainus õigus selle päranduse peale?- küsis tema. Minu emal oli ka wendi ja õdefi weel, niipalju kui mina kuulnud olen.- ,Teie wõite mureta olla/ wastaS Saadek naerdes. ,Mtna olen nimelt selle järel kuulanud. Teie õnnsal emal oli küll weel üks wend, nimega Willem ja üks õde, Anna, wend wanem. õde noorem. Wend kes kingsepp olnud, läinud noores põlweS reisima, aga L. linnas ei tea temast hiljem keegi. Kiudlaste on arwata, et tema surnud on.- ,Aga temal wõib järeltulijaid olla/ tähendas Juliana. Saadek raputas pead, kui tema küll ka sedasama aimas. Tema armas aga paremaks, mana neidu taie lootuse sisse jätta. .Ei wõi olla/ kinnitas tema. ,Aga minu ema noorem õde?- .See on kaheksateistkümne aasta wanaduses ühe näitemängija  Lindeg'a ära läinud ja hiljem ära surnud. - ,Aga temal mõis lapsi järele jääda/ tähendas Juliana. Saadek nikutas õlafi. Mina ei usu mitte/ ütles tema. ,Keegi ei teanud sellest. Teil on kindel pärimise õigus; wõib olla, et mõned teised pärijad weel on, sellepärast ei wõi Teie oma pärimisega  mitte sugugi wiiwida, muidu aStuwad teised ette.- ,Kuidas pean mina seda tegema?- küsis Juliana. (Zääb pooleli.) Kiriku teadused. Zaani kirikus: 8. Jüri k. p. Kristuse ülestõusmise pühal teeb pastor Grohmanu enne lõunat jutlust ja pastor AsSmuth pärast lõunat. Enne lõunat laululehed ja pärast lõunat kiriku waaguad  Tallinna koguduste abikassa heaks. 9. Jüri k. p. teisel pühal teep pastor AsSmuth enne lõunat jutlust. Kaarle kiriku õpetaja teeb 1. ja 2. Kristuse ülestõusmise püha! jutlust. Esimesel Pühal on laululehti uue leeritoa ehitamise heaks. Tütarlaste Eesti keele leeriõpetus hakkab 12. Jün k. p. Lapsed saamad leeri kirjutatud päew enne seda, 11. Jüri k. p. enne lõunat kellu 9—12. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 1. ja 2. Kristuse ülestõusmise pühal jutlust. Esimesel pühal on laululehti Mtrikogu kantselei poolt saab seega teada antud, et Mk postijaamad  Eestimaal Tt). Mihklikuu  P 1884 uute tingimiStega äraantud saamad ja et inimesed, kes jaamade walitsüst oma kätte wõtta tahawad, neude kohta olewad tingimised  17, Mn k. Mil. cmc kunat ülemal nimetut kantseleis näha wöi> wad. TallinuaS, Rittrekojas,3o Paastukuu p. Uiltrikogu Sekretär. Hobuste käswatajatele antakse selle läbi teada et »V-mast Märtsist «zzTmsWMuz» Wiljandi mõisas saawad olema. Hind ». korra pruukimise eest on A Rudla. Wiljandi mõisawalitsuS. WMff ja ümberkaudu wotab tellimist ja kuulutamist meie lehe .Tallinna Sõbra" peale herra H. Z. Kar»w'i raamatupoed waSta. «a Ettekuulutus. Nõnda arwata keskmiste Jaanikuupääwade seeS saab Haapsalus  Läänemaa põllumeeste jauSkoud oma ,gaaa«tase „ hobuste- ja sarwloomade- watjanattuse Mduhwn-d n. «W»wd. L. Raron Rudberg. Teadaandmised. Alguspmliseb SlWr iiulblusimshinad saiwad suures maailma-wSljanäituseS Amsterdami linnas Kõige estmest ja kõrgemat Ma, auu-tittttlistus. kõrgema auu» hinna jägamisega awaldalud. G. Neidlinger, Tallinnas, Pitka uulitsas Nr. 57!188. Narmad Burk-uulitsas, Ner«st'i majas. Rakweres, Pitka-uulitfas Nr. 16. Jgapääwane hinge loiduse ruumi, kirjutanud A. J. Kaller, teine trük, !on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. Oks wäikt Maja ehk ka aeaplatfiga saab osta Adresstd palutakse kaubaselle  lehe kuntorisse pokstawi  K. all fisse saata. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-mõisaSkoolmeister  Liit, Saadgo mõisas: M. Gustavsohu,  Kocro.' W. DuglaS, Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W, Lepp, Alel: Jakob Külwaudcr,  Krikis: M. Meier, Weudra mõisas: J. Eglou, WörruS: sVielrose proua, Walka» : M. Rudolff'i raamatu-poe§, NarwaS: M. Põder. Wiljandis: raamatu-kaupleja E. J. Karow. " Kaubahinnad. 4. Jüri kuu P. 1834: Soola tünder 6 rbl. kop. Kiwifool, tünder, 10 puda 4 rbl. öv kop. Heringi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder 16 rbl. Kopli heina puud 70 kop. Õle puud öv kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwcm rand 13 rbl. Kase puude süld 6 rbl. 50 k,p. Männi puude süld 5 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 13 kop. Ziwitõrwa tünder 10 rbl. Puutõrwa tünder 1b rbl. Telisliwi, tnhant, 22 rbl. Lubbi, tünder, 1 rbl. BrcsSlingi tünder 12 rbl. Hinnad Tallinna tnrul. 4. Jüri-kuu Pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 40—60 kop. Herned, t00p.... 7 „ ' Leatsed, toop. ... ? Tangud, toop ... 3 „ Weikse liha nael. . 18—17 „ Sea liha nael ... 14 » Rõõsk Piim, toop . 4 „ Hapu piim, toop. . 5 » Koore, kortel.... 4 Laua tvõi, nael. . 40 „ Pütti wöi, nael . . 32 ,» Mnua paar .... 4 ~