Msi põletama; keda Saksa seitungid põletamise koorma „ alla üsna Ma lämmatama kippufiwad." Meie oleme ka wiimaste aastate sees kõiki kodumaa Saksakeeli aealehti lugenud, meie ei ole aga kusagil leidnud,  et A. Reinwald tulepanijate sekka luetud sai. Meie ei mäleta ka, et tema nime kuidagi Saksakeeli lehtedes nimetati.  Ükfi tema laul ,Usk ja teadus" sai kord sellepärast läbi räägitud, et , Sakala" seda ülemäära kiitis, kuna see ometigi niisama wähe usuõpetuse poolt, kui ka ilmaliku logika poolt läbikatsumist wäljakaunatada wõib. Miks waletawad mitmed EeStikeeli lehed ikka ja ikka Saksakeeli lehtede peale ja käänawad kõiki seda kurja kawalusega Eestlaste teutamiseks ja wõitlemiseks Eestlaste wasta, kus ükfi ja ainu tülikihutajate wasta kirjutatud on? Nüüd ei häbene ennast , Tartu Eesti Seitung", A. Remwald'i põlema pistetud elumajast üht tuletulki wälja kiskuda ja tülisütitamiseks meie kodumaa sugude ja seisuste wahele piSta. Mis kasu loodawad need tülikihutajad sellest küll maale ja rahwale tulema? Waadake ette, waadake ette! Eesti rahwa õige..Asu ja anu nimel palume meie: Ärge mängige tulega! Ärge äratage üht kurja waimu, keda teie pärast ise ka enam tallitseda ei suuda! Kuuramaalt. Jllukste maakondaS, sealsamas, kuS rahwas lugemise wasta pani, seal on jälle kange tüli. Seal on mõisnikud talukohtast müia pakkund, ässitajad okiwad aga rahwale ette rääkind, et kohad ühe kinnitatud taksi järel täniste peremeestele müüdud saaksiivad. Seda sunnitud müümist oliwad nemad ootama jäänud ja wahe aeal oliwad mõisnikud kohad wõerastele müünud. Züripääwal  tahtsiwad ostjad kohtafl kätte saada, aga endised peremehed ei tahtnud wälja minna, waid lootsiwad ikka weel nende Lõutnste peale, mida nõuumehed nendele kõrwa sosistanud oliwad. Wiimaks pidiwad nemad ometigi soldatite  abiga kohtadest wälja saaketud saama ja häda ja ahastus on wägs suured. Seaduse järel saatvad wäljaoStetud  rent-peremehed küll ühe aasta rendi tasumiseks, aga kui kaugele see neid aidata wõib, kui nemad omad kohad kautanud on. Shandarmide Kindral, Laks on Griwa-Semgalli linna sõitnud ja tahab seal..nii kauaks aset wõtta, kui rahwas rahule sunnitud on. ÜkS ässitaja, Wenelane Subowitsh on kinni wõetud; teine, Lätlane Bajurun  on ära jooksnud ja saab otsitud. Wõib olla, et nemad nuhtluse alla langemad, aga mis kasu ehk tasumist waene eksitatud rahwas sellest saab. Mis häda mõisniku  del müümisega tajust taga oli, seda meie ei tea. Sõbrust  küll tema ja tema walla wahel wist ei olnud. Waenluse kibedat wilja näitsewad nüüd küll wist mõlemad. Häda neile, kes rahu rikuwad ja söbtustust takistawad! Jllukste maakondas on öösel 20 ja 21 Jürikuu pääwa wahel Baltensee mõisa karjalaudad maha põlenud. UmbeS 50 lehma ja hulk kraami on sisse jäänud. Grobini ligidal sai hiljuti endine Lätikeeli iülilehe toimetaja Juris Mater kinni mõstud, kes wiimasel aeal oma peat sellega toitis, et talust talusse rändas, rahwast wihate ässitas ja fiis raha eest palwekirjast  kirjutas. Kuuramaal näitawad aSjad üleüldse õige sasis olema. Nenda on seal hiiiuti kaks wenda kinni wõetud, kes selle kahtluse all seisawad, et ühe rentnikule ja ühe kõrtsmikule nimeta kirjasi saatnud oleksiwad, milles nende nmjafi põlema  piSta ähwardati, kui nemad mitte määratud aeakS, tähendatud paikade peale raha, 300 rubla ja 150 rubla maha ei paneks. Mõistlik rahwaõ soowib, et need hulgused  karmi nuhtluse alla pandud saakfiwad; kas aga nende teud täitsa tõeks wõiwad tunnistatud saada, see on teadmata. Ega ka neil meestel kawalatest käänkõnedest puudu olema saa! Peterburgist. TeadusteAkademiaPräfident,Admiral Graf Lütke, on ennast wanuduse ja haiguse pärast sellest ametist lahti palunud ja tema palmet on ühe wäga armulise ja auuStawa Kõigekõrgema käekirja läbi täidetud. Graf Lütke on aastal 1797 sündind, reisis juba aastal 1817 künni 1819 ümber maailma kera, on neli kord Põhja jeameres reisimas ja uurimas olnud ja palju teaduslikust raamatuid kirjutand. Mõned aastad oli tema Tallinnas ja Krimmi sõea aeal Kronstadtis Sõeakubernör. —> Teaduste Akademia  Präsidentiks on endine Koolide-Minifier Graf Tolstoi nimetatud. Riigiwalitsuse poolest saada nõuu peetud, kuida karmid passi seadused wsikfiwad muudetud ja kergitatud saada. Seda on juba ammu ära tuntud, et kardetawate inimeste wasta passi seadus ühtigi ei aita. NiSilistlastel ja teistel kurjategijatel ja kurja seemne külwajakel oliwad ikka passid, kui need ka nende oma ehk nende abiliste tehtud oliwad. Wäga palju muidu auusaid inimesi, kelle passid sagedast ilma nende süüta tulemata jäiwad, on aga wangi pandud ja teistwiisi palju tülitust ja pahandust näinud. Pärast pitkalist waidlemist on meie Ritgiwalitsus nüüd ometigi Türgi riigiga sõea kulu tasumise pärast ühendusele jõuudnud. Türgi walitsus maksab iga aaõta 350,000 Türgi naela, see on ametliku aru järel ligi 2 millioni rubla tulda. Wähe küll, suure wSka kchta, aga itta parem kui ühtigi. Põhja jeameres hukka läinud Ameerika lama ,Jeanette" pealt peasnud mehed Leitnant Danenhauer ja tema kolm seltsimeest, üks looduse uurija, üks madrus, keda häda nõdrameelelisekS teinud, ja üks Hhiinlane, oliwad Peterburgis, saiwad suure auuga üleS «Setud ja peetud, ja on nüüd kodumaale tagasi reifind. Üks teine salk nendest õnnetumatest katsuõ Leena jõesuust, Leitnant Delong'i juhatusel teist teed mööda edast tungida ja oli kadund. Läbi kõige talwe otfisiwad neid Wenelased ja kodumaalt läinud Amerikaanlased. Rüüd on nende surnukehad  leitud; külm ja nälg on nende elule otsa teinud. Kolmas paat ei ole kusagil maale tulnud. Arvatakse, et tormid seda mere põhja matnud on. Kuulus Wene kirjanik Ivan Turge njew on Pariisis raskest haigeks jäänud. Kardetakse, et täitsa terweks saamise peale lootust ei ole. Peterburgi maakonnast tulevad maarahva elu üle väga kurvad sõnumid. Rahval ei ole loomatoitu, ei oma toitu ega wiljaseemet. Hobusevargus on nii alaliseks asjaks saanud, et pea üht pääwa mööda et lähe, kuS ühe ehk teise vaese talupoja hobune varastatud ei saa. luudtjshtide ja teiste tüli ja vaenu kihutamiste vasta võitleb ,GoloS" mehise meelega ja kindla sõnaga. Nenda kirjutab see leht: ,Täna röövitakse Juudid paljaks,  homme võib kord teiste rahvasugude ja seisuste kätte tulla. Ka nende käest tahab ehk üleS ärritatud ha lv rahvas oma ,wara ja verd" tagasi saada. Meie anname Zuudiõgija lehtedele nõuu, selle koleda wereteu peale mõtelda, mida lirimaal tehti. Parnell, kes Jirilafi säratab", peab nüüd ise tunnistama, et kergem on halwa rahwa metsalise himust äratada, kui waigistada. Meie arwateS on aeakirjanduse kohus üks teine, kui see rahwa seltskonnale veSte kasu saata tahab. Aeakirj andus ei tohi mitte halwa rahwa südames metsalise himust äratada ja kohkutawaid kurjategufl wabandada, waid peab julgusega ja «Astmata awaliku elukorra ja erakonnata seaduste eest kostma ja wõitlema, kõikide kasuks, wahetegemata kõige Keisri alamale kasuks."  Eks oleks hea, kui ka mõned Vallimaa , kirjamehed"  seda tuult tähele pauekfiwad, mis nüüd Vene tähtsama lehe seeS puhub? EkS oleks hea, kui nemad seda õpetust oma körwa taha kirjutakstwad ja , mõisnikust" ja neid talunikust rahule jätakfiwad, kellel seesuguste kangelaste  aru järel liiga palju wara, ,päratumad krundid" käes on, kuida seda üks Peipsi rannalane nimetab? Oranienbaumis oli Jürikuu 29 pääwal suur tulekahju. 19 maja on maha põlend; kahju on wäga suur. Bologoje raudtee jaama juures , Peterburgi- Moskwa raudtee ääres oli Jürikuu 28 pääwal raöke lumesadu.  JekatarinoSflawist 5000 raudtee tSörahwa keSkist tungi siwad umbeS 400 meest öösel Juulide majade ja poodide peale, löhkufiwad ja rööwifiwad. Politsei ja sõeawägi lämmatas möllamist ja wõtflwad umbeS 50 karatsejat kinni. Kahju arwatakse 4000 rubla eest tehtud olema. Kijewist. Kõikis kubermangus on põud; sooja on 24 graadt ja seemnepõllud on mitmes patkaS kuiwamas.  RownoS oli Jürikuu 25 pääwal raSke rahesadu. Palju oraseid on maha peksetud ja ka weikelooma karjades on kahju tehtud. Smje! As tõusis Jürikuu 26 pääwal suur tulekahju.  Kange tuul kihutas tuld igale poole laiali. Tomskis on rasked tulekahjud olnud; ühel pääwal põlestwad 57, teisel pääwal 8 ja pärast seda jälle 4 maja maha. Ntsh nt- Mofkwa raudtee peal on üks fild ära põlend. Sõidud on seismas. Jaltast kaewatakse põua üle, mis oraõvõldudele palju kahju teeb. Moskwast. Kaupmehed kardawad, et «väljasaadetud Juudid neile palju wõlga jääwad. Meremäe walitsuS saadab ühe suurtüki Mofkwa näitusele, mis 4900 puuda raske on. Rjasanis on LinnabankiDirektor, Konowalow ennast ülespoonud. Arwatakse, et tema palju banki raha ära pillaud on. Hharkowi kubermangus on suur metsapölemine olnud ja palju metsa häwitand. Mohilewis, Djenstre jõe ääreS on tulepanemised igapääwased asjad. Jürikuu t 3 pääwal pandi linn wiideS paikas põlema. Juudid on hirmu täis, panewad omad asjad kokku ja on Väljarändamisele walmiS. Odessas sai endise sõeawäe moona ülema, Popel'i üle kohut peetud ja sai tema Siberisse mõistetud. UkS tunnistaja tunniStaS: ,WiimaseS sõeaS on moona Valitsejate  hooletuse ja ahnuse läbi rohkem mehi surma saanud, kui Vaenlaste kuulide läbi/ Sim f - ropolist kaebatakse Ma Ae «tt, Ma pahu orast häwttanud on. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berliinis ja kõiktS Preusfi rtikiS on rõõm selle noore Prinzi sündimise Ae wäga sunr, keS inimeste ette arvamist mööda oma! aeal PreuSst Kuningas ja Saksamaa Keiser olema saab. Keiser Wilhelm wStb nüüd juba soma kolmat järeltulijat näha, miS küll ükS wäga haruldane afi on. PreuSst maa» pääw on oma nõuupidamist lõpetand; RiigipäSw on täideS töös. Rahu Katholiigi kirikuga näitab tehtud olema.  Berliinis põleS Jürikuu 30 pääwal arstirohtude, riistade ja teiste tarwitnste näitusemaja maha. Palju näituSasju on sisse jäänud. Saksamaa talwwilja ja suwiwilja orased on muist head, muist wäga head. Inglismaalt. Kahekordne mõrtsukatöö DubliiniS on kõik Inglismaa uueSte kohkuma pannud. lirimaa Maalitga peamehed Parnell, Dillon ja O'Kelly, keS wangist lahti laStud saiwad ja Parlamenti? oma istete peale asusiwad, on ise ka kohkund, sest nemad nääwad, et nemad seda kurja maimu ise ka enam waigistada ei suuda, keda äratastwad. Parnell on 2000 nael stärltngi, Parlament t 0,000 nael stärlinge mõrtsukate kiuni wõtmise eest ja Parlament weel 1000 nael stärlingt sellele pakkund, keS kurjategijate jälgedele juhatada wöikS. Weel et ole aga kedagi leitud. Mõned on küll näinud, kuida Dubliini FönikSparkiS  wöideldi, kuS Lord Cavendish ja Burke ära tapetud saiwad, aga nemad on seda muidu kiskumiseks pidanud. Mõrtsukaid olnud neli ja nemad on üheS wankreS põgenenud  ; wankre jäljed on leitud. lirimaa Riigisekretäriks  on meremäe Sekretär Treweljän nimetatud. ParlamentiS on nõuukS wõetud. lirimaa Wize-Kuninga wõimuSkonda laiendada, kahewäärilist seltstfi ja aealehti tema piiramata wõimufe alla anda j. n. e Parnell ja tema seltsilised on waSta waielnud, aga seda ei ole kuulda wõetud. Parnell on ise ka ähwarduse kirjast saanud, et ara tapetud saaks, niipea, kui ennast lirimaal näitaks. Tema on omale Politsei kaltsust palunud. Ballinas on Jürikuu 23 pääwal käratsejad rahwahulgad ja Politsei raSkest kokku sattund. RahwaS loopind kiwidega, Politsei lasknud püSfidega. Käratsejatest on mitu inimest raõkest haawalud. Serbiast. Jürikuu 29 pSäwal tegiwad Belgradi theatreS lõhkumise ehk ,wabameeleltsed" kutda nemad ennast ise nimetawad, suurt politika kära, Millest pärast lausa kiskumine tõufiS. Politsei lämmatas hullamist  ja wöltiS mõned peamehed kinni. EgyptuseS on lausa mässamine lahti. Ülem Minister Arabi Pasha on ilma Khediiwe lubata Parlamenti  kokku kutfund ja tahab Khediiret auujärje pealt tõugata. Sultan on Khediiwet ühe telegrammi läbi kinnitan  ub ja abi saata tõutand. Prantsusmaalt ja Inglismaalt  tahetakse sõealaewu Aleksandria lahe peale saata. Jutuleht. Aasta. Kans Kristjan Uuderftm ennemuiste julwdest. Kui armsast ja magusast tõnsiwad lõhnad ristheina põllult. Mefllased suruftwad helisema tiiwaga ümber ennemuistse  kodupaiga. Põldmarja wääned punufiwad ennast  ennemuistse ohweraltari kiwi ümber, mis wthmast puhtaks  peStud, pääwapaiStel läikis. MefilaSte ema lendas oma perega wälja, oIÜS omale sündsa paiga ja kogus maha  ja koguS mett. ükski muud ei pannud seda tähele, kui ükfi aga Suwi lugema kaasaga. Nendele oli altari laud rohke looduse annetega walmiStatud. Ja õhta eha säraS kullakarvalise kaema peal. Ei ole seda uhkema kiriku koolutud katuse peal nii rohkest. Ja kuu läikis õhta eha ja homiku koidu wahel. See oli Suwi aeg. Ja pääwad jõudflmad mööda ja nädalid jvudfiwad mööda. Haljendawad sirbid läikiflwad läbi viljapõllu. Õinapuu oksad kottufiwad ja nõrkufiwad punase ja kollase wilja raSkuseS. Humalad lehkaflwad kangest ja kölkusiwad  täis käbi kobaraid, ja sarapuu põefa all, kus pckhklad  raSkeS ktmpuS rippusiwad, seal iStuS Suwi, oma tõöfinäulise  kaasaga. ,MiS arvamata rikkuv? * ütleS Sume kaasa. ,MiS õnnistuse täiduS ümberringi; see kõik on oma ja kõik on mõnus, ja siiski mina ei mõista is'., gt oma südame liigutust, minul on igatsus rahu järel, kaS see on uni? Mina ei mõista seda sõnadega tähendada! Nüüd künnawad nemad jälle põldu! Rohkem  ja ikka rohkem himuStamad inimesed saada! Waata toonekured tulewad parweS, kotbiwad eemal kündjate  jälgil, adra taga; Egyptuse maa linnud, keS meid läbi õhu tandfiwad! Kas mäletad meel, kui meie lapsepõlwel  seia Põhjamaale tulime? Õifi tõime meie, uhked  pääwapaisket ja haljendama!!» metsast, mida nüüd tuuled rapntawad ja sasimad; need lööwad nüüd tõmmukakS, na-