Saarlane UW Üleüldine Pilitlün »>»lrht «»»> j> li»»» rahmle. UM 9. Teisipäew, 1. Märtsil 1888. V. aastakäik. maksab: maal aastas > > . , ! rbl. l>o kp, za saadetud aastas . Ä „ „ S aastas I „ AI „ Tuleb igal teisipäewal wälja. Knresaares, Nr. Iv. Jaani kihelkonda/Saaremaal. Telegrammid. Berlini st. Küünla kuu 25. päewal. „Riigiseaduse leht" annab teada, et prints Willem olla wolitatnd  käesolewates riigi toimetustes keisri asemik olla. „Riigi teadaandja" kuulutab, et keiser Willem olla haige ja et haigus ikka raskemaks minna, sööma-isn kaduda ja jõud joonega wäheneda. „Riia seitungi" lisa kuulutab, et keiser Willem Küünla-kuu 25. päewal, kell 5 pärast lõunat Jumala  armu igatsenud on, see aga tema uödruse pärast kuuni kell 7 ohta edasi lükatud pidanud saama. Ta elab weel, lootus elu pääle on otsas, kroonprints reisib ülehome Berlini. Kõige uuema telegrammi järele on Saksamaa keiser Willem Äüüula-kuu 26. päewal kell 9 ennelõunat ära surnud ja würst Bismark riiginõukogus kroonprintsi Saksamaa keiser Friedrich m. wäl- Tallinnast. Wirulanekirjutab: Lugejatele  teatame seega, et selle lehe wastutaja toimetaja selle numbri kirjutamise  juures töös ei wõinud olla. Tema pääle on mõned inimesed meie oma rahwa seast tähtjas paigas kaebduse tõstnud, et tema olla sõnu ütelnud, mis raskeSte seaduse wastu käiwad ja millede ütleja õiguse ning seaduse järele raskcste karistatud  peab saama. See kaebdus anti neil päiwil kaebealusele teada ja wõis see meel seeläbi wabaks jääda, et tema seaduse järele enese eest kautsioni sisse maksis. Loodame, et Kõrgem ikka aitab ja õigus walge ette tuleb. Riiast „Rifhki Westnik" kirjutab: „ Teadmata tödetsaduse" raamatu kirjutaja Hartmann, kelle aated Saksamaa sisemise rahwuStamise s. o. Slaawi ja Prantsuse maakondade saksastamise kohta, mis Saksamaal  päewakorral, ja Saksa maimuga kokku sünniwad, tuntud on, hakkas ka ennast wälimise politika sekka segama ja astus Benini kuukirjas „Gegenwart" sOlewik) Wenemaa ära jagamise plaaniga ette. Wenemaa ära jagamine on tema arwamise järele Euroopa rahu kohta wäga tähtjas. Jagamise põhjuseks wöttab ta rahwaste mitme suguse elamise kobad ja jagab Wcnemaad  kolmeks riigiks - Esimine Poola-Leedu- Saksa riik) Weikseli ja Neemeni jõe mahel; teine (Wcikse-Wenemaa riik) ulatab  Dnestri ja Düüna jõest kuni Doni ja Wolga jõeni; kolmas (Suure-Wenemaa riik) taga Doni ja Wolga. Nõnda lihtsalt ja kõrgelt seadeldes, wötab ta Wenemaa käest Soomemaa ära, tõmbab kriipsu Narmast kuni Asowi mereni ja räägib: kõik, mis pahema poole jäeb ci ole Wenemaa, kõik mis paremal pool on Wenemaa jägu. Pärast seda parandust räägib ta, Wenemaale jäeb .72 miljoni inimest, millega ta Asiat wöib edasi harida ja Europaga kokku köita. Pääle selle seletab Hartmann, et need kubermangud, kus Weike-Wenelased elawad, wöiksid Kicwi kuningrigiks 18 milj. inimesega  ühendud saada. Walge-Wcnemaa riigist ei räägi ta küll, kuid käsib lääne kubermangusid ära saksastada,  mis Saksa kõrgema hariduse wõimul muidugi korda läheks. Lubage waadata, kuidas kõrge haridusega Sakslased Slaawlasi  oma rahwusest wälja lükata tahawad. Wene püüdmisi KonstantinopoliS nimetab Hartmann katu morsana (õhu piltiks ) Kõige Slaawlaste ja kõige usuliste mõted on tema arwamise järele niisugused, mis Wene Keisri wöimusega sugugi kokku ei sünni. Ja mikspärast püüab siis Wenemaa Konstantinopoli  poole? küsib Saksamaa tark. Kas ehk mast Wahemcre oma käpa all pidamise pärast? Aga siis on tal ka Lääne mere ranna omandamiseks Kopenhagen waja ära wõita! Ega Wenemaal midagi karta pole: Inglismaa on kaubitsew riik, Prantsusemaa  on Saksamaad kartes wöimatu. Saksamaal ja Austrial ei ole mingit kasu, kui nad oma wöimust Slaami rahwastega täiendaks. Kõige parem oleks Wenemaal Austriaga jagamise plaani teha: Austria wõtaks Balkani poolsaare ühes Konstantinopoliga  omale ja wötku Wenemaa Weike- Uasia. Ja kas see ime oleks! Sõda Wene, Saksa ehk Austria wahel laidab Hartmann ära. Kui Wenemaa kautab, ei oleks tema käest midagi wõtta. Sõda Wenemaa ja Europa wahel oleks va danguo swõidu ehk kautuse) pääle mängimine. Wöib olla, et Austria ja Saksamaa kergeSte Wenest wöitu saaks, ja sell korral langeks Soomemaa Rootsile ja Bessarabia Rumeeniale. Eesti-, Liimi- ja Leedumaa ühes Shmudimaaza HLkowno ümber kaudu) asuks üheks Baldi riigiks, milles Saksa meel walitseks, ja Dnepri ja Pruti jõe wahel ühineks muidugi Kijewi kuningriik. Rootsi ja uus Balti kumngruk oleks walitsusega Saksamaa, Kijewi ja Rumeenia  kuningriik Austria warjamise all- Poolamaale annab Hartmann nõu 1797 aasta wal-tsust sisse seada. Wcikscli jõe pahem kallas saaks Preisile ja Austriat wõiks Balkani poole saare päält tasuda. Poola riigi uucndannne ei teeks mingit muudatust, kuid Europal oleks enam muret, kui nüüd Wcnemaaga. Kui uuendus käsile saaks wõetud, wõidakS Preisimaa neli kolm weerand milj. Poolakaid, Sakslasi, Juuti ja Leedulasi juurde. Rish. West. Peeterburgist. „Eestimaa Kubermangu  Zeitung" kuulutab juhataja senati ukasi selle aasta Näärikuu 13. päewast Nr. 20 all, mis järel Hageri kirikuõpetaja A. Hõrschelmann kohtu alla antud saab, kriminal-seaduse tz 178 põhjusel, kus Jumala-teenistusest jutt on, ja § 191 põhjusel, kus neist takistustest jutt on, mida neile tehakse, kes „oma enese südame  tungimist mööda" Greeka-õigeusku minna tahawad. Ustawast paigast kuuleb Tal. Sõb., et Riia Jakobi kirikuõpetaja ja Liiwimaa  Konsistoriumi assessor von Holst Saratowisse  ja Kaltzenau kirikuõpetaja Döbner  Astrahanisse on elama saadetud, mõlemad nõnda nimetatud walitsuse-tcel, s. o. ilma protsessita. Wiltmst kirjutakse „Pceterburgi Zeitungile"  ühest wannutanud meeste kohtupidamisest  järgmiselt: „Hra N. pääle kaebatakse  kohtus, et ta 400 rubla wõerast raha olla ära raisanud. Inimesed, keS hra. N. süü üle kaunis kindla tunnistuse andsiwad, on üle kuulatud. Enne seda, kui tema kaitseja adwokat B. kõnelema hakkab, palub ta kohtu käest luba, seda summa, mis tema kaitsealune ära olla raisanud, wälja maksa. Pääle selle, kui ta luba saanud, wõtab ta oma rinnataskust raha ja paneb ta kohtu laua pääle. Nüüd pöörab ta ennast kohtu ametnikude poole umbes järgmiste sõnadega: „Mu wannutatud  herrad! Kas mu kaitsealune süüdlane  on, ehk mitte, seda teab üksi Jumal! Meie oleme kõik patused inimesed Aga mõtelgu ainult ühe asja pääle: Kui Teie kaebtusealuse süüdlaseks mõistate, siis teete Teie ta eluajaks õnnetumaks. Ja mispärast;  Tema läbi ei saa ju keegi kahju, sest Teie olete ju praegu näinud, et puuduw raha wälja on maksetud. Selle pärast mõistke ta süüst lahti." Sellel kõnel oli hea mõju. Lühikese nõuupidamise järele seletasiwad wannutud mehed: kaebtusealune  ei ole wõera raha raiskamise pärast mitte süüd. Nüüd tuleb aga ootamata pööre. Teisel päcwal annab süüst wabaks mõistetud hra. N. kohtu kätte ühe kirja, milles ta oma 400 rubla tagasi nõuab, sest et tal kui ilmsüüta inimesel õigus olla teda kätte saada. Maakonna kohuS ei ole raba mitte tagasi lubanud anda; aga mis saab kõrgem kohus tegema? Wäljamaalt. Bulgariast. Kõige tähtsam küsimus on praeguses Euroopamaa potitika toimetuses Wenemaa Keiserliku walitsuse awalik teate, kuda Bulgaria segadustele kõige kohatisemal wiisil Euroopamaa suurriikide ühemeelelisel soowil, korraldust ja seaduslikku parandust wöiks pakkuda? Koburgi printsi Ferdiuandi