WaH. Nagu „Rigasche Zeitung" teab rääkida, olla „EeSti Postimees" neil päiwil Tartu raamatukaupckehe  JÜstMe 5000 rubla eest ära müüdud ja saawat A. Grenzstein tulewa aasta hakatusest toimetaja  ameti maha panema. Tallinnamaalt. Suur armuline luba. Ampla kihelkonnast kirjutatakse meile, kuidas seal ütlemata rõõm walitseda, sest sealsed koolmeistrid, kellel mullu laulmine ära keelati, olla jälle luba saanud, laulmas kooS käia. See suur hiStoorialik otsus tehtud Septembril Moe mõisas „kooli kohtus" maha ja pühapäewal peale selle kutsunud õpetaja koolmeistrid peale jutlust oma juure, kuS neile suurt loa-otsust / Ilmutanud. Jah, meie asjad nihkuwad ikka edasi! iLP. Lõuna.Wemmaal^^L.^LUri, Kasaam oli proftssor C. Blumberg, keS Saksakeeles ühe tähtja raamatu meie Eesti hobustest «älja on annud, on „ EeSti Postimehele" kirja saatnud,  mida meie nii parajal ajal ilmunud arwame olewat, et seda kirja ka omas lehes peame äratrükkima. Kiri on nõnda: ..Kasanis, 30. Augustil 1881. Sell suwel käisin ma oma wennaga, keS siinse loomatohtrite kooli heemia õpetaja on, oma kodumaal külaS. Meie retsisime mitmest linnast läbi. Eesti linnades, Pärnus, Tallinnas ja Tartus, wiibisime meie pitkemalt ja püüdsime oma sugurahwa elu edenemist mõne aja järele tundma saada. Mõnest nähtud asjast tahame siin lühidelt  jutustada. Et meie umbeS 1700 wersta kallist kodumaast kaugel elame ja wäga arwa teda waatama wõime tulla, siis wahest puudub meile mõni asi enam silma kui neile, kes ikka kodumaal elavad. Kui need read ka kõige pisemat kasu saadaksiwad,  ei oleks meie rõõm mitte weike. Et meie oma arwamisi  ainult hea asja edenemiseks awaldame, siis julgeme meie loota, et need kellegile pahandust ei saada. Mis meie armsal kodumaal nägime, oli enamiste rõõmustaw. Eestlased on wiimsel  ajal hea tüki edasi astunud, seda nägime meie kõige pealt. Nemad ja peawad oma rahwasooft lugu. Kurwastusega pidime aga ka nägema, kuidas nende keskel ikka weel inimesi on, keS endid Saksteks peawad, ehk nad ise küll Sakste keeltki õieti ei oska. Teewad seda poolharitud Eestlased, siis on see arusaadav); sest nemad ei jaksa enestele oma elust ja olust mitte õiget otsust anda. Leiame seda aga kõrgemine haritud Eestlaste juurest, siis on meil seda raske kohase sõnaga ütelda. Peaksiwad need sugusalgajad ommeti mõtlema, et nad sellepärast weel mitte Saksad pole, kui nad endid seks peawad. Kuhu jäeb siis tuttaw ..kadak"? Eesti seltsid ei ole mitte õieti rahwa arwu suuruse järele kaswanud. Nii näituseks on Endla" seltM weikeses, aga kenas Pärnus üks saal, mis Tallinna ..Lootuse" saalist mitte pulju tagasi ei jäe. ..Endla" saal, mida meile selle seltsi esimees herra G. lürgenS suure lahkusega näitas, on ühes kahe-eluga majas. All on müügilaud (Buffet), lugemisetuba j. n. e., ülewel kaunis suur, aga liig madal saal mängupõranduga. Mitte vähe ei imestanud meie, kui pärast imeilusas Tallinüas „Lootuse"  maja näha saime. Meie arwasime, et ta kõige vähemalt  niisama ruumikas on kui Tartus. Seda suurem oli meie imetelemine, kui meie ..Lootuse" majasse astusime. Kambrid on wäga madalad ja kehwapäralised. Iseäranis  madal on saal. Et wärsked õhku mitte kergeste saali lasta ei wõi, peab ta õhk wäga halvaks minema, kui pidudel siin palju inimesi koos on. See on terwisele kahjulik. Minnakse ommeti seltsi meelt jahutama, aga mitte terwist rikkuma. On keha kehwas järjes, ei wõi ka waim rõõmu leida. Siiski elasime meie ..Lootuses" ühe lõbusa õhtu ära, kus meie mõne wana ja uue sõbraleidsime. ..Estonia" seltsi ei wõinud meie mitte näha saada, ehk seda küll soowisime. Tema seis olla, kuuldud jutu järele arwata, umbes niisama kui ..Lootuse" seltsil. Hea asja edenemise pärast annaksime meie seda nõuu, et need kaks Tallinna seltsi endid üheks ühendaksiwad. Ühendus teeb kangeks. Parem üks õitsew selts kui mitu kehwat, kellel mitte wõimalik ei ole häid ruumisid saada. Meie ei taha mitte ütelda, et Tallinnas ja töistes linnades ikka üksainus seltS olgu. Ommeti arwame seda praegusel korral Tallinna seltside kasuks, kui nad endid ühendaksiwad. Seltsimajad peaksiwad tublile meistrite plaani järele ehitatud saama; muidu ei kõlba nad palju. Ehituse raha wõiks wahest niisama aktsiate läbi kokku saada, nagu-MMMAUUMAe seltsi maja tarwis seda tehakse. Uue seltsi juhatajad peaksiwad tublid Eestlased olema, kes oma välimisi ja sisemisi kohusid auusaste täita wõiwad. Üks selts wõiks wahest ka enam ühendust näidata, mis wäga tarwis on, sest meie oleme selles tükis oma isamaalt palju puudust leidnud. Seda meie ei nõua, et kõik inimesed igasüheS asjaS ühteviisi mõtleksiwad; see on võimata. Aga ühed põhjusmõtted peaksiwad küll kõikidel olema. Kui keegi mõneS kõrvalises aSjas töisiti mõtleb, siis ei wõi meie teda sellepärast weel mitte laimata ja oma vaenlaseks nimetada. wäljaspoole ei tohi meie lahutust näidata. (On hiljaks jäänud! Toiw.) Üht otstarbei võib ju mitmel viisil kätte saada, ja sagedaste on raske ette ära ütelda, missugune tee kõige parem. Paraku oleme meie just oma haritud vendade seast kõige enam lahutust leidnud. Et rahvas nende seas ühendust armastab, seda näeme ka sest kirjast, mida 39 meest Eesti Postimehes (M 32) awaldasiwad. Meie oleme ka täieste nende meeste arvamise poolt ja soovime enam ühendust ja leppimist. Meie soovime kõigest südamest, et nende lihtsad, ilusad sõnad, kes tõsist armastust oma rahwa kohta näitawad, mitte tuulde ei oleks räägitud. Peaksime meie, kui kord jälle kallile kodumaale kõndima läheme, sealt enam ..leppimist, ühendust ja armastust" leidma, siis wõiks meie süda rahulisemine oma isamaa pärast tuksuda! Konstantin Blumberg, Aasani loomatohtrite-kooli professor". See mõnuS kiri awaldab soowisi, mida wist igas EeSti südames leiame. tähtja sõnadele: „Kõige wähemalt wäljaspoole ei tohi meie lahutust näidata" lisab „ EeSti Postimees" omalt poolt juure: „On hiljaks jäenudl Toim." Mikspärast hiljaks jäenud? KaS siis „Eesti Postimees" ilma seesuguse wäljastpoolse  lahutuseta mitte elada ei wöi? Meie omalt poolt oleme M mana ühendust jälle tagasi puuMud tallitada, kellele õp. J. Hurt esimese hoobi andis ja kebaHs „ EeSti Postimehe" partei edasi lõhkus, künni tänase päewani. Meil wõiwad jo oma püüdmistes mitmesugused teed ühesuguse otstarbega olla, miUvarast peame maailma oma teede kohtumõistjaks teaemqÄMeie Kirjameeste Seltsi tüli on „ KeSti Postimees" nurjatumal  kombel maatlnp ette kannud ja katsub meie lahutust maailma eeS i«a meel suuremaks teha. Mikspärast  teeb ta seda? MPSpärast püüab ta uuemal ajal ka meie koM asju seesamasugusel kombel käsile wõtta? Mne'sÄ»ime, et ..Eesti Postimees" ja tema kaastöölised pWessor sõnad enesele  südamesse wõtaksiÄH! ehk meil küll palju lootust ei ole, et see soow täiMjähäb. Wda wähem kaastundmist  „ Eesti PosHWM oma «Aawa poliitika seisukohal rahwa juurÄ kebab, ftd» enam peab ta kaitsmist ja kaastundmsst Sakslaste juurest otsima ja meie kodumaa Eesti elu lahtltust maailma ette kandma. Poliitika ringwaatus. "Häälinna ja muud ajalehed räägiwad praegu «eel ikka palju krahm ametist tagasi astumisest,  sest temaga,ost viimane wana ministeeriumi ametnikudest lahkunud. - SeeMeeS oli üks tähtjamatest  Ontsa Keisri AleHander !!. ministritest kodustes riigitoimetustes, ja töma tegewused ei ole ilma wiljata  jäenud. inglastel on liri asjad praegusel silmapilgul natuke magusama rööpasse weerenud, ja mitmelt poolt tõuseb lootust, et eht meel suurem mässamine ja werewalamine  tulemata jäeb, siiski aga on meel teadmata, kas see lootus puutumata seisma saab, sest segadused oliwad jo wiimasteS päewades igal pool wäga suured. ÜhendatUd-riigid °n 18. Oktobril üht tähtjat pidu pidanud: ühe saja -aastase mälestuse päewa, kuna need riigid Inglise walitsuse alt ära ja wabaks saiwad. Asja seletuseks lisame oma lugejatele tänases poliitika ringwaatuses mõnd sõna pitkemalr Üyendatuo - rnkide ajaloost juure. Juba 4. Juulil 1776 kuulutasiwad kolmtõistkümmeNt Põhja-Ameerika asutuse-magkontza (ehk koloniid) ennast täitsa Inglise walitsuse alt wabaks, aga Inglaste sõawägi oli meel wõitmata ja kuulutatud wabadus jäi meel tulewiku warjukatte alla küsitamaks, künni mitme aastase raske wõitlemiste ja heitlemiste peale wabaduse päike Põhja-Ameerika asutajatele tõeste tõusis. Ja see sündis nimelt sellega, et 18. Oktobril  1781 Jorktoni kindluses olem Inglise mägi, keda Ameeriklaste mäed oma ülema juhataja Washingtoni  ja töiste all ümber oliwad piiranud, ennast mangi andis ja alla heitis. Sellega oli 1776 aastal awaldatud wabadus tõeks saanud ja Inglasel ei olnud Ühendatud-riikides, kelle arm pärast ikka rohkemaks ja rohkemaks on kaswanud, midagi ütlemist. -- Et see Ameerika ajaloo tähtjas päem niisamuti suure piduauuga  saaks pühitsetud, nagu saja-aastane wabaduse alustufe päew ise, seda oli muidugi mõista. Sest auust ja ilust, mis sellel pidu-nädalal Jorktowni linnas näha oli, ei jõua siinpool merd keegi arwata ega sest täit pilti anda. Pidu kestis 5 päewa, ja ka Garfield'i järele leinamine ei jõudnud rõõmu palju Vähendada. 200,000 ettekuulutatud piduwõerale oli weikeses Jorktowni linnakeses korterit walmistada, muidugi mõista oli nende hulk arwamata, kes korteri  mitte ette ei wõinud tellida. Kõigest ühisriikidest oliwad terwed rügemendid sbawägegi sinna rändanud; Ühendatud-riikide merewägi ja laewastik oli Cheapsake laheSse kogunud ja seal laewa-pidu kunst-liikumistes pidanud. Kõige suurema auustuse ja õhku wäristawa  rõõmuhyiSkamisega mälestadi pidul neid mehi, keS oma isamaa wabaduse ja õiguse eest oliwad Võidelnud,  nimelt aga Washingtoni, kelle teud ja tegewused  Ameerika Ühendatud-riikideS iga mehe südames kõige elawama tähtedega jäewad üles kirjutatud. UMUtlusemaal on poliitika lugu kodustes asjus wana rööpade sees, ehk küll sellel asjal, et Gambetta miniSter-presitendikS on saanud, omast kohast tähtis tähendus on. Senni ajani oli Gambetta tahtmine  suurelt osalt Prantsuse ministeeriumis mõjunud, nüüd aga wõtab see mees ka awalikus ametis kui ministeeriumi  päämeeS weel enam ohjad kätte, ja sellepärast  ei ole imeks panna, et kõige pealt Saksamaa ennast selle mehega püüab sõbrustada, kes naabruses suur juhtija on. Juba wiimasest Saksa-Prantsuse sõa ajast saadik, kus Gambetta oma isamaa kaitsmiseks ja auuhoidmiseks imestamise wäärt tegusi korda saatis, on mees kõige Eüroopa silmad enese peale pöörnud. Tema mõjudus ja ametiseisus oli wiimse kümne aasta jooksul waheldaw ja kõikuwgi küll, aga iga wgjumise järele tõusis Gambetta seisus ja wõimus uueSte, sest tema on Prantsuse rahwa seas pea ütelda praegu, ja wistist ka kaua edasi, kõige tuttawam ja lugupeetawam mees. Teada on, et Gambetta seas kõige pealt see oli, kes ikka seda mõtet alal hoidis, et Saksamaale  wiimase sõa wõidud Prantsuse poolt Me kuhjaga  kätte pidiwad maksetud saama, siiski aga on selle mõtte teukstegemisele weel aega oodata, sest Prantsusemaa  seisab poliitika wäljal praegu sõbruta ja Tuneesias  ja Algeerias on tall enne isegi palawat tegemist küllalt, nõnda et selle mehe ametisse aswmine praegu wistist küll kellegi naabri wasta sõda ei tähenda. Prantslastele aga on silmapilgul just üht tugewat kätt LarwiS, kelle toimetusel ja nii hästi wõimsal kui osawal tegewusel nende sõda Aafrikas wõidule saaks. Saksamaal on hilja riigipäewa saadikute walitsemme  olnud, praegu, kus seda kirjutame, on weel teadmata, mis küljest tuul on puhunud, sest niihästi wanameelsed kui wabameelsed tegiwad wäsimatalt tööd, et healte enamust ome poole saada. Saksariigi troonipärija  pidas hilja päewade eest oma 50 aastast sündimise  päewa. Nagu üks Rooma poolt awaldatud telegramm teadis kuulutada, olla Keiser Willem ja würst Bismark paapsti Leole Saksamaal Kölni linnas pääwarju pakkunud, et Itaalia ilmalaste eest Roomast peaseks. Ei tea mispärast mitte otsekohe BiSmarN omas Varzini lossis ehk FriidrihsruheS, mis mõlemad Berliini ligemal on? Austrias oli 15. Oktobril suur wõeraS külaliseks  : kuningas Humbert, keS ehk ka Saksa Keisriga peale selle kokku tahtwat saada (?), kui enne mõnda päewa Wiinis ära saab wiitnud. Kreeka päälinnast Ateenist teatakse, et sealne riiglwalitsus oma Mwäge päew päewalt Vähendada,  pärast seda, kui TeSsaalia maakonnad, mis Wene- Türgi sõa järele oliwad lubatud, tänawu Kreeka kätte on saanud. Rahu ajal jäeb Kreeka wägi 30,000 meest suureks. Asghanistanis on walitseja würstil ehk emiiril  16. Oktobril jälle õnneks läinud, oma wastase Cjub Khani wäesalkade peale ühes palamas lahingiS wõimust saada ja tema sõaülemat üheS 30 ratsamehega wangi wõtta. Nüüd oli aga weel tähtjas Herati sõalinn  waMfe käes, kelle wasta emüri wäesalgad kiirelt ruttawad. Ejub Khani wägi on 2000 meest, aga siiski näitab asi, et see õhtupoolne Afghanwlülli kindel linn pea saab wõitjate ees langema. Üteldakse, et Ejub ise, kui oma sõawäe kuulis wöidetuo olewat, Persiamaale olla ülepiiri marjule põgenenud. Kui kaua ja kas Herati linnas tema wägi wasta saab panema, on weel praegu selgeste teadmata, sest mõnelt poolt arwatakse, et Ejub ise oma wäe seas kindluses olla ja mehiselt künni wiimse jõuuni wasta saada wõitlema. Uuemad sõnumed kuulutawad Herati langemist. Kirja wastused. 657) J. B. W.-T—s. Wäga lõbus, mis Teie jutustade. Aga need ~wana rahwas", kes seda rõõmu keelasiwad, ei loe wist meie ajaleht  ning sellepärast anname Teile paljalt nõu, nende joramisest midagi hoollda. 558) R. K —l. Saame ehk tarwitama. 560) J. P. T—s. Seda ei teadnud meie seiemaale sugugi, et Tarwastus ka tcu-orjus seesugusel mõedul weel walitsemas on. Saame omal kohal ja ajal tarwitama. 561) A. R. J.-P—õ. Saame tänuga tarwitama, aga wSiab weel natukene aega. 562) J. R. P—s. Oli tõstelt poolt juba ära tehtud. 563) K. P. T—l. Kui lugu nii on, siis on ta küll kole. J. K. J. T—l. Ei sünni trükkida. Meie ei saa aru, miksparast  Tere seda juttu „Grimmi ja Comisso" järele jutustade, kuna ta Kalennpojas sada korda ilusam on. 565) J. K. R—s. Saame tänuga tarwitama, aga peame — ümber walama. / 566) A. R. R—s. Saame rõõmuga trükkima. / 567) Ltucl. L. H. T—s. Oleme Teie paraja wastusele hea Me» lega ruumi annud. 568) Kukruse kogukonna kohus. Saame tegema, mis meie jduus seisab. 569) J. S. ja töised Saaremaal. Olge terme. Seesugust «Valdusi  tuleb meile nüüd õige rohkeste. 570) J. W. R—s. Seda häbemata tegu peate pääkomiteele teada andma ja raha kohtu läbi wälja pärima, kui muidu ei aita. Ilmalikult  ei maksa sellest asjast ajalehes nüüd rääkida. 571) O. K. T—S. Mis Teie „Eesti Postimehest" ktrjutade, seda loeme peaaegu igas kirjas, mis meile saadetakse. Jätame teda omalt poolt nn palju kui wõimalik eksitamata tema sopa sisse rabelema. 572) H. M. W—s. See on wist seesama juhtumine, mida juba omas lehes jutustasime. Tartu Ccsti PMumccstc Scltfl lähem koosolek on Hakatus kell 8 hommikul. Eestseisus.