Prantsusmaalt. Lõune-PrantsuSmaal keStab kholera ikka edasi, laguneb laiemale ja ka Pariisis olla juba neli inimesi kholerasse surnud. Siiski loodetakse, et tõbi nii käre ci ole kui enne, ja et see üle Prantsusmaa piire et lähe. Dr. Wurster, see Saksamaa reisija, kelle peale Prantslased süüd ajafiwad, et tema suurel rahwapidul ärritanud olla, on tõeks teinud, et tema mitte sõna lausunud  ei ole, waid et ülemad ja alamad, wanemad ja nooremad  uulitsapoisid ainult tema suguwere pärast tema kallale  kippusiwad. Khiina tüli asi on ikka weel segane. Markii Tseng olla nõuu annud, täie wõimuga Prantslaste wasta halkata ja olla kinnitanud, et nende wahwuS jahtuks,  tui nemad julget wastapauemist näha saakfiwad. Madagaskaris tahawad Howaslased täie jõuga oma pealetungijate  wasta panna. Prantsusmaa maa - söeawäge ei olla seal rohkem, kui umbeS 1000 meest. Inglismaalt. Suurriikide Saadikud on juba paar korda konferenzil koos olnud; nende nõuuwõtmiStest ei ole weel ühtigi kuulutatud. Sudanist tulnud sõnumid on ikka weel wäga segased. Saksamaa Kronprinz ja Kronprinzi  - Praua on Inglismaale tulnud. Selle kuu 4. pääwal on Sheffieldi ja Manchersteri wahel hirmus raudtee  õnnetus olnud. Rong sõitis kange kiiruga, 80 wersta tundis, Woadheadt tunnelist wälja, kui mashina üks ass katki läks. Mashin läks wiltu ja lõhkus roopad ära, millest  ennast rataste ümber mässis. Side mashina ja rongi wahel läkS katki, mashin kargas roopast ja jäi tee ääreS seisma, kui aur wälja lastud oli. Üheksa reisu-wagonid tormasiwad kiire sõidu mõnul edasi. Nendest kukkufiwad kolm jõkke, teised 45 jalga kõrgest raudtee tammist alla ja oliwad silmapilgu! prügi hunnik, kust tume häda-kisa wälja koStis ja purnkS kistud inimeste liikmed wälja paistsiwad. Üks noor ema oli oma last waStu rindu muljunud ja mõlemad oliwad surnuks piigistatud. Ilma hädata ja wigata ei ole rongis keegi jäänud; 20 surnut ja 40 raskest  wigastatud inimest on puru alt wälja koristatud. Itaaliast. ForioS, Zskia saarel, on selle kuu 11. pääwal  jälle üks wäga ränk maawärisemise löök olnud, mis aga palju kahju ei teinud. Spaaniast. Selle kuu 10. pääwal jookfiwad Inglismaa  aurulaew ,Larham" ja Spaania aurulaew Corunna lahel kokku. reisijatest on 45 ja ,Larhami"  laewameestest 11 Spaania laewa ,San Domingu' peale pcastetud. , Ameerikast. Ohio riikiS kargas selle kuu 9. paäwal üks raudtee-rong roopast ja kukkus 3 jalga sügawa wee sisse; 25 inimest on wigastatud, 12 arwatakse surmatud olema. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! jSrek (Järg.) ,Teie olete minu küsimised täieSte wõõriti tähendanud/ ütles tema naeratateS. Mina pean küll tunnistama, et minu küsimine asjata oli, aga salanõuu ei olnud minul mitte. KaS Teie siis mitte teada ei taha, kellega Teie üheSkooõ reisite Mina ei ole selle peale mõtelnudki/ waötaS Heiurih, ,Et Teie weel teiste liikumiste woli all olete/ rääkis  Saade? edasi. »See on ka üSna looduslik, et meri Teid rohkem waimuStab, kui inimesed, kellega üheS reisite. Kui Teie aga teist korda reisite, küll siis ka Teie inimestega  rohkem tegu tegema õpite. Minu üle aga ärge tehke enne otsust, kui mind paremini olete tundma saanud, milleks meil mere peal aega küll saab olema. Inimest usaldakse ikka siis rohkem, kui teda tuntakse." Heinrih jäi wait. Nende sõnade seeS oli ka oma jagu tõtt, mille waSta tema waielda ei tahtnud; seda meest ei wõinud tema aga siiski usaldada. Mina olen Teid Teie laenete waatamiseS tülitanud, seda tegin mina aga ilma iseäralise nõuuta, sest et minul enesel laenete mängud mitte enam uudis et ole/ ütleS Saadek. ,Aga nüüd olge nii hea, minuga ü?S klaas wtina juua. Paremat rohtu merehaiguse .waSta ei ole; oleksin mina seda juba mõne aaSta eest teadnud, siis olekfiwad  minul mõned kurwad tunnid tulemata jäänud." Heinrih tänaS wiisakast, ei wõtnud seda kutsumist aga mitte wasta. Temal ei olnud himu, selle mehega kauemalt  kokku jääda; sellepärast läks tema alla, oma kajüüti. Saadek waataS pahastlmaga tema järel. Selle noore mehe wilu meel oli teda pahandanud ja üht pahandust ei unustanud tema iialgi. Ka pautwad noore mehe wiiwtitawad  ja peidetud waStused teda mõtlema, sest ka Saadek ei pidanud teda kaupmeheks. Tema mõtted pöõrasiwad aga pea jälle Edith Plateni juure tagasi. Seal ei olnud midagi kaksiti; see noor inimene sõitis teatud päranduse pärast Ameerikasse. Pahandatud meelega tõusis tema püSti. KaS pidi tema seda pärandust teistega jagama? Tema naeris iseeneses. KaS ei olnud rumalus, üht noort tütarlast karta? KaS see raske olla wõiS. selle õigust nurja ajada? Mägise wõitles tema oma kartust tagasi! enne kui tema midagi nõuuks wöttis, tahtis tema selgest teada saada, kaS Edith tõeSte üks Lamprehti pärijatest oli. See ei wõinud jo kuidagi raske olla ; nemad pidiwad jo nädalite  kaupa ühe laewa peal olema. VI. KsHmge» Esimene öö laewa peal oli reisijate suuremal hulgal raSke olnud. Enamist kõiki waewaS merehaigus. Teisel homikul nähti pea ainult kahwatanud nägufi ja wäsinud silmi. Ühes nurkaS, teises kajüütis, istus üks wana meeS kurwalt pingi peal. Tema seisis juba haua äärel. MuSta mütsi alt paistsiwad lumiwalged juuksed wälja; lugemata hulk kortsust jooniStafiwad tema nägu, mis nähtawalt  mitte üksi wanudusest, waid ka murest ja waewast tulnud oliwad. Wanuduse kohta elawad silmad waatafiwad  kurwalt jalge ette maha, mokad oliwad waluga kokku piigiStatud; waluS õhkamine tõusis kord korralt tema rinnast. KitsaS ruumis ei olnud tema omal asemel  rahu leidnud ja oli seia roninud. kuS tema juba mõnda tundi paigal iStuS. Wanakese kõrwaS seisis üks waewalt kakSteistkümne aaStane tütarlaps ja hoidis tema paremat kätt. Tütarlapse silmad waatasiwad rusuwaS mureS wanakese peale. Kenaks wöiS seda tütarlast waewalt  nimetada, aga tema silmist paistis nii suur pehmus ja heldus, et see igaühe südant tema poole pööras. Ka neiukese palged oliwad kahwatanud, ka teda waewas merehaigus  ; siiski katsuS tema kõiki oma jõudu kokka wõtta ja wanakest tuetada. Mõlemate riided oliwad lihtlased, pea kehwad. Keegi ei hoolinud nendest, sest igaühel oli iseenesega tegemist. Ainult Heinrih. keS nende ligidal iStuS ja ka merehaigusest puutumata ei olnud, maatas mõnikord neiukese peale, keS nähtawalt nii ellalt wanakese eest muretses ja oma pisaraid waewaga tagasi tõrjus, et teda weel rohkem ei koormaks. »KaS oled juba parem, küsis tema pehme häälega.  Wanake raputas pead. Minu! on sant wäga õhkaS tema. (Zääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaam Kirikus: 22. Heina kuu pääwal teeb pastor Groh. mann enne lõunat jutlust ja wõtab pastor Assmuthi kogudusest lauarahwast waStu. Kaarle kirikus peetakse 22. Heinakuu Mwal tänu püha pärast orila ehituse lõpetamist. Laululehti on uue leeritoa ehitamise heaks. Sel pääwal wSetakse ka lauarahwast waStu. Laualekirjutamine  on laupääw enne lõunat kellu 9—12, pihti lanpääw kellu l. Mha-waimu-KirikltS teeb 22. Heinakuu p. Niguliste kiriku õpetaja Luther jutlust ja wõtab lauarahwast. Kirjutamine on: laupääw  Püha-Waimu kiriku õpetaja korteris kellu 10 ja 12 wahel. Pihtimine on piihapääw kell >/.10, enne Jumalateenistust. r,ms«ri po°l-a lnbat.tud. Tartu». IS. Heina-iuu pääwal 1884. - Trükitud Li«df«r,'i »,rtj.»t juur.» j° kulu,.. - " Teadaandmised. Tcllimijed meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saawad, niisamati ka LindforS'i pärijate triikimajas Tallillnas wastawöetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ia toimetada. Tellimisehindon 1884 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöla kop., poolaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister WieckttMUN Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. M />s Sõbra", lvälMndia Lmdforsi parlsad Tallmnas, Ma uuiltsas N. 48 (KZ). Hreslneri kolmeklassilise kooli hakatuse Mm saab olema l! ning 4 Augustil. Peaklassid Sexta, Quinta, ja Knarta täiwad Klassika ning Reaal Gymnasiumile kuuendama, wie»»dama  ning nelja»»dama klassiga ühte. Koolilõpul wõib wäeteenistuse lolinanbama jilgu, Apteekri õpilase  ning Priwaatelementar kooli  bppetaja examit teha. Koolimaja - Tartus, Kroonuta uulitsas, Botanische Strasze, Nr. 21. Nuga Isstlner. t wiisipäriUiuc tiidruk kes köögis sa toas kõlblik on, ja kes wähegi saksa keclt oskab soowitakfe Major v. Schultzt juure, Weitsc.Peruu uulitsas, Kühnerti majas teise korra peal. Ärarcisimise WMW Narwa-magndrl Bcncko majas, Iljini korteris. Waatada wõib owiku kell >«-nest kumu kell «-ui õhtu. »»»»xxxxxxxx««»xxxxxxxx»«»» « VM"K«WLWSws-"WS « Sellega anname meie oma auustatud kirjasaatjatelt teada, et meie X edaspidi iga tarwitatud kirja eest üks koPik trükitud ria pealt maksame, e? X Kui jõud edaspidi wähegi kannab, fiiS tahame rohkem maksa. Ridade üle X saab „Tallinna Sõbra" tallituscs rehnung peetud ja uue aaSta hakatusel X X saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, et meie kod u- X maa ja usutunnistuse ustawad 2 õige rohkeöte meie tööst osa wõtakstwad, mis nii wäga ka nende emSte v jäädama kindla elukorra külge puudub. W „TaMnna Sdbru" toimetus ju tassitus. L»»»«QOexxxx««»xxxxxxx»»»«» Jgapööwaue hinge toiduse raamat. kirjutanud K. J. Satter, teine triik» on walmis saanud ja saada LindworS  i pärijate juureS. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta: Kerdla»: K. Husen, Suure Hiioma-mõisal, koolmeister Liit. Saadgo mõisas: M. Gustavsohu.  Koero: W. DuglaS, Simunas: W. RormauußagawereS:  W. Lepp, Alel: Jakob Külmande?.  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisa»: J. Eglon, Wörru»: Bielrose proua, Walka»: M. Rudolff'i raamatu-poes, Narmas: M. Põder Viljandis: raamatu-kaupleja E. J. Karsw. Linö,orS'i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ge 8 kirjak Lesti maarahva kootidele. KZ«d »s kop. MilMiji ja ümberkaudu wötab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra" peale herra G. J. <Karow'i raamatupoed wasta. Kuuda seminaari Direktori poolest saamad kõik need, kes Kuudal koolis  käies >B7B künni 18 84 oma eksaami teinud ja praegu koolmeistri ammetis on, «-maks Augustiks Kuubale  sõbraliku koosolekule kutsutud.  Tulemist palutakse enne seda kirja kübi teada anda. A. -Lofferenz, Seminaari Direktor. Hinnad Tallinna tnrnl. 18. Heina-kuu päiiwal. Karduhwlid, tfetwk. S 0 kop. Herned, toop. ... 8 „ Leatsed, toop. ... K » Tangud, toop ... 9 Weikse liha nael. . 13-17 .. Sea liha nael ... 13 „ RSSsk piim, toop. 4 . Hapu piim, toop. . 3 « Koore, kortel.... 4 „ Lana wiki, nael. . 23 « Pütti wöi, nael . . 23 „ Msna paar .... 3V» ~ Talukoha miimist ja ostmise-koitratt on saada trükimazas.