enam järeltulewa kasu peale rõhku panni, mis meie rahwale sarnastest waewanägemistest tuleb. Rahwa aSjast kasusaamised on enam tulewased ja seda enam lootusrikkamalt  wõime oma tulewikku waadata, mida enam selle heaks töötame. Seltst esimees härra Suigusaar kõneles ühest HiinaS kaswawast nõgese sarnasest taimest, mis wäga kergeste meie ja muu maade lina kaSwatust ja harimist ära wõib surmata. Selle uue leiduse kasu olla see, et tema esmalt hoopis kergem harida olla ja siis wõiwat temast ka palju ilusamat ja paremat riiet teha, kui meie maa praegusest linast. Tänudisel Moskwa näitusel on juba seda riiet wäga kiidetud ja mitmed põllumeeste seltsid on nõuuks wõtnud seda käsulist taime rahwa sekka lautada ja pruugitawaks  teha katsuda. Beigiamaale on see taim juba taieste sisse tunginud ja edeneda seal kenaste. Lootuse järele ei wõiwat ta ka meilt enam kangel olla, waid wsiksime omad wärawad temale lahkeste awada, kuna ta wähem tööjõuudu tarwitab kui wana sõber lina ja ka wähem maad ära kurnab. Kõneleja lubas weel edespidi  ka sest uuest asjast meeletuletades rääkida ja pitkemalt  seletada. Uuteks liikmeteks said seekord kaunis hulk nimesid ettepandud, miö iseäranis seepärast rõõmustaw ja tähelepanemise  wäärt oli, et seltsist jälle enamal moel enam õpetatud sugmvennad vsawõtma hakkawad. Muude seas heitsiwad ka uuteks liikmeteks: N. Prants preester Tahkurannast,  K. Prants preester Äedemestelt, Tori preester K. Wenger, Uduwere preester S. Sepp, preester Wirtsust  K. Lebedow, preeSter lakobstadtist W. Bobkowsky, preeSter Lellest A. Bostrow, TeStamaa preester- A. Tamm, preester Badenurmest D. Tamm, prauski härra Urustest J. Pvkrowsky ja mitmed kooliõpetajad ja päriskohtadepidajad.  Uued liikmed saiwad rõõmuga wastuwõetud. u—. Hiiu saarele saab uus Greeka õige-usu kogukond asutatud ja on „Rngiwalitsust Teataja" uuema numri järele riiginõuukogu heaksarwamist mööda selleks 1850 rubla riigikassast lubatud, millest 13Ul) rubla preestri palgaks saab. Tartust. Uue Eesti- Wene- ja Saksa raamatupoe  awamise luba on Liiwi kuberneri härra tutwa Märt Varestele annud, mis 1. Juulist Tartu linnas awatud saab. Meie omalt poolt wõime seda uudist rõõmuga  terwitada ja oli seda ka nimelt sinna suuremast linna üsna waja, kuS neid sennini liig wähe oli. Iseäranis  head wöib ka sellest loota, et seekord mees seda asutust-ette wõtab ja raamatupoodi hakkab pidama, kes ist ka kirjandust tunneb ja rahwa aSjus üheskäib. Sovwime  sellepärast uue asutusele rohket õnne ja head osawõtmist  rahwa poolest. Riiast. Hra Goebcl'i awalikult peetud kõnede läbi, milledes Põhja Jäämere, isiäranis Murmani ja Nowaja Semla (Uue maa) ümbert mere wõllaskalade rikkusest kõneldi, on mitmed siinsed kaupmehed, nagu „Rig. Ztg." teab ütelda, ühendusesse astunud, et ühte seltsi asutada, mis sealseis me-edeS wõllaskala pindmist toimetab ning selleläbi lootuse järele head kasu saada loodab. Nõuuks on wõetud wecl käes olewal aastal üht laewa pnigile wälja saata. Wõllaskalade ja muude mere raswaSte loomade  püik on enamiste alati selle ametilistele kenat kasu toonud ja ei saa siis wististe ka mitte Riialastele oma tulu toomata jätma. Liiwi kubermangu zeitung kuulutab kooliministri käsku, et kõikides Balti kubermangu koolides Wene keel ammetlik keel piab olema ja kõik koolid Wene keelt õpetama  ja koolilapsed seda õppima piawad. Nõndasama piawad kooliõpetajad ja õpetajannad, olgu nad omalt maalt ehk wõera maadelt pärit, ka Wene-keeli eksami tegema. See on wäga suurelt kasutõutaw ja oli meile juba ammu tarwis. Peeterburist. Praegune riiginõuukogu istumine olewat, nagu Wene ajalehed teatawad, palju küsimusi ja tähtsaid asju ära lõpetamas, mis kaua päewakorral seisnud.  Töiste seas, nagu „Nowosti" ka teab kirjutada, saawat wissiste ka joogimüimise seaduse uuendamine päevakorralt  uue seadusliste määravustega wahel kaduma. Reid seadusi nimetab Wene leht „Käsud joogimüimiste ja kauplemiSte  üle, misläbi rahva voorust alalhoida" zc. Juba 1882 a. esimesel poolel sai Kõigekõrgema käsu peale riiginõuukogu heaks arwamist mööda kubermangu ja maakondade  komisjon tõöse pandud, keS kuberneride juhatusel mõisnikute ja linnade saadikute kaasaavitamisel eelseisva küsimuse üle nõuu pidafiwad ja omad heaksarvamised riigivalitsusele sisse pidiwad andma. 1883 a. sügisel oli juba seesugusid heaksarvamist 50 stssesaadetud. See peale pandi jälle üleüldine komisjon pealinna kõikide ministeeriumide saadikutest ja muist asjatundjatest ametise, kes seda seaduse uuendust pidiwad valmis tegema, mis jookide müimist (kauplusi) pidi korraldatama, et rahvast ülearu alkoholi joomisest tagasi wöils hoida. Selle wii- mati nimetatud riigiwalitsuse komisjoni kõrwal töötas ka üks töine linna inimestest kokkukutsutud komitee, kes ka omad arwamised mõeldud küsimuse kostmiseks ja parandamiseks  pidi teatama ja seda kahel wormil tegi, nimelt mis komitee enamus ja siis ka, mis wähemus heaks arwanud  oli. Kõik nende komisjonide ja komiteede tööd said rahaministeeriumile ära antud, kes siis neid kokku seadus ühe uue seaduse parandamise raamatu see üle kokku seadis, „et wöimalik oleks kangede jookidega kauplemist  korralikumaks teha ja seega selle wastu wõidelda, et madalama rahwa joogihimu wähendada, mis rahwuslist  elu rikub ja wara häawitab." See uus seaduse kogu sai Weebruari-kuul riiginõuukogn kätte antud, kuS teda esmalt riigiwara- ja seaduste komisjon läbi waatas ja nüid suure riiginõuukogu koosolekule otsustamiseks ette pannakse ja selle järele see lõpeotsus wissiSte pia oodata on. Meie piame selle üle wäga rõõmsad olema ja wõime julgeste ette ara ütelda, et kõik parandused mis ial meie joogipõllule wisatatakse ja wisatagu neid mis tahte moodi, kõige paremat willja saawad kandma. Rahwa waranduse kokkuhoidmisega kaswaks ja edeneks ka wissiste rahwusline töö ja elu suure hulga, mis nüid seega suurelt  kitsendatud saab, et meeled ja kopikud kõrtside wangid  on. Kui need sõnad ka üksikute kohta omas taieS mõjuduses on, aga mispärast piab meil siis ka neid üksikuid  olema? Pealegi ei wõiks neid ju siis kuidagi wiisi olla, kui meie „kabakmd" (kõrtsihunna) ei oleks. Paranegu  palju joomise mood ja kadugu kahjuline kõrtsi elu. Eestimaa uuel kuberneril tõsisel riiginõuunikul würst SchahowSkoi'l oli see snur õnn, Keisri Härra jutule lastud saada. UuS ammetnik on juba oma kubermangu  walitsust wastu wötnud. Siberisnaale tahetakse ka raudteed eAtada ja on selleks riiginõuukogu 2 miljoni rublakest lubanud. Uue rauatee meistriks nimetatud inshinör Mihailowskoi, kes Augustil seks ära Siberise minna. Rahwa hariduse ministeeriumi poolt on riiginõuukogule  ette pantud, et põhja ja löunaõhtu poolsete kubermangude keskmistes õpekohtades Rooma- kui ka Greekakatoliigi  usuõpetajad ühetaolise abiraha õiguse osalisteks saaksiwad. Selle aasta 25. Juunil on kolm aastat täis, kui kindral Skobelew, nõndanimetatud „Walge kindral", surma sülle suikus. Nimetatud päewal saada ,Pet. Wed/ üteluse järele Kaasani katedraliS selle kuulsa, tähtsa kindrali malestuse-samba tarwis nurgakiwi paigale pantama. Wene sõawäcle tahetawat, Migu „St. Petersb. Herold" ütleb kuulnud olewat, nutmoodu salatsed (saapad, sukad) seadida. Reed uued jalaksed saada wiStiste Itaalia  karde-wäe jalatsite järele walmiStatama. Need warjawat  paremini külma eest ja olewat jalgadele paremad. Jällegi olla riigis wale 25e rublalisi paberirahast  liikumas, mis, nagu Uoe«M" teatab, nii osawaste on järele tehtud, st ka renteide ametnikud neist igakord aru ei saa. Nad olla, nagu üks nende kinniwõetud laiali laota ja ütelnud, Londonis, päris eht Inglaste seas, walmistatud ja olla neid minewal aastal umbes pool milljoni rubla wälja wõidud laotada, muidugi  ikka Venemaal. Kindral-adjutant krahw Loris-Melikow, kes Praegu Nizzas aset on, saada piagi Peeterburisse tulema, kus ka tema perekond talwel elas. Kuulda on, et krahwi saadawat  sõawäe ringkonnas tõrge ametiga auuStatama. Diplomatika ja riigiwalitsuse ringkondadest teatab  „France", et Pcekingi Wene saatekonna töine kirjutaja  baron Wrangeli 26. Aprillil Pariisi on jõudnud. Ta tulla Peeterburist ja minna Kuldsha-küsimuse pärast Hiina keisririigi walitsuse juurde. Kesk-Aasia raudtee ehitamist arwab «ZOLO6 Lpema» päris kindlaks. See hulk maad kuni Kaahkani, 345 werSta, saada juba käesolewa aasta sügiseks walmis tehtama; 186 wersta Kaahkast kuni Merwi tulewal kewadel  ja wiimne 246 wersta maad Merwist kuni Amu- Darjani tulewal suwel. Peale rööpa lattide ja muu ehituse materjali pidada selle tee ehitamine weel 12,246,666 rubla, see on 16,666 rubla werst, maksma tulema. Ebiramine on kmdral-löitenandi Annenkowi kätte antud. Pihklpa kubermangust kirjutawad Lati ajalehed, et seal ja nimelt Ostrowo maakonnas palju Lätlast elada ja enamiste kõik möldrid, mõisarentnikud, walitsejad jne. olla ja jõudsalt elawad. Helsingis sai 8 aasta eest surnud lauliku Johann Ludwig Runeberg'i auusammas katte alt lahti tehtud. Juures oliwad Soomemaa seisuste saadikud, senati, ülikooli,  hulga alama seisuste saadikud, käfitõötegijate saadikud  ja 20,000 inimest weel peale kõige saadikute. Koosolejate seas oliwad ka tema 3 poega ja tema õde. Üks tema poegadest, Walter Runeberg, on kuju nikerdaja ja temast walmistatud kuju järele on ka see auusammas walatud saanud. Prohwessor Lagus pidas Rootfikeele ja ülikooli docent Krohn Soomekeele kõne. Selle peale sai Runeberg'ist luuletatud Soome rahwa lau! 266 koorilauljast  muusiku kaasmänguga lauldud. Saratowift. 18. Aprillil lõi wälk siin Peeter- Pauli kiriku kella tornisse ja purustas trepi ära. Ümberkautsete  kauplejate ja anglejate seas tekkis selle läbi päratu ilus segadus ja hirm. Töisel päewal tuli ebausklik rahwas  kenas hulkades sinna ning igaüks püidis töist eest ara tõugates omale wõi kas ühe ainukse purusratud trepi puupinnukesegi saada. Rahwa seas walitsewa ebausu järele olla iga maja, kus sarnane puutükikene sees on just kui sala wäe läbi pikse eest warjatud ja ta tuua ka weel majale mitmesugust õnne ja tulu. (!) TaWendist. Siin Kuramini maakonnas on juba neljas wallas ilma siiweta rohutirts kahju tegemas. Nende ärahäwitamiseks on hulk rahwast ja sõawäge tööle hakanud.  Ka kuberner on finna läinud. Juba Kodshendi maakonnas on ka sarnane rohutirts oma laastamise tööd alganud. Nemirowist, Podoolia kubermangust, kirjutata ise „N. D. Zig'le": Aprilli töisel nädalal oli meil juba wilus 22" k. järele sooja; siis aga ha kas ta alanema ja wa jus kuni 12 kraadini. 26. Aprillil oli meil wali müristamine ja selle järele ilus wihm. Kohe töisel päewal selle järel aga alanes soja mõõtja kuni 6"' ning õhtu oli meil ränk lumesadu. 22. Aprillil seisiwad kõik meie puud ja põõsad  oma lehe ehtega ja murtud õitega lume litsumise all ja lumi oli wisa wähenema. Puuwiljast on tänawu wähe lootust. Armuta tali, ei häbene mitte kewadest toodud  looduse ilu rikkumast! Tambowtst. Moskwa lehtedele kirjutatakse, et seal Lihawõtte pühade ajal tööliste wahel suur rusikalahing olnud. Ühes alewis juhtunud kaks tööliste salka waötastiku  ning alustanud üht töist nokkides tüli. Waewalt pool tundi läinud mööda, kui juha peale 6666 inimest koos olnud, kes kõik sõariiStadeta wõitlusest jõudu mööda osa wötnud. Kui ka küll surnuid lahingi platsile ei ole jäänud, on aga siiski palju sealt weriste nägudega ja lahti peksetud hammastega ära kantud. Juurde ruttawal politseil ei olnud midagi wöimalik teha, alles sõawägi tegi tülile lõpetust. Oh wiin, oh wiin! Jäta weel mõnelgi oma sõbrale aru päha! Stawrojwlift kirjutab meile suguwenna kasi järelseiSwad  riad: Meid kaugel olewaid wendi rõõmuStamad lehtede sõnumed, mis kodumaalt kuuleme ja sellessamas heas lootuses panen ka järgmised riad teatusekS ja wastu terwitamiseks siit jälle kodumaa suguwendadele paberise. Muud paremat kokkusaamise kohta meil kaugelt lahutatutel  ei ole, kuid ajalehed. Kandke siis neid meie teateid  ja terwistd edasi ja tagasi. Meie kaugel kodumaalt elasime ka tänawu talwe kaunist rahulolemise wäärilist elu, sest et siin lumi ega külm kummagi kuigi suured ei olnud. Weebruari-kuuga kadus ka nheS meie talwewärk ja lumi. Aegsaste enne Maarjapäewa, kuna kodumaal meel looma toitu piab pooleks arwatama, olid juba meie loomad peasnud ja käifiwad karjas. Märtsi kuu oli aga siin algusest lõpuni kuiw, mis meid wäga kohutas ja hirmutawat lõikust ette ähwardas kuulutada. Õnneks aga röõmustaS 4. April meid tubli müristamise wihmaga, mis mitu päema edasi kestis. Wilja hinnad olid ja on ka praegu meil odawah ja maksab rubla nisu ja 3 rubla rukki tshetwert. See alandatud hind ega lühike talw aga ärgu meelitagu weel kedagi kodumaalt väljarändamisele, sest ega siingi küpsetatud kanad ise kurku ei karga; ka meil on omad hädad, omad wiad. Nõnda et päris õigeste wõib ütelda, kes ial omal isamaal elama mahub ja elada saab, see jäegu sinna ega tulgu kerge jalgadega kodust ära. WöeraS leib wõib ka mõrudalt maitseda. Minewal kewadel tuli wad ka meie Eesti külase mitmed suguwendade pered, kelle hulgas mõned päris nõukad mehed näitafiwad olema. Aga stin ei saanud selle uue elamisele kuidagi heaste peale hakata, ei tahtnud tõiSte juurde tööse minna ja ise ei saanud ka sedamaid kohtasid, ning raha kulus sellel wiifil rohkeste ära ning siinsete suguwendade naeruks kõmberdastwad mõned jälle kodu poole jalad seljas, kus neid muidugi uus naer ootab. Kes tööd teeb. sellel ei ole ka stin leiwa puudust, aga see'p see on, et mõned suguwennad nõpda kerglaselt wõiwad arwata, nagu ei oleks mujal tööd tarwis, waid ainult meie Balti kubermangud  tarwitawad ja tahawad seda; piima ega mett ei ole enne kohegil jooksnud, ei saa ka uiud enam kohegilt maa seest jooksma, waid ader künnab kulda ja äke äestab hõbedat. Nagu kodumaalt lehed kaebawad, nõnda on ka meil wahel selle üle süda püsti täis, et wõera oma igal mehel mitte püha ei ole. Parajal töö ajal kauwad aiast härgi j. n. e. ja muid kelmust tuleb ka oma jagu ette. Kõige raskemad tükid on aga need kanda, mis suguwennad ka stin wastastiku wennaksitele tegewad, hoolimata  sellest, et nad kaugel kodust ära. Minewal sügisel 20. Sakala. 1885