Tallinna Sõber AK iv. NeljaS aastakäik Tallinnas, !L. Paastukuu Mml 188 Z. Uleöldkk «kkleht GestirshnnUc m««l ja li»«al>ts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajas: «aitas L rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rabla pool-aastaS t rubla 70 kop. Kuulutused makfamad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. TeUlmised wasta t pkrlate KMrSMAtsA. S. Ste«dl, X St. U«t«s i A. s»fi. K. -- AakWeres k A. WMUtz. A. etd«l»ers. Aapsat».' O. J. K««s««sz Hh. Aa«M, Mask! kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad Mwad Baliiski lvaltischpsrt v-uMoM.MprH.Z ReaiSter: Nr. 9 õienduses. Omalnnaalt.' Meie maa ülewatamise asjust. Wenekeel. Kõigekõrgem ! tänu. Laewadest. - „Tingeltanglite" keeldus. Põllumeeste kongressidest. Tempelmarkidefl. , Uus kirikõpclaja. Liiwimaa talurahwa palwekirja. Kurator Stackelberg. „Sinda" seltsi peakoos- ! olek. —K, R. Jakobson f. Pettrburgist: Smdral Skobelcw. -- Tulekahju. -- Kroonimisest. Wöeralt maalt: Saksamaalt. AuStria-Uogrumall. Inglismaalt. Uu« sõnum. Jutu leht: Issand Jumala-möldri pärijad. Kiriku teadused. Teise lehekülje kolmandama jäutuse 17 reast tuleb lugeda: Unustatud lugejatele. Ükski segadus trükimajaS, mille põhjust tamne meie weel ei leidnud, on selle lehe wiimase numre tükati nii wäga ära rikkund, et kirja tähendus täitsa segatud on. Seda kahetsetawat  juhtumist südamest andeks paludes, paneme meie rikutud paigad siin uueste üles ja lisame selle numre juure nii palju, et korraline jagu täidetud saab. ,Talukohtade tülistamisest. „Sün seisan wacne jõle ma Ja olen tark, kui enne ka! " Goethe. Esust.) Goethe, selle kõige kuulsama luuletaja kõige kuulsamas luuletuses tahab Doktor Faust ilmaliku teaduse ja tarkuse waral kõiki elusaladust ära mõista ja täit rahu leida. Kõiki teadusi on tema omaks teinud ja kõiki asju nii fügawalt  läbi uurind, kui see surelikul inimesel iganes wõimalik  on, aga rahu ei ole tema mitte leidnud; kaksiti mõtetes istub Faust omas kambris, laseb kõiki teadusi oma waimu silma ees mööda minna ja õhkab: Miin seisan waene jõle ma Ja olen tark, kui enne ka!" See sügaw sõna tuleb wägise iga mõtleja inimese meele, kes osa wõttes tähele paneb, kuida uutmoodi maailma-parandajad  iga ilmaliku puuduse, häda ja waewa wasta ilmaliku seaduse poolt mõeduwat abi ootawad ja parimad. Muudavad ennast soowimised inimeste heitlikkus  südames, tunneb keegi elukoorma raskust, tärkab kadedus  kellegi patuses südames, siis on kohe nõuumehed walmis, kes seaduse muutmist parimad, seadust heitliku soowimiste kohaliseks teha, seaduse läbi elukoormat häwitada,  seaduse muutmise läbi kadedat himu täita tõutawad. Et seaduse-andjad üksi kõige seltskonna tarwituse peale waatama ja et seltskonna üksikud kiiked oma elu seadust mõõda korraldama peawad, selle peale et taheta meie päiwil enam mõtelda. On aga seadus muudetud, se kindel  pind uueSte ja jälle uueste nihutatud, mille peale seltskond  oma elukorda ja oma korralist edendust põhjustas,  siis figiwad täidetud soowtmiStest teised ja kui muutjad  nii õiglased on, et oma tallitust ja selle mõnu tõsise silmaga üle waatawad, siis peawad nemad niisamati nagu Faust õhkama: Miin seisan waene jõle ma Ja olen tark, kui enne ka!" Kui Baltimaa kubermangudes wiimane taluseadus antud  sai, siis määrati talukohtade kõige wähem suuruS, mille alla talukohad tutistamise ehk lõhkumise läbi wähendatud saada ei tohi. Eestimaal on kõige wähema  koha suures talu nuumamaa piiretes 3 dessätini põldu kohalise heinamaaga ja karjamaaga; Lmvimaal talukoha  kõige wähem suurus 10 thalrt takshinna peale määratud. Seadus tahtis selle läbi hoolt kanda, et talukohad  edaspidi, kui kord ostmise läbi taluperemeeste omaks saanud okeks, mitte päranduse jägamifes, müümimises  ja ostmises nii weikekS killutatud ei saaks, et nendest  kohapidajatele täielist töö-põldu ja nende perekonnadel? täielist ülespidamist loota et wõiks. Seaduse-andjad tahtfiwad  üht nõüukat ja kindlat taluseisust maarahwa kestis kosutada, kes maarahwa kindel tugi ja sammas olla wõiks. See seisus pidi ennast põllutöö peale tuetama ja selleks pidiwad talukohad jäädawalt nii suureks jääma, et need kõige vähemast ühe mehele koha peal täit tööd ja tema perekonnale täit toitu ja ülespidamist anda suudakfiwad.  KõikiS maailmas on nähtud, et maakohtade itlearuline  killutamine, üht seisust maarahwa sekka figitaS, kes omast kohast elada ei weinud ja selle läbi pooliku oleku ja viletsuse sisse langes. Maarahwa keskiS figiS se kahtlane  neljas seisus, keda Wana-Roomlased pahaS tähenduses  ,sugutegijad" nimetaflwad, kellest enesest mitte, waid üksi aga weel nende järeltulijatest riik ja kodanikude seltskond  midagi kasu loota wõiks. Selle viletsuse eest tahtflwad Baltimaa seaduse-andjad Baltimaa taluseisust ettevaatlikult kaitseda. Talukohtade tükistamise ja killulamtse keeldu? on selleks antud, et talurahvas  ennast ühekS kindlaks seisuseks kosutaks. Seaduse-andjad nägiwad ka ette, et taluseisufe käite edaspidi  suur hulk avalikust tallitusesi langema saab. Avaliku  asja tallitajatekS ei kõlba aga mitte hädalised. Kuida Baltimaa wiimane taluseadus taluseisufe kohta mõedus, seda wõib igaüks oma silmaga näha, keS meie maal seda seisust enne minnast taluseaduse andmist tundis ja nüüd segamata silmaga selle seisuse peale waatab. Baltimaa kubermangude taluseisufe! oli peale selle see suur õnn, et talukohad mõistlikult kokku seatud, ja kindlast piiratud  saada mõistvad, enne kui üksikute taluperemeeste eraomanduseks langesiwad. Selle, kindla põhjuse peal ettevalmistatud elukorra mõnul  on siis ka meie taluseisuS kindlal ja kiirel sammul edasi jõudnud, kõrgemale tõusnud ja peab sellel teel inimeste  ettearwamist mööda, pea ühe järje peale töuSma kus laiendatud õigust ja kohust kahtluseta tema kätte usaldada  wõib. Aga juba näitab ennast fee rahutu waim, keS üleüldist seisuslikku elukorda häwitada püüab, keS eluõnne mitte rahu pinna peale põhjustada et soowi, waid alalise liikumise,  eesmargita ,edanemise" peale. Juba näitab see waim ennast ka meie kindla taluseisufe ja selle seisuse kindla põhjuse, talukohtade wasta pöörama, just niisamati, kui see ennast hiljuti suuremate maakohtade, see on: mõisade  wasta pööras. Seisust lõhkuda, kõiki inimesi Varanduse, õpetuse/orje ja tähtsuse poolest ühekS nühkida on meie aegsete kutsumata  seaduse-kunstnikud? soovimine. Nemad unnStawad aga selle juures, et see koguni ega iialgi wõimalik ei ole, et fee kuidagi eluõnne ei kosutaks waid üleüldist w esust ja wiletsust figitaks. Ühesuguseks wöiwad maailma inimesed  aga ühel ainsal teel, ükfl üleüldise waesuse ja wiletsuse  teel nühitud saada, kuida meie seda BushmenlaSte ja teiste metsrahvaste juureS leiame, kelle sekka weel seadus  ja haridus astuda suutnud ei ole. Üleüldine önn seisuste häwitamise läbi, on SozialdemokratlaSte unenägu, mitte aga ühegi mõistliku rahwamajapidaja küpse mõte. Need unenäud hakkawad aga nüüd ka juba meie keskiS  sigima ja rahwa rahu rikkuma. Kuida meeletu , Olevik"  ,kõrget õpetust" ja Jumal teab mida, iga urtstku fisse kanda tõukas, selle üle kirjutame meie ehk edaspidi. Nüüd on ,Sakala" oma Nr. 8 seeS üht kirja toonud, mis särawaS läikis Eesti talnseifuse põhjuse kallale ja sedawitfi  ka Eesti rahwa ja rahwuse kallale kipub. (Järgmist , Sakala" kirja palume Nr. 9 seeS järel lugeda ja saame selle peale tulewal nädalil vastama.) Meie oleme juba sagedast selle peale tähendanud, kuida meie eraharidus, kuida Eeöli rahwuS prügiks ja põrmuks langeks, kui see meie efiwanemate usutunnistuse  kiriku põhjuselt nihkuks. Seda kinnitame meie ka nüüd oinast sügavamast südamest ja palume kõiki neid, kellel meie kallis kirik, kellel meie üleSSitsew haridus ja elukenaduS,  kellel EeSti rahwuS armas on, et nemad ennast  ühegil kombel nende kahewääriliste lehtede, nende meelitawate  näkihäälede poole ei tunnistaks, kelle eeSmärk muud ei ole, kui meie efiwanemate armsa elukombe ja kiriku lõhkumine." Sellesama jäutuse kohalises paikas palume lugeda: ,MiS ag, jce ,Saksa nõnudmine" on, mida weider kirjasaatja ,põlgab", seda jätab tema seletamata. Meie wõime seda aga üht wiist lähendada: Neudanimetatud , rahvamehed" on sagedast ,Wene haridusest" rääkind, mida nemad Eestlastele soowiksiwad. Meie ei oSka hariduse  ja hariduse wahel muud wahet teha kui aga seda, et ükS haridus Ewang. Luth. usutunnistuse peale põhjustatud  on, teine Greeka-Katholiigi ehk Rooma-Katholiigi. ehk ühegi teise usutunnistuse peale. Meie kodumaa kirik ja haridus feisawad sellel põhjusel, mida Sakslane Dr. Luther pühakirja järel pani. Küll fiiS wist need ~Saksa püüdmised", mida ~Uot"»ima" kaitseja nii wäga põlgab, neid püüdmisi tähe>,dan',»d. miS seda usutunnistust, kui EeSti hariduse põhjust alles hoida soovivad. Teist püüdmisi,  mida Maksa püüdmiseks" nimetada wõikS, mis üht iseäralist Maksa" nägu kannaksiwad, et tunne meie mitte. MiS meie .rahwamehed" palrouaadi-õigusest ja teistest seesugustest õigustest juluStawad, see et puudu suguwere külge, waid üksi seisusliku elukorra külge." Kolmandema lehekülje esimese jäutuse lõpul ja teise jäutuse hakatusel on lugeda: , Tõstke ka teie kord oma häält, keS teie ennast oma esivanemate  elukombete poole ja oma püha kiriku poole hoiate.  Ärge jätke kõneiubafi ja aeakirjandusi mitte üksi EeSti waimu ja kiriku salaliku waenlaSte hooleks, kellel rahwa waSka mest mokkade peal, aga sapp südameS on. „Rahl?amehed" tahawad rahwa kõige kallimat wara ja rahwvst ennast, riisuda. EeSti wennad, pange aegade tähti tähele ja Mage üleS!" Kolmandema lehekülje lõpul ja neljandema lehekülje hakatusel on lugeda: Neiu südameS walilf.'s õrn õnn ja õitsev, kosutaw päikese paisluS, mis kõiki pahandust lämmatas. Tema tahtis oma wenna Prantsuse ja tema naesele näitava et raha väljamaksmisega suuremat ruttu ei oleks. Selleks palus ta Mustrini, temaga wenna weSkilc sõita ja ennast omakslega lnllawaks leha. Seda tegema oli peigmees rõõmuga valmis, temal ott muidugi kirikuõpetajaga mahakuulutaunse  pärast rääkida; enne seda tahtis tema aga weel teist kohta minna oma kodumaa külaSse. Omalt maalt. Tallinnast. Vallimaa talukohtute muutmise plaan seisab nüüd juba Wenekeeli ja Saksakeeli lehtedes, kuida aga teiselt poolelt kirjutakse, saada see plaan ivast MS wi-imasekS otsuseks RukSrathi ette pandud, Kui Senator