Kesk Ruuri küla ühe koopa sees, oliwad päew pärast seda ülewel nimetud hirmsat juhtumist salakohtu mehed kokku tulnud. Nöuupidamine oli praegu lõpetud. Eesistnik,  kes nagu kõik kaasnöuupidajad ennast musta mantli sisse mäSfind oli, lõpetas kousolekut. ,Kus on kohtuametnik  Willem?" Üks mees astus ette. /Teil on kalamehe Kurtile üks kohtupaber wiia," ütles eesistnik ja andis mehe kätte ühe tüki kirjutud pergamenti. Taluniku käsi wärises kohtu kirja, mille peal ka surma mõistmise sõnad seifiwad, enese kätte wöttes. Siis ütles eesistnik uueSti. rMina kutsun kõik kohtu liikmid teisel öösel kella kaheteistkümne ajal jälle kokku istmisele," ütles ta, ,ja andis sellega teada, et tänane nöuupidamine lõpetud pidi olema." Mehed läksiwad wagufi igaüks oma poole, katteriided üle pea tõmmates ja kokku mässides. Mõned jäiwad weel koopasse, kõiki asju oma paiga peale peitma. Pea peale selle oli see koht wait ja surnud kui haud, ja keegi möödamineja ei oleks sedai aimatagi wöinud, et siin mõne minuti eest salakohtu liikmed oma nõuupidamises kous olnud. Kui Willem wasta ohtat koju jõudis, leidis ta wana tädi Anne woki taga istumast ja Eliisabeti tema körwal kudumast. Kalamehe tütar, kelle pale haigusest punastand oli, julges waewalt mõnda silmapilku oma töö juurest üles waadata. Wanakese lubaga oli ka sängist wälja tulnud ennast wähe liigutama. Anne waataS imetelles sissetuleja taluniku otsa. ,Meie ei teadnud Sind praegu weel oodata, Willem," ütles ta, ehmatas aga äkiste, kui peremehe surnuks kahwatanud nägu nägi. „Jumala pärast, mis Sul wiga?" kirus ta fiis ja kargas woki tagant üles. midagi," ütles Willem pool tuimalt, kõrwale Eliisabeti peale waadates, kes ikka usinaste edasi kudus. „Mina rõõmustan ennast, et Sind weel siit leian," nende sõnadega pööris ka tüdruku poole. 5Ta tundis ennast koduminiku tarwis weel wäga jõuetu olewat", wastas Anne tütarlapse aseme! Willemile, keS Eliisabeti käest isi wastust oleks soowinud. Pool kärsitu ütles ta sits: meid mõni minut üksi Eliisabet  Kurtiga rääkida, tädi; mul on temale tähtsat asja teada anda." Anne läks toast wälja ja waatas weel pool turtsakalt Willemi poole tagasi. »Eliisabet, oli Sinu isa minewal öösel kodu?" küsis majaperemees wärisewa healega. Tüdruk jättis töö natukeseks seisma ja waatas imestades  küsija otsa. vMõtle järele, ära kosta nii kärmeste," lisas Willem weel juure, ,see on üks tähtjas küsimine." Eliisabet mõtles tük aega, siis ütles ta julge healega: tema ei olnud mitte kodul" Willem jäi weel kohmetumaks. Süqaw õhkamine  tõusis tema rinnust. Ta wõttis tooli ja istus selle peale, kuna aga Eliisabeti silmad üht silmapilku ei raatsiud tema poole waadates ärawiita. xMis Sul wiga, Willem?" küsis ta wiimaks osamõtliku  häälega. ,Mikspärast tahtsid Sa teada, kas minu isa muuval ööl kodu oli ehk mitte?" et see meie mõlemate õnnesse puudub, Eliisabet," waStas Willem. - Siis on minu wastus kül meile kahjuks tulnud ?" ütles kalamehe tüdruk küsides. , Tõeste on nenda," wastas Willem ohates. Kas ma tohiks küsida, mikspärast? ütles Eliisabet julgemalt. »Küsida wõtd Sina kül," wastas talunik, aga mina ei tohi mitte kosta." Ühe silmapilgu waataS tüdruk järele mõteldes enese ette maha, siis ütles ta: aiman kõiki. Minu isa on salakohtu wande al. Sina oled üks pühendatud kohtuliige,  Willem, ja oled seda kaebtust kuulnud, sellepärast pead Sa teda salaja. Jah, minu isa on süüalune, raske on mu! seda sõna wäljarääkida; aga mina tahan teda peasta,  tahan teda maenitseda, ettewaadata ja temaga põgeneda" Nende sõnadega kargas ta istme pealt üleS ja tahtis uksest wälja lipata. Selsamal silmapilgul jooksis Willem talle ette. Tema nägu oli kahwatanud kui surnul, ja käsi, keda ta tütarlapse poole wäljasirutas, wärifes kui haawaleht homiku tuule käes. ,Nüüd on juba hilja Eliisabet!" hüüdis ta. /Pole weel mitte," ütles Eliisabet, /veel wõib ta ennast Hartensteini juure ärapeasta," ja nende sõnadega tahtis ta Willemit kõrwale lükata. 5 na tahad fiis temaga lossi peale põgeneda?" küflS talunik närisedes. „Seda tahau ma teha," wastas tütarlaps. fiis," ütles Willem ja astus sammu tagasi, heasta oma isa ühe ilmas üüta pea kulu peale. Kelle pea kulu peale arwad Sina? küsis Eliisabet, ilma et wäljaminiku mahti kalliks oleks pidanud. Siis pean mina tema eest surema," wastas Willem, ommeti mis ma sellest hoolin! pMine, Eliisabet, ja saada seda korda!" Mikspärast tapetakse siis Sind?" küsis Eliisabet. olen wande üle astunud ja oma n õuukogu saladused Sulle awaldanud," wastas majaperemees, /a kui Sinu isa põgeneks, pean ma kohtu ees tunnistust andma. Minult saab wande ja südametunnistnle järel küsitud, kas mina kohtukirja ilusti kätte muretsenud, ilma et omast kohusest keige wähemat oleks eksinud, ja mina pean tunnistama, et wande üle astunud olen, nimelt armastuse pärast seda teinud." Ja mis saab fiis sündima?" küüs Eliisabet. vJga simapilk ootab mind siis surm," wastas Willem, rmillalgi ei saa ma enam siia tgasi päörma, minu surnukeha  aga saab Ruun wahutawaist laenetest edasi ja tagasi aetud, nagu rüütti teenri Raimeriga lugu olnud." Eliisabet oli tooli juure tagasi astunud. Nagu wälk kargas ta neid sõnu kuuldes üles, Willemi ette. »MiS Sa ütled praegu?" hüüdis ta, ,kaS rääksid tõt?" ,Mõne tunni eest tõmmati tema surnukeha jõest wälja," wastas majaperemees. ,OH Jumal," hüüdis tüdruk täis walu ja hoidis känäu  ees, ,missugused loud siinmaa peal sünnimad! KaS on tõsi, et Raimer surnud? Seda ma ei jõua mitte uskuda !" ,Oma silmaga ei ole ma surnukeha kül näinud, Eliisabet," ütles talunik osawötlikult. „Kes on teda tapnud? ta on uppunud?" hüüdis Eliisabet, ja pisarad woolafiwad tal üle palgele maha, ilma et sõna oleks suust wälja saanud. xArwatakse," waStas Willem pool mägise, —" ,OH jälle minn isa, keik minu isa!" jampsis tüdruk, sära ütle seda üle huulte Willem, et tema fee juures süüdlane olnud!" Majaperemees oli wait. Tük aega waatas ta waluga  koormatud ja mure sisse wajund tütarlapse otsa ja astus siis uksest wälja. Öhta pimedus oli kätte jõudnud,  ja pea peale selle astus Anne põlema lambiga tuppa. (Jääb poolele.) Kirja wastused. Et Teie meie koredat wastust pahaks ei pannud, see toob Teile auu. Lugege aga meie kirja ja meie wastaSte kirja ise oma silmaga  ja mõistke seda ise oma mõistusega, siis seletate ja mõistate nendes muud midagi, kui nüüd. Neid õpetajad ei nimetada mitte „rahwuslikuks", neid ei pärita ühelt poolel ja nende wasta ci sõidelta  teiselt poolelt, kellel rahwa waSta lahke süda on, waid neid, kes wahet rahwa ja rahwa wahcl teewad. See on pühakirja wasta, seal ei ole parata. Teie kabatc ülemate peale, kes alamate wasja järskud on. Aga kuida on: Kui koguduse liiked oma õpetaja ja teenijad oma leiwawansma waSta seesuguste kiustliku keerkõuedega astuwad, nagu Teie oma esimeses kirjas meie waSta, kas neil siis ka kord sapp kopsu keeda ei tohiks? Peawad siis meie päiwil õpetajad  ja ülemad „rahwa" kiustlikkusi ärritusi wäljakannatama, üksi nemad nii õnnetumad on, kõrgema õpetuse järje peal seista, ehk kõrgemas seisuses sündind olla. Katsugu tasase maimuga  iga asja kahelt poolelt läbi, ehk jääb see siis natuke teise karwaliseks. Õiend used : Meie lehe Nr. 44. sees l. k. 1. jäutuS 2.. rida 1. palume „näewad kõig" asemel lugeda: „naerawad." l. k. 3, jäutus 3, rida 20: ~30,888" asemel ~800,888." rida 30: „rahwa-uss"  asemel: „raswa-uss". Kiriku teadused. Jaani-üirius: 8. Novembril teeb õpetaja Assnmth. enne lõunat  jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. 11. Novembril peab kellu 5 pastor Grohmann missionitundi. Kaar! kirik» õpetaja wõtab pühapääw 8. Novembril lauarahwast  wastu: lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu pool 10. künni 12. pihti laupääw kellu 1. kirikus: 8. Nowembril teeb pastor Bergwitz jutlust  ja wõtab lauarahwast. Tsensori poolest lubatud. Tallinnas. 6. Talwekuu-knu P. 1881. - Trkkitnd Linbf ° rS'i p Sri i°t e juures ja 'uluga OMiis-mM Hingel Mst. Cli. «ntriknA. kelle müima aru aastal 1880, 538 tuhat ja 609 õmõkts-maflnad ehk 107 tuhat 442 enam kui aastal enne seda oli, on 3v-ne aasta ajal oma headust wälja näitnud et algus Singer'i masinad nii hästi perekondades kui ka iga ammetniku  töö juures kõige armsamad muudest wäljapautud õmblus - masinatest on ja et nad oma ehituse, headuse, tegewuse ja tugewuse  poolest ühekist teiste wabrikutc masinatest ei wõi nende sarnatseks saada. Alus Singer õmblus-mafinad on uendud parandustega ja abi tükkidega tehtud. Jseäranes tuletanma meele seda uut tallaspuud, mis mõlemil poolel kus Singer'i Manu facturing Co. wabriku märk peal on. Seesama ei saa oma targa ehituse pärast ialgi ärarikutud Vik mürin on õmbluse juures seeläbi lõpend ja isegi nõrgema inimesele on töö masina peal ilma waewata wõimalik. wacwara moima.u. . Tn 6 kui masina armi peal wabriku märk ja ka täis nn: LMV WU lyz, Sinaer Manufaetnring Co. seisab. „The Singer Manufaetnring Co. Z, Zkeiilliitger, Mtka ««kitsas Ar. S 7 188 Stude majas. Etrahwas ise ka waesemad inimesed wõikstd algus Singer'i masinad kätte saada, saamad  nemad ilma et hind kallim oleks mähe amaltes maksuga R, rubla nuduluÄ äramüldud, ka wõetakse iga seltsi manad ja puudulikud masinad^raha^asemel^mastlu Et mina oma auru sae-weski jälle ülesse ehitand, wöin ma nüüd jälle tellimist höweldud laudade, karniiside, liistude j. n. e. p-a.- wa«a wM. j. .äl.a Teada andmiscd. Ungjmd; Wilgll oõmlid himd. Kisposd! Iga seltsi riietc-kauba pood, müüb igasugu willast sa poomwillast kleidt-riiet, sitsi sa kretougi, lõuendit ja poollõueodit, gardina-, põlle- ja matratfi-riiet, tekkid, matratsid, rättikud, kindad, Padjad, plondid,pitsid, tülli, siidi, atlas ja pailu muud kaupa, peale selle palitud, mauilid, jakid ja kõiksugu poi-riiet. Uttspood.pitka uulit,, rohelise turu ligi.Bladt'i wttrtspoe WrwasGiehni majas. Lampide, Bronkfi- ja Metall asjade peale, gutdamitc, hõdetamisc ja pronksirimise saawad wastawöetud ja heaste tehtud M. Stahlbcrg järeltulija juur-z^ MhmawarM ja Wmmrjuil müib odawalt ch. Katzmann. Kinga uulitsal omas majas. Kiimad lepa lauad iga seltsi ja kuusel uad on odawald saada Niine- ja sadame uulitsa nurga !peal Kotke kuuri maja wastaS, Moorbach  juures. üks krund 130 kw. sülda on müüja kalamaja uulitsas- Järrelküsida härjapea-jõe ääres Nr. 224. Üks korter kuuri ja talliga on äraüürida pernu maantce  peal Nr. 306. MM müümine. Harku mõisa walitsuse poolest saab seeläbi teada antud, et Pöllis, Nissi kihelkonnas, Ruunawerc jaama lähedal, tessatiim kaupa metks müüakse. Metsa isand Müller on t. Oa» toobrist künni tv Oktoobrini s. a. Põlli ülema metsowahi jnures, kelle hooleks metsa müümine ja raha wastawõtmine an ud on. 1500 rubla saab esimise rahaks ühe mõisa peale ad wokad Bunge läbi otsitud. vveid auustatud aealehtede tallitust mis meie lehte wäljawahetamise wiisil  saawad, palume meie nende lehti Tallinna Sõbra" Redaktori herra kätte saata, adresst järel, kuida se selle lehe eesotsas ülespandud on; mitte Tallinna. Hinnad Tallinna tnrnl. 4. Talwe-kuu pääwal. Kardnhwlid, tsetwk. 50 kop. Herned, t00p.... 8 „ Leatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop .. . S -10 Weilsc liha nael. . 13—20 Sea liha nael . . . 14—15 ,» Rõõsk piim, toop . 6 „ Hapu piim, toop. . 5 „ Koore, kortel.... 4—5 Laua wõi, nael . . 35—45 „ Püti wõi, nael . . 23 „ Muna paar... 4 „ Katusekiwid tuhat 40 rbl. Kaubahinnad. 31. Wiiua kuu p. 1881: Soola tünder 7 rbl. kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 7 rbl. Heringi tünder 20—25 rbl. Silgu tünder 15—20 rbl. Kopli heina puud 90 kop. Õle puud 25 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 50 kop. Männi puude süld 4 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl.