tegewuS viimaks suurema jõuga ilmuma. Hapnemine ja tema läbi sünnitatud ihu jõud on seda suurem, mida suurem inimese keha oluSte wahetuS on; selle järele on terwe inimene haigest ja nõrgast tegewam, noor wanast tugewam j. n. e. Kõige rohkemal mõedul sünnib keha oluSte wahetuS laSte juures, just sellepärast ongi lapsel kõige suurem tegewuse ihaldus. Siiski on ihu jõud ainult tegewusele äritajaks, aga jeda just eluse kutsuda ja juhatada ei jõua ta mitte. MillaS, kuidas, ehk kuhu poole tegewuS pöörma piab on närwikogul juhatada: selgroo üdil, ning kõige rohkem pea-ajul on selle üle tegemist; aga ka närwidekogu et ole selles aSjaS weel kõige tähtsam: ta juhatab tegewust ainult sell mõedul, mill ta ise, meelde tegewuse läbi, välimisi' tundmust wastu wõttes, tegewusele saab sunnitud; sellest selgub, et inimese tegewuse juhatajad just walimised tundmused on. Künni inimene elab, künni tema kehaS oluste wahetuS, hapnemine ja ihu jõu kaswamine edasi kestab, piab ta tingimata tegew olema : ilma tegewuseta ei wõi ta elada. Et lapsel keha oluste wahetuS palju liiremine sünnib ja tema närwikogu rohkem äritaw on, lui täiskaSwanud  inimesel, siis piab ta ka palju tegewam olema. See on looduse seadus, kellest wõimalik mööda minna ei ole. TäiSkaswayud inimese tegewns avaldab ennast kasuliku tööde läbi, lapse tegewuS (kes weel õieti tööst aru ei mõista saada) mangide läbi. Sellepärast on lapse alaline mängu soow nii loomulik, et kui seda soowi temaS mitte ei oleks, siis oleks ses selgeks tunnismärgiks, et laps ihu ja waimu poolest mitte terwe ei ole. Ihu jõud äritab närwikogu seda rohkem, mida suurem jõukogu  on ja sunnib inimest nõnda suuremale ja rohkemale tegewusele. Kui wälimine tegewuS- närwide äritustega ühe wääriline on, see on, kui nende jõud ühe suurune on, fiiS on selle järeldus ikka hea, mis ennast rahulise  ja rõõmsa meele läbi awaldab; saab aga wälimine tegewuS kuidagi wiist takistatud, ehk ilmutab ta ennast suuremal wõi wähemsl mõedul, kui ihu jõud seda lubab, siis muudab närwide äritus korratumaks; inimese meel läheb rahutumaks, ta saab ruttu wihaseks, kiusakaks j. n. e. Laste kasvatajad ja wanewad takistawad just kunstlikult (looduse seaduse wasta) laSte tegewust, kui ihu jõud neid tegewusele, see on liikumisele sunnib; ega see ime ei ole, kui nende kaSwandikud niisugusel korral alati tuSkas tujuS ja kiusakad on. Siiski wõib wiimaks waStupanematia ja rahulikult temalt nõutawa seismisega rahul olema saab. Aga kaS kaSwataja ka teab, millal ta niisugusele järjele jõuab? Siis kui lapse keha seismise  läbi nõnda nõdraks on jäenud, et ta enam tarwiliku  ihu ega waimu jõudu ei jõua walmiStada, üksnes stis on see Võimalik, mitte ilmaski aga stis, kui laps alleS terwe ja tugew on. Mängist, mis lapse terwist tosutawad, wõib kahte liiki jagada: jookswateks ehk liigutavateks  ja iStuwaikS ehk wähe liigutavateks mängideks. Liigutavates mängides on terwe keha ja kõik keha liikmed alatises liikumises; ihu jõud saab see juures kõik kergeöte ilma waewata ära pruugitud, mille järeldus ennast lõbusa, rõõmsa ja lahke meele läbi awaldab; töiselt poolt kutsub endise ihu jõu kadumine, mis wanaks jäenud,keha oluste põlemise läbi sünnib, terwet inimest uue jõukogumisele: söögi isu läheb paremaks, toidu seedimine korralikumaks, musklid tugewamaks j. n. e. Nõnda ei ole stis liigutavad  mängid mitte ükski lapse waimu ja meele lahutuseks,  waid ka tema toidu seedmise edenemiseks, tema ihu ja waimu kinnituseks. Ei jalutamised, ei gimnastiku harjutused, ega töised kunstlikud liigutamised ei ole liigutavate  mängude wõimu väärilised, sest et lapse tegewus kunstliku liigutamiste nagu sunnitawakS saab, mis sagedaste  välimiste tundmiste läbi äritatud tegewus vastaliseks  saab; sellepärast ei saa ka ihu jõukogu nii kergeste ära pruugitud, kui liigutavate mängude juures, kus laps ennast täieSte teda ümberpiirawate välimiste tundmiste võimu alla heidab. Jstuwail mängudel ei ole kaugeltki seda võimu, kui liigutavatel; ehk küll lapse keha liikmed ka nende läbi liigutatud saawad: nagu asjade tõstmise, nende seisukoha vahetamise, kõnelemise (keele, huulede liikumine j. n. e.) läbi, aga need liikumised on liig nõrgad ja kitsapiirilised, nõnda et nad terwe lapse ihu jõu nõudmist täita ei jõua; võivad sellepärast ainult haiglase ja nõrga lapse ihu jõu nõudmist taica, mitte aga tervel, kellele nad kohe igawaks lähevad ja kelle närwide tegewust nad seeläbi korratumaks muutwad, et ihu jõud liig vähesel mõedul tarvitatud saab. Ainult pärast tublit liigutamist, puhkamise ajal, wõib terwe laps oma aega iStuwate mängude läbi lõbustada, muidu on neist lapsele liig wähe kasu. Ka toidu seedimise edenemiseks  on nende mängude wõim tühine. Sellest selgub kui suur tähtsus mängudel, iseäranis liigutawatel mängudel, laste kasvatamise juures on ja kui palju kooli ja kodune kaswatuS selle waStu patustavad; iseäranis kahetsemise väärt on tütarlapsed, keda suuremalt jault ainult istuwaid (wähe liigutawaid) mängust sunnitakse mängima; kui just mitte eneste pärast, fiis ommeti nende tulewate laste pärast piaks neil liigutawates mängudes niisamma suur õigus olema, kui poislastel, miS aga siitsaadik tähelepanemata on jäetud. Liigutawad mängud piawäd hulga laste seas mängitud saama, sest enamiste kõik liigutawad mängud tarwitawad hulka mängijaid. Kui wanemad, kes lapsi kodu kaSwatawad, neile oma ligidalt mängu seltsilast ei wõi leida, fiis piawad nad neid niisugustesse kohtadesse wiima, kuhu rohkeste lapsi kokku käiwad (nagu mõnes linnas laSte aed). Kui ilm lubab, siis piab liigutawaid mängust wäljas mängitama. Mida rohkem 7—B aastased lapsed liigutawaid mängust mängiwad, seda parem on see neile; istuwaid mängust WSib sell wanadusel ainult puhkamise ajal meele lahutuseks  ette wõtta. Õpiaja algusega piab kõik prii aeg liigutawate mängudega mööda saadetud saama; istuwad mängud wõiwad sell ajal taieste jäeda, sest et laps juba ilma selleta öpitundide ajal liikumata paigal piab seisma; ainult siis wõib neid käsile wõtta, kui mõne takistuse läbi, nagu halwa ilma ehk seltsiliste puuduste pärast, liigutawaid mängusi wõimalik ei ole mängida. Kõik liigutawad mängud, mõned maha nrwatud, on kasulikud, nagu näituseks: palli mängud, kurni weeretamised, paelade üle hüppamine, pime sikk, kõik ringimängud, paberist mau üleslaskmine, liu laskmine ja palju m.  Istuwaid  mängusi on ka hulk, keda kahte liiki jagatakse: ajawiitjateks, ning öpetawateks mängudeks, aga need kõik on, nagu ülemal nimetatud, oma wõimu poolest tühised ja saawad liig ruttu lapsele igawaks; armastaja ema ja hea lapse hoidja leiawad kodusest elust ise palju paremaid  mängusi, kellega nad lapse aega lõbuStada wõiwad, pealegi saawad ilma ema ja lapsehoidja abita ka kõige kunstlikumad mängud ruttu igawaks. Mõte, lapsi õpetawate  mängude läbi õpetada, on tõeste kahetsemise wäärt mõte, sest et need mängud last millegi muule ei õpeta ega harjuta, kuid ainult pealiskaudse asja waatlemise ja tundmisele. Ja mis taxwiS on need õpetawad mängud? Kuni laps alles weike ja wäetikene on, piab ta mängima: kõik Sppimised ja ttgewused käiwad üle ta jõu ja on tema ihu ja waimu elu edenemisele kahjulikud, aga niipia  kui ta tegewust hakkab otsima, piab temale seda just päris tegewuse kujul antama, mitte aga Spetawate mängude kujul, kellest wähematki kasu ei tule. Lapsed püiawad ema leiba üles ka !aps tahaks seda ta pesu ka lapsel on himmu peSta, küewab isa aiaS peenart ka poeg katsub järele teha j. n. e.; künni laps weike on, teeb ta kõik seda ilma eesmärgita, mängudes järele, aga niipia kui ta kangemaks saab, ilmub temal soow eesmärgile jõuda: ta katsub leiba weeretada, peseb tasku rätiku ära, kaewab päris peenra walmis ja km ütlemata hea meel tal on, kui temal korda läheb midagi kasulikku walmiS teha; see soow eesmärgile jõuda ei olegi muud, kui soow tööd teha. Künni lapsel weel eesmärgile püidmist ei ole, on õpetaw-mäng ilma kasuta, aga selle pindmise ilmumisega ärgu antagu temale mitte õpetawat-mängu, waid päris tööd ennast, nimelt niisugust,  mis tema ihu ja waimu tcrwisele kahjulik ei oleks. Niisugust tööst ja toimetusi an kerge leida, kui neid aga otsitakse ja esimesel ajal juhatatakse. Kui juba suurem jagu istuwaid mängusi lastele kasulikud ei ole, siis ei ole mängu asjadest kaugeltki mingisugust kasu, sellepärast kulutatagu nende ostmiseks wõimalikult wahe raha; ainult pnped, iseäranis need, keda riidest lahti wõtta. riidesse panna j. n. e. wõib, on lastele mõnikord lõbusaks ajawiiteks. Alati peetagu aga seda meeles, et liigutawad mängud lastele tõeste kasulikud ja tarwilikud on, sest et nad lapse ihu ja waimu elu kosumises kõige tublimad edendajad on. Mõndasugust. Kirja markide tähendus. Et ka kirja markidel, kuidas ja kus nad kirja peal seisawad, haritud ilmas ka oma tähendus on, seda tahan siin auustqtud .Sakala" lugejatele seletada; iseäranis palun aga nooremaid ja nopsemaid seda terawaste tähele panna ja meeles pidada. Mark piab ikka ja alati selle kirja külle peal, kus adreski on, seisma ning tema tähendus on järgmine: Kui mark paremal pool ülewel kirja nurgas, nagu enamiste igal kirjal, kohe püSti seisab, siis tähendab see: .Ma soowin Su sõprust," on ta sealsammaS aga külili, siis ütleb ta: „KaS Sa mind armastad?" ehk on ta seal kohas otseti (ülemine ots all pool), siis on tähenduS: „Ära kirjuta enam!" on ta aga pool põidi, teraw ots ülewal ja all, siis lue: .Kirjuta edasi!" Kui mark on pahemal Pool kirja ülewal nurgas püsti, siis üteldakse sulle mahedalt:  „Ma armastan Sind!" on ta seal külili, siis ära - ütleb ta.- „Mu süda °nt-iscom->"ehk snsob ta s-alsammas otseti, siis rSSmuStab sind ueldeS: .Tere armuke!" Kui mark on pahemal Pool all k,r,a nurg « püSti, fiiS ütleb ta: .TruuduS leiab oma palga. °« ta seal «urgas külili. fii» ütleb ta ahaStadeS. .Jäta mind üksinda oma mälusse!" ehk seisab otseti, siis tahendab ta- .Sind on kaalutud õW >->wd. -- Kui mark on paremal pool all k.r,a nurgas PuSt,. fiiS ütleb meelitamast: .Su armaötus teeb nimd -nnesikuks!'  on ta aga seal tvhaS külili, karmilt : .Mina Sind ei armaSta!' ehk seisab ta seal otseti, siis kuuled kõrki healt: „Ma wihkan Sind!' pannakse kuwäri pealmise serwa keskpaika pusti, M ue - dakse: ..Ja!" aga kui ta all kesk kirja serwaS otseti on, siiS: Kui mark on pahemal pool kuwan serwaS seal kohal, kus adres algab, perekonna nimega üheS riaS, aga püsti, siis tähendab ta: „Wõta mu armastus wastu! on ta sealsammas külili, siis lue: „Ma igatsen Sind näha saada!" ehk kui ta seal otseti on, fiiS ütleb ta: „Ma olen andeks annud!" ö. Klaaspaber. ÜkS Japani mees nimega Sahashitta,  on nüid samma ühe uut moodu paberi tegemise ülesse leidnud. Ta nimetab seda pabert klaaspaberiks ja walmistab teda ühest lapani west taime narmaStest. Seda pabert wõib ka wäga heaste akna ruutudeks tarwitada  ning on seal kõwa roastu pidama. Suhkru pilliroost paber. Et pabert iga päewaga ikka enam ja enam tarwitama hakatakse, stis on ka kunstitundjad igast wõimalikust asjast katsunud teda walmistama hakata. Praegu tarwitatakse Ühendatud riikides selle jauks suhkru pilliroogu, millest kõik mahl wälja on pigistatud; selle paberi proowid on Nju-Orleani wäljanäituse  peal ka juba olnud. Ta ei ole tüll mitte nõnda hea, kui muudest taime jagudest walmistatud paber, aga ajalehtede tarnis kõlbab ta küllalt. Kui närud piakski kasinaks jääma, ei tule paberi materjalist ialgi mitte puudust, sest Wenesuelas kaöwab määratu hulk metstaimi,  millest head paberit saab. Ka Lõune-Ameerikas kaswab mitmesuguseid paberi materjaliks kõlbawaid taimi. Kui aga teras wastu piab, paberist puudust ei tule. Ameerika elektri wäge. Cincinnati linna wahi tornis toimetab iseenesest liikuma minew elektri masin järgmisi töösid: Paneb tulekahju kellad hüidma, äratab tme korjutav messe, womv «»»», süitab tule gaasi lampide otsas põlema, wõtab uksed walla, toob hobused tallist wälja, annab igale ühele ergustuseks piitsaga ühe jutti jm. Maailma ajalehed. Ameerika maal kokku wõetud uuema aruande järele ilmub terwe maakera peal 34.274 ajalehte, milledest aaStaS 10.592,000,000 eksemplari  käimas on, see on - läbijegamine arwawd 6'/- eksemplari inimese peale. Eüropa seisab oma 19,557 ajalehega kõige ees otsas, selle järele on Põhja-Ameerika 12.400. Aasia 775. Lõune-Ameerika 609. Australia 661 ja Ahwrika 132 ajalehega. Kõige rohkem ilmub neid Inglise keeles ja nimelt 16.500 lehte, siis Saksa keeles 7800, Prantsuse keeles 3850 ja Hispaania keeles 1600 lehte; töistes keeltes wähem. Jgapäew ilumwäid lehti on 4020. neid, mis kolm ja üks korda nädalas ilmuwad. on 18,274; töised 8508 lehte ilmuwad arwemalt. Kaheksa. Iseäralist mõju arwati ja arwatakse  weelgi arwul kolmel, seitsmel ja üheksamal inimese elu kohta olewat. Aga sarnast juhtumist ei tule enam palju kellegilgi ette, kui kalifil Motasemll, kes armu kaheksaga  kimbus oli. Tema oli kaheksamas ja ka miimne walitseja Abasside sugukonnast, kellele Mongollased aaStal 1258 otsa tegiwad; tema wõitis kaheksas lahingiS Korani waenlased ära; tema walitses kaheksa aastat, kaheksa kuud ja kaheksa päewa; temast jäi maha kaheksa poega, kaheksa tütart, 8000 perisorja ja kaheksa milljoni kullatükki.  Tema oli see peris kaheksaline! Kumb tüwi, kumb ladu? KeS wõib mõlemist  otsast ära lõigatud juukse karwal ütelda, kuS pool tüwi ehk kus pool ladu on? See küstmus laseb ehk mõndagi meest asjata pead murda, kui tal suureks tegewat  klaasi mitte käe pärast ei ole, millega küll aru wõib saada. Aga kostust leiad koguni kergeste, waata nõnda: Wõta juukse karw esimese sõrme ja peidla wahele ja lase ta kätt otseti hoides ripneda. Nüid õeru sõrme a peialt ülesse ja alla poole; tuleb nüid juukse karw ülespoole,  sns on ladu all pool; läheb ta aga alla poole, sils on ladu ulewel pool. Põnda wõid alati kindla otsuse anda. See tuleb sellest, et juukse karw wist nusama wgune on, nagu mõned rohudki, ladwa poolt 1885 l9. Wastutaja: J. Kõrw.