Tallinna Sõber M 42 Neljas aastakäik Tallinnas, W. Wiina-kun Mwal lB^n lllriildiie uralelit Eestirahloale «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab '-k-Munas Linbsorsst ptirintc irilkimajas: «aetas ......... S >nbln, -,<> i-p. - pnat-oasias ......... 1 rubla 40 kop K-.jn -Pk poottgn inatnlüd: «Mw< ............ ,nl'!a - p»»l-uasiast 1 rubla 70 kop. .Anukuinfrd maiitainad iga rea ehti selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakfe wasta» TaMauas: pärtate trükimajas. : J. S. Heekandt, osi-qizxv»»» K 54. Kartus: W. Just. Aer,ms: K. Kudewttta. Itakweres: A. Wattky. Asides: A. Heidelberg. Kapsakus: H. K. KoWerg. Kuresaares: W. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. W.NUajit redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad Mwad Baltiski (Baltischport LÄõiSoNS-IIoxrl..) N-ftistl-»' t : z nllinimft Niefsiiudti-kneli nsinst Viiwinian °°'-ljnodi nAuupidamised. Kiriku I ,n ikint-. n-iftisisi. Vvittnnii,Ulule "-alia. Angnjl -yn>ann 's, Ilinad, ----- Lüganuse ilus 051,, i Peinbni g' knbe»mattguji. lö arlnft! Ptcie lttaailitumisest. Wõru »«aak"unujl ünijqinik, ! Põllnu>cesie ninjn pidud. —. Tulekahju. TarwaStu j Hale lugu wallawse lkibi. Talurahwa anus meel. Riiast: Ritterkonna koosolek. Kuri tean - Uus Prokurör. Hcydenftldtist: Tulekahjud. Peterbnrgist: Kõrgest paigast. Koolid ja hingemaa. Podooiiafl Wõcralt maali! Saksamaalt. --- Serbiast. Egypiusest. Tuneestast. llõune ja Lääne poolt Euroo past. Kiriku teadused. Omalt maalt. F«, l I!!» as. Alrkjandn kooli põhjnSkirjast, mille üle jrllr tllll j, päälvnk otsust teinud ja mis nüüd iile ki»!,tlami>ekS saadetud on, on tähtsamad tükid l. Üleüldised seadused. § t. Kõigekõrgema luhaga 14. Letkusekuu pääwast j liltttaf' Kõrgestõttsa Ketseri Aleksander I. mäitMusM kersina kooli, noore «ieeStemhwa kõrgema om-ittso Izealu, ttittit- all: ,ErSti Aleksandri N.' c o l k o o l." m.'kjandn kool saab tztiwimaa kubermangus, ?!'iii>uidi m.mloiidM, Kaarli mõisas asutatud, mis peakoiuilrr  rooltjl lelleta odictud vtt. ö.id> lidiia I Pral' Aleksandri-kool edaspidi ühegi teise oaisia I'roif »»,!'<laiittolud saama, stis annab kooli waltt- kel,.l'ise Ml-iistl j herrale teada. -j li Ali kjattdi i ki>ol jaal» selie kapi lal i itttreSstdega õli'? pe. i»d. aua Koij^kõignu, luhaga jellekg juba korja» lad > » la >!'aap>la ka, jalad saal', siõjellllellM koolirahaga ja käige Kiooini l. >'ilokj.u!dn-kool, kapital saab Matmvateö hindpakunlk?  Ka weib selle kapitaliga maad ehk muud liikumata wara osla, mille sissetulemtsed aga ostuhinna kohta Mille alamad olla ei tohi kui Rttgiwalttsuse poolest ktnnilatud  kapilali mlreSsid. § Aletsaz-driKool seisab AoolideMinifleriumi all ja ;lüa!k>u.iidr .uguUlod; kooli ligem üleivaataja on Tartu koolitoana Kmalor, k- ii. Wokjaadri tooli jsMwlisi walitsttst tallitab ükS j. ll, kd malilnd eelijeijiis, knida selle põhjuSktrja 88 tl tttnni jiihafawad, 7. tahab kristlikkttS waimus ja lradiinlikü . oclajfkorra põhjusel EeSti rahiva teaduslikku haiidnll kojttlada ja algab oma õpetusega sealt, kuhu täinjtd  kl'rgru>ad (?rSti keelega koolid, Kihelkonna koolid ttlatoliinad. K. j','l>>ukf,l Aleksandri koolis on GMikeel. K Al, sj.nldri tool on till,,- ktasstne, sellessamas jäigea nagn ilijrd üleatkoolld Wene ritkis. Igas klassis ksstl.,!> kenillmc luse-arg ühe aasta. 4 äh e »dIt»: j) kes ühe aastaga nii kaugele jondiittd ei ole, el tteude teadus järgmise klasst kodolnir woiwad ka weel pooleks ehk tmveks aastaks  lelle tlasjl lisse jääda, millest neid ülemale saata ei moidud. 2 j l,snkKs algab Aleksandri-kool nelja klaSllga. Kaks ntrnull tlasp saamad selle järele juure tulema, kulda kooli kasmandiknd nrndr kohalisM edenewad. Äril,' prdittskllja innre on iseäraline õpetuSplan, kool! ara k<dlainisr kohta, lisatud. H t<> Airtsandri-koolj wõiwad kaSwandikud igast sugust.  srisusrst la usukiinnistusest waSka wdetud saada. Fal)ctt d li s. Ristiusu õpetust antakse Aleksandrikoolt  kasmaiidlliidel, selle järel, kulda nemad Ewangeli- Luther, ise edk tireeta igeusu koguduse litked on. IV. Kool, ka Swatt d i kn de st. 8 Aletsaudri kooli saamad kaSwandikud fiSse-aStu- Uilsf lälntatsiiiiilse järel waSta wõetttd. Läbikatsumisele moimad lulla. trs mille nooremad et ole, kui 12 aaStat ja Ühest seaduslikust KihelkMM, k«ltst läbikäinud VII, khk kes ühegil teisel ieel omale Üht tMuft-jäW saanud OU, millena Realkooli astuda N)öib. „li elldil g Kooli nomkogu lvõtb ka nendele sisseastumist  lubada, kes nooremad on, kui Aleksandri-kooli põhjnskiri seda pärib. 8 39. Sisseastujad kaSwandikud peawad sellest koolist  korralist tunnistusi ette tooma, milles nemad tänine oliwad. Peale selle on ristimise ja teistkordse rõugepanemise  tunnistused tarwis. § 40. Esiteks on aastane kooliraha kümne rubla peale määratud. Kooli eesseisuS wöib seda kooliraha edaspidi  tarwitust mööda kõrgendada ehk mahendada. K 41. Vaesemate ja hoolsamate kaswandikude kooliraha  wõib wähendatud ehk ka koguni maha jäätud saada. 8 42. Kooliga saab sööma asutus (pension) ühendatud.  Söömaraha kõrgust määrab kooli eesseisus. Koolirahast  ja söömarahast saab iga üksiku pool-aasta hakatusel pool ette maksetud. Teist poolt maksetakse kohalise poolaasta  1. Jürikuu pääwani ja 1. Wiinakuu pääwani, niisamati  ette. K 43. Iga pool-aasta lõpul saab iga Aleksandri-kooli kaswandik kirjaliku tunnistuse oma edeuduse ja oma üleüldise  korralise elu ja ülespidamise üle. 8 44. Aleksandri-kooli kaSwandikud saamad kõige nende õiguSte osalisteks, söeawäe kohuse täitmise ja kroonu teenistuse poolest, nagu kõige teiste, kõrge Wene Riigiwalttsuse  poolest kinnitatud Real-Gymnasiumide kaSwandikud.  Selle üle saawad neile wäljaastumise juures ja lõpe-labikatsumist mööda, tunnistuskirjad (diplomid) antud. S 45. Alekfandri-koolil on oma ametlik pitsar. Pitsari  tähtkuju on Wene riigitotkaS; ümberkiri: esti Aleksandri-Realtool/ Kirjadel, mille peal see pitsar seisab, on kõik, kõige Weneriigi sarnaste asutuste õigused. Liiwimaa Synodi (kirikuõpetajate uõuukogu)  üle, mis Leikusekuu 19. pääwal Walga linnas algatud  ja sellesama kuu 24. pääwa! lõpetatud sai, on aruanne trükitud. Riia Saksakeele ,Maa ja linna järel oliwad Synodi tähtsamad tööd ja nõuupidamised järgmised  : Kokku tulnud oliwad: Kindral Superinteudent Girgensohu,  Tartu Professorid Dr. v. Oettingen ja Dr. Vonwetsch, 64 kirikuõpetajat ja 6 wõerast, nende keskiS endine Kindral-Snperintendent Dr. Christiani. OmaS alguskõnes tähendas Synodi juhataja, Kindral- Supertndent Girgensohn ka selle peale, kuida ühelt poolelt,  miS ennast kiitletetes ,rahwuSlikuks" nimetab, meie usutunnistuse kiriku ja õpetajate wasta kõiksugust laimamist.  teutamifi ja walekaebtusi tõstetakse, mis mõne nõdrema  inimese südant ka juba nii kaugelt toorestanud on, et ükS meeS oma mörtsukakätt ja surmariiSta ühe igapidi auuStatud õpetaja ja ustawa hingekarjatse wasta üleö tõstnud, ja kuida see tegu mitte igal poolel teenitud põlastust  leidnud ei ole. Kõige selle juureS oleks õpetajate ja hingekarjalsete kohus, omalt poolelt ikka elawama hoolega  oma ametit tallitada ja kurjal aeal kinnitust ja abt ülemalt oodata. Koolide üle andis ülem koolide ametnik Guleke lühemat  aru-annet selle üle, kuida smöiSnikude-kogu poolelt wiimasel Maapääwal Seminaride ülespidamiseks jälle rohkem raha lubatud, kuida aga koolilaste hulk witmaste nelja aasta sees Liiwimaal alanemas ja nüüd umbes 1000 last wähem rahwakoolideS olekS, kui neli aastat enne seda. Kust see tuleks, selle üle ei olnud wöimalik, kindlat seletust anda. Konflstoriumt nSuuliige Willigerode põhjustas kolme soowimist, mida tema juba wiimasel Synodi koosolekul ette pannud. Esiteks, et koolide ilmalikud püüdmised mitte üle aru kirikliku püüdmiste kulu peale tuetatud ei saaks, kuida mõnelt poolelt päritakse. Selle wasta rääkis Professor von Oettingen mi palju, et koolide ilmaliku püüdmiste ja kirikliku püüdmiste wahel koguni mitte järSkut  wahet teha ei tohiks. Kui meie rahwakoolid ka kiriklikult  poolelt elule äratatud olekstwad, siiski ei tohiks unustatud saada, et need meie rahwa ainsad õpetusepaigad olekstwad ja et siis lapsed nendes ka ilmalikkus teaduses wõimalikult peakfiwad edendatud saama. Ühel sammul peaksiwad teaduste ja auusa elukombete õpetused edasi astuma.  Teine soowimine oli see, et rahwa keskist wa- Utud kooliwauemad rohkem palka saakfiwad ja oma ametit terawama hoolega tallitakfiwad. Selle üle oliwad mitmesugused  mõtted, uõuu ei wõinud aga wõetttd saada, juba sellepärast mitte, et Syuodil wõimust ei ole, kooliwanemate palga üle otsust teha. Ko! mandema soowimise peale, et uskmata ja kõlwatumad küla koolmeistred ja kihelkonna  koolmeistred /unetist lahti lastud saakfiwad, sai mitmelt  poolelt wastatud, et seda juba tehtud saaks. Wõuttu maakonna poolt faiwad järgmised ettepanemised Maakondade-Synodide nöuupidamise alla antud: ,Seespidine ühendus kiriku ja kooli wahel peaks Seminaride  kooliplaautdes edaspidi selgemast tähendatud olema, kui tänine. 2) Seminari õppijatele ja ka nendele, kes wäljaSpoolt kooliameti eksami teewad, peaks kohuseks tehtud saama, et nemad pärast seda ühe ettewalmis tamis e aas ta ühe tubli koolmeistre juures, kohalise kirikuõpetaja juhatusel, ära peaksiwad. Wast parast seda proow-aastat oleks neile, tunnistus anda, et nemad kooliameti peale osawad on. 3) 3ga koolmeistri käest oleks ametisse astumise juureS kirjalik kinnitus pärida: a. et tema oma ametit kõige oma südametunnistuse järel  ustawast tallitada ja oma ilmalikude ja waimulikude  ülemate wasta igas tükkis kohustist sõnakuulmist,  kui ka kohustist auustamist ülesnäidata tahaks ' d. et tema usuõpetuse õpetamises sellest puhtast Lutheruse õpetusest, mis Lutheruse Weikses Katekismuses ülespannud  on, mitte kõrwale käänata, ka omas teises õpetamises kõiki seda hoolega Lõrwal hoida tahaks, mis Lutheruse kiriku usutunnistusega mitte kokku et mahu; ä. et tema puhta elukäiguga oma lastele ja kõige kogudufele  head eeskuju annaks ja ilma kooltwalitsuse teadmata ja lubata ühegist asjast ja tegewusest osa et wõtaks, mis tema ametitallttuse ringkonnast eemal seisawad. Kihelkonna-koolide kohta oliwad nõuupidamised, kaS mitte parem ei oleks, nendes üht jäuskondade lahutust teha. Uhes jäuskondaS wõikstwad õppijad nende ees teadustega  wastawöetud saada, nagu teistes rahwa koolides - teine jäuSkond, laiendatud õpetufcplaaniga saaks ettewalmistamife  kooliks, kõrgemate koolide peale, seatud. Ka see ettepanemine sai Maakondade-Synodide nõuupidamiseks jäätud. Matthia kirikuõpetaja, Pastor Moltrecht andis aru Läti kurt keeletumate koolide üle Wolmaris ja Miitawis. MõlemiS on sel aastal üks kurtkeeletu pärast püha lauale wõtmift wälja astunud ja üks wasta wöetud. Miitawi kurtkeeletumate koolile on üks Saksa jäutus kõrwa asutatud.  Mölemis koolis on praegu umbes 30 õppijat, keda Miitawis 4, Wolmaris 3 koolmeistrid õpetawad. Miitawis  on afi kooli ülespidamise poolest paranenud, mis