Sakala 51. Wiliandis, 20. Detsembrikuu päetval 1880. ui. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Vastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Eesti Älekiandri-kooli edaspidine kuratoorium. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandis: Eesti Aleksandri ko õlist; meie tänawune taliv. Wiliandi maakonnast: Kuidas  meie noor sugu maal oma armastust Keiserliku Majesteedi wasta «maldab. Pärnust: Õnnetused. Tartust: Natukene Eesti Postimehe programmist: kirikherrade parteil ei tohi healte paljust olla; Eesti Kirjameeste  Seltsi koosolekute protokollist; kuidas Eesti Postimees omale läikiwaid nimest korgab; Pärnu Postimehe ja Tartu Eesti Seitungi sõber ei ole Eesti Postimees mitte; mis waestemajades tehakse; uus kuraator. Tallinnast: Uus kirikherra; Eesti Aleksandri-kooli naisterahwa abikomitee  osaw töö. Järwe maakonnast: Weel üks nurjatu koolmeister. Wirumaalt: Uus koolimaja. Peeterburgist: Maksud; Keiserliku Kõrguse Printsi von Oldenburgi juubeli-päcw; laewad Kaspia meres; Eesti Jaani koguduse asjadest; Nihilistlane kinni. Moskwast: Tulekahjud.  Wõeralt maalt. Rumääniast: Kuri tegu. Hiinamaalt: Uued sõnumed. Agramist: Maawärisemine. Kirja wastused. Kuulutused. Lisaleht. Isamaa ja armukese eest. XIV. Üksainus tütar. XII. Rahwa raamatukogu raamatutest. 11. Kirjandus. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Eesti Aleksandri-kooli edaspidine kuratoorium. põhjustki, mille järele Eesti Aleksandri-kooli eestseisus ehk kuratoorium edaspidi peab ära seatud olema, on tõesti wäga tähtjas asi, tähtjas mitte üksnes seeläbi, et selle põhjuskirjaga Aleksandri-kooli elu ja olu, kaswamine ja kosumine ette ära rajatakse, waid ka seeläbi,  et meie selle põhjuskirja ülesseadimisega ühe sammu astume, mille peale käesolew ja järeltulew aeg kohut mõistes waatab. Sellepärast on meile üsna arusaamata, miks pääkomitee niisugust tähtsat asja ajalehtede  awaliku läbirääkimise eest tahab hoida ja nagu Eestirahwa selja taga ära teha. Meie arwame, et Sakala Toimendus terwe rahwa tänu ära teenib seeläbi,  et seletust teeb ja rahale mahti annab, oma arwamisi awaldada. Pääkomitee poolt ülestähendatud põhjustki (Sakalas  46) on just kõige tähtsamates punktides puudulik,  wildak, sasine, ilma õige ja kindla põhjata. Katsume  sellest põhjuskirjast mõned tükid läbi: §2. „Et Eesti Aleksandri kool enamiste kõige ! Eestirahwa waraga asutatud ja mälestaw kõige rahwa kohta on, siis saawad ka iga seisuse seest liikmed kuratooriumi sisse walitud, ja nimelt: kaks mõisa;  omaniku, kaks kirikuõpetajat, kaks rahwakool!  meistrit, kaks linna kodaniku ja kaks taluperemeest,  kes päriskoha omanikud on." Pääkomitee ristib siin ekoleai. näituseks: Eesti koolmeistrid ja mõisaomanikud  zc. on ommeti niisama nagu talu peremehed ühest talurahwa seisusest. Kui aga pääkomitee meie rahwast nende tallituste järele jautab, siis on arusaamata/ mikspärast ta just wiis seisust loob, nagu wanal ajal Egiptuse rahwas? Öeldud on: igast seisusest saawad liikmed kuratooriumisse walitud, ja ommeti puuduwad seaduse-tundjad, tohtrid, keele-tundjad, igaseltsi  sepad j. n. e. Mitte kooli-arstki, kellest põhjustki  räägib, ei ole kuratooriumi liikmete hulka arwatud. 81. „Eesti Aleksandri-kooli kuratoorium on kokku seatud kümnest Eestirahwa täie usalduse wäärt liikmest. Need saawad esiotsa Aleksandrikooli  asutajate, s. o. pää- ja abikomiteede liikmete  läbi walitud." 8 3. Tähendus. „Kõik need kuratooriumi liikmed  saawad määramata aja peale walitud ja jääwad niikaua ametisse, kui nad omi asju õigel kombel toime- tawad ja nende aeg ja jõud seda neile lubab. On aga üks ehk töine liige kuratooriumile kasuta, siis saab ta kuratooriumi healte enamusega lahti ja kuratoorium walib tema asemele asutajate waimus ühe töise sellesama liikme healte enamusega." Nende pääkomitee awalduste kohta küsime pääkvmitce  ja iga mõtleja inimese käest: 1) Kas wõib mehi, kes EestirahVa täie usalduse wäärt, iial keegi muu walitseda, kui Eesti rahVas ise? 2) Kes heidab Eestirahwale selle eest käemeheks,  et kuratoorium uusi liikmeid ikka asutajate  waimus" juure Valitseb? Nõnda ei oleks Eestirahwal wahest mitte pitka aega oodata, künni ta wõib hüüda: „Jumalaga, Eesti Aleksandri-kool!" Tõesti, see põhjuskiri  on põhjuseta! Wõtame pääkomitee põhjuskirjast Veel üks näitus: Esimese paragrähVi tähendus a ütleb: „et igal pää- ja igal abikomitee liikmel üks heal on;" tähendus b aga ütleb; tulewad  abikomiteede presitendid;" tähendus ä taga järele ütleb: Kirjalikult sisse saadetud healesi ei Võeta mitte Vasta." Siin ütleb s, et igal liikmel heal on, b ütleb, et üksnes presitendil heal on, ä keelab liikmete heale-andmist koguni ära. Kus on siin aru Või ots? Ilma et siin pitkemalt hakkaksime arutama, kuhu need pääkomitee paragrahwid meie Aleksandri-kooli saadaksiwad,  tahame otseteed ja lühidelt tähendada, mis nende paragrahwide asemele sünnib panna, kui Aleksandri-kool tõesti peab EestirahVa kooliks saama ja jääma. I. Missuguseid mehi sünnib Eesti Aleksandri-kooli  kuratooriumi liikmeteks Valitseda? 11. Kes peab neid eestotsa ja edaspidi kuratooriumisse Valitsema? I. Et Eesti Aleksandri-kool enamiste kõige Eesti rahwa Varaga asutatud ja mälestaV kõ.ige rahwa kohta on, siis saamad ka kõige EestirahVa seast mehed ilma seisuse wahet pidamata kuratooriumi liikmeteks Valitsetud. Kuratoorium on kokku seatud  EestirahVa  täie usalduse wäärt liikmest. Tingimised, mis mehi kuratooriumi liikmeteks Valitseda kõlblikuks teewad, on järgmised: neil peab olema kas kindlat ilmaliku ehk Vaimuliku Vara, umbes pool osa (8) kuratooriumi liiget peawad päriskoha öma- ehk kröonuVaklä pärlsrentnikud olema, ja töine pool osa (7) peawad suurest-kovlist läbi käinud mehed olema. Põllu- Pidajä mees ja õpetatud mees põllupidaja olla. Sell Põhjusel wõikstwad siis kuratooriumi liikmeteks saada peale põllumeeste: kooliõpetajad  (küla-, kihelkonna-, linnakooli õpetajad), kirikuõpetajad,  seaduse-tundjad (adwokatid, kohtuametnikud, juristid), arstid, üleüldse õpetatud mehed igast jauskonnast, niisama ka kodanikud. 11. Niisuguseid mehi Valitseb kuratooriumi liikmeteks ikka Eestirahwas, s. o. EestirahVa kogukonnad, kuid esimesel korral walitsewad kogukonnad  ja Aleksandri-kooli rahakorjajad komiteed ühtlasi. Kuratooriumi Valitsemist Võetakse iga kuue aasta pärast jälle uuesti käsile. Wanu kuratooriumi liikmeid uuesti kuratooriumisse Valitseda ei ole keeldud. Walitsejad peaksiwad meie arwates kogukondade  wolimehed ja .vgllawanemad olema, ehk olgu tulewikus mõne muu nimelised kogukondade usalduse mehed. Millkombel need mehed kuratooriumi walitsemist  peawad äratoimetama, see peab Aleksandri-kooli põhjuskirjas lähemalt saama ära tähendatud. Esimene kuratooriumi walitsemine sünnib järgmiste muudatustega: 1) Sest et rahakorjajad komiteed Aleksandri-kooli asutamisest iseäralikult osa wõtawad, seetarwis on igal komiteel õigus walitseda, nagu igal kogukonnal. 2) Et kuratoorium täieste Aleksandri-kooli Põhjendajate  waimus saaks tööd tegema, seetarwis panewad põhjendajad, s. o. Aleksandri-kooli efiotsalised nõuu üleswõtjad ja palwekirja sisseläkitajad 30 kandidaati ette. Üksnes nende hulgast walitsetakse siis 15 meest kuratooriumi liigeteks. Mitmed Eesti Aleksandri-kooli sõbrad. Poliitika ringwaatus. .Kreekamaa rahule ikka karkeWWlaks. Iga päewaga hakkab enam selgeks  saama, et neid asju enam ilma mere walamata õiendatud ei saa. Kreeklane walmistab ennast Lugemaste  ikka edasi sõale ette. Kreeka rahwaS on malmis,  waimustamalt sõtta minema; kuningas ja riigiwalitsus  maatawad seda küll külmema merega pealt, aga rahwa tungima soowi wasta ei wõi nad ühtegi parata, kui ei taha, et mässamine kodus Valitsema ei pea hakkama. Waheajal näitab sõamõte Türklase juures kindlaks saanud olewat. Kõige pealt on ta jälle ühe ringkirja Eüroopa suurteriikidele saatnud, mille toimetuses  ta jo wäga osaw meister on, sest seesugust ringkirju lendab sealt nagu warblasi mõnest Viljaküünist  wälja. Need ringkirjad on aga omas nõudmistes  ütlemata lapsikud, mille poolest wiimast weel õige imeks wõib panna. Nimetatud ringkirjas nõuab Türgi walitsus suurteriikide käest, et nad Kreeklasele käsku annaksimad, selle üle seletust anda, kas ta seda piiri wasta tahab wõtta, mis temale Türklane tänawu  Oktobri kuus pakkus, ehk mitte. Ei wõtta Kreeklane seda piiri mitte wasta, siis saada Türklase kannatus otsas olema ja rahu Türgi ja Kreekamaa wahel olla lõpetatud. Seda Türgi imeliku soowi ei saa küll suuredriigid ilmaski täitma, sest just nemad on selle piiri Kreekamaa heaks ära määranud, mis Kreeklane  nüüd kätte pärib. Türklane teab seda wäga hästi, et ringkiri muud ei sünnita, kui haledat naeratamist,  aga ta sai selle ringkirja abiga ommeti näidata,  et ta nagu sõda ei karda ja sõale malmis on. Kas ta selle läbi maailma jõuab petta, seda ei tahaks meie küll mitte uskuda. Ka ei saa see ähwarduS Kreeklaste sõahimu mitte metsa ajama, sest selle piiri sees, mis Türklane Kreeklasele pakub, on paljalt pool osa sellest maast, mis suuredriigid Berliini kongressi peal temale on lubanud. Nõnda lähemad siis need mõlemad riigid ikü» lähemale sõa poole, aga kellegil neist ei ole praegu muialt abi ehk seltsimeest loota. Türklase wasta on