tulesse kukkunud. Kui teda sealt wiimakS wälja kistud, siis olnud tema alumine keha juba kangest põletatud. Moisaherra wõtnud wiletsat oma hoole alla, aga abi olnud  wõimata ja kahe pääwa pärast peastnud surm teda suurest walust. Kuuramaalt. Kuida juba enne kirjutatud, sai sel kewadel  Kuuramaa Kubernöri poolt kõige kohtutele ringkiri saadetud ja ette kirjutatud nende inimeste nimekirjast sisse saata, kes kuidagi hobusewarguse pärast kohtu all seisnud  ehk selle pahateu kahtluse alla langenud on. Nüüd on need nimekirjad kokku seatud, trükitud ja wallawalitsustele  saadetud. Nende nimekirjade järel on Kuuramaa! 1078 inimesi, kes hobuse-warguse pärast kohtu ehk kahtluse  all seisnud on. Jakobstadtis on Jaanikuu 18. pääwal jälle suur tulekahju olnud, kuS 9 maja maha põlesiwad.  Jälle on tule hakatus teadmata. Jakobstadtis on juba mitu aaStat aeg-aealt suured tulekahjud aga kust tuli lahti läinud, seda ei leita pea iialgi. Peterburgist. Keisri Majestätid on Jaanikuu 29. pääwal omast Soome-ranna reisust tagafi tulles kell 3 pärast lõunat Kronstadtist mööda, otsekohe Peterhofi lahele sõitnud. Söidulaewa ,Zarewna" kaasas oliwad sõidulaewad ,Marewo" ja Mawjanka". Afghanistani piire-tüli asjus kinnitab Inglismaa walitsus, et kõik nenda peab korraldatud saama, kuida seda Gladstone Ministeriumi poolt wiimasel aeal algati, ja et kõik sõbralikult lepitatud saada. Suurem küsimine selles asjas on Zulsikari mägi-tee, mida Inglismaa poolt Afghanistani Emirile alleS hoida tõntatud on, seda tõutust  pidada olla Inglismaa kohus ja ka Wenemaa poolt olla seda pooliti Afghanistanile tagafi lubatud. Sellest tõuSta aga jälle teine küsimine, kas pidada see tee Afghanistani  piire peale wõi piire sisse jääma; selle kohta loodeta  ka mõlemilt poolelt rahulist wastust leida. Inglismaal  tunta ka juba ära, et fee palju ei aidata, kui Afghanistan  Wenemaa ja India wahele jääb, waid et palju parem oleks, kui mõlemate Euroopa suurriikide plired Taga-Aasias otsekohe üksteise wasta käikfiwad, kus siis mõlemad need suurriigid oma kindla piirete sees igaüks seda teha wõiksiwad, mida nemad heaks arwawad. Kõige nende rohkem ehk wähem lõbusate juttude juures ei taha aga Wene ringkondade umbusaldus Inglismaa uue Ministeriumi  wasta lahkuda, kus nii palju Wenemaa lausa waenlafi istet saanud on. Kaswatatud saab see umbusaldus  weel selle läbi et Afghanistanis asjad ikka kihifemas  olema näitawad, kuida seda ametlikult ka salgatakse. Et Emir Adurrahman-Khan oma sõeawäge kogub ja et sellel sõeawäel Inglismaa püssid ja teised tarwitused käes on, see on selge. Indiast tagafi tulles olla Abdurrahman- Khan oma rahwaSte peamehed kokku kutsunud ja neid noominud kõik seespidist waenu seisma jätta ja ennast wäljaspidise sõea waSta ühendada ja walmistada, ükS kõik, kas Inglismaa poolt wõi Wenemaa poolt Afghanistani  wabaduse peale kiputud saaks, aga selle kahekeelise ja kawala mehe sõnu ei usaldata Wenemaal mitte, sest see on jo teada, et tema Inglismaa palgal seisab. Sedawiifi  on sõea-kära esiteks küll soikunud, kas aga rahu tõeste jäädawalt kindel on, seda ei wõi selgest teada. Mõned kardawad koguni, et Inglismaa uuS Ministerium ligemat ühendust Saksamaaga, Austriaga ja Itaaliaga otsib ja sedawiifi Wene-Saksa-Austria ühendust lahti kangutada  püüab, aga selle peale ei ole wist mõtelda, nii kaua kui Würst ViSmarki sõna Euroopa nõuukogus midagi  maksab ja nimelt niikaua, kui wana Keiser Wilhelm elab, kelle süda sitkemate sidemetega Wene Keisrikoja külge köidetud on. Heinategemine Peterburgi ja Nowgorodi kubermangudes  oli juba enne Jaanipääwa igal poolel algatud ja on õige rohket lootust annud. Soomemaalt. ,Wasa kirjutab Soomemaa wiljakaSwu üle: „Tänine on suwi siin roheline talwe olnud. Peale mvne sooja ja kena pääwa oli ilm läbi kõige Jaanikuu külm, tuuline ja wihmane. .HyM-HpWt oli ilm enamist selge, aga pääw lõppes wthmaga. Et sedawiifi leikuse peale wäga suurt lootust ei ole, seda wsib arwata, aga põllumehed arwawad fiiSki, et weel kõik lootus  otsaS ei ole, kui aga soojad ilmad tulekstwad. Kõige wiletsam on rukis, mille külmumine hiljaks jäi; suwiwilja orased näitawad kaunis head wälja". Öösel, kuu 11. ja 12. pääwa wahel (uue Kalendre järel, miS Soomemaal  maksab, Jaanipääwa öösel), on WiborgiS suur tulekahju olnud. Tuli on kaupmees Sapetossi majaS Katharina- ja Nyporti-uulitfa nurgal lahti läinud ja sealt suure kiiruga laiali lagunenud. Weest olnud hakatuses puudust, tuletõrjujad ei wöinud palju aidata. Weel wiletsam  olnud asjade peastmisega ja warjamisega. Kallid majariistad, porzellan ja teised õrnad asjad saanud hoolimata  aknatest wälja uulitsa peale ja puruks Visatud. Kasuka-naha ja teised poe-kaubad saanud mööda uulitsat ja läbi sopa weetud. Kahju arwatakse 300,000 marka suur ja tuli arwatakse pandud olema. Uks hirmus metsapõlemine on selle kuu 18. pääwal raudtee ääreS, Kaipeais'i ja Davidstad'i jaamade wahel olnud. Palawus oli Hi Me, et rMte? ääM M 5 sülda kroonu PM Ha 200 HM' puiö' Mcha MWO. UesMfi sammad PSlefiMd Mha jq Mjsuajad sMad HMWa peastetud. Rongid Miwad Wma jäämg, peaiS'ist abi toodi ja tuld wähegi tagafi tõrjuti. MetHs möllas tuli ka weel teisel pääwal edafi. Selle kuu 19. pääwal läkS kange kõue üle Helsingi linna ja wälk lõi Skatudden'iS Wene kiriku sisse. Hiljuti on Soome raudteel, PDärchf jagata tigiväl, W MM HS kõiksugu takistusi rgudtee peale sanblS, et qodgW MA roopest kargaks, oma kurjateu kallal kinni DõMd. OurjWgjja on ükS Wenelane ja sai Wiborgi wiidud. LauDMal. Jaanikuu Ä2.- Mikval -Mi KeiMik sõidulMw Peröshndih ankMS, W ftalt Mast pärast lõunat HangW möDa ja W 4 HMqra lahel, Hüttise kihelkondaS, ankWSse. sstMpaäM, Jaanikuu  23. pääwal, läksiwad Keisri Majestätid pärast lõunat kell 2 maale ja suurt rapa-kaGanhust DglsbrukiS waatama,  kus sealine walitseja, yerra LeheniüS, mashinaid käima panna laskis ja kõiki kõrge wõeraStele näitas ja seletas. ÄraminneS pn Keiser oma Wchulolemist kõigiga tunnistanud ja tuhanded maaxahwa jMzst HaMMiitzes wabriku töölised on Keisrit ja KeiSxi-Prauat ütlemata rõõmu-höiskamisega teele saatnud. Keisri-Prauale on ka hulk ilusaid lillekimpusi toodud. Soomemaa Aiydral- Kubernörile saab üks abiline nimetatud, kes tema ametit tallitab, kui Kindral-Kubernör ära reisinud on, muidu aga kohtu asjade tallitusest osa wõtab. Saratowist, 28. Jaanikuu pääwal. Rukki ja odra leikuS on alganud. Wihmast on suur puuduS. Põud on suwiwiljale suurt kahju teinud. Rukkist loodetakse keskmist  saaki. Nishni-Nowgsrodist, Jaanikuu 26. pääwal. Täna enne lõunat kell 11 läks Petsherõkoja slabodiS tuli lahti, mis 24 maja maha põletas. Kahju suurus ei ole weel üles arwatud. Kijewist, Jaanikuu 25. pääwal. Põud on wäga suur. Suwiwili ja aiawili on kadunud; ka talwewilja-peale on wähe lootust. Woroneshist, Jaanikuu 25. pääwal. Põud mis juba kolm nädalit kestnud, on orased häwitanud. MõneS paikaS on jõed ja kaewud wälja kuiwanud. Wiljaturul ei ole pakkumist ega järelpärimist. Sooja on 30 graadi. Tambowist, Jaanikuu 28. pääwal. Palawus tõuseb 40 graadi peale. Wilja pärast on suur kartus. KaMaajamine  on seismas, raha on ainult wäga kindla pandi peale saada. Kharkowist. Kurjategija LiSsowSki, keS Politseiametniku  FeSsenko ära tappis ja üht Shandarmi haawaS, on Jaanikuu 20. pääwal, homikul kell 4, üleS poodud. Kalugast. Jaanikuu 25. pääwal. Põud keStab edafi. Suwiwili ja aiawili on häwitatud. Jekatarinenburgist, Jaanikuu 24. pääwal. Wihma on rohkest tulnud, ilm on hea. Rohukasw on hea, wilja kaSwuga wõib igal poolel rahul olla. Kasanist, Jaanikuu 24. pääwal. Ilm on järgeS soe. Rakis seisab täides õitsemises, suwiwili on hea, rohi on paks ja ühetasane. Rahe läbi on Kasani kubermangus 2775 deSfätini talwewilja ja 800 deSsätini suwiwilja, öökülmade läbi ligi 7000 deSsätini suwiwilja rikutud. Semiretshenski maakondaS on Kuldsha-Wernoje maanteel  post wälja rööwitud ja postiljon haawatud. Blagoweshtshenskist, Jaanikuu 27. pääwal. KõikiS Amuri maakondaS, nenda ka Dshungareis ja ManGhPreiS  on kõik wili põua läbi rikutud. Khiina wantsüse poolest on ära keelatud Wen^laStele zleiwawilja müia, sellepärast  ei wõi Mandshurlased oma kaupa pidada, mida nemad wilja müümise üle juba teinud oliwad. Nikolajewökist  Euroopa kaupadega Amuri jõge mööda ülespidi läinud aurulaewad on madala wee pärast Jekaterino-Nikolski  juures kinni jäänud. Aurulaew ,Kjahta" on hukka MM. Sooja on 30 graadi. Wõeralt maalt. DaKyiymalt. ÜljwqbalaSte hulamisetz zei ole Daanimaal  wees lõppenud, waid aeg-aealt kckwawich sellest pahast puust ikka weel õige kentsakad wiljad wälja. Hiljuti seifiwad  kaks meest kohtu eeS, keS Kuninga kuju awalWt ara lõhkunud ja Kuninga perekonna pilti jalgadega tallanud  oliwad. Nemad katsufiwad ennast sellM wabandada, et Ministeriumi waõtqstte aMehed ja estmWe kõned neid ässitanud ja eksitanud olla, mis kohtu eeõ muidugi palju ei aitanud. Folkethingi Präfident, Berg, on kõige selle waSta, mis Ministeriumi poolt tuleb. Hiljuti oli tema Holstebo linna üht rahwakogu kutsunud, kuhu ka selle linna Politseimeister, ilma mnndreta, läinud oli. Berg päris, et tema wälja läheks, sest Kohtute-Mintstri salakuulajal  ei osta seal ühtigi tegemist. Politseimeister kinnitas,  et tema kui iga teine era-inimene tulnud, mis aga ühtigi ei mõjunud, ja mis peale tema mägise wälja wii- dud sai. SiLS pidasiwad mitmed kõnemehed tulikõnefi, aga see ei kestanud >ka«a. sest pea ilmus Politsei ja saatis kõnelejad ja kuuljad saalist wälja. Ilma tülita ei läinud see korda, waid mõni käratseja pani wasta ja kiskumine oli HM Jlchg kasuja ei ole seeHMsed juhtumised just mitte, sest selle läbi kautawad käratsejad wiimast usaldust kõikide juureS, kelle MÄStuS weel täitsa lämmatud ei ole, kui need täniNe ka seesuguste wabalaste erakonna liited oliwad- Anstria-NugrumaalL. Hiljuti oliwad Ungrumaal suured  töörahwa kärad. Ühe uue seaduse järel ei pea töö wabrikutes kauemini kestama, kui 11 tundi pääwaS ja sellest Peab lõune-söömaks weel 1 tund maha arwatud saama.  TöörahwaS on Ma harjunud enne lõunat tundi ja pärg st lõunat tundi wahe-leiwa wõtmiseks tarwitama  Wabrikuperemched pärisiwad nüüd, et töörahwaS selle poole tunni tasnmiseks õhtal nii kaua rohkem tööle jääkS. TöörahwaS Mks seda wist ka teinud, aga ässitajad  Mwad HatfiS ja Nhutafiwyd wihale. RahwaS jättis  W seisma, looW wabrikupePmeeste aknad sisse ja tegi teisi seesugust Musi, mis wiimaks sõeawäe abiga pidiwad tallitsetud saama, kus juures ka werd jooksnud ja palju käratsejaid kinni pandud on. Ülepea ei ole Sozialjstlqhte  tuhinad WStria ritkiS weel kaugelt mitte kustunud,  ja kuS wõeral maal seesugust kära on, seal leitakse enamist tkka, et mõned Auskrialased ärritamas ja juhatamas  olnud. Ka õnnetumad rahwuslikud tülid ei taha soikuda. Jaanikuu 6. pääwal peeti Bcünnis Sakslaste laulupidu, kuS juures Tshehhilased jälle nii suurt kära tegiwad, et PMM wahele astuma ja mõned käratsejad kiM pWema pjdi. Dma rahwuhlikku ja seltsrahwaslikku wihawaenu katsuwad Tshehhilased ka wõera maa pinna peale kanda. Nenda on Jaanikuu 6. pääwal hulk Tsehhi  sugu Drahwast Dresdenist Politsei poolest wälja saadetud,  kes seal SozialistlaSte ehk seltsrahwaslaste õpetust wälja lautasiwch. Spaaniast. Kholera laguneb kardetawalt laiale. Selle kuu 15. pääwal on haigeks jäänud ja ära surnud: Valencia  MaakondaS HZS ja 306; Toledo maakondaS 21 ja 6 ; Msircia MWndaS 271 ja 116 ; Castelloni maakonda?  110 ja 58; AKcWe maakondaS 77 ja 34; Cuenssa maakondas, Toledos, Saragossas ja Madridi ümberkaudu 97 muist haigeks Muud, muist ära surnud. Kõskis MpaanW kWu on sel pääwal 1125 haigeks jäänud,  HW ära suruvh, järgmisel pääwal 1237 haigeks jäänud, H6B ära jmMd. KuuWgas on Araujueõsi läinud, kuS tõbi kangest üles tõuSnud. Madridis on selle kuu 7 pääwal-suurt kära tehtud. Iseäranis kaupmehed ja nimelt  sailmaesed ja teised turukauplejad oliwad selle üle pahased, et walitsuse poolt teada antud, et kholera juba Madridi jõudnud, mis nende kauplemisele kahju teeb. Musta lippudega tormafiwad mehed ja naesed läbi uulitsate  ja tegiwad kõiksugust kära, pärifiwad walitsuse käest kholera asemel leiba ja iniS seesugust ärritatud hulkade  Wyest ksira weel rohkem oli. Politsei poolest saiwad  15 meest ja 14 naest kinni pandud ja kära waewaga  lämmatatud, kuS muidugi jälle AnarchistlaSte ja teiste seesuguste sopased käpad sees on olnud. Teisel pääwal peeti kõik poed kinni ja linn oli nagu leinaMah,  siuste ZäW MiuisteriuP! waSta, kelle nöuuwõtmistega  kholera asjuS rahul ei olda. Ministerium on omast ametist taganeda tahtnud, aga Kuningas ei ole selleks  weel luba annud. Kuningas on homiku wara, üSna salaja, ainult ühe Adjutantiga Aranjuez'i sõitnud, kholera-tõbiseid waatama ja kinnitama. Kära on Madridis  aga siiski pea lahti läinud, Küninga-Praua on Dhjxtsenud, et Kuningas teda kaasa ei kutsunud ja WiniDd ja kõrged pealikud on ka kohe Kuninga järel sõitnud, Madridi Kubernör koguni haiglaselt, nenda et ennast  Aranjuez'is pea õige hiilgaw kaasaskond Kuninga ümber kog«A. MõlemiS Hospidalis, sõeawäe ja erarahwa hospidalis, on Kuningas tõbisetega ja surijatega rääkinud ja wiimakS igasse hospidalisse 5000 franki annud. Niisamati  on Kuningas ka kõik kasarmid läbi käinud ja ülemate  alamate julgust kinnitanud. Rahwa waimustuS oli suur, oma Mmuga julguse ja osawõtmife üle, iseäranis  Madridis, kui Kuningas tagasi tuli. Seal oliwad ennast ütlemata suured rahwa hulgad Kuningakoja ümber kpguuud, Kuninga-Prauat waimuStusega teretanud, sealt HakShalli ja umbeö werst maad mööda raudteed selle rongi  wasta läinud, mis Kuningast tagasi tõi. Rong pidi seal seisma jääma, Kuningas astuS wälja ja rõõmuhõiskamtne  ja kiitus oli otsata. Puerta del Sol'is, kus mõne pääwa eest weel mõned eksitatud hulgad oma ,Vabariigi" kära tõstnud oliwad, kölafiwad nüüd hõiskamised Kuninga ja Kunntngriigi auukS ja õnnesoowimiseks. Jaanikuu 24. pääwal on SpaaniaS 785 inimest kholerasse ära surnud,  arwatakse aga, et tõbe käreduS juba oma kõige kõrgema  järje peale jõudnud on ja nüüd alanema hakkab. Ameerikast. BrastliaS on nõuukS wõetud pärisorjust täitsa ära häwitada.