weel aega ja ruumi Vallimaa kubermangudest rääkida ja on uimelt sellesama Kalin owski teist kirja üleS wõtuud,  kes nii palju kaastundmist Maiivara metsa waSta üleS näitanud on. Peterburgt Kredi t-sel tS oli omal aeal Peterburgi Linnawalitsufele üht suuremat summa annud, mis eest Kõrgestönnfa Keiser Aleksander 11. 25aaStase walitsuse-jubiläumi mälestuseks waese rahwa heakS öõkorterit  pidiwad ehitatud saama. Et aga tänine weel ühtigi ehitatud ei ole, siis pärib Kredit-selts nüüd, et neid kohe ehitama hakatakse, ehk et raha tagasi maksetud saab. Rahwaharidu s e - M i n i st r i kä s u peale on OdeSsa kooltkonna Kurator Gymnasiumide ja Progymnasiumide Direktoritele ja 3nspektoritele ringkirja  saatnud, et edaspidi ainult need noored inimesed neis koolides tchnvad üles wõetud saada, kes niisuguste wanemate  ehk kaswatajate silma all elawad, kus kindel olla wõib, et nemad auusaS elukombeS kaswatatud faawad, ja kellel ka jõudu on, oma poegi ehk kaswupoegi pärast takistamata suurkoolist läbi käia laSta. WiimaStel aastatel  on wäga palju noori mehi sandi elukombetega, ilma kohalise waimliku ja waranduSliku jõuuta, suurkoolidesse tulnud, kes senna üht paha waimu wedafiwad ehk waimliku ehk waranduSliku kehwuse pärast edafi ei jõudnud ja selle pärast nukra meele ja jäädawa wiletsuse fiSse langefiwad, kuna nemad ühes lihtlases ametis kasulikkudeks ja õnnelikkudeks  inimesteks olekstwad saada wõinüd. Seda käsku on ehk edaspidi ka teistes kooltkondadeS oodata olla. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Gasteinist, Heinakuu 26. pääwal: Austria Keiser tuli heile seia ja reisis täna ära. Keiser Wilheltii reisib Kesknädalil. Budapestist, Heinakuu 26. pääwal: Serbia Kuningas ja Kronprinz tuliwad heile siia ja reififiwäv Tatrafüredi poole edasi. Maltast, Heinakuu 24. pääwal: Tunaheile on siin kolm inimest kholerasse ära surnud. Siziliast, Heinakuu 23. pääwal: Kholera on wähenemata.  Paterno linnaS 20,000 elurahwäga, surewad 30 kuuni 40 inimest pääwas. Heile saimad neli inimest kuulide  läbi surma, mida rahwas mana wiisi järel kholera peletamiseks aknast wälja laseb. Jutu leht. Kaks kolltast. (Järg.) .Õigust ütelda, ei maksa sellest suuremat juttu teha. Oli üks kihlawedu minu ja ühe sõbra wahel. Minul oli sel aeal üks lina-lakk täkk, nii tuline jooksma, et seesugust looma wist enne nähtud ei ole. Siiski arwaS minu sõber, et tema wõiks weel minu loomast üle käia. Tema pakkus minule wõidu-sõitu, aga mina küsisin, kas tema ühe parajast  sõitja raudtee rongiga wõidu ajada tahaks. Seesugust  hobust ei arwanud tema maailmas olema ja mina pakkusin, oma hobusega Miini linnast mõni penikoorm raudtee rongiga wõidu ssita. Wedafime kthla 6000 guldnä peale ja kui mashtna wile puhuS, siis aStustn sadulasse. Noh mis pitkemalt jutustan, lustline oli see sõit küll." ' .3a Teie wõitfite?" küfiS Ara linna sõeawäe kommandör  kitrawa silmadega. .Esiotsa läks afi õige heaste; poole tunniga olin juba mõni sada sammu rongi eeS. Kõik reisijad wahtifiwad  wagonite aknatest wälja, teekäijad maatafiwad takka ja wankretes sõitjad katsuflwad tuhat nelja ajabeS minu järel jõuda. Seal jõudsime paiga peale, kus raudtee üle maantee käis ja puud rongi tulemise pärak ette tõmmatud oliwad. .Tee lahti!" hüüdsin mina. .Tagasi!" karjuS  waht waSta. Minul ei olnud aega oodata, andsin hobusele kannuseid, keS kui nool üle puu lendas. Õnnetuseks  peafis aga sadula rihm lahti, hobune komistas ja mõlemad olime kesket raudteed maaS, kuna rong ligemale mürises." »OH!" ja .ah!" kiilataflwad naeSterahwad .ohoo!" ja .ahaa!" meesterahwad. .3uba oli rong õige ligidal, seal kiskusin surmahirmus hobuse üles, wiSkafin sadula körwale ja kargasin hobuse selga, keS kui lind üle teise puu lendas. Selsamal silmapilgul  mürises rong üle ja uueste wõidu ajades jõudsin mina ometi kaks ja üks pool sekundi enne jaama, kui rong. Wõit oli minu!" »3umal tänatud!" hüüdfiwad pidulised kergitatud südamega.  .Seesugune sõit on küll wist ainult Ungarlastel wõimalik,"  ütles praua Habakuk meelitateS. „3a, see oli ime-tükike küll," tähendas meister Agar. ~See paik, kuhu Teie sõitsite, on rohkest kolm penikoormat Miinist eemal." „AH, Teie olete WiiniS olnud?" küsis Graf kahtlaselt. „3a, selli palwes käisin kord sealt kaudu maad läbi. Ka Teie Ungrumaad olen natuke näha saanud. Buda- Pest on kena linn. Kas see on tõsi, et seal hiljuti üle Donau jõe sild olla ehitatud?" „Muidugi, mõne aastat eest," wastas Ungarlane. „On ka mõni aastat tagasi, et seda teed käisin." Emand Agar tundis äkitselt kanget palamust tõusma. Tema poeg ajas käed taskus rusikasse ja waataS nagu paludes isa peale, et juttu lõpetaks. Aga kommandör küsis: .Za kõiki seda teed olete Teie jala ära käinud? Ei, see ei ole wõimalik!" .Miks mitte?" Oli see armas aeg, see sellide hulkumise  aeg! Paun selgas, mõni kopikas taSkuS, mööda maailma  rändada, waba nagu lind taewa all. Seesugust pölwe ei saa kaks korda näha!" Pilgates hakkas Graf Czanady suure healega naerma. .Ütelge, mis üle Teie naerate, herra Graf?" küsis Dr. Agar, wiha pärast waewalt sõna suust saades. .Mina ei arwa omaks kohuseks, Teile selle üle aru anda, kui minule naeru-tuju peale tuleb. Kas arwate mind ühe oma koolipoisi olema?" wastas Graf toredalt. .Koolipoissi oleksin tublist karistanud!" .MiS lugu siin lahti on?" hüüpiS praua Habakuk, keS wahkMeal ieemal oli vinud: " ' .Pian wägä kahjetfema, armuline praua, et enam pidule jääda ei wõi, andis Graf waStuseks ja tõusis Wäe-pealik katsus lepitada. Noorte meeste wahel juhtuda sügedäst äkilist sõUa-wahetamist, tahendas tema. .Kui Dr. Agar tunnistab, et ülekohus tema pool, fiis tahan leppida," ütleS tore wõeras. ' .3a muidugi," ütleS herra Habakuk edewalt. Dr. Agar teeb seda hea meelega. .Ei!" wastas Dr. Agär. .Mina ei alanda ennast mitte, kus minul süüd ei ole. Tahab Graf Czanady minna, siis mingu. Meie teda ei tarwita!" .Meie? KeS meie? Kellel on siin õigusi midagi ütelda, kaS minul, wõi rätsepal oma poisiga?" kärgatas praua Habakuk. -Mina palun Teid, auustatud praua ämmaeit " rohkem ei jõudnud Dr. Agar ütelda. -MiS ämmaeit! MiS wäimeeS ! Tahame weel natuke oodata! Onn, et aegsast näha saan, missugune ——" .Oh ema, mina palun. jää wait," kisendas Minni wäriseteS, kahwatanud näüga ja nõrkes. See lugu lõpetas waidlemist ja lõpetas pidu. Naesterahwad  kogusiwad ennast Minni ümbert meesterahwad wötfiwad kübarad ja ülikuued. Poole tunni pärast oli pidu-saal tühi. Ungarlase nõuu oli korda läinud. Kihlamine  jäi kuulutamata, Habakukid ja Agarid oliwad waenule  ässitatud. WõeraS wõis jälle oma nõuu täitmise peale loota. VIII. Sügise oli tulnud ja oli mööda läinud, talwe oli käes. Meister Agar istus jälle oma emandaga kohwi-laual, zeitung käes, nagu selle jutu hakatusel, aga tema mõtted oliwad teised. Poja kurwastus oli wauemaid üsna manaks  teinud; meistri endine rõõmus meel ja elujulgus oliwad häwinud. Rikutud pidu-pääwast saadik ei olnud keegi nendest enam oma jalga üle Habakuk! läwe tõstnud. Miõ neil seal ka otsida oli? Minni oli kaugele ühe tädi juure saadetud. Sealt wahetaS tema kirjast Dr. Agariga ja kirjade sisu oli jäädama truumuse töutused. Herra Habakuk kartis oma abikaasat, kes Agarite peale wihane oli. keda Ungrumaa Graf ikka suuremale wihale ärritada oSkaS. Arakastel oli uutele juttudele asja küll ja mis muud Graf Czanady ja Dr. Agar saada wist elu ja surma peale wõitlema ja weel koguni Amerika koledal kombel. Sellest tõusis küsimine: Kas kirikuõpetaja ka surnut Doctorit saatma läheb? Et Doctor surma saab ja mitte Graf, see oli kõikidel nii selge kui ükS-kord-üks. Kui aga Dr. Agar ikka weel elusalt ümber käis, kui ka kahwatanud näuga ja nagu põdur, siis saiwad Ara linna targad jälle kahtlaseks. Nagu ülemal tähendatud, istus meister Agar oma abikaasaga laual, kuõ wiimane algaS: .On õiete kahju, et Willem on sunnitud siit linnast ära minema, ja koguni kohe nii kaugele!" (Järg tuleb.) Avsioivuv qs«7xv«. Avxur», S!-iv ISS7. Trükitud Liudf» r< 'i pirij »te juurel ji kuluga. Teadaandmised. Cellimijed " meie lehe «Tallinna Svber" peale saawad köikis kohtades, miS selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i. pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawötta ja toimetada. Tellimise hind on 1887 aaSta peal: postiga ehk kodu katte saadetud aastas 3 ruSla kop., poolaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas i „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele, keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wiecknmnn Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas urajas lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. „Talltiina wiljaindja/ Bmdfors'i plirijad Talliimis, Laia uulitsas Nr. W (iiZ). MWniiitW Tartus 'M» ss., 30. ja 31. Leikuse-kuu p. s. a. Programm: j) Looma-näitus ja touglooma-laat; 2) Kodutõö-näitus; 3) W oidu künd mine; 4) Kartuhwli-mashinate katse. Ülesandmised wotab waStu hra. Ed. Beckmann, Tartus, Toomwirthshastis.  Tartu Koudrette mlmkujt on head rammusad kunst^vnnikild saada, mis pollude wäetamiseks wäga kasulik on. Tellimist wõtab igal aeal waStu Tartu ligidal Jaama mõisa walitsiis. Zk ÄNrl Hollmnnni uur eft Tallinnas os!elakse DM- kõige paremaid "WU Singeri ömbiusmHmM maa rätsepatele, kingsepa- ja rätjepa-mashinaid ja kõiki feltfi nõesafl, rull-sõnga ja õli.