heaSte korda läinud. Suur hulk rahwast on näitust waatamus  käinud. Jaani päcwal on üksi 5600 piletid lunastatud,  nõnda et näituse lõpuni üksnes piletite eest umbes 3800 rubla sisse tulnud. Kurielajaid ja põllutöö  masinaid oli rohkeste näitusele toodud, hobusid aga wähe. Talupoegadest olnud wäga wähe loomi näitusele toodud, mis küll rahwa kehwast elujärjest tuleb. Kuberneri härra on oma prouaga ka näitust waatamas käinud. Edespidi pitkemalt. Alalise põua pärast on põllumehe lootused lõikuse  kohta juba halwad küll, sinna juure tuleb aga weel töisest küljest ähwardaw hädaoht. Kuida Tallinna lehtedele  teadustatakse, on Wovre ja Üksnnrme waldadeS Põrna-tõbi lahti peaseuud ja on see kardetaw tõbi juba mõlemates kohtades omale ohwrit nõuudnud. Woores  on seiemaani 1 hobune ja 1 tööhärg, Üksnurmes 1 lehm ja 2 pulli langenud. Ka Tallinna linnas on seda kurja haigust ühe woorimehe hobuse juures äratuntud.  See haigus on wäga kuri külge hakkama; sagedaste  on haige loomade tallitajate inimeste riiete läbi, haigus terwete loomade külge hakkanud. Põrna tõbi on ülemalnimetatud kohtades ja ümberkaudu ruttu laiali lagunemas ja nõuab omale järjest ohwrit. Üyc Randali  tee ääres olema karjamõisas on üks inimene, selle tõbesse langenud looma nülgimise juures, haawatud saanud  ja surnud. Risti kõrtsi juures on üks hobune ja linnas on juba mitmed hobused ja weised tema ohwriks langenud. Ka Maidla ja Rahola piiris olla põrnatõbi  lahti peasenud. Rakwerest. Sakala 21. teadustasin mina, et Rakwere linnas joomapaikade hulk määratu liiale läheb, kus nende arw selle weikese linnakese kohta juba 70 on. Seda sõnumid püiawad nüid „Rakwere teataja" ja „ Tallinna Sõber" maleks ajada. Iseäranis näitab isand Eichhorn üsna pahane olewad, ja ei taha seda koguni uskuda. Mikspärast, auus isand, ilmaasjata pahandate? Kui Teie ei usu, et Rakwere juba töistest Eestimaa paikadest niikaugele ette on jõudnud, siis olge nii hea ja tulge ise oma silmaga waatama Ehk siis hakkate märkama, kui palju juba siin Rakweres asutatud häid rahwa hariduse paikasi on, kust „waimuwalgust" pudelite ja toopidega wälja jagatakse. Kõrtsa ja trahterit on 37, wiina- ja õllepoodisi 33, see teeb ühtekokku 70! Ja et suurtest wiinapoodidest wiis kuus korda aastas rohkem wiina äramüiakse, on iga ühel selge, sest iga pnhapäew pärast lõunat wõib siin wiina poodide ees hulga kaupa inimesi näha, kes omale sealt pudelitega ja ankrutega „ hingekosutust" ostawad. Sellepärast ärge küsige, auus isand, „kas Sakala sõnumesaatja silmad ei peaks ühes neis paigas olema kirjuks läinud?" Selle küsimisega olete minu kohta wäga eksinud, kuna ta muidu üsna mõne talutaja kohta õige on, kelle silmad mitu korda „ühes neis paigas" nii kirjuks lähwad, et maa jalgade alt ära kaub ja okse hunnik nina alla juhtub. a—. Wirumaalt. Puhapäewa öösel 16. Juunil on kaks noort elu, kmda „Wesenb. Anz." teadustab, Magnus Olew ühe mõisarentniku poeg, 21 aastat wana ja möisasulane  Joosep Weinberg, 24 a. wana Loopsi jõkke ärauppunud. Mõlemaid noori inimest pidi üks lootsiku mees üle jõe wiima, kus juures lootsik keset jõge ümber läks ja õnnetumad laenete sülle wajusiwad. Et neist kummagi ujnda ei mõistnud, siis toodi nad surnult kaldale, kus kõik pcastmise katsed asjatumaks jaiwad. Nende ülewiija  ujus kaldale. W. mõisas, Nigula kiriku ligi on mõisaomaniku suur kunt ühe wana elatanud naisterahwa hirmus ära lõhkunud. See naisterahwas on ühe noore tütarlapse seltsis sigu õhtul karjamaalt kodu ajanud, kus ta piitsaga nipeldamise läbi looma rutulisema käigule püidnud ajada. Sellest saanud loom wihaseks ja karganud nõnda oma hoidja kallale, teda lõhkuma hakates. Juure ruttanud inimeste abil saanA naene weriselt wiha.se looma käest weel eluga peastetud, aga teadmata on, kas terweks enam saab ehk mitte. Peeterburist. Kuida Wene lehed teadustawad, pidada tulewal sügise! kõrge hinnalisi kuld- ja hõberahasid uue moe järele lööma hakatama. Riigikulli asemel saawad need rahad Keiserliku Majesteedi kuju kandma. Peale seda tahetakse neid uusi rahasid Saksa margi ja Inglise naela sterlingiga ühesuguse olekusse seada. „UusAeg" kuuleb, et Inglise riigisaadikThorton warssi Peeterburist ära saada minema. Talupoegade panga abiga on minewa aasta jooksul 18-kubermangu talupojad 210,047 dessatini maad enesele päriseks ostnud. Kõigekõrgemalt poolt sai mõne kuu eest ärakeeldud,  alama tagawara-mäe meestele matjamaale minemiseks  passist waljaanda. Mid on see jälle lubatud. Uue raudtee-seaduse sisseseadmisega saab ühtlasi ka raudtee inspektorite arw 27<st 17 peale mahendatud, nõnda et igaühe inspektori hooleks umbes 1500 wersta raudteed saab. Ka saada edespidi nende ammetniknde palk tubliste kõrgendatud. Nad pidada edeSpidi 5000 rubla palka ja 1 rbl. iga werSta pealt sõiduraha saama. Statistika komitee sisemises ministeeriumis tahab üht raamatud waljaanda, kus kõige riigi kubermangude koha omanikud e nimed üleswõetud. Hra. Aksakowi ajaleht „Russj" hakkab kesk Augusti  kuu päewadel jälle ilmuma. Riigimaade ministeerium mõtleb eesolewal sügisel riigisse mitmetesse kohtadesse alamaid põllutöö eeskujukoolisid  asutada. Sellepeale waadates, et puuwillu sennini toores, puhastamata olekus Kesk-Aasiamaalt sissewceti, misläbi nende wenraha kõrgeks tõunsis, on praegu pealinnas selts asumas, kes Oorenburgisse pnuwilla puhastamise ja pressimise  wabrikut tahab ehitada. Peeterburi linnawalitsusel on nõuu Grodno linna õnnetumate heaks 5000 rbl. linna kassast ohwerdada.  See ei ole mitte esimene kord, kus linnawalitsus õnnetuse kordadel abi annab. Nõnda sai aastal 1873 Samaara kubermangu naljahädaliste heaks linna poolt 50,000 rbl. abi autud; 1877, Türgi sõja ajal üks miljon rbl. ohwerdatud; 1878, priitahtliku-laeroawäe heaks 100,000 rbl. ja wiimaks 1879, kui Oorenburgis raske tulekahju oli, selle linna elanikudele 10,000 rbl. antud. Sergiuse kloostris on praegu suured ehitused käsil. Kuida „Nowosti" teadustab, on kloostrile ilus kraniiti kimist müir ümber ehitatud ja saab kloostri õue ühe naesterahwa kulu peale uus kirik ehitatud. Walitsuse ringkondades on praegu plaan läbikatsumisel,  mille najal asumist Kemi poolsaare põhjapoolse  jauöse edendada tahetakse. Et rahwas sinna Norra piiriäärse poolsaarele kindlaste elama wõikstwad asuda, seks saab asutajatele maa ilma maksuta kätte antud, neid 15 aastat kõigist maksudest wabaks jäetud ja hoonete ülesehitamiseks  abi antud. Ajalehe „Elu" järele, on hiljuti ühe suure kelmiteu jälge peale saadud, ühe suurema raudtee jaama peal Peeterburi ja Moskwa wahel on ärapruugitud sõidupiletitega  häbematamal musil kaupa aetud. Jaama ülem on juba ammetist lahti lastud. Ajaleht „Kawkas" kuuleb, et Taga-Kaspia maajao pealinna Ashabadi uks eesgümnaasium amatud  saab. Seega hakkab Wene kotkas oma hariduse tiiwu ka Aasia rahwaste sekka lehwitama. 18. Juunil sündis Nomoderemenskaja ja Kolomskaja  nurga peal järgmine werine pilt. Kuida „Nowosti"  teatab, puutunud ühe möödasõitwa kaleshka ratas ühe soja worstidega kaupleja talupoja plekk-kasti külge. Wiimne karganud kohe kaunis suure inimeste salga tuetusel  kaleshka sees olejate kallale ja tahtnud neilt kuldseid uuri kette ära kiskuda. Et temal see mitte korda ei ole läinud, tõmbanud ta hobuse suu äärest kinni. Loom saanud sellest wihaseks ja hammustanud käcmarre küllest tüki liha ära, nõnda et luu kondid helendama jäenud. Mitmed Soome sinati liikmed, kes wanaduse pärast ammetist lahkunud, on Kõigekõrgema armu osaliseks  saanud. Salanõuunik A. Mechelin ja hrad. v. Krehmer ja Geitel saamad igaüks 12,000 marka auupalka.  Hra. Mcchelinile on peale seda lubatud oma sinatori uniwormi ka edespidi kanda ja hra. v. Krehmer on kalli kiwidega ehitatud kuldse tubaku toosi, Keisri Härra pildiga saanud. Obuhhowi terasewabrikust on suuretükkiwäe malitsus  jälle 100 suurtükki kindluste tarwis tellinud. Iga suurtükk pidada ligi 80 puuda kaaluma ja 4000 rbl. maksma tulema. Tähtsaid muudatusi pidada laewa insheneride kohta ette wõetama. Nende arw saada tõsiste tarwituste nõuudmisel mahendatud, ammetis olewate palk kõrgendatud  ja muud kõrwalised saagid neil ära lõpetatud. Ühtlasi  piada neile kõige paremate laewaplaanide ja wähese kuluga ehitatud laewade eest auuhinda maksetama. Riigi sissetulekud on käesolewa aasta esimesel weerandil 166,464,636 rbl. möödaläinud aasta esimise weerandi sissetulekust mis 152,762,745 rbl. wäljaminekust  7,761,291 rbl. suurem olnud. Wäljaminek on 1. Aprillini 1885 a. 174,744,716 rbl. minewal aastal sellesama  aja sees 162,687,335 rbl., seega käesolewal aastal 12,666,381 rbl. ehk 7V'õ protsenti suuremaks kaswanud. Ajalehe „Nomostile" kirjutatakse, et mõne päewa eest Moskwas ja Peeterburis koguni isewärki tuletikud kaubale on toodud. Uutel pitskitel olewat see omandus, õhku puhastada ja inimesi külgehakkawate haiguste  wastu kaitseda. Nende imewõimuliste pitskite ülesleidja ja tegija on Moskwa Hoseni ja Mitshinsoni  wabrik. Wene ajaleht „Swet" on statistika sõnumeid mõne Euroopa rahwa joomise üle korjanud ja nende järele ei ole Venelased mitte enam kõige suuremad joodikud  ilmas. Kui arwame, kui palju iga inimese pease mõeldud jookisid tuleb, siis on järgmisest tabelist näha, et Venelane kõigist rahwastest wähem joob. Vaimustama  jookidest joob aastas: Venelane . 0,68 wedrut Rootslane. 1,41 „ Hollandlane 8,94 „ Taanlane . 1.64 „ Ungaarlane 6.14 „ Sakslane . 8,04 „ Prantslane 11,94 „ Belgialane. 12 14 „ Inglane . 12,67 „ Kui ka statistika armud kõigis maades ühtewiisi õiged ei ole, siiski on kindel, et Vene rahma joomine töiste rahwaõte kohta maga weike on. Kui siis Venemaal sagedaste joomise üle kaebatakse, siis tuleb see wist kull Vene talupoegade harjunud musist, ühe korraga palju juua, kuna siis jälle hulk aega ilma joomiseta mööda läheb. Srllewasta joomad muud rahmad, nõnda ütelda, igapäem, aga ikka weikesel mõõdul. Et oga Venelane arma. siis aga korraga palju joob, seft ep tuleb, et Venemaal joomise läbi rohkem inimesi surma saab, kui muial. Venemaal suremad joomise läbi aastas 6000 inimest (kelle hulgas kuuni 600 naester. on). Ainsas Vjatka kubermangus saab joomise läbi rohkem inimesi otsa, kui terwes Euroopas, wäljaspoo! Venemaad. Mõne nädala eest on Peeterburis järgmine kurb lugu sündinud, mis tunnistab, et luule aeg meel mitte otsa ei ole lõpnud. Üks noor rahwalauludc ja lanlja neiu on üht luule kunstnikku palamaste armastama hakkanud  ja teda miimaks ärakosinudki. Armastus mvlemilt poolt oli kuum, kui keeb mesi ja kui koguni haruldane paar ei lahkunud armastajad pilguköki ükstõiseft ära, kummagi ei läinud ial töiseta mälja ja jalutuskäikudel, kontsertides ja theatrites nähti õrna paari alati ükStõise kõrmal olewat. Ühel päewal olimad noored abielulased elaja aeda läinud, seal töine töisega natuke sõnn Maheldama  hakkanud, kuida seda ju kõige õnnelikumates abieludes  ettetulemata ei ole ja mahe! selleks näitamad sündiwat,  et Marsi jälle äraleppida ja seda põnemimine ja palamamine ükstõift armastada. Siiski seekord näitas noor abielumees iseäranis külma olekut oma turtsuja (eks kassid ka turtsu palama pudru juures) küljeluukese waötu ja ei muutnud enda olekut ka siis mitte, kui fee oma elule otsa ähwardas teha. Ta jäi pealegi meel üksipäinis  elaja aeda järele, kui õrnake ära kodu oli sõitnud.  Natukese aja pärast hatas tema ka kodu poole komberdama ja kui ta tuppa astus, hõikas temale noor naene woodist wasta: Tule anna mulle meel miimast korda suud. Neid sõnu pidas mees naljaks; töisel hommikul  sai ta aga oma naese rögisemise läbi nneft ülesäratatud  ja kõik katsed naisukesi äratada, jäimad asjatumaks.  Wasta lõunat oligi see nii palamaste tuksunud süda ärajahtunud. Armatakse, ct see noor alles 17 aaStane naene ennast morfiumi läbi õigumisele awitanud. Dotttti kasakate maal on miimasel ajal hirmsad tulekahjud  olnud. Põuud walitseb mahepidamata igal pool; juba paar nädalat järjest näitab ilmaklaas 40 kraadi. Viljapõllud saamad ära kõrmetatud ja hiiredest ära laastatud.  Tihwlises on hirmus mõrtsuka tegu tehtud. 13. mkp. on rätsepmeistri G. majast ta 5e aastane tütrekene ärakadunud. Järgmisel hommikul leidsiwad õnnetumad wanemad oma lapse surnukeha, nöör kaela ümber, oma maja õue wärawa juurest. Lapse keha on üsna wõeraks tehtud ja on põlastuse wäärilisema kuritöö jälgi tunda. Mõrtsukad on weel lapse käte ja jalgade pealt naha äranülginud. AshabMse on 18. Märtsil Kushii jõe ääres peetud  lahingu saagid 8 suurtükki, kellest neli sõa- ja 4 mäesuurtükkid,  jõudnud. Kõigil on Inglise wapp ja aastaarv)  1836 peal. Harkowist. Politsei ammetniku mõrtsukas Lissanski on 26. Juunil, kohtu otsuse järele, surma saadetud. Sumis on neil päiwil õntsa Keisri Aleksandri !l. mälestuseks põllupank asutatud. Selle jauks on sealne kaupmees ja miljonär Karitonenko 56,666 rbl. põhjuskapitaliks  kinkinud. Barnaulis on loomade-katk oma hakatusest saadik künni tänini peale 16,666 looma maha tapnud. Surnud  looma kerede põletamise peale on linn isegi 4666 rnbta wäljaandma pidanud, ehk temal puud küll ise omast käest maksuta saada oli. Kownost. Siberi katk on Lawki alewis lahti peasenud.  Tõbe laiali lagunemise waStu on kõik tehtud mis wõimalik. Keidani wallas on 22. Juunil rahe kahe küla wiljapõllud täitsa ärarikkmmd. 2B Sakala. Z 885)