kimalased igast sugust ja seisusest palja peaga kuula, siwad ja waivmötatud .huraaga" lvpetafiwad. Aeike-laSte koolist läks pidurong lipttdega wana kantsi, selle meie esimese  Wene Keisri, Peter Suure poolelt jäänud wägewa  ehituse peale. Seal olt rahwaptdu walmiStatud, kõigiga miS selle juure kulub. Liun ja mõned waimuStatud  kodanikud oliwad rohkest õlut ja weikeid rõõmu kingitust  kokku kanda lasknud. Kuuni ööni kestis rahwa rõõm, ja meie wõimv õige uhkusega kinnitada ja wõime tänuga meie lima madalama seisuste kohta kuulutada, et midagi toorust ette tulnud ei ole. Kesknädaltl saiwad linna waesed linna kulu peale pidulikult toidetud. Ka fiit koStlS ja koStab ikka weel igast südamest ükS aiuuS rõõmu hääl ja ükS palaw palwe Issandate Issandate poole: Jumal kaitsegu, kinnitagu ja õnnistagu meie armastatud KeiSri-Paari, Nende kõrgeid omakseid ja kõiki Mihhail Feodor  ow tt s h Romanowt õnnistatud sugu ja pärijaid! W! galast. ÜkS ülek .rw ja kole sõnum kostab Wigala  wallast. Kuida aealehtedeS ilma pitkema arutamiseta kuulutakse, on koolmeister Madis Holm, Olli perest päritud, oma lihase ema ära tapnud. Tema olla seda järvkusev segameeleS teinud, kuida lehed kmlutawad, ja olla nüüd Tallinnas wangis. Erasõnumi te järel, mida meie saanud oleme, ei ole see kurw ja kole asi koguni mitte nii lihtlane, waid sellel on ükS wäga kurwaStaw, ebausklik põhjus, mis näitab, et meie armsa rahwa keskis ikka weel õige rohkest pimedust on, ja et see pimedus ja segadus mõnes tükkis koguni uusi, enne meie keskis tundmata umbrohu wõsufl ajab. Kuida meile räägiti, ei ole Wtgala kirikuõpetaja selle koolmeistriga, kooli ülewaa- mitte täitsa rahul olnud, ja on temale seda manitseteS ütelnud. Sellest aeast saadik on pahad unenäud teda waewanud, temal on »luu paenaja" peal käinud, kuida tema ühe sõbra waSta kaevanud. See meeletu inimene  on temale nõuu annud, üht kihlasõrmust wõtta, kolm risti (!) peale teha, sõrmust ööks oma rinna peale panna, ja siis seda tappa, keda tema nääb; see olla kuri waim ja olla tema piinaja. Seda meeletumat nõuu on õnnetu koolmeister kuulda wõtnud. Öösel on ema oma haiget poega waatama tulnud. Unest ärkades on poeg tema peale karganud ja esiteks tema keelt, kui pkurjawaimu" wägewamat tööriista wälja kiskuda püüdnud.  Pöörases meeleS on tema sits rusikatega ja jalgega oma ema elule hirmsa otsa teinud. Siis wast on tema meel selginud, siis on tema hirmsas ahatnseS oma ema surnukeha kõrwa maha laugeund. Nenda on teda homikul leitud! Meie el wõl sellest ülekurwast ja ülekoledast juhtumisest mööda minna, ilma et meie kahe asja peale tähendaksime. Esiteks peame meie meie auustatud kohalist  kohtuid tuugiwalt paluma, et nemad selle meeletuma nõuuandja peale oma tähelepanemist heidakfiwad ja teda, kui selle kole-haleda juhtumise waimlikku sigitajat, karmi nuhtluse alla paneksiwad, õnnetumat poega aga wöimaltkult  trööSttksiwad. Tõeõte tema nuhtlus on juba suur ja raske küll! Teiseks peame meie kohkudes ja imekS panneS küsima: Kust tuleb see ebausk, miS riStile ja teiSte kujudele ja wäljaSptdtStele kombetele üht ilmalikku  sala wäge külge luuletab ? Meie Ewangeltnmi kirikul on jo see õpetuS täitsa wõeraS, ja meie mäletame, et meie omaS lapsepölwes üht wana Eestikeeli Katekismust näinud oleme, milles sõnalt ja selgest seda suureks patuks tunnistati, kui ilmaliku asjade kohta sõnu, nagu - pojuke", »püha ristike" j. n. e. tarwitati. Kust tuleb sits nüüd järSku see kohkutaw ebausk, mis meil nal pimedal orjapolwe aeal", -- kuida meie endist usklikku põlwe nimetawad -- miS meil fiiS täitsa tundmata oli? KaS et ole see kole-hale juhtumine  ehk wahest ka ükS tdukene ja terakene sellest .liikumisest",  mida Sakalased kihutawad? Armsad usuwennad walwakel Lihula ümberkaudseist usuwahetamisest tulewad  sõnumid, et wahetajate palme mõjumas paikas suure lahkusega maSta wöetud olla. Audru ja Mihkli Wene kogukondade Preestrid olla käsku saanud, neid Ewang. Luth. usutunnistuse kirikust wälja igatsewaid hingesi waSta wõtta, enne aga neid läbi katsuda, kas nemad GreekaÕigeusu  õpetuse põhjuseid ka tüünemad. Meile on räägitud, et see uuS liikumine ka juba Märjama kihelkonda ja tetSteSse paikadesse ulatanud olla. RahwaS rääkida ikka pprii kirikust" ja »prii koolist", ilma et keegi õiete arutada suudaks, mis need sõnad tähendawad. Tallinna ümberkaudu on üks mõisaherra neile, keS ennast ,üleõ kirjutada" tahtfiwad, nii palju raha pakkunud, et nemad PthkwaSse sõita, seal mõned nädalid elada ja ,prii kirikut" ja prii koolid" põhjani läbi uurida wõitsiwad. Raha ei ole keegi waSta wõtnud, aga kaksteistkümmend meest on omad nimed wäljaaStujate registrest maha kustutada  lasknud. Nagu meie juba enne kirjutasime, ei ole küll kartust, et meie maakirikule mõne liike lahkumise läbi suuremat nõrgendamist tuleks. Kahjatseda on selle juureS aga seda, et weikesest ühisest Gesti rahwast jälle ü?S killuke maha laguneb. Kahjatseda tuleb ka seda lohutust, lahutust ja ahastust, mida see uuS .liikumine" üksikutes perekondades ja sugnkoudadeS sigitama saab. JmekS panna ehk ka mitte imeks panna tuleb seda, et weiked Eestlaste asutused keSket Wenelast, nagu Pihkwa, Peterburgi, Samaara ja teistes kubermangudes, ustatawa kindlusega oma estwanemate kiriku poole hoiawad.  Kas peaks see liikumine meie kodumaal ehk sellest tulema, et mõned waimud sellest suuremat lugu ei pea, mis ilma suurema waewata ja ilma suurema kuluta sada on? Tartust. Shandarmite kindral Laks on Aksi kihelkonda? käinud, seda tüliläbikuulamas, mida rahwas koolmeistri pärast kirikuõpetaja wasta tõstis. Tema on rahwale tuugiwalt nõuu andnud, järel anda. Sedasama nõnu annawad nüüd ka ,EeSti Postimees" ja ,Olewik", wiimane oma tuntud joont mööda muidugi kahtlasel kombel,  et wihawaenulambike ei kustuks. Kindral Laks on p. Anna auutähe I. klassist saanud. Nõo kirikukonwentis on Candidat Hugo Treffner  rohkema häältega kiriiöpelajaks walttud. Teised õpetajad on nõuuks wõtnud, teda wennaliku lahkusega oma sekka wõtta, nii pea kui tema kinnitatud on. Jumala waim täitku tema hinge, üksi sellega, mida tema wastataw püha amet pärib I Kõrwalt kuuleme meie, et Kanepi õpetaja, Pastor v. Holst nõuuks wõtnud olla, omast kogudusest lahkuda ja Hiomaa Keina kiriku peale minna. Wäga imeks ei oleks seda mitte panna, kui need jõledad ja koledad pahandused, mida temale seal tehti, teda omast kogudusest wõerutawad. Keiua kogudusele ja kõige Hiomaale  saaks aga wtst selle wahwa ja kõikumata Jumala sulase tulemine suureks tuluks olema. Riiast. Vabrikutöö ja käsitöö näitus saada selle kuu 29. pääwal pidulikult algatud. Jumal andko õnne ja õnnistust I Läti Laewameeste Selts »Austra" on omale Inglismaal  neljandema laewa, suure raudse purjelaewa , Jupiter" ostnud, mis mere registres 680 tonni suur on, aga 950 tonni, umbes 53,000 puuda kannab. See laew on Hhiina sõitudeks ehitatud. Selts on nüüd kõige suurem Laewameeste Selts Balti kubermangudes. Tema laewad kannawad umbes 3000 tonni ehk 168,000 puuda. pAustra" Seltsil ei ole wist seesugusi udust ja walest kokku põimitud wabandamisi waja, nagu meie neid ühe teise laewameeste seltsi kohta, Sakalaste lehtedes loeme. Kõigist Wene riigist kostab nüüd igast linnast, igast külast ja igast kogukonnast ükS ja seesama sõnum. See sõnum ou rõõm KeiSri Majestätide kroonimise üle, waimustatud armastus Keisri Majestätide ja Nende Kõrge Omaksete wasta. Röõmupidusi peetakse igal poolel; rikkamad ja jõukamad tunnistawad oma rõõmu suurte kingitustega waestele, koolidele ja teiste asutustele. Jumal kaitsegu ja kinnitagu seda puhast waimustust! Wõeralt maalt. Igal maal, nimelt aga igas kõrge Walitseja kojas wõetakse elawat ja lahket osa meie suure isamaa, wägewa Wene riigi pühast rõõmu pidust. lialgi enne ei ole lahke sõbrus Wene riigi ja Wene kõrge Keisrikoja wasta nii elawalt mälja paistnud, kui just nüüd. See, kõrgest paigast üles näidatud sõbrus mõjub ka Wene hindpaberite kohta. Wene paberite hind on tõusmas. Au s tri a- Un grn m aa lt. Austria Riigipääw on selleks korraks oma tööd lõpetanud ja astub mast sügisel  jälle kokku. Rahu mitmesuguste riigikodanikkude wahel ei ole mitte korda saadetud, waid ennemini rahwuslikku  kiustu weel suuremaks tehtud. Jürikuu 27. pääwal satwad Nyiregyhazas need 11 meest, kes Esther Salymossy ärakadumise pärast kinni istufiwad, kohtu ette kutsutud, ja neile sai kuulutatud, et nende peale mõrtsukatöö  kaebtuS tõstetud on. Austria, Türgi, Bulgaaria ja Serbia riikide wahel on kaup tehtud, mis järel raudteed  Konstantinopeli ja Salonikt linnadesse ja sadamatesse ehitatud saawad. Prantsusmaalt. Parlament on Tou kingi sõea tarwttuSteks raha lubanud ja ettewalmtstamised on käsile wõetud, senna nii palju laewu ja wäge juure saata, et Hhiinlaste wasta panna wõimalik on, kui nemad Annami  Keisrile appi tulla tahakfiwad. Kongo jõe maade üle on Portugaliga lepitust tehtud ja Leitnant Brazza, kes Kongo maad fisse wötmas on, ehitab ennast, mööda Kongo jõe kallast edasi minema. Kodumaalt saadetakse  temale 100.000 wana kiwiluku püssi järel, mis Aafrikas nagu puhaS raha wasta wöetud saawad. MadagaSkariS tahawad saarlased oma Kuninga- Praua Ranavalo all, Prantslaste waSta panna, kui nemad sealt midagi omale pärida katsukfiwad. Madagas- lastel on 20,000 meest korralist sõeawäge, jäult uutmoodi püssidega, ja 50,000 meest pitkidega. Prantsusmaa laewad  on Komoro sarestiku juure läinud ja ootawad kodumaalt  abi. Inglismaa sõealaew seisab Tamataves  ja waatab asju pealt. Madagaslased on Ewangeliumi  usu tunnistajad; juba sellepärast ei taha Inglismaa  ja Saksamaa, et Prantslased seal wägewakS saaksiwad  ja umbusku ehk ka lesmitisi senna tooksiwad. Wene Keisri erasaadik, Kindral-Adjutant Graf Peter Shuwalow oli Pariisis nii raskest haigeks jäänud, et teda surema kardeti; nüüd on tema paranemas. Inglismaalt. Inglased peawad nõuu, weel üht teist kanalit Vahemerest Punase merde kaemata. Lesseps seisab selle wasta, sest et Egyptuse walitsus temale esimese kanali kaewamise juures ainuõiguse monopoli annud olla. Paapst on lirimaa PiiSkopidele  ühe ringkirja saatnud ja waimuliku ülematele silmitsemist mässajatega, ära keelanud. Nimelt on keelatud, neist rahakorjamistest osa wõtta, mida lirimaal Parnelli heaks peetakse. liirilased kinnitawad aga, et kirriklikkuis asjus küll Leo XM. nende Paapst olla, aga politika asjus Parnell. Dubliinis on nüüd wiis meest, kes Föniksparki  mõrtsukatööst osa wõtsiwad, wõlla surmale, mõrtsukate  sõitja, Pitzharris eluks aeaks tuhthoonesse, losef Mu lett, keS wandemeest Fieldi tappa tahtis, ka eluks aeaks tuhthoonesse, wiis teist 10 aastaks ja üks 5 aastaks wangitööle mõistetud. Mõrtsukatest on Vrady ja Carley juba üles poodud, teised on weel wangis. Vrady wend on wandemeestele ähwardamise kirja saatnud ja selle eest kohtu alla antud. Jirilased ja nende lehed Ameerikas on New-Uorkis Inglismaa Konsuli maja lõhkuda ähwardanud ja annawad nõuu, kannatajate"  surma kätte tasumiseks kõrged Inglismaa ülemaid, nimelt Kuninga-Praua wäimeest ära tappa. Nüüd algab protsess Birminghami nitroglyzerini wabrikantide wasta, kes Londonis ka juba kärgatust figitasiwad. Tähtsamad nendest on Whitehead ja Dr. Gallagher. Caledonia raudteel, Lockerby juures, on kaks sõidurongi, Glasgowist Carlislest, kokku jooksnud. Seitse inimest on surmatud, mitu haawatud. Rootsi-No rr a m a a! t. Protsess 11 Ministri wasta, kelle peale Storthing kaebtust tõstis, on selle kuu 6. pääwal algatud. Türgimaalt. Armenias seisawad mitmed Ristiusu  õpetajad ja teised mehed kohtu all, kellele Türgi walitsuS süüks annab, et nemad mässamist teha tahtnud. Armeenia aSjad on täitsa sasis. Kõigest sellest, miS Türgi walitsus Berliini kongressi peal Armeenlaste heaks teha tõukas, ei ole ühtigi täidetud. Inglismaa poolt antakse alt käe nõuu et Wenemaa Armeeniat omale wötaks, aga Wenemaa ei taha oma käsi tülipotti piSta. Albaanlased on ennast kokku wandunud ja tahawad Türgi-Monteneegro piire õiendamise wasta panna. Sellest kardetakse suurt tüli tulema. Wassa-Pasha on Liibanoni  Kubernöriks nimetatud. Mekka ümberkaudu on mässamised. Soldatitel oli palk saamata, nagu Türgi riikis ikka. Kubernõr tahtis neile muist wälja maksa, pani selleks uut maksu maarahwa peale ja saatis soldatid wälja, maksu sisse ajama. Aga rahwaS pani wasta ja mõlemilt poolt langes kolmkümmend kunnt nelikümmend meest. Kubernõr põgenes ära ja Sherif waigistas esiteks lausa sõda. Bagdadi ümberkaudu oli ka suur kära. Kuna mehed moshees oliwad, Sultani eest palwet tegemas,  tungifiwad nälginud soldatid nende majadasse ja poodidesse, ja rööwistwad, mis nende kätte sattus. Serbiast. Kuningas on Helene Mankowitshi peale armu heitnud ja on tema surmanuhtlust eluaegseks wangipölweks  muutnud. Pers ia st. Persia Shah olla aeguti peastsegane ja lausa möllamas. Juba mõteldakse uue walitseja peale, aga rahuga ei arwata seda sigima. Wanem wend, Prinz Zelli-Sultan on tark ja tuline, aga tema ema oli alamast sugust ja seadus ei tunnista teda trooni pärijaks. Selle seaduse wasta on tema juba enne waidlenud. Noorem wend on Teherani Söea-Kubernõr, aga temast ei peeta suurt lugu. Mohammedi usuliste juures ei ole mitte walitseja poeg trooni pärija, waid ikka wanem perekonna liige. Ameerikast. Chili ja Peru wahel on lepituS tehtud. Peru annab Tacna ja Arica maakonnad kümneks  aastaks Chilile. Siis peab nende maakondade rahwas  otsust tegema, kumma riigi alamad, nemad olla tahawad, ja saaja peab andjale tasumist maksma. Racines, Wisconstni riikis, on kange maru 150 maja lõhkunud. 20 inimest on surmatud, umbes 100 haawatud.  Peale 100,000 wabrikn töömeest oma töö seisma jätnud ja päriwad kõrgemat palka. Lõune-Aafrikast. Mitu nädalit juba keStawad werised wõitlemised. Inglismaa koloniide piiretel wõitlewad  mustad ja walged rahwas üksteisega. Iseäranis paha on asi Zuulumaal. Kuningas Eeteswajo, keS hiljut Inglismaa wõimuse mõnul oma walituse keppi uuestei