lasta walida. Kui ta sellega korda saanud, sus loodab ta uues parlamentis nii paisu sõbru leidwat, et ta nende abil riigi põhjusseadust wõib innuta sa praeguse riigi präsidenti, Karnot, aineti päält ära lükata. Kui siis õun kannab, siis tahaks Boulanger  ise ennast präsidentikS laSta ülendada. Et tema siis kiidetud suurt kütte maksmise sõda Saksariigi wastu wõimalikult pea algab, on inuidugi mõista. Niisugune olla Boulaugerll ja tema sõbrade nõu ja lootus. Aga kas see aru üminaks täis jookseb, on teine mahe. Prantslased on enamis  te nii Upsakad ja meeleheitlikud, ei nemad praegu küll Boulangerit taeivani ülendawad, aga pea ehk lallaivad nemad teda jalgade alla. Seda sai omal ajal kuulus Gambetta tunda. Esile ootasid nemad tema ministriks saamist nagu püewa pilweiz oli see amet temal käes, ei ta kõlwanud nende arwateS siis enam puile ega maile. Era seesugune  lugu peaks ka Boulangeri cttewaatlikuks tegema. Jtaliamaalt. Püha isa on Roomast liri maa märatsejatele oma püha laituse aioatdanud, mis niihästi liri kui ka Inglis maal suurt kaja sünnitab. Pääle selle on liri preestrid käsu saanud, rahwast pölluaSjaliate kuritööde  ja liikumiste pärast noomida. Arwatakse, ! et Inglis walitsuZ paawZti laiduawoldust on palu- ! nud, wõib aga ka olla, et Leo, kcS hea meelega j ilmitsesse poiitikasse puudub, ise nii tark oli. Z Karta on ainult, et lirlased, kes ihu ja hingega i ammust ajast saadik selle liikumise küljes on, oma - elu ollusest möga wisad saamad lahkuma olema, ehk nad küll suurelt osalt katoliku usku on ja püha ! papa sõna peakfiwad kuulma. ? Hollaudi«! on rahivas mures oma ivana - kuninga terwise pärast. Kuningas Wilhelm 111. on 72 aastat wana ja juba mõnest ajast saadik neerude kiwitõbes haige, mis teda wiimasel ajal nii nõdraks on teinud, et tema oma toast ega ka woodist wälja ei pääse, ja et tema surina igal päcwal oodaia wõib. Temaga sureb «viimane meesterahwaS Orania suguwõsast ja Hollandi troon ja kroon langemad tema tütre, printseS Wilhelmincle kätte, keS nüüd 8 aastat wana on, kelle heaks riigi põhjuSseadus niipalju muudetud sai, et üks naisterühmas Hollandi trooni pääle saada wõib ja riik segaduste eest kaitsetud on, mis muidu parast kuninga surma tulnud oleksiwad. Nüüd on aga Hollandi kuningas ühes ka Luksemburgi  suurhertsog ja sääl ci luba põhjusseadus üht naisterühmast trooni pääle. Luksemburg on üks wana Saksa riigimaa ja lähem pärija on Nassau hertsog Adolf, oga suurem jagu Luksemburgi  clurahwast on Wallonlased, Prantslaste liigisugulased, kes üht Sakslast omaks «valitsejaks ei taha- Juba aastal 1867 päris keiser Napoleon  111. seda wäikcst maad Prantsusmaale, aga Preussi kuningas Wilhelm, hiljemtne Saksamaa keiser, kes juba sell ajal Põhja Saksamaa ühendatud  riikide juhataja oli, ei lubanud seda ja juba siis kippus Luksemburgi küsimusest sõda Prantslastega  tulema. Kergest wõiks pärast kuningas Wilhelm UI. surma see Luksemburgi küsimine uucste päcwakorrale toodud saada ja sel põnewal ajal suurt segadust ja kära teha, wõiks üleüldise sõja tuld leekima panna, milleks ju muidugi palju muud ei puudu, kui üht sädet. Põhja- Hollandis on töölised jälle kangeste kihisemas. Lcenwaaden'isse on walitsuS 70 soldatit süülisele sõjamäele abiks saatnud. Judias on hiljuti koledad rahetormi  d möllanud ja lõpmata palju kahju teinud- Moradabadis saiwad 150 inimest rahe läbi surma. Suurema jäo majade päält wiis torm katused ära, puud saiwad juurdega maa seest wälja kistud, uiug kaua pärast maru oli maa ümberkaudu Paksu rahekorraga kaetud. Samasugune lugu vii Delhi linnas ja ümberkaudu. Rahe terad oliwad meloni sarnased ja kaalustwad iVe kuni 2 naela. TciseS kohas sai «valitsuse palee palju kahju, sest rahe ei purustanud mitte wähem kui 200 aknaruutu ära- Alain-Bengaii maakonnas Bayebati alewis häwitas  rahemaru 2000 maja ära, kuna 20 «niinest surma ja 200 raskesti «vigastatud saiwad. Serampore  jõesadamas tegi tuulispea laewade scaS kahju. Suured paadid saiwad jõest «välja wissatud ja üks «väikene lootsik lendas nii kõrgele, et tä ühe suure puu oksteSse kinni jäi. Mõndasugust. Uhe purjutaja noore mehe käest kusts teina sõber - „Mis pidu sa täna jälle pead- et nii rõömiasti lakud?" Noormees «vaeta-- Tana on üks roosipott Pika uulitsal neljaudnma korra päält aknast alla kukkunud ja sellepärast rõõmustan  ma. et ma mitte saal all ei juhtunud olema." Kuresaare kiriklikud sõnumid. Puhapäew, lehekuu SS. Päewal. Saksakeeli JuinalateenistuS kell 10. Jutlust peab ülemõpetaja Lemm. Eestikcelj Jumalateenistus kell '/212. Jutlust peab ülemõpetaja Lemm. Teadaandmised. Knresaare, Muhuse, Hapsalu, Paltiski ja säält raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peetervurgi. Kapten M. Ling, saab reede sell 20. Mail kellu 8 öhtn ja pühapäew sell 22. Mail kellu 10 enne lõunat ülewal nimetatud kohtadesse, ja teisipäew sell 24. Mail kellu 8 homiku Riiga waljasöitma. Lühemat teadust annab MkeoH. Lcrnge, KnresaareS. Riia auruwaljasõitmise  Peeterbnrgi: Admiral RB. Mai! Leander St. Mail Aleksander 11. 25 Mail Lähemat teadust annab laewade päewad. Riiga: Alexander 11. 22. Mail Admiral «« Mail R. Wildwbng. M. Naga enne, nii saamad ka see aasta ülewcl nimetatud laewade siia jõudmisel lipsud Hviel Peeterburgi tornis, linnapää malli paal ja kontori juures ülestõmmatud. Pool tundi pärast lippude üles tõmbamist läheb wäike aurulaew linna alt wälja. Teadaandmine. Selle läbi saab teada antud, et sell Meiuk. 28. p. kell 11 homiku Silla kohtus 5000 planku ja 400 tamme törre puud oksioni wiisil äramüüdud saatvad. Nemad on Kärki ja Kaunispäe randas kokkupanwd.  Silla kohtus sel Meiukuu 10. p. 1888 a. Nr. 2900. Mcrttrtulekinnitamise  selts wötab igal ajal tellimised tuleassekurantsi,  nii hästi majade, kui kõiksugu liikuma asjade ja kaupade pääle wastu. Seltsi toimetaja K v. S6NgSs»f<ch Tuba kambriga on ära üürida, UudeS uulitsas K. Krischka majas. esil IU-lehmd saawad ostetud Mullute mõisas. Jg, üks kõrwa lops!