Tallinna Sõber M 16. Kümnes aastakäik Tallinnas, 15. Inriknn pääwal Kleiildne lttlllkht Eesti rahninlc maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajaS: aaSta» 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStas l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wõetakse wasta: Mlltuuas: Ltudsors't pärijate trükimajas.- Meteröurgis- S. Seelandt, - Tartus - Laakman». - Aakweres - 3. Auljs. - Z-aiSes - Ä. SeidekSera —-Kapsatus: H. KollSerg. Lihulas: A. Zzüttuer'i poodis. Wikjaudis: S z Karowi raamatupood. - Ilarwas: W. H»ödcr. - Mõrus: Mraua Bietrase Matkas: W. Rudolfi, KuresaaresZh. .Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, - kirjad täiwad Baltiski (Baltischport - La^iiücuifi-llopri. Register - Põllutöö-näitiis Tartus. - Eestimaa Meierei ühendus. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt : Tallmnast : Wene lehtedest . Wirmalisest . Üleilmlise wiljaturudest. Meremeeste koolide eksamid. ~RUHk! Westnik" ja ..Wirmaliue. Laiuse kirikuõpetaja kiri. Kirikuõpetaja Streng f Rõuged. Pahateud. Maalt: Mõnda. Baltiskist, Ilmad, laewasõldud. - Kcwade hakatus kaugemalt. - Rakwerest: Kchwtiscd tolad. Wargote-seltS. Jä-wamaalt: ..Usumäratsemisest " Narmast' «ouged. - Lllwimaait.' Kubcruöci käsk. - Pärnu Markoni,ast: Mõrtsuka tend. Wiljandist , R-ieri mõrrtsukad —' P tecburglst: Jeamuiek Nema pealt. - Wargus. Soomemaalt - Wälsarändojad Odessast. Sewastopolist. CeSttmaa kohiutubadest. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu-leht: Wale-Waldemar. Kuulutused. Liiwimaa Põllutöö- ja Tööhoolsuse-kosutamise Seltsi Põllutöö-näitus Tartus, Leikusekuu 27., 28. j a 29. pääwa l 1888. Allakirjutaja kuulutab sellega, et Riigitabuui peamalitsus  oma ringkirja järel Jõulukuu 30. pääwast 1887 Nr. 18 all, Tartus Leikusekuu 27., 28. ja 29. pääwal peetama  näituse heaks omalt poolelt auuhiudadeks määranud  ou: I. HobuSte eest talurabwa käes: a Täkkude ja märade eest 4 künni 6 aasta wanaduses .... 150 rubla, d. Aastaste sälgude eest mõlemist sugust, sündinud aastal 1887 . . . 250 11. Tööhobuste eest kõige seisuste käes: 2 hõbe medaljet, 4 brongs-medaljet, 5 kiitusekirja.  Riigitabuni peawalitsuse ligemad seadmised, mis nende auuhindade saamiseks autud, on järgmised: I. s. AaStased sälud, kes juba auuhinda saanud, ei wõi mitte enam teist saada, b. Auuhinna saamiseks ette pandud aaStased sälud ei tohi mitte rautatud olla. 11. Hobused, kes auuhindade saamiseks ette pandud saamad  ja mitte talurahwa käes ei ole, piawad mähemast 2 arschinat kõrged olema. Riigitabuni peawalitsuse poolest on auuhindade määramise  kommissioniks järgmised herrad nimetatud: Kollegieurath  Bruuns, N. von Essen Kastrelt, Kammerjnnker  Graf P a h l e n. Riigitabuni kirjawahetaja: N. von Essen. Kastrel, 11. Paastukuu p. 1888. Meierei-Ühendus Eestimaa Põllutöö-Seltsis. 8 1. Meierei-Ühendus korraldab ennast kui Eestimaa  Põllntöö-Seltst jauSkond kokku, otstarbega, lüpsi-saagi asju Eestimaal kosutada ja saadetud wõile hea hindadega kaupa toimetada. 8 2. Ühenduse nõuupidamised saamad kõige mähemast  kaks kord aastas, pärast Põllutöö-Seltsi koosolekut, peetud. 8 3. Iga liige maksab aastas 10 rubla tallitusekuludeks  ja piab igaüks, kes Ühenduse toimetusel mõid ära kaubelda tahab, Ühenduse liige ja ise wõi-saatja (tegija, walmistaja, producent) olema. 8 4. Liigete keskist saab kolm-liikline eestseisus walitud,  kelle hooleks antud saab, kõiki Ühenduse asju tallitada.  85. Eestseisus toimetab wõi ärakauplemist kas ise, ehk asjatallitajate läbi, wõeral maal ehk Peterburgis, seda mööda, kuida turuhinnad ehk Wene paberraha-hinnad kauba kohalised on; ka tallitab eestseisus kaupade wastawõtmist  Peterburgi ja Tallinna wakshallides, ja toimetab edasisaatmist asjatallitajate läbi - 8 6. Kõlk wõitündred ja wõikastid piawad eeskirja kohalises suuruses ja nende peale piab kohalise meierei taht ja nummer tehtud olema. Peale selle saab Tallinnas Ühenduse-täht  nende peale peletatud. 8 7. Kõik wõerale maale faadetaw wõi saab määratud  nädali-päiwil Tallinnasse saadetud, ühest asjatund- jast headuse kohta läbi waadatud ja kuuni ärasaatmiseni jea-runnndes hoitud. Z 8. Iga meierei wõi piab ärakauplemise juures iseäranis  arwatud saama, et mitte wahest halwema kauba hind parema kauba hinda ei rõhu. 8 9. Iga meierei saab wõi tegemiseks ja pakkimiseks  juhatus-kirja, mille järel wöimatikult taieste piab käidud saama. Wõi, mis wäljawedamiseks mitte kõmuline  ei ole. saab Tallinnas ehk Peterburgis turu-hinda mööda ära müüdud. 8 10. Eestseisus palkab ühe meierei-juhataja, kelle tegemine on, meiereidesse sõita, tarwilist juhatust anda, meierei-tallitaiaid õpetada ja uute ehituste juures kui meierei-meiSter plaanist teha ja mashiuaid üleS panna Kulud saamad üksikute meiereide suurust ja tehtud wõi hulka mööda nende meiereide peale ära jäulatud, kes meierei-juhataja ja meistri abi tarwitawad. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltislis, Jürikuu 3. pääwal. Saksamaal seisab Kanzleri-küsimine ikka meel pääwa korral ja teeb suurt kahinat. Würst Bismark  on sagedast Keisriga ja nimelt ka Keisri-prauaga tundide kaupa nõuupidamisel olnud, mis aga oksus-nõuuks mõetud, selle üle on arwamised maga mitmekesised. Ühelt poolelt kirjutakse, Keisri-praua olla Würst Bismarkl mõlemist  käest kiuni mõtnud ja ütelnud: ,Teil ou õigus. Mina ohwerdan oma tütre õnne isamaa altari peal." Teiste juttude järel pidada mõlemad omast endisest mõttest  sitkusega kinni ja asi olla nii küsitaw, kui hakatuses, olla küll pooleli jäätud, mitte aga pääwakorralk kustutatud. Nüüd räägitakse mõnelt poolelt koguni, Inglismaa Kuningapraua  ei olla iialgi selle kosimise-plaani poolt olnud, waid ainult Saksamaa Keisri praua ja Prinzess Victoria ise, kuna Prinz Aleksander von Battenberg oma südamega Darmstadtis köidetud olla, seal era-riides mööda uulitsaid jalutada ja teist kõneleda ja kirjutada lasta, mis nemad tahawad. See kõik näitab wälja ja Saksamaa lehtede ridade wahelt on ka kaunis selgest lugeda, et see muud ühtigi ei ole, kui üks nõndanimetatud „inlrigue" üks sasi, mida auu» ja wõimuse-ahnus Saksamaa wägema riigijuhataja  wasta kawalusega kokku keerutanud on, et sel õige kurwal wahe-aeal teda tema paiga pealt kangutada wõiks, ja selle sasi wedu-nöörid minna wäga kõrgesse. Kärtsakad Bismarki-auustajad teemad seda sasi heas tahtmises,  aga ettewaalamata tuhinas, meel keerulisemaks. Mitmes paikas, uimelt Vresslaus, oil nõuukogusi peetud ja adresfifi walmistatud, milles Keiser Friedrich piab palutud saama, äraproowitud riigiteeurit nutte ametist lahti lasta. Seesugused kutsumata nõuuandmised ei wõi muidugi muud teha, kui pahandust, ja adressi-saatjatele ou ka tähendatud, et need adressid mitte wasta wõetud ei saa. Neist tulikammsetest ei ole Saksamaal paraku ka puudust, kes ennast selle üle pahandawad, et Würfl Vis mark selles koSja- asjas ülearu Wenemaa tahlmist kahele panna ja sedawiisi Saksamaad Wenemaa ees alandada. Tema olla kord ütelnud: ,Sakslased kardawad Jumalat, aga muud kedagi." Seda pidada tema ka nüüd mõtlema ja sellel joonel riigi asju juhtima. Lehed käratsewad  omalt poolelt jälle hullemi tema üle, kui enne, ja arukamad sellest asjast wälja, mis nende lehtede  luuletuse-wõimule rohkem aun teemad, kui nende tarkusele  ja otsekohesele meelele. Kõigist sellest ei näi aga Würst Bismark palju hoolima, näib kõigist neist käraksejatest  lehtedest armama, nagu ennegi: »Trükimust paberi peal, ' ja oma teed käima, kuida tema seda Saksamaa ja üleüldise rahu kohta tulusaks piab, kui see ka temal tema ameti maksaks. ,Norddcutsche Allgemeinr Zeiiung," keS ilma Würst Bismarki teadmata ja tahtmata ei kirjuta, wastab nende kaebtuste peale, et tema ennast omas üliwägewuses  Keisri perekondlikkude asjade sisse segada: „Üht Kauzlcrit, kellel julgust ei ole tarwilisel aeal oma enese mõtteid wälja rääkida ja nende eest kosta, wõib Keiser Friedrich niisama mähe tarmitada, kui Keiser Wilhelm üht seesugust tarmitada mõis."  Waheaeal  oli ast Keiser Friedrichi tennisega jälle kord õige pahaks läinud. Tema kurkus oliwad uueste paistetused ilmunud, hingamine oli raskeks läinud ja Professor Dr. von Bergmann arwaS tarmis olema uut kauület Keisri kurku panna, mis alamale ulataks ja hingamist wõimalikuks  'teeks. Kurgu mäljaheited oliwad kanule täis toppinud  ja siis alamale kopsu sisse wajunud, seal üleüldist haigust paläwikuga figistates. Kui seda ka selge sõnaga kirjutatud ei ole, siis näitab ometigi, et juba miimist otsa kardeti tulemas olema. Wana Keisri praua, Badeni Suurherzog, Kronprinz,  Prinz Heinrich ja teised omaksed, Würst Bismark ja teised kõrged ametnikud oliwad ennast Charlotteuburgis kogunud, niisamati ka arstid Mackenzie, Hovell, Bergmann, Bramann, Wegmer, Krause, Leyden ja Senator. Selle kuu 5. pääwa homikul on Keisri termis parem olnud, iema ou pääwa aeal üles tõusnud ja ka kõrge ametnikkude  ettepanekuid wasta wõtnud, nende peale kus tarwis kirjalikult lühikest waStust andes, sest rääkida tema juba mõnest aeast saadik ei wõi. Kuida ka kartust kiuni katta püütakse, siiski näitab kõigist wälja paistma, et Keiser Friedrich'! walitsuseaeg üks wäga lühikene olema saab. Karta on, et sel kurwal wahe-aeal Saksamaa ühine ja kindel politika mitmet wiist saab kõigutatud, neuda et pärast  ehk joonele-seadmine kerge ei ole. See wähendaks Saksamaa wägewust wist rohkem, kui ükski sõda ja sellepärast  nüüd wist kõik Saksamaa-wastased nii agaras töös ou. Würst Bismarki koduseid waenlast kihutab nende wõimuse-himu, wälised waenlased on rahwuslikkudest tujudest  ja tuhinatest kihutatud. Kuida juba kirjutatud, sõitis Keisri-praua Victoria ise oma tütretega Posenisfe, seda kahju waatama, mida uputus seal teinud ja hädalistele  abi saatma. Seal on aga kõrgemast sugust Poolakate  naesterahwad seda wõeruskäiku selleks tarwitanud, et Grasi- praua Honoria Kwilezka juhatuse! pidu-rongis Keisri-praua ette astusiwad ja teda Prantsus-keeli kõuega teretasiwad, kui ka nende juhataja ja wist kõik teised ka Saksa-keelt wäga heaste mõistawad. Peate selle olla Poola rahwnsest rohkem juttu selles kõueS olnud, kui selle aea ja selle mõeruSkäigu kohaline oli. Kuida kirjutatakse, on Keiser ka KeiSrl-prauat kohe telegrafi läbi lagast kutsunud  ja Saksa lehtedes teeb see ast suurt pahandusi. Inglismaa Kuninga - praua sai selle kuu 12. pääwaks Charlotteuburgisse oodatud. Würst Bismark oli Varzinisse  minna tahtnud, w nuias teist põrutustest puhkama ja ka oma silmaga waatama, mls kahju uputused feat teinud ou. Keisri kõikuma elu ja terwise pärast ou tema aga tänine meel Verliut jäänud. —> Uputustest ei ole Saksamaa lehtedes wiimaste pääwade sees enam palju seiSuud ja sellest wõib arwata, et need alanenud on. Londoni  kaupmeeste keskis oli wiimasel nädalil juba 60,000 marka Saksamaa hädaliste heaks korjatud. Austrias halkamad Saksa-waenulised wõimud Saksa-