kestab edasi ja Prantslastel, on suur rõõm Italialaste õnnetuse üle Debebi waSta Saganeitis. Tousonis on öösel wasta selle kuu 0. pääwa suur tulekahju olnud, mis sõea-wäe moona-aidad maha põletas. Dahju on wäga suur. Üks pealik on wigastatud. Jtalias on muidugi suur mure selle õnnetuse üle, mis fõeawäele Afrikas juhtunud on. Debeb, kes Ztalialaste üle wõitu sai, on AbeSstnia Kuninga ligisUgulane, heitis ennast selle söea hakatuses Ztaliaste poole ja astus fiis jälle tagasi, kui Jtalia sõeawäge tundma õppinud oli. Tema! on umbes 700 meest olnud, 350 püssiga ja wähe rohuga. Seda kurwastawam on Jtalialastel, et nemad löödud saiwad. kuna neid ka 700 oli, kõigiga, mis tarwis läks. Neist ou tänine umbes 400 meest jälle kokku kogutud,  neli pealikut on langenud, wiiendamast ei teata, kuhu tema saanud. - Debeb on juba enne oma käe peal rööwimas  käinud, sellepärast ei teata õiete, kas wiimane kokkupõrkamine  Kuninga käsu peale sündis, wõi mitte. Tegi Debeb seda omast peast, fiis olla lootust, et sellega lausa sõda mitte nueste alganud ei ole. Äbessinia Kuningriik,  millega Jtalialastel nüüd tegemist on, on pea üks tundmata maa ja rahwast tuntakse weel wähem. Niipalju on teada, et Abesfittialased, oma Ristiusu riismetest hoolimata,  palju rohkem ei ole, kui poolmetsalised, nii toored ja halastamata, et neude pidudel üks härg elusalt piduliste  sekka toodud saab, kus stis igaüks ise tüki liha elusa looma küttest leikab ja küpsetab. Kuida juba teame, oliwad  kakS Äbessinia preestrit ja mõned teised Wenemaa Nistimise-pühaks esiteks Peterburgisse tulnud ja sealt suurele  pidule Kijewisse reisinud. Nendega on üks ,Grashdanini"  kaastööline jutul olnud, kelle wasta nemad kiitlenud,  et Abesstnia Negus wõi Kuningas, Johannes, ja Schoa Negus wõi Kuningas, Menelek, oma riiki ja walitsust  Afrikas ikka laiemale wenitada, weikeid Sultaniteriikisi  ümberkaudu häwitada ja et neil, eh? õigem Äbessinia  Negusel, sest Schoa Negus on tema käsualune, nüüd juba 30 millioni alamaid olla. Selle juures olla Negus Johannes ka ükS agar ja wägew Ristiusu-wäljalautaja, kui tema oma Apostli-ametit ka ühel wiistl tallitab, mida wist mitte kõik Ristiinimesed õigeks ei arwa. Abesstnia preestrid on rääkinud: »Kui üks sugukond alla heidetud on, stis saab järgmisel  wiistl tehtud: Kõige pealt saamad kõik Ülemad, Mvhammedi usu preestrid, ära tapetud. Selle peale saawad  kõik terwed, tööjõulisel» Mohammedanlased kinni püütud  ja AbeSsiniasse witdud, lapsed saawad wanemate käest ära wõetud ja RistiuskuS kaswatatud, kui nemad enne ristitud on. Et aga uuel maal wõitja wvimus kinnitatud ja maa Abesstnia külge köidetud saaks, selleks asutatakse seal sündinud Abessinialast. Räägitakse, et Abessinialased, kui nemad üht maad 'võitnud on, imestates leiawad, et seal Mohammedi usk walitseb. Siis tuleb küsimine, kuida see sugnaru ristiusuliseks piab tehtud saama? See wiis, kuida seda tehakse, on nii iseäraline, et sellest rääkida maksab.  Igat Mohammedaulast Ristiusku pöörata, ei lähe korda, sest selleks ei ole küll Äbessinia preestreid ja see wõiks mitu kümmend aastat aega witta. Selleks tarwitatakse  järgmist möjuwat wiifi: Wöidetud maale, mis weel riStiusuline ei ole, saab sõeawäge saadetud. See sõeawägi jägab ennast weikesteks salkudeks, kes linnast linna, külast külasse lähemad ja Ristiusku mälja lautamad. Kui ükS salk ühte liuna ehk külasse jõudnud on, siis saab see paik ümber piiratud ja rahwale kuulutatud, et kõik Ristiinimeseks  saama piawad. Need, kes masta panna tahawad, saawad kohe ära tapetud, kes aga selles nõuus on, kohe ristitud. Ristitud saab hulga kaupa ja selleks piawad kõik Nilusesse ehk selle jõe ühesse arusse astuma. El wõimalik et ole igaüht iseäranis ristida, siis saamad kõik ühe ja sellesama khristliku uime. Igaühe salwimise asemel  kallatakse püha öli jõkke, neuda et igaüks, keda ristitakse,  wee-ristimist ja salwimist korraga saab. Kui see asi tallitatud on, hakatakse kohe üht hädakirikut ehitama, kus juba mõne pääma parast uusi Khristlasi püha-lauale wõetakse. Sedawiifi tallitamad Nõgused Johannes ja Meuelek, kui Abesstnia riigi suurendajad ja kui Apostlid." AbeSsinija ja wöidetud maade rikkusest jutustafimad need pilgerid ime-asju: »Rikkad kulla-laagrid, kallus elfeubeinift, kohwi-istandused  need on, kõigeist teistest wiljadest ja saakidest rääkimata, rikkuse hallikad, mis aga õiete piakfiwad tarwitatud  saama. Kohmi saab määramata hulkades kaswatatud  ja Adenisse weetud, kus Inglased ja Hollandlased seda ostamad ja siis läbi Europa kui Mokka-kohwi ära kauplewad. Mitte asjata ei püüa siis Inglased ja Jtalialased  Abesfiniasse tungida ja sedamiisi oma rasket kätt selle weel waba maa peale panna, kus wabadus üle kõigi kalliks peetud saab. Abesfittialased ei eksi mitte »haritud meresõitjate" ja Ztalialaste tahtmiyte kohta. Nemad wih. kamad neid (.haritud meresõitjaid" ja Ztalialasi), põlgamad  neid ja tahaksiwad neid tähele panemata jätta, sest et nemad mille õigensulised Ristiinimesed ei ole. Nemad auustawad ainult Wenelasi tõeste ja täieSte ja wõtawad peale selle ainult wee! Prantslastest osa."  Homiknmaalased  näiwad siin küll natuke ülearu kiitleuud olema, ikka yn. neniad aga ilmutanud, mis nende südames seisab. -—Wõi kas piaks »Grashdanin" wahest pilkamg? Muret 'võib aga Ztalialaste! seesuguste waenlaStega küsi ösia. Nende maa on nii mägine ja keed ainult neil enestel  tüttawad, et wõerad seal hõlpsast edasi tungida ei wõi. Paari kümne aasta eest jätfiwav Inglased hulga sõeawäge senna, enne kui wõitu saiwad, kus siis Negus Theodor ise oma elule otsa tegi. Nüüd wõiwad nemad ka juba mõnda õppinud olla, neil on pgreyigd sõeariistad ja salamahti  aitäwad neid Prantslased ja Priikasakas Äschinow. Kui aga neid nende omas pesas ära wõtta ei wöi, siis ei saa wist Ztalialaste! randas nende eest iialgi rahu olema. Nüüd olla nemad ka Suvani Derwijchide üle wõitu saanud, mis nende julgust Muidugi suuremaks laswatab.  Nalkani poolsaarelt tulemad ikka peale segased sõnumid,  millest üks ikka teise wasla räägib. Ka Bekowa- Wakareli raudtee asi on segane. Bulgaria poolest kinnitatakse,  et seda äramõtmist hädast karmis läinud olla. Kõik Homikumaa raudtee olnud juba malmis, aga keegi et ole teadnud, kelle rehnungi peale see weike jägu pidi lahti tehtud saama, mis Wakareli ja Belowa wahel on, mis läbi selle tükikese pärast kõik sõidud takistatud olnud. Sellepärast lasknud Bulgaria 'valitsus seal oma waStatamise  all sõitma hakata ja esimene rong mõis Koustanlinopeiisse  sõita. Sultani käsu peale on seal kõik ehled wakshallist ara wõetud. Pea näitab mälja. nagu oleks Bulgaria walitsuS seda Austria meeleheaks teinud, kus selle raudtee sõilusi kõige rohkem igatfeti. kuna Türgi 'valitsus  neid ühegi teise riigi meeleheaks miimitada soomiS. Nüüd on see asi lõpetatud, ainult see näib küsitaw olema, kes pärast seda raha piab saama, mis senni Belowa-Wakareli  raudteel sisse tulnud on. Kuida Prlnz Ferdinandi  asjad seisawad, see on segasem kui iialgi. Ühelt poolelt kinnitatakse, et tema minemist igal päämal oodata wõib; teiselt poolelt, et tema km dl amme oina throni peal istub, kui iialgi enne. Bulgarlastet olla kindel uõn, ennast  Sultani ülemalitsuse alt lahti kuulutada, Jda-Rume liat jäävamalt oma külge wõtta ja Sultanile tema õiguSte eest, mis Berlini kongressi peal määratud sai wad, 30 millioni franki maksa. Wist oleks Sultan sellega rahul ja Austria saaks ehk aitama, aga Wenemaa ei tahta seda ühegi kaubaga lubada. Serbia Kuninga paari lahutamise  asjas saada Konsifiorium Mihklikuu 9. päämal oma otsust andma, mis aga wist weel wiimaue otsus olema ei saa. Türgi Epiruse maakondas on mässamised. Türgi piirest on rööwli-salgud Serbiasse tunginud. Albanias on jälle ,were-kättetasumi>ie" lahti. Mitmed mägirahwa Skerelli snguarn lirked oliwad kättetasumiseks kolm Midriditlast ära tapnud, kes ilma sõeariiStadeta Skutari  laadale läinud oliwad. Selle peale tnliwad umbes 800 Midriditlast mägedelt alla, piststwad umbeS 70 talwemaja  põlema, kust rahwaS suweks karjaga mägedesse läheb; häwitasiwad Montenegrinlaste wilja põldudelt, rööwisiwad kaks küla mälja, wõtstwad mõned inimesel pandiks kaasa ja läksiwad mägedesse tagasi. Greekamaal on ka paha meel Ztalialaste peale Massauah asjade pärast. Seal elab palju Greeklafi, kellel tänine maksust maksa ei olnud, keda aga Jtaliakased kõige teiste wõerastega üheS maksu alla pannud on. Greeklased on ennast selle aSja poolest Prantslastega ühendanud. Jda-Afrika randas on Sakslased jälle omale tähtsat õigust toimetanud. Ühe kauba järel on 14 paikaS Jda- Afrika randas Saksamaa lipp Sanfibari Sultani lipuga ühes üles pandud. Sansibar! Sultan ei ole neid paikasi mitte Saksa asumaade omaks annud, waid ühe määratud aea peale rentinud. Saksa asumaadelt wõib nüüd igalt poolelt otsekohe merele saada, kuna seda tänine ainult kahest  sadamast wõimalik oli. Amerikaft. New-Dorkist kirjutatakse selle kuu 10. päämal:  ,Ohto jõgistikkus häwitasiwad kanged marud palju fildasi Baltimore-Ohio raudteel. Põllumehed Marylaudis.  Virginias, Pennsylvanias ja New-Zerseys saiwad maga palju kahju. Palju wabrikuid on lõhutud ja mitmed  inimesed olla Hsurma saanud. Idapooltses randas oliwad ka kanged marud." Omalt maalt. Tallinnast. Kuida juba 'viimases uumreS kirjutasime, oli keegi Tallinnast Wene keeli Zeitungile" Illuka kabeli ehitamise kohta üht sõnumit saatnud, mis igaühe kahtlust äratama pidi, kellel meie kodumaa asjad ülepea, sealise maakonna asjad aga iseäranis wähegi  tuttamad on. Selle üle on nüüd Saksakeeli ,Tallinna  Zeituug" järgmise kirja saanud - kabe l t -« hita m i s e af i, miS , Tallinn  a Zeitungi" Nr. 180 järel tagajärel üht nii raSket pealetungimist on kannatama pidanud, on seesuguSteS sõnumites  koguni teist nägu saanud, kui sellel hakatuses oti. NõuukS wõetud on see ehitus sealise Ewang.-Kuth. usutunnistuse  koguduse tarwiiuse pärast, kes ühest kirikust 35 werSH. teisest kWust 20 werstq eemal elab, kes omale selleparast Üht palwetuba ehk kabelit soowis, kus oma Jumalateenistust pidada wõiks. Üht wäljaspoolist wiga on selle juures lehtud, kuida salgamata wõib tunnistatud saada, selleS, et enne lnbasaamist juba ehitama hakati. Ja et ehitus jõudsast edasi läks, oli fee juba walmis saamas.  ja luba puudus weel. Aga ehitatud sai bona öäa (heas uskus). Ühe Zumala-kom ehitamist ei olnud weel , jiajgj keelatud, ja midagi nruud ei tahetud jo ehitada ja loodeti siis ka kindlast luba peale. Seda ei antud aga ja ehitamine sai ära keelatud Nüüd aga, kus jee venda olnud, püütakse, kuida see sõnum näitab, kõiki kabeli.ehitamist  kui üht umbpuhtaist tuhinatest eltewöetud tegu kujustada.  Ja selle tunnistuseks räägitakse ühest 300 allkirjaga  palwekirjast, mitte allkirjad osalt walelikud olnud. Needsamad süüiöftmifed piawad juba enne ette pandud olema, sest üheS märgukirjas selle asja kohta, mis ustawalt  poolelt sisse antud sai, leitakse kabeli-ehitamise ja palwekirja üle lärgmised sõnad, mis seda asja õigele paistele nihutada wõiwad Seal seisab: ,Selle otsuse (palme tagasilükkamise) mõnu oli rahwa peale, kes ühe ühise palwepaiga ehitamist tuugiwakt palunud oli ja kabeli  walmiSsaamist läbemata rõõmuga ootas, kuida ette cmvata wõiS, wäga rnsuw, kurwastust ja vahandust sigitaw.  Sellegi pärast liikus rahwa südameS soowimine, kabeli walmischitamiseks ikka weel luba toimetada. Selleks plaaniti üht palwekirja Keisri Majefiäti ette panna ja saadeti seda ka tõeste selle aasta Näärikuul umbes 300 allkirjaga koguduse kolme saadiku läbi Peterburgisse, et see Palwekirjade - kommissioni läbi Majestäti, Herra ja Keisri ette pandud saaks. Mis sellest palwekirjast saanud, see on teadmata. Toojaid ei näi mitte auusaiks inimesteks  peetud olema, sest üks nendest sai, kui tema pärast PeterburgiS oli, seal kiuni wõetud ja wangiwnsil seia (Tallinnasse) lagast saadetud. Selle peale sai läbikuulamist  kõige nende wasla käSsitud, kes seda palwekirja alla kirjutanud oliwad. Ühe oma saadiku waugipauemise ja mitme juttude läbi kohkutatud. mis rahatrahwidest ja wangipanemisest  nende kohta rääkifiwad, keS palwekirja alla kirjutanud,  taganeflwad mitmed ja salgafiwad oma allkirja ära. Mõned korrata asjad ja paar allkirja, mis talurahwa  nmbteadusest ja kohmetusest wõiwad tulnud olla, saiwad pahatahtlikuks walekS peetud ja nenda oli kerge, kõiki seda palwekirja üheks asjaks pöörata, mis mitte talurahwa  enese nõuu, waid lagakihutamiSle järel tehtud 011 a... Et fee polwe talurahwa enese uõuust siginud on ja mitte, kuida kujustati, kunstliku tagakihutamise wili ei ole, seda nähti kahtlemata ja suure 'võimuga sel aeal, kui kirikuõpetaja  Jukelmauu Mihklikuu 21. päawal Jfaaki kiriku peale laulatatud sai, kus see-aegne Kiudral-Superintendent Illuka, Kurtna ja Ohakwere talukoguduste eestseisjatest tuugiwalt palutud sai, kõiki katsuda, et kabel walmis wõiks ehitatud saada. Seda palwet kinuitastwad neli palwekirja 233 allkirjaga, mida nimetatud talukogudused Talwekuu 3. päawal Kindral-Superiutendentile saatfiwad. Nendes seisab palwe, et neile lubatud saaks, Illuka kabelit, mille ehitamiseks nemad armasluse-andeid kokku pannud, walmis ehitada, et nemad selles Jumalale kiitust ja tänu anda ja oma armastatud Maa-isa, Majestät Herra ja Keisri eest kõigest südamest palweid Jumala poole saata wõiksiwad." ,Tallinna Zektung" lisab omalt poolelt juure: ,Nenda saadetud kiri. Sellest seletusest on näha, et selle palwekirja  seeS kahjetsetawal wiistl mõned eksitused ja umbkorralised  asjad ka ette tulnud on. Selles aga üht põhjust näha, mille pealt kõiki seda palwekirja ühe „häbemata pettuse"  wiljakS nimetada wõib, seda ei wõiks kellegi! meele tulla, kes selle asja peale asjalikust seisupaigast waatab. Waadaku Wene-keeli »Peterbnrgi Zeitungi" kirjasaatja ühegi talurahwa hulga palwekirja peale riigi seespidistest kubermangudest, wist ei leia tema ühte ainust, kus mitte seesugust eksitusi ja wigaff fees ei ole, mis üte keegi palju imestada ei wõi, kes teab. kuida seesugused talurahwa palwekirjad ütrs pandud saawad. Kes tohiks aga sellepärast  juba ütelda, et iga seesugune palwekiri, kui selles ka eksitusi ja umbkorralisi asju ette tuleb, kõik petlik wale on? Meie ei usu seda mitte ja Kubermcmgu-walitsus näib sellesama seisupaiga peal olema, sest muidu oleks jo wist kaebtust selle palwekirja tegijate peale tõstetud." Meie kahjetseme omalt poolelt selle juures kaht asja. Esiteks, et „Tallinna Zeitungi' kirjasaatja mitte selge sõnaga ei ole walja rääkinud, missugust umbkorralist asja selle palwekirja sees oli, m kuida nende ,ära surnud" ja pema rinnal" olewate allakirjutajatega lugu on, kellest Wene-keeli ,Peterburgi Zeitungi" kirjasaatja räägib. Meie ei usu mitte, et siin suuremat asja ou midagi salata. Teiseks tähendame selle kõikumata tõe peale, et pruudi walge riide pealt ka wähemgi plekikene wälja paistab. Kellel stiS üht õiget aSja kaitseda on, see hoidku ennast hoolega iga üliagaruse eest, mis nii kergest eksituse sisse wiib. Meie ei usu küll mitte, et see aitanud oleks, kui