sega täitnud. Tema muretses kni isa soldatite eest, pidas hoolt mmm ülewalwamise ja waenlaSte laewade liikumise tähelepanemise eest, ja solgutas üliwahwust, mis siin ainult kahju teha wõiS. Ja kui ilma tema teadmata üht laewa põhja lasti, mida Inglased juba omaks saagiks pidafiwad, kui selle läbi ärritatud waenlased omad suurtükid juba laadinud  ja kaitsemata linnakese peale sihtinud oliwad, siis tuletas Kalk neile mehise sõnaga Inglaste rahwuse-aun meele ja tuletas neile seda lahket wastawõtmist meele, mida Inglismaa meremehed igatahes Baltiski sadamas ja majas leidnud olimad. See aitas. Inglismaa Admiral laskis temale oma annsõna peale kinnitada, et , mitte ühe lapsele et pea häda tehtud saama", ja kalameestele sai luba antud BaltiSki lahel kartuseta oma lööd teha. Mitu korda on Karl Friedrich Kalk sel aeal ja ka enne ja pärast seda. kõrget ja Kõigekõrgemat tänu saanud. Meie Kõrge Keisrikoja liiked, kõrge ja kuulsate ametite pidajad ja kandjad, nagu Feldmarshall Gras Berg, Kindral-Kubernör  Würst Suworow, Kindral-Adjntant Graf Todleben, Kindral-Adjutant Graf 3 gna - tjew, Raha-Minister Greigh ja teised, on sel aeal ja järgmisel aeal tema majaS sisse ja wälja käinud ja on tema laual istunud. Kõikeis tähtsamate? asjades Baltiski  linna ja sadama kohta, on tema nõuu päritud. Nii suure heldusega ja auuStamisega on meie Kõrge Keisrikoja  liiked temaga ümber käinud, et peailwaatajad temale teed kõrgetele ametitele ja onudele arwasiwad päranini lahti tehtud olema. Need wärawad on temale ka lahti tehtud olnud, aga tema lihtlane, alandlik süda, tema armastus  oma kodulinna wasta, ei pärinud särawat aun maailma ees, ega raatsinud sellelt pinnalt lahkuda, mis tema kätki kannud oli. Mina olen waese rahwa laps, mina ei ole harjunud läikima põranda peal käima," seda on tema siis ja ikka ütelnud ja on seda kõikiS omas eluS üles näitanud. Wanematel pääwadel, kui Karl Friedrich Kalk oma kohtuherra ametit juba maha pannud oli, wõis tema weel kord oma mõjuwat nõuu Baltiski linna ja kõige meie kodumaa kasuks anda. Kui Balti raudteed ehitama hakati, siiS on tema suusönaga ja kirjaga selle eest kostnud, on aruandeid, seletusi ja teatusi toimetanud, kuS wahest teiste nõu ei hakkanud, ja teda wõib täie õigusega selle meie kodumaa elusoone asutajate sekka lugeda. Peale kõige feue VI» Karl Friedrich Kolk ka teadustewaldas  tähtsat tööd teinud, nimelt meteorologia ehk ilmade teaduses. Ilmade, tuulede j. n. e. seisu ja liikumist on tema 48 aastat wäfimata uurinud, üles pannud ja sellest Peterburgi Physika Õbservatoriumile iga pääw teatusi saatnud, on surmani selle teaduse-asutuse teenistuses seisund  ja mitme teise Õpetatud-Seltsi tegew liige olnud. OmaS pitkas tegemas eluS sai tema mõnda auutunnistust  ja tähte Kõigekõrgemalt poolelt. Temal oli St. Stanislause rittre-täht 3. ja 2. klassist, St. Anna rittretäht  3. ja 2. klassist, üks Kõigekõrgemalt kingitud brilljantsõrmus,  hõbe-medalje ,peastmise eest surma hädasti Krimmi sõea medalje ja teised auutuuniStused. Auustates on tema seda kõiki wasta wõtnud, km annet oma Keisri ja Herra käest, ei ole seda aga uhkuseks  inimeste ees tarwitanud. Alandlikult on tema elanud,  alandliku ja kindla,' lahke mehe-meelega ülemate ees seisnud, lahkusega alamate wasta tulnud. Ka tema auustas  oma suguwerd, oli kõigest südamest Wene Keisri Saksasugust  alam ja Baltimaa Saksa-sugust kodanik, rahwuslikku  ülbust on tema aga kõigest südamest põlganud ja on suuremat rõhku usuwennastuse kui suguwennastuse peale pannud, kuida Jumala-sõna seda selgest ette kirjutab, mrs temaga kokku kaswanud, tema omaks saanud ja teda omaks wõtnud oli. Alandlikult on tema elanud, alandlikult tahtis tema ka hauda saadetud saada ja oli selleks oma järeljätjatele  kindlat käsku annud LihtlaseS kirstus pidr tema põrm aset leidma; tema ,wana kuue* ees ei tohtinud tema auutähed kantud saada; kiriklikult ega ilmalikult poolelt  ei tohtinud midagi tehtud saada, mida Baltiski ,waesemate  kodanikkudele* ka ei tehta; lihtlased mehed, kes tema majas teeninud ehk tööd teinud, pidiwad tema surnukirstu  wankrele ja wankrelt maha tõstma, ja üksi nelle pidi üks lihttane matuse-laud kaetud saama. Jumalateenistust  kirikus, tema surnukirstu juureS, pidaS tema ligem sõber, endine Madise kirikuõpetaja, Propst Sprndler,  kes selleks Tartust tulnud oli, ainult Biibli-sõnaga, tema wiimast seadmist mööda. Saatmiseks oliwad aga siiski Baltiski kodanikud Saksa sugust ja EeSti sugust, pitkas rongis tulnud, kuida ka wali tuul puhuS ja kibedat luud tuiskas. Kõik poed ja teised kauplused oliwad kinm, linnamajas ja mõnes teises majas oliwad auu-tuled põlema pandud. Haual hüüdsiwad Baltiski tähtsamale kodanikule ja linna-isale Linnapea Demin Saksakeeli, Redaktör Eichhorn Eestikeeli mõned auuStuse- ja tänu-sõnad järele, ja wist kõlas iga kuulja südamest: ,Jumal see Issand wötku tema suremata hinge heldusega waS.ta! Kergest katku muld tema põrmu! Tema mäleStuS jäägu meie pühitsetud päranduseks põlwest põlweni!* Üleüldised politika sõnumid. Balkani poolsaarel ei taha pärused poisid', Greeka- ma a ja Serbia, seda nõuu wasta wõtta, mida suurriigid  neile Wenemaa jnhatusel annud on Nemad ei taha oma sõeawäge rahu-aea korra peale tagasi seada, waid päriwad, et suurriigid neile enne üht nähtawat panti annaksiwad, et rahi Serbia ja Bulgaria wahel mitte nende wõimuse kulu peale tehtud ja neile peale sunnitud ei saa. Loodetakse, et suurriigid sellest tõrkumisest ei hooli, waid kindlas ühenduses sel teel edasi lähemad, mille peale nemad üleüldise rahu kaitsemiseks ühel meelel aStunud on. Saksamaa nõuu peale tahetakse lepituse uõuukogu Bukarestis,  Rumenia pealinnas, kokku astuda laSta. Bulgaria poolt on seda nõuu juba wasta wõetud. Montenegro Wütst on reisima läinud ja walitsust senni Würsti-Praua kätte annud. Tema on esiteks Ztaliasse läinud ja tahab Wieni kaudu tagasi reisida, ka Prantsusmaast läbi käia. Würst kinnitab, et tema nende maade põllutööd tahta tundma õppida ja seda tundmist siis omal maal põllutöö kosutamiseks tarwitada. Natuke raske on uskuda, et tema üht seesugust rahu-aea tallitust just ühel aeal ette wõtab, kuS politika laencd tema kodumaa ümber nii kangest kohamas  on. - Saksamaa Riigipääwal käratsewad Katholiigi  kiriklikud ja wabameelised erakonnad kangest paõstta Poolakate wäljafaatmise wasta, mida nemad Katholiigi kiriku kiusamiseks ja wabaduse häwitamisekS nimetawad. Würst BiSmark, teised Ministrid ega ka Saksamaa Ühenduse-nõuukogu  liited ei ole nendest arutamistest osa wõtnud,  ei ole koguni mitte Riigipääwale tulnud, mis erakondlast  wäga pahandab, sest sedawiist peawad nemad oma õhku tühja tuulde puhuma. Kui see asi PreuSfi Maapääwal  ette tuleb, siis saada Würst BiSmark arutamistest osa wõtma. Paapft on Saksamaa Piiskopidele ringkirja saatnud, milles jälle rohkem JcsuiitlaSte waimu õhkab, milles nimelt päritakse, et Katholiigi preeflred ilma Riigipääwa  osawõtmiseta ja ülewaatamifeta peawad kaSwatatud saama. Et Riigiwalitsuõ seda lubada ei wõi, seda teadwad  wist Jefuitlased ise ka ja sellest on näha, et kiriklik lepitus Saksamaal weel nii ligi ei ole, kui kord loodeti. Baieri Kuningas on seda nõuu tagafi lükkanud, mida Ministred temale majapidamise asjus andfiwad. Ministred tahawad oma ametit maha panna ja arwatakse, et sealt pea kentsakad sõnumid tulewad. Rootsimaal on Riigipääw  selle kuu 6. pääwal algatud. Ka seal on troonikvitc  krnnitsnud, et mitmed tähtsad Vabrikud wülmistatud kaupadele enam ostjaid ei leia. Et woeramna kaubad omamaa wabrikute häda suuremaks ei teekS, selleks tahetakse  ka seal sisseweetud kaupade tollist kõrgendada. Seda kaebtust kuuldakse meie päiwil igalt poolelt ja sellest on näha, et Vabrikuid maailmas juba ülearu asutatud on, et neid stis enam kõige wähemast neil maadel ei peaks kunstlikult  kaswatatud saama, kus põllutööks weel ruumi on. Austrias oliwad mõned erakonnad selle üle suurt kära teinud, et Austria asjatallitaja Bulgarias, Baron Bie« geleben, selle piduliku waStawõtmise juures oli. mida Würst Aleksandrile Sofias walmistati, kui tema sõeast tagafi tuli. Juba käifiwad jutud, et tema oma ameti pealt ära kutsutud saada. Nüüd kinnitakse ustatswalt poolelt, et asi koguni teisiti olla. Baron Biegeleben on sellest pidust osa wõtnud, niisamati nagu kõige teiste riikide  asjatallitajad, kes sel aeal SofiaS oliwad, nende keSkiõ ?a Türgi asjatallitaja. Oleks tema sealt ära jäänud, stiS oleks tema sellega Austria waenlust Bulgaria waSta tunnistanud,  mida aga koguni mitte ei olla. Austria on küll Serbiat kardetawal aeal aitanud, elada aga ka Vulgariaga sõbruses ja tahta edaspidi selles elada. Endine Minister- Prästdent Graf Beust, Saksamaa kuulsam wastane AuStriaS, on raskest haigeks jäänud. Prantsusmaa uue Ministertumi poolest on kuulus Jumala-salgaja Paul Bert, keS Gambetta all Aoolide-Minister oli, Prantsusmaa  asjatallitajakS AnnamiS, Tongkingis ja Kambodshas nimetatud. Tema peab Hu6S, Annami pealinnas, elama ja neid maid walitsema, mis Prantsusmaa »kaitsuse' alla wõetud on. Prantslased tahawad seal .wabameelist' walitsust  asutada, endist õpetatud mehi (Mandarinifi) ametist lahti lasta ja rahwa keskist Valitud mehi nende asemele panna. Karta on, et .wabameeline' uuendus AfiatlaSte kohta weel wähem mahub, kui EuroplaSte kohta, keS läbiStikku  kõrgema hariduse-pulga peal seisawad, keS aga tänine oma rahwa keSkift walitud ametmeestega ka suuremat  õnne kätte saannd ei ole, nenda et juba igal poolel päritakse, et walimiSte juures rohkem peaks walitawate hariduse peale waadatud saama. Prantsusmaa ,wabalaste'  weider Püha-neitfi, Louise Michel. see tule-, tõrwa- ja were-neiuke, kes omal aeal Parist linna ,wabadusc"  heaks ja .rahwa kasuks' põlema pista aitaS, selle eest UuS-KaledoniaSse saadetud, Gambetta pärimise peale teiste wangidega ühes tagafi kutsutud, pärast aga selle eest seitsmeks aastaks wangi mõistetud sai, et tema rahwast ärritanud oli pagarite poodist lõhkuma ja wälja rõöwima, on nüüd armu-andmise teel jälle lahti lastud, kulda juba kirjutatud. Tema ei ole seda aga koguni mitte nii lahkest wõttlud, kuida ehk arwati. Esiteks'ei tahtnud tema kogmü mitte Vangimajast wälja minna; tema ei tahta omale »armu-andmise' läbi mitte .köriva-hoopisi' anda laStck waid pärida .õigust". wist ehk ka uut aun-kasukast, nagu Gambetta temale kinkis, kui tema Uus-Kaledoniast tagasi tuli. Wangikoja ülem pidi ähwardama, teda wägise wälja wifata laSta ja sai kurjaste sõimatud. Siis kirjutas. Louise Michel Grevy'le ja Politsei-Präfektile ja sõimas ka neid, wist ei ole wangikoja ülem neid kirjast aga mitte ' eemale saatnud. Louise Michel ähwardab nüüd Saksa- x maale. Austriasse ja Wenemaale minna, oma .sõbru' lererama. Saksakeeli .Peterburgi Zeitung' tähendab selle jnure, et neil maidel seesugused .sõbrad' mitte Vallaliselt ümber ei käi. Tahta Louise Michel oma .sõbru' teretada,  stis mingu Genfi. Prinz Jerome Napoleon,  Keisri-riiklaSte efimeeS ja troom-kandidat, on raskemast  haigeks jäänud. Inglismaa uudes Parlamenti? on Knninga-Praua ise selle kuu 9. pääwal trooni-könet ette lugenud ja sellega korralist koosolekut alganud.  Pärast oma abikaasa, Prinz Alberti surma, oli see esimene kord, et tema Parlamenti tuli. Teda arwatakse selle olema näidata tahtnud, et hoidlased temal armsamad on, kui wabalased. Trooni-kõne kinnitab, et Inglismaa kõige riikidega sõbruses elada ja ka Inglis-Wene kommlsfion  Afghanistani piirega pea korda ja sedawiist rahu JngliS- Jndia ja Wenemaa wahel kindlaks saada. Jda-Rumelia asjus olla Kuninga-Praua walitsus sealise rahwa soowimist  täita, seda maad Bnlgariaga Würst Aleksandri all ühendada soowinud, ilma et Sultani õiguste külge puudutatud  saaks. Egyptuse aSjuS saada Inglismaa ja Türgi kommiSsärid Khediwega üheS selle eest hoolt kandma, et seal korraline ja kindel walitsuS asutatud saab. Birma riiki Inglismaa walitsuse alla wõtta, olnud wäga tarwis. Kuninga-Praua kahjetsed, et wabrikutõö ja põllutöö asjad paranenud ei ole, ja et lirimaal uueSte rahwast on ärritama  hakatud, lahutust Inglismaast nõudma. Selles ühenduses  ei luba Kuninga-Praua mingisugust muutmist ja arwab, et rahu kaitsemiseks lirimaal ikka weel eraseadust tarwis läheb. lirimaa Mce-Kuningas, Lord Carnarv  on on oma ameti maha pannud ja see amet saab koguni ära kautatud; Vice-Kuninga asemele astub üks kommisston. Peale kõiksuguse tülide, mis mõisnikkude ja rentnikkude wahel juba on ja mõlemaid kerja-kepi kandjateks  tegema kiyuwad, ähwardab lirimaal nüüd ka weel kära Katholiklaste ja Protestantlaste wahel tulema. Lord Galisbury oli esiteks nõuu wõtnud Parlamentis kohe hakatuses  lirimaa asjade korraldamist ette panna, et selgeks saaks, kas Gladstone wabalased ja lirimaa mässajad ennast lirimaa ära lahutamiseks tema wasta ühendama saawad. Teekstwad nemad seda, stis tahtis Lord Salisbury  Parlamenti kohe ühest ära minna lasta ja uute saadikute  walimist wälja kirjutada, lootes, et Inglased, kes ühendatud Kuningriigi lõhkumisest midagi kuulda ei taha, stiS rohkem hoidlast Parlamenti - saadikuteks walikstwad. Nüüd näib see plaan jälle maha jäätud olema. Kuida asjad sigima saawad, see on weel teadmata. Lord Salisbury  on kinnitanud, et Serbial ega Greekamaal Inglismaa poolt wähematki osawõtmist loota ei ole, kui nemad suurriikide  nõuu wasta panewad. Ministerium on nõuuts wõtnud lirimaal mässajate wasta eraseaduse põhjusel kindla käega tööle hakata. Jtalia walitsus pakub Sultanile  Masfauah linna ja sadama eest raha, et see täitsa Jtalia päriseks saaks. Arwatakse, et Türgi walitsus seda mitte wasta ei wõta. Paha meel Jtalia ja Abessynia wahel on kaswamas. OmaS tänukirjas Papstile, kõrge rittre-tähe eest, on Würst BiSmark kinnitanud, et tema omalt poolelt kõiki Papsti soowimifi täitma saab, niipalju kui tema kohused Keisri ja isamaa wasta, seda lubawad. Papsti wiimane ringkiri Saksamaa Piiskopidele, saab ka Ztalias JesuttlaSte sündmuseks peetud, kelle wõimus Viimasel  aeal Vaticanis jälle tõusnud olla. Spania ärasurnud  Kuninga õde, Donna Eulalia ja Herzog Montpensier'  poeg, Prinz Antonio d'Orleans, on kihlatud.  Pulmad saawad Küünlakuu j 5. pääwal ParifiS olema. Kuninga-Praua Jsabella saada siis Madridist ära minema, niisamati ka kõik teised Kuningakoja liiked ja Kuninga-Praua Khristina jääda ükst senna. Need mässajad,  keS Saint Julicnis kära tegiwad ja kinni wõetud saiwad, on Sõea-kohtu alla antud ja ootawad karmi nuhtlust. Muist neist on mägedesse põgenenud.  Egyptnses  tallitab Türgi kommiSsär, Mukhkar Pasha, palju agaramast ja oma enese pea järel, kui Inglased ootafiwad ja soowisiwad. Khediwest ja Ministritest, wiimastest ametnikkudest  saadik, peawad kõik temale aru andma, kuida tüli ja wiletsuS Egyptnses algas ja kosus. Kõige rohkem on Mukhtar Pasha Sherif Pashaga nõuupidamises, keS omal aeal selle waSta oli, et wagi Sudanist ära kutsutud ja Kindral Gordon KhartnmiS abita jäätud sai. Asi näitab nüüd nenda wälja, et Türgi kommiSiär mitte ainult silmakirjaks Egyptnses olla ja walitsust Inglaste kätte jätta ei taha, waid et Sultanil nõuu on, seal oma ülewalitsust  tõeks teha.