Meil on nüüd jälle kena kewade tulemas, kuS linnud laulawad ja pesitawad, kuS mitmed kasulikud loomad talweuuest  ärkawad ja oma alandlikku osa elu-rõõmust ja elukenadusest  otflwad. Mõtelgu iseäranis maarahwaS selle peale, et loodus armulisest Jumalast nii targast ja nii kenast korraldatud on; looduS on jo igal pääwal nende silma ees. Mõtelgu igaüks selle peale, kui kuri, kõlwatu ja kahjulik limm-pesade häwitamine on, kuida seesugune kõlwatu tegu südant kowaStab ja roojaStab, kui palju see kahju teeb ja looduse püha rahu rikub. Linnu-pesade häwitamisekS ei ole sagedast just mitte munade katki-löömist  tarwiS: arg liud lahkub juba pesast, kui mune aga katsutakse, ka siis juba, kui pesa peale pitkt-filmi Vaadatakse.  Minge maga hirmuga, tasakesti linnn-pesast mööda, ärge tülitage maga looma, tema wagamaS tallituseS. Linnud  on meie metsade ja nurmede elu ja ilu; linnud on aga ka põllumeeste tulusamad abilised ja truuwimad sõbrad! ,O" Omalt maalt. Tallinnast. Tallinna Linnasaaditute-kogus, selle kuu 12. pääwal andis Linnapea esiteks ametlikult teda: 1) Restoratfiont-maja ehitamiseks Schoneni-kantsi peal, ei ole keegi kaupa tegema tulnud. 2) Kroonu-maksud linnade, majade ja kruntide pealt on sel aastal Eestimaa kohta 41,400 rubla peale arwatud; nendest langeb Tallinna peale 36,644 rubla 18 kopikat. 1606 rubla wähem kui mullu. 3) Eesti Kuberuört herra on teada annud, et Keisri Majestätt poolt mitte lubatud ei ole uut kafarmi Joakhimsthali tee ääres .Barklay-kasarm" nimetada. Pääwakorral seistwad: 1) Linnaameti ettepanek Abiasutusele  õnnetuste juureS (nüüd Kreiswelsker  Feldhuhni juhatusel), linna poolest igaS kuus 10 rubla abiraha ja sel aaStal ülekorralistest summadest korraga  100 rubla maksa. Sai waidlemata lubatud. 2) Uulitsate . niisutamise kommiSsioni aruanne sai läbirääkimise alla wõetud ja otsuse tegemine  teiseks korraks jäätud. Nöuupidamise all seistwad need 11 küsimist: l) Kelle walitsuse ja juhatuse all peab uulitsate-niisutamine seisma? 2) Peab niisutamine wankretest  wõi Veetorudest toimetatud saama? 3) Missugustes linna ja alewite jägudeS peab uulitsate niisutamine sunnttud,  missugustes majaperemeeste tahtmise alla antud saama? 4) Kelle kulu peale peawad uulitsad niisutatud saama ? Kaks järgmist küsimist räägiwad iseäralikult sellestsamast.  7) Kui sagedast peawad uulitsad sume käigul niisutatud saama? 8) Kui laialt peawad uulitsad niisutatud  saama? 9) Niisutamise wankred on ühe wõeralt maalt kirjutawa wankre järel teha. 10) Kelle hooleks on hobuõte ja töömeeste ülespidamine anda? 11) Niisutamise  ringkondade ja ülewaatamife kohta on ükS eeskiri anda. 3) Koerte hullu-tõbe waSta sai nõuks wõetud üht kommiSsioni nimetada, kes Kubermaugu-loomaarSttga  ühes selle üle kindlaid seadmist teeb. KommiSfioni  liigeteks saiwad walitud: Politsei-ASfeSsor Linnasaadik  M. Schmidt. Linnasaadik Iljin ja Linnasaadik Dr. Mosenthal. Linnapea annab selle kohta weel teada,  et koerte hullu-tõbt Kubermangu-loomaarsti teatust mööda wähenemaS on. 4) Linnasaadik M. Schmidti ettepanek õlle-pruualite, pagarite, joogikaupluste  j. n. e. tööwankrite ja töörege  d e määratud laiuse üle: Sai nõuukS wõetud, selle üle asjatundjate poolt juhatust toimetada ja järgmisel koosolekul ette panna. 5) Linnasaadik M. Schmidti ettepanek kuulutuste tarwiS iseäralist postist üleõ panna, et majade müürid edaspidi puhtaks jääkfiwad: Sai nõuuks wõetud Linna-ameti ja ettepanija wahel enne selle üle nõuu pidada ja seda asja siis uueste ette panna.—KakS wiimast aSja oliwad ilma üleüldise tähtsuseta. .Nowoje Wremja" sõnumite järel on MinistritekomiteeS  Paastukuu 14. pääwal nende raudteede üle nõuu peetud, mis kõige esiteks ehitada tulewad. Nimelt Sõea- Ministri nõuu peale on arwatud, et Pihkwa-Riia raudtee  enne on tarwiS ehitada, kui Tukkum-Windawi raudtee. Raha-Ministri poolest on Riiksrathile üks plaan läbiwaatamisekõ ja kinnitamiseks ette pandud, mis järel hindpaberite intresside pealt edaspidi 5 protsenti kroonumaksu  peab maksetud saama. Seda maksu saab kõige, kroonu-, koguduste- ja erabankide intresside pealt sedawiisi maksetud, et bankid seda jägu intressidest maha arwawad ja RenteiSse maksawad. Sellest maksust on nende kroonupaberite  intressid lahti, mis selle kaubaga wälja antud on, et nende pealt maksu ei makseta; niisamati ka Laenu- ja Hoiu-kassade ja Küla-bankide paberite intressid ja Kaubaja  Töö-seltside diwidendid, s. o. puhta kasu osad, peale korraliste intresside. Teadusliku-asutuSte, koolide, waeStemajade,  helduse-asutuste, ja wanaduse-kaSsade kapitalide intresside pealt saab niisamati kroouu-makfu maksetud, neile asutustele ja kassadele on aga luba antud, neid maksust tagasi paluda. Saksakeeli »Linna- ja Maa-Zeitungt sõnumite järel on Senatör, Geheimerath ManaSsein, oma aruan- net Liiwimaa ja KIM?MW aÄWt läbiwaatamise üle, nüüd kohalises paikaS ette pannud. --- .Olewiku" sõnumite järel ei ole Vauä. Hugo Treffnert Peterburgi-reisust abi tulnud. AleksanSrikooli peakomitee wõi kommiSfion, jääda kinnt. Mshkt Westnikule" kirjutakse Tallinnast Aleksandritooli  kohta: .Komiteede kinnipanemise läbi natuke segamini läinud Eesti Al e ksandri kool i asi on, kuida meie kuuleme, M. N. Kapu siini tänuwäärt hoolekandmise läbi, seletuse ligi jõudnud, mis rohkem ehk wähem kõige Eestlaste erakondade tahtmist täidab. Selle peale, kui koolikonna Kurator tähendanud, et Eestlaste foowimiue, oma enese täie Realkooli kursusega kooli saada, raha puuduse pärast mitte wõimalik ei ole, ja peale selle kui tema neile nouu annud, esiteks ühe neljaklassilise Linnakooli kohalise kooliga leppida on need kooli asutajad, keS Professor Kölerit omaks peaks peawad, NõuukS wõtnud, seda nõun tarwitada ja Riigiwalitsust paluda, et ühe Linnakooli algust uS Põltsamal  lubatud saaks. Nenda on siis loota, et Aleksandrikooli asi, mis nüüd Koolide-Ministeriumi walitsuse alla antud ja rohkem kui tailine seadusliku pinna peale seatud on, pea kõikide meelt jahutab, mis rohkem üksikute auu ahnuse kui üleüldise rahwakasu läbi üritatud oli. Kui mitte uusi, ettearwamata takiSmff et tule, siiS wõib Aleksandvikool juba selle aasta Leikusekuul algatud saada. Meie Wenelased, kes meie Eesti rahwa tulusa tahtmiste poolt oleme, aimame juhatajatele nöuu, mitte midagi .kawalast wälja arwata", waid M. N. Kapustini heatahtlikku nõuu tarwitada". Saksakeeli . Linna ja Maa Zeitung " tähendab selle juure: .Kõige nende kasuliku tähenduste keSkis, mida .Rishkl Westniku" .Tallinna" kirjasaatja siin annab, näia aga üks teatus kogemata unustatud ole. ma, see on wastuS selle küsimise peale, mis keel EeSt AleksandrikooliS peab õpetuse - keeleks pandudi saa! a". Kuida lugejad mäletawad, ei ole meie iialgi selle joone poolt olnud, mille järel Aleksandrikooli aSju tallitati.  Miks meie selle poolt ei olnud, see on ehk nüüd ka juba mõnele selgeks saanud. .Olewiku" pealiSkaudist kokkvarwamist mööda on Eesti rahwa käest wiimaste aastate fees korjatud: Aleksandrikooli heaks .... 100,000 rubla, Wanemuise maja ehitamiseks . . 15,000 . Eesti Kirjameeste Seltsile . . 30,000 . Viljandi Põllumeeste Seltsile . 30,000 . Pärnu Põllumeeste Seltsile . . 20,000 . C. N. Jakobsoni pärijatele . . 25,000 . Wäudra Kurtkeeletumate-koolile . 10 000 . Lutherusemsutusele . . . . < 20,000 . Linda Seltsile 300.000 . Kokku 550,000 rubla. See on ükS summa, mille eest keskmist hinda mõõda umbes 9000 dessätini ehk umbes 300 head keskmist talukohta osta wõiks. Nähtawat wilja on meie teadeS neist korjandustest ainult kaks, Wäudra Kürtkeeletumatekool  ja Lutheruse-asutuõ, saatnud, kuida wiimane ainult Tartu Petri-kiriku ehitamiseks korraga 4000 rubla annud ja peale selle mitme EeSti kiriku ja kooli iga-aastasest ülespidamisest osa wõtab, mis rohkem wälja teeb kui selle korjatud raha intressid. Kui suurt kasu teised korjandused, nimelt Eesti rahwale saadawad, seda tuleb enamist weel ära oodata. Kui Jakobsoni pärijate heaks wõi Kurgja koha ,lunastamiseks" tõeste 25,000 rubla peakS korjatud olema, siis ei suuda küll keegi ära mõista, miks seda kohta mitte ei .lunastatud" ja keS ehk kõik Jakobsoni ,pärijad" oliwad ja on. Esiteks üteldi Kurgja koha peal 3000 wõi 5000 rubla wõlga olema, mis aga korjandustega  wõidu kaSwiS, kuuni 17,000—18,000 rubla täiS oliwad, Kurgja koht awalikult 8200 rubla eest ära müüdud ja wõlgade .suurem jägu haamriga kustutatud" sai, kuida .Wirulane" nii .seadusliku" rõõmuga kirjutab! Kuida meie teistest lehtedest lugenud, olla Kurgja müümisest lagajärel üks kentsakas küsimine sigimas. Kurgja koha endisel peremehel, kelle käest Jakobson selle koha oStiS,  on Senati otsust mööda sealt 2000 rubla pärida. Seda pärimist ei ole tema w õla-uskujatega ühel aeal kohtuS üleS annud ja nüüd olla küsitan), kaS tema sellest mis haamri alt wälja tuli, midagi weel saada wõib wõi täitsa omast ilma jääma peab. Niipalju kui meil kohalised seadused tuttawad on. ei ole temal ühtigi karta. Tema pärimine on ostuhinna rest, ja fee peab seadust mööda ikka kõige pealt, pärast awaliku laenu-kaSsa pärimist, taieste wälja maksetud saama, kaS teiste wolauskujatele  midagi üle jääb, wõi mitte. On nende 2000 rubla sisse aga ka weel teist pärimist arwatud, mis mitte ostuhinna rest ei ole, siis on nende era-pärimiõtega muidugi  teine lugu. Wäudra Kurtkeeletumate-kooli walitsuse poolest on kõikidele awalikku tänu saadetud, keS nõuga ehk jõuga selle tähtsa helduse-asutuse elust osa wõtnud on. Meile saadetud kiri oli meie lehe tallituseS unuStatud> ja on sellepärast awaldamata jäänud, mis mingisugust kahjn teha ei wõi, sest meie loodame, et meie lugejad tänu ja oma enese auu pärast sellest asjast oja wõtnud ei ole. Wiimasel aaStal on Hephata Seltsi Wändra jäutusele mitmesugustest korjandustest 500 rubla fiSse tulnud, millest põhjuSseadust mööda Peaseltfile 184 rubla saadetud sai ja 316 rubla Wändra Kurtkeeletumate-koolile jäi. TänawuStest  siSsetulemiStest ei ole muidugi weel aruannet teha wõidud, rõõmuga leiame meie aga Saksakeeli .Tallinna AeitMgiS", et herra B. von Schulmann oma kontserti  sissetulemisest selle kuu 9. pääwal, 500 rubla Wändra Kurtkeeletumate-koolile saatnud on. See on tõest ükS eesmärk  mis rõõmsat järeltegemist teenib. Meie tuletame siis weel kord oma lugejatele meele, et ainult rahwa osawõtmise abil tulewal Leikusekuul 10 kurtkeeletumat last tähendatud koolis wöiwad wastawõetud saada. Kui ka siit üks tänuwäärt summake nende waesemate heaks ohwerdatud on, küi ka weel teised inimese-sõbrad omad» lahked käed selleks lahti teemad, siis ei taha see ilma kõige rahwa abita seal palju aidata, kuS ruumide laiendamist  ja jõudude rohkendamist tarwis läheb, kui rohkem waesemate waeseid peab Jumala tundmisele ja eluõnnele jalutatud saama. Weel kord palume: Saagu kogudustes Hephata-Settsi abi tallitused asutatud, Jumala auukõ ja rahwa waesemate laste õnneks! Senati poolest on Tallinna Raekohtu otsus Jakob  Heckeni wasta, keS mullu äkilises meeleõ ühe soldati maha laskis, niipalju mahendatud, et tema 3'/, aasta peale wangitööle ja pärast seda 4 aaSta peale Politsei  ülewaatamife alla pandud saab, kui kogudus teda wasta wõtab; kui mitte siis saab tema Siberis elama asutatud. KeiSri Majeftäti poolt armu paluda ei ole temale mitte keelatud. Õõsel selle kuu 17. ja 18. pääwa wahek põleS Karl Kreuhbergi maja, Rulkowiuse uulitsas, 4. alewijäuõ, maha. Maja oli 5200 rubla eest Tulekassa kaitse alla antud ja arwatakse, et peremees ise tuld pannud. K. Kreutzberg ja tema kojamees, endine madrus HanS T. on kinni pandud. Pühapääwal, selle kuu 17. pääwal ou HaberSti koolmeistri J. T. hobune Jaani kiriku juurest ära warastatud,  kuS hobune jutluse aeaks kinni pandud oli. Selle kuu 19. pääwal warastati Tartu maantee ääreS, Kuke poe eest, HaberSti taluperemehe Juhan Otsmanni 4 aastane punane ruun, reega ja riistadega ära. Peale selle kuulutakse Tallinna lehtedes weel hulk uusi wargusi ja endist wargusi, mida Politsei leidnud ja Vargaid  kinni pannud. LZwenruhst oli ükõ koer looma-arsti ülewaatamife alla antud ja sai leitud, et koer waikseS hullu-töbeS oli. Ilmad on kõige wiimase nädali waiksed, pehmed ja päiwised olnud. Lumi kaub ilma suurema weeta; ööseti külmetab natuke; tee on lagunenud. Ka Maarja-M külmetas,  aga õige wähe; homikul oli ilm udune. Warasemad  suwilinnud on juba wäljas. Rakwerest. Kahe nädali eest tungisiwad rööwlid Undla metsawahi majasse, haawastwad teda raskest ja rõõwisiwad 2000 rubla ära. Kuida .Rakwrre Teadaandja"  nüüd kirjutab, olla kolm neist röõwlitest kätte saadud  ja Ranna-Wiru Hakenrihtri juure saadetud. Sellesama lehe sõnumite järel on maakuulajad Suhhum- Kakeest juba RakwereSse tagasi jõudnud. Nende aruanne olnud aga nii wähe Suhhum-himuliste meele järel, et ükS aga waewaga põörasete käest ära peaSimd.  Petetud  .üleskirjutatud" inimestele olgu teatusekS, et fee ametnik, keS oma prauat .üleSkirjutama" saatis, selle aSja järgeS .oma palwe peale" ametist lahti laStUd on. Selle kuu 13. pääwal on Rakwerest 17 kaabakast ja kurjategijat Tallinna saadetud. Selle kuu 16. pääwal on ükS noor naene G. poodiS oma kahe aluSkune wahe kohwiga ja teiste hea asjadega täis toppinud. Waene meeS pidanud pärast oma kaasakest kalli rahaga Politseist wälja lunastama. KM on kole, kui üks noor naene sedawiisi  oma uue elu homikut teutab! Rakwere poolt kirjutakse meile selle kuu 15. pääs wast: ,Möödaläinud Küünlapääwa laat on juba rohkem kui kuu aega selja taga, aga ikka räägitakse sealt tarwtliSte  toimetuste keskiS ja koguni kõlwatumatest toimetustest. Kõige pölaStatawamad jäljed on see kuri-kuuluS laat weikeS U. külaS järel jätnud. Kui laadalised koju tuliwad, käis pea jäleStaw sõnum läbi U. küla : Ühel Torma mehel olla kõri nuaga maha leigatudl Süüd arwati U. küla poiste peale, ka oli poiS K. U. oma wenda süüdlaseks nimetanud. Seda räägiti rahwa keskiS ja küsiti imeStateS: .Miks ei Võeta seda aSja ülekuulamise  alla?" Aga keS pidi seda wstma! Need, kelle peale  koledat juttu räägiti seistwad küla-wägimeeste kailsuse all. KakS nendest oliwad Tallitaja wennad J. U. ja K. U., kolmas oli Tallitaja abimehe ligi-sugulane J. J. Wvimusmehed ei tahtnud asjast sõnakest lausuda ega ka lausuda lasta. Nii läks asi peale nädali mööda, ktti