SO deõsätini suur on, sedamööda siis läbistikku 120 rubla. See rent peaks siis rentija kahju tasumiseks 30 rubla peale alandatud saama. Selle peale ei ole aga mõteldagi, sest kui talukohtade rendid nii palju alanekstwad, siis peaksiwad kõige wähemast kolm-neljat jägu kõigeist mõisadest wasara alla langema, ja selle eest tahab ennast ometigi iga mõisnik  iga nõuga nii kaua hoida, kui ükski nõuu wähegi aitab.  Ja mõned taluperemehed on ka kaks ja rohkem dessätini  kartuhwlite all pidanud, ja nende kahju läheks ehk kord suuremaks, kui nemad tänine ülepea renti maksiwad. KeS peaks seda tasuma? Aga mitte üksi mõiSnikkud ei saaks maahtnna alanemise läbi ütlemata suurt kahju, waid kõik maa ja kõik maarahwas, kõige pealt aga need taluperemehed,  kellel oõtetud päriskohad on. Neid wõib Eestimaal  ja Liiwimaa Eesti jäuskondas umbes 18,000 olla, nende warandusest langekfiwad umbes kolm neljandikku wette ja Eesti rahwa üleüldine waranduS oleks järsku millionite rublade kaupa wähenenud. (Lõpetus jääb tulema.) Omalt maalt. Tallinnast. KeiSri-Praua sündimise pääwal, selle kuu 14. pääwal, oli pidulik Jumala-teenistuS igas kirikus. Linn ja laewad sadamas seisiwad lipu-ehteS ja kena ilmaga oli linn ennast ülepea pidulikult wälja ehitanud. Õhtal särafiwad rõõmutuled ja theatriS sai Keisri-laul mängitud. Tänawuse wiljasaagi üle on nüüd EeStimaa Statistika  kommissioni poolest üleüldine aruanne kokku seatud, sõnumite järel, mis 198 mõisast ja 202 talukohast kokku tulnud oliwad. Selle järel on Viljasaak läbistikku waewalt  keskmine olnud, mis nimelt põua ja warase külma läbi tulnud on. Talwrukkid on läbistikku annud: 4,z» seemnel; talwnisud: 5?»; suwinisu: 4,,; odrad: 4,gg; kaerad: 4., g; erned : 5,„ ; kartuhwled. 3„. Läbistikku andsiwad witmasel kümnel aastal, 1874 kuuni 1883: talwrukkid  5.1 g, talwnisud 6, odrad s,zg, kaerad sz. Sedawiist on sel aastal kõik wiljad keskmise ande taha jäänud. Kõige wiletsam lugu oli Läänemaal, kus wiimasel sügisel märja maa pärast talwwilja paiguti koguni mitte ei külwatud, ja ka suwiwili wähest saaki andis. Kõige parem saak on läbiStikkn Zärwamaal. Tähele panna on weel, et selle aruande järel talukohtade peal kõik wiljasaak wähem olnud, kui mõtsadeS. Suuremaalt osalt tuleb see küll wist sellest, et talurahwaS igal maal awalikku ülesannet pelgub ja sellepärast  ikka natuke wähem üles annab, kui tõeõte sai. Kasu ei tule sellest küll ühtigi, waid ikka ennemini kahju, sest Riigiwalitsus waatab ikka suurema osawõtmisega nende seisuste ja seltskondade peale, kelle hoolsa ja osawa käe all töö kõige paremini sigib. Maksud ei saa ka kusagil Euroopa riikides enam saagi osade järel arwatud ja sisse antud, waid ainult mõnes Aasia rtikiS. kuS riikide juhatajatel  teadusest ja silmaringi laiusest puudu on. Aga see on nüüd kord ükS paha wiiS, millest raSke on rahwast wõerutada. ja on paraku ka mõned keS seesugust paha wiifisi tallitawad. Meie omalt poolelt anname nõuu, igas asjas kartmata lausa tõtt rääkida. Waled ja salgamised wöiwad küll wahest ühe! poolel kasu warju silma ette kujustuda, kisuwad aga teisel poolel ikka kasu põhjuse jalge alt ära. Osalt wõib aga ka talukohtade wiljasaagi wähenemine sellest tulla, miS peale meie pooleli jäänud juhtkirja järgmises jäus tähendatud saab. Seda palume hoolega tähele panna. „Peterburgi Zeitungis" leiame järgmise aruande Weneriigi rahwakoolide üle: Euroopa Weneriigi 60 kubermangus  on ülepea 22,770 rahwakooli. 1,140,915 koolilast  ja 36.955 kooliõpetajat; nende keskis on 12,566 usuõpetajat ja 4878 naesterahwast. Läbistikku langeb iga 1000 kooli-ialise lapse peale I,z rahwakooli. Mõskma, Kharkowt. Odessa, Kasam, Orenburgi ja Wilna koolikondades  jääwad koolid selle keskmise aru taha; Peterburgi, Kijewi ja Warshawi kooltkondades on üle keskmise aru rahwakoolisi. Kõige rohkem on neid Tartu koolikondaS, s. o. 4,g rahwakooli iga 1000 kooli-ialise lapse peale. Kijewi ja Odessa koottkondadeS on iga 7 külakonna kohta üks rahwakool; Peterburgi koolikondas iga 29 külakonna ja Wilna koolikondas koguni iga 33 külakonna kohta. Moskwa koolikondas tuleb ükS rahwakool 18 küla peale. Orenburgi koolikondas 14 küla peale, Warshawi koolikondas  13 küla ja Kasani koolikondaS 11 küla peale. Nende koolide eest antakse aastaS 6,158,155 rubla wälja. Sellest maksawad kreismaakonuad 44 protsenti, maakogudused 34 protsenti, kroonu 12 protsenti ja erainimesed 6 protsenti. Läbistikku ei lange siis ühe rahwakooli peale rohkem, kui 270 rubla 45 kopikat, ja mõnes koolikondas ei anta ühe kooli-ialise lapse eest rohkem wälja. kui umbes 30 kopikat! Riigi awalikud fissetulemised on selle aasta kaheS esimeses kolmandikkus, s. o. 1. Näärikuu pääwast kuuni 1. Mihklikuu pääwani möödaläinud aaSta selle aea wasta, 10'/, milliont rubla tõuSnnd. wäljaminemised 5 millioni. Wälja läinud on ligi 425 millioni, fisse tulnud 402,200,000 rubla, ja sedawiist on ikka weel rohkem kui 22'/, millioni rubla puudu jäänud. Wiina aktsiisist ou 147,500.000 rubla sisse tulnud. 150,700.000 rubla waSta, mis mullu sel aastal sisse tuliwad. Sedawiisi on siis wiinast 3,200,000 wähem fiSfe tulnud, mis just mitte paha täht ei ole. Kõik teised fissetulemised on tõusnud. .Nowoje Wremja" sõnumite järel olla Riigimõisade-MinisteriumiS  nõuupidamised uue hindade üle, kroonumõisade  metsa ja maade eest, millega neid tulemast aastast  müia tahetakse. Liiwimaal on kolme wiimse aaSta fees kaunis rohkest ja õige odawa hinnaga talukohta st kroonumõisadest ära müüdud, nimelt Pärnu maakonda? 43, kuS dessätin läbistikku 19 rubla maksnud; Wiljandi maakondaS 47, läbistikku 33'/. rubla deSsälin. Pati waldaS Saarde kihelkonda? on üks meeS ühe 12'/. deSsätini  suure koha eest 168 rubla maksnud, see on 14 rubla dessätini eest, teisel aastal jälle ära müünud ja 598 rbl., see on 49 rubla dessätini eest saanud. Teise mehe 11 '/z dessätini suur koht maksnud 155 rubli, fee on ka 14 rbl. deSsätint eest; teisel aastal saanud tema 784 rubla, ehk umbes 70 rubla dessätini eest. Kolmas meeS maksnud 12 dessätini suure koha eest 166 rubla, kus ka umbeS 14 rubla dessätin maksnud, ja saanud järgmisel aaStalBBs rubla, ehk 74 rubla dessätini eest. Wiljandi maakondas on wiimastel aastatel eramöisade talukohtade deSsätini eest läbistikku 70 rubla 97 kopikat, Pärnu maakondas 51 rubla 25 kopikat maksetud. Wist tahetakse Liiwimaal edaspidi kroonumõisade talukohtade  hinda eramöisade talukohtade hinnaga ligendada, mis aga wist täitsa korda et lähe. KroonuwaldadeS on talukohtade  põllud ja heinamaad ikka weel peenrate kaupa üksikute talukohtade kätte jägatud ja nende eest ei wöi iialgi seda hinda maksa, kui eramöisade krunditud ja korraldatud  talukohtade eest. Üleüldse peaksiwad Liiwimaa kroonnwaldade peremehed paluma, et nende kohad krunti pandud saaksiwad. Eks see oleks ka üks kaunis ettepanek Põllumeeste Seltsides?—^ Kõige Weneriigi üleüldise rahwalugemise plaan, miS juba tulewal Näärikuul peab ette wõetud saama, olla nende pääwade seeS Riikscathi nõuupidamise all. Suurt muret teeb Riigiwalitsusele selle tähtsa tallituse kordasaatmine,  sest mida madalama hariduse-järje peal rahwas seisab,  seda suurema umbusaldusega waStab tema kõige awaliku  aruannete peale, ja katsub neid aruandeid segada. Ka neil maadel, kus haridus läbistikku palju kõrgema järje peal seisab, kui Wenemaa seespidiste? kubermangudes, on awalikud rahwalugemised rumalama rahwa poolt palju tülitamist leidnud, nagu meie seda paraku wiimase rahwalugemise  juureS ka Baltimaa kubermangude pimedamates nurkades nägime, nimelt Jllukste maakondaS Kuuramaal. MiS peab fiiS mõneS Wenemaa seespidises kubermangus oodata olema, kus waewalt kümnes jägu rahwast lugeda mõiStab, kus wast 1000 kooli-ialise lapse peale ja 30 külakonna peale üks ainuke rahwakool langeb ja seegi enamist  õige wilets on? Rahwalugemine teeb ka suurt kulu ja sellest sigib ka teine mure. Mõnelt poolelt on nõun antud, iga lugemise-kaardi peale üht marki panna, mida luetawad ise maksma peawad; et see aga rahwa meele lugemise wasta weel pahasemakS teeks, siis ei arwata mitte, et RiikSrath seda nõuu waõta wötab. Kas Baltimaa kubermangudes rahwas ka jälle uueSte luetud saab, selle üle ei ole ligemat sõnumit tulnud. Et mitte laewad, kus kholera haigeid peal on, rannarahwaga ja teiste laewadega kokku ci saaks, selleks olla nöuuks wõetud, tolli-laewade hulka Baltimeres rohkendada.  ,Rishkt Westniku" sõnumite järel saada see kõne, mida Metropolit Platon Riia kathedral-kiriku pühitsemise  pääwal pidas, Läti- ja EeSti keele tülgitud ja 10000 eksemplaris maarahwa sekka wälja lautatud. Meie teades on Metropolit Platon kakS kõnet pidanud, üht üleüldist ja üht iseäralist terwise-joomise kõnet. Wiimane kõne on järgmiste sõnadega lõpetatud: pKui aga seda (usutunnistuste kokkusulamist) Õige,usulise  ja Lutheruse kirikute wahel mitte loota et ole, ,fiis ei pea ometigi nende kirikute liiked, keS tõeste Kristuse  sisse usmvad ja tema tahtmist täita tahawad, mitte tõhkeid oma kirikute wahel pidama, ehk koguni suuremaks taswatama, waid peawad katsuma wahet kirikute wahel ja kirikute ühendust edendada. Selleks ei tohi nemad mitte üksteisega tülis olla, kuida see ka .iialgi oleks, üksteisele kahju teha. waid peawad rahus ta leppimises elama, nagu see RiStirahwa kohaline on, ,ja kõiki wastatikkufi waenu-asju eemal hoida katsuma. .Minul näitab, nagu oleks see wöimalik: kõige wähemast .olen mina, kui mina 18 aaStat Riia Piiskop olin, hoolt .kannud, kõikidega rahus elada ja ei ole kellegile Luthe.ranlasele  paha teinud ega soowinud, kuida ka nemad .minule enesele ühtigi paha teinud ei ole, waid minu .waSta auuandmist tunnistanud ja minule mõnda head teenistust teinud. Seda kõiki meele tuletateS, hüüan .mina termist kõige Baltimaa rahwa rahu ja lahke elu tohta. nende mitmesuguse seisuse ja usutunnistuse peale .waatamata". Kummat kõnet meie maarahwa sekka tvimetada soowitakse, seda ei ole nimetatud. Sellesama Wenekeeli lehe sõnumite järel saada endine Riia Greekaõigeusu  Kathedral-kirik Eesti kirikuks muudetud. Seda sõnumit ei taha .Zeitung für Stadt und Laud" õieke usaldada, sest RiigaS ei olla wiimase lugemise järel rohkem Eestlast kui 1535, ja ka need olla enamist kõik Ewangeliumi-Lutheruse usutunnistusest. —> Öösel, selle kuu 15. ja 16. pääwa wahel suri Tallinnas järSku noor arst Dr. Woldemar Werncke. Tema oli aaStal 1851 Wiljandis sündinud, Tartu suukoooliS  õppinud, ja nelja aaSta eest Tallinna tulnud ja omale igaS ringkondas auustust ja armastust teeninud. .Walgus" lõpetab oma aruannet .Linda" Seltsi wiimasest koosolekust nenda: Mitme aktfionääride poolest praeguse härra Schreimi .juhatusel seiswa direktoriumi peale kantud kaebdused, .kellest üks jagu ka kohaliku Saksa lehedes ilmufiwad, .saiwad koosoleku poolest laituse tunnistuse ja lükati kui .põhjata tagasi, miS juures awaldati, et sarnatsed kaeb. .dused ainult Seltsi halwa seisukorda weel enam kitsikusse .wõiwad wiia". Just sedasama on enne Schreimi ja teiste kaebtustega ka tehtud, kui nemad .Liuda" endiste walitsuste wasta rääkisiwad, ja kui meie mitte ei eksi, siis oli jälle .WalguS",  keS nende endiste walitsuste eest seisis, künni keegi enam tehtud kahjust peita et suutnud. Kõik teised auusad awalikud asutused, kes wõera waraga tallitawad, katsuwad ka wähematki umbusalduse warju läbi, mis kusagilt poolelt  asutuse juhatuse peale tõuseb. Üksi seesugune karm asjalik läbikatsumine, walitsufe liigete eneSte peale waakamata,  wõib awalikku usaldust seesuguste awaliku asutuste peale kinnitada. Siin nöuawad.mitmed aktfionäärid" üht seesugust  läbikatsumist, aga neid petetakse paituse tunnistusega", eemale. See läbikatsumine wiia Seltsi .halwa seisukorda" weel enam .kitsikusse". Tähelepanija silma eeS ei tähenda see muud midagi kui seda: Hakkame meie nüüd ,praeguse  juhatuse" musta pesu wirutama, ega sis rahwaS oma raha 5 protsentiga M kida"  Seltsile jooksma rehnungi peale anua. .Praegune juhatus" tahab wist mõnda asja petta, künni rahwa raha jooksma rehnungi peal jooksmas  on, üks kõik kuhu. AuuS ei ole see mitte ja mõistlik  ei ole see ka mitle, ja nii kaua kui .praegune juhatus" .Linda" asju sedawiist tallitab, aru nõudjaid .laituse tunnistusega" ära peletab ja ennast sellest kiita laseb, kes iga juhatust kiidab, nii kaua kui see .praegune juhatus" on, pärast aga järgmise .praeguse juhatuse" heaks laidab, nii kaua ei tohi keegi oma raha .Linda" Seltsi kätte .jooksma" panna anda. Selle kuu 10. pääwal peetud näite müügil, Nigulesti kiriku waeStemaja heaks on 1267 rubla 55 kopikat sisse tulnud. Kulu oliwad 67 rubla 55 kopikat ja sedawiisi on 1200 järel jäänud. Mullisel naitemüügil tuli puhtalt 1642 rubla 50 kopikat  sisse. Tallinnas on wiimastel nädalitel, teiste pahategude  keskiS. ka kolm hobuse märgust olnud. Öösel, selle kuu 7. ja 8. pääwa wahel waraStaki Kangru kõrtsi eeS Juhan Kuusmanni 5 aastane körw mära ära. Selle kuu 9. pääwal waraStati woorimeeS Juhan Randilt  wõik ruun maljastega ära. WoorimeeS läks otsima ja sai warga, ühe 19 aastase poisikese, hobusega ühes kätte. WaraS palus armu, ütles seda rumalas ülemeeles teinud olema ja woorimeeS halastas. Paari pääwa pärast pidas tema aga omaks kohuseks, seda asja ometigi Politseile teada anda, kes siis ka warga kinni wõttis ja leidis, et see poisike, Rudolf M>, juba enne warguse pärast nuhtluse all seiSnud. Muidugi wiidi teda tuntud tuppa tagasi. Ühest maarahwa öömaja tallist Tartu maantee ääreS, warastati selle kuu 12. pääwa! Kiwilu Aru peremehe,  Jaan Uuetua 8 aastane körw ruun ja wanker ära, kuS üks kuul kaeru peal oli ja mis kokku 175 rubla wäärt oliwad. Eestimaal on wiimasest nädaliti saadik walitsus talwe käes. Juba on 15 graadi külma olnud ja saanitee  on kaunis hea. Lübeki Merekohku poolest kuulutakse, et aurulaew .S iri u s". kes Kapten Mull'i juhatusel Wiinakuu 21. pääwal Lübeki sadamast 13 laewamehega ja kaubaga Tallinna teele läks, ikka weel kadunud ja wist seesama on. keda Gothlandi saare ligidal põlema ja wajuma nähti. Weike-Maarja kihelkonnast. Wiinakuu 24. pääwal, õhtal kell 10, on Borkholmi mõisa heina-küün maha põlenud,  mis mõisast S wersta eemal on ja kuS pärast heina fissewedamist keegi käinud ei olnud. Küünis oli 1400 puuda heinu ja kahju on künni 900 rubla suur. Et fiin kuri kast tegew olnud, selle üle ei ole keegi kahtlane. Tartust. Emajõgi on sel aastal juba 8. Talwekuu pääwal kinni külmetanud, selsamal pääwal kui Dwiina Arhangle juureS ja mitmed teised jõed pöhjapoolisel Wenemaal.  Pääwal pärast seda on Düüna jõgi Riigas kinni külmetanud Enamist külmetab Düüna jõgi 3 nädalit pära st Dwiinat kinni, aga saea aaSta seeS on mõlemad