mõrtsukatööd teha tahtis, on arStide Poolest segameeliseks tunnistatud ja sellega teenitud palga eest peastetud. Selle kuu 1. pääwal on waimustatud .isamaalased" Veraincourt'i  piirel, knS Brignon mullu Saksamaa piire peal piirewahist maha lastud sai, selle .isamaakannatajale"  suure käraga uhke mälestuse-samma üles pannnd. .Pühitsemiseks" on ülitigedaid .kättetasumise-" kõnest peetud ja wiimakS on .pühitsejad" oma enese Politseiga  tülisse läinud. Brignoni lesk ei olnud mitte pidule tulnud. Kuida lugejad ehk weel mäletawad, laskis Keiser Wilhelm I. temale kahjutasumisckS 50,000 marka maksa, aga soldat Kaufmann, keda Prantslased .mõrtsukaks" sõimawad,  sai süüst lahti mõistetud, sest tema ei olnud muud teinud, kui piirewahi kohust täitnud. Mõrtsukas Lehr, kes Belfort'is Leitnant Lorillard'i elu peale kippus, on Saksamaa piire peal kinni wõetud, kus tema paari kingi oli marastanud. Esiteks saab tema Saksamaa kohtute poolest warguse eest palka ja saab fiis Prantsusmaa kohtute  kätte antud. Präsident Carnot on üht käsku annud, mis järel wõerastele raskemaks tehtud saab, ennast jäädawalt Prantsusmaal elama asutada. Selle kuu 14. pääwal on St. Etienne sütekaewanduses merine kiskumine  tõrkujate tööliste ja nende tööliste mahel olnud, kes tõrkujate sõna kuulata ja nendega ühes tööd seisma jätta ei tahtnud. Shandarmid pidiwad palja mõegaga mahele minema ja mõned käratsejad on kinni wõetud. Keiser Friedrich'! pääwaraamatute ilmutamise üle on Prantsusmaa  lehed rõõmu täis. Spanias minna Prantsusmaa lehtede sõnumite järel Katholiiklaste-kongressid, milles Paapsti ilmalik walitsus tagasi päritud saab, ikka laiemaks. Paapsti Nuntius (saadik) Madrid'tis, olla käsku saanud, neid kongressist  juhatada, kui temal aga kord ehk aega ei ole. siis piab Toledo Erzpiiskop tema asemele astuma. Sellest paistab wälja, et neid kongreSfisi Paapsti poolest otse ametlikult juhitakse. Kergest wõib aga ka olla, et Prantsusmaa  lehed asja suuremaks teemad, kui see tõeste on, et pidu-karikate fisse, mis Saksamaa Keisri wõeruskäigu aeal Roomas joodud saamad, tilguke sappi langeks. - Don Carlos, see alaline tõreleja Spania throni pärast,  on kuulutanud, et tema selle peale mõtelnudki ei olla, mitte Kuninga-praua walitsuse wasta panna. Ka ei olla temal iialgi meele tulnud Kuningas Alfonso sõbradega ära leppida. Rahu ei tahta tema aga rikkuda, kui isamaa  teda mitte ise throni peale ei kutsu. Marschall Bazaine on selle kuu 12. paamal ilma ühegi piduta maha maetud. Lihtlase surnukirstu järel käifiwad ainult tema poeg, kes Spauia sõeawäeS teenib, ja mõned Spanialased,  nende keskis ka Marschall Martinez Campos. Nendest umbes 8000 Prantslasest, kes Madrid'tis elawad. ei olnud keegi tulnud. Prantsusmaa lehed wiskamad temale täiest pihust sopakerasi hauda järel, kui tema oma isamaa wasta ka iialgi süüd ei ole teinud. Neil piab nüüd kord kedagi olema, kelle peale kõige rahwa süüd laduda wõiwad. Greekamaalt kinnitatakse ikka uueste, et Kuningas Georgios juba ammu nõuuks wõtnud olla, walitsuft kohe pärast Kronprinzi pulmi tema kätte anda ja Taanimaale elama minna. Serbiast kuuldakse, et Kuningas Milan jälle lepitusest Kuninga-prauaga ühtigi kuulda ei tahta. See inetu perekondlik  tüli kipub mägise tüliks köikis riikiS wenima. Uschiza, Schabazi, Lozniza ja Waljewa maakonnad saada sõea oleku alla pandud. Bulgariast kiitletakse, et raha asjus omal maal nõuu küll leida olla, katsutakse aga siiski suure igatsusega ja ikka weel asjata wäljaspoolt raha laenata. Bulgarlafi Makedonias kihutatakse tülisse Türgi walitfuse wasta. Sellepärast noomiwad nimelt Austria lehed Bulgaria malitsust,  et suurriikidele mitte kord tssist asja ei tuleks, Bulgarlaste  laienduse-himu söcawäega soigutava, kust siis kergest  üleüldine sõda lahti wöiks minna. Waewalt on arwata, et Bulgarlased seda manitsust suuremalt tähele panemad. Saamad suurriigid oma keskis riidu, siis ei ole Bulgarlastel sellest wift mitte suuremat kahju karta. Ida Afrikast kirjutab kuulus reisija Gerhard Rohlfs, et mässamised, mis seal oliwad, koguni mitte sealisest kodurahmast wälja ei ole läinud, maid Arablastest, kes ennast Maskatist senna on pesitanud ja kelle sugust ka Sansibar- Sultan on. Neid olla Ida Afrika randas, saarede  peal ja kaugemal Afrika seespidi, umbes 2300, aga nemad on kawalusega ja wägiwallaga palju maad oma katte saanud, rahwast oma alla sundinud ja piinawad kõiki, kelle üle neil wõimust on. Nende peatallitus on orjade ostmine, rööwimine ja kauplemine. Nemad kardawad, et Europlased seda nende kauplemist kinni panemad ja püüawad  sellepärast neid iga nõuga eemal hoida. Gerhard Rohlfs arwab, et Sakslastel Ida-Afrika randas natuke sõeawäge piaks olema, siis ei julgeks Arablased seal ühtigi  teha. Kodurahwas wölta Europlafi kui peastjaid rõõmuga  wasta. Omalt maalt. Tallinnast. Sõeawäe-kohufe seaduse § 63 järel saamad  arstid, apthekred ja loomaarstid, kes mitte sõeawäe-teemStuseSse astunud ei ole ja omaks studerimiseks  aega saanud oliwad, tagamara-wäe kirja pandud.  Rahwaharidnfe-Ministri ringkiri, mis Tartu koolikonna  walitsuse poolest kuulutatud on, tuletab nüüd meele, et, kui nimetatud inimesed oma studerimist lõpetanud on, suurkoolide walitfused omalt poolelt nende kunniskus-kirjast kohalise Sõeawäekohuse.kohtu kätte saatma ja nende inimeste  ülespanemist tagawara-wäe kirja toimetama piawad. Lahtiloosim ise-maksu üle, mida need noored mehed maksma piawad, kes ennast kõrge numre läbi sõeawäe  tegewast teenistusest lahti loosinad, on .Nowosti" ligemat  sõnumit saanud. Selle järel on Raha-MiniSter ette pannud, nende kaest 5 rubla ühekorralist maksu wõtta, mis kõige hiljemini järgmise aasta Mihklikuu 15. paamani piab tasutud olema, kuna muidu iga kuu eest 50 kopikat juure saab maksa olema. Tasutud piab see makS ühe srublase markiga saama, mis flssekntsumise-lunmstuse juure panna on. Arwatakse, et kannatus selle maksuga ainult waese rahwa, nimelt talurahwa kohta maksab, kuna kõik teised seda kohe tasuma piawad, kui nemad sisse kutsutud oliwad ja oma liisnwõtmise-tunnistuse kätte saawad. - Igal aaStal saawad läbistikkn umbes 898,000 meest liisuwõtmisele  kutsutud, nendest astub umbes neljas jägn, 217,140 meest, tõeste teenistusesse ja umbeS 90,000 meest jääwad terwise ja kehanõrkufe pärast teiseks aastaks. Tagawara-wäe  kirja saawad sedawiifi igal aastal umbes 500,000 meest pandud, kellel fee suur kasu on, et nemad läbi nende 4 kuuni 5 aastate, mida teised tegewaS teenistuses  seisma piawad, rahuga oma tööd edasi teha wõiwad,  miõ wasta see weike maks palju ei tähendada. Riigile  tulla selle läbi aga umbes 2 künni 3 milliont rubla aastas stSse, mida Riigiwalitsus nende sõeawäe alamate teenijate elukergituseks tarwitada wõida, kes haiguste ehk wigaduste pärast edasi teenida ei wõi ja rügementidest lahti lastud saawad. Tartu koolikonna Kuratori ringkirjades  antakse teiste osjade keSkis teada, et Kurator  Rahmaharidnse-Ministrile ette on pannud. Tartu ja Miitami Gymnasiumide juures ettewalmistamise-klassisi asutada ja selleks iga klassi tormis Riigikassast aaStas 1100 rbl. anda. Ministeriumist on wastus tulnud, et Tartu koolikonna Gymnafiumides, nende põhjuskirja mööda aaStast 1820, ettewalmistamise-klaSsifi nende õigustega, miS Gymnasiumite põhjuskirjas 30. Heinakuu paamast 1871 määratud on, mitte ei wõi ilma iseäralise seadnseaudmiseta  asutatud saada. Elementar-koolist ilma riiklikkude  õigusteta wõida nende Gymnastumite jnnreS Kuratori  lubaga asutada, mis aga stls koolirahadest iikeS pidada tulewad. .Rishki Westniku" sõnumile järel on Tartu koolikonna Kurator Riia P o l y t e ch n i k n m i walitfnsele  teada annud, et kooliteel Polytechnikumi eeskooliõ igas aSjaõ Wenekeel piab olema, sest see eeSkool saada keskmiste koolide sekka arwatud. Kurator Geheimerath Kapustin, keS senni Parifis oli, tulla selle kuu lõpul Riiga tagasi. .Walgusel" on maga paha meel .RiStirahwa Pühapääwa Lehe" peale. See EeSti kiriklik leht oli oma Nr. 38 sees .Sõnake lugemisest" toonud ja selleS teiste asjade keskis ka kirjutanud: .Seda kahju ei jõua üleS arwata, mis ilmaliku roimarude,  kahjuliku lehtede, paganliku luuletuste, maailma .tarkuse, hälbi theatre mängude, lihameelc laulude ja habe.mata  kirjade läbi meie rahwale tulnud on ja meelgi tu,leb,  niikaua kui rahwas neid lueb i See on see kihwt, .mis salaja südamete sisse woolab ja wiimaks hinge ja .ihu ära surmab." .Ma kuulen tihti laste wane.maid  kohkudes küsima: .Kust on meie Hansule ja Ma.rile  ometi niisugune meel tulnud, nad ei taha muud kui .tühji raamatuid lugeda, Biiblit ei tee nad lahtigi?" . Wanemad piawad ise ehmatusega tõeks tunnistama, .et nende lapsed ühest wõerast waimust on kinni wõtnud." Kelle muhu külge torgatakse, kui ka kogemata torgatakse,  see karjub. Iga kana kaitseb oma kallid poegi ja turulased ci salli oma kauba laitmist. Seda juhatust paneb nüüd Mälgus" pahaks ja püüab nimelt meie kiriklikule lehele ette wisata, et see oma enese juhatuse wasta räägib, kui sellessamas numres Lutheruse elukäigust räägib ja kirjutab, et Luther,lS .wäga suure himuga wana Rooma ja Greeka kirjanikkude kirjast olla lugenud, neist wäga suurt lugu pidannd ning ka teistele nende meeSte kirjade lugemist foowitanud." Meie ei tea, km kaugele .Walguse" toimetaja omas klaSstka-hariduses jõudnud on ja sellega ei ole meil ka tegemist.  Seda aga teame meie, et wana-klasfika kirjanduses ühtigi ei ole, mida .RiStirahwa Pühapääwa leheS" ülesluetud  kahjulikkude kirjade sekka arwata wõiks. Üks Prantslaste  wana-sõna ütleb: .KeS ennast wabandab (s. o. küsimata  wabandab), fee kaebab oma peale." KaS ei piaks see sõna ka mitte .Walguse" kohta mahtuma? .Postimehes" oli .Põltsamaa õigeusu preester W. Hulk" ennast selle .Postimehe" kirja wasta kaitsenud, mis tähendatud lehe Nr. 96 sees seiSnnd ja milles üteldud oli: .Igasse tuppa on ka Greeka Õigeusu järele pühakuju üles pandud." Kaitsuse-kkrjas on seletatud, et ainult üleüldises saalis  ja .õige ristiusu" õpetuse klassis püha-kujud üles pandud olla. Edaspidi on üteldud: .Minu arwamise järele piab Aleksandri koo! üleüldi.seks  rahwa kooliks olema ja jaema, miS waba igast usu .püüdmisest ja meie suure riigi poole hoidja kool piab .olema ; see on tema tulewik." .Rishki Westnikn" jsõnumite järel on nende pääwade sees Awalilkude maksude Depart menti poolest üks kiri trükki antud, mida Khersoni Kameralhofi ülem, Rud - sch enko , üles pannud on, kes maamaksude uurimiseks Eestimaale saadetud oli. SelleS kirjas uõuda Rudschenko, et nende maksude seadmine kohalise Rilkerkonna käest wõetud  ja ühe Riigivalitsuse poolt nimetatud kommisstoni korraldamise alla a»tnd saaks. Niisamati on ka Kameralhofi-ülem  Janowitsch, kes sellesama asja pärast Liiwimaale  ja Saaremaale saadetud oli, oma tööd lõpetanud ja Peterburgisse läinud, oma aruannet kohalises paikas ette panema. Riiksrathi sügise-koosolekus olla wäga palju uusi seadust ja seaduste muutmist läbi waadata. Seal olla nimelt Politsei-kohtute muutmine; üks plaan nende tal li tuste muutmiseks, mis talukoguduSte  all seisaw d; Siberi walitsuse muutmine;  P r i w a t - õ i g u s e seaduse osaline läbiwaatamine; üks seadus kaubasadamate üle; seadus konkursi  dc kohta; passide seadus; Balti maa kohtute  mu ukmine ja mitmed teised. Kõige esiteks saada üks plaan arupidamise alla wõetud, misjärel Maapeameeste  amet asutatud saada, siis mitmed muutmised Maakonna-seaduse, s. o. Maakonna-nõuukognde aSjus,  keda wist natuke rohkema ülewaatcunise alla panna tahetakse. Selle järel saada fiis kohe Baltimaa kohtute muutmine ette wõetud. Wene lehed kirjutawad ka Baltimaa  seisuslikkude asutuste muutmisest, mis Riiksrathi  nõuupidamise alla wõetud saada. Wene leht .Denj" räägib Tartu Põllutöö näitusest ja tähendab selle peale, kuida suurepõlluperemehed,  õpetatud ringkonnad ja wabriku-peremehed sellest  taluperemeestega ühes tegemat osa wõtawad. Selle kuu 19. pääwal on Saka ja Wiru - Maidla mõifaherra, Landrath Konrad Gustav Voldemar  Oskar LöwisofMenar, ära surnud. Tema oli Mihklikuu 28. pääwal 1813 sündinud ja on sedaviisi  ligi 75 aaStat wanakS saanud. Pärast õppimist Toompea koolis ja studcrimist Tartus aaStast 1832 künni 1835, seifis tema milmeS kodumaa ametis ja sai aastal 1858 Landrathiks walitud, aStus aaõtal 1861 waese terwife  pärast sellest ametist tagafl ja sai aastal 1873 uueste walitud. Kindla meelega on tema igas ametis õiguse eest kostnud ja selge mõistusega õigusest aru saanud, on siis ka oma seisuskonna ja kõige rahwa ees kõikumata auuStuseS seisnud. Kui suure hoolega tema oma walla rahwa elukorda kosutada püüdnud, seda saab tema waldade rahwaS tänuga kaua mäletama. Akekfandrikooli heaks oli Tarku koolikonna  walitfuse ametliku ülesande järel Leikusekuu 12. pääwal 91,362 rubla 61 kopikat üles pandud. Sellest anti kooli esimeseks korraldamiseks 3463 rubla 61 kopikat  ja järele jäi sedawiifi 87,899 rubla. .Rishki Weflnik" tahab Peterburgist kuulnud olla, et Baltimaa linnades nõuu olla Ewang.-Luth. usutunnistuse  kirikute juures .K iriku-nõu u k o g u s i" asutada. Need nõuukogud on juba ammu asutatud. .Eestimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab, e EeStimaa Metsakaitse-komitee selle kuu 15. pääwal oma tegemust alganud on. Kubernöri juhatusel  on selle komitee kiiked: Kroonu-mõisade Ministeriumist  saadetud Metsarewideut Baron Korff, Eestimaa RitterschaftShauplmann, Vice-Kubernör ja Ritterkonnasaadikud  O. von Lilienfeld, Baron Maydell ja A. von Benckendorff. Tallinna linna majapidamise aruanne aaSta 1887 kohta on trükitud. Sissetulemist on kokku 368,316 rbl. 18 kop. Aastast 1885 ja 1886 oli 20.088 rubla 63 kop. puudust üle jäänud, mis maksetud sai ja siiski jäi wiimasel aaStal 2039 rubla 3 kopikat üle. Selle kuu 24. pääwant oliwad Tallinna? 1168 inimest rõugeSfe haigeks jäänud, nendest 797 terweks saanud, 313 ära surnud ja 58 seifimad weel arstimise all. WiimaSte nädalite seeS oa see tõbi jälle natuke kangemaks läinud, mis wist wihmastest ilmadest ja nendest figitatud paksust õhust tuleb. Selle kuu 21. pääwa õhtal leiti Suurel Amerikauulitsal  ühe tundmata mehe surnukeha; kes tema olnud, see oli weel teadmata. Balti raudtee mashinajuhataja AudreaS Könen, Soomemaalt päritud, suri selle