sõna ehk kõue. Juba laps märkab, kui koolmeistri elu ta sauadega ühte ei sünni ja seo saadab lõpmata kahju. KõigeS omas elus peab koolmeister ennast kui mõistlik mees üles näitama. Iga juhtumise  korral peab ta ettewaatlik ja kannatlik  olema, tema peab ka lapse nõtrust tundma ja kandma. Oinas elus peab ta julge, tões ja õiguses olema. Ei mitte üksnes kindlas usus Jumala pääle, maid ka julge kõige kurjale wasta astuma. Koolmeister  ci pea mitte silmateender olema, see on: kes küll ilusa kõnega inimeste ees püüab auuS olla, aga nõnda ütelda: tagaselja  õigust ega auususest ühtegi ei hooli. Laitmata eluks tuleb ka armata, et koolmeister  mitte wälimise kasu pärast ametisse ei hakka, maid sisemise kutsumise ja ameti armastuse pärast. Kes rahwa ja noore sugu kaSwatamiselc waimustatud on, see saab ka oma ametit auus sees hoidma ja laitmata  elama. (Dts tuleb.) ..Muidugi on siin uks wöcrastemaja," ütles üks meeste hvlkast; aga see on üks kõris, ja iääl ei ole Teile muud magamiie  kobta, kui toapecningnl." Aga meil on Uu õpetaja/' hüüdis üks Teine, lellel on wõeraste toakene, kus Teie aicr mõikurc leiva, sest ct Teie niisuguse  ilmaga mirte enam edasi reisida ci mõi. Meirc õpetaja on üks maga sõbralik inimene, mõrad reid hea meelega wastu, za nnnernd reakene on tükkis ilus, alles nnnerra aasra iai ta kogudusest ucste -AnS roal on õpetaja Maja?" Kiis "'lnlr rnas. natuke kõrwal. reie leiaie ra nortnir.' Ales üks nooru meeste sean, ao.a nadaae. ma 'ubaian teid leuna. Paooni karra o-i lellega radul. Ta mõrns oma rara ram rama, oma rõika laskis ta aga kõrmr Noomi azada. klooremeüe pümiusel mudis rarou pea kirikumõim, Mille õue oõõl AS roirk tüdruk agarasre pühkis ja m... asras. õpetaja karra kodu' küns selle kaen ralnooiss. wEi ööle." mastas tüdruk, tema sõitis mamsliga lan risiimasee laos oli natuke  kidem, M selleparast ci tahtnud nad toda rnnrc kirikule tuua, mis iaalt paar ivcrsta kaugel on. Joodud pühitsetakse siiagi ja sellepärast läheb tund ehk paar aega, enne kui nad tagasi jõudwad." „Kas ma Võiksin õpetaja härrat siin oodata ?" küsis paron, „ma pean temaga rääkima, kui ta tagasi tuleb." „Miko mitte," kostis tüdruk, «Oskar on kodu ja sääl sees, astuge aga julgest sisse." Paron koputas ning kui sccspolt walju häälega hüüti sisse tegi ta ukse lahti ning astus üle lääwe. Hästi koristatud ja sõbralik ning soe tuba Võttis teda Wastu. Laua taga lampitulc juures istus üks kahetõistkümne aastane poisike, kelle ees mitmesugused kiwitükkid, Vanad rahad ja muud asjad näha oliivad. Helle lampi walgus paistis tema noore, lahke näo vaale, ning natuke uudishimulikult maokas ta tundmata ja ostmata mõera otsa. Aga ta tõusis aupaklikult üles ning läks wõerale  Vastu. «Mina tulen õpetaja härra käest öömaja wõi abi paluma," ütles paron sõbralikult ; teisel pool küla olla tee, nagu mulle õöldi, raske lumesaju läbi nii sant, ct mitte enam läbi ei saada ja mulle anti nõuu siit lahkest õpetaja mõisast öömaja paluda." ütles poisikene, „aga ta saab ennast rõõmustama,  kui teie teda siin oodate, ja meel enam, kui teie temale wõeraks tahaksite  jääda." Paronil oli hea meel poisikese  lahkuse ning ta armsa oleku üle, kes teda ilma ükspuiseta kartuseta, kuida peenemad  elukombed seda nõudwad, wastu wõttas, nii et paron waewalt uskuda tahtis,  et ta alles nii noor oli. Aleksander wvttis wastu, mis sõbralikult  pakkuti ja poisikene toimetas oma toimetust edasi. Ta seadis ja walitses manu rahasid ja näitas neid tolmust wõi mullast puhastawat. „Mis sa seal teed, mu poisikene," küsis ta käest paron, kes tükk aega paält waatanud  oli. „Ma puhastan manu rahasid," wastas poisikene, „mida siin lähedal hiljuti leiti. See talumees, kes neid oma põllult leidis, kinkis na'd mulle, sellepärast et ta teab, et ma manu rahast korjan. Aleksander astus lähemale. Meed on ju ilusad mana roomlaste rahad," ütles  ta neid rahast hoolega maarades, ja siin päemawalguscle tulnud. See on üks iseäraline leidus." (Nrg jääb tulema.) Isamaalt. Saaremaa põllu hariduse seltsi koosolek, mis heinakuus pidi olema, saada leikuse kuuS ära peetud. Meie peame selle koosoleku kohta tähendama, et kui seda selle mõttega tahetakse pidada, et ka wäikse maa pidajad nagu kuulda on sellest wöiwad osa wötta, siis oleks soowida, et see koosolek leikuse wiimases pooles oleks ; sest enne saaksiwad mõned tarwilikud tööd, nagu nimelt ruktiküli mõndagi takkistama. Kuida kuuluud oleme, olla selle seltsi prcsitcudi kätte läbi waatamiseks kaks Eesti keeli kõnet : üks „Mesi l a s t e pi damis e st " ja teine „Saar c m a a psllubari - misc st " saadetud, nii on siis loota et jääl Eesnkecli kõnesid peetud saab. Kihelkonna kihelkonnast awaldadakse  meile Saaremaa kõrguse kohta neid mõtteid, et jäält ümberkaudu inimesed ei uskuda, et Taawi kõrtsi juures metsas kõige kõrgem koer. IV3 jalga Saaremaal olla. Sääl kidelkounas Äovna walla piiris olla üks.. Suur magi," kelle uuk kaugele mere pääle ära paista ehk see (mäe nuk) ise küll ligi kümme mersta maa sees olla. „Suure-mäe" ümber elaiv rahwaS arwata, et nad nimetatud mäe otsas wccuputuse ajal palju julgemad alll, lud Taawi metsas kiwi otsas istuja. Meie peame KihelkcmnalaStelc selle mõtte ja armumise juures õiguse jätma, sest meie Saaremaa mõisnikude ecSmärk herra Pem rou'se möödu läbi ei olnud mitte just Saaremaa kõige kõrgemaid ehk madalamaid koht üles otsida, maid see mööt oli ! selle mõtteline, et näha saaks kuidas weeteed Saaremaal möiksimad käia, kui neid juhtumise  korral karmis on. Herra Perrou on, kuida kaardi päält näha, maanteid mööda käinud ja oma käimise tee kohast Saaremaa  kõrgustikud ja madalikud numbritega ära tähendanud. Kõrgustikud ja madalikud  on küll ka würmiga tähendatud, aga niisuguseid üksikuid mäenukkisi just mitte, mis tema teekonnal ette ei tulnud. SiiSgi ei wõi siin mitte ka maakoha kõrguse tundmiseks  kunningas olla. Silma nähes näitab Pöide kirik palju kõrgema koha pääl olswad,  kui Muhu kirik, aga möödu järele on ümber pöörtud: Pöide kiriku koht on 36 jalga aga Muhu kiriku koht 67 jalga merewee peeglist kõrge: seda kõrguse mähet on juba 5 (6 jalast) sülda, I jalg usu meel silma ja armumist. Meie anname Saarlase wiimases otsas ehk lisa lehes selle maa kõrguse üles, mis Kihelkonna kiriku juurest kuuni Käeselja kõrtsini on, ehk wõimad sellest Kihetkonnalascd  siis ka oma „ Suuremäe" nuka kõrguse  üles arwata. Karja kihelkonnas, Kogula (kronu) walla Lodi talu peremees Mihkel Nau on oma koha päriseks ostnud. H nudid teemad meie kihelkonnas palju kahju. —B. Jaanis on lastel, kui ka mammake  inimestel k n r g u haigu st. Rannaküla wallas kutsuti üht meest, kes moerast kihelkonnast pärilt za ameti poolest tim punrija, kajude tegija j - wiiulimängija  on, ühe noore nacse juure ämma- eideks. Mees pruukinud nacse juures, kus sündimine natuke wasta lvomust olnud, oma wägiwalda ja rammu nii jäledal kombel et seda nimetada ci tohigi: naine sai hirmsa surma. Jaanis on mõni nii osani ämma eit, kes sadandes kohtades «häda ja waewa päemil," kuidas rahwas ütleb, abiks on olnud ja kelle „käte all" meel ühtegi õnnetust  pole ette tulnud, olgu küll et ka lennuse  mastalist olekut on olnud: rumalus on, kes mitte nende murest abi ei otsi, kelledel seks osawust ou. Loomuse mastalist wõi õigem ütelda seaduse korra wastalisi sünnitusi tuleb talurahwa naeste juures palju ette, sest et naesed raske tööga endale wiga teemad, aga ämma-eide osawus peab niisuguste  juures nõuu ja abi leidma. Millal saab meie rahwas nii kaugele, et igas kihelkonnas  üks õpetatud ämma-eit oma ülespidamist  leiaks, nõnda et mitmest kihelkonnast  koosolekud saaksiwad ära peetud, kus need õpetust ja juhatust saaksiwad, kelledel seda hädasti maja on. Tartust. Eesti Kirjameeste seltsi saali on kurjategijad öösel wasta 16. skp. aknast sisse läinud ja säält kahest kapist 1095 wana raha, 11 mälestuseraha, 2 medailli, 17 hõbehelme, 6 merewaiguproowi,  1 sõrmuse ja 6 maskpannalt, kõik ühte kskku 674 rubla 50 k. wäärt, warastanud.  Aga politsei sai õigel ajal juurde ja wöttis kelmid kinni, nii et midagi kaduma  ei läinud. Tänu politseiametnikkudele  hoole eest! Riias. Kõige kõrgemalt kinnitatud riigi nõukogu heaks arwamist mööda peab praegune kroonu talunikudc rent edespidi päriseks ostmise raha külge arwatud saama. - „Riia seitung" kirjutab selle üle: Balti maades saada kuulu järele kroonu talu rendile 36 protsenti (see on iga rubla pääle 36 kop.) juurde l isat nd. See kaunis suur silma paistaw rendi tõstmine sünitab aga siisgi rendi wähenemist,  kui meie seda meelde tuletame, et senine kroonutalumaade päriseks ostmiset  wiis 5 protsenti rendi summast nõudis,