Siin ei ole ma seda kuskil kuulnud, ei tea seda ka kiita. Kiskumise töö juures tuleb 4 asja tähele panna : 1) peutäied ei pea mitte ära sasitud olema, 2) umbrohtu ei pea mitte linadele sekka kiskuma, 3) muld peab lina tüide otsast maha raputatama, 4) kistaw lina ei tohi mitte udust ega wihmast märg olla, muidu lähemad peutäied  soojaks. Kistud lina juures on järgmine töö seemne kobarate otsast wõtmine. Kudas seda tehakse? Ma olen näinud: töö mees läheb aja kallale, murrab, hirre otsast tüki ära ja hakkab sellega pölwe pääl kübaraid maha õeruma- Kui ta 50 peutäie otsast niisuguse  riistaga päewal on seemned ära wõtnud, siis ta on tõeste pale higi sees tööd teinud. Kas igal pool seda tööd sell kombel toimetakse, ei tea ma mitte, aga sant on niisugune töö mood tükkis. Kus linu suurel möödul tehakse, sääl wöetakse  kobarad järgmisel wiisil otsast: Pöllal tehakse üks koht lasnaga tasasemaks, weetakse  linapeud senna kokku. Senna saetakse üks raske pink üles, mis madala sae puki moodi wälja näeb. Pingi teise otsa pääl on wikat tera pidi üles poole kinni pandud, teise poole pääl on pingi sisse 9 nuga, rauast ehk kõmast puust 3—4 tolli pitkad kõrwuti pandud, mis nagu suur kamm wälja näeb. Töömees istub pingi ees, wõtab lina peutäie kätte, lööb enne paari napsuga wikati tera pääl suurema jau kobaraid maha, mis järge jääb, siub ta nugade wahel 4—5 tõmbamisega puhtaks ära. Seda wiisi jõuab üks ainus tubli töömees päewaga 2000 peutäit linu kobaratest puhtaks teha, see on arwata terme wakamaa  linad. Noad ei pea aga mitte terawad olema, muidu nad leikamad ladwa otsast lina kiuwu katki ja purustawad kobarad ära, nõnda, et seeme wäga raske on kuiwatada,  ilma et ta käest hukka ei läheks. Kobarate kuiwatamist põllal toimetakse mitmed moodi, igas kreisis on ise mood. Tartu pool pannakse noored sülla pitkused okslikud männi teibad kõwaste püsti maa sisse, ridastikku ehk kaks jalga kaugele teine teisest. Okste pääle pannakse kummalegi  poole lattid ja lattide pääle pannakse kobarad kergeste, nõnda et tuul läbi puhub. (Ots tuleb). Isamaalt. Kure saarest. Muudatus. Hilja aja eest on ka siinsesse wangikojasse, nii kui kõikides teistes linnades endiste wahisoldatide asemele palgatud rewolwritega wahid seatud. R. X—sosin. Kuresaarest, 15. Mail sai suwe teatri majas Me kaua aja järele Eestikeeli näitemäng nimega : „Jnimese hind ja wäimehe wäärtus" mängitud. Mäng läks noh kuidas peab ütlema, hm „keskelt läbi," sest mõne mängijal  nähti natuke rohkest kartust olewat ja mis wist selle läbi tuli, et mõned esimist korda näitepõrandal  oliwad, aga sellegi pärast ivõib maga hästi rahul olla. Osawõtmine oli küll natuke külm ja mis ka wist sellest tuli, et platside hinnad natuke kõrged oliwad. Naljakas lugu nähti ühe päältwaatja naisterahwaga olewat, kes üsna minu ligidal istus; ma pean tunnistama, et ma enam seda pidin waatama, kui näitemängu. See pööris ennast kord ühele, kord teisele poole ja oli kui tuliste sutte püül ; sõnu, mis ta kõneles, püüdsin küll kuulda, aga suuremat ei saanud ma aru: „So, nüüd läheb hukka, oh oleks ma nende seas olemas küll ma neid juhataksi»!" Minu arwamist mööda pidi ta wist mõni näitemängu juhataja olema, mis mind imetlema pani, et see ju meesterahwaste asi on, aga eks igaüks taha jo oma teada ikka targem olla, kui teine, sest see on jo selle ilma mood. Lõppeks lauldi naljakas soolo laul „Jmeb käppa," mis ka kuuljate  poolt rahulolemist leidis ja sellega lõppes see lõbus õhtu jälle otsa. Südamelik tänu pidu toimetajatele! Päältwaataja. Karjast. Kuri töö. Ühe Karja walla taluniku härjal leigatud keel ära. Mees märkanud, et härg söödimaal nollis seisnud, ega enam ei söönud, mille pärast ta teda ärakoristanud. AllcS pead puhastades leidnud ta et keel leigatud olnud, häbemata kuritöö! Muhust. Muhu rahwa elu st. Kokku lepliku meele, hoolsa töö ja kokkuhoidmise läbi on suurem osa Muhu rahwast end kauni elamise järse pääle asutanud; igapäewasest leiwast ei oie puudu; elumajad on korrapäralised. Paljude juures on hoolsus ja kokkuhoidmine ka ihnuseks ja ahnuseks muutnud, kes oma kehwamaid wendi üleliia kasu matmisega ja muude kohuste nõudmistega  kurnamad. Kehwadest ei ole Muhus ka puudust, kelledest üks osakond nii wiletsas olekus ja halwa seisukoha pääl on, kud seda sarnast enam mujal Baltimaa nurkas olla ei wõi. Kroonu mõisate maad on sääl lippidcsse ja lappidesse ära jagatud ja rahwa kätte antud. Ei wõi wabandada, et need lapikesed  mõndagi ühise perekonna elust ära ei ole ahwatlenud, keS oma käe pääl elu õnnelikumaks arwanud, kui suure perekonna liikmeks olles. Arwata wõib, mis elu see on, kui mitu sada perekonda iga ühel kolme wakamaa suurune põllu lapike ilma heinamaata ja karjamaa õiguseta üks teise kõrwu elawad. Puid ei ole; lähekorras  teenistust ei ole ; põllu lapike üksi ei toida! Karjamaa eest on neli, wiis kuuni kuus tükki sume päält lehma eest õsuda, seo on kaks kuuni kolm rubla ja õnnelik on, kes sarnatse tingimisega omale karjamaa õiguse saab. Hiljem jagatud kroonu mõisate platsid on suuremad ja ühes heinamaa ja karjamaaga, mille läbi nende pääl elanikkude elu lahedam on. Tallinnast. Rõuge tõbesse on Tallinnas haigeks saanud 602 inimest, ärasurnud on 131, terweks on saanud 320 arstimise all on 158 inimest. Kuusalu kirikumõisa tuli 11. Mail üks „waene reisija" kerjama. Kuuldi, et ta leiba, mis temale köstri juures oli antud, koertele oli ette wiskanud, sellepärast ei antud temale kirikumõisas  midagi, waid saadeti teda minema. Reisija sõimas hirmsaste ja wesrand tunni pärast nähti heinaküüni koplis põlewat. Üks tüdruk oli näinud, kuida reisija küüni poole oli jooksnud ja kiiviaja taha ennast peitnud. Säält leiti teda ka ja saadeti haakenrichtri juure. Riias sai minema! nädalal Tiflise linna kassahoidja Ima no w, kes kõige kassaga oli põgenenud, ühes hotellis kinniwõetud. Ühel päewal  saiwad Riia linna hotellide peremehed ja uksehoidjad politseisse kutsutud, neile sai teada antud, et Jivanow Tislifist põgenenud ja arwati et ta Riiga olla tulnud; siis sai ka kirjutad, missugune mees ta olla, ja ühe hotelli uksehoidja armas selle järele, et see ehk olla see mees, kes „baron Mülleri" nime all nende wõerastemajas korterit, oli niitnud. Politsei oli nüüd tema zr kui ta teisel homikul wara tahtis ära reisida, siis sai ta kinniwõetud. Armata 320,000 rubia oliwad meel alles tema reisikastis ja 2 pnsn mõera nimede pääle. Jivanow tunnistas kohe oma süüd. Wäljamaalt. Wenemaa tehakse wäljamaa ajalehtedes igapäewaga ikka kardetawamaks. Wenemaa poolt tulnud Rumenia mässamine ja Wenemaa pärast pidada terme Europa ennast sõjariistadega ehitama. Türgimaalt on neil päiwil meel üks uudis juurde tulnud. Sääl olla Wene klooster Athose poolsaare pääl ennast tugemaks kindluseks muutnud. Kloostri  ülem olla üks kindral ja 2SVO munga kuue alla peitwat endid kindralid, päälikud, ohwitserid ja soldatid. Sääl külwatawat Wene maimu waija ja malmistatawat mehi tulema Homikumaa sõja tarwis ette. Wiimaks katsutawat sinna ka suurtükka ja püssirohtu sisse tuua ning Wene Gibraltar olla malmis. Teiselt poolt näidatakse, mis kuri mõte Wenemaal Inglismaa kohta Kesk-Asias on. Nii tõeste kui päew ja öö wahetamad  ning päike homikul üles tõuseb ja õhtul alla wajub, ei saada Wenemaa enne puhkama, kuni ta üle Beludschistani ehk Pärsia India mereni jõudnud. Inglismaa usub nüüd ise kõige wähem, mis kord üks Inglise politika wõi teadumees Wenemaa Aasia wõitudc kohta pilkamalt ütles: „Wenemaa otsib enesele ärawõitmiseks kõrbeid. Inglismaa aga wiljalisi maid." Nüüd kardawad kõik Wenemaa wastased ja kõige rohkem Inglased ise, et ta ka miljalifi India maid waatama ja wõitma tuleb. Selle kohta kirjutab „Nat. Ztg." järgmiselt: „Wenemaal ei ole esimest korda Aasiasse tungides mingisuguseid suuri plaanisid olnud. Ta sai rööwliste naabrite läbi, kes ialgi rahu ei pidanud, ikka kaugemale Aasiamaa sisse kistud, kus ta määratumad tühjad kõrbe maad enese alla pidi heitma. Nende taga nägi ta rikkaid maid, kus juures talle edasitungimise mõte pähä tuli. Wenemaa pidi pikka teed neist kõrbetest läbi käima, sest et ta mäed neist ju üle lennata ei wõinud. Ja nüüd, kuna ta nende lõunapoolsele piirile on jõudnud, kas pidi ta nüüd seisma jääma? Seda uskugu, kes tahab." Nüüd olla need määratud liiwamered ja rohtlaaned raudtee läbi Wenemaaga kuni Samarkanda linnani ühendatud,  niisama ka kõik Wene tähtsamad linnad Aasias. Praegu olla see raudtee küll weel ühe rüübetega ja wähs wagunitega, aga siiski olla Wene mäge niipalju Aasias, et ta Inglismaa India mäe wastu wõiks iga silmapilk julgesti astuda. Päülegi olla Inglismaa nüüd oma laewa wõimutusest maailma täis kaebanud ning uut laewastikku asutama tahtnud hakata. Wenemaa aga ei saawat tõeste mitte nii kaua ootama hakkama, kuni ta wastane enesele uue suure sõja lacwastiku malmis saab. Nii wõida Inglane oma asjaga hiljaks jääda. M. skp. amati see pikk TagakaSpia raudtee pidulikult, mille ehitamine niipalju aega tarwitas ja nii palju tolmu tegi. Jtalia minister Krispi seletas wiimati parlamenti ees walitsusc wäljast - pidise politika sihti. Austria ja Saksa riigiga olla Jtalia rahu ülespidamiseks ja oma radade kaitsmiseks kindla leppimise seadnud. Siis olla ta ka meel ühe seaduse teinud Inglasega, et wtimne oma laewadcga  temale appi asub, km Prantslane peaks püüdma oma woli ja maimust Wahemeres wecl laiendada. Würst B i s m a r k ja Austriawalit - su s olid selle järel Krispile õnne soowinud, et tema nii selgeste ja parajaste Jtalia ja nende eneste rahu-politikat oli ära seletanud. Aga Prantslastele on see seletus paha meelt teinud; sest Krispi suust on ta Me kuulda saanud, et riigid teda kõige rohkem Europa rahu rikkujaks loewad.