lapse põlwest saani wangistada ei wõi. Sellepärast peab ka kõik haritud rahwas „anti-semiiti ühendust" põlgduse ja pilkamise wääriliseks, ning Saksamaa troonipärijagi on ennast seeläbi nmde püüdmiste wastaliseks  tunnistanud, et Juudi kirikus ühest kontserdist osa wõttis, mis seal hea tarbeks anti. AürginMl on  sMontenegrolaste  wahel uus la 6OW meest, kelle peale Albaneeslased 12,000 mehega'-korraga  hakkasiwad tungima. Nende seas olewat ka palju Türgi soldatid olnud. Montenegrolased wõitlesiwad oma wojewodi Miljanowi all ja lõiwad wiimaks omad «wastalised täitsa pelgu, kes surnuid üksi 700 meest paigale maha jätsiwad. Montenegrolaste surnute ja haawatute hulk on 600. Montenegrolased wõitsiwad palju sõariistu, hobuseid ja sõamoona oma kätte. Aga Albaanialaste sõawäele tuleb ühtepuhku mehi juure, ning sellepärast on würst Nikolaus ka käsku annud, et kõik tema sõawäed piiri peale tuleksiwad. Ka anti Türgi saadikutele teada, et Montenegro mägise omale Gussinje ja Plasma maad alla saaks heitma, sest et Türgi walitsus kahekordset mängu selles asjas näitab mängiwat. Sell kombel on siis uus Türgimaa sõda jälle alustanud, ning sugugi ei ole wõimalik ette äraarwata,  kui suureks ta wiimaks wõib minna. Inglastel on peale Aafrika ja Afghanistaani sõa nüüd ka. kodumail pahandust. Seal on lirimaal mässamist olnud. Et M. Kirmanni mõisade peal talupojad omaid maksusi ära ei jõudnud maksa, tuliwad  neid ametnikud pantima, kellel politsei soldatid ligi oliwad. Seal hakkas aga rahwas wasta; neid tuli sadade kaupa kokku ja nad hakkasiwad ametnikudele  wasta. Wiimaks tungisiwad soldatid pajonettidega  nende peale ja palju inimesi haawati ära, nii heaSte ühel kui töisel pool. Afghanistaanist tuleb praegu wäga korratumal  kombel sõnumeid Eüroopasse. Ehk küll Kaabuli ümberkaudsed maad rahus näitawad olewat, siiski ei ole kindral Robertsil wõimalik. India wiitse-kuningale omast tööst korra pärast sõnumeid saata, sest et Afghanistaani  sõamehed, kes Inglasi igalt poolt sala waritsewad,  saadikute saatmist Indiasse sagedaste wõimatumaks  teemad. Sellest ajast saani, kus Hispaania kuninga peale lasti, on Karlistid jälle elawalt töös. Don Carlos, kes ennema täna kui homme Hispaania trooni peale himustaks tõusta, on ise ka Inglismaalt matjamaale  tulnud, et siin oma parteilistega paremine kokku saaks. Prantsusemaak on nüüd uus ministeerium sellega töös, nmdL. riigiaänetnikude asemele, kes mitte republiigi poolt ei ole, uusi mehi ametisse seada. Nimelt on sõaminister kindral Farre sõawäge Bonapartistlastest  puhastama hakanud, kelle käes suur hulk ülema pealikute kohte oli. Persiamaa teeb enesest wiimasel ajal palju juttu. Kardetakse, et Inglane ja Persialane ennast ühendama saamad ja nõnda Wenelane nendega tulewal  suwel natukene lähedamalt kokku wõiks puutuda, kui neil armas on, kui Persia ennast Weneriigi kasu wasta Kesk-Aasias. liig laialt pidada wälja tahtma lautada. Omalt maalt. V pitsas.wäraw. „Eesti "annav oma mulluaastase 51. nümris" teada, et" „Sakala" wäljawlemise esimene kuulutus Tartus „ kitsas wärawas" kinni jäänud ja tema sellepärast  seda kuulutust ei ole trükkinud. „ Eesti Postimees"  teeks meile suurt meelehead, kui ta teada annaks, missugune ja kus see kitsas wäraw on, kellest ta räägib.  Siis kirjutab ta weel: „Kui töine Sakala kuulutus  nimetab, et mitmed Eesti ajalehed Sakala wäljawlemise  kuulutust mitte wasta ei ole wõtnud, siis ei ole meil õigus oma ametiwendadest muud arwata kui seda, et neid sellepoolest seesama kitsa wärawa äpardus  on kammitsanud kui meid." — Need sõnad seletawad  meile natukene ära, kus Eesti Postimehe „ kitsas wäraw" on, see on tema „redaktsias". Sest Tallinnas on näiwseks Sõber" ja Saksakeele „Revalsche  Zeitung" meie kuulutust trükkinud, ja rakwa jmbaväewa lebt" seda, nagu esimestes aastates, mme e: ole temud, waid kuulutuse tagasi on lükanud, siis ei ole temal muud takistust olnud, kui tema enese hea tahtmise puudus. Meie ei usu mitte, et keegi riigi ametnik oma ametit nõnda kurjaste pruukida wõiks, et ta tõisiti tahaks käänata, mis ülem riigi walitsuS ära on määranud. Kui ülem riigi walitsus Sakala käimist 8 kuu peale kinni pani, siis ei ole kellegil alamal ametnikul luba, seda seismist omalt poolt pitkendada tahta ja ajalehe wäljatulemist keelata. Sellepärast wõib Eesti Postimehe „ kitsas wäraw" üksi Eesti Postimehe enese „redaktsias" olla. Seesugust  nime ei wõi ka keegi riigi walitsuse ehk tema seadmuste kohta pruukida, sest need ei saa õigel korral jlWaski muud tegema, kui seda, mis täitsa seadus on. ( Ees manade muudstused.  Selle ajastes, kus Sakala puhkas, "I>n paar um Eesti ajaleht juure tulnud ja töistel manadel  on muudatusi olnud. Esmalt hakkas Tartus „Tartu Eesti Seituna" käima, kellel seiemaale hea on käinud. Kahju on aga, et jõud seiemaale nii weikene  oli ja seeläbi tööd takistadi. Soowime selle ajalehele  uuel aastal enam lugejaid ja tugewaid kaastöölisi!  Töine uus ajaleht tuli Tallinnas wälja ja nimetab ennast «Tallinna Sõbraks". Tema wäljaandja  on endme maamoeija mchhorn. See ajaleht andis omas proowilehes teada, et ta rahu soowib sünnitada,- aga seiemaale on ta ennast nagu kukk awaldanud,  kellel pugu täis wiinas leutud teri, ja kes mitte üksi oma kanaga ei püüdnud kiskuda, waid ka karude ja muu suurema loomade kallale kippus. Ka Sakala kallale on ta jo mitu korda tunginud, ehk ta küll teadis, et Sakalal wõimalik ei olnud, wasta anda. Aga seesugust peab ka olema, muidu läheks mõnigi tund elus igawaks. «Pärnu Postimees", keda juba paar aastat rahwa omale nüüd jälle ühe uue kirjutaja saanud, J. Lipp. See noor mees on kaunis mõnusaste, nagu tema jõud kannab,  oma tööd alustanud, rahwa meeles kirjutama hakates. „Pärnu Postimees" on weike leht, aga ei maksa ka enam kui postirahaga ühes 2 rubla. oleks, et weiksemad ajalehed, kelle jõud ka weike ja poliitika silmaring kitsam, ennast oma awaldustes  igas tükis oma partei suurema ajalehtede juhis hoiakfiwad. Nõnda on lugu igal maal, kus poliitika elu hea korra sees seisab, et ajalehtedel, igal seltsil omast parteist, üks eestwedaja on, keda tähtjamas asjades  juhiks peetakse!/ „EeM Kosti mees" Tartus,  kes nüüd pÄMAt igal aastal omä kuju muudab, on omale Harry Jannseni kaastoimetajaks saanud, ja saab tulewal aasta? ilma poliitika lisaleheta wälja tulema, aga selle asemel kuus paar „põllutöö lisaleht" tooma. Harry Jannseni põhjus on see (nagu ta seda „Revalsche Zeitungis" awaldanud): „ Kõige pealt Baltialane  ja siis alles Eestlane." Sellepärast tunnistab ta ennast ka nõndanimetatud „wabameeleliste mõisnikute  erakonna" lipu alla. Et „ Sakala " põhjus see on: „Kõige pealt Eestlane ja siis alles muulane!" sellepärast ei wõi ka nende mitmesuguste põhjuste pärast „Sakala" ja „Eesti Postimees" mitte meie rahwauslikuis  küsimistes käsikäes käia, waid nad peawad sagedaste  nagu tuli ja mesi kokku puutuma. Wiliandi Eesti P ällpMs Seltsi selks onjMlseisnm kirja lehes wälja saatnud: „Auustatud Eesti põllumehed! Nagu Teie juba kuulnud olete, hakab Wiliandi Eesti Põllu- meeste Selts omale tulewal kewadel Wiliandi linna üht suuremat seltsi-maja ehitama, kelle tarwis juba kahe wakamaa suurune krunt ära on ostetud ja tema eest 1400 rubla wälja maksetud. See maja saab seks ehitatud, et seal Wiliandi maakonna põllumehed nõuupidamistel  koos wõiwad käia, nagu ka muu rahwaliku tarwituste peale, ning saab sellepärast seal üks õige suur saal pääasi olema. Selle maja ehitamisega peab Wiliandi maakond näitama, kas tema põllumehed töiste maakondadest ees ehk taga seisawad, sest Tartu ja Pärnu põllumehed on juba mitu aastat suuri näitusi elusse kutsunud, kus ka Riigiwalitsuse auurahasi ja kiituse kirju wälja jagati, aga Wiliandimaa põllumehed on nüüd selle maja ehitusega esimene kord seltsliku elu kasuks ja oma seisuse auu eest awalikult wälja astunud.  Selle maja ehitamise külles seisab meie Wiliandi maakonna weikse põllumeeste auu ja häbi. Kuidas wõib nüüd iga põllumees ehk auus isamaa  poeg ligi aidata, et meie maja ehitus jõudsaste edasi läheb ja meile auu toob? Ma tahan Teile näidata,  kuidas ja mis põhja peal meie ehitame, ning siis saate ise ära tundma, mis asja edenemiseks tarwis  läheb. Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsil ei ole mitte nii palju kapitali, et oma enese rahaga maja üles wõiks ehitada. Sellepärast annab ta kümne rublased obligatsionid  ehk wekslid wälja, kelle eest La iga aasta wiis protsenti intressi maksab. Selle rahaga ehitatakse maja üles ja see maja jääb ka kõige krundiga kindluseks  neile, kes raha annud on, nii et neil oma raha pärast midagi kartust ei pruugi olla. Sest Seltsi wõlga, mis maja peal on, Vähendatakse iga aastaga, aga intressid tulewad nende Seltside üüridest sisse, kes majas saawad elama. On meil edespidi rohkeste liik- meid siis wõime oma wõlg juba paari aastaga ära tasuda, sest wiiesada liikme aastamaksud toomad näituseks  ise juba 1500 rubla aastas sisse. Lnkmew saab meil aga meel rohkem olema, kui maja walnns on, sest kes tahaks küll meie mõistlikumatest põllumeestest halwem olla kui töine ja Seltsist ennast eemale hmda, kus ta nii palju kasu saab ja ühe suure päranduse osaline on. Iga tundja mees wõib kohe ära näha, et see asi edasi peab ja saab minema, ning et sim muud tarwis ei ole, kui tööle astuda. Meie seltsi-maja ehituse komitee on ka juba tööle astunud. Maja tarwis on ilus ja mõnus krunt ära ostetud ja tema eest juba 1400 rubla wälja maksetud. Talwel tahame ka materiali malmis muretseda, nii et ehitus kewade alustada wõib ja maja tulewal suwel malmis saab. Nüüd on seks kõige pealt meel raha tarwis, mis meie mitte kingituseks ei taha, nagu näitasin,  maid paljalt meie maja ja krundi obligatsionide wasta laenuks soowime wõtta. Nagu öeldud, on need obligatsionid 10 rubla suured, ping maksame nende eest iga aasta wiis kopikat rubla pealt intressi. Neist obligatsionidest  maksetakse iga aasta kõige wähemalt kümnes jagu tagasi, nagu loos numrid wälja tõmbab, nii et iga raha-andja kõige hiljemalt kümne aasta pärast oma raha tagasi saab. Intressid maksetakse aga ikka kõikide laenatud summade eest iga aasta wälja. Sell kombel wõib siis ka weike rahamees oma kümme rubla intressi peale panna, kus juures ta ühtlasi oma rahwale  kasu toob. Nõnda kümme ehk paarkümmend rubla intressi peale panna, seda saab wist iga põllumees  hea meelega tegema, kui ta selle peale mõtleb, et La sellega iseenesele ja oma rahwale kasu saadab ja auu teeb. Meile on üks mees 400 rubla ja töine 450 rubla meie obligatsionide wasta intressi peale annud. Sellepärast loodame, et meile ka töised Wiliandi maakonna  põllumehed ja seltsi liikmed õige pea appi tulewad,  ja meie maja-ehitus kohe jõudsaste alustada wõiks. Teie käest ei taheta siin mitte armupalukesi, waid Teile enestele soowitakse kasu ja Teie seisusele auu. Igal Põllumeeste Seltsi koosolekul wõetakse raha wasta ja antakse obligatsionid wälja." Meie soowime, et Wiliandi maakonna põllumehed neid sõnu südamesse wõtaksiwad ja oma abiga ruttaksiwad,  sest et materiali muretsemine ja wedu palju aega tarwitab. Wiliandi maakonnast. Teu-orjus. Selle mme all kirjutab „ Eest: Posnmees mullu aasta lõpetusel:  „Teu-orjus, mis küll igal ühel teataw peab olema, on juba kümmekord aastat tagasi seaduslikult ära kautatud ja meite teades ei wõi keegi wallaperemehi  uueste teu-orjuse alla sundida, ehk kes seda peaks tegema, see teeb seaduse wasta, ja seaduse üle astuda ei ole kellegil lubatud, olgu ta ülem ehk alam. Kui nüüd keegi meile Karksi kihelkonnast kirjutab: „ „Karksi wallas ägawad peremehed teu-orjuse ikke all"" j. n. e. siis on see meile natukene arusaamata asi. Kui kõik wallad teu-orjusest wabaks saanud on, mill wiisil ja kelle tahtmise peal siis Karksi wald teu-orjuse ikke all ägama? Kui see üksi peaks olema, siis näitab seal jo sündiwat, mis seaduse järele kunagi sündida ei tohi; aga siis ei ole ajalehed, ehk küll awalikult nimetada wõiwad, mitte asja tohterdajad ja parandajad, waid Keiserlik seadus Keiserliku kõhtude läbi. Üsna weider X ja kole on kuulda, kui kirjasaatja kõneleb: „„Meestel ! on mõisa põllul nii palju tööd, et oma töö kõrwali- / seks asjaks peab jaama, mida wahest ööse wõimalik tallitada on; sest mõisa käsu wastu ei tohi keegi panna, > muidu kautab koha zc."" Edasi räägib kirjasaatja, kuida peremehe peale 3 wakamaad karthowlid ülesse wõtta ja paigale wedada tulla; kuida iga peremees, kellel midagi ehitada ei ole, taalri pealt rubla rohkem pidada maksma zc. Rahwa orjus olewat nii raske, et herra ega walitseja tagasundimisega ep ole walmis saanud, mis aga nüüd üks Saksamaalt sisse rändanud  metsawaht peab tegema, kes ilmlikul ja waimulikul  wiisil kottu ja kirikust käskusi peab wälja saatma, nagu kirjasaatja kord ise ütleb kuulnud olewat, et kirikus käsku antud: „„Hommen hommiku enne kellu üheksat peawad igal peremehel tema maksud makstud olema"" j. n. e. On see nüüd tõsi, siis on küll põlastaw asi, mis nuheldust ja parandust nõuab; kui mitte, siis õiendagu ja wastutagu kirjasaatja ise, et tõsi tõeks wõiks saada ja jääda." ülewaatamine. Peeterburgist  tagasi tulles herra, Baron Üxküll von Güldenbandt, Tartu linna kohtuid  ja walitsusi rewideerimas käinud. 30. Detsembril  sõitis kubernäri herra Tartust Peeterburgi linna tagasi ja on sealt 12. Januaril jälle Riiga jõudnud. Nagu iga aasta, nii on ka tänawu peale Kolmekuninga päewa Tartu kolmenädalane suur laat alustanud. See laat ei ole aga nüüd enam mitte