Tallinna Sõber .Vs 49. Kolmas aaStakäik ZallinnaS, 4. ZõMuii pääwal 1881. Ulenldnt aealeht Eestirshuiaie «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajaS: «««tas 2 rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas ö rabla pool-aastaS k rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wõetakse waSta: Tallinnas: Ltudssrs'i püriate ttükimajas. - ?etervnrgis: A. S> Seekandt, K 54. Kartus: W. Aust. - ?crnus: K. Kudcwitta. Aakweres -L. Mattly. haides: A. Seidelöerg. Kapsas.-s: H. A. KoWerg. Kmesaares: Hy. Lange. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F. Eichh orn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baliiski tßaltischport Limrilieiiili.lloxm..) Register : Üleüldine rahwa lugemine. Omalt maalt: Tallinnast: Auutahed. Uus acaleht. Linnasaadikute I kogust. , Sakala" uned kiusamiied maakiriku ja maakoolide wasta. Lihulast- Esimene Eesti Tnletõrgujats  Selts. Uned Linnasaadikud. Baltislist: Kooli asjust. - Tartust: M. v. Engelhardt -s. j Liuna rehuung. Pärnust; ÖnnetuS. Peterburgist: Kõigekõrgem käekiri. Kroonimisest. Kõrgeist ametmkudest. Kuldsha asjust. vr. Pirogow f. Kohus. MoSkwast: Tülid Lmnawalitsuses. - Melnizki. Odessast: Tülid. Kammez-Podolakist: Kole tegu. Jekatermenburgist: Arstide puudus. - Bakust: Meremeeste kool. -- Wõeralt maalt: Saksamaalt. Ameerikast. Jutuleht: Kalamehe tütar Õiendusel». Kiriku teadused. Üleüldine rahwa lugemine. Baltimaa kubermangude maa ja linnade eesseisuste voolest juba mõne aasta eest nõuuks wõetud, sai rahwalugemine  nende eesseisuste ettepanemise mööda meie Keisri ja Herra poolest kinnitatud ja kästud. Nüüd on juba kõik ettevalmistamised kordas, juhatused, plaanid ja lugemise  lehed on kohtute ja koguduste kätte saadetud ja selle kuu 29. pääwal saab ses tähtjas töö iga maa ja linna koguduses, EeSti, Liiwi ja Kunramaal ühel hoobil ette wõetud ja korda saadetud. Meie oleme sellest tööst juba enne siin paikab kirjutanud  ja arwame, et iseäralist seletamist selle töö tallituse üle enam waja ei ole. Ligemat seletust wõib igaüks mõtsade  ja kogukondade lugemise toimetajate käest saadi, ncnde kohus on seda anda ja nemad saawad seda rõõmuga andma.  Mõnda oleks meil ikka weel selle tähtsa tallituse kohta tähendada, kui see ka suuremal jäul meie lugejatest juba tuttaw olla wõib. Sel üleüldisel rahwa lugemisel ei ole awaliku maksudega, koormat ega egaüleüldsepolitika-jaüleüldiste riigi tarwitustega midagi tegemist. Sellel rahwa lugemisel on kõige pealt kaks iseäralist otstarvet: Üleüldine statistika teadus ja rahwamajapidamine  ehk hoolekandmine rahwa eest. Geografia ja ethnografia, see on maade ja rahwaSte teatused wõiwad  üksi selle läbi sellege ja täielise korra peale tõstetud saada, et maad ja rahwad ustawate meeste läbi üleswõetud  ja ülesloetud saawad. Kes iganes ja ühegil wiifil nende tööde juures abiks on, see edendab omalt poolelt jõudu mööda teadust, seda haritud rahwaste ehket, mis neid kaunistab nagu õilme kate kewadest nurme, mis neid nii kõrgele, harimata rahwaSte üle tõstab. Kellele selles talletuses  üks ehk teine ammet kätte antakse see kandku ja tallitagu seda ametit hoolega ja uStawa meelega, ja mõtelgu õige uhkusega selle peale, et haritud rahwa seltskond üht jägu teaduse edendamisest tema hooleks anda usaldanud ja teda selle usaldusega auustanud on. Kes seda tööd kuidagi takistab ja solgib, kas sellega, et tema küsijatele midagi salgab ehk walelikku wastust annab, ehk ühegil teisel wiifil, see solgib teadust ja alandab ennast sellega harimata ja halwa rahwa seltSnikuks. Rahwa lugemine ja sellega ühentatud elumajade ja üleüldise elukorra ülewaatamised  ja aruwõtmised annawad aga ka maadeeeSseisustele  kindlat põhjust, mille peale üleül dise rahwa-majapidamise ja elukorra eest hoolt kanda wõib. Stätlstika komiteedes saawad pärast kõik ülesanded üksteise körwa seatud ja selle abil uuritud, mis aSja läbi ühes paikaS üleüldine edendus waimuhariduse, wara, puhta ja —suusa eluwiifide, elukenaduse ja teiste haritut rahwa tarwituste  poolest kergemal sammul edenenud on, kui teises paikas, ehk mis asja ja puuduse pärast see üleüldine edendus  kusagil ehk seisma jäänud, takistatud ehk koguni tagurpidi  astunud on. Selle järel saab fiis iga maakonna eesseisus nõuu pidama, kuida rahwa eluõnne ja elu kenaduse  teed igalpoolel jõudu ja tarwitust mööda tasantatud, takistused kõrwale saadetud ja ära koristatud saada wõikstwad.  Seisku meie maade ja linnade eesseisuS endiste hoolekandjate käes ehk saagu edeSpidi rahwaS suuremal mõedul selle awaliku tallituse ja hoolekandmise osawötmisele  kutsutud ikka on kõige täieliku ja tulusa nõuupidamiste põhjuseks uStawaid statistika ülesandmist tarwis. Neid põhjuseid tahab üleüldine rahwalugemine otsida, ;a just see on ükS nendest kõige tähtsamatest asjadest nendes  põhjustes. Kellele iialgi üks ehk teine suurem ehk wähem amet selles töös ja tallituses kätte usuldakfe, see pidagu õige uhkusega meeles, et tema kätte ükS jägu rahwa eluõnne ja elukenaduse hoolekandmisest usaldadud ja antud on. Mida suurema hoolega ja truusega tema seda oma auu-ametid tallitab, seda rohkem täidab tema oma kodaniku-kohust ja kosutab oma maa ja rahwa auu, oma rahwa ja oma kaaskodanikuks eluõnne ja elukenadust. Meie KeiSri ja Herra kinnitamist mööda ja käsu peale on see töö ette wõetud ja saab see töö tehtud. Kellel selle juures üks ehk teine, suurem ehk wähem amet ja tallitus on, see mõtelgu selle peale, et tema selles tallituses  niisamati Keiserlik ametnik on kui iga teine, olgu tema ühest ehk teisest seisusest ehk suguarust. Mida hoolsamini  ja truuimine tema seda oma ametit tallitab, seda paremini täidab tema oma KeiSri ja Herra käsku ja tunnistab  oma uStawat meelt Keisri ja riigi wasta tööga ja tõega mitte ükst kölawa sõnaga, kuida see paraku ka meie kestis wiimase! aeal nii rohkest pruugiks saanud on. Kes iialgi üle kes teab mis taga mõtte ehk salanõuu pärast seda tööd takistab ja solkida püüab, see takistab oma rahwa ja oma kaaskodanikude eluõnne ja elukenadust. See tõrgub oma kodaniku-kohuse waSta ja tõrgub oma Keisri ja Herra käsu waSta. Meie loodame kindlast, et õige haridus Eesti rahwa kestis juba nii kindlast juurdunud ja nii kenast kosunud on, et igaüks seda, rahwa tõsiseks kasuks ja kõige edenduse põhjuseks ette wõetud tööd kõigist jõust tuetab ja kõige segaduse ja solkimise eest hoiab. Selle töö juures ei ole mingisugusalanõu» ega eratarwitust. Küsijad ei küsi midagi muud, kui üksi aga lihtlabaseid, tuttawaid, igapääwaseid asju. Küfitawatele ei ole ühtigi järel mõtelda, waid üksi aga tõtt rääkida. Midagi rahwusliku eratarwitust et ole sellel üleüldisel rahwa lugemisel küll ka mitte, fiiSki on üleüldise ethiiografia  teaduse heaks ka iga lugetawa rahwuS lugemise lehtes üles panna. Meie maadele on aegade käikuS palju suguarust kokku wooland. Ka talurahwa keSkiS elab hulk rahwast, kes Eesti sugust ei ole, kui nemad oma sugukonnda  täitsalt arutama hakkawad. Nimelt on keskmaadel mitmes paikas Wenelafi ja Sakslast talurahwa sekka asutatud,  keS seda aga meel üksi mana eitede mälestustest teadwad. Randades ja saarte peal oliwad rahwa enwanemad  mõne pölive eest Rootslased, on aga oma keele ja elukombe poolest nüüd juba enamist iäitfa Eestlasteks saanud,  ka ennast kofimiste läbi Eestlastega seganud. Nende kohta arwame meie, et nemad endid julgeSte kui Eestlased  üleSanda wõiwad, sest see on nende keele ja nende eluwiifide järel nüüd nende rahwuS ja saab Jumala abiga ka edaspidi selleks jääma Iga weretilka inimeSte soonte seeS settida, wälja arutada ja üles lugeda ei ole iseenesest juba 'võimalik ja sellest ei ole ka mingisugust kasu. Zga inimene on ikka selle rahwa liige, kelle keSkiS tema kui täieline kodanik elab, kelle keelt räägib ja kellega temal ühesugused tarwitused. eluwiifid ja soowtmised põli  tika asjuS ja usutunnistuse asjuS on. Tahaks iga lugetaw oma efiwanemate poolunustatud suguaru üleS anda, fiiS sigiks meie maarahwa keSkiS palju lahutust, mis midagi kasu ei too. On nemad EeSti rahwaga nüüd juba täitsa kokku sulanud, fiiS on nemad Eestlased. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Kubemõri ettepanemise peal, on Tallinna priitahlikudest tuletõrjujatest, oma hoolsa tee niStuse eest Keisri Majestäli poolest järgmisi . mttäht saanud: j) Tulewrjnjade pealik J. Sjebert kuld aun raha poalekirjaga .Hoolsuse eest", p. Anna paela külges kaelas kanda; 2) peamehe abiline N-Schröter, rongtjuhatajad  Martenson ja Bulawkin hõbe auuraha sellesama pealkirjaga, rinna peal kanda. Lehmja walla Tallitaja Züri Rosberg on hõbe auuraha rinna peal kanda saanud. .Walilsuse Teadaandja" kuulutab, et »Eesti Postimehe"  kaaswäljaandja Harry Zannfen luba saanud on, Tallinnas üht Saksakeeli aealehte nime all .Die Heimath" wälja anda. Uue lehe programm on niisamati kui teistel Vallimaa lehtedel. „Die Heimath" saab igal pääwal wälja tulema ja maksab trükimajaS 6 rubla, koju saatmisega 7 rubla 50 kopikat aaStaS. Linnasaadikute koguS Talwekim 27. pääwal andis Linnapea Baron Üksküll ametlikult teada, et walijate wolikirjadeS  pettust leitud on. Ette näidatud on mitmed wolikirjad, millest waltjad tunniStafiwad, et nemad neid annud ei oleks. Ka on walimtse kaartisi nimede peale wälja wõetud, mille kandjad tunniõtafiwad, et nemad wäljawötmisest  ühtigi ei teaks. Seda paha aSja on Kubernörile  teada antud. Siis saiwad Vinnabanki pohjuskirjad  läbi waadalud ja Linnapeale woli antud, selle banki asutamiseks Riigiwalitsnse poolest luba paluda. Linna poolest antakse banki pöhjuSkapitalikS 50.000 rubla. Nsuupidainise all oliwad ehitufe-platstde konlraktid. mida linna maast selleks antakse. KontraklideS on ülespanna, et linnal öiguS iääb, kaubeldud kruutraha juure iga 25. aasta takka teist kord niipalju lisada, kuuni esiteks kaubeldud  kruntraha neljakordseks kaSwanud on. Tahab linn kruutraha lisada, stiS on seda ikka 25mal aaStal, lt. Heinakuu pääwal krundipidajatele teada anda. Jääb see tedaandmine linna poolt määratud pääwal tegemata, siis kestab tänine kruntraha ikka 25 aaSlat muutmata edafis Selle kaubategemife juure, mis juba kolme aaSta eest nöuuk. wõetud sai, on uue nõmwõtmise järel lisada: .ja linn tõukab kruntraha lisamist selle järel teha, kuida igakordsed maa ja piuna hinnad on ja kuida lähemad naabri krundid kruntraha maksawad." Linnapea küsimise peale sai otsuseks tehtud, et ka need krundipidojad  selle kergituse osaliseks saama peawad, keS omad krundid  enne seda nöuuwõtmist saanud on. .Sakala" ei suuda oma pahandust nende Helme kihelkonna koolmeistrite üle unustada, kes omal aeal seda maleks tunnistada juigestwad, kui .Sakala" omal harjund kombel .kõige rahwa nimel" meie maa rahwakoolisi meie maakiriku õpetajate juhatamise alt kiskuda ja usuõpetusest tühjaks tuulata tahtis. Neid auusaid mehi teutab ja laimab  .Sakala" igawiifi, nimetab neid .külaprofeSsoridekS" ja treb teist halpust. Rüüd kirjutab , Sakala", kuida „rahwaS" oma lapfi enam nende koolmeistrite õpetuse alla anda ei tahaks. Nimelt oleks seatine peremees MatS Anton oma tütart Walga linna tütarlaste kooli saatnud. KaS fee MatS lootnud oleks, et seal tema last üleüldse usuõpetusega ,täiS ei luubita", wõi kas lapS seal üle teise usutunnistuse õpetust saaks, sellest ei kirjuta , Sakala" mitte, waid jätab  seda .rahwa" arwata. Aga .kiriku wöõr mündrt herra" mõistnud selle eest t l rubla 30 kopikat matsu peale et tema oma tütart külakooli saatnud ei olnud. MatS , käinud Tartus , kuraatori herra" juures kaebamas ja saanud  õigust. Siiski päritud raha tema käest oksjoni teel