sa abiks on kulu kandes, nagu seda ülema!! tehti, on peagi majad uue keha päät jälle ülemal. Arwale ehk Teie jälle, ee need mehed, kellede kohad külast wälja tõsteti, kahju saamad ja nemad waStumcel!  wölja laksiwad. sest et neil tükk head tuhwti koguni mitte. Mitmed käisiwad maamõetja pääte ja palusiwad, et nende kohad külast wälja wiidaks. MikSpnrast? Et kõik üksikud kohad maamõetja käes hoopis paremad krundid wõi piirid wälja andfiwad. Enamistc on ju põllu kõrwas ikka karjamaa, wahcst ka heinamaa ja mälja tõstetud talule oli siin wõimalik karjamaa ja mitmes kohas ka heinamaa põlluga ühte tükki anda. Mõtelge nüüd M. K. ise natuke järge ja ütelge mulle, missugust kohta ostaks Teie omale ennem päriseks, kaS niisugust, kus põld, heinamaa ja karjamaa kõik ühes tükis on, wõi niisugust, kus kõik laiali lappides seisab? Minu arwamist mõõda ei sünnigi üks lapitud koht sugugi osta, sest et selle peremees mitte ilmaSgi täis oma peremees ep ole. Mis Teie M. K. majade, hoonete, karmude ja maripuaidade Srawedamiscst pilgates ütlete, kas neid wõida kõik üks haamalt Zvankri päSle tõsta ja ära wedada, on möga lapselik ja pea naeru wääriline. Iga tubli mees leiab isegi nõu, mill wiisil ta Neid teise kohta saab ja missugused härjad tal meo juures tanvis on. Siin ei taha ma pitkemalt sest midagi! enam rääkida. (Järg tuleb.) .Elu on magus." Prantslane wõttis tüdruku käe oma pihku ja suruS seda oma südame waStu. .Seda tahaksid sina teha, neiu? Sina oled minu kauscwaim, mina täidan sinu ssowi." .Ostaks siin «iiS minuti; siis olen ma tagasi teie juures ja wiin teid." Tema läks maja juure tagasi. Parwe mehe maja ei olnud kellegi suur hoone. SLA oli W tuba, paar kammert, köök ja tall. See kõik oli ühes koos, ja mis ühes ruumis sündis oli teiseS kuulda. Nen.de ruumidesse ei wõinud ta haawatut Prantslast mitte wiia. Parwe sulane, Willem, kes oma nõdra meele pärast kergeSte äraandjaks wõis saada, ei elanud küll feS majaZ, maid ühes wäikcscS urtsikuS, mis majaga waStaStiks oli. Saal magas tema ka ja tuki sinult lõuna söömaks parwe majasse. Aga tema isal oli teraw kuulmine, sanusel ja haiguse! ei ole und. Majal oli aga ka üks suur ruumikas pööning, kuhu kartsast sSSda üles mindi. See kartsas wõis ka ära tõstetud saada; tema koht oli enamiste ikka tallis, kus teda keegi ei näinud. PLSningal oli haawatud kindel. Sääl oli rohkeSte heinu, senna kandis tüdruk see aseme, kus pääl tema õde surnud oli. Piima ja leiba pani ta senna kõrwa. Siis AkS tema kaldale tagasi. .Tulge minuga." Tema wõtiS Prantslase käest kinni ja wiis teda maja juure ja säält kartsast «Sõda üleSse sajasse, pehmesse moodi. „Siin on teie soodi. Magage rahuga. Süält nurgast leiate teie piima ja leiba, Home wara tulen ma Me. Jumal olgu teiega." .Neiu, minu ingel," hüüdis Prantslane, ja otsis tema kätt, mida ta ka leidis. Tema andis oma käe. Prantslase huuled surusiwad ühe palama musu tema päüle. Nemad pöletasiwad juba. Nõnda rutuste tuleb soojus ühe noore inimese ihusse ja südamesse tagasi. Neiu põgenes segaselt pööningult. Tema unustas peaaegu kartsast  ära wõtmata ja ära panemata. Tema huuled põlesiwad meel praegu tema käe pääl. Aeg oli juba hiljaks läinud. MajaS walitses sügan? rahu. Toas magasiwad manamees ja laps, haige laps rahutumalt,  manamees rahulikult -viimaste erutuste  järele. Negiina istuS lapse aseme ette ja jäi sügawassc mõttetesse, kuni tunninäitja kesköö  tundi kuulutas. Tema kohkus- Tema oli surma-aru -viimata unustanud. Kellalöömine  äratas manameest unest. „Oled sa surma-aru -viinud?" hüüdis tema järsu häälega. Regiina kohkus meel enam. „Ei pole," ütles ta tõsiselt, ka haigegi waigiStamisekS ei ütlenud ta seda, mis tõega ühte ei lähe. Wanarauga segased silmad wälkusiwad wiha rõõmus. „ Jumalal olgu tänu, siit majast peab -veel üks koolja wälja wiidud saama. Tema on siin; tema peab surema!" Korraga -viibis tema segane maade läbi tungiwalt tüdmku pääl. .Sina oled teda ära peitnud! Sa tahad teda minu käest päästa! Anna teda wälja; ma wannutan sind, kui sa teda mitte wälja ei anna, siis sured sa temaga ühes." JäleZLuS käis tüdruku ihust läbi. 11. Kaik armukese juure. Kaheksa päewa oliwad mõõda läinud. See oli pärast lõunat. Wana lodjameeS Roose magas. Wana rauk ei olnud oma tütre surmast saadik mitte enam -voodist wälja tulnud. Omas meele segaduses oli ta tahtnud woodist wälja kargada, aga seda ei lubanud ta nõrk jõud. Seesugused joonid oliwad tal esimistes päewadeS sagedaste käinud. Pärast seda oli ta rahuline. Wüike Anna istus pingi pääl pehme padja pääl, mida tädi talle pannud oli. Ta mängis puust nukuga, mis tohmuke Willem talle nikerdanud oli. Ta oli mõned päewad termem. Tohmuke Willem oli oma urtsiku läinud. Sääl magas ta, kui tal mitte tööd ei olnud ja tal oli ülepea wähe tööd, ka päisi päewa ajal. Tema uni oli siis öösel, kui ta üle jõe wedama pidi, seda kergem. Regiina Roose seisis mõttes toas akna ääres. Tema waade uitas kaksipidi ümber, korraga pööris ta teda tuppa tagasi isa pääle, kes omas wodiS rahuliste magas. Ainult wahel läks tema hingamine järsemaks ja rutulisemaks, nagu tunnistaks see, et ta peaaju haige oli. Ka lapse pääle waatas ta, kes rahuliste oma nukuga mängis. „Anna," ütle» ta lapsele, „ma pean sind weerand tunniks üksi jätma." .Kuhu sa lähed, tädi?" .Mul on midagi tungiwalt toimetada." LapS waatis uurima pilguga tema poole üleS. .Ma tean, kuhu sa lähed, tädi." Regiina punastas selle -vaate ja nende sõnade ees. Aga ta tegi kui ei oleks La neist kummastgi aru saanud. (Kirg tuleb ) Isamaalt. Nuresaareft. Pühapäewak, Oktobrikuu 2. päewa! sai EeSti seltsis peakoosolek ära peetud. Liikmed oli paras jagu kokku tulnud. Esiteks luge» kassahoidja mõõda käinud aastase aruande ette, mis kõiki koosolejaid rõõmustas, et selts selle aasta Me hea sammu edasi oli astunud. Siis wõeti eestseisuse waltmine käsile. Prasitendiks waliti Me G- Markus ; tema abiliseks Th. Krull; lassahoidjaks H. Redikson sa kirsa toimetajaks K.Allik. Lõppeks waliti meel näitemängu toimetajaks  K. Allik ja T. Liim, kes ka seda ülesannet edespidi oma pääle toimeta lubasiwad ivõtta. Kaarmalt. Head ja paha. Paha on juba Kaarmalt ..Saarlases" lühidclt teatud. AllguSti-kuu 8./ S. öösel on margad Kaarma kirik-sse  aknast sisse tunginud ja punase risti ning piibli seltsi ohwri laeka ära lõhkunud. Suurt kiriku laegast pole rõõwli käed lahti saanud, siiski on nad raha kastist wälja kallanud. Suurema sau raha jätsiwad nemad aga järele, ainult 10 künni 20 rubla on nad ära warastanud. Küll on hirmus näha. kui sügawasse üks inimene mõib langeda, ja kui wäga ta Jumalast wõib ära langeda. Nagu kuulda, on ka Püha. Waljala, Karja, Mustjala ja Anseküla ning ka mõned Wcne usu kirikud sell sügisel niisamuti ära rööwitud. Hirmus,  et ka meil Saaremaal, kus enne nii rahuline  elu oli, kurjus nii wõimust hakab wõtma. Aga Jumal tänatud, meil on ka head Kaarmalt teatada. Meie kirik on sell aastal seestpidi palju nägusamaks saanud. Kuna ta enne seest wäga must oli, sai ta sell suwel kcnaSte walgeks wittitud  ja praegu ripuwad ka juba kirikus ammu oodetud uued kroonlühtrid. Need 2 uut kroonlühtrid  tuliwad hiljuti Tartust E. DroSsi -vabrikust  ja maksawad 160 rubla tükk. Raha on hea küll, aga kroonlühtrid on ka seda mööda. Nad on wäga kenad, nagu kirikgi gothi wiisi tornidega ehitud, 24 küünla jauks. Seda seltsi toredaid kroonlühtrist pole mujal Saaremaal, pole minu silm ka Tallinnas ega TartuSgi niisugust näinud. Ewangeliumi õige usu üleSwõtmise pühal saamad nad sisse õnnistatud- Jumalale olgu tänu, kes inimeste helded käed on lahti teinud, et nemad armastusega oma püha koja pääle on mõtelnud! Tartust. 2. skp. on Riiast Tartu efimine raudtee rong uut teed mööda tulnud. Kuda „Risk. Wcstn." tõendab, olla rong mõnes kohtas teinud 45 wcrsta tundis. Hapsalust. Ajalehed tõendawad et Hapsalu linn saab töiste linnade raudteega ühendatud. Rakwerest. Rakwere linnas oli umbcS paarikümne aasta eest tagasi ühel ainsal tohtril mähe tegemist, kuna neid nüüdsel ajal neli meest ametis on ja kõigil näikse rohkest tööd olewat. Nõnda on siis rohke wiina poodide ja lake paikade hulk agarast rahma termist alandamas, aga kõige suuremat kahju noorte meeste tormisele teemad meel awalikud patumajad, mis ühe rikka mehe hoole läbi, kes mitte Eestlane ei ole, mõne aasta eest on RakwereSse sisse seatud. Nii on siis selles waikeseS linnas juba kolm awalikku ropuelu maja, mis ime kiirusega noorte meeste termist Häwitawad. Ja iseäranis näikse kõige enam laatade ajal neisse inetumatesse paikadesse maalt tulnud noori mehi nagu kärpseid kihwtj seenele ümber kokku lendawad ja sääl oma termist Moloki ohwriks andwad. Nõnda on siis nüüd kõigil neljal tohtril tihti kurjatõbiste haigetega palju tegemist. Ja noore rahma elu puhtus on seega ka haledal kombel langemas. Hirmus lugu, et mitmed mehed oma elu meelega sedawiisi ära häwitawad! (Postimees). Riiast. „Liiwimaa kubermangu Zeitung" toob ühe kuberneri härra kirja, kellega nende seltsi ja asutustele meelde tuletakse, kellede põhjuskirjad sisemise asjade ministri poolt kinnitatud on, et täheudud ministri ette kirjanduse järele, mis 23. Nowembril 1870 aastal wälja antud, peawad need asutused, nõnda: konsuumseltsid, raha laenu seltsid, surnukassa seltsid ja teised oma aru andeid