Sakala 36. Wiliandis, 12. Septembrikuu päeva! 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Vastutaja toimmdaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Mis Kirjameeste Seltsi wiimasel koosolekul sündis. Kuidas meile uusi takistusi — Poliitika ring«aatuS.  Omalt maalt. Wiliandist: Onnesoowitus; meie juhtkirjast 82; Wiliandi E. PSllum. Seltsi maja. Pärnumaalt: , Hirmus tegu. Tartust: Üliõpilaste hulk; Eesti Aleksandri kooli abikomiteede  koosolek; Käsitööde ja elajate näitus. Wo lm rist: Liiwimaa kirikherrade sttnot. Riiast: vr. Aspelin; „Zeitung für Stadt u. Land". Tallinnamaalt: Õnnetused. Ratwerest: Kinnitamata pohjuskirjad; ajaleht „Walgus"; pahad sönumed. Soomemaalt: Wiljasaak. Peeterburgist:  Keisri Herra teekond; muudatused. Kuulutused. Lisaleht. Kullakene. XXV. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Mis Kirjameeste Seltsi wiimasel koosolekul  sündis. UeSti Kirjameeste Seltsi koosolek peeti Tartus 28. Augustil ära. vr. M. WeSke teretas Seltsi, kuS ta kõige pealt oma rõõmu selle üle awaldas, et nii rohkeSte osawõtjaid kokku oli tulnud, nii et kõik enam saali ei tahtnud mahtuda. Mida rohkem osavõtjaid, sida enam ka tunnistajaid, et meie SeltS mingisugu poliitikat taga ei aja, nagu mõnelt poolt wiimasel ajal öeldud olla, waid et meie omas töös üksi oma põhjuSkirjadeS äramääratud eesmärgile püüame tõtata. Siis andis vr. WeSke aru sellest, kuidas Seltsi otsust, saadikuid Neeterburai linna Keiserliku Majesteedi ette Mldetuo luS ta waimuStawa sõnadega nende saadikute armulisest waStawõtmisest rääkis, mille peale SeltS: Jumal Keisrit kaitse Sa! laulis. Selle peale sai nõudmise peale seltsiliige P. Ainson  sõna ja palus Seltsi, et ta järgmist otsust teeks: „ EeSti Kirjameeste SeltS tänab neid saadikuid, keS Keiserliku Majesteedi ees EeStirahwa truudust ja alandust  pidiwad üleSse tunnistama, mis nad igapidi ja igas tükis usalduse Väärilises kombel ja saatjate rahulolemiseks  ära on toimetanud." SeltS Võttis seda ettepanekuist  ühest suust waSta. Nüüd rääkis õpetaja Jürmann omast Soome teekonnast  ja kuidas seal Kirjameeste Seltsi juubeli pidul Eesti EeSti Kirjameeste Seltsi poolt Valitsetud saadikud, kes Soomemaale  Seltsi nimel pidiwad minema, oliwad sell korral just Peeterburgis Keiserliku Majesteedi ette saamas ja sellepärast oli õpetaja J. Hurt telegrammi teel õp. Jürmann':, keS ka Helsingisse oli läinud, Valitsetud saadikute asemel palunud meie EeSti Kirjameeste Seltsi õnnesoowituse kätte andma. Kõneleja räägib Vaimustavalt  Soome wendade armastusest ja osawõtmisest, mis nad EeSti saadikute ja EeStirahwa kohta awaldanud.  Ühe Keiserliku Seltsi saadikud Peeterburgist olnud esimesed, keda oma õnnesoowitust ette laSwd tuua ja siis tulnud kohe EeSti saadikute õnnesoowituS, mille peale professor Koskinen ühe kõne pidanud, kus ta Eestlaste õnnesoowituse awaldajaid palunud, Eestirahwast  kodu tänada ja neile Soome wendade poolest palju tuhat terwisi wiia. Seltsi kirjutaja õp. Lipp laseb Seltsi eeS Vr. WeSke läbi teada anda, et ta mingisugust õnnesoowitust J. W. i Jannsen'i juubeli päewal Eesti Kirjameeste Seltsi poolt ei ole awaldanud ja sellepärast süü, mis ajalehed temal/ annud, põhjata olla. Arst Rosenthal ütleb selle peale, et üksi üks Tallinna Saksakeele ajaleht seesugust sõnumet  olla toonud. C. R. Jakobson wastab, et mitte üksi Tallinna, waid ka Peeterburgi, Tartu ja Riia Saksa ajalehed seda olla kirjutanud, kuidas õp. Lipp Eesti Kirjameeste Seltsi nimel JgWIWMLWMWtanud.  ia alles siis, kui seesuguse wõimata juhtumise Mmme peale mingisugust õiendust ei ole tulnud, olla EeSti ajalehed omale kohuseks zarwanud, seda asja omalt poolt õiendada. Erakondlikult annab swä. Eisen „ Sakala" Väljaandjale teada, et ka tema mitte Eesti stutentide nimel J. W. Jannsen'ile õnne ei ole soovinud, mis Sakala ajalehes awaldada palub, waid üksi mõne sõbra nimel. Sealt paistab nüüd avalikult wälja, kuidas meie maa Saksakeeli ajalehed waletawad, kui seda nende erakondne poliitika tarwitab. - vr. Weske annab ühest Toomekeele õppimise raamatust  teadust. mis ta kirjutanud ja mis paari naMa parast saada tulema, vr. WeSke näitab, kuidas Soomekeele tundmine meie enese keele tundmist laiendab  ja meie sellepärast ennast Soomekeelega tuttawaks peame tegema. Ka ühest töisest raamatust annab vr. Weske teadust, mis Seltsi kdLÄetuste seas wälja on tulnud, see on: J. Eglon'i „Hingeõnnistuse lugu". Peale selle, kui kirjutaja stuä. Bergmann wiimase  koosoleku protokolli ette on lugenud, paneb abipresident  vr. Weske järelseiswa kirja Seltsile ette, mis Seltsi seiemaatne president saatnud oli: „Auustatud Kirjameeste Seltsile. Sellega annan auustatud  Kirjameeste Seltsile teada, et mina Seltsi koosolemisest 28. Augustil mitte osa ei wõi wõtta. Ärajäemisel on perekondlik  kurb asi põhjuseks. Minu tütar.AMi on surnud (hommiku 26. Augustil) ja mull tuleb isa kohust täita ja last matta. Matmine saab Otepääs olema, kus ma enne ametis olin. Neljapäewa õhtu juba Pean ära minema. Reede enne lõunat on matmine ja õhtu kell 7 sellsamal päewal pean Peeterburisse  tagasi sõitma, kuhu ameti asjade pärast Laupäewa wistiSte  pean jõudma. Ma palun siis, mind wabandada ja palun abipresitentisi, minu asemele aStuda. Töiseks annan teada, et mina üleüldse presitendi ametiLiriameeste Seltsis maha pean panema. Minu amet Peeterburis mmd nõnda, et ma tema eestseisuse koosolekuid mitte juhtida ei wõi. Paljas nimelt president olla, ilma tarwilise tegewuseta, ei too mingisugust  kasu, on pealegi kahjuline. Ma palun siis Seltsi, minu käest presitendi ametit tagasi wõtta ja uut meest presitendiks walida. Lahkudes ja oma kümne aasialise ameti pidamise peale tagasi waadateS, tänan mind raskes ametis sõna ja teuga aidanud. Ma tänan kõige kannatuse ja lahkuse eest, mis mulle rohkeSte osaks kingitud. Ma tänan kõiki, keS Seltsi töö põllul meie wendade kasuks tegewad olnud ja aidanud,  Seltsi tähtjaks teha. Aga ma palun ka andeks, mis ma eksinud ja nõtrusest puudulikult toimetanud. Mo püüdmine algusest saadik on olnud,, kõigest jõuust Seltsi ettewõetud sihti silmis hoida ja temale samm sammult ligemale saada ja selle poole ka nooremaid wendi äratada ja juhatada. Kaswagu, õitsegu ja kandgu wilja meie Eesti Kirjameeste Selts. Seisku töö siht waimu põllul ikka elawalt tema silmade eeS ja teaduslik uurimine olgu tema ilusam ehe. SeltS saab muidugi uue presitendi walima, nõnda kui kõige lasulisem  ja sündsam on. Soowin omale järeltulijale patawat armastust wendade wasta, töö jõudu ihu ja waimu poolest, tüdinemata meelt ja rohket igas ettewõtmiseS isamaa iluks ja wendade rõõmuks. Südamelikult terwitab ja jätab Jumalaga wendade tänuline kaaSwend Kirja- MMe.Seltsi president." Nagu lugejad näewad, awaldab ennast selles kirjas  see waimuStawd rahwapoeg, keda rahwas alles hilja aja eest tagasi weel käte peal oleks kannud. Sellest kirjast paistab see wana südame soojus ilma Väljast poolt tulnud woli-awalduseta wälja, mis meid ikka on Vaimustanud. Seda tundis ka SeltS ära ja awaldaS oma kaastundmist ühest suust, õp. J. Hurt'i ühtlasi oma auuliikmeks nimetades. Nüüd andis Dr. Weske Seltsile teada, et peale kahe abipresitendi (Dr. Weske ja C. R. Jakobsoni) kõik -estjMK liikmed ennast ametist lahti olla wõtnud, I ja sellepärast Seltsil uusi liikmeid olla walttseda. Seltsi pärimise peale, mis põhja pärast eestseisus ennast lahti wõtnud, astub köster J. Kapp Suure Jaanist ette ja ütleb, et temaga ühes lahkunud eestseisuse liikmed oma lahtiwõtmist kirjas põhjendanud, mis ta ka ette hakkab lugema. See kiri awaldab aga eSmalt üli suurt kiitust sellest, kuidas lahkunud liikmed hoolega tööd teinud ja hakkab siis Seltsi kõige toorema sõnadega sõimama, temale toorust, südame tigedust ze. ette wisates, nii et Selts neid häbemata sõnu kuuldes nagu üks mees istetelt üleSse aStus ja lugejat wait käskis jäeda. J. Kapp'i ei lubatud oma kirja mitte enam edasi lugeda ja ta laks häbiga nurka. Siiski jäi ta oma seltsimeestega, kelle nimel ta oma kirja ette oli tahtnud  lugeda, Seltsi koosolekule, ning kui nüüd uue eestseisuse walitsemine alustas, walitsesiwad ka lahkunud  eestseisuse liikmed ühes. Selts tegi otsuseks, et uut eestseisust piletitega walitseda tuleks. Kõige pealt walitsedi siis president ära ja kui healed ära loeti, leiti, et Selts 177 kealHd presitendiks nud. Töised healed "langesiwad Dr. K. A. Hermann'i, Dr. M. Weske ja õp. Hugo Treffner'i peale. C. R. Jakobson tänas awaldatud usalduse eest ja andis teada, et ta presitendi ametit mitte wasta ei wõida wõtta, sest temal olla juba nii palju muid ametite tallitust, et ta oma tööjõudu enam ei wõida lõhkuda. Tema soowiS, et Selts ennema Dr. M. Weske'L walitseks, keS tõeste kõigest hingest Seltsi tööst osa wõtta M enam jõudu selle Seltsi heaks ära wõida kulutada, kui kõneleja. Dr. Weske palus nüüd Seltsi, selw üle otsust teha, kas ta uuelt walitsetud presitendv wabandusi wasta wõtab ja uuest presitenti walitsema tahab hakata, mille peale aga Selts otsuseks tegi, et C. R. Jakobson presitendiks pidada jäema. Nüüd hakkas SeltS C. R^.Jakobson'! asemele töist abipresitenti walitsema, seal andis õp. Jürmann teada, et tema ja töised wana eestseisuse ennast lahti oliwad wõtnud, Seltsist astuma. Selle peale hüüdis ka arst Rosentyal Tallmnasi  walju healega: „Ja mina annan teada, et ka mina oma äiataadiga sellest Seltsist wälja astume." ! Nii läksiwad "susi' neeB"inimesed, peale selle, kui neist / mõned weel oma walitsemise sedelite peale toorest naljas oliwad kirjutanud ja koguja kätte annud, suure käraga t Seltsi saalist wälja. Selts awaldas elawalt oma rõõmu selle lahkumise üle. Nüüd walitses Selts piletitega edasi ja sai õp. Hugo Treffner 165 heakest 119 healega töiseks abipresitendiks walitsetud, mis ametu op. Tresiner ka wasta wõttis. Niisama walitsedi  esimeseks kirjutajaks stuä. meü. Sperrlingk ja tema abilisteks stuä. tdeol. A. Sõrd ja kirjamees J. Kõrw. Siis walitsedi, peale selle kui üks seltsiliige  töiste nimel kanditaadid ette oli pannud, ühest suust: Kassameistriks üp. B. Sperrlingk ja abilisteks kooliõpetajad J. Kurrik ja J. Kunder; ja raamatukogu ja wanawara hoidjateks kooliõpetaja Tülk, vr. K. A. Hermann ja peremees P. Ainson. Kassa rewitentideks walitsedi vr. K. A. Hermann ja majaomanik J. Kuus.,