Tallinna Sõber M 36. üheksas aastakäik. Tallinnas, MMil 12. pääwal 1887. Uleiildne nealeht Eesti rnhninlt «anl jn linnades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas Lindsor»'i pärijate trükimajas: aaStaS S rubla, 40 kop.— pool-aastas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised Võetakse Vasta t Haltinnas: Lt»dfors'i pärijate trakimajas. AeterSargis: S. Seetandt, osuuöposa» Sä. -Hartas- Laakmann. Aaiiweres - K. Kays. haides: A. Seidetõera. Kapsalas -H. KoTöerg. —Lihatas: A. Nättner'i ooodis. Mitjaadis: E. J. Karow i raamatupood. Narmas: W. Aöder. Mõras - Fraua Wietrose. Matkas: W. Mudotfi. Karesaares: Hy. Laage. Waat- kuiva iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eich horn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport La-MexiS-lloxrT.) RegtStev! Tartu uiiitus. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Kohtute muutmisest. Wangide asjust. -- Wabrilute asjnst. Nls rõõmustaw täht. Püha-p:ldid. Sõnum Kose kihelkonnast.  Õnnetused. Baliskist: Ilmad. Rakverest: Liuna asjust. Tartust: Koolide asjust. Wiljandist: Posti asjust. Pelerburgist: Auunimed ja auutShed. Jaani koguduse jubiläum; Katbarine Skmenow; Jefim Salajew. - Narwast. - Poltawast. - Odessast. - Simferopolist. - Iseäralised ja uuemad sõnuund.  Jutu leht: ..Asutajad". , > , i Põllutöö näitus Tartus aastal 1887. i. Koduloomade- ja kodutööd e - n ä i t u s tõnglvomade-laadoga, mis Leikrrsekuu wiimaste pääwade seeö Tartus peetud sai, on nüüd möödas ja rõõmuga waatamad näituse tallitajad, ofamõtjad ja waatajad nende auupääwade peale .tagasi, mis jälle kord näitanud on, mis meie kodumaa sugude ja seisuste ühemeeline jõud Jumala abiga korda saata wõib. Kuida juba wiimases  numres lühidelt tähendasime, on osawötmine sellest õpetamast ja kosutamast asutusest pea elamam olnud, kui iialgi enne. Saksakeeli »Uus Tartu  kirjutas  esimesel näitusr-pääwal: pKui Liiwimaa Põllutöö ja Käsitöö kosutamise SeltS umbeS 13 aasta eest selle krundi ostis, mis sellest aeast saadik meie Põllutöö L e i k u f e k u u - n ä t t u s t e k õ tarwitatud on, siis oli küll sagedast kuulda, et see suur ruum Geltst tarmituöteks küll ainult osalt ära kuluks. Täna oleme juba nii kaugele jõudnud, et see plats Põllutöö-näitusekS  ainult meel waewalt ette lööb, ja juba sellest  on näha, kuida meie näituse-ast järges kosub: stiu on kuida ka meie tänase numre tetfeS paikas ülesmõetud Wene lehe kirjak tähendatud, tõe poolest tööd tehtud, mitte ainult  silmakirjaks, ja selle tõsise, meie maa kasuks tehtud töö wili ilmub ikka selgemini, kesket kõrki põllutöö takistusi.  Näitustest on juhatuS ja waimustus otse kui meie põllumeeste sisse õhutatud, ja hoolsas wõtdu-tõttamiseS näeme nuie ka »raskeil aegil" suuri ja weikeid maaperemehi  edaspidise kosntamise eesmärgile tõttama. ,Et selle eesmärgi ligemale jõutakse, seda on pea iga näitus awaldanud, seda awaldab ka kanamune nartus. Silma rõõmuks on sellel näitusel ehk küll wahem, kui mõnel teisel, aga seda rohkem asjatundjatele. Tänawuse näituse wägewam rõhk langeb koduloom a d e - n ä i - tuse ja tõugloomad e - l a a d a peale. Osawötmine  nendest on, kuida juba üteldud, maga elaw. - Sa r m loomade arukirjas on 159 numrit üks uhke hulk, kui mõteltakse, et need aead kaugel möödas ei ole, kuS neid ainult 50 künni 00 näitusele toodi. Iseenesest  wõib arwata, et nende keskts ka mõned loomad on, kellest õla nikutateS mööda minnakse, aga ka palju wäga tähtsaid loomi. Angerlaste kõrwas nähakse tänawu ka teist tõugust, nagu Ayrshirlasi ja Frieslast. Seal on efimeseS  joones Sangaste möisaherra, Graf Berg'i, selgeweresed  Ayrshirlased waadatagu kahe- aastase sõnni S) peale. Ka nende loomade lähemad naabrid,  Kaagwere herra, N. von Grote, kenad Frieslased, nagu wägew sõna ,Põllud 1), on iga loomatundja stlma-rõõm; niisamati juhiwad ka herra A. von GürgenS'i  Ida-Frieslased tähelepanemist oma peale. Esimist korda näeme meie tänawu loomi Baltimaa töugloomade suguraamatust. ÜkS iseäraline tõug, tugema kuklaga ja peaga on selgewerest Jütlandlased, keda Wana-Kuuste herra, A. von Sievers. näitusele saatnud. AnglerlaSte juure hulga keõkiS, kes jo meie kodumaa suuremate karjade  pea-sugu on, näeme muidugi palju wäga häid loomi. UmbeS 15 numrit sellest tõuust on talurahwa poolt näitusele saadetud. ,Hulga poolest ja headuse poolest on hobuStejäuSkonda  palju saadetud, kelle 138 numre kestis ka palju märast marjadega ja morsast leitakse. Märade keSktS  on palju häid ratsa-hobuseid, niisamati ei ole ka heade ssidu-hobuSte hulk wetke, ja et meie weikepvllu-peremeeS hea hobuse-tuudja ja hobuse-kaswataja on, seda awaldab tänawune näitus rohkel mõedul. Auhinna-mõistjatel ei sa kerge töö olema, kui nemad heade keskist paremad piawad wälja otsima. Sigu ja la mm ai d ei näi palju olema, aga mis seal on, see on kõik hea. mashinate ja riistade jäutuses ei ole meie lühikese läbikäimisega weel täielist otsust teha jõudnud ja tähendame sellepärast ainult nende peale, kes midagi näitusele saatnud. Seal leiame siit F. G. Faure mitmesuguseid riistu ja mashinaid, Liiwimaa Seltsi riistu ja mashinaid, mis oksjoni wiifil ära müüdud saawad;  Lubszynski mashinaid Riiast, sealtsamast Lemmerhardti  ja P. van Dyki järeltulejate riistu ja mashinaid, ja Leppiku riistu Wiljandtst; wiimaks weel Baron F. Girardi modellist turba-wabriku mashinateks Kundast, mis oma pressturbate pärast kaugemalt kuulus on. ,Rotundes on , kui ka sel korral mitte iseäranis wabriku- ja meistri tööde näitus ei ole, siiski mõnda tähelepanemise  wäärt asja näha. Seal on kõigi pealt kodutöö  asju, siis aga ka mitmesuguse teise töö asju. SiSseminekust wassakul poolel näeme kõige esiteks Schwarzenbergi uhkeid sõiduriistu Pärnust ja üht kena G. Fischeri tõlda Tartust. Wäga tähelepanemise wäärt on Pärnust potisepa-meister Jürgensoni Wana-Saksa kenad pott-ahjud : neil oleks õigus kõiki plekk-ahjust turult ära ajada, mis kui terwise-wastassd ära tuntud on, pealegi weel, et need pott-ahjud kallimad et ole ja ilu poolest igapidi  kõrgemal seisawad. Ka sellesama meistri kamin ja Esmarchi keedu-ahi teeniwad kõiki tähelepanemist. Wäga ilusad nättawad, juba wiimasest näitusest tnttawad, puhtad,  kerged ja tugewad Ilmatsalu teltskiwi-wabrikus tehtud  sirged katuskiwid wälja: ilma paha jutu all seiswate õle tuustideta, ilma aea wiiwitawa lubjastamiseta, lühidelt ilma kõige iseäralise tööta wõib nendega iga latikatus kaetud  saada, kulda seda näituse suure kuuri katusest näha on. Kuida meie kuuleme, on need ilusad teliskiwid ka juba omal paigal proowi wälja kannud. Nende kõrwas seisawad nõndanimetatud Prantsuse katuskiwid, jääwad aga igapidi Ilmatsalu katuskiwide taha. Eemal on üks kogu laudast, piukisi, toolist j. n. e., ühe gaasmashtnaga, mis käimas on, ja wärwist j. n. e. jahmatab, G. Sachs'i wabrikvst, niisamati wäga kenaste pargitud linnu nahad sulgedega, mida üks näitaja Ahjalt saatnud, pesu-mashinad j. n. e. Wäga röSmustawad nägu kannawad uhked õunad, mida umbes üks tosin wiljapuuaia-peremeest saatnud on. Meie soowiksime, et sellest puuwilja näitusest ka seda tegewat kasu tuleks, mille peale omal aeal selle lehe kutsekirjas  tähendanud oleme. ,Ülepea lobame meie, et ka tänawune näitus iga pidi tallitajatele ja Vaatajatele head wilja kannaks: hoolsast tööst ja tõsisest püüdmisest ei ole puudust olnud/' Kahel esimesel näituse- pääwal on umbes t0,Vl)0 inimest  näitusel käinud, nendega kokku, kes midagi näitusele toonud oliwad. Kõigiks näituseks oli umbes 600 billetit wõetud, esimesel pääwal 13W, teisel pääwal ligi 8l)l)() pääwa-billetit. Kõige rohkem on hobuseid tähele pandud, nimelt neid, kes auuhinda saanud. Aga ka teised asjad on elawat osawõtmist leidnud, nimelt Wiljaadist Leppiku trieuc (wiljapuhastamise-mashin) mõne uuendusega, esimene, mis ülepea meie kodumaal tehtud >a odawam on, kui wõeralt maalt toodud seesugused mashinad. Kodutööd on iseäranis taluperenaiste tähelepauemist leidnud, keö neid hulga kaupa asjatundja silmadega läbi waatamas oliwad. Mihklikuu 1. pääwal kirjutab seesama leht: vP õ l l u t ö ö näitus on nüüd möödas ja näituseplatsil,  kus wiimaste päewada sees niipalju elawat liikumist oli; hakkab waikus tulema. Ilma ühegi nimetamisewäärt segaduseta on, kuida kuuleme, näitus korda läinud, mille peale nüüd tagasi waadata wõib, selle asutaja, Liiwimaa Selts, wõib ka sisse tulemisega rahul olla. Nõnda on tänu kõikidele tunnistada, kelle abi läbi kõik on korda läinud, ilma et nemad oma waewa ja kasu peale mõtlestwad. Kõige suuremat tänu on näitusekomitee teeninud, herrad von Grote Kaagjärwalt, E. Beckmann, von Cosfart Lõwilt,  rentnik Post Jaamalt, A. von zur Mühlen Suur- Kongotalt, H. von Samson Ahjalt, G. von Rathleff Tammistelt,  niisamati aunhindade-mõistjatele." (Lõpetus jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. . BaltiSkis, Mihkliluu S. piiäwal. Bulgarm asjus ei ole Würsi Bismark pakutud Inglismaa,  Austria ja Italia lepitamist Wenemaa pärimistega, mitte oma peale wõtnud, kuida näitab, sellepärast, et Türgi walitsuse poolt mitte selget programmi ette ei ole pandud, kuida ja missuguse nõuga Bulgarlased piawad sunnitud saama seda wasta wõtma, mida neile Wenemaa poolt pakutakse, kui ka kõik suurriigid sellega lepiwad. Ka ei olla Saksamaa selleks lepitamiseks mitte ametlikult palutud, waid targu ümberkaudu ja Saksamaa ei wõida ennast, otse kui oma käe peal, selle asja sisse segada, ilma et sellest üks kohus sigiks, seda ka otsani ära tallitada. Austria kahtlaste healte kohta, mis selle osawõtmisega rahul olla ei taha, mida Saksamaa Balkani poolsaare asjus Wenemaa wasta Bulgaria segaduste hakatusest saadik üles näitanud on, tähendatakse Saksamaa poolt poolametlikult, et see kõik Saksamaa enese heaks, s. o. Europa üleüldise rahu hoidmiseks neuda pidada tehtud saama, nimelt sellepärast, et söbrustus Wenemaa ja Prantsusmaa  wahe! mitte liiga palamaks ei läheks ja Prantslastele  sõea-julgust ei annaks. Ei Wenemaa ega ka Austria loomuslikn wõimuskonna wasta Balkani poolsaarel  tahta Saksamaa olla, aga Bulgaria ei langeda jo koguni mitte Austria loomusliku wõimuskonna piiritesse. Sellega piab Austria juba leppima ja Wenemaa wäljaspidise  politika ametlik leht tunnistab awalikult oma rahulolemist,  üteldes, z.et see selge ja otsekohene tunnistus ka neile Saksamaa lehtedele, kes Wenemaa wasta wihale ärritawad, ja neile Wenemaa lehtedele, kes Saksamaa wasta wihale ärritawad, tulusaks waStuseks kõlbab. Kui kaks riiki, kelle politika mitte filmapilguliste tujude juhatusel  ei seisa, ühes suures asjas ühel meelel on, siis ei olla sellepärast weel mitte tarwis, et nemad igakord just üksteise jälgede sees käiwad. Mis saaks Europa rahust, kui umbusaldus kõige politika ainus juhtnöör oleks?" Türgi Ministred on nüüd selle kuu 1. pääwal pitkas nõuupidamises olnud ja on nõuuks wõtnud ise Inglismaa,  Austria ja Italia Valitsustele kirjutada, et nemad Bulgaria asjus Wene, Saksa ja Türgi Valitsuste nõuusse heidakfiwad, s. o. Bulgaria asju ühe Wene ja ühe Türgi kommissäri läbi korraldada laseksiwad. Et see palju aitab, seda on wähe uskuda. Bulgarlaste eneste hari on aga wahe-aeal kangeste kerkinud. Bulgarlased tuetawad ennast wist selle kadeduse peale, millega Europa suurriigid üksteist wastaStikku waritsewad. Neil wöiks selleks ehk asja olla, kui nemad oma keskis ühel meelel olekstwad; sellest on aga wist puudust. Kuida näitab, on seal Wene erakond,