Mk hukka ja jäid mait, Tolmu Toomad laulik meel üksi õigesti, kuuni teised jälle järje paale said. Teistes Eesti ajalehtedes kontsertidest lugeda, ei ole mitte enam arwane nudis, millepärast neist ka sääl üsna lühidelt kõneldatakse, aga Saarlaste elu kohta on nad tähtsad, sellepärast ongi minu köne nii pitkale wcninud. P. T. WSndrast. Hephata tummade kooli selui sissetulek jakassa seis oli 1. Jaanuaril 1885 : Ml. kop. Kaostasestüs Pihkva abipangas Permis 1024 09 2 Homiknmaa laennpaberit - . . 187 31 Õpetaja S. Spceri käes .... 35 7S Eesti maa rüitlikogult 280 Saaremaalt 100 Eesti maalt kindralsupermtendcntiDn. Schulzi käest ....... 198 Audru kihelkonnast ...... 20 Tõstamaa kihelkonnast 20 Jakobi kihelkonnast 28 Häädemeeste kihelkonnast .... 3 Saarde kihelkonnast ...... 3 Pärnu maalt. 3 Wolmari maakonnast 2 Riia maakonnast K Wiljandi maakonnast IL Wonno maakonnast 8 Tartu maakonnast 151 Wõru maakonnast ...... 13L Tartu ülikooli koguduselt .... 140 Tartu Jaani koguduselt .... 24 Õpetaja Strengi läbi Peterburist . 7 Narwa wabriku laulukoorilt ... 10 Metsaülema J. Krahke käest ... 10 20 Krooni linna Eestlaste käest ... õ Nimetamata käest õ Proua v. S. käest õ Neiu J. G. käest 9 Nimeta anded ....... 10 49 Hra. Schulmanm kentserti läbi . . õttv Mölla krahwi proua Tiescnhauseni loosimisest ........ 100 - Nimctanmta käest Tartust .... 50 Neiu GerberS kinkinud..... 50 - WSniwa wald ehituseks kinkinud . . 25 Hr. Pshle kinkinud ...... 30 - Eluaegsete liikmete maks: Parem nr. A. v. Stacl-Holsteini käest 25 do proua v. Stael-Holstein . . 25 Hr. Eiänommilt 25 Aastane Inkmeie maks 239 Paide abstestsitt . . . 23 r. —k. LAljandi abistwui . . 23 .. —k. Tori LviÄtnlt . . . 41 r. —k. Tarzoastu adstclinlt . .25 r. —k. Anu 144 2 laenurahast iuuessi ..... 3 90 Pihkva abipar.ga intressid. ... 55 57 u-u Summa: 3693 71 Waljaminck, LV., Mail 1885 : Rbl. kop. Teenrile peakoosoleku juures ... 1 Pitckva panga pileti eest Lit. B. Nr. 496-5 1000 -- Selle templi eest 60 Asutust peakoosoleku otsiste järele Riia roara kaen aruste kassasse rendi peale muud 360 60 Kooli räralr olemata majade tnlekassa kuuni 1. Aprilli kuum 1886 . . 39 7 Vilkam rauga pileti eest Litt B. Nr. 5262" 1000 Selle temp st. eest. ..... . Kirjade Talud z. m. t. . . . . . 79 31. Testembril kooli mäijaminckutele seltsi roost juurde pandud . . . <>22 75 1. Jannaril Isttsv kasm sularaha seis SBB 90 Summa: 3SSZ 71 M. Graubner, kassadirekior. Selle järele on seltsi wara: ») 1. r-tugiwikct Lit. B. Nr. 4985 srmr . 1000 r. —k. ü) 1. rariZapUoi Lit. B. Nr. 5262 suur . 1000 .. „ 6! lao a st::. . . . 60,6 M „ 2668 r. Mk. Asnststs karita! . . . 360 — .. Selle ülesande järele on Vändra nnnn:ade  kooli wäljaminek aasta! 1885: 1- KAti- ja kooliraha k 125 rub. 20 T sm,, lavu -m. (ufo kuowaudik pidi 2. poolel aasial raske haiguse  pärast, koolist wälja astuma, 2505 50 2) keltsi kassast juurde -autud . . 0:2 75 0) Liiwi rüitlnog!! poolt tovlitaja heaks 300 Summa: 3485 25 Seega on kaswatuse kulu iga lapse pealt umbes 17 4 rubla. Hephata seltsi tummade kooli ajalugu aastal l!085i. 16. Mail waliti selle seltsi direktonumile härrad: baron Wilh. Stael v. Holstein Wask-Räämast esimeseks; kirikhärra  Speer Suure Jaanist, wabriku omanik M. Granbner Wändrast kassadirektoriks; vr. Jürgenson Wändrast; õpetaja Sokolowski  kirjatoimetajaks. EeSti maa waimnliku  seiiuse saadik on Jüri õpetaja hr. Hasselblatt, kooli direktor. 16. Juulil wõttis uus kooli direktor uue walitsuse enese katte. > — 30. Juunil wöeti 10 kurttumma  lauale ja tunnistasiwad oma usku ise oma suuga Wändra kirikus. - 26. Augustil wöeti 10 kurttumma kooli wastu, nimelt: Johannes Konkar Tallinnast, Willem Toompuu Keinist, Johannes Ackermann St. Peetrist, Johannes Maurus Juulast, Linirop Tüirist, Jaan Kolumbust Merjamaalt,  Anna Saarmann Paidest, Tönnis Ehrenpreis Suurest Jaanist, Aima Flekstein Torist, Jaan Kupp :.kuigatsest. « Üleüldse on praegu koolis II last Eesti maalt, 9 Liimi maalt. Kuuel korda saab lõikuse kuul 1886 õppijaid wastu wöetama ja meie pakune kõiki, kes Jurtttlmmasid ristiinimcsteks tahawad kaswatada, aegsaste teada anda. Kooli ja kosti raha aastas on 12 rubla. E. Sokolowski, Hephata seltst kirjatoimetaja. Tartu maakonnast. Suur tüli ja rööwimine olnud, nagu Postimees kirjutab Walguta laadal 3. skp. otse kesk lõuna ajal. Äkitselt läinud mitmed  noored poisio ühe Wiljandist Juudi kaupmehe kallale, kes mütsisid müütmd. Natukese ajaga olnud pood mütsidest tühjaks  riisutud. Siis läinud rööwijad teise Tartust Juudi kaupmehe kallale, kes kõiksuguseid  riideid müünud. Ka selle pood olnud wähe ajaga riidest tühi. Siis olnud  weerand tundi wahet, kui korraga rööwimine kolmandas poes alganud. Siin olnud saapaid müüa, mis ka palju ära rööwitud. Aga siin tulnud kobtu-ametnis (lambur) ja teinud riisumisele otsa. Ta wõtnud säälsamas 4 meest kinni ja pärast on meel 4 meest kätte saadud; kõik 8 on Tanu kohtu kätte antud. Riia-Pihkwa raudtee üle teatab,, Fclliner Anzeigcr", et töö algata  ühel ajal Riias, Tartus ja Pihkvas. Selle aasta sügisel saada malmis tee Pihkwa-Walka-Tartu, ja teine jagu tulema  l aastal. Pääle selle pidada berra v. Gõtte Ta meel raudtee haru KalM: Pärnu ajama. Kui wiimano teotus tõeste labaks, Ms wõib loota, et ka Pärnust Wiijanoi üks raudtee haru saab tulema. Meie auustatnd kaastöölise läbi sleme Wcnemaalt järgmise kirja saanud: , Pe.uem.ri kubermangus Qttdawa maakonnas, Ai orrs n k a :õ? o e st. Anus:c.tt'.d Saarlaie toiuwtus i Talun neid järgmisi ridasid omas munas raiu wnslnes ajalehes ära trükkida. Seekord ei ole mu! rõõmsaid ega lõbusaid stmisiamisi  Saarlase lugejatele uina: waid üknnda knrwaist, hirmsais:' pahategudest, teine kord siis taban lZinMMd jutustusi  pajatada. Suneks on need pahad sõnumid mujalt maakondadest, mis ma praegu auusa Saarlase lugejatele ette toon, sellepärast ivõiwad Ondawlased rõõmsad olla et neist paha asjade pärast pajatada  pole. Seekord jutustan ma Pihkwa kubermangust. Tetsembri kuu esimeste pücmade sees leidnud Pihkwa linna ligikonnast üks Wene '.laesterakuvas tee päält tubli rahakoti  rahaga. Et see leidja õige puhta südame tunnistusega inimene olnud, tahtnud  Pihkwa politseisse ülesse andma minema.  Linna minnes läinud ta enne meel eestulewa lähemasse kõrtsi sisse, et teada saada, kas wast kaotaja kõrtsis on, e!?k kas raha kaotaja oma raha kaotamist sääl teada on annud! Sääl olnud seltorral  ka kaks kaupmeest reisi wäsimust pisut puhkamas, need pole ka sest raha kaotamisest midagi teadnud. Naesterahwas tahtnud linna hakata minema, aga kaupmehed  lubanud teda enestega ühes linna wiia, sest üksinda minnes wast mõni kurjategija  tuleb wasta ja wötab raha kõik oma heaks ära- Kõrtsimees lubanud ka linna ja et tema saada tühjalt sõitma, siis lubanud tema naesterahwast enesega ühes linna wiia aga enne pidada naesterahwas natuke aega tema järele ootama.  Kaupmehed sõitnud linna minema, aga tee pääl tulnud üks saks wasta ja pärinud oma kadunud raha järele. Mehed teatsiwad leidjat juhatada, kus ta on, ja et ka kõrtsimehega pea järele tulla. Raha kaotaja herra palunud kaupmehi enesega übcs kõrtsi juures tagasi tulla. Mehed pole endid ka palju paluda lasknud, läinud  ühes kõrtsi jnure ! Kõrtsi juure jõudes olnud juba hulk aega õhtud mööda jõud' nnd ja kõrtsimees pole neid enam sisse lasknud, et seaduslik aeg juba mööda olla. Warsi toodut lähem küla politsei senna, aga selle nõudmise pääle pole ka kõrtsimees mehi sisse lasknud; enne kui homiku siis alles mehed saanud sisse minna. Suure otsimise järele leidnud nad selle raha leidja nacmcrahwa surnu-keha üles, mis kolmeks tükiks katki raiutud ja w tth i Ma sisse pandud ja kõige pääl w l ic, liha pandud, et siis mitte aru ei i id k et inimese liha Ma sees on! Walju nõudmise pääle toonud kõrtsimees raha kori ka peidu urgast wälja, kus sees 2,000 rubla raha olnud. Kõrtsimees wiidnd Pihkwa  „tuht" hoonesse oma teenitud palka ootama! Head karistust ja witsa nuhtlust kurja tegijatele! JälesLamise wäärt töö !! (Ots tuleb.) Peterburist. Talupoegade m aaj agamisc d on seni ajani tihti Wene maal hingemaad nii wäikscks teinud, sest et igale pojale ikka maad anti ja selle läbi perekenM pea wõimata oli wcel maja-talitust pidada, et maa-osad läksiwad ikka wäiksemaks. Nüüd on selle kohta seadus  tulnud, mis uuaojagamist perckonnaliiOnete  wabel raskendab. Perekonna isal ja wallawauttnst- on kõige suurem woli selles asjas, ja ilma nendega ei tohi maajagamist  olla. - Keistrlik Kõrgus Snnrwürst W ladii  m i r A leksand r o w i r s b iaada suwel Battimere randast üle waatama ja Tallinnas, Paliiskis, Hapialns, Pärnus, Kunresaares, Windans, Lübawis, niiiama ka Tartus, Paides. Rakwcres, Narmas ja Jainbnrgis käima. Wene saadik ja Serwer-Mba rest si-vad k-aaslasicga kesknädalal Liwadiassc ära.