wõetud on. Ka Koeru kihelkonnast kirjutakse meile öökülma üle, mis kartohwli worsi wvtnud. Tartust. Kirjameeste Seltsi koosolekul, Jaanikuu Tl pääwal sai Professor Koeler-Wiljandi selle Seltsi AuupräsidentikD  Valitsetud, selle aseme peale, mis pärast Dr. Krenzwald': wälja astumist tühi seisnud oli. Sekretäri ametist aStus A. Söeerd tagasi ja tema asemele sai tamne Abipräfident J Kurik ja AbapräfidentitS 3- Kunder Valitud.  KaSsahoidja. G. Saks andis teada, et Seltsi maja ostmine juba kauplemise all seisab. Järgmine koosolek saab Leikuse kuul, kui Võimalik WiljandiS, peetud. Liiwimaa Ritterkonna poolest on nöuuks Võetud Riia käsitöö ja Vabrikutöö näituseks kaks kuld medaljed asutada. Riiast. Wene õigeusu uus Piiskop Donat on Saaremaa Wene kirikuid läbi Vaatamas käinud ja jälle Riiga tagasi jõudnud. Ara põlend theatre asemele hakatakse üht hadatheatret  ehitama ja loodetakse, et juba sel talwel näitemängud  uueste wõiwad algatud saada. Liiwimaa Synodi tahetakse sel aastal Leikusekuu 19 pääwal Walga linnas pidada. Saaremaalt kirjutakse ,Kuresaare Nädalilehtes: M küll Baltimaa talurahwa elukord parem on. kui kolme Lääne-Euroopa riigi mõnes paikas, siiski on korda läinud, kunstlikul kombel, pahas tahtmises rahutumat meelt äratada. Seda Võib seda wähem imeks panna, kui, Valeliku  isa" (Zoan. 8. 44) juba esimest inimest, kes ometi Paradisi olekuS seifiwad. himule ühe õnnelikuma oleku peale kihutada suutis. Seda rõõmuStawamad on kirjad mõne Eestlase sulest, kes weel mitte pimestatud ei ole, mis selle seisuse hoolekandmist talurahwa hariduse kõrgendasule  eest tnnnistawad, keda nüüd meie maadel kõige rohkem sõimatakse. Uks seesugune tunnistus meie saarelt saagu siin paika leidma: pZuba ammu tundsin mina südame tungimist üheks awalduseks ,Ristirahwa pühapääwa lehes/ Aga, waim on küll walmis, aga liha on nõder. Kooli asjade poolest on meie Saaremaal lugu weel kurb, koolmeistrite palk on wäga wilets. Rahwal ei ole weel õiget arusaamist kooliõpetuse õnnistusest ja ei taha mõnes waldaS koguni meel koolmeistrele palka maksa. Siin on weel palju koolmeistreid,  kes waewalt 10 rubla palka saamad. Selle pärast on seda kui tänatawat armu tähendada, kui mõned mõisaherrad kooli täitsa oma kulu peal üles peawad. nagu näituseks Kaarma kihelkonda? Kudjapäe mõisas. Seal ei ole mõisaherra mitte üksi koolimaja oma jõuga ehitanud, waid tema annab ka koolmeistrele palka ja koolilastele kõiki koolitarwitufi, nagu tinti, paberit, sulgi, tahwleid ja raamatuid. Peale selle käiwad tema ja tema abikaasa sagedast koolimajas ja rõõmuStawad ennast õppimise üle ja laste waimuelu kosumise üle. Siin on mitmed waesed lapsed, kes ilma õpetuseta jääma peakstwad, kui seda kooli mitte ei oleks. Wana auuwäärt herra Landrath Baron Nolcken laseb igal kewadel eksami teha ja äratab aeg aealt isalikul kombel koolilapsi hoolsusele. See on tõeste üks armastuse töö, mis head wilja kandma saab ja juba kannab. Liigutud südamega olen mina näinud, kuida kewadel  nii heaste koolmeister, kui ka koolilapsed oma heategijat  silmameega tänasiwad, Jumalaga jätfiwad ja koju läksimad. Jumal õnnistagu meie wana auuwäärt herrat Landrathi tema wanuS päiwiS ja tasugu temale seda head, mida tema nende weikestele teeb, mitmewõrra tulemas elus." Kuuramaalt. Liibawi Kaubabanki üle peetakse nõuu, kas seda konkursi alla anda, wõi käe all tasumise kombel lahutada tuleb. Auusad banki juhatajad on sündimata  kõiki oma erawarandust banki wõla tasumiseks annud. Öösel, Jaanikuu 12 ja 13 pääwa wahel oli Liibawis suur tulekahju, mis mitu maja maha põletas. Kaheksa tundi tegiwad tuletõrjujad raske! tööd ja kaitsefiwad  ümberkaudseid majast häwituse eest. Saksakeeli „Peterburgi Zeitungile" kirjutakse Kuuramaalt: rKalleteni majoratherra, Ferdinand Baron von Nolde müüs oma 81 talukohta odawa hinnaga 200.000 rubla eest Üksi aga oma rahwale, täntse rentnikudele ja andis Jüripääwal seaduslikud kontraktid ostjate katte. Selle juures oli Baron ostjatele Kalleteni kõrtsis pidu walmistada lasknud, pidas kohaostjatele kena kõne. täitis klaasid ja jõi esiteks oma rahwa edaspidise kosumise peale, soowis neile õnne ja tõutas ka edaspidi põllutöö asjus, kooli asjuS j. n. e. nende sõbraks, nõuumeheks ja aitajaks jääda. Selle järel tõusis üks und e st kohaomanikudest üles ja tänaS ostjate nimel Baroni herrat kohtade müümise  eest, kui ka kõige hea eest, mida tema nimelt nende uue, kena koolimaja ehitamise juures ülesnäitanud oli. Selle juures on tähendada, et uut koolimaja juba kolmat aastat mõisaherra juhatamise all ehitakse, keS selleks ka kõiki tarwituft annud on. Sel sügisel saab koolimaja malmis. Herra Baron on koolile annud ja kinnitanud: ühe tüki maad ja heinamaad, S sülda pnid aastas ja koolmeistre palga juure ivS rubla, selle kaubaga, et wallarahwas omalt poolelt SW rubla annab.  Mõisaherra  on oma rahwale palju head teinud ja kirjasaatja peab omaks kohuseks, ühe paha segaduse peale lahendada, enne kui Saksa Vaenulised lehed seda omaks kasuks tarwitawad.  Juba ühe aaSta eest audis mõisaherra teada, et talukohad müüdud saakfiwad ja et tema soowimine oleks, iga rentija ostaks oma koha. 77 peremeest wõtflwad pakutud kontraktid waSta, kolm vi tahtnud oSta, saiwad seaduslikku tasumist ja aõtusimad lagast, aga ükS, kc? teadmata põhjuste pärast osta ei tahtnud, käis sala neius meeste ja seaduse tundmata nurga-adwokatide nõuu järel pani waSta ja pidi kohtu läbi kohast waiza saadetud saama, miõ teisele müüdud oli. Oma rumaluse ja kangekaeluse ja oma targa nõuuandjate läbi oli tema kohast ilma jäänud.- Kirjasaatja räägib siin meel pitkemalt Knuramaa aSjust, kuida kuulsad, Saksa sugust kodumaa kodanikud Läti rahwast Lati keelt, kooli ja kirjandust  edandanud, ja lõpetab oma kirja järgmise manitsusega  : ,Peale Jumala ja meie targa, jumaliku Monarhhi, täname meie kõiki, mis meil LätlaSlel on, üksi ja ainu Sakslastele ja neid tahetakse sellepärast pilgata ja teritada  ? Z See on kuri, on tänamata ja on patune  ! Seda ei tee aga mitte tõsine LätimhwaS, waid seda teemad üksikud hääled, need on üksi inimesed, keS oma armastuse, üle meele, oma kasu j. n. e. magusast wiina täiS on, kes oma auu otfiwad ja wihawaenu seemet külwawad. Kuida tahawad need sooleseinad, need Lati rahwa eksitajad seda omal aeal '.liimala eed ora «'os tata?? Kui need armawad, ei uni esgud oleks, väli rahwa nimel Sakslaste wasta uleö astuda za kihutada, kelle käest nemad ise kõiki haridust saanud ou. stiS arwan mina rohkem oma rahwa, selle rahwa meeleS tegema, kelle liige mina kui sündinud Lätlan: olen, kui mina mõisaherradele,  kirikuõpetajatele ja kõigi Sakslastele kellel soe süda Lätlaste waSta on, sellega meie Lätlaste alandlikku tänu awalikult tunnistan. Jummal see kõigewägewam ja armuline Jssa rõõmustagu neid kõiki selle eest, tasugu neile ja õnnistagu neid siin ilmas ja tulemas elus !! Ärgu saagu nemad mitte wäfima omaS armastuse tegudes, heas ja kõrgeS, auusaS meeles ka edaspidi Läti rahwa waSta, tänamata inimeste kurwaStamistest ja pahandamis test hoolimata; sest iga auuS ja hea tegu saab uueks hiilgamaks perlekS selleS auuvärgaS, mida olemik >o tule wtt inimesele pea peale paneb! I ÜkS Lätlane-. Peterburgist. Saksamaa Kronprinz on meie Keisrile oma brongfist malatud kuju kingituseks saatnud, mis oma kunsthinna poolest wäga kõrge järje peal seisab. Wene meremäe pealik Kapten de Tslong (Baltimaa mõisnikude sugust) ou wälja mõtelnud, kuida kompassi nõel selle eest kaitsetud saaks, et soomuslaevade raudsetnad nõela ei eksita, mis wäga tülitaw on. Keiöri Majestäti poolest on Kapten de Cölong selle eelt ühe kompassi kingituseks saanud, mille peal KeiSri Majesiati nimetähed seisawad ja mis kalli kiwidega uhkest kaunistatud  on. Kompass ise on taSku-uuri suurune. KuuluS Kindral Mihhail Dmitujewitsh Skobelew on öösel, Jaanikuu 24 ja 25 pääwa wahel MoskwaS äkitselt ära surnud. Tema oli mast umbes 40 aaStat mana. Kõik Wene riik saab selle särama mehe järel leinama, keS nii lühikese aea seeS oma wahwa tegude läbi kuulsaks sai ja söeamehi wägemamalt Vaimustada oskaS, kui ükSki teine. Kui teda tema tuline söeamehe süda Viimastes kõnedes üle nende piirete wedaA mida meie Keisri ja Herra tarkus ja rahu nrmaStuS määranud, stiS leiab see seletust ja Vabandust tema tulise maimu läbi. Tema mälestus saab meie sõeawäe keStiS ja isamaa meeste teskiS jäädawaS läikis ja anustuseS seisma. Ilma eksituseta ei ole nüüd kord ükski surelik inimene. Jaanikuu 22 paamal põleS Nowaja DerewujaS uhke Arkadia theater, miS wast sel aaStal walinis sai. keskpääwa aeal maani maha. Sellega ühes võltsimad ka uhked triiphooned ja hooned, milleS metsloomad, rebased,  orawad ja teised peetud saiwad. Üks tulktõijuza on tules surma leidnud ja kaks teist on raõtcst haamaiud. Kahju arwatakse 300.000 kuuni 350.000 rubla peale; kaitse all seifis see theater 72.000 rubla eest. Tuli olla kurja käe läbi pandud ja kurjategijad ka juba kinni pandud. Üks hirmuS mõrtsukatega on Jaanikuu 20 räämal  Peterburgt pool, PemtsheSki uulitsas tehtud. Seal elas 75 aaStat mana kaupmees Risomzew oma haige õega. köõgitüdrukuga ja tuatüdrukuga. Köögitüdruk oli homikul kiriku läinud. Kui tema tagasi tuli, oli tuatüdruk. 18 aaStat mana, lõhki löödud peaga ukse eeS nraas, Ntsowzem  lõhkilöödud peaga woodiS. Röõwitud ei olnud ühtigi. Kurjategija on leitud. See on 2t aastane Pelitseiohwitser  Iman Jwanow. Tema oli 44 rubla kroonu raha ära mängind, tahtis kosida, tarm!tas raha ja nõudis seda sel teel. Pärast mõrtsukatööd tehti aga akna luugid lahti, mõrtsukal et olnud sega rohkem rööwida, kui 45 rubla. Tema oli aknast fisse ronind ja seal ühe tüki oma mõega topsist kautand. Selle tähe läbi sai noor kurjategija  leitud. Wilna kubermangus on Jaanikuu 18 pääwal DisSna linn täitsa maha põlend, umbeS 30 maja on järele jäänud. Mitmed pealinna lehed korjawad õnnetumatele  raha. Mosk iv a st. Ämluse MWalkade juure on weel niipalju lisatud, et kuld, 450 hõbe ja 800 brongS medaliet wälja jägenid j anda wõiwad. Aga ka seda peetakse  seal wähesekS ja palutakse rohkem. Tallinnast saadetud  HenntgeS'e raud keedupliitid letawad wäga suurt kiilust. Doni maak o n n a st. Jaanikuu 8 pääwal tõusis  MetshelinSkoje küla junreS hirmuS maru, miS maad kuuS werSta laiuti laaStaS. Lagestiku peal oiiwad umbes WV heinalist, tui järsku torm tõusis ja elumajad, weSkid ja küknid löhkuS ehk ka koguni ära puhnS ja heina nenda MeS keeruta? et nmberriugi midagi naha ei olnud. Neli meest ja ükS naene olla «Algust maha löödud, wiiS inimest  raSkest haawalud. Odessast. Juutidest, keS hiljuti Ameerika maale wälja rändasiwad, on mitmed jälle lagast tulnud. Wähese rahaga oliwad nemad läinud, ilma kopikata tnliwad nemad lagast. Ba r n auli st. Rjasani, Tambowi ja Woronesht kubermangudest rändab nii patju rahwast teine poole Urali mägede, et raudtee walilsuS neid erarongidega edasi saadab ja aurulaewad Tjumeni ja TomSki wahel nendega täidetud on. Wöeralt maalt. Saksa maa l t. Rahaminister Ritter on nüüd suure auustusega, oma palme peale sellest ametist lahti lastud ia riigiwara tallitaja, Riigisekretär Scholz tema asemele nimetatud. Nendanimekakud wabameelelised lehed kaebaivad raskest selle üle, et uuS Minister üleliiga Würst Bismarki poole hoiaks ja sedawiist Rahaministerium otsekohe  Würst BiSmmki enese kätte langenud oleks. —. M ost i sarnatsed Sorialdemokrallased halkamad tulisemal joonel ilmun,n, tui ledn tänine nählttd on. Nenda on Kasse! >s 'K.Ulduia, iil n ja Darmstadti? lukusepp llt l il k e kinni wõetiid ,a nende MMM ksiisugufl mässamise  kirjast leitud M ka tiriast, mtlleS juhatust Dünamiiti ja kärgatule kuulide walmiStamtsekS ja kuulide ja haawlele kibmtilamisrks antakse. AnStria-Ungrumaalt. Weneriigi endine Saadik Londoni?, Aürst Lobanow-AkostowSki saab nende pääwade seeS Wiini oodatud, kuhu teda Saadikuks nimetatud  on. Sõit aealehed, miS AuStria Ritgiwalilsuse ligemal seisavad, teretawad uut Saadikut suure rõõmuga. Ungru maal on kanged kärad ja kihutamised Juutide waM ja tsgakihutajad tarwitawad selleks üht haledat, km«a ja kmja lugu, miS Lihawõle aeal TiSza-ESzlariS sünblS. Seal kaduS ühe lese i 4 aaStane tütar. Ester SolymoSsn ära. Rahwa keSkiS tõustwad jutud, et Juudid teda oma pühade kombeks ära tapnud olekstwad, nagu seda pööran >uttn ka teiSleS paikades räägitakse. Pärast leiti jões üks noore nacSterahwa surnukeha, Ester Solymossn  riides. aga tema surnukeha ei olnud see mitte, waid ühe umbeS 20 aaStase naeSterahwa keha. keS titSkuseSse  ära lnrnud, knida arstlikud järelwaatamised tõendaflmad.  Kaks luudipoisst annavad peale selle weel tunnistust  oma sugurahva waSta ja Estertt ei ole elusalt ega surnult leitud. Mitmed Juudi waimuliku aSja tallitaiad  oii mangi randud, zuha selli'parast, et nemad halwa radwa unda eest kauiclnd saaksiwad. Kohtud oistmad ja u nr noad juure hoolega, aga sclgitnst ei ole selle uduse aSza sisse weel saata suudetud. 'N'ahmaB on aga wihane >a mana pöörane jutt on uut triln saanud. Prantsusmaal t. Prantslaste nõuu. TuneestaS üht sisemist merd sigitada, see on nbt laia madalikku kanalite  läbi mneweega täita, on maha jäätud. SelltkS asutatud koni missi on id on ära ninnnd, et kulud suuremad olrksiivad, kui kasud. - ParlamenliS on ametlikud kirjamahetnsed  sellest aeast ette randud, lnS Gambetta Minister oli. Kirjadest on näha, et Egvvlnse tülid suuremalt jäult Gambetta k. stelnd cn. Tema oli Inglismaad osawõtmisele  kujsund ja tabitS EruvtuseS sõda algata, lootes, et sealt sõea tüli eemale nihkund ja kõiki Euroopat põlema pistnud oleks. Inglismaa ei wõtnud aga head nönu wasta ja üksi ei usaldand Gambetta peale hakata. Sellepärast  wetliS tema uuest valimise korrast asja seespidist tüli tcsla ja ametit maha ranna. Asjad oliwad aga ikka nii palju segatud, et Egyptuses need kärad tõustwad, mis Aleksandrias hulga Eurooplaste elu maksiwad ja kui raske kõuepilve meie politika tacwa veal selsawad. Prantslased aga on pärast viimast õnnetumat sõda ära tunnud, et waen kautab, rahu kcsiutab, ja Gambetta, keda enne nagu Ebajumalat auuStati, on kõiki oma tähtsast kautanud.