käe pärast oleks. Niisugused toimetused ja jutud näitafiwad  nüid selgeste, kui oleks Inglise wõllaSkala ja Wene elewandi wahel tõeste rüistmisi tulemaS; sel põhjusel tegiwad siis ka mitmed lehed ja mehed jutu wälja, nagu oleks Saksa mehel gras Herbert Bismarkil, kes nüid samma Londonis käis, ka Afganistani aSjuS tegemist. Seda mõtet ajawad aga nüid selgemini teadjad tühjaks ja tttlewad, et Wene ja Inglismaa wahel sugugi weel asjad nii põnewal ei seisa, et juba kolmat riik tarwis wahele lepitajaks oleks olewat. Inglise oma ajakirjandus, mis enne küll kõigest jõuust nagu tüli suurendas, räägib nüid waiksel ja kartlikul toonil. Nõnda ütleb „Pall Mall Gazette," Wenelasi wõida rahulikult Zulfikarisse ja Akrobatisse jätta, see ei saada Inglasele midagi suuremat  südame walu tegema. Praegusel ajal aga sõda Wenemaaga hakata, olla päris hull mõte; sest see saab Austriat SalonikiSse ja Wenemaad Konstantinoopoli wiima, mida ometi, mis tõega piab tunnistama, Inglismaa mitte ei soowi, Ka teab „ Daily News" ütelda, et Inglise walitsus Peeterburist telegrammi on saanud, mille läbi rahu lootus Afganistani asjus uut kosutust saab. Ühtlasi teatatakse aga ka, et Wene walitsus suuremal mõõdul oma mere jõuudu kaswatab. Praegu olla kümne suure sõalaewa ehitus käsil. Mõistlik järele andmine mõlemilt poolt saab muidugi kõik kauniste korda saatma ja waenu wankre weermist takistama. Rohi ei ihalda mitte werega kastmist. Saksamaa, mis enne juba nimetatud, oli oma poliitika taewast Inglise wastu weikselt pilwe lasknud minna, see tegi aga nüidsel raskel ajal Inglastele kaunis kabet meelt. Nüid aga, kui graf Herbert Bismark Londonis  käis, olla päike jälle lähedaste paistma hakanud. Nimelt oliwad need pahad tuuled, nagu lord Granville teatas, Suudani asjus tulnud, sest Saksamaa ei tahta mitte Inglismaaga sõprust pidada, kui Inglane ennast sarnasel wiisil üleSse näitab ja Egiptuse asjus Saksamaa asutustele kahju teeb. Ka on Saksa ja Inglise wahel Helgolandi saare pärast, mis Põhja ehk Saksa meres Daani- ja Saksamaast sünnitatud mere kääru sees on, kõnet olnud. Saadik Gorst on nõuu annud Inglise kuninganale seda palwet ette panna, et ta Helgolandi saare Saksamaale, muidugi paraja tasumise eest, annaks, sest Saksamaal olla tast niihästi kaubanduses kui ka kalapüigis suur kasu. BiSmarki 70. aasta sündimise päewa auukingitusega  on ka Saksamaa parteidel palju tegemist. Niihästi Saksa priimeeleliSte, kui ka ultramontaanlaste, mõlemate wastaseid mõtteid on würst Bismark wiimsel ajal awaldanud.  Nii on mõlemilt poolt pooltolejaid ja ka waStalisi.  See an ka päris muidu, et wanamehe kingituse juures weel nii palju waieldakse! Nagu mitmedki riigid, nii püiab ka Saksamaa siin ja seal wäliseid kohte omale asupaigaks muretseda. Jsiäranis on tema silmad praegu Ahwrika hommiku rannas otsimisel. Sõnumed, mis sealt aga Saksamaale tulewad, on temale päris hapud kuulda. Nii kirjeldatakse sealt: I.Tsansibari ümberkaudne maa on terwiselle palju kahjulikum ja Eurooplastele palju surmawam, kui ükski koht Ahwrika õhtu rannas. 2. Ümberkaudsed  neegri suguarud on nii tigedad ja kurjad, et asumine wõimatu on. 3. Tetse-kärblane teeb elaja pidamise  suutumaks wõimatumaks. Need teemad Saksamaa Ahwrika hommiku ranna asutuste mõttelistele palju pääwalu. Inglise Suudani töö ei too tale siiamaale küll weel mingit sugu kütust. Kui ka Suetst kaanali ehitaja v. LessepS'i ütelus, et Wolseley käsi nifamma saada käima, nagu Gordonil KartumiS käis, ja et 10,000 meest kõrbesse  niisamma ära kaowad nagu nõol kolde, weikselt liig ette kuulutus on, siiski päris tühi ta ka ei ole. Praegu tõttab Wolseley wägi põhja poole, kuhu ta sügisini  saab jäema, sest Mahdi hirm ja weel rohkem see määratu palawus, mis seal walitsema hakkab, ei jäta muud nõuu üle. Wolseley on oma sõamehi siiamaalse wahwuse eest tänanud ja tõotanud sügisi uue jõuuga Mahdi waStu minna, Kartumi tema käest ära wõtta ja tema jõuudu nõrgaks teha. Üleüldse tõttawad kõik Inglise  wäed põhja poole, sest Kortis on 104 kraadi (!) Fahrenheiti järele warjuS juba sooja. (Reaumuri järele 32 kr. sooja.) Niihästi Brackenburyl kui ka Wolseleyl kõik ajab palawuS, rohkem kui Mahdi, põhjapoole põgenemise  himu peale. Wolseley olla Dongola sõawäe suiseks pääseisukohaks walitsenud, kuna weiksemad mäe salgad Niiluse äärt mööda laagritesse jäewod. Sellest Ln selgeSte näha, et sügisi uus werewalamine tulemas on. üks asi räägib aga selle waStu; sest Bulleril olla käsk antud, kõik kõrbe hallikad ära rikkuda, sellel wiisil on sügisi ainult Niiluse jõe äärt mööda weel wõimalik edasi minna. Suakini-Berberia raudtee ehitamine on praegu suutumas kahewahelne asi. Inglase käsi ei käi SuudaniS hästi. Itaaliale olla Inglise Valitsus-lasknud teada anda, et tema esiotsa Itaalia abi mitte ei saada tarwi- tama, waid Mahdit üksi pämi wagaks saada tegema. Sellel mõjudusel on Itaalia sõaminister Ricotti kõik uute sõawägede saatmiste ette walmistamised seisma jätnud; ometi tõendawad aga ametlikud lehed, et Itaalia oma praegusi Punase mere äärsed sissewõetud kohte miski tingimise all tagasi ei saada andma. Ühtlasi teatatakse aga ka konsuli palastist, et Londonist olla sõbralikumad sõnumed tulnud, kus üeldakse, et Mahdi igapäew, iseäranis  Trip õlist, omale jõuudu juurde saawat, ja et Inglastel raske olla, wõi koguni wõimatu, teda ära wõita, kui ta mitte abi ei saada. Kas see jutu kõmm õige on ehk tahetakse muidu Itaaliat nagu ette walmistada,  jäeb oodetawaks asjaks. Et aga Itaalia ühte lugu selle peale mõtleb, on sellest näha, et sõaminister kõigile Neapoli ja Palermo sõawäe ülematele käsu on annud, ohwuseridelle ja kõigile muudelle ülematele Araabia keeles õpetust anda. Nagu .Standardile" Berliinist teatatakse, olla Wene-, Saksa- ja Austriamaa Itaalia Massauah sissepiiramisega siis küll rahul, kui wa sultani õigusi ka seal juures tähele pantakse. Austria parlamendi istumist pidada meel pikendatama,  sest et tarwilikka otsuse tegemisi weel ette pidada tulema. Iseäranis tulla tollimaksu küsimus weel kord elawalt ette, sest et keiser selle poolt olla ja ka Ungria kauba minister grahw Szechenyi Wiinis käimine olla ainult sellepärast olnud. Austria saadikute kogus on saadik Herbst ime waimuStawa kõne pidanud, kus sees ta Austria tulewiku pärast wäga mures on, sest et tülitsemisel)  rahwuste, ususeltside ja ameti seisuste wahel ikka tihedamaks minna ja hirmu ja kartusega manade armsate  Austrialaste südant täita. Wanamehe meel läks wiimaks nõnda haledaks, et wiimaks nutt sõnad ära sõi ja pisar heale ära neelis. Türgi saadik, Hassan Fehmi pasha Londonis, on Türgi walitsuse käest uusi eeskirju saanud, mille järele tema täielises ühenduses Musurus pashaga piab toimetama  ja lord Granville'le teatama, et Ottomani riigiwalitsus  need wastused, mis Inglise walitsus tema ette panekute peale Egiptuse ja Suudani asjus on annud, täieste segaseks ja wastikuks piab tunnistama. Prantsusemaa kodused tülid ja protsessid anarhistlaste  ja sotsialistlaste wastu kestawad edasi; palju olla juba sunnitud üle piiri wälja minema. Wälja aetute hulgas on palju Saksa sotsialistlasi. Tonkingi sõda möllab oma soodu. edasi. Kiirsõnumite teatuste järele ei ole sealne sõda sugugi kerge. Tuyenquani ümberpiiramine  kestis kaks päewa, kus Prantslastel hulga kaupa surnuid waenu wäljale jäi. Prantsuse sõalaewad on Jang-Tse-Kiangi ja Ning-Po jõe suud kinni pannud ning Hiina laewad on jõge mööda kaugemale maasse pidanud põgenema. Daanimaa päälinnas oli neil päiwil rahurikkumisi,  mis uuemeelsete ja sotsialistlaste poolt elusse kutsuti. Tüli alguS oli uuemeelsete ja wanameelsete wahel tõuusnud  küti seltsi tüli pärast. Mõlemad tahtsiwad nimetatud  seltsi nagu oma orjaks ja käsu aluseks teha. Kui wanameelsed asja nõnda kaugele saiwad, et juba 10,000 oma meelelist selle seltsisse saiwad ja oma koosolekul lageda taewa all selle põhjuseks tegiwad, et mitte enam hulga kaupa nimetatud seltsi wastu ei wõeta, läksiwad sotsialistlased troppides teatrimaja ette, ja tegiwad seal kisa ja kära, mis läbi ka werewalamist nende ja politsei wahel ette tuli. Guatemala president on Kesk-Ameerika ühenduse  kinnitanud ja selle ühenduses püämeheks ennast nimetanud. Neist wiiest riigist, mis selles ühenduses on, on muidugi Guatemala kõige wägewam. Tema rahwa hulk on üksinda I'/» milljoni, kuna töistel neljal Nikaraagua'!, Hondurasel, Kosta Rika'l ja San Salvadoril  kokku 1,400,000 inimest on. Eelnimetatud toimetusel on aga, nagu Washingtonist teatatakse, halb järeldus. Nicaraagua ja Guatemala wahel on sõda kuulutatud.  Nicaraagua kaanali ehitamisele tahtwat Guatemala  president takistusi teha. Omalt maalt. Wiljandist. .St. Pet. Ztg." tõi oma Tallinna kirjasaatja sõnume, kui oleks .Walguse" ja .Sakala" wastutaja hra. J. Kõrw'i elumajas tuli lahti peasnud, mis piagi küll ära kustutatud, aga lõpeks leitud, et kõik maja riistad olla Petroleum iga kastetud olnud. Hra. Kõrw olla wangi pantud. Meie tunneme haledust „St. P. Ztg." sarnase sõnume saatja pärast, kes kõigest jõuuft midagi uudist ja ühtlasi ka imelikku uudist päälinna lehele tahab saata, aga seda mitte kuskilt paremalt kohalt ei saa, kui tõiSte laimduse ja wale hallikast. Wift on .St. P. Ztg." sõnume saatjal sarnase ülekohtuse kõlaga .suured mõtted." Iga ühele, kes iial midagi ajalehele kirjutab ja just mitte meelel wale sõnumet ei taha saata, anname meie nõuu, enne selgeSte teada püida saada, millest ta kirjutab, ja mitte uisa pälsa jooksta, see wõib enesele kergeste kimbatuse kaela tõmmata. „St. Pet. Zg. järele kõneleb ka Walga Saksa keelne leht ,MUtscher Anzeiger" sellest sõnumest. Tema meheke tõmmab oma nibu õige winna ja räägib nii jamedal ja, kui see mitte liig ütelda ei ole, toorel kombel, millest meie mitte pikemalt  kõnelda ei taha, sest et ta ainult mõistmata wiha ja rumaluse sapi wälja loopimine naitab olewat. .Walgus" ise teatab oma lugejatele, et tema toimetaja  J. Körw Jaanuari kuu algusest saadik soojas tõbeS raökeste haige olla. Nüid olla aga juba paranemist loota. Kuukirja .Oma Maa" 2on meil kätte jõuudnud.  Meil ci olnud weel mitte wõimalik teda otsani läbi waadata, sellepärast ei ole ka wõimalik tema ftsust pikemalt kõnelda. .Kündja" on Nääri kuu pealt kohe pika sammuga  üle Küinla kuu PaaStu kuusse aötunud. Juba 4 lehte on tal kewade kuus ilmunud. Mispärast .Kündja" Küinla kuu maha jättis, on meil teadmata; eksitus see küll ei ole. Oma lugejatele teatab .Kündja" jälle uueste, sest ta kardab mõnel meelest ära läinud olewat, et .suuremat, ilusamat ja odawamat pildi-ajalehte nii rohke ja lõbusa sisuga ei ole Eesti rahwal selle pölwe rahwa seas enam oodata." Aiwa asja ette kuulutajaks prohwetiks ta kõlbab, sest et ta selgeste teab ütelda, et Eesti rahwal edenemise lootust ei wõi selle põlwe rahwa seas enam olla. skuzkei!. trükib oma U 45. seeS meie lehe kuuendama numri kuulutuse osalt ära, mida aga meie piame weikselt õiendama. »?. ö.« ütleb: „Nmd, nagu .Sakala" kuulutusest näha, jätab J. Lipp oma töö seisma, ja tema asemel hakkawad Jüri Peet ja Maksimilian Põdder Tartust, kus ka edespidi ajalehe (muidugi .Sakala") toimendus saab olema. .Sakala" toimetus ei ole mitte Tartus, waid Wiljandis niisama  kui ennegi. M. Põdder ei ole ka mitte .Sakala" alaline kirjutaja, nagu Sakula pakiliselt kuulutas, waid J. Peet, kes Wiljandis elab. Wiljandimaalt. Wil jandi kihelkonnast kirjutatakse: Enamiste kõik wallad wõiwad rõõmsad olla, sest neil on wallaametnikud  walitud ja juba ametis, kuna aga meie Karula walla inimesed nagu kotis elame, ei tea, mis meie peris oleme, ehk kes meie walla ametnikud on. Niisama nagu muialgi oli ka meil Detsembri kuus walimine, aga et seaduse wastalisel kombel seda toimetati, siis lükas Kihelkonna kohus sette walimise 24. Jaanuaril ümber ja andis wana wallawanemal T. Reier'il tõwa käsu, nii pia walimist ette wõtta, kui wähegi wõimalik. Nüid oleme aga asjata pool töist kuud juba ära ootanud, aga ei mingit teadust. Mincwal aastal olime otsani kolmest wolimeheft ilma, sest et seaduswastaline walimine jälle ei maksnud ja uut ka ette ei wõetud. Tänawu naitab meil kõige wallaametnikkudega  sarnane lugu olewat. Igatsedes ootame meie, kunas meilt ükskord partei päike põgenema ja ühenduse päike meid oma kosutawate kiirtega walgustama saab. Piaks igaüks ometi oma kohust tundma hakkama! —6 — Pilistwerest kõneleb kirjasaatja ühest kirjutajast,  kes tõisiti kirjutab ja tõisiti räägib. Nii olnud hiljuti waeste laste waraga seal segadust, mis wägist tahtnud kokkumale kuiwada, kuna raha ometi kasuja asi on. Alalhoitud kwiitungid teinud aga asja selgeks. Töiseks kõneleb kirjasaatja, et seal pool wanemail ka see hea tahtmine olla oma tütreid koolitada. Mõned wanemad pidada aga pärast nägema, et nende tütar koolist kodu tulles hoopis nagu ümbermuudetud on. Madlist olla Mathilde, Marist Marietta, Aunest Annette, Tiinast Datiaana  jne. saanud. Ka muid muudatusi, mis just mitte kenaks kiita ei wõi, harjuda linnas nurga koolis käijatel wägist juurde, sellepärast soowib kirjasaatja, et wanemad oma tütreid ennemalt kihelkonna kooli paneks,wad, kuS linna moonutused mitte näha ei ole. (Ehk meie praegused  kihelkonna koolid küll just mitte tütarlaste tarwituste  kohatised ei ole, siiski oleks küll soowida, kus see wiistks on, et ennemalt kihelkonna kooli ka tütarlapsed pannakse, kui linna kõrwalistesse koolidesse. Toim.) ' Pilistwerest. (Meie oleme ajalehele sõnume saatjaid palunud ja teeme seda praegugi jälle, et ainult tõtt piaks teatatama. Et seda mitte iga kord meeles ei peeta, piame meie praegu oma lehe ruumi .õiendusena" raiskama. Toim.) Auustatud .Sakala" toimetus! Teie lehe 6. numris on keegi midagi awaldanud >a minu minewal aastal .Eesti Postimehe" 16. numris olewaid teatust ümber lükata püidnud; sellepärast on min» kohus järgmist õiendust awaldada. .Sakala" 6. numris seisab, et mina olla kirjutanud: Kõo wallas olla laulukoor  ja raamatu-kogu, aga kõik olla, nagu .Sakalasse" kirjutaja ütleb, tühi kiitus ja paljas sõna kõlin. Äende 11. Sakala. 1885