Omalt maalt. Tallinnast. Meile on paari nädali eest järgmine kiri saadetud, mida ruumi kitsuse pärast korda ootama jätma pidime: MalguS" räägib oma Nr. S see» üht nurjatumat juttu, ja arwab sellega «ist oma imestama lugejatele suurt rõõmu teinud ja suurt tarkust eite kannud olema MalgnS"  paneb seda , Kündja" kuulutust wäga imeks, kuS kirjutatud on : .Eeõttrahva usaldust ja armastust täieste ära teeninud." KorkleteS kiitleb MalguS": Meie rahwaS et ole enam nii rumal, et ennast .Kündja" tuulest  wedada laseks. Seda lehte olekS rõõmuga teretatud, kui ta õiglaselt oma aSja juure olekS jäänud ja paljalt põllutöö kirjast olekS toonud. Aga tema polittka on Eestirahwale  lätla, ja meie kohus on teda tagasi tõrjuda." Aga, kallis Mälgus" : Kelle rahwaS see on, keS ennast .Kündja" tuulest wedada ei lase? Ehk mil wttsil on fiiS ,Kündja" kedagi oma taga wedada püüdnud, nagu MalguS" ja tema sarnatsed seda alati teha püüawad? Teie imetarklast ei ole jo kellegil maja wedama hakata, neid et ole kellegil tarwiS, need wõiwad tingimata Teie omanduseks jääda, ilma et sellest ühegil puudust tuleks. Ka ei paneks Teid ega Tele lugejaid keegi tähele, kui Teie aga ise oma ülbet meelt natuke tagasi hoiaksite. Keda olete fiiS Teie, keda on Teie sarnatsed juba lahke teretamisega ehk .rõõmuga" waSta wõtnud, nagu seda sKündja" kohta oleksite kõige pealt tegema pidanud ? Aga mina arwan, kui ka , Kündja" weel pöörasem olekS olnud, kui .WalguS", wtstiSte oleksite Teie sedasama teinud, mis Tele kõige tetSte lehtedega teete! Teie kiitus ega Teie lattuS et wõi küll kedagi keelda tegemast ega rääkimast, miS iga kristliku inimesele kasu toob. Et .Kündja" wahest ka politika külge puutub, siis arwaku MalguS" seda aSja ise ka järel, kaS seda tarwis et lähe. Teate seda jo ise ka, et rahulisel EeStirahwal tänine aga ainult kakS aealehte on olnud, .Ristirahva Pühapääwa Leht" ja .Tallinna Sõber". Et aga esimesel  pühakirjaga rohkem tegemist on, siis on pidanud Mall. Sõb." ainu üksi politika asju õiendama, kuna TeiesarnaltSte  lehtede politika kõigeist paigust kõrwale ja tähele pa> nemata ou jäätud, tänine midagi maksnud ei ole ja wist ka edaSpidi makSma ei saa. Nenda ootaS fiiS iga terwemeeline  Eestlane .Kündja" ilmumist, ja see on parema rahwapoegade poolt rõõmust teretamist ja lahket wastawõtmlst  leidnud. .Kündja" politika ei ole küll muile ,läila", kui .Walgusele" ja teiste sellesarnatfe erakondlaStele;  EeSti rahwale koguni mitte! Kelle meele järel see ei ole, need wõiwad ikka .Walguseft" ja .Olewtkusi" tarkust õppida, ja wõiwad .EeSti Postimehe" luuletust homiku ja õhtu palwekS tarwitada, Tagasi tõrjuda  ei ole .Walgusel" muid wvimalik, kui aga neid, keS muud et tea kui seda, mida .rahvuslikud" lehed ette waletawad.  Teatke, kallis MalguS", et Teie lugejate hulk koguni nii suur olla ei wõi. kui .Kündjal" on. Seda wõin mina ühest näitusest kinnitada : Mina ja minu naaber tellisime, mina , Kündja", naaber Malguse". AdreSst numretest oli näha, et sel aeal juba kaks kord rohkem .Kündjat" tellitud oli. kui Mälgust". Pealegi räägiwad .rahvamehed", et .Kündjat" igale poole ilma tellimata saadetud olla. Meie ümberkaudu et ole mina tänine weel üht näinud, mida ilma rahata saadetud olekS. Aga tellimata tulnud .rahvuslikkusi" lehta wõiS ka sel uuel aaStal mitmes paikas pakkide kaupa näha. .Kündja" on ka meie pool oma >ägu lugejaid saanud, ilma et teda kellegile pakutud oleks. Ehk küll ka .rahwuSlikude" lehtede lugejaid meie pool et puudu, siiski ei taha mõistlikumad nendest midagi teada. Ainult aga naeruks ja aeawiikekS saawad mõned neid lugema, kes aSju ja seadusi ise paremini teadwad ja tunuewad, kuna teised, kelle leaduS kaugemale ei ulata, kui Üle läwe, neid jälle nagu suurt pühadust armaStawad. EeStl rahwaS aga tehku ise wahet hea ja halwa asja wahel." K. M. ApS. Weikemaarja kihelkonnast kirjutakse: .Küünlakuu 3. pääwal põleS Koonu mõisa rehi ja küün maha. Küün oli 150 sülda rehest eemal, tuule all. SiSse jätwad peksu mashin, 50 koormat rukkid, 1500 leiflkat õlgi ja kõik põhud waremini peksetud wiljaft. Ehk küll rahwast seal oli ja ka prits : odud sai, siiski tegi wee puuduS kustutamist wõimatumakö. Homikul, kell 9 tulnud tuli mashinast wälja. Arwatakse, et tuletikud wtlja fiSse sattunud." Z- D. Krähnholmt wabrikust kirjutakse: .Näärikuu 28. pääwal sai Krähuholmi wabriku hobuse-tõõmeeS Jüri S. õnnetumat surma. Popowka küla lähedalt, wabriku ehituse tarbeks liiwa wedades, on mäe katkenud kallas tema peale langenud ja teda elusalt matnud. Paari tunni kaewamise järel, leiti õnnetuma mehe surnukeha. Pääwal enne seda oliwad liiwawedajad oma ülewaatajat palunud, et tema kardetawat mäe kallast maha lõhkuda laseks. Seda oli aga tegemata jäätud, kuuni hale ja kole õnnetus sündinud  oli. Küünlakuu 8. pääwal, otse Narma laada teisel pääwal. homtkul, leiti nendesama liiwa aukude ligidal, jõe kaldal, ühe tundmata mehe surnukeha, purustatud peaga ja kolme nua haawaga rindus. Surnukeha käte, jalgade ja kaela ümber oli köis mässitud. Kaetud oli keha üksi särgiga ja aluSpükstega, ja tugemast ühe jämeda linase põrandatelt  sisse mässitud. Politsei järelkuulamise järel ei ole õnnetu wõeraS mitte tee! ; röövmõrtsukatest tapetud, maid arwates mõnes .sallitud" majas ehk ühegi trahteri kõrwaliseS  korteris. Tekk, mille sisse surnukeha mäest.ud. u paksu, sopase saepuruga kaetud, nagu seda mõnes awalikkus majaS talwel põranda peale puistatakse. Ka saani jäljed näikawad Jwangorodi poolt tulnud ja senna tagasi läinud olema." Ih. P . . . hl. Tallinna Linnasaadikute koguS, selle kuu 9. pääwal,  seisis kui esimene asi pääwakorral, ühe kommissioui seadmine, kes uende pidude üle nöuu peaks, mis Tallinnas Keisri Majestätide kroonimise aeal walmtstatada vleksiwad. KsmmiSsioni liigeteks saiwad walttud: Linnasaadtkud Iljin, A. Elfenbein, Siebert, M. Schmidt. Pfaff ja von Hueck. Liunasaadik Tshumikow andis nöuu, selle pääwa mälestuseks üht keskmist tütarlaste koolt asutada. See teeks Keisri-Prauale rõõmu; ka oleks Wene lastehoidjatest  puudust. Linnapea Barvn Üksküll arwas. et üks rahwapidu selle pääwa kohatisem oleks. Meie omalt poolelt peame tunnistama, et meie anastatud Liunasaadik Tshumikow'i mõttest koguni mitte aru ei saa. Kui Wene lastehoidjatest puudusi on, siis ei wõi ometigi keegi oodata, et Tallinna linn, kuS suuremalt jäult Sakslased ja Eestlased  elawad, selle tarwituse täitmise eest hoolt kandma peaks! Ja see oleks jo ka koguni mõistmata, kui Tallinna rahwaS sel suurel riigipühal ilma awaliku piduta jääma peaks. Üks jäädaw asutus selle rõvmupääwa mälestuseks olekS küll wäga kena ja wäga soowitaw, aga meie arwame, et see asutus mitte üht erakondlikku karwa kanda ei tohiks ! Tallinna Politseikohtu kõrwameesteks saiwad Raeherra Riesenkampff ja Liunasaadik von Hueck walitud. Linnabank andis aru oma asjatallitusest, 1. Paastukuu  pääwast kuuni 31. Jõulukuu pääwani 1882. Banki tallitused on heaste korda läinud, aga Banki walitsus palub  põhjuSkapitali juure 50.000 rubla lisada, sest tänine ei ole Bank täie jõuuga tööd teha wöinud, waid on mõnda pakutud kapitali tagasi tõukama pidanud. See asi sai kohalise  kommissioui nõuupidamise alla antud. Gaasi- ja weewärki kirjatallituse ülema (Bureau-Chef) amet, mis wnmasel koosolekul tagasi lükatud oli, sai uueste nõuupidamise alla wõetud. Mitmelt poolelt oli wahe aeal seda aSja läbi katsutud ja oli leitud, et nimetatud ametnikku  kibedast tarwis läheks, kui gaasi- ja weewärki asjad korraliste peawad lollitatud saama. Pärast pitka läbirääkimist  oliwad 22 häält kirjatallituse ülema ehk asjatallitaja ameti poolt, 22 häält selle wasta. Linnapea tunnistas ennast selle poole ja nenda on tähendatud amet asutatud. Ametniku valga kõrguse Üle peab hiljemini nõuu peetud saama. See asi on Linnasaadikute keskis palju waidlemist sigitanud ja selle üle waidlewad Tallinna aealehed ka nüüd weel edasi. Meie omalt poolelt wõime aga teadustada, et gaasi- ja weewärki kommission tähendatud ülemat ametnikku  tungiwalt somvinud on, seft et muidu asjatallitused mitmes tükkis wõiksiwad wiiwitatud saada ja ripakile jääda, mis linnale suuremat kahju teeks, kui selle ametniku palk maksab. Wmvitamata asjatallitus on aga igas paikas ülem asi, ja kui kõige selle küsimise läbikatsumiseks kord üks kommission walitud oli. siis peaks selle kommissioui aruannet ka rohkem usaldatama, kui mõne kõnemehe tarkust, mida tema oma nel>a seina wahel kogus. Gaasi- ja weewärki asjatallituseks, nimelt raha laenamiseks,  kui seda tarwis on. saiwad Linnaameti abiks uueste neli lisaliiget walitud ja wolitatud. uimelt: Linnasaadtkud Nikolai Koch. Baron Girard. Mayer ja Scheel, ja nende asemikudekS Hoeppener ja M Schmidt. Linnaameti ettepanemift mööda sai nöuukS wõetud, JoachimsthaliS üht kassarmi ehitada, mis eesarwu järel 51,000 rubla maksma tuleb, ja ehitamist wiiwimata algata.  Wanad kassarmtd ja platsid saamad rohkem pakkumise  teel ära müüdud. Meie .rahvameeste" kallis sõber ja nõuumees, Wenekeeli .Peterburgt Zeitung", Baltimaa ja Soomemaa iseolemise weriwaenlane, seesama, kes kord Baltimaa kubermangust  Nihilistlaste ärasaatmise paigaks teha tahtis, see on nüüd jälle kord oma suu pärani lahti teinud. Tema wotab elawat osa meie kiriklikust elust ja meie rahwakoolidest.  Patronati õigus peab ära kautatud saama, iga koguduse liige peab Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuõpetaja  walimiseks ühetasa õigust saama, ja meie rahwakoolid peawad kirikuõpetaja juhatuse alt peastetud saama. Just meie .rahvameeste" jutti Kentsakas selle juures on aga Wenekeeli „Peterburgi Zeitungi" hoolekandmine selle eest, et meie maakiriku koguduste liigedest just igaüks kirikuõpetaja  walimise õigust saaks, kuna Wene kiriku koguduse liigetel selleS aSjaS iniite sõna lausuda et ole. Kentsakas on ka selle lehe hoolekandmine meie rahwakoolide eest, kuna Menemaa seespidistes kubermangudes terweid kklakondasi  leitakse, kus mitte uks hing meel lugeda ei mõista! See leheke näitab jo meie kasuks niipalju  iseenese ja oma usuwendade ja suguwendade ärasalgamist,  et lugeja silmad kirjuks lähemad. Ei tea. kas haledusest wõi põlastusest. Seda aga on selgest naha, kelle nöuu peale meie käratsewad ja kust kaemust nemad seda „ silma mett" pumpawad, millega nemad  meie kodumaa elukorda liimist lahti Uutada katsumad. Meie kinnitame aga, et meie harjunud elukord koguni mitte liimitud ei ole. maid looduslikult kokku kaswanud, ja meie loodame, et kellegi krokodill pisarad seda lõhkuda ei suuda. Meile saamad wist rasked paamad tulema. Mahwuslikud"  lehed kuulutawad ühest suust, et /W il j audi Eesti Põllumeeste Seltsi Maja" pühitsejad meie peale pärast kaebtuft tõstnud olla. Kentsakas, kui nende kõnede teadustamine »laimdus" on, mis oliwad küll siis need kõned ise?!! Meie omalt poolelt ootame seda kaebtuft. Siis saab amalikult kõik läbi räägitud  ja tunnistatud, mis seal kõik köneletud ja tehtud on. Muud meie aga meie kirjasaatjad ei tahtnudki, kui selle kirju asja awalikku aruannet. pßahwameeste" ringkondades ou suur kära ühe kirja üle, mis hiljuti nime all Moor-Eesti liikumisest", Peterburgis ilmus ja Mall. Sõb." toimetaja kirjutatud on, kuida meie juba enne tähendasime. SelleS kirjas saab meie ,rahwameeste" ja nende nõuumeeste salapolitika oma kardetama otstarbega, katte alt kistud ja asjaliku seletustega  kõrgemate ringkondade silma ette pandud, nagu meie seda siin paikas, oma rahma ees ka salgamata ja peitmata teinud oleme. Käratsemise asemel wõiksiwad nüüd „rahwamehed"  ka kirjutada ja kui käsuline talukohtade  lõhkumine on; et tõeste terwed perekonnad ilma kindla teenistuseta kohtadest elada wõiwad, mis suuremad ei ole kui 1 ehk 2 wakamaad ; et Peipsi järwe kalarikkus kasivaks,  kui järwe kaldal rohkem kalamehi asutakse; et rohiv  as löö otsimisest paremini elada wõib, kui kindlast teenistusest  j. n. e. Kui .rahvamehed" aga muud Leha ei oska, kui üksi aga sõimata ja kõlawaid sõnu .wabadus", orjus", .edendus", .takistus" j. n. e., ilma korrata rahwa sekka loopida, siis arwame meie, et neile seda awalikku  pesu kibedast tarwis läks. Wõtku heaks! Malitsuse Teadaandja" kuulutust mööda on Eestimaa  Landstuakohtu ülem, Geheimerath von Fock 6 nädalikS  wõerale maale lubatud. Eestimaa Kubermangukohtu nõuumees, Hofcath Dolanski on Kubernöri kanzellei juhatajaks nimetatud. Peterburgis on mõne aea eest üks Wenekeeli rahwakiri,  Körgestönsa Keisri Aleksander 11. elust ilmunud, millega selle suure heategija mälestust rahwa keskis elul hoida tahetakse. Selle raamatu juures on hulk pillist, Körgestönsa Keisri elust. Raamat maksab talurahwal 1 rubla, teistel seisuste! Irubla. Keisri Majestäti poolest  saab iga talukogudusele üks eksemblar sellest kirjast kingitud, ja need ou selleks ka juba Eestimaa ja Liiwimaa Kubernöride kätte saadetud. Ustawalt poolelt kuuleme meie, et Eestimaa Ritterkonnal nõuu on, seda kirja Eestirahwa heaks ka Eestikeele peale ümberpanua ja trükkida lasta. Wene kiriku ülema kohtu poolest on käsk antud, Küünlakuu 19. pääwal, ses on Wene talurahwa wabastamise  pääwal, iga koguduse kirikus Jumalateenistust pidada  ja rahwale meele tuletada, et õiguse tegemine ja palwe lahkuwad peastia hinge eest. kõige mõnusam kombe on, millega tema mälestust auustakse. Tartust. Kuida kirjutakse, olla Eesti sugust üliõppiiate  ühendus Mironia" selle kuu I. pääwal Kinnitatud.  Soome-Eesti keele uurimine olla selle ühenduse ülem silmamärk. Meie soowime head õnne, m soomime kõige pealt, et noor ühendus ennast niisamati kõigest polttika joonest eemal hoiaks, nagu seda kõik endised ühendused, Tartu suurkooli auuks teinud on. See ülbe, käärimata maailma paranduse tuhin, mis niinelt mitmes Wenemaa suurkoolis noore meeste päid täidab, on Riigiwalitsusele palju tüli teinud, mõnda noort meest õnnetuse ja nende wanemaid ahastuse sisse saatnud. .Olewik" kutsub korjamiStele, ühe suure Eesti theatre asutamiseks. Lehekuu hakatusel saada selle asutuse heakS üks suur näitemäng antud. Woorimees Laaban' i mõrtsukas, Leonhardi Kepper on wangimajast ära karata katsunud. Tema on wangikoja wahile, kes ukse peal seisis, puru silma wiskanud  ja uksest wälja, uulitsale jooksnud. Wangikoja waht Mets ja wahtmeister Jlwer jookflwad aga järele ja saiwad teda pea jälle kätte. Pärnust. Üks .õigeusklik Eestlane" kirjutab .Rihski Westnikule", et Pärnus üks .õigeusklik tütarlaste kool" asutatud ja selle kuu 5. pääwal algatud olla. Kool saab osalt Spaski-wennastuse kulugu ülespeetud ja tahta selle eest hoolt kanda, et tütarlapsed .Õigeusu tunnistuses" ja emakeeles kaswatatud saamad. Tänine olla koolides tütarlastele  kõma käsk antud, et nemad ka kodu mitte üht sõna Eesttkeelt ega Wenekeelt ei räägiks.