mis moodi puud meie teeksime. Miimetpidi sai ümber arwatud ja mõttes ja möõtutega ära kaalutud ja mõõdetud, missugune puu meitc kliimale kõige parem oleks. Dathe puu jäi kõigeparemaksmoepuuks, aga öpetaza bcrra arwas, et Dathe puu meile wäga uiadal on, sest kui mesilased talwe süües altpoolt ülespoole lähemad ia neil mesi lae all otsa lõpeb, siis wöiwad nälga ära surra, sellepärast meie siis Dathe moest ära lahkusime.  Puu sai küll seda moodi tehtud, aga kõrgem ja ahtem, pisut aga ka suurem, sest meil pcmvad külmema ja pikema talwe parast suuremad pered olema. Esiteks tegune Dathe raamatu juhatuse järele 4 puud malmis  Neid esimest puid mitmed manad mesilaste  pidajad käisid nagu uut asja waatamas, aga igaüks Ales: Need puud ci aita, wana moed jääb ikka moeks, ei need raamipuud ei aita. Aga pered, mis soid raamipuude sisse pandud, said puremine ületalwe kut need mis pakupuude sces olid,sest raamipuude sees oliwad põrandad kuiwad ja wäga wähe surnud mesilasi. Nüüd tuli õpetaja herral uus uõuu. Äewade 1879, sain ma õpetaja hcrra uvuu ja abi läbi prii reisi Saksamaale, kus ma üks kuu aega mesilaste heitmise ajal öppesiu Enne Saksamaale reisimist tegime meel ühe kindlama plaani, kudas mesipuud saamad tehtud. Meie tegime puud natukene laiemad aga mitte enam madalamad. Imelik oli näha kui ma Dathe mesilaste aida astusin, missugune mesilaste müra, sell temal oli !W puud ületalwe olnud ja " umnd nüüd heitma, kus mõnel näen ll norime) 49 peret heirsid. Iseäralik rooke õ.lmere kolu ei olnud Eystrup mitte, e.. iee räm k..1l nagu wäikeac kuu wälja  . - . e. kohta palju ilusamaks teeb tui eo. muidu on, oga Neiui jõe äärt kiitis D mee moilooo ePrmlst kohaks, ä.im ... . ' "".lo r ou:. ro.ue ou uctega 0.0 oo Eoll mou o. l 00. Poon o.ljweig lle.. . e m..-. - u-.0.-. enhsrst ood .. . o.e . eol , - .. Ere. 0.0 omcigi linnas, mis weske mäeks (Mühlenberg) kutsutakse, sealt wöis maa iludust näha, sest Brannschroeig oma lorivas olema pärnapuu  metsaga oli mäe all. Ilusad olid ka näha need rohked maripuu aiad ja pargid mis sea! olid, ka paistis Harzi mägi oma Brockeniga kaugelt meite silma mis ime ilus oli nöüa. Sest Saksamaa reisist saadik pooris mesilaste  pidamine nagu teise külje. Kõik palupuud oleu ma ära kautauud ja ma pean mesilasi ainult liiguwärgi puudega. Niisuguse mesilaste pidamise järje peale ei oleks ma iseenesest mitte saanud, selle eest on mull oma õpetaja herrad tänada, kõige juhatuse ja õpetuse eest, sest aun kellele aun tuleb anda. (Järg jääb tulema.) VI. Iv V'. vi w .cc. "1.7 V.-.7 .... Icl.-'i:rcl cilcmcc , v w 'c.cc 7' ,' .'I. cül: ".v'.". cvic MMZ. ' ... v. .c. '.V. Ic.lc Icc," .... . c. . c . V.. ,< Icll Ic.c ' ... . ."- cllv ' c . - V-V I . cc 1"... cc ..-'. . c. c cc.cl. I .'I? ......V V.. I"Il jal.' IVI c.rwcl --'. V-'. -V. cc.cc I V.'. c..,1. II cclv v. '.'lv', -v cc rccci ical c-.c. II- cc: V ciS Icõcc ca icc vlc za .Ic.o 'III ccccm Ncclc lccMa ?.. ri-cci imn-ve cc.lc V ... 'II cc V cv... -II cc cv leinud ja iga cci ::ii külv v Icltci?! scAab, on :a säöl, ilma ct w j waivmst ega wiiraStusi kardab. Kui aga j - tema paha tuju möödas on ja meel rahu- ! i lin.', siis elab ta Jwerncsi mõisas, kus ; härra Erich talle armuleiba annab. . õla kaua kui ta hulltuju kestab, nimetab ta ' n stunmla pojaks, ja selle nime r.ll en la ?iin ümber kaudu igal pool I.un.idu -.e.2 nüüd sest kiwilasllst mõõda Millmed. muus ta üles nõuda, et teda '.'.."..--"i u wöis. Ta oli pitk, lahja i .ute-: I'g: nelikümmend aastat mana. j äi.uue. unume. putkad juuksed lehwirasiwad j : rahmatad näo ümber: silmad l . Mr.-d '......e. aga Väsinud ja pnnakas, kae. ulatas kuni rinnani. kael oli xaljasjja päris süült maa mammule 'ieme! kardis ta üht pitka. halli ' kuure, mis euau:'e.rgi kui mehe WAMv.uü ! uä,,u oli. Tein> ali ml üks kübar, mis ! —ell ruuuuzõ ja ün .mlla kck«i sarnane ° au Ta "llad elid loore härja uada nslo ! ! mäsntud. ' ! j Ku: uad nüüd t'ast mõõda lMwad. - pani ra übe suure sokusarivs suu pääle ja - puhus niisugust turmalist, kondist ja üdist lAa leikszat Häält, ci üks ilmatn salk wa°  rcüd ligidal tammede otsast üles kshkvsiwad ia karjudes üle puude lcudsstMsd. z Mulle tuleb Midagi meelde, noorhärra!" j ütles strp. järsku seisma jäädes. „Kas ! mu wcns ei ütelnud mitte, et see Peeter . Reitwogt olnud, keda ta sell öösel pcrcncitsi Rebekaga seltsis näinud oli?" „Jah!" kostis Aksel. „Aga arwatc, et tema meile midagi sest rääkima saaks ?" Meie tahame katsuda!" ütles sepp. „Teie aga ei tohi ennast mitte tunda anda." Selle päälc läksiwad nad mõlemad kiivu lasu juurde, kus nõdra meeleline ikka weel seisis ja puhus, et kõik kohad kõlasiwad. „Tere homikust, Peeter !" ütles sepp, kui ta tema ligi saanud oli. Teie olete täna ju õige wara ülewel!" „ See tuleb sest, et täna õhtu üks suur pidu ohtu on; maailm peab nüüd huka minema selle pärast puhun ma pasunat!" wastas nõdrameelelinc. „Ja Muidugi! täna on Jaam päcw, kinnitas sepp. „Aga kust teie seda teate, et maailm just täna õhtu hukka läheb?" „Kas ei seisa mitte kirjutud," wastas Peter „et meie wiimscl ajal elame ja kas ci öölda mitte, ct ingel pasunat puhuma saab ja kas ma ei ole mitte Jumala poeg?" „Jsh, sce on küll nii," Ales sepp. „slöik ütlcZßsd seda ja mõningad ütlewad koguni, et teie mõndagi teate, mis muidu keegi ei tea." „Ei, nis olen ju Jumala poeg ja tean kõik asjad ?" ütles nõdra meeleline rõõmsa naeratamisega. (Järg jääb tulema.) Isamaalt. Kuresaarest saadetakse meile õige piik kiri hilja aja eest elule ärkanud ~EeSti seltsi" elust ja olust, milles seletada  püütakse, ct „Saarlase" prohwcctlik ettekuulutamine selle seltsi kohta olla juba tõesti tõeks läinud; sest selts olla oma alguse tcgcwuses juba uäituud ct ta „libeda  pääl" on. PõhjuS-kirjade järele olla eestseisuse liikmed ühe aasta pääle walitatud,  aga juba csimise kuuajaga olla need suuremast osast ümber kukkunud ja nende asemele jälle uued malitud. Kunas wcel Saarlases «Kaldatud ei saadud, nüüd kes seltsi eestseisuse liikmed oliwad, teatakse uusi eestseisuse liikmeid meile ütelda: G. Markus olla president ja Fr. Süld tema abi, A. Grass olla kassa hoi oja : kunas endine kirja toimetaja Kallas ametisse  jäänud. Wiimasel koosolekul lubatud ka cdeSpidi .. Saarlase" toimetaja wadumisc alla ivõtta, sest et ta algusel selle seltsi ! kohta teotust olla wälja puistanud. Acie oleme oma poolt ütelnud ja saame meel ütlema, ct meil Kuresaare „Eestc seltsi" „ libisemisest midagi" rõõmu ei ole. Meie oleme siin kitsal kodumaa pinnal kõik töötegijad, igaüks oma pölln püül. Meie töö saab wöeraste, wõi õigem öelda kaugemalt sngu-wendade ja -õdede juures ühte kokku wöetud. Kui ühe toimetus ja cttewöte mitte hästi ei lähe, see ci saa teisele mitte auuks olema; sest meie peame, nõuda rahwa keeli ütelda: „üks teise noal" tööd tegema. Kui meie selle seltsi elust ja olust, meile saadetud kirjast, küll mõndagi teadust oleme saanud, siisgi peame tunnistama et see talle meel ~libisemine" ei ole, kui ta omale uued eestseisuse liikmed on walinud maid weel kindlam astumine. Ühe asja alastuses wöib mõndagi segadust ja takistust ette tulla ja siin meie Saaremaal rahwuslises  töös ja toimetuses weel seda enam, sest et see alles wõeras ja uus on. Et „Saarlase" toimetaja edespidi „wadumise alla wõetaksc", selle ees ei wärise meie mitte, seda wõiwad nad küll teha, kui neil selleks õigus on ja sellest kasu lootwad saada. Meie s oiviinc „EeSti seltsile" jälle, nüüd ta uue eestseisuse juhil kindlaid sammusid  meie kodumaa ja rahwa kasuks oma eesmärgi poole rutates. Karja kihelkonnast Pühapäewal, 9. talwekuu päema! tehti meil õpi tüdrukud  selgeks, ja woeti neid esimist korda armulauale. Üks armas pruuk oli see näha et iga õpitüdrulüle selle päema mä' leötuseks Uus Testament sai kingitud; peaks see pruuk ikka nii jääma ja soowida oleks et see pruuk nii igas kihelkonnas saaks üles wöetudT) Meil on pracgus, talwekuu lõpul suur loosimise toimetus käsil. Sisse tulema raha eest saab meie kirikule uus altar mu- Kuiva kuulnud olcmc, 0110 piibli koguduZ iga kogudusele Testament» kinkinud ja saada edeSpidl weel kinkima, vt iga õpilaps selgeks tegemise pSewal ühe mälestuseks  saaks, selle tarwis korjawad õuciajad ise oma kogudusest armu andisid; sest piibli kogudus ci jõua nii palju anda, et iga õpilaps ühe wõiks saada. (Srl. toim)