Mina otsin Teid juba ammu, kuS Teie olite?" küsis arst, ja lisaS waStust ootamata jume: .KaS wõi?- fime mõne klaasi wiina juua?" Saadek wabandaS, et tema peawalu pärast nüüd juua ei wõida. .Meie jõime heile Pisut palju, ja see oli ka juba natuke hilja, kui magama' heitsime". ,Aha! pisut palju! Mina ei saa aru, kuida mõni pisut palju juua wõib," naeris arst. ,Mere tuul teeb keele kuiwaks ja seda suurt weekogu wõib ka ainult fiiS waadata, kui pudel prilliks on". Mina ei ole harjunud homikul jooma", tähendas Saadek. See on nõdrus, mida Teie ära wõitma peate! Aha! Mina olen arst ja wõin kinnitada, et see üks haigus Teil on. Mina wõin igatahes juua". Käfi käeS käisiwad nemad laewa lael ja nende sõbruS näis kaõwama, sest Baker pidas igaüht omaks sõbraks, keS temaga kord purjetanud oli. Henrihi põlgduS Saadeki  waSta kaswis weel, kui teda selle arstiga nii sõbralikult  ümber käima nägi, kelle juures tema nii wähe halaStawat meelt leidnud oli. Üksi istuS tema laewa lael ja mötleS Edithi sõnade peale, kellel nii suur pärandus  Ameerikas oodata oli, niisamati kui temal. Mitte wähemat kadedust ei tunnud tema, kui ehk kord Edithiga jägama pidi. Heinrih waataS körwale ja nägi, et Saadek  arstist lahkus ja tema poole tuli. Tema ei tahtnud selle mehega kõneleda, tuetas pea käe peale ja tegi kui olekS tema sügawaS mõttes. ,Herra Lampreht!" kõlaS järSku ükS hääl tema selja taga. Heinrihile tõusis puna palge. Saadek tundis teda, sellepärast ei uskunud tema mitte Puusepa nime. Wõi kaS tahtis Saadek wahest proowida, kaS tema Lampreht olekS? Tema mõtleS sepa sõnade peale ja ei liigutanud ennast. ,Lampreht!" kõlas hääl weel teist korda. Ka nüüd ei liigutanud Heinrih ennast. ,Puusepp!" hüüdis hääl kolmat korda. Nüüd köStis Heinrih pea püsti. Saadek seifis tema kõrwas. ,AH, mina tülitan Teid!" ütles Saadek naerdeS. .Et ole jo tööd meil kummagil", andis Heinrih wastuseks. ,Aga," rääkis adwokat edasi, ,minu arwateS peaksite Teie seS nooruses rõõmsam olema. Teid ootab uuS ilmajägu ja uuS elu". ,Et mina weel üht ega teist ei tunne, sellepärast ei wõi need mind ka weel suuremalt rõõmustada". Miks mitte! Ameerika on ime-maa. 3»ba mõnigi on seal oma õnne leidnud. Ka Teie wõite seal ühe rikka abikaasa ehk ühe suure päranduse leida". Heinrih nägi, kuida wiimaste sõnade juures Saadeki film temast otse kui läbi tungida katsus. Tema tundis, et wähemgi liikumine tema näuS tema saladust ilmutanud olekS ja wõttiS kõiki jõudu kokku. .Kummagi peale mina ei looda", waStaS tema rahuga.  .Kostmiseks olen weel noor, ja pärandust ei leita uulitsalt. Mina tahan ülepea oma enese tööga oma eluteed  kasutada". ,See on kõige parem, on ta tänine minu elu»põhjuS olnud. Aga mina ei wöi Teid kauemini tülitada". Saadek nikuta? pead ja läks ära. Ühte aSja teadis Heinrih nüüd selgest. Saadek pidas teda pärijaks ja tahtis tema saladust kätte saada. Mis sel mehel sellega tegemist oli, sellest oli raSke aru saada. IX. Jälle midagi nurja läinud. Laewa peal ei olnud ometigi saladuseks jäänud, mikS Gdith Ameerikasse reisis. Mitmed paniwad tema julgust imeks, millega seda tallitust ükfi ette wõttiS. Kõige suuremat osawõtmist näitasiwad temale Saadek ja kapten KarSten. Saadek arwaS eesõiguse juba oma käes olema, sest et Gdith tema wasta usaldust oli üleS näitanud. Suutis tema Edithi südant omaks saada, siis oli warandus  tema oma. Tema teadis küll, et kapten tema waS» tane oli, lootis aga wõitu saama. Kapten omalt poolelt arwas aga kog mi teisiti. Saame näha, mis tuleb. Heinrihi oli see kauniste liigutanud, et Gdith tema sugulane oli, aga wiimasel aeal ei olnud nemad palju kokku saanud, sest ikka oliwad Saadek ehk kapten noore neiu ümber. Ka Mariat ei olnud mõnel aeal näha ol» nud. Arst oli wana mehe terwise kohta ütelnud: Meel elab tema, aga ei tea kui kaua". Õnneks oli Heinrih ühe raamatu kaasa wõtnud, millega  igawust tõrjus. Jälle luges tema kord, kui Gdith tema juure aStus. .On see raamat nii armas Teie meelest, et Teie tundide kaupa muud ei tee, kui luete?" küflS Gdith naerdeS. Heinrih tõufiS üles. ,3a, see on parem, kui mõni teine", andis tema wastuseks. .Kas on üks kena jutustus?" .Ei, üks aealou kiri." ,3a see on Teie meelest nii kaunis?" naeris Gdith. ,M!nu meelest on aealugu ikka igaw ja ikka seisab minul see waew weel mälestuses, millega kord aastaid ja nende numreid õppima pidin." ,See paha wiis, millega mõnes koolis aealugu õpetakse,  wõib seda jo küll igawaks teha." ,Aga nüüd pange raamat natuke ära, kui Teil wäga waSta meelt ei ole minuga juttu ajada." ,Ei, sugugi mitte." .Aga fiiski ei ole Teie mind wiimasel aeal tähelegi pannud." .Teil oli jo teistega küll tegemist." Mis fiin muud teha on, kui juttu ajada? 3a et kõik minu wasta nii lähted on, see rõõmustab mind." .Kõige rohkem aga Saadek ja kapten", tähendas Heinrih naerdeS. Mina tean, et Teie Saadekit ei salli, aga Teie teete temale ülekohut." ,Wöib olla, aga mina ei usu seda mitte." ,Teie eksite, Puusepp. Saadek on minu usaldufemeeS.  Tema on minule head nõuu annud ja selle eest olen mina tänulik." .Ärge usaldage teda liiga." .KaS arwate, et tema mind petta tahab?" Heinrih wiiwitaS waStusega. .Kuida saaks adwokat minu waSta olema, kui minu sõnu temale teada annaksite." .KaS Teie mind nii nõdaakS peate, et mina wait olla ei suudaks?" .Seda küll mitte, aga mis minu jutt aitab? Teie usaldus on juba Saadeti käes." Miks tema mind peaks petta tahtma? Siin laewa lael näeme kord üksteist ja siis lahkume jo wist jäävamalt." .Kui Saadek niisamati mõtleks, sits olekS tema ehk wähem osawõllik Teie wasta." .Tema ei wöi teisiti mõtelda." .Noh, mina soowin, et Teie ka iialgi teisiti mõtlema ei saa. Mina aga ei pea seda meest mitte selleks, kes ennast teise õnne üle rõõmustaks." Rohkem ei wõinud Hcinrih rääkida. Lähemad päämad pidtwad otsust andma. (LüpetuS jääb tulema.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 23. Jõulukuu pääwal teeb pastor AHmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. 24. Jõulukuu pääwal kell 4 peab pastor Grohmann jumala» teenistust. Laululehed tthe waeste kooli heaks. 25. Jõulukuu pääwal enne lõunat teeb pastor Grohmann jutlust.  Laululehed Tallinna koguduste abikassa heaks. Pärast lõunat pastor Ahmuth. 26. Jõulukuu pääwal enne lõunat teeb pastor AHmuth jutlust. Kaarle kirikus teemad jutlust: Pastor Treuer: 4-mal Kristuse tulemise pühal ja Pastor Brasche: Jvulu õhtu kellu 5 ja esimesel ja teisel Jöulu pühal. Lauarahwast wõttab Kaarle kiriku õpetaja waStu: 4-mal Kristuse tulemise pühal ja Neäri laupääwa õhtu kellu 5. Laululehti on Jõulu õhtu ja esimesel Jõulu pühal uue leeritoa heaks. Büha-waimit-kirikus teeb paSksr Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. ESmaspääw, Jõulu laupääwa õhtul, on Jumala teenistus kellu 5. Laululehed on kiriku heaks. 1. ja 2. Jõulu pühal teeb pastor Bergwitz jutlust. Esimesel Pühal on laululehti, kiriku heaks. 2»-ro Ae-»6x- 1834. Trükitud Liud f.r»'i ptrij.t, tuur.» !« Kl»».. Tellimise kutje. Meie kuulutust selle lehe W 44 sees oma auuStatud sõbradele ja lugejatele meele tuletatcS, palume meie tellimiStcga nüüd rutata, et lehe saatmises ei tule. Kuida tänine kuue aasta Mus, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatustes ainult seda pakkuma, mis proowitud, mis tõsi, mis kristliku ja auusa põhja peal seisab. Kodumaa politikaS saame Eesti rahwa rahu, auu ja mge kasu eest kostma, kuS ja kelle wasta see iganes tarwis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja ilma Meie lehte tellitakse Talli,,,ras: Lindforsi pärijate trükimajas; Veterburais: J. A. Seelandt'i juures, vchuuexcuaa A 54; Tartus: Laakmanni juures; Rakweres: J. Kuhsi juures; P.ardes: A. Seidelbergi juures; HapsaluS: G Hollberg, luures; Lchn^s. F. Büttner i juures; Narmas: M. Põder', juures; WUlandts: Karow, Mres Wõrus: praua Vielroose juures ; Walkas : M. Rudolf', juures; KureLaares: Tll. Lanae juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wõtta lubanud, Eestimaal: Suurmõsta koolmnster Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavfohn; KveruS: W. Duglas;«>mulias: W. Normann- Liiwimaal: WändraS: J. Eglon ; . õpetaja W. Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saamad juhatust andma, kuida leht- tellitakse- Meie anname oma a jatallitajatele  maal ja linnas, keS tellijaid koguwad, 10 protseutl tellimise hinnast, pea e selle saamad kogujad maal meel iga kümne eksemplari juure ?we palume kogujaid, meile oma nimest wcel sel aastal rohkemalt üleS anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga üleSwoetud pealt maksma. . . - - 4..^ „TMsma dõkra" lMlus ja tolmetus. Mid^nchaswd etroleumi müib halwa hin aga Lkr. Kotermsnn, piirituse wabriku kõrwas. Teadaandmtsed Harju-Madise kihelkonnast, Laokstlast Madi» Matsina hobune on selle kuu 11, Käival Baltiski linnas ära warastatud, Märgid: !l) aastane, täie kehaga must ruun 2 arshinat kõrge, lakk paremal pool, parema silma pealmise lau naha see» weike tilke; Wene riistad oliwad peal ja weike wärwimata jSidnrcgi taga. KeS hobus-st peremehele ehk ka selle toime ajale BaltisliS, «õib selget teatust anda, saab oma waewa aunsaSte tasutud. ZS A. Kichy-rn, „Tallinna Sõbra" toimetaja. Veuemaa l° MMNMA sMIN efimtst skltsi rllslvchtttingid müiwad wäga odawalt Lvstrom (^O.) Aärnus. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GeskirsiiÄ Lesti maarahwa koolidele. Hind SS kop. Talukoha müimise ja oflmise-kontrakt on saada Lindforsi trükimajas. Jgapäüwaue hinge toidust raamat. kirjutanud A. J. Kulleri, teine on walmiS saanud ja saada Lind>vorS'i  pärijate juures. WLljatulnud on ja igas raamatukaupluses saada! Punsli nelja häälega Faulu-miiji-raamat. Saksakeele. Lätileele ja Tallinna ning Tartu Maaõeele loulu-raamatute tarwis. Übeksamat korda ja lisaga trükitud. Hind kergest kokkuvistetod » rbl., ilusaste kõik detud kuld pealkirjaga S rbl. SSS kop. Tallinnas saada Kl«ge Ttröhm i raamatn-kanpluses. Eestimaa rahma Kalender 1885 aasta peale on walmis saanud ja saada Kndfml Mjilte juures. Rllemmzad saamad kõrged protsenti. Hinnad Tallinna tnrnl. 20. Jvulu-kuu pääwal. Karduhwlid, tsctwk 43 kop Herned toop 6 » Leatsed, toop 6 „ Tangud, toop > Weilse liha uael 12-17 „ Sea liha nael 10—12 » Rõõsk piim, toop õ » Hapu piim, toop 5—7 » Koore, kortel 6 „ Laua wõi, nael 4g „ Pütti wõi, nael 24—30 „ Mnua paar 4'/,„ Kaubahinaad. 20. Jõuku kuu p. 1864: Soola tünder 4 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder. 10 p - „ - „ Heringi tünder „ „ Silgu tünder 12 „ „ Kopli heina puud „ 35 „ Õle puud „ 26 „ Soome lat-rana perkp. ... 22 „ „ Llwem raud 19 „ „ Kase puude süld 6 „ ~ MSnni puude süld 5 „ ~ KiwisSS puud .. .. „ 23 „