Sõnumed sõaplatsilt. Aasias juba tükk aega Tekintsidega sõda otf/fte on iga ajalehe lugejale teada. Kaua ei ole meie sealt sõa-sõnumeid saanud, aga nüüd on korraga tellegramm tulnud, et Wene sõmväe ja Tekintside  wahel kaunis raske lahing olnud. Wenelased piirasiwad Tekintside kindlust, keda Geok-Tepeks nimetatakse,  ikka enam ja enam sisse, sest et seal terme Tekintside sõawägi koos on, umbes 30,000 meest. Wenelased hakkasiwad 23. Detsembrid hommiku wara uut sissepiiramise kraami Geok-Tepe ees tegema, mis sellest kindlusest paljalt 800 sammu eemale tehti, kui korraga, seda nähes, Tekintsid Wenelaste kallale tungisiwad.  Lahing oli wäga kange, aga wõit jäi WenelaSte  poole, kes Tekintside sõawäed tagasi lõiwad. Siiski on ka Wene mehi langenud, nimelt kindral Petrussewitsh ja kaks töist pealikut ja 19 soldatit. Haawatud saiwad kolm pealikut ja 55 soldatit. Waenlane  wõitleS wäga wahwaste, aga Wene sõamehed pandsiwad ka nagu lõwid wasta, nii et Wene sõawäe paremal tiiwal, kus kindral Petrussewitsh käsku andis, üksi 300 Tekintside sõameest surnud maha jäiwad. Andral Skobelew, keS seal ülemkommandör on, ei jõua mitte Füllalt Wene pealikute ja soameeste wahwust  kiita. Tulewal korral saame sellest praegusest Wene sõaft Tekintsidega pitkemalt jutustama ja loodame  siis ka uue lahingutest sõnumeid anda wõiwat. Poliitika ringwaatus. on 8. Januaril (23. Detsembril)  jõudnud, kuhu ta wist künni parlamendi nõuupidamiste lõpetuseni jääb. Würsti Bismarkil on omad imelikud wana-aegsed kodumaa püüdmised, mille eest temal parlamendis wõitlemine ikka wäga raskeks läheb ja mis ta üksi selle teel läbi ajab ja otsuseks wõetawaks teha jõuab, et wanameeleliSte  ja ultramontanlaSte parteid enese poole meelitab. Nimelt wiimaseid peab ta aga ikka kalli hinna eest enese poole ostma, see on, kiriklased ei tee muidu tema tahtmist, kui ta selle eest nende tahtmist enne mitte ka ei täida. Sell kombel pressiwad siis kiriklased  enesele ikka enam jälle õigusi tagasi, mille eest küll rahwas walu tunneb, aga mis nad sellest hooliwad, kui nad aga ise ikka suuremalt elada wõiwad! on tänawune aasta üks ametnikude  aasta. Januari aluswsel  walitsedi kõik kogukondade nõuumehed uuesti, mille kohta pea selgemaid sõnumeid saame saama. Suwel walitsetakse parlament uueste, kus kolm kuud otsa tööd saab olema. Wiimaks aasta lõpetusel walitsetakse  siin ka weel kolmas jagu senati liigetest uuest. JAgMKAM parlament on oma istumisi ka jälle Troonikõne, millega seda koosolekut alustadi, räägib wälisest ja kodusest poliitikast. Hommikumaa  asjades äwaldab ta oma rahulolemist sealse poliitika olekuga. Wähem rahulolewad näitawad Afghaniütaani  ja Aafrika asjad olewat; siiski arwab troonikõne, et Inglismaa sõawäed pea Kandahar'ist ära wõida tulla ja et ka Transwaalias Inglaste auu pea jälle mana läikele tagasi jõuetakse tõsta. lirimaa asjade kohta lubatakse parlamendile seadus ette panna, millega rentnikude olekut parandada ja nende seadusi edendada lubatakse. Parlament on siis ka juba selle põhja peal omi nõuupidamisi alustanud ja on nimelt lirimaa segased asjad seal juba õige palju käredat waidlemist sünnitanud. Rooma on praegu õige rasked päewad käes. termis pidada õige waene olema. Tema ei olewat just mitte haige, aga wäga ilmrahutu ja kärsitu ja nn kahtlane ja tige nende waSta, kes tema ümber tallitawad ehk kellel temaga omas lähemas elus tegemist on, et need seda enam ära ei jõua kannatada. Paapsti närwused pidada mi suurelt palawikus olema, et ta kõiki waimulikuid isandaid, kes tema ümber liiguwad ja käiwad, äraandjateks  peab. See on küll üks imelik lugu. Ä l on mööda läinud aasta wiimaSte  päewadel õige kurb juhtumine olnud. Hollandimaa  on üks madal mereäärne maa, kus terwed maakonnad  üksi seeläbi haritawad on, et kunstlikud tammid ja mallid merewett peale keelawad woolamast. Nüüd on aasta lõpetusel mesi ühel kohal need tammid maha lõhkunud, milleläbi kohe terme maakond, kus 27,000 inimest peal elasiwad, mee alla pandi. Inimesed põgenesiwad igale poole laiali, aga mõned ronisiwad ka pool halasti maja katuste peale ehk pööningate peale, kus nad külma ja nälja käes rasket walu tundä on saanud. Wesi on kõik põllud ja heinamaad limaga kinni katnud, hooned ümber uhtnud ja palju elajaid ära uputanud. Inimesi on wähe kadunud, ehk küll suurem jagu palja eluga surma suust peasis. Igal pool korjatakse nüüd nende õnnetuma inimeste heaks raha ja otsitakse neile ümberkaudu linnades ja külades korterit. Igamees wõib ise ära arwata, et see nalja asi ei ole 27,000 inimesele pääwarju ja toitu muretseda. Tamm, keda wesi hirmsal marul läbi murdis ja maha lõhkus, on 80 aastat tugewaste mere woodele wasta pannud, aga nüüd sai temast wesi ommeti wõimust. Isegi on mõista, et seda lõhutud auku nüüd kõigest jõuust parandada ja kinni püütakse matta, mis aga mitte kerge töö ei ole. parlament oli ühe uue walitsemise  sealmsewannis teinud, mille järele üksi neil riigi alamatel luba oli parlamendi saadikuid walitseda, kes Bulgaaria keeles lugeda ja kirjutada mõistawad. Seda seadust ei ole aga Bulgaaria würst mitte kinnitanud,  sest et seeläbi Türklased, kes Bulgaaria keelt ei mõista, enam ühes ei oleks wõinud walitseda. Selle eest on siis ka Türgi sultan tänulik olnud ja nimelt sell kombel, et kauba peale, mis Türgimaalt Bulgaariasse wiiakse, enam tolli maksu ei wõeta. Omalt maalt. Mmumaalt. Wändra tummade kool. Põttsamä? nrWM MMW Mäldäb Saksa ajalehtedes  kirja, millega ta kui Wändra tummade kooli eestseisja selle koolile tummast koolitamiseks palub. Aasta lõpetusel olla üks jagu lapsi wälja lastud ja nende asemele seiemaale paljalt 4 uut last uueste ennast kooli annud, nii et 5 künni 8 last selles klassis puududa, kui koolmeistri palk wälja pidada tulema. Lapsed wõetakse seitsme aasta peale wasta ja iga laps maksab aastas 125 rubla söögi ja koolitamise raha. Ühtlasi palutakse ka andeid selle kooli ülespidamiseks,  sest Tallinnamaa mõisnikud maksawad küll igal aastal 280 rubla kindlat maksu ligi ja koolil on oma päriskoht, mis 5000 rubla wäärt ja kus ligi 100 wakamaad põldu, aga kooli eestseisus on pidanud kooli esimese õpetaja Eglonile mulluse raske aasta pärast üht iseäraliku lisamaksu maksma ja on peale selle temale tema palga ülendamiseks.eesnimetatud päriskoha ilma rendita pruukida annud. Sell, kombel pidada kool uueste wõHade sisse langema, kui mitte armuandeid ei anna. TMIIA. MaNawa n e m a t e koos o le kute st. Esrnaspäewm 2. 70 Tartu maakonna wallawanemat lahkeste lubatud Wanemuine seltsimajas koos wallawalitsuse asjade nõuu pidamas. Eesti keele lektori Dr. Weske juhatuse all peeti seal walitsetud kommisjoni ette panemiste põhjuse peal nõuu: esiteks kõrtside kõlwatuma elu kõrwale heitmisest ja ja süntsama  wiisi peale sündis Tartu linna politsei-walitsuse loaga. Selle teatuse järele tahan Tartu maakonna wallawanemate  konwerentsidest, mis aastal 1880 peetud saiwad, üleültse „Sakala" lugejatele lühidelt teatusi anda, sest neist ei ole weel suuremat midagi ilmutatud, ja nad on ommetigi wäga tähele panemise wäärilised; nad on üks neist kõige tähtsamatest ja süntsamatest teedest rahwa elu parema järje peale jõudmisele. Mõned wallawanemate konwerentsid oliwad umbes kuue aasta eest selleaegse maakohtu (sillakohtu) härra juhatuse all olnud; aga jo mõne aasta eest oliwad nad magama jäänud. Küünla kuu päew aastal 1880, milleks Tartu maakohtu härra von Brash wallawanemaid nende oma soowimise peale rekruudi-komisjoni saali kokku kutsus otsust tegema, kas 19-ma küünla kuu päewaks,meie armulise Keisri Härra 25-aastase walitsuse  pühaks, tänu- ja õnnesoowimise kirja Keiserlikule Majesteedile saata, oli Tartu maakonna wallawanemate konwerentside ärataja. Maakohtu härra alustas koosolekut,  kellest küll rohkem kui sada wallawanemat osa wõtsiwad, selle küsimisega, kas kõik wallawanemad selle poolt on, et Keisri Härrale õnnesoowimise kirja saata. Kõik oliwad selle poolt. Et keegi aga palwekirja  ettewalmistanud ei olnud, sellepärast tehti otsuseks, selle walmistamiseks üht kommisjoni walitseda. Peale selle soowiti, et see kommisjon ka tulewad wallawanemate  konwerensid ülemalt saadud loaga ette walmistaks, nagu seda mõne aasta eest endise maakohtu  härra ajal sündinud. Et selle tarwis täielikumaid  läbirääkimisi tarwis oli, pani maakohtu härra ette, et wallawanemad oma konwerentsile präsidendi walitseksiwad. Soowiti, et see präsident ühes ka kommisjoni  präsident oleks. Wallawanemad nimetasiwad nüüd ülestõusmise läbi ühel meelel Dr. WeSke oma konwerentside präsidendiks, keda mõned wallawanemad sinna oliwad kutsunud abi ja nõuu andma. Selle juhatuse all walitsedi siis weel kaheksa wallawanemat, igast neljast kihelkonna kohtu jauskonnast kaks,kommisjoni  liigeteks wallawanemate uueni walitsemiseni. Selle järele pidas konwerentsi juhataja kõnet Eesti põllumeeste kooli alustusest Keisri Härra Aleksandri 11. 25-aastase walitsuse püha mälestuseks. Niisugust asutust oli Tartu Eesti põllumeeste selts mõni päew enne seda otsuseks teinud. Lõppeks andis koosoleku juhataja teada, et kuri nõuu mõne päewa eest jälle armulise Keisri Härra kalli elu kallale oli kippunud, aga Jumala armu läbi põrgu tegu tühja läinud. Kõik koosolejad hüüdsiwad ühel meelel suure Vaimustusega:  „Ta elagu." Uus kommisjon kutsus wallawanemaid 30-maks Juuniks Wanemuine saali koosolekuile. Kui koosoleku juhataja Ur. Weske armulise Keisri Härra Majesteedi kätte komisjoni läbi saadetud kõigealandlikuma õnnesoowimise  kirja ette oli lugenud, ja wallawanemad selle peale „Jumal keisrit kaitse sa" waimustusega laulnud oliwad, andis ta teada, et minewal koos- - olekul walitsetud kommisjon Liiwimaa kuberneeri härra kätte alandliku palwekirja saatnud ja selle peale wallawanemad  luba saanud, kohaliku politsei-walitsuse loaga, see on Tartu linna politsei - walitsuse loaga, nii sagedaste kui tarwis era - koosolekuid wallawalitsuse  asjades pidada. Käes olewa koosoleku luba jo olla Tartu politseimeistri härra käest palutud ja lahkcste antud. Wallawanematel oli sellest hea meel ja nad tegiwad ühe wana wallawanema ette-panemise peale otsuseks, et koosoleku juhataja wallawanemate tänu eksellentsia kuberneri härra ette kannaks. Niisugune  lubamine oli uus ja käsuline, sest enne seda palusiwad wallawanemad maakohtu härra käest konwerentsi  luba ja see jälle igakord kuberneri härra käest ja siis alles oli koosolek, ja nimelt maakohtu härra walitsuse all. Sellel koosolekul tehti tarwilikkude  läbirääkimiste järele otsuseks, ekselentsia kuberneri  härrat alandlikult paluda, et tema armulikult toimetada wõtaks: esiteks, et kõik wallawalitsusse puutuwad seadused ja käsud, mis mitme aasta jooksul üksikult ilmunud, ühes raamatus, heas Eesti keeles, wälja antud saaksiwad, ja töiseks, et auustatud ülewaatajad  kohtud kõik kirjad Eesti wallawanematele nende oma isa-ema keeles saadaksiwad. Siitsaadik oliwad Tartu maakosina Eesti wallawanemad üksnes Saksa keeli kirju ülewaatajate kõhtude käest saanud, ehk küll Liiwi kubermangu walitsuse patent 91 aastast 1866 kihelkonna kohtuid nimelt käsib, Eesti walla walitsustele Eesti keeli kirju saata. Külap meie wallawalitsuse asjad parema korra peale saamad, kui wallaametnikud oma ema-keeles selgeste kõik teada saamad,  mis nende kohused on ja kuidas neid täita tuleb. Rue reaalkooli asutamiseks on ülemalt poolt juba lu?a"MM"Mna jõudnud, ning on selle reaalkooli heaks seiemaalne kreiskooli maja lubatud jaxlinnawalitsuse kätte antud, k Talupoegade anne. Selle pealkirja  W"Ttadt und Land" pitka kirja neist annetest, mis Liiwimaalt Wolga äärse Saksa kolonistide näljahäda kustutamiseks kokku on tulnud ja millest summast meie talupojad üksi 5000 rubla kokku on pannud. „Zeitung für Stadt und Land" kirjutab seal: „Kuidas on nüüd, peame küsima, see, nagu öeldakse, waeseks langenud, raske orjusega koormatud, mõisnikutest wäljaimetud ja „„ütlemata raske wõlakoorma all"" ohkaja rahwas, seda wara saada jõudnud, et lühikese ajaga nii suurt summa kokku jõudis panna?" „Zeitung sür Stadt und Land" püüab siis näidata, kuidas need rikkad anded wõeraste heaks, kes pealegi Sakslased, meie talupoegade  suurt rikkust awaldada. Selle kirja läbi on siis see Saksakeele ajaleht meie talupoegade lahkeid andeid sellel kombel oma kasuks pöörata püüdnud, et temast meie talupoegade head põlwe wälja arutas ja nagu näidata tahtis, et meie talupojale ikka weel renti juure wõib panna. „Zeitung für Stadt und Land" on jo ka enne juba suurt rõõmu selle üle awaldanud, et Kroonu talupoegadele renti juure pandi. Meie omalt poolt ei wõi aga sugugi tunnistada, et need rohked anded Wolga Sakslaste heaks meie talupoja rikkust tunnistawad, waid nad wõiwad ennema just tema waesust tunnistada. See, kes ise nälga tunneb, on ennema malmis näljatsele andma, kui rikas. Kui seesuguse näljatsele elawates piltides ette maalitakse, kuidas Wolga jõe rahwas juba nälja-surmaga wõidelda,  siis wõtab ta, omast enesest tühjast kõhust hoolimata,  oma wiimase kopiku taskust wälja ja annab seda neile, kellega weel waesem lugu on, kui tema enesega. Sellepärast on wäga inetu, kui „Zeitung