Tallinna Sõber M 12. Teine aastakäik. Tallinnas, Zl'"' Paastnkun pääwal IM. Kteiildne sekleht Etstirkhittle Naa! js linuadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudfors'i päriate trükimajas: oaSta» « rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas « rubla 40 kop., pool-aasta» S 0 kop Auukutused maksawad iga rea ehk sesse aseme peatt » kop. Tellimised wöetakse wasta: HaMnuas: Lindfors'i päriate trükimajas. SeterSurgis: J. G. Seekandl, o»«uspesas 54. Harkus: W. Kust. - Servus - K. Kudewiita. Aakweres - L. Wattty. Saides: K. Seideköerg. Kapsasus: K. A. KoKSerg. Kuresaares: Hh. Lauge. Aurblas: K. Kr. Raudkepp.— Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Ei ch h orn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass Megister: Kõigekõrgem kiri. Omalt maalt: Tallinnast: Kohtuülemat? reisud ja uuendused. Raudtee asjust. Üleüldine rahwalugemine. Wiljasaagid —..Linda" koosolek.  Aleksandrskooli  asjust. - Peterburgist: Keisri Praua terwis. Keisri sõnad Saksamaa Keisri kohta. Rahakorjamisest nende kasuks. kes wiimise kurjatöö juures wiga saiwad. Sala trükimaja.  Koolide seadus. Kindral Trcpow Kohtud Nihilistide üle. Würst Orlow. Riiast: Kole kuritöö. Tartust: Emajõgi. Wiliandist: Kihmtimine. Knresaarest: Mõrtsukas. Kuramaalt: Pahandus, Ristimata laps. Moskwast: vr. Pirogow. Haigete majad. Warshawisi: Kindral Graf Kotzebue. Poolakate õnnesoowimine. WangiS naeSlcrahivaS. Knrskist: Kinnitnisand raudtee. -- Wladimirist: Tigedad koerad. Kiewist: Mässajad. Nikolajewist: Sõit Sahhalin,. Irkutskist: Maawäriscmine. --- Tiflisist: Tuisand teed. Taganrogist : Tuisud. Jenisseiskist: Kurgutõbi. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Inglismaalt. Türgimaalt. Kiiuumalt. ..Sakala". Äülataatide jutuStamised. Kirja lvaSlused. --- Kiriku teadused. Kõigekõrgem kiri. Seestpidise asjade Ministrile. Kõigewägewama Jutnala eeshoolus ou heaks armand Mind õnnistada, ««enda et Mina selle pääwa kahe kümnewiie-aastast tulemist näinud olen, kus Mina Oma Wwanemale auujärje peale astusin. Läbi selle «veerand aaStasaea olen Mina tõsise rõõznuga kõigi riigirahwa seisuSte juure S alalisi tähtesi kõikumata  alamatruuwusest ja head tahtmist leituid, kõige nende seadmiste juureS abiks olla, mis Minust isamaa heaks ettewoetud sa«»oad. Se kindelseisaw, aastasaeade läbi tnnnistud lahutamatu ühendus Wene rahwa ja auujärje wahel on ennast nüüd kus Minu walitsuse kaksknmmendwiis aastad täis sanvad, iseäranis «aega ja ühemeelega köitis Weneriigi maakondades  ülesnäitanud. Sellel Minule nii tähtsal pääwal. 19 Küünlakuu pääwal sel aastal on kuulus Wene mõiSniku-seisus. oma auurikka estwanemate jälgedes käies, uueste oma uStawad meelt ja iseenese ärasalgamist Keisri ja isamaa wasta taieste ülesnäitanud, kuida se kõrgem seisus riikis, kes ikka walmis oli oma Zsewalitsewa wöimuse kutsumise peale waStama, ennast manast aeast saadik teiste ees ülesnäitanud on. Mõisnikukogud, kubermanguja  kreismaakonna kogud, linnade kogukonnad, eriseltskonnad ja üksikud inimesed, kui ka perekas maarahwa seisuS on kõige soojemaid, tõsisemaid ja filmanähtawamaid tähtesi sellest uStawaft meelest ülesnäitanud. mis nende sees walitsuse wasta elab, sellega et nemad 19 Küünlakuu pääwa rohke andidega heategemise ja alatarwituste asutusteks pühitsefiwad. Selle poolest on kõik seisused, seltskonnad ja üksikud inimesed, igast sugust ja usutunnistusest «võidujooksmist  ühel häälel ja ühel meelel ülesnäitanud,  mis Minule tõsist, südamelikku rahulolemist  Minu mitmesuguste murede sees nende rahwaste heaks ja kosutuseks, keda Jumalast Minu hoole alla usuti, teinud on. Teie kui Seestpidise asjade Ministri hooleks, kelle walttsusejäoSkonna all mõisniknde-, maakondade-,  linnade-, maarahwa- ja seltskondade aSjad üheskoos seisawad, annan Mina, neile kõigile Minu südamelikku tänu nende wälja - räägitud tunnistuste ja tehtud kingituste eest kuulutada. Mina tänan ka südamest kõiki neid üksikuid inimest, kes liigutama ja tõsise sõnadega Minule oma tunnistust ja soowimifi wälja rääkinud on. Kõigewägewam tasugu kõigi Minu uslawa alamatele nende auusaid ja tõsiseid soowimifi ja nende heategufi saeawörra. Peakirja alla on Keisri Majestäti Kõigekõrgemast  käest kirjutud: Peterbnrgis, 3. PaaStuk;««l pääwal 1880. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Landstoakohiu Präsident Landrath Gcheimerath von Fock on kuueks nädaliks «võeramaale lubatud. Ranna- Wirumaa Hakennhter Barou Klodt von 3 ürgen sburg on oma palme peale sellest ametist lahtilastud ja järeltulijaks herra luliuõ von Brew er n Wouamöisast seatud. Keisri Majestäti Flügel-Adjutant Baron Uu geru-S ter übe rg o u Kindral-Adjutant Graf Loris-Melikowi poolest iseäraliseks  teenistuseks kutsutud. Eestimaa Wangi-hoolekandja komitee Direktoriks on Wirklicher Slaatsrath Kammerherra  von Wistinghausen ««imetud. Ministeriumi on sagedast selle üle kaeblusi  saadetud, et raudtee-walitsused jaama tulnud kaupade üle «vasta«võtjatele mitte aegfast teadust ei saada ja pärast wastawötmise wiiwituse  eest maksu parimad. Ministeriumi poolest on nüüd raudtee-waliksustele need käsud  antud: 1.) Zaama-kontorides on kõigi kaupade üle, mis tulnud on ja seal peawad wastawõetnd saama, kuulutused «väljapanna. Need kuulutused saamad igal pääwal iseäranis kirjntud ja nendes kõik kaubad üleswõetud. mis möödaläinud pääwal tnliwad, kui ka need mis juba enne tulnud, aga weel wastawõtmata on. 2.) Nendes kuulutustes sn kaubad selle korra järel ülespanna, kuida need tnliwad; «viiinse ülespanemise alla kirjutab jaama-ülem oma nime, kuulutuse tunnistuseks, ««enda kirja ligidale,  et üht rida mitte wahele ei mahu. 3.) Kuulutused jääwad igal pääwal niikaua kontoris wälja, kui kassa lahti seisab; pärast kassa kinnipanemist saamad need ärawõetud ja kuupääwade järel kokkuseatud, üks aasta hoitud. 4.) Kui kaubasaatja soowinud on, et wastawõtjale  jaamast kauba senna jõudmise üle teadust antakse, siis on seda soowimist raudtee poolest täita, kui wastawõtja adress wedukirjas seisab. Teadaandmise kulu on kauba saatjast ehk wastawõtjast tasuda ja raudtee wastab fiiS õigeaegse teadaandmise eest. Üleüldise rahwalugemise pärast, mis meie inaal juba aastal 1868 plaanitud oli, sel aeal aga mitmesuguste takistuste läbi tegemata jäi, on nüüd jälle nõuupidamised, ja soowitakse seda tööd Paastukuul 1881 ühekorraga Ruamaal ja Tallinna maal ettewõtta. Omal aeal saame sellest tööst lugejatele selgeinad aru anoma ,a loodame rahwa seaS niipalju arusaamist leidma, et kõik perewaneinad omalt poolelt seda tarwilist tööd jõudu mööda koetawad. Möödaläinud aasta «viljasaagi üle on nüüd kõik sõnumid kogutud ja on ,Walitsuse Teadaandja" läbi kuulutud. Nende sõnumite järel on Eestimaal läbisegamini saadud, mõisamaa  peal: talwnifu 5,3 seemet; rukkid 5,7 seemet; odra 6 1 seemet; kaeru 5.3 seemet; erneid 6 5 seemet; kartohwlid 3,6 seemet. Talulnaa peal: kalwwilja 4 8 seeu«et; odre 5.2 seemet; kaeru 5 seemet; erneid 4,7 seemet; kartohwlid 2 9 seemet, Selle järel oleks siis läbisegamini talumaa peal 0,86 ehk rohkem kui kolmwcerand seemet terawilja ja 0,7 ehk ligi kolmweera d seemet ka.tohwlid wähem saadud kui möisa«naa peal. Oleks asi tõeste ncnda, kui need ülesantud armud nä tawad, siis kannakfiwad Eestimaa mõisapõllud  talu rahwa käes uinbes 25,700 tshetwerti talivwilja, 35,600 tshetwerti suwiwilja ja 174,000 tündred kartohwlid wähem, kui need nüüd kannawad, ehk teeksiwad aastas keskmise hinna järel arwatud umbes 600,000 rubla ävähem sisse. Et se sedawiisi ei ole, seda teaine «neie kõik, ja asi oleks ka koguni «võõriti, kui se sedawiisi oleks. Talumaa põldu harib talurahwas oma käega ja korjab ja puhastab, wilja oma käega; mõisamaa peal saab se kõik palgatud käega tehtud. Et aga oma käsi rohkem saadab kui palgatud käsi, seda on teada ja niisamati on teada, et kõikis maailmas weiked maakohad aru järel rohkem fissekannawad kui suured. Meil on aga ka teada, etmaarahwas  oma leikuse ülesandmise juures ikka weel arglane on ja ennemine wähem ülesannab. Niigiwalitsnse poolest saawad need ülesandmised igal aastas üleüldise statistika tarwituseks nöuutud ja selle järel suured riigi-ja rahwa majapidamise rehnungid tehtud, «nuidugi ilma et NiignvalitsuS rahwa suure«na wiljasaagi pealt rohkemad maksu päriks, mis jo seaduse järel juba enne wiljasaagi ülesandmist määratud  on. Niigiwalitsus peab aga nendest inimestest  ja nendest seisustest ehk seltskondadest suuremad lugu, kelle .«vaimutööst ehk käte tööst kõige rohkem kasu tuleb. Eks siis ka EeStirahwas  RiigiwaUksufc silma ees seda suurema auustuse sees seisaks, mida rohkem osawust ja hoolust omas peatöös, se on põllutöös ülesnäitab.  Meie aimame siis ka, et se maarahwale  auukS ja kasuks on, kui oma igaaastast  põllusaaki tõtt mööda ülesannab, sellest rääkimata, et üleültse tõe armastus ja igatahes tõe juure jäämine üksi tõsist auu annab. Eesti Laewameeste - seltsi ,Linda" koosolekust 3. Küünlakuu pääwal kirjutawad aealehed, et seal nõuuks wõetud on selle seltfi