mlgMatnd last, Irina ja Mihail aa ka juba surnud. Nende isa, Unlerohwitser Ki !il o w on Konduktor Nikolai  ra»idkee ural >a oli kolki! ära K>nn tnlleS sai tema irada, rk iibe korraga »nna abikaala ja neli last kaotanud on. ,Walilsuse TeadaandgD kunlutab, et Ätil) kii kuu "7. pääinal ? aaria knbermangnst. Melikopoli linna ligidal läänstid seeaiiistkadega Postüinailkri wälia rööwinnd ja Konduklori ärakapund Postliplstst pealist Ara ja UttdiS knrjategn Politseile teada Post li taskutest oli 50!,94! rubla rööwilnd. Politsei poolest saiwad järelkuttlamised hoolega ette inoelud ja pea wõeii ka kolm kahtlast meest Astrahanka killast kiuni, Kakst arudest, Haireditt Alijew ja Medshit Paknlow on oina siiiid lunaiSlanud ja rahast oa ka juba MN.stA) rubla leilud. .KolmaS ott Türgi riigialam Ostman stKostmauow Kast leina ka juba tunnistkannd  oa. j?tie iile ei ole sõnnnnt tnlund. Ä kopini st. 'Kaaki Dieet loe stt 5i kw oli äw põgenenud,  on aga jälle katte saadud ja luku taha pandud. Peal? tema seisawad meel danki ametnikud JkoNNikoW sa NIIdII e >o kohku all. üleüldse arwatakse seda suurt nmrjjnst uuibist l.'i millioni rubla pealt, Et kohtud juba enne seda ast,a järele ei kuulanud, sellest et saa ükski aru, si-st juba iniln aasttak on räägitud, et asjad seal kordas et «st r ka. W.>lhn n i .1 st. stiahwaS kaebab, et ristiusulised kaiiptttfhfd >l> il päinstl, kii?, juulide poed pühade pärast kinni setsawad, oina tonpadr Istuda nii kõrgele töStawad ei rah.rad pillljilnu oolab, lnnni Juudid oivad poed jälle lahst keemad. Ar d daugle st. Selle kuu 4. pääwa õhtul läkfiirad  kailpNKis?l!ilniirir'i pn»>istruad põlema. Puuwtruadega  üheS pokrstmad rohkem kilt Stl hoonet maha, nende keakis 2«l cltthooini. Ilm oli udune ja sellepärast ei nähtud tuld oigel aral. Ka kaevatakse, et tuletõrjujatel l.Kmusjst liiNin il ale ja el nende hobused nii nälginud on, et ma, mai! lalgil liiguiada siiudamad. Noiogo I i d i jt. Mone pääwa eest leiti kaupmees e o i f iii t o >o'i jliriiütelia hoolist peal, põlewate tõrwa lümitkiile inaliel. MazamaiU oli oinaU ioiiodtA, lõhki pekjslud  tlllllild. K> a seda koledal tegu teinud, sellest ci ole meel üh!ig! seada, Nomgmodi ümberkaudu põlen  ad miin küla inda kal? pänwa. J a >ii aa r n si, Sügisesed kuimad ja külmad ilmad on talwnstlja külwamist takiöiauud. Mihklikuu 27. ja 28. päämal oli st graadi külma, 29. pääwal sadas lund ja oli 3 graadi külma, Warane talwe on ka teiselt poolelt kahiulik olnud, 2tM laewa, mtS wiljaga lastitud on ja mee IdnSmist ootastmad, el Rõtbinttt sõtta wStkflwad, peamad  nstji lallistorleri läaiiiit. Aitade omanikud Tolga ja Sauiarka kaldal iinstmad ennast aga rõõmustada > nemad woiamad wilza eest, mida ialwekb nende aitadesse pannakse, 3 kopika! plittda pealt. ISdkvsa st. MuSlamere peal mõllafiwad mitu päewn  uit kanged tormid, et aurulaewad sõita ei wõinud; üttst miv wäljaS oli, on hukka läinud. Maal jäiwad raudtee rongid seiSma ja telegrast postid saiwad lõhutud, iienda ei paxilidaniisl ks paar nädalit kuluma arivatakse. Selle kllu 2, pääwal on nii palsti lund sadanud, kt Tostoivi ja Kasatin! jaamade wahel raudtee rongid seisma jääma ptdiwad. SewastopoliS on uut söealaewa sadamat ehitama  hakatud. Kulu on 2.500,000 rubla peale arwatud. TomSkist. Sel aastal on Tomski kubermangus hea Viljasaak olnud. Lõikuse aeal oliwad aga pääwapalgad  uit kõrged, et põllumeestel puud wilja 40 kopikat makSma tuleb, kuna ostjad rohkem ei auna, kui 30 kopikat. Warfhawist. Selle kuu 2 pääwal katsufiwad Gardi ratsawäe pealikud, kui palju nemad ratsa ssita wsikstwad. Liisu läbi walttud kümme pealikud ja rügementi  ülem, Kindral Strukow söitfiwad 10'/, tunniga kakssada wersta. Puhkamiseks ja uute hobuste Võtmiseks oli 119 minutit tarwitatud; sõit ise oli nenda aga B'/. tundi aega wõtnud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. PreuSst Maapääwa saadikute Valimised  stgilamad suurt liikumist igaS ringkondaS. Tänine on ütst saadikute walimehed Valitud, aga ka sellest on näha, et üleliigsed edendajad rahuliste erakondade üle suurt mõitu oodata wõiwad. Nimelt olla riigi pealinn, Berliin, uit kangest edendajate kätte langenud, et umbes kaheksa tormlase peale üks rahuline mees tuleb. Selle juures näitab aga Valitsus mureta olema. Mõeduwad lehed, mis Valitsusega üht teed käiwad, kirjutawad umbes nii: ,Walige saadikuks keda tahate. Teil on nüüd nii palju erakoudast, et ühegil Võimalik ei ole, teise üle Võitu saada, ja peale selle langemad teie erakonnad oma keSkiS jälle jänStondadekS, kellel jälle igaühel oma eraflht on. Keiser aga, ja tema äraproowitud sulane, Würst BiSmark on ühes nõuus, nemad waatawad selle peale, mis rahwal, kõigel seisustel ja seltskondadel ühewörra tarwis läheb, ja nemad saamad seda tegema, kas erakonnad seda tahawad ehk — Meie omast alandlikust seisupaigast arwame,  et Valitsuse kohta seesugune seisupaik ainus õige seisupaik  on. WalitsuS ei tohi mitte rahwa ja erakondade keSkiS seista, maid peab nende üle seisma. KeS teada tahab, kntda mets wälja näitab, see ronigu kõige suurema puu olsa, mis kõige kõrgema kingu peal lkaswab, ja waadakn sealt. KeS kesk metsa, madala maapinna peal seisab, see näeb küll puid, aga metsa ei näe tema mitte. Austria-Un g r u m a a l t. Triesti bombi Viskaja,  Wilhelm Oberdank on surma nuhtluse alla mõistetud.  Tema ema on Wiini reisinud ja tahab Keisri armu poolest oma pojale kergitust otsida. Tähelepanemise määrt on, et Wilhelm Oberdank niisamati üks kõrwaline lapS on, nagu Mar Hödel, kes omal aeal Saksamaa Keisrit surmata katsus. Florenzis oliwad kaks meest kinni Võetud, kelle peale tunnistati, et nemad kärgatuse riistu Triesti saatnud olekstwad. Mõlemite wasta tunnistawad laewamehed, kelle kätte nemad oma fnrmariiSta kasti annud. Florenzt kohtud on neid aga lahti lasknud. Seda paneb AuStria Valitsus wäga pahaks ja pärib neid wälja. Kõigist  on näha, et Jrredenta Selts nende kurjategude juures tegew oli, mida TriestiS tehti. Aga Jrredenta oksad ja juured on laiali Veninud ja ka kohtutes istub palju mehi, keS selle seltsi poole hoiawad ja oma waimuwendi wõi- malikult kaitsemad. See asi näitab paha wecd AuStria ja Itaalia Vahel figitama ja kipub noort sõbrust lõhkuma. Prantsusmaalt. Sozialdemokratlased on Prantsusmaa!  jälle õige tegewad. Monteau-les-MineS silte kaewandustes on kuulutust wälja lautatnd, mis kõige kurjema mässamise maimuga täidetud on. Need ei ole ka ilma mõnuta jäänud. Ülemaatajate peale »» juba lastud ja tõrwa mehed on liikumas. Palju ässitajaid on kinni wöetud ja kohtu alla antud, kaS aga kohtud neile palju teha julgemad, see on meel teadmaia. sest malitsus näitab ise juba kahtlane olema. Ka Pariisis on kuulutust  müüride külge klitsterdatud, milles tule ja tõrwa kangelast  tegewusele kutsutakse. Wabalased on juba nii julgeks  läinud, et Vanematele keelata tahawad, oma lapsi ristiusu õpetuses õpetada lasta. Kuida asjad edasi nihkuma  saawad, see ou Veel teadmata. Ikka Võib olla, et pea üks meeS üles tõuseb, kes Rahwariigile, ühe ehk teise nime all otsa teeb, olgu see mees endisest Kuninga sugust, ehk olgu tema nimi Gambetta. Niipalju on selge et Rahwariik seespidi ja "wäljaspidi täitsa Võimatumaks läinud on, kuida Egyptuse asjad uäitamad. Egyp tuse st. Khediiwe laseb karmi kohut nende üle mõista, kes rööivimiõtest, pöletamistest ja tapmistest osa wõtsiwad.  Mitmed on juba hukatud, üks on ka õige wana Viisi järel  100 hoopi keppi saanud ja sits wangi pandud. Peameeste  üle ei ole aga meel kohut mõistetud. Arabt Pasha on omale Ühe Inglase eestkostjaks palgand ja sedawtisi Võib olla, et kohus wiiwitatud saab. Mitmed Inglased on ka juba Riigiwalitsule, Arabi Pasha eest palwekirja saatnud. Selle ksrwaS olla selgeks tulnud, et Arabi Pasha ja tema seltsimehed ka sel aeal Sultani käsu ja juhatuse järel käisiwad, kui Sultan neid silmakirjaks mässajateks  tunnistas. Neile oleks see muidugi kergituseks, seda rohkem leiakfiwad aga Inglased asja, Sultani üle- Valitsust Egyptuses täitsa lõpetada. Wahe aeal on Arabi Pasha raSkeS Vangis. Tema andis ennast Inglaste kätte söeawangikS ja lootis, et temaga nagu iga teise sõeawangiga  ümber käidud saaks. Inglased andsimad teda aga tema ,suguwendade« kätte tagasi ja need, keS teda enne taewani tõstsiwad, peawad teda Väga halwaste üles. Sa tubakast ei saa temale autud, ja see ou temal, nagu igal Homtku maa mehel Väga raske kannatada. Kui Vähe Egyptuses Veel Sultanist peetakse, seda ou ka sellest näha, et üks Inglismaa mees, Oberst Backer, kes ühe inetuma teu pärast Inglismaa Väeteenistusest lahkuma pidi, Sul. tani teenistusesse läks, Backer-Pashaks tõstetud ja auutähtedega  kaetud sai, nüüd sõna lausumata Egyptuse maale läinud, Khediiwile ennast sõeawäe korraldajaks pakkunud  ja ka Vasta Võetud on. Sultani meel on maga paha, aga keS enam selle järel pärib. Kiriku teadused. Jaani kirikus - 17. Wiiua-kuu p. teeb õpetaja Assmuth enne lõunat jutlust ja wötab lauarahwast. Pärast lõunat paötor Grohmann.  Lv. Wiina-kuu p. kellu 5 peab pastor Grohmami piibeltuudi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab piihapääw, 17. Wiina kuu p' lauarahwast wastu ja hakkab poeglaste Eestikeeli leeriõpetust 2b' Wiina-kuu p. Laualekirjutamine on lauupäcw enne lõunat kellu 9 12. Lapse kirjutakse leeri re.de, 22. Wiina-k. p. kellu 12— Z. Mha-waimu>kirikus : 17. Wiina-kuul teeb pastor Bergwitz jutlust' Tlmlurt poolch TalliuuaS, Ib. Wiina-kuu püwal ISSL. - Trükwed-iudfsrs'i pärijat. juure, ja kuluga. 51. peterlimgi tutekahjtt lasumije  ja ewmM jeltB. TSieste slüstiuaksetud kapital 24,t)W rubla. Tupawura kapital iile 2,M,M rubla. Wötak "Illil pralt talud» tulekahjud, tilku,nata ja Mkmmd umrad. Ritmitab warad- Zaa aaSka stssemaksetud stutfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijat, te khk tui tahab, tema eluajal säetud aastade pärast kätte makstud Maksab l,ilmsetele mehel mmemisekZ kaasa rahad urndr. ijja aasta sisse maksetud sttttstde mööda. Äelsamal wiifll maks,l,it>e p,uusustele «kde anieii hakatuseks tamiA lähtawut raha. stiu uitab el»r« n ft i d stt aa! !adi raha> las «ehe eh! ««na hea sees seatud aegades, gig.aml leadufl aimad . A. G. Brvsse, Ülem agent Tallinna». Mu»»>«»li>sal Nr. lt7/Z. Teadaandmised. Wi iim rchua KckÄer >L»1883,-V> lisaga . „Ewangeli usutunnistuse hakatus Baltimaal", on wälja tulnud ja saada Lindfirs'i Pärijate juures. Rllemmjad saamad kõrged protlenli. Wirumaa kreisi fõeawäe-kommisfioni  poolest saab sellega awalikult teada antud, et järel nimetatud termiiuides lilslitmAilminejantkmtidt mMMmne selle aastase liisu aluste tarwis Rakwere  linnas saab olema: Alutagusema» l. Wovemöril 1882, Maawirumaa 4. „ „ Nannawirumaa ja Waümere linna 8. Wovemvril 1882. Rakweres, 1. Oktobril 1882. President Graf Ttesenhausen. Asjatoimetaja H. BrzesinSky. üks wisakas toatüdruk, keö natuke Saksakeeli rLSgib ja pesu triikida oskab, wõib kohe kohta leida Laia uulitsal Nr. 6S (48), otsekohe hoowi sees, üks trepp ülesse. 50 rubla waewapalka. Sel 8. Mihkli-kuu p. on Seki mõisast rohhu ajast kaks suurestükki, kelle peal Baron Uexkiila perekonna kuju ühe sisalikuga ja aastanummrid tehtud oliwad, ärawarastatud. Kes selle warguse iile teab tõed tunnistust anda, saab minu poolt 10 rõl. ja Selie grahwihcrra  maksab sellele, kes need suurestilkktd tagasi toob 40 rõk. OhukotsuS, 24. Mihkli-k. p. 1882. W. Graf Gieseuhausen, Lõune-Harjumaa hakenrihter. I suur uus ttbastncha kasitkinvoodtt «v rubla test ja üks weiksem rubla eest, saawadmüidud Ligemad teadust saab KompaSna ja Narwa maantee uurga peal, kellu 12—4p.1. Kks terme amme saab kohe otsitud Dowpea alewis, promenade Nr. 237. Meremeeste lm! Aaltiskis. Stuürmauui-cksami õpetus hakkab R. Novembril. Kaplani-eksami hakkab T. Ja» nuaris »S 8» ja luurib õpetus » Aprillikuu  pääwani. Mõldimise juures on üks ristmiseiäht, rõugepanemise sedel, pass ja ük« tunnistus laewa peal teenimisest. Kooli-vpetus, kuida soowitalse, kas Saksa-, Eesti- ehk Wcuckeeli,  ja kooli-asjad on prii. Mõldimise wõlab waSta kooli-õpetaja kaptein Feldhtthu ja uSja» tallitaja direktor liunapcalik N. Demin. BaltiLkiS, 3. Oktobril 1882. Ehituse silatjid saamad Tompea alewis, Aliinanni uulitsal müidud.  Liggemad teadust annab architckt F. Kõrbes,  Tompea alewis, KordeS'e uulitsas. Kks maja waeSte-laste-maja uulitsas aud luitt. Wc. (li saab mindud. 'Wiljuudijl ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra" peale herra G. Z. Karouõi raamatupoed wasta.