Jutu leht. MaawMsemt«e Wkttt saarel. Suur wõeraStemaja Piecola Sentinella, tuS enamist Saksa «erad elawad, on suuremalt jäult seiSma jäänud ja «erad on peaSnud. Need tirjutawad: ,ÜkSki mõtStuS et suuda seda ära mõista ja ükSkt sõna et suuda seda wälja rääkida, miv meie näinud oleme. Tee et olnud hirm ja koledus, mis meie tundsime, see oli jgawese häwituse tarretaw jea õhk. Meie istusime tiheS laudadest kokku löödud majakeses, ühe kiwi wSlwi kõrwaS. ZärSku kerkis laud meie eeS. lamp lendav minu abikaasa poole. Kärgatus raksuS läbi õhu, kaS kõue mürin, kaS müüride ragin, kaS üks ainuS järsk hoop, aga meie mõtlesime,  et wälk fiSse löönud; meie hakkasime ühest sammast kinni ja tundsime ennast ütlemata kiiruga edasi ja tagasi kõikuma. Kärgatus oli puruks langenud linnast kostnud, ühe silmapilguga oli kõik möödas, meie aru järel ei kestanud  see kauemini, kui kolm sekundi. Pärast kärgatust oli witS minutit kõik waikne, nagu haudaS. Siiõ koStiS karjumine, hädaline kisa, appi hüüdmine, et süda rinduS lõhkema ktppuS. Meie saime aru. et meie eluS olime ja katsusime pool uimastuses, oma liikmeid koguda. LäkaStaw tolm ajaS põgenema. Meie peafime uulitsale, kuna selja taga raSked müürid ja kindlad wõlwed koleda mürinaga fiSse langestwad, ja katsusime läbi murde ja läbi puru edasi tunMa. Lõhki kistud ja puruks ptigtõtatud surnukehad,  keha küllest kiStud liikmed paistfiwad merisele müüri tükkide wahelt. Põhjatu lõhked ja praud takiStafiwad teed. Meie peasime linnast wälja, ühe lageda paiga peale, kuS ükS puu kuur meile marju andlS. Mägedelt kostis mürin, raksumine ja kohin. Määratumad rüngad löhkefiwad kallaStefi ja suured kaljud weerefiwad alla. Lugemata lõhkete äärt mööda pidime meie ronima ja pidime ennast weerewa kaljude eest hoidma. Linnas leekafiwad siin ja seal tulekahjud üleS; koerad hulgufiwad, kuna inimeste hääled waiktnnd oliwad; siis waMfiwad ka mõne hulguwa looma hääled, weerewa kaljude ja langema müüride all. Teisel homtkul leidsime omast elumajast paljast puru, maja perenaene oli puru alla maetud. Kohkunud südamega põgenesime  meie sellest koleduse paigast. Gnrico Campanelli, ühe weike theatre juhataja, räägib: Meie algasime oma naljatükki. Hatatnses peab üks majariist  langema, peab müra tegema, mis kui maawärifemtne koStab, naljategija peab hüüdma: ,Jumal aita!" Nende sõnade juureS nägime meie maad lõhkema ja suurt kollast leeki wälja lööma. Mitte üht häält ei olnud kuulda, mitte üht liikumist tunda. Kohe peale selle olime meie suitsu ja tolmu pilwete fiSse mässitud, tuled kustufiwad ja surmahirm  pani esimesel silmapilgul kõikide keeled kinni. Siis aga koStiS hädakisa seda waljumini. Mõned hääled hüüdfiwad:  Meie saame elusalt maetud! Merele! Merele!" Mitmed mehed tungifiwad läbi rahwahulga, üks wäepealik juhtis neid laewa peale. Uks noor naeSterahwaö oli ehmatusest meeletumaks läinud; tema kiSkuS oma riided seljast ja hakkas kiilates naerma. Soldatid katfiwad teda ühe mantlega kinni ja wtifiwad teda ära. Reapli loomakorjanduse (zoologischeõ Znstitut) juhataja, Dr. Dohrn kirjutab: Meie istusime trepi peal, aidas, kui umbeS kell 9>. ükS kohin kostis, mis ikka waijumakS läkS, nagu sõidaks raudtee rong üle raudse silla. Maapind  kõikuS, mina kukkusin tooli pealt ja katsusin käega oma kübarat wõtta, kui mähe toibunud olin, leidsin ennast aga udu, tolmu ja prügi fees Casamicciola linna ei olnud enam. Piccola Sentinella wõeraStemaja tagumisel poolel pölesiwad weel tuled. Ühe lambiga tungisin mina oma abikaasa kamri. Tema oli weel elus ja oli kohkudes woodift karganud. Meie peafime aida Üks Ameerika naesterahwas oli purustatud jalgadega, langenud müüri rünkade all kinni. Meie katsusime teda peaSta, aga meie jõud ei ulatanud; koledast koStis tema hädakisa läbi öö. Kell tv'/. läkS esimene laew Reapli, abi tooma, mis aegsast seia jõudis. Minu arwateS on tuhanded inimesed surma saanud. Õnnetumad ei saanud mitte üksi lang,- matest müüridest surnuks löödud ja puru alla maetud, maid palju on maapinna lõhketest tõusmast wääwli õhust läkastatud. Õnnetus näitab ennemini maapinna sisse wajumtse, kui maawärisemise läbi tulnud olema. Niisama suur õnnetus on Forios ja Lacco-Amenos olnud. Shandarmi  mäe mehed on kõik surmatud; ühes hospidalis on 24 last puru alla maetud. Reapli linn on sügamas leinus, sest sealiStest kodanikudest elawad suwel maga palju JskiaS. Aurulaewad sõidawad edasi ja tagasi, weawad surnuid ja haawatuid; abt oli esiteks korrata, nüüd on parem. Peale IVV arsti, hulk maga ödesi on tulnud; söeawäge on prügi koristamiseks õnnetuse paigale saadetud. (Zääb pooleli.) Kirja wastused. J. p. Ts. Ei wõi parata. Sel aeal uusi kaastöölist wõtta ei ole wõimalik; ja sellest eratarwitusest, millest kirjutate, on meil just niiiid ka suur puudus. p. p. H. Saame pea läbi waatama ja siis kirjalikult otsust andma. J. R. K.: Täname ja saame tarwitama. Sel korral on aga hiljaks jäänud. Mitmele: Meil ei ole ilma hinnata wõimalik saata, nagu juba sagedust kinnitanud oleme. Kiriku teadused. Zaani kirikus: 13-mal Septembril teeb pastor Grohmmm enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor AsSmuth. PaStor Grohmann hakkab 19-mal Septembril leeriõpetust tütarlastega.  Kaarle kiriku õpetaja wõtab pUhapäew, sel 18-mal Septembril lauarahwast wastu. Lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat kellu pool 10—12 ja pihtile kellu 1. Küha-tvaimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 13. Septembril jutlust ja wõtab lauarahwast. riÄÄ p,,l- lkbawwd. 16. Mth«t.t»u »u».l ISBL. - Trtt«t»d Li«df.r,'i pkrit.t. t" k»l«»a. Teadaandmised Tallinna linna rahabank, Laia uulitsas, Barau Maydelli majas, endises postkontoris, kelle Kohuste tültmse eest kõik liu» u«a luurasu luustutab wdlab raha inireSst peal- ja maksab igal ajal välja wdelub raha eest 4 prots, aaSla». . , , «kuu peale paalid , » 4'/, , . ' ' - ' ' ' ! ' ' ' ' » ' ' , , , , , , ä aaTta , , » , 6 » » miilb ia oSlab laat s-ltst väärtpaberid, vaheiab kupoagistd ja väljaloofiiub ning kuSiniaind wääripaberid, annab pandiks panlud veksel ja väärtpaberile waSi» raha laenu peale, kirjulab raha saamise voli kir,a »xx-õ«>o«--x^ Singeri Käsitiio Kompan» Rju-Jorkis, e « kõige suurem ja wanem ömbluse-mashma tvabnk mailmas, sai 1882 jälle selleläbi nii kui enne oma et lligupiilalljt Singeri õmbinsmashinnt jUM MFäramiiüS, se on: 42.V0V rohkem, kui 1881. Seesinane kSrge miiima arwu kaSw. mida te Stel wabrikutel mitte ei ole, on kõige parem tunnistus, et Singeri algnpäralised mashinad oma headuse, aolnpoolest kõige parenrad on ja iga aastaga ikka enam inimeste meelepäralifemaks lähemad. Müimise kinnitusega, et nädalas aga 1 rubl. maksta on ja headuse wastutamisega müüb neid Talinnas: g. pilka uulitsal Nr. 57 (W), Blude maM; Narwas: Burgi-uulitsal, NemSti majas; Rakweres: Pitka uulitsal Nr. 16. „ söemväe-kommisstoni poolest saab sellega teada antud, et järelniuu talud termiinideS liisttm«a«wt ja nekrutide u>agtawöt«me elle aastase liisu aluSte tarwiS Wakmere linnas saab olema: I. Kauton Htannamirumaa ja HtaKmere linn 1 Wovemõru. 11. „ Maamirumaa 7. » 111. „ Alutagusemas „ NakwereS, 6. Septembril 1883. . , Prefident: Kraf Tiesenyausen. Nr. 107. ASjatoimetaja: Arzestnski. Kaks maija, Mt,.truud! peal. o« priitahttttult müta. Jüril Illstda Valta,uoi-uulttsa, Nr. »S. Kaks tubda, wllga hea üheks > kauva-lioeks, saamad ära Üüritud Müürt-uulitsa, Nr. 1!1. Tallinnas, kiriku hoowis, K. Anckresem Puusirki «agafiuis saawad kõiksugu pnufärktd niiheaSti kõige halwemad.  kui ka kõige kallimad ja uhkeäte ehitud wäga odswa hindadega müidud sa saawad tellijatele  paari tunni pärast kätte saadetud. Bt. Merburgi wtekahjtt tajumije  ja elurendi jelts. TSitstt sissemaksttub kapital 2M,M rubla. Tagawara kapital iile 2,5W,W1t rubla. Wötab oma pralc tajuda tulekahjud, liikumata ja liikuwad marad. Zkinnilab warait-3ga  aaõta fiSsemaksetud fintfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal säetud aaStade pärast kätte makstud. Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aasta fisse maksetud sintside mööda. Selsamal wiisil maksetakse poeglastele nende ameti hakatuseks tarwis lähtawat raha. Kinnitab elure n d i d ee on: (abiraha) kas kohe ehk wana hea sees seatud aegades. Ligemat teadust annab A. G. Brvssc, Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitsal Nr. 117/3. Rmnieeste-kool Baltiseis. Õppimise hakkatuS stiiirmannl eksami on 1. Novembril, kapteni eksami 2. Januaril  1884. ja tuurib 1. Aprillini 1884. Mõlkimise juures on tarwiS: üks ristmisekiri, pass ja üks nStaw kirt laewateeniStusest. Õppimine on Prii. Mõlkimised wötab waSta Linnapea N Demi n. BaltiSkiS, 13. Septembril 1833. Nr. 19. Sellega aunan teada, et mina nüüd ka Wankred sa tõllad, kõikse parema wiisi jlirel teha wvin, sest et mina üht head tSllategija, J. Thalheim, oma juure tööle wõtuud olen, ja palun tellimised. Sepp T. Berkowitz, suure Tartu uulitsa» Nr. 134. Eestimaa sinodi trukimajas « Mme mmatuke s M, Fromm el' i järel Saksa keelest A ümberpannud E. Tiesenhansen Paide õpetaja. « Teine parandatud triU. Hind t S kop. A Juhkentaali uulitsas Nr. 141, on üks weike ühckvrdnc maja (linna krunt) müia. Ligemad saab sealsamas majaperemehe Hans Maamersi juures. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisas, koolmeister Liit. Saadgo mõisas: M. Gustaosohn,  Koero: W. DuglaS. Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp. Alel: Jakob Külmander,  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Cglon, Wõrrus: Viclrose proua, WalkaS: M. Rudolff'i raamatu-poes, NarwaS: M. Põder, WiljandiS: raamatu-kaupleja E. J. Karow.