Hiiumaalt. Töö ja teenistus. Wene kirikute ehitamine wältada meel paar aastat saal edasi. Ehituse meister A. Saar tellis WeebruarikuuS Poidelt, Jaanist sa Kaarmalt S 0 müüriseppa ja pääls selle meel puuscppasid, kes tulemaks suiks Hiiumaale tööle lühemad. Tallinnast. Tallinnas on üks kole mõrtsukatöö tehtud. Pühapäewa homikul leiti klwi murdudest punase tule« torni ligidal ühe mehe surnukeha, kelle pealuu mitme hoobiga lõhki oli löödud. Tunti ära, et ta Lagedi peremees Niklas Schwan oli, kes neljapäewast saadik kadund oli. Järelkuulamised tõiwad wälja, et Niklas neljapäewal ühe teise ümberhulkuja Lagedi mehega, Mik Meier, mitmes kõrtsides oli olnud ja et Mik tema waStu oli öölnud: „Sina wõid maksta, sa oled ju 60 rubla oma lehma eest saanud." Äratapetud mehe wenna abiga sai Mik Meier ühest kõrtsist ülesleitud ja kinni wõetud. Tema kuue pääl oliwad mitu werepleki. Riiast. Sisemiste asjade ministri otsuse pääle on „Rigasche Zeitungile" erakuulutuste  äratrükimine 9. Weebruarist pääle kaheksaks kuuks ärakeelatud. Peeterburgist. Pariisi maailmanäituse  ajal saada Pariisi ja Peeterburgi  wahel kiirrongid käima seatama, et näitlusele sõitmist kergitada. Rongid peawad  iga päew korra ära sõitma. Nõuupidamised  selle kohta on käsil. Keiserlikud majesteetid on juba paar wäga toredat pidu talwepalees annud ja mõnda wähemat Anitshkowi palees, kuS majesteetid ise elawad. W e ne alamate wä Ija saatmise kohta Saksamaalt kacbawad ajalehed, et need ikka edasi kesta ja üsna waljul wiisil Wiimati saadetud jälle hulk wabrikutöölisi. Shlesiamaalt wälja, kes sääl ju kaua oliwad elanud, ainult sellepärast, et nad wene alamad oliwad olnud. Kloostrite arw on Wcnemaal püha sinodi aruannete järele 085. Nende juures asuwad 170 mitmesugust kooli 4000 koolilapsega, 88 haigemaja, kus mullu aastal 1481 haiget hoolitsetud saiwad ja 57 waestcmaja, kuS 1144 abitarwitaja inimese eest muretseti. Nurwast. Narma laadal olla hobuse märgust liiasti ette tulnud; üle 20 hobuse olla ära warastatud, aga mähe kätte saadud. Ka pärast ja enne laata on Narmas mitmel woorimehel hobusid warastatud. 7. Webruaril  oli siin pool hirmus kange torm ja tuisk, mida kaua aega pole nähtud. Sellsamal päewal on üks wanapoolne naisterühmas Narma laadalt tulles „laada peaga" tuisu kätte ära eksinud ja surma saanud. Nioskust. Prohwessor Dampdow, tubli muusika kunstnik, on Moskwas ära surnud. Kiewist. Kiewis on 4. skp. nii kange lumetuisk olnud, nagu seda säälsete inimeste mälestuses enne meel pole nähtud. Raudteed on kinni tuisatud, sõit seismas, mõned waksalid ja mitmed külad üleni lume alla maetud, majadel katuksed päält ära miidud ja kohati ka koguni ära lõhutud. Kiiewist üksi läksiwad 700 töömeest raudteed lumest lahti kaewama. Krimmist. Krimmist kirjutakse, et sääl küünlapäewal üsna soojad kewadised ilmad olnud. Tulnud head wihma ja pärast wihma olnud otse kuupaistne udune ja soe öö nagu meil kodumaal lehekuul. Et talw ja külm sügise warakult alganud, siis olla warast sume ja head wiljakat aastat loota. Wäljamaalt. Saksamttttlt. Berliinis, esmaspäcwal 13. Webruaril. Riigi walitsus on Austria Stepri püssitegemise wabrikus 250,000 „repitirpüssi," Manlichcre parandutsystscmi järele kuni 1890 aastani walmistada tellinud.  Kui selle wabrikul wõimalik oleks 150,000 püssi seks samaks ajaks rohkem walmistada, siis tahta Saksamaa riigi walitsus neid ka sääl tellida. Mis tarbeks neid waja, sest saame meie kõik selgest aru. Gcnuas (Jtalia merelinnas), 11. Weebruaril. Saksa 4 soomuSlaewa on käsu saanud Samoa saarte juure reisida. Auftrianmalt. Miinis, laupäewlll, 11. Webruaril. Prints Aleksander von Battenberg, endine Bulgaria würst on ennast ühe kuulsa lauljannaga „Loisenger" kihlanud. 15. Webruaril. Prints Aleksander von Battenberg astuwat Austria wäeteenistuse.  Ta komando alla antawat Galizias seisaw husari rügiment. Mõnelt poolt kuulub, et ta Peterburgi tahta reisida. Prantsnsemaalt. Prantsusemaal näib Boulangeri erakond ikka enam pääle wee tõuswat. Küll on talle ministeriumi asutamisega uut lööki anda tahetud, sest uus ministerpresident Tirard on Boulangeri  walidam wastane: just Tirardi soowil ja nõudmisel lükati Boulanger mullu sõjamäest wälja. Aga kuna walitsuse mehed ministeriumi kokkuseadmises waewa nägiwad ei maganud Boulanger ka, waid käis salapaikadeS BonapartlaSte erakonna peameestega  kooS ja sepitses plaanisid, kuda eesolewal üleüldisel rahwasaadikute walimisel oma käsualuseid hulkasid juhtida et praegust walitsewa wabariigi kaela murda. Juba tikub nende nõupidamiste wili ilmuma. Bonapartlased on suurt koosolekut pidanud, prints Wiktorile truuduse awalduse kirja saatnud ja teda Prantsusemaad päästa palunud, ka tulemast keisrist „elagu" höiskanud  Mitmed kuningriiklaste peamehed on ka nüüd BonapartlaSte poole heitnud ja hulk wabariigi meelsid rahwasaadikuid on end nüüd Boulangeri toetajateks tunnistanud.  EkS rotid aima laewa wajumist ja püüawad endid siis aegsasti kuiwale päästa. Jtaliaumalt. Rooma uulitsakäratsemised  löpesiwad esiotsa suurema tagajärjeta; karta aga on wäga, et need teist korda suurema hooga sünniwad. Kibe häda olla Roomas alama rahwa, nimelt tööliste seas, walitsemas mis neid rahutustest  sunnib. Teenistust on üliwühe, tuhandatena uidawad inimesed uulitsatel, piipu imedes kõhu näpistamist waigistada katsudes. Paljudel on perekonnad taga kurtmas. Näljaste arw kaswab ühte lugu ja kui hädale pea abi ei otsita, wöi ei leita, on wäga halba lugu karta. Belgiamaalt. Belgias on jälle uns liikumine käärimas, mis nimelt sõjamäe seaduse wastu on sihitud. Sääl ei ole meel üleüldist wäeteenistust ja see koorm surub liialt alamat rahwast, kuna rikkamad endid sellest ikka wabastada oSkawad. Nüüd on wastutõrkujate peamehed suure pitka kuulutuse uutele nekrutidele awaldanud, milles neid noomitakse, mitte seda sallida, et ainult alam rahwaS „weremaksu" maksab, waid nad pidada selle pääle käima, et seda kohustust kõik riigialamad täidaksimad. Mis selle looga edespidi saab, näitab küll ligem aeg. Hispaniamaalt. Hispania põhjapoolses  jaos on rahutu olek nii suureks läinud, et see ju lausa mässamiseks kipub kasivama. Suur puudus ajab waesid inimesi meestheitlisele teele, alatul wiisil omale abi otsima, mis aga nende wiletsust meel kaSwatab. Walitsuse poolt püütakse waigistuseks teha, mis wõimalik. Serbiamaalt. Jtalia ajalehed teadwad  rääkida, et Serbia kuningas Milan würstinna Ypsilanti, kes 10 mill- rikas on, omale abikaasaks saada wõtma. Afrikamlmlt. Kaugelt Afrikamaa rannast on pahad sõnumid tulnud. India mere rannas, Prantslaste Oboki asutuses, on Wene alamate ja Prantsuse meremäe soldatite wahel werewalamine sündinud. Tuttaw „wabakasakas" Ashinow, kes ju mõnda aega AfrikaS talitas, oli tänawu kewadel sinna ligidale randa „ linna" asutanud, mida ta Moskwaks nimetas. Ta jättis oma kaaslased sinna ja tuli ise Wenemaale, tõotades, siit uusi asujaid juurde wiia. Uue-Moskwa elanikkudel aga tuli seni nälg kätte ja need läksiwad ligi olewa Prantsuse komandandi käest abi otsima, kes neid siis Europasse aitas muretseda. Hiljuti tuli nüüd Ashinow uue kaaslaste hulgaga AfrikaSse, nende arwus ka salk munkasid arhimandrit Paissi juhatusel, kes Abessinias Õiget usku tahtsiwad kuulutada. Prantsuse ülematele kiitles Ashinow, et tema oma tegewuseks Wene walitsuse poolest walitatud olla. Ta läks Todshura lahe ääres maale ja asus säält Sagallo maakonda, mis ju mõnda aastat Prantsuse üliwalitsuse all seisab. Sääl ta pesitas end kindlast kohta, tõmbaS Wene lipu üles ja seletas, et ta seda paika kohalise rahwa käest omandanud olla. Prantsuse ülemad ei wõinud seda sallida ja pärisiwad, et Ashinow oma sõjariistad  ära annaks. Kui seda ei täidetud, hakkas üks Prantsuse söjalaew admiral Obry juhatusel kasakate laagrit laskma. Wiis kassakat saiwad haawatud, teised heitsiwad alla ja wiidi Obokisse wangi. Prantslaste poolest on nendele lubatud Abessiniasse edasi reisida, ehk ka Suezi kaudu Europase tagasi pöörda. Üks Wene laewastiku ohwitser mincwat pea sinna, Wenelasi Odessast ära tooma. Wene walitsuse poolest teatatakse seda lugu „Walitsuse teataja»" ametlikult, juurde täheudates, et kahetsetama sündmuse süü Ashinowi pääle langeb, kes omal wolil asju ajanud, mida walitsus heaks kiita ei wõi. Sagallo lugu ei saada kudagi Wene ja Prantsuse wahelise oleku pääle halwasti mõjuma. Amerikamaalt. Amerika ühisriikides Hartfordi linnas on selle kuu algul raske õnnetus sündinud: suur wöcrastemaja, wiiekordne  kiwist ehitus, kukkus maha ja mattis hulk inimesi oma alla. Õnnetuse sigitaja oli suur aurukatel, mis alumises korras lõhki plahmatas ja sellega maja purustas, mille waremed päälcgi kohe põlema läksiwad ja nii hädaohtu suurendasiwad. Abi ilmus küll warsti, kuid õnnetute päästmine waremete  alt oli seni waemaline, kuuni tuli ära lämmatati. Palju majas asujaid saiwad haledat surma maja purustamisel ehk tules. Nende armu ei ole õieti teada, sest kõik wõeraste-raamatud on ärahäwitatud. Esimesel  päewal toodi 8 surnut ja 8 raskesti haawatut -varemetest wälja. Suur maja maksis kraamiga kokku 120,000 dollarit (1 dollar 1 rbl. 35 kop). Mõndasugust. Seawargus. (Tõeste sündinud lugu.) Hiljuti tuli üks wõcras mees