Mõnesugused sõnumed. Nii maias magusa peale ei ole küll ükski rahwas, kui Ameeriklased. Põhja-Ameerika Ühendatud riikides kulub iga ühe elaniku peale aastas läbistiku 45 naela suhkurt, kuna Inglismaal  aastas iga inimese peale 29 naela, Prantsuse maal 9 naela ja Saksamaal ainult 7 naela tuleb. Suured hambad. Itaalia reisija krahw Antonclli saatnud palju tähtsaid asju Rooma, mis ta Aafrika maal reisides kogunud.  Nende seas on ka seitse elewandi hammast,  mis kuningas Menelek Itaalia kuningale annud. Üks neist hammastest on 2V? meetert pitk, 50 zcntimectert ümbert mõcta ja kaalub 50 kilogrammi. Wäärt olewat see hammas 2200 pranka. Prantsuse maal on 1876 kuni 1880, ajalehe „Timeö" sõnume järele 238 last alla 15 aastad endtd ära surmanud, kellest 198 pois- ja 40 tütarlast olnud. 200 neist olnud alla 12 aasta, 21 oliwad 10 —12 a. wana, 6 alla 9 aasta ja kõige noorem oli 7. Kuidas piab magama. Kui päetsi liiga kõrge on, siis saamad õlad liiga ette poole painutud ja lõug rõhub rinde peale, misläbi need kokku wajutud saamad. Sellepärast  ei tohi terme inimese peaaluse padi paksem olla kui 0 kuni 7 zentimeelert. Niisuguses  pea kõrguses on mere ringjooks kõige kergem ja loomulikum ja mõimad süda ja kops kõige mabamalt oma kohut täita. Kui kahjulik tubaka suitsetamine poisikestele on, seda on Dr. G. Decaisne Inglise terwise kaitsmise seltsis „Soc. of Public Mediciue" näitanud. Temal olemat 38 poisikest 9 —14 aasta wanadused, arstimi- seks antud, kes kõik enam ehk wähem suitsetajad  olnud. 27 olnud werejooks korratu, rikutud kõht, rahutu süda, wähentud waimu jõuud ja suuremal osal himu kange jookide järele. Werd läbi katsudes leitud 8 liiga wäha punasid were jagusid; 12 jooksnud nina werd, 10 kaebanud rahutuma une üle j.n.e. ja 5 olnud isesugused rasked haigused. Haigused  on seda rängemad olnud, mida noorem suitsetaja olnud, wanemad pannud rohkem wasta. Suitsetanud olid 11 poisikest 6 kuud, 8— 1 aasta ja 16 enam kui 2 aastad. Arstimine raua ja hiniiniga ei olema t suuremad  aidanud, kuna ainult need terweks saanud,  kes suitsetamise täitsa maha jätsid. 17 kuue kuu pärast, töised ühe aasta aja sees. Sagedaste oleme näinud et weikescd, põlwe kõrgused Jütsikesed päris wanemate silma all suitsetawad, kuna see wäha suurema jõmstkatel paiguti päris mõõduks saanud, sellepärast  pantagu ülemal seiswaid ridast tähele. Mis Juku õppinud, seda Juhan ei unusta. Laemaraudtee Paanamaa kitsuse üle. Nagu meie lugejad teamad, piamad laemad kuude kaupa ümber Lõuna-Ämeerika purjetama, kui Atlandi merest Suure Maailma merde tahamad iaada, kuna üle Paanamaa maakitsuse ühe merest töiseni ainult umbes 10 penikoormat  on. Selleparast ei ole ime, kui pead murtakse, kuidas sealt laemu õigeste üle saada. Esiti mõteldi kanaali kaewa, aga see näitas raske kordasaata olewat, sest et Paanamaa kitsus mägine ja kiwine on. Seal tulli Ameerika inshenööril Cadel hea nõuu meelde, raudteed ehitada mida mööda termet laema wöiks üle wiia. Wiimast nõuu on heaks arwatud ja raudteed saab juba ehitud. Raudtee  saab mõlemis poole otsa pool luipa merde tehtud, 1000 meeteri pikuti ja nõnda et 100 meetri kohta 1 meeter langemist on ja tee ots 10 meetert kaldast madalamal on, nii et ka kõige suurema laewadele rattaid alla saab panna, kes rauast tehtud on ja nii et laew end igapidi tarwiliselt senna peale toetada wõib. Sell wankrekesel olewat 1200 ratast, keS 12 paari kõrwu pantud rööpede peal jovkswad. Wee seest liuska teed mööda tõmbawad  üks koha peal seisaw mastn rattaid ja la ema, aga paris tee peal pantawad kaks määratumad lokomobiiiet ette. Kae, külawader,  niisugust koormad oleks meie Kalcwipojalgi  tirida saanud. Mõeldud raudtee makswad  50 miljoni dollarid. Ameerika wiisi. Tuttaw on, et Ameerika maal mitte ainult kõiksugused suured ehitused ja kunst tööd ära ei tehta, maid et seal ka kõik asjad ruttu ära toimetud saamad. Konnektikutis matnud mees laupäewal oma naese maha, pühapäewal saanud ühe rikka lesega tuttawaks, esmapäew sõitnud sellega hallzasse, tõistpäew lasknud laulatada ja puuduw küljeluu käes jällegi. Põhja-Ameerika ühendatud riikides on wiimase lugemise järele 04,608 waimuliku meeft ju 04,184 adwokaati, nõnda et iga 800 elaniku kohta üks waimulik mees ja üks adwekaat tuleb. Nalja Mart ja Kalja Part. Nalja Mart: Part, Sinul on täna niisugune äraseletatud nägu; on Sulle ehk mõni iseäraline kõrge õnn osaks saanud? Kalja Part: Jah, wa'a kallis, mina olen jälle hea tüki kõrgemale kerkinud. Enne olin ma paljalt luuletaja auu sees, kus aga riimi puudused minu auu sagedaste maha tahlsiwad rusuda, aga nüid olen ma mõl- genda ja, päris mõlgendi mölgendaja, kus seda äpardust enam ette ei tule. Nalja Mart: Seleta mulle ommeti, mis see mölgend õieti on! Kalja Part: Külap mina seletan, kui Sinu meile mõistus aga sellest sügamast asjast jagu saab. Waata! Luuletuse tegemisel piab inimene sõnu ja järsust otsima, mis hästi kokku kõllsnmad ja need sõnad päris Eesti sõnad olema; aga mõlgendi mõlgendamisel  ei ole seda tarwts, Maid mölgendaja möib ist uust sõnu sünnitada, kui sõnad ka midagi ei tähenda. Pea ast on aga kokku kölksumine. Luuletus piab keele pill: järele tantsima, aga mõlgendi pilli järele tamsib keel. Kas saad nuid aru? Nalja Mart: Pea aegu! Aga seleta meel natukene! Kalja Pärt: Kui Sina sõnale närtsitanud"  luuletades riimi tahaksid otsida, siis mõiksid Sa seitse sulepääd enne, arwateS, ära närida, kui kõlksuma riimi leiaksid; aga mina mölgendan silmapilk maStalise riimi „kärtsitanud". Niisamuti „tungil" ja jungil";  „kahmatanud" ja „ahmatanud"; „amamad"  ja „rawamad" ; „tuigutama" ja sulgutama";  „kärpinud" ja „ltärpinud" j.n.e. N lja Mart: Nüid ma aiman, kelle masitaga Sa künnad! Sina kuriwõrk oled „Emajõe helinate" seest need riimid ära „näpsatanud". Kalja Pärt: Noh, mis tarmis need targad mehed ja mõlgendajad siis on, tui inimene nende käest midagi abi ei saa? Nalja Mart: Katsu aga tulemaks korraks hea koti täis seesugusi „närpindist" kokku „kuigutada", siis mõlgendame üle kahe ühe suure Kilplaste requimi! Kalja Pärt: Mu j a edugi! 16. Sakala. 1884 Zeniuri poolest lubatud. Tartus, 6. Aprillil 1884. Trükitud F. Feldt' i juures Wiljandis. Nädali aega olin haige, ega saanud siis ka Sakalalc sõnumeid saata, millepärast töö poolikult ilmub. Palun auustatud lugejaid mind wabandada. Wiljandis, 21. Aprillil 1884. Sakala kirjutaja. Witzaudi Hesti lähem koosolek on 29. Aprillil s. a. Mitmesuguste nõuu pidamiste pärast palutakse rohkeste seltsi liikmeid kokku tulla. Enne seltsi koosolemist on eestseisuse  koosolek, i Kest seisus. Tartu Eesli Wlmeestt Selts! lähem koosolek saab laupäemal 28. Aprillil s. a. ära peetud. Hakatus kell II e. l. Et mitmesugused tähtsad nõuupidamised Põllutöökooli asutamise kohta, kui ka palju etteteadmata tallitust laab ette tulema, siis palutakse õige rohkeste seltsi liikmeid kokku tulla, i Eestseisus. (csupermoswat) kotti wiisi ja head idanewat i Mll- ja Wikki-sktinnit mttiwad odawalt Pärnus . N. Mrlehn & Co. Wana-Kariste wallawalitsuse poolest saab seeläbi teada antud, et siit walla magatsi aidast neljapäew  Zll. Aprillil s. a. kell 10 enne lõunat lllv (ükssada) tshetwerti weikese jau kaupa oksjoni wiisil kohe maksetawa raha eest ära saab müitud. Wana-Karistes, 14. Aprillil 1884. Wallawalitsuse nimel Abi tallitaja: J. Milles. 483. Kirjutaja: M. Kurrikoff. Ara reisimise päxast on kuni l. Maini tm-kmm, köögi-jaMUN klamisc tarwitvs odawaste müia. A. Sckuberti juures Wernick'» majas. Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja lähedal on ära reisimise pärast järgmist ehituse materjali müia: I neljandik maad, W palki, 570 lauda, sülda kiwa. Kaupa tehakse sealsamas Jüri Kõiki majas H 56 M. Altlris. Kuulutused. Mina wõtan haigeid, iseäranis sitmaHaigeid wastu iga päem hommiku kell B—lo. vi'. K. Kcrnnsen Tartus, Riia uulitsas, endile Meyer'i majas 16, 4 alumise korra peal, paremat kätt. maksan terwel suwel 24 rbl. sülla eest J. Nnger Rüas, 2 kiwiraiuia meister. Wcdru wankrid tpuuwürgiga), mis Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi wäljanäitusel 1888 kiituse-kirja saanud, on igal ajal malmis saada, ja wõtab tellimisi nende peale, töö headuse eest wastntates, odawa hindadega wastu Lõllasepmeister Rüüllsitl, Wilja n d i s. ingitusi Eesti Kirjameeste Seltsi maja heaks Suwiste püha kolmaudamal päewal 29. Mail s. a. Tartus peetama näitemttigi  jauks wõetakse BKiljandis F. Feldt': raamatukaupluses igal ajal lahkeste wastu. Minu kuluga on ilmunud ja minu oma juurest, kui ka muialt raamatupoodidest  saada: Õigeusu nurme peal. Õpetlik lugemise raamat ristirahwale. Patn kahetsemise Kaanon meie Issandate Jeesusete Kristusele. Oenite Abits. Elmiene öMimise enaiilat Abitut. I. Jagu. Pr. A. Tcppaks. Eesti Kirjameeste Seltsi maja heaks 3 < >v svl SSL>. I ZR alume kõiki auulisi Seltsi liikmeid ja sõpru, selle näitemüigi tarwis andeid kinkida ja koguda! Linnades saamad andeid lahkeste wastu wõtma ja Tartusse toimetama: Tallinnas: Th. Jakobsoni  ja K. Buschi raamatukauplused; Rakweres: G. Kuhsi raamatukauplus- Narwas: Jlmarine Seltsi eestseisus; Peeterburgis: Tanny kiwitrükikoda ja Leopasi kauplus- Pärnus: prl. Sõrd; Wiljandis: F. Feldti raamatukauplus ja Dr. G. Köler; Wörs^s: Kandle Seltsi ökonom H. Kann. Tartus wöetakse andeid igal ajal tänuga wasta: Linda Seltsi poes„Liiwimaa"  hotellis hr. Neumann; W. J usti raamatukauplustes; Seltsi presitendi Dr Weske elukorteris (Emajõe-uulits .V 2) ja Seltsi kirjutaja J. Kurrik'u elukorteris (Jaama-uulits .V 6). Rohket osawõtmist soowib ja loodab Hea koha peal seisaw trahter on wälja rentida. Lähemat teadust saab F. Fcldt i raamatupoest Wiljandis. Mina annan maal elanikudelle seeläbi teada, et minu kauplusest sellel aastal müitamatel aiawilzakui  ka tiidikufteinittri i trukitud nimed ja hinnad ümbruste Peal on ja et need seemned Riiast igalle tutwa kaubakarnäri (5. H. ' Wagner'i kaest tulewad, selleparast j wõimad ostjad julgeste usaldada, et kaup hea ja puhas on ja heaste ! idaneb. Fiing t liidipood, Wiljandis.