 mööda Kreutzbergi maja Uueilma-uulitsas põlema piStis, kõigeist õigustest lahti ja esimene kuue, teine nelj a mMa peale wangitööle mõistetud. Pärast seda saawad mõlemad Siberisse saadetud. Selle kuu li pääwa õhtal wiSkaS ennast üks heas riides naesterahwas Pärnu maantee ülesõidu juures raudtee peale, kui Peterburgi rong tulemas oli. Ehk küll mõned inimesed seda nägiwad ja wahti hüüdfiwad, siiski ei woinud rong enam kinni peetud saada ja õnnetuma pea sai puruks Kuida kuuldakse oli see naesterahwas  29 aastane Rosalie Sengbnsch, kes Diakonissidemajas  elas ja natuke nõdra meelega oli. Selle kuu 13. pääwal kargas Wene kaupmees Z., kes Simona-uulitsas  elas, undes sadamas wette. Et abt kohe ligi ei olnud, siis sai tema wast surnult weest wälja toodud. Sellest, kes hiljuti Väitiski wakshalli eeS wagoni trepi pealt maha kukkus ja rongist edasi weetud sai, kuuldakse, et tema wiga mitte wäga suur ei ole. Õnneks oli see wiimne wagon rongis, mis peale tema hüpata tahtis ja selle läbi peasiS tema pea lahti, muidu oleksiwad järgmised  wagonid teda edasi wedanud ja siis oleks tema küll waewalt eluga peasüüd. Ülewiimasel nädalil on wangid Ülemeeste wangimajas  kära teinud. Kaks wangi saiwad karistuseks üksikkamresse  pandud, uus peale teised käratsema hakkafiwad ja mõned aknad puruks lõiwad. Ülewaataja suutis sel korral weel kära lämmatada. Teisel homikul paniwad umbes 60 wangi tööle-mmemise wasta, kogusiwad ennast ühes kamris kokku. Politseimeister tuli senna, ei suutnud  aga ka kära lämmatada, künni Kubemör tuli ja rahu sigitas. Ära karata, kuida esiteks räägiti, ei ole wangid mitte katsunud. Selle kuu 14. pääwa õhtal oliwad wennaksed Konstantin ja Aleksander A. õllepoodis 232 weikeS Ko.npass uulilsas joomas, saiwad seal ühe töömehega nidu ja peremees saatis neid wälja. Uulitsal kargas Jamburgi mees Jaan U. nende peale, lõi K A. körwa katki ja teisele kaks auku pähe. Haawatud mehed saiwad hospidalisse, Jaan U. Politseisse wiidud. Selle kuu 11. pääwa homikul kargasiwad kolm kaabakast Kasani kiriku juures Aleksander Wolmaunsi peale, lõiwad temale uuaga kaks haawa käewarre sisse, ühe haawa selga, ja jooksiwad siis ära. Kurjategijaid ei olnud wiimase sõnumi järel weel leitud. Öösel, selle kuu 13. ja 14. pääwa wahei on Kohila  mõisas üks kuur lahti murtud ja möisawalitseja wanker,  pesu ja 3'/, puuda wõid, karjamaalt tema punane ruun ära warastatnd. Teistest Margustest on wiimasel nädalil natuke wähem kuulda olnud. Ilmad on Eestimaal wiimasel nädalil ikka weel heitlikud olnud, hakkawad wilnmaks ja sügse näuliseks minema. Nakwerest Selle kuu 12. pääwa ohtal on leri kõrtsi" peremees oma elule otsa teinud, segases meeles,  kuida pßakwere Teadaandja" kirjutab. Seesama leht kaebab, et pitkema öödega wargused Rakweres ja ümberkaudu jälle rohkemaks lähemad. Liiwimaalt. Kohalise Ministeriumi labaga saab sel sügisel Liiwimaa Nitterkonna ja Maakonna Maapääw peetud ja Mihklikuu 18. pääwal Riigas algatud. Kuida kirjutakse, saab seal teiste tähtsa asjade kestis ka M a a- Politseide muutmine nöuupidamise alla wõetud, mis Niigiwalitsuse poolest juba sel kewadel kuulutatud sai. Liiwimaal on mitmes paikas wiifiks wõetud olnud, et kurjategude esimesed ülekuulamised Wallcckohtute poolest tehtud saiwad, mis aga kohalise seadusega mitte kokku ei lähe, kus ette kirjutatud on, et Walla-wanemad, kui Walla- Politsei eeöseisjad, seda asja tallitama peawad. Selles asjas oli Liiwimaa Kub eru ör Seespidiste asjade Ministrile  kirjutanud ja sealt on nüüd Sillakohtutele ja Kihelkonna-kohtutele  käsk tulnud, edaspidi hoolsast selle üle walwata,  et kurjategude esinüsed ülekuulamised edaspidi mitte enam Wallakohtute läbi tallitatud ei saa, waid ainult Wallawanemate ehk nende seaduslikkude asemikkude läbi. Ühes on ka selle peale tähendatud, et nimelt Pärnu-Wiljandi  kohtukondas mitmed Wallakohtud kurjategude ülekuulamiste  juures sagedast üle oma seadusliku wõimuse läinud ja neile kahtluse-aluStele, kes tunnistada ei tahtnud,  olemise eest kohtu ees" ja eest kohtu ees" ihunuhtlust ammd ja ennast sedawiisi ise kohtumääriliseks  teinud on. Muidugi saamad nüüd Wallakohtud  edaspidi ka selle eksituse eest hoitud. Loomatöbe pärast, mis Wiljandi ma<Kondas uueste lahti läinud, on Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi näitus,  mis selle kuu 17., 18., ja 19. pääwa peale määratud  oli, ära keelatud, kuuni selleks sündsam aeg wõib määratud saada. Niisamati on ka mõned laadad Wiljandi  maakondas loomatöbe pärast ära keelatud.  Kohatised  lehed tähmdamad, et see keeldus mitte Liiwimaa Põllutöö ja Käsitöö Seltsi näituse kohta ei mõju, mis selle kuu 24., 25. ja 26. pääwal Tartus keetmata peetud  saab. —< Urwastu mõisaS on Heinakuu 31. pääwal kange tuulega seitse hoonet maha põlenud, Tuli oli ühes moonaka-majaS lahti läinud, sealt kahe läheda hoone ja edaspidi ühe teise moonaka-maja peale karganud, mis mitu sada sammu eemal, tuule all seifis. Teise maja juures põlesiwad siis weel kolm hoonet maha, nende keskeS  üks laut ja üks suur küün. Hooned oliwad kaitse alla antud, aga küünis on umbes 2500 rubla.eest stsseweetud  wilja ära põlenud, mis weel mitte kaitsuse all ei seisnud. Mitmelt poolelt, nimelt Liiwimaa Läti jäuSkonnast kaebatakse kahjude üle, mida liialised wihmad teinud. Rukis kaswab põllu peale wälja, kuida kõik Läti lehed kirjutawad, suwiwili saab ka kahju, kartuhwled hakkawad madala maa peai mädanema ja heinategu ei wõi lõpetatud  saada, sellest rääkimata, et palju heina rikutud on. MsneS maakondas on kahju heina poolest.juba nii suur, et hinnad kaugest tõusma kipuwad. Palju loogu on wesi alla ujutauud ja niitmata rohi on mudast jä kõntsast täitsa rikutud. ,Nowoje Wremja" sõnumite järel saada aastal 1886 Vallimaa kubermangudes kaheksa uut Wene kirikut ehitatud, nendest seitse Liiwimaal, üks Kuuramaal. Tartu Eesti Põllu meeste Seltsi näitusel,  miS Heinakuu 15., 16. ja 17. pääwal Rõngus peetud sai, on ,Eesti Postimehe" sõnumite järel au upalk  asi saanud: ,Willem Kruuse, peremees Otepääs, sai oma neljaaastase  EeSti werd täku eest: esimese auu hinna, ministeriumi  suure hõbe-raha. Mihkel Elmik sai oma nelja-aastase EeSti werd täku eest teise auuhinna: ministeriumi wäikese hõbe-raha. Mihkel Noth, Aakrest, sai oma kümme aastat wana mära eest esimese auuhinna: ministeriumi wäikese hõberaha. HanS Kuus, Helmest, sai oma nelja-aastase Eesti werd täku eest kolmanda auuhinna: ministeriumi brongsauuraha.  Luke mõisa rendiherra Johannson, sai oma nelja-aastase  täku eest esimese auuhinna: ministeriumi kiituse-kirja. Rendiherra Johannson, sai oma täku, nimega Jngo eest, kes wiis aastat wana ja Eest-Arabia soost, teise auuhinna:  Tartu Eesti Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Peter Tobias, Kawildast, sai oma kaks aaatat wana pruuni täku eest esimese auuhinna: ministeriumi kiituse-kirja. Juhan Tiedo, Pangotist, sai oma kaks aastat wana Eesti werd taku eest kolmanda auuhinna: Tartu Põllum. seltsi kiituse-kirja. Juhan Adamson, Helmest, sai oma nelja aaStase Eesti werd täku eest ministeriumi kiituse-kirja. Samuel Oja, Erastwerest, sai oma kahe-aaslase Eesti werd täku eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Wäikse-Konguta pärisherra Stockeby sai oma seitsmeaastase  täku eest esimese auuhinna: ministeriumi kiitusekirja.  Herrq O. Müller, walitseja HelmeS, sai oma kuue aastase mära eest: Tartu põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Lukke mõisa rendiherra Johannson sai oma 6 aaStat wana traawli mära eest esimese auuhinna: Ministeriumi kirja. Udderna pärisherra Fuchs, sai oma nelja aastase Eesti ja Inglis merd mära eest teise auuhinna: Tartu Põllum. seltsi kiituse-kirja. Jaan Sild, Rannust, sai oma nelja aastase Eesti Ardenneri werd ruuna eest: Tarku põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Udderna mõisa pärisherra Fuchs sai oma aaStase täkkwarsa  eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Thomas Kohw, Rannust, sai oma aastase EeSti werd warsa eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Juhann OttaS Kirumpäst oma kolme aastase segawerd pulli eest esimese auuhinna: Ministeriumi wäikse hõberaha. Jaan Wääri, Walgutast, oma kahe aastase pulli eest teise auuhinna: Keiserliku Liiwi maa Sotstteedi hõberaha. Jaan Sild, Rannust, oma kahe ja poole aaStase segawerd  pulli eest: Ministeriumi brongS-auuraha. Jaan Sild, Rannust, oma kolme ja poole aaStase angler-sugu lehma eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Jaan Wääri, Walgutast, sai oma segawerd lehma eest, kes kolme wasika ema, esimese auuhinna: Sotflteedi hõberaha. Peter Wääri, Palluperast, sai oma 6 aaStase lehma eest: Ministeriumi brongs-auuraha. Rõngu pärisherra von Anrep sai oma nelja wälja pandud lehma eest esimese auuhinna: Ministeriumi kiitusekirja.  Wäikse-Konguta pärisherra Stokeby, oma angler-werd lehma eest esimese auuhinna: Tartu põllumeeste kiituse-kirja. Rõngu pärisherra von Änrep oma kahe aasta ja nelja kuu wana angler-sugu mullikate eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Jaan Sild Rannust oma kolme kuuse angler-sugu wasika eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Wäikse-Konguta pärisherra Stokeby oma seitSme anglersngu  wasika eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Jaan Sild Rannust oma nelja kuuse EeSti sugu wasika eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse kirja. Aus Wiira Ropkast oma kolme kuuse segawerd wasika eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Perenaene Auna Hellat, oma rõõsast koorest tehtud wõi eest: Ministeriumi brougS-auuraha. Perenaene Liisa Grünfeld oma hapu koorest tehtud wõi eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Peremees Jaan Grünfeld oma wälja pandud wilja seemete eest : Ministeriumi kiituse-kirja. Kaarel Kennof, õllepruul WalgutaS, oma wälja pandud  lager-õlle eest: Kais. Liiwi maa Sotfieedi brongSaunraha.  Peterson Aakrest wälja pandud katuselaaStude eest : Ministeriumi kiituse-kirja. Daniel Ennemann Udernast oma wälja pandud mesipuu  eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Sepp Peter Jwan Udernast oma wälja pandud hobuseraudade  eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Sepp Gustav Kangur Wiru Warangult, oma ktrwe, 2 haamri ja pöitli eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Sepp Hiudrik Tapfer Kuikatsist oma wälja pandud adra eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Sepp Widrik Kangru Aakrest ühe taotud haua-risti eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Sepp Lakõberg Viljandist oma kahe wälja pandud atrade eest: Ministeriumi kiituse-kirja. Liisa Gustwus oma kootud willase rätiku eest : Tartu EeSti Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Emilie Saar oma kootud willase rätiku eest: Keiserliku  Liiwi maa Õkonomia sotsieteedi brongS-auuraha. Seesama oma kootud willase teki eest: Tartu Eesti Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Kadri Parts oma kootud woodi-teki eest: Tartu Põllumeeste  seltsi kiituse-kirja. Perenaene Liisa Grünfeld, oma willase kanga eest: Keiserliku Liiwi maa sotsieteedi hõberaha. Marie Lesta willase kanga eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse kiri. Minna Reimann willase kanga eest: Keis. sotsieteedi brongs-auuraha ja willase wooditeki eest: kuld-sõrmusse. Neiu Emilie Paurson oma kootud willase rõiwa eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Anna Oja oma kootud willase kange eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Helme Pärnakofs oma kootud willase tekki eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. J. S. Treier oma kootud willase kanga eest: sai aunpalgaks  kuld-förmuSse. Minna Kuus oma kootud willase rätiku eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Seesama oma kootud willase woodi-teki eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Marie Jansen oma kootud willase woodi-teki eest sai: Keiserliku Liiwimaa brongS-auuraha. Proua Rosalie Luberg oma kootud willase woodi-teki eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Neiu Marie Lawo oma kootud kahe willase kanga eest : esimese ja teise auuhinna: Tartu Põllumeeste seltsi kiitusekirjad.  Marie Jõgi oma willase kanga eest: Tartu Põllumeeste  seltsi kiituse-kirja. Emilie Hundi oma kootud willase kanga eest: Keiserliku  Liiwimaa Sotsieteedi hõbe-auuraha. Leena Perler oma kootud willase kanga eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Kart Margus oma kootud woodi-teki eest: Tartu Eesti Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Perenaene Wiiu Ziou oma kootud willase rätiku eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Emilie Saar sai oma kootud poolwillase kleidmide ja põranda-teki  eest: Tartu Eesti Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. E. Sõrmus oma kootud poolwillase rõõwa eest : Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Pr. Marie Riik oma kootud poolwillase kanga eest.- Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Pr. Rofalie Luberg oma koetud poolwillase riide eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Maria Laur oma koetud poolwillase woodi-teki eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse kirja. Pr. Anna Soonberg oma koetud poolwillase kleidiriide eest: Tartu EeSti Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Leena Oja oma kahe koetud poolwillase kangaste eest: brongs-auuraha Liiwimaa Sotsieteedi päralt. Julie Sööt oma koetud linase kleidi-riide eest: Tartu Põllumeeste seltsi kiituse-kirja. Pr. Treijer oma kootud kahe padja pööri eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja. Julie Sööt kolme oma kootud poollinase laudlinade eest: Tartu Põllumeeste seltfi kiituse-kirja.