Keiser Napoleon I. all sai Prantsusmaa ja Paapfii wahel lepiwS Konkordat tehtud, milles muidugi kiriku õigused wäga kitsast piiratud oliwad, sest Napoleon I. ei aunud omast wõimuskonuast palju ära. Pärast Kuum gate ja Keiser Napoleon 111. all saiwad Katholiigi kiriku õigused mitmel kombel uueste laiendatud. Sellega ei ole nüüd Minister Paul Bert koguni mitte rahul, waid tahab Katholiigi kirikut Konkordati piiretesse tagasi rusuda, üleüldse  aga kirikut ja waimulikku tallitust koolidest .wälja lükata. Kui kangele tema sellega jõuab, seda ei teata, et aga tüli suureks kaswaks, seda wõib arwata. Katholiigi kirik on nii wisa ja sitke, et Saksamaal Würst Bismark kõige oma suure jõuuga mitu aastat asjata wõidelnud on. Saksamaal oli mõtlemine seeläbi küll raskem, et palju rahwast tõeste uskliku südamega wõitlefiwad, kuna Prantsusmaal usk palju rohkem ei ole, kui politika erakondade  sõea lipp. Selle wasta on aga jälle Saksamaal rohkem Ewang Lutheruse usutunnistajaid, kes ka uskliku südamega Riigiwalitsuse poolt seifiwad. Saame näha, kaS Pau! Bert õigem ehk Gambetta Paapsti wasta midagi  teha suudab, wõi kas wiimaks ometigi lausa mässamine  ükeskihutatud saab. WäljaSpoole tunnistab uus Ministerium ikka rahu, aga nöuupidamised ja nõuuw«t-mised  näitawad Saksamaa wasta täitsa kättetasumise tuju. Mõlemad, Gambettc ja Paul Bert oliwad ikka kõige agaramad  kihutajad Saksamaa wasta näitawad nemad  ka muutmata jäänud olema. Koolides juba õpetakse poisikest sõeatööle ja kosutakse wihawaimu Saksamaa wasta. ElsaS Lothringi maade! kihutakse Prantsusmaa poolt wäsimata  Riigiwalitsuse wasta üles ja see ei näita asjata olema, sest Riigipääwa saadikuteks on enamist mehi walitud,  kelle südamed rohkem Prantsusmaa poole kui Saksamaa  poole lööwad. Et Euroopal sealt enne ehk pärast rahurikkumist loota tuleb, selle üle ei ole ükski kahe wahel. Niikaua aga, kui suund Keisririigid ühendusel seisawad, niikaua ei wõi Prantsusmaa midagi teha. Selle pärast katsutakse sealt poolt siis ka tüli külmata, aga lootus näitab  kindel olema, et paha seeme idaneda ja suureks kaswada  ei jälsa. Inglismaalt. Selle kuu 3. pääwal on arulaewa .Solway" pea! hirmus õnnetus olnud. Laew oli Glasgowist  Bristoli sõitmas ja wiinaga, rummiga, õliga, kuviõliga,  sukruga ja kaertega lastitud. Reisijaid oli 14, laewamehi 19 hinge. Järsku kargas üks kiwiõli waat lõHki, õli woolas laewa lae peale ja läks põlema. Pea seisis kõik leekis ja kange tuul tegi häda weel suuremaks. Kuus inimest saiwad kohe tules surma, nende seas ka ainus naesterahwas, kes laewas oli. Wiis inimest kat süstivad  ennast weikes paatis peasta, aga arwatakse, et nemad  kõik ära uppund on. Kui inimesed 12 tundi tulega ja laeneteda wõitlenud oliwad, fiiS tuli üks lootsi laew ja wedas poolpõlend auurulaewa Kingstoni sadamasse. Üheksa reisijad ja neli laewameest on tules surma saanud, nende seas ka üks karand soldat oma kahe wahiga. Kõik teised on rohkem ehk wähem haawatnd. Türgima alt. Juba jälle on Greekamaa ja Tnrgimaa  wahel tüli tõusmas. Euroopa riikidel ja ka Grekamaal  on õigus Türgi piiretes oma enese Postkontorist pidada.  Kui Thesfaalia Greeka walitsuss alla lauges si s pandi sea! Türgi Postkontorid kinni. Sedasama tahab nüüd Türgi walitsus Greeka Postkontoridega Türgi piiretes  teha, on seda ka jäult juba teinud. Greeka Saadik waidleb käredast wasta ja ütleb: Meil on teie piiretes see seaduslik õigus, teil ei ole seda meie piiretes mitte. Kuida asi jääb, see on weel teadmata. Ameerikast. Präfident Garfieldi mõrtsuka Guiteau protses on selle kuu 2. pääwal jälle peale hakanud. Ametlikud  eestkostjad on Guiteau kälimees ja üks teine Adwokat.  Mõne nõuupidamise peale sai protses jälle pooleli jäätud. Guiteau mängib kaunis osawalt segameelelist. Tema tahtis oma ametlikude eestkostjate nõuu wasta kõnet  pidada, ja andis wimaks oma üleskirjutatud kõne ühe aealehe saadikule. See seisab nüüd ka juba selle lehe sees ja sealt wõib igaüks lugeda, et Guiteau .Jumala käsu" peale oma kurjategu teinud oleks. Wi imaks pärib Gui teau raha, et oma aSja paremine ajada wõiks. Karta on ikka, et kohtumõistjad ennast temast petta tasemad ; wõib olla meelega, mis Ameerikas ka just teadmata asi ei ole. Kohtu ees on üks noor mees Guiteau peale lasknud ja tema kätt kergest haawanud. Sissesaadetud. Auustawd herra Redaktor! Mina soowiksin Teie tähelepanemist  järgmise paha eluwiifi peale juhtida, kuida seda Toompea alewis niipalju näha on. Tõnismäel, weikel Wittenhoowi uulitsal ja teistes sealiseis uulisateS saamad majaseinad, aia ääred ja jalgteed  mõlemil poolel uulitsat nii koledaste roojastatud, et silm ja nina igal sammul ennast pahandama peawad, ja saapad ja naesterahwa pitkad riided pimedal õhtul puhto kS hoitud saada ei wõi. Roojastamine tuleb wist töörahwast, keS wara homiku tööle läheb, ja majaperemehed ei näita seda sugugi tähele panema. Eks oleks wõimakik, Teie lehtes selle paha wiist peate tähendada, et kuidagi selle wasta wsidelda wõiks? Üks sealine kodanik. Jutuleht. Kalamehe tütar. Saksakeelest. Jaan WaW. Ühest pimedast nurgast astus must kuju ette, ta sammus  walgustatud kohtulaua poole ja jäi mõini samm eemale seisma. .Kaeba, mees ja teadja", käskis priigrahm, .Mina wannun kõigeteadja Jumala juureS", HakkaS kaebaja peale, käed taewa poole wälja sirutades, .et kadedus  ega oma kasu, ei salaja wiha ega amalik waen ega mingisugune erapüüdmiue, waid üksi ja ainult õiguse armastus on mind sundinud, kohtualuse wasta kõige raskemaid  kaebtust tõstma." .Kas Teie süaalusele mitu kurjategu süüks annate?" küsis priigrahm, kui rääkija silmapilguks wait jäi. .Nenda saab wiStist olema! wastas kaebaja. .Siis hakkage kõige wanema süüga peale", ütles eesistnik.  .Sest saab juba wiisteistkümme aastat tagasi olema", hakkas kaebaja, .kui terme kari warjatud riideS rüütled Buhenloos Grahw Morits Stiirumi kallale tungifiwad ja teda äratapsiwad. Rööwijats eestwedaja oli wana Hartenstein,  ja seda kes Grahwile surmahoobi andis, nimetadi Hans Kurt kes hoolimata rüütli juureS teenimas oli. Teda kaeban ma mõrtsuka-löö surmahoobi pärast süüdlaseks,  mis ühegi hinnaga tasutud ei wõi saada." Kalamees wabises filma uäul seda rasket kaebtust kuuldes;  aga kui nii palju läikiwaid silmi enese peale nägi wahtiwad, korjas ta endale julgust ja waatas wihaselt ümberringi. MiS ütlete Teie selle raske kaebtuse peale, Kurt? " küfis priigrahm, .Ta on tõeSki ilma põhjata", wastas kalamees, .sest sel juhtumise korral olin mina koguni Hartensteini loSfi peal praegune loSfi omanik wõib mul see juures tunni stusmeheks  olla." .Kas peame tema tunnistajat ka waStawõtma ehk mitte, kohtulikud ja herrad? küsis priigrahm ennast kohtumeeste  poole pöörates. .Ei", kölaS ühel meelel kettide suust, .rüütel on ist kohtualune ja niisamasugune süüdlane! ? Mis on Teil kaebaja selle asja põhjuseks ette tuua küfiS eesistnik. Kaebaja tõmbas tüki pergamenti taskust wälja ja luges:  Mõne minuti pärast seisan mina, Lebreht Stõrtsel,  Jumala peale ees. Üks kuri tegu koormab minu hinge. Ma tahan seda üleStunnistada. See, nenda palju räägitud, Grahw Morits Stiirumi surmamine, nenda sündinud 15. Mail 1225 Buhenloos, Blankensteini lossi ligidal, sai rüütel, Priidik Hartensteinist ja minust korda saadetud; mina waene patune ja kurjatöö tegija olin seekord  junkru juures teenimas. Aga selle koleda mõtte sünnitaja  ja kihutaja ja seeflnatse hirmsa teu päris kordasaatja  oli rüütli teener Hans Kurt, kes midagi ei kartnud ja kes ka Stiirumit hobuse seljast maharaius. Seda tunnistan  mina oma snrmawoodi peal Peaks Jumal minu poega Raimerit, kes praegu noore Hartensteini juures teenimas,  niisuguste kurjategude eest hoidma." Kaebaja jäi mait ja pani tunnistuse kirja priigrahwi ette laua peale. Priigrahm waatas seda hoolelikult läbi ja ütles: ,Mitu ausad meest on omad nimed alla kirjutanud. See on ühe sureja kahetsew tunnistus." Peale selle andis  ta teda kõikidele laua ümber istujatele näha. Kõik waatasuvad kirja läbi ja wiimane pani tema laua peale. Mis mõtlewad kohtuherrad selle asja üle?" küfis esiftnik. „Kas on kaebataw selle nimetud kurjateu juures süüdlane ehk mitte?" ,Tema on süüdlane", wastasiwad kõik kohtumehed ühest suust, ja Hans Kurt ehmatas kuni surmani. Titt aega peeti wahet, siis wõttis priigrahm jälle kuulamist ette. sKaebajad", ütles eesistnik, .rääkige edafi! " .Kaheksa aasta eest sai Grahw Eerik Harteustem", hakkaS kaebaja, .kojuminiku tee peal lossi poole, äratapetud.  Mina tunnistan, praegu fiin seiswat kalameest Kurti, endist rüütli Hartensteini teenijat, selle kurjateu juureS süüdlaseks".  „KaS on Teil ka selle aSja üle selget põhja ja tunnistust  ligi?" küsis eeSistnik. Mõni tund enne kurja tegu oli Grahw Kurtile oma piirete seeS kalapüüdmist keelanud", wastas kaebaja, „miS peale mõlemate wahe! kibe sõnaldamiue tulnud, kus juures Grahw teda raudu ähwardauud panua, kui tema keelusest peaks üle aStuma. Ka oli enne juba ammust mast saadik Grahwi ja kalamehe wahel üksteise wasta wihatuluke südames  õhkumas, mis igakord ennast «valdades, kalamehe kahjuks tuli." Kaebaja jäi wait, ja priigrahm pööris ennast kohtualuse  poole: „Andke Jumalale ja tõele anu, Kurt", ütles ta, „ja tunnistage üleS, kui südame tunnistus Teie peale kaebab." Ma wihkafin kül Grahwi, aga tapnud ei ole ma teda mitte", wastas kalamees. Mis mõtlewad kohtuherrad selle lou üle?" küsis eesistnik. Mina käsfln kohtualust", hüüdis üks ainuS heal hulga seast, „etteastuda ja pealuu ees, mis nimetud Grahwi vma on manduda, et ta Blankensteini Grahwi surmast ilmasüüta on". Kurt astus laua ligidale. Juba tõstis ta parema käe mandumisele üles, juba oli ta pahema pealuu wõlwi peale pannud, kui ta käsi ühe sügama lahe sisse juhtus. Hirmu joon käis nähtawalt tema liitmist läbi, ta tõmbas käed tagasi ja läks ehmatusest lumi walgekS. Manduge, manduge! hüüdsiwad kohtumehed ühekorraga  istmerealt üles targates. Hans Kurt wabises, tema käed langesimad pool eluta kõrwale maha ja ta hüüdis: .Mina ei taha ega wõi seda teha oma igamese õnnistuse pärast!" Nüüd oli suur wahepidamine, wiimakS kaduS endine waikuS ja priigrahm ütles: Mis mõtlewad alamad kohtuliiked kohtualuse üle?" .Tema on kurjateu juures süüdlane!" hüüdsiwad stssepühendetud  kohtuliiked ühest suust. .Siis kasstn mina kaebajat edafi rääkida", ütles eesistnik.  Minu kaebtus o.t lõpetud", wastas see, .mõni teine wõib minu asemele tulla." Nende sõnadega astus ta pimedase nurka tagasi, kuS mitu kuju mustas riideS ootasiwad.  Üks nendest astus nüüd ette. Harjund wiifil pani ta oma parema käe risti peale ja mandus, et nimelt tõe armastus teda kaebamisele on sundinud. . .KaS Sa oled teadja ehk stssepühendetud?" küfis kohtu eesistnik. .Üks pühentatud", wastas uuS kaebaja. .Siis wõta oma katteriided ära", ütles priigrahm. Pruun ülikuub langes maha, sinised laiad riided tuli  wad alt nähtawale, ja ehmatand kalamehe ees seifis Willem, tema naaber. Taluniku pale oli wäga kahwatand,  aga tõsine, tema sinised silmad waatasiwad waikses kindlas meeieS kaebtawa otsa, aga see jälle põöris suures südame waluS oma silmad kõrwale ja wahtiS põrandale. .Hakka peale", hüüdis nüüd priigrahm. .Minemal ööl sai BnhenlooS suure mantee pea! wägiwaldfel  kombel Grahw Jsenburgi ja tema kasutütre Berta Blankensteini kallale tungitud. Mitu inimest saiwad  surmatud; Grahw meie weud ja kohtu peamees seal juures raSkeSte haawatud, ja lossipreili ärawiidud. See oli Morits Hartenstein, kes seda kurja tegu tallitaS, mis meie külale teutuseks on. SalakohuS saab temale ta teenistust  mööda tasuma. Ja kui üht selle kurjateu kõige suuremaist osawõtjatest kaeban ma kalameest Hans Kurti süüdlaseks, sedasama, keS praegu minu eeS seisab". .Kas Teil on ka tunnistust?" küsis eesistnik. .On küll", waStaS kaebaja, ~ometi pean priigrahwi paluma, mulle luba anda, sedamaid ka weel teist kaebtust ette tuua." „Muidugi wõile seda teha", wastaS kohtu juhataja. Mõne tunni eest sai Blankensteini loSfl weetamme ligidal Ruun jõest üks surnukeha leitud, keda marsi kui rüütle teenri Raimeri Störtsel'i surnukeha äratunti, kes Hartensteini teenistuses oli", rääkis Willem edasi. „Baia käfimõega haaw oli tema elule otsa teinud, enne kui keha mette sai. Mina kaeban kalameest Kurti selle teu juures mis minemal ööl sündinud süüdlaseks ja et tema seda surnukeha mette wiSkanud. Nii tõeSte, kui Jumal mind aitab. Aamen." Kalamees oli kui maha rõhutud. Tema pale oli kahwatanud  kui surnul, tema kölbmata wastapanemine otsaS. Ta pidi lauast kinni pidama, et mitte maha ei kukkusk. i3ääb poolele). Kiriku teadused. Jaavi-kirius: Esimese Kristuse tulemise pühal, 29. No-- vembril teeb teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Mõlemad  õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat õpetaja Assmuth. Laululehed enne lõunat ja waagnad pärast lõunat kiriku walguse heaks. Laupääw kellu 12 wõtab õpetaja Assmuth  pihtile, kellu 1 pastor Grohmann. Kesknädalal teisel Teetsembril kellu 5 peab õpetaja Assmuth missiouitundi. Kaarte kirikus wvetakse esimese Kristuse tulemise pühal lauarahwast  wastu. Lalulehti on kiriku heaks. On loota et sel pühal  ka õpijad poeglapsed wõiwad sisseõnnistatud ja esimest korda lauale wõctud saada. Hküha-Waimu kirikus: 29. Nowembril teeb pastor Bergwitz  jutlust ja wvtab lauarahwast. Laululehti on kiriku heaks.