Neil oliwad ka omad wäikesed kiimad, mägede ja mää lingude otsas, mallid ja müürid nende ümber 4- '> sülda kõrged 59 —199 sammu päält läbi mõõtes laiad ja pilkad, mõned 190 jalga kõrged 200— 300 sammu päält laiad ja pilkad. Piitus  oli laiusest suureni. Mää ehk künka kulged oliwad äkilised, otsas seisis kindlus ehk'linnake ise mullast ehk kiwidest, aga emmiste lubjata tehtud mall ehk müür ümber, mis läbistiku 20 —30 jalga kõrge ja 10 jalga ehk enamgi paks oli. Walli aare pääl oli meel koma aid tehtud. Linu oli söea aeal warjupaigaks kõigele kihelkonnale. Naised, lapsed ja kõige kallim wara miidi linna kui waenlane kihelkonda  tungis. Sõda oli Eestlastel sagedaste. Tuli sodimist ka enese kestis ette, aga emmiste tapcldi naabritega, olgu, et need waenlase wiisi Eestimaale tungisiwad ehk et Eestlased  sellsamal «kombel neid omal maal üles otsisiwad. . Naabrid oliwad hoiniku paol Wenelased,  lõuna pool muist Lätlased muist Liiwlased,  üle mere õhtu pool Rootslased. Põhja pool üle Soomelahe elasiwad Soomlased,  aga sõdadest Soome naabritega ei kuluta wana aja sõnum meile midagi. Selle wasta oli meie esiwanematel küll mitukord mõne kaugema rahwaga merist tegemist nii nimelt Leedurahwaga ja Taanlastega,  kelle eluasemed säälsamas oli ivad kus nad nüüdgi on. Saarlased oliwad tublid laewaga purjutama  ja oli neil Lääne meri tuttaw küll pitkuti ja põigiti. Tuli Eestlastel kuiwal maal merist maenu teed käia, siis mindi jo wara ke- , made, kui maapind meel külmetanud oli, I sõa tee. Sõawägi ehk, nõnda kui. meie esiwancmad ütlesiwad, malewa oli osast jalawäqi,  osast ratsawägi. Enne kui minema  hakkas, ohwerdadi Jumalatele, et nad ettewötmist õnnistaks. Kui mehed waenlase maale saunad ja kogutud söawägi neile wasta ei tulnud, siis, lahkus malewa mitmeks jäuks. Uks jägu tungis ühele, teine teise poole, inimeste  elupaikadesse. Mehed, kes kätte puutusiwad,  leidsiwad emmiste surma, naesed, lapsed wõeti ja miidi mangi, kallima wara riisuti ära, hobused ja karielajad aeti omale maale. Töistwiisi oli sõcakord, kui kogutud wacnlase wäcle wasta mindi. Siis jäi ka Eestlaste malewa ühte koku. Tapclus alustad: suure wiha ja mühinaga, mis juures  köwaste kilpide pääle paugutadi ja muidu suurt kärinad tehti. Nende sõea riistad oliwad möögad, õdad, ahingid, sõeaimiad tapperid ehk kirmed,  ambud, nuad ja nooled. Marjuks ihule oli kilp. Mere sõeas katsuti teiste laewu tule lontide- läbi põlema süidata ehk tõmbasiwad wõerad' laewad haagidega liigi ja sõdisiwad niisama kui ma pääl. (Järg jääb tulema.) südamed sind ootawad, wõib sind rohkem tarwis olla, km siin!" Augustin armastas omaksid nõnda südamest,  et ta Natti haa nouu rõõmuga wasta wöttis. Näitas temale maakoha, kuhu maja pääle pidi ehitatud ja mets maha  raiutud saama, jättis teda ja Telawaarlasi  Jumalaga ja ruttas New-Dork'i linna. Saäl leidis ta warsti laewa, millega üle mere koju poole purjetas. Sai ta Breemeui  linna jõudnud, oli esimine asi härra Stroediosi juure minna. Siit sai ta tääda, er mana Ader Stceding reisi pääl olla, ja znöne nädala r ara st alles tagasi tulla. Aga härra Srrs?d'of lubas wana kapteni pärast ! koju inlrku: Breemeni linnas seni kaua j kinni eitada, kui Augustin omakstega jälle ! rügan .ni nutnud. j . S.n mõa rõõmu ei pea keegi minult j unuma." uuns ta „meie wa' sõber 'j Sn.M'ua und neid omakstega uue kodu- I mamm mnmm ja fee kõige parema laewa I taaan. ma. nnm iets anda. Et sõit üle I mcrc minu kulu pääle tuleb, on iseenesest ara mmmm 'en ma ei wüi ju oma lapse paaüja wasru kidsi olla. r.ngrmrin ci tahtnud küll Etroodsofi rärra lnude: pakkumist wasta wötta, aga sen er aa oma abikaasaga tungiwalt pääle j unm, antis ta wiiumks järge. ..Ja meel üks asi," ütles härra Strood- j im. . meil lähäb Ameerika maal mõnda > am r aar mm nns iäält sugugi saada ei ole." j „Seda ma olen ise ka juba mõtelnud ja tahtsin Teie kääst hääd nõuu küsida, kudas ja kust neid kõige parcmine oleks muretseda?" ütles Augustin. „Jatke seda minu hooleks," wastas härra Stroodsof. „Kui teie tagasi tulete, saate kõik laewa pääl malmis leidma, ja sellepärast ärge ostke ise midagit. Teie wõite seda talitust üsna julgeste minu kätte uskuda, mull on natukene tundmist neist asjust!" Augustin oli sellega muidugi täitsaste rahul ja ruttas ise koju poole. Süda tuksus  meheste rinnus, kui kaugelt kodukoht hakkas silmi paistma. Parale saanud leidis  oma ema ja sõsarad terwise juures olemat.  Aga seda rõõmu ei jõua keegi üles kirjutada. Kõik kukkusiwad üksteisele kaela ümber. Rõõmu pisarad jooksiwad silmist, suu rääkis kiitust ja tänu Jumalale, et ta kõiki nii imelikult oli hoidnud ja hädast päästnud. Augustin jutustas oma juhtumisi ja töised ajasiwad kõrwad kirkki kuuldes. Nõnda elama pildi maalis Augustin uuest ilusast kohast ema ja sõsaraste silmi ette, et neid warsti malmis olimad sinna minema. Et küll Augustin mitte ühte silma pilku asjata ära ei miitnud, siiski kulus mitmesuguste toimetustega mõni nädal ära, enne kui n'ad oma teereisi kaugele maale ette wöisiwad wõtta. Viimaks oli kõik malmis ja Augustin läks omakstega Nreemeni  linna. Siin wiibinmad nemad mõne pääwa härra Stroodsofi majas, kus neid suure armastuse ja heldusega üles peeti. Siin nägi ka Augustin mana auusat kapteni  Steedingit jälle, kes omale suureks õnneks armas noort sõpra tema perekonnaga  üle mere miia. Sell pääwal, kui mere reis pidi hakkama,  kutsus härra Stroodsof Augustini körwale ja ütles: „Mu armas noor sõber,  ega see Teile wasta meelt ei saa olema, kui kuus ehk seitse auusat perekonda Teie krundi pääle tahaksiwad elama asuda? Maad ei wõi nemad küll ära osta, aga n'ad maksaksiwad hää meelega maa eest Teile parajat renti." Rõõmsamaid sõnumeid ei oleks keegi wõinud Augustinile tuua, kui need olimad. Kes ei tahaks woõrale maale minnes oma maa inimeisi rõõmuga seltsi mõtta? „Tulgu, ja olgu terwed tulemast," ütles  tema „ma mütan neid suure häämclga seltsi. Minu koht on nii suur, et säält hulk rahmast ruumi lemmad. Rendist ja muist niisugustest asjust ci mõi praegu meel juttugi  olla." um juba armusin, ct Teie nõnda saaksite rääkima," wastas härra Stroodfof  naerdes. „Aga siin on kontrahid, mis nui juba nendega ära olen teinud. Nemad ootamad oma kraamiga kaema pääl, sest cr ma nendele Teie nimel ole tääda annud,  et neid saate seltsi mõmm.,, (Lõpetus saab tulema.) Isamaalt. Muhumaalt, „Saarlase" 15. numris teatab üks sõber Mustjala poolt üht iväga tähtjat Saarerahwa edendustT- see on: talumaade päriseks ostmist. Et asi siin Saaremaa maakondas tähtjas ja üleültse igalpool rahwaelu edenduseks mäga soowitaw on, siis arman ka omalt poolt tarwis olewat näidata, et Muhulased ka ses asjas käed taskus üsna wagufi pealt pole waatnud, kuida Saaremaa kaimud edasi astuwad, maid et n'ad ka ses asjas juba hea tük maad ise edasi on astunud  ja meelgi saamad astuma Wiimaste mäe aastate sees on Muhumaal ostmise läbi päriskoha omanikuks saanud Muhu Suures maldas: 7 taluperemeest, 1 kroonu mõisa põllu-latsimees. Tamsa maldas: 7 taluperemeest, 1 kroonu mõisa põllu-latsimees. Kappi maldas: 2 taluperemees, 4 kroonu mõisa põllu-latsimeest. Hellama maldas: 1 taluperemees, 3 kroonu mõisa põllu-latsimeest. Nurme maldas: 3 kroonu mõisa põllu-latsimeest. Seega on Muhumaal pnris-kohaomanikuks saanud 16 taluperemeest ja 12 kroonu mõisa põllulatsimeest.  Tulewal aastal saab nende arm küll palju suurem olema; sest et mitu juba oma koha päriseks ostmise soomimist kohtudes sisse on antmd. Neist päriseks ostetud kohtadest on 14 talukohta  ja 12 kroonu mõisa pvllu-latsi selgeks maksetud,  2 talukoha eest maksetakse aga muist hinda protsentidega ära. Siin olgu aga ööldud, et need päriskohaomanikud  keik kroonu malta talupojad on keiges kolmes pärismaldas ei ole aga ükski meel oma kohta päriseks ostnud; ega ole ka muud nõuu neil ses asjas kuulda, kui aga seda kaebtust: „maad on wäga kallid, pole nii palju raha, et wõiksime renti ära maksta." . Õigusega peab küll ütlema, et mõne kaebtus üsna tõsi on; sest et päris malla rentid kroonu walla rentidest palju kõrgemad ja seega maade ostmise hind seda mööda ka rohkem on. Aga siiski on ka neid meel wäga palju, kes rumaluse pärast, ja tühja juttu uskudes kartuse pärast oma rentmaad meel ei ole ostnud ja selle nõuusse ei tahagi heita, armates, et kui sisse maksetud maade hind rendi aru järel aastade jooksul tasa on saanud,  siis jälle pannakse renti maksma. Teada küll, et need, kes meel rumaluse kütkes kinni on.