Tallinna Sõber M 32. GeitSmeS aastakäik. Tallinnas Zl. Bche-knõawalWBs« UeWkt aealkht Etstirthwule «««l jk likltkdes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Talliuua» Lindf«r»'i Päriate trllkimaja»: aaStas S rubla, 40 kop.— paol-aaSta, ......... I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» » rubla - pool-aaSta» l rubla 70 kop. Kuulutused Maltsawad iga rea ehk sekle aseme »ealt s ko». «elltmtfed wSetakft wa«ta» AuMuuus: LiudsorsN xäriate trükimajas. Retervurgis: z. K. Seeluudt, V«»u«poi»» K 54. Tartus t Laalimaun. Aakweres: J. Kuhs. haides i A. Seidelverg Kupsalus: H. Kollöerg. Lihulas: A. Mttner'! poodi» Wiljandts: K.I. Aarow'i raamatupood. liarwas: W. Rõder. Zvörus - Rraua Rielrsse. Makkas: W. Rudolfi. Kuuresaares: Hh. Lauge. Maak: kuida iseäranis kuulutakse. WaStajä redaktor 3õ. F- Eichhorn. Elab Baltiskis, -- kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LsõSvM-lloxr^.) ReaiStevt Tährlepauemiseks. Omalt maalt. Tallinnast: Uus Kubernör. KubernSri kuulutus talurahwa hobuste. näitusest. -- Rahwakooli asjust. Pearaha häwitamisest. Uned rahad. Uued tollid. Pahateud. -- Ilmad. „Walguse" käratsemise!, ja kuulutused. Rakwerest i WäljaräUdajad. Tartust: Pahad tembud. Riiast: Mõrtsukatega. Raudtee asjust. Auu-lõuna. W-ne keel. Superintendent Jentsh -j-. Uus-Pebalgist: Suur tulekahju. Peterburgist: Keisrikojast ja walitsuse ringkonnast. Ew»ng.-Luth- Abikassast. Pearahast. Afghanistani pure tülist. Twerist: Õnnetus. Rostowist: Raudtee õnnetusest.  Kharkowist:  Mõrtsukas kinni. Slonimist. Kurskist. Kasanist. Krimmist. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Aa». tria-Ungrumaalt. Schweizist. Inglismaalt Spaaniast. Jutuleht: Emand Gunther. - Kiriku teatused. Tähelepanemiseks. Usin lüheb hukka, Kärmes läheb kärna, Hilluke elab ikka. EeSti wäna-sõna. Oma 18 seeS, selle kuu 10. päämast, kirjutab .Maigus": ,Lühike ne wahe õiendus. Uuemal aeal näikse  .Liuda" Seltsile üks täht Tallinna Sõbia pealinnas .ülesse tõusma. aga Spaantamaa ritteri Donkischati .wiisi järele, mees näitab ka tõeSte Sankopansa körwaS .söitwat, ühes wehklewad nad tubliste Linda Seltsi endise  tallitaja Direktor ByStröml nime all, kes Linda .praeguse walitsuse ja tegewuse waStu laimu kirjast Tal.linna  Saksa Seitungides .Rev. Zeit. ja Rev. Beobach.teriS"  wälja toowad, selle nime all, et Byström'i wa.litsuse  ajal olla Selts õitsenud, majafi ehitanud ja ost.nud  ja köikipidi õigel teel olnud; aga nüid ei ehitata .ega oSteta enam majasi ja tehtawat enam põhjuskirja .järele, selle pärast olla asi hukkas. Mehed räägiwad .seal .K oium b u se mu na d e st" ja tema .pesa.d  est" ja muust arusaamata asjadest; põhjus saab aga .neil wist see olema: et mida enam .Linda" SeltS õi.gema  teele juhitud saab ja edenema hakkab, seda enam .kaswab wana Direktori walu suuremaks; teiseks on kaeb.tus  ka juba nii kaugele jõudnud; et mehed peawad ette .aStuma, .kasuliku" keldrite, ai ta d e ja ma.jade  üle waStust andma; sellepärast tahetakse nüüd .wett ära segada, et hõlpsamalt wõrgust wälja peaseks. .Seltsi praegune walitsus on omalt poolt üsna asjalikult .waStanud, mille peale suured pitkad kirjutused ByStrömi .poolt wälja kaswanud on. Härra ByStrömi käest saab .wist ka kohtu teel tema kirjaniku tööde eest Seltfi walitsuse  poolt otsust päritud. Linda Seltfi praegusel wa.litsusel  on nüid korda läinud, Tartu maja ümberkirjutust .läbi Seltfi omanduseks teha." .ÜkS Linda Seltfi liige." .WalguS" on omalt poolelt selle .asjaliku" kirja juure lisanud : .Nõnda fiõsesaadetud kiri. Meie arwame, et ByStrö.mil  küll aeg olekS, suud wähem täis wõtta. muidu tuleb .asja lugu nii kaugeile, et tema aida ehituse ja keldri .üürimise ning osawa kauplemise ja laewanduse mäleStuS .rahwa suus .wanakS sõnaks jäeb. KeS ühe Seltfi .raha ja waraga kahes aaStas nii suurt tööd teeb, nagu .Byström, sellel oleks parem, et teised tema töõsi kiidaks .aga mitte tema ise. Lugu on nii hull, et .Tallinna .Sõber" Byströmi aegse Linda toimetusele, kuS Seltfi .kapital aitade ja keldrite ja arusaamata kauba toimetuse .fiõse ära sulatati, auutunnistust peaaegu igas numris .wälja saadab." Mis see .Walguse" ja tema .ÜkS Linda Seltfi liike" tähendama peab, sellest on raSke aru saada. Kui .Linda" Seltfi .praegune walitsus" oma segaseid ja seaduse waStaseid aruandeid, oma arusaamata tallitust ja pööraseid tööplaanist sellega kaitseb, et ennast ülemäära kiidab ja .endist walitsust", ülemäära ja koguni ülekohtuselt laidab, sedasama .endist walitsust", kelle tallitust  .WalguS" fiis ka ülemäära kiitis, kui see weel .praegune walitsuS" oli, kui fee .praegune walitsus' kõiki tehtud wigadust Kapten Byströmi ölade peale laduda tahab ja seda meie kodumaa Eesti keelistes ja Saksa keelistes lehtedes kõige rahwa ette kannab, siiS ei oleks koguni mitte imeks panna, kui meie Kapten Byströmi eest kostuksime, sest iga auusa mehe kohuS on selle eest koSta, kellele ülekohut tehakse. Asi et ole aga koguni mitte nenda. Meie ei ole koguni mitte selle tallituse eest kostnud, mis sel aeal »Linda" Seltsis oli, kui Kapten Byström Direktori  nime kandis, Weel wähem oleme meie selle tallitusele .auutunnistUsi" annud ja .wälja" saatnud. Meie oleme ainult selle wasta kirjutanud, et .Linda" Selts mitte weel kardetawämaid tallitust ei pea algama, kui endised oliwad, nimelt mitte 50,000 rubla oma .praeguse walitsuse"  kätte ei anna, .maa ja metsa" ostmiseks üks kõik kus —, enne kui tasaselt mõistlikku aru tehtud on, kas sellest .maast ja metsast" ka jälle kopikat tagasi saab wõi mitte. Peale selle oleme meie .Linda" osanikkude tähelepanemist mõne segase tallituse peale juhtinud, mida .praegune walitsus" juba ette wõtnud on ehk weel ette wõtta ähwardab, just nagu meie seda .endise walitsuse" aeal ka teinud oleme. .Endise walitsuse" eksitustest" ja tehtud kahjudest tagajärel palju kirjutada on asjata, sest need on juba tehtud, nende aruta luine ei aita enam ühtigi.  Wiimaks oleme meie .Linda" Seltsile nõuu annud, rohkem asjatundjate juhatust mööda käia, kui suure hulga .hääledeenamuse" järel, mida kölawa kõnedega kokku keerutakse  ja mis tänine Eesti asutuses nii suurt kahju teinud on. See on kõik. Meie ei ole .Linda" Seltfi .endise walitsuse" teenistuses seisnud ega taha .praeguse walitsuse" teenistusesse astuda; meil ei ole sellepärast ka aSja ega ole tahtmist selle pasunat puhuda, kelle käes igakord wõimus just seisab. Aga meie seisame oma lugejate teenistuses, kelle keskiS ka mitmed .Linda" osanikud on; neile peame meie seda ütlema, mis meie igakord õigeks arwame, ja seda tahame meie teha, pWalgufe" ja teiste hoolimata, kellel aSja wõib olla, igakorrist wõimust meelitada ja langenud wõimust tagajärel siunata. Surnut lõwit jalaga lükata, selleks on ka eeslil julgust küll; meil on julgust ka elawa lõwi waSta aStuda, kui tema kahju tegema kipub. Meie oleme ka neid kirjast lugenud, mida Kapten Byström ja Meister Schreim Tallinna Saksakeeli lehtedes wahetafiwad, meie ei ole nendes kirjades aga mitte .laimud"  leidnud, mida Kapten Byström .Linda" Seltfi .praeguse walitsuse" waõta otsinud ja tõstnud oleks. Kusagil  ei ole nendes kirjades ka kinnitatud, et .Linda" SeltS Kapten Byströmi walitsuse all .õitsemas" olnud. Kapten Byström aga Tallinna aida ehitamise ja Tartu maja ostmise süüd oma pealt ära lükkanud, mida .praegune  walitsuS" tema peale laduda püüdis ja on kirjutanud,  et mõlemad tallitused .Linda" Seltfi peakoosoleku poolt nõuukS wõetud ja see nõuu tema poolt täidetud on. Selle juures arwab tema weel, et Tartu maja ehitamine ehk kolmkord nii palju makSma tuleks, kui walmis maja eest maksetud on, et see aga .Linda" Seltsile muidugi wäga suurt kahju teha wõib, kui .praegune walitsuS" aita ja maja awalikult müia pakub, ühel hingel aga mõlematd  awalikult ära laidab. Siis on Kapten Byström leidnud, et .praegune walitsuS" Linda laewade ja majade za majade aastast kulumist mitte sissetulemisest maha arwanud  ei ole, kuida põhjuskirja 8 61 seda ette kirjutab, ja et .Linda" laewad kinnitamata sõjdawad, mis ühe awaliku Seltsi mõistliku majapidamise kohaline ei ole. Laewade ja majade kulumiseks ja tagawara kapitali kaSwatamiseks  olekS Seltsi walitsuS wiimafel aastal omast sissetulemisest umbeS 7600 rubla maha arwama pidanud ja siiS ei oleks aruandes enam kasust juttu olla wõtnud, waid umbes 3000 rubla suurest kahjust. Laewade kinni- tamine maksab umbes 4000 rubla ja sellega oleks ,Linda" Seltfi kahju wiimafel aastal umbes 7000 rubla suur olnud. Kasu, millest .praeguse walitsuse" aruanne räägib, seista sedawiifi ainult aruandes, mitte .Linda" Seltfi kassas, sest laewad on ka wiimafel aastal kulunud ja majad on wanemaks jäänud, mõlemite hinnast on aea hammaõ midagi maha närinud, aga .Linda" walitsuS ei ole seda mitte kulu sekka kirjutanud, kuida seadus selge sõnaga pärib. Kui aga koguni laewadele weikemat ehk suuremat õnnetust juhtub, siiS ei tasu seda keegi ja Selts wõib järSku 37,000 rubla kautada, mida meister Schreim küll wist tasuda ei suuda. Nende kaebtuste peale, mis meie arwates täieSte asjalikud on, ei ole meister Schreim mitte üht ainust sõna waStanud, waid on Saksakeeli lehtedes  niisamati tühja sõnakölinat teinud, nagu ükS tema sellidest seda nüüd .WalguseS" meie wasta teinud on, kuna see ometigi meie süü ei ole, et .endine walitsuS" ja .praegune walitsus" Tallinna Saksakeeli lehteSeS waidlefiwad  ja .praegune walitsus" ainult tühja ähwardamistega  waõtata oskaS, asjaliku seletusega aga ette aStuda ei julgenud, kuida Kapten Byström seda teinud on. .Auutunnistufi"  ei ole meie .Linda" Seltfi endisele" ega .praegusele" walitsufele kirjutanud, kuida meie lugejad seda teadwad, weel wähem .peaaegu igaS numreS". Tahab  .Linda" Seltfi .praegune walitsuS" wähegi üleüldises  usalduses koheneda, siis jätku seesugust tuuletallamist maha ja otsigu omale ustatawamat eestkostjat kui .Mälgus"  on, kes tänine .Linda" Seltsi aSjaS ikka .praeguse" walitsuse eest kostis, künni see .endiseks" walitsusekS sai, oma wõimust kautaS ja .Walgusel" tema poolt enam ühtigi hirmu karta ja ühtigi armu loota ei olnud. Oma X- 19 sees pahandab ennast .WalguS" selle üle, et meie Tartu Eesti Põllumeeste Seltsist nüüdse juhatuse all ainult head rääkida teame ja nimelt oma 18 seeS kirjutanud oleme: .Tartu EeSti Põllumeeste Seltfi heakõ ei ole iialgi käraga ja kõlama kõnedega rahwa  kulu peale uhkeid majafi ehitatud ega seda Seltfi ülepea  kui iseäralist õnnetoojat hoobleteS wälja trumbatud. Rahwale ei ole see SeltS mingisugust kulu teinud". Mis meie weel kirjutanud oleme, seda wõiwad meie auuStatud  sõbrad meie 18 seeS järele lugeda. .Mälgust" näib see aga kuidagi torkanud olema, tema kirjutab ise: .MiS tähendab see .T. Sõbra" üteluS, Tartu E. .Põl. Selts ei olla käraga ega kõlama kõnega majafi .ehitanud? Sellega tahab Sõber fllma nähtawalt ütelda: .ärgu ehitagu Eesti Selts majafi- Kuhu see Tallinna .Sõbra loogika wiib, see ei ole raske arwata. See on ..Tallinna Sõbra" keeli: ärgu olgu kellelgi Eesti Põllu.meeste  Seltsil maja. Aga kuhu siis need Eesti Seltsid .peaksiwad koos käima? T. Sõbral on see jo üks kõik. .Wistist kõrtsidesse wõi mõne hoowi peale, nagu Al. kooli .abikoomiteede koosolekul kord lugu oli, et õpetaja Eisen.schmidti  hoowis koos oleku ära pidi pidama. Praegu .käib Tartu Eesti Põllumeeste SeltS Eesti Kirjameeste .Seltsi majaS koos, siiS oleks pidanud ka Tartu EeSti .Põllumeeste Selts omale maja hakkama ehitama. Nüid .ei ole tall seda mitte hädaõte tarwiS, sest et need Seltsid .liigete poolest enamiste ühed ja needsamad on, nime poolest  aga teine teist. Armaste on seal mõnda leida, keS .ühtlasi mõlemate Seltside liige ei olekS. .Tallinna Sõ.ber"  aga kiidab ühte, et tall maja ei ole ehitatud ega ..kära" tehtud ja laidab teist (Kirjameeste Seltfi) kellel  maja on, ja kes .Tallinna Sõbra" arwamife järele .selle maja .k õ l awa kõnedega rahwa t»lu