pidamise elu ja tõiSte noorte tütarlaste peale kõrgelt maha waatama ja olla wanematele tööpõlgamise pärast ristiks ja kurwaStusekS. Ühe sõnaga: ei kala ega liha aga walmiS kadakasaks, keS Eesti keelt ja meelt põlgab, aga kellel haridus puudub, et põlatud elu ja tegewuse asemel paremat ettewõtta. Nõnda on kirjasaatja kiri. Nagu teada, on see elust wõetud ja õige. Meie tütarlaste koolitamise  eest peaks aga ilmawiibimata enam tehtama, kui senni ajani. Kõige tarwilikumad oleksiwad tütarlaste kihelkonna koolid maal, Eesti keele SpetuS-keelega ja elutarwituSte  tööde õpetusega. Nende koolide kõrwale wõikstwad  klassid seada, kuS need lapsed, keS wõeraid keeli õppida tahawad ja kõrgemat haridust nõuawad, edasi wõiwad  õppida. Et sarnastel koolidel meie maal wäga suur tähtsus on, see peaks küll igale mõistlikule inimesele selge olema." Narwaft. Kuida Tallinna Saksa ajalehele Narwast teadustatakse, on Kränholmi uus Luteri kirik walmis saanud  ja saab pea fisse pühendatud. See uuS EeSti koguduse  kirik olla akadeemikuse Hippiuse plaani järele, kes oma surmani tema ehituse töö ülem juhataja oli, ehitatud  ja olla hoopis isesugune kui töised meie maal olewad kirikud. See suur nägus ehitus, kus 3000 inimest ruumi leidwat, tulewat üle 184,000 rubla maksma. Altari pilt olewat Ed. v. Gebhardt'i maalitud ja orel Riia Doome kiriku oreli-meistri Walcker'i tehtud. Peeterburgist. Wene ajaleht „Mosk. Gas." teab rääkida, et ülemal pool nõuu on kohtu aSjus tähtsaid muudatust ettewõtta. Ameti kohuste ja ametnikude wasta eksimised, kui ka kroonu ja muu awalikude rahade raiskamised  ning usu wasta ekfimised saada wannutatud meeSte mõistmise alt ära wõetud. Seda muutust olewat pea oodata. Riigi maade ministeerium tõötawat praegu ühe seaduse kallal, mille järele wiinapuude kaSwatamist ja harimist Kaukaasuses ja Krimmis tuleb edendada. Sellejärele tahetakse wiinapuu aedu ja puukoolist stsseseada, mis elanikude hoole alla antakse. Peale seda tahetakse KaukaasuSse  ja lõunapoolse Krimmi mõisatesse koolist asutada, kuSwiinakaswatamist ksigetäielisemal wiistl töistele eeskujuks saab tallitatud. Korjatud teadustest olla näha, et KaukaasuseS  10—12 miljoni pangi joodawat wiina saab walmiStatud,  mis V» jagu kõige Wenemaa kohta wälja teeb. Järelkatsumiste läbi on leitud, et Kachetieni, Kartalinieni, Jmeretieni, kui ka Jekfsawetpoli, Baku ja Eriwani weinid wäga kallist jaust olla, nemad aga praeguse puudulise walmiStamise wiist pärast wäljawedamist mitte ei kannata. Võuuks wõetud wiina kaswatamise koolide kaSwandikud saawad niisama kui põllutöö koolidegi õppijad, kui kooli lõpuni läbikäinud, wäeteeniStuse kohuse täitmisel, iseäraliste eesõiguste osaliseks arwatud. Walitsusel olewat nõuu, töötegijate seaduse parandamist  ja täiendamist ette wõtta. Et seda mõnelpool sagedaste ette tulewat, kus töölised, kes maapidajaga aasta peale kaubelnud, keset kõige pakilisemat tööaega teenistusest  ära lähemad ja põllupidajaile sellega suuremat kahju sünnitawad, siis tahetakse niisuguseid koutrahti murdjaid kangema, nimelt kaelakohtu karistuste alla panna. „Riigi Teadustajast" loeme, et Keiserlik Majesteet  kindral Aleksander v. Güldenstubbe matmisest osawõtma  pealinna oli tulnud, kuS Teda rahwas südameliku hurraa hüidmisega wastu wõttis. Pea pärast oma sõamehe  mahasaatmist, on Ta Gatshinasse tagasi sõitnud. Kuida kuulda on ülemal pool nõuu, praeguste 25 rublaliste paberirahade asemelle uusi käima panna. Rahwa ülelugemise plaan, mida terwes Weneriigis  ettewõtta tahetakse, on praegu rahaministeeriumis läbiwaatamise all ja saab siis Riigi nõuukogule kinnitamiseks  ette pantama. Nowostile tea tädi, et surnud graaf P. Kotzebue waranduS 7 miljoni rubla suur olewat. Rev. Zeit. ei taha seda uskuda. Nowosti teab rääkida, et see kommisjon, mis paari aaSta eest juhtunud Nikolai raudtee õnnetuse põhjust  järele uuris, kelmust on ülesleidnud, misläbi üle 30 miljoni rubla seaduse wastalisel teel wälja on antud. Sellest kahjust jäeda umbes 25 milj. rubla kroonu kanda. Rootfi ülikoolis saawad Wene ja Slaawi keelte tarwis õpetustoolid sisse säetud. Kroonlinna pankrotti jäenud kaubapanga asja seletus  on lõpule jõuudnud, mis järele need, kellel pangast nõuudmist, iga üksiku rubla pealt 5 kopik, wäljamaksetud saawad. Selle suure saagi wäljanõuudmine aga kestis wiis aastat otsa, mis wõlauskujatele isegi oma 60,000 rubla kulu tegi. Niisugust tükki wõiwad aga laenajatele üksnes mõned pangad mängida. Moskwast. Seal tulewat isetapmist wäga sagedaste ette ja õige tühiste asja keste pärast. Pea ühtegi päewa ei lähe mööda, kui jälle mõni elust ära tüdinenud oma eluküinalt ise kustutada ei oleks katsunud. Kõige rohkem wedawat sealgi pettis armaStus õnnetumaid surma kaagule.  Wiletsad asjad! Riäsani maakonnas Aleshani külas püidsiwad talupojad  ühte kõrtsi ära lõpetada ja palusiwad selle asemel üht koolimaja asutada. Seda aga ei teinud kõrtsi omanik mitte. Selle peale andsiwad talupojad ühele eneste seast nõuu, walla maa peale omaS majaS uut kõrist alustada ja selle rendi eest, mis tall wallale maksta tuleks, kohe üht koolimaja ehitada. Talupojad tegiwad ka oma wahel kindlaste maha, et keegi wallaliige, nimelt keegi peremees wanast kõrtsist ei ostaks. Kes seda teeks, peaks wiis rubla kooli heaks trahwi maksma. UuS kõrtsmik wõttis selle kauba wastu ja mõisaproua, kes sellest talupoegade ilusast nõuust kuulis, kinkis wallale ilusa kiwist koolimaja. Nöndawiisi sai wald korraga oma auusa ja mehise nõuu läbi suure sammu edast. See oleks tõeste ka meie maal õpetuseks ja ilusaks eesmärgiks  kõrtstrikka kohtades. Wõeralt maalt. Berliinist. Lehtede teatamine, kui saaks Bulgaaria würst ühe Preisi kuningliku maja liikmega pulmi tegema, ei ole mitte põhjendatud. Miinist. 5. Mail on linna näitemängu majaS tuli lahti peasenud ja maja täitsa maha põlenud. Inimest ei ole stSse jäenud. Konstantinoopolist. Rasked maapõrumised on Krewasso  Greeka Oige-usu kiriku katusse rikkunud ja ka mujal rohkeste kahju sünnitanud. Kairost. Mässamine läheb ikka suuremaks ja wõttab päewpäewalt rohkem maad enese alla. DebbathiS on weel wiimne lahtine telegrahwi jaam. Dongola kuberneer  nõuab tungiwalt abi, mida temale kahtluse pärast keelatakse. Kirja wastused. 140) —al— Täname ja palume mitte pahaks panna, et haiguse pärast Teie kirja üle enne midagi otsust ei wõinud anda. Saab muutmata ilmuma. 141) J. P. P—. Palume rohkem meie peale mõtelda. 142) J. L. T—. Südamest tänu ja terwitust. 143) „Sakel". Teie kiri on meid rõõmustanud, aga armas sõber, meie ei wõi oma wõitlusi ju mitte kärbsetega katsuda. See narrikene ei ole ajalehe ruumi wäärt, waid kirjutage meile midagi oma Põltsamaa parmudest. 144) a—x—a. Täname wäga, aga laulusid piame ka ise enne zensiirima, kui nad lehte pandud saawad. 145) J. L. Kenad laulud, aga tõlk wõiks stlem olla. 146) S. N. T—. Suur tänu. Pühade ajaks tulen ehk ise, kui termis lubab. 147) H. W. H—. Kahju, et meie ootus ka nüid asjata oli. 148) A. S. Kroonstadtist. Meil ei ole kedagi endisi aastakäike, aga oleme Teie kirja C. R. J. eestkostjate kätte annud. 149) E. M. J. S—. Asjata ütelused jätsime wälja. 150) H. W. W—. Olen kirjalikult kostnud. 151) —?— Ilma nimeta kirjutate meile Paistu kirikhärra ennistest  ja nüidsest walimifest. Ootame ja palume täielikumalt. 2O. T a k a k a. 1884 Zensuri poolest lubatud Tarws, 12. Mail 1334. Trükitud F. Feldt' i juures WiljandiS. Lehe eesotsas seisatu kiri on ilma meie tahtmata natuke hiljaks jäenud. Alles Mail jõudis ta zensurist meile kätte, mida asja selgituseks siiski awaldama  peame. Palume lugejaid meid lahkeste wabanda. Sakala toimendus. Lahmuse Kogukonna kohus kutsub selleläbi kõiki neid, kellel ärasurnud Lahmuse weske mölder Jüri Saarel palgide saagimise ehk ostetud laudade eest weel hinda maksa on, seda kahe kuu jooksul, s. o. kõige hiljem 5. Juulil s. a., Lahmuse mõisawalitsuse  juure seda äramaksma. Peale selle tärmini langemad kõik wõlglased, kui wõera mara salgajad, seadusliku wastutamise alla. Lahmuse Kogukonna kohus, 5. Mail 1884. Peakohtumees: Peet Paas. TarwaStu kogukonna kohtu poolest saab Tarwastu kohtumaja juures 15. Juunil s. a. kell 12 lõuna ajal üks poorsmournst (Karusell) oksjoni wiisil enampakkumisega kohe maksetawa raha eest ära müitud. Tarwastus, 9. Mail 1884. 2 Kogukonna kohus. !> Üks oklindi tNieakski kahe paari kimidega, püilimise, tangu tegemise ja ka laastulõikamise märgiga, ühes kõrwaliste hoonete, herberi, aida, lauda ja rehetuaga on müia. -WU Pärnu kreisis, Saarde kihelkonnas. Pätti Risti külas, postmaantee ääres. Kaupa teeb sealsamas meski omanik « Willem Tamm. üks weikene pruun koer -WG nimega „Amsi" walge rinnaedisega ja musta ninaga, on minewal kolmapäewal ärajooksnud, kes teda müirisepp Peeter Peetersi juure wõib Luua, saab kaks rubla waewapalka. s Kuulutused. Kuberneri härra lubaga saab 28. zcr 29. HÄicrik <5. Wäitemüik Aleksandri kooli heaks Saare waUas H. Utfu Tõnisfe talus laulu ja muusiku mänguga ärapeetud. 2 NltttkMMgi tl>lMljol>!>. Annan kõige oma auustatud kauba sõbradele teada, et kõike jagu Naha kaupa suurel hulgal olen saanud ja odawa hindadega müin, nimelt jällemüijatele. Auupaklikult Gustav Jahus. 2 Naha kauplus wastu kommisjoni maja Wiljandis. F. Feldti raamatukaupluses Wiljandis on saada: Akdldine Kirjawara. Ameerika uudisjutud. A.2. Piirjärwe rentnik. Lustimäng 5 waatuses. U 4. I. Worstaru linna pürgermeister. Nali ühes waatuses. 11. Waremete keskel. Nali ühes waatuses. F» 11. Randlased. Peale selle A. Grenstein'i Eestimaa kaart I. ja 11. leht. Hind 1 rubla, Olewiku lugejatele  50 kop. Sõnakene seletuseks Eesti Aleksandri-kooli  segadustele. Suure Kõpu Taki kooli juures saab 28«> f. kell 3 pärast lõunat Kontsert - Näitemäng olema. - Kõiksugu wäljamaa wabriku kiiilsskM W riist» ja ka kõiksugu muud kingsepa töö materiali soowitab wõimalikult odawa hindadega Gustav Zohus. Naha kauplus Wiljandis. Zch» Wrrnlkk WilWis. A Äöäljamüik ja suurel wSljawalitusel kõiksugu  riidekaupa uueste saanud. 'SWIW siPwM VWB Endises kärnäri majas, preilitesüft:  wasta, on üks UWs" elutuba töise korra peal wäljaüirida.