Alles tulewal suwel saawat ammetlik mattus olema. KeS sõprust külmab, see ka seda lõikab. Riiast. Keiserlik Majesteet on Riia ja Miitawi piiskopile Donat püha Anna orduauutähe rinnas kanda annud. Miitawist. Kui kasulised kassad on, näeme ka Kuuramaal laenu kassa iga aastadest wälja loostmistest. Tänawu aasta pidi 196,396 rbl. loositatama, aga wõift '739,756 rbl. loosttada, nõnda et 543,354 rbl. üle oli. Minewal aastal pidi 186,216 rbl. loosttatama, aga wõist 537,366 rbl. ära maksetud saada, nõnda et 357,684 rbl. enam wõlgasi ära tasuda wõist. Sealsamas linnas tahtnud wallaammetnik, kellel seadüslised tunnistused ette olnud näidata, 366 rubla eest mõnda rahapaberid ära müia. Müidawate paberite hulgas olnud ka paar wõidulaenu paberit. Nalja pärast waadatud järele, kas neist mõni ehk wälja loositud ja seda wiisi enam protsenti ei kanna. Selle juures tulnud asi ilmsiks, et üks neist 1879 juba 8666 rbl wõitnud oli. Muidugi ei olnud see ammetniku süid, et raha see wahe aeg seal ilma intressita seisis, aga eesmärgiks wõiks ta küll igale mehele olla, kellel seesugused paberid on, et ka õigel ajal ja iga kord wõidu numrid läbi uuriksiwad. Goldingemst. Kohaline Läti leht nuriseb, et seal maal ikka weel nurga-adwutaadid rahwast petta, kes nende käest tubliste raha wälja punniwad, aga ise asja seaduslikult  walja' kohutada ei mõista. Nõnda sündinud seal hiljuti üks weider nähtawus: Talupoeg tulnud seesuguse adwokaadilise inimese juure ja seletanud temale oma asja ja häda ära ja pannud ka 5 rublakest laua peale. Aga adwokaat marssinud tuba mööda ja pomisenud isieneses lühikeisi sõnu, kellest aga ikka wälja paistnud, et asjast midagi wälja ei taha tulla. Talupoeg pannud weel wiis wiiele kõrwa ja palunud ikka ommeti õnne katsuda. Adwokaadiline  isand agcr marssinud peale ja pidanud kohtuasja  nii halwaks, et wõidu peale loota ei olla. Kui paluja ka kolmandama wiie lauale lisanud, seal käinud nagu mõistuse wälk läbi adwokaadi pea ja tema kähwanud:  „Kae, sellest punktist tahame teda pidada!" Mis punkt see olnud, ei saanud kaebaja küll teada, aga adwokaadilise  loomuga mees saatnud kaebduse kirja ülemasse kohtusse sisse, kust ta aga tagasi lükatud, sellepärast et see kiri hoopis „arusaamata" leitud on. Kohtu asja- dega piab iga inimene ettewaatama ja ainult nende katte oma tallitust usaldama, kes ka taieste usaldamise waarilised  on ja asja õigel kombel toimetawad ja toimetada wõiwad. Tallinnast. Tallinnamaa mõisnikud ja linn on palunud, et rahukohtunikude palkadeks sissewõetud rahad mõisnikude ja linna kassadesse alalhoidmiseks panna lubatakse.  Seda palwet ei ole sisemiste asjade tallitaja minister  mitte kuulda wõtnud, waid 1882 aastase kõigekõrgema  käsu järele neid rahasid renteides alalhoida käskinud. Oudowa maakonnast kirjutab meie kaastööline järgmised  riad: „Talwe! Sina wali meeS oled jälle ukse ees! Nende sõnadega pian ma täna lugejat teretama. Ehk küll taline lumi täna siin küll weel maad ei kata, siiski on talwe teretuse märgid siin juba tunda. Piaks aga talwe teede täsandusega ühes ka rahwa maimu elutee tasanduft ligi tooma, siis krooniks meie kewadel lahkudes teda, nagu endise aegseid kõne mehi wõi laulikud loorberi  krantsiga ja hüiakS: Sõber sa oled wäga kallis! Meie sinust lahkuda ei taha. Meie ootame sind alati! Ehk küll nüid ka sedasama piaaegu tunnistame, on siiski asjal töine külg! Talwe walge kasukas teeb siin inimese igapäewases elus palju kergemat wõitlust, kui suwel. Teed saawad lahti ja üle jeä katte, wõib sõber sõbra ja sugulane sugulase, wast ka peig pruudi hõlma tõttata kuid aga ka wargate liikumine saab priimaks mida teades peremees hobuse talli, aida ehk muu hoonete lukkusi rohkendab ja koerale heaste süia annab.  Wiimasel  ajal on Eesti noorte meeste poolest wäga palju rumalaid tempa ette tulnud, mida kole kirjutada on ja sellepärast ma ka neist üksikult midagi ei lausu. Raamatukogu  OudowaS õitseb tubliste ja osawõtjaid on kauniste, sedasama kirjutan ma iseäralise rõõmuga, sest see asutus üksi on täht pimeduses, ja soowida oleks, et selle walgus üle Oudowa kreisi paistaks. Rõõmuga tähendan ka, et suure koha omanik härra C. A. Ewerdt raamatukogu eestseisja on, ja sellest suguwennast on loota, et ta' rahwa haridust ja kasu kõrgeks piab ja kogu wastu igal pool osawõtmist äratab. Kunas aga saab ükskord tubli laulu koor siin elusse ärkama, see aeg on alles Jumala teada. Ilmad on siin pool praegu wiluniisked  ja iga pidi oma aja ja sügise kohatised; muud ei ole neist midagi tähendada. Lühikese aja pärast lõpetan oma kirja ja hüian lauliku mõttel kõige Eesti rahwale, elagu nad kus taheS: Eesti pojad edasi, astkem hariduse rabast!" ö. k. Peeterburgist. Sõa ministeerium, nagu seda pealinna  Wene keele ajaleht „Uus Aeg" teab kirjutada, on nõuuks wõtnud õige pea Wene riigis ka maawägede ehk tagawara wägede harjutamist ja sõariistade alla seadmist ette wõtta. Semstwod walitawad tagawara wägede ohwitserid  ja nimelt iga kolme aasta taga uueSte. Sõariistad saawad tagawara wäele niisamasugused muretsetud, kui tegewal sõawäel on, unterohwitseridele saawat ka rewolwrid antud. Wene leht arwab, et iga maawäe jagu wõimalik olla kuu aja sees ära harjutada ja õpetada, nõnda et platst astuda wöiwad. Kolm naesterahwast, arsti Rjumanzow-Heller, Kussakowa ja Jspolatowska on Keisri proua käest kallid thee riistad kingituseks saanud. See on esimene kord, kuS Majesteet oma tähelepanemist õrnema sugust arstidelle  on näitanud ja see saab neid seda enam rõõmustama. 22. Aprillil 1881 a. on Kõigekõrgema käsu peale üks kommisjon ammetisse pandud, kes Wene krimenalseaduse  läbi pidi waatama ja nende muudatusi uueste walmiStama. Need tööd olla nüid lõpetatud ja saawat lähemal ajal mitmesugused uuendused kriminalseadusest riiginõuukogule kinnitamiseks ette pandud. Nagu „Walgus" teatab, tahawad Peeterburgi wennaste seltsi liikmed pealinna Eestlastele ise kirikut ehitada,  mille läbi nende usulistel kiriku puudus ära wõib kaduda. Nõndasama tahab seesama wennaste selts oma Wene-usu kogukondadele tublisid koolisid asutada. Katolikuusuliste piiskopidele on riigiwalitsuS seaduseks  teinud, et nemad iga waimuliku ammetnikude Vahetuste  üle kuberneridele teadust piawad andma, nõnda et riigiwalitsusele Võimalikuks saaks tehtud, ka nende tegewuse  üle walwata. Selle järele, kuida nad seda käsku kuulda wõtawad, saawad ka kroonu poolest nende palgamaksud  wäljamaksetud saama. Endine sisemiste asjade tallitaja minister krahw Jgnatjew on Keisri Majesteetide jutul olnud. Moskwa Wene keeli zeitungile kirjutatakse Peeterburgist,  et riigiwalitsusel nõuu olla edespidi põllumeeste seltsa maale asutada, aga neid mitte enam wanal wiisil linnadesse lubada. Peale seda tahetawad seega ühel hoobil ka põllumeeste seltside Põhjusi ja tegewuse plaanist  muuta. Peeterburgift on meil teatatud, et pealinna Eesti Seltsi uueks presidendiks mag. E. Treffner walitud on. Baron Srieglitz'i pärandusest pärandawat poole osa, umbes 70 miljoni rubla tema kasu tüttar, senatori proua Polowzew ja töine pool saawat mitmesuguste seltsidele  ja asutuste peale pandud. Riigi-nõuukogule saab pia sisemiste asjade tallitaja minister üht uut maksu-seadust ettepanema, milles nimelt kroonule maal olewate waljarenditud poodide, kõrtside, aitade jne. eest üiri-maksu piab määratama. Kuulu järele saawat iga saja pealt 2 protsenti see uus siirimaks  suur olema. Riigiwalitsuse Teataja kõneleb ühes omas numbris Jakobstadti Pühawaimu kiriku sisse õnnistamisest, mille ehituse algus 1670—1675 aaStade peale langeb. Nüid on Balti õigeusuliste wennaste selts selle kiriku oma kuluga Valmis ehitanud ja see juures 27,000 rbl. wälja annud. Keisri Proua on omalt poolt selle kirikule ühe Kristuse-pildi kinkinud. Kowno kubermangust, Telshist, kuS katolikude usuliste ülemkiriku-walitsus on, tuli hilja aja eest palwekiri  pealinna, kuS luba paluti, et Rooma-katoliku-usulijed  koolide õppijad Wene jumalateenistustest maha jaeda wõiksiwad, midas aga ei ole lubatud. Kõige Wene riigis tahetakse rahwa ülelugemist ette wõtta ja on seda lugemise plaani juba raha- ja sisemiste  asjade tallitajad ministrid allakirjutanud. Nowembri kuu lõpul saab ta riigi-nõuukogule kinnitamiseks ettepandud. Peeterburgi Wene linna lehe toimendaja tuppa tuliwad mõne päewa eest mitu meest kepidega ja tahtfiwad  toimendaja peksa. Kui kepid juba pea kohal keerdu lendasiwad, sai redaktor läbi akna wälja pugeda ja ronis kaunis madala katukse peale, senni sai ka politsei appi ja wõttis wägiwalla pruukijaid kinni. Politsei andis asja rahukohtuniku kätte, keS Zioh Dadeshkiani seks ööks ja päewaks awaliku rahurikkumise pärast wangi mõistis. Soomemaalt. Soomemaa poeg ja Wene sõamees kindral-adjutant krahrv Adolf Aminoff on nende päewade fees surnud. Tema studeeris omal ajal Upsalas, aga astus peagi wäeteenistusse. Türgi fõa ajal 1828 a. fai ta oma iseäralise julguse ja tugewuse pärast ülemaks. 1873 a. sai ta Wene riigi kõige kõrgema wäeteenistusele kindral-adjutanti auuseisuse ja kroonimisepüha mälestuseks jalawäe kindraliks. Tema oli õndsa keisri Aleksandri 11. meele päraline fõa ülem ja aun seeS, nõnda et teda keiser Rootsi kuninga Oskar 11. kroonimiseks oma saadikuks  Stockholmi saatis. Ka praegune Keisri Härra auustas wana sõameest suurel mõedul ja käis minewal suwel Soomemaa reisil teda tema ilusas mõisas Rilaksis waatamas. Ka tema mõisa talunikul auustasiwad oma pärishärrat ja pidasiwad teda nagu armsamaks ülemaks ja käsuandjaks. MoskWü loomade-aiale on hilja aja eest Türgi . Sultan oma elajate kogust Ilidiskioskist mitmesugustd loomasid ja lindusid kinkinud, midas ühe Sultani teenija saatusel Moskwasse ära saadetud on. Moskwa linna tänawuse suure tulekahju ajal on mitmeil kontoritel 200,000 rbl. suur rahasumma, wekslih ja muid ammetlikka kirju tulekindla raud kapidesse ära põlenud. Sellepärast on tehnika-kommisjon seal linnas nõuuks wõtnud, kõiki raud kapide wabrikute töösid läbi proowida, neid tule käes mõned tunnid põletada ja sedawiist  katsuda, kas nad ka tõeste tule wastu julged on ja selle kindla teatega edespidi wälja müitud wõiwad saada. Iga raud kapi müia piab selle kapisse, mis kommisjon läbi katsumiseks wõtab, mõned paberid ja sugupärast ka raha proowiks panema, kui need terweks ja rikkumata jäewad, siis on muidugi teadu pärast, töö hea. Selle katsumise wiisi läbi saawad ehk küll nii mõningad petelikud  raud-kapid oma tulekartust näitama ja wõiwad teadmatad kahjud ära hoitud saada. Läti põllutöö ajalehele „Baltias Sempk." kirjutatakse  Moskwast, et sealses ülikoolis 20 Lätlast ftudcerimas  olla. Neist õppida nimelt: 4 arstiks, 8 adwokadiks,  4 kooliõpetajaks. 2 looduse teadust ja 2 matematikat. Knewist. Ajalehtede lugejatele on see juba tuttaw asi, et kõige enam juudid sõawäe teenistuse eest ära põgenewad ja seeläbi otsimine pärast raskeks lähab. Tänawu  on politsei nendega uut nõuu pidanud, ja paar nädalat enne wäeteenistuse komisjoni kokkutulemist kõik noored juudid selle ea wanadusesse arwamise järele kinni wõtnud ja wahi alla pannud. Komisjon on siis pärast neid läbi katsunud ja täis ealisi wäeteenistuseSse wastu wõtnud, aga tõisi jälle lahti lasknud. Harkowi Põllumeeste Seltsis on mitmed liikmed kokku heitnud, kes isekeskes ja suurel mõedul humalaid kaswatama tahawad hakata, et seega nende sissewedamist wõerailt maadelt wähendada. .Odessast. Seal linnas surri hiljuti üks rikaS juut nimega A. M. Brodski ära. Enne surma tuli aga tema wolinik ja wõttis pangast juudi rahad, mis 450,000 rubla oliwad, kõik wälja. Juba sellsamal päewal toodi muist rahasid ja raha paberid panka tagasi, aga mitte enam A. M. Brodski nimel waid tema poegade nimel. Muist rahasid anti jälle töisel päewal ka poegade nime peale panka, nõnda et peale surma rahukohtunik neid summasid pangast enam päranduse tompu ei wõinud arwata ja kroonu selleläbi 4500. rbl. päranduse maksust ilma pidi jäema. Ssumist. Harkowi kubermangust kirjutatakse Riia „Ztg. f. St. u. Landile," et seal hiljuti linna-ammeti rewideerimise juures wälja tulnud, et kantselei kirjuiajad mõne aasta jooksul 4000 rbl. maksust rohkem sisse wõtnud,  kui majade omanikudel õigus maksa oli. Wiimased nõuudwat seda nüid tagasi, nõnda et seda weel õiete teada ei ole, kes seda maksu tagasi maksma piawad. Sinna maakonna linna on ka tänawu aasta õige suur ja tore piiskopi kirik ehitatud, kollakasest marmorist  ja ta on mitmesuguste kunst-töödega kaunistatud. Kuberner baron Üksküll on seda tööd seal käieS kiitnud ja arwanud, et seesugust ilusat kirikut kohegil mujal riigi kreisi linnades ei olewat. Krimmist. Tänawune suwi on siin põllumeestele paiguti wäga kehwa saaki annud, iseäranis Perekopi maakonnas,  kus mõnes kohas põllud wilja kehwuse pärast, kohalise ajalehe sõnumete järele koguni niitmata jäenud ja mõneS kohas 1 ja 2 seemet aga saadud. Kehwa wilja saak olla seal maakonnas palju protsessist sigitanud  kasuwõtjate ja talupoegade wahel. Siinsel talurahwal,  iseäranis Saksa talupoegadel (Sakslastel) on see wäga laialt pruugiks oma elu järje parandamiseks ja selle tarwituste puudusel, nõnda nimetatud „rusikatekasuwõtjate"  käest kewadel suured summad raha laenata, selle tingimisega, et rehtede ajal, Juuli ja Augusti kuus, nendele wiljaga laenatud summad tasa teha, 10 kop. puuda pealt turu hinnast alla rehkendates. Ja ka nõnda, et rusikas-kasuwõtja annab Weebruaris talupojale laenuks 60 rbl. Juulini ja wõtab wiimaselt 100 rublase weksle. EL jõuua see tärmiinis maksta ja palub maksu aega paar ehk kolm kuud edasi, siis piab ta peale selle aja lõppu 150 rbl. maksma jne. Et aga tänawuse wilja ikalduse pärast wõlgnikud oma kohuseid täita ei wõi rusikate-kasuwõtjate wasta, on wiimased neid riisuma hakkanud, mis järgusel siis rahukohtud protsessidega täis tuubitud olla. Simseroopoli maakonnas oli talwe-wilja saak keskmine, läbisegi 5 ja 6 ja ka 7 seemet. Suwewili,  iseäranis odrad jäiwad siin Mustamere kaldal wäga kehwaks; läbisegi 3 seemet. Kaerad, mis Juuni kuu 12. wihm tuetas, et weel haljad oliwad, andsiwad läbisegi  6 seemet. Muidu ei wõiks siin wilja saagi peale ülepea kaebada, aga nisu hind langeb iga päewaga, mis põllumeeste meeli nukraks teeb; ja seda kõik sünnitab Ameerika ja Jda-Jndia tänawune wilja rikkus. Ob. Ii 46. Sakala. 1884