nüüd neiu nõudmist täitma ja pojale jälle kaks liha kooki andma. Teekond Kuresaare ja koju tagasi. (Järg.) Ma waatsin rutusti läbi akna õue ja kui looma wagusi oma paiga pääl nägin oleivad, läksin ma wälja, koristasin heina mörtsi wankrile ja tahsin edasi sõita, aga kui ma just hobust lahti tahtsin wõtta, kuulsin ma teist kaupmeest ütlewad: Jumal  olgu tänatud! meie asjad on jälle käes. Teel edasi sõitis mõtlesin ma aga järele kui suurt kahju kõrtsid meie Saare rahwale teemad ja leidsin kahju summa nii suure olcwad, et mull koguni häbi on seda wälja ütelda, aga et ma meel koguni kasinasti  olen rehjendanud, siis ütlen: Armsad  Saarlased! Teie ohwerdate joogi jumalale  iga aasta päälc 100,000 Rbl. Riiud, tülid, kohtu käimised, õnnetused, kodus tegemata jäänud töö ja tantsijate saabaste kulud, meel arwamata aga sellest teine kord, nüüd on mull omast reisist kõnelda. Mitmesuguste mõtetega jõudsin miimati ühe uiisamma suguse pitka hoowiga kõrtsi ette, kus jälle uiisamma  kui esimisegli ma li kara toas kuulda oli. Et aeg juba kaunis hiljaks oli jõudnud ja linna enam wmmalik minna  ei olnud, seepärast pidin sääl öömaja wötma ja a'asin hobuse boowi. Kui kõik olin ära toimetanud, loomale põhud ette annud ja muud, siis läksin kõrtsi tuba, et sääl natukese kiha kinnitust wõtta ja pärast wäsimust puhata. Toas seina ääres istusiwad mõned naeste rahwad ja kolm meest oliwad pa- randal pitkali, kellede seast üks malju häälega  kuulti juttu puhuivad. Kui nad nägiwad, et üks wõeras tuba astus, jättis mees kõnelemise tükiks ajaks seisma, aga kui ma pingi pääle maha istusin ja leiwa kotist toidu poolist nosima hakkasin, pääsiwad mehe keele paelad jälle lahti ja hakkas teistele endist wiisi ette pajatama. Aga kuidas see mees kõneleda mõis! Oh sa walitsus! Ta rääkis kõigest ilmast ja meel rohkem, sest tema kõneles niisugusift asjust, mida sugugi maailmas ei ole. Ta rääkis sõdadest, maailma riikidest, ühe silmaga Türkidest, Rooma Paawstist ja mitmest muust asjast ja naised kiitsimad:  „Wat kus pea on!" Wene-Türgi sõast kõneldes nimetas mees Ahwgani würsti ja kindral Kausmann'i, mis pääle mina nimetasin  : SeeoliwistKindralKaufmann."Aga sellcgajolinma justkui mesilastepere külge puutunud,  sest kõik kolm naist hakkasimad mind otse kui ühest suust noomima, et ma nii rumal olla ja selle mehe wastu rääkida tohtiwat, kes seitungi lugeda, mis 3 Rbl. maksab. Mina hakkasin kohe sõrmi lugema  ja leitsin, et meil Eesti keeles umbest pool tosinad ajalehti on, mis kõik 3 Rbl. maksawad, aga kes seda tohtis nimeta I Wagusi sõin ma kõhu täis ja heitsin puhkama  ; läbi une kuulsin ma aga meel tükki aega mehe häält, mis aeg ajalt ikka tasasemaks jäi, künni wiimaks muud kuulda  ei olnud, kui walju noorskamist. Homikul  tuli üks teekäija kõrtsi ja mina ärkasin ukse hääle pääle unest. Teised teekäijad töusnvad ka üks teise järele üles, iga üks hakkas edasi minemiseks walmistama,  aga õhtune juttumees puhkas kõrtsi parandal otse kui siidi woodis. Hea meele ga oleksin küll kuulda soominud, kas mehele homikul scesamma jututuju pidi olema, aga pidin sellest tüütusest ilma jüäma, sest mees ei tõusnud. Linna jõudes wiisin hobuse ühe tutama juure ja tahtsin ise ome asju toimetama halkata, aga pidin omaks suureks ehmatuseks  tüüda saama, et kroonu püha oli ja kedagi kohtu kuulda ci saa wõetud. Nüüd olin üsna hüdaS! Kõige enam meel selle üle, et kodune pere ei tea, kuhu ma nii kauaks olen jäänud, aga mis senna ometi parata! Pidin linna paigale jääma ja katsuma mill miisil aeaa mööda saata. Sõbru mull linnas palju ei olnud, ainult üks, kelle seltsis ma mõned azad kohegil maimu haridust otsides olm ära elanud  ja kes nüüd Kuresaares wiibis oli mull küll mõttes, aga kust teda leida? (Järg tuleb.) Hüüdja hääl. Kui ma kõnnin luule najal Saare püha pinna pääl, Siis mull' igal teel ja rajal Hüüab wastu waikne hääl: „Ärkage oh Saare pojad Waimu unest ülese! Waatke end'sed orja ajad Mööda jõudnud taieste! Sest ka waimu wabastage Rumaluse kütkedest; Iga pidi uueks saage, Siis on kasu priiusest. —" J. W Wastutaja Rcduktor: Hartwig SaH Tnillim» :räki kojas Täädacmdmine. Saaremaa silla kohtu poolest saab selle läbi taada antud, ct st. sell Meiu k. p. Wa! ljalla kirgo mõisa karjamaa päält «ks walwakas must 7. aastane mära doduNe, kahe psole lakkaga ärakadunud on ja saab seeparast selle läbi käsk antud, Nimetud hobust, kui peaks nähtud saama, Balljalla Krgo mõisa wiia ehk senna aruaNSa, kus maew hcaste tapukud saab. AvmSbsrq, st! Sl. Mn«-k. p. 1885. G»SSSSO»^S»«WS« luuni-k. p. kell 10, k»bcrm.U»!its«, «aja lwowis Nr. 27 saawad hobuied. lchiuad, tõllad, hobusenistad jalövwankrid AukUvM M«U «a« peckujatsle kshe maksu  eest ÜramSSbud. HOHHGGGGG^^^^GG MiNllg» MM- ja hõbe asju kui ka parssdsvnscd saawad Wastuwõciud, LhU«iku BerLi majas Kauba-uuktsas Nr. 13 A. RRoiTss. Täädaandmised. Uks klawer on müüa, järclküsida sadama-uulitsas Lugcrt i juures head rugid müüb kaupmees A. Uks kümme lasime ühe mastiga Msk müüb odaiva hinnaga UH. W. Wärsked härjapea- ja thimoti seemneid Rehschi kontor. KöigesareMmd W seppa-süssa W Müüdaksc C. F. Schmidi kontoris. Riia auuru-laewade wiiljasöitmise pääwad, Kuresaarest: Peeterburgi: Leander, scl SS. Mail, Admiral, scl I. Juuil, Alcxaudcr 11, sel a. isZuul. Riiga: Admiral, sel Sv. Mail, AlexanderFe! 11, S. Jn«il, Leander sel «. Junil. Lähemad Mdust saab Th- W, Grubneri kontoris. Praegu Fmus ! Õigeusu ! Katekismuse seletuse ! raamat. I EcStirahwaõigeusu koolidele ja rahwalc kirjapannud I N F. Orlow, I Hind 30 Kop^"°° I Kes 100 ja enam eksemplari ostwad i saswad ÄO"/o. Hinna sisse laat- mii ci toimetakse raamat posttga tel- j lisale kätte.