keS sellega leppida ei taha, et need 86 Parnellitlast, keS Parlamenti» istuwad ja kelle keskiS tallipoissa ja kahewäärittste  lusti-wõi „lõbu"-majade peremehi on, nüüd kõige Kunnigciigi üle walitsewad. lirimaalt kostawad aga hääled,  kes ähwardates hirmsaid kurjategufi lirimaal ja tulepanemist  Inglismaal ette kuulutawad, kui see plaan Parlamenti  Alttua ja Pealttua poolest tagafi lükatud saab. Kõige neirde segaduste kõrwas ja nende mõnul läheb aga Inglismaa üleüldine majapidamine, töötegemine ja kaubaajamms  ikka rohkem raiskn. Selle aasta kahe esimese kuu käigul on kaupade sissewedamine 9.272,739 nael stärlingi eest ja wäljawedamine 1,362,955 nael stärlingi eest «viimase aasta kohta «vähenenud. Sisseweetud kaupade  «vähenemisest langeb suur jägu nende kaupade peale, mida «vabrikud oinaks tööks tarwitawad. Sedawiisi kahaneb  kõige pealt töörahwa. töö ja teenistus, kasivamad waesus ja «viletsus, ja kaswawad nukker meel ja mässamise  himu. See on selle „wabameelise" «valitsuse wili, keS õpetamate hulkade kiitu,st nõuab, initte aga rahwa korralist elu ja tõsist kasu. Kslawad ja mahedad kõned hakkawad Inglismaal «valusalt kuuljate liha fisse leikama. EgYPtuses ilmub Inglismaa nödrus itta selgemini.  Seal olla nõuuks «võetud, Mukhtar Pasha pärimist mööda Inglismaa sõeawäge Pealtegyptusest ära kutsuda ja Egyptuse sõeawäge asemele saata. Egyptuse sõeawägi piab aga ainult Mohammedanlaste käsu all seisma ja ülepea  Türgi sõeawäe «viisil korraldatud olema. Sedawiifi tahab Mukhtar Pasha Egyptust jälle täitsa Sultani «valitsuse  alla tagasi saata ja Inglismaa, kes seal kõige Europa  asjatallitaja olla tõutad, ei jaksa wusta panna. Et Europa suurriigid sellega lcpiwad, seda on raske uskada ja neuda wõib Egyptuse-küsimine uueste suure mürinaga päawakorrale tõusta, kui Vallani poolsaare küsimine waewalt  waigislatud on. Inglismaal on «viimasel kuul kange külm ja kauged tuisud olnud. Newcastle' ja Morpeth'i  «vahel on kuus raudtee-rongi konaga kinni jäänud. Ühes rongis, mis 48 tundi kinni tuisatud oli, ou reisijad solgi-wett joonud ja postpakkidest toitu rööwinud. ÜheS teiseõ rongis on hulk nuum-loomi langenud. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 2. pääwal sai kõrgemat juhatust  mööda Tallinna ja kõige meie kodumaa kirikutes Keisri Majestäti sündimise-pääw, ühes Kõrgest tema troonipääwaga,  piduliku Jumala-teenistusega pühitsetud. Wist kõige Tema truuwi alamate südamest tõusis palawamas palweS Tema Enese eluõnne eest ka see palwe, et taewa ja maa JSsand Tema waimu ikka walguStakS, Tema südant  ja kätt ikka kinnitaks, et Tema oma kõrget 3 sew a - litseja kohust ja õigust ikka ära tunneks ja meie suure isamaa laewa ikka osawa ja kindla käega juhtida ja sundida suudaks, et kõik need sugud, seisused ja kirikud, mida Jumala nõuu Tema kailsuse alla usaldanud, Tema wägewa  Jsewalitseja käe all rahu ja kosumist, õnne ja õnnistust  leiba, jäadawalt Tema ja Tema Kõrge Suguwõsa eest rõõmsast, ühisest südamest mitmekeelises kooris palweid taewa ja maa Jumala ette saata, ühise isamaa kosumise eest hoolt kanda ja kus tarwis oma Kõrge Jsewalitseja  auu ja õigust, oma ühise isamaa suurust ja wägewust  kaitseda wõikstwad, kuida meie wande-kohus seda meie käest pärib. Wene on Keisri-riik. Meie Suure Keisri auu ja suuruS, ja Wene riigi wägewus juurdub kõige Keisrialamate  ja riigi-kodanikkude ühises armastuses meie Keisri ja isamaa waSta. Jumal kaitsegu ja kinnitagu selle ühise armastuse põhjust, meie kõikide Jsewalitseja tarkuses, kindluses  ja ühesuguseszarmus kõige Tema truuwi alamate ivaSta! Üks raske löök on jälle meie kiriku ja iseäranis Tallinna linna peale langenud. Küünlakuu 27. pääwal homikul suri Olewesti kiriku ülem-õpetaja, Tallinna Linnasuperintandent  Reiuhold Ernst Leonhard Girgensohn, ükS tegew mees, niisama kindla kui pehme ja lahke südamega.  Tema oli endise Tallinna Linnasuperintendenti, Dr. Otto Girgensohni, poeg ja oli Küünlakuu 2. pääwal  1827 Oppekalnis, Liiwimaa Läti jäuskondas sündinud,  kus tema isa sel aeal õpetaja oli. Riia Gymuasiumist  ja Tartu suurkoolist läbi käinud, sai tema aaStal 1852 PeterburgiS Läti kiriku õpetajaks, aga juba, järgmisel aastal Kuresaare kirikuõpetajaks kutsutud. Aastal 1870 sai Reiuhold Girgensohn oma ärasurnud isa asemele Olewesti  kiriku ülem-öpetajaks kutsutud ja pea pärast seda Raekohtu palwe peate Keisri Majestäti poolest Tallinna Linnasuperintendentiks ja Linnakonsistoriumi Abipräsidentiks nimetatud. Kõigekõrgemalt poolelt oli tema omas teenistuses  rinnaristi Krimmi söea mälestuseks, Krimmi sõea medalje, kirikuõpetajate kuldse rinnaristi 'ja „Punase-risti" auutähe saanud. Oma ametit kui OleweSli koguduse hingekarjane on R. Girgensohn kõikumata armastusega ja truuwusega täitnud ja on nii mitmetele ükS aitaja, tuetaja ja juhataja waimulikkuS ja ilmalikku? hädas olnud,  keda tema kogudus ja selle üksikud liiked nii pea unustama ei saa. Peale oma ametite kui kirikuõpetaja ja Superintendent, on tema igast heast auusast aSjast elawa südamega, osawa waimuga ja kindla meelega osa wõtnud. Tema oli mitme heldufe-asutuse liige, tuetaja ja Ohataja. Tallinna Liunasaadikute keskiS on tema hakatusest saadik istunud ja on mehise meelega selle eest kostnud ja seda kosutanud, «uis hea, auus ja kasulik oli. Kui «vaimulik juhataja, kui toguduse-liige, kui linna ja kõige meie kodumaa  kodanik on Superintendent Reiuhold Girgensohn oma kohust täitnud, nii palju kui ühel inimesel wõimalik on. Tema mälestus saab Tallinna? jäävamalt «mustusesse jääma. Zumal kinnitagu tema omakseid ja tema kogudust, ja saatku temale pea kohalist järeltulijat! Küünlakuul on «viis Eestimaa Ewang.-Luth. kiriku õpetajat fiit ilmast ära kutsutud, see on umbes kümnes jägu tihe kuu sees. Leinamist on meie kallil kirikul igal poolel. Jumal saatku pca ?a rõõmupäiwt! Pealinna lehtede sõnumite järel saada Aohtute- Ministeri-lmis Liiwimaa Sillakohtute ja Kuuramaa Peameeste-kohtute  muutmise kallal tööd tehtud. Esiteks saada Pärnu, Wiljandi ja Tartu, siis Wõnnu ja Wõru Sillakohtud  muudetud; «viimaks Kuurama Peameeste-kohtud. Liiwimaa , Kubermangu Zeitung" kuulutab Liiwimaa  Kubernöri ringkirja, «uis järel Wallawanemad passide  wäljandmise juures peale seadusliku maksude mingisugust  iseäralist maksu Vallakirjutajate heaks ega Wallakohtu  kanzelleide kulu tasumiseks wötta ei tohi, muidu langemad nemad Kriminal-seaduse § 379 sees määratud waStutamise alla. Eestimaa Kubernõr on Hakenrihtritele, Mõisa- ja Walla-Politseidele ringkirja saatnud ja selle üle walmata käskinud, et kellakefed telegrafi-poStide külges mitte ära lõhutud ei saa, kui seda aga fiiSki ette tuleb, siis süüdlast  üles otsida ja seadusliku nuhtluse alla panna. Miisamati on Kubernõr käsku aunud kõiki hobusid ja sa sarwloomt wiiwimata üleS lugeda. Mõne aea eest warastati Kluge ja Ströhmi kojamehe  juurest peale 1000 rubla eest hmdpaberid ära. Kolm kaassüüdlast saiwad kinni wõetud aga „peremees", Gustaw Semiskar, oli redusse peasnud! Küünlakuu 21. pääwal anti Politseile teada, et teda Tondi kõrist juureS nähtud, mõned Politsei-ametuikud ja soldatid läkflwad senna walwama ja walwastwad läbi külma öö, kuuni homiku poole lind wälja tuli ja nende kätte langeõ. Pärast on ka tema truuw armuke ja abiline, Anna H. Maardust, kinni wõetud. Öösel «vasta Küünlakuu 23. pääwa wõttis õöwaht Nr. 36 ühe mehe kinni, kes Waestelastemaja-uulitsas  ühe neiu peale tunginud, kes seal Aleksander M. saatuses käimas oli. Kui teda tagafi tõrjutud, fiiS oli tema kaks kord tõrjuja peale lasknud ja teda parema käe weikese sõrmest haawanud, kust nii palju werd jooksis, et A. M. «verejooksu lämmatamiseks lähemasse apteki pidi wiidud saama. Politseis sai see kangelane kui Willmanstrandi  rügementi soldat Wilhelm S. ära tuntud, keS erariides  paha peal käinud oli. öösel wasta Küünlakuu 23. pääwa leidis öõwaht Madis Espeuberg Waese-patuSteuulitsal  ühe saani läbileigatud kõriga hobusega. Kolin tuntud kaabakast, Aleksander N., Karl W. (Hundi Kaarel), Madis A. ja leeripois Aleksander R. oliwad selle hobuse Maakre-uuliksal Adamsoni sauna hoowist ,wõtnud" ja sõitma läinud, teel aga riidu saanud, selle pärast on üks nende keskist waese looma kõri maha leikanud ja teda fiis minna lasknud. Riistad oliwad nemad ära wõtnud ja ära müünud. Ostja oli ueid Hiru kõrtsis müüa pakkund, et need aga «verised oliwad, siis wõttis kõrtsmik neid ära ja andis asja politseile teada. KaupmeeS K. Wittenhofi  tee ääres ostis Küünlakuu 22. pääwal ühe tundmata mehe, kuda tema arwab, Nehatu «valla mehe Karl T., käest 30 rubla eest ühe koti, kus kümme puuda sukrut seeS pidi olema. tema aga paremini järel waataS, oli õhuke kord sukrut peal, muidu aga kott soolaga täidetud.  K. on küll müija kätte saanud, aga see salgab. Ehk peletab see ,õnnetuS" «nõnda teist seesuguse ,odawa kauba" ostmisest. Sauna «valla mees Gustav A. oli Küünlakuu  28. pääwa õhml ühes kõrtsis ühe lahke linnalasega kokku saanud ja temaga heast purjutanud. Koju minnes tahtfiwad nemad weel kusagile fisse minna ja natuke kinnitust  wõtta, uuS sõber tahtis aga enne teada, mis aeg on. Gustaw A. «võttis oma uuri wälja, mida teine aga kohe tema käest ära kiskus ja selle saagiga jooksma pistis. G. A. jooksis järel, sai uue sõbra kätte, kutsus ööwahi appi ja wiis teda Politseisse. Sea! sai tema kui majaperemehe  poeg Aleksander P. ära tuntud, keda Politsei juba enne otsinud, sest pääwal enne seda oli tema ühe ülikonna «varastanud. Wähe-ialiue Anton Lepp oli ennast harjutanud kodadest lampifl warastama, sai aga Küünlakuu 24. pääwal omal tööl kinni wõetud.  Endine  soldat Jaan K. toitis ennast sellega, et turul maarahwa  taskutest piipuii «varastas. Ka see on Küünlakuu 24. pääwal oinalt töölt kinni wõetud. Weel mõned teised pahateud on wiimasel nädalil Tallinnas ära tehtud ja Politseile teada antud. Ilmad oliwad wiimasel nädalil ikka «veel «vaiksed ja selged. Õösetel oli kunui 10 graadi külma, pääwa aeal tõustS thermometer ka warjuS  üle nulli. Päikese kiirud on lõuna aeal juba õige soojad  olnud. Mõned linnud hallanud kurkusid korrale seadma. Narvast kirjutakse meile: ,Tänawune Küünlakuu laat on meil NavwlaStel möödas, ilma et see kelleDe suuremat  rõõmu oleks teinud. Loomi oli wäga wähe laadale toodud ja neidki ei oSletud; ka hobuseid oli wähe. Pudukauba  kaupmehi oli kaunis rohkest tulnud, aga ka neil oli wähe ostjaid. Surem hulk laada-rahwast oliwad Wenelased  ja Mustlased, kellest «viimased oma käekatsumisega nende aega wiitsiwad, kellel selle wigurlaske-kurati peale usku ja himu on. Kabjakandjad on sel korral kaabakatest puutumata jäänud, seda agaramad oliwad taskukunstnikud ja on seda ka pärast olnud. Küünlakuu 15. pääwal saiwad  Krähnholmi turul kolme iuimese taskud tühjaks tehtud,  ilma et kurjategijatest keegi Politsei kätte langes; wast Küünlakuu 23. pääwal sai üks hulguS kinni «võetud ja kinni puuri pandud. ,Neil Narwa Suhhumi rändajatel keS sealt kodumaale  tagasi tuliwad, ou palju tüli ja hirmu. Et sealt maad saakstwad, selleks pidiwad nemad ennast seal hingekirja üles wõtta laskma ja nüüd ei taheta neile uuest paigast passi anda. Wahe aeal olla neile seal maad «võetud ja neid päritakse senna elama. Wsib olla, et sundmuse kaupa piawad tagasi minema. , Küünlakuu 20. pääwal sündis siin hirmus ja hale õnnetus. Töömees K. K. naene tahtis põrandat tüürida ja pani wanni kuuma lehelisega oma selja taha, kuhu tema 2 aastane poeg, keS põrandal mängis, fisse kukkuS. Kui ema tagasi «vaataS, nägi tema last mannis fipeldama, ilma et wähematki häält oleks teinud; wist oli tema kangest  ehmatanud. Ruttu sai laps küll palamast weest wälja «võetud, aga üks külg ja ükS käfi oliwad juba hirmsast  põletatud' Ema ruttaS lapsega wee-kraani alla ja laskis sellest külma «vett üle tema keha jooksta, mis teda wist uueste ehmatas ja tema nõdrat keha läbi põrutas. Teisel pääwal suri lapS kange krampidega ära", r. — Pärnust kirjutatakse meile: Rääma alewis on öösel wasta Küünlakuu 8. pääwa palju pahandust tehtud.  Rita alewijaust tulnud «viis noort meest S. maja ukse taha ja katsunud seda lahti murda. Kära peale tulnud  tüdruk kamrist wälja, saanud aga hoolimata üle läwe õue tõmmatud ja kurjast peksetud. Tema 19 aaStane poeg tulnud appi, saanud käritsejatest ühe hoobiga maha löödud, kaigastega peksetud ja nugadega pistetud, kuuni wakka jäänud. Noor mees on hospidalisse wiidud. Nuaga  on temale wiis kardetawat haawa löödud, millest hingamine  läbi käib. Seal ei ole kurjategijaid mitte ära tuntud. Selsamal öösel läinud nemad seal lähedal ühe teise maja ette ja kiskunud luugid lahti. Peremehe poeg tulnud keelama, saanud aga ka wälja tõmmatud ja kurjaste peksetud. See on neid selgeõte ära tuunud ja nüüd on ast kohtu all. Mõni pääw enne seda on needsamad mehed ühe kõrtsi akna fisse löönud. Kõrtsi peremees on 10 rubla eest leppinud, aga raha olla weel maksmata. Ühes majaS on need mehed öösel lamma kinni «võtnud ja ära käägiStanud. »Jlmad on praegu ilusad, aga teed on auklised ja wiitlikud. Lina-aitade töö on hea korra peal. Wiimasel kuul oli igal poolel kaebamist raha-puuduse üle kuulda ja mõned rikkamad saiwad halwu sõnu, et nemad kitsikud olla ja raha mitte wälja ei anda. Kui palju käratsejad sellest körtSmikkude kätte Hoida olekstwad annud ja kui kõrge intressi peale, see on muidugi teadmata. Rüüd woolawad igal pääwal sisse, waStavõtjatel on nii palju tegemist, et inõned moorid pääwade kauva ukse eeS peawad korda ootama. Selle läbi on nüüd ka poodides palju tegemist. Wiljandi poolt mehed, keS linu toomad, ootawad oma maja-tarwitusi korraga ja annawad 50 kuuni 00 rubla igaüks wälja. Ka jea-wedamine on sellel kuul hobuse-meestele rubla pääwaS teenistust annud 3ea on kuuni kaks jalga paks". —öl.— Tartust Kuida sealised lehed kirjutawad, olla ,Wanemuise"  Wali-komitee poolt kaw kaebtnse-kirja, Linnasaadikute  «valimise üle, edasisaatmiseks Linnaametis fisse antud. , Eesti Postimees kirjutab: ,Wististe on iga «valija oma parema tahtmise ja arusaamise wöimul neile oma usaldust annud, kes siin «valitud on. Loodame, et tõik linna kulud ja tulud neist ajakohalise osawusega saamad määratud ja toimetatud". ei taha walimiStega  leppida ja räägib nende kohta juttust, mida tõekS tunnistada, temal wist wäga kerge ei ole. Neile, kes ,Wanemuise" Wali-komitee kandidatidele oma häält annud, ütleb ,Postimees": ,Teile termist ja tuhat õnne, Teie täielised mehed!" ..Olewik" lubab Liunasaadikute «valimise kohta oma mõtteid järgmises numreS awaldada. Riiast. „Rishk« Westniku" sõnumite järel olla endine Liiwimaa Kubernöör, Hofmeister Geheimerath A. von Oettingen, Riia Linnapea-kandidatide keSkiS see, kelle walimist oodata on. Peale kaebtufe Linnasaadikude «valimise üle, tahta GrosSwald-Shutowi Wali-komitee 2. ja 1. klaSff walimiSte juureS tõrkuda, oma häält koguni andmata jätta.  Kammerherrad  Baron Nolcken ja Baron Stael von Hotste iu on Küünlakuu 19. pääwal Keisri Majestäti jutule wöetud. Lii wim aa raudtee üle tulewad jälle sõnumid, et see ast weel mitte täitsa kordas ja ehituse  hakatuse peale sel aaStal loota ei olla.