Z 86. Ühelgi ei ole maakondlikus koosolekus enam kui üks heal. Z 88. Walimised ja maakondlikule ameti kohtade liikmede ametist lahti tegemise ja nõndasama kohtu alla panemise kohta puutujad otsuseks tegemised sünniwad heale salaja äraandmise läbi, otsuseks tegemised  töiste küsimuste üle aga heale awaliku äraandmise  läbi. Heale äraandmise kord saab esimeses ja töises asjas koosolekust enesest äramääratud. S 90. Järel tulewad maakondliku koosoleku otsuseks tegemised peawad kuberneeri poolt kinnitatud  saama: 1) maakondliku etaat (ülespidamise kulude ülesseade)  ja maksude ärajagamise plaani tarwitamise õiguse üle, 2) maakondlikule teede jautamise üle kubermangu ja kreisi teedesse, 3) kreisi maakondlikule teede seadmise üle küla teede jauskonda, 4) maakondlikute  teede sihi muutmise üle, 5) kohalik? ' rnduktide wäljanäituste aja äramääramise üle, l' neti kohtade liikmede ühe ajajau peale am i. . i gemise  üle.*) § 92. Sisemiste asjade ministri kinnitamise all seisawad järgmised maakondliku koosoleku otsuseks tegemised: 1) laenud, mis kaheaastase maakonna maksude suuruse üle lahmad, 2) kubermangu maakondlikule  teede seadmine külateede jauskonda, 3) sõitmise  taks maakondlikute teede peal, 4) laatade sisseseadmine,  mis enam kui 14 päewa mältamad ja juba olejate laatade wältuse aja muutmine. § 93. Kõik maakondlikute koosolekute otsuseks tegemised saamad ilmawiibimata kuberüeerile teatud; tema saadab nendest otsuseks tegemistest S 92 nimetud  sisemise asjade ministrile sisse. Z 95. Kui kuberneeri poolt maakondliku koosoleku  otsuseks tegemiste masta ütlemist on, siis waatab koosolek neid kohte, mis kinnitamist takistasid, hoolega läbi ja teeb lõpeotsust, kelle ärakiri kuberneerile  sissesaadetud saab. S 96. Korratud maakondliku koosoleku otsuseks  tegemisel on tarwitaw ja tõekstehtaw mägi, aga kuberneeril on õigus oma enese wastutamise peale nende otsuseks tegemiste tõeks tegemist, mis tema mitte seaduslikudeks ei arwa, ära keelata; tema kohus rn siis seitsme päewa sees, koosoleku korratud otsuseks  legemise ärakirja kätte saamisest arwatud, koosolekule  ehk kui see juba lõpetud on, maaameti kohale seda teatada ja marssi terwet asja Valitseja senati ette otsuse mõistmiseks ette kanda; ühel hoobil peab tema sellest ka sisemiste asjade ministrile teatust saatma. § 99. Maaameti kohad istuwad terwe aasta läbi. S 106. Maakondlikud rahasummad ja kapitalid, kas sularaha ehk intressi kandjate paberide näul, saamad kreisi-rentereides alale hoietud.**) Wiies peatükk. Maakondlikute ameti kohtade aruandmisest ja wastutamisest. § 110. Maaameti kohad seadawad peale aruandede  raha summade üle iga aasta lõpul aruandeid kokku: 1) aasta jooksul maakondliku jõuu läbi tehtud majapidamiseliste tööde üle, 2) maakondliku waranduse  seisukorra üle, 3) maaameti kohtade jauskonnas olejate kohtade seisukorra üle, 4) looduse asjades (eereeiLWLbiZ iiMNLeAeuw) aastajooksul sissetulnud maksude suuruse ja ärajagamise üle, 5) ülepea kõikide ülemal***) mitte nimetud aruanded armu üleswõetud maaameti kohtade käskmiste üle. § 112. Maaameti kohtade etaad, maksude ärajagamised  (repartitsionid) ja aasta aruanded saamad kubermangu ajalehes ja pealegi meel iseäralisteS eksemplaarides ära trükitud, et neid enne maakondliku koosoleku istumist tema liikmedele ärasaata wõidakse. Z 114. Maaameti kohtade tegewuse läbikatsumine riigiwalitsuse ameti kohtade kaebduste ja nõudmiste pärast, nõndasama ka aruandede läbiwaatamise pärast ja nende tegewuse ülekuulamise äraandmine kõhtude kätte, on kubermangu maakondliku koosoleku hoole alla pantud. Z 116. Maaameti kohtade alla seatud teenistuses  olejate meeste wastutamise kord nende eneste ametliku tegewgse kohta saab maaameti kohtadest enestest äramääratud. *) Pärastpoole juure lisatud pkt. 7-mes: asjade üle, mis läbi suurem ettewaatamine tulekahjude eest wõiks pohjandatud saada ja pkt. 6-mas jaarmarkide ja laatade pidamise üle. **) Raha alale hoidmise, wäljamaksmise ja rehknunistde kokkuseadmise  eest tasumine saab sisemiste asjade ja rahade minifiride wahel ülesseatud korras toimetud. Pärastpoole on see paragrahw sell wiisil muudatud, et maakondlikute ameti kohtade rahasummad nende eneste soowi peale rentereidesse wõiwad alale hoidmiseks pantud saada. Maakondlikute ameti kohtade poolest saab üks iseäraline õpetus-kiri ehk instruktsion aruandede walmistamise juhiks ülesseatud. Z 117. Maaameti kohtade liikmed ei saa oma ametist muidu, kui walitseja senati*) otsuseks mõistmise  läbi lahti tehtud, wõiwad aga ka ühe ajajau peale kuberneerist kinnitatud maakondliku koosoleku otsuse peale ametist lahti mõistetud saada. Need on umbes tähtsamad 1. Jan. 1864 wäljaantud  semstwo ehk maakondlikule ameti kohtade seaduse paragrahwid. Aega mööda on mitmed nendest, kudas juba eespool pärast poolistes seaduse lisa märkides näha on, lisandatud ja muudetud. Juure on tulnud. Kuues peatükk. Maakondlikute ameti kohtade osawõtmisest asjades, mis linna piiridest wäljaspool olejate  elukohtade kõlbl.ku asutamise ja sisseseadmise  kohta käiwad. Nimetud peatüki sisu käib nimelt linna piiridest wäljaspool juhtujate tulekahjude kohta, juhtugu need kas elukohtades, wõi metsades ehk põllude peal ja sarnaste tulekahjude kustutamise ja eemal hoidmise kohta, ja räägib siis nende kohaste kasude üleostmise trahwi korrast. Töine jagu arutab elukohtade asutamise  korda) nimelt nende plaanide ülesseadmist ja kinnitamist kõrgemalt poolt. Sellega oleksime siis pealiskaudselt ennast Wenemaa  semstwo olu ja eluga seaduse raamatus tutwustanud  ja mitmeid asju, mis eespool arutud omawalitsuse  põhjusmõte peale ennast toetawad, kui tutwaid  sõpru töises riides jälle leidnud. Weel wõiks aga mõnigi asi, mis järel tulewaid lisandusi elusse on kutsunud, ka meile tähtis olla ja sellepärast paneme nüüd weel mõnda nendest lisadest tähele. (Järg jäeb tulema.) *) Ka mitmed muud kaebdused maakondliku koosoleku peale saamad senatile ette kantud. Omalt maalt. WiljanW. Juunil oliwad Peeterburgi talwe palleis 102 saatekonda Keiserliku Majesteetidele õnne soowimas. Nende seas ka Eesti ja Läti seltside saadikud. Majesteedid tSnasiwad kõiki ütlemata lahkusega.  Eesti seltside saadikud wiisiwad Majesteetidele professor Köler'i maalitud toreda raamiga pildi: „Kristus ja wariser" kingituseks. Edespidi rohkem. Wiljandi Eesti Põllum. Selts pidas 26. Juunil oma koosoleku. Tähtsam asi nõuupidamistest oli näituse asutamine, mis 20., 21. ja 22. Augusti kuu päewal see aasta saab ära peetud. Kõnesid pidasiwad  esmalt hra siud. med. N. Sõrd „külgehakkawatest  haigustest"; seltsi liige J. Amson „mispärast peame seltsi liikmeks heitma" ja Dr. med. Köler oma teekonnast Peeterburgi, kus ta kui seltsi saadik Majesteetidele  õnne soowimas kais. Wiimasest kõnest saame pitkemalt rääkima. Muud talitused oliwad seltsi seestpidised,  nimelt ehituse asjad. Mõne päewa eest laksuvad mõned Wiiratst walla mehed kohtu asjades kreisfiskali käest nõuu paluma ja teadust nõuudma, kas nad selle ja sellepärast  ehk ilma asjata kohtuid ei saaks tülitama,  kui nad selle ehk selle asjale wastu seisaksiwad. Kreisfiskal jalutas parajalt oma hoowi peal, aga kui ta waewalt oli kuulnud, et nõuu palujad Wiiratsi walla saadikud oliwad, ajas ta nad hoowist wälja ning mehed oliwad ja jäiwad õpetusest ilma. Wiljandi sillakohtu all istuwad praegu mitu meest ülekuulamisel, kes Wcma-Wõidu Werilaske kõrtsi lähedal ühte warast nõnda koledalt oliwad peksnud,  et waras surnuks jäi. Kole tegu ja wäga kahjatsemise  wäärt, aga annab ometegi wähemalt seda tunnistust, et meie rahwas wargaid oma seas ei salli, waid neid enesest wälja tõukab, kui see ka, nagu siin, mõnikord wastuseaduslisel ja inetumal wiisil sünnib.  Mehe tapjad on muidugi kange karistuse wäärt, mille eest nad põgenema ei pease. Wargaid enese seast ära häwitata, on jo küll rahwa kohus, aga see peab üksnes sellel teel sündima, et neid, kui neid kätte saadakse, kohtute kätte seadusliku karistuse alla antakse. Kõik seadus peab igas tükis püha olema. Päewapildid on kaunid kingitused omakstele,  sugulastele ja sõpradele mälestuseks. Inimene on jo surelik, wöib iga silmapilk wikati mehele ohwriks  langeda, ning kui ta mulda on maetud, siis on ta jäedawalt omaksete, sugulaste ja kõikide silmist kadunud,  kellele ta armas ja kallis oli. Igaüks soowiks oma armast lahkunud jälle näha, aga asjata; ka tema näujume unub wiimaks ta meelest ära. Hoopis param on lugu, kui lahkujast päewapilt on järele jäenud, mida waadates lahkunu mälestus, nägu ja jume iialgi ei unu. Oleks meil sada aastat tagasi päewapiltisi olnud, siis wõiksime wäga heaste teada, mis nägu ja moodi meie esiwanemad oliwad, missugusid riidid nad kandsiwad j. n. e., kuna see meil nüüd wõimata on. Sellepärast oleks soowida, et igaüks ennast päewapildiks  laseks ülesse wõtta. Suuremates linnades on see hõlbus asi, aga weiksetes linnades ja nende ümber kaudu maal, on see sagedaste raske toimetada, sest et püewapilmiku käepärast ei-ole. Wiljandi linnas oli mõni aeg ka seesugune lugu. Nüüd aga on siia üks wäga osaw päewapiltnik, Livenström, asunud, kes tõeste täitsa head ja hinnawäärilist tööd teeb. Kes ennast ülesse wõtta tahawad, wõiwad seda nõnda heaste suwel kui talmel teha, sest ülesse wõtmine sünnib kindlas klaashoones, mis soojaks on köetud. Wiljandimaalt. Hiljuti leidsiwad Wana Wõidu Järwa Jaagu talu karjased wcikese kahewakamaa suuruse  metsasalu seest ühe keskmise suurusega ramusa musta täku. Hobune oli õiete madalasse puu külge kinni seutud, nõnda et ta pead ülesse tõsta ega hirnuda  ei saanud. Karjased wiisiwad hobuse wiimaks Wiiratsi koolimaja juure. Oli selgeste arwata, et hobune warastatud oli, sellepärast andis üks mees nõuu, looma metsa tagasi wiia, uueste wana kohale puu külge siduda, mitu meest põesastesse walwama panna, kes warga kinni wõtaksiwad, kui ta hobust ära tuleks wiima. Nõnda ka tehti. Oli täkk puu külge seutud, jäiwad mõned mehed lähedale põesastesse wahti ja töised inimesed jautati ümber metsa ära. Waewalt oliwad mehed endid põesastesse ära peitnud, kui ka waras tuli ja kohe hobuse juure läks. Kohe astusiwad paar meest põesast wälja, teda kinni wõtma, aga pitkanäpumees punus puksu tihnikusse. Nüüd pandi mehed ümber salu, üks weel ratsa, et kui waras kusagil ilmub, siis kohe järele ajada. Et inimesed kõik enamiste heinamaal oltwad, ei saadud nõnda palju mehi kokku, kui tarwis, sellepärast panti sinna poole külge, kus mets kõige arwem oli, koolmeistri weike tütar wahti, et ta karjuks, kui warast näeb. Nüüd saadeti kaks inimest koertega metsa ajama ning päris kahejalgse hundijaht algas. Waras aga juhtus kogemata  lageda poole wälja jooksma, kus üksnes weikene tüdruk ees oli, kes kohe kära tõstis. Paar meest tormasiwad wargale järele, ning oliwad juba üsna tema kannul, kui see saapad jalast maha kiskus ja uue jõuuga punuma pani, nõnda et ta enne töine poole lagedat metsa peasis, enne kui tagakihutajad järele jõuudsiwad. Metsast ei olnud enam woimalik teda kütte saada. Jahilised arwasiwad, et waras nende naabri peremees olla, kes juba ennegi näpamise ametit olla pidanud. Sellepärast läksiwad nad tema talusse, et näha, kas mees kodu on ehk wa'est hiljem palja-jalu tuleb. Talu sulane teatas, et peremees juba kolmat püewa kodust ära olla. Oige! warsi tuli ka mees, aga tolmused saapad jalas. Wõib olla, et ehk hiljem tõeks wõib teha, kelle päralt mahajäetud saapad on. Hobune wiidi Wiiratsi koolimaja juure tagasi, kus ta oma õiget omanikku ootab. Kange wihmasadu on Juuni kuu alustusel Kanaküla jõekonnas wäga palju kahju teinud. Kanaküla  jõgi tõusnud 9 —lo jalga suisest weeseisust kõrgemale  ja pannud kuni Riisa külani kõik põllud ja heinamaad wee alla. Tõuwilja orased peksnud ränk wihm kõige juurtega maa seest wälja. Pärnumaalt. Tori kihelkonnast kirjutatakse meile: „Täna tahtsin auustatud toimetusele siitpoolt mõnda weikest teatust saata, nimelt wiljakaswude ja kariloomade poolest. Kuida teada, läksiwad minewa sügise rukki orased ilusaste lume alla, ja kewadel, lume alt wälja tulles ei olnud neile talw palju wiga teinud. Kuni õitsemiseni wõis ennegp kõige paremat loota, ega olnud muud soowida, kui et õitsemise aeg hea oleks. Seal tuli aga paar kanget hoogu wihma ja pani rukki enne õitsemist maha. Arwem rukis tõusis küll wiimaks üles, aga paksem jäi maha, ning et õitsemise aeg ka mitte üsna kuiw ei olnud, ei wõi mitte hea lõikuse peale loota. Suiwili ei ole ka üsna kiita, nimelt on kaera oras mitmel pool waene. Mis meile aga kõige suuremat kartust teeb, on elajate  tõbi, mis siin pool kaunis rohkeste liikumas on. Ta ei murra mitte üksi hobusid, kelle seas La kõige suuremal mõedul on, waid ka lehmi ja osalt ka lambaid  ning sigu. Kus külgis ta kord peale hakkab, seal ei jätta ta peaaegu mitte ühte peret puutumata. Mõnes külas olla mõned talud elajatest peaaegu lagedad,  iseäranis hobuste poolest, ja peremehed ei tea, millega oma tööd ära teha. Ehk meil küll kuulus Berliini elajate arst Toris on, siiski ei teada temagi seda tõbe palju arstida. Jaani päew oma tuledega on ilusaste isaisade wiisi järele mööda saadetud. Seltslikust elust nii palju, et „Salme" uueks esimeheks Tori kihelkonnakooli  abiline T. Erm walitud on." It. I.