kuskilgi leitud. Kord on J. T. kõrtsis ja hakkab rätsepaga juttu puhuma ja kuuleb selle käest, et peremehe omad poisid smõlemad wõerast wollast) hobuse ära wiinud olla ja hobune praegu Tartus selles ja selles tallis seista. J. T. läheb ühe töisega seltsis Tartusse ja saab hobuse kätte. See asi on praegu kohtu käes. Töine hobuse wargus sündis ühel töisel meie walla peremekel Tuhalaane  Kutsiku kõrtsi juures. Aga peremees H. E. sai ommetegi jälle õnneks hobuse kätte. Kolme ehk nelja päewa pärast leidsid teda mõningad ruusa august. Ei tea, mikspärast ta sinna oli aetud ja maha jäetud. Nüid palun mina weel auusaid Eesti peremehi ühte minu arwates head nõuu wastu wõtta, mis mulle meelde tuli, kui ma kuulsin, et J. T. hobuse tema omad poisid ära warastanud olid ja see nöuu on, et peremehed oma teendritele  tunnistused annaks ja seda nende käest ka nõuaks. See on tõeste haritud rahwaste juures juba ammu pruugiks. Meil ei olnud seda senni ajani nii hadaöte tarwis, sest et wõerast wallaft palju kedagi sisse ei tulnud, oma walla teendrid aga enamiste kõik muidugi teada on ja ülepea teendrid õiglasemad olid, aga nüld kus nende seas palju kelmist, hohuse wargaid ja joodikuid on, oleks seda hädaste tarwis. Telltb nüld üks peremees ühe niisuguse kaabaku, siis wõlb ta pahanduseks terwele külale, aga kõige rohkem peremehel endal olla, sest ta on walmis abiks aida lõhkumise  ja hobuse ära wiimise juures. Saawad neile aga tunnistused iga aasta antud ja sinna õiglaselt üles märgitud,  kuidas ta on teeninud, siis ei saa niisugused enam kohtasid ja nad saawad kõik püidma paremaste elada. Minu arwates on see üks wäga tähtjas asi teendrite parandamiseks. Seepärast pHMe»ieda Eesti suguwennad tätde jaata, siis saaks meie DlWlle weidi edenema ja põlw paranema. U. Pärnu maakonnast kirjutatakse meile rahwa elust S. kihelkonnast: Meie kihelkonna kool, nagu enne juba kord lühidelt Sakalas nimetatud, on nüid mitme aasta puhkamise peale uueste tööle algumd, kui ka kooliõpetaja waliminc natukene isemoodi oli. Ka on meie kihelkonda, mis pia-aegu paris ime kuulda on, mängu- wõi muusikakoor  uueste elule ärkanud, ja rahwas hakkab ka sugupärast  omas elus edenema ja elawamaks minema. Seepärast  just arwan oma kohuseks, neid wigasi, mis rahwa elu takistamiseks wahele kipuwad tikkuma, neid ka awalikult  parandamiseks puudutada. Meie nõnda nimetatud Nõmme linnal sai minewa sügise tule läbi suur kahju sünnitatud, sest siin põles kõige toredam maja ära, kus paari aasta eest basaarigi kauni sissetulekuga Alcksandrikooli  jauks peeti. Koht oli sarnaseks awallkuks piupidamiseks  wäga sünnis ja puudub siin ümberkaudu praegu seesugune ruumikas maja. Meie minewa sügisene walla ammetnikute walimine läks wäga kenaste korda. Kõrtsi isandate sõbrad katsusiwad küll omal wanal wiisil healesid eneste poole meelitada, aga see ei läinud korda, ja wõit jäi täitsa mõistlikumate poole, nagu ta ennegi oli olnud. Piab ülepea ütlema, et meie Eesti suguwennad walimisel kaunis walmid ja kindlad on, eneste hulgast ikka mõistlisemaid  ammetitese panema. Mina wöin seda pea-aegu kõikide oma kihelkonna waldade kohta ütelda, et siin walimised  mõistliselt toimetatud saiwad. See on wist üks neist kõige mõjuwamatest tunnistustest meie rahwa elust. 0. X. Töine kirjasaatja teatab meile sealtsamast kihelkonnast,  et wangi wedajad soldatid selle uue aasta algusel isekeskis tülisse juhtunud, nimelt selleparast, et üks ühe ja Isine jälle töise peale wangi kambri wõtme ara kautamift  ajanud. Tülitsemine läinud wiimaks nõnda kaugele, et üks soldat oma nua wälja tõmmanud ja sellega ammetiwenna  keha läbi lõikanud. Haawatud heitis suure walu käes oma noore hinge ja olgu see hale juhtumine igalle maenitsuseks, kes wihamjus ei tea, mis teewad. X. Halliste kihelkonnast kirjutatakse meile järgmiselt: Wanast-Karistest: Wargad on nüid siin pool õige häbemataks  läinud. Aitade lõhkumine oli mööda läinud aastal päris tubliste jooneS! Kuna enne kolme nelja aasta sees wahest üks wõi ka mitte ühtegi aita ära ei lõhutud, on mööda läinud aastal wiiel aidal uksed maha käristatud! Nii lõhuti enne Jõulu sell reedi öösel jälle ühe sulase mehe aida uks maha ja warastadi linad ära! Waras saadi paari päewa pärast küll kätte, ja ta tunnistas ka walla kirjutaja ja kohtumehe noomimise  peale ülesse, et ta linad warastanud ja Wiljandisse kaupmehe W. juurde ära müinud on, aga waras sai siiski kohtumehe poolt jälle lahti lastud, ilma et sulase-mehe palwet, teda mitte enam lahti lasja, kuulda oleks wõetud !? Ka raha, mis ta warastatud linade eest oli saanud, ei wõetud tema käest ära? Jõulu-õhtul tegi aida lõhkuja warastatud raha eest küla rahwale kena Jõulupuu, kus ka märjukest mitte ei puudunud! Küla rahwas ja tema peremeeski ei teadnud, et ta süidlaseks oli jäenud ja, et raha, mille eest ta Jõulupuud tegi, koguni töise mehe oma oli, kui nad seda oleksiwad teadnud, ei oleks üksgi sellest osawõtnud ja peremees ei oleks teda ka sugugi omas elumajas teha lasknud. Alles siis, kui waras linade eest saadud raha juba nahka oli pannud ja oma ammeti-wendadega nõuu pidanud, wõeti teda sulase-mehe pealekäimise läbi uuesti kinni, ja kutsuti kohus esimest korda kokku, et asju protokolli wõtta. Waras hakkas nüid oma tegu, mis ta ise juba korra ülestunnistanud, ära salgama? Praegu on ta Viljandis  wangis ja kohtu ülekuulamise all. Jah, kui wargate ja pealegi aida lõhkujate kättesaamise, kinniwõtmise  ja karistamise juures kohtu-ammetnikudest ja wallawalitsusest  ohjad nii lõdewale lastakse, nagu ülemisest !u'ust näeme, siis ei ole sugugi ime, et kurjategijad ikka häbematumaks ja julgemaks lähemad! a — Woltwidist: Enne Jõulu, sell neljapäewa öösel on Woltwidi mõisa aida uks muukrauaga lahti tehtud ja rukkid warastatud. Wargad on inimeste pealejuhtumtse  läbi minema hirmutatud. Armutakse, et sealt ka enne juba warastatud on, ja aida uks jälle ilusti lukku pandud. Walda mööda järele otsides, olla ühe mehe käest masinaga peksetud rukkid leitud, ja ta seepärast kohtu ülekuulamise alla antud. 1. Tartust. „Oma maa" esimene nummer tuli 18. Jaanuaril wälja ja on selle numbri usu järgmine: Uue aasta teretus, naese wõimise wiisist Soome sugu rahwaste juures, lina kaswatamisest Wene riigis, M. Lermontowi uudis jutt Wene keelest ümberpantud: Meie aja kangelane' tehnologia, peegel ja tema wabritsemine, laste kaswatamise  põhjusmõtetest: Dr. Dittes'e kuukirjast, jutt waene laps, terwise hoidmisest ja nimelt sügelistest Btuä. iveä. N. Sõrd, lühikene kuu kroonika, uute raamatute nimekiri  ja kirja kastike. Eesti laulu kimbukese pealkirja.all on paar laule segakooridele ja siis wiimaks kuulutused. See anne on suurem kui mullused, sisurikas ja on joowida,  et Eesti rahwas ~Oma maad" palju lueks. -7- Eesti Aleksandri-kooli kohta on sisemiste asjade tallitaja minister hiljuti otsuseks teinud, et Juuli kuu peakoosoleku järele Aleksandri kooli pea- ja abikomiteed ära kautada oleksiwad, nende eestseisuste käest siiamaanise tegewnse üle aru nõnuda ja kooli rahad kohaliste kroonu renteisse paigale panna. Tallinna ja Tartu Saksa keeli lehed kirjutawad sellest ülemalt poolt otsusest mitmed pidi ja „Oleroik" ütleb ka Juulil walnetud komisjoni ära olewat kautatud. „Rev. Beob." kirjutab aga. et mõeldud komisjon ammetisse jäetud ja sellel ka õigus olla kooli põhjuskirju, õpetusplaani jne. walmis teha ja Tartu koolikonna  kuratvrile kinnitamiseks ülemasse paika ette panna. See järel ei oleks siis armuline riigiwalitsus Juuli kuulisest  komisjoni otsusest muud midagi muutnud, kuid aga seda, et ka abikomiteed ära on kautatud. Korjandus wõida aga kohtute ülewaatamise all takistamata kooli heaks edasi minna ja loodame kindlaste, et kool wissiste 1886 aasta algusel elule saab ärkama. Õpetatud Eesti Selts pidas 19. Jaanuaril oma koosolekut, kus esmalt president professor Dr. Meyer koosolejaid lühikese kõnega terwitas ja seltsi tegewuscft kõneles. Kirjatoimendaja professor Dr. Stieda andis minew-aastasest tegewujest aru, mille järele seltsi liikmete hulk kahanenud ja nüid meel 234 lnget olla. Seltsi omanduseks olla 7877 raamatut, 513 käsikirja, 7712 wana raha, 1570 wana asja ja wahetawat 15D töiste seltsidega kirju. Tartu Põllumeeste Seltsi wiimasel koosolekul peetud esmalt naesterahwa käsitöö edendamisest kõnet ja soowitud, et kohane oleks Tartu linna üht poodi asutada, kus Eesti naesterahwaste käsitöösid wälja saaks kaubeldud. Weelovdija Mõtus Otepäst p.danud pitkema kõne weeloodimiseft  ja maade truubitamisest, ning lubanud seltsi liikmetele odawamine loodida ja truubitada, kui töistele. Kõneleja pannud ka seltsile ette, et temal nõun olla omale kroonu käest üht alamat maatükki osta, midas ta siis truubitamise ja wee äralaskmisega heaks tahta muuta ja teha, millest ka töised palju õppida wõida. Selts lubanud temale mõeldud maatüki ostmise juures nõuuks olla ja omaltpoolt kirjalikka tunnistusi anda. Hra. Zimmermann Põltsamaalt soowinud, et Eesti näitustel ka eeskujuliku majapidamistele edespidi auuhindasid määrataks. Ka meie oleme selle nõuu poolt, aga arwame, et sarnast auuhinda selts ainult oma seltsi liikmete keskel jagama piaks ja nende wõitujooksmist takseerima. Seega saaks nõdrematele üks hea eesmärgi nägemise koht awatud ja waewanägijalle oleks waewapalk mõnusaks meeleheaks. „Olcwik" kirjutab, kui seda ülepea ka heaste uskuda wõib: „Tartus müiti sügise neiu N. J. käsitöökooli  heaks loosisid wälja. Kuida nüid kuuleme, nurisewad  mitmed loosi ostjad, sest et loosimine ei tea kas koguni toimetamata on jäenud, wõi kuida. Koolipreili ise olewat ära Tallinnasse läinud ja seega asi nudi. See asi on meie teada ka seaduse wastane, sest loosimist, mille juures mitte iga nummer ei wõida, ei tohita Wenemaal  ilma ministri lubata sugugi ette wõtta." Kes ütleb aga, et mõeldud käsitöö-kooli loosidest iga nummer ei wõida. Mõeldud koolist on mitukorda mitmesugusid näputöösid  wälja loositud ja kõik wõitjad wäga rahul olnud, millepärast nurin natukene liig warane ja põhjata on. Jaanuaril on Tartu ülikooli 134 uut kaswandikku  juure tulnud. Praegu on Tartus 1611 suur-kooli õppijat, kuna neid minewal aastal 1536 oli. Rõõmustav?  on see nähtawus, et tänawuse poo!-aasta algul heaste enamal hulgal adwokadiks õppima on hakatud ja kõige wähem aga waa kirikhärradeks, mis ka üsna sünnib. Wõrust kirjutab meile kirjasaatja järgmiselt: „Kandle" seltsi saalis etendadi 6. Jaanuaril näitemängud „Koit ja Hämarik" ja „Nistitütre kosilased." Esimene tuttaw rahwaluuleline näitemäng läks waga kenaste. Kõik näitlejad  oliwad omad tükid kauniste kätte õppinud, nõnda et tüki kirjutaja tänuks mäng loomulikus ilus pealtvaatajaid  wõis rõõmustada. Nõndasama etendadi ka töist mängu tükki heaste ja tunnistasiwad pealtwaatajad, et nõnda heaste mängimist weel enne ei olnud. Sisse tulekust tabawad näitlejad õndsa rahwamehe C. N. Jakobsoni  pilti seltsi majasse ja saali kaunistuseks muretseda. Peale näitemängu lõppu etendadi neiudest priitahtlikult laulu „Wandra jõe haljal kaldal," tus bengaali tule walgusel tarwilised kurwastajad waatajate silmi ilmusiwad.  Laululooja I)r. Weöke'te kuuldi igalt poolt tänu sõnu hüitawat. Peale laulu torjasiwad paar naesterahwaft  L. J. ja A. T. õndsa E. R. Jakobsoni pärijate  heaks 5 rbl. 46 kop. priitahtlikka andeid, milleks auuwäärt suguwend O. Haawakiwi üksinda 2 rbl. andis. —tt—. Õiendus. Sakala minewa aastases wiimases numbris oli Nawl abikomitee näitemüiki 2. Detsembril kirjeldatud. Seal nimetadi, et Aleksandri-kooli heaks 35 rbl. ülejäenud, mis aga eksiltne on, waid olnud mõeldud kooli heaks puhas sissetulek 56 rbl. Töises kirjas üteldakse, et „Kandle seltsi" koosolekut algas president  O. Daniel, kus aga tutwa rahwamehe G. Daniel'i nimi piab olema. Niiast. Ngu senati seaduse-kogu uuemast andest naba, on nende päewade sees riiginõuukvgu kinnitanud, et sellel aastal Riia pnstopkonda wi,s Grceka-öigeusu kihelkonda  uuesle asutatud piawad saama. Nakwere Saksa keelse linnalehele kirjutab üks wäe mees ja annab oma ealtste noorte meestele nõuu, et nad piakstwad püidma wõimalikult palju priitahtlikult söjawäeteenlstusse  astuda. Kirjasaatja põhjendab oma nõuuandmtsi  järgmiselt: mitmelgi noorel mehel, kes wäeteenistusse  piawad astuma, saab meelt mööda olema, kui ma neile näitan kudas wõimalik on teenistuse aega kergitada ja koguni lühendadagi. Kes kreiskooli eksamid on ära teinud, selle teenistuse aeg on kolm aastat, mille järele tema 12 aastaks tagawara wäe sekka arwatakje. Niisugusel noorel mehel on aga kerge asi 3. klassi prutahtlilu jõumehe  eksami teha, mille järele teenistuse aeg rügemendis 3 aasta pealt 2 aastaks kukub ja tagawara wäe sekka arwatakse teda 9 aastat. Ta wõib sinna rügementi astuda.  kuhu ta ise tahab. Nii pea kui tema rügementi wastu on wõetud sprmahtlikulr wõib iga kuu teenistusse aStuda), antakse temale iseäranis oma koolmeister ja kasarmus  kui iial wõimalik ka oma tuba. Liht soldatid koguwad ära määratud ajal endid kööki lõuna- ja õhtusöögile, priitahtlik sõamees wõib oma laua juures parema söögiga oma isu kustutada. Teda ei sunnita ka kõige weitsema löö juure, undas ta piaks tegema kui ta liisu läbi oleks wastu wõetud. Selle ja palju muu asjade juures on priitahtUku sõamehe teenistus palju kergem. Liht soldat tarwitab isamaa heaks ainult oma keha jöuudu, aga priitahilik  teenija ka waimu jöuudu. Ta õpetab oma wähem haritud wendi ka lugema ja kirjutama; on ta aga alamvhwitseri  ammetini tõusnud, siis wõib ta oma alamatele teenistusest arusaadawamalt õpetusi anda kui see, kellel enesel haridus puudub. Nõnda on priitahtlik sõameeS isamaale palju kasulikum kui liht soldat ja tema teenistuse  aeg pealegi lühem ja kergem. Kirja wastused. 39) J. R P. Täname kaastöö eest ja palume õige rohkeste sarnasid  tükikeisi Wene ajalehtedest meile saata. 40) O. K. N—. Tänuga kõik tarwitatud. 41) —tt—. W—. Täname kaastööde eest. Aga näitemängusid Teile saata ei ole meil tõeste mitte aega, pealegi pruugime neid iie kodas ka enam kui meil olemas on. See tükk midas küsisite oli etendaja omandus. Kirjateel ci wõi ka meie käest tõiie asja pärast arunõuuda, sest selle adress on Teil ommetegi tuttaw, kelle nime peale saatsite, Terwisid. 42) J. J. A—. Paluksime sclgemine kirjutada, sest muidu piamc ümberkiriutama. 43) K. L. S—. Ei ole Teie kirjast midagi wõimalik tarwitada. 44) H S. K—. Paluksime küll lubadust täita ja tihcmine. 45) A. J W--. Piaks wõimalikult ruttu siia saadetama, sest muidu ei saa temaga pärast enam midagi teha. Saatke iie iaadikuid. 46) —a— S-J —. Täname teatcte ja ka muu kaastööde eest. 47) M Wäga kenad. Korjake neid meel rohkemine. 48) H. K. T—. Kattume Teie soowi küll täita, aga arwame, et ta siiski paljalt meie ja Teie soowideks jäeb, 49) S. S. T—. Täname wäaa! Aga jäeb lisalehe jauks. 50) ktmi. P— Saame ka Teie soowi täitma. Terwisid kodust! 51) W. p. S -. Ilmub tulcwas numbris. 5. Sakala. 188 Ü