Tallinna Sõber 35 Kümnes aastakäik Tallinnas, H MMi» MwallBBB. Ulrnldne nealtht Eesti rnhmnle maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Matsad Tallinnas Lindfors'i pärijate trükimajas: aastas 2 rubla, 40 kop."- pool-aaStaS 1 rubla 40 kop, koju ehk postiga saadetud: aasta? 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wõetakse waSta: Pallinuas: pärijate triilttmajas. ?eierSurj,is: S. Seelaudt, l1»«uspo«a» 64. Hartus! LaaKmann. Makweres: A. Lu>)s. - haides: A. Seidesvcrg. Lapsas»»: H. Lossverg. LiHutas: A. Zlütt»er'i poodis. Milj»udis : K. Z. Karow't raamatupood. Aarwas: W. Mõder. Mõrus: Araua Alietrosc. Maikas: W. liudolfi- Lurefaares: Zy. —Maal: luida iseärauis tuulutakje. ketiaktllk ii. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport NazriZLkiä-lloprl, Negister i Kirikumaade maksust. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Synod ja Maapääw. j Pöllusõaumid. Baltimaa uuendustest. Hobnst'.randteest. Rõuged. Õnnetused. Pahat-nd. BaltiSkist: Ilmad. Kroonu la-wad. Rakwerest: Piiskop Arsseni. Pahateud. Liiwimaall: Kreisiilemad. - WarguS. Rõuged. Rööwlitegu. - Riiast: Hoowkohus ja „Rishki Wrstnik.' > Kuuramaalt: Sõkasqdam. Pktcrburgist: Kõigekõlgtuiad kingitused. Kuulus reisija Kindral Prshewilski. Ras ked koarmaö. Rahwalugemiue Püranduse.seaduS. Ä)oroneshist: Tööliste kojuminek. Kõigist riigist: Sega' sõnumid. Iseäralised ja uuemad sõnumid. < Kirikumaade maksud. Oma lehe Nr. 29 sees, Heinakuu 15. pääwast, tõime järgmise sõnumi za küsimise, kuida need sel aeal ka teistes  meie kodumaa lehtedes seistwad: pNiia Zeitungl" sõnumite järel olla nõuupidamised pääwakorral, ka kirikute maid igal poolel kroonu kruntraha maksmise alla pauna. Eestimaal on tänine kirikute maad kõigeist niaksudest lahti olnud ja kui neid nüüd kroonu maksude alla pannakse, siis tõuseb küsimine, kes seda maksma piab, kas kirikuõpetaja, kogudus wõi kiriku-kassa. Iseäranis  raske on selle küsimise peale seal waskata, kus kirikumõisadel  ka metsa on. Enamist ei wõi seal kirikuõpetaja metsast rohkem wötta, kui tema tarwituseks kulub; saab midagi müüdud, siis läheb raha kiriku-kasfasse. Kirikuõpetaja  ei ole ka kirikumõisa päris-peremees, kes seal oma ja oma järeltulijate heaks maid wõib parandada ja sissetulemist  kõrgendada, waid kõik sissetulemisel» on ainult tema enese jäädaw palk. Sellest uuest maksust wõikfiwad weel mõnesugused küsimised tõuSta, mille peale waõtust leida kerge ei ole." Haritud seltskondades on nüüd kord pruuk, et kõiki asju makswat seadusi ja loomuslikku õigusi mööda arutatakse  ja korraldatakse, mitte wägiwaldse sündmusega. Kui siis seltskondlikust tarwitusest ühel ehk teisel wiifil uued kohused ja koormad wälja kaswawad, siis küsitakse haritud  seltskondas, kes neid kohuseid makswat seadust ja loomuslikku  õigust mööda täitma ja neid koormaid kandma piab. Sedawiisi on ka see küsimine meie kodumaa haritud  seltskondas tõusnud. Räägiti, et Riigivalitsusel nõuu olla kirikumaid dessätinimaksu alla panna, nagu eramaad seda juba mõne aasta eest pandud saiwad; kohe tõusis haritud seltskondas küsimine, keS seda maksu maksma piab, kas kmkumaa peremees, s. o. kogudus, wõi kiri:u maa aegline  tarwitaja, s. o. kirikuõpetaja, wõi kas koguni kirik ise sellest kassast, mis iga kiriku iseämlisteks tarwitusteks asutatud  on. Keegi ei ole küsinud, kas seda maksu maksma piab, waid ainult kes seda maksu maksma piab. Keegi ei kahtle, et kirikuõpetajad seda keelmata maksaksiwad, km see küsimine loomusliku õiguse seifupaigast nenda ära waStatud  saaks, ja see oleks ka seaduslik, kui Weue nikis juba sissetulemise maksud seatud olekfiwad, kuida neid kord plaaniti. Neid maksufi ei ole aga weel seatud ja sellepärast ou haritud seltskonna seifupaigast küsitaw, kas kogudused seda maksu kirikuõpetajate poolest maksa lasta tahawad ja loomuslikku õigust mööda maksa laSta tohiwad. Kirikuõpetaja on koguduse poolest selle sissetulemise peale koguduse teenistusesse kutsutud, mis sel kohal tänine oli. Kui nüüd selle sissetulemise peale maksu pannakse ja sellega  seda sissetulemist wäheudatakse, siis wõib jo koguduse õiglane meel kogudusele ette kirjutada, seda maksu oma peale wötta, kõigewähemast nii kauaks, kui selle kirikuõpetaja  ameti-aeg kestab, kes selle sissetulemise peale koguduse  teenistusesse kutsutud on. See on aga meie Ewaug.- Luth. usutunnistuse koguduste eneste seespidine asi, mis kellegi kolmandama tülge ei puudu, millega siis ka kellegi! kolmandamal ühtigi tegemist ei ole. Saab see maks seatud,  siis saab see ka maksetud. Kes seda maksab, see on jo maksu nõudjatel üks kõik ja ühel neljandamal ei ole sellega wast õiete ühtigi tegemist. ZmekSpaunes leiame nüüd ,Walguse" Nr. 33 sees järgmise sõimukirja selle meie lihtlase sõnumi kohta: ,Tallinna Sõbra ja Rigasche Zeitungi  küsimised. Kirikumaade kroonumaksu kohta, .mis minewases numris tõime, larwitawad pisut seletust .ja wastust. Rigasche Zeitung tegi lühikese küsimise ees .ja Tallinna Sõber taga järele teeb õige pitka Zeremade (kui .pitk" see ,Zeremade" on, seda wõiwad lugejad Mu näha. .T. S." t.) selle kohta, et Luteruse kirikumaid üleminalt  poolt kroonu dessatini maksude alla tahetamac panna, .nagu senniajani üksi talu- ja mõisamaad makfnvad. Zme.lik  on nimelt, kuida .Tallinna Sõber", kes senni ajani .ennast nii üliwäga targaks ja malmiks piab, kus sellest .jutt on, mis ialurahmas piawad maksma, korraga õige .lapsikuks, nõdraks ja rumalaks läheb, kui küsitakse, mis .ka õpetajad, kellel palgad ja maad suured küll on, piaksiwad .maksma! Meie tahaksime õige teada, kust sarnane lap.sik  tarkus, kellele wahefl wist lausa head lubatakse (? ,T. S." t.), Tallinna Sõbrale piaks tulema? Kas topsist wöi .pisut suuremast klaasnõuust mvi koguni mõnest haamist .enesest. Sõber saab siis nii lolliks ja küsib: Kes seda .kirikuherrade dessatini maksu piab maksma? kas kiriku.  õpetaja? kogudus? mõi kiriku kassa? Iseäranis raSke .(kuulge!) on selle küsimise peale seal mastala, kus kiriku .mõisatel ka metsa on. Euamist (kuulge!) ei wöi seal .kiriku õpetaja metsast rohkem mõtta, kui tema tanvitusels .kulub." Nõnda ütleb Sõber oma kaela möetud ru.mälust  kenal kawaluse knsiduse katsel mälja. Kõige pealt .segab ta kohe kogudust maksjaks, küsides, kas mitte jälle .kogudus ka seda kroonu maksu oma peale ei wõta, mis .kiriku mõisa maadest kroonule tuleb maksta. No mui.dugi,  õpetajatel waesekestel on liig meikesed palgad ja .maad, kusi nad siis selle maksu kroonule mõtawad? Ei .teo miks .Sõber" siin aru ei saa, et, kes maad praegu .piab, see piab ka need kulud kandma, mis maa pealt .kroonule maksta tulewad. Mis senna kogudusi ja kiriku .kassade juurde mõtta, kes ometi mitte kiriku maadega .millgi musil kokku ei puutu. (?! ,T. S." t.) Teiseks: .kiriku mõisa metsad? Mikspärast . >õber" just siin .kõige suuremad küsimise käänud? kiriku herrad on igal .pool suurt hoolt selle eest kanuud, et need tarmilused .metsade kohta õige suured vliwad, ja sellepärast leiame .maewalt kolme kiriku juurest lerwel Eesti ja Liiwimaal .kiriku melsakefl kõik on jo ära laastatud! .Aga kiriku kassades pole metsadest saadud raha kusagil . euamist on kiriku herrade kukkur see .luba-audja olnud, mis sel mõedul laskis kiriku met - .sast mõtta, kuida oma (kukkru) tarmituseks kulus: meie .wõime üht kirikut ja kiriku herrat selgeste nimetada kui .näitust karmis on, kus kiriku metS armsa hiugekarjaise .läbi ehk tema eelkäija seda metsa küll hästi oli hoid,nud  armetumalt ära laastati ja kõik nii rahaks lehti, .kuida oma (kukru) .tarmituseks" kulus, aga ometigi on .seal jälle nükd metsa asemel kenad heina, kurgi (? .T. S." t.) ja põllumaad, et uus hingekarjane sugugi maese.maks  ei jää, kui ta kroonule pisikest tessäliui maksu mak ,sab, nagu talupojad ja mõisad. .Sõber" ütleb kiriku .õpetajad mitte kiriku mõisa päris peremeest olemat ja selle.pärast  ei wõimat ta ka kiriku maid sugugi parandada. .Meie küsime: miks mitte? Kas siis need kes heaelu.wiisi  ja Zumala kartnse eest walwama piawad, ka mitte .ise selle talentiga, mis nende kätte on autud, ei pia .nii toimetama, et nad kiriku maid ära ei kurna, maid .et nende wäärtus tõuseb? .Kõik sissetulekud on nende .jäädaw palk", ütleb .T. Sõber" noh siis piawad .ka kõik seaduslikud wäljaminekud sellest samast palgast .tulema. Mikspärast .Sõber" neid seaduslikka mälja.minekuid  siis õpetajate maade juures kohe koguduse ja .kiriku kaSsa kaela tahab ajada? Ehk kui see ka kiriku .kassa peale piaks kõlbama, mis siis kogudusel sellega tegemist?  Kas kiriku maade sissetulek siis wäljaspool .riiki stinttib, et sissetulek ise oma seaduslikku wäljamine.kut,  mis tall riigile ja kaitsjalle ja seega ka Kristuse .sõuale: Andke Jumalaile, mis Jumala .pärast (? .T. S." t.) ja Keisrille mis Keisri .päralt, tasuda on, kanda ei jõuaks? .Sellest „uuest maksust wõiwad weel mõnesugused kiisimised tõusta, „mille peale wastust anda kerge ei ole" nõnda lõpetas  „T. Sõber" oma peale wõetud lapse rumalust ja ..nõdrust. Noh meie arwates pole selles asjas küll „mujal kusgil suuri küsimusi tarwis, kui aga .T. Sõbra" ..ringkondades, kus kõik lihtsad ja iseenesestki ära mõiste..tawad  asjad keeruliseks tehakse, kui neid asju mitte .Sõbra" ..ringkondade politika registrisse ei tahetaks üles wötta, „ja kui seda kohut täita ei taheta, mis aeg ja kord ja ..õigus nende käest tuleb pärima, kellel palju käes (? „T. S." t), aga kes siiski oma kohut ei taha täika, nagu „teised inimesed ja riigi alamad... Kiriku maade kohta oleks aga pealegi seda soowida, et kõik kroonu kätte wõe„iaks  ja kiriku õpetajaile siis neude sissetulekust seesama „wörs palka maksetaks, nagu uüid Greeka Õigeusu preest„ritele,  küll siis kannaks kiriku maad rahulikult nurinata ..weikesi kroonu tessatmi maksusi ja jäeks ueude sissetulekust  ka kihelkonna koolidele, mis igas kihelkonnas wäga „tarwilised on, kannis osa ülespidamist järele ja mõlematele.  kmkherradele ja koolile, küllalt saab. Siis saaks „ka kogudused mitmetest maksudest wabaks ja kirikumaade talupojad näeksiwad kroouu-wallaua hoopis teist paremat ..käekäiku, kui näid. Praegu saamad meie (kes need „meie" on? „T. S." l.) kiriku herrad 2000-5000, ja paljud ..koguni 7000 ja 10,000-gi palka, aga kihelkonna koolmeistrid  maemalt 400 ehk palju kui 500 rubla. Greeka „õigeusu preestrite seaduslik pulk on aga 4300 rubla, ja ..meie arwakeS oleks seda ka Lutheruse õpetajaile küllalt. „Mõned körmalised sissetulekud on ja jäewad weel ikka ..õpetaialle sissetulekuks ja aastas umbes 2000 r. palka ~saades wõib iga mees maal wäga lõbusaste elada, sest ~ka professorite palk on umbeS sedasama wõrs suur ja „nad elawad pealegi linnades. Soowime, et ..Tallinna ~Sõber" ja tema ringkonnad sellepeale mõtleksiwad ja ki,,riku  maid kroonu hooleks soowiksiwad, siis jäeks neil „lrüöd peale pauna lubalaw lessätini maks (küll on kena Eesli-keel! „T. S." l.) kandmata ja kihelkonna koolid ning tirikmoaldade kcilukohud läheksiivad õitsema, ja õpetajad oma koguduste eest rohkem hoolt kanda, mida ..neil uüid oma mõisa walilsemisega sugugi hästi wõima„lik  pole." Mk palume oma lugejaid seda sõi mu kirja, täis umb teadu st, toorust, rZöwichimu ja tigedust, hoolega läbi lugeda ja kohut mõista, kas see kuidagi selle meie lühikese sõiru mi läbi mõib elule ärritatud olla, mida .Walgus" x pilkaks nittretada heaks acwab, kas sellel „Walguse" sõi nui kirjal mitte kõik märgid kulges ei ole, see uei st „tarkuse"-hallikatest moolanud ou, inida „Walguse" toimetaja ja tema ringkonnad ainult tundma naiwad. Meie ja need teised, kes sellest asjast, mis kaniue weel muud ei ole, kui paljas jutt, kirjutanud  oleme, meie keegi ei ole wähemagi sõnaga tähendanud,  et seda maksu, millest siin jutt on, mitte maksa ei taheta, waid oleme ainult tõusma küsimise peale tähendanud,  kes seda maksma piab, kui seda peale pannakse. Ja sedagi ei küfi wist keegi sellepärast, et seda maksu ehk