kõigest jõuust sõdima ja neid katsuma enne ära lämmatada,  kui nad suureks ja tugemaks kaswawad ja wõimust hakawad wõtma. Kõige tulusamad rohud nende tõbede wasta on: osaw waimuharimine, auusad eeskombed  ja korralik walitsus majas ja külas. Sellepärast  tuleb nende tarwiliku rohtude eest koguni suure hoolega muretseda ja neid kui kõige kallimat wara ülal hoida. Ilma nendeta on üks õnnelik ja kaunis elukord  koguni wõimata ja üks koguni mõtlemata asi. Waimuharimine ja põlluharimine peawad käsi käes käima ja töine töise najal edasi kõndima. Üksinda, töine töisest lahutatud neil kumbgil elujõudu sees ei ole, sest osaw waimuharimine hooletuma põlluharimise juures jätab rahwa wiimate ometi nälga ja usin põlluharimine  waimu tooruse juures ajab rahwa hiljem ehk warem ometi hukka. Kui üks rahwas orjapõlwest ilma kahjuta priiusele tahab üle minna, siis.veab ta kõige pealt õppima ise ennast walitsema. —lTöö-tegijad peawad õppima ilma ! kubjata, ilma ilma taga-tõukamata oma Z käsku täitma ja tehtud tööga oma palka auusaste ära z teenima, aga mitte tunda ja päewi lugema, mis ta juures ara on laiselnud ja maganud. Mitte härg ei pea ta wedama ja ootama, millas jälle plaks takka pihta tuleb, ei, kui prii töömees weab ta iseenese kubjas ja taga sundija olema, siis jalles wõib peremees temale prii töölise palka maksa üa selle läbi üksinda wõib ta põli paraneda. Mitte wähem, hooletumalt ja laisemalt, waid agaramalt, peab sulane oma peremeest  teenima kui emH kui ta prii töömees ja Mte pärisori ei taha olla?l Laiskus tapab inimest alati rohkem, kui töö, see on jo ammugi  teada ja igal ühel mõistlikul inimesel teatud asi. Tööandjad ja peremehed peawad aga töiselt poolt endid ka liig püüdmiste, ahnuse ja ülemeelelise ja korratu  eluwiiside eest hoidma, peawad katsuma oma alamate elukorda hea kombete ja õpetuste läbi igapidi kergitada ja parandada, peawad kui isad oma lapsi walitsema ja juhatama ja nende waimuharimise eest suure hoolega muret pidama siis alles wõiwad nemad nende käest, kui truui teenrite käest kasuliku tööd nõuda. Üks wana sõna ütleb juba „ kuidas peremees, nõnda sulane," ja teatud asi on ka igal ühel, et auusal peremehel ka alati auus pere ja auusad sulased on ja et Jumal auusa peremehe põldu ja karja alati paremine laseb korda minna, kui hooletuma  ja laisa peremehe karja ja põldu, sest see ei wiitsi ega mõista neid andeid, mis Looja temale rohkel ja lahkel käel jaganud, wastu wõtta, ja ei mõista ka nende eest tänulik olla. Mõnda wõiksime meie nendes asjades Soomemaa põllumeeste käest õppida, kus kasinus, puhtus ja wiisakad  elukombed igal pool täitsa walitsemas, ja kus roppus, lakkumine ja hooletus koguni tundmata asjad on. Töiselt poolt sünniks meile Põhja Ameerika Ühendatud riikide põllumeeste püüdmisi ja seadusi mõneski tükis eesmärgiks wõtta, kes seal wiimasel ajal oma põllu saakide ja karja kaswatamise produktidega  kõige maailma ette wälja on astunud ja igal pool oma odawa hindadega töised kauplejad kõrwale lööwad. See on neil aga üksinda selle läbi wõimalik, et nad mitte lihtlabased wana-aja põllumehed ei ole, waid et nad aegade nõudmistega üldsi käsi käes käiwad,  head rehkendajad ja tublid kaupmehed on, üldsi järel uuriwad, missugust kaupa kõige kasulikumini, see on odawamini, walmistada ja kus teda kõige kallimalt jälle ära müüa wõib. Nende põhjusnõudmised põlluharimise  juures on just meile koguni tähtsad, ning oleks tõeste meile koguni kasulik, neid hoolega meeles pidada ja nende üle natukene järele mõtelda. Nemad, nõuawad: 1) Et põllumehe tallitust hooned odawalt, aga sellegipärast heaste ja korralikult ehitatud peawad olema. Üleliig toredus on nende meelest halp kõrkus, mis midagi sisse ei too, waid üksinda töö jõudu wähendab. 2) Peawad põllu seadeldus ja majapidamine korralikult ja täieste uuema aja nõudmiste järele ära seatud olema, peawad põllutöö riistad täieste head, ja tarwilikud masinad saadawal ehk igal ühel põllumehel  omal. olema. Sõnnikut peab põllule alati oma täielik jagu antama ja kui puudub, kunst sõnnikut appi wõetama. Põllud peawad truubitatud ja heinamaad  kastetud ehk rammutatud olema. 3) Peab põllumees ttldsi kauba ajamisega tuttaw ja hea rehkendaja olema ja peab teadma, kus ta omad põllusaagid kõige paremine ära müüa wõib ja missugune  põlluharimise pruuk temale kõige suuremat kasu toob. Põllumees ei tohi midagi silmakirjaks teha; sellega ta pettaks ja nuhtleks üksinda ise ennast. 4) Peab põllumees alati oma talitusi kauba ajamise nõudmiste järele katsuma ära seadida, aga ikka nõnda, et ta edespidi kahju sisse ei jää ja oma põldu mitte ilmasjata ja järelmõtlemata ära ei kurna. 5) Peawad põllumehed püüdma seltsliku kokkuleppimise  läbi wähema kuludega oma tallitust ära seadida, nagu näituseks seltsi peale masinate ostnnse, wee loodijate ametisse seadmise ja juustu ja wõl tegemise  kohtade asutamise läbi. Lühidelt öeltud, põllumehed  peawad seltsliku kokkuleppimise läbi igapld: oma raha jõudu suurendada katsuma. 6) Ei pea põllumehed mitte üldse sandi aegade üle kaebama ja laiseldes käsi sülle panema waid peawad igal ajal julgeste ja tüdinemata oma põllu ja wastaliste  looduse mägedega wõideldes, wõitu oma poole püüdma saada. Niisugune wõitlemine on elu, aga magamine ja laisklemine on kõige auusa kombede ja eluwiiside surm. See on siis see Ameerikamaa ühendatud riikide põllumeeste suur tarkus puha, kelle läbi nemad kuulsad ja kelle läbi neil wõimalik, igal pool tõisa põllumehi kaubakohtade pealt pelgu lüüa. Waatame õiete järele, kas nende suured kuulsad põhjusseadused wahest meile ka ei kõlbaks. Tõeste mitte üht ainust asja ei leia meie sealt, mis mitte meil ka wõimalik ei oleks ja mis meile mitte ka kasu ei tooks. Needsamad põhjusseadused on jo ka meie nõudmised uuemal ajal olnud ja on otsekui meile just wälja lõigatud. Saaksiwad  nad aga sellsamal mõedul täidetud, nagu Ameerikas,  siis wõiksime meie seda sama teha, wõiksime seda samma olla, ning oleks meie kõige suurem soow põlluharimises sellega täitsa täidetud. Aga nagu ma eespool juba ütlesin, meie põlluharimine on alles lapse kingades ja sellepärast meil mitu pitka ja -rasket sammu weel astuda, enne kui meie endid töiste õpetatud põlluharijate kõrwa wõime seadida. Meie Põllumeeste Seltsi liikmed ei tea weel suuremast osast isegi mitte, mis nad tahawad ja loeme meie neid alles paljalt kümnete kaupa, kus töised haritud põllumehed  oma põllumeeste seltside liikmeid tuhandate kaupa loewad. Põllumeeste koolisi pole meil weel olemaski, nagu neid muial maades, kus põlluharimine õitsemas on, igas maakonnas oma tarwilik jagu on; piimatalituste koolidest rääkimata. Wee koodijatest ja põllutöö õpetajatest, weeheinamaadest ja põldude truubitamisest pole meie siiamaale weel midagi kuulnud ja oliwad minu kõned, mis ma nende asjade üle siin auusa Põllumeeste Seltsi ees pidasin, mõnelgi kui koguni kentsakas ja imelik uudis kuulda, keda ta praegugi  weel õiete ei usu, ehk muidu tühjaks loriks peab, kellest aga iga Soomlane temale juba kui ühest igapäewasest  asjast homikust õhtuni seletada ja nende meeste ja tööde kasust temale suured raamatud täis kirjutada wõiks. Kuida näete, on meil mõni raske samm astuda ja mõnigi tükk tööd teha, aga ärge pange sellepärast käsa sülle ja ärge suikuge magama „Uni ei anna uuta kuube, magamine maani särki" ütleb juba üks wana sõna. Sellepärast armsad suguwennad: „jõudu mööda iga üks tööle!" Magamine ei anna sulle midagi, ei too sulle õnne, aga ennema õnnetust. Wõitlemine on elu, aga magamine surm. Kas Eestlane mitte auuga oma Eestlase nime ei wõiks kanda ja mitte ei pruugiks wiimlane olla! Wõtke seda selleks korraks heaks, auusad Seltsi liikmed ja suguwennad, edespidi, kui aeg jälle annab, saan ma teile rohkem meie uuematest nõudmistest ja püüdmistest rääkima. Omalt maalt. Tartust. Tartu Eesti Põllumeeste Selts pidas""4?"WUrüarU omä'"7öoZdleM. Kõige esknalt teretas president M. Mitt koosolejaid ja rääkis Seltsi tööst ja üleüldisest põllutöö edenemisest, kus juures ta näitas, kuidas Riigi walitsus meile selle töös mitmes ja mitmes tükis abiks on olnud. Siis wõttis Selts tema ettepanemise peale nõuuks, tulewal suwel 11. ja 12. Juunil 1880 Mustwee alewikus (Torma kihelkonnas) põllutöö, koduloomade ja käsitöö näitust pidada. Nimelt oleks soowida, et Awinurme mehed, kes oma puuriistadega terwe Põhja- Liiwimaa tarwitusi täidawad, sellel näitusel ülesse näitaksiwad, mis naad ka ilusa töö poolest teha wõiwad. Selle peale pidas Btuä. A. Sõrd kõnet: „ Põllumeeste  pruukimisest 14 aasta saja sees." Selle peale seletas ör. M. Weske meie praeguse Keisri Herra häid tegusi ja 25 aastast walitsuse aega, nagu põllutöö edenemisest selle aja sees, mis ta nimelt selle näitusega selgeks tegi, et ära seletas, kuidas 25 aasta sees meie maa põllusaak kolme ehk neljakordselt suuremaks  tõusnud ja ka Eestirahwa põlw sellsamal mõedul igapidi paremaks läinud on. Sellepärast katsub ka Eestirahwas tänawust juubeli aastat Aleksandri 11. auuks ja tänuks sündsa asutuste läbi mälestada. Kõneleja  pani siis Seltsile ette, et see juubelipäewa mälestuseks  ühe põllumeeste koolile põhja paneks, selle nimega 11. põllumeeste kool." Selts wõttis seda soowimist suure waimustusega wasta ja koosolejad liikmed paniwad ka kohe oma wahel 40 rubla seks kokku. Sell kombel on siis tulusa asutusele põhi pandud, kellele edespidi wist õige rohkeste sõpru appi saab tulema. Nimelt on ka Saksakeele ajalehed seda nõuu wäga kiitnud ja nõuu annud, et Tartu Eesti Põllumeeste Selts mõisnikute Ökonoomia Seltsiga selle kooli asutamiseks kokku astuks, et nõnda see põllumeeste kool nii heaste suurte kui weikeste põllumeestele tuluks oleks. Eestirahwas saab aga selle kooli heaks esiotsa mähe wõima teha, sest et tema juba oma „Eesti Aleksandri koolile" ka selle juubeli aasta auuks ja mälestuseks raha korjab ja kõik oma jõudu kokku peab wõtma, et ta selle korjandusega häbisse jää. Kui weel mõned otsused ära oliwad tehtud, wõeti nõuuks, et Selts jälle 10. Märtsi kuu püewal kokku saab tulema. Baltiskist. Laewameeste koolidest. Meie pärimas käimas, kuidas lugu laewameeste koolidega on ja missuguste tingimistega sinna sisse astuda wõib. Meie ei teadnud nende küsimiste peale mitte selget wastust anda. Wäga tänuwäärt on sellepärast üks kiri, mis meile Baltiska laewameeste ülem kooliõpetaja A. Feldhuhn  saatnud. See kiri annab mitme tähtjama küsimise  peale otsust ja sellepärast seisku ta siin terwelt ülewel. Kiri on nõnda: „Auustatud Toimendus! Et siin nii heaste kooliõpetuse alustusel kui ka pärast palju noori mehi meie Baltiska laewameeste kooli ennast pakkumas käib, kes weel mitte mere peal laewadega  sõitmas ei ole käinud, sellepärast palun Sakala Toimendust, oma lugejatele teada anda, et laewameeste kool üksi seesugusi noori mehi wasta wõtab, kes juba ranna ääres ja kaugel merede tee sõitwa laewade peal on olnud ja mereteed käinud. Meie, nimelt ranna äärse talurahwa arwamine on see, et laewameeste koolid seesugused asutused on, kelles igameest walmis laewameheks  tehakse. Lugu ei ole aga mitte nõnda. Igaüks,  kes ennast laewameheks tahab koolitada, peab esmalt mitu aastat praktika koolis käima, see on laewa peal olema. Nimelt peab ta ennast laewapoisist madruseks  ülesteenima, sest laewa peal minnakse ka järk järgult ülema seisusele. On ta madrus, siis alles wõib ta laewameeste kooli astuda ja tuluga laewasõidu  teadust õppida. Theoreetika ja praktika seisawad  siin kaugel ükstõisest eemal. Tänawu on meie koolis 17 õpilast, kellest üks jagu rannaäärse, töine jagu suures maailma meredes sõitnud on. Nagu endistes aastates nii tunnistawad ka tänawu meie Eestlased iseäraliku suurt usindust ja edasipüüdmist üles. Auustades A. Feldhuhn." Sellest kirjast on siis nüüd meie noored mehed, kes laewameesteks heita tahawad, teada saanud, et nad enne, kui neid laewameeste kooli wasta wõetakse, mere-laewade peale teenistuses peawad olnud ja sealt oma sõitude üle tunnistused ligi saanud olema. Intressi raha-paberite hinnad. Peeterburgis, 24. Webruaril 1880. Wõidu-laenupaberid I. jagu 226'/» rbl Wõidu-laenupaberid 11. jagu 226'/» Riigi Sv/o pankpiletid I. emmission.... 94 " " " „ /, ... 93 „ " " „ ... 93'/» „ „ IV. „ .... 9ZI/jj Hommikumaa I. laenu paberid // 96'/» Poolimperialid 7 rbl 78 k Kauba hinnad Pärnus. Webruarikuu päewal 1880. v-lmad, pärkpund 53 rubla. Lv-knad, „ vn Linaseemned, kui puhtad 11 Suwe-nisud, tshetwert » " Rukkid, tshetwert ... 1, " Odrad, „ B'/- " Kaerad, 5/ " Hea wõi, leisik ........ 4 kov Kartohwlid, wakk " 5.. Punane sool, puud ...... " " Walge sool, puud ' " 90 " Heeringad, pütt ...... 22 " " Weiksed heeringad, pütt ..... 19 " " Räimed, pütt . 12 " " Kiwi söed, pütt . . . . ' 1 " 59 " , W kop, künni > "20 " Tubaka leisik , 2 rbl, 2» „ „ z .s, Petroleumi õli puud 2 40 "