11. WSru maakond. 1. Kanepis 8,252 hinge. 2. PõlwaS .... 14,315 „ 3. RäppinäS. . . . 10,850 „ 4. UrwaSteS.... 13,208 „ 5. KarulaS .... 6,020 „ 6. Hargla S.... 6,808 „ 7. Rõuges .... 17,141 „ 8. Wastseliinas . . . 9,894 „ IU. Wiliandi maakond. 1. Wiliandi kih. . . 13,325 hinge. 2. KõpuS .... 4,281 „ 3. Suure Jaanis . . 12,656 „ 4. Kolga Jaanis . . 6,152 „ 5. Põltsamaal . . . 13,779 „ 6. PillistwereS . . . 10,196 „ 7. Helmes .... 13,947 „ 8. TarwaStuS . . . 8,418 „ 9. PaiSWS .... 8,763 „ IV. Pärnu maakond. 1. Pärnu kih. . . . 6,258 hinge. 2. Audrus .... 5,913 „ 3. Hallistes .... 10,272 „ 4. Karksis .... 7,485 „ 5. TeStamaal . . . 5,819 6. Mihklis .... 3,479 „ 7. Jakubi .... 6,874 „ 8. Wändra-Kärro . . 10,003 „ 9. Tori 8,405 „ 10. Häädemeeste . . . 4,815 „' 11. Saarde . . . . 11,358 „ Maakondade järele on Liiwimaal: Linnades 232,128 hinge. Riia linna wallaS . . 24,705 „ Riia maakonnas. . . 105,675 „ Wolmri maakonnas . . 106,916 „ Wõnnu maakonnas . . 123,889 „ Walga maakonnas . . 104,825 „ Tartu maakonnas . . 146,679 „ Wõru maakonnas . . 86,922 „ Pärnu maakonnas . . 62,924 „ Wiliandi maakonnas . 109,247 „ Summa: 1,103,910 hinge. Tartumaalt. „Awalik kiri Eesti Aleksandri  kooli pääkomiteele. Januarikuu 17. päewal pidaS Karula-Kaagjärwe kooli abikomisee koosolekut, kus peale kohaliku aSjatallituse ka wiimse Aleks, kooli pää- ja abikomiteede koosoleku üle, mis 21. Detsembril  m. a. Tartus ärapeetud, läbirääkimine oli. Koosolejate  poolt sai otsuseks tehtut, järelseiswat kirja Sakalas äratrükida laske: Et meie pääkomitee Viimse koosoleku kokkukutse kirjast liig hilja teadmist saime, sellepärast ei wõinud meie abikomiteest mitte saadikut koosolekul olla. Aga et selle koosoleku üle ajalehtedes imelika juttusi räägitakse,  kui peaks Al. -kooli põhjuSplaan koguni ümber muudetud saama, et see rahwa seas palju kahtluSmeelt  ja osast ka Viha on sünnitanud ja töötegemist selle kooli heaks takistab, siis peame endid selle pal«ega  pääkomitee poole pöõrma, et ta selle asja üle äwalikut seletust teeks, et fiis igaüks ise wõiks näha, kuidas asi seisab ja et ilmaaegsed kahjulikud arwamised  wõiksimad waigistud saada. Nimelt palume järgmiste küsimiste peale kosta: 1) Kas on tõsi, et pääkomiteel tema arwamise järele üksi ainult Aleksandri kooli üle otsusetegemise õigus on? 2) Mikspärast püüab pääkomitee neid otsust, mis ta ise ühtlase abikomiteedega siiamaale on teinud, ümberlülata? (Näituseks, et wiimasel koosolekul mahatehtud  tärminil koosolekut ei pea, et kõik otsusetegemised  üksnes pääkomitee asjaks teeb, kuna ommeti endistel koosolekutel maha on tehtud, et kõik otsused healte enamusega üleüldistel koosolekutel peawad tehtud  saama.) Kui pääkomiteel tõeste kõik üksi ehk isetegemise Võimus Aleks, kooli kohta oleks, siis oleks see nüüd ommeti täieSte naeru ja põlgtuse wäärt jonniajamine, kui ta nüüd weel seda õigust pruukida tahaks, mis ta ise priitahtlikult käest ära on annud. Aleksandri kooli ei ehita mitte keegi üksik liige, ei pääkomitee ega ka keegi üksik abikomitee üksi ainult oma kasuks, waid teda ehitab terme Eesti rahwas oma kasuks ja tarwituseks, siis peab ka igas tükis rahwa tahtmist selles asjas küsitama. Sellepärast peaks abikomiteed,  kui selle kooli asutajad, Aleksandri kooli algpsplaani,  iseäranis aga selle 12. punkti, hoolega tähele panema, ega ennast ühestki küljest eksitada ega oma etteseatud märgist kõrwale juhtida laskma. Lõppeks soowime, et pääkomitee õige pea oma seletusega kõik kahtlased arwamised ärakaotaks ja et üksmeel ühendatud töös meie ettewõtmist rahwa täieliseks  ja tõsiseks kasuks iga pidi joudsaste edendaks, et meie oma siiamaalsest tööst pea lootusrikast wilja Võiksime lõikada. Karula-Kaagjärwe 17. Januaril 1882. Eesti Aleksandri kooli abikomitee." Siin on jälle üks kiri meie ees, mis sellest tunnistust  annab, kuidas rahwas praegu meie Aleksandri kooli pääkomiteest arwab. Meie paneme wäga imeks, et pääkomiteb president Hurt kohe awalikult sellest seletust  ei ole teinud ja rahwast Vaigistanud, kui ta nägi, et Aleksandri kooli asja sell kombel rahwa seas arutama hakati. Emb kumba peab siin olema: Rahwa kartused, et Aleksandri kooli põllumeeste kooliks tahetakse  teha ja et teda mitte ministeeriumi alla ei taheta seada, waid kohaliku rahwakoolide Valitsuse alla n. n. e., meie ütleme need ja töised saruatsed jutud asutajate ja abikomiteede tähelepanemata jätmisest on õiged ja Hurt ei julge neid tõendada, ehk need jutud ei ole mitte õiged ja Hurt on siis oma kohust tegemata jätnud. Olgu mis asi tahes, nii peg kui awalikult wale sõnumeid  selle asja üle liikuma hakkab, siis on asja toimetaja  ehk juhataja kohus, awalikult seletust teha, et waled sõnumed waikneksiwad. Aleksandri kooli asjades  on aga seesugust seletust seda enam tarwis, et waled jutud rahakorjamist ei wõiksiwad takistada. Meie lõpetame seda kirja selle palwega, et rahwas tüdinemata edasi Aleksandri kooli heaks tööd teeb, sest kui pääkomitee ka peaks tahtma, ta ei wõi ommeti mitte kooli asutajatest mööda minna, waid saab wiimaks  sunnitud olema, üksi seda tegema, mis asutajate paljus soowib. — Meile on meel mitmed töised abikomiteed  kirjutanud, kust nimelt ka otsused wälja paistawad,  mitte enne korjatud raha pääkomitee kätte saata, kuuni asutajate soowisi tähele on pandud, aga meie armame, et neid otsust mitte enam awaldada tarwis ei ole ja asjad ka juba selle ühe awaldatud kirja juhil wõiwad selgineda. Wõrust. Ähmarduse kirjad. Ka Wõru linnas  olla kirju laiali lautatud, kus linna ähwardakse põlema süüdata. Kõige pealt pidada von Roth'i ja von Moller'i majad põlema minema. Soowida oleks, et seesugust kurjategijaid kätte saadakse. Wõru maakonnast. Wõru Sillakohtule on jauskond Erastwere mõisa asutatud, nii et sinna kohtumaja,  wangikoja, shandarmid ära on seatud ja kohtu herraks selle mõisa omanik Baron Ungern-SLernberg. Riiast. Riia maapäewa peal, mida praegu mõisnikud seal ära peawad, on seiemaalne landmarshal von Bock uueste kolme aasta peale sellesama ametisse walitatud. Läti Selts Riias on oma uue eestseisuse ära walitanud ja adwokat C. Kalning presitendiks ja adwokat F. Grostwald abipresitendiks saanud. Seltsiliigete  arw on praegu 874, mis wähem on kui mullu aasta. Tallinnamaalt. Õiendus. Tallinnamaalt olime Waiwara kihelkonnast kirjutanud, kuidas seal Moses NeuMann'i isa Merekülast Siberi maale saadetud  ja sealt jälle tagasi oli tulnud. „Zeitung für Stadt u. Land" oli selle peale ütelnnd, et selle mehe, Jaan Neumann'i, ärasaatmine mõisniku Gendt'i ajal olla olnud. Nüüd on aga R. Gendt, mõisniku wend Pihkwast, seda „Zeitung für Stadt und Land'i" ütelust  maleks ajanud, sest mitte mõisniku Gendt'i ajal ei ole Jaan Neumann ära saadetud, maid kui Lagena mõisa J. von Brewern'i käes oli. Aastatel 1857, 1859 ja 1861 oli Jaan Neumann'i raske trahwidega trahwitud, ning Juuli kuul a. 1861 oli temale Tallinnamaa  ülemkohus (Oberlandgericht) ihunuhtlust, wangiroodu tööd ja Siberimaale saatmist mõistnud. Mõisnik Gendt oli alles 4. Detsembril 1881 Lagena mõisa ja sellega ühes Mereküla oma kätte saanud. Lihulast. Hirmus tulekahju. Sealt kirjutatakse  meile: „21. Januaril õhtu kell 6 hakkas Lihula alewis üks maja põlema. Tulukene kargas wälgu kombel kange tuulega edasi, nõnda et poole tunni sees 16 elumaja kõige kõrwaliste hoonetega tulemereS seifiwad. Tulekustutaja selts tegi mis mõis, mitmed nendest saiwad raSkeste haawatud. Kell 10 sai tulukene  sisse rajatud. Kolm mana inimest jäiwad tulesse; mõnes kondid on meel järele jäenud. Kahju on hirmus suur. Selle jau sees Lihulas elas iseäranis EeSti rahwas.  Enamast on nad palja eluga peasnud. Wanad ja lapsed on ilma pääwarjuta, ilma toiduta, ilma ihukateta, mitmed 8 künni 9 weikse lapsega. Ma palun Eestirahwast, kes sellest hädast kuulda saawad, sugu oma kätt lahti teha ja raha ehk muid andeid minu kätte saata. Kõige annete üle annan ajalehes awaliku teadust. Siin on abi hädaste tarwis! J. Pärn, koolitaja Lihulas". t meie ajalehtede pakkija aasta alastusel kolm nädalat haige oli, nii et töö õppimata inimese hooleks pidi jääma, sellepärast on saatmises aasta alastusel mõned segadused ette tulnud, mis meie vabandada palume. Nimelt on üksikud palju tellijad, kes omad esimesed numrid kirjutatud adressidega juba kätte oliwad saanud. Nr. 4 ühes weel kord trükitud adresstga need esimesed numrid töist korda kätte saanud. Tellimist võetakse igal korral veel vasta ja saade«-m.»,»  Toim.»d»s, Krilegmxs SelW on 20. Veebruaril näitemäng koort ja soolo kentsaka lauludega ja lõpetuseks on DM- tants. AluswS tuttawal ajal õhtu. (187) i Eestseisus. Sürgawere telliskiwi wabrikul,  17 wersta Wiliandist, on Ä,M Wskmi DW"" müüa. 13 ruvla tuhat. Proowikiwid on von Wahl'i majawahi juures näha. Tellimisi wõetakse sealsamas ja nõnda ka Sürgawere mõisawalitsuse juures wasta. (113) i Sürgawere mõisavalitsus. «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Eesti Kirjameeste Settji lähem koosolek on Meeöe 2S. Tartus Wanemuise seltsi majas. Hakatus enne lõunat kella 10"' ajal. (9k) 2 Eestseisus. AA scrrncrcr Eesti Pilameeste Seitji lähem pääkoosolek on Zk. Weebruaril. Hakatus kel 12. Nimetatud päewal on meie armulise Keisri Kerra sündimise päew, mis Seltsis pühitsetud saab; peale selle saamad mitmed kõned ja nõud peetud ja otsused tehtud. Rohket osawõtmist palub (93) i Eestseisus. F. Feldt'i raamatupoes Wiliandis on saada: Noodiraamat Kinöse S<»k<»ect Hind 10 kop. ooru walla koolimaja saab suwel 1882 telliskividest üles ehitatud; stis kutsutakse seeläbi ehituse meistrist  hea tunnistuse kirjadega 24. Weebruaril f. a. kell 12 lõuna ajal siia Wooru Vallamajasse  ehitamise kaupa tegema. Wallawanem Joh. Wälk. (l 02) 2 Kirjutaja J. Treufeldt. Kulljprmlj tuulemske Abjas antakse Jüripäewast tänawu rendi peale.' < Lähemat teadust antakse sealsamas. Ühe maja ühes aiaga, Tartu uulitsa ääres, mis ka ehituse platsiks wõib tarwitada, müüb "WU (ioi) i A. Koit, Wiliandis.