selja taga sepistatud saimad. —Su see MM püüdmiste" takistamine? Milla on EeSti rahwas neid Jumala sõna teutawaid kõuest heakS kiitnud, millega ««imelt .Viljandi EeSti Põllumeeste  Maja" .pühitseti"? Milla on EeSti rahwaS tulepanijate ja salamõrtsukate jälgi kohtute eest petta püüdnud? Milla on EeSti rahwaS  kurjategijat kaitseda ja tema ohwrit tentada püüdnud? Seda on meie .rahwameeSte" ja Sakalaste .paremad rahwuslikud lehed", Kanepi kurjateu juureS ja teiste knrjategude  juures, suure tuhinaga ja häbemata kavalusega teinud. Kui aga ükS kahewääriline mehike, keda sel aeal Mk .rahvamehed" «veel .omakS" lugefiwad, kui see ennast ise .märkiS", et teist kahtluse alla saata «võiks, fiis oliwad need .paremad rahvuslikud lehed" kõik valmis, selle mehikese  eest kostma ja kohtuid ja ülemaid kahtlaseks tegema. Oli see «vahest ka EeStt rahwa püüdmine? -- Ja ükS .Selt»", kellel seadust mööda whwusega iseäranis, ega poliltkaga üleüldse tegemist olla ei tohi, kes mõistust mööda nendega tegemist tegema ei peakS, keö aga ennast sitSkt .rahwuslikukS Seltsiks" nimetab ja mõnda tallitust ärritatud rahwuse tuhina alla kattab, mis muidu sakitud  et saaks, see .Selts" on üht meest oma ametnikuks teinud, keS Üksi selle läbi tuttavaks sai, et tema mõrtsukatöö  pärast kohtu all seifi»! On see EeSti -rahwa püüdmine? KeS on nuheldud «vargaid ja kohtu all seisnud körtsmikkust  EeSti rahwa nimel, nagu EeSti rahwa paremaid ja tähtsamaid poegi .saadikuteks" KeiSrt ette saatnud? KaS on seda tentawat tempu Eesti rahwa teades tehtud,  «või kaS on .rahwamehed" ja Sakalased seda omaS nrkates, EeSti rahwa selja taga, EeSti rahwa nimel, teinud? I Nende ja sarnaste tembutamiSte wasta on .Tallinna Sõber" kõigist jõust «võidelnud. 3a .Tallinna Sõbra" toimetaja on Saksakeeli .Peterburgi Zeitungi" läbi, laiemate  ja kõrgemate ringkondade ees lun iSta ud ja asjalikult  põhjustanud, et EeSti rahwal seesuguste nurjatumate hullamisega tihtigi tegemist ei ole, waid et need üksi ja ainu ja täitsa .rahwameeSte" ja Sakalaste süüks langemad.  —On see MAi püüdmiste" takistamine? On see MM rahwa" teutamiue? Kulda julgemad.rah«vamehed"  ja Sakalased oma pöörast ja nurjatumat tembutamist  Eesti rahwa kaela peale laduda?! Kui neid endid awaliku hääle kohtu ette kutsutakse, milleks paraku ülemäära asja on, siis kostku nemad oma enese nimel, oma enese eest. Et nemad Eesti rahwast omakS kilbiks tarwitawad, see on häbemata, ja see on nende eneSte paha südametunnistuse täht l Oma waStase lehe Nr. 34 seeS leiame meie järgmist rumal-kawalust: „Tallinna Sõber" on meie lehele wthaselt süüks .pannud, et meie Ewangeliumi-Lutheruse usu ja kiriku eest .ci ole seiSuud. Aga ta on koguni ära unustanud, nagu .ta seda oinas tujuS tihti teeb, et see sugugi meie kohus .ega meie asi et ole. Meie leht on täitsa ilmalik, nagu ,meie põhjuSkirjaS seisab. Selle pärast et saa meie ka .end edaspidi et iialgi «vaimulikkude asjade sekka segama. .Eesti rahwal on ammugi enam kui seda Gwangeliumi .Luteruse usulist kirikut ja kirikuõpetajad. Nende amet! .kohuS on igapidi usu eest hoolt kanda ja teda kosutada. ,Seda on Wene riigi seaduS neile, ei mitte üksnes luba,n„d,  watd ka kohuseks teinud. Kirikuõpetajad peawad .seda nii häSlt sõ««a kui ka tegude ja kirjade läbi toime.tama  ja korda saatma. Ka on meil üks waimulik ajaleht  .Ristirahva pühapääwa leht", kelle pääeeSmärk on .us««-asjade läbirääkimine ja edendamine." Oi. oi! .EeSti Postimehe" toimetaja, herra Doctor Karl Hermann! KaS Teie ennast mitte wähegi ei häbene? MtkS Teie nii alatumal kombel waletate?! KeS wähegi meie-päiwisest aeakäigust osa wvtab, see teab jo selgest, et sellel aSjal uullest fiin jutt on, . waimulikude asjadega" ühtigi tegemist et ole, watd et see üksi ja ainu ja tättsalt polt tika asi on. Ja .Eesti Postimehe" toimetaja, kes Wenekeeli lehta lueb ja Wenekeelt nii põhjani mõistab, et ta omast küllusest  teistele jägada wõib, see .Eesti Postimehe" toimetaja si peakS seda mitte teadma?! Ja .Eesti Postimehe * toimetaja et teada nendest takistustest ühtigi, mida just selleö aSjaS Jakobsoni .meelelistest" Sakalastest meie maakiriku õpetajatele teha püütakse?! .EeSti PoStimehe" toimetaja et teada sellest ühtigi, kutda Sakalaste  saadikud kirikutes warttsewad ja kõiki seda KolitikakS"  käänata ja sellest meie maaaktriku õpetajatele köit keerutada tatsuwad, mis wähegi polemika nänltne on, mis Sakalaste ja nende feljataguSte falanõuu külge puudub ? ! Meie arwateS teeb .EeSti Postimehe" toimetaja seda kõiki wäga heaSte, aga tema peidad oma mehise meele puudust oma .põ>juSktrja" taha, ja tema teeb «eel peale selle meie maakiriku õpetajaid kahtlasele, nagu rt oktt nemad oma kohust täitnud, kuna tema wäga HeaSte teab, et meil, ilmal ikkude lehtede toimetajatel, selles aSjaS ikka weel rohkem meelevalda on, kui meie maakiriku õpetajatel. Aga .EeSti Postimehe" toimetaja on weel rohkem teinud. Tema on Sakalastega .mestis", meie maakiriku ilmaliku wara ja elutarwituse kallal kangutanud. Kui Sakalased neid maa ja pinna maksust —realkoormaid häwitada htmuStafiwad. millest Gwangeliumi-Lutheruse kirik üleSpeetud saab, kui nemad kõiksuguste häbemata ärritamiStega  ja walesõnumitega rahwa meelt selle asja kohta segada püüdstwad. ja tui iimle rahwale realkoormate tähendust  seletasime ja seletasime, et kiriku wara rahwa wara on, et realkoormad mitte peremeeste koormad ei ole, waid kohtade, maa ja pinna koormad, ja et nende hävitamisest üksi mõisnikud ja talukohtade päriSperemehed kasu saakfiwad,  «vaesem rahwaS aga kahju, fiis oli herra Doctor Karl Herman esimene, kes meie kirja, halwal karjapoisi  kombel osatas ja rahwa meelt segada püüdis. MtkS Teie seda tegite, herra Doctor Hermann? KaS sundis Teid Teie . põhjuskiri" tõtt osatama, et meelesegadus õitseks? I 3a sedasama halwa tempu teeb .EeSti Postimehe" toimetaja ka selle nurjatuma ässitamise kirja kohta, mida Lihula ümberkaudu leiti. Seal aötub tema .Virulase" toimetajaga .mesti" ja katsub kohtuid ja kiriku «vanemaid, meie maakiriku kaitsejaid, kahtlaseks teha, Sakalaste salasaadiknid  aga kaitseda. Miks Teie seda teete, herra Doctor Hermann? KaS sundis Teid Teie . p õh - j uSkiri" walet kaitsema ja tõtt taga kiusama?! (Lõpetus jääb tulema.) Omalt maalt. Tallinnast. Need Wenekeeli lehed kellel nii suur himu «vaimude ümbervalamise peale on, nimelt .NAvojeWremja" ja Wenekeeli .Peterburgi Zeitung", need arukamad sel silmapilgul kaht asja, mis meie kodumaa külge puudnwad, natuke suurema osawõtmtsega ja natuke wähema mõistusega,  kui nende käest päritakse. Senator ManaSsein on Riiast lahkudes ütelnud, et Wene ametnikud Baltimaal nagu wahtsoldatid sõea «vainul seisma peakfiwad, mis küll ükS wäga raSke, aga ka üks wäga auuStaw amet olla. Selle üle on nüüd Wenekeeli Sakalad ja Sakalased wäga rõõmsad. Nemad loodawad, et RiigiwalitsuS Baltimaa alguSrahwa palweid (?) kuuleks, Wene tshinownikuid Valimaale  kohtuwanemateks saadaks, ja et meie alguSrahwaS .õige usuliseks" pööratud saaks, fiis tuleks see .eluõnn", mida Sakalaste saadikud Köikslawlaste käsu peale .soowifiwad". Üks otesekohesem, õiglasem ja mõistlikum Wnekeeli leht, .Grashdanin" , arwab: AuS sõoawainu wahtifl kulub, seal kuluda ka «vaenlast. Wae- last ei olla aga teine poolt piiret karta, sest põhjapooliste  suurlikide kõrged Keisrikojad elada söbruses ja mõjuwad riikide juhatajad nõnda jäädawat rahu wäljaSpidi,  et iga riik nende «vaenlaste wasta seda suurema «võimuga «võidelda suudaks, keS seespidi riikide ja rahwaSte  eluõnne juure kallal närivad. Need seespidised «vaenlased on Nthilistlased ehk Ühtilaied, keS ühtigi ei usu, ühtigi ja kedagi ei auuSta ega karda, Sozta - lift lased ehk SellSrahwaSlased, keS kristlikku, perekondlikku  elukorda häwitada ja rahwaseltslikku elukorda selle asemele seada .soowtwad", kuS kõik nii .prii" on, nagu nimelt Bushmenlaste juures Löune-AasrikaS, kelle keSkis ka neiu ja naese «vahel wahet ei tehta ega tunta; ja need seeSpidtsed närijad on weel mitte teise « imelised .lased" ja .lasenad", keda kõiki fiin üleSlugeda «vaja ei ole. Kui aga «väljaspool! «vaenlast karta ei ole, fiis peakfiwad wahid jo seeSpidiseid «vaenlast «valivama ja fiiS peakfiwad need «vaenlased ka nimetatud saama. Mitmed  tuisulased nimetada küll Baltimaa .Baronifi "Wenemaa  «vaenlaseks, aga fee olla häbemata ülekohus. .Baltimaa  mõisnikud? sugu", ütleb .Grashdanin", on igal aeal Wene lipu õige kandja olnud; igal poolel kuS Wene anu kaitseda tarvis läks, seal ei ole see sugu hiljemini tulnud ja et ole «vähem tööd teinud, kui sündinud Wenelafed". Edasta kirjutab .Grashdanin": .Ülepea on aeg tulnud ütelda: Ktsmne näukated maha ja teeme seal tõfise küsimise selgeks, kuS nüüd nii palju pettust ja kometit on, et mõistliku aSja ja tühja tembutamise,  tõe ja «vale wah l wahet teha «vöiks. . . Keegi ei ole selle üle kahe «vahel, et küsimist on, mis Wene «valitsuse  tegewust Baltimaa kubermangudes tarwitawad; ««endest rääkige fiis ka ja kutsuge selleks tööks mõistliku ja tuhinata tegewufele kõiki, kõige pealt Baltimaa mõisnikud?  sugu, kes «vaimust terwe ja puhas on ja oma Keisrile wähem truu ei ole, kui sündinud Wenelafed. . . See ei ole aga ka mitte saladus, et Baltlased sellepärast mõne Wenelase wiha all seisawad, et nemad auusa vaimu eest seisawad, kristliku perekonna elupchjuse eest, omanduse eest, RihiltSmuse eemal hoidmise eest, «võitlemise eest SoztaliSmuse  wasta. . . Tehke stis esimese ja, teise «vahel wahet, selgest ja kindlast nenda aga arwawad nüüd Sozialifllased, tulepanijad ja mõrtsukad, et nemad kaastöölised  ühegi üleüldise Wene eesmärgi kallal Vallimaa kubermangudes olekfiwad. Teine afi mida need Wenekeeli lehed arutawad, on Tartu koolikonna uue Kura tori, Geheimerath Kapustin'i kõne, millega tema Tartu suurkooli teretas. Et kõrge ametnik oma kõnet Saksakeeli pidaS, sellega ei ole tuntud kaljapolitikused mitte sugi gi rahul. Nende arwates oleks Tartu suurkool juba ammu ühte Wenemaa kaugemale linna pidanud kolitud saama. Et just Tartu suurkool nende tingimistega, mis seal nüüd maksawad, Wene riigile kõige ustatawamaid ja tähtsamaid ametnikkufi kaswatanud on, et Tartu suurkoolist weel mitte üks Jumala ja Keisri wa nlane wälja tulnud ei ole, sellest kaljapolitikused ei hooli. Nende arwates on parem Wenekeeli, kes teab mis pöörast ja nurjatumat juttu rääkida, kui üht teist keeli auusat ja kasulikku õpetust anda. Aga 3umal tänatud, meie kiriku ja meie suurkooli «võtmed ei seisa seesuguste .toimetajate" käes, waid seisawad meie Keisri ja herra käes, keS iga ameti peale mehi saadab, kes teadwad kuida nemad oma ametit tallitawad ja oma Keisrit teeniwad, ja et Ketser ise nende tallituSte üle walwab ja nii tähtsate  küsimiste peale Kõigekõrgemast ise otsust teeb. Keisri eeS ei saa suguwere ega emakeele ega usutunnistuse pärast kedagi põlgatud. Tallinna Linnasaadikute koguS selle kuu 16. pääwal, andis Linnapea dlsg. W. Greiffenhagen  ametlikult teada : 1) Et Linnasaadik Höppener Linnanõuuniku abilise ametit oma peale ei «võta, et siis ka üht uut Linnanõuuniku abilist walida tuleb, kui Linnapea  abilist walitakse. 2) Et Ülemeeste järwe wefi aga weel 8 tolli alamal seisab, kui aastal 1878, kus järwe wefi uputust,sigitas. Kaitsemiseks on seda kanalit laiendatud,  mis Ülemeeste wangimaja juurest mööda läheb; liiwal, Pärnu maantee ääres on hoolt kantud, et «vesi wälja ei pease; omalt poolelt kaitseb raudtee tamm, ja hetlisest pääwast saadik ei ole wefi ka enam tõusnud. 3) Et lese prana Malmgreni, sündinud Linde pärandusest linnale 3422 rubla mõistetud on. Pääwakorral seifis 1) Linnabanki afi, mis asjatundjate aru järel uue põhjusseaduse läbi kahju saada wõib. Nõukks sai «võetud, kohalises paikas paluda, et Tallinna Linnabank tänisel kombel oma asju tallitada wõib, mis tänine selle asutuse kohta tulusad oliwad. 2) Maneshe uulitsa elurahwa  palwe peale, saawad weewärgi torud ka senNa pandud. 3) Priikaewude Mlest sai nõuuks wõetud, üht uut priikaewu Ameerika uulitsa nurgal, teist Liiwa Septembre uulitsa uurgal ehitada ; ühe priikaewu ehitamine Kalaturul ja ühe teise, BaleaSnoi uulitsal, sai kohalise kommisfioni nõuupidamise alla antud. 4) Et wakshM weewedu kõrgemast weeweu ringkonnast lahutatud saaks, selleks wõeti nõuukS, uusi torust panna ja lubati ehitamiseks  2575 rubla 75 kopikat. 5) Sai nõuuks wõetud, laewa ja kaubamaksude korra mõnesuguse uuendamise pärast Tolliameti juhatajaga aõja läbi rääkida ja seda aSja teisel korral ette wõtta. 6) Ehituse ja tulekaitsemise uue seaduse kohta, mille kuulutan ist Kubermangu walitsus mitte lubanud ei ole, sai nõuuks wõetud, seda aSja Linnaameti  ja kohalise kommisfioni poolest uueste läbi arwala ja Linnasaadikute kogule ette panna. Lõppeks kÜstS Linnasaadik Heubel, kas Luthernse mäleStusepääwa pühitsemise  pärast juba midagi nõuuks wõetud on. Linnapea wastas, et küll juba nõuupidamist olnud, aga otsuS weel tehtud ei ole, ja et tema selle üle pea teatust andma saab. .NowojeWremja" sõnumite järel saada Rilgibanki poolest edaspidi ka 1000 rublaseiv paberrahast  wälja antud, et suurte summade maksmine, suureS kaubaajamifeS, kergem oleks. Margustest on Tallinnas «viimasel aeal jälle õlge palju kuulda. Nenda on selle kuu 15. pääwal, lese Anna Sarik'i kolm lehma korraga, Lasnamäe karjamaalt ära warastatud. Politsei leidis lehmad lihuniku juurest, keõ ühe juba lahtinud oli. Lihunik oli lehmad TiigiweSki juurest, majaperemehe LukaS'e käest ostnud, see ühe AndreS Sarik'i käest, 90 rubla eest. Wiimane ei mäletanud, kust tema need loomad leidnud, mis 150 rubla wäärt on, ja sai järelmõtlemiseks rahulise kamri pandud. UuS toore nalja leht . Gnom " (Tont PeterbmgiS, mtS paari kuu eest aluStati, teeb ka juba tegemist  meie kodumaaga, ja Professor Köler on selle lehe kaastööline. Leht tuleb kaks kord nädalis wälja ja toob oma wtimafeS numreS ühe Eesti .ennemuistse" jutu, mis kõige wiimasel aeal tehtud on. Teiste halpuSte keMS räägib see .ennemuistne" jutt, kuida üks .Ritter" üht keua neidu armaStaS, keS teda oga ei taha. .Ritter" toob omale .musta mehe" appi, see õpetab neiule mõned palwed ja salmid pähe, wiib teda fiis walgeS pruudtehteS kabelisse ja kallab temale wett pähe. Niipea kui wefi neiu pead niisutab, langeb tema surma uimastuseSse, saad surnukirstuga  wõlwitud hauda pandud ja .Ritter" heidab ise haua peale j. n. e. KaS saad aru, armaS ristitud ja