Tallinna Sõber 45. Teine aastakäik. Tallinnas, i?"! Talmkm Mival !M. Ulenldnt aenleht Gkstirahlvalk maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajas: aaStaS 1 rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop. Kuulutuses maksawaS iga rea ehk selle aseme pealt ? kop. TeUimised wöetakse wasta: Tallinnas: LindforsN päriate trükimajas. I»eteröurgis: J. G. Seclandt, v«nu.epcka« 54. Tartus : W. Just. peruus: K. Kudcwiita. Makmeres: L. Wattly. haides: A. Seidelöerg. Kapsalus : ch. A. KoMerg. Kuresaares: HH. Lange. Amölas: K. Kr. AaudKepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass 4cer>.) - Eeltlased Omalt maalt: Tallinnast: Kõrae wõeras. Sadama õnnistamine. „Golos'i" kiri Baltimaa taln-asjust sa üksikute kubermangude läbisegamised Register: Wf- kwgüus - prozess ja leiwa-hinuad. - Maa- ja põllnperemeeste koosolek. - Pastor Hurt. - Koolide konsermz - Soomemaalt  t Warane talwe.-- Hundid. - Tulekahju. - Stawropolist: Margad. - JekaterinoslawistMargused ja isewiisi warguse-salgajad -- Lomshast: Kohus. - GshatNst - Karm wallawanem. Moskwast: Lojuksetõbi. Kalishist: Mehetapja uame. Wõeralt maalt: Saksamalt. Austna-Ungrnmaalt. Prantsusmaalt. - Inglismaalt. Itaaliast. Balkaui poolsaarest. Greekamaalt. Hhnnamaalt. Ameerikast. Suur politika.prozesö. Kiriku teadused. Wene aealehed ja - Eestlased. Nõõmuga'ja elawa waimustusega on EestirahwaS  kõigist sellest osa wõtnud, mis meie suurt isamaad seespidi ja wäljaspidi kosutas ja wägewakS tegi. Sellesama wahwusega, kui nende Wene wennad, on EeSti pojad oma suure isamaa eest wöitlend ja oma werd walada lasknud.  Weel ei ole ühe Eestlase nime nende keskis leitud, kes wiimiste aegade seeS riigi, seadusliku elukorra ehk koguni meie õnnistud Riigi-Jsa pühitsetud elu wasta ennast ühendafiwad  ja jäledaid tegufi plaanifiwad. Miks tahawad fiis Wene aealehed üht terwed rahwaft  ümberwalada, kes omas nüüdses olekus oma Keisri-alania kohust ja oma riigikodaniku kohust igapidi auusast täitis ja mitmes tükkis oma Wene sugust kaaskodanikudele eesmärgiks olla wöib?! Kelle wasta tahab Wenekeeli rPeterburgi wenestatud Baltimaa rahwaid üheks mõeduwaks wäekS ühendada? Kas ehk wahest Dünaburgi tulekustutajate  wasta? Kui meie rõõmuga ja elawa waimustusega oma suure isamaa kosuwad wäge nägime ja seda wäge oma kohust ja jõudu mõõda, oma werega kosutasime, siis tegime meie seda, kui meie suure isamaa ustawad kodanikud. Meie tegime seda aga ka, kui meie kiisamaa kodanikud.  Wäljarääkimata ja iseomal tundmata seifis  se teadmine meie sees, et wägewam riik ka mõeduwamalt kõiki oma mitmesuguseid rahwaid nende auusas ja kõlwulises iseolemises, nende keeles ja nende kirikuS kaitseda suudaks ja kaitseda  tahaks. Kuida peaksime meie aga oma waimuStufi suure isamaa wasta alleshoidma, kui meie mõtlema peaksime, et nende Wene aealehtede tahtmised ja püüdmised, ka meie Wenesugust kaaskodanikude, ehk koguni meie kõrge Riigiwalitsuse tahtmised olekfiwad?Z On need edewad aealehed, kes rahwastega mängiwad,  kui poisikesed keradega, on need kõigi selle peale mõtelnud? Ehk kas tahab Wenekeeli  »Peterburgi meid tõeste seda weidrad halpust uskuma sundida, et meile jpärast  Wenestamift weel midagi iseolemist üle jääks? Meie keelega kauub meie kirik ja meie kirikuga kauub meie keel, meie rahwus, kõik meie iseolemine, meie isewiifi edendus, meie isewiisi haridus, meie laulud ja kõik se, mis nüüd meie elu kõrgendab ja kenastab. Venestamisega  kauub meie sisu; paljas nahk jääb järele, kuhu Venestajad uut keha sisseiopiwad, kui se nahk ka ühes paikas kitsas ou ja Wenestajate  walju käe all rebiseb, ja teises paikas lai ou ja kortsu jääb. Mõtelgu waimu ümberwalajad Wene aealehed selle peale." Kust aga wõtawad Wene aealehed julgust, sel kombel meie edenema hariduse wasta tormi jooksta? Need wõtawad seda neist üleskihutud  liikumistest meie oma kestis, mis ennast mõnes aealehtes awaldawad, mis mõistmata wihas ja kitsas silmaringis üht rahwasugu teise, üht seisust teise ja kogudusi oma õpetajate wasta üleskihutawad; kes iga Vähemad juhtumist rahwuslisekS  politika-asjaks üleSpuhuwad, kuuni ka rahulisemad mehed meie oma keskis ja meie teisest sugust kaaskodanikude keskis mõtlema hakkawad,  et meie maal tüli ja waen üksikute rahwasugude  ja seisuste wahel alaline asi oleks. Nõdremad  wennad jooksewad muidugi hõlpsast kõlama  kõne järel, pealegi kui pahast asjast jutt on, sest pahanduse peale on nüüd kord maailm maias. Sedawiist kantakse sagedast teadmata ja tahtmata tuld, ja meie Vastased tarwitawad seda meie kodumaja süituseks. Eks olekS aeg, et paremad mehed meie seas, ennast kõigist wäest nende kihutuste wasta tunnistamas,  mis meie maad, rahwaft ja elu meie kaaskodanikude ees halwaks teemad, ja mõttet äratawad, kui oleks iga uuendus Eestlastele rahwust maksaks? Meie pöörame ennasi kõige pealt Teie poole, rahwa-koolmeistred! Teie käes on noored maimud. Ärge laske ennast wihast ja ülbusest kihutada ja eksitada; ärge laske oma enese paremad tundmist kihutajatest mägiwaldsel kowbel rõhuda, kui need ennast ka rahwa-hääleks kiidawad. Rahwuslikuft liikumisest,  rahwuslikuft edendusest iga elukenaduse poole, Võtke elawalt osa, mitte aga kihutustest. Politika on raskem teadus, kui ehk mõni mees arwab. Mõnigi arwab ennast rahmast tõukama, saab aga ise tõugatud. Mõnigi mees arwab ennast oma meele ja tahtmise järel tööd tegema,  aga tema ei ole muud midagi, kui oom kawalate käes, mida need meie kitsamad isamaa iseolemise, Eestlaste rahwuse lõhkumiseks tarwitawad.  Wene aealehed näitawad juba selgest, kuhu need seespidiseh kihutused ja löhutused wiiwad Eesti rahwuse häwitusele! Nõudke igapoolist rahu, lepitust ja sõbrustust, kui kord politika-asjuft osa Võtate, mitte aga tüli ja lõhutust.  Nõudke rahu ja sõbrustust Eestirahwa  rahwuse kinnituseks ja alleshoidmiseks; nõudke seda aga ka oma enese alleshoidmiseks. Teie näete küll, et Teie Wenestajate ja Venestamise  tuju esimene ohwer oleksite. Püüdke Weneteelt jõudumööda õpetada ja armastust Wene weudade wasta kosutada. Wenekeel ei neela Eestikeelt ja Weuelased ei ole mitte Wene aealehed. Wene aealehed on niisama wähe Wene waimu õige ja ainus hääl, kui tülikihutajad  Eesti aealehed Eesti waimu õige ja ai- uus hääl on. Näitame meie, et meie Wene keelt õppida aga Eesti keelt rääkida ja Eesti haridust alleshoida tahame. Näitame kõik üheS koos, et meie ka Wene aealehtede waenluse läbi ennast omast üleüldisest isamaa armastusest lahutada  ega oma Wene sugust kaaskodanikude wasta waenule eksitada ei lase. Siis näitame meie oma kõikumata ustawad meelt oma kitsama ja laiema isamaa wasta ja siis Vääname meie sõeariistu oma wastaste ja waenlaste kaest! Omalt maalt. Tallinnast. Kuida räägitakse, olla Tallinnas jälle kõrge wõeras oodata. Keiserlik Kõrgus Suur-Admiral Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh tulla, wõeralt maalt tulles Tallinna,  fiin oma poega, Suurwürst Konstantin Konstantinowitshi Jumalaga jätma, kes kaugema  meresõidu peale läheb, niipea kui sõealaew ,Herzog Edinburghi fiin selle sõidu wasta ettewalmistud  on. Uue sadama ehitamine sai Wiinakuu 25. pääwal sisseõnnistamisega algatud. Pärast kiriklikku  õnnistamist oli pidusöömaaeg Börsi-saalis, millest Kubernör ja mitmed teised ülemad maa ja linna ametnikud, eesseisused ja tähtsamad kaupmehed osa wõtfiwad. Hiljuti kirjutas jälle kord omal tuntud wiisil Baltimaa talu asjade ja põllutööasjade  üle, ja oli nii lahke, meie maad lirimaaga  ühe järje peale seada. Otsitakse ühe maa talu- ja põllutöö järje üle mveduwad seletust.  siis leitakse seda kõige paremini statistika ametlikuist rehnungidest. Kui statistika ka iseenesest  meel noor teadus on. ja kui ka ametlikud  ülesandmised puuduslikud on, kuida meil siin paikas juba enne asja tähendada oli, siiski annawad need selle peale ikka ustawad wastust, kuida üks maakond oma põlluharimise ja sellest sigima wiljasaagi poolest teise körwas ja teise wasta seisab, sest wigadused ja puudused on igas maakoudas pea ühed ja needsamad. Weneriigi  wiljasaakide üle, seitsme aasta sees, se on aastast 187 V künni 1876, on Riigiwalitsuse poolest üks kiri wäljaantud, kus üksikute kubermangude  ja maakondade wiljasaagid, peale wäljakülwamise,  ametliku ülesaudmiste järel seisawad. Selle kirja järel oliwad nende aastate sees kõige wiletsamad wiljasaagid: Moskwa kubermangus  seemet; Tweri, Wladimiri ja Kaluuga kubermangudes 2,g seemet. Kõige kõrgemad wiljasaagid oliwad: Plozki kubermangus  5,c. seemet; Kuuramaal 5,» seemet;  Riiamaal 4,.. seemet; Suwalki ja Kalishi