kõik üksnes Paradiisi aijas olla ja kuuni Paabeli  torni ehitamiseni nõnda jääda. Sealt saadik  on asi koguni töine. Räägime meie kuida meie räägime, ikka leiawad sealt seest inimesed paha. Elajal on selle poolest palju kergem. Meie oleme rääkinud, oma arwates koguni tõtt, aga mis oleme meie selle peale kuulnud ja mis peame weel kuulma, kui meie julgeme weel edasi rääkida. Meie oleme oma lehe 17. numbri sees awalikudest maksudest ja orjustest rääkinud ja kes saab seda walekS tunnistama, mis meie seal sees oleme rääkinud. Ka meie ei tahtnud muud, kui et meie ennast ühe-teisega oleks Võinud  ühendada. Aga kus on ühendus jäänud? Kui meie rääkisime siis ei tulnud meile meele, et meie sellega pühitsetud päranduse"  külge oleme puutunud ja et Tallinna Saksa keeli zeitung ja ,Tallinna Sõber" need pühitsetud päranduse" ja põiguste truid walwajad ja wahid on". Niipalju saame meie aru ja mõistame, et meie küll Varandust oma wanemate käest pärida Võime, aga kuida õigusi mis ühte rahwast teise rahwa kätte, ühte seisusi teise seisuse kätte äraannawad. seda meie ei mõista ja ei saa sellest aru. Meie Eesti rahwas elame mitme töiste rahwaStega ühel maal, kanname ja kannatame külma ja palawat, aga siiski ei ole meil need õigused mis töistel rahwastel on. Meie oleme rääkinud ja püidnud  näidata kuidas ühendus wõimalik oleks, aga meie oleme oma rääkimise eest teutust saanud,  teutuft ühe Eesti ajalehe käest. kes ise rahwale tahab küinlaks, Valgustajaks ja teejuhiks  olla. Kus jääb seal keel, mis meid ja meie mõtteid peab ühendama? Missugune on see kilinal ja walgus mis -Tallinna Sõber" meile tahab anda ja kuhu juhatab ta meid? Juhatab ta meid priiusele wõi püiab ta meid orjuse wõi pimeduse wõrku melitada? Niipalju saame meie „ Tallinna Sõbrast aru, et ta Eesti rahwast tahab seisma panna. Seisma ei tohi Eesti rahwas iialgi jääda. Seisma jäämine tähendab tagasi poole minekut, sest senni kui Eesti rahwas paigal seisab lähemad teised rahwad  temast ette. Tahab Eesti rahwas rahwa nime kanda, fiis ta peab kõige waimu riista- Lega Võitlema, muidu saab tema nimi ajaraamatust  maha kustutatud " Suuremalt osalt jätame meie seda nurjatumal  asja lugejate kohtumõistmise hooleks, mähe sõrmeuaitusi arwame aga waja olema. E. S." laulab keelele kiidu-laulu. On se aga kellegi keel, kui enne kirjutab: , 'ja mõni Eesti ajaleht koguniste tuld ja törwa Eesti rahwa ja töiste seisuste wahel püidwad Mwada Eestirahwas on rahwaS, mitte seisus. Kes põllumees on, se on põllumehe  seisuses, kes Tartu suurkoolist läbi käinud,  se seisab õpetud meeste (Literati) seisuses, kes ennast suure teenistuse läbi Grafi nime alla teeninud, se seisab selle seisuse sees. Eestimehed  wõiwad aga ikka kõik kolm olla. Ise asi on rahwus, ise asi on seisus; kas /T. E. S." niipalju keelt üleültse ja Eestikeelt iseäranis  ei peaks mõistma. Eemal kirjutab ,T. E S." ,Waatame lühidelt amalikud maksud ja' orjused läbi," . . . Kõik maakohad kannawad  oma osa awaliku koormat maa kasuks, se on iseoma kasuks. Üks jägu nendest koormatest saab rahaga kantud, teine wiljaga, kolmas tööga. Rikas maa-omanik, ehk ka se kellel rohkest muud tallitust on, wötsb sulase eht palgalise ja laseb seda tööd Leha. kellel omal aega on, teeb seda ise. Jgawiisi ei ole se aga midagi muud, km üks emalik kohuS, miv maakoha peal seisab, mitte inimese peal. Orjus selle wasta on se olemine, kui ükS inimene teise ori, se on teise omandus on. Kuida wõib nüüd T E. S." Eestikeelt niipalju segada ja solkida  ja teesillutamist ja teisi sesugufl mvalikusi teausi , orjuS" nimetada? Niipalju keelest.  Meie soowiksime, et amalikud lehed nõdrema  wendade kahjuks mitte segadust^keele sees ei sigitaks ja kosutaks. Kuida wozh T. S." siis ütelda, et meie oma seletusega kedagi wõi pimeduse wõrku meelitame" ?! On selle lehe Väljaandjal se keel, milles kirjutab  koguni tundmata, wõi ei maksa temal tema sõnad midagi? Kuida arutab ,T. E. S." meie selgest kirjast, et meie „ EeStirahwaft seisma panna" tahame? Arwab ,T E. S." seda edasiminemiseks, kui üks omanik teise metsast puid raiuma läheb? Mills on Tallmna Saksa keeli zeituug, ehk milla on Sõber" .wanematest pühitsetud parandusest"  rääkind, ehk ennast nende õigus te truuikS walwajaks ja wahiks tunnistanud?  Niipalju saame meie aru, auustatud rTartu Eesti Seitung", et Teie w alega ja leinamisega oma wiletsat elu ülespidada. tahate. Teie tõotasite näidata mitu wõrt wald awaliku maksusid ja koorma tusi enam peab kandma kui mõisa. Meie pärisime seda , arwu tegemist  tõe ja õiguse" nimel. Tahtsime oma wähem õpetud wendadele näidata. et se nenda ei ole; tahtsime hoolt kanda, et nõdramad wennad  ennast kihutada ei lase, ega rahu ja rõõmu ei kaota. Wift on se E. S." uatuke raske olnud. Kergem oli, meie kirjast midagi waljaarutada, mis seal sees koguni  mitte ei seisa. Kergem oli, endisest teest körwale karata ja sõimata. Wõib olla, et mõni mees ennast wihale kihutada laseb, inimese patune  süda usub jo sagedast kergemini paha kui head; et aga kõik Eestirahwas ennast eksitada laseks, seda arwata oleks meil liig hale, seda meie ei wõi uskuda ja selles mõttes kirjutame edasi ja tõstame moeka pahameeleliste rahurikujate  wasta ja sedawiisi katsume rahu kosutada,  kuida ikka tunnistanud oleme. Olgu se ühes ?T. E. S.ile" wastuseks, teise hälbi kaebtuse peale, mida meie üle tõstab. Omalt maalt. Tallinnast, 31. Jõulukuu pääwal. „Walitsuse Teadaandja" sõnumi järel on Tallinna  Naesterahwa -wangihoolekandmise- komitee 14. Jõulukuu pääwal Keisri. Majestäti poolest kinnitub ja Linnapea Baron Üksküll praua selle komitee eesseisjaks seatud. Kolga mõisas on üleüldine telegrast-jaam asutud ja se on oma tööd alustand. Kuuleht"  Wochenschrift"  on luba saanud edaspidi Tallinnas wäljatulla. Saksakeeli .Tallinna Zeitung" kirjutab iseäranis fissesaadetud kirja järel, kuida Postkomptori  ametnikud Jõnlulaupääwal hilja õhtuni  ametis olnud ja peale oma ametliku kohuse muret kannud et saadetud pühade-rõõmustused wiiwimata saajate kätte toimmdud saiwad. Selle auusa ja lahke murekandmise eest annab Zeitung  linnarahwa nimel nende herradele awaliku tänu. Kuida ,Herold" kirjutab, on Riiksraati heaksarwamine nuhtluse-seaduse ja wangi-seaduse uuenduse põhjused 22 Jõulukuu pääwal Kõigekõrgemalt  kinnitub ja saamad endiste seaduste asemele järelseiswad uuendused tulema: I. Wangihoonete  uuenduste läbiwaatamiste juures maksawad  kui põhused: 1) Wangitööde asemel määratud  ja ilma määramata aea peale, saatmise asemel Siberi ja kaugematesse kubermangudesse, wangi-kompaniidesse, töömajadesse ja wangihoonetesse  ja kinnipanemise asemele saamad edaspidi need nuhtlused ja need karistused tulema,  mis läbi süüalused jäädawalt ehk mõneks aeakS oma wabaduft kaotawad: a) Saatmine wangitvöle, määratud ehk määramata aeaks ; d) wangipanemine tuhthoonesse. kuuest aastast saadik; ü) wangipanemine ühest aastast saadik, ja e) kinnipanemine kolmest kuust saadik. 2) Wangitöö aeg, wangisolemise ja kinmolemise aeg saab nuhtluse-seaduse läbiwaatamise juures määratud, nende piirete sees, mis punkt 1. all täheudud on. Sealjuures on tähelepanna, et wähem tuhthoone-nuhtlus mitte kergemaks arwata  ei tule, kui raskem wangi-nuhtluS. (S Wangitöö alla mõistetud kurjategijad langemad a) raske wangitöö alla, d) asutuse alla Siberis ehk kaugemates kubermangudes, kui wangitöö aeg möödas on. Wangitöö alla mõistetud kurjategijad saamad mangimajades peetud, mida esmalt Siberi maal ehitakse. 4) Tuhthoonenubtluse  alla mõistetud kurjategijad saamad msnl neg üksik wangis peetud. Siis saamad nemad sel aeal kui tööl ei ole ja õösedel üksteisest  koguni lahutud. Kõik tuhthoonelised peawad  seda tööd tegema, mis seal seatud on. Tööd wõiwad ka wäljaS tehtud saada, ikka aga nenda, et tuhthoonelised ja palgatud töötegijad üheskoos ei ole. 5) Wangimöistetud süüalused saamad läbi kõigi määratud aea üksikult wangis  peetud ja tegewad wangikambris tööd, igaüks  oma jõudu ja osawnst mööda. Ükfi stiS wõib seda seaduse käsku muuta, kui üksik-manguS  wangi terwisele kahjuks on. 6) Kinnipannemine  on aga wabaduse kaotus, määratud aea peale. Need keda kinnipanemise alla mõisteti  wõiwad aga ükfi fiis tööle pandud saada, kui nemad seda ise soowiwad. Nemad kannawad  seda karistust selleks seatud paikades, mis selleks Nabukohtute juures seatud, ehk teistes seaduSlikuis paikades. 11. Keisri Oma Kanzellei  teise jaotuse ja Kohtuministeriumi hooleks saab antud üht plaani teha, mille järel nuhtluse-seaduse  läbiwaatamise tööd kordasaadetud saamad ja se plaan on siis Keisri Majestäti kinnituse alla anda. 111. Seestpidise asjade Ministri hooleks anda : 1) Raha - Miuistrega nõun pidada, kuida need kulud kantud saamad, mis unede wangihoonete ehitamiseks ja manade ümberehitamiseks maja on ja kuida need kulud wõiwad lubatud saada. 2) Selle üle, kas tühje hooneid on, mis täiskaswand inimeste wangihooneks kõlbawad, ehk wäheealiste kinnipanemiseks  wõiwad tarwitud saada, selle üle kohaliste kohtutega nõun pidada. Laupääwal. 29 Jõulukuu pääwal toodi Jüri Rummo wahi all Tallinna ja pandi kindla luku taha. —. Mõnest riigijäost tulewad kurmad sõnumid  minema suwise wiljasaagi ja kartawa toidupuuduse  üle, mis ennast kõrges wiljahindaS näitab. Saratowi kubermangus on juba maakonna  hoolekandmise kassast meel 453 000 rubla abiks, mõlemad summad muidugi laenuks. Ka Woroneshi kubermangus on maakonna kogu kartawa  puuduse üle nõun pidanud. Seal kubermangus  on peale wiljapuuduse ka meel kurgutõbi  kangest liikumas. Kubermangu terwisekommisfioni  armuandmise järel olimad seal Talwekuust saadik 3484 inimest selles tõdes haigeks jäänud ja 1475 inimest sellesse surnud. Simbirski kubermangus on wiljahinnad kangest tõusmas. Ka teised toiduasjad on kõrges hindas,  nenda maksamad kalad kakskord niipalju kui minewal aastal. Ka Kaukaasta maalt kirjutakse.  et Eruvani linnas rahwal häda on. Seal saab Linnapea nõu peale waese rahwa abiks raha korjatud. Kroonu magasitest on waese rahwale 700 tshetwerti nisu abiks antud. Weike-Maarja kihelkonnast. Wiiuakuul läks üks noor tüdruk Antu wallast, Anna Albi uus, kes Kilst mõisas teenistuses oli, läbi Nõmme küla. Seal hakkas üks weike koer tema järel käima ja jäi tema kannule, kuuni tüdruk Kilst mõisa kööki jõudis. Köökis kargas koer tüdruku peale ja hammustas tema weike sõrme. Haaw oli aegamööda paranenud ja ast oli unustud. kuuni Zõulu-aeal äkitselt hullukoera  hirmus haigus waese tütarlapse peale tuli, mis kolmandemal pääwal surmas. Pea pärast haawamift olimad kõik koerad Kilst mõisas  surmatud ja mõisawalitsuse poolest oli käsk antud, seda ka maldas teha. Kas fe hoolekanalik  käsk taieste täidetud on, seda meie ei tea, soowida oleks aga küll, et sesugustel aegadel,  kus hullu koera, ehk ka aga sellenäolist koera nähtud on, kõik teised, kas surmatud ehk mitmeks kuuks kinnipandud saaksiwad, kuuni