SavWaSte jäuSkond. Seltsi brongS-medalje: Praua J. Auschütz'i  Torma mõisa kaSwanduS. Ktituse-kirja: Herra E. Z«lker'i Karola mõisa kaSwandus. Kodu-tööde jäuSkond. U. Kedrus. Kiituse - k i r j a: Sofie Sass, niidi eest; Mavie Köõu, willase lõnga eest. B. Linased kudused. Brongs-medalje: Minna Wirop Ssadjärwelt, lõuendi eest; E. Saar Kärknalt, kolme laudlina ja kahe woodi-lina eest; A. Nurk Vaiwalt, põranda-riide eest. Kiituse-kirja: Nimetamata wäljynäitqja, kolme poollinase, walge ja kirju laud lina eest. C. Willased kudused. a. Wööd , puuduftwad. b. Poo l m i,l. lased. W a eba d: Kiituse -k i r j a: Minna Kallas Kärnalt, wäga ilusa maeba eest; Mari Wint Lootagalt, kuotud, õmmeldud ja heekeldud maeba eest. dd. Kangad. Kiituse - kirja. Liisa Niggol Meerilt, poolwtllase riide eest; Aline lohnaS Kawastolt, riieteks tehtud poolwtllase  riide eest; nimetamata wäljanäitajä, liia poolwillase  riide eest. o. Täiswillased. Rätikud. BrongS - medalje: Anna Linno, wäga kena, sinise ja halli suure rätiku eest; Anna Saar, pruuni willase suure rätiku eest. dd. Kangad. Brong s-m edalje: Kadri KallaS Kärknalt, kirju küperdatud willase riide eest. Kii tuse -kirja: L. Villmann TerakVerelt, kirju linase  riide eest; Anna Hosmeister Auuranmalt, willase riide eest. D. Walge-õmblus, puudus. E. Blank-wälja-õmblus. BrongS-medalje: Tallinna Techvikakästtöökool,  mitmesuguste tööde eest. Kii t us e-ki r j a: Anna Seil Tartust, märkriide ja heekeldamise proowi eest, tehtud tema 11. elu-aastal. F. Tikkimisel» ja heekeldamised. Ktituse-kirja: Anna Löbek Sootagalt, heekeldatud  maeba eest; Johanna Lukas Tartust, kuotud willase aluS-kuue eest. G. Pitsid. Brongs-medalje: Preili von Rautenfeld, niidist põimitud pitside eest. H. Kodu-tööd. Kiitu se- kirj a : Karl Birkenbaum, juurtest punutud  kormide eest. Wiljandist kirjutakse meile: ,PaiStu õpetajaks maliS kiriku kouweut 22. Septembril wiie kandidati seast, keS oliwad kahe walmislamise-konwendi läbi proomjutlusele kutsutud ja tulnud kiriku seaduse § 296 järel suurema hulga häältega Peterburgi Zaani-kiriku abiõpetaja Jaan Berg man n'i, kes Wiljandi maakonnast Kolga- Jaani kihelkonnast päralt". A. D. » Saaremaalt. ,Kuresaare Nädalilehe" sõnumite järel on talwmili ja suwiwili sel aastal Saaremaal wäga hea olnud, niisamati ka hein, ja kõik on heaSte kokku saadud. Suure-pöllu pidajad nimelt kaevamad aga wäga selle üle, et wiljale kaupa ei leita. Tõsiselt mõteldakse seal selle peale, kuida wiljale teistwiisi kaupa ja hinda leida wõib, kui maailma wiljaturul kuhu Saaremaa wili rakke saata on, sest et seal suuri kaubamajast ei ole. Wist mõtlemad Saaremaa fuurpõllu pidajad rohkema Viinapõletamise peale, mis läbi wedu wähendatud saab ja wilja järeljäädused  oma põllu rammutusekS koha peal paigale jääwad. Tulema aasta peale mõtlemad Saaremaa põllumehed wäga suure murega. Põud ja rukki-uss on rukki-külwi nii ära häämitanud, et kihelkondade kaupa mitte üht ühetasa  haljast oraspõld» ei nähta. Riiast. Riia LinnawalitsuS kutsus kõiki Riia seltsist, kes Kindral-Adjutant Graf Todlebeni põrmule Riigas wiimast auu anda tahakstmad, seda Mihklikuu 27. päämant  Linuawalitsufe kanzelleis üles andma ja selle kuu 1. pääwaks malmis olema, kus Graf Todlebeni surnukirst Petri kirikuaiast Riia-Dünaburgi wakshalli ja sealt Sewastopoli  wiidud saab. Hiljemate sõnumite järel saab surnukirstu, kuulsa mehe põrmuga, selle kuu 5. pääwaks Sewastopoli oodatud, kus tema oma kaaSwõitlezate körwas jäävamalt maetud ja jäävamaks mälestuseks temale riigi kuluga auusammas ehitatud saab. Peterburgist. Kõik maailma aealehed helisemad ikka meel sellest, mis ehk kolm Keisrit SkierniewiceS wõiwad rääkinud ja nõuukS wõtnud olla, ilma et keegi ustama! ligemat sõnumit anda wõiks. Iseäranis tähendakse ka selle peale, et Majestät KeiSri-Praua wäga armulikult Saksamaa Kanzleriga rääkinud on, kuna Keisrid teiseS amris oliwad. KeiSri-Praua soowimiSte peale on Würst Vismark wastanud: ,Majestät wõiwad julge olla, et nende soowimiste täitmine minu elu eeSmärk on. Kui fee kord mitte enam ei peakõ wõtmalik olema, stiS ei ole mina mitte enam Minister". Et wäljaspidistest suurtest politika  asjadest jutt oli, seda on juba sellest mõista, et kõig- kolme riigi Kanzlerid Keisrite kaasaS oltwak Et aga üks pea-afi selles nõuupidamtseõ wõitlemine riikide 'soeSWMe lwwMMe, Rihilistlaste. SozialiUaste, Könwmnistlaste,  AnathWlaste ja teiste lõhkuja settfilaSte wMa oli, ja et edaspidi Keisririigid ja ka teised riigid ühes nõuns nende wasta wöidelda tahawad, seda ou ka neist auutähtedest näha, mida Keisri Majestät wiimaste pääwade  sees wõeramaa Politsei ametnikkudele annud on. Nenda on Pariisi Politsei-Prssect CameScasse p. StaniSlause rittretähe I. kl., tema kanzellei ülem Pu ybaraud  sellesama rittretähe 2. kl., Pariisi Politsei-peali?  Ca salas sellesama rittretähe 3. kl., ja Wiini Polilsei-kommissär  Frankl p. Anna rittretähe 3. kl. saanud.  Wist on nemad juba ja saamad nüüd weel suurema  hoolega Wenemaa ja teiste riikide põgenikkude pimeduse-tegewust  tähele panema. Itaalia Minister Maucini  on Aleksander Newski rittretähe saanud, nimelt auutunniStusekS selle töö eest, mida tema seaduste korraldamise ja riikide sõbrustamise kallal teinud on. Inglismaa lehtede sõnumite järel olla Wene ja AuStria riigi wahel wälja kaubeldud: AuStria wõib Bosnia ja Herzogowitna maid täitsa omale wõtta, ei pea aga Serbia külge puutuma, ega pea ka selle wasta seisma, kui Bulgaaria  ja Zda-Rumeelia ennast ühendawad. Kui Austria  Saloniki linna ja lahe omale wõtab, fiiS langeb Dardanellide merekaeb Wene Valitsuse alla; Inglismaa saab Egyptuse, Prantsusmaa saab Triipoli. Kui palju nende sõnumite sees tõtt on, see on wäga küfitaw. Peterburgi Mere-kanal on juba walmis, nenda et suured sõea-laewad .Aafrika" ja ,Olaf", ja Keiserlik sõidulaew .Dershawa" läbi jooksnud on ja Nikolai-filla  ees ankrus seisawad. Selle kanali piduliseks lahtitegemiseks on juba uhked riistad, nimelt ka need käärid millega kanali üle tõmmatud kõis katki leigatud saab, Khlebnikowi meistrituas walmis tehtud, pidu oli selleks aeaks määratud, kui Keiserlik Kõrgus Kindral- Admiral Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh koju jõuab, saada aga nüüd weel edaspidi, wõib olla kewadekS jäätud. Greeka-õigeusu PiiSkopide kouferenz, Wene Kiri  kupääw, on Kijewis lõpetatud, saab aga WilnaS uueste kokku aStuma, nõuupidamiseks Wene kirtku-asjade üle Lääne ja Põhja poolistes kubermangudes, nimelt Rooma-Katholiigi PiiSkopide ülemeele tallitsemiseks nõuu otsima. Rooma-Katholiigi Katharina kirikus  on Pühapääwal, Mihklikuu 23. pääwal, üks ülikõlwatu  tegu tehtud. Kui Preester Wollinger altari ette astuda tahtis, siis tuli üks Juudi näuline wauem mees tema selja taha ja hakkas teda kepiga peksma. Esiteks oliwad ksik kohkumisest tarretanud, fiiS aga strutafiwad ennast igalt poolelt käed kurjategija poole ja üks naeSterahwaS  oli efimene, kes tema kraest kinni hakkas ja teda tagasi kiSkuS. lumalakoja teutaja on endine kooliõpetaja Mõller ja ütleb seda sellepärast teinud olema, et tema Pater Wöllinger'i nõuu peale ametist lahti saanud. Kui wähe tema laSte kaSwatajafs kõlbas, seda on tema oma teuga ise kõige paremini tunnistanud. Nöller on ristitud  Juut. ,Palme, Seltsi maja antakse käsitööde õpilastele ilma maksuta joonistamise õpetust, nimelt on maaler Frentz ja ehituse-meister Spörer seda waema oma peale wõtnud. Saksakeeli , Peterburgi Zeitung" soowib, et käsitöö meistrid  oma õpilast pakutud õpetusest rohkest osa mölla lasekfiwad.  Peterburgi Eestlased seistwad , Pakmega" heaS sõbruseS; eh? tarwitawad nemad nüüd ka seda lahket pakkumist. Mihklikuu 25. pääwal kargas üks jägu Ohta püssirohu wabrikust tuulde. Neli meest saiwad paigal surmatud, üks sai nii raskest wigaStatud et paari tunni pärast hinge heitiS; kaks meest on kadunud. Üks jägu töölist oli tööle minemas, miimis aga natuke järwe kaldal. Sel silmapilgul sündis kärgatus ja kange hoog paiskas need mehed mette, kes õnneks meel ligemale jõudnud ei olnud. Moskwast. Rishni-Nowgorodi Juudi-jahilaSte protsess pidi selle kuu 2. pääwal Mõskma Sõeawäe-Ringkonnakohtu  ees algatud ja lukknS uste taga peetud saama. Mohilewist. West Dnjesteri jõeS on nii kangest alanenud,  et aurulaewa sõidud Soroki ja Zampolt wahel seisma pidiwad jäätud saama. Saratowist. Mihklikuu 20. pääwal süda pääwa aeal langes üks jägu Sokolowi mäest maha ja mattis mitmed hooned. Selle peale libiseõ maa selle mäe ja Wolga jõe wahel 24 tundi, kuS juures hulk pragust sigis. Mõned maatükid on palju alamale langenud, teised mitu arshinat kõrgemale tõusnud. Selle maa peal on mitmed wabrikud ja elab palju waest rahwast. Palju majast on -häwitatud, umberwisakud ja wigaStatud; kõige suuremat kahju on suur Tshirihhini wabrik saanud. Kiwihoonetesse on suured lõhked puumajad on ühe külje peale kokku majutatud. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Mõned päÄwad enne mäe rebisemist ja langemist oli maa sisse suur pragu siginud. Jelezrst, Oreli Mecmangnst. Sel kewadel oStiS üks herra K—i omale Kasani jaama ligidal Orel-Grjast raudtee  ääreS, mõisa, elas seal rahulist ja hakkas hoolsaks põllumeheks. Järsku tuliwad aga ühel ööl Politsei ametnikud,  wstfiwad rahulise msisaherra kinni ja wiistwad Vangimajasse. Kuida wälja tulnud, on K—i selle Belajewi  abiline kes Mofkwa Agrarbankist minewal aastal mitme mõisa peale raha wöttis, mida ei olegi. Nemad oliwad kõik tarwilised paberid ise teinud. See protsess seisab praegu Mõskma kohtute ees. K—i on ühe Preestri poeg Ostrogushski maakonnast, Woroueshi kubermangust. Blagoweshtsheuskist, 19. Sept.: Kakskümmend wersta teine pool piiret on Khiina pool Amuri jõe kaldal, rikkad kulla-laagrid leitud. Turkestauist. Ühe Inglismaa lehele kirjutakse Ka!- kulast, et Wene söeawäe laager mitte Kushud-Khan-KalaS ei ole, waid natuke eemal jõe kaldal. Kaubaajamine Merwi ja Askhabadi wahel on kosumas. Pääwapalgad Askhabadis on wäga kõrged ja maalt asub palju rahwast linna. Odessast. Politika kurjategija Deitsch, üks Juut, keS oma endist sellstlast sellega tappa tahtis, et temale põletawat rohtu üle näu ja keha kallas, siis ära põgenes, wõeral maal aga kinni wõetud ja tagasi toodud sai, on Odessa Sõeawäe-Ringkonna-kohtu poolest 13 aasta ja 4 kuu peale wangitööle mägedes, mõistetud. Simferopolist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh, kes kolme uue sõealaewa ehitamise  alguse juures Sewastopolis oli, on Mihklikuu 28. pääwal Simferopolist ära sõitnud ja reisib Mõskma kaudu Peterbugi tagafl. Jdapoolistes Wenemaa kubermangudes ja ka teistes paikades ou sel sügisel talwifed ilmad wäga järSku ja ootamata tulnud. Nenda kirjutakse Saksakeeli „Peterburgi  Zeitungile": Wjatkast, 9. Sept.: ,Iga pääw sajab lund, nenda et palju wilja ja keedu wilja raisku läheb". Üsast, 9. Sept.: , Septembrikuu 4. pääwast saadik on meil järges lumesadu. Wili seisab meel wäljal." Omskist, 9. Sept.: »Heile oli meil lumetuisk ja öösel 5 graadi külma. Ka täna sajab lund". 12. Sept.: ,Külmad on kõik wiljad ja keedu wiljad Sergiopoli ja Ust-KamenogorSki maakondades häwitanud." Kasanist, 10. Sept.: ,Heile sadas lund. Täna sajab wihma, ilm on aga külm. Kõik suwiwili on wäljal ja ka muist rukist on kokku panemata". Orenburgist, 10. Sept.: ,Rohkest kaswanud wili on alaliste wiymafadude läbi pea täitsa häwitatud. Põllumeeste lugu on hirmus paha. PöhjapookifeS kubermangus puudub juba wilja". Jekaterinenburgist,  11. Sept.: ,Jlm Jekaterinenburgis ja ümberkaudu on hirmus. Pärast seda, kui ligi kaks kuud järges wihma sadanud, sajab nüüd juba wiis pääwa luud. Wili, mis hakatuses nii suurt lootust andis, on häwitatud  ja rahwaS on meelt heitmas. Kaera puuda eest maksetakse juba 1 rub. 70 kop. ja heina puuda eest 70 köp. Teed on hukkas ja liikumine pea wõimata." 13, Sept.: ,Heilsest saadik saeab jälle lund ja on 2 graadi külma. Linna ees on juba saanitee". Balakowost. 13. Sept.: ,öösel sadas lund ja meil oli 6 graadi külma.  Täna sajab jälle lund". —Ka Moskwas on juba lund sadanud. Nowoje Semlja ümberkaudu on kõrge mere kalapüüdmised  sel fuwel rohket saaki annud. Üks ainus laem on, peale teiste kalade, 210 beluuga kala raiunud. Iga beluuga  annab läbistikku 20 puuda raswa ja üks puud raSwa maksab 3 rubla kuuni 3 rubla 50 kopikat. Beluugadest  ükfi on see laem siis 12.000 künni 14,700 rubla teeninud. Selle waSta kaebatakfe Murmooni rannast  maga waewalise kalasaagi üle. Seal ei ole rasked tormid kõrge mere peal püüda lasknud ja ranna ligidale kadeljau kala (Stockfisch) ei tule. Selle kala hinnad on fiiS ka wäga kõrgele läinud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Baden-BadeniS sai wiimasel nädalil Saksamaa Keisri-Praua fündimtfe-pääwa peetud. Suuremat  pidu oli aga maha jäätud, sest et Keiser reisudest ja manöwritesi wäfinud, ülepea haiglane on ja arstid temale  wõimalikult rahu pärinud oltwad. Braunfchweigi Herzog on raskemalt haige, nenda et tema elu eest kardeti.  Wiimaste pääwade sees olla tema termis natuke paranenud. Riigipääwa saadikute walimise ettewalmistamised  panemad kõik seltskonda kihisema ja kõik erakonnad  on oma kutsumist ja oma eesmärkifi kuulutanud. Armatakse,  et need keskmised erakonnad laiemat ruumi loota wõiwad, kcS Riigiwalilsusega üht teed käimad ja mõistlikku  wabadust nõuawad. Aga ka Keskpaiga ehk Katholiigi  kiriklaSte erakonna lootused on suured ja nendega saamad ennast tagafitöukajad Reactiouärlased  muidugi  jälle ühendama. Üleüldse on igal poolel leitud, et Parlamentid kaugelt seda õnne toonud ei ole, mida nendest  loodeti. Parlamentid on erakondade tallermaaks saanud,  kus rahulist nõuu ei peeta, maid kus erakondade est-