Omalt maalt. Tallinnast. Tubaka kõrgendatud aktsis, iga aktfifirubla  peale 30 kopikat, on selle kuu 1. pääwast maksmaks saanud. Wõeralt maalt sisseveetud tubaka kõrgendatud toll algaS selle kuu 3. pääwal. Lehekuu 31. pääwal tuli Eestimaa Kuberuör Würst SchachowSkoi Peterburgist tagasi ja temaga ka Tartu koolikonna Kurator, Geheimerath KapuStin, kes selle kuu 3. pääwal jälle ära reisis. Kuida kuuleme, on tema Kubermangu - Gymnafiumi, Realkooli ja Toompea-kooli kooliõpetajatega selle üle nöuupidamises olnud, kuida ja milla neildeS koolides Weue keel öpetuse-keelekS wõib pandud  saada. .Nowoje Wremja" soowib pitkas juhtkirjas, et uus seadus, mis maa-ostmist wõeramaa alamatele Poolamaal, mõnes läänepooliseS kubermangus, Kuuramaal ja Ltiwimaal  ära keelab, ka Eestimaal maksmaks tehtud saaks. Muidu wõikfiwad, arwab see leht, wõeramaa alamad hulga kaupa Eestimaa talukohtafl ära osta ja sedawiisi kodumaa rahwast kohtadest wälja tungitada. Et tänine Eestimaal seda weel ette tulnud ei ole, seda tunnistab .Nowoje Wremja" küll isegi, kardab aga tulema aea eest. Meie wõime kinnitada, et Eestimaa mõisaherrad waSta meelt ka wõera walla rahwale talukohtafl müüwad, weel wähem soowiwad nemad neid fiis wõera maa rahwale, ülepea wõerastele, olgu nemad wõeralt maalt wõi omalt maalt. Oma walla rahwale, kõige wähemast  aga Eesti rahwale, soowitakse siin kõiki talukohtasi. Kas see aga just .Nowoje Wremja" ja teiste kutsumata eestkostjate meele järel on, see on wäga küsitan? asi. .Ristirahwa Pühapääwa Lehele" kirjutatakse Wiru - maalt: .Ehk küll kirik ja koolid meil siin Wiru maakondaS  Jaagupi kihelkondaõ, Jumala sõna walgust kõige jõuga inimeste sekka püüdwad laiali lautada ja seal juures wäfimata tööd teemad, fiiSki tõstab ebausk ju pettus selle kõrwas ka oma pead, ja ei taha ega taha kaduda. .Nii elas siin kütiwaldas mees, kes oma naesterahwaperega  küla-rahwale arsti-rohtusi kõiksuguste haiguste wasta toimetab. Rohud kiidetakse Ambla apthekist toodud ja palju paremad olema, kui Rakwere apthekis, siiski aga haiguse wasta mitte mõjuwad küllalt, waid pidada esiteks nõiduse wäel karastatud saama, siis wast olla n'ad haiguse vastased.  Küla-rahwa seas aga on praegu niisuguseid inimest küllalt, kes seda kergeste usuwad; liiatigi weel, kui mõni, ehk küll just mitte selle kiidetud rohu toimetuse läbi, mis jo terwegi inimese wõiks haigeks teha, waid Jumala looduse  läbi terwekS saab, noh, fiis on kiidetud rohi abi saatnud  ja wõib seda jnlgeste igamehele soowitada. Kuida aga selle kiidetud rohuga lugu on, seda saame warstt näha. Mina, nende ridadae kirjutaja, sain kogemata oma naabri käest kakS niisugust nõiduse wäel karastatud rohu-klaasi kätte, mis ta ülemal nimetatud wabrikuft oli toonud ja nende eest 1 rubla 20 kopikat maksnud. Mul oli himu teada saada, mis rohud need pidiwad olema, witsin n'ad seepärast tubli teaduse-mehe kätte katsuda ja nüüd tuli lahutuSkunsti läbi ilmsiks, et ühe klaasi sees, mis sissewvtmise  jäuks oli antud, pisut jooti, mis wist apthekist oli toodud, peale seda piiritust, üles sulatatud salpetrit ja anilini  wärwi kokku segatud, ja teise klaasi sees, mis silmahaiguse  wasta oli antud, et olnud muud, kui sinise silmakiwi  wefi. Targad solkijad arwasiwad wist et sinine silmakiwi  (Grünspan) ka filma-haiguse wasta mõnus rohi on. KaS need mõlemad rohud tõeste nende haiguste wasta on, mis tarwiS neid anti, seda wõib igaüks, kellel wähegi tundmist on, arwata. Ühe niisuguse klaasi-taie sai Küti mees. Th. W. teiste soowimtse peale ülemal nimetatud solk-wabrikust sisse wõtta, mis peale waene meeS ligi kaks nädalat kibedas kõhuwalus maas oli. See oli mõnusa rohu mõjuvus, mis kalli hinna eest ostetud. Laste filma-haiguse peale peawad need ülemal nimetatud  naefed ka wäga osawad arStijad olema. Näituseks: Haige silmadega laps wiiakse sauna, wõetakse sööd, keerutatakse  neid ümber lapse pea ja wisatakse wette. Peale seda pestakse haiged silmad tahmase süteweega puhtaks ja sinise stlmaktwi wett pannakse arsti rohuks peale. Kas see just hea on, lapse haige silmade ees. mjs jo muidugi walgust ja soojust kardawad. õhkawaid süsi keerutada  ja peale seda weel finise stlmaktwi weega neid kasta, seda wöiwad paar last tunnistada, keS oma nägemise nii suguse osawa arstimise läbi poolite on kautanud. Mindakse aga järel pärima, mikspärast nitsngust rohtu antakse, fitS on waStuS: ~Rohi on hea, aga Sina ei oskanud seda õiete tarwitada, sellepärast oled ise süüdlane, aga mitte meie. Aga sellest ei ole mitte weel küll. Ülemal nimetatud meeS on ennast ühe Rakwerest päritud kelmiga ühendanud, keõ järgmises kunstis, nimelt soola-nuustikute ja nõiamunade  walmistamises meister näitab olema ja praegu NarwaS elab. Nemad on nüüd ameti-wennad. Neid soola-uuuStikuid ja nota-mune antakse kodukäijatele  kaasa, et sits, olgu kohtukäija ka süüdlane, ikka VtguS temale piab jääma. Ülepea piawad need iga aSja wasta aitama. Kui palju niisugused soola-nnustikud seaduse ees abi saadavad, sellest wõib üks Küti walla inimene sõnakese rääkida, kes paari aasta eest, kus kase urwa-plaastrid kelmide  tarwis kohtutest weel ei olnud kadunud, pitka-näpu ameti pärast Maa-Wiru Hakenrihtri kohtu ette sai kutsutud ja ka üht niisugust nõia-muna kaasas kandis, aga siiski oma auusa ameti-toimetuse auuks ja mälestuseks 30 kord urwa-plaaflriga pehme kohta paitada sai. Muidugi sajatas ta nüüd oma awitajak, kes küll maksu oli wõtnud, aga miski abi selle eest ei olnud saatnud, mis peale viimane ennast sellega vabandas, et soola-nuustik küll oleks aitanud,  kui aga õiete oleks tarvitatud saanud. Nekruti-wõtmise aeal wast tuleb tähendatud ameti-wendadel  päris saagi-õngttsemine. Praegu ei ole kroonuteenistus  küll mitte raske ja on uue seaduse järel igaühele  kohuseks tehtud, aga siiski on ka neid, kes lahti saada püüawad ja sellepärast niisuguste sortfilaSte käest abi otsivad.  See wõib ka olla, et mõni pois, kui mõnda terwiserikkujat  solki sisse joob ja mõnda rumalat tempu teeb, sellega läbi peaseb, sest wastawõtmise juures on jo wähe aega iga inimest proowi peale panna, aga juhtub ka mõni raudse tervisega mees petjate kätte ja sellega ei wõi need midagi peale hakata, kui tema ka kõik solgid sisse joob, waid nemad saawad sagedast ise pahandust. - Nenda juhtus neile flin wiimasel sügisel weikene äpardus. Meie walla pois K. K. oli soldati-liisu pärast mures, nagu iga noor inimene, kes palju üle isakodu piirete ei ole wälja saanud, wõera rahwa sekka astudes ikka kartlik on. Nüüd tuli meie salaarst ja lubaS teda foldati-elust lahti peasta, aga nõudis oma waewa eest 100 rubla. Pois maksis kohe 70 rubla kätte ja 30 rubla jäi niikauaks, kuuni liisk mööda laheks. Kätte saadud raha jäutafiwad auusad ameti-wennad isekeskis ära, mis peale üks nendest Narwa sõitis. Sügisel tuli liisk, sea! pandi K. K. sortfilaSte  munadest hoolimata paigale ja 70 rubla oli asjata maksetud. K. K. wanemad nõudfiwad oma raha tagast. Suure waewaga saj meie sala arsti käest 30 rubla tagasi, aga 40 rublaga oli auus amett-wend putkama pannud ja tagasi-maksmise peale ei olnud mõteldagi. Käis fiis mehike  ühe ja teise käest laenuks otsimas, aga tuttava kelmuste  pärast ei usaldatud ja nenda on see jägu K K. vanematele weel tasumata. Sel korral oli pettus oma peremeest peksnud ja annaks Jumal, et ka kohtud natuke niisuguste pettuste peale walwama hakkaksiwad. ,Eesseisvaid ribast olen mina sellepärast kirjutanud, et inimeste silmad saaksiwad lahti tehtud ja nemad mitte meelega ennast petta ei laseks. Rumalat ega teadmata inimest ei jõua kohtud ka pettuse eest kaitseda. Keõ haige on ja arsti tarvitab, see leiab teda Rakwerest, kuS praegu mitu osawat arSti elawad, peale selle annab meie kõrgeste auuStatud Baroni herra arsti rohud oma kulu peale. Miks piab inimene fiis niisuguste sortfilaSte juurest abi otsima, kes abi-otfijatele rohu asemel solki annavad, mille mõjuvust nemad isegi ei mõista ette arwata? —On kellegil kohtuga tegemist ja on tema süüdlane, fiis ärgu lootku, et sortsi soola-nuustik teda seaduse ees kaitseb. Õiglasel inimesel ei ole aga mingisugust nõia-muna tarwis. Nüüd on jälle sügisel liisu-wõtmine ees ja kuida mina kuulnud, on abitoimetaja juba paaris paikas õngitfemas käinud. Ärgu lasku ennast keegi petta. Kellele Jumal need pääwad on kätte saatnud, see piab wälja astuma. See on jo ka Jumala käsu wasta ja on riigi, koguduse ja ligemise petmine, kui keegi oma kohuSte täitmise eest püüab kõrwale pugeda ja teist oma asemele saata. Niipalju arwasin mina enese, kui khristliku ligemise kohuse olema, teile, armsad ümberkaudsed kaasinimesed hoiutuseks ütelda." Üks Küti walla peremees. Tallinna Looma-kaitse Selts on selle kuu 2. pääwal koosolekut pidanud ja teiste asjade keskis nõuuks wõtnud selle üle walwata, et last-woorimehed, kes Toompeale  sõidavad, mitte ülearulifl koormaid peale ei pane. Selleks on Politseimeistriga nõuu peetud ja saab Looma-kaitse Seltst eestseisuse poolest üks waht Toompeale  pandud, kes shlosfi-aia juures aset wstab, sest koormatega Pitkast-jalast üles sõita on muidugi ära keelatud —, sealt ristteede üle walwata ja kui tarwis, liiga rasked koormad kinni piab. Waht saab Looma-kaitse Seltst poolest kaardi, mis temale kinnipidamiseks õigust annab ja piab Politseimeistri käsu peale ka igatahes Politsei-soldatite poolest abt saama. Selle kuu 4. pääwal on Tallinna tolli-ameti kanzelleikirjutaja  Eduard A. oma elule otsa teha tahtnud ja kuuli paremalt poolelt pähe lasknud, mis stlma wigastas ja filma taha kinni jäi. Tema on hospidalisse wiidud ja olla natuke lootust tema elu peale. Koledat nõuu arwatakse teda oma perekondliku asjade pärast wõtnud olema. Tallinnas on wiimasel nädalil järgmised kaabakad kinni wõetud ja oma kogudustesse tagast saadetud : endised  wangid Gustaw R. Nehatnst (nimetatud ,Karu"), Gustaw R. Otepäest (,Tartu GuStaw") ja Gustaw K. Koluwerest, öösel wasta selle kuu 2. pääwa Liiwa-peal ühes kaabakate-korteris. Ms neist kargas alasti läbi akna wälja, sai aga kinni wõetud. Mihkel L. Hiomaa'Suuremöisast,  keS juba aastast 1885 saadik tööta ja passita ümber hulkunud on. Passita, korterita ja tööta Aadu M. Raikülast ja Mihkel R. Mihkli kihelkonnast. Passita  ja juba enne Tallinnast wälja saadetud endine wang, Juut Schmul S. Kowno kubermangust, keda tema usuvennad  peiteS pidafiwad. Mõne nädali eest wangist lahti lastud Nikolai F., üks kaabakas kõige kardetawamast tõuust, oli öösel waSta Lehekuu 31. pääwa Maneshi-uulitsaS Friedmanni maja kästkamri luku lahti murdnud, sealt mõned wask- ja hõbeasjad  kätte saanud ja põgenes nendega ärkanud peremehe eest aida. Pea oleks tema selle! teel peasüüd, aga herra H. wtskas aknast hoowi-wõtme Polilsei-soldati kätte, keS siis Peukeri maja hoowi ja aida peafis ja warga kinni wõttiS. Geheimrathi-praua A korterist .Holel de Francds"  Kadrinthalis, murdis waras öösel wasta Lehekuu 30. pääwa akna-luugt lahti, ronis läbi akna fiSse ja warastas  sealt ühe tombakist theemashina ja mõnda pesu. Waida waldas elawa talumehe Jüri P. hobune, 10 aastane körw ruun, on öösel wasta selle kuu 3. pääwa karjamaalt ära warastatud. Hobuse parem körw on lõhki ja lakk on pahema! pool. Kaiu walla taluperenaene Eewa P. oli selle kuu 2. pääwal oma hobuse wankrega Kala-sadamas üksi jätnud ja kui tagasi tuli, fiis oli ase tühi. Must hobune olnud wana ja nõder, wankres olnud üks külimit kilu-silku, üks lamba-nahka kasukas ja neli puu-nõuud. Kahju olla 100 rubla suur. Mtrulane" kirjutab: ,Tartu üliõpilaste ,Tarbatonia"  seltskonna ja teiste wärwikandjate osakondade liigete  wahel olla esimese Mai ööl suur tüli ja kakelus olnud,  mille põhjusel ülliõpilaste ühendatud wärwikandjate walitsus ,Tarbatonia" seltskonna ära lõpetanud ja auutumaks  seletanud. Nõnda teatab St. Pet. Gaseta ja lisab juurde, et ,Tarbatonia" seltskonna liikmed suuremalt jäult Peterburist olnud." ,Tarbatonia" liigete ja .teiste wärwikandjate" wahel ei ole tähendatud ööl mingisugust .tüli ja kakelust" olnud. .Suuremalt jäult" et olnud selle seltskonna  liiked mitte .Peterburist" ja .tüli ja kakeluse" pärast studentide keskis, ei ole seda korporationi mitte häwitatud, waid koguni teiSte asjade pärast. ÜkS student sellest seltskonnast,  Ost, oli küll .Peterburist" ja just tema on selle korporationi häwitamiseks pia-asja annud. Mis tema teinud,  seda wöiwad .St. Pet. Gas." ja .Wirulane" kohalises  paikas järel pärida ja fiis tema eest kosta, kui nemad  selle eeli wastata wöima arwawad. See häwitamtne on ka juba Kuratori poolest kinnitatud. Baltiskift. Jaanikuu 7. pääwal. Kui kange tuul vaikinud  ja õhk jälle soojenenud oli, fiis tuliwad wiimase nädalite wiimsete pääwade fees ka rukki õied wätja. Nüüd on ilmad just nenda, kuida põllumees neid rukki õte-aeaks soowib: soojad, wähese tuulega ja euamist natuke kaetud taewaga. Maalt kuuleme et seal Lehekuu lõpul mõnes paikas ometigi natuke öö-külma on olnud, mis mõne õrnemale aia-wiljale kahju teinud. Rakwerest. Kohalise ,Teadaandja" sõnumite järel on Rakwere Politsei öösel wasta selle kuu 1. pääwa neli Uhtna wallast päritud pasfita kaabakast kinni wõtnud. Ühe juurest leitud laetud püstol. Paidest. ,Postimehes" kuulutab plaanitud Järwamaa  laulupidu toimekond, et ülemalt poolelt selleks laulupiduks  mitte luba ei ole antud. Nüüd tahetakse ühe kontserti pidamiseks luba paluda. Riiast. Maapääwa poolt on Landmarschall vr. jur. Friedrich Baron Meyendorff, kes ise ikka weel ameti-tallituseS PeterburgiS on, uueste sellesse ametisse walitud. Puderküla herra, Kreissaadik Ernst von Men - senkampff, on Landrathiks walitud. Eestimaa poolt wõtab Kreissaadik Otto Baron Budberg, Saaremaa poolt Kreissaadik Baron Nolcken, Kuuramaa poolt AreiS marschall R. von Hörner. Liiwimaa Maapääwast  osa. Maapääw sai wana pruugi järel Jumalateenistusega  Jakobi-kirikus algatud, kuS efiteks Lutheruselaul:  ,Meil tuleb abt Jumalast" ehk Me' Jumal on ükS kindel linn" lauletud sai ja fiis Ktndral-Superintendent  H. Girgensohn 2. Kor, 2, 6—B järel jutlust pidas. Wiljandist. Kohaline ,Teadaandja' kirjutab: ,Wiimasel  nädalil kargastwad neli Maakohtu wangi hospidalist  ära, kus neile ükS iseäraline tuba antud oli. Kolm saiwad kohe jälle kinni wõetud, neljas, üks wale-raha tegija, on weel leidmata." ,Lehekuu on* meist wiluga lahkunud. Mitmes paikas on tubast kütma pidatud, nimelt  seal, kus tuad juba suwe-korrale seatud oliwad ja tuult ffsse laskfiwad. Õnneks on rohkest wlhma sadanud, mis läbi pitkemast põuast omaS kaswus juba takistatud taimed uut jõudu saanud on." ,Kuida meie ustatawast  paigast kuuleme, on Liiwimaa raudtee ingeniörid, kes Walkas elawad. käsku saanud Walgast Ruhja, Moiseküla ja Wolweti kaudu Pärnu raudteed ära märkida."