Tallinna Sõber .v> 31. Teine aastakäik Tallinnas, M Lcikusckmi Vääiva! !M. Uleüldne aealeht EtsUrahmalt maal ja iiaaalits. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aaötas 1 rubla, pool-aastas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk sekle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: Hassinnas: Lindsors'r päriate trükimajas. Reterõurgis: Z. tz. Seelandk, o»uii.sp<:saa H 54. Aartus: W. Just. Uernus: K. Kudeviita. Rakveres: K. Wattly. Raides: A. SeidekSerg. Kap salus: H. A. Kossõerg. Kuresaares: W. Lange. AmSlas: K. Kr. Raudkepp.— Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eich horn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass ) Rabwas Eestirahwas ja talurahwas (Lvperus). Omalt maalt! Tallinnast: Kub eru äär tagasi. Maksud tuletikkude pealt. Sõidu- ja wooriraha sissetulik. NaeSterahwa ka'  n,iter Jüri Rummo. Haljala kihelkonnast: Margus. Paidest: TulekuStutajate-seltsi püha. Lojukse tõbi. Peterburist: Sõeawäe ülewaatamme. Raha-Muustn abiline  Gcbcimrath Bunae Jaapani Saadik. Hhiina Saadik. Tõbed. Kiudrali-praua Skobelewi surmast. Mitawist: Umberrlstunine. Pihkwast: Liunasaadikud. Õnnetus. Moskwast: Tulekahju. Nifhui-Nvwgorodist: Laat. Wladimirist: Raske wihm. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Uugrumaalt. - Inglismaalt.— G reekamaalt. Kiriku teadused. Rahwas, Eestirahwas ja talurahwas. v. Kuida ülemal nägime, saab se sõna „rahwas"  kahes tähenduses tarwitud: üleüldises tahenduses, kus maa-ilma inimeste ligematest ja kaugematest suguarudeft jutt on. ja iseäralises  tähenduses, kus riigi-kodanikude miinusest seisusest räägitakse. Meie ilma-jäu suured riigid  on ennast nii laiali üle maade lahutand, et nende piiretes mitmesugust rahwast elamas on, ja kus seda ka mitte ei ole, seal on kaubaajamised  ja teised maa-ilma suured liikumised ja tarwitused ikka ka rohkem ehk wähem inimest kokkutoouud. kes teisest kännust mõsusiwad, kui riigi-kodanikude vea-hulk. Meie suur isamaa on aga aegamööda oma piireid nii laiali nihutand.  et pea üht tähtsad rahwasugu leida ei ole. kes siin suuremas ehk wähemas kogus aset ei leidnud. Kõrgema riigi-poliitika seisupaiga pealt ei tohiks ühegi rahmasugule teise kulu peale midagi eesõigust anda, ja seda meie tark ja tugew Riigiwalitsus ka mitte ei tee. Wägew Wene-kotkas on omad tiiwad ikka ühel wiistl kõigi oma kaitsealuste ülelautand ja meie Suur Keiser on sagedast ja selgest tmmistand, kui maga kõik rahwuslikud suurustamise!), tülid ja kiusamised Tema nõuu ja meele wasta käiwad. Nenda ei ole ka Eestlased iialgi Riigiwalitsuse silma ees halwemad olnud, kui ükski teine rahwas.  Eestlased oliwad küll suuremalt jault ehk ka pea-jäult omal aeal värised, aga mitte selleparast  et nemad Eestlased oliwad, waid üksi sellepärast, et nemad maarahwas oliwad ja niipalju  kui nemad maarahwas oliwad, kuida kõik maarahwaS selle aasta-saeä hakatuseni, kas oma suguwendade all wõi wõeraste all päris oli. mis asjaliku seisupaiga pealt waadates üks kõik on. Et fiin Eestlaste herrad, ehk kuida üteldakse:  nende ihu-isandad teisest ehk wõeraft rahwasuguft oliwad, se oli üks kogemata ast ja ei olnud mitte üks asi, mis pärispõlwe ja pärispõlwe  wahel midagi wahet teha wöikS. Zhuisandad  olekstwad niisama heaste suguwennad olla wõinud, kuida suguwennad seda teistel maatel ja kõige wiimaks suurel Wenemaal oliwad,  ilma et sellest suguwendusest pärisrahwale midagi kergitust tuli, ilma et rahwa suguwennad  kui rahwa ihu-isandad rahwa wasta kudagi ellamad ja heldemad oliwad, kuida igaüks teab, kellel aealou-aSjuft wähemadki teadust on. Uleültse  ei tohiks siis ka priikslaskmisest  räägitud saada, waid üksi .maarahwa" priikslaskmisest, priikslaskmisest. ehk õigem sellest suurest poliitika-teust, mis talurahwa  seisust üleültse üheks seisuseks ja täieliseks  riigi-kodanikukS tegi. Se on ükskõik mõtleb ehk mõni lugeja. Se ei ole koguni mitte ükskõik. Kes õiete arwata tahab, se peab iga asja õiged tähendust tundma ja veab iga tähendust õige ja sündsa sõnaga tähendada oskama.  Meie maal ärritakse nüüd tagajärel rahwuse nimel., wiha ja waenu endiste ihuisandate  rahwuslikn suguwõsa wasta, kui Eestirahwa  priit slaskmiseft räägitakse, unustakse aga kord teadmata, kord teades lisada, et sellel widal ja waenul üksi siis midagi põhjustuse nägu olla Võiks, kui ärritawad kõned pärisrahwa ihu-isandate peale fihiksiwad. Et aga ihuisandaid  koguni enam ei ole, siis ei jääks ärritajatel  kõnemeestel muud üle, kui seaduslikud? seisuste wasta ärritada. Sellega kautakftwad aga ärritused ja kihutused korraga oma siledad n aukat et ja paistaksiwad kui se, mis need tõeste on, ja se ei ole wiinuses otsas muud midagi kui Nihilismus, pealegi siis, kui seisusliku ärrituse kõrwa ka weel kiriklik ärritus ja kihutus omanduse ja omanduse õiguste wasta asub. Nihilismus ei taha muud midagi, kui seisuste, kiriku ja omanduse lõhkumist. Wenemaal  oliwad maarahwa pärispõlwe aeal maarahwa  ihu-isandad selle maarahwa suguwennad. seal ei olnud fis ka kihutajatel wõimalik, oma ärritustele ja kihutustele siledad rahwuslikku  uäukatet ettesiduda ja kihutused pidiwad selle! koreda! näu! wälja-astuma, mis nendel tõeste oli. - Üksi siis oleks tarwis ja õigus ja kohus rahwuse eest wainule astuda, kui ühel rahwasugu! teis. üle midagi eesõigust oleks, seda ei ole siin aga mitte, waid kõik suuremad eesõigused o» seisuslikud eesõigused, mis suuremate  kohustega kasi-käes käiwad, sest kohus õigus peawad ikka niipalju kui wõimalik ühetasasel)  olema, kodus ja õigus peawad üksteist Vastastikku katma, muidu wäsib kohuse-koorma kandja oma kõhule all. Kuida suurte maakohtade  pidajad, se on mõisnikud, üks seisus oma kohustega ja oma õigustega on, nenda on ka weike maakohtade pidajad, se on talupojad, üks seisus oma kohustega ja oma õigustega. Saakfiwad  seisuslikud eesõigused koguni häwitud, siis tulekstwad sulased, wabadikud ja tuleks .lahtine rahwas" suuremal hulga! waüakoguduse nõuupidamisele  ja nõuuwõtmisele, kui seal peremehi on, lämmatakfiwad oma rohkemate häältega peremeeste  nõuu, kelle peale wiimaks ometigi üksi, kõige wähemalt suuremal j aul kohuse täitmine ja maksude maksmine jääb, ja sedawiisi tõstaks üks seisus seda kohust seaduseks, mida teine kandma ja täitma peab. Sedawiisi oleks siis ka Eestimaal üks Eestimees teise Eestimehe looduslikuks waStaseks tehtud, kuida meie selle juhtkirja 111. jäus ütlesime. Saakfiwad ,mõis. nikud", se on metsade omanikude õigused maa ja kohtade wäljarentimise juures niipalju piiratud,  kuida mõned käredad tulipunased .rahwamehed"  seda .rahwuse" ehk Eestirahwa nimel päriwad, siis wõilsiwad omanduse looduslikud õigused nii madalaks rusutud saada, et maal, kui omandusel enam midagi tähendust ei oleks, et maa ja maakohad koguni omanduseks ei kõlbaks,  Se on aga se, mida Kommunistid päriwad.  Kui aga nüüd Eestlane mõisa-omanik on ja tema käest saakstwad .rahwuse" ehk Eestimeeste  nimel ja heaks nimetud omanduse-õigused  riisutud, eks fiis oleks Eestimees iseoma looduslikuks wastaseks tehtud, kuida meie ka seal selle juhtkirja 111. j aus ütlesime. Aga mitte üksi mõisa-omanikudel ei oleks selle all kannatada, waid ka talukohtade omanikudel. Ka mõnel talukoha-omanikul wõib kord tarwis olla üht jagu oma koha maalest wäljarentida ja tema peaks ennast siis ka õiguse pärast sellesama  piiramise alla heitma, sest: ,Kahekordne mõet on hirmus Issanda ees", ja ilmalik seadus  ei tohi ennast jumalikust seadusest mitte lahutada. Kihutused ja ärritused .mõisnikude" wasta ei ole fiis ka koguni mitte üksi ,rahvuslikud"  kihutused /Sakslaste" wasta, mida ka koguni mitte kiita ega ka wabandada ei wõi, waid on ikka ühes kihutused ja ärritused seisuste  ja omanduste wasta; need aga sammuwad  teades ehk teadmata senna poole, mida .Sozialismus" ja .Kommunismus" nimetakse. Sesugustest mõistmata liikumistest rääkis ka Akademiker von Middendorff omas kõnes, Riia linnas, ja et mõned Eesli aealehed sesugust  liikumisi teades ehk teadmata lõõtsutawad, seda ei wõi ükski salata, kes neid lehti tähelepanemisega  lugenud on. Meie ütleme „ teades  ehk teadmata, sest mõnest peame arwama,  et üksi teaduse puudus kirjutaja sulge juhtinud on; kirjutas ometigi .Tartu Eesti Seitung" käredad juhtkirja maa maksude ja koormate üle. ilma et sellel lehel filmanähtawalt  wähemadki aimu sellest on, mis päriskorrmad  (Neal Laften) tähendawad ja on. Et need wariticwad waimud NihilismuS, SozialiSmus ja Kommunismus, kes kõiki paljakspühttda  ja üheks nühkida nõuawad, ühe ;äu EeSti aealehtede sees lehwiwad, selle peale on Akademiker von Middendorff omas kõnes tähendanud ja seda ei wõi salata, käänaku .Sakala" seda ka kuida iganes tahab. Et need pahad waimud Eestirahwa seas aset leidnud oleks, seda ei ole Akademiker von Middendorff koguni mttle ütelnud, waid aga üksi, et neid karta olrki Meil saab ehk edaspidi wõimalik olema, noa kõnet selgemini lugejate ette panna,