Sakala . U 4S. Wiljandis. 10. Rowembriwu PSewal 1884. VII. aastakäik. Ilmub iga! laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Uoimenduse adress: „Sakala" toimendulele Wiliandis. Wene keeli: . vi. che^l.?llub. „ Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hiud: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop. Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja MutöS ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Aeõmrft zcr krrvrkrrtvrfr nxzstrr: Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge <k Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamätupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik ; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg ; WõruS: Vielrose; WalgaS: Rudols; Paides: Se i delberg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, Reveniü nxoea. 60 ja N. Mattissen Ilevemil nxoen., x Rasauen. uoeia, Mõ 28/21. WiljandiS: F. Feldt. Sissekord. Kreiskoolidest. I. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Näitemüik; A. Sõrd; silmahaigus. Pärnust: „P. P" uus kirjawiis Pärnu maakonnast: Teated Heademeeste wallakt. Tartust: „Oma Maa"; Tartu Eesti Põllum. Seltsi koosolek; Eesti Kirjam. Selts. Tartu maakonnast: Kiri. Mõrust: Kooli asjust. Riiast: Kiriku õnnistamisest.  Miitawist: Nekrutite wastuwõtmisest Tallinnast: P. Käbi. Peeterburgist: Teated. Kiewist: Ülikooli rahutustest. Tiflisest: Wiina-maria nutukad. Wõeralt maalt. Berliinist. Pestist. Pariisist. Konstantinopelist. Kirja wastused. Kuulutused. Esimese naese testament.  VII. Wene keelest. Pesa-ehitaja kala. Mõnesugused sõnumed.  Eestimaale. Kreiskoolidest. I. praegused ülemad rahwakoolid meie Eesti laste tarwis on meie kreiskoolid. Kes nende õpilaste rahwuse protsendi armuga tuttaw on, see teab ka, et neis kreiskoolides  70 —80 protsenti Eesti lapsi õppimas on, et seega suuremalt jault need koolid meie laste tarwis praegusel ajal oma tööd teemad. Meie laste wanematel ja rahwal ei ole seiemaani nende koolide elu ja olu mitte meel tuttaw; nemad ei tea mitte, mis nende lapsed seal õpiwad ja kui kaugele nende õppimine wiimaks ulatab. Sellepärast arwame meie heaks, neist koolidest siin mõni sõna rääkida ja siis lõpeks oma mõtteid nende kohta awaldada. Kõige esite on tarwis, et meie nende programmiga tuttawaks saame. Tallinna maa kreisi linnades RakwereS, Paides ja Haapsalus on meel kahe klassilised kreiskoolid, kuna mujal meie kubermangudes juba kolme klassilised kreiskoolid on. Kahe klassiline kreiskool piab aga sedasama oma õpilastele kätte õpetama, mis kolme klassiline. Kuraatori härra Stackelberg kinnitas omal ajal kolme klassilistele kreiskoolidelle järgmise programmi: Seaduslikud õpetuse jaud. I. Usuõpetus. 8 tundi nädalas, a) Alamas klassis (Tertsia). Wana ja Uue Testamendi piiblilugu lühidelt. Katekismus: Peatükid ühes tähtsamate kiriku laulude ja Piibli salmidega. 2 tundi nädalas, d) Keskmises klassis (Sekunda). Alamas klassis õpitud materjaal saab sageda Piibli lugemise läbi laiendatud ja kinnitatud. Piiblist kustakse  iseäranis Uue Testamendi raamatuid ja Taaweti laulust. 3 tundi nädalas, cl) Ülemas klassis (Priima). Katekismus, kiriku ajalugu, Piibli lugemine. Kiriku lugu õpetakse  elulugude (biographische Methode) järele, mis juures usuparandamise aega iseäranis tähele pandakse. 3 tundi nädalas. li. Saksa keel. 14 tundi nädalas, a) Tertsia. Harjutamised lugemises (selgus, õige rõhupanemine, sula lugemine) grammatikaga ühendatnd. Grammatikast: lause, lause jaud, sõna liigid (Redetheile). 3 tundi nädalas. Õigest kirjutamise harjutused, 1 tund nädalas. Kölblikude laulude ja lugemise Lükkide pähaõppimine,  1 tund nädalas. b) Sekunda. Lugemise harjutused (sisu ja üteluste  selgitamine ja lahutamine ehk analiise); grammatikast: sõna õpetus, kokkupantud laused; õpetus kirja wahe märkidest, Z tundi nädalas. Peastkirjad (jutukesed), kirjeldused ja kirjad ja õigest kirjutamise harjutused, 1 tund nädalas. Kõlblikude laulude ja lugemiste pähaõppimiseks,  1 tund nädalas. Z) Priima. Lugemine (luetawa sisu ja grammatika  üle aruandmine); kirja wahe märkide õpetus. Seda on tundi nädalas. Kirjalikud  tööd klassis (Extemporalia) ja kodused peastkirjad (iseäranis kirjad ja asjaajamise keel), 1 tund näd. Päha õppimine ja ilus ettekandmine,  1 tund nädalas. !11. Wene keel. 16 tundi nädalas, s) Tertsia. Lugemise ja kõnelemise harjutused õpiraamatu järele (selgus, õige wäljaütlemine ja rõhupanemine, suladus); igapäewases elus ettetulewate kõne käänapute õppimine. Grammatikast:  kergemad ja korralised jaud sõna õpetusest, suusõnaga ja kirjalikult ühes koduste kirjaliste töödega (weikeste tõlkimistega). Öigestkirjutuse  harjutused weikeste lugemiste sc. järele. 5 tundi nädalis. b) Sekundas. Lugemise ja kõnelemise harjutused;  kõlblikude lugude pähaõppimine. Grammatik:  sõnaõpetus suusõnaliste ja kirjalikude harjutustega ühes koduste kirjalikude töödega. Ligestkirjutuste harjutustega. 6 tundi näd. 6) Priima. Lugemise ja kõnelemise harjutused (luetawa peast jälle rääkimine), laulude ja lu'ude pähaõppimine. Grammatikast: sõna õpetuse kõrdamine ja laiendamine; lause õpetuse täbtsamad  seadused ühes koduste ja klassis tehtawate  kirjalikude töödega. Wenemaa ajalugu (iseäranis wanema ajalugu);  ajalu'uliste elulugude lugemine ja jälle jutustamine. Rääkimiseks tarwiline grammatika wormides  kindel olemine piab alaliste suusõnaliste  ja kirjalikude harjutamiste läbi kätte saadama;  sellepärast on grammatikaga kirjalikku töösid ligidalt ühendada; kirjalikud tööd piawad  igaS klassis kõige wähemalt üks kord nädalas tehtud saama. Wenemaa ajalugu piab ühtlasi kui kõnelemise harjutus pruugitud saama; sellepärast  on tarwis seda, et kooli õppija, ilma et ta ülesse antud tükid pähaõpiks, kergemaid histooria jagust ise oma sõnadega jutustaks. Alati on tarwis õige Väljaütlemise ja rõhupanemise  peale waadata. IV. Rehkendamine. 10 tundi nädalas, u) Tertsia. Liht- ja kümnendik-murrud. Alandamine  ja ülendamine (mõõdud, iseäranis kümnendik  mõõdud, meetrikawa) 4 tundi nädalas. b) Sekundas. Harilikud wõi kodanikute rehkendamisel),  kaheliikme (Schluhrechnung) arwamise järele. Wastaseadmised (Proportsionid) Ruutarwude  põhja otsimine. 3 tundi näd. ä) Priimas. Aritmeetika rehkendamise kordamine,  1 tund näd. Siis tähtedega arwamine künni täisarwuliste astme-arwamiSteni (Potenzen);  kantarwude põhja otsimine; ühe otsttawaga  wõrdlused. 2 tundi nädalas. Aritmeetilise õpetuse eesmärk on, weikest kodanikku selle osawusele aidata, kellega ta kõik omasse tegelisesse elusse puutuwad rehkendamise  ülesanded wäljaarwata wõib. Sellepärast piab siin õpetuse raskuspunkt ülesannete armumises  olema; nii heasti koolis, kui kodus piab hoolsaSte rehkendatama. Koolis tuleb selle peale waadata, et õppija wõimalikult palju peas rehkendaks.  Ülesanded piawad wõimalikult rohkeste  elust wõetama ja piawad ka geomeetria õpetusest oma materjaali wõtma. WõrdluSte juures wleb ülesseadmist (üleslöömist) HoolsaSte  harjutada. V. Geomeetria. 6 tundi nädalas. a) Tertsia ) Planimeetria ja planimeetriline rehb)  Sekunda j Lendamine, kumbkis 2 tundi näd. ü) Priima. Õpitud materjaali kordamine ja laiendamine.  Stereomeetria (kehade arwamine), ikka alaliste harjutamistega kantsisu arwamises. Maamõõtmise kunst. Geomeetriline õpetus piab joonistamise ja rehkendamisega wahelduses peetud saama. Tema eesmärk on tegelik wõi üks praktikaline. Sellepärast  piab geomeetrilist arusaamise jõuudu päris kehade wõi ka ilusate modellide ja joonistuste waatlemise kallal harjutama. Ka piawad geomeetrilised  seadused (laused, Sätze) wõimalikult näitluse teel tõendatud saama. Kus see wõimalik  on, on teaduselise tõenduse peale tarwis wähem waadata. Õpetus materjaali wõib kasuga üestõisest suuremasse õpiringisse jagada. Ikka on tarwis seda tähele panna, kuis Võimalik geomeetrilisi seadusi tegeliku elu tarwis pruukida.  Ülema klassi õpilased piawad pindasi ja kehasi osawusega arwata mõistma. VI. Looduse õpetus. 6 tundi nädalas. JgaS klassis 2 tundi nädalas. Eluawaldawad looduse riigid piawad iseäranis  kodumaaliste tähtsamate looduskehade kallal ülewaatlikult seletatud saama. Õpetuse materjaal piab aasta aegade järele ära jagatud  saama. Midagi ei pia ilma näitlikuta kujudeta  wõi piltideta ette kantud saama; enam rõhku tuleb taimede ja elajate eluawalduSte ja elamise wiisi kui nende sisteemideks ärajagamise peale panna. Ladina keeli taime nimesi wõib üksi siis nõuuda, kui selle läbi mitte õppijatele