11), 12) Rist irah wa Pühapäevi  aleh e l ja Meel eja hu tajal on kumagil oma tööpõld, jäägu igaüks oma pääle truuiste tööd tegema küll nad siis ka rahwa poolest lahket wastawõtmist leidwad. Et meie siin äratuseks iga Eesti ajalehele oma tööpõllu oleme meele tuletanud, siis ei tähenda see meel seda, et iga leht selle samma sisuga peab täidetud olema, mis ta ülesanne on; politika lehed jäägu ikka nagu praegusgi mitme suguse sisuga, aga igaüks paugu, kuidas meie juba ütlennd oleme, tugewam rohu selle pääle, mis ta omale eesmärgiks on walinud, siis tuleb sellest see kasu, millest eespool oleme kõnelenud.  Meil on meel üks ajaleht, sellele tahame tulema kord tööpõllu kätte juhatada ja näidata, kuidas ta selle pääl peab tööd tegema. veab ka teadma, et ta poeg siin on ja peab icda, kui ta seda soowib, näha saama." ~Sb, sa kõige parem, sa ainuke mees, kuidas armastan ma Md!" hüüdis Paula ja ta pale biilgss rõõmsas uhkuses, „sina matkad käite umbest minu isa wiisil; sest nii maga kui la teda küll ,vihkas, siisgi siin oleks ra teinud, nagu sinagi." Aletmndcr läks üksi. See oli üks wäike kõrmaline elu koht suurte põliste puude all, kes omad oksad warjates üle selle korauMja lamasiwad, kus ta elas. 'Aleksander astus rasakcsti sisse; haige oli ainu. uksi oma aseme püül maas ja tema mali. raske hinge tõmbamine tunnistas  kui -uure Võitlusega tema enesele natukest õbtn sisse sai. Krõbina juures, mis uks tegi, katsus ta oma nead nõõrda, aga see oli säga nõrk. ...Ktclski." ütles Aleksander, tass juurde astudes, „mina olen Schlettendsrs, tur.ume mind?" Seda tsntut häält ja nime kuuldes mürises haige wccl enam. tunnen teid," Ales ta tuhmali, nüüd kohut pidama, see on «äga hilja, näitab, nagu tuleks ometi siim-M selle piinale ots." AlMandor oli sügawaSti liigutud. iec ära rnurtud elu, need wärisewad vuulcd ja -M kuStUKud maade «SitstWad igapidi haua pärandus olewat. „Ma ei tule mitte kohud mõistma," ütles ta tõsiselt, ..see on Jumala amet, ja peaks ta teile üks armuline kohtumõistja olema. Ma lulen teile andeks andmist tooma Paula suust, kelle isa teie käest ära mötsitc ja Marie andeks andmine peab teile kallimatelt huultelt tulema. Aga kõige pääkt ütelge mulle, kas ehk teil midagi tarwiS on, mis ma teile muretseda wöiksin, kas teie midagi igatsete?" ~Jah," ütles haige, „jah, oh teie olete armuline! mul on igatsemine Marie andeksandmise  järele, selle järele, kes mu päälc maatab tema silmadega ütelge —" Z „Sec on tema poeg," tuli Aleksander I wahele, „Oskar, kes õpetaja surma järele > minu marju alla jäi. Ja, Kiclski, see > saab teile surma kergitama, kui ma teile ütlen, ts on üks wiisakas, tubli, truu j ja auuS poiss; ta saaks iga isa uhkus olema." Haige õhkas ja matis pea padjadc sisse. „ Järke mind, - niinge ära kõik!" hüüdis l ta ahsstult, „mu poeg saab mind ära ! manduma, ta ei saa mind mitte näha taht- I ma, ma ei wõi midagi teisiti loota ega ! oota. Aga «Äke teie ühe kahetsema ja j murtud südame tanu wastu oma teo eest; j ma Ütleksin Me tui Vilets ms olen, kui ma uskuda wõiksin, et teie süda kätte maksmisest rõõmu tunneks." „Ei," ütles Aleksander kinnitades, „see ei ole mitte nõnda, Jumal teab seda, mina püüaksin teid igapidi aidata!" „Wäga hiljaägas haige, „oh, ma olen ju elust tüdinud!" „skas teie ehk tahaksite mulle völda, Kielski, kuidas teie elasite, mis teie toimetanud  olete pärast seda õnnetumat päewa ja kuidas teie siia ametisse olete saanud ?" küsis Aleksander. „Häda sundis mind siin mängipanga juures seda teenistust oma paale mötma/' ütles ta tuhinalt. „See kord, oh teie teate seda, sundisin ma Mariet oma käest matkimist mööda läinud elu kohta raha eest ära ostma, mida ta ööpimeduses oma abikaasa raha kassast wõtma pidi. Ta lubas seda; aga ma ootasin teda pargis ilma asjata. Pea aegu oleksite teie min dkättc saanud, kui ma lossi juures pargis wiibisin, ja säält teie abikaasa magamise tupa põgenesin.  Teie astusite sisse ja ma päästsin cnna suure waewaga teie taga ajamise eest. Järgmine päew tõi mulle Marie surma sõnumi; ma ei tea praegugi mitte, kas krahw teda selle teo kallalt kütte sai, ons kohkumine ja walu, wõi on ahastus teda surmanud. Ainult see on mulle selge. Isamaalt. Kuresaarest. Saarlaste põlluhariduse selts saab mihklikuu 9. päewal oma koosolekut ära pidama. Jaani kihelkonnast. Põldude puhasta m i s e st. Rõõmuga peame tunnistama,  et meie põlluharijatele ikka enam see maim hakkab omaduseks juurduma, see on et nad suurema hoolega ome põldusid halkamad puhastama, kud see mööda läinud ajal on ette tulnud. Siin ja sääl on mõisate põldudes kiivide lõhkujad näha, aga ka mõned talunikud panemad oma tugewama rõhu põldude puhastamise püüle, nagu Tuura talu Mihkli minema kord näituseks ette tõime. Olgu need meel küll üksikud talunikud, kes nii teemad, siisgi on see ka midagi, sest need on teistele anu saks eesmärgiks. Jaani kihelkonnas on põldude puhastamine  üsna pücwa korrale saanud. Üks Maasi (kroonu) walla mees on cttewõtnud iga aasta, nii kaua künni põllud lagedaks saamad, kümne rubla eest laska kiwa lõhkuda,  pääle selle on meel ära wcdamisc ja ajaks tegemise kulu. Minewal sügisel nähti Randkülas Peetri talu põlu pääl pääle sada suurt kiwi üles aetud olewat, mida talwel ära weeti ja ajaks tehti. Taaliku mõisa päris herra H. E. Fõrster laseb juba kolmat suid suurel mõõdul oma põldude seest kiwa lõhkuda. Üks nimetatud walla talunik tegi herraga selle kauba, et herra tema põldude seest kõik kiivid laseb ara lõhkuda, talunik weab ära ja teeb ajaks ja maksab aega mööda ka lõhkumise kulu. Üks teine säält walla talunik lasi jälle kümne rubla eest kiwa purustada, mille juures herra jälle poole kulu esialgu oma pääle wõttis. Niisugune töö on köigipidi  wäga eeskujulik. Kus talu põldudes rohkesti kiwa on, säül oleks soowida, et mõisawalitsused abiks ja nöuts oleksewad, kuidas talunikud omad põllud hõlbsamine lagedaks saaksiwad. Saarlases saamad põldude puhastamise kohta edespidi ka juhi kirjad ilmuma, aga wäga soowida oleks, et põllumehed toimetusele saadaksiwad  juhtmõtteid anname, siin ette. Päälkiri  olgu: Põldude puhastamisest. Selle pääl-kirja all üksikud jäod olgu: 1) Mis kasu saadab põldude puhastamine? 2) Kui d as iv õi b kõige o d a-- wamal ja kergemal wiisil põldusid puhastada? 3) mis tingi m istega wõiwad pärislvalla talunikud põldude  puhastamise juures kulu kanda? Saarlase toimetus saab wäga tänulik olema, kui nende küsimuste pääle olgu juhtkirjasid ehk lühiksi mõtteid meie Saaremaa  põllumeeste hulgast saadetakse. Leikuse kuu 7. päeival s. a. kui kiwi puurisa Taaliku walla taluniku  polkal kiivisse puuritud auku raudoraga  täitis, lõi täis (laadung) enne aega wälja ; et aga täitmise algus oli ei teinud see kahju. Kahe aasta eest lõi Taaliku mõisa põllal raud-oraga täites täis jälle enne aegu, see on, täitmise ajal wälja, kus juures ora mehe pea nii purustas, et ta uimastuses maha kukkus. Haawad oliwad rasked ja mees oli mõnda aega haige. Uimastuses üles ärkades oli mehel esimene mure küsida ja katsuda, kas tema pea weel käes oli. Ühele kui teisele mehele sai meele tuletatud, et raudoraga täitmine kardetum olla. „Aah" mastasrasiwad mehed, „meie oleme kaua aega seda tööd teinud, pole, nuga!" Karja kihelkonnast. Meie kihelkonnas teeb sigade surm rahwale kahju. Mõnel talunikul on 4, mõnel 5 siga ära surnud. Ka suured elajad surewad mõnes paikas. Mitmed on katsunud oma sigu Liiwa raamatu  õpetusi mööda arstiga, aga see ei ole mitte aitanud. Th. T. Toim. täh. Kui mõnes kohas sead surewad, siis ei ole sääl juures Liimi raamat ega mõni teine käsuline õpetus mitte süüdlane. Sigade suremise juures wõib esimine põhjus see olla et korraparalikult  mitte arstitud ei saa, maid arstimine on juhtumise korral katse asi, mis sagedasti ka maga hilja toimetatud saab. Teiseks tuleb Saaremaal selle läbi sigade surma rohkesti ette, et sead talwel wäga kange külmaga mäljas, ehk wäga külmas lautas peetakse. Mida enam sead talwel soojas saamad hoitud, seda enam nad suwel palawad wasta pidawad. Ei see ole sigadele mitte terme, et nagu näha, nad suil kauge palamaga päewad otsa kesa põllul pcawad olema. Sigade terwise eest peab igal ajal hoolt peetama, siis aitab ka toherdamine,  kui tõbi juhtub tulema. Tartust. Tähtjas otsus. Tartu ligidal Tähkwere wallas on kuberneri herra poolest walla walitsus ametist lahti mõis-, tetud selle pärast, et ta seda pearaha inimestele  ei ole maksnud, mis inimesed kroonu  jäoktz oliwad walla walitsusele sisse maksnud. Pearaha mahajäämisest  saadik ei tohi keegi wallawalitsus enam rohkem maksu wõtta, kui wallalaekasse  walla asjade õiendamiseks waja. Tähkwere walla walitsus on weel sellel