rõõmuStaw on aga ikka, et JapaniS politikused Ristiusku ka hariduse ja politika paremaks põhjuseks ära tunnnd on. PeameeS selles olla Professor ja kirjamees Tojama, kes khrifllikkude Gymnafiumide ja tütarlaste-koolide rohkendamist  pärib. Jnst naesterahwa läbi loodab tema Ristiusku perekondades pefitada, milleks temal ju ka täitsa lllgus on. Tütarlaste-koolist khristlikkuS maimus seal juba »n, mis misstoni läbi asutatud saiwad. Ewangeliuminsulisi  Khriftlasi olla Japanis umbes 20,000 hinge. Kuida teatakse, on palju tähtsaid JapaneSlasi Berlims studerinud ja sellest wõib arwata, et just Ewangeliumi-usutunmstusel seal eestkostjaid on. Japaneslased on ülepea ärka maimuga ja selge mõistusega inimesed, keS kergest õiget haridust nasta wöiawad. Mändsch n r e i S on rasked weerputused  olnud, mis läbi wäga palju inimest surma saarud.  Malabari randas, Inglismaa Ees-JndiaS, on kholera lahti läinud ja sellesse olla juba ligi 2000 Khristlast surnud. - Afghan i st a n > st. Paradi peal, mda Emir Abdurrahman Khan Mazar-Schetisis pidaS, on üks soldat tema peale lasknud. Emir jäi puudutamata, sildat sai paigal maha raiutud. Jsha? Khan elab Wene «valitsuse lubaga Samarkand'tiS. Omalt maalt. Tallinnast. .Rishki Westniku" enese sõnumite järel ei ole Liiwimaa Kubermangu-Prokurör seda kaeblusi mitte wasta wötuud, mida Liiwimaa Hoowkohus selle lehe wasta sisse saatnud oli, tema teutliku kirja pärast Hoowkohtu otsuse üle, endise Riia Linnapea Büngnert asjus. Hoowkohus olla sellepärast nõuuks wõtuud, Prokuröri üle Kohtute- Ministri juures kaebata. .Postimees" kirjutab: .Nagu kuuleme, on hr. Järm katsunud ülemal pool sammusid teha, et .Wirulane" jälle wõiks uue toimetuse all ilmuda, nenda et J. Järwe asemele keegi teine toimetajaks kinnitataks, aga selleks ei ole ülemalt poolt mingit lootust antud." .Postimehe" toimetaja kortsutab selle üle .targu" kulmu, et meie Elise Aun'a kenas roosipõesas paar lehekesi leidnud oleme, mis aeawaimu hammast näuvad puudutatud olema ja mille wäljanoppnM meie sellepärast soowima pidime. .Et need laulud," kirjutab .PoStimeeS", .talle ei meeldi, sellest wõime aru saada, aga mitte sellest, miõ põhjusel ta nii imelist kahtlust awaldab, nagu oleks lauluneiu mõne teise tööd oma nime all wälja saatnud." Sellest on ju õige kerge aru saada ja meie oleme seda ka selgest kirjutanud. Meie leidsime neis lauludes üht teist waimn, kui teistes. .Teise tööd" oma uime all wälja saata, et ole pahategu, kui see nende .teiste" teadeS ehk koguni nende palme peale sünnib. Arivatakse ometigi, et ka Goethe ja Schiller seda Vastastikku teinud olla. Mida armsamast meile aga õitsen? põesas wasta haljendab ja lõhnab, seda suurema hoolega soowime sealt kõiki wälja puhastada, mis kohaline ei ole. Kui .Postimees" tähendatud salmikuid, mida meie ju ka ette pannud oleme, teiste kohaliseks ehk koguni wahest kõige paremateks selles kenas raamatus piab, siiõ tuletame temale Ladina-keelist wanmsõna meele: „vs gustidus rwn est äisputanäum." Meie ei usu mitte, et kallis luuleneiu  ennast .Postimehe" juhatust mõõda meie kritika üle pahandab; selleks arwame seal liiga puhast waimu olema. - .Nevaler Veobachter" on oma lugejatele ringkirja läbi Näärikuu 1. pääwakS teada annud, et uus toimetaja weel mitte kinnitatud ei ole ja sellepärast ühekõ kuuks üht teist lehte tellida palunud. Tellimise raha piab .Rev. Beobachteri" hinnast tasutud saama, kui see leht jälle ilmuma hakkab. .Nowoje Wremja" sõnumite järel on uued 3rublased  paberrahad juba malmis tehtud ja saada pea wälja antud. Baltimaa kohtute ülespidamiseks määratud raha on ainult Heinakuu 1. paamani kinnitatud. See näib tähendama, et uued kohtud selle aasta teisel poolel asutatud saamad. Wene riigi majapidamise eeSarwud aasta 1889 kohta on ametlikult kuulutatud. Korralised sissetulemise!» on 861,» millioni, läbikäiwad sissetulemisel» 4» millioni, ülekorralised sissetulemisel» 9.» millioni rubla suured ja Riigikassas on 20.» millioni rubla raha. SiSsetulemised on sedawiisi kokku 895,» millioni rubla suured. Korralised wäljaminemifed on 856,» millioni, läbiläimad wäljaminemised  4,» millioni, ülekorralised Väljaminemisel» (sadamate ja raudteede heaks) 34, millioni rubla peale ette arwatud. Korralised sissetulemisel» on korralistest wäljaminemisrest V, millioni rnbla suuremad. Selle aaSta hakatusel kutsuS Peterburgi Jaanikirikuõpetaja,  vr. Hurt, aealehtede läbi rahwast Eesti muiStejuttude ja teiste rahwa-mälestuste korjamisele.  Seda kutset on nii hea mõnuga wasta wõetud, et senni 220 korjajat 345 saateS 5060 mana rahwalaulu, 533 muistejuttu, 4226 wana-söna, 4340 mõistatust ja peale selle hulga seletusi rahwa- pruukide, ebausu, lausumife-sõnade  j. n. e. üle sisse saatnud on. Rõõmuga kummao yerra vr. Hurt seda, tänab korjajaid, kellest mitmed Witebski, Pihkwa ja Peterburgi kubermangudes elawad, ka SamaraS ja Sur«)um-Kalees, ja loodab, et osawõtmine ei jahtuks, sest mõnda wõiks weel leida olla, nimelt just kõrwalistes paikades. Nõõmustaw on, kuida lihtlane rahwaS selle waimu-töö kohta mi palju arusaamist üles on näitanud. Karja mõisast Wiljandi maalt kirjutab .Wiljandi Teadaandja", et üks talumees ka seal kaks Asia lagestiku-kana lasknud on. Tema on neid põldpüüdeks pidanud ja kui eksitust märkaS, mõisaherra kätte wiiuud, kes temale aSja seletas ja palwet juure lisas, neid loomi edaspidi mitte lasta, kuuni need seia kindlast elama ja pesttama harjunud on, seda ka teistele teada anda. Tähendatud leht soowib, et Eesti aealehed omalt poolelt midagi nende asujate kaitsemiseks teeksiwad. Seda oleme meie ka kohe teinud, kui kaugete külaliste tulemisest kuulsime ja korratame seda uueSte. Meie nurmed tarwitawad  kibedast lindude rohkendamist ja kui see uus jahilinnu-tõug  peletatud ei saa, siis on seda rohkendamist loota. On need linnud fiin kord kindlast asunud, siis wõib neid niisamati lasta, kui teisi, mõni aaSta on aga tarwiS neid kaitseda. Soomemaa aurulaew .Fennia", mis wiljaga Tallinna  sadamast wälja jooksis ja Lübekki minna tahtis, on Jõulukuu 29, pääwal Surrupi juures hukka läinud. Meeõtekoud on peastetud; laew on mastidest saadik põhja wajunud. Lehmjalt päritud J. Stamm, kes 4. linuajäus elas, sai Jõulukuu 27. pääwal omas korteris surnud leitud. Südame-rabandus oli tema elule järsku otsa teinud. Ohukatku Wallapolitsei poolest otsitud eudine wang Jüri T., kes kahtluse all seisab, et tema Kolga waldaS hobuse warastanud, sai Jõulukuu 27. pääwal Tallinnas kinni wõetud. Jõulukuu 30. pääwal n?õett sadamas puuwilla-kärpisi kinui. Oma kõrwalise lapsega Priihospidalist  wälja lastud Marie M. tahtis minnes ühe teise haige riideid kaasa wõtta, sai aga kinni wõetud. Aleksander M. juurest, keS Wme-uulitsas Girardi majas elab, on Jõulukuu 27. pääwa õhtal, kui tema kottu ära oli, 100 rubla eest riideid ja teisi asju waraStatud. Aiawilja kaupleja Jwan B. andis Politseile teada, et tema kelder Katholiigi kiriku majas lahti muugitud ja sealt üks waat uuritsaid, 50 rubla wäärt, ära Varastatud on. Ühes Tallinna wõeraStemajas on Kubermangu-sekretär Theodor H. lukku pandud kommodist mitmed asjad ära warastatud. Baltiskist, Näärikuu 2. pääwal. Pühade aeal tuli meile kergema külmaga jälle natuke lund, mida aga kuuled lagedalt maalt nii põhjani ära puhnsiwad, et sellest ühtigi järel ei jäänud, ja ka aidade ja põesaSte ääreS ei ole sellest hangedeks aSja saanud' Meie sadamas on jälle kakS haiget laewa. Pühade nädalil tuli abilaewa wedul Wene pnrjulaew .Aleksei", mis rootskääri kaladega Murmani  rannast teel ja mere peal kakS korda miga saanud oli, meie sadamasse. Kas see siin wälja lastitud saab, wõi suwet ära ootab, see seisab Vaidlemise peal Merekaitseseltsiga.  Näärikuu 1. paamal tuli Inglismaa aurulaew .Henrietta" kiwisütega, põrkas kakS korda wasta sadamafilda  ja sai suure augu ette-otsa. Inglismaa aurulaew .Montrose" tuli kiwisütega Jõulukuu Viimaste pääwade sees ja saab siin wälja lastitud. Wene sütekaewandustest on wähe saada, sellepärast weetakse seda musta kaupa nüüd nii rohkest BaltiSki sadamasse, kus ladu-paigad odawamad  on kui Tallinnas, et kõik raudtee-ääred juba täis on ladutud. Harjumaalt toob .Postimees" järgmise sõnumi: .Järwakandi walla wolikogu tegi neil päewil  tähtsaid otsust, nimelt: kiriku konwendile ühte saadikut walida. See sai ka walitud. Enne 'pole Tallinna maal kiriku konwentidel mitte waldade poolt saadikuid olnud, ehk see küll Liiwimaal ammugi juba on. Kas seda ka seaduS lubab, ei ole mitte teada. Teiseks tegi wolikogu otsuseks Eesti maa kuberneri herrale palwekirja sisse anda, selle üle, et kirikuõpetaja kanade, linade ja heinademaks saaks hoopis ära kaotatud, niisamati ka päewade tegemine. L. I. " Meie soowikfime ka, et mõistlikud taluperemehed Kirikukonwlntidest  osa wõtaksiwad, aga omast peast ei wöi waldade  Wolikogud seda mitte seaduseks teha ja walitud .saadik"  enne kohalist seadust, ei maksa ühtigi. Järwakandi Wolikogu! ei ole ka õigust üht ametnikku walida, keda seadus ei tunne. Oma teise otsusega on aga see Wolikogu näitanud, et tema ega tema .saadik" oma ameti peale wist mitte weel küpsed ei ole. Kui talukognduste Wolikogud sellel mõttel Kiriku-konwentidest osa wõtta soowiwad, fils ei wõi nemad oodata, et teised neile lahkest waSta tulewad. Oleme aga julged: wäga palju järelkäijaid  Järwakandi Wolikogu wist mitte ei leia. .T. S." t. Waiwarast. Kuida .Rakwere Teadaandja" kirjutab, on Jõulukuu 11. pääwal WaiwaraS suur põdra-jaht peetud,  millest ka Saksamaa Saadik PeterburgiS, Kindral v. Schweinitz, osa wõumv. esimesel pääwal on põdrad üte piire Laagna pinna peale jooksnud ja sedawiisi peasnud.  Teis-'! pääwal on üks wäga suur karu lastud ja Peterburgisse kaasa wõetnd. Tartust. Nädalil enne Jõulut ja ka pühade aeal on, kuida „Uns Tartu Zeitungift" näeme, seal wäga palju Vargusi olnud, palju rohkem kui Tallinnas. Riiast. Riia linnale on Jõulupühadeks see, kingitus tulnud, et tuul kinui külmetanud mere Saaremaa ja Kuuramaa  wahel jälle lahti lõhkus ja wiis laewa, mis seal kinni külmetanud oliwad, edasi sõita wõifiwad. Ka Düna jõesuust oli tuul jea wälja ajanud. Peterburgist. Jõulu esimesel pühal oliwad Keisri Majestätid oma Kõrge laStega, niisamati ka Keiserlikud  Kõrgused Tuurwürstid ja Sunrwürstt-prauad Gatschiua  Palee-kirikus Jumala-teenistusel. Pärast seda sai harjunud wiifil tänn-palwe Wenemaa peastmise eest Prantslaste  sissetungimisest aaSlal 1812, peetud.  Kolmandamal  pühal sai Keisri Majestäti konwoi meestekonnale kingitust  wälja jägatud. Nääripääwaks. mis ühes ka Keiserliku Kõrguse Suurwürst Aleksei Aleks audrowitschi  süudimise.pääw ou, oliwad kõik Keisrikoja osalised ja kellel oma seisust mõõda see õigus on, Talwepalee  kirikusse Jumaia teenistusele ja awalikule õnnesoowimisele  kutsutud. Wene riigi kohatised alamad pidiwad selleks kell 11, wõeramaa alamad kell 12 Keisri Majeflätide  ette astuma. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsch ja Suurwürsti-praua Maria Pawlowna on oma lastega Jõulukuu 30. pääwal ZarSkoje Selost talweks Peterburgisse elama asunud. Kõik wõeramaa Saadikud on nüüd PeterburgiS ja hiilgawate pidude aeg on alganud, mida .Now. Wrem." sõnumite järel sel aastal iseäranis uhkeks minema arwatakse. Borki raudtee-õnnetuse juures oli palju aSju Keiserlikkudest wagonitest wälja wisatud ehk ka wälja kukkunud, Oberst von Gernet oli mõni tund töörahwaga neid üleS korjamas, et aga tee wäga läbi lõhutud oli, wihma ja pärast lund sadas, stis jäiwad mitmed weikemad kallid aSjad leidmata, teiste keskis ka Keisri praua üks kuld kett ühe wäga kunstlikult tehtud aruldase hõbe ristiga, ühe kuld ristiga ja mõne medailloniga. Seda on pärast üks talupoeg leidnud ja Kharkowi Kubernõri kätte wiiuud, kes seda enne Jõulut Peterburgisse saatis, kust leidjale hea kingitus wasta saadeti. Pärast ou weel üks brilliantidega rist, ükS weike püha-pilt ja mõned teised asjad leitud. KeiSri kaaskondason nüüd 180 pealikut, nende keSkis 77 Kindra l- Adjutanti, 25 Swiit - Kindralit ja 78 Flügel-Adjntanti. Kindral-Adjutantidest ou 4 Keiser  Nikolai 1., 68 Keiser Aleksander 11. ja 5 Keiser Aleksander  111. poolt selle auu fiSse tõstetud. Kõige kaaskonna keSkis on 131 Wenelast, 31 Sakslast, 6 Soomlast, 5 Kaukaslast, 3 Poolakast, 2 Greeklast ja 2 Rumänlast. Keiser  Aleksander 111. walitsuse hakatusel oli Keisri kaaskond 405 pealikut suur ja ou nüüd aega mööda niipalju kahandatud,  et pea KAser Nikolai I. kaaskonna sarnaseks saab, kelle kaaskondaS 170 pealikud oliwad. Keiserlik KõrguS Wladimir Aleksandrowitsch,  Gardiwäe ja Peterburgi sõeawäe ringkonna ülem kommandör, on üht käsku wälja saatnud, mis järel pealikutele  uueste ära keelatud saab, oma keskis raha korjata ja sellega ühe lahkuwa ülemale Üht mälestust osta. Kingitused  oliwad juba enne ära keelatud, muutstwad ennast aga ,mälestusteks" , nimelt albumiteks kõige pealikute piltidega, mis rügementi kommandörile antud saiwad, kui nemad teist ametit saiwad. Aega mööda hakati ikka kallimaid  albumist mälestuseks andma, hõbedast ja kullast, mis 2000, 3000 ehk ka 5000 rubla maksiwad, nenda et mitte enam pildid pea - asi ei olnud, waid kaaned. Teenistuses  ei ole aga almatel luba oma ülemaid awaliku lähtega kiita ega laita, kuna seesugused mälestused ikka üht kiitust täheudawad, nende mahajätmine aga laitust. Sedawiisi ei julgenudki wiimaks ühe rügementi pealikud enam oma Kindralit ilma selle ,mälestuseta" lahkuda  lasta ja see kippus sedawiisi otse sunnitud maksuks  saama ja üksteise wõidu koguni ikka raskemaks ja raskemaks. Tähendatud kask ou seda nüüd häwitauud. PeterburgiS on sula ilm enne Jõulut suurt pettust ilmsiks teinud. Maalt sisse weetud toidukraamid, kodu- ja mctsaliuuud, olnud külmetanud ja saanud sedawiist hulga kaupa Heiuatturul müüdud, kui aga sula tuli, siis leitud, et patju neist juba enne külmetamist täitsa hukka oliwad läinud. Wene laewustiku wastawõtmisest Ja - panis kirjutab /Walitsuse Teadaandja", sealt saadud sõnumi järel Talwekuu 1. pääwast: „Wiimasel uädaltl jõudis Vice-Admiral Schmidt ühe jäuga meie, tema käsu all seismast Waikfe mere laemuZtikust Wladiwostokist Aokohama  sadamasse. Wene laewade ilmumine Japani pealinna  lähedal lahel andis Japaneslastele asja, oma head meelt meie meremeeste wasta üles näidata. Sealine ametlik seltskond tarmitab seda aega, Japani ülema kohtu juhataja, Graflta, ja Japani Merewäe-Ministri,Graf Saigo