siis ei ole enam wõimalik teha; ja mikspärast  peawad teised inimesed selles asjas pääle minu surma tülitatud saama, mida nüüd ise ära toimetada wöin. Puusepp elanud pääle selle weel 30 aastat. Jaanis lasi mõni hea aasta tagasi üks haiglane emm omale puusärgi malmis teha ja matused ära pidada, nimelt sellepärast  et need tööd ja toimetused wõimalikult  wähikese kuluga sünniksiwad et ta oma järele tulijatele rohkem pärandada wõikS jätta Emmeke sai aga jälle terweks ja pidaS weel mitme oma matulise matused ära. Wiimased eluaastad elas wanake Kihelkonnal, Karala ninal oma tütre juures. Kolmteistkümmend aastat pääle ebamatuSte tuli talle ettewalmistam tunnike. Wanakese wiimane soow olnud oma kodu koha põrmus  puhata, mille pärast Jaanist tema puusärk Kihelkonnale wiidi ja teda sellega säält 80 werSta kauguselt oma kodu koha rahu-ajale toodi. Poidelt. Üks Saare walla mees M. K. lasknud omale kahe aasta eest haua, ja aasta eest puusärgi malmis teha. Nüüd teinud ta matuse õlle malmis ja läinud Uue mõisa Nenu kõrtsist matuse wiina tooma. Tema tahtnud ka teada, kuida miin tema matulistele maitseb, aga selle teaduse uurimisel saanud ta jõuetumaks, kukkunud teel maha ja jõudnud waewaga kodu tulles ettewalmistawa eesmärgile surmale. üks Uue walla mees A. P. tahtnud nüüd hiljuti omale mitte surma ettewalmistada,  maid päris surma walmistada, aga see ei läinud tal korda. Kurgu parandamine  ei olnud maal wõimalik, wiidud linna arstimise alla. Tartu fillakohus on hiljuti wallapolitseidele järgmise ringkirja saatnud, mis awalikkudesse kohtadesse  on üles löödud. „Kõigilc wallapolitseidele saab Tartu sillakohtu poolt selleläbi tähelepanemiseks  ja täitmiseks teada antud, et maja-läbiotsimine  ainult siis wõib ette wõetud saada, kui seks põhjused ja selged tunnistused on. Pääle selle on maja-läbiotstmiste ja wangiwõtmiste juurde naabruse elanikkude seast tunnistajad, mitte wähem kui kaks kutsuda. Ilma nendeta ei tohi majaläbiotfimist  ja wangistamist mitte ette wõtta. Läbiotsimise juures ei tohi otsijad kellegils kahju teha, kedagi pahandada, tülitada ega awaliku rahu rikkuda. Ettetulewal korral peawad wallapolitseid  reeglite järele toimetama." Tallinnast. Missuguseks ristiks talupoegadele  hobuse wargus teiste kuritööde kõrwal on, seda näitab järgmine „Rev. Zeit." sõnum, mille järele hiljuti 14 wangi tapiga Rakwerest Tallinnasse toodud, kellede seas mitte wähem kui 12 hobuse warguse pärast kinni olnud, nende seas wecl üks 65 aastane wanake. Suurem hulk nendest olnud Liiwi maalt pärit. Riiast. Läti leht „Baltijas WestnesiS" ja Wene leht „Rishskij Westnik" on jälle õige elawas sõnawahetuscS selle üle, mis tähed edeSpidi Läti keeli raamatutes peawad olema. „Rishskij Westnik" soowib kõigest südamest, et Läti keeli raamatud ja ajalehed Wene keele tähtedega kirjutataks ja trükitaks. Seda olla kül wõimalik, sest 300 aasta eest olla 9000 Littawi koha nime Wene keele tähtedega kirjutatud. Läti leht ..Baitijat WestnesiS" ei ole „RishSkij Westniku" soowiga sugugi rahul ja ütleb, et Läti lehed juba ammugi näidanud, kuda see wõimalik ci ole, et Läli keelt Wene keele tähtedega kirjutataks. Lätlased olla oma praeguste tähtedega nii kaugele jõudnud, et pea enam ühtegi Lätlast ei leita, kes lugeda ei mõistaks. Ka olla Läti ajalehed ilma mahe pidamata kõik ühel meelel selle waSta, nii ühel meelel. nagu seda muidu sugugi leida ei ole.  Postimees  lisab siia juurde, et ka Eesti ajalehed siin ühel nõuulo ii. Ka nemad ei arrva seda wõimalikuks, et Eesti keelt Wene keele tähtedega trükitaks ja kirjutataks. Siia hulka - tuleb ka „Walgus arwata. „Riia Zeitungi" järel seisab Greeka-õigeusu „Riia Piiskopkonna ZeitungiS" pitkem kiri piiskop Arseni wiimasest reisust Eestimaal, nimelt „PühitsiS." Sellest kirjast on tähendatud Saksa-keeline leht järgmist jägu üles wõtnud: „Kahe wersta pääl seisis püha Jumala-ema mägi ühe kalemi-ehituse kujuga piiskopi silma ees, mis oma suuruse ja oma seisupaiga läbi Weneusu kirikut lämmatab. Esimene mõnu oli kange, maharõhuw. Piiskop ei suutnud oma liigutust peita ja suured pisarad seisiwad tema silmis. Piiskopi saatjad ei näinud.wähem liigutud olema, igaühele tuli seda nähes mõte: Kui tõeste tarmis oli siin üht Lutteruse kirikut ehitada, miks on selleks siis seda kõigeil Weneusulistel nii wäga kallist püha mäge walitud, kas siis ümberkaudu üht teist sündsat paika ei olnud? Mikspärast pidi siis üks nii suur Lutteruse kirik otse Weneusu kiriku õlade pääle ehitatud saama? Kes tahtis Weneusule seda kahekorist, rasket teutust teha? Pnskop wõttis ühe LutteranlaSte saatekonna wasta. Üks nendest pööras ennast ühe kõnega piiskopi poole, mis ühe harimata, lihtlase mehe suust kuulda harjumata asi oli. See on näitus sellest, et see talupoeg kõnet pähe õppinud oli. Kõige Luteranlaste nimel palus see talupoeg puhtas Wene-keeles piiskopi, Luteruse kiriku edasi ehitamiseks luba toimetada tahta. Tema rääkis sellest, et, kui see luba mitte ci tuleks, tema ja tema Lutcruse-usuline  maarahwas seda kui üht kibedat südametunnistuse-sundmust tunda saaksiwad. Piiskop  wastas, et kõneleja suuga midagi rääkida, mida tema omas südames mitte ei tunda, seletas usulastel olla ja kuulutas temale, et siin Weneusulaste  pühal paigal ühe Luteruse kiriku ehitust mitte lubatud ci saa. Peeterburgift. Kuida Peeterburgist kirjutakse,  ei ole Vallimaa ko h t u t e - mu u t m i s e plaan meel mitte riigi nõukogule ette pandud, sest weel ei ole ministeriumite heaks arwamised selle üle sisse tulnud. Riiginõukogus saada see asi wist tulewal koosolekul ette wõetud—  Kõrgemal kohal on praegu plaan läbi rääkimisel, mille järele talupoegade kogukondadel õigus on rahutumaid liikmeid eneste hulgast wälja heita. See saada tulewikus nii wiist lubatud, et esiteks selle kohaseid otsust kohaliste kõrgemate malitsus-kohtade poolt läbiwaatamisele wõetakse ja teiseks pidada kogukonnad eneste hulgast wälja heidetud liikmele ülespidamist muretsema. 21. Aprillil, umbes kell 10 homiku, nõnda kirjutab „St. Peetr. Ztg.," leiti lesk proua Aleksandra Mikiucho-Maklay oma teenija tüdrukuga Nadeshda Torapgini nimetatud proua eluruumides majas nr. 4 Katharinhosi uulitsas ära tapetud. See hirmus töö oli ühe köögi nuaga ette wõetud, mis säälsamas meriselt põrandale maha wissatud. Kui politsei ametnikud seda kurjust oliwad üle waadanud, awaldasiwad nemad oma arwamist proua Miklucho-Maklay teenija poja pääle, kes kohe kinni wõetud ja kohtu ülekuulamise alla sai antud. Kaua ei salganud see noor mees mitte oma kurja tööd, ning tunnistas, et tema seda majahoidja abiga 19. Aprillil kell 12 keskpäewa ajal ära toimetanud. Majahoidja on omaks palgaks ühest schatullist paki rahapaberid wõtnud, kui suur nende wäärtus olnud, seda ei teada tema. Majahoidja salgas seda ja kui tema eluruumid läbi otsiti, ei leitud süäit midagi, mis tunnistust tema kurja kaastöö kohta oleks annud. Rohkema järelepärimise abil sai üks mees, kes BoriSsoglebSki kodanik oli, leitud, kellest märku saadi, et tema sest kurjast tööst kudagi wiisi osa wõtnud, aga wiimane salgab ka, et tema sest kurjast tööst midagi ei tea. Wäljamaalt. Saksamaalt. Keiser Friedrichi haigus on wiimase traaditeate järele jälle natuke paranenud. Ehk ta küll wiimase paari nädala palawiku pärast oma jõudn on nõrgestanud, on siiski lootus, et ta jõuda weel mõni aeg sellele tõkete wastu panna, kui palawik wäheneks. Iga kaastundliku inimese süda saab see läbi liigutud, kul tema oma ligemist näeb raske waluga wõitlema, kui nüüd aga üks wägew riigi walitseja, kellele saatus kõige tähtsama elu-ülesande on kätte usaldanud, nõnda kaua peab walus oma hädaga wõitlema, siis on see wissiste liigutan?. Oma pojale on keiser Friedrich need tähtsad sõnad kirjutanud: „Kannata! ilma et sa see üle kaebaksid, see on kork mis ma sinule õpetuseks lakian ütelda." Et kindel mehine ja loeSle suur kannataw maim omas raskes hädas nõnda küpselt kõneleda wõib, on aru saada, seepärast liigutab selle mehe kannatus seda rohkem iga ühe südant, mida selgcmine ära tunda wõib, kui auuS ja tähtjas see on, kes nõnda raskest oma saatusest surutud saab. Preisi wäe nädalaleht teatab nende wäe ülemate nimed, keda keiser Friedrich oma osawa wäeteenistuse poolest kergendanud  on; nende hulgas on enam kui 15 ülemat ja palju teisi. Ka noore krahw Herbert BiSmargi on keiser Friedrich ministriks nimetanud, mida kõrget ametit see noor mees wastu on wõtnud, kuna wana Bismark hertsogi anumine, keda temale keisri poolt küll pakutud, mitte selle tähendusega pole wastu wõtnud, etlema wara nõnda suurel olla, kui hertsog elada wõida. Prantsuseinaal olla Boula n gitis natuke juhtumas. Wümasel nädalil reisis priisideni lõuneläänepoolisele  Prantsusmaale, nimelt Bordeaux' ja Rochefort'i linnadesse, ja on igal poolel suurema auustusega wasta wõetud, kui kartlikud republikaanlased  ette arwanud oliwad, kes ka selle reisu- plaani waSta rääkisiwad, et präsident wahest omal reisul boulangistlaste läbi rohkem pahandatud ei saaks, kui tema ameti-auuga kokku mahub. RahM keskist on küll ka sagedast „Elagu Boulanger!" teinale wasta kostnud, aga ülepea olla tema ikka rohkem repMikaanlasi leidnud. Partsis ja mõnes teises linnas peawad suured ja wäiked uulitsapoisid käratsewaid kogust, kisklewad studentldega. ja teiste kõrgemate koolide õpilastega, aga ülemates ringkondades,  s. o. õpetatud seltskondas ei taha selle suure õnnetooja nimi õiete juurduda. UyeS kiskumises  on ka Deroulsds kõrgest-ise kinni wõetud, pea aga jälle lahti lastud. Tema tahab sellest nüüd parlamentis kära teha, wõib ka olla, et tema just selleks ennast uulitsapoiste sekka segas. Kõik need kärad ja walimiscd, mida Boulanger'i heaks kokku keerutati, on wäga palju raha maksnud  z ainult Partsis, saada selleks igal päewal mitu tuhat franki wälja antud. Nord-departe- mcntis maksnud Boulangerll walimine umbes 500,000 franki, igas teises paikas wähemast 50,000 franki ja suured pidud, mida Boulanger annab, ei ole ka muidu saada. Prantslased? ise ja ka teised on selle üle pead murdnud, kust see raha tulnud on, sest Boulanger ise ei ole'nii rikas, et nii palju pillutada wõib. Kord kirjutatis et ülirikas amcrikaanlane Makau, kellele need karad nalja teha, temale raha annud olla, teiselt poolelt kinnitakse, seda raha olla Inglismaalt antud,, kus loodetakse, et Prantsusmaa ennast seespidiste tülide läbi nõrgendab ja wäijaspoole wõimatumaks saab, et siis Inglismaa Vahemeres, Egyptuses ja teistes paikades wallalisemalt tallitada >võiks,,kuS PrantK lased tüliks ees on. Kolmandamatel wõib aga kõige rohkem õigust olla, kes teada tahawad, et raha Bouapartiülaste, wõib ka olla Oricanistlaste,