raamat käest maha kukkuma; ruttu tahtis ta temast kinni hakata; leht juhtuS kätte ja see läks puruks. Hirmuga pani ta raamatu kinni ja seadis teda oma koha peale. Mõne päewa pärast leidis isa, et raamatu leht katki oli. Seal küsis ta poisi käest, kas ta mitte ei tea, kes lehe katki kiskunud on? Fritz tunnistas jälle; ka jutustas ta, kuidaS leht katki läinud oli ja palus fiiiS andeks andmist. See ei aitanud aga midagi. Ka sell korral sai poiss peksa, nagu ennegi. Kui poiss nüid nägi, et isa tõtt sugugi kuulda ei tahtnud, siis hakkas aegamööda seda kõrwale jätma. Kui ta edespidi weel mõnda kurja oli teinud, siis ei tunnistanud ta seda enam iialgi, waid ajaS seda töiste inimeste süikS. Ükskord oli ta oma uue kuue peale kogemata raswa kallanud. Kohe wõttis ta kuue seljast ja pani seda warna otsa. Töisel päewal, kui ta kuube jälle selga panna tahtis, jooksis ta nuttes oma isa juurde ja hüidis: Isa! isa! Keegi on minu kuue peale raswa kallanud!" „Sa ei ole siis seda mitte ise teinud?" „Mina?" waStas ta, „ega ma oma kuube ommeti ise rikkuma ei hakka. Ei, seda ma ei ole tõeste mitte teinud." Nõnda waletas Fritz igakord, kui ta mõnda süidi oli teinud, sest ta teadis ju, et ta siis nuhelda ei saanud. Mõtteterakesed. Kokkukorjanud J. Õnneteid. Armastus, RaSke on üelda, mis armastus on. Ainult seda teatakse temast: hinges on ta tuju, walitseda, mõistuses kaastundmine sSympathie), ihuS üks peidetud, salaja sund, seda kätte saada, keda armastatakse. RochefomaulN järele. Armastusel ei ole ühtegi aja mõõtu; ta idaneb õitseb ja walmib ÜheS ilusaS tUNNis. Körner'i järele. Ainult tegu awaldab armastuse wäge. Goethe järele. Salaja armastus nõuuab waikimist. Kes aga waljuste  ja kiites sellest räägib, ei ole mitte auusa meeleline. Leinawa südame magusam õnn Kui iluS armastus kadunud on, On armastuse walud ja kaebamised. Schiller i järele. Kadeduse surm on tõsine sõprus, ja edewuse ots on õige armastus. Pruudist, keda mees omate walitseb, tuntakse missuguse  waimu laps ta on ja kas ta oma wäärtust tunneb. Goethe järele. ArmastuS on püham südame, õnsam hinge elu awaldus.  Ära püia sellepärast ilmaski seda kõrget, taewalikku tundmust wähase lugupidamisega jalgade alla tallata. J. Ö. Talmut keelab asja hinna järele küsida, kui seda mitte osta ei taheta; aga ühenduse wõi osasaamise armastajad  pakuwad endid ja lähawad siis edasi. Nad kisuwad  hinge, nagu lapsed mesilinnu lõhki, et temast mett saada, keda ta koguda tahab. Neil ei ole angerjast mitte ainult kergus, ära libiseda, maid ka jõud, käewart Ümber panna ja katki MUrda. Jean Paul i järele. Armastuse surm on ilmsüituse rööwimine. Wägewam kui mere laened, on armastuse filmawest; Esimesed kuulewad tormi healt, wiimne waigiStab seda. Jumalik armastus, sa oled, kes inimesesugu õit ühendab! Jgaweste lahutud, on sinu läbi ometi igaiveste  seutud. Schiller'! järele. Kõrgem õnn on, oma armukest hea ja wooruslikku teada) suurem mure on, mure ta auusa meele üle. Novalis. Armastus on südame laps; õnn talle, kui pia isaks olli. Kõik mis meie tõeste armastame, on tasumata sl. o. tema asemele ei ole voõimalik töist leida, ja kõik, kus tasumine mõeldaw on, ei ole meie ilmaski tõsiselt armastanud.  Nieritz i järele. Wiletsad wanemad, kes oma kõrget wanemate priiust ja kohust tiranni tigeduses kurjaste pruukides kiwi südamega oma laste õnne armu õust armetumalt jalgade all puruks tallawad, sellest hoolimata, kas need õrnad õied ilmaski weel õilmitsema hakkawad ehk igaweste närtsiwad! ' J' O. Armastuse karikat piab maitsetama, nagu mesilind õie karikat. See wõtab ainult õiget magusat, aga kihwti jätab ta maha. Esimene armastus, üeldakse õigusega, olla ainukene; sest töises ja töise läbi lähab juba kõige kõrgem armastuse  mõte kadunuks. Jgawese ja ilmotsatuse tundmine kes temas kiigub ja liigub, on rikutud, ta näitab möödaminev)  olewat, nagu kõik jälletulew. Göthe järele. Tugewa nooremehe rinda täidab sõprus ennem kui armastus. Esimene ilmub nagu lõuke, warasel elukewadel  ja lähab alles hilja sügise ära; wiimane tuleb ja lennab nagu ruki-rääk, ainult soojal ajal. Jean Paul'i järele. Noore armastaja süda on otsegu rahutu meri, keda kõik tormid mässule ajawad, kelle peal kõige wähemad tuuled wirwendawad. A. Remwald. Wäga õnnelikuks teeb inimest tema isamaa ja suguwendade  südamelik armastus; mikspärast ei teeui seda omale kõik Eesti rahwa paremad pojad? Oh armasta, nii kaua kui sa jõuad! Oh armasta nii kaua kui sa saad! Küll pea, pea tuleb tund. mill nuttes Sa surnuhaua ääre seisma jäed! L. Koidula. 56 23. Sakala. 1884 Zensurt poolest lubatud. Tartus, S. Juunil ISS4. Trükitud F. Feldt' i juures WiljandLs. Poolaastat on warsti mööda, juba hakkame uusi tellimisi ootama ja pian ühtlast wõlgnewaid manu tellijaid tungiwalt paluma, oma kohut ära täita tahta. Palju tellijaid wõlgnewad weel ikka oma tellimise hinda ja on mul sedawiist  wäga raske lehte edasi wõlgu saata. F. Feldt, wäljaandja. Wiljandi «."smmakassa eestseisus kutsub seega awalikult seltsi liikmeks heitma. Põhjuskirja Z 2 järele on nendel inimestel  sisseastumise õigust, kes weel mitte 5O aastat wanad ei ole ja hea terwisega on, mille üle H 3 järele tunnistused ettenäidata piawad olema. WiWi 111. stmikach eestseisus kutsub seega awalikult seltsi liikmeks heitma. Põhjuskirja § 2 järele on nendel inimestel  sisseastumise õigust, kes weel mitte 5V aastat wanad ei ole ja hea terwisega on, mille üle § 3 järele tunnistused ettenäidata piawad olema. Kooli õpetuse algusest. I. Mitmete nõudmise peale saan mina a) nendega, kes kihelkonna koolist minu kooli astuwad, Heinakuu (Juuli) lõpul, aga b) nendega, kes linna koolist tulewad, Lõikusekuu  (Augusti) algusel, kooli õpetust peale hakkama. 11. Neid kes uueste minu kooli astuda tahawad, kõige pealt neid, kes koolis korterit ja ülespidamist leida soowiwad, palun Võimalikult  pea ülesanda, et mina kõik õigel ajal ettewalmistada wõiksin, sest juba nüid on näha, et kaswandikude arwu tõuusmise pärast kooli ruumid kitsaks on läinud ja seniaegne õpetajate arw (8) enam ei ulata. Minu kõnetunnid ja uue kaswandikude wastuwõtmise  aeg on argipäemadel kell 12 künni 1 lõuna ja pühapäewadel kell 5 künni 6 p. l. TartuS, 19. Lehekuu päewal 1384. 1 Hugo Tresfner kooli direktor. I Pianuw-klaivcr on müia muusikaõpetaja Schmidt i juures. Uusi rvikcrtist kõige paremat seltsi ja wikati-tuisust sai suurel wäljawalitusel ja müib odawaste H. Vahrhusen Mljandi». Kuulutused Suur maakonna kontsert, saab tv. ja 17. Junnil s. a. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltfi maja ruumides ja krundi peal ja Seltsi maja heaks ära peetud. Laupäewal 16. f. k. p. saab waimulik kontsert kellu 5 p. l. algama Pühapäewal 17. s. k. p. saab ilmalik kontsert kellu 6 p. l. algama. Piletite hinnad: Iseäraline isteplats 1 rubla, I. plats 56 kop., 11. plats 36 kop. ja 111. plats 26 kop. i Korrtserör soirnskorrö. V? V vv H. Wihrhiiseil i jmes W?" Wiljandis. Teraslabidaid, turba- ja wiljalabidaid, heina- ja sõnniku-harkisid, kõike seltsi hengesi, lukkusi, kruwisi, naelu, traadi-wõrkufi wilja- ja jahu-sõeladeks, inglise käiasi, pannist, aknahingesid,  wiilisi, höõwli-rauasi, snnri ja weiksid faesi ja palju muud teras-kaupa, malmis õerutud  maalri-wärwisi, lakki ja wirnifi, anilini wärwist j. n. e. Iseäranis odawaste saamad müitud poolwillast riiet, püksi-riiet, mõnda sorti rätikuid ja peenemat willast lõnga. Riigi-maade Ministeeriumi lubaga saab Ges»tr mesiste Sektsi WWW Rõngus koduloomade ja käsitöö wäljanäitust pidama lU., 57. ja 58. Juunil 1884. Näitus algab laupäewal 16. Juunil kellu 12 lõuna ajal, kõne ja muusiku mänguga. Loomad saamad 16. Juunil kellu 9 hommiku kuni kellu 4-jani peale lõunat wastu wõetud. Wastu wöetakse näitusele ja saawad auupalkasid: 1 Tööhobused. 2. Sõiduhobused.  3. Kariloomad. 4. Siad. 5. Lammad. 6. Kõik põllu- ja aiawiljad. 7. Wõi ja juust. 8. Kõiksugu käsitööd, mis perenaised ehk omamaa käsitöölised on teinud. 9. Kõik põllu- ja käsitöö  riistad. Äuupalgad on: Riigi-maade Ministeeriumi poolt saadetud hõbe- ja brongs-auurahad  ja kiituse kirjad. Liimimaa Keiserliku Õkonomia sotsieteedi hõbe ja brongs auurahad ja Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi kiituse kirjad. Iga hobuse pealt, mis näitusele tuuakse, maksetakse  50 kop., iga karilooma eest 30 kop., sea ja lamma sulu eest 30 kop. Käsitööd, wiljad ja muud toitud on maksust priid. Sissemineku hind on igal päewal 20 kop. inimese pealt. Tartu Eesti Põllumeeste Selts loodab põllumeeste ja käsitöötegijate poolt igatwiist rohket ja lahket osawõtmist wäljanäituse edendamiseks. Mida rohkemalt ja lahkemalt põllumehed ja käsitöötegijad wäljanäitusest osa wõtawad, seda rohkemalt õpetawad nad iseendid ja tõisa hoolsa majapidamisele, kena ja kasuliku töödele. Hoolsa majapidamise ning kena ja osawa töö läbi kaswab meie rahwa wara ja sellega ka tema tähtjus töiste rahwaste kohta, ja sellepärast palub eesnimetatud Selts igat auusat peremeest ja käsitöötegijat oma paremaid loomast ja kenamaid käsitööst selle wäljanäitusele tuua. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi Eestseisus. laps» wõetakse korteri kui ka söögi peale odawa hinna eest lah keste wasta proua C. Theol i juures, 2 Nippert'i majas, Saksa kiriku lähedal, Viljandis. Toimcndufe ega wäljaandja fui ei ole fee, et tänase numbri poliitika  sönumed poolikud on. A. Liyy. Kohalise politsei lubaga saab I?. Juunil s. a. Laijus-Tähkwere lauluseltsi näitlejate poolest  Siimusti külas kaupmeeste Thimanni'de ruumides röömulik näitemäng Piirjärwe rentnik äramängitud. Hakatus kell 5 peale lõunat. Piletite hinnad: I. plats 50 kop., 11. plats 30 kop., 111. plats 20 kop. Waheajal muusikamäng. "MM Näitlejate toimekond. KM IM (poiss- ja tütarlapsed) leiawad lahket wastawõtmist söögi ja korteri peale kreiskooliõpetaja lese proua Dreyer'i juures, 3 kreiskooli maja kõrwal Wiljandis. Üks hea kooliõpetusega noor mees wöib lvalladirjataja ammeti! õppida. Lähemat teadust antakse F. Feldt'i raamatupoes Wiljandis. g Õllewabrikutele ja kõrtsmikudele teatan seega et minu kaupluses ' 111. sorti korgid 3 rbll 50 kop. eest kott, kus 5000 tükki sees saada on. Wiljandis. Asujatele müiakse head maad, heinamaa ja mets ligi. W odawaste, õle 7Mdes Mm kas terwelt ehk jaukaupa, dessätiini wiisil. käib palju Eestlasi, 2 kooli ja õpeta Adress: LnpmaLekaa ei. Kkoiiej