kartuhwleid kuiwatama ja kaubale wiima hakatud, nimelt laewade moonaks ja neile maadele, kuS kartuhwled ei kaSwa, ehk kuS neid ei kaSwatata. Kalade maeulased. üks hülge tarwitab omaks ülespidamiseks  pääwaS 10 naela kala, see teeb aaStaS 3650 naela. Dollarit lõpel ja Emse jõe suus, Saksamaa randas waSta Hollandi piiret, arwatakse kõige wähemast 1000 hülget elama, kes siis aastaS kokku 3,650,000 naela kala ära sööwad. Seal kitsas meresoppiS on nähtud, kuida hülged ikka heeringe-parwede ümber on ja mõni kord neid sealt koguni ära peletawad, mis läbi neil aaStal saak koguni wähelisekS jääb. Seal tahetakse fliS ka küttidele iga mahalastud hülge eest pearaha maksma hakata. JärwedeS  ja jõgedes on saarmad ja haiger-linnud (Weiher) kalade kõige kardetawamad waenlased. üks haiger tarwitab  omaks ülespidamiseks pääwaS S naela kala. Jutuleht. lofafati orgus. Ernst Schrilli reisukirjast. (Järg.) ÜkS pahane silm, täis wihkamist, wälkus kiirel üle kõneleja ja see koStis waljust ja koredast, nagll lohkunud kaljuseinade wahelt, see lühike heal: .Ja, surrakse!" .Kui mina fiiS ühe aasta Kharkowis studerinud olin ja suwel koju tulin, siis juhtusin mina Jalta juureS neiuga kokku. Kuida see tuli, seda ei tea mina isegi, mina ei saa seda iialgi unuõtama, missuguse ehmatusega see armas  neiu meie kihlumise tunnil minust eemale astuS, kui tema kuulis, et mina Karaitlane olen ! Ja kui mina tema poole tungiwalt kõnelesin ja küsisin, kas nüüd kõik möödas oleks, siis oli tema wiimane sõna, mida tema minule nuttes  ütles, oma kuumawat nägu käega kattes: .Saage Ristiinimeseks!" Sellest aeast saadik on Uniwersitätis see minu ainus Klmamärk olnud, mina olen kohalist raama- tuid, lugenud, ja kui minul ka õigeks usuks weel palju puudub, sits tean mina ometigi, et Ristiusk kõige kõrgem, täielikum aSte kõigist usust on ja mõni pääw enne seda kui mina seie tulin, olin mina Kharkowis Lutheruse kirikuõpetaja  juureS ja andsin ennast ristimise - õpetuseks üles. Isa naeris käreda healega, minule tuli koledus peale. Poeg aga Ütles: .Nüüd katsud Sina iga nvuu, mind minu uuest elurõõmust  ära pöörata, mind raudse sidemetega igawa poeelu  külge köita ja selle naesterahwa külge sõlmida, keda mina ei salli, kes sibulate järel haiseb ja kelle küünealused  mustad on, et mina niisama õnnetumaks saaksin, kui tuhanded meie rahwa keSkest, kes natuke haridust saanud  ja natuke waimu ja südame wabadust maitsenud. Ei, seda ei suuda Sina iialgi. Ei iialgi! Ja kui Sina mind ka nagu täna öösel läbi kõige Karaitlaste surnuaidade  hulgutakfid, see ei aita ühtigi, ei iialgi!" Sellega oli noor mees suureS liigutuses üleõ karganud. Isa tõusis üleS, piStiS ühe käe põue, wõttis teisega tugemast poja käewarrest kinni ja ütles pikamist wärisewa healega: .Ruben. wiimast korda küsin mina Sinu käest, siin meie isade püha haua juures, Ruben, kas see on Sinu wiimane sõna? Kas ei saa Sina weel teisiti mõtlema?" .Ei, ei iialgi!" Järsku sirutas wana ennast kõrgele, kiir käe-liikumine tõi ühe lühikese laia piflnua wälja, mis kuupaistes läikis ja lühtkse kiilatamisega langes surmani haawatud poeg tema jalge ette maha. Wana paiskas nua kaugele ära, pani käed rinna peale kummardas ennast surija poole, ja ütleS pilkamist kindla healega: .Äralangenud Jumalast ja omast rahwast ei woi Sina elada, et pia Sina elama. Ennemini minu poeg surnud, kui äralangenud. Jumal olgu kohtumõistja Sinu ja minu wahel!" .Jumal andku andeks," ägas surija. .Terwiseid emale ja minu armsa pruudile! Minu Adelheid!" .Ruben. Sina sured! karjus isa järsku. .Sina sured ja Sinu wiimane sõna on selle äraneetud nimi! Ütle weel ÜkS sõna! Lue palwet...." üks waikne ohkamine weel ja wana Karaitlane seisis oma ainsa poja surnukeha juures. See kole tegu oli minu liikmeid nagu halwanud, mina tahtsin kisendada, tahtsin üles karata, ei wöinud aga mitte. Nagu needmise all olin mina maas, hirmust ja koledusest waewatud, künni wist uimastus peale tuli Kui mina kanges higis üleS ärkasin, kuulsin üht walju kiilatamist. Waewaga ennast üles ajades, nägin mina oma heilist .Ulantt" ja üht wõerast ühe wärske haua juureõ seisma, seal kuS ööse Karaitlased istunud oliwad. Wist oli minu .Ulan" ktilatanud, sest weel rääkis tema suures tuhinas karjuma healega. Teisel oli kohkunud  nägu. Pikkamisi kogusin mina oma eluwaimu. Päike kõrwetaS  pea kohast maha, wist oli juba lõune aeg. Mina olin pärast öõsest hirmu ja läbipörutust raSke une sisse langenud. Müts oli minu peast langenud ja ülem tuake, kus minu paremad nõud seeS, oli kõige aea körwetawate pääwakiirude all seisnud, nii et minu pea nüüd walutas. Peale selle oli minu kõht tühi ja liikmed oliwad nagu halwatud. Waewaga kõiki jõudu kogudes sirutasin mina ennast püsti. Kuida seal need mõlemad ehmatafiwad Z Liikumata silmadega wahtisiwad nemad minu peale ja rääkifiwad fiiS jälle oma keskis käredast Tatari keeli, pea minu, pea wärske haua peale näidates. Wist oli minu juht enne arwannd, et mina ära tapetud  ja senna hauda maetud oleksin. Kui mina nende poole astusin, fiiS oli minu kord kohkuda, sest minu .Ulan" wsttiS waljust minu käewarrest kinni ja küsis wihase silmaga haua poole näidates : NIIO Ivos (Piab olema: .Mis Sina tegid? Sina oled hinge-hukkaja? Sina tapsid?") (Järg tuleb.) Aosnoiosv '— Avplli», 2»ro AsilÄöPL 1886. ürökitud pLrtjate juurr? ja kujuga. Teadaandmised. Teltimiled meie lehe ..Tallinna Sbver" veale saawad köiktS kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas waStawöetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1887 aaStapeal: postiga ehk kodu katte saadetud aastas 3 rubta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS majaS lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kuõ neid äratuua wõib. //Tallinna Sõbra" wüljaandja/ Bindsors'i pärijad Tallinnas/ saia nulitsas R. (KZ). Kunda seminaari walitsuse poolt antakse seeläbi teada, et sel aastal 18. Z>etsemvri-kuu paamal untc õppijate WMuMmise-eksiilini peetud ja 15 õppijad wastuwõetud saab. Peale selle, et läbikatsutawad leeritud on, nõutakse nende käest järelseiswad tunnistuse-kirjad:  1) Kiriku täht, mille sees wancduS ja wiimne laualkäimine on ülespandud; 2) Rõuge-panemise täht; 3) Elukombete tunnistus, kiriku-õpetaja käest; 4) Kooli tuuniStuS. kus katsutaw koolis käinud, kiriku-õpetaja ehk kooli eestseisuse  poolt. Nimetud tunnistused peawad kõige hiljemalt  i«. Deeembri - kuu pääwaks Me Merjama postijaama seminaari walitsuse  kätte saadetud olema. A. Loffrenz, Seminaari Direktor Z 5 Witllil mõistis a»b « Talwe?uu «««« aastast OO piim»» soooooooooooooioioooexxzooooo» Sturmi juures on uuritsaid, nõud saav kaubaga kaasa. Soolatud kurgid .. 50 tükki 75 tükki 100 tükki 200 tükki 300 tükki 400 tükki 500 tükk 70 kop. 95 kop. 120 kop. 239 kop. Hapud kurgid: 50 tükki 75 tükki 100 tükki 200 tükki 330 kop. 440 kop. 550 kop. 300 tükki 400 tükki 500 tükki 85 kop. 117 kop. 150 kop. 280 kop. 420 kop. 560 kop. Pipraga Ms-t-htud kärgid-7  rbl. suured ä 2 rbl. ä1r.50 k. äi rbl. kI Ka üks nõuu täis saab kohe saadetud. Z Tellimise koht on: L. K. Sturmi äädika ivaörik, Wass. Ostrow, 14. liin Nr. 73, ehk tagawara paigas, Rewski ja Nadeshdinski nurga peal ZL Nr. 96/ l, magasin 26. Z Pühapääwal on wabrik kellu 12 ja tagawara koht kellu 10—4 pärast õ lõunat lahti. A Jällemüijad saatvad alwemalt. ZoooooooooooooioioooooooooooL Lindforsi trükklkojas on saada: B Eesli maa-rahwa alen d e r ehk Töht - r il il«a t 1887 aasta peale. Hind: 5 kop. 100 tükki s rbl. so kop. 1000 tükki 18 rbl. Jgapääwane hinge tvidnse raamat, kirjutanud A. K. Lasser on walmis saanud ja saada LindforS'i  pärijate juures. Maad müüakse Gdowi kreisis, Pikaweski mõisas, sZMras IckeõssM) 40 werSta Narwast ja 25 wersta Jamburgist kaugel, Lugi jöe ääres, Pikaweski ja Samro mõisast saab uuest aastast 1887 3000 deSjätini hea põllu-, mets- ja heinamaadega jäudes 20 —100 dess. Teadust st-ab kirjalikult ja suusõnaga. (Z.-Il6Lex6xxi"i., äMUMlreSeiciS ua- LÄõ, AVAB, 15, LS. 2. Jcgelehtme mõisast sai sel 15/16-mal Oktobril,  ööse, tõlla kuuri eest krampluk ära lõhutud, ja sai waraStud 4 sõida raugid, sleide ja streu- gidega, 2 wene rangid sleidega, I sõidu rangi, > sleidega ja ttlehöbetuv naastudcga 2 sedelkat, 4 , sedelka rihma, 2 paari ohjad kaltse nööridega l (Leink), 2 paari ohjad sinise nööridega sLeine) l paar nahk ohjad, 1 Kaleska kutsari põll, I ' Troska põll, 1 Kaleska Latron, l sulase kasukas > halli riide ja musta kraega 1. sulase ku ib ja . kamsol hallist riidest, 2 wene waljad, 2 sõidu waljad. Wargade üles andjale saab oma waew ' mõisa walitsuse poolest auusaste maksetud. Möisawalitfus. Käenda mõisas, Kullamaa kihelkondaS perekvliad