mingisugust põhja, sest et kuiwa ilma käes kaSwanud wiinamarjad- paremat weini annawad, kui niiskel ilmal kaSwanud «viinamarjad. Enne oli wiinapuude kaswatajatel  Krimmis kartust, et kaswata küll ja hari, aga ei tea kaS weinil ostjat tuleb. See kartus on nüid koguni kadunud ja ei tule enam iialgi. Sest Krimmi wein on wiimaStel aastatel wäga kuulsaks saanud, tema järele on nii rohkel mõedul küsimist, et weini müijad wõeraidki weinisi Krimmi weiniks nimetawad,  mis Krimmi wein sugugi ei ole. See on siis selge, et kaupmehed oma kasu pärast Krimmi weini pähä tõisi weinisid müiwad. Krimmi weini kauplejad ütlewad,  et Krimmis ei jõuta enam nii palju weini iialgi kaSwatada, kui seda päritakse. Peale selle hoiab nüid Wenemaad kõrge tollimaks wõeramaa weinide eest; «väljamaa  weinid, mis headuse poolest Krimmi weini Väärilised  on, on tolliraha läbi wäga palju kallimaks saanud,  kui Krimmi wein. Poliitika ringwaatus. WeneÄaa Aasia piiri õiendus AfghaniStaniga on jällegi uueste rahu radadele juhitud ja saab wisfiste ilma sõa kärata ära toimendatud. Küll tegi selle wahe aja seeS, millal Jnglises uut ministeeriumi ammetise pandi, ka weike AsghaniStani walitseja ahwardawa näu, kogus oma söamchi meie piiri lähedamale ja oli seal kõik kubiseMaS, mis ju Kushki langemise lu'u kättetasumist  pidi tähendama. Aga Wenemaa kõige nõusam rohi selle waSta oli jällegi see, et ta sedasama nägu nendelegi  näitaS ja oma wäge ka selle täielise käsuga nende lähemale nihutaS: kui mingit rahurikkumise märku wõeralt poolt piaks antama, siis püssirohu tuli nendele õpetuse tähtedeks piab saama. Selle lu'u üle oli küll Inglise parlamendis, kelle riigiwalitsus ennast pooliti Afghanide eestkostjaks pakub, küsimisi ja nurisejaid healcsid Wenemaa  waSta kuulda, aga rohkem ei wõinud sest ommetegi  midagi wälja tulla. Praegu on juba mõeldud piiri õiendus maa kohta pea-aegu korras, kuid ühe iseäralise mäekitsenduse tee pärast on weel tegemist, mille üle Inglis ja meie riigi wälimiste asjade ministeeriumid nõuu piawad. Meie riigiwalitsuse uuem hool ja mure on see, kuda wiisi neid hilja aja eest oma alla saanud Amurimaid  rahwaga wõiS rutemine täis saada? Nõnda kuidas mitmel wiisil see asi ennast õiendada laseks, nõnda mitmel wiisil katsuti ka seda uue maa elanikude arwu tõSta ja sinna inimesi kroonu ja rändajate oma kulu peale sisse toimetada. Aga enamiste pidi kroonu seda nägema, et need inimesed, keda ta sinna kodumaalt kaugelle oma kulu peale toimetas, töistest oma elu ja oluga taga jäiwad, ega tarwiliku terawuse ja agarusega tööd ei püidnud teha. Ikka uueste pidiwad nad jälle kroonu poolest awitatud saama ja tuli sellepärast seesugune  kulukandmine kauniks raskeks koormaks meie walitsusele.  Seepärast tahetakse edespidi uuel wiisil inimesi, olgu kaS prii-sõidurahaga zc. sinna maale elama nõuutada  ja wähema kulutamisega maale ka sedasama tahetud  kasu saata. Saksa riigivalitsuse ammetlised lehed panemad nende üteluste ja süikSandmiste waSta, et würst Bismark kewadise AfghaniStani tüli pärast sõda Wenemaa ja Inglise  wahel soowinud. Tema on Berliinis ainus mees olnud, keS seda kindlaste uskunud, et mõeldud kärast sõda ei tule ja nõnda kadus ta ka ilma suurema pahanduseta  ära. Ka arwab Saksa ajakirjandus, et Wene- Jnglise sõast ei enne ega ka nüid muu maadele meel wähem Saksamaale kasu saada wõimat, millepärast sõatuld  wist küll keegi näha ei ole soowinud. PrintS-Hendrik V!l. v. ReusS, kes Austriamaa pealinnas Saksa saadikuks oli, on Braunshweigi härtsogiriigi  uueks Valitsejaks nimetatud, midaS tema ka wasta on lubanud wõtta. Selle üle ei saa wist küll Kumberlandi  sõbrad rõõmustama ja nende partei elatanud eestvedaja  Dr. Winthorst on seeläbi suure lahingu oma poliitika väljal kautanud. Praegune Saksa riigi saadik Prantsuse pealinnas  vürst Hohenlohe on ElsasS - Lothringeni kubermangude  valitsejaks pandud ja saab wist tema asemelle graas Hatzfeldt, keS praegu välimises Saksa ministeeriumis  würst Bismark'i abiline on, Pariisi saadikuks minema. Need sõnumed tarwitawad aga veel ammetlifi  kinnitust, midaS meil vist ka enam kaua oodata ei pruugi. Prantsusmaa uute parlamendi saadikute walitemiseS  ÜhwardaS wabadriiklaSte eneste keskeS tüli tõusta ja oli koguni karta, et nad mitmel mõttel omais toimenduSteS  mitmese parteikesese langeksiwad. Aga nüid on nad jälle enam endid ühendanud ja juba ühe iseäralise  kooSolekugi ära pidanud, milles walitemise komitee eestseisuseks nimetatud: senator.Karnot esimeheks, parl. saadikud Develle ja Lötmvre tema abideks ja kirjutajateks  saadikud Hurard ja Verminae. Nende uues manifestis  ehk nõnda nimetatud programmis on kõiki tulemase  parlamendi aja-seaduse määramisi ja tegewust tähendatud,  milles tungiwalt tarwis arwatatakse olewat, et Prantsusmaa sõawäe teenistuse aeg seda mõrd lühendatud  saaks, nagu seda isamaa kaitsemise kord lubab. Kui ka kiriklikuiS asjus nimelt selles walitsewa wabadriigi parteilaste seas täielist ühendust ei olla, siiski wõiwat julgeste juba siin ette tõutada, et inimeste mõte nende asjade tükide poolest kitsendamata wabaks wõib jäeda ja ka tulewane mastu punnib, kelle selja taga sagedaste wabadriigi maljusemad wastalised  on. Lõppeks laseb see saadik Spullerist Valmistatud  programmi kiri wabadriiki elada ja maenitseb kõiki ta sõbru täielise ühendusele, et siis wõimalik oleks tulewases  parlamendis tubki healte-enamusega maale heaid seadusi teha ja rahwast takistamata, kergemalt nende eluteel edasi awitada. Ühes parlamendi saadikute uueste walimisega tuleb ka selle aasta lõpuga Prantsuse praeguse presitendi walitsuse ajale ots kätte ja piab uuest parlamendist ja nimelt sinatiga ühendatud kongressil Jaanuari-kuul t. a. ühtlasi ka uus riigipresident walitud saama. Praegune president Grevy, kes juba kaunis elatanud mees on, ei tahtwat enam oma wanaduseft wäsinud eluia pärast uueSte ammetise jäeda, ega ei arwa ees olem ate waieluste  ja wõitlustele wastupanna jõudwat. Tema sõbradele  ei ole see küll sugugi meelt mööda, aga parata ei wõiwat selle wasta ka midagi. Kui need senniks meel teel olewad mõned pühapäewad mitte Gr. mõttid ei muuda, siis on uuteks presitendi kanditaatideks walmis mõeldud ja nimelt Grevy Kobradest praegune wälimiste asjade minister de Freyeinet ja Gambetta sõbradest Gambetta „suure ministeeriumi" ja ka praeguse Brisson'i  ministeeriumi sõaminister kindral Kampenon. Muidugi  ei ole weel kanditaatide nimetamine walmis walimine,  aga siiski seal maal küll juba see midagi enam tähendab, kus asjad ja nimed rahwa keskelt kaugelt ja laialt walitud meestest katsutud ja kaalutud saamad. Inglise parlamendis lähewad walitsuse asjad magusal wiisil edasi ehk küll pool-kogemata wanameeleliste  wähemusest ministeerium Valitsema sai, kedaS ta omad sõbrad tuetada ei jõua. Wist on nad ka kawalaSte  oma elu otsa ette seega waatanud ja elu alalhoida püidnud, et praeguse wabameelelise parlamendi koosolekuid  nõnda pia, kui ial Võimalik, ära lõpetada tahawad.  Lord Salisburi on oma sõbradele juba teatanud, et hariline parlamendi löpepall Juuli-kuu lõpul saab olema, millal ka siis saadikud ära kodu saamad saadetud.  Raske on küll seda ettearwata, et Salisburi ministeerium  weel ka tulewal aastal uue parlamendiga ammetise  wõib jäeda, sest et ta oma sõpru nõnda palju enamalt  walida ei saa awitada jõudma. Uueste nimetatud juudi lord Rothschild on oma juudi usu kombe järele kübaraga ammeti-wannet mandunud  ja see peale wabadlaste sekka esimeses pingis aset Võtnud. Suudani lugu läheb sellest ajast saadik, kui Inglased sealt ära tuliwad, päew päewalt ikka pahemaks.  Berberi ja Kartumi teed on nõnda kardetumaks saanud, et sealt enam keegi ilma sõariistadeta rännata ei tohi ja kes meel sedagi wiisi läbi peasewad, need piawad jälle Mahdi kindralile suurt maksu maksma, mis Araablased uueste Inglaste wastu sõdimiseks tarwitada tahawad. Üks Araabia ohwitser nimega Abdullah kirjutab Kartumist selle merise päewa wõitlusest, millal kindral Gordon tapetud sai. Tema arwamise järele ei olewat wõimalik seda tõeks pidada, et Faragh-pasha Kartumi linna äraandja on olnud. Enne linna ärawõitmist  on Kartumis ühes sõawäega umbes 14,000 inimest olnud. Faragh-pashat ei ole mitte äraandmise pärast surmatud, maid seepärast, et tema uskmataid on teeninud. Mõeldud päewal on linnas Araablased hirmsal wiifil rööwinud ja tapnud ja arwata 4—5000 lihtinimest  saanud surma, kellest mitmed oma mõrtsukatega maelnud ja neid meel surma hirmus surmanud. Gordon ise, üks Eüroopamaa arst, tõlk ja meel 2 töist meest on paleest üksinda arwata kõige wähemalt 200 Araablast  maha lasknud ja kui nende püssirohu moon otsa saanud, siis wõtnud mässajad lossi wärawad lahti ja tunginud õuue. Gordon tulnud rõõmsal ja lahkel näul sigarit suitsutades nendele waSta ja see peale jäenud mäss Vaiksemaks, kuna aga üks töömees sealsamas kindrali  lähedal oma püssi põske pannud ja Gordon'i maha lasknud. Abdullah ütleb: ..Allah teab seda, et ma õigust kõnelen ega mitte ei maleta." Tema jutustab ka meel Mahdist, et see iga hommiku pärast palme pidamist  püsti Lõusta, oma mõeka kätte wõtwat ja siis ennast põhja poole pöördes hüidwat: „Häda, häda sulle sa kristlik maailm, sest see mõek siin on sinu wastu!" Omalt maalt. Wiljaudi Eesti Põllumeeste Selts pidas 7. Juulil seltsi-majaS oma koosolemist, millest 41 seltfi-liiget osawõtsiwad.  Kõnesid ei saanud sellel koosolekul peetud. Tänawust näitust määras selts omais ruumides 17., 18. ja 19. Augustil s. a. ära pidada, mille ettewalmistamiseks  ja kordasaatmiseks järgmine näituse-komitee waliti: Wiljaudi linnast N. Kelch. C. Laksberg, raehärra A. A. Rosenberg ja J. Lipp; Wiljandi kihelkonnast HanS Akerberg ja H. RsgeS; Kõpust J. Juust ja Puiatust Hendr. Soots; kaupmees Akkaja S.-Jaanist; Jüri Ott Kolga kirikumõisast; kaupmees C. Waasmann Eistwerest; M. Kisa ja J. Raudsep Paistust; M. Waine ja H. Utso Tarwastust; H. Jõgi ja H. Wiinapuu Helmest; M. Raska, M. Pajo ja Jaan Jir Hallistest ja Henn Tõrwand Karksist. Nõnda kuidas kahel esimestel W. E. P. S. näitustel, nõnda saawad ka tänawu kõiksugused majapidamise riistad, loomad ja ka muud asjad näitusele wastu wõetud. Seltsi eestseisus on täielise programmi läbi kõikidele waldade ja mõisate walitsustele näitusest lähemalt puutuwaid tingimisi teada annud ja loodame, et meie selle aastane näitus ksigepidi endistest täielisem saaks olema. Walmistatagu selleks igal pool endid heaSte ette, et oma ettewõtmist eneste ja isamaa kasuks kenaste kordasaata saame. Toodagu, nagu mõismkute põllumeeste seltsi esimees maanõuunik von Oettingen omaS kirjaS ka tähendab, mis tema auurahade lubamisega ühtlasi meie seltsile saatis, heaid asju ja loomi kokku, mis tõiStele soowitada wõib ega ärgu püitagu mitte ainult kõige paremaid  ainult tuua, mis meie näitust wähem täieliseks wõiks teha ja loodetud kasu ei saada. Meie maakonna laulupidu, mis Jaani kuul pidamata jäi, saab nüid 21. ja 22. Juulil siin seltsi maja ruumides ära peetud. Peale hulga uuemate laulude saab ka pidulistele muud lõbustust pakutud, näitemängu  mängitud ja pidurongina linnast läbi käidud, nagu kuulutustest laiemalt nähtud. Sissetulek saab nagu minewalgi  aastal Seltsi maja heaks ja soowime head kordaminemist  ja rohket osawõtmist. 7 Nagu lugejad kuulutusest leidsiwad, on Pärnu- Wiljandi maakohtul nõuu 13. ja 14. Augustil selle lehe wäljaandmise õigust (5. R. Jakobson'! päranduse ja konkursi  tombu heaks enampakkumise teel ära müia. Meil on asja loota, et see õigus kudagi wusi pärijatele õndsa kangelase mälestuseks alal wõib hoitud saada. Edespidi enam! Liiwimaal saab linnadesse ja maal kihelkondadesse  endise kuberneri härra Schewitsh'i soorvimist mõõda Aleksandri-kooli rahakorjamiseks nnsi abikomiteesid ammetisse  seatud. Nagu „ Virulane" teab kirjutada, on Viljandi  linna jauks see komitee neljast liikmest seada määratud  ja nimelt: C. Laköberg, N. Kelch, C. Lassel ja J. Lipp. Nõnda palju kui meil teada on, ei ole weel kubermangu  walitsus uueste nimetatud abitomiteede liikmeid kinnitanud, millepärast enneaegu ka nende nimesid ei maksa nimetada. Wõib olla, et kohegilt parem nõuu tuleb. „Liiwi kubermangu Zeitungis" on meie linna walitsuse ja majapidamise üle möödaläinud aasta aruanne  avaldatud. Linna wolikogu on sell aastal 7 koosolekut  pidanud. Üleüldine sissewSte 28,587 rubla on 2042 rubla wälja-andmistest suurem; peale seda ei ole meie linnal mingit wõlga. Ajaleht „Heimath" kuuleb usaldamast küljest, et meie maaseaduste läbiwaatamine finator Manasseini hooleks antud. Kohtute ministri seadlemise peale on finatiSse minevad Balti kubermangude kohtute tsiviilasjad 1. Heinakuu  päewast saadik sinati kolmandama depardemangu seletamise  alla antud. Wiljandi maakonnast. Uue-Suislepa noorerahwa elust laseb endale „Eesti Postimees" järgmised riad kirjutada:  „Siin tuliwad hiljuti noored poisid kokku ühte talusse, ja üks on seal üsna hakiSte töisele rewolwriga sisse lasknud. OnnekS läinud kuul just wasta ühte rinna luud ja jäenud sinna seisma, kust warsti wälja saadud. Rumal tükk! Rahwas elab siin wallaS muidu üsna ilusti. Wargus ja liig joomine on siin tundmata. Noored  inimesed käiwad koos laulmas ja mängimas. Selle läbi kaswab headus ja pahadus wäheneb." E. P." näitab Suisle poiste mängu ja laulu, kellest õiguse pärast midagi iseäralist ütelda ei ole, nõnda tähtsaks pidawat, et seda tarwiliseks arwab ikka ja ikka jälle uuesti oma lugejatele eeskujuks pakkuda. Meie teada seisab see sõnum tanawu ju kolmat neljat korda Eesti Postimehes ja enam ehk wähem ühe ja nendesama sõnadega. Sakala. 1885 5L 29.