ei lasknud ja lumi päikese, paistel nagu ära kõdunes ning kõwad öökülmad suurel mõõdul wett kahandafiwad, siis ei olnud wee tõuus kuigi kõrge, waid kadus nõnda sammuti aega mööda ära. Töisel Aprillil ei olnud lumel sugugi häbi, waid hakas õige paksult maha sadama ning kange tuulega nii rängaste tuiskama, et mõnda kohta ka wiie jala kõrgused hanged ajas. Sadu kestis ka weel töisel päewal. Peale selle oli öösilt ka weel kuni 10—12 kraadi külma. Ka seegi lumi kaduS jälle päikese paistega.  7. Aprillil läks jälle pilwe ja oodeti wihma, aga järgmisel päewal oli jällegi lumi käes. Rüid aga näitas kcwadel meel pahaks saanud vlewat ja saatis sellsammal päewal weel esimese aga ka kaunis tubli wihma järele, et lumi niisamma kui tulnud oli ka läks. Oraste pärast ei wõi hädaldada ega ka mitte kiidelda. See on tänawu ka weel ise moodu, et meil kurrga õige palju külaliseks on. Põldude pea! nähikse neid iga päew suurte karjade kaupa, sagedaste 50—80 tükki ühes tropis. Jo wist rabad ja sood alles tund täis on, et nad nüid põldudel oma aega wiidawad. Wanarahwas, kes kewade nähtustest ikka suwet ette arwab, ütleb, et selle järele wihmane suwe tulema; mõned ütlewad jälle, kui kured põldude peal kewadelt on, siis tuleb puuduline aeg. On tan'd kuidas ta on, aga kenad on need pikajalgsed linnud waadata küllalt. Nagu ennemalt juba nimetasime, on ka Riia- Pihkwa rauudtee ehitamine katte tulemas. Peale selle tahtis aga nimetatud tee ehitamine kahtlaseks jääda, sest teede ministerium oli kangeste Tukkum-Windawi rauudtee  poolt, kuna jälle sõaministerium Riia-Pihkwa teed hoopis tarwilikumakS a,rwas. Otsus jäeb ikka wist Riia- Pihkwa tee peale, mis wististe käesolewal aastal weel ehitamiseks käsile tahetakse wõtta. Selleparast ei ole Tukkum-Windawi tee mitte paris tegemata jäetud, waid ta jäeb töiseks aastaks, sest et aastas rohkem rauudteed mitte teha ei arwata wõiwat, kui 1200 wersta. Riia- Pihkwa tee ehitamise juures on see aga nüid teadmata, kes ta oma kätte ehitada wõtab, kas kroonu wõi mõni rahamees. Wiimaks olgu weel nimetatud, et rauudtee,  mis Luterabadi (Transkaspia maakonnas) läheb, õige ruttu walmis tahetakse teha. Paljalt tarwiliste rööpalattide weo jaoks on 600,000 rubla antud. -Wirulane" awaldab ühe kirja, miS Wõru sillakohuS oma ringkonna waldadele on saatnud: Translat. Kui Himmo wallan üks hirmus Scharlach  ja kurgu haigus ülles tõusno om, siis sab Wõrro selle tarbis säetud kommissioni poolt järg saiswa ette kaitsmise regli agga ütte teadmises kulutedus. Ette kaitsmise regli seniajatse ollewa Scharlach ja rasse kurgu tõbbe wähandamises ja lõppetamises. Scharlach ja kurgu tõbbi (DiphteritiS) ommawa külge hakkawa haiguse ja om selle tarbis järg saiswa ette kaitsmise reglid kangeste täita. 1. Selle haiguse üles tõusmise man ommawa terwe inemise haigidest jaotada, mida wiisi, et haiget kambren ommawa" ja terwed rehetarren cllawa. 2. Säl kon haige ommawa ei pea mitte termidega  ni wähha kui wotmalik kokku käiyia, ja omma ned maiad kõllatse paberiga tähendada. 3. Sõgi anumid (: Luidsit, sögi anumid, kausid) mis haiget prnkiwad ei tohi terwidest prugitadus sama. 4. Sülg mis haiged wälja köhiwa peab ühhe erraliku tuhaga täidetu anuma sisse ülles wõtma ja egga päiw ello majast kaugel ärra matma. 6. Rõiwa mis haiged kandnu ommawa peawa seddamaid päle prukmist kange lippe sisse pantus ja läbbi mõstus sama. 6. Selle haiguse sehen surnude kehad ei tohhi ello honede sehen pidada ja peawa päle 24 tunni mattetus  sama kelle man mäneski kokku tulemine ollema peab. 7. Ellomajad kon kurgutõbetse omma olnu, peawa holega puhastedus sama, nimmelt kui usse ja akya kinni ommawa wewliga suidsutama ja tunni perrast läbbi tulutama, sawi põrmando päält peab päälmine jago arra wöetus ja wärski sawwi ja ruus assemel pantus sama, haige kambre samad ja laed lubjatedus saama. 8. PuhtaS ollek haigide ümber, wärske tuule est läbbi ello kambre kulutamise est om hold kanda, mis haigust wähandab ja terwid haiguse külge hakkamisest vijab. Kui haigide rohitsamine waija om, stis peawa nõnde sugulase kreistoktre jure tulema, ja perrast kui peaS tarwilik olema, nende kohade sehen säetu Feldseri jUte minnema, kes tarwiliku rohodega muretseda om, ja kes ühhe ütstko ette tuleki haigusen ilmmaksuta abhis ollema peab. Rohod ei sa mitte ilm rahhata ehk walla kule päle antus, ennegi stis kui wald sedda otsuses tenno om ja seda sowib. . (Allkirjad.) Wiljandimaalt. Meie „Pori laada" halva aja kohta soowib keegi meie kirjasaatja mõtteid awaldada. Sündigl;. M kema^oow. Auustatud Sakala Toimendus! Palun Teid nii lahke olla ja järgmistele ridadele Teie auustatud lehes lahkeste ruumi lubada. Põllumehele on Jüripäew aastas  üks neist tähtsamatest päewadest, sest see on põlluasjanduse  uusaasta) sell päewal lõpewad wanad ja algawad uued koha kontrahtid. Hõlpus on niihästi kohawõtjal kui ka koha-äraandjal, kui selle päewa ligedal laat on, kus tarwilifi loomi wõib osta ehk ülearu elajaid ära müia. Seda ei ole aga kestet põllumaad seiswal Wiljandil  mitte. Küll on üks kewadine laat, aga see pole sugugi õige! ajal. Mõni kümmekond aastaid tagasi olla ta suurel neljapaewal peetud ja siis wiimakas nädal aega edasi lükatud, nõnda et ta Lihawõtte pühade kulles rippub  ja kord waremalt, kord hiljemalt on. Tänawu aasta oli porilaat ligikorda neli nädalat enne Jüripäewa.  Millega toidab nüid see mees, kes Jüripäewal koha wõtab ja laada ajal loomad malmis pidi ostma, sest et neid pärast enam saada ei ole, see aeg oma loomi) ehk kui palju kahju saab see, kes Jüripäewal kohast lahti saab ja siis oma loomi oksjoni teel hakkab müima? Pealegi  on Lihawõtte pühade ümber teed enamiSte ikka kõige halwemad ja weed kõige suuremad, nõnda et laadale saamine  wäga waewaline on, kuna Jüripäewa ümber teed juba tahedamad on. Nõnda näitab siis laada pidamine Jüripäewa ümber kõigite tulusam olewat ja julgen seepärast  seda soowi awaldada, et Wiljandi porilaat tulewikus paar päiwi enne ehk pärast Jüripäewa ära piaks peetama. Auupaklikult x°. Meie soowimc wäga, et need, kellel selle asja kohta mõjuw sõna on, seda tähele paneksiwad ja porilaata wististe kindla aja peale Jüripäewa ümber määraksiwad.  Toim. Et meie rahwaS sigade tõbe pärast palju kahju saab, ei ole sugugi aruldane asi. Inimeste tõbede wastu otsitakse arstlikku abi, aga loomade tarwis on arsti abi tarwitamine alles koguni tundmata asi. Et aga tõbe wastu, mis loodus sünnitab, loodus ka jälle rohtu kaswatab,. on tõsi; kas aga tõbe wastalist rohtu ka tuntakse, on jälle koguni töine asi. Sigade tõbe wastu ütleb meie kirjasaatja rohu leidnud olewat, mis ta ise enamiste kindla awitamisega on tarwitanud. Kiri on järgmine: Auustatud Sakala Toimendus. Wiimseil aastatel tegi sigade katk (Rothlauf der Schweine; . erMpelos BlliB36püeum) wäga palju kahju. Et soe aeg tulemas on ja karta, et ta jällegi möllama hakkab, julgen auustatud  Sakala lugejatele nimetatud tõbe wastu rohtu soowitada, mida ma enamiste ikka tuluga olen tarwitanud..  Et sigade katk enamiste igal pool juba tuttaw tõbi on, ei taha ma temast enesest pikemalt kõneleda, waid nimetan üksnes seda, et ta üks seene haigus (Pilzkrankheit)  on. Seene iwakescd lähemad toiduga ühtlasi sia kehasse ja laotawad ennast seal laiali, kuni wiimaks terwet keha täidawad ja siga surmawad. On sigade katk liikumas, siis tuleb hoolega selle peale wgadata, et sigadel alati külm wärske mesi saadumal  on, ja neile mitte liig paksu (kuiwa) sööki ei anta.*) Kõige pareyl on wedel jahu sulp ehk piim. Kg olgu siakünad igakord korralikult puhastatud. Jäeb siga haigeks, siis tuleb talle kohe atika hapu raua tinkturi  (esMaure Eisen-Zsinctur) sisse anda; mana sigadele B—l 28 —12 tilka, põrsastele tilka korralt. Seda rohtu tuleb nädal aega, iga päew kord anda, kui ka siga. küll juba paranemas on, et seene iwakesed kõik otsa saaksiwad.  Niisamuti tuleb seda ka terme sigadele anda, kui mõni seast juba haigeks on jäänud, sest see hoiab ühtlasi  ka haigeks jäämise eest. Peale selle on haige siale meel tarwis kolmeprotsendilist  tõrwa haput (dreiprozentige Carbolsäure) tagant sissepritsida. Selleks tarwilikku pritsi wõib iga apteekist  saada. Niipalju kui mina olen näinud, ei ole ülemal nimetatud rohtusid palju kunagi ilma tuluta tarwitatud. Kolga Jaanist räägib kirjasaatja õnnetusest, mis tuli on sünnitanud. Laupäewal 30. Märtsil põles Wõifiku  karjamõisa Päowere moonameeste elumaja maani ära. Et enne Jõuulu juba töine maja ära põles, siis oliwad nüid kahe maja moonakad ühes majas koos, kus ka õnnetuseks  nende wara enamiste oli. Ehk küll põlemine päewa oli, ei saadud sealt siiski midagi peasta, waid pidi kõik warandus ja loomad laut ja elumaja oliwad ühe katusse all umbes 15 lammast, 2 lehma ja siad tule roaks jääma. Kahju on wäga suur. Inimesed, kes ennegi puuduses elasiwad, on tule läbi weel õnnetumamaks  saanud. —mp —. Pärnust. TeatuS Pärnu Põllumeeste Seltsi poolt kõige maapidajate ja käsitöölistele. Pärnu EeSti Põllumeeste Seltsi poolt asutatud koduloomade, põllu- ja käsitööde näitus peetakse tänawu 3., 4. za 5. Augustil s. a. Pärnus ära. Nagu mullu, nn palub ka tänawu Seltsi poolt walitatud näite-toimetuskond kõiki ümberkaudseid maapidajaid, karjakaswatajaid ja käsitöölisi  selle wäljanäituse wastu hoolega walmistada. Näitusele toodagu kõiksugust kariloomi, töö-, weo- ja söiduhobusid, lambaid, sigu ja sulgloomi; maa- ja karjasaakisi,  nagu põllu- ja aiawilja, head kohupiima, wõid ja juustu; kõiksugust põllutöö-riistu ja muid käsitööst, mis töösepad maal ehk linnas on walmistanud, maja ehk muud perenaised ja wirgad neiud kangasjalgel, ehk oma wirgail sõrmil on kudunud ja õmmelnud. Kõik tööd ja asjad wõetakse näite-toimetuskonnast wastu, hoitakse näituse ajal hoolega ja saamad pärast näitust kui nad selle wäärilised oliwad kas auupalga ehk Seltsi tänuga asja omanikule tagasi. Ühes selle wäljanäitusega peetakse ka näitelaata, kus, nimelt wiimasel näituse päewal, loomad, põllutööriistad  ja käsitööd, kas kaupluse, ehk ka rohkema hinna pakkumise teel wõiwad ära müitud saada. Seepärast palutakse siis ka kõiki loomade kaswatajaid ja töödeseppasi,  kes müigi jaoks oma loomi on kaswatanud ja töösi sepitsenud, kui ka loomade ja tööde ostjaid ja tarwitajaid, et nad sest näitusest, nii müies kui ostes, õige rohkel mõõdul osawötaksiwad. Seltsil on nõuu aegamööda seda näitelaata nii tähtsaks tõsta, et loomade ja põllutöö riistade tarwitajad ka kaugemalt siia tuleksiwad  omale tarwitusi ostma, ehk neid siia müima. Et selle tähtsa ettewõttele ümberkaudse rahwa poolt rohkemat ja elawamat osawõtmist igapidi äratada, siis paneb nimetatud Seltsi näite-toimetuskond kõige Seltsi liikmete, auustatud wallawalitsuste, ja ülepää kõige mõistlikuma  inimestele tingimata kohuseks, ka selle wäljanäituse  ja näitelaada korda minemiseks, nii teo, kui ka suusõnaga wäsimata elawalt töötada. Rahwa elujärje edenduseks töötada, on rahwa oma mõistlikumate poegade püham kohus; need töötajad on, ehk piawad meie Seltsi ja wallawalitsuste liikmed olema. Meie rahwa praegune  seisukord kutsub just meid iseenda eest töötama, ja, mis meie iseendale teeme, see piab meile kallis ja püha olema, sellele wõime suuremat tulu, rohkemat lugu pidamist ka kõige muulaste poolt wõita. Sellepärast pange siis just omad käed ja suud jõudu ja mõistust mööda ka meie tänawuse põllu- ja käsitööde näituse heaks tööle: Sest meie piame näitama, et meie mööda läinud näitustest midagi oleme õppinud; piame näitama, et meie loomade kaswatamises, põllu- ja käsitööde Valmistamises, ehk küll pikkamisi, siiski ikka aasta-aastalt edasi jõuame; piame ka näitama, et meie oma wäljanäitusi, mis tähtsam osa meie Eesti Põllumeeste Seltside ülesannetest on, õpetliku ja täielisema korrale wiime. Tooge siis, kallid kaasseltsilased ise, ja äratage ka kõiki tõisi suguwendi ja kaaselanikusi asju meie naljanäitusele  tooma, mis iganes tähele panemist wõiksiwod äratada, olgu need igasugu koduloomad, põllutöö-riistad ehk muud käsitööd. Kõrge Riigiwalitsus on meie Seltsi usalduse wäärt arwanud, talle luba annud iga aasta sarnast wäljanäitust Pärnus ära pidada; oma hoolsa karjakaswatamise, põllu- ja käsitöödega on meie kohus näidata, et meie selle kõrge usalduse wäärilised oleme. - Nõnda julgeme siis kõiki auustatud wallawalitsuste  liikmeid, iseäranis wallawanemaid ja kirjutajaid  meie wäljanäituse heaks töötama paluda. Näitusele toodama loomade ja käsitööde ülesandeid wõtawad wastu: Seltsi esimees ülempreester M. Suigusaar  ja õllewabriku omanik P. Kull Pärnus, mõisawalitseja  J Toots Tõstamaal, kohaomanikud J. Pool ja M. Tammpuu Wana-Wändras ja mõisawalitseja G. Toots Watlas. Ülesandeid wõib suusõnaga, ehk ka kirjateel ära toimetada. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi näite-toimetuskond. Läänemaalt. K. kihelkonna rahwa elust. Nagu looduses kõik edasi ehk tagasi liikumas on, nii on ka meie K. kihelkonna rahwaga lugu. Mõne aasta eest, kui tuttaw waimu liikumine Laanemaale ulatas, tuli ta ka meie K. kihelkonda, kus ta ühedele oma jagu kasu küllalt andis, aga töistele ka kahju mitte toomata ei jätnud. Kõikide uute asjade juures soowin aga igaühele, nii ka K. kihelkonna rahwale tublit järele mõtlemist, enne kui midagi wasta wõetakse ehk ära põlatakse. Meie K. kihelkonna  koolimajad ei ole ka just mitte need kõige kenamad,  sellepärast oleks küll soowida, et neid piaks muudetama,  ehk uueste ehitatama. Ka kihelkonna kooli lootus miyest mitmedki mõistlikumad mehed juba paari aasta eest kõnelestwad, on ikka alles täide minemata ja K. kihelkonna  rahwas piab oma lapsi ikka weel linna kooli wiima kui neile walla koolist kõrgemat õpetust. soowib. See teeb aga wanematele palju raskust, ja selle pärast oleks küll soowida, et ka K. kihelkond omale kihelkonna kooli saaks. Meie walla koolides on koolmeistritel töö selle läbi hoopis raskem, et neil kooli lugemise raamatuks *) Taludes ei anta aga mana sigadele suwel käest füia. Toim.) 1885 l6. Sakala.