Omalt maalt. Tallinnast. Kulda meie täieSte Mawalt poolelt kuu» leme, on Eestimaa Ritterkond palutud luba saanud, Kunda Seminari EeSti õpe tu S?e el eg ä edasi üles pidada. Saksakeel saab tunni-plaanist maha jäätud, Wenekeele õpetamiseks saab rohkem tundisi määratud.  Kooli juhatajaks taheta üht kirikuõpetajat panna, keS aga siis oma korralist kirikuõpetaja-ametit maha jätma ja Kunda Seminaris elama piab. Wist kuuleb Eesti rahwas seda sõnumit rõõmuga ja tänuga Jumala ja oma kõikumata hoolekandjate waSta. Ritteri ja Toompea-kooli kui ritterkoudlikku  erakooli Saksa õpetuS-keelega edasi pidada, ei ole Eestimaa Ritterkond mitte luba saanud. „Rufski Kurk" loob üht natuke segast sõnumit Riiast, mis järel edaspidi kõik rahwakoolide õpetajad oma lõpueksami  Wene keeles piamad tegema. Selleks olla Kuratori  poolest juba käsk tulnud. Rõõmuga arutab see leht, kuida need ümberrahwustatud Lätlased ennast selle üle pahandada,  keS ennast juba ette walmiStanud on, oma eksami Saksa keeles tegema ja nüüd uueSte piawad õppima hakkama.  Meie teades on Läti rahwakoolide õpetajad  oma eksami tänine Läti keeles teinud ja mitte Saksa keele peale ei langeks see hoop, waid Läti keele peale. „Rishki Westnik" tahab kuulnud olla, et kõik Saksateelised  Elementarkoolid Baltimaa kubermangudes Wenekeelisteks  piawad muudetud saama.  Statisttika-keskkomitee  poolest on hiljuti aruanne Wene riigi rahwakoolide  üle ilmunud. Elementar- ja rahwakoolifi oli selle järel Europa-Wene riikis kooli-aastal 1834/1885 ülepea 40,01fi. Rahwahulga suuruse kohta on neid koolist kõige rohkem Liiwimaal, kokku 1917; ühes on neid Liiwimaal  sedawiifi ka rohkem, kui ühegis teiseS Weneriigi kubermangus ja nendes ka kõige rohkem koolilapsi, aaStal 1885 nimelt 125,160 poeglast ja tütarlast. Kõige wähem  neid koolisi on Arckangle kubermangus, 168, kus tähendatud. aaStal 8388 poeglast ja tütarlast käisiwad. Poolamaal leiti ülepea 3684 seesugust kooli. Wäga wi. lets on paiguti tütarlaste kooliskäimine. Tambowi kubermangus  langefiwad 100 poeglapse peale, keS koolis käisiwad,  wähem kui 12 tütarlast. Wene riikis ülepea käisiwad  läbistikku 100 poeglapse kõrwas 32 tütarlast koolis. Kõigeist 227,900 noorest mehest, keS aastal 1385 sõeawäekohuse  täitmisele kutsutud saiwad, oõkafiwad 60,576 lugeda, 167,324 oliwad umbaabitslased, s. o. 73 protsenti.  Kõige kõrgema paiga peal seifis selle poolest Eestimaa,  kuS 100 A noore mehe keskis 23 umbaabitslast leiti, s. o. ligi 2'/ z protsenti; Liiwimaa noorte meeste keskis oli neid ligi 3"/» protsenti. Selle poolest ei seisa fiis Eestimaa ja Liiwimaa nüüd ka enam mitte Saksamaa taga, kus rahwahariduS kõige kõrgem on. .WalguS" on julgust rinda wõtnud ja katsub oma .Kindla eesmärgi" eest kosta. Suurem jägu sellest kirjast  on kahtlustamine ja teutamtne meie wasta, nagu meie seda ikka .Walguse" ja selle lehe sarnaliste poolt nägema ja kuulma harjunud oleme. Sea! pannakse sõnu, nagu .urwaplaaSter" meie kirja stsse, mida meie sulg weel iialgi kirjutanud ei ole, j. n. e. Kõige selle waSta waielda on asjata, kuida meie ülepea ühe .Walguse" wasta waielda ei taha, waid Eesti rahwa filmi ühe .kirjanduse" kohta lahti teha, mida Eesti rahwale mõnelt poolelt ja koguni otse kui ametlikult pakutakse. Kus .Walgus" oma .Auu- Tõnut" wabandada katsub, seal on seda wiletsal wiifil tehtud. Nenda kirjutab .Walgus", tema ei olla oma jutu .peate  g e last" mitte selleks .kujutanud", et tema .wigade" järel tehakse", waid et neid .nähakse", kuida need ikka selle juures  kaswada, kes noorest põlwest saadik .lükatud ja tõugatud",  kellele .ülekohut" tehtud saada. MiS oli siiS aga see .ülekohus" Tõnu wasta? On wahest see .ülekohus",  kui üht teenijat karistatakse, kes oma leiwawanema waSta häbemata on. kuida seda jo .Auu-Tõnu" filmnähtawalt  oli? Missugust .eesmärki" annab siiS see mees, kes nii täis koledaid .wigasi" on, olgu need tulnud kust tahes? .Walgus" kinnitab: .Aga meie andsime oma jutule sellegi pärast julgeste .pealkirja .Kindel eesmärk", sest et meie sarnast eesmärki .mitte üksi kindlaks ei pia, waid ka wäga kõlbulisekS ja .tormiliseks ja käigu see ka paganusest läbi." Juba see piaks küll olema, igat Ristiinimest sellest jutust, selle kirjutajatest ja kaitsejatest eemale peletama, aga .WalguS" teeb weel rohkem ja kirjutab: „Siiu on weel üks hoopis teine külg: Wanemate pa.tud  nuheldakse laste kätte, ütleb pühakiri. Ja mikspä.rasi  meie fiis seda sõna nende peale ei tarwita, keS kül.lalt  on elupõlwede kaupa patustanud." Kas kõlbab küll üks mees kohtumõistjaks teiste .patustamise"  üle! Ja mida tahawad need kättetasujad EeSti rahwa täntste juhatajate kätte tasuda? .Wiljast piate teie puud tundma", ütleb pühakiri. Kas tahawad nemad seda .kätte tasuda", et Eesti rahwa keSkiS nüüd ainult waewalt kolm inimest saea inimese seast leikakse, keS lugeda ei oSka? 3a, meie teame, et ringkonnad, kes rahwa heaks ise ühtigi teinud ei ole. just seda kaetsewad  ja taga kiusawad, ja„— nende käsu peale küll wist ,Walgus« käratseb. Ülema seisuse waljust alama seisuse liigete wasta on igal poolel nähtud, palju rohkem  ja palju hiljemine weel nähtud, kui meie kodumaal. Kas ilma selle waljuseta läbi oleks saanud, selle järel ei ole meil asja fiin uurida. Aga nimetagu üht maad, kus ülem seisus alamale oma uduga ja oma jõuga koolisi asutaS, kus mõisaherrad oma enese nõuga ja oma enese jõuga talurahwa kohtafi korraldasiwad ja fiis laenukassat asutaffwad, mille abiga taluperemehed neid korraldatud kohtafi omale päriseks osta wsifiwad, nagu meie kodumaal. On MalguS" üht seesugust maad leidnud, kus seda ka tehti ehk koguni weel paremini tehti, fiiS andku tema oma sõna sekka, kus neist asjust jutt on. Enne ei ole temal selleks õigust. See ei tohi RkStirahwa , eeSmärk" olla, seesuguse , eesmärgi" järel ei tohi üks RiStinimene käia! Rligibanki walitsuS kuulutab, et uued 25rublafed paberrahad kõikides Riigibanki-kontorites näha on ja nende wäljaandmine ja wahetamine manade 25 rublaste paberrahade wasta selle kuu 15. pääwal algab. Kuida kirjutatakse, olla Juudid juba uute paberrahade ilmumise kuulutamist rahwa petmiseks tarwitanud. Nemad waletada rahwale ette, et manad paberrahad oma hinda järsku ära kautada ja petta ..sedawiifi tämst paberraha pillahinuaga rahwa käest ära. Argu keegi ennast petta lasku. Wanad paberrahad maksawad Näärikuu 1. pääwani  1893. EsmaSpääwal, Jaanikuu 27. paamal, tuliwad Tallinna  lahele Mce-Admiral Tschichatschewi käsu all: Fregatte  ,Kindral-Admjral", Kapten I. rangist Lohmen kasu all, kuS Keiserlik Kõrgus Smmvürst Georg Ale? - sandrowitsch ja tema kaswataja Kindral-Majsr von Walrod peal on; fregatte „Herzog von Edinbourgh", tornfregattid „Admiral Lasarew" ja „Admiral Tschitschagow",  klipperid ..Platun" ja ..Opritschnkk", mimipaat „Beitnant  Iljin", anrulaew „Jlmen" ja sõidulaew ~Slawjanka". Need laewad jääda selle kuu 8. pääwani Tallinna lahele ja olla Saksamaa Keisri teretamiseks Baltimeresse saadetud. „Nowoje Wremja" sõnumite järel on Balti maa Bratstwo Tallinna jäuskonna juhataja, preester Tiksik, oma peale wõtnud, Wene usu raamatuid EeSti keeles wälja anda ja on selleks 400 rubla saanud. Triikitud olla juba 40 raamatut 270,000 eksemplaris ja neist t 32,000 eksemplari  wälja antud. (Mõni neist on ka meie stlma alla sattunud ja need oliwad 4 lehekülge weikes formatis suured.  Neid oli Wene koolides wälja jagatud.) Peale selle on Preester Teppaks-Pawlowi (Wiljandi Eesti Põllumeeste  Seltsi maja jutlustaja) kirjadest wälja antud: 1) Weike Wene-Eesti palweraamat Wene-Eesti segakoolidele, 2000 eksemplaris; 2) Lühike palweraamat seletustega, 10,000 eksemplaris. Wiimasest olla 5000 eksemplari wälja jägatud ja Bratstwole tulnud need 345 rbl. maksma. Uue Wene kiriku ehitamiseks Tallinna? on Kõigekõrgemalt lubatud kõikis Wene riikiS andeid koguda. Kameralhofldele on käsk antud, neid andeid waSla wõtta ja igas kuus selle komitee kätte saata, mis selleks EeStimaa  Kubernöri, Wiirft Schachowfkoi, juhatusel asutatud on. Igal pool aastal on Kameralhofkdel selle korjanduse üle Eestimaa Kubernörile iseäranis aru anda. Ehituse paik ei näi weel kindlast määratud olema. ÜkS jägu sellest  komiteest tahta uut kirikut selle kantsi peale ehitada, miS Suure Rannawärawa eeS on. et meremehed Tallinnat  juba eemalt kui üht „khristlikkn linna" ära tunnekstwad. Selle kuu 2. pääwani oliwad Tallinnas 936 inimest  rõugesse haigeks jäänud, nendest 554 terwekS saanud, 220 ära surnud ja 162 seiflwad weel arstimise all. Sõea-laewa ,K!ndra!-Admiral" peal juhtuS Jaanikuu  30. päewa Shtal õnnetus. Noor pealik, 22 aastane Midshipmann Leo Khanõikow, oli teenistuses kange tuulega  maSti peale läinud ja kukkuS sealt laewa laele. Teda wiidi uimaselt kajüti, kus aga kohe hinge heitis. Kahe aaSta eest waraStati Tallinnas palju hõbeasju,  kuida lugejad ehk weel mäletawad, ja kanti Uueuulttsal  „Kuld-Tuwt" trahterisse kokku. Pitkalise uurimise  järel sai Politsei ühe Juutide seltskonna jäljile, kes seda ametit tallitaS ja „Ku!d-Tuwi" trahteris elas, kus peremees ka üks Juut oli. Enne aga, kui Politsei senna jõudis, oliwad pahategijad põgenenud ja rutuga omad kohwrid  maha jätnud, milles palju märgust leili. Politsei saatis  ühe ametniku Riiast saadik nende järel, kuS aga ka wargaid ei leitud. Nüüd on üks nendest, endine soldat Jsrael Katsenowitsch, Riigas kinni wõetud ja Tallinnasse saadetud. Lellest päritud endine sõeawäe-kirjutaja Johann B. oli Lehekuul Tartus mitme pahateu pärast kinni wõetud, teiste keSkiS ka selle pärast, et tema ühe woorimehele, kellega tema sõitnud, mitte maksa ei tahtnud. Politsei ametniku sundimise peale tahtis tema wiimaks maksa ja andis ühe 3rublase paberraha wahetada, mis aga järel tehtud oli. Tema ütles seda Tallinnas ühe tuttawa kaupleja  käest saanud olema ja sai sellepärast oma rahaga Tallinnasse saadetud. Siin on tema.ennast nüüd selle wale-raha tegijaks tunnistanud ja ka näitanud, kuida tema sulega seesugust tööd teeb. „Eestimaa Kubermangu Zeitungis" seifis „Wirmalisest"  wõetud kiri, mis järel üks waene talupoeg Tudulinna  wallast Keiserliku Kõrguse Suurwürst Auujärjepärija  sündimise-pääwal, Zumala-teenistuse aeal, omast kohast wälja heidetud ja kõik tema warandus ära Wõetud olla. Tudulinna mõisaherra, Baron Tiesenhausen, on nüüd ..Eestimaa Kubermangu Zeitungile" järgmise kirja saatnud:  j) Jumala-teemstusei ci olnud mina mitte, aga mitte sellepärast, et minul selle talupoja wäljaheitmisega tegemist oli, waid et mina ühe suure jäu koguduse-liigetega üht talumaja kustutamas olin, kus tuli oli lahti läinud. 2) Väljaheitmine ei olnud mitte homikul, waid pärast lõunat kell 4. 3) Tema loomad ei saanud mitte ära wõetud, waid ühe teise karjamaa veale aetud ja temal on õigus nendega teha mis tahab, mitte aga neid selle karjamaa peal sööta, mis semu tema käes tarwitadä oli." Kui „Wirmalise" toimetajal ja tema kirjasaatjal üks koht teise käeS rendi peal oleks, kes renti ei maksaks ehk teisiti oma kohuseid ei täidaks, kellele selle pärast juba üheksa kuu eest üles üteldud oli ehk kes ise üleS ütles, kes aga siiski sellest  kohast seaduslikul aeal wälja ei lähe, kuna koht juba ühe teise kätte kaubeldud on, kellel õigus on fisse tulla, miS teekfiwad sus need ..heldemeelised" mehed? Kas sunnikfiwad  nemad waua peremeest wõi uut peremeest hulkuma  minema? „Helde meel" on jo wäga hea afi, aga kui „helde meel" ühe teisele ehk kolmandamale ülekohut teeb, fiis on see ülekohus. KaS saab „Wirmalise"  heldemeeline toimetaja aru, missugust elukombet tema oma lugejatele õpetab? Jaanikuu 26. päeval leiti nahawabrikus Baltiski maantee ääres, et ühest kuurist, miS öösel lukkus, pääwa aeal lahti seisab, umbeS 86 rubla eest Ziuki plekki waraStatud  oli. Tuntud waras, Udewa wallast päritud Aleksander R., oli pääwal enne seda seal tööl olnud. Kahtlus langeS tema peale ja tema on ülekuulamise alla wõetud. Toompea hingekirjaline Aleksander H. sai ööse!  waSta selle kuu j. pääwa ühe woorimehe peal „Uudes  ilmaS" Z kangiga waua terast kinni wõetud, mida tema ühe ..tundmata inimese" käest tahab ostnud olla. Teda jääki kinni. Selle kuu t. pääwa homikul warastati  Süljewi majast Medwedjewi-uulitsal läbi akna ühe tolli-ametniku kuld uur, 160 rubla wäärt, ära.  Endine  wang Johann L. sai öösel waSta selle kuu 2. pääwa Burchardti suwimõlsas Marguse pealt kinni wõetud. Politseis  audis tema omale wale-mme, sai aga pea ära tuntud. Baltiskift, Heinakuu 4. pääwal. Läbi wiimafe nädal!  on rohkest wihma sadanud, üks kord ka natuke müristanud.  Täna on selge ilm, igal poolel on aga pilweid näha ja kuma ilmade peale ei ole wee! kindlat lootust. Kõrwenud nurmed halkamad uueste haljendama, suwiwili kosuma. Meie rahulises linnakeses on wiimaStel aegadel  palju liikumist, paljn tülikkhutamist, salaja ja awalikult.  Linnasaadikute walimised seisawad ukse ees ja kellegi?,  kelle eluwiistd teda tasasest koduelust, awaliknst elust ja tallitusest, ja ka tema enese endisest seltskonnast lahutanud on, on himu ennast käradega tähtsais teha. Kurjad laimamised  ja ärritamised kõikide wasta, kes temal tema rahurikkuwaS  himustuseS risuks ees on, kendawad kirjades ja snusõnaga läbi linna ja lämmatawad mõne nõdra peaaju  seeS tasase mõtlemise ja asja mõistliku arutamise wiimaseid  riiSmeid. Mõni mehike on oma nime wseras keeles  ülespandud kaebtuste alla maalinud, ,et näha saaks, kui palju teist ka alla kirjutakfiwad", kuida üks nendest ise ütleS, kui temale tähendati, et seesugustel kirjadel ka omad järjed olla wõiksiwad, teistki, kui need harjumata sulemehed arwawad. Kõige pahem on fee, et kiuStepunnid  meie karjamaa-korraldamise aSja oma kärade stsse segawad,  KeiSri Majestäti wäljaomaStamise (Erproprmtion) käsku tagast lükata ja üht kulutawat ja tülitawat protsessi linnale kaela riputada püüawad, mis selle Mtsa aSja korraldamist  aaState kaupa takistaks ja millest asjatundjate aru järel linnale ühtigi head loota ei oleks. Kõiki seda tüli teeb ihaldus wõimuse peale, kui ka ainult lühikeseks aeakS ja kui ka salamahti, wõera nime ja wastatamise all. Linna elukorra kosumise alust püütakse kära kosumise eest wälja mängida. Juba on kohtud selle kära wasta appi kutsutud. Rakwerest. Kohalisest wõtame järgmised  sSnumid - Rakwere wangiwedamise maja iilewaataja, ThomaS W., on Wiru-Zärwa Manngerichti poolest süüdlaseks leitud, et tema hooletuse läbi wangid Karl Wärblane ja Wtllem Reinberg Wiinakuu 29. pääwal  1887 ära on kargata w?inud. Tema sai üheks kuuks wangi — , Kohalist kohtuid tahaksime paluda korrata ? upulaskmist awalikkudes saunades oma tähelepanemise  alla wõtla. Nii palju kui meie teame, on igal faunal oma iseäraline kupulaskja, kes ilma ülewaata^