otsima. Kõige enam tõttavad rändajad Don'i jõe poole, et seal suve töös põllul ligi avitada ja sedaviisi eneStele leiba saada. Nimelt hulga kaupa tulevad niisugusid töö otsijaid põhja poolsest Tambowi kubermangust ja on karta, et palju ka otsitud paikades tarvilist tööd ei saa leidma ja sedaviisi kõige suuremasse hädasse jäewad. Häda siin ja häda ka seal ja SigeSte ütelda, häda on päris igal pool. Odessa suuremad kaupluse kojad ootavad ja arvavad  ikka veel sõda tulevat, millepärast nad suured kaubalaagrid  TurkeStani saadavad, et sõa aial seal rohkem võiks teenida kui kodus. Rohkeste sarnasid kaubawooristd on teel ja veel saadetakse tagat järele, nõnda et nemadgi oma pakkimiStega sõakartjatele head ei tähenda. Seal on üks mõisnik nimega Klimowski suurkoolile,  gimnastumile ja muu heategeva otStarbetele 155000 rubla päranduseks jätnud. Wäga eeskujulik rikastele inimestele. Wõõralt maalt. Berliinist. Saksa Keiser Witlem on ikka weel häda- line ja kahetseb wäga, et tema ise ei saanud sõawägede ülewaatamist äratoimetada. Wiillis olid Austria keisril Rumeenia kuninga-paar külalisel. Roomast. Itaalia Abesstina tülid on waiksemaks jäenud ja Aafrika saadik on telegrammiga löönud, et kuningas Juhan teda lahkeste wastu on wõtnud. Parem oleks ka, kui wähem tülitsemist ja enam sõbrust kõigel pool ette tuleks. Belgradist on sõnumed liikuma hakkanud, nagu tahaks rahwaS Austriale wastupanna, kui see oma sõawägesid  tahaks Saloniki poole edasi saata. Pariisist. Seal on uued- wõi tuli-wabadlased oma mälestusepaewa jälle suure tuhinaga ära pidanud. Et nad aga ka oma weripunast lippu kandnud, midas walitsus ära keelas, seepärast tuli peagi tüli nende ja politsei-ammetnikute  wahel. Nad wiskasiwad politsei-ammetnika kiwidega  ja need andsiwad wiimaks ka oma tera-riistadega meestele maksusid, nii et mõnedgi platsi peale lamema jäiwad. Uue-wabadlaste kärsitu saadik tahtis oma meeleliste  eest parlamendis seista ja panni ette, et kõiksugu lippust wõikS kanda ja laitis fisemiSte aSjade ministri tallitust. Tema kõnet ei wõetud aga kuulda, waid parlament  lükas tema nõudmist 423 hcalega tagafi, kunna tema poolt olejaid ainult meel 44 saadikut sai. Ministerinmile anti õigus. Parlament on ühel healel lauliku Viktor Hugo matuse-kuludeks 20,000 pranka riigikassast wötta lubanud. 2olldotlk lehed teadwad tunnistada, et Wene-Inglis tüli-asi enne juba kindtaste rahu saawat tehtud, kui seda ennemine oodata ja loota oli. Rahu, rahu põrmule! Kirja wastused. 241) J. S. W—. Oleme soowi täitnud. 242) J K W—J—. Olge terwe ja paluksime sõnumeid Vahetpidamata  edasi saata. Terwiüd. 243) J. R. P—. Mõlemad tarwitatud 244) J K R—. Saime kätte ja saadame kadunud tüki tagasi. 245) T. L R-. Teie numbrid 7-15 on Teie oma «dressiga järele saadetud ja juba enne kui see kiri siia tuli. Küsige kodmest postkontorist  iärele. 246) H S—l. L—. Esimese sõnumile oli töine ettejõudnud ja töine on juba liiga wana aialehe sauks. 247) J. L. H—. Kaastööd käes ja saadame paljalt pitka kirja! 248) L. L. J—. Hilja kätte saanud. 249) J. L. P—. Tarwitatud 250) H R T —. Saadame kohe, aga see postipäew ei ole siin mitte igal päewal, seepärast kannatage wecl natukenegi. Terwisid! 56 22. Sakala. 1885 Ao»«ui«»o Aexirrb, 24. iLSõ i>. Trükitud F. Feldt' i juures WiljandiS. Püruu Crsti Põllumeeste Seltsi asutuste heaks on S. ja tv. f. cr. Pärnus Seltsi näiteplatsil, poislaste gümnaasiumi wasta. Mõlemil päiwil algab basaar enne lõunat ja kestab künni kellu 1 ööse. Palutakse rahwa poolt lahket osawõtmist. Lõbustuse eest muretsetakse kõigipidi rohkeste. i Pärnu Põllumeeste Seltsi eestseisus. I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementarõpetusest künni klassika ning reaalgümnasiumide  kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte suurema koolidesse, maid mõnesse ammetisse  astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saamad tarwilikudes  asjades iseäralikult ettevalmistatud. 11. Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud g.) klassika ning k) reaalgiimnasiumide kolmandasse klassi, o) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) priwat-elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat-elementarkooliõpetajad, kes ammetis on, on Väeteenistusest priid. lil. Kooli waStuwötmine. Peale linna koolide kasvandikkude Kavad ka maalt Eesti- ja Wene koolide õppijad sinna klassi vastu võetud, kuhu nende teadused lubawad ja otsekohe gümnasiumi kõrgema klassidele ette valmistatud, ilma et kaswandikud sunnitud oleks wõera keelte kätteõppimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. IV. Koolis õpetawad: 1) Gümnasiumi ülem-kooliõpetaja kollegienrath kandidat W. Gpecht; 2) gümnasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer; 3) Tartu Saksa-Seminari kooliõpetaja ikllegienrath H. Lange; 4) gümnasiumi Ülem-kooliõpetaja kandidat Lundmann; 5) gümnasiumi ülem-kooliõpetaja Pio-Ulsky. Koolimajas elawad kaswandikkudega: 6) Geometer J. Tülk; 7) Ltuä. pkil. J. Jõgewsr; 8) kodukooli-õpetaja T. Grünberg ning 9) kandidat H. Treffner. Turnimise tundisid annab Tartu turnimise majas swä. tkeol. G. Punga. Palutakse, et uued kaswandikud ennast otsekohe ükesanuaksiwad ja katsuda laseks, siis on sisseastujatel võimalik prii ajal neid asju, kelles nemad ühte klassi veel ei sünni, ära õppida ja wõib kooli-ruumide walmis-muretsemine tarwilikul mõedul sündida. Lähemat teadust kooli kohta antakse kirjalikult ja suusõnal. Uusi kaswandikka võetakse igal päeval kellu 12-—2 keskpäeval vastu, Kroonu-aia uulitsas (Botanische Strahe) U 21. Tartus, 19. Mail 1885. Koolidirektor 2 Pühapäew 16. Juunil s. a. saab Hkaisju kihetk., Loodi mõisakõrtst lähedal männikus lIM ko»IMi.MtM muusiku mänguga kooli mängu «riista heaks ärapeetud. Hakatus kell 3 peale lõunat. 2 Toinrekond. ÄkS pruugitud tahwlekujuline ja mitmesuguseid tua-riistu (mööblid) saamad odawalt müitud Viljandis Koppeli majas, töise korra peal, latsareti kõrwal. Viljandis, kaupmehe härra Th. Kurrikoffi juureS, on minu weike, mähe pruugitud sõidu wcdru wankcr odamaSte müia. Dr. KöLer. »W- Aks Poiss -WU hea tunnistustega wõib teenistust saada F. Keldri trüktikojas Viljandis. Mina olen kui praktika arst Wiljandisfe elama asunud ja wõtan omas korteris Tusti majas, paremat kätt sisseminek, diiksHiD hchni> igal ajal wasta. I praktika arst. Mina wõtan kõiksugust haigeid, iseäranis silmahaigeid igal päewal wastu enne lõunat kellu B—lo pärast lõunat kellu 6 —7 I>r. E. Jannscn Tiigi uulitsas 20 Jannsen'i majas. Kuu Wiljandi kogukonna walitsuse poolest saab kuulutatud, et 28. Augustil s. a. siin kogukonna kohtu majas Wiljandi mõisa maa peal olem MM » - - (nõndanimetatud ovoZuun eapan) enampakkumise teel kohemaksetawa raha eest äramüitud saab ja kutsub kõiki, kellel selle küini müimise wastu midagist ütlemist, ehk sellest kiiinist pärimist  olema piaks, seda siin.S kuu aja sees, s. o. künni 28. Augustini s. a. ülesandma. Peale seda ei saa enam kedagi kuulda wõetud. Müimise tingimised on sellelsamal päewal siin kohtumajas näha. Wiljandis, 25. Mail 1885. Kogukonna walitsuse nimel: Wallawanema asemik: J. Wirumann. H 903. 2 Kirjutaja: J. Kurrik. Eesti Kirjameeste Seltsi lähem koosolek on laupäew 22. Juunil s. a. Kirjameeste Seltsi majas. Jaama uulitsas U 20. Hakatus kell 11 enne lõunat. Tähendus: 22. Juunil peale koosoleku,  23. ja 24. Juunil mängiwad Tallinna näitlejad näiteniängaji. Waheajal saab lauldud ja mängitud. 3 Eestseisus. Wiliandi Eesti Nöllmeeste Seltsi lähem koosolek saab 2. Juunil s. a. pealelõunat Ma Pärakuks, Lasu talus, seltfiliikme Jaan Jire juures ärapeetud. Kõnepidajad: Seltfilnge Juust: kartohwli kaswatamisest. President Ainson: kas kartohwel kurnab maad, ehk mitte? ja: kumb on kasulikum, kartohwli  ehk linategemine? Abipresident Ruubel: Meie seltsi elu Vigadest  ja nende parandamisest. Peale seda on meel mitu kõnepidajat ülesantud.  Palutakse seltsiliikmeid koosolekust rohkeste osawötta ja woöraid kaasatuna. Wiliandi poolt tulejate tee wiib Halliste kiriku, Wana-Kariste-Kiriwese ja Abia Paluoja kõrtsi kaudu, wiimasest kohast saab kõrtsipidaja lahkeste teed juhatama. i Cestfeisus. Tagawarawäe kirrju on igal ajal saada A. Aetöt i raamatukaupluses. õnesuguste takistuste pärast pian mina kuukirja „Oma Maa" wäljaandmise mõneks ajaks seisma jätma. Pärast minu reisi aega saab „Oma Maa" jälle iimuma, wõib ka osta juba tulema aasta algusel. Sellel aastal ilmunud neljale numbriste tulewad kaks nummert aasta lõpul weel juure, nõnda et poole aasta tellimise hind täis saaks. Neid „Oma Maa" tellijaid, kes tänawuse aasta tellimise hinda weel mitte ära maksnud ei ole, aga neli nummert juba saanud on, palun poole aasta hinda, postiga I rbl. 60 kop., mulle trükikoja omaniku härra Dr. Mattieseni kätte ära saata. Adress: Herrn Buchdruckereibesitzer  vr. Mattiesen in Dorpat. Need tellijad, kes tänawuse aasta tellimise hinna juba ära on maksnud, snawad siis, kui „Oma Maa" jälle ilmuma hakkab, oma poole aasta numbrid kätte, ja neil ei tule midagi see eest enam maksta. „Oma Maa" järele jäenud numbrid on Tartust Mattieseni trükikojast saada. Minewase aasta (1884) käik, 9 nummert, maksab t rubla ja postiraba (postmarkides)  26 kop. ? " > Tänawuse aasta (1885) siit saadik ilmunud järele jäenud neli nummert maksawad ll rubla ja postiraha 12 kop. Mina kahetsen wäga, et mina kuukirja „Oma Maa" nüid pian ilma ette ära arwamata tanstuste pärast mõneks ajaks seisma jätma. Palun südamlikult auustatud tellijaid, mind lahkeste wabandada. Mina tahan püida, „Oma Maa" asja nõnda korda seada, et tellijad wouvad rahul olla. vr. M. Veske. F Mahjn-kinnitamise põhjuskapital 2,400,000 rbl. pcale tagawara wõtab wasta liikumata ja liikuwat wara ja kaupasi, kapitalide ja intresside peale suremisel ja elamisel, nõnda kui ka kaste kaaswara j. n. e Lähemat teadust annab Wiljandi linna ja ümberkaudusele i C. Schoeler.