Kõrgema seisuse sisse võib üksi riigi kõigekõrgem  või mu s tõSta, see on Wene riikiS Keiser ise ja Keiser üksi. Ritterkonnad, ehk kuida »Eesti Postimees neid nimetab: ,rüütli sugu mõisnikkude seisused",  on aga Baltimaal Wene riigi kõrgema seisuse liigete ühendused, niisamati kui Wene riigi teistes jagudes.  Nende sisse ei või fiiS ka keegi Ühtlaselt , aStuda" ega abil" saada, keda Wene riigi kõigekõrgem võimus mitte enne Wene riigi kõrgema seisuse sisse tõstnud  et ole. See on ,EeStt Postimehe" eksitus selle võimuse kohta, kelle meelevald ühe inimese seisuse kõrgendamiseks ulatab. Sedaviisi on meie teadeS seisused omaS kolmes tähenduses,  sedaviisi on seisuSte vaheseinad seltSkondlitkuS tähenduses ja seltSkondlikkuS tarvituses. KeS seda paremini  teab, see astugu ette ja seletagu seda aSja teistki. Kui kaugele aga seesuguste pealiskaudsete »-seletuste" järgmöjudused ulatada ja rahvast eksitada võivad, nagu meie neid , Eesti Postimehe" juhtkirjas leiame, selle üle mõtelgu tähendatud lehe toimetaja ise järel. Omalt maalt. Tallinnast. Esimene aasta pärast meie Suure KeiSri ja Keisri - Praua püha kroonimist on möödas. Selle rõõmnpääva mälestust on igal poolel piduliku Jumalateenistusega,  vaga palvetega ja piduliku rõõmuga peetud. Ka Tallinnas kolafiwad kirikutes rõõmu laulud ja tõustwad  südamelikud palved 3ssaudate-3ssandäte poole, lehwisiwad  lipud majade pealt ja sadamas laevade mastidest, särastmad õhtal röõmutuled kõrgetest ja madalatest aknatest.  Waatame meie selle viimase aasta peale tagasi, siis võime rõõmuga ja tänuga Jumala, Hisrt ja Tema hoolsa asjatallitajats vasta tunnistada, et fte aasta Keisri ja meie kõrge Riigivalitsuse tegevuses üks õnnistatud aasta oli. Meie Suure Rahu-Keisri armunõuu maailma rahu kinnitamiseks, on sel aaStal väga tähtsalt, väga mõjuvalt ja niipalju ku? inimeste tarkuS ette arvata suudab,  kangema aea peale korda läinud. Usaldus riigi seespidise majapidamise peale on nähtavalt kosunud ja on ennast selles ilmutanud, et Weneriigi paberraha hinnad tähtsal mõednl kõrgemale tõufiwad. Kaugel Aasias on ennast tallitsemata rahvad priitahtlikult meie Suure Keisri võimuse ja juhatuse alla heitnud, on oma tänist rõöwlielu  maha jätta ja haritud rahvaste korralist töölist ja kosutavat elu algata idutanud. Jumala arm on Wene riigi trooni ja krooni Kõrget pärijat ihulikku? ja waimlikkuS  tervises ja tugevuses täie-ialiseks saada lasknud, sellega Tema Kõrgeid vanemaid omakseid ja kõiki riiki rõõmustanud ja meile kõigile uut panti kindla valitsuse korra peale annud. Jumal õnnistagu, kaitsegu, kinnitagu  ja rõõmustagu ka edaspidi meie Keisrit, Keisri- Prauat ja nende kõrget sugukonda, meile jäädavaks kasuks ja vaga elu tähekS! Eestimaa talukohtade müümise kohta on ametlikul põhjusel aru tehtud ja leitud, et see asi kahel viimasel aastal elavamaks läinud on, kui see enne seda oli. Kuuni aaSta 1881 lõpuni oli kõigeist talukohtadest  müüdud: Harjumaal 12.? s protsenti ehk natuke rohkem kui 12°/« kohta 100 koha pealt, Wirumaal 7,« z protsenti, Järvamaal 17,„ protsenti, Läänemaal 9.,» protsenti.  Künni aasta 1883 lõpuni oli müüdud: Harjumaal  20,22 protsenti, Wirumaal 10.22 protsenti, Järvamaal  27,2y protsenti, Läänemaal 12,«« protsenti. Kõigel Eestimaal ühtekokku oli kuuni aasta 1881 lõpuni talukohtadest  11,-,, protsenti, künni aasta 1883 lõpuni 17,«, protsenti müüdud. Suuruse poolest oliwad müüdud talukohad  kuuni aaSta 1881 lõpuni: Harjumaal läbistiktu 40,09 dessätini, Wirumaal 35.2» deSsätini, Järvamaal 33g dessätini, Läänemaal 38„, dessätini , künni aasta 1883 lõpuni: Harjumaal 40,4 z dessätini, Wirumaal 34,,, dessätini, Järvamaal 37,4 „ dessätini, Läänemaal 33.4, dessätini, kõigel Eestimaal kokku 38,deSsätini. Ostuhinnad  on aastast 1831 künni jlBB3 tõusnud: Harjujumaal  ühe dessätini eest läbistikku 41, 40 rublast 48<>s rubla peale, Wirumaal 68,20 rublast 66,.« rubla peale, Järvamaal 49,2, rublast 59, g» rubla peale, Läänemaal 46,70 rublast 50,., rubla peale, kõigel Eestimaal kokku 47,0 4 rublast 54,42 rubla peale. Aastal 1883 üksi oli ühe dessätini eest läbistikku maksetud: Harjumaal 62,.„ rubla, Wirumaal 78, g, rubla, Järvamaal 79,.« rubla, Läänemaal 69,2 z rubla. Wälja maksetud oli kaubategemise  juures puhta rahaga kuuni aasta 1883 lõpuni 1,629,168 rubla ehk umbeS 26 protsenti kõige ostuhinna pealt. Väljamaksmine on kahe viimase aaSta seeS kõige ostuhinna kohta natuke vähenenud. Künni aasta 1831 lõpuni oli ostuhinnast läbistikku 33, g„ protsenti ehk natuke rohkem kui kolmas jägu, järgmisel aaStal 28,». protsenti, viimasel aaStal 23,„ protsenti ehk natuke vähem kui neljas jägu kaubategemise juures wälja maksetud. Seda arvatakse sellest tulema, et enne üksi üksikud jõukad mehed ostsiwad, kahel viimasel, aaStal aga terve valdade talukohad  korraga oma rahvale ära müüdud on, kellel igaühel niipalju raha korraga välja maksa ei olnud, kui endistel üksikutel jõukatel ja osalt ka väljaspool! tulnud wõerastel rahameestel. Wähem kui enne wälja maksetud on enam ist ükfi Harjumaal ja Järvamaal. Põldude ja heinamaade seisud oliwad Eestimaal selle kuu 12. pääwal, ametliku sõnumite järel, järgmised : Läänemaal oliwad talwvilja põllud sügisel liia vihma pärast mitmes paikas seemendamata jäänud; seal ja ka teistes maakondades oliwad orased talve ja kewadeste  vilu tuulede läbi rohkest kahju saanud. Suvivilja mahategemine oli algatud, osalt aga maapinna liia niiskuse  läbi takistatud. MetSheina ja põlluheina kasvu üle on sõnumid väga mitmekesised, läbistikku näivad aga niisked  ilmad neile kasuks olnud olema. Kaukaasia maale rändanud rahvast annab ametlik ,Selski Westnik" palju teistviisi sõnumit, kui tuntud Rezolt. Tähendatud lehe sõnumite  järel langevad iseäranis need sisserändajad tõbede sisse ja tõbede kätte, kes kevadel eh? suve- Hakatusel tulevad.  Nemad loodavad sel aeal küll kergest tööd ja. teenistust  leida, aga selles petavad nemad ennast. Ühelt poolelt jääb nendest suurem jägu haigeks ja ei või tööd teha; sealisest tõbest figib aga viimaks weetõbi, mis pilkamist  surmab. Abatovi Khutoris on aastal 1882 kolmkümnest  fiSserändanud perekonnast 27 töötegijat meest ära surnud ja nenda on 5a teistes paikades olnud. Kui suur peab siis küll ära surnud sisserändajate hulk olema! Külmtõbi on igapääwane afi, aga ka diftheritiS ja kholera on sagedast liikumas ja laastavad sisserändajate salkufi, kõige rohkemast Heinakuul ja Leikusekuul. Parem on lugu nendega, kes sügisel, kõige varem Mihklikuul tulevad, kus nemad talvel sealise kliimaga rohkem harjuvad. Krimmis, Kuntaukant mõisas, olla veel peremehi phea põllumaa" peale tarvis, kuida meie P. Köleri kuulutustes  ,Walguses" näeme. Kas muis seal ikka veel tuhatk 0 rdse seemne annab, seda ei ole üteldud. sõnumite järel olla mõned ümberwõitud Eestlased Läänemaal seda raha wälja pärima hakkanud, mida nemad ootanud; aga nüüd ei tahta keegi seda lubanud  olla. ,Walgus" korraldab »Novoje Wremja" kirja Vallimaa ,paranduste küsimise" üle ja kinnitab omalt poolelt, kuida kõik ,talupojad" seda pääwa kui ,suurt pühapäeva tervitama" saaksiwad, kus ,i hu - nuhtlus" ära hävitatud saab. —> Meie teades et saa Baltimaal mitte ,talupojad" ihunuhtlust, vaid pahategijad.  Kuida talurahvas ihunuhtluse üle mõtleb, seda on need näitanud, kes hobusewargatele ise nii rohkest andfiwad, et see nende elule otsa tegi. Need hääled mis mõne lehe toemetusest kostavad, ei lähe koguni mitte rahva enese häälega ühte. RahwaS pärib pahategijate karistamist aunsa rahva kaitsemiseks. Tuletõrjuja Palzmannt perekonna heaks, kellele herra J. Siebert hiljuti abi palus, on 275 rubla raha ja 14 pakki riideid kokku tulnud. Herra Siebert tänab lahkeid  andjaid ja kuulutab, et korjamine sellega lõpetatud on. Selle kuu 17. pääwal sõitis ükS Soome puulaew Tallinna lahe peal ühe.kalameeste paadi ümber, kus kaks kalameest sees oliwad. Üks nendest kargas punlaeva peale, teine oleks vist ära uppunud, kui kogemata ükS teine paat ligi olnud ei oleks, mille pealolijad hädalist peastfiwad, kuna Soomlased tema abiks sõrme ei liigutanud. Nende hooletu meel oli nii suur, et nemad ka seda meest tagasi tuua ei tahtnud, keS puulaewa peale karganud oli, teda viimaks erapaat teisega ühes sadamasse viis, Soomlased aga edasi s sitsivad. Selle kuu 13. pääwa homikul leidis Liisa Petermann,  kes Tallinna 3. alewijäus, majas U 142 elab, et tema mees, Hiudrik Petermann omale öösel kaelarätiku ümber kaela kinni tõmmanud, ära läkastanud oli ja tarretanud  käed wel rätiku otsadest kinni pidafiwad. Õnnetu mees oli juba mõni aeg elu tüdimuse üle kaebanud. J. R. Rezoldt on Tiflifist Saksakeeli ,Peterburgi Zeitungile" kirja saatnud, milles tema nende »sopase loodusega  sõimamiste" üle nuriseb, mida tema wälja kannatanud  olla. Kuida asi tema koolitunnistusega on, mida tema ,Kündja" sõnumite järel natuke muutnud, ja selle tulepanemtse ähvardamisega, mida tema Rakweres kirjutanud  olla, kuida seesama leht kirjutab, seda meie ei tea, sellest ei ole meie ka mitte kirjutanud; selle peale waStaku ,Kündja" ise, kui seda tarvis olema arvab. Wiimasel aaStal on Eestimaal 220 inimest õnnetumat  ja järSkut surma saanud. Nendest on 7 oma elu võrra käe läbi kautanud; omatapjaid oli 17, ligi pool wähem, kui aastatel enne seda. Uppunud on 56 inimest, nende keSkiS 6 weiket last kaevudes, tiikides ja kraavides; kõrgelt surnuks tukkunud on 19 inimest, nende keökiS 3 joobnud peaga; 7 inimest jätvad raudtee rongi alla, 1 vana meeS saani alla ; 1 meeS sai raudteel wagonist surnuks  tõugatud; 1 meeS sai hobusest surnuks lõhutud ; 3 inimest jätvad koormate alla, 2 puude alla, 2 meest jäivao  liiva aukudes liiva alla; 1 poisike läkastas rihma läbi; mida mängides oma kaela ümber kinni tõmmanud; 4 töömeest salvab mashinate läbi surma, 1 meeS kukkuS keeva praaga sisse; 3 inimest letdstwad tulekahjudes surma, 2 vana naeSterahwast ja 2 tütarlast suriwad oma põlema läinud riiete läbi, 4 poeglast ja 2 tütarlast saiwad keeva vee läbi surma; 6 inimest suriwad vingu, 6 külmetafiwad  surnuks; 3 inimest saiwad piksest surnuks löödud, 1 poisike sõi roti kihvti. Äkitselt ja nägemata on 63 inimest ära snrnud, nendest teadu pärast 9 lija viina läbi. Wõru maakonnast kirjutakse Mshki Westnikule", et Pea mitte üht pääwa mööda ei minna, ilma et siit ehk sealt hobuse-warguslest kuulda oleks. Sillakohtud olla seesuguste pahategude läbikuulamistega üle ja üle koormatud.  Hobuse-wargate nuhtlused olla nii kerged, et pahategijad  neid ei karda; sellest olla ka tulnud, et sel talvel kaks hobuse-varast rahva poolest surnuks peksetud saiwad. Wiimasel aeal olla ka teeröövleid ilmunud. Jürikuu 29. pääwal kargunud-Pihkva maanteel, kolm versta Mõrust eemal, üks noor mees ühe möldre peale, lasknud temale kuuli külje sisse ja röövinud teda siis paljaks. Haavatud mölder on hospidalisse viidud, aga kuul olla nii sügavast õnnetuma keha sisse tunginud, et arstid teda sealt wälja ei saa. Ühe teise möldre kallale, kes jahu koormaga Tartusse sõitis, karganud selle kuu 3. pääwal kolm röövlit,  löönud temale kiviga kaks suurt auku pähe. võtnud tema rahatasku 5 rublaga ja sõitnud siis tema koormaga ära. Möldril olnud veel 116 rubla juures, mida kurjategijad  õnneks leidnud ei ole. —Niisamasugust lugu kirjutakse Ruhjast Riia Saksakeeli für Stadt und Land". Seal olla talurahvas hobuse-wargate eest nii suures hirmus,  et keegi ei tea, kui kaua temale tema ostetud eh? vaevaga Üleskasvatatud loom veel jääb, pealegi suvel, kuS hobused karjamaale viidud saavad ja kus vahid ega raudahelad neid wargate eest ei kaitse. Metsades olla vargatel teatud paigad kuhu nemad hobused viivad ja puu külge seuwad; sealt viia teised neid pärast jälle ära ja vargale saada kolmandema käe läbi pool hinda wälja maksetud. Umbes kümme meest olla rahval ümberkaudu kui väljaõppinud hobuse-wargad tuntud. Mõned nendest jutustada ise oma , targu" tehtud tegudest ja kinnitada, et nemad kohtuid ei kardagi, sest see pisut vangistamist mis ühele ehk teisele juhtub, kedä kord kogemata kätte saadakse, see olla nagu kiibu hammustamine, mida selles ametis juba välja kannatama pidada. Rahvas ise ütelda ka, et kohtutest suuremat abi loota ei olla, viimaks ei olla ikka muud nõuu, kui vargaid maha lüia, nagu seda Venemaal  ka tehtud saada. Mis x Walgus" arvab: Kas need kurjategijad on ka ,meie rahvas", kelle ,kaela pealt teutaw ihunuhtlus" peab ära kautatud saama, et nemad mitte enam »kui mõned ära unustatud ja jauta kasulapsed"  ,kesk Wene rahva feaS" ei oleks? -- Kentsakas  lugu: Kuuramaalt. Wana-Sorgenfrei mõisas Miitawi ligidal,  on selle kuu 13. pääwa õhtal karjalaudad maha põlenud ja umbeS 150 suurlooma sisse jäänud. Kahju olla umbeS 16.000 rubla suur. Dobleni maakonnast  kirjutakse, et rukki, nisu ja põlluheina orased väga head on ja maarahvas selle kahju rohket tasumist loodab, Ma viimane aasta tegi. Peterburgist. Keisrikoja pulma ja Suurvürst Auujärjepärtja  rõõmu pääva kõrged wõerad on nüüd kodumaale  tagasi reisinud. Üksi Greekamaa Kuniuga-Praua on veel siin ja kuida wõeramaa lehed kord kirjutasiwad, saada ka Greekamaa Kuningas tulema. Keiser on Saksamaa  P r t n z Wilhelmi kaaslastele järgmised auutähed  annud: Brilljantidega p. Anna rittretähe I. klassist  Kindral-Leituant Graf Wald e r s e e'l e; p. Stanislause  rittreristi 11. klassist tähega, Hofmarshall von Liebenau'le; p. Stanislause rittreristi 11. klassist Adjutant Major Krosig k'il e; p. Vladimiri rittreristi  IV. klassist Kapten von B .ü! ow'i l e. Kõige osavam kodutöö tegija Pavlovi külas, W assili Busslajew,  on Keisri käest ühe kalli kuld uuri tema nimega ja riigi wappnaga saanud, ühe ratsaväe mõega eest, mida tema Keisri käsu peale teinud oli. -—Turkestani uus Kindral-Kubernör, Kindral von Rosenbach, on selle kuu 12. pääwal oma ametikonda reisinud. Hulk endist kaasteenijaid, alamaid, ssbru ja tuttavaid oli teda Nikolai  wakshalli saatma läinud. üks kole ja hale raudtee õnnetus on selle kuu 13. pääva homikul kell 1, Nikolai raudtee peal, Bologoje jaama ligidal olnud. Sõidurong, mis Moskwaft Peterburgi  sõitmas oli, kargas roopast välja, kolm wagonit on täitsa killutatud, üks inimene on paigal surmatud, kümme inimest rohkem eh? wähem haavatud ja wigustatud. Surmatud  meeS on vabriku ülem Dütel Moskvast, üks noor meeõ, kes hiljuti omale abikaasa võtnud ja nüüd tema juure sõita tahtnud. Haavatud inimeste kestis on ka Oreli Wize-Kubernör Aleksander Ver s; kõige haledam  on konduktor J g o l k i n'i lugu, kelle parem kast täitsa ära põlenud on. ÕnMAls M nähtavalt kurja käe läbi sünnitatud, keS roopad lghti kruuwiuud oli. Puru