wd. SuakiniS oodatakse Osman Digma pealetungimist. Jtalias oodatakse nüüd igal pääwal sõea-sõnumit Lifrikast. Sõeawäe juhatajad MassauahS on nüüd ome ligi nvMtkS wõtnnd edasi tungida ja on Abessynia kõrgemaale  jõudnud, kuS AbeSsynia sõeawägi mägedes waenlaft waritsemas on. Jtaliaste julgust kinnitawad jutud, mis järel Schoa Kuningas Menelik Abessynia ülewalitsuse waõta mässamas olla. Kui need jutud aga petawad, siis wõiwad Jtalia aSjad seal wäga pahaks minna. Inglismaa  poolt julgustati Italiat Masfauah linna ja sadamat wõtma, nüüd teadwad Inglased wäga heaste, et Abessynial  seda sadamat wäga tarwis on, ja teadwad ka, et nemad seda AbeSsynialaStele lubasiwad, kui nende abi Sudauis tarwitasiwad. Jtalia on Inglaste kahekeelist jilttu uSkuuud ja üht sadamat ahnitsema läinud, mida ilma werise sõeata ja määramata kuluga kätte ei saa ja Inglismaa  lehed panemad nüiid imeks, miks nemad senna läkfiwad. Khiina maal on wiimase aasta lõpul üks õnnetus jahtunud, kuida seda wist teistel maadel karta ei ole. SuUr Hwang-ho ehk Kollane jõgi, lõhkus järsku omad kallas-tammid katki, woolas 50 kilometrit (umbes 43 merSta) laiuti allapidi häwitas 1200 küla ja Tsnun-muu liuna ära. Wähema aru järel on ük s, kõrgema aru järel seitse millioni iilimefl surma saanud. Arwamata palju õitsewaid maid on muda alla maetud ja järeljäänud inimesed  on hirmsas hädas, kuida ka malitsus nende eest hoolt kanda püüab. Kõik tööjõulised inimesed saiwad tammist parandama kutsutud ja sunnitud; kord lohkus mest ennast aga nueste läbi ja selle juures on umbes 4000 inimest surma saanud. Hwang-hoo jõgi jookseb kange kiiruga Mongolis kõrgelt maalt alla, on 8 kilometrit  lai ja uhnb määramata palju kollast mulda alla pidi. Khiina tasasel maal, kus woolu kiirus waikib, langeb  see kollane muld põhja ja kaSwatab ja põhja ikka kõrgemale,  mis rahwast sunnib kaldaid tammidega kaitsema ja mis läbi jõe põhi aega mööda kõrgemale kaSwab, kui ümberkaudne maapind on. Sel korral oltwad weel 10päawased  rasked wihmasajud wett paesutanud, mis fiis tammid  ühes paikas 1200 küünra pikkusel lõhkusiwad, kus jõgi järsku pöörab. Pärast ühendas ennast Hwang-ho !õe west Lnt-schia jSe meega ja hirmust uputust ei wõinud keegi enam takistada. Selle maakonna Kubernör ja teised ametnikud on ennast ise süüdlasteks mõistnud ja oma päid tasumiseks pakkunud, aga Keiser on neile andeks annud. Omalt maalt. Tallinnast. Tule-tikkude a ktsi s algab selle aasta Lehekuu 1. pääwal. Kauplejatele on Jaanikuu j. pääwani  aega antud oma tule-tikude tagavara ilma aktsisipaelata  ara müüa. Rahwahariduse-Ministeriumis saab Nealkoo - libe muutmist plaanitud. Kuida näitab, s aawad need koolid rohkem tööde- ja kaubaajamise-koolideks muudetud.  See plaan on juba mööda läinud aastal Niiksrathi  ees olnud, aga täieldamiseks tagasi saadetud, ja tulla uüüd jälle Niiksrathi ette. ,Nowoje sõnumite järel olla Kroonumaade-Mtnisteriumis  nõuupidamised Weue wäl j arändajate  asutamiseks Batumi maa k o «- das. Seal olla sellest aeast saadik, kuS Batum Weue riigi omaks sai, juba mõned Weue asutused siginenud ja uüüd olla kohalises paikas umbes IVOO palwekirja sisse antud, mis seal maad soowiwad. Nendest palwetest arwatakse  umbeS pooli täita ja palujatele 2 künni 6 dessätini  suuri tükkisi anda wõima. Mis asujad seal teha tahawad, seda ei tea nemad wist isegi. Et nii weikeste tükkide peal põllutööst elada ei wõi, seda teadwad wist kõik, kes põllutööd tunnewad. /Petcrburgskija Wedomosti" sõnumite järel saada kõik asutused, kust raha laenatakse, sel wiisil ülewaatamise alla pandud, et igas seesuguses asutuses üks riigi-ametnik on ja laenu-tallitust üle waatab. —. .Wirulane" kirjutab: ,Narwas õnnistatud wiimasel Jõulu-pühal endise , Jlmarine" asemele uus Eesti seltS sisse. Selle nimi olla põhjuskirjades ja pitseril Wenekeelue, nimelt: „llaxõoS Zeionmcoa 06m.eeiizeuu0e lüoöpamö", aga rahwa suus »Uns Eesti Seltse - Meie teades ei ole tamne asutuste nimest mitte tülgitud, waid on neid igas ametlikkus kirjaS alguskeelise nimega nimetatud. Wene-keelise .Karlimõisa EeSti Aleksandri-Linna.'oolt"  Kuratoriumi AbisPräsident. .Eesti Kirjameeste Seltsi" Kirjanduse-kommiSsioni liige, .Walguse" toimetaja  herra 3. Körm, on oma lehe kaunistuseks ühe .naljahammas palkanud. Kahju, et selle kaastöölise .naljal" kauge puSkari-hais juures on, ja et reimide heakS mõnda auusat Eesti sõna utukeste.määgimise sarnaseks  .muudetakse." Seal leiame laulu .MamSli ABD," millest esimesed salmikesed proowiks oma lugejate ette paneme: 1. /A BD, Mill jõuab kätte pae, Ins mind tuleb kosja tema Ja kuS ütleb mull mu ema: ABD, Nüid tähe-) mehele! 2. G H. Siis rõemsa meelega ' Laseksin ma kukkerpalli, Lööksin trilli, lööksin tralli. E G H, Oh oleks pruut ju ma!" Seda „ haridust/ /uis ,Kirjanduse-kommissionift" ja „Abi-Präsidentkonnast" Eesti rahwal oodata on! — Eesti neiud olgu aga julged; fee „nali" ei puudu nende külge. /Mamsel" on üks PrantsuS keeleft solgitud sõna sa. seda pUalja" wõtku need neiud omaks, kelle .rahwamehed ennast  Prantslastega /vennastuma" kippuwad. Mis nüüd omast kõrgest paigast wee! kõiki „ Eesti' /ahwa-kasuks" ära teeb, seda arutatakse ehk pärast pööripääwa.  .Olemikkus" leiame järgmise natuke küsitama sõnumi: .Kullamaa kihelkonnast K. maldas on Uueaasta  Laupaawa-Aösel üks mees ja vaene kodust wägi- ara wiidnd. Wiijad olnud kaetud nägudega mõned  kroonu, mõned lihtriides. Riisutud inimesed pandud ühte kinnisesse saani ja sõidetud metsa. Nende wiis allaialist  last, kes maha jäänud, on selle 100 walla Tallitajalle  üles annud, kes wargaid taga otsib. Aga siiamaale on otsimine asjata olnud," Meie piame seda sõnumit küsitamaks. Oleks seal tõeste inimeste rööwimist ette tulnud, siis ei oleks seda asja küll wist mitte ainult Tallitaja hooleks jäätud. Kas ei taha, kui seal tõeste midagi sündinud ou, wahest keegi tagune seda juhtumist wõõrili tähendada? Landsbergi röõw-mSr l s u k a te asi nihkub jälle pääwakorrale. Näärikuu 22. paamal tahtis kaupmees 81, Tartu mrante äärest Tallinna Baukkontoris  üht pantpabelit müüa, mida kui Landsbergi juurest rööwitud asja ära tunti, 81. on kinni pandad ja kinnitab,  et tema selle paberi juba aastate eest tundmata Liilvimoa  talupoegade kaest ostnud olla, Näärikuu 26. pääwal suri Painurme mailast Nessaru talu peremees Tõnis Ker (Käär?) Harjuuulitsal  järsku ära. Näärikuu 23. pääwa õital sai Joakhimsthali uulitsast maja Nr. 336 peremehe ülesandmise  peale, et Zakobine Helene Johann son, kes seal elaS, juba kaks pääwa omast tnast wälja ei ole tulnud ja järges magama näidata, nii palju, kui läbi akna näha wõida, selle tua uks lahti murtud. J. H, lohannson oli woobis surnud. Tuba oli täis mingu haisu ja sellest oli arwata, et tema mingu on suruud. Näärikuu 23 pääwa õhtal kargcsiwad wiiS kaabakast Epinaljewi uulitsal 2. alemijäust maja Nr, 13V peremehe Iman T peale ja röömiflwad tema rahakoti  4 kopikaga ja tema uuri ketiga, mäart 22 rubla 50 kopikat. Iman T. jooksis kaabakate järel ja mõltis teiste abiga Narma maantel ühe kinni, kes kui endine mäng soldatipoeg Simon A., ära tuntud sai. Näärikuu 29. pääwal ou Keilast päritud Eduard S. lahtisest korterist,  Toompea alewis H. majas, üks kasukas ja üks uur, kokku 35 rubla wäärt, ära warastatud. Altlinna hingekirjalaue  Wilhelm L. pakkus kattelsep ' . juures wasktorusi  müü , mis kui Keblaste mõisast warastatud ära tuntud saimad. L. on kinni pandud. Õõsel maska Näärikuu 27. pääwa wõtsiwad Pristaw Nieländer 11. ja tema abiline Selisnom Pärnu maanteel kolm hobust kinni ja nendega ühes ühe sõitja, Tolli wallast päritud endise mangi Gustaw W. Hobused on Pärnu ligidalt, Baron Pilari juurest warastatud. Baltiskist, Küünlakuu 1. pääwal. Ilm läks miimase nädali lõpuk pehmemaks, tuul pööris lääue-lõune poole ja mmnasel ööl tuli lund. Täna homikn paistis lahtine mesi Pakri-otsast Weike-Pakri saare pöhjapoolise otsani. Kohe ilmus ka Inglismaa anrnlaew .Diamond," pidi aga lahe suus jea pärast seisatama ja kutsus töörühmast jea sisse aukusi raiuma, et fiiS ise omale teed sadamasse lahti lõhkuda wõiks. Sadamas on meel wiiS aurulaema. muist juba lastitud ja ootawad mäljajooksmiseks parajat aega. Wiimasel nädalil ootastwad kakS aurulaewa Pakrisaarede  taga, näiwad aga ümber pööranud olema. ÜkS neist oli .Ruby," kes meie sadama suust ümber pööras, ja Liibawi sadamasse minna tahtis, aga teel mift takistust  ees on leidnud. .Royal Mwistrel, ' kes Pakri otsa koha! jea sees seifis, on ära kadunud, arwatakse jeaga ühes mere poole aetud olema. Meie uudeS Eesti Elementar-koolis on selle aaSta hakatusel töö 37 õppijaga algatud. Küünlakuu 2. pääwal: Heile õhtapoole ilmus ka »Rubh" meie lahel ja öösel CrosS." Ksik kolm on ennast täna homikuks sadamasse läbi lõhkunud. Täna on meie linnas laat, sel korral elawam, kui muidu. Rakwerest ja ümberkaudu kirjutab kohaline ,Teadaandja"  : Näärikuu 27, ja 28. pääwal, oli ülepea  wähe osawvtjaid. WäUstcst kaupmeestest oliwad nagu ikka mitmed tulnud ja on ka oma jägu kauplenud. Hobused  on esimese laadapääwa homikul keskmiste hindadega kaubeldud; pääwa kaikus kaswis järelpärimine ja sellega tõusiwad ka hinnad Sarwloomi ei olnud pea koguni mitte laadal. Kuulmata jultusega on kaabakad tööd teinud ja oma ohwreid wälja walinnd. Terwe salk, selle keskis ka naesterahwast, liikus paigast paika ja otsis talurahwa  taskuid täbi." meile räägitakse, on hiljuti  Nagaweres suur huudiiaht peetud ja sissepiiratud kolmest metsalisest Ilaks maha lastud, kuna kolmas wälja peasis. Paar vääwa pärast seda on üks metsawaht selle ka maha lasknud, kui ta mrtsawahi koera taga ajas, kes oma peremehe juure jooksis." Sellesama lehe sõnumite järel on Näärttuu 21. pääwal Rakwere wakshalliS tuli lahti läinud, mis aga pea kustutatud sai. RakwereS olla jälle rõugeid liikuma hakkanud. Tartust. Tartu suurkoolis saiwad selle pool aasta hakatusel 98 uut studenti üles wõetud. Nendest lasksiwad euuast Jumala sõna teaduse studerimiseks 14 üles panna, kohtu seaduste studerimiseks 12, arsti- ja apthekre-ieaduse studerimiseks 49; teised lahkunud mitmesuguste teiste teaduste peale. Ülepea algas suurkool 1639 studentiga, mullu sel aeal 1669 studentiga. Nendest studeriwad: Jumala-fõna teadust 245, kohtn-seadusi 213, arsti- ja apthekre-teadusi 844 ; teiste teaduste peale langemad kokku 337 studenat. Liiwimaa Selts põllutöö ja käsitöö  kosutamiseks on omal iviimasel koosolekul uõuuks wõtnud, kõiki oma wõlgasi ja wõeraid pärimist üleS ütelda ja tasuda. Nenda saab see Selts oma osawa tailituse ja hoolsa majapidamise läbi selle maa ja pinna wõlata peremees olema, mis 12 aasta eest ostetud sai. Niisamati on uõuuks wõetud, selle aasta näitusel, miS Leikuse kuul peetud saab, l ü p s i - n ä i t u s e g a algata. Miku aastat ei ole seda mitte pidada wõidud, nüiid ar« watakse aga aega tulnud olema, et laiemate ringkondade tähelepanemine piima saamise ja piima tallitufe peale juhitud saab, mis põllutöö juureS iiks uit tähtjas afi on. Urmast» herra, Hermann von Samsou, on omast kaua-aegsest juhataja ametist lagast astunud, sest et Saksamaale  elama asub. Tema asemele on tänine abijuhataja,  Kastre herra N. von Essen, abi-juhatajakA  WtNia-Kuuste herra A. von Sivers walitud. Direktorinmist wälja astunud kaua-aegse liike, Jmowere herra N. von Klot, asemele waliti Kaawere herra N. von Gro t e. Selts nimetas oma tänu tunnistuseks lahkunud juhatajat omaks auuliikeks. Kui herra von Samson juhatust oma kätte wõttiS, fiis arwastwad  mitmed, et Selts juba lagunemas olla. Selle asemel ärkas uuS elu; Selts on nüüd oma waranduse poolest kindla põhja pea! ja omas legewuses üleüldise majapidamise kosutamiseks kõige tähtsam ühendus Tartu linnas. Tartu-Walga raudteel käimad nüüd ?a reisiiaie magouid, üks kord paamas edasi ja tagasi. Hind on Tartust Elwale 35 kopikat. Pokole 64 kopikat. Sangastele  93 kopikat. Walka 1 rubla 13 kopikat. Saaremaalt. Ringkonnad, kelle külge see esimeses joones puudub, on nönnks wöinud üht aurulaema muretseda.  mis korralisel wiisil üle Suure maina sõidab. Raha olla lelleks juba malmis. Riiast. Sunr raudtee-jaam (makShall) Niia-Pihkma raudteel, saab Sõea-Ministri seadmist mööda 6 mersta linnast eemal ehitatud. Riigas on selle aaSta hakatusel Tarku eeskuju järel koolipoistetöötuba  asutatud. Soomemaalt Riigivalitsuse poolest on Maapääwale üks ieaduS elle pandud, mis järel Ewang.-Luth. usutunnistus  Soomemaal oma täiust eesõigust ära piab andma, ,/Swet" arwab, et püha Synod nõuu saada leidma. Greeka-õigeusu tarwitust Soomemaal kaitseda. Öösel masta selle kuu 20 vääwa on Pehrmanni suur uuS aurusaeweski  Helstugi ligidal maha põlenud. Soomemaal peetakse nõuu suurest Parist näitusest, mis seal aaStal 1889, esimese suure mäslamife anuks piab peetud saama, ametlikult osa wõtta. Soomlased wõikfiwad oma ikka nii palzu taltsitada, et Prantsusmaa meremeeste mälestust  otse pühitsema ei läheks. Ei sellel wiistl wist ka nende wabadused ja õigused kauaks ei kesta. »T. S. t. Peterburgist Teine Keiserlik shta-pidu sai Näärikuu 24 pääwa öhtal Talwe-palees antud. Wõeraid  oli umbeS 700 kutsutud. Peale Keisri Majestätide