wõtnud, kus juureõ Liiwimaa Ritterkond temale mõjuwalt  abiks ja tugiks oli. Baltimaa kubermangudes on Dr. Hellat ülepea 378 pidalitõbist leidnud Eestimaal 26, Kuuramal 76, Liiwimaal 276. Liiwimaa üksikutes maakondades on neid õnnetumaid leitud: Riia maakondas  75, Pärnu maakoudas 57, Wolmari maakondas 53, Wiljandi maakondas 40, Tartu maakondas 22, Saaremaal 25, Wsru maakondas 4. Professor Dr. E. von Wahl kutsub sooja sõnadega inimese-sõbru kokku, selle eest hoolt kandma, et pidalitõbiste heaks iseäranis hospidalid  ehitatud saaksiwad, kuida see juba 13. ja 14. aastasaeal  olnud ja kuida seda meie aea suurema hariduse poolest siis ka õigusega pärida wõib, kus need õnnetumad kohalist hoolekandmist leiamad ja kust tõbi ka rahwa sekka laiali ei lagune, kui kõik pidalitõbilised nendes kogutud saamad. Esimest andeid on annud: Tarakuse herra Varon Nolcken 100 rubla, Luunja herra Baron Nolcken 100 rubla, Alatskiwi herra Barou Nolcken 50 rubla, Geheimrath Baron Stackeberg 50 rubla, Professor F. Hörschelmann korjanud 148 rubla, Tarakuse herra korjanud  72 rubla, Alatskiwi herra korjanud 45 rubla, Palla herra von Stryk 25 rubla, Rõngu herra vou Anrep 25 rubla, Baron Vose WiesbadeniS 100 rubla, Türi kirikuõpetaja  Kurikoff 10 rubla, Dr. E. Jannlen 10 rubla, Herman von Samson 5 rubl, 30 kopikat, Tarmastu herra von Mensekampff 50 rubla, student 'Stillmark 5 rubla, kokku 795 rubla 30 kopikat. Wälja ou läinud Dr. Hellalt reisudel 100 rubla, ühe kuulutuse-lehe trükkimiseks 74 rubla 20 kopikat, pidalitõbiste päawapiltideks ja pääwakujudeks  102 rubla 20 kopikat, kuulutusteks 21 rubla kokku 297 rubla 4 kopikat. Järel on 497 rubla 90 kopikat. Edast wõtab „UuuS Tartu Zeitungi toimetus andeid wasta --- Tartu Ale ksandr ik o o l i abikomitee ou „EeSti Postimehe" sõnumite järel Näärikuu 31. pääwal  Kirjameeste-seltst saalis koosolekut pidanud. Herra J. Tülk ou seal koosolejatele ära seletanud, et keskkomiteel  ja abi-komiteedel ainult raha korjamisega tegemist ou oluud, mitte aga sellega, mis Aleksandrikoolift tehtud ou, kui kaugele ja mis keelel seal omal aeal õpetatud saab. „Uus Tartu Zeitung'i" sõnumite järel on Tartus ikka meel mõned inimesed rõugesse ära surnud. Linna ümberkaudu olla see tõbi aga wäga kangest liikumas. Nenda ou ainult Kawastu külas 7 inimest rõugesse ära surnnd. Sellesama lehe sõnumi järel on selle kuu 4. paamal üks ela ma nt Tartusse toodud, kes Dünaburgis oma elu lõpetanud. Määratu loom on 150 puuda raske, saab Tartus nülitud, nahk wälja topitud ja jäädawalt suurkooli museumisse pandud. —Wana-An t s m õ i s a w das on Näärikuu 27. pääwal kole õnnetus juhtunud. Õhtal tuliwad kolm soldatit Wõrust ühe wangiga Wana-Antsmõisa mangidejaama,  jäiwad ööseks senna ja uinusiwad pea magama, mäsinud omast 28merstasest teekonnast. Öösel on majaS tuli lahti läinud, mis neid aga aegsast küll unest ei äratanud  ja kui wiimaks appi tuldi, siis oli see juba hilja. Kõik neli inimest on tules surma saanud. sõnumite järel on Weike-Rõnnu endise rentija Sööt poeg, kes kui oma isa mõrtsukas mangi pandud oli, nüüd jälle lahti lastud. Maakohus ei ole tema peale süüd leidnud. ,Eesti Postimehe" sõnumite järel on Wisuste maldas üks talusnlane tinast 20 kopikast hõbe-rahast walanud  ja selle eest kinni pandud. Ka tema peremees ja mõned teised on ülekuulamise alla wõetud. Riiast. Nodomi Kameralhofi Präsideut Zauowitfch on Nuga tulnud, Liiwimaa maksude-korda tundma õppima. Kubernöriga on tema Näärikuu 20. paamal Landrathikollegiumis  käinud. Ka Tallinnasse olla „ Eestimaa Kubermangu Zeitungi" sõnumi järel selleks üks ametnik, Khertsoui Kameralhofi Präfident Rõidtschenko, tulnud.  Liiwimaa Kubernör, Kuuramaa Kubernör ja Tartu koolikonna Kurator on jälle ameti-tallituseS P.terburgisse  retfinud. Kuuramaalt. Kuuramaa Maapääm saab omal teisel järgul selle kuu 29. pääwal Miitawis lokku tulema. Düuaburgist. Selle kuu 1. paama homikul kell 8 on sõidurong Peterburg - Warschawi raudteel 27 werSta Dünaburgist eemal, roopatest karganud. 7 wagonit saiwad wakta tee küllast muljutud, 4 kargasiwad taieste roopatest wälja ja kiskusiwad aluSpakud üles, jäimad aga siis seisma. Umbes 20 inimest on kergemat wiga saanud, nendest suurem hulk Dünaburgi jäänud, teised Peterburisse  sõitnud. Õnnetus on sellest tulnud, et töömehed roopaid parandamas ja need sellepärast muist lahti oliwad. Rongile ei antud sellest tahte, mis siis täie mõnuga peale jooksis ja lahtised roopad körwale tõukas. Soomemaalt kuuldakse üht maga kurwastawat ja pahandamat lugu. Äkki la kirikuõpetaja Propst Pe tterson  on wale-Ülespanemiste läbi koguduse raamatutes ja teiste wale-kirjade läbi aega-mööda umbes 100,000 marka oma kätte saatnud. Kui ülekuulamised algasiwad, fiis arwati teda ära jooksnud olema, pea tuli tema aga Helsingisse tagasi, kus kohe haigeks jäi, nenda et oma tunnistusi moodis andma pidi. Tema on Maapääwa liige ja ei wõi seadust mööda sellepärast enne kinni pandud  saada, kui Maapääwa koosolek lõpetatud ou. Korgipuust tehtud asjade peale, mis seuni Soomemaalt ilma tollita Wenemaale wõisiwad weetud  saada, on selle kuu 1. pääwast toll pandud 2 rubla 63 kopikat kulda (4 rubla 77 kopikat paberit) puuda pealt. Peterburgist. Selle kuu 1. pääwal waatasiwad Keisri Maiestättd Kadettide-kooli läbi, oliwad kõigiga rahul ja andsiwad lahkudes õppijatele kolm pääwa wahe-aega. Selle kuu 3. pääwal on Keisri Majrstätid Konservatoriumit (laulu- ja muflka-kooli) läbi waatamas käiund ja on omale mõnda käiseks ette mängida ja laulda lasknud. Lahkudes ou Keisri Majestätid Direktori, herra Rubinsteinils, oma tänn tunnistanud ja lootust awaldaund, et Konservatorium pea lahkematesse ruumidesse asutatud saab. Neljas Keiserlik õhka-pidn oli selle kuu 4. pääwal  Talwe-palees. Kutsutud oliwad wõeramaa Saadikud oma abikaasadega, 207 Kindralit ja teisi pealikuid. Näärikuu 11. paamal ou Peterbnrgi Wandemeeste-kohtu  ees uks protsess lõpetatud, mis pärast seda kõiki sulgi pealiuuaS liikuma pannud ja millest juba terwe kirjaudns siginud on. Asi on järgmine: Talwe aeal on Peterburgis euamisi ikka kakskord niipalju haigeid, kui sume aeal, ja sedawiisi otsiwad ka kakskord niipalju haigeid aset haspitalis, kus siis sagedast asemetest puudust tuleb. Palju haigeid s.mb neil kuudel aseme puuduse pärast tagasi saadetud ja pidiwad hospidalist hospidalise wiidud saama, kuuni ehk wiimaks aset leidsimad. Selle häda abiks sai üks Järelpärim i s e - k o n t o r asutatud, kuhu kõik hospidalid homikul sõnumit saavamad, kas neil asemeid wallal on, wõi mitte, missuguste haigetele nimelt aset on, kas meeste rahwale ehk naesterahwale ja n. e. üks hospidali-arst on korda-mõöda ikka Järelkuulamisekontoris,  kuhu kõik haiged esiteks saadetud saamad, et neil ümber-otsimist tarwis ei lähe. Arst, kes seal pääwa-teenistuses  seisab, maakab neid läbi ja saadab neid senna kus aset on ja kus nimelt igaühe iseäralise haiguse kohta aset on. Arstil, kes seal pääwa-teenistuses seisab, ei ole haigetele aset ega midagi muud anda, sest seal ei ole hospital, maid ainult kontor. Kontor oli kohalisel Obuchowi-hospidaliga ühe katuse all. Wahe-aeal on see asi ülepea teisiti korratatud. Jõulukuu 23. paamal 1885 toodi raskest haige 70- aastane Helene Turtscha n i n o w Obuchowi hospitalise.  Et seal aset ei olnud, fiis kanti teda raami peal Järelkuulamise-kontorisse ja enne kui läbimaatamise kord tema kätte jõudnud oli, läksiwad kandjad ära. Pääma-keeniStusel  kontoris oli Hosrath Dr. Ernst Dre ypölch  e r, kes teda tiiskuse wiimses otsas olema leidis. Sellel homikul oliwad igast hospidalist sõnumid tulnud, et kusagil tühja aset ei olnud. Dr. Dreypölcher saatis teda sellepärast Mõskma linna-jäu Polizei-lazaretti, mis Obuchowi hospidalist mõni sada sammu eemal ou, kuuni kusagil üks ase wallali saaks. Polizei lazarettis oli welsker  Paul Kaulew i t s ch pääwa-teenistuseS, kes haiget mitte wasta ei wõtuud, mispärast hoSpidali-keeuer Peters  o h n, keda Dr. Dreypölcher kaasa oli annud, teda Järelkuulamise-kontorisse  tagasi mus. Siin kirjutas Dr. Dreypölcher „Raskest haigeks jäämise pärast" Helene Turtschanmowi sedeli peale, palkas oma rahaga woorimehe,  andis hospidali-teenri kaasa ja saatis teda Liteinõi linna jäusse, kus tema hingekirjas oli. Siit saalis Pollzeilazareti  melsker, Josef Jermol o w i t s ch, keda Alekfander-Newski  linnajäu Polizei-lazaretti, kus welõker Wassili  Saposchnikow teda ka wasta ei wõtnud, maid Aleksander-baraiki-hospidalisse saatis. Homiknst kell 9 kuuni õhtuni kell 6 oli raskest haige mana naesterahwas liiga kerges riides, kanges külmas ja kanges tuules läbi uulitsate weetud, sai wiimaseõ hospidalis küll masta wõetud,  suri aga ühe tunni pärast ära. See afi sai ülekuulamise alla wõetud ja kohtu alla saiwad antud: 1) Hofrath Dr. Ernst Dreypölcher, kes kui arst pääwa-teemstuses Obuchowi hospidalis, raskest  haiget naesterahmast mitte ei olla masta wõtnud, maid malju ilmaga ja kerges riideS edasi sa.Knud; 2) Mõskma linnajäu Polizei melsker Gubermangu-sekretär Paul Kulewitsch; 3) Liteinõi linnajäu Politseiwelsker  Josef Jermo l o m i t sch; 4) Aleksander- Nemski linnajäu Polizei-welsker WaSsili Saposchnikow, kõik sellesama süü pärast, mis läbi haige Helene Turtschaninow  enne-aegu surma saanud, kui ka te ra pitkema elu peale enam lootust olla ei mõinud, sest surnukeha lahtileikamise  juureS oliwad arstid leidnud, et tema pitkaliseSse kopsu-põletusesse surnud, kuida tema tunnistust mööda ka juba kaks aastat haige olnud. Kohtu ees wabandaõ ennast Dr. Dreypölcher sellega, et tema sel pääwal koguni mitte arst pääwateenistuses  Obuchowi-hospidalis ei olnud, maid Järelkuulamisekontoris,  kellel seadust mööda aset ega muud ühtigi anda ei ole, maid kes ainult aset juhatama piab, kus seda tulnud  sõnumite järel saada on. Et aga sel lorral sõnumit mööda ühegis hospitalis aset ei olnud, siis ei wõinud tema muud teha, kui haiget lähemasse Polizei-lazareti saata. Kui teda sealt tagasi tood:, siis olla tema (Dr. Dreypölcher) meel rohkem teinud, kui juhataja käest pärida wõib, olla temale sedeli kirjaga „Raskest haigeks jäämise pärast" kaasa aunub, temale oma kuluga woarimehe vallanud  ja teda tema enese linnajäu Polizei-lazaretti saatnud.  Welsker Kaulewitsch ütleb, et tema käest ülepea  keegi haigele ei ole aset küsinud. Welsker Jermolowits  ch wabandab ennast sellega, et tema arwates haige meel mitte tarretanud ja suremas ei ole olnud; temal puudunud ruumi ja tema saatnud haige sellepärast edasi. Welsker Saposchnikow kinnitab ka, tema ei olla haiget näinud ja tema käest ei olla keegi haigele aset nõudnud. Wandemehed tnnnistasimad Dr. Dreypölcher! ja welsker Jermolowitschi süüdlaseks, teised welskerid, kes ütelnud, et nemad haiget näinudki ei olla, süüst lahti. Kohus mõistis  Dr. Dreypölcheri kõigeist õigustest lahti ja kolmeks aastaks Siberisse; welsker Jermolowitsch sai 1 aasta ja 4 kuu peale mangi mõistetud. Dr. Dreypölcher kahwatas.  seda .õigust" kuuldes, nurin kostis kuuljate keskist, mis mast siis natuke waikis, kui kohus kuulutas, et kohtuotsus  selle palmega kinnitamiseks Keisri Majestäti ette pandud saada, et Dr. Dreypölcheri nuhtlus ühe kuu wahialla  panemiseks, Jermolowitschi nuhtlus kahekuuseks kinnipanemiseks  Polizeis muudetud saaks. Kahin selle Wandemeeste-tarkuse üle käib läbi Peterburg!  linna ja kostab ka kaugematest ringkondadest. Kaebtus  käis selle arst! kohta, kes Obuchowi-hospidalis pääwa-teenistufeks  oli; süüdlaseks on arst Järelkuulamise kontoris mõistetud! Kui ka keegi selle üle ei kahtle, et kohtuotsus Keisri Majestäti poolest kohtu palwet mööda armii-teel muudetud saab, siiski üteldakse täie õigusega, et ka kõige kergem nuhtlus seal liiga raske on, kus süüd ei ole, ja et Dr. Dreypölcher mitte armu ei tormita, maid õigust, ja tema ei ole omas sellekohases teenistuses mitte ainult oma ametlikku kohust täitnud, maid ka oma Ristiinimese kohust, on haigele, kellele temal aset anda ei olnud, oma käest woorimehe palkanud ja teda senna saatnud, kus armu järel aset oli ja olema pidi, kui ka aeglist aset; kus temale ka seadust mööda sooja riiet pidi antama, kui temal seda puudus, künni tema senna jõudis, kus tema jäävamalt aset leidis, kuna arStil Järelkunlamise-koutoris kõigiks selleks ühtigi ei ole. Tartu Professor Dr. Vidder on Saksakeeli .Peterburgi Zeitungile"  pitka kirja Dr. Dreypölcheri õigeksmõistmiseks kirjutanud. Kõik pealinna lehed mõistawad Wandemeeste otsust hukka, aga ka neid arstifi, kellel selle asjaga tegemist  oli ja kes oma ametiwenna eest mitte ei ole kostnud. .Peterburgi Arstide SeltS" on kooSoleknt pidanud ja järgmist .A uutunnistust" protokolli pannud: .Selts on waluga ja sügama põlastusega oma auustatud  liike, Dr. Ernst Dreypölcher:,' kohtu-asja tallitamisest ja hukkamõistmisest teatust mõlnud. Selts tunnistab, et Dr. Dreypölcher selles õnnetumas asjas, mis parast teda kohtu alla anti ja wiimaks nuhtluse alla mõisteti, oma südametunnistust mööda ja õigeste oma kohust täitnud on, ja tunnistab oma sügamat kurmastust selle üle, et Dr. Dreypölcher nende oma ametiwendade poolest, kes oma ametit mööda selleks kutsutud oliwad, mitte seda kaltsust ei leidnud, mida pärida temal õigus oli. Selts saab ka edaspidi omaks anuks pidama, Dr. Dreypölcher'it oma liigete sekka lugeda." .See tunnistus piab protokollis üü'S pandud ja sellest ükS ärakiri eestseisuse allkirjaga Dr. Dreypölcher'ile antud saamad Peterburgi arstid tahawad oma keskis üht seltsi asutada,  arstide kaitsemiseks mõistmata hulkade meeletuma wiha-waenu eest. Wandemehed on sagedast wargaid ja mõrtsukaid, kes oma süüd ise tunnistanud, mõistmata halastuse tujus süüst lahti mõistnud ja sellega rahwa arusaamist  seaduse ja õiguse kohta raskest eksitanud, aga nii suurt pahandust, kui see asi, on need otsused wäga armaste  teinud. Põnemusega oodatakse, kuida see asi lõpeb. Keegi Aleksa n d r o w Moskwast, on Newa jõe peal ühe jea-palee ehitanud, just selle plaani järel, kuida üks seesugune aaStal 1749 ka ehitatud ja kus pärast Keisri-Praua kodu-narr M. A, Galizõin ja Kalmüki neiu Awdotja Vushaninow kokku laulatud saiwad. Kentsakas  rongis miidi noor paar jea-paleesse ja pandi wahid ukse ette, et kõjgel ööl wälja ei peasnud. See jeahoone,  mis nüüd ehitatud sai, on 28 arschinat pilk, 10 lai ja 11 kõrge, on kena kujudega kaunistatud ja kahe nurga peal on tornid. Sees on kolm kamrit ja uhked majariistad. Kõik ou jeast, ainult katuse alla on Politsei käsu peale palgid (sarikad) pandud, aga nenda, et neid näha ei ole. Näärikuu 16. paäwa õhtal oli jea-palee elektro tuledega walgustatud ja säramine on üliuhke olnud.