wäga palju iseenese ära salgamist pärib, nimelt rahwa poolt, kelle sissetulek waewaline on ja keda elumured ja eluraskused koormawad. Need õpetused on siis ka Vabrikute  töörahwa keSkiS ikka rohkem ja rohkem maad leidnud,  mtS wäljaSpidist abi ootama ja pärima juhatawad, nende pärimiste kasuks on palju kallist tõõ-aega witdetud ja on palju rohkem töörahwa waewaga teenitud rahast kulutatud, kui Schulze-Delitsch kokkuhoidmiseks pärib ja mõned .rahwamehed" on ennast sellest töörahwa rahast raSwasekS nuumanud. Nagu meie juba enne tähendanud oleme ja ka siin ülemal tähendasime, ei ole meie kodumaal weel mitte seesugust  töörahwast ega siis ka seda . tõörahwa-küsimust  millest nüüd kõik maailm kõlab ja heliseb, ja kui meie asja looduslikult sigida ja edeneda lastakse, siis ei ole meil nii pea ka seesugust töörahwast ega seesugust .töörahwa küsimust" oodata. Aga meil on mehi ja on erakondasi, kes rahwast wintsutada soowiwad ja selleks kunstlikult üht .küsimust" äratada himustawad, millel meie juures wähemadki loodusliku põhjust ei ole. Nenda õpetab  .Virulane" maarahwast wabrikuid igatsema ja kogub juba .töörahwast" enneaegu oma lipu ümber, kapitali, wabrikuperemeeste ja meistrite wasta .wõitlema". Teised jälle püüawad maarahwa meelt nii kaugele segada, et maarahwaS ja ka talurahwaS ennast alamas tähenduses .töörahwaks" pidama ja wäljaspoolist abi ootama ja pärima hakaksiwnd. Iseäranis annab nüüd lõpetatud Senatori läbiwaatamine .rewidesrimtne" meie kodumaa elukorra wintsutajatele ja nukra meele sigitajatele ikka weel rohkest asja, oma kunsti katsuda ja meelesegadust sigitada. Seesugusest, osalt täitsaswalede peale põhjustatud  meelesegadusest ja nukra meele sigitamisest nõretab ka .Walguse" tänawune uue aasta teretamine. Waatame seda natuke läbi. .Walgus" kirjutab: .Rääkimata tähtjas on senatori rswideerimise töö .korda saatmine kõige meie Lääne mere kubermangudelt .ja nende rahwaSte elule. Selle töö kallal tehti jo paar .aastat Saksamaa aealehtedes tööd, et ta pooleli piaks .jääma, aga Jumalale tänu! Meie kõrge riigi walitsus .teab nüüd. missugune meie elu on." See .Walguse" jutt ei ole jo muud ühtigi, kui aga ükS meelesegadusest ja walest kokku keerutatud sõnakölin, millega seisusliku wihawaenu ärritada soowitakse. Keegi ei salga, et see töö meie kodumaa elukorra kohta tähtjas olla wõib, aga selle wasta seisnud ei ole siin keegi. Gt Saksamaa lehtedel meie riigi seespidiste asjade kohta mingisugust mõjuvust ei ole, seda teadwad kõik meie kodumaa mõistlikumad ringkonnad. Kus kord üks ehk teine Saksamaa leht ennast mele koduste aSjade sisse toppida himustas, seal on meie kodumaa tähtsamad Saksakeeli lehed igakord palunud, seda tühja tempu tegemata jätta. (LöppctuS tuleb järgmises numres.) Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 46. pääwal sai Eestimaa Määpääw  algatud. EfitekS oli Jumala-teenistuS Toompea kirikuS, kuS Kindral-Superintendent vr. W. Schultz jutlust  pidaS, 4. Johannese Epistli, 5, Därel. Kirikust läks Eestimaa Rttterkond, Kubernõr Wirkl. Staatsratl) Poliwanowi  ja Rittrekonna peamehe, Baron Wrangelli juhatusel LandStua peale, kuS pärast teretamist efiteks möödaläinud kolme aastase tallituse aruanne ette loetud sai. SiiS sai seadust mööda uue Ritterkonna peamehe wöi Ritterschafthauptmanni walimine ette wõetud. Landrathi  kollegiumt poolest ette pandud kandidatid oliwad Malla herra, Graf Tiesenhausen, Koigi herra G. v. Grünewald jaArkna herra J. v. Schubert. Graf Tiesenhausen sai 404 häält ja on sedamiifi walitud. Teiste peale langestwad 43 ja 8 häält. Tallinna  linna poolest wõtab Linnapea, Nag. Greiffen hagen,  Ltiwimaa poolt Uula herra, Kammerherra Varon Staehl, Kuuramaa poolt Graf Keiserlin maa Maapääwast osa. Mullu oli plaanitud, neid weikeid Tolliameti aurulaewafi  ära kautada, mis Balti meres söidawad. ja neid maist MuSta merde. muist Walge merde saata. Nüüd kuuldakse, et see plaan maha jäätud olla. Need aurulaewad  ei saada mitte ära kautatud maid ükst aga mahendatud.  Liiad laewad ükst saada muist Musta, muist Walge merde saadetud. sõnumite järel olla Naha-Ministeriumi ettepanek RitkSrathis läbi waadatud ja Kõigekõrgemalt kinnitatud, mille järel kergema kaubaga piiritust wõerale maale wedada wõib. pWalitsuse kuulutab neid hindafi, millega mitmesugused hindpaberid kroonu poolest salogtks wasta wõetud saamad. Balti raudtee 425 rublased aktfiad  maksawad seal selle järel 80 rubla, Riia-Dünaburgi raudtee 125 rublased aktsiad 110 rubla, Kuuramaa 100 rublased pantpaberid 77 rubla. .Sakala" esimene nummer on sel aastal juba wälja tulnud, kuna mullu 12 numrit puudu jäiwad, ilma et selle lehe «väljaandjad ennast oma lugejate ees ka suuremalt wabandanud oleksiwad. Se Nr. 1 tuleb weel C. R. Jakobsoni pärijate nime ja J. Körwe wastamise all, ja tema waim on esiteks weel niisamati, nagu 14 nädali eest. Tähtsam tükk on .Sakala" kodnnarride, Nalja Mardi ja Kalja Pärdi jutustamine, A. Grenzsteini teutamiseks. Wist ka .rahwa kasuks" ja .hariduse" kosutamiseks.  Wilets küll! Saksakeeli .Tallinna Zeitungi" sõnumite järel seada mõnes poes papirossi pakkifi, .Sarja" nime all müüdud, kus tubaka asemel puu puru sees on. Ostjad waadaku ette. Selle kuu 12. pääwal kukkus ük? tundmata naesterahwas  pärmi wabri ku ligidal järsku maha ja oli paigal surnud. Surnukehb sai Tornimäele widud. Selle kuu 10 pääwa õhtal kell 10 läks Mülleri pärijate heinaküün snure Pärnu maantee ääres põlema ja põles 1500 puuda heintega maha. Küüni rentija. Jüri Deh kinnitab, et küün lukkus olnud ja tema selle kuu 3. pääwal wiimaks seal käinud. Kaks kahtlast meest, Jankel  G. Kownost ja Jürri W. Tallinast, saamad sülitajateks  peetud ja on kinni pandud. —. Selle kuu 9. pääwa õhtul on Hofrath Hanicke maja 4. alewijäus, põlema pista katsutud. Katuse alla oli kiwiöliga niisutatud laastust pistetud ja põlema pandud. MajarahwaS on aga kurjategu aegsast leidnud ja tuld kustutanud. Tegija on teadmata. Eestimaa Lanstua kohtu ülem, Landrath Geheimerath  E. von F o ck, on ennast sellest ametist lahti palunud  ja Landrath Otto v. Lielienfelt tema asemele walitud. Üks kindla ja kõikumata maimuga meesMelle ees õigejulgus olla wõis ja kelle käe alt ülekohus kergest eipeaSnud,  kes meie ligema kodumaa kohtuid kõikumata kordaS pidas, on nüüd omast kaua-aegsest kõrgest ametist lahkunud kus niisamati kõige rahwa, kui ka Kõigekõrgem usalduS tema saatja oli. Jumal kinkigu temale weel pitka ja rahulist  eluõhtut. Eestimaa .Punase Risti" jäutuse juhataja, Baron A. Burhövden on Majestäti KeiSri Braua jutule wõetud ja on Tallinna Pimedatekooli asutamisest aru annud, mis tarwis Eestimaa Ritterkouna poolt, kroonimise mälestuseks, 10,000 rubla kingitud saiwad. Selle kuu 14. pääwa õhtul läks Robert Gõritzi korgileigu wabrik, Gustav Niewerthi majas, Kasani kiriku juures põlema. Majast põles pealmine kord maha. Ka üks kuur põleS ära. MajaperemeheZkahju on 4000 rubla, wabriku  peremehe kahju 17,000 rubla suur. Maja elurahwa kahju on 61 rubla. Selle kuu 10. pääwa homikul leiti 2. alewijauS, majas Nr. 195, kaupluse õppija Eugen Erlemann, Helme kirikumõisast Liimimaalt, omaS woodis surnud, rewolwre kuulist läbilastud peaga. Arwatakse, et tema ise oma elule otsa teinud, ilma et teada oleks, miks tema.seda tegi, sest õhtul ei ole tema juures midagi kurwaskust ega muud kahtlast waimu liikumist nähtud. Tallinna lihunikud on nõuuks wõtnud, omale Wenemaa seespidistest kubermangudest head liha tulla laSta ja on sellest esimene proow jnba seia jõudnud. Baltiskist. Selle kuu 14. pääwal, kus ilm sula ja tuul kaunis kange oli, nähti Baltiski lahe peal ühe liikuma jeapanga peal kaks ja teise peal üks kogu, keda inimeseks peeti. Raudtee jaama ülem oli seda umbes kell 2 aeal abiaurulaewa .Dwina" kaptenile teada annud. keS sel aeal BaltiSki sadamas seisab. Sadamasse oli ennast rohkest rahwast kogunud, kes oma keskis arutas, mis need kogud olema peakfiwad, kaS inimesed, hülged, wöi kas ehk wahest puukännud wõi meremuda kükid. Sellega kadus tund tunni järel ja arutatav ei saanud oma arutegemise otsadega kokku. Kord katsus üks paat sadamast läbi murdisa merde sõuda, aga asi et olnud kerge ja paat sai wiimaks omanikust  tagasi kutsutud, kes nüüd selgest nägema arwaS, et kogud jeapankade peal mitte hingelised inimesed ei olla. ÜkS tuttaw herra, kes kül ameti poolest meremees ei ole, aga kui Baltiski linna laps mere peal osaw on ja kes juba sagedast merehädalist aitanud, kaebaS meile pahandatud  meelega, et temale seda asja teada ei antud, enne kui juba widewik kätte jõudis. Kui tema siis sadamasse ruttas ja kiikeriga merd läbi otsis, siis oli suurem jeapank kahe koguga juba kadunud, teine sai laenetest kalda poole, murd-woi purujea ligemale uhutud. Seal oli üht musta kogu peal näha. nagu oleks üks inimene pitkali, kadus aga ka kohe selle peale purujea sisse ära. Wiimaks, kui juba täitsa pime oli, sõitis .Dwina" wälja, ei leidnud aga kedagi ja tuli asjata tagasi. Esiteks räägiti, et need inimesed  Kurkse külast üle jea Baltiski tulla tahtnud, et aga tuul jea nende jalge all ära lõhkunud ja neid hädasse saatnud; kindla sõnumi järel ei puudu aga Kurkses kedagi. Pääwal pärast seda sõitis üks paat Pakri saarelt BaltiS- ki poole, nagu oleks kedagi otsinud, psõras aga jälle Ümber,  kui purujea piirile jõudis. KaS õnnetumad inimesed ehk sealt oliwad, kas kogud jeapankade peal üleüldse tõeste inimesed oliwad, keda nende liigjulgus ja teiste mõistmata wiiwitamine mere põhja matnud, selle üle ei olle weel kindlaid sõnumid. Baltiski rahwas, nimelt lihtlane rahwaS on aga wäga pahane, iseäranis ,Dwina" kapteni peale, keS warmalt oleks pidanud walja jooksma, nii pea kui tema sest asjast sõnumit sai. Tartust. Sadulsepp Tenz, keda Gustaw Maksim õõsel 24. ja 22. Jõulukuu pääwal ära tappa tahtis ja nii raskelt haawas, on Jumala abiga, oma tugema looduse ja arstide hoolekandmise läbi juba mi terwets saanud, et tema kliinikust ära tulla wõiS. Karulast. Wiljandi maakonnast kirjutakse meile „Nenda  kui ikka, on ka tänawusel talwel meie Karula walla waeSke hoolekandjad oma tööd suure õnnistusega lõpetanud ja on oma rohke armuandete pärast, mis walla waeste heaks antud, on kõige pealt meie mõisaherrat, praegust Sillakohtu herrat V. v. Helmersen'i tänada, kes l 0 wakka rukkit, 10 wakia odre, 10 wakka kartuhwlit ja 120 naela soola andis, ja tema isa, endist Sillakohtu herrat, Th. v. Helmersen'i, kes 23 rubla andis. Jumal õnnistagu neid nende rohke andete eest!" Tarwastu kihelkonnast kirjutakse meile: Malgusele" ja ,Wirulasele" wõime nende Mustlase jltu peale „Olewiku"  toimetaja kohta ütelda, et A. Grenzstein mitte Mustlane  ei ole, waid et see ,rahwa kasuks" wälja aetud tühi lori on. Aadu Grenzsteini isa, Jaan, ja Jaani isa, Tõnis, on mõlemad TarwaStus, Mönnaste küla Kõrist talus elanud ja mitte Tartu liiwa august senna tulnud. Nemad ei elanud küll mitte kui pärisperemehed, waid nagu teutegemife  ja pärispõlwe aegsed peremehed kunagi. Nemad ei teinud ka nagu teised peremehed moisaS teupäiwi, waid nemad tasustwad neid kodu, talwe süte põletamisega ja suwel sarja ja muu mõisa nõude tegemisega, sest nemad elafiwad metsa ääres. Praegu ei ole küll nende sugulafigi Grenzsteini nimega enam Tarwastus/ „Kuida kuulda, olla Tarwastu mõisa päriSherra J. v. Mensenkampff ja kirikuõpetaja M. Jürmann nõuu wõtnud,  üht weiket aurulaewa weu ja ka sõidu tarwis Wõrtsjärwe  turjal tossuma panna. See saada akstate peal sündima;  iga aktsia saada 50 rubla suur olema/ pääwade sees on röuge haigus Tarwastus liikuma hakkanud. Mönnaste külas on praegu 4 wõi 5 talu lapsed rõuges. Tänine on üksi peenikesi rõugeid olnud,  miS ruttu paranefiwad/ —u Kui meie siin seda wastust ja ?Wirulase"  Mustlase jutu peale üles wõtnud oleme, siis lisame omalt poolelt juure, et meie seda kogum mitte „Olewiku" toimetaja «vabandamiseks teinud ei ole, watd üksi ja ainu tõe tunnistuseks. Meie seisupaikgfelle asja kohta on lugejatel  juba tuttaw. Meie silma ees ei teuta fee kedagi, kui tema efiwanemad Mustlased ehk keS teab keS oliwad. Igaüks on selle rahwa ja rahwuse liige, kelle keelt tema räägib, kelle kombe järel tema elab ja kelle elukorrast tema osa wõtab. On tema muidu auus mees, siis ei tohi teda keegi põlata. Weidrat, Ristiusu õpetuse ja inimese looduse wastast suguwere kurnamist jätame nende hooleks, kes ise küll oma ,wabameelega" körklewad, selle rumala jändamisega  aga kõige pimedama wana aegade mõtte ringkonna sisse langemad. ?T. S." toim. Wöru maakonnast. ,Walguse" sõnumite järel olla Kanepi kihelkondas üks »suur prohwet" ilmunud. Tema korjata omale jüngreid, nimetada neid „ apostliteks" ja lasta iga ühele „tubliste naha peale walada," kes tema sõna ei kuulda. Meil näitab, nagu oleks see jutt ühegist ,Walguse" kirjasaatjast, ühegi politika tarwituseks ja Kanepi rahwa teutuseks wälja mõteldud. Enne ustatawamaid  sõnumid ei maksa see jutt meie silma ees rohkem, kii mõned teised ,Walguse" jutud ka. ?T. S" toim. Pärnust. Kange tuule aeal läks kesk öösel, selle kuu 13. ja 14. pääwa wahel, Ohmanni maja põlema, tuli langes ümberkaudsete puu majade peale ja häwitas nendest  kolm, kui ka Günasiumi eeSkooli, kõige kõrwaliste hoonetega. Raske ja hoolsa tööga suutsiwad auusad tuletõrjujad,  kes künni lõimeni tööl oliwad, suuremat kahju keelda, mida wäga karta oli. Rahwas arwab tule pandud olema. Kuresarest kirjutab seatine .Nädalileht/ et poStikäigud iile suure wänja juba kinni jäänud on. Milla sel talwel korraline meretee Saaremaa ja suure maa wahel kindlaks jääb, see on heitliku ilmade pärast wäga kahe wahel. Pleppenhofist, Dobelni ligidalt. Õöfel, selle kuu 6 ja 7. pääwa wahel on Pleppenhofi weski kõigiga maha põlenud,  miS seal sees ja ümber oli. WeLki peremees oli omq perekonnaga wõerstle sõitnud, rahwas oli ka kottu ära läinud  ja õhtul, umbes kell 9 tagast tulnud, kus neile kakS meest weõki poolt sõites wasta tulnud. Kohe selle peale on tuli lahti läinud. Dobelni tuletõrjujad on küll appi rnttgnud aga oma wiletsa riistadega ei ole nemad midagi