uhti oliwad kistud' ja läbi segi laiali pillatud. Reisijad pidiwad 4V? tundi ootama, kuni rööped jälle oliwad paigale seatud. Pärast seda jõuudis rong ilma mingi õnnetuseta kell V-4 hommiku Tapa jaama. Üks baron G. Jõhwist, kes ühes reisis, kinkis masinameistri Frühlingile tema hoolsuse eest 100 rubla. „Walgus" kirjutab weidrast köstri õnnetusest: „Ühe Tartumaa kihelkonna Luteruse-usu köster käinud õpetajaga paaris küla koolimajade juures rähmast  lauale kirjutamas. Kodu tagasi tulles hakanud köstret kange jänu waewama. Ta pidanud hobuse kõrtsi ees kinni ja läinud ise karastawat märjukest wõtma. Märjukene miiwitanud mõned tunnid mehe aega, nõnda et see enam oma hobust ei ole „waatamagi"  läinud. Waesel loomal olnud ka joogi jänu, ta palganud endale ühe töise peremehe, ja sõitnud ära, wanad kõrtsi jättes. Pärast jänu kustutust tulnud ka mehel söögi isu. Ta tahtnud kodu sõita, tulnud wälja, oga hobune ära! Mehikene aga ei tahtnud uskudagi, et kelmid temale niisugust pussi mõisiwad mängida. Wiimselt öölnud ta silmi õerudes, .. . wötku hobune! aga kus kiriku raamatud? Nõnda oliwad  siis margad hobuse ja saani, kus sees kaks kihelkonna  suurt hingeraamatut olnud, ära wiinud. Raamatud  leiti mõne nädala eest Tartu lähedalt ühest kuüvast kraamist. Aga hobust ei ole seni ajani leitud." Riiast. Iseäraline mõisnikude konwent on 15. Januaril oma tööd lõpetanud ja koost ära läinud. 14. Januaril andsiwad Liimimaa ritterid omas majas uue Liimimaa kuberneri, kammerherra Shewitsh'i auuks toreda pidusöögi, millest kõik kõhtude ja ametite ülemad ja wanemad osawõtma oliwad kutsutud.  Terwise jookisi alustas walitseja landrath v. Richter seega, et Keisri Majesteeti elada laskis, mille peale landmarshall v. Bock auuwõera, kuberneri herra Lerwiseks jõi. Päew enne seda, käis kuberneri herra, kuda „Rish. Westnik" teatab, Riia Wene seltsi uut maja Vaatamas. „Rishk. Westnik" nimetab seda wäga tähtjaks, et kõige Riia seltside seast Wene selts esimene  oli, mida kuberneri oma Vaatamisel käimisega auustas. ' Liiwimaa kubermangu zeitung annab teada: Liiwimaa kuberner saab neid inimesi, kes temaga teenistuse  asjus soowiwad rääkida, omas korteris lossis igapäew peale püha- ja pidupäewade kella 12. lõuna kuni kella 1. peale lõunat, iseäralises asjus aga igal ajal wasta wõtma. Palwekirju wõtab Liiwimaa kuberner  igapäew, kuid mitte pidu- ja pühapäewil kella 11 xunni kell 12 enne lõunat wasta. Peeterburgist. Ajaleht (Walgus) räägib: Kroonu maade ministerium saab 26. Weebruaril oma saea aastalist jubeli päewa pühitsema; kroonu maade ministri Ostrowski ette wõtmise ja nõuu järele peab selle tarwis iseäranis kommission ministeriumi saea aastase ajaloo (Historija) kokku seadma, aga kõik need põllumeeste ja käsi tööde seltsid, kes oma edasi jõudmises  kroonu maade ministeriumile kaastegewuse eest tänu wõlgu, on oma walmisolemist saadiku saatmise läbi Peeterburgisse awaldanud, et juubelipäewal sündsat pidu teha. Meie tahame seda tähtsat teatamist oma lugejatele iseäranis seepärast teada anda, et ka meie rahwas ja meie Põllumeeste Seltsid aegsaste selle tähtsa pidu peale mõtleksiwad. Kroonu metsade suurus oli 1. Januaril 1882, kuda kroonumaade ministri armandest näha, 123,731,838 dessätiim, kuhu ka Poolamaa kroonu metsad, 787,514 dessätiim sekka on arwatud. Walitsuse teatajas Bs.a. on järgmine naljawääriline tükike: Mölder (Müller) on 'Sakslastel  tähtjam ja tarwitawam sugunimi. tiks Prantslane, kes kord Saksamaal Sakslasi waatamas käinud, olla pärast kodumaal neist raamatu kirjutanud,  mida ta nende sõnadega alustanud: „ Saksad rahwas, keda Möldriks hüütakse." Prantslasel olla oma jägu ka õigust olnud: Wiimasel statistiku aruandel olla awalikuks saanud, et Saksamaal 629,987 Möldert elanud; nõnda elada Saksamaal iga 73 asuniku  seas üks Mölder. Harkowist. Kuda tagajärele wäljatulnud, ei ole wiimane suur wõit 200,000 rubla, mitte adwokaat  Kunzini paberi peale wäljatulnud, waid kellegile muule osaks langenud. Raswane wõit langes billeti 29. peale, kuna Kunzinil billet oli. Eksitus  tulnud selleläbi, et kinnitamise kirja peal nummer waleste olla kirjutatud olnud. Twerist. Ebausklikule seas arwatakse, et wõlla nööril wõi köiel iseäraline nõiduse wägi sees olla. Seda teadis ka üks timuk, kes hiljuti Bweri linnas surmale mõistetud kurjategija Nikolajewski wõlla tõmmas,  ja tarwitas ebausku warsi oma kasuks. Nagu „Mosk. Telegr." teatab, müünud timuk, weel enne kui kurjategija surnukeha ära oli koristatud, poomise köie tüki kaupa ära. Käsmust. Wang Ssolowjew, keda wangikoja ülewaataja tapmise pärast ülessepoomisele mõisteti, on armu saanud, ning surmanuhtlus eluajaseks sunnitööks  ümbermuudetud. endised aasta käigud on toimetusest igal ajal saada ja maksab iga aasta käik 3 rubla. Sakala toimetus. Sürgawere mõika Z!i poega ühes kcwade Jüripäewast saadik wälja rentida. Lähemat teadust annab kohaline möisawalitsus. Ka wõib sealsamas üks tubli tisler tulema Jüripäewast saadik tööd leida. (15)1 Ä d O «v O <o^ ?v V WM» wvw VM» w WwVV»- VW tzaSittnas Th. juures on ilmunud ja. kõigist Eesti raamatu poodidest saada öulü õhtu Eesti keelde jutustanud J. Kõrw. Inglise luuletaja Dickens'i järele hind 2V kop. Jällemüüad faawad palju odawamalt. (32) 2 St. Peeterburgi kubermangus Oudowa kreisis wersta Peipsi järwest, 75 wersta Tartust, ilusa koha peal ühe järwe ääres, hea hoonete, tzelliskiwi wabriku, wiljapuu aia, põldude, heinamaade, ilusa metsa ja kuue Eesti taluga,  kokku 853 dessätiini suur, on müüa. Lähemat teadust saab Tartus Sternstraste  22 (Endises Wanemuine majas). (35) 2 Wana Wöidu Tamme talu ning trahter on Jüripäewast 1883 rendi peale saada. Kaupa teeb kohaomanik (w) 2 G. Reiterk Kuulutused. E t seda mitmelt poolt on soowitud,saan ma Wiljandis neiudele ja noorikutele, kes oma maja kaunistuseks käsitööd soowiwad õppida, Märtsist künni 1. Juulini käsitööde õpetuse k ii r 8 n 8 v ära pidama. Nimelt saan ma õpetama: 1. Pesu sisse nimede õmblemist. 2. Laastu- ja õletööd, Soome wiisi järele, nõnda kui korwikesed, seinataskud, meeste, naeste ja laste kübarad j. n. e.> 3. Mitmesugusid töösid pappist, kuuse okstest j. n. e. 4. Lillede tegemist, paberist, nahast ja laastudest. Kes sellest õpetusest soowiwad osa wõtta, neid palun seda mulle aegsaste teatada. Terme kursuse hind neile, kes kõik tähendatud tööd ära tahawad õppida 10 rubla; üksiku tööde eest 5 rubla. ! Esialgne laada teadaandmine! Auustatud Wiljandi linna ja ümberkauduse rahwale annan alandlikult teada, et minu manusakturamoodi-,  ehtepudu-,  pesu ja Warshawi saapakauplus  „Aaltia magasin" UW küünla laada ajal Wiljandis saab olema, ja kõiki tähendatud kaupasi üliodawa hindadega müüma, sest et nimetatud magasin oma toimetust  ja talitust Tartus maha jätab. Auupaklikult Baltia magasini omanik A. K. Tartust. (27) 1 Mina piltidega ehitatud l t Ml' aasta tarwis on Eesti, Saksa ja Wene keeli ilmunud ja saamad igale soowijale maksuta kätte saadetud. Pakutumad seemned, nagu aiawilja-, põllu-, rohu-, metsa- (heina-), lille-seemned on täieste eht ja idanewad ning nende hinnad wõiwad kõige meie maa seemnekaupluste hindadega wõitu jooksta: nad pole mitte kallimad. Suurtest hinnakirjadest leiawad soowijad waua heade läbikatfutud seltside seast ka kõik heaks kiidetud uuemad seemned köögi- ja lilleaia tarwituseks. (39) 2 Johann Daugntl kunst- ja kauba - aednik Tartus. GGSSVOSSSOU»»»» Annan seega seada, et mina kõiksugust  riide- >. läliM idswimise Ijjõd wastu wõttan, nimelt: kullast-, poolwillast  ja linast riiet, olgu oma wõi wabriku töö; wanad kui ka uued meesteja  naesterahwa riideid, olgu arutud wõi arutamata; kõiksugusid wadriku- ja omakoetud  rättikuid, nii kui ka kõiksugust riide triikimise tööd j' n. e. Kõik tööd saamad rutto ja wõimalikult  odawa hinna eest walmistud. Auupalükutt A. Äiugs riide- ja lõngawärwija Riias. Tellimised saamad W. J. Slako- juures wenepoes Wiljandis sealsamas nähawad aroto proowide järele wastu wõetud ja wõimalikult ruttu muretsetud. (24) 2 ««STGÄGGVVGGGOG Alandatud Hinnad! Kõik seltsi tasku ja seinakellast müün ma laada ajal tähtsalt alandatud hindadega, ning wastutan nende headuse eest; ka on igatseltst uuri kettid ja wötmed  minu juurest saada. Peale selle soowitan  ma ostjatele kõiksugu laua-, lae- ja leiualampiskd kõige odawamattz hindadega. Uuritegija Treu (41) 1 Wiljandis, puu-aia taga, Schneideri majas. Teatan seega, et uuest aastast saadik Wiljandis „Peeterburgi" trahteri olen oma kätte Võtnud. Jaan Luts (42) 2 weikse Mihkli poeg.