tada, et mitte „Endla'l" pärast korratu oleku ja teutawa  lugude pärast wastamist ei saaks olema. Tõisiti ei tohtinud selts seesugusel 100 l teha, kui ta mitte oma auu Eestirahwa ees ära ei tahtnud kautada. Nii pea, kui „Endla" oma otsust oli kuulutanud, andis „pidutoimekond" teada, et pidu pidamata saaks jääma, sest et „Endla" oma lubakirja „pidutoimekonna"  käest ära olla wõtnud, mis aga koguni mitte tõsi ei olnud. Nii pidi siis auus ja kallis laulupidu tänawu Pärnus pidamata jääma, et mõned laulukoori juhatajad, kes kooride käest otsust pidiwad pärima ja kui kooride wolinikud tööd tegema, omale muialt nõuu oliwad toonud ja oma orjawaimu ära ei jõudnud salata. Et nüüd „pidutoimekond" oma kulusi kätte wõiks saada, mis temal juba oli olnud, seal tarwitadi kooride usaldust weel kord kurjaste, neid kahe kontserdile  awateledes, keda „hea otstarbeks" üteldi käsile wõetawat, millega aga muud ei soowitud teha, kui „toimekonna" kulusi kustutada. Audru, Tori, Sindi wabriku, Wündra ja Pärnu Kibe laulukoor andsiwad Pärnu Saksa laada ajal kaks kontserti Pärnus. Linn oli laada ja ilusa päewade pärast küll puupüsti rahwast  maalt täis, aga siiski wõttis neist wähe kontserdist osa, kuna sellsamal päewal peetud „Pärnu Eesti põllumeeste  seltsi" koosolekust peale sada wõerast osa oliwad  wõtmas. Ka wöin ma tunnistada, et nende kontserdi andjate läbi meie Eesti nimi ja kodumaa tõesti teutatud saiwad. Pärnu Saksa klubi majast läksiwad lauljad ilmliku kontserdi päewal läbi linna, Saksamaa moosekandid mängides rongi ees, kus kuue lipu seas ka Saksa laulukoori lipp lehwis. Rongiga ühes läks palju inimesi, kes kõiksugu tempa tegiwad, ning rongi taga tantsisiwad ja wilistasiwad uulitsapoisid.  See wõib küll tõsi olla, et Saksa laululipuga ka mõned Saksa laulukoori liikmed ühes läksiwad, sest kontserdi „toimekonnas" oli jo ka üks linna kingisepa  meister, aga need üksikud liikmed oliwad enam nagu wahiks lipule ligi antud, et ta tee peal kusagile kautsi ei lähäks Saksa laulu-koor ei ole sellest rongikäigust mitte osa wõtnud. Pärnu mõistlikud ülemad kodanikud räägiwad praegu alles naerdes seda kontserti. Nii oli lugu. Tahab ehk keegi minu kirja peale wastust anda, siis olgu see asjalik, mis peale ma jälle, kui tarwis, ka asjaliku seletust saan andma. Tahab aga keegi sõimamisega wastata, nagu seda wiimasel ajal „Eesti Postimehes" sagedaste leidnud oleme, siis ei saa minul mingisugust wastust olema, sest et niisugune töö auusa inimeste piiridest wälja jääb." Nõnda on saadetud kiri. Seie ei ole meil tarwis midagi juure lisada. Ka J. Eglon on meile ühe seletuse kirja sisse saatnud, mis meie pea Endla tähendustega ühes saame awaldama. ütsluü> numris natukene waleste mõistnud, kus seisab: „Kui ka' paar weiksemat ajaleht wahel nagu Sakalast omas Võitlemises ette tahtsiwad jõuda, siis wõis seda üksi nagu Sakala warjus sündida: ei oleks Sakalat olnud, siis ei oleks ka neid olnud." Sellega olime paljalt seda ajalehtede tööd arwanud, millega mõne wanaaja  kantsi kallale mindi. Uneski ei ole meile meele tulnud ütelda, et enne Sakalat rahwalikka ajalehta ei ole olnud, sest juba Masing oli seesuguse ajalehe wäljaandja. Meie ütelufest oleks küll igamees kohe pidanud aru saama, mis ta tähendab ja et meie seal mitte üleüldse rahwalikust maimust, maid ühest iseäralisest  tähtsast poliitika töö sihist rääkinud oleme. Pärnumaalt. Wahwa tegu. Õhtu 20. Nowembril,  kui Põhja tuul kangeste märatsema hakanud,  läinud Pärnu kalamehed oma muttisi mere pealt ära tooma, sest et neid torm muidu hommikuni ära oleks wiinud. Mere peal aga wõtnud neid torm kõige muttidega ligi ja wiinud nad jeäga seltsis Pärnu lõppest wälja. Töisel päewal 21. Nowembril panemad  Tahkuranna wallawanem Johan Peterson ja pääkohtumees Peet Holland kiikri läbi merd tähele ja näewad seal, et kaugel meres mitu inimest lagunenud jeätükkide peal puperdawad. Mehed wõtamad  kohe paadi kaasa ja roniwad jeäd kaudu, ühtepuhku  elu ja surmaga wõideldes, nende ligidale, künni 20 wersta Pärnust ja täit 10 wersta Tahkurannast  eemal mere sees neid kätte saamad. Kolm meest olnud külmast juba õige wigastatud, aga töised seitse meel kaunis agarad. Nüüd saiwad nad kaasa toodud paadi abil eeSnimetatud kahe mehe wahwuse läbi kõik peastetud. 8. Turtutt. Eesti Postimebe uuest programmist  tunnewad meie mam suurt rõõmu. Nemad ei tõlgi mitte üksi seda programmi täieste ümber, maid tõstawad teda ka taewasse. Nii kirjutab näituseks „Neue Dörptsche Zeitung": Meie ei wõi mitte tunnistamata jätta, et see programm meie kaastundmist enese poole tõmbab,  ja loodame, et meie wanema Eesti ajalehe uus redaktsia selle programmi piirides, iseseiswas kindluses ja rahwa kõikuma meeleheast eksitamata, n. n. e. Eesti Postimehe toimendust Eestirahwa ja meie terme kodumaa õnnistuseks edasi saab wiima." Kuidas meie Eesti ajalehed sellest programmist mõtlewad, seda ei ole meie seiemaale meel kusagil lugenud. Aga asi on nii tähtjas, et «ist pea omi mõtteid selle asja kohta saamad awaldama. Mwerest. Ülekohtune tegu. RakwereS oli juures hakenkohtuherra von Brevern, kes wastawõtmise komisjoni liige oli, üht linna kodaniku poega, nimega JürgenS, selle eest rauda lasknud panna ja wangikojasse heita, et ta õues wihma käes seista ei tahtnud, oma wenna korterisse oli läinud  ja wenna, kes linnas kaupmees on, komisjoni majasse oli saatnud järele waatama, milles tema loosimise  kord kätte saaks tulema. Ka see wend oli selle teu eest mangi heidetud. Asi on praegu ülema kohtu ülekuulamise all, kus ka juba awalikuks on saanud, et v. Brevern ühe kurdi nigrutile talupoja seisusest, kes tema küsimiste peale kohe wastust ei ole annud, 30 hoopi witsu on lasknud anda. on Brevern on sellest kohtuherra ametist lahti lastud. Peeterburgift. Keiserlik Majesteet, meie armuline Keisri Herra on 21. Nowembril, Liwaadiast  tulles, jälle hea terwisega Peeterburgi linna jõudnud. Juba hommiku wara nähti nimetatud päewal elawamat liikumist Peeterburgi pääuulitsateS, kui muidu. Kõrged kindralid ja riigiülemad sõitsimad Nikolai raudtee jaama. Ka inimesi kogus rohkeSte Newski uulitsa ääre kokku, ehk küll õige külm tuul puhumas oli. Kella 10 eel hommiku sõitsimad raudtee  jaama: Keiserlikud Kõrgused Suurwürst ja Suurwürstina Troonipärijad, Suurwürstid Wladimir, Aleksei, Sergei ja Paul Aleksandrowitsh,  Konstantin Nikolaiewitsh, Nikolai Nikolaiewitsh noorem, hertsog Georg von Leuchtenberg  ja prints Peter von Oldenburg. Kella 10 ajal sõitis Keiserlik rong raudtee jaama. Keiserlik  Majesteet teretas Keiserlikuid Kõrgusi ja astus siis tõlda, kuhu Keiserlik Kõrgus Troonipärija Tema kõrwa istus, kes juba kellu 9 ajal seltsis oma Kõrge Abikaasa Suurwürstina Troonipärija, Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshi ja Suurwürstina Maria Pawlownaga raudtee peal künni Kalpino raudtee jaamani wasta oli sõitnud. Kaasani kiriku ees pidas Keiserliku Majesteedi tõld kinni, kus Keiserlik Majesteet ja Keiserlik Kõrgus Troonipärija mõlemad palwet kirikus tegiwad. Kirik 011 rahwast täis ja see waatas liiguwd pealt, kuidas Keiserlik Majesteet peale palwetegemise Troonipärijat oma hõlma wõttis ja Temale suud andis, mille peale mõlemad rahwa hurraa-hüüdmisel talwepalleisse sõitsimad.  Terme linn oli lippudega ehitawd ja õhtu tuledega walgustatud. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on Pärnus Sl. Detsembril  peale lõunat kella 4 ajal. Mitmed tähtjad  asjad on ees. Õhtu aastapäewa pühitsemine  pidusööma-ajaga. Eestseisus. EMi Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on 22. Detsembril peale lõunat kella 3 ajal. Tähtjad asjad on ees. Eestseisus. „U»äu" pääkoosolek saab 4. Januanl 1881 kella 2" künni 7"° peale lõunat Linda seltsi majas Tallinnas ärapeetud. Palutakse  rohkeSte liikmeid kokku tulla. Koosolekul  saab aasta aruanne ette loetud ja muud tarwilifed asjad läbi räägitud. (793) s Eestseisus. Kõige paremalt ja odawamalt tellitakse Sakalat Eesti Postimeest Jacoby ä- Co. ka kõigesuguseid Kesti raamatuid kõige odawamalt saada on. (780) 3 " SalalalM Tellimisi wõtab wasta A. W. Aerfeldt. (773) 1 Kohtu kuulutus. Seidla walla poissi Mikk Kadakast on 12. Septembril Jõhwi mõisa all Alutaguse  jauskonnas ühe 7 aastase musta mära ja peaaegu uue pruunilt wärwitud Vankriga kinni wõetud. Wankris oliwad 2 kotikeses umbes 11 toopi odre. Et hobune ja wanger, nagu arwata, warastatud on, sellepärast kutsub  Wiru ja Järwemaa Kaelakohus nende asjade omaniku, Alutaguse haakenrichtri juure tulla, kus neid asju tallel hoitakse, ja oma waranduse õigust taga nõuda. (753) 2 Kerstna kogukonna kohtu poolest, mis Wiliandi maakonnas Helme kihelkonnas, saab selleläbi kuulutud, et kaupmees Jakob Natson  suurte ivõlgade pärast konkursi alla on langenud, mille pärast siit kohtu poolt kõik need, kellel Jakob Ratsoni käest saamist, nõndasama ka need, kellel temale maksmist on, üleskutsutud saamad 6 kuu aja sees see on künni 12. Mai kuup. oma nõudmisi ja maksust siin ära õiendada, selle maenitsemisega,  et peale selle enam kedagi nõudmist wasta ei wõeta, maksjatega aga peale selle tärmini seaduse järele tehakse. Seda pangu igaüks tähele, kellesse see asi puutub ja hoidgu ennast kahju eest. M 298. Kogukonna kohtu nimel: Pääkohtumees: Peter Lutt. (789) s Kirjutaja: Sengetmann. ! Kingiseppadele, nahakavp! Saapa sääri, eeskinga nähku, kamashist, prünelli. Inglismaa ja wäljasmaa tallanahka, musta ja walget juhtnahka, sahwjani, wiksi nahka, masika nahka ja woodrinahka, nagu stiftisi ja speilisi müüb odawalt Kark S. Lezeuius, (732) 3 Põdra pood Pärnus. Kuulutused. (Politsei lubaga.) Kuulutus. Kawastu wallawalitsufe poolest saamad  kõik linna-, mõisa-, kiriku-mõisa- ja wallapolitseid  ning ka jaama walitsused palutud, alamal nimetud Kawastu walla pääraha wõtgnikust, kes ilma passita ümber hulguwad,  oma piiride sees hoolsaste järele otsida ja kättesaamise korral mangi miistt seie mätza saata laske: (adres, Kawastu, Tartu kihelkond.) 1. 2 õnnis Aaw, Jaani poeg. 2. Karel Jama, Hindriku p. 3. Peter Juhkam. 4. Jakob Jir. 5. Jürri Kull, Juhani pl 6. Kaarel Koort, Jakobi p. 7. Peter Kornehw, 8. selle poeg Maksim. 9. Peter Kants, 10. selle poeg Jaan. 11. Jaan Kepp, Luukase p. 12. selle wend Kristjan. 13. Mart Koddo. 14. Tonnis Kriis, Jaani p. 15. selle wend Peter. 16. selle wend Johann. 17. Jaan Kuksin, Peetri p. 18. Karel Kuusma. 19. selle poeg Kasper. 20. Karel Kangro, Mihkli poeg. 21. Mart Korknopel. 22. Jürri Keis, Jaani p. 23. Peter Lõhmus, Mihkli p. 24. Peter Lepp, Jürri p. 25. selle wend Mihkel. 26. Mihkel Laats. 27. Jüri Laar. 28. selle poeg Jaan. 29. Karel Lougamets. 30. Jaan Lõhmus, Mihkli p. 31. Jürri Mölder, Tõnnise  p. 32. Jaan Olu, Peter Adderi naise p. 33. Jaan Parts, Kaarli p. 34. Juhkam Puusepp, Pebo p. 35. Jaan Puusep, Jaani poeg. 36. Jaan Raudnael, Johani p. 37. Johann Rein. 38. Karel Laar, Johani p. 39. Gusta Semmel. 40. Mart Sibbul. 41. Mihkel Tisoke, Tõnnisse p. 42. Kristjan Tepp. 43. Jakob Tepp. 44. Johann Uig, Jaani p. 45. Johann Wolmar. 46. selle poeg Jaan. 47. Johann Waise, Mardi p. Kamast, 20. Nowembril 1880. Wallawanem: «K. Lossmau. (747) i Kirjutaja: Wrannörück. Tuhalancs saab üks uueste ja wäga ilusaste ülesehitatud WM" pood "MW wäga sündsa koha peal, ühes tarwiliku elamise  ruumidega, keldrite, aida, tõllahoone ja talliga 1. Januarift 1881, hea tingimistega üüri peale antud. Lähemat teadust annab ja kaupa teeb igal päewal Tuhalane mõisa kõrtsimees i Jaa» Knustk. Uks trahteri koht kus tallid ja kõrwalised hooned ligi, on uuest ' aastast peale Wiliandis üüri peale anda. Lähemat teadust annab Juha» Aiirska omas (endises Drohmann'i) majas. Sealsamas majas on üks lahke perekonna korter, kus neli tuba, üüri peale anda. (776) Kaks maja Pärnus, üks suurem ja töine weiksem, ühekordsed, puust ja kiwtdega kaetud, seisukoht pitkauulitsas (Langstrahe) müüakse hea tingimistega ära. Lähemat teadust antakse U. lacoVy L Ko. raamatupoes Wärnus. Majad on trahteriks wäga sündsad. (750) s Üht eestöötegijat ehk ülewaatajat, kõige armsamalt üht naisemeest,  otsib kohe teenistusse astumiseks R Barlehn, raeherra Pärnus. Lähemat teadust antakse R. Barlehn'!  <d Co. kontoris sealsamas. (784) s