 wara külwatakse, on rukki orased läbistikku head. Wilird ilmad on lopsakat kaswamist keelanud. Palju kergemad  on orased Läane-Eestima.tt ja ka Põhja-Liiwimaal: kaebatakse wiletsa kosumise üle, nimelt külma piuna peal. Löune-Liiwimaalt tulewad küll maurist head sõnumid, aga mitte igalt poolelt. Saaremaalt tulewad küll rukki-orase hea kaswu üle ühetasa head sõnumid, aga Paadla ümberkaudu  on nälkjad palju kahju teinud. MitmeS sõnumis kaebatakse kahjude üle, mida lraat-nssid teinud ja siit ja sealt tulewad sõnumid ka teiste kahjutegijate üle: selle kõrwaõ ei ole aga rukki-ussist j,«ttu, ja kus temast räägitakse,  sea! nimetakse kahju wäga weikescks ja wäga «vähe on healefi, mis tema üle kaebawad. Te,ua kohta on suivi liiga «vilu olnud. Õisust tähendatakse, et üks põllumees Hõune-Wenemaalt, ?eS seda looma tunneb, seal Hessi - kärbest, ceciäomxA llestruktvr, näinud on. Eestimaa Kubernör, Wirkl. Staatsrath Würst S ch a ch' o wskoi, on ,Walitsuse Teadaandja" sõnumite järel 21 pääwaks riigi seespidistesse kubermangudesse lubatud. Candidat Alfred Wieting on Wolga asutuõte  aasupoole Probstkonna abiõpetajaks «valitud ja. Ministri  poolest kinnitatud. Saksakeeli .Tallinna Zeitungi" sõnumit? järel on wiimaste pääwade sees järginised «««e reõnne t n s e d ette tulnud: Khristiania lahel jooksiwad öösel «vasta selle kuu 8. pääwa Wene aurulaew .Archangel" ja Inglismaa aurulaew .Neptun". kokku. Mõlemad wajusiwad põhja. .Neptuni" meestekoNd ja 8 meest .Archangle" meeStekonnast  sai«vad peastetud, kuna wiimase laewa kapten ja 17 meest ära uppusiivrd. Wene purj««laew .Johann Michael",  kapt. Eichen, olla Matsalii juures raudtee pakkudega kinni jooksnud. —Daani purjulaew .Robert", kapt. Holm, Kotkalt lattidega Jütlaudtti sõituras, ou Hlomaa randaS kinni jooksnud. Selle kuu 15. pääivani on Tallinnas 1202 inimest  rõuges s e haigeks jäänud, nendest 836 ierweks saanud, 321 ära surnud ja 45 seisiwad wee! arstimise all. Selle kuu 12 pääwa homikul suri sõeawäe-temistusest  wahe-aeale lubatud welsker Michael Rossnanski 3. alewijäus kõrtsis Nr. 163 äkitselt ära. Tema oli ühe ainsa suutäie wiina wõtnud, maha istunud ja nagu uinuma jäänud. Kui kõrtsiperemees teda äratada tahtnud, siis olnud tema juba surnud. Öösel wasta selle kuu 10. pääwa on kõik pingid jalutamise-teedel Karlikiriku juures tooreist kätest ära lõhutud.  Tegijaid, sest üks tooruslane küll wift seda rasket tööd teha ei jõudnud, ei olnud seimi «veel leitud. Ka Kadrinthalist kaebatakse pinkide lõhkumise üle. Küll on ka Tallinnas oma jägu jultunud tooruslasi! Baltiskist, Wiinakuu 17. pääwal. Looduses on «võitlemine  suwe ja talwe wahel. Heile homiku oli 2 graadi külma ja kauge kouac teede peal; ka sadas natuke lund, mis ennast lõune aeal õhukeseks jea- korraks muutis ja maa libedaks tegi. Täna homiku on 9 graadi sooja ja idatuul on raskeid pilweid kokku keerutanud, mis aeguti rohkest lvihma annäwad. Mets on nüüd juba taieste raagus. Rakwerest kaebab kohaline ,Teadaandja' tigedate koerte üle, keda nende peremehed wallal hulkuda lasewad ja kes inimeste peale kipuwad. Ne««da ou «viimasel nadalil  ükS suur koer ühe talunaese maha kiskunud ja alles siis taganenud, kui mitmed töömehed appi tuliwad. Naeue on ehmatusest haigeks jäänud. Niisamati on üks tüdruk waewaga tigeda koera eest ära peasüüd. Öösel wasta selle kuu 11. pääwa on Rakweres maaler Joa tall lahti lõhutud ja sealt 28 rubla eest hobuse riistu «varastatud. Ambla kihelkonnast oli oma Nr. 40 sees ühest tüdrukust kirjutanud, keS , usumäratsemises" kolm pääwa keelelu olnud ja pärast rääkinud, et lane" teda selle aea sees silmsi" ühe weike laua peal suurel merel ümber «vedanud. Meile on sealt selle waõta üks kiri tulnud, milles asja neuda seletatakse, et see tüdruk, keh küll kord haiguses keeletu on olnud, muud ei ole rääkinud, kui oma unenägu. Kirjasaatja enese sõnadega ei wõi meie kahjuks seda kirja mitte üles panna, sest omas muidu õiges wihas selle uutmoodi usu- ja kirikukaitseja  üle, tarwitab tema sõnu ,Walguse" kohta, mida muidu awalikulk ei tarvitata. UueSte tähendame aga selle peale, et neil sõnumitel, mida mõned lehed „usu-märatsemiste"  kohta nii suure isuga üleS wõtawad, enamist koguni teine eesmärk on, kui meie usu ja kiriku puhtus. Weike- Maarja kihelkonnast on .Postimees" sõnumit toonud, et mõned külad alaliste hobuse-warguSte pärast nõuukS wõtnud,  küla teed öösetel kärbistega ehk minnadega kinni, latorni  nende juure põlema ja kakS meest walwama panna, kes kõiki kahtlast hobuseid kinni wõtawad ja teise yomikuni ehk tarwitust mööda weel kauemini kinni piawad. .Postimees"  kiidab seda nõuu wäga heaks, meie kardame aga, et see nõuu just mitte seaduslik ei ole. Äwalikku teed ööseks kinni panna ei ole kellegil õigust, .kahtlast" hobust ära tunda ei ole kerge asi ja et igal hobusel walla-walitsuse  poolest tunnistus piab kaasas olema, seda ei wõi enne pärida, kui fee korralisel teel üleülhiseks seaduseks tehtud on. Sel «viisil wõiwad mõned anufad mehed teel kmui peetud saada, kKiel rutulist aSja tallitada on.  «Rakwere  Teadaandest" «võtame järgmised sõnumid: Wirvin  aal k: MihMlu 30 pääwal põles Lau t e külas Josep Kirps ' i päriskoha elumaia. maha. . Sisse jäi 7 ischeklverti rukkid. 27 tichetwerti odre, 20 tschetwerzi kaeru. umbeS 75 rubla eest loomatoitu  ja 100 rubla eest mttmesuguseid majariiStu. Eluhoone  olnud ainult 200. rubla eest kaitse alla antud ja peremehe, kahju .on suur,' kes ka juha enne Mekahjn all seiSnrid.Wtimasel nädalil on W a r e d a walla Tallitaja  elumaja kõige tema «varaga «««aha põlenud. Tuld arwatakse pandud olema, sest Tallitaia ou hoohjs ametnik, keda pähakegiiate poolest juba sagedasi kättetasumisega ähwardatud.  Nrjaduik Ep i.k laukas selle tulekaW luures oma hobuse. Tema oli peremehe asjade peastmise juureS nii tegetv olnud, et oma. hobuse ära ««nu.S.taS, keS siis ka tules surma sai. Lösel wasta selle kuu 3. pääwa on Rak vere maldas Leena Kearti raudjas mära ära «varastatud. . Lilbatv' «vangimajas on selle kuu 9. pääwa õhial tuli lahti läinud. Wangid, 38 meest, saiwad sõeawäe wahimajasse «viidud; tuli sai tuletõrjuiatest kustutatud. Peterburgist Keisri Majestälide reifust ou järgmised sõnumid linnud :K n ! ais ' i st , Wiinakuu 13 pääwa! : Majesiätid ja Keisertittid Kõrgused jõudsiwad.heile õhta leia saiwad rah«va poolest määramata «vaimustusega  teretatud." .Kui Keisri Majestätid Tioutyst Baku poole Sabadnri «nägtteele jõudsiwad, wõtsiwad Kõigekõrgemast-neuiad  Grusia adeli (kõrgema ehk mõisnikkude seisuse poolest) homiktt-tauda «vasta ja terwise-joomiseks ütles Keiser:  .Minu herrad, Mina joon teist korda kiitusewäärilisi Grusia adeli ker vist ja tarwitan seda aega Teid Keisripraua  nimel ja Minu nimel, selle sooja ja rõõmsa wastawõtmise  eest tänada, mida Meie Teie juures leidsime. Olge julged selle peale, e! Grusia adeli tarwikused Minul niisama kallid ou, kui kõige Wene adeli tarwitused ja kõiki, mis adeli kergituseks ja hea elukorra parandamiseks wõib tehtud saada, saan Mina rõõmuga tegema."  Batumi  st. Wiinakuu 14. pääwal: .Keiserlik perekond jõudis täna pärast lõunat kell t seta ja läkZ.lühikese aea pärast aurulaewa .Moskwa" peale. Rahwas walmistas lahkuwäle  Keisri-paarile «vaimustatud auuaudmisi; kell pool kolm pärast lõunat lahkus .Moskwa" kuue aurulaewa saatmisel  Batumi lahelt j.i sõitis Sewastopoli poole." Keiserliku Kõrguste reisu üle Homikumaal telegrasecitakse Kairost Wiinakuu 14. pääwal: .Keiserlikud Kõrgused Wene Snurwürsiid on täna Aleksandriasse reisinud ja reisitvad sealt hou«me Atheni. WakShallis saaivad needsamad  olema, kes wastawõlmiseks seal oliwmd. Wenemaa Wäljaspidisle asjade Minister, Riigisekretär  Wirkl. Geheimerath von Giers, pidas selle kuu 13. päatval oma 50 aastast teenistuse püha. Nikolai Karlowitsch von Giers on Rootslaste sugust ja Lehekuu 9. pääwil 1820 Soomemaal sündinud. Tema sai Zarskoje Lyceumis kaSivatatud ja astus sealt aastal 1838 kohe riigiteeinstnsesse. Esiteks teenis tema Asta departementls ja tegi ennast Homikumaa keeledega ja aealuguga tuttasvaks. Ungru maa sõea aeal, aastal 1848 ja 1849, oli tema Ki««dral von Lüders'« peakorteris ja sal siis Saatekonna-sekretäriks Konsianlinopelis. Krimmi sõea aeal oli tema Moldau ja Walachei Kindral-kommissäri  ka««zellei-juhataja. Pärast Krin««ni sõda soi herra von Giers Egyptnsesse saadetud, kus tenia rasket aeal Klndxal-konsoli ainttit tallitas. Sea«t saadeti teda Wenemaa  asjatallttajaks Donau Würsiko-idadesse ja aastal 1863 Wenemaa Saadikuks Persiasfe, k««s te.«na Inglismaa «võimust «vähendada oskas. Kuus aastat oli tema Teheranis,  sai siis Saadikuks Schweizis ja aasl l 1872 Rootsis.  Aasta! 1875 nimetas Keiser teda Wäljaspidiske asjade Ministri abiliseks ja seitse aastat hiljemini langes see amet uogn iseenesest tema kätte, mida teena juba Würsi Gortschakowi «viimaste elu-aaState sees muidugi kalluannd oli. Otnal maal ja «võeral maal kiidetakse, et berra von GierS Weneinaa «välist politjkat on«a Keisri ja Herra tahtmist mööda «väga heast nenda juhtida oskab, et Wenemaa  ennast ühegi teise külge ei köida, aga igaühega rahuõ elab. Tema jubeli-pääwaks on Keiser temale St. Wladimiri  rittretähe 1. klasnst ja järgüiise telegrammi saatnud: .Keisri-praua ja Mina foowime Teile kõigest siidamest õnne Teie jubilänmiks >viisküml«iend-nastafes auufaS ja hoolsas isamaa-teenislnses. Meie kahjetse«i«e «väga. et Teile mitte sel tähtsal pääwal sunsõnaga õnne soowida ei wõi. Ininal andku Teile «veel palju aastaid jõudu ja termist, et Teie Wenemaa auuks ja kasuks ehast teenida «võiksite." Wõeramaa Saadikute poolest Peterburgis sai herra von Giers kuldse tindi-rüsta kallist ki«vist jala peal ja peale selle muidugi selkslonbade, sõbrade ja auustajate poolest palju kallid kingitusi. Wõeramaa lehed toowad amiskawatd kirjasi jnbilari kohta. Pealinna lehtede sõnumite järel tahta mi palju Wene «vabriku-peremehi tulewal aastal Parist näitusest osa wõtta, et nende korraldamise-komitee seal laiemat paika palun«id on, Wist ou neil «vabriku peremeestel suur lootus seal tähtjaid auuhindasi saada ja see paneb neid unustama, kui wähesee osawõttpme mässa «««ise. anuks peetud uäituseftühetõstse ja auusa Keisririigi-kodaniku kohaline ou.. hoidlaste lehed »lvo«ni«vad küll ka selle umbmeelduse wasta, aga see ei aita ühtigi. Kergest wõib aga juhtuda, et sel aeal Prantsusmaal täitsa teised tuuled puhuwad ja kõik see pidu «vette langeb... . Whue lehed on kangest riibus Prantsusmaa näituse  üte, mis tule«val aaStal suure mässamise mälestuseks piab peetud saama. .Grashdanin" on «väga selle wasta, et, Wertelajed.üW seesttgusest kahtlasest pidust osa «võtawad,  millest peale poolt maailma ja ka pool Prantsusmaad isegi kohkudes eemale jääb, sest et seda. ühe,hirmsa werepulma  avastamiseks peetakse. Teised aga, nimelt.Peterbnrgskija  Wedomostj", .Nowosti" ja .Slyet" (Wglgus) Uäeksiwad hea meelega, et Wene-Prantsufe .«vennastus" set pidul ksige maailina ees köidetud saaks. WastastikuStest  pahaist sõnadest ei ole selle «vaidlemise juures puudust. Moskwast. Selle kuu 11. pääwal on Moskwas üks hirmuS õnnetus juhtund. Sepa-silla juureS ehitati Kaupmeeste  - seltsi maja ümber ja müür oli juba 3'/, korda kõrge. Tähendatud pääwal, kell 4 pärast lõunat kukkus see müür ümber, kiskus teised järel ja 42 töölist saiwad pnru alla maetud. Mõni sada tuletõrjujaid sai appi kutsutud  ja eune pimedat ourvod 15 «vigastatud inimest wälja  kaewatud, kellest kaks juba teel hospidali poole, ära suruvad,  ltäbi öö kaewati edasi ja senni oliwad 9.surnud leitud. Kui palju ja kui raSkest teisi «vigastatud, selle üle ei ole semu selget sõnumit tulnud. Uulitsatel oliwad hirmsad  tuligimised tõusnud, hobused löhkasiwad ja w.ist on ka seal mõnda õnnetust sündinud. Archidekt KaMnski oli ehitamist juhatamas ja süüd aetakse tema peale, Kõrge müür olnuiid ainult 2'/, leliskiwi paks. Selle kuu 14. pääwal on weel üks teine suur maja, mida Rachmanow ehitada laskis, sisse kukkunud. Inimestest on ka mõned selle juures wiga saanud Pahandus ehituse-kommissioui  peale on wäga suur. Woroueshist, Wiinakuu 9. pääwal. Täna põsel põles kohalise seltsi suur auruweski maha. Kahju on 150,000 rubla. suur. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Sewastopelist, Wiinakuu 17. pääwal. Keisri-paar on täna homiku heas terwifes seia jõudnud. Pärast käimist merewäe-klubes ja kasarmides ja linna poolt toodud  soola ja leiwa wastawõtmist, reisifiwad Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused pärast lõunat Sewastopolist ära. Peterburgist. Wiinatuu 17. pääwal : Schlüsselburgi juures hakkas Ladoga jea heile Newa jõge mööda alla minema. .Ha Wolga peal ujub jea Jaroslawi juures, seal Pn 6 gradi °külma ja laewasõidud on seismas. Beclinist. Wiinakuu 15. pääwal: Linnasaadikute wastawõtrnije  juures tunnistas Keiser oma kahjetsemist ja pahandust  selle üle, et tema äraolemise aeal Berlini lehed tema perekondlikkude asjade külge puutunud, kuida ka ükS era-inimme seda ei salliks. Keiser loodab, et kõik ennast ühendnwad, selle korratuma asjale otsa tegema. Tema iahla kui Berli««laue Berlinlaste keskis elada ja loota ommst reisudest head järge riigi kohta. Darmstadtkst, Wiinakuu 10. pääwal: Hesseni Herzog Aleksairder on raskemast haige ja tema juure on kuulsaid arstist kutsutud. Parisist, Wiinakuu 14. pääwal. Senatis on suurem jägu põhjusseaduse läbiivaatamise waSta. Nizzast, Wii«iaku«t 14. pääwal: Saksa kooliõpetaja Kiuan, kes salakuulamise kaebtuse all seisis, on 5 aastaks mangi ja 5000 franki m: sma mõistetud. Adwokatidest ei olnud kegi tema tema eestkostmist oma peale «võtnud. Lo donist Wirnakuu 15. pääwal: Schanghaist tulnud  sõnumite järel, Wiinakuu 14. pääwaft, .tahab Korea ennall ülomalitsnse alt lahti kuulutada. Roomast, Wiinakuu 13. pääwal: Bürgermeister kuulnlas  Rooma linnale, et Keiser Wilhelm Leretamise-adreSst ja südameliku, «vaimustatud waSkawõtmise eest on tänada lasknud. Keiser Wilhelm on 6000 liri Bürgermeistri kätke annnd, neile wälja jagada, keS temale palwekirjasi saatnud. Sofiast, Wiinakuu 15. paamal: Kauplemised rahalamamise  üle Austria rahameestega ei ole korda läinud. Suakinist Wiinakuu 12. pääwal: Siin kqiwad jutud, et Abdullah-Khalifas, Mahdi järeltulija, Khartumis ära suruud olla. Kindlaid sõnumid ei ole tulnud. Igal öösel lase :ad «vaenlased Suakini kantside peale, ei ole aga suuremat kahju teha suutnud. Kirja wastused. U. (Z. I>. kL. Seda olite Tiit ja oleme meie juba enne kuulnud ja näinud. Sellega ka nüüd lepime.