KriiWilased 12,000 rubla toimetama pidiwad. Ostjad, iseäranis Märt Mitt, oliwad oma jöu peale nii julged, et nemad eeskontraktiS üleS panna lafkfiwad, et see, kes määratud aeal oma kohust mitte ei täidaks, 48,000 rbl. trahvi maksma pidi. Sellest võis arvata, et ostjad tõeSte rikkad mehed olekstwad, pealegi pea-ostja. Rõõmu-hõiskamised  ja pidud tuliwad 19. Lehekuu pääva kannul. Üks uus, õnnis aeg näis Eesti koloniele tulnud olema, ükS varanduse ja hariduse edenemise aeg. See suur õnn pidi aga rutemini lagunema, kui tulnud oli. Kuntaugana pea-ostja ei tahtnud küll ostuhinda taevasi tuua, koputa? aga vägevast , Aleksandri kooli" kassa vasta. Näärikuu 19. pääw 1883 seifis ukse eeS. Märt Mitt ilmuS aegsast Krimmis, aga mitte raha oma koha" osa eest tooma, vaid seda osa Krimmi Eestlaste käest kui kingitust vasta võtma, oma hea nõuu eest nimetatud mõisa ostmise juures, kuida seda tema pitkast reisukirjast selgest näha võis, mis »Sakalas"  seifis. Määratud aeg tuli kätte, aga Professor J. Köler ei tulnud ise Krimmi, ega saatnud ka tarvilist raha, kuna mõisa osanikud Krimmis omalt poolelt 13,000 rubla kokku saatfiwad, kuida nemad tõutanud oliwad. Kui kaaõostjad nüüd eeSkontraktis tehtud ka ba peale mõtteilmad,  nimelt trahvirahaks määratud 48,000 rubla peale, fiiS lahkus nende õnnetuhin pea, milles nemad kaheksa kuud nii rõõmsast kõikunud oliwad. Hea ja agar asjatundja  ja nõuuandja Märt Mitt, kes oma hea teenistuse eest 100 dessätini kingituseks ksaada tahtiH arvaS nüüd paremaks, ära minna ja pärimisega kannatada, künni paremad  aead tuleksiwad. Seda meest võivad Kuntaugana ostjad kõige rohkem oma viletsa õnnetuse eest tänada. Wiimaks, Küünlakuu lõpul, ilmus pea-ostja, aga paraku ilma rahata. Mitmesugused takistused oliwad tema raha-toimetamist nurja saatnud, kuida tema jutustas. Mitme nõuupidamise ja kauplemise peale jätfiwad neli müijat oma trahvi-raha pärimist maha, aga viies päris oma osa, 9600 rubla; ilma sellela ei annud tema mõisa müümiseks enam luba. Ostjad pidiwad tema tahtmist täitma. Wahe aeal oliwad Professor J. Köleri sõbrad kaupmees Tönnissoitti käest, potretshik Lindemanni käest ja Jõhvist rentnik Mägarji käest 10,000 rubla kokku ajanud,  ja Simftropolisse saatnud, aga veel oli palju sellest rahast puudu, mis wiimase konlraktt tegemiseks tarvis läks. Seal pöörastvad ostjad ennast tungiva palvega Tarkhani peremeeste poole, et nemad oma maa peale 20,000 rubla laenaksiwad ja ostjaid sellega kitsikust peastakstwad.  Kui pea-ostja kõvast kinnitanud oti, et Tarkhani Eestlastele nende maa panditamisest mingisugust häda karta ei olla, sest et tema ise selle summa tasumise eest vastata tahta, fiiS panivad Tarkhani Eestlased oma maa tähendatud summa eest pandiks ja tegivad sedaviisi pea-kontrakti tegemist võimalikuks. Nüüd oli Kuntaugana tõeste ostetud, aga missuguse kaubaga  ja kohustusega! Tõeste ei olnud selle ettevõtmise juures tulu oodata, vaid se- oli majapidalik oma-tapmine, mille järjed pea ilmuma pidiwad. Tõe poolest saiwad ostjad omalt poolt vaevalt 30,000 rubla kokku ja tahtfiwad  sellega üht mõisat 300,000 rubla eest ostnnd olla, pealegi veel väga raske kaubaga, sest nemad pidiwad aaStaS peale 20,000 rubla intressi maksma ja viie aasta kaigul 155,000 rubla ostuhinnast ära tasuma. Esimesel aastal saiwad uued peremehed ülikiidetud Kuntaugana mõisast vaevaga intressid välja; teisel aastal pidiwad nemad selleks ühe kasulaenaja kaest 12,000 rubla 40 protsenti peale laenama; kolmandemal aastal ei saanud nemad enam ühtigi kokku ja jätfiwad sellepärast intressid maksmata. Wiimasel aeal on ka Saksa asujad Krimmis maaostmistega  siin ja seal ülijulged olnud, on weike jõuga suuri maid ostnud ja selle läbi kitsikusse sattunud, aga nii weike kapitaliga, nagu Kuntaugana ostjatel oli, ei ole nemad osta usaldanud. Harjunud põllumehed tunnistasivad  Kuntaugana ostmist kohe nurjaläinud ettevõtteks, kui kuulfiwad, et pea-ostja, Professor J. Köler, tungival aeal raha ei olnud toonud, ja neil on õigus olnud, pealegi veel, et viimastel aastatel Kuntauganas kerged viljasaagid  oliwad ja pankrot juba intressimaksmise juureS kätte tulnud on. Nii iseviisi, kui see ettevõtmine hakatuses  oli, on ka selle lõpetus. Sellest on hulk õnnetumaid perekondasi tulnud, nimelt KantauganaS 30 perekonda, keS kõiki kautasiwad, mida nemad Krimmis 20 aasta käikuõ kokku hoidnud oliwad, siis 25 perekonda Tarkhanis, kes nüüd oma maad peavad uueste ostma, sest nemad peavad laenatud raha välja maksma, ja viimaks veel mitmed perefonnad Krimmis ja kodumaal, kes oma kokkühoidufi Kuntauganlaste kätte usaldasiwad, nagu Tõnisson, Lindemann,  Mügar Jõhvis ja miimed teised. Kõige vähemast 60 perekonda peavad selle iseäralise ettevõtmise järgede all raskest kannatama. Walus on näha, et just EeSti kolonie Krimmis nii raSket kahju pidi saama; raSke nuhtlus  selle eest, et neil üleliiga usaldust oli. See on nüüd see ,paradiislik paik", mida Eestlastele KuntauganaS valmistatud pidi saama! Saaks EeSti rahvas targemaks ja ettevaatlikumaks!" Sedaviisi kirjutakse selle lehele. Ehk mäletavad lngejad veel, mitmekordse vilja Kantaugana pind sel aeal .Walguse" sõnumite järel andis, kui Aleksandrikooli raha selle mõisa ostmiseks tarvitati ja Köler kõige eest nii kindlast pidi kostma, et tema kätte raha ka ilma kirjaliku tunnistuseta võis usaldada. .Wirulane" lubas paari kuu eest kindlat sõnumit Unna, kuida asi KuntauganaS  mõnusast joonele seatud olla. Eks ole juba aeg selle sõnumiga natuke rutata! Aga mis möödas, selle juures ei või keegi enam parandada; möödaläinud aeg ei lase ennast enam nihutada. Meie korratame sellepärast siin: Waadake ette, et A la-Urbala st Ssvmemaa  Kuntauganat ei valmistata! Jameie? Wiimasel nädalil on Juudi lihuniku 3. sulane Narva maanteel kange kihutamisega ühe talunaese maha sõitnud, on Politsei-soldatist kinni võetud ja Politsei poolest  wastatamise alla pandud. Selle kuu 20. pääva homikul leiti üks naene omaS korteris surnud; tema poeg oli ukse ligidal uimane maas. Zälle on süte-shk seda õnnetust teinud. Pahategudest teadvad Tallinna lehed wiimasel  nädalil jälle õige palju rääkida. Mustoja peremees,  H., andis Politseile teada, et selle kuu 16. ja 20. pääva vahel tema sooja-wee saun lõhutud ja sealt 150 rubla eest wask-torust röövitud on. Seal on juba enne varastatud, lõhkujad" on vist vanad tuttavad olnud ja Politsei oli jnba ühe jälgil. Toompea alevis on Ludwig  R. aiast viis tooli ja üks laud varastatud. — Baleasnoi  uulitsal on Jüri Jlliston'i kasukas varastatud. —> Balti raudtee töömees AndreS K. sai 10 naela tinaga kinni võetud, mida tema kinninaelutud kastidest välja toimetanud oli, kuna neid koorma peale tõstis. —> Soldatinaene  Katharina P. andis Politseis üles, et Liisa P., kes sagedast tema juures wõcrusel käis, seal salaja tema riided selga pannud ja ära läinud. Politsei sai varga wakshallis varastatud asjadega kätte ja leidis, et tema peale selle ka ilma passita oli. Toompeal on Peter W. hoovist 25 rubla eest pesu varastatud j. n. e. Trahwi-wang HanS T. sai selle kuu pääwal lahti ja vahi all oma valda saadetud. Teel andis üks Tallitaja teda ühe mehe kätte, kes senna sõitis ja käskis teda seal Walla-walitsuse kätte anda. Külamees jõudis senna, läks kohtumajasse sisse ja käskis oma kaitsusealust sennt saani jääda, et kaabakad vahest hobuse kallale ei kipuks. Wäljatulles  ei leidnud tema aga enam hobust ega vahti. Jäljed  läkfiwad Tallinna poole, kuhu Hans T. ka pea jõudnud,  seal veel teise hobuse varastanud ja edasi sõitnud oli. Prrstaw Nieländer oli sellest kuulda saanud, sõitis järel ja sai Stromi kõrtsi taga varast silma, kes aga seal vaesemat hobust maha jättis ja kangemaga nii ruttu edasi sõitis, et pea tagaajaja filmist kadus. Mahajäätud hobust on Ania talumees Hans L. omaks tunnistanud ja kätte saanud. Wiimase nädali keskmised pääwad oliwad nii tuisused,  et raudtee rongid seisma jäivad ja nimclt Peterburgist  mitu tundi pärast määratud aega Tallinasse jõudsiwad.  Laupääwast saadik on ilmad paraja külmaga vaiksed. Baltiskist. »Postimehele" on keegi Baltiskist kirjutanud,  et Kihelkonna õpetaja, L. Masing, kutsumist Baltiski kiriku-õpetajaks, mitte vasta ei ole võtnud ja nüüd L. Pallon Helmest Baltiski kirikuõpetajaks ,kuttusud"  olla. See sõnum oli sealt ka Saksakeeli lehtedesse  ulatanud, aga fee ei ole mitte igaspidi õige. Õpetaja  L. Masing ei ole kutsumist mitte tagasi lükkanud, vaid on aga oma tingimisi saatnud, mis üle sel aeal BaltiskiS veel nõuu peetud sai. Helme abi-õpetaja, L. Pallon, ei ole mitte Baltiski õpetajaks ,kutsutud", vaid on aga üheks jutluseks palutud, unda tema Küünlakuu 2. pääwal pidada lahkest lubanud on. Baltiski kiriku eestseisuse  ja nöuukogu nimel palume meie sealiseid .Postimehe"  kirjasaatjaid oma osavõtmist sealiste asjade, nimelt kirikliku asjade, kohta tallitseda, kuuni nemad ise ustavalt poolelt selget sõnumit saanud on, et nende osavõtmine mitte segadust ja kahju ei tee. .Tallinna Sõbra" toimetaja,  keS ValtiSkis elab, on ise ka sealise kiriku nöuukogu  liige ja ei saa wiiwima kiriku külge puutuvate asjade üle sõnumit andmast, kui need aSjad selleks küpsed on. Neid Saksakeeli lehta, kes seda .Postimehe" sõnumit laiemale kannud, palume meie ka seda tähendust lahkest üles võtta. Rakverest. Kohalise „Teadaandja" sõnumite järel on Rakvere Linnasaadikute kogus, selle kuu 16. pääwal linna stSsetul emised ja wäljaminemised 14,996 rubla 88 kopika peale kinnitatud, 652 rubla 97 kopikat rohkem, kui wiimasel aastal, mis uimelt sõeawäe korteri-raha körgendamisest  tulla. Priitahtliku tuletõrjujate abiks on 250 rubla ühekordseks andeks lubatud. — Linnasaadik Kunder on ette pannud, et edaspidi kõik linna-ametnikud, peale kohtuwanemate, kes tänine Kodanikkude-kogu poolest «valitud  salvad, edaspidi Linnasaadikute-kogu poolest valitud saaksiwad. Linnasaadik Ti was pani koWse kommiSfloni  poolest tehtud lahtimi se - m a j a ehttuse-kulude arvu ette. Llnnasaavik Kransberg paneb ette, üht jägu laada -- turust prügitada. Linnasaadik TiwaS paneb ette, Näkvetes üht h ullumaja asutada (! ,Rakvere  Teadaandja tähendus.) Riiast. Selle kuu 22. pääwal on Liivimaa Ritterterkonua  ülekorraline uõuukogu RiigaS kokku astunud. Riia ümberkaudu on lühikese aea sees, selle kuu 14. pääwast künni 18 pääwani, üks nurja läinud ja kakS korda läinud rööwmõrtsuka-tegu ära tehtud. Nurja läinud kuritegu käis ühe noore talumehe kohta, keS nii raskest haavatud on, et teda surema kardetakse; kakS talu-peremeest on surnult leitud. Röövmõrtsukaid on neli ühes salkus olnud; nendest on kolm juba kinni võetud ja kaks on tunnistanud. Kuida juba enne kirjutatud, sai wiimase aasta lõpul RiigaS ükS tulepanijake seltskond leitud ja kinni pandud. Nemad oliwad maksu eest majast põlema pannud, mis kõrge hinnaga Tulekassa kaitsuse all seisivad, et majaperemehed sedaviisi sealt rohkem tasumist saaksiwad, kui nende majad ja majariistad väärt oliwad. Kohtu kuulamiSte läbi on mõned mehed sedaviisi ka kimpu sattunud, kelle peale keegi seesugust süüd arvata ei võinud.  Teiste keskis on ka Juudi sugust jõnkaS kaupmees ja majaperemees H. kahtluse alla langenud ja kinni pandud. Ustatawalt poolelt on Riia lehed kuulda saanud, et sel aaStal esiteks Wõru-Tartu raudtee ehitamine peab ette võetud saama, selle järel pea-raudtee ehitamine Riiast Pihkvasse. Laevatee Domesneesil on jeaft kinni topitud. Neli aurulaeva, mis selle kuu 21. pääwal Riiast välja jooksivad,  on neli penikoormat põhjapool tuletornist, jea seeS kinni. Aurulaev Mary", mis Liibawisse saadetud oli, pidi Riiga tagasi tulema. Wiljandist. Kuida juba teadakse, saiwad Keisri Majesiäti  kroonimise pääwal kogudustele need pearaha võlad kingitud, mis selle pääwani kokku kaSwanud oliwad. Wiljandi maakondaS teeb see kingitus , Wiljandi Teadaandja"  sõnumile järel 27,945 rubla 67 kopikat välja ja on see nüüd sealiste üksikute koguduste kohta kokku arvatud.  Kuna aga ülemad kohtud oma aru tegivad, oliwad kogudused sellest võlast juba suurema jäu ära tasunud. Tänavu on viimane aaSta, kuS ülepea veel pearaha maksetakse, ja saab see, mis kingitud võlast tasutud oli, nüüd selle aasta maksust maha arvatud, nenda et mõnel kogudusel selle aaõta 2. poole pearahast enam ühtigi maksa ei ole, mõned koguni veel raha tagasi saavad, nimelt Schloss Wiljandi valla kogudus 161 rubla 93 kopikat, mis wiimase vaese aasta pärast vist õige kaunis kingitus on. Meie omalt poolelt tuletame siin uueste meele, et see kingitus mitte nende kohta ei maksa, kes oma pearaha kogudusele võlga jäiwad ja kelle eest kogudus seda välja maksis. Seda on nemad ikka kogudusele võlga ja peavad seda tasuma. »T. S." t. Torist kirjutakse meile: »Kõrtfi-käimine on siinpool nähtavalt vähenenud. Noored inimesed luewad rohkem aealehta ja juturaamatuid, käivad ka korraliselt kirikus ja üksteise juures wõerusel, kuS laulust lauletakse ja seltfimängusi  mängitakse. Pahategudest ei ole ka väga rohkest kuulda. Tammistu waldaS ou karjamõisa wtljaait lahti lõhutud ja mõned vakad vilja ära warastatud.j KakS mõisa-sulast, M. ja K., seisavad kahtluse all ja on kinni pandud. BaptistlaSte tallitus keStab endisel viisil edasi. Küll vaieldakse nende keeruliste õpetuste vasta ja pilgatakse neid, aga see ei taha mõjuda. Pärnus on neil üks maja kirikuks üüritud; selle eest maksavad nemad 7 rubla tuus; Jumala-teeniStuse juhatajaks on ükS Tori valla mees, keS selleks RiigaS õppimas käinud. Korrapidamine nende koosolekutel on hea, aga õhtuti oli ennast ikka palju linna vallatumat noort rahvast nende maja ümber kogunud, kes seal kõiksugust rumalaid tempust tegi; sellepärast peavad nemad nüüd oma Jumala-teeniStust  lõune aeal." —sl— Kuuramaalt. Baronesse Korsf'i mõrtsukad Baldohnis  on nüüd kõik leitud ja kinni pandud. Neid on neli. Bauske Hauptmann-kohtu vanem, Baron Stromberg, on Riiga reisinud, kuS selle rööwmõrtsuka-ten üle kohut mõistetud  saab. sest üks mõrtsukas elab RiigaS. Ltibani  iS üht korralist söea-sadamat ehitada, seda nõuu olla Riigivalitsus maha jätnud; sõealaewade talviseks setsupaigaks  saada aga Liibawi sadam ikka ette valmistatud. Kuuramaal ja Põhja-Littawimaal on selle kuu keskmiõte  pääwade seeS nii kanged tuisud olnud, et raudtee rongid kahe mashinaga sõitfiwad, siiski aga kinni jäiwad ja ükS rong Radsiwilitshki ja Kalkuhneni vahel kaks pääwa paigal seisma pidi, enne kui töölised teed lahti rookida  jõudflwad. Ülemalt Kuuramaalt kaevatakse rahvakoolide  puuduse üle. Griwa-Semgallenist üleõpidi elavad umbes 5666 Lätlast, aga neil olla ainult kakS rahvakooli. Wene koolisi on seal viis ja nüüd on Borowõki alewikkus veel üks asutatud. Mitmed Läti perekonnad on sellepärast oma lapsi Wene koolidesse saatma Hakkanud.