becklst reisijatega Knopioöse sõitmas, oli aga tulemata ja kardetakse, et ehk hukka läinud on. —. Mihklikuu 26. pääwal on kooliõpetaja J. koer üht weiket tütarlast ja mitmel koera hammustanud. Loom, kes ilma paelata ja suukorwita ümber jookfis, on sõ.awäe hospidali hoowis Joakhimsthalis kinni «võetud ja on looma-arsti tunnistust mööda hull. Mihklikuu 25. pääwa õhtal leiti Malgast päritud Johann A. nkse ees, 1. alewijäus majas Nr. 43, üks umbes 2 kuune tütarlaps, mähkmes. Ninna peal oli üks Saksa-keeli kirjujatnd sedel, mtlleS leidjaid paluti, seda last oma juure «võtta. Isa olla 6 kuu eest ära surnud ja peale selle «veel 3 last suures «vaesuses järel jätnud. Politsei poolest on leitud, et see Kolgast päritud lese Ulrike Louise R. laps on, kes kõlwalumas elus elab ja kelle teisi, muist ka korwalisi lapsi, kogudus üles piab, kes ka juba kohtu all! on seisnud, et halastamata oma laste «vasta on. Saksakeeli „Peterburgi Zeitungi" sõnumite järel on seal jälle palju 25 rublaseid wale - rahasi liikumas. Need on muidu õige heaste järel tehtud, hoolsa järelwaatamisega  wvib neid aga ikka õigetest ära tunda. Õigete 25 rublasele rahade pahemal poolel on west-kirjas selgest üks habemega mehepea näha, järeltehtud paberite peal on see kuju segane. Selle paberi peal, mida kirjasaatja näinud,  seisis täht ä. v. 273,671 ja kassirer Schljapkin'! allkiri. Mihklikuu 26. pääwa õhtal sattus Lehtsest päritud Thomas K. Joakhimsthalt uulitsal kolme kaabaka kätte, kes tema juurest 300 rubla puhast raha ja nhe weksli 100 rubla peale, rööwisiwad. Selsamal õhtal wõttis Politsei Pärnu maanteel endise mangi, Li hola wallast päritud Jaan Ä. kinni, kes mitme hobufe-warguse pärast ülekuulamise all seisab, Tallinnast raudus oma kogudusesse saadetud, aga tee peal ära karganud oli, niisamati ka tema seltstlased, Soonistest päritud Aadu U. ja Sellist päritud Mihkel K., kõik tuntud kardetawad kaabakad. Nende juures leiti warga-riistu, nagu muukraudasi, «võtmeid,  pöitleid, miilist j. n. e., ja Mihkel K. tunnistas, et neil nõuu olnud 3. alewijäus margale minna. Juba enne nuhtluse all seisnud wäljalastud soldat Hindrik K sai Mihklikuu 24. pääwal ühe wist warastatud naesterahwa  paletooga kinni wöetud. —, Tallinna Politseile on. teada antud: Öösel wasta Mihklikuu 13. pääwa warastati  Sõõriku waldaS Jakob E. 4 aastane muste-kõrw mära, waige triibuga selja peal, ja W. mõisast üks «vanker.  Endlile «vallakirjutaja Aleksander G. seisab kahtluse all ja saab otsitud. Pärnu ümberkaudu warastati Mihklikuu  24. pääwal üks suur kõrw mära, traawel, tagumine wassak kabi walge. Bqltiskist, Wiinakuu 5. pääwal. Mihklipääwal sadaS fiin hea kord lund. Pärast tuli «vihma ja teisel homikul oli lumi ära sulanud. Sellest aeast saadik on ilmad wilukad, kord selged, kord pilwised olnud. Mets on enamist  ikka weel kollases ehk kolla-rohelises lehtes. Kuida meie kuuleme, on Kloostre herra õnnetumatele Suure- Pakre saarel ehituse-puid ja teist abi lubanud, kui nemad ka tuntud teel weikestest möisainaksudest ennast on peasta püüdnud, «nis muidugi korda ei läinud, ja kui nemad teda ka «viimaste aegade sees teisiti on pahandanud, mida kõiki nemad nüüd ahastusega kahjetsewad. Rakwerest. Kohalise sõnumite järel on Eestimaa Kubernöri poolest Rakwere Tuletõrjujate-seltfile käsk tulnud, mitte enam auusa teenistuse eest tahtest «välja jägada ja ka neid mitte enam kanda lasta, mis enne antud oliwad. Sellesama lehe sõnumite järel on RakwereS wiimaSte  pääwade sees jälle õige rohkest pahategust tehtud. Inspektor M. oli leidnud, et tema laua shahtlest 13 rubla awalikku raha ära oliwad kabuurid, niisamati ühest teisest shahtlest sellesama laua sees, kus üks 500 rublane ja kakõ 100 rublast Peterburgi linnapaberit, ja 36 rubla 95 kopikat puhast raha seeS oliwad, 33 rubla. Ööseks wõtnud  tema kõiki seda oma juure, nagu ikka, pannud teisel homikul lagast, shahtled lukku ja pistnud wõtme tasku. Õhta poole olnud aga shahtled lahti ja ühest tähendatud 500 rublane paber ja 3 rubla 95 kopikat, teisest 4 rubla Ara warastatud. Silmanähkawalt on waras kõigiga tuttaw  olnud, leidnud ei olnud Politsei teda aga senni mitte. Üks talumees oli ühe tundmata mehele 25 rubla eest lehma müünud ja walge paberi tasku pistnud. Kui tema pärast järel waatas, fiiS ei olnud see muud, kui tükk lihtlast paberit. Teisel laadapääwal on Koonust kaupleja  Luther'i ülikunb ära warastatud. Esimesel laadapääwal  warastati Tallinna kaupmees J«vano«v'i poest üks ülikuub. Waras saadi kätte, aga Wue oli tema ühe sõbraga juba eemale saatnud. KaMber leiti wiimaks üleS ja mõlemad pandi lnku taha. Airu-Triigi wallast waraStati GuStaw Saage laudast üks lammas. Lammas letti pärast Rakwerest ühe lihuniku juures, aga juba kahitud.  Lihunik oli seda ühe tuttawa mehe käest ostnud, kellel omal ka lammaid on. Plekksepp Jürgen S'i jnu- rest «varastas talumees K. ühe kohwikannu ja mõned wähemad plekk-asjad. Talunaene N. andis Politseile teada, et tema taskust laadal 5 rubla ära on warastatud. Laat Mihklikuu 28 ja 29. pääwal on teiste aastate kohta «veike olnud; alalised «vihmad oliwad teed, põhjatumaks teinud. Siiski oli kannis rohkest hobuseid ja teist loomi laadal ja hinnad oliwad kannis head. Wõeraid kaupmehi oli rohkest tulnud. Teisel laadapääwal  oli talnrahwa keskis kiskumine, kus üks rewolwriga mitu kord laskis ja üht meest kergest haawas. Inetu asi on kohtu all. Tartust Laakmanni trükikoda pidas Mihklikuu  27. pääwal oma 50 aastast jubiläumit, millest ka selle trükikoja elatand asutaja ise, 85 aastane herra Heinrich  Laakm a n n , osa «võtta wõiö. Nimelt on sellest trükikojast palju Eesti raamatuid ja kirjast wälja läinud. Ametnikkudele ja kirjaladujatele oliwad kaunid pidulauad «valmistatud ja palju õnnesoowijaid ja telegrammist oli kokku tulnud. Meie omalt poolelt soowime asutusele ja asutajale kõiki head, õnne ja õnnistust. Tartus on wiimaste aegade sees palju lapsi rõugesse surnud. Arstide tunnistust mööda on tõbi iseenesest kerge, aga mõistmata inimesed, kes, muist küll ka oma «vaesuse pärast, terweid ja haigeid ei lahuta, teha tõbe kardetawaks ja lautada  laiali. Wiljandist. Kohalise ,Teadaandja" sõnumite järel on kartuhwli-saak Wiljaudi maakondas «väga hea olnud. Uhe (Niias «vakamaa pealt on mõnes palkas 160 ehk koguni 195 «vakka saadud. See teeb 13 kuuni 16 seemet wälja ja on meie kodumaa! küll üks waga aruldane afl. Ka Kunramaalt kirjutatakse paiguti «väga rohkest kartuhwli  saagist. Wiljaudi Mihklilaat on ka rohkem weike kui suur olnud. Rõõmustan? olnud aga looma-hindade tõusmine. Loomad, mis mullu 15 rublaga ära antud saiwad, maksnud tänawu künni 25 rubla, mis mullu 25 rubla makfiwad, nende eest antud 40 künni 45 rubla. Kohaline ,Teadaandja" rõõmustab, et sedawiist jälle rohkem raha weikepõllu - peremeestele taskusse «voolama hakkab. Riiast. Selle kuu 2. pääwal pidas Baltimaa Polytechnikum  oma 25 aastast jubiläumit. Rõõmuga waatab fee suurkool, mis ainult Baltimaa enese nõuga ja jõuga asutatud on, mis aastal 1862 oma tegewust 15 õpgijaga algas, kus neid nüüd 798 on, ja kust juba tuhanded noored mehed tähtsa teadusega ja ofawusega meie ligema kodumaa ja laiema isamaa teenistusesse astusiwad, oma töö peale tagasi. Peale õpetajate, õppijate ja osawõtjate kõnest ja röõmupidust lueti kaks kirja ette, mille läbi üks kogukond Riia wabriku-peremehi Akademiale 10,000 rubla kingib, et sellega üks elektro-technika laboratorium (töötuba)  wõiks ehitatud saada; teise kirja läbi kinkisiwad mõned endised õppijad 4000 rubla, et selle intressidest hoolsamad ja ärkamad õppijad reisu-abiraha saada wõikfiwad.  Profestor Th. Grönberg oli kõige täiuste õppijate  nimekirja kokku pannud ja on neid selle järel juba 3218 olnud. Peterbnrgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladi - mir Aleksandrowitsch ou omalt riug-reisult selle luu 2. pääwal Peterburgisse tagasi tulnud. Suwest saadik on Wäljaspidiste asjade Minister Riigisekretär von Giers, selle kuu 1. pääwal esimest korda wöeramaa Saadikuid wasta wõtnnd, igaüht iseäranis. Kõige kauemine on jutt Türgi Saadikuga, Schakir Paschaga, kestanud, muidugi wist Bulgaria asjadest. Wene „paremad rahwüslikud" lehed ,Nowoje Wremja", /Peterburgskija Wedomosti" ja on wiimastel pääwadel Bulgariat pea ära unustanud. Neil on kõik käed tööd täis, et nende kallis kättetasujas  Kindral Boulanger, omast sopast wõiks puhtaks pestud saada. Et selleks aga wist rohkem seepi kuluks, kui neil käepärast on, siis wõtawad nemad luua ja pühimad  süü ,Sakslaste" peale. Weider on näha, kuida need lehed prantfusmeelisemad on, kui Prantslased ise. Risti kandjad üllewad nemad ennast olema ja pakku wad õige halwal kombel oma «venua-kätt risti lõhkuja  te l e et need Wene were ja wara kulu peale oma umbkhristlikku tuju täita wõikfiwad. jultunud  meelega kinnitawad need lehed, seesugust asju tulla ikka ette ja nendest ei olla waja suuremat kära teha; seda olla aga „ Sakslased" teinud, kes ehk kelle „salakuuljad" seda paha asja ehk ise sigitanud, et Prantsusmaa maailma ees teatatud saaks. Jumal hoidku, et meie suur isamaa weel rohkem seesuguste wõimuse alla langeb! Pensast. Sel kewadel sai proua Tutschkowsi mõisawalitfeja  St anislawski talupoegadest hirmsal wiisil ära tapetud. Mõis oli kaua pea ilma walitsuseta olnud, maad oliwad talupoegade käes, kes neid õiete ei harinud ja sellepärast ka aast-aaskalt ikka wähem renti makflwad ja maksa wõisiwad. Sel kewadel mõttis proua Tutschkow  mõisa oma enese kätte ja wõttis Stanislawski walit- sejaks. Et mõisa maad «viimaks mitte täieste rikutud ei saaks, wõttis uus «valitseja neid ära ja hakkas ise harima. Selle üle pahandasiwad ennast talupojad, tuliwad kogudusemajasse  kokku ja mõiststwad «valitseja surma-uuhtluse alla, kogufiwad ennast mõisa kokku, piirastwad mõisawalitseja fisse ja pekffwad tema kaigastega surnuks, nagu hullu hundi. Walitsnse poolest ei usaldatud seda koledat asja Wandemeeste ette saata «vaid anti Sõeakohtu alla. Mihklikuu  27. pääwal tehti, sea! otsus. Kaebtuse all seifiwad  30 meest. Nendest ou 14 meest surmale «võllas mõistetud. Kogudusewanem sai 3'/- aasta peale, külawanem  3 aasta peale wangitööle mõistetud.  Saksakeeli  „ Peterburgi Zeitung" soowib, et see kohtuotsus «vallamajades  üles pandud ja kirikutes kuulutatud saaks, sest seesugust koledaid tooruse ja harimata hulkade wägiwalla lähtest on ka teistes paikades Wenemaa seespidistes kubermangudes  ilmunud. Wene lehtedes ei ole meie sellest tänine iihtiai leidnud. Jelissawetgradis sai Mihklikuu 16. pääwa homikul kümne mõrtsukatöö pärast wõllasurmale mõistetud Jegor Tschigirinski «vangimaja hoowis üles poodud. Pealtwaatamas  olitvad Politseimeister, Linnapea, Prokurör ja mõned  nende poolt tunnistajateks kutsutud kodanikud. Pärast  surina sai hukatud mehe surnukeha kirstu ja köis pea alla pandud. Bakust. Üks uus kiwiöli kaew Balakhanõis purskab nii kangest kiwiöli wälja, et ülnberkaudist rnaad otse uputuse  alla panema kipub. Öli-kiir purskab 75 kuuni 90 jalga kõrgesse, kus tuul teda laiali ja üle maa ajab. Suured ojad jooksewad lompideks kokku ja laenetawad teedel ja ümber majade ja hoonete. Õhust lairgeb kiwiöli  kui peenikene «vihm maha ja katab kõiki, nenda et hirmust  tulekahju tulema kardetakse. Küll on katsutud kaewu kinni toppida ja liialist woolu kraamidesse juhtida, aga sellega ei ole korda saadud. Üks rikas mees, Klimow, tahab üht aktsia seltsi 14,000,000 rublaga asutada, kes Bakust üht toru Batumi, s. o, Kaspia mere ja Musta mere zwahele ehitab, kust 24 tunniga 180,000 kuuni 240,000 puuda kiwiöli läbi jookseb. Toru pitkus on 1200 wersta. Sellest ehitusest oli juba enne jutt. Suwalkist. Rogowiuo mõisas läks süda-öösel tuli lahti. Möisaherra, üks rikas mees, ärkas «vast üles, kui elumaja igal poolel leekis seisis. Tema esimene mõte oli, oma kirjutamise lauast hindpaberid, umbes 170,000 rubla, «välja tuua; tema ei peasnud sealt aga enam tagasi  ja leidis tules surma. Kutsar tahtis tallist hobuseid peasta, üks palk kukkus tema peale ja ka tema jäi tulesse. Kielzest. Mihklikuu 18. pääwal läks hirmus maru ja sadu üle Piiiza linna, mis pärast lõunat kell 3 algas ja ühe tunni kestis. Selle aeaga oli linn järweks muudetud.  Majad saiwad alt õõnistatud, puud üles kistud, uulitsatel «voolas west, nagu jõgedes. Kanged woolud wedasiivad ka 27 sülda kiwa alla, mis kiwitee parandamiseks  kuhja pandud oliwad. Slonimist. Teel Nesswishist Gorodnja jaama on ühes kõrtsis körtsiperemees. Juut Rosenzweig, tema naene, wiis last ja üks sulane rööw-mõrtsukatest ära tapetud. Ainult teenija tüdruk peasis ära. Kijewist. Kasateni raudtee jaama ligidal on ühest wagontst, kui rong täides sõitus oli, 26 raha-kirja, 18.000 rublaga ära rööwitud. Konduktori suu oli kinni siutud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaalt. PreuSsi Prinz Wilhelm reisib oma isa juure Jtaiiasse, kes, kuida räägitakse, oma Krouprinzi seisusi poja omaks auda tahta. Keiser Wilhelm ou Mesflna waestele, kelle hoolekandjad kholerasse surnud, 10,000 marka saatnud. Wiinist. Herzogi - Praua Thyra von Cumberland (Wene Keisri-Praua õde) on omast «vaimuhaigusest terweks  saanud ja reisis Penzigisje oma perekonna juure. Temast loodetakse juba sel kuul rõömustawaid sõnumid. Prantsusmaalt. Kindral Bonlanger on Sõea-Ministrist  awaliknlt halwa sõnadega rääkinud ja on selle eest 30 pääwaks karmi wahi alla mõistetud, on ka juba selle kuu 3. pääwal kinni pandud. Ministrikogus peetakse seda nuhtlust liiga kergeks ja tahetakse teda ametist lahti lasta. Wilfon kinnitab, et temal selle paha asjaga ühtigi tegemist ei ole ia see näitab ka nenda olema. Afghanistanist. Ejub-Khan on tõeSte Ghaznisse, Ghilza,laste pealinna läinud ja ennast mässajate juhatajaks  teinud. Firuskuh suguaru Wene-Äfghanistani piirel on ennast Ejnb-Kham poole tunnistanud. Ejub-Khani erakond kihutab mässamist Herati maakondas ja Afghanistani  Turkestanis. Amerikast. Mihklikuu 30. pääwal tegi kange maru Meriko lääne poolises randas waga suurt kahju. Quelite liuu Siualoa maakondas, ligi 8000 hingega, on pea täitsalt ära lõhutud. Palju inimest on surma saanud.