üks miinide-ktttter ja shooner .Slawjanka" tulnud oliwad, Snnrwürst Wladtmir lapsi HelstUisse wiima, kui .Olas" suuremat wtga saanud oleks. OnnekS oli .Olaf" aga pehme liiwa peale kiuni jooksnud, sai Jaanikuu 17. pääwal  pärast lõunat kell 4 lahti ja wõis edasi sõita. Raklverest kirjutab kohaline .Teadaandja": .Jaanikuu IS. pääwal peetud wolikogu poolest sai tänine Vogteikohtuwanem,  herra Christiansen, suure heale-enamusega tagasi walitud. Peale tema saiwad herrad Jna 3 healt ja Johannson 1 heale. Loodame, et nüüd see igaw waheaeg  möödas on/ .Kuida meile teatuStatakse, on Pühapääwal,  Jaanikuu 14. pääwal, Kadrina kirikus neliteist  k Ü m m e n d last, 2 künni 12 aaStat wanad, maha maetud, kes kõik kaelahaiguseSse (diphteritiS) ära surnud oliwad. Kui palju ohwreid see kurt tõbi maarahwa keski st pärib, seda näitab nende surnute suur hulk kes ühel pääwal maetud saiwad/ .Öösel wasta Jaanikuu  21. pääwa on Risu taluS Rakwere waldas üks hirmus  mõrtsukatega ära tehtud. Seal elasiwad ühes saunas  kaks wana õde, kes wiimasel laadal oma lehma ära müünud ja natuke raha saanud oliwad. Aga ka see weike summake näib kolmel rööwisellil liig meelitaw olnud olema, sest tähendatud ööl saiwad need wanad naesterahwad kiividega  maha löödud. Kui mõrtsukad raha leidnud oliwad,  siis on nemad selleõ arwamises et mõlemad surnud olekfiwad. Kui aga teisel homW naabrid senna tuliwad, siis letdflmad nemad ühe õe küll surnud, teise aga weel elus, keS, kui ka raskest haawatud ja mitte enam täides meeles, siiski mõnda tunnistada wõis. Loodame,  et kohtud mõrtsukaid leiawad/ .Otto S. Karmalt  andis Üles, tema olla .Londoni" trahteri billardikamris  magama jäänud ja järsku tunnud, kuida keegi tema püksi-taskus sorinud. Üles ärgates olla tema ruttu käe tasku pistnud ja üht wõerast kätt kinni wõtnud, milles tema rahapung 8 rublaga olnud. Selle käe omanik leitud  Jwan H. olema, kes kohtu ees kinnitas, tema olnud nii kangest joobnud, et enam ei mäletada, mis seal juhtunud/  .Jewmeni K. taskust, kes ühes Rakwere trahteris  magama jäänud, oli tema hõbe uur ära warastatud.  Trahteri peremees annud temale uuri pärast jälle kätte/ .Kaupmees Johannsoni sulane andis üles. et tema lukkupanemata kamrist öösel wasta Jaanikuu 16. pääwa ühed riided, üks paar saapaid ja üks hõbe uur, kokku 33 rubla wäärt, ära on warastatud/ .Pehmem tuul", kiidab .Walgus". Kiituse-laulufi laulawad ka teised  lehed ja terwed seltskonnad! .T. S/ t. Järwamaalt kirjutatakse Saksakeeli .Tallinna Leitungile":  .Jaanikuu 15. pääwal enne lõunat kell 10 lõi wälk Knrisu waldas Paistewälja külas Willem Blumfeldti talumajasse, surmas tema naese Mari, kes tuas akna all istus ja pani maja põlema, mis, kui ka abi warmalt seal oli, lühikese aeaga kõige maja- ja põlluriistadega maha põles.  Maja oli 300 rubla eest kaiise alla antud, Blumfeldti  waranduslik kahju on aga 620 rubla suur/ .Selsamal pääwal läks raske rahesadu, mis pool tundi kestis, Udewa waldas üle üheksa talukoha ja lõi kõik wiljad ja kartuhwlid maha. Kahju arwatakse 1380 rubla suur olema/ .Öösel wasta Jaanikuu 15. pääwa waraStati Näsna waldaS Adam Treufeldti raudjas mära, wäärt 70 rubla, karjamaalt ära ja öösel wasta Jaanikuu 18 pääwa Madisel Jaan Lepmanni kõrw mära." .Metsataguse waldas on wargad öösel wasta Jaanikuu 19. pääwa talumees Mart Krabeneri juures wõerusel käinud. Wargad oliwad aida lae lõhkunud ja et nemad paremat ei leidnud, 2 siidi rätikut, 3 ninaräti?ut  ja ühe 5 kopika-tüki mälestuseks kaasa wõtnud. Liiwimaalt leiame kohalistes lehtedes järgmised kiirwastawad  sõnumid : .R ttterko n d l i k Kool me l - strite-Seminar Tartus saab Liiwimaa Maapaawa otsust mööda selle pool-aasta lõpuga kinni jääma, ilma et nooremad õppijad aega saaksiwad oma kursust lõpetada. Kooliõpetajatele saab nende palk esiteks weel wälja maksetud."  Malgast, Jaanikuu 23. pääwal: .Mõne pääwa eest tuli koolide-ülem Guleke seia ja knulutas, et siinsed Seminarid Kihelkonnakoolide ja Wallakoolide  õpetajate kaswatamiseks mis Liiwimaa Ritterkonna  poolt üles peetud saiwad, kinni pandud saawad.  Ainult neile kaswandikudele, kes wtimse poole-aaSta lõpul oma wiimast eksami tegiwad ja weel üht lisa eksami tegema piawad, on seda teha lubatud. Kõik teised piawad,  kui nemad oma õppimist lõpetada tahawad, ühes tei- ses koolis altpoolt uueste algama, milleks nemad aga wist juba kõik liiga manad on/ Saaremaalt. „Nowoje Wremja" sõnumite järel on auruklipper kange tormi aeal kuus Saaremaa meest (pNowoje Wremja ' nimetab neid Saaremaa ,asu- kes juba kaks nädalit mere peal hädaS olnud, peastnud. Nende laewades olnud tahud. Üks paat läinud ligidal ümber, teise paadi pealt peastetud inimesed  wälja ja jäätud paat laenete hooleks. Sellest sõnumist ei ole õiete aru saada. Kes Saaremaa »asujat/  on, see on segane, sest meie teades elab sea! aastasadadest  saadik ainult kodurahwas. Segane on ka, mis neist inimestest sai, kes ümber läinud paadi peal oliwad ja miks teine paat maha jääki. Kuida Saaremaa osawad meremehed kaks nädalit tuttawa mere peal ümber eksida wõiflwad, see on niisama küsttaw. Öösel wasta Jaanikuu  15. pääwa on Püha kirikumõisa alttuba, karjalaut ja tgllj ära põlenud. Ainult sarw-loomad on peastetud. Kutsar olla tules surma saanud. Saaremaalt kaevatakse wäga, et ikka weel tammi ehitamist läbi Weike-wäina algatud ei ole. Juba 20 aasta eest on Riigiwalitsuse poolest tarwiline raha määratud, aga ehitamist ei ole algatud.  Seda tammi on Saaremaa kosumiseks wäga tarwis  ja sellepärast ei saa kõrwalised inimesed aru, miks seda asja nii pitkale wenitatakse. Kuuramaalt. Manast aeast saadik on Kuuramaal mõned ,prii-järwed", s. o. järwed, mis kellegi eraomandus  ei ole ja kus iga Kuuramaa inimene kala püüda wõib. Talseni maakondas on Angerni järw üks seesugune  prii-järw. Et selles järwes aga kewedetel ja sügisetel  palju wett kogub, mis läbi fissejookswad jõed ja ojad paesutatud saamad ja ümberkaudseid maid soodeks muutma kipuwad, siis sai kroonu poolest läbi ühe seljandiku kraaw meresse kaewatud, mis läbi wesi kahanes ja jõgesi ja ojafi ei paesutanud. Järwe wesi alanes, alaneb iga aasta rohkem,  kallaste pool jääb põhi kuiwaks ja muudab ennast heinamaaks. Seda uut heinamaad on era-mõisad ja kroonu-mõisad  seda seadust mööda oma keskis jaganud, mis järel juure kaSwanud maa selle omaks langeb, kelle maa külge see kaswab, raja-sihi joont mööda, kuida sihi wiimane  ots mere ehk järwe kaldale jookseb. Palju heina ei ole selle maa peal kaswanud ja just hea hein ei ole see ka mitte, ja uued heinamaad oliwad odawa hinnaga ümberkaudse  talurahwa kätte renditud. Mitu aastat oli asi nenda rahuliselt edasi läinud, aga sel aastal on mõned aealehed ja teised nõuuandjad tüli sigitanud. Hiljuti woolasiwad  maamehed naestega ja lastega, mitte ainult Angerni  järwe ümbert, waid kõigest Talseni ja Windawi maakonnast senna kokku ja hakkasiwad niitma, mõisawalitsuste  wastarääkimisest hoolimata. Nemad arwawad. et nemad seal nüüd heina teha tohiwad, kus enne kala püüda tohtisiwad. Asi sai Kubermangu-walitsusele teada antud, üks ametnik tuli senna ja solgutas rahwast nii palju, et nemad nii kaua oodata lubasiwad, kui nende palwe kirja veale otsust antud on, mida nemad 150 allkirjaga ülemale saatnud. Otsuse-tegijatele wõib see asi muret küll keha. Ühelt poolelt on tõrelejatel õiguS. aga fiis mitte neil üksi, kes niitma tuliwad, waid kõigel Kuuramaa rahwal, maal ja linnades, sest kõigil oli enne õigus seal kala püüda. Teiselt poolelt oleks aga paljas kiustlemine, kui ksik Kuuramaa  rahwaS seda õigust pärima hakkaks, sest fiis saaks igaüks sealt ehk niipalju heinu, kui kamaluga rohtu kiskuda  suudab. Asi wõib ehk sellega lõppeda, et kõige priijärwede  üle teist seadust tehakse ja seda õigust koguni ära häwitatakse, sest nende järwede läbi ümberkaudist maad ära rikkuda lasta, see on üleüldise kasu waSta. Seda pkafi/ oleksiwad need nõuumehed fiis rahwale saatnud, keS rahwast kiustlema öpetasiwad. »T. S." t. Peterburgist. .Kronstadti Sõnumitooja" järel on Keisri Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused Jaaninikuu  19. pääwal Kronstadttst aurulaewa ,Wladimir Monomach"  peal reisule Soome skäridesse läinud. Ohtal kell 8 jõudsiwad Kõigekõrgemad reisijad Helsingi lehtede järel Bjõrkoele ja söitsiwad sealt .Zarewna" peal edasi. Keiserlik KörguS Suurwürst WladimirAleksandrowitsh  on jälle sõeawäe ülewaatamiseks Wenemaa  seespidistes kubermangudes reisimas, on Jaanikuu 22. pääwal Staraja Russi linna jõudnud ja seal rahwa poolest pidulikult waSta wõetud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Konstantin Nikolajewitsh tuli Jaamkuu 22. pääwal Kolpino jaama ja sõitis sealt PawlowsktSse. Keisrikoja-liiked on pea kõik refimaS, muist omal maal, muist wõeral maal. We n e lehtede! on wäga paha meel selle üle, et Bulgaria Suur Sobranje poolest nüüd ometigi Prinz Ferdinand von Koburg Bulgaria WürStiks walitud on. Wenemaa poolt ei saada tema iialgi wasta wõetud ja kõik see walimine ei olla muud, kui kiustltk tembutamine, millega Bulgaria nüüdsed wägimehed Wenemaad ärrita» wad. Bulgariast põgenenud pealikutest on peale 30 Odessas. Nendest oliwad juba 15 Wene teenistusesse wõetud ja Mõskma, Kijewi, Kharkowi ja Odessa sõeawäeringkondadesse  saadetud. Igaüks nendest on 150 rubla saanud ja peale selle teeraha senna, kuhu neid saadetakse. Nende palk saab sellest pääwast arwatud, millal neid ühe rügementi sekka kirjutati. Weel ootastwad seal 18 künni 20 põgenenud Bulgaria pealikut ametit. Uus seadus, mis hiljuti wõeramaa alamate kohta iäänepoolistes kubermangus antud sai, on juba mõjuma  hakkanud. Lehekuu kaikus on umbes 100 Saksa perekonda Mlawa piirwahi ringkondas üle piire Saksamaale tagast läinud. Need asujad olnud kõik terwed ja tugewad inimesed ja tulnud enamist Wolhynia kubermangust. Teised oodata leikuse - aea lõppu ja tahta fiiS ka ära minna. Suwalki Kubernör on kohtutele käsku annud, neile asutustele.  kust Saksa asujad ära lähemad, jälle endist Slawi nimest anda. Ka Lubamist ja teistest paikadest kaevatakse, et wõeramaa kaubamajade ja wabrikude asutajad ja peremehed  ära lähemad. Moskwast. Jaanikuu 22. pääwal läkfiwad Rowo- Bassmannaja-uulitsas, Prowe maja hoowis, suured puuwilla  wirnad põlema ja tuli langes ka Knoopi suure theekuuride  peale. Ara põlenud on 4500 pakki puuwilla ja thee on kustutamise juures ära rikutud. Kaubad ja kuurid oliwad 1,135.000 rubla eest kaitse alla antud; kahju on 800,000 rubla suur. Samaras on Jaanikuu 25. pääwal kroonumõisade ülewaataja  Andrejewski Siberisse mõistetud, keS 41,723 rubla kroonu raha ära pillanud oli. Wõeramaa mees Glauder oli temale ühe wõeramaa passt toimetanud ja sai selle eest 2'/, aasta peale wangitööle mõistetud. Tambowis peetakse juba peale kaks nädalit kohut endise Saratow-Simbirski Põllubanki ametnikkude peale, keS määramata  summast ära pillanud, warastanud ja sedawiist banki tühjaks teinud on. Kohtu all seisawad 10 meest: Obrist Alsimow, 64 aaStat wana; Hofrath Borissow,  37 aastat wana; Titulärrath 3 akunin , 37 aastat wana ; Kollegien-Sekretär Komale nkow, 50 aastat wana; Kollegien-AsseSsor Bock, 34 aastat wana; Gouvernements-Sekretär BoriSsow, 32 aastat wana; Leitnant Truchatschew, 46 aastat wana; Kollegien- Assessor Zlowaiski, 63 aastat wana; Marzinowski,  kõrgemast seisusest, 42 aastat wana ja Kollegien-Registrator  3 ssakow, 42 aastat wana. Kõik need nimekad mehed, kes senni nii ühe! meelel wõerast wara pillastwad, ajawad nüüd süüd wastastikku üksteise peale, nagu ba kide ja teiste asutuste asutajad ja walitsejad seda mujal ka teewad. Wernsist kirjutatakse Jaanikuu 23. pääwal, et maawärisemised  aeguti ikka weel tulewad, pea pehmemini, pea waljumini. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Bnlgariast. Suure Sobranje poolest on Prinz Ferdinand  von Koburg ühel heale! Bulgaria Würstiks  walttud, kui Präsident kuulutanud oli, et Prinz Aleksander  von Battenberg tagasikutsumist ühegi kaubaga wasta ei wõta. Prinz Ferdinand on wastanud, et tema tulla tahab, kui Sultan ja suurriigid seda walimist ktnnitawad. Sobranje on ühe saatekonna tema juure läkitanud. WalitsuS ja Ministrid on ameti maha pannud, esimesi on Sobranje paigale jääda palunud, künni Würst senna tuleb, teised saamad uueste walitud, wist aga ka mitte enne, kui asjad kordas on. Leipzigist. Klein on kuue aaSta peale, Grebert wiie aasta peale tuhthoonesse, mõlemad kümme aasta peale auutumaks mõistetud. Afghanistanist. Sõnumite järel, mis Merwist tulnud, olla Emir Abdurrahman Khan oma enese erakonna poolest kinni wõetud ja pimestatud. Arwatakse, et lakub-Khan tagasi tuleb. Xx-.-,.--» --«> l°°7. -i. °!... . - -'' -" W-... GW" Selle läbi saab teada tud, et Wao-moisa oma tee, mil Kiltsi Wakshalli läheb, iga ühel, käia ja sõita. kõwaSte kelatud on. Uks maja, Suure Tartu me-utee iläies »r. 214 all, saab äva müüdud. Ligemat teatust saav Narwa maanteel, majas nr. 27 (bv). Minu wtirwi kauplus ei ole Mai kuu piiäwast saadik mitte enam alumise korra peal, waid üks trepp ülemal, Wana turu F- 163, Sissemtnek  on suurest uksest. Martin Böckler, Tallinnas. Kirjade adress jääb wana wiisi. Teadaandmised Asupaigad. Nbwgorodi kubermangus on umbes  400 dessätim head maad weikemates ja suuremates kruntides aiutuStekS ära anda 10 künni 15 wersta raudteest eemal. Ligemat teatust annab Matweikowo (Alar- Möuonv) möisawalitsuS. dr. lop6uuo, g. W. Eeslima rihm» Kukudel 1887" aasta peale on weel saada <Lindfors'i trükikojas.