Mineval sügisel astufiwad mõned noored mehed, wõib olla, kihelkonna koolmeistri K. käsu peale Wiljandi koolimajas  kokku, nimetqstwad ennast .laulukooriks" ja lubafiwad  laulmist .harjutama" hakata. Aga nimed ei tähenda mõnikord asja õiete ära. .Lauljad" oliwad ka mõnda pealtkuulajat kaasa toonud, nagu kõrtfimehi ja sarnatseid. .Laulmist" oli wähe küll kuulda, seda rohkem aga politika juttufi ja waidlemist. Wahete wahel lauleti ka üht laulukest,  ropu ja toore sõnadega, nagu: .Mõisa Mari pere piiga ArmaStaS üht Juuti wäga, Ah, ah, ah, ah, ah, ah. Juudi peiu mõistis petta, MõiStiS Marilt musu wõtta, Ai wai, ai wai, ai wai, ah, ah. WiimakS kadus Juut kni wart, Ai. ai " j. n. e. Hakatakse kord seesuguste .lauludega" rahwast .harima", siis näitawad küll eeSmärk ja otstarbe ikka natuke küsttawad  ja kahewäärilised olema. Ja mitmed koolmeistrid wõtfiwad ihu ja hingega seesugusest .laulmisest" osa. ja üks kõrtsimees Wiljandist oli käputäie aealehta kaasa toonud,  ja arutas nendest pitkalt ja laialt, kuida praegune kool ja koolmeistred ja kooliwalitsus nii wiletsad ja langemisel  oleksiwad. Ja mitmed kihelkonna koolipoisid kuulafiwad  pealt, kuida kooli, koolmeistreid ja kooliwalitsust teutati! Lõpetuseks tõusis üks pealtkuulaja üles, kes ennast weel targemaks pidas, kui .laulu" juhataja, ja ütles ähwardates : .Kes meie koosolekust midagi awaldab, see hoidku ennast!" Wist aimafiwad nemad ise ka, et nende tegu mitte just õige ei olnud. Aga: . Ära räägi, mida teised ei tohi kuulda! Ära tee, mida teised ei tohi näha!" Kas on nüüd kohaline õpetaja süüdlane, kui tema seesuguste korratumate laulude ja lauljate üle otsust nõudis. Inetu on küll, kui üksikud mehed, kes iseennast ,laulukooriks"  nimetawad, ülekohtusel kombel auusa mehe anu kallale kipuwad ja teda rahwa ees oma nurjatuma maledega  laimawad. Weel inetum, et seesugused mehed üht .Eesti" lehte leiawad, mis ennast nende tööriistaks annab! n Kolmas kiri räägib weel taga järel mõnest näitusest, pärast K. N. Jakobsoni surma: .Kni K. R. Jakobson surnud oli, släinud neli meest H. kihelkonna õpetaja juure ja palunud luba, tema mälestuseks  kella lüia. Õpetaja on neile tähendanud, et meie kirikus peale oma ligema koguduse liigete, üksi aga kõigekõrgematale  walitsejatele seda aun antakse. Pärast pitka waidlemist on kolm meest paha meelega wälja läinud, neljas jäänud aga weel senna ja ütelnud: .See oli hea, õpetaja, et Teie luba ei annud, mina ei soowt seda ka sugugi." Walga linnas saadud petisel wiifil luba. Palujad ütelnud oma koguduse liike, Jakobsoni, ära surnud olema. Wil jandis tulnud mitu meest Suurel Reedel enne jutlust käärkamri, kirikuõpetaja juure ja pärinud, et tema omas jutluses Jakobsoni ennast ja tema Aabitsat kiidaks. Seda üleliialist pärimist ei ole õpetaja, sel RiStirahwa  kõrgemal leinapääwal muidugi täita wõinud. —- Sealsamas on Wene kiriku preester omas jutluses ütelnud: .Jakobson oli tubli mees ja hoidis südamega meie usu poole, aga oma waenlaste pärast ei zulgend tema awalikult  meie uskuaSluda." Mis peaks Jakobsoni lahkund hing küll nendest segastest pärimistest ja kahewäärilistest kiitmistest mõtlema? J. W. Tallinnast. Keiserlik Kõrguse Suurwürst Auujärjepärija  Nikolai Aleksandra witshi sündimisepääw langes sel aastal Taewaminemise pühaga kokku ja sai kirikutes ja südametes palwetega peetud. Jumal kaitsegu seda noort wösu meie õnnistatud Keisrikojast  ja andku armu, et tema omal aeal rahulisemal ja rõõmsamal aeal oma rasket ametit algata wõikS! EeStikeeli aealehed miS TartuS wälja tuliwad ja Tallinnas zenseritud saiwad, saada edaspidi Riia Zenfori alla pandud. Eesti kirjade ZensorikS on Riigas Kollegienrath  W. v. Amende kinnitatud, Läti kirjade ZensorikS  ette pandud Hofrath v. Keussler ei ole mitte kinnitatud. Kuida juba wiimaseS numres kirjutasime,  tahta ennast .Tartu Eeski Seitung" Tallinnas pefitada ja edaspidi .Wirulane" nimetada. .Sakala" saada oma pesapaika edaspidi PeterburgiS wõtma. - Ka Tallinnas saada EeStikeeli kirjade läbiwaatamine edaspidi Wize-Kubernöri alla antud ja selleks iseäranis Zensor ametisse pandud, kuna seda tänine üks ametnik teiste kirjade Zensori ülewaatamise ja wastMmise all tallitas.  Eesti aeakirjandufe üle saab ülemale poole ! spidi üks era ametnik teadust andma. Selle ameti pon Dr. Eugen Jannsen nimetatud. Poluwermkuie wabrikantld on uut sõeariiSta meie lehe wasta sepiStamaS. .Olewik" kirjutab oma Nu. tv sees: .Kuida kuuleme, on mitmes kihelkonnas see mõte lii.  kumas, sinatori herrale seda palwet ette panna, et Tallinna  Sõber kinni saakS pandud. Palwe .olevat seega põhjendatud, et Sõber EeSti rahwa seas .armastust Wenemaa ja rahwa waStu wähendab. et Saks.lafi  Eestlaste wastu üles ässitab, kõiki EeSti elu takis.tab,  Eesti rahwast oma wõerawaimulise meele ja alatu .keelega pahaud. b ja ärritab jne. Asi on tSeSte palumise »ja järele uurimise wäärt." Muidugi lautab .Kodumaa" seda malet omaS ringkondas,  Kadakasakste keskis hoolega wälja. Teisi lugejaid sel kahepere koera lehel ei ole. Waesed wiletsad ! Meie kirjade peale nende hammaS ei hakka. Nende salakaebtused Wene kiriku ülemate eeS ei ole mõedund. MiS nüüd teha? Nüüd äSsitawad nemad halva rahwast, õpetamata hulkafl' keda paraku iga rahwa kestis on, kaebtusele Senatori eeS. Need.mitmed kihelkonnad" on tänine weel ükst ja ainu .Oleviku" toimetaja  tindipottiS ja nende õpetaja wõib wist ka tindipoti karwaline olla. ÜSna must, üle ja üle. Ikka wõib olla, et .Oleviku" tindipotikondlased oma .soowi" tähendatud  laimamisega põhjustada himustavad, kuida nemad aga seda laimdusi meie lehest põhjustata tahawad sellest on raske aru saada. .Olewik" ehk .Jurjewi WalguS", fee .Rakupilli Walguse" tubli õpipois nimetab tüll wist seda .armastuse vähendamiseks Wenemaa ja rahwa waSta," kui meie kord teda ennast ja tema sarnatseid natuke hurjutame, et nemad koduwarga kombel meie kiriku ja kiriku wara kallale kipuwad! Miks et astu nemad meie kirikust wälja, kui see neid nii wäga .pahandab" ja .ärritab" ? Ega meie kiriku wärawat Politsei ega KaelakohuS  väljaastujate eest kinni ei pea! Wõt arwawad nemad oma .asja" seespidi mönusamini tallitada wõi .toimetada" wöima? Meie arwame, et meie armuline Keiser ja Herra oma ustavat teenrit meie juure saatnud on, selle peale Vaatama, kas seadused peetud ja täidetud saamad, kaS i guii h c elukord korralisel teel edeneb. Erakondlased on jo koguni pöörased, kui nemad seda kõrget herrat oma soowipoisiks  peawad. Nemad laduwad raSket pattu ja süüd oma peale, kui nemad rahwast õpetavad, seadusest ja korralisest kohtust mööda minnes, kõrget herrat tühja tõrelemiõtega  tülitama ja usaldust Eesti rahwa aunsa meele peale mahendama. Meie omalt poolelt rõõmustaksime ennast, kui meie alandlik leht kõrge herra tähele panemise alla langeks. WaadaA meie «aStased ette. et nemad mitte lõksu ei lange! Meie lugejad mäletavad küll weel, kuida K. R. Jakobsoni wtimaseil elupäiwil .SakalaS" ükS kirt ilmnS, miS talukohtade lõhkumist .soowiS" ja popsist talurahwa waSta wihale ärritas. Pea selle peale tlum» teine skchz. gune kiri .Pärnu PoStimeheS", miS juba julgemal sammul edasi aStus ja .päratu suurtest kruntidest" rääkis, mis talupoegadel oleksiwad, mida nemad ise .üle künda" ei jõuaks. Need kirjad kõlasiwad pärast seda ka .Tartu EeSti Seitungis" ja seS lehteS, mis ennast oma enese osatamiseks .Kodumaa" nimetab. Wiimane leht, mida popsid ei lue, oli nii .ettevaatlik" olnud, et omas Saksakeeli  tülkiS .päratumad krundid" nimetamata jättis. See ei olnud küll iseenesest muud midagi, kni kirja solkimine,  aga kawal .Kodumaa" teadis, et lähendatud sõnast Sozialdemokratlaste nõuudmifed liig ihu-alaSti wäija paistakfiwad.  kui see leht kord kõrgema silma alla sattuks. Meie olime omas juhtkirjas .Talukohtade tükiStamisest", selle kahju peale tähendanud, mis seesugusest maakillutamisest  rahvale ja rahwusele karta on. Meie olime üleüldse  EeSti taluseifuse tähelepanemist selle kurja nõuu peale juhatada katsunud, mida .rahvamehed" rahwa selja taga Eesti taluseisuse, selle EeSti rahwa auusa sisu ja kindla tugi wasta pidasiwad. Wõib olla, et meie kiri ühes paikas ja teises paikaS mõeduS. Wõib olla. et meie taluseisuS ise oma tagakiusajale kurja nõuu ära tundis. Wõib olla, et paha seeme, mida need erakondlased kiilwafiwad,  keS ennast .rahwameesleks" nimelawad, et fee seeme nüüd mõnes paikas ka juba idanend on, ja et kulwimehed  selle paha seemne kibedat vilja kardavad. Wõib olla, et nemad nüüd selle taluseisuse wiha kardavad, kelle wasta nemad alama rahwa kadedust ja himu ärritafiwad.  Järsku leiame meie .Kodumaa" sees järgmist kirja, mis küll wist pea läbi kõige erakondlaste lehtede jooksma saab. .Kodumaa" kirjutab oma Nu. tO4 seeS: .O't epäelt. Senatori ülevaatamist .oodates, väitab ennast Otepäe kihelkonda? ükS .imelik liikumine. Tagakihutajad (Ageuten —> asjatalli.tajad)  kätwad läbi maakonna ja ässitavad popsist, Sena.tori  juures paluma, et talu omanikude käest maad wõe.tud  ja neile jägatud saaks. Tagakihutajad kinnitavad .popsidele, et talupojad koi taewartikis elatstwad ja mõiS.uikude  käest nii palju talumaad saanud oleksiwad, et .nemad suureks, mõisad weikeks läinud. Weikemaa omanik .veaks selleparast popsile midagi andma ja nemad anuak,stvad  viimastele nõuulüli teda, sest et nemad stiS oma ,soowimisiele kergemalt tähelepanemist saadaksiwad. .Kuhu nende .aöjatallttajate" joon läheb, seda on .küllalt näha. Meie palume Eeski aeakirjandust ja kõiki .radwasõbru, nende üleSkihittamiSte wasta miS Eest.last  Eestlaste waSta kihutavad, tungivama sõnaga astutud»."  Kae walewetide kamalust! RmzatuMd walelikud, petised ja auusa rahwa eksitajad ! Weel ei ole Teie seda tinti oma sopaSte käppade küllest küürida suutnud, millega kurja tuult rahwa keSkiS lSStsutastte. Rüüd, kuS Teie laenete kohinat kuulete, kuS kardate, et need laened üle Teie peade kokku lüia wõtkstwad, mida Teie ise üleSkeerutafite,  nüüd katsute Teie kurja kawalusega rahwa wiha ja kohtute silma teisele poole, ilinasmtta inimeSte waSta kääliata! Teie aga armsad lugejad, ?«» Teie meid tänine usaldanud olele, ja ka Teie, keda rahwaeksitajale kunstköned rohkem ehk wähem segasiwad Hoidke ennast igast tülist ja pahandusest kõrvale! Ärge laSke ennast seaduslikult teelt eksitada, missugusel kujul kawalad. mitmekarwalised eksitajad  ka Teie ette astukfiwad. EksituS teeb wiimakS ikka eksijale kõige rohkem kahju. Köit need on aga eksitajad, keS Teid teisele teele, kui seaduslikule teele juhiwad. Rüüd ärritawad eksitajad rahwast, kõiki aSju Senatori ette kandma, millega temal tegemist ei ole. See -tee on eksitee. KeS arwab, et temale ülekohut tehtud on, selle tee mingu kohalise kohtu poole, niisamati kui ennegi. Ükst see tee on oige ja on seadnSUk. Kellele kehalised kohtud õiguse mõistmist keelavad, kellele filmanähtawalt liiga tehtud on. see mingu ühe uStawa, seaduslikult seatud  ja Vannutatud seadusetundja Adwokati juure ja palugu nõuu. Wast siis wõib tema julgusega kõrgema ülema ette astuda ja wõib julge olla, et tema palwe kuuldud  saab. Kes omast peast, külarahwa jutu peale ehk kutsumata palwekirja seppade ässitamise peale seesugust teed ette wõtab, see langeb salawõrkute stSse ja saadab ennast ja oma sugurahwast õnnetuse ja kahju sisse.— Kõige rohkem hoidke ennast aga kihwtMe äSfltamiSte ech, mida walelehed nii agarast wälja lautawad. Siin räägib nüüd .Kodumaa" kolwatuma kawalusega .Eestlaste" kihutamistest EeftlaSte waSta, otse kui olekS kihutamine .SakslaSte" waSta lubatud  ja seaduslik tegu. Teised .rahwuSlikud" lehed saamad küll wist pea sedasama pasunat puhuma. KeS neid lehta «Limasel aeal hoolega ja segamata silmaga lugenud  on, sel näitab pea, kui tahaksiwad nemad rahwa südameS mõtet äratada, nüüd tohikfiwad fiin jahid ,Sakslaste"  waSta algatud saada, nagu Wenemaal Juudijahid peetud saiwad. ja tui oleks Senatsr meie maale saadetud, SMlaStejahW korrale seadma! Ärge .laske ennast eksitada.  Seaduse eeS ja meie KeiSri ja Herra eeS ei ole rahivilsi waid ükst riigltsdantiust ja alamaid. Need kes nüüd rahwast tülitulde kihutada püüawad, need jätatfiwad häda aeal rahwast maha ja katsuksiwad aga oma enese kallist elu paksu põesa taha peita. Seesugust hakatust on nemad juba nähtawalt teinud. Lühikese aea eest ärritasiwad  nemad popsist, nüüd koStab .Kodumaa" suust juba esimene pasunahääl, mis kihutajaid põesa marjule kutsub. Eesli oras on haljendamas, EeSti pungad on puhkemas.  Kkwadesed ilmad on aga tõukufi ja põrnikaid sigitand.  Üksi see, keS põllul tõutust häwitab, keS puid raputab,  et Brnikad mahr langekstwad, ükst see on rahwa uStaw sõberl Tallinna Linuasaadikute koguS. selle kuu 7 pääwal sai pitkaline uõuupidamine selle üle lõpetatud, kuhu edaspidi  linna salakamrite aSjad wälja wedada on. Selleks sai liim Pärnu maantee ääreS, kõige sündsamaks peetud. Peale selle, et sitt paha hais kõige wähem linna rahwast tülikaks, loodetakse ka, et sedawiist tuiSkaw liiw aegamööda tarwilisekS maaks võib muudetud saada. .Waiilsufe Teadaandja" kuulutab, et postkirjade kuwertide peal ühtigi muud kirjutatud saada ei tohi, kui üksi aga adresS ja need pealkirjad miS kirja enese saatmise  ja saamise külge puuduwad. Poodide ja kaupade kuulutused za kiikused, kuida neid mõned kaubamajad oma kirjade kuwertide peale kirjutasiwad, ei ole edaspidi lubatud. Karl Otteugren, see noormees, kes ennast hiljuti pardijabi peal haawaS, on hospidalis ära surnud! > — Jumal kinnitagu tema omakseid! Kowno kubermangust päritud töörahwa keSkist Tallinna sadamas, oliwad selle kuu 3 pääwal umbeS 50 meest, kolme seltsimehe ässitamise veale järsku oma lööd seisma jätnud ja tööandjale suurt tüli teinud. Politsei poolest saiwad ässitajad waStalamise alla wõetud; teised hakkasiwad jälle tööle, mille peale juba enne raha ette saanud oliwad. Tartust. Selle kuu 6 pääwal pidaS Konflstorialrath  Adalbert Hugo Willigerode oma SS aastast jubelipüha, kui Tartu Maarja koguduse õpetaja. Südameliku