piibli püha, õpetaja pidas selle lahendatud päewa kohalise liigutama jutluse. Tema andis ka teada, kuida mööda läinud aastal pühakirja wäljalaotatud  on saanud. Müüdud olla neli piidelt ja kakskümment Uut Testamenti. Kingitud olla üks piibel ja 64 Uut Testamenti see on ühte kokku SS pühakirja. Senna juure on ka need armetud,  mis lecrilaStele kingitud on. Pääle selle on õpetaja meel teisi waimulikusi raamatuid, nagu piiblilugufid, katekikmusid ja kodu ja kirikulaulu raamatuid rahwa hulka wälja laotanud, nii et meie kogudusel lootuse järele mitte ühte perekonda ei olla, kui pühakirja raamatut ei ole. Raha oli piibli seltsi heaks 14 rubla kokku tulnud. Olgu küll, et seda loodetakse, et meie koguduses igasperekonnas  pühakiri peaks olema, aga mina tean meel perekondi, kus seda ei ole ja ka neid perekondi,  kuS pühakiri wäga hooletuse sisse on jäätud lugemisest ei ole juttugi. Olgu siin näituseks nimetatud : AruwallaS nägin ma ühe» peres üsna uue päralise piibli keskelt pooleks käristatud olewat, teist voolt ei olnud enam näha. Küsimise päälekus  teine pool piiblit jäänud, kosteti: „Wõib olla, et wallatumad lapsed karja minnes kalade ümber käristanud, ehk suitsetamise tarwis pruukinud on." Teine näitu»: Ma kinkisin kord ühe lapsele piltidega Abitsi raamatu, selle soowiga et laps hästi lugema ZppikS ja raamatuid suure auu seeS peaks. Paari kuu pärast läksin jälle senna majasse, küsisin lapse käest järele, kuida ta ka õppinud on. Laps ütles: Emm leikas pildid raamatust wälja ja pani kambri seina pääle." Oli ka nii, pildid olid abitsist wälja leigatud ja seina pääle pandud ja raamatuke ise oli samla asemele seina wahele topitud. Karjas on wiimasel ajal weel mõndagi halbdust juhtunud, aga olgu ja jäägu nimetamata, sest wõib olla, et arwetakse nagu tahaksin ma Karilasi laita. Korilane. Pärnust. 1, Nowembri homikul tõi laew „Fellin" kindral-superintendendi Girgensohni surnukeha seia. Kell 12 wiidi teda kiriku, kus juures kõige linna kirikute, ka weuc kiriku, kellad hüüdsiwad. Ülemõpetaja Kolbe tegi leinakõnct. Rittershawti ja rae liikmed kandsiwad teda kirikust wälja ja tule tõrjujad kandsiwad teda siis surnuaja paale, kus õpetaja Lemeniy Eeestikeele kõnet pidas. Koguduse liikmed oliwad ühe hõbe krantsi surnukirstu pääle pannud, see sai surnu mälestuseks kirikusse ülcSse pandud. Tartust. Tartu kreisipolitsei poolt on wallawalitsuStele ringkiri saadetud, milles nõutakse, et need otsused, mis minewal kuul wallawanemate koosolekul tehtud, nimelt öösel õuede walguStamine, talu ja peremehe nime ülespanemine, majaclanikkude nimekirja pidamine jne. igal pool uue aastani peawad sisse seatud olema. Selle käsu täitmata jätjad langemad 50 rubla trahwi alla. Kirjameeste s e l t s on 13. skp. oma ruumides basaari ehk näitemüüki ära pidanud. Kuda „PoStimeeS" räägib, on sääl rohkest osa wõtjaid olnud ja asjad on kõik ära müüdud. Sissetulek ühes kuludega 170 rubla. Selts tahab omale Jakobsoni kiwi kuju JSrwe käest ära osta ja korjab seks tarbeks raha. Lemsalist. Siin on minema nädali kange müristamine rahega olnud. Riiast. Riia Läti-selts pidas 10. Nowembril oma kahekümnemat aaStapäewa õige pidulikul wiisil. Seltsimaja oli ilusasti ehitatud ja osawõtjaid rohkesti koos. Seltsi esimees Fr. Grosswald andis pidu awamise kõnes seltsi tõusmisest ja kosumisest aru. Aastal 1868 asunud Riiga üks Läti häätegew komitee, mis sellel puhul Eestimaa näljahädalistele abi muretseda püüdnud. Peagi aga wõetud nõu, päris seltsi asutada, põhjuSkirjad saanud kinnitatud ja 10. Nowembril peetud esimene koosolek. Mustusel olnud seltsil kõigest 19 liiget, tõusnud aga ju ühe aasta jooksul 700 pääle, nii et seltsile oma maja wõinud muretsetud saada. Sest saadik on see selts kõigile teistele seltsidele maal ja linnades nagu eeskohaks, eeskujuks ja waimuliseks juhatajaks olnud ja seda kohut ka auuga täitnud. 17 teiste seltside poolt tulnud saadikud tunnistasiwad seda tõeks ja laulsiwad ühes koos seltsile tänulaulu. Pidusöögil jõi esimees kõige päält keisri majesteedi termist, mille pääle keiSri-laul lauldi, siis joodi kubernceri herra, Läti-seltsi. selle asutajate ja anu woeraste termist. Adwokat Weber rääkis pikemas kõnes kiites Läti rahwa edasipüüdmisest ja ühendusest, mis ni head wilja olewat kandnud. Riias olewat praegu enam kui 20 Läti seltsi, umbes 20,000 liikmega, kes ikka hästi üksteisega läbi saada. Selle eest olla iseäranis Läti-seltsi juhatusele tänu anda, keda siis ka elada lasti. Õpetaja Walter kõneles Läti rahwa kalli omaduste, rahwuse, emakeele ja usu üle. Selle pääle awaldasiwad teiste seltside saadikud oma õnne soowitusi ja abimees luges 15 sisse saadetud õnnesoowi telegrammi ette, mille sees ka Tartust „Lettonia" korporatsioni üliõppijate oma oli. Kaunis laul kõlas tihti kõnede wahel ja lõbustas pidu. Liiwimaa arwustiku komitee poolt on ühe uue adressi raamatu walmistamise tarwis, wallapolitseidele  küsimised saadetud, millede pääle nad kuni Tetsembri-kuu 1. päewani kastused arwustiku komiteele sisse pcawad saatma. Nad peawad nimelt teada andma: 1) Uue wenc keelse wallawalitsuse nime. 2) Endise Saksa, Läti ehk Eesti nime 3) KuS kreisis, kihelkonnas, politsei jaoskonnas ja missuguse kihelkonna kohtu all wald on. 4) Missuguse postijaama kaudu kirjad malda lähemad. (Nende seka tulcwad ka uue Riia-Pihkwa raudtee jaamad arwata). 5) Kudas on wallawanema,  kirjutaja ja peakohtumehe nimi. Peeterburgist. Wene sõjamäes on kaks ülitähtsat muudatust ette wõetud. Harlemi  ja üks Kaukasia sõjamäe jäuskond on ära kautatud ja kaks uut nende asemele seatud. Mis tähtsus sellel wahetusel siis peaks olema? Mõlemad ära kautatud sõjamäe jäuskonnad olimad keskst maad, ei puutunud kusagilt wõera riigi rajadesse. Nüüd on nad aga nii ümber muudetud, et nad wõeramaa piiridel seisawad ning seega igal kardetumal  tunnil palju rutemine käe pärast wõiwad olla. Praegu on ainult meel Mõskma sõjamäe jäuskond kesket maad. Teised 19 on kõik nii, et nad ikka wõera riigi piirile puutuwad. See muudatus wõib wahcst Uustrias tusast meelt sünnitada, aga ta peab ka seda teadma, et Wenelascd tema sõjamäe uuendusi, suurendusi ja Wene piiri poole nihkumist on näinud ning wagusi jäänud- Miks ei wõi Austriamaa oma naabri riiki sedasama teha lasta? Saksamaa poolt on see muudatus õige hea meelega wastu wõetud—  12. skp. Troonipärija suurwürst Nikolai Aleksandrowitsh on wäljamaa reisist, kus ta ka mõni päew BcrliniS wiibis, Gatshinasse tagasi tulnud. 13. skp. õhtu on keiserlik pere Gatshinast Pecterburgi, ketserina sündimise-päewa pühitsema tulnud. Jsaki kirikus saab suur tänu-palwe ära Koolide ministeriumi poolt saab teada antud, et wõera keelde kooli õppetajad, kes wäljamaalt  päralt on, wõiwad siis üksnes oma ametid ülal pidada, kui nad ennast wene alamaks heitnud on. Tuttaw rahakuningaS Rotshild käis wiimati Wencmaal omale uusi tegewuse mäljafid otsimas, kus ta oma raha kasuga wõiks käima panna. Tema reisid olla Kesk-Asiasse ulatanud, kus ta ka suured maatükkid endale on omandanud. Ju ta teab ka, mis ta nendega teeb. Wene lehed hoiatawad kodumaa elanikkusid ahne Juudi ettewõtete eest. Mis wilja tema asjaajamisest  tuleb, olla ju praegu BakuS käpuga katsuda. Sääl ostnud Judi miljonär oma paksu rahapungaga kõik wagonid ära, millega petroleumi weetakse, pannud täis ja jätnud seisma. Nüüd ta maksab päälegi meel magunite eest seisuraha, et sõida aga mitte neid ära, maid peab kinni, et teised kauplused petroleumi saatmisega kimpu jääkstwad ja ehk tema rõõmuks üsna oma äri seisma paneksiwad. Wangikodade ülema walitsuse aruannet mööda saamad läbistikku igal aastal 2700 inimest Siberisse wangitööle saadetud, nendest 1600 maad mööda ja 1100 merd mööda Sachalini saarele. Siberi asutustesse lähemad kohtu otsust mööda igal aastal umbes 10,000 inimest ja kui neid maagide omakseid juure arwatakse, kes priitahtlikult kaasa lähemad, siis annab Wenemaa igal aastal omast rahwast umbes 20,000 hinge Siberile. Krimmist. 11. Oktobritl pühitses Tarh ani Eesti asutus oma 25 aastast juubeli päewa Jumala teenistusega, mis Neusatsi õpetaja S. Keller pidas, pärast oli pidusöömaaeg. Asutajad  on enamiste Järwamaalt. Efits on neil küll wäga rasked ajad olnud, kus nemad oma enese tunnistuse mööda „hings ja ihu" poolest haiged on olnud z alles 10 aasta eest hakkas nende elu paranema. Üks peremees oli poisina jala 13 nädalaga Krimmi rändanud, ja kui ta senna oli jõudnud, ei olnud tal rohkem kui 25 kop. Wäljamaalt. Austriamaart. Austria riigi saadikute kojas on sce üle nõu peetud, kuda talumaa pidajaid jõukas seisuses hoida. Selle kohta on ette pandud, et wanem poeg pidada isa maja ja maad ilma jagamata pärima, teised pojad pidada, kas käsitöönikuks  õppima, ehk põllutöö sulaseks jääma. Mitmed wabameelelised rahwa saadikud waidlesid suure kindlusega selle wastu, nad põhjendasid, kuda seesugune seadus teiste kohta mitte õige, kohuslik ega inimlik pole. Nimelt seletas waba ja rahwameeleline  saadik vr. Kronawetter, kuda päewatöõliste  ja põllu sulaste elu ja seisukord Austriamaal kehw olla. Suured põllumehed maksta sääl wähest päema palka oma põllu töölistele, ning seesuguse seaduse wõimul tulla põllutöö sulasid siin rohkeste juure, mis läbi siis nende päewa palk weel enam alaneda. WiimakS sai otsustud: Kui isa, talu omanik, ilma testamendita ära sureb, siis jääb ülema seaduse järele tema wanem poeg maja pärijaks, on aga isa oma talu ja kõige teise wara üle testamendi teinud ja oma lastele sääl sees kõik maha kirjutanud, siis peab isa testamendi määr maksmaks jääma. Prantsuscmaalt. Prantsusemaal on parlamenti-liigete  wahel jälle suur pahandus lahti. Juba mõne aja eest ütles Numa Gilly awalikult parlamentis, et wäga palju selle kehakonna liigetest otse suurte bankide ja teiste seesuguste asutuste palgal seista, kelle kätte need siis selle eest kõik kasutoojad awalikud talitused toimetada. Selle waSta oli parlamenti-liige Andrieux üles astunud ja pärinud, et Gilly awaliku laimamise eest kohtu alla antud saaks. Seda oli tehtud ja sce asi seisis S. Nowembril Nimes' linnas wandemeeste kohtu eeS. Numa Gilly eestkostja oli senni kinnitanud,  tema wõida tunnistust toimetada, et sell aastal parlamenti-liikmed mitme kauba-seltfi poolest 14 miljoni franki saanud on. Andrieux ise ei olnud ehk ka õige puhas, ministrid oliwad hirmu täis ja kirjutasiwad kohtule ette, seda asja mitte laiali wenitada, waid ainult tüliks Gilly ja Andrieux wahel pidada. Selle pääle on Andrieux oma kaebtust tagasi wõtnud ja Gilly sai kohtu poolest süüst lahti mõistetud. Nüüd ütlewad parlamenti waStased, selle otsusega olla tunnistatud, et Gilly tõtt rääkinud ja päritakse, et kui edespidi üks parlamenti- ehk senati-liige kaebab, teda olla laimatud, laimaja saab aga ilmasüütaks mõistetud, siis pidada see parlamenti- ehk senati-liige kohtu alla antud saama. Et selle tüli läbi parlamenti ja senati auu rahwa eeS weel rohkem alaneb, km