mahendatud ja selle asemelle kuuS tundi kiriku laulu õpetamiseks  wõetud. Moskwast. »R. Wed." telegrahweeritakse, et 1. Juunil Woshkineri mäe juures, Jrtishi jõe kaldal maapõrkamine  olnud, misläbi üks möödaminew aurulaew liiwa peale ümber sai wisatud, kuS juureS 5 inimest surma saiwad ja 7 ära peasteti. Kowllv kubermangus, Littawis Szagarzenis sündisiwad  31. Mail kaks surnud tütarlast ilmale, keS eestpoolt  kokku oliwad kaswanud. Kohaline arst tahtis kakstkuid omale saada, aga isa ei mÜinud neid, waid lubaS üksnes teaduse asja edenduseks nende lahtilõikamist. Selle juureS sai ilmsiks, et mõlemate jaukS ainult üks süda oli, millest sooned kahele poole laiali läksiwad. Odessast. 3. Juunil hilja õhtul on, kuida „Od. Ztg." teadustab, hobuste-raudtee juhataja Juut Shinkarjow  keset teed ühest ligidal olewast naesterahwast, kahe rewolwri pauguga maha, põrutatud. Mõrtsukas on üks kindrali tütar, nimega Kalendo. S. on temaga sõbrustanud,  ennast ümberristida ja K.-d omale naeseks wõtta lubanud. Hiljuti on ta aga ühe Juudi naesterahwaga abielusse heitnud ja see ongi ta esimest armukest mõrtsuka  tööle kihutanud. Saratowi kubermangus, töisel pool Wolga jõge Rowonsen'i maakonnas on wäga palju rohutirtsu olnud, umbes 1600 ruut wersta täis. Kõik elanikud on selle hirmsa waenlase waSta hakkanud, mis seal seda hirmsam on, et kohe põldude kallale asuwad, sest et seal ülepea heina-maad suuremat ei ole, kust need kahju-loomad endid toita wõikfiwad. Bakus sai Jaani-kuu algusel kohalise politseimeistri abiline Wefirow keset uulitsat nuaga piste läbi surmatud. Peale mõrtsukatööd elas politseiammetnik weel ühe tunni ja õigus siis ära. Koguni kurwastaw kord! Üks Põhja telegrahwi seltsi telegramm teadustab, et töine TranskaSpia-raudtee bataljon hiljuti TranskaspiaSse  ära on läinud. TranskaSpiaS pidada nõnda palawad ilmad olema, et seda sugugi enam ära ei wõida kannatada. Päewa Pistete läbi sureda palju inimest. Tra nskaSpia maa jau wa litse ja Komarow'i ettepanemise  peale on sõaministeerium otsuseks teinud, wiibimata  telegrahwi ehitust Ashabadist peale, Annan, Babadurma,  Bugatshiki, Artshigani ja Sarakst linnade kaudu, künni Merwini ehitada. Sette telegrahwi ehituse kulu, kette pitkus umbes 500 werSta mõõdab, on 100,000 rubla peale määratud. Tashkentist teatatakse, et ka finna Kuraminski maakonda  rohutirtsud tulnud, milledele aga elanikud nõnda suure wõimuga waSta pannud, inimesi olnud 18,800 meest nende madalate waenlaSte wasta platsis, et siis ka warsti neist wõidu saanud. Nende rohutirtsude parwed tulla igal aaStal ikka Buhaarast, kuS nende hääwitamiseks midagi ei tehtawat. Jeniseiski kubermangu zeitung annab teada, et minewal  aastal Nowembri-kuul Turhanskiõ üks Ostjaklane nimega Prokopji Kalin nälja pärast oma 11 aastase õe Marie ära tapnud ja teda oma wenna Rikita'ga ära söönud. Kole mõrtsuka tegu! Menselinskist. Kui aastal 1874 üleüldine wäeteenistus  sisse seati, katsusiwad Bashkirid ennast igal wõimalikul  wiisil sellest kohusest lahti teha ja ei kartnud sealjuures oma liikmeid wigastada ja oma termist rikkuda. Et aga mitmed selle läbi kimpu läksiwad ja teenitud karistust saiwad, otsiti muud nõuu. WäeteeniStuse seaduse järele piab rinna ümbertmõõt poole pitkuse mõõdust, wähemast V» wershokit ülekäima, kui meest wasta wõtta wõib; paljalt ehk wershöki juures tunnistakfe mehed teenistusele  kõlwatumaks. Seda püidsiwad nüid noored mehed järgmisel wiisil oma kasuks pruukida, et oma rinna jämedust  wähendada: Nad ei söönud kaks künni kolm nädalat enne nekrudikS minemist peaaegu midagi ja jõiwad ainult kanepiõli ja tubakuleemi. Selle läbi jäi rinna ümbert mõõt silmanähtawalt kokku, pärast loositamist tõuusis ta korrapäralise elu juures niisama ruttu. Kahe wiimase loositamise ajal tuli ette, et seal 500 nekrudi hulgast 150 kitsa rinnade pärast priiks lasti. Tänawu on aga kelmusele jälge peale saadud. Kuberneri käsu peale katsuti mõne nädala pärast need mehed läbi ja leiti, et rind IV2 wershoki wõrd selle ajaga jämedamaks oli läinud. Need noored Bashkirid ja Tatarlased piawad nüid oma seaduslise aja ära teenima ja piawad peale seda walju karistust kandma. Wõõralt maalt. Ems*i supluspaika on Saksa Keiser suweks elama läinud ja seal kõige pealt ministrit v. Hofmann'i oma jutule lasknud. See peale käinud ka Elsass-Lothringen'i  saadikud tema juures, keS surnud maawalitseja kindral-seldmarshall'i  pärast oma kahetsewat kaastundmist tunnistastwad. Pärast käinud wana elatand Keiser pealt tunni aega lahtises tõllas oma adjutandi Plõssen'iga lusti sõidul ja olnud päris suwisel tujul. Londoni uuS ministeerium SaliSburi juhatusel, on ammetisse astunud, kui nad enne wabadlaste eestwedaja endise peaministri Gladstone'ga aSja läbi oliwad rääkinud ja selle käest tuetust palunud. Gladstone ei ole küll nimelt mitte üksikutes asjades tuetust ette lubanud, waid lubanud seda üleüldisemates asjades teha, kus maa ja rahwa kasu seda lubab. Inglise parlamendis on 640 saadikut  ja nendest on ainult 240 roanameeleliste hulgast, siis piame selle peale mõteldes küll imestelema, et neil nõnda palju julgust on, walitsuse ohje selle wähelise salgaga oma kätte wõtta. Aga nagu mõne ministri lehkama kõnedest kuulda wõib, on wabameeleline ministeerium seepärast nüid just ammetist lahkunud, et tema wisamad wastalised näidata  wõikstwad, kui palju ja kui heaste nemad oma asju suudawad seada ja ajada. Uus walitemise seaduS, mille järele alamalle rahwale suur hulk heale-õiguölisi juure tulewad, nagu linnades üirnikud, maol rentnikud j. n. e. saab, loodawad wabadlaste eestwedajad, sügisesel parlamendi  saadikute uueste walitemisel nõnda suurel mõedul wabadmeeleliste hulka kaswatama, et roanameelelised jäedawalt  walitsuse ohjad käest ära piawad andma ja oma parteiga kaduma. See oleks fiis küll lordidele waluS hoop, aga maale wõib ta kaunist kasu tuua. Brüunis on töölised oma jonni järele jätnud ja jälle tööse alganud. Palga asja poolest on ka wabrikuomanikud  nende tahtmist natukene enam täitnud, kui esiotsa  lubatud oli. Konstantinopelist kuuleme weikest jagelemist Türgi ja Bulgaariamaade wahel. Esite on Bulgaaria üleannetumad  Küstendilis ühe riide kaupluse ära lõhkunud, misüle  Türk Bulgaaria walitjuse juures kaebtust tõstis ja wiimane omad sealsed ammetnikud lahti laskis. Tsiseks ei olnud Bulgaaria walitsus sellega rahul, et sisemine minister nendega Türgi keeli kirju wahetas, mis palju takistust ja ajawiidet tegi. Seda wiga on Türk siis ka nõnda ära parandanud ja kokku leppinud, et edespidi kirjawahetus PrantsuSkeeli saab toimetatud. Teheranist kuulukse, et Aasiamaal Afghainstani asi ikka weel küllalt kahtlane olla. Inglise piiri-õienduse komisjoni konsulil kadunud üks eesel ära ja tema saatnud teda otsima, palunud kirjaga ka Wene poolt abi. Kui Inglise  konsuli sekretär Wene laagrisse tulnud, wõetud teda kinni  ja pandud sarnase kahtlustama otsimise pärast wangi. Kirja wastused. 282) H. S. L—. Ei olnud seekord enam mahti. 283) J. S. P—. Teie olete oma sönumega hiljaks jäcnud. 284) H. S. L—. Saab näha, mis Teie lihuniku lu'ust saab, aga selle jutu sees on ikka natukene uskumatat imet. 285) C. M. W—B. Olge terwe selle suure töö eest. 286) H. L. M—. Näitusest wõisime seekord ainult lühidelt kirjutada. 287) G. L. J—. Halb küll, aga mis wöib sinna parata, kui sarnastega  tegemist. 288) T. T. T. Teie rahakiri tuli siia. ZH 26. Sakala. 1885 22. IwNÄ 1835 r. Trükitud F. Feldt' i juures WiljandiK. Jooke-aasta tellimise kuulutus. DM- Sakala "WW algab Juuliga oma VIII. aastakäigu wiimast poolt. Tellimisi wõetakse igaS raamatupoes  ja lehe eesotsas nimetatud kohtades wastu. Poole-aasta hind on postiga I rubla 75 kop. ja postita t rubla 50 kop. KeS kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Sakala saab ikka korrapärast wälja-antud ja wõetakse ka weel tellimisi terwe aasta peale wastu, kus sennini ilmunud lehed järele antakse. Neid lugejaid, kes esimese poole-aaSta peale lehte tellinud, palume pia wõimalikult  üleSanda, kaS nad ka töise poole-aaSta peale lehte edasi telliwad. F. Feldt, Sakala wäljaandja. Wiliandi Wiimttstk ÄW lähem koosolek saab 7. Juulil s. a. seltsimajas ärapeetud. Koosoleku hakatus kell 2 p. l. ' Eestseisuse koosolek sellsamal päewal kell 12 e. l. Kõnepidajad: Ainson, Ruubel, Kitzberg ja t. Et tähtsad asjad otsuse tegemise alla tulewad,  nimelt Augusti kuul ärapeetawa põllutööUse  näituse, seltsimaja parandamise ja n. e. kohta, siis palutakse kõiki seltsiliikmeid kokku tulla ja liikmekaardid kaasa tuua. 2 Eestseisus. Üks kerge ivedru-wanker >n odawaste müia tõllasepp P. Sootza juures, ttmnasiumi koolimaja kõrwal. Wiljandi linna raekohtu poolest saab seega teada antud, et sellest kohtust mõistetud otsus, surnud kaupmehe Hugu Dexlingi pärandufeja  konkursi asjus Z. Juulil 1885, lõuna ajal kellu 12 siin kohtus awalikult saab kuulutatud  saama ja peale 8 päewalise kaebduse aja kindlaks jäeb. Sellepärast saamad kõik konkursi mõlauskujad ja ülepea kõik need, kellel õiguse pärast selles asjas mingit tegemist on, selleläbi ülemal tähendatud  päewaks siia kohtu ette seda otsust kuulma kutsutud. Wiljandi raekojas, 13. Juunil 1885. Bürgermeister: J. Werncke. U 915. i Sindikus: Th. Voss. Minu juures saamad odawa hinna eest üks weike kerge kalefhka, üks kahe hobuse postwanker, üks liini-troska ja weiksed sõidu wedru-wankrid müitud. Kõik on uued ja selle peale töö juures  waadatud, et ostja rahul saab olema. Sepameister Wiljandis. Telegrafi kontori maja kõrwal. Kuulutused. Wiljandi linna elanikudelle ja ümberkaudse  rahwale annan seega teada, et mina kui sadulsepp Wiljandisse elama olen asunud ja kõik minu ammetise puutuwaid tööst heaste ja wõimalikku odawate hindadega  walmistan. Auupaklikult Peter Papetto, sadulsepp. Minu korter on Sockst majas, ftifti wasta. 2 Tagawarawäe^irrjü^ on igal ajal saada J. Ketdt'i raamatukaupluses. Riigimaade Ministeeriumi lubaga saab Wiliandi Eesti Põllumeeste SeltS ka sell aastal Augusti kuu lõpul Wiliandis koduloomade, põllu- ja käsitööde näitust pidama. Selgemad teadused saamad marsi ajalehtede läbi tuttawaks tehtud. Näitusele wõiwad toodud saada: I. Koduloomad: Hobused, iseäranis ka head tööhobused, warsad, karielajad, wasikad, lambad, sead ja sulgloomad. 11. Põllu, aia, karja ja tehnika produktid: wili, jahu, tangud; õunad, marjad ja muud aia- ja keeduwiljad; wõi ja juust; seep, tärklis, küinlad j. n. e. 111. Põllu- ja käsitöö riistad, masinad, kunst-sõnnik j. n. e. IV. Meistrite, tiislärite, tõllassepade, sepade, lukussepade, sadulsepade, kingissepade rätsepade, nahaparkijate tööd j. n. e. V. NaeSterahwa käsi- ja näputööd: willased, poolwillased ja linased kangad, willane ja linane lõng, niit, kuetud ja heegeldatud tööd j. n. e. Wiliandi Eesti Põllumeeste SeltS loodab ka sell aastal rohket osawõtmist wäljanäitajate poolt. 2 Ssttst Kest seisis. Uuema moodu järele walmistatud wedru-wankreid, Üks kaleshka töö-wankrid kui ka ukse hinged on igal ajal minu juures saada. Wiljandis. Pillistwere kihelkonnas, Kabbala wallas.Kurla külas on Tikkajaani M talukoht? m«ia. Koha suurus 42 dessiitina Kaupa tteb sealsamas kohaomanik T. MarkuS. i