Tallinna Sõber WiieS aaStakStk. M 14. Tallinnas, 8. Ijiri-kun Wwal IBBZ. Ultiildiie aealeht Ccstirahwalt «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindsors'! päriate triMmajas: 8 rubla, 40 kop. pool-aastas l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: gMa» g rubla - pool-aasta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea eyk selle aseme pealt K Kop. Tellimised wöetakse wasta l Tallinnas: Lindssrs'! pärtate trükimajas. Seteröurgis: J. S. Seelandk, osuuspou»» M 54. Tartus: W. Just. - Aakweres: L. Wattly. haides: A. Seidewerg. Kapsalus: H. Kollöerg. Liyulas: J. ZZllttner'i poodis. Wikzandis: K. J. Aarow'i raamatupood. Kunresaares: Uh. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor! W. F. Eichhoru. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Balliöki (Baltischport Nszrikcxik-lloprib.) Wastus vrana N. - Kuresaare ehk Saaremaa asjust. - Omalt maalt! Tallinnast: Äubernör PeterlmraiS. - Uus lohtnhcrra Maa echsnsuse uSnntogust. -- Tagasisaadetud .saadetud". Relsu luba Walgnse sunnitud knnlutus Wene lehe sõnumid. Kewade hakatus. Maksude kSrgerdamisest.' - Raudtee kahin. PaStor Hurti tiri. Realkoorinatest. BattiSkist i Meresõidust. Rakwerest: Märgitud meeste wale. Halliste kihelkonnastHospidali ehitamine. Riiast: NZuukogudest. Üks Noor-Läti jõledus. Peterburgist - Keiser Peterburqis. Kroonimisest. Armunõuud ?epituse kirik. Kohus Moskwast: Kroonid. Hharkowist: Uputus. Odessast: Kohus. Wõeral maalt: Saksamaalt. Austria Ungrumaall.  Prantsusmaalt. Spaaniamaalt. Kirja wastused. Kinkn teadnsed. Wastus praua R. Johanson-Pärnale. Nagu meie juba wiimaseS numreS ltthidelt tähendasime  on tütarlaste näputöö kooli juhataja Tallinnas, praua N. Zohanson-Pärua, .Heimalhi' läbi üht kirja Saksakeeli .Tallinna Zeittmgi' adreSsi peale saatnud, mis meie, .Tall. Göb." Nr. 10 seeS seisma kirja waSta waidleb. Seda pitka kirja fiin täitsalt üleS pauna et ole meil wõimalik.  Tähendatud kirt püüab uimelt kinnitada: t) Et .Kirjameeste Seltsis' peetud kõnes midagi et olla, miS õrna körwa pahandada wöiks, mida üks ritud" uaeSterahwaS meeste kogu ees mitte wälja rääkida tohikS. 2) Et Seltsidest osawõtmine wäga heaste naeSterahwa kohaline olla, et ka Tallinnas kõrgemast seisusest uaeSterahwad  Seltsidest osa wvtta, ja et need naeStvrahwad tagurpidi  käia, keõ mitte Seltsidest osa ei möla. 3) Et tema, praua R. Zohanson-Pärua mitte ütelnud ei olla! .Eesti rahwa hariduse kandjaks ei läheks Lutheruse  kirikul tarwis. ' 4) Tütarlaste näputöö kool teha oma seadusliku lubakirja  järel tööd, ei olla iialgi üle lubatud piire läinud ja tema, praua N. Zohanson-Pärua, tahta oma koolile seaduslikku  kaitsemist, laimduse waSta, paluda. 5) Saksakeeli .Tallinna Zeitnug' olla enne ise ka selle koolt eest kostnud ja olla .auuStatud rahwast' palunud,  seda .üleüldist kasu saatwat asutust' igapidi tuetada. Nüüd olla asi teisiti ja see tulla wist sellest, et herra Redaktor  enne ei teadnud, et kooli juhataja .Eestlane' oli. (Nooreestt keeli .Eestlaua'.) LöppekS soowib kirjasaatja (NooreeSti keeli .kirjasaatjana')  .Tallinna Zeitungi' Redaktorile pilgates õnne, wõitlemiseks ühe .naeSterahwa' waSta. Muidugi on kõik see kirt harjunud sõimamisega .Tallinna Sõbra' waSta, läbi pekitud. Waatame, kui palju õigust kirjasaatja! tõrelemiseks on. . .Kirjameeste Seltsis' peetud köneS paneb kõneleja kohe hakatuses EeSti lastewanematele järgmised sõnad suhu'. .Kuhu läheb tütarlaps oma koolitamisega? .Temal .et ole soldatiks minekut, ega muud suuremat tallitust, .tema amet on paljalt mehele minna ja lapsi ilmale tuna.' KaS mõned .kultnura' rahwad seesugust kõnet, seesuguses  paikaö, ühe .haritud' naeSterahwa kohaliseks peawad,  sellega ei ole meil siin tegemist. Solkimata Eesti talnrahwa .neiud' ja .noorikud' ei ole seda aga täuine mitte kölwulisekS pidanud. EeSti rahwa kestis on seesugust  kangelaste keelt, awaliku meeste kogu eeS, tänine üksi need naeSterahwad rääkida julgenud, kes omast looduslikust  ringkonnast wälja karganud oliwad, kelle südametes need ellad häbitsemise liikumised lõppenud oliwad, mis iga korralise naeSterahwa kõrgem waimukenadus ja neiuliku wooruse kindlam kants on. Kelle südames aga need ellad liikumised lõppenud on. selle juhatuse alla on, meie arwateS, küll raSke, tütarlaste õrna hinge usaldada. Aga weel rohkem: See, mida .kõnelejana" siin omas kangelase keeleS meeste kogu ette kannab, see on jo täitsa wale. See on puhta ja kasina EeSti rahwa laimamine. Läbi karmi ja walju aegade, läbi mitmesuguste kiusatuste  on EeSti talurahwaS oma tütrele neiupuhtust paremini  alleS hoida suutnud, kui mitu teist rahwast, kes .kõnelejana' aru järel selle uuemeelise .kultnura' järje peal seisawad, mille peale .rahwamehed' ja .rahwanaesed' Eesti tütreid wägtwaldse käega tõugata htmuStawad. Seda teadwad kõik, kes maad ja rahwast tunnewad, seda wsib ka igaüks ustatawatest bioftatika kirjadest leida, kes neid lugeda oSkawad ja lugeda tahawad. Ja ka Eesti emad, nendest EeSti rahwa ringkondadest, kelle juure weel körklew hilpharakate ,kultnura" oma lippidega ja lappidega ei ulatanud, ka need Eesti emad on oma neinlikku puhtust niipalju alles hoidnud, et nemad ennast pahandawad, kui seesugused kõnelejana!)" elu ellamat saladust  oma hoolimata käega ja jultunud keelega awalikule könewainule rebiwad. Ja tütreke wanemad Eesti rahwa keskist ei mõtle tõeste mitte esmalt selle peale, kuida nemad oma täiskaSwanud  tiitretest kiirelt lahti saada wõiksiwad. Mitte paljalt inehele minemiseks ei kasivata Eesti rahwaS oma tütreid, waid omaks abiks ja rõõmuks. Aunsale kodutööle, puhtale, rõõmsale, Jumala ja inimeste meelepäralise elule kaswatawad Eesti wanemad oma tütreid. Tuleb kohaline kosija, siis antakse tütart rõõmust ja kurwastusest  liigutud südamega, sagedast kibeda silmameega wanemate kojast ära. Seesugust mõtet, nagu meie siin awaldab, ei tule Eesti rahwa, nimelt  EeSti talurahwa südamesse, weel wähem seesugust juttu Eesti wanemate suhu. Missuguse , rahwa" suust ,rahwapraua" neid sõnu kuuluud on, seda meie ei tea; EeSti talurahwa suust aga küll wist mitte. Seesugust toorusi ja waleluunistusi wõiks sellest kõnest ja selle kõue järgmistest wabandamistest weel küllalt wälja noppida, aga saagu esiteks sellest. Kelle körwa uutmoodi politika tuhin weel täitsa ummistanud ei ole, see kuuleb ka juba ühest sõnast ära, missugune waim kõneleja wõi , kõnelejana" südames walitseb ja waritseb. Seltsidest wõtta ka Tallinnas, kõrgemast  seisustest naesterahwad osa, ütleb meie ,rahwapraua". See jutt on kirjatähe järel tõsi, aga waimu järel wale, just nagu mitmed teised meeSte" petised jutud ka. Mis seltsid ja ühendused need on, millest pkõrgemast seisusest" naesterahwad osa wötawad? Need on helduse  ja halastuse seltsid ja ühendused, waeste laste, waesete, haigete, hädaliste ja nende rahwaste heaks, kelle juure Ristiusu õpetus weel ulatanud ei ole. Ja! need seltsid ja ühendused on naesterahwa kohatised. Mitte alwemad  ega alamad ei ole naesed meestest ; mitte wähemat tööd ja tallitust et ole Looja naesterahwa peale pannud. Aga tngewama sugu ja ellama sugu tööpõldudel on looduslik,  igameue ja njhutamata piir ja peenar wahel. MeeSterahwa tööpõllul tallitab teritatud mõistus, sagedast walju käega; naesterahwa tööpõllul tallitab kenastatud  süda, ikka pehme käega. Sellega ei ole koguni  mitte üteldud, et meesterahwal heldet südant, ja et naesterahwa! teritatud mõistust tarwis ei läheks. Aga need mõlemad, teritatud mõistus ja kenastatud süda, need on iga sugu töõkonua' ja wõimuskonna lipud, mis iga sugu jälle oma ringkonda tagasi kutsuma peawad, kui elu palawuS üht üleliiga pehmeks, elutuuled teist üleliiga walju  kS tegema kipmvad. Keö omast lipust ei hooli, kes sellest teenistusest ja ringkonnast lahkub, miS temale Looja enese poolest seatud ja määratud sai, see on nagu kargunud  soldat, keda keegi usaldada, kellest keegi midagi head loota ega oodata ei wõi. Helduse ja halastuse seltsid ja ühendused on naesterahwa  kehalised, nendes tallitab pehme süda pehme käega, ja kõik need ühendused, millest kõrgemast sugust naeste- rahwad Tallinnas ja teistes paikades osa wõtawad, kõik need kannawad seda tähte. Aga mis seltsid ja ühendused need on, kuhu praua N. Johanson-Pärna Eesti tütreid kokku kihutada himustab? Otsime selle peale wastust, praua N. Johanson-Pärna kirjast: as tusar ut uS v mitmele Eesti neiu- ja noorikule" Wiljandi maakonnast", ,Eesti Postimehe" Nr. 8 sees, milles Kirjameeste Seltsis peetud kõnet wabandada ja põhjustada püütakse. Kui Eesti maarahwas oma tütreid linna koolides „saksastada" ja pärast „ömbluse-mamseliteks" muuta laseks,  nagu see kiri pool mõistatawalt tunnistab, siis oleks see jo wäga kahjetsetaw. Aga meie teades ei tee seda Eesti talurahwas mitte ja kostnud selle eest ei ole keegi, kõige wähem on aga ja Mikherrad" selle eest kostnud. Kes aga muidugi oma tütart peab wälja teenima saatma, sellele ei wöi seda keegi pahaks panna, kui tema oma tütart õmblema õpetada ja pärast ,möisadesse"  ja Mikherrade" juure tööle miuna laseb. See on ikka weel parem, kui alaline teenistus linnades, kus tüdrukud paraku enamift pääwade, nädalite kaupa lenvawanemake juure jääda läbewad, ühest uksest stsse, teisest wälja kargawad. Ja kui ,mõisnikud" ja ,kirikherrad" õmblejaid oma söömalauale wõtawad, ja kui tütred rahwa tütretega õhtuti jalutamas käiwad, siis tohiksiwad  need selle üle kõige wähem käratseda, kes muidu ikka sEestlaste põlgamisest" kölawaid kõnest peawad. Et aga praua N. Johanson-Pärna »õmbluse-mamseltfl" ja ,rikutud tütreid" ehk koguni neidusi" nii sagedast ühel hingel nimetab, see on häbem a t a!  Seesugune  sõna, oma wänge erahaisuga, wsib awalikkus paikas üksi ühe naesterahwa suust ja sulest libiseda, kelle enese südamest neiuliku puhtuse wiimased riismed häwitatud on. Pea näitab, nagu tahaks näputöö kooli juhataja mamselitega" wsitlemist elu eest algata, kuida Darwini  uurimist mööda kõik elaw loodus alalises wõitlemiseS olla. See wõitlemine peaks aga üksi tööga peetud saama, mitte kahewäärilistc laimusõnadega. Mis selles kirjas Linnade Saksa koolides ära saksastatud ja rikutud Eesti poegadest" seisab, selle eest kostku nende Eesti kännust wõsunud nimede eeS, mis läbi maailma  kölawad ja mille kandjad Eesti auu, keelt ja kirjandust  nii wägewast kosutasiwad, nagu Dr. Karell, Propst O. W. Masing, Dr. Faehlmann, Dr. Kreutzwald ja teised. Kas meie uuemeelifed rahwapäikesed, nagu Oauck. pdttos. Harry Jansen ja vr. Weske ,rikutud" on ja kus nemad saiwad, seda jätame arutamata.  Aga sellest kõigist räägime meie üksi mööda minnes; meie tahtsime neist seltsidest ja ühendustest kirjutada,  kuhu praua N. Johannson-Pärna Eesti tütreid kokku keerutada soowib. Tähendatud kiri ? Eesti Postimehe" Nr. 8 seeS on järgmise kutsega lõpetatud: pKöik Eesti naesterahwad peawad kokku aStuma, üht »üleüldisi Eesti naesterahwa hariduse ühendust asutama, p kellel oma pääkomitee ja abikomiteed on; kelle eesmärk , naesterahwa hariduse edendamine ja õiguste suurenda,mine  on: nagu awaliknde koosolemiste, ajalehe ja koodide  läbi." See on jo üks wõitlemise selts, makswa seaduste ja meeste wasta! Seesugune ühendus wõib jo praua R. Johannsou-Pärna aru järel selts" olla; meie aru järel on fee aga üks seltsrahwaslik politika selts,