Parochial- ehk Kihelkonna-koolideZ käisiwad wiimasel talwel 275 poisi ja 41 tütarlast. Need koolid op. Simunas, Jaagupis, WeMMaarjas, Wiru- NigulaS, Jisakus, Amblas, Türil, Waiwaras, Harju-Jaanis  ja Mihkli kihelkondas. Türi tütarlaste Parochialkoolis  on lapsed ka mitme käsitöö ja majapidamise tööde poolest õpetust saanud: neid on juhatud õmblema, sukka kuduma, hakeldama. riideid leikama, pesu märkima, keetma, pesu pesema ja triikima, ka keduwilja veenrate peale külwama  ja talwe wasta hoidma j. m. See on nüüd weike pildike meie koolitööst wiimasel möödaläinud kooliaastal. Meie peame aga Jumalat tänama,  et tema seda on lasknud korda minna ja selle läbi mitme tuhande lapsele õpetust annud, mis mitmel tänine weel puudub. Jumal ise õnnistagu nüüd kõiki head õpetust,  aidaku kõiki koolmeistreid, et truuwiSie ja Issanda pärast oma tööd teemad, ja mitte ükst mõnda teadust laste pähe, maid ka Jumala kartuse meelt laste südamesse külwawad,  et meie noorest sugust üles kaswaksiwad mõistlikud  inimesed, kes kõlbulikud inimeste ees ja auusad Jumala  ees saakstwad olema, selge aruga, usina käega, maga südamega! Issand Jumal olgu kõige meie laskega! —" Liuuasaadikute-kogus, 21. Mihklikuu pääwal, seisis nõuupidamise all: 1) Linnasaadikute- kogude nõunpidamiste  ja otsuste protokollide trükkimine, et Liunasaadikutel ja kodanikkudel wõimalik oleks igatahes järel waadata, mis otsuseks tehtud on. Linnasaadikud Iljin, Tshumikow ja Th. Jakobson nõudsiwad, et kõik nõuupidamised ja nõunwõtmised trükitud saakstwad; selle wasta seifis Linnaamet, kes kohalise kommiSfloni nõuuptdamist mööda seda ilmaasjataks ja liiga kulutawaks pidas, ja arwas et sellest küll on, kui nõuuwõtmised otsused trükitud saamad. Pärast pitkemat nõuupidamist  sai see asi teiseks korraks, jäätud. 2) Linnafaadik  Heubel oli kord ette pannud selle üle nõuu pidada, kas mitte Linnasaadikute asjatallituse korda selles tükkis muuta ei oleks, et iga Linnasaadik häälte lugemise õiendamiseks pärida ei mõiks, et igaüks uneSte ehk l,ei"ga oma häält annaks, kui arwatakse, et endises lugemises eksitus olnud, Et aga Linnaamet selle wasta rääkinud, et ka kogu keskiS mitmed selle wasta olnud ja et ettepanija kuulda saanud, kuida mõnelt poolelt tema ettepanekule mitmet lisa teha taheta, mis läbi see koguni muudetud ja tühjaks tehtud saaks, siis wõttis tema oma ettepanekut tagasi. 3) Eestimaa Abisaatmise Selts oli palunud,  et selle Seltsi majani, Weikel Roosikrantsi uulitsal, weetorud pandud ja kuiwakslaskmise kanal tehtud saaks. Selle töö kulud oliwad 250 rubla peale arwatud ja sai nõuuks wõetud, palwet täita. Majaomanik TeSlon oli palunud, temale üht pitkemat termini selle raha wäljamaksmiseks  anda, mis temale Harjuwärawa weSki eest linnale weel maksa on. Linnaamet oli selle poolt ja palujale sai kaks aastat aega antud. Linnasaadikute-koosolek Viinakuu 3. pääwal. Linnapea annab ametlikult teada: 1) Et kaupmees Boftandshoglo selle üle Kubermangu walitsuses kaebtust tõstnud, et temale Suureturu ääres kauplemist kange jookidega mitte lubatud ei ole; ei ole aga mitte õigust saanud. 2) Et kaupmees Rebrow ja linna salakamrite  wäljawedaja wahel oma keskis lepitust tehtud on. 3) Et kaupmees E. Johannson, kes Tallinnas üht Teenistusmeeste  artelli asutada tahtis, seda nõuu katki jätnud  on. Pääwakorra! seifiwad: 1) Kuybergi krundi tagasi ostmine. Sai poole hääledega  tagasi lükatud. 2) Kõrtside ja teiste seesuguste asutuste keelamine mõnes määratud paikas, nagu Suureturu  ääres, kirikute ja koolide ligidal. Sai endisel wiifil kinnitatud, peale selle aga wecl uulits Aleksandrikooli taga nende paikade sekka luetud, kus seesugused asutused keelatud  on. 3) Trahterite keskmine aktsisi maks, linna kasuks, aasta 1885 peale. Sai jälle 300 rubla peale määratud. Teised nõuuwõtmised ei ole awaliku elu kohta tähtsad. Selle kuu 6. pääwal on Waida walla mees Joosep  Weedemann, umbes 60 aastat wana, Rügementi uulitsa  saunas äkitselt ära surnud. Selle kuu 8. pääwa homikul kell 3 oli Aruküla mehe Mart Sillami pesuköök, WaestelaSte-maja uulitsal põlema läinud. Sealt kargas tuli hobuse-talli ja kuuri peale, mis kõik maani maha põlestwad  ja kuhu ka kolm hobust sisse jäimad. Ka Kehra mehe, Jüri Sillami lehmalaut põles ära ja hobuse-talli sein sai körwetatnd. Inimesed, kes nendes majades elasiwad,  arwawad oma kahju 945 rubla peale, Jüri Sillami uaene oma kahju 500 rubla peale. Mõlemad peremehed oliwad kottu ära. Kust tuli lahti peasnud, see ou teadmata.  Selle kuu 8. pääwa öhtal kell 9 tõusis Liimalata  uulitsal, praua Aleksandra Koshkini heinapõningil tuli, ja põles see kõrwaline hoone maha. Sealt kargaS tuli Tatari uulitsale Zuula Niitjärwe maja katusele, mis osalt pidi maha kistud saama; peale selle pidiwad weel kolm küüni, üks pesu köök ja mitmed aiad maha kistud saama, et tuli toitu ei Maks. Köshkini maja kõrwalises hoones jäiwad kaupmees 3. Rebrowi salakamri koristamise riistad: tv wankrit, 17 kasti, IV saam, 30V0 luuda, 2000 puuda heinu, 330 puuda rogoshkit, 348 lauda ja 1 wiljapuhaStamise mashin sisse. Kust tuli tõusnud, see on teadmata. Selle kuu 9. pääwa homikul tõustS tuli Barou Rosen'i maja kuuri põningil, Maneshi uulitsal, kuida arwatakse, hooletuma ümberkäimise läbi tulega. Tuli sai aga koduse abiga lämmatatud Öösel, selle kuu 9. ja 10. pääwa wahel, tõusis tuli HeinrooS'i pärijate  maja talli põningil, Weikel Liiwa-uulitsal, mis seda talli, elumaja ja üht kuuri maani maha põletaS. Arwatakse,  et korterita hulgused põningil heinte peal maganud ja tulega hooletumast ümber käinud on. Seitse tulekahju  üheksa pääwa käikuS! Mitmed nendest langeda nenda nimetatud „Assekuranz - põlemiste" sekka, kus peremehed  oma majast ja asju kõrge hinna eest Tulekassa kaitsemise alla annawad ja siis ise põlema pistawad. Suur hulk neist kahtlastest inimestest istub ka kinni ja seisab Raekohtu kuulamise all. Tallinna hoolsad tuletõrjujad  on wäsimusest hoolimata, nii palju abi saatnud, kui iganes wõimalik oli. Öösel, selle kuu 8. ja 9. pääwa wahel, on 3»a mõisas, murdmise abiga, 16 hõbe waagnat ja 2 hõbe ülesandmise lauda, kokku 1 puud naela, ära warastatud.  Tallinna hoolas ja osaw Politsei, nimelt herrad  Pristawid Jna ja Pawlow, ja kuus alamat ametnikku on wargad, Madis Kiiw MaSfu wallast ja wäljalastud soldat Jaan Nurja, selle kuu 11. pääwal kätte saanud. Ka üks endine wang, kes salgamise kahtluse all seisab, on kinni pandud. Muist asju on juba leitud; kuhu teised  peidetud, seda ei taha pahategijad tunnistada. EkS läheks siin natuke seda tarwis, mida >wabalased"  nii suure tuhinaga häwitada katsuwad? Seim wargust taga otsides, on Politsei ühe Juudi, Isaak Sack' i, juures, 2 puuda punase-wase plaatisi leidnud, mis wist Pühawaimu kiriku ja OleweSti kiriku katuse warast warastatud on, kui neid katuseid parandati. Juut ütleb wase lahtilastud soldat Sallmann Kagan'i, ka ühe Juudi, käest, ostnud olema. Viimane on kinni pandud. Teadaandja" ametliku kuulutuse järel on Karl Robert Jakobsoni parandus konkursi alla pandud. Need wõlauskujad, keS seda esimese päranduse-kuulutuse  peale weel teinud ei ole, saawad kutsutud, seda 2. Jürikuu pääwani 1885, Viljandi Maakohtus tegema. Niisamati peawad ka kõik wölglased ja kelle käeS pärandusejätja aSju on, oma asju määratud aeaks Hoowkohtu-Adwokat  R. Schoeleri juureS õiendama. - Sellest asjast on raske aru saada. Mõne aea eest kuulntastwad need lehed, kes Jakobsoni perekonna ligemal seifawad, et kõik wõlauskujad oma pärimist kümne aasta peale jätnud, muist koguni kinkinud olla. Kelle pärimise peale on nüüd siis konkurssi kuulutatud? Eestimaa! on nüüd täitsa sügisesed ilmad walitsemas,  tuulised ja aga raskemat wihma ei ole weel olnud. Kõik madalikud on weel kuiwad. Mõned oraspõllud haljendawad õige kauniste, teised on põuast ja rukki-ussift täitsa ära rikutud. Tartust. Selle kuu 7. pääwa öhtal oli üks noor meeS Tartu turu peal woorimeest Karl Pa!m'i palganud teda Kabinale wiima. Metsast läbi sõites oli sõitja kinni pidada käskinud ja kohe selle peale woorimehele rewolwrift  kuuli kuklasse lasknud; kui see ennast ümber pöõrnud, lasknud kuriategija teist kord, pealmisest mokast läbi, mis peale woorimees temale piitsaga wasta nägu löönud. Veel kolmat korda lasknud Kurjategija, woorimehe seljast läbi ja jooksnud siis ära. Õnnetu woortmeeS Palm, 42 aaStat wana, Elistwere wallast päritud, on mõne talumehe abiga kliinikusse wiidud. Üks kuul on wälja wõetud, teine on lõua luu sees kinni. Teel on tema wäga palju werd kuulanud ja elu peale on wähe lootust. Tema mõrtsukas, Karl Reino Sarakuse wallast, 25 aastat wana, on kinni wõetud ja on ka juba oma tegu tunnistanud.  Mis mõttes wõi tuhinas tema seda teinud, see on teadmata. Röõwinud ei ole tema ühtigi ja Palm oli temal tundmata. Kas ei peaks siin ehk ka wahest ühe segameelisega tegemist olema? Põltsamalt kirjutakse meile: „Öösel, 16. ja 17. Mihklikuu pääwa wahel, põleS rabaS Patuwere küla all, Wana-Pöltsama mõisa turba küün maha. Küün oli turbaid  täis ja ilma kinnitamata, mis läbi mõisale umbes 800 rubla kahju tulnud on. Tuld on kuri käsi pannud. Küll on inetu ja jäle. et üks inimene sarnast tegu wõib teha ja omal kurjal tahtmisel ligemisele nii suurt kahju sünnitada". R. Wiljandi maakonnast kirjutakse meile; Meie Wiljandimaa  rahwal on tänawu koguni isesugused suwi-ilmad olnud. Aewade oli pitkalt wilu ja wihmane. Jaanipääwa aeal oliwad ilmad psuased ja päike körwetas orased paiguti  koguni kinni. Paar nädalit pärast Jaanipääwa hak. kafiwad kõue-pilwe rüngad käima, tõtwad mõneS paikaS wihma ia ka rahet, mis aga suuremat kahju ei teinud. Mõni maanurk. nagu Wiljandi liuna ümberkaudu, jäi kaua aega koguni ilma wihmata, Kus wihma tuli. seal hakkafiwad põllud haljendama ja igal mehel oli lootu? kaSwamaS. Wihmapilwed kadustwad aga pea ära ja nende asemele aStufiwad ägedad pääwad ja külmad ööd. mis wiljakaswu takiStafiwad. Lauritsapääwa ümber 18. ja 19. Leikusekuu pääwa wahel, oli nii kange öökülm et pääwa tõusu aeal kaewu künas puuga sai jeat katki lüia. Wilja pead. mis alleS noored oliwad, oliwad läbi ja läbi külmetanud; oa ja erne terad oliwad kaunade seeS külmast köwad. Põllumees kohkus ülesärgates. seda nähes. Kui päikese kiirud üle põllu libtsesiwad. stiS laugestwad kartuhwli pealised; uuritsad, kõcwitsad ja teised õrnemad aiawiljad närtfistwad ja lehed löiwad muStaks. Nisud, odrad, maa» kaerad ja linad walmiStafiwad ennast pea peale selle leikusekS,  oliwad aga külmast rikutud; mitmeS paikas oliwad  linaseemned paiguti walged, ei annud seemetgi lagast, on ka koorma kogu poolest kasinaks jäänud. LmnaS on linaseemned selle kastmise pärast õige kallid; head seemned maksawad 15 kuuni 16 rubla tshetwert. Rukkid on läbiStikkn  hea saagi annud; suwiwili kipub kaunaks jääma, ja seegi on külmast rikutud. Kapstad ei kosunud põua pärast sugugi. Kartuhwlid on ka nii weikeseks jäänud, kui seda mõnel aastal enam nähtud ci ole; wäljaand oli õiete kasin. Rukki orased ei tõusnud põuaga paiguti ülesgi; mis tõustwad, seda sõimad uSfid ära. Mitmel poolel on mõisnikud ja talupojad rukkid uueste maha teinud,  aga ka teine külm ei rõõmusta põllumeeste meelt; ainult madalamate maade peal haljendawad orased. Mihklikuul  et ole küll öökülma olnud, aga wihm puudub ja maa on läbi ja läbi kuiw. Mihklikuu 28. pääwa! tuli natuke wihma, aga kui rohkem ei tule, stiS on wee puudust  karta. Heina saak oli hea ja selle järel on ka looi  made hinnad laatadel. Muidu näitab inimeste elukord kaunis waikne olema, kui mitte hobuse-wargad, teised margad ja lõhkujad oma inetu muSta tööga ja õige inimese südant ei segaks ja murega täidaks. Mihklikuu hakatusel ei läinud enam ühte ööd mööda, millest hobuse märgust ei kuuldud. Wana- Tennastlmast wiidi lühikeses aeaS wiis hobust ära. Mõned on omad hobused meel kätte saanud, aga teised on jäädawalt  ilma jäänud. Peale hobuse warguse algastmad nimetatud maldas ka teised margused, nagu aida-lõhkumised ja kanga-wargused. Tänine ei ole neid pahategijaid leitud,  kuida ka otsitakse. Ühel peremehel lautati öösel linaseemne  kukrad laiali, nii et tema neist midagi ei saa; ka siin on kurjategija teadmata. Paaril peremehel on rehe alt kotist ja ka maast puhtaks tuulatud linaseemned ära witdud, kus juureS ükS waras laengu kehasse sai ja ka teine kinni wõeti. See waraS oli ühe peremehe poeg, keda see sõnum haigeks woodiSse wiskaS, kust tema enam üles et tõuSnud, warajal eluaea! ära suri. RahwaS ei wsi enam sugugi oma wara juureS julge olla, ja hobustega  on kõige suurem häda. Wahid on ööd ja paamad walwamaS, mitmete hobused on raud kammitsas. Peaks ometigi kord aeg tulema, kus margad meie maalt kaukfiwad  i Kolga-Zaani kihelkondaS olla hundid sel sügisel  julgemad kui enne, ja olla palju kahju teinud. WiljandiS põleõ Mihklikuu 17. pääwal Põllumeeste Seltsi näituse kuur maha, kuhu kolm siga ja mõned süllad puid fiSse jäiwad. Tuul puhuS tule suure maja peale, aga see ei läinud põlema, sest et teda hoolega kaitset!. Suurest majast kraami wälja kandeS on pglju asju katki tehtud ja Selts on ikka mõnda kahju saanud. Mihklikuu 22. pääwal  hakkaS Põllumeeste Seltsi maja põlema. Tuli oli keldrist wälja talnud ja põletas saali põranda läbi, maja ei saanud suuremat wiga, muud kui aga näite lama ja mõned aknad on rikutud. Mõlemad kahjud oliwad pärast lõunat, kell 4 ja 5 wahel, ilma et tule hakatu? teatud oleks. Kuulda oli, et enne suure maja põlemist ökonom olla kiwt-õli waati keldrisse wiinud, muidu olnud kõik waikne ja kedagi inimest käimas. ng. Pärnumaalt Kirjutakse meile: »Kui palju häda, õnnetust,  wilctsust. Suhhumi maa kiitmised rahwale saatnud on, seda ei suuda suu rääkida ega sulg kirjutada. WarSti, kui need kiitmised rahwa sekka laiali oliwad  kantud, et Kroonu Suhhumis iga inimesele ilma hinnata 20 deSsätint wäga head wilja ja wiljapuu maad anda, töufiS ka meie pool, Pärnu, Saarde ja HeademeeSte  kihelkondades rahwa keõkiS suur Suhhumisse rändamise  tuhin. Mitmed peremehed miiüfiwad omad kohad ja rendikontraktid, mitmed sulased ja käsitöölised omad loomad, majariistad ja tööriistad ära, ja siis ikka üle pea ja kaela Suhhumi poole. Küll manitfenwad Mõistlikumad inimesed, et tuhinlased natuke kannatakfiwad ja asjatundjad  maad läbi waatama saadakftwad ; ka jõuta külmtöbe, miõ esiotsa mõne külge hakkanud, küll wälja kannatada; mis seal fiiS weel aega wtita. Nüüd Mihklikuu hakatusel on meie poolsetest  wäljarändajatest juba suurem hulk tagasi tulnud: aga Jumal hoidku: missuguses olekus! näust kollased ja ära nälginud nagu surma marjud, häda waewalt ihul-katwais