Saarlane tk 46. Teisipäewal, 5. Detsembril 1889. VI. aastakäik. maksab: Ilmub igal -H.- UM Ulkiildiae politika ajalcht maa- ja liaaarahmalc. UW Uued raamutud. (Ots). Jlukirjutamise tunniks on soowida: „Uued kaligrahwia eeskirjad," 90 tükki, Tallinnas, sinodi trükikojas ilmu- nud, 30 kop. eest saada, —Rehkendamise tunnis saamad koolilapsed waewast wiisi ka ilma raamatuta korda. Kus aga wõimalik on, sääl muretsegu md enesele: sehkendamine  küla koolis" (Tallinnas, sinod, h. 25 kop.) ja koolmeistril olgu selle raamatu „wäljarehkenduste kogu," 5 kop. eest. Nagu nimi ütleb, on see raamat just küla. koolide tarwis kirjutatud. Temas on järgmised jäud: I Nimeta täisarwud,  H nimega täisarwad, IH murrud ja IV kolme liikme arwamine. Teise trüki ette otsa on koolmeistrile 8 kallist juhatust rehkendamise õpetamiseks antud. Koolmeistritele  enestele on sooipitada Kallase: „Mõ istlik rehkendaja" (Tartus, Laakmann, h. 1 rub. 25 kop). Soowida oleks, et meie walla koolides geograhwia õpetusega hakatust saaks tehtud. Õppimiseks wõetagu: „kooliiastegeograhwia raama t" (Tallinnas, sinodi tr. h. 15 kop). See raamat wõib ka meie kihelkonna koolides tarwitatud saada. Kõige uuemas (VII) trükis on Wencmaa kohtade Eesti keelsete nimede kõrwä ka Wene.keele nimed lisatud. Ka kallim Jakob I „Wäl ke n e Geograhwia" (hind 30 kop.) wõib kihelkonna koolides tarwitatud saada. KeS iseäranis laialt Wenemaast teadust soowib, leiab seda M. J.Eiseni raamatust; ~W e n e m aa geograhwia" (Tartus, Schnakenburg, hind 45 kop). Geograhwia raamatute kõrwal peawad aga ka tingimata kaardid olema. Paremat Eesti keelelist kaardi raamatut küla ja kihelkonna koolidele mull soowitada pole kui: „Geograhwia kaardid" (Tallinnas, sinodi trükk, hind 30 kop). Selles raamatus on 4 ilusa puhta trükiga kaarti: 1. Europa 2. ja 3. maakera pooled, 4 Baltimaa kubermangud. Tartus Laakmanni juures on ka ~kooli atlas," lk kaardiga, 75 kop. eest ilmunud, aga see raamat on kallis ja kaardid natuke puudulikud. Kihelkonna koolides on ajaloo õppimise raamatuks: „Ajalugu Eesti alamatele koolidele"  (Rakweres, Kuhsi trükk, h. K 5 kop.) ehk ka J. Berg m anni „Üleüldine ajalugu" I. ja H. jagu s, 80 kop. (Tartus, Schnakenburg). Luteruse eluloo õppimiseks wõiks tarwitada: „M eie usui  s a vr. M a r t i n L u t e r u 3" (Tartus, Laakmann, h. 5 kop.) ehk seesama piltidega, hind 15 kop). Kes ristikoguduse ajaloost teadust tahab, muretsegu enesele Raudkepi  „Wäikene kiriku lugu" (Tartus, Schnakenburg, hind 32 kop). Kihelkonna koolides tuleb Wene riigi ajalugu  õppida järgmisest raamatust: „Wene riigi ajalugu. Jlowaiskij järele Wene keelest P. Koit (Rakweres, Kuhsi trükk, h. 40 kop). Sedasama seltsi suurem raamat on ka Tartus Schnakenburgi  juures K 5 kop. eest ilmunud, pääl- Lume all. (OtS). 13 Õö tuli kätte ja wäsinult langcsiwad palju töö tegijaid maha, palju pöörsiwad ka kodu poole, ses kindlas arwamises, et nende eesmärk ainult surnu keha neile andma saab. Ainult mõned truid sõbrad pääle Jõe talu sulaste jäiwad wcel õnnetuma  Jõeperemehe ja Joosepi ümber wäsimata edasi töötama. Õö pimedusest hoolimata oli siin suure otsata lume lagendiku pääl siisgi ümarik, mille üle tähtedest säraw taewas ennast lautaS. Kuna siin wäljaspool kõigest jõust päästmiseks  tööd tehti, istus waene õnnetu allamaetud poolkange oma aseme pääl, tema mõis meel ivaewalt mõtelda ja ennast liigutada. Ahastuse ja meeleäraheitmise piin oli aeg ajalt wähemaks jäänud, ja tuimus, milles ta kordagi enam ci katsunud omast hauast pääseda, tema üle wõimust wõtnud. Aimased ja pool minestanud oliwad kõik tema mõtted ja tundmused, aga seda ta tundis siiSgi selgesti, et nüüd kõik mõõdas oli ja surm silma eeS. Peaks ta meel üks ainuke kord wõima omakste palet näha ja nende käest andeks paluda, kõik, mis tema neile südame walu ja muret teinud oli, siis tahaks ta hea meelega omad silmad igawesti kinni suruda! Nõnda mõtles ta siin külmas hauas omas uimastuses. Oma wiimast jõudu meel kokku mõttes, ajas ta ennast oma põlwede pääle ja palus ägadeS: „Kõige halastuse ja armu Jumal, kinnita mu nõtra jõudu meel nii kauaks, et ma mu omaksid meel ühe korra enne surma oma ihu silmadega wõiksin näha ja oma kange kaelust neilt andeks paluda. Ainult seda õnne kingi mulle meel, siis tahan ma heal meelel surra!" Aga kuula! Kas see ei olnud mitte üks hääl, mis praegu siit haua waikusest läbi tungis? Nagu raua hääl, mis wastu kiwi lööb? Kõik tühi arwamine; ta oli juba mitu korda ka arwanud seesugust häält kuulnud olewat, sest ta kõrwad hulusiwad ja mingusiwad juba ühte puhku suitsu wingust ja nõtrusest. Ka nüüd armas ta täis allaheitmist, et see asi mitte teifite ei ole, oh jäta aga süda kõik seesugused lootused maha! Aga ei, sääl oli jälle midagi! Just seda sama moodi hääl, aga waljem kui enne. Ja kuidas? Kas need ei olnud mitte hääled, mis ta kuulis? Ja koguni inimeste hääled, mis tema hauale ligemale tuliwad? Ja nüüd, nüüd wabises ja wäriseS tema urtsiku katus, nagu tahaks ta päästmise silma pilgul sisse wajuda ja teda ära surmata! Walju häda kisaga kargas ta ülesse, raputas uimastuse ja wäsimuse enesest ära, taris kui hullumeelne oma kirme kätte ja hakkas kõigest jõust wastu kõwat jäe seina raiuma ja meelt äraheites abi karjuma. Weel üks hoop ja erk, selge päikse walgus woolas tema pimedasse hauda. Kristjani silmad, mis nii kaual ajal enam maigust ci näinud, ei woinud nii järsku, erku päikse maigust wälja kannatada; ta mattis nad kabe käega kinni. Aga selge rõõmu hõiskamine  tungis nüüd wälja poolt sisse. „Kristjan, sina elad weel! Jumalale olgu taewas tänu, kes sind ses koledas surnu hauas nii kaua on eluS pidanud!" hüüdsiwad päästjad Kristjani nähes ja kaks tugewat kätt hakasiwad tema ümbert kinni. „Mu isa, mu isa!" enam ei saanud Kristjan rääkida. Ta wajuS minestanult ja rammutult Jõeperemehe rinnale. SurmaahaStus  ja päästmise rõõm tõukasiwad teda minestuse sisse. Pea läks aga neil jälle korda teda uueste elule kutsuda ja nüüd tungisiwad kõik tema ümber, kes sest raskest päästmise tööst oliwad osa wõtnud. Kristjan sirutas kõigile tummalt käed wastu, kus juured ta ise ainult naeratas, aga sõnad ei tulnud suure rõõmu pärast mitte ta suust wälja. Siis aga hakas ta uuest oma isa kaela ümbert kinni ja ütles paludes: „OH isa, wõid sa mulle andeks anda, ..Saarlase" tellimine on alganud. Tellimist palutakse pea ära toimetada. Lehe hind on: -HP Saaremaal aastas . . . 1 r. sl> k. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Kroonu postiga aastas. 2 „ „ Kroonu postiga pooles a. 1 „ 25 „ Tellimisi wõtawad wastu: Kuresaare linnas „Saarlase" toimetus, kaubauulitsas nr. 17 ning maal: kirikuõpetajad. Rohkem tellijad saamad iga kümne lehe kohta ühe ilma hinnata ehk 10 protsenti lehtede hinnast. DM" Tellijad saamad Saarlaste kalendri  kaas-andeks.