Sakala .U ts. Wittandis, 29. Juunikm päewal 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Senatori ülewaatusest. 111. Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Wiliandist: Koolmeistri lahtitegemisest. Tartust: Näputööde näitemüük. Riiast: Senatorile palwekirja andmisest.  Peeterburgist: Kõigekõrgem kuulutus; ministri Jgnatjew'i ameti mahapanemisest; pearaha kadumisest; rahukohtudest; krahw Jgnatsew'i  Peeterburgist ärasõitmine; mäe tohtritest; krahw Shuwalow'i reis Berliini. Moskwast: Metropoliti surm; wäljanäitusest; arstide kongres; suur torm; taSkuwargad. Odessast: Keeldus Juudi sugu arstidele; Juutide kaitsmise kiri. Kalugast: Kiwisöe laager. Krasnoe-Sseloo: Sõawäe läbiwaatamine. Kislärskist: Weeuputus. Tobolskist: Suur kingitus. Persia rasalt: Tülidest. Wõeralt maalt. Egiptusest  ja Aleksandrias!: Mässamisest. Ameerikast: Juutide kolonii. Lisaleht. Sillaotsa kerjaja. V. Terwise hoidmisest ja kui tähtjas õhk eluülespidamiseks on. 111. Kuulutus. Senatori ülewaatusest. lil. EeSti rahwakoolide ülespidamise asi ei ole sugugi selge, teeb palju mõndagi nurinat, millest suuremat midagi awalikkudeS lehtedes rahwa poolt räägitud ei ole saanud. Sakste poliitika meeste poolt on tahetud  näidata ja on paljugi kõrgema seisuste inimesi selles mõttes, et meie rahwakoolide ülespidamine nii heaSte kui üksnes mõisade poolt tulla ja et, kui mõisad oma abi ära wõtawad, siis kooli elu ja edu saaks otsas olema; rahwa poolt aga kuulukse jälle mitmelt kohalt sagedaste kaebdusi, et mõisad liig wähe ehk sugugi koolide ülespidamise eest hoolt ei kanna, 'et küll mõisa-maa peal elawate inimeste lapsed walla koolis käiwad ja harutatakse asjad nõnda ülesse, et selgeSte näha saab, et rahwakoolide ülespidamise kohta mitmel ja mitmel kohal mõisad mitte waldade heategijad  ei ole, waid just ümberpöördud wallad mõisade heategijad, nad koolitawad jo mõisa teendrite lapsi. WeikeSte põldude pidajatel on seesugustel kohtadel  jällegi maksu koormaid kanda, kellest suurte põldude  pidajad priid on ehk niiheaste kui priid, kuna ometi õigus wähemalt nõuab, et rahwakoolide ülespidamine  kas maasuuruse järele ehk kooliskäiate laste arwu järele mõisa maa ja walla wakumaa peale peaks ühtewiisi ära jautatud saama. Wäga sagedaste on mõisa maa peal elawad inimesed oma laste koolitamisega  kimbuS: mõisal kooli ei ole, ise nad kooli asutada ei jõua, walla rahwa kaela peale tungida ja neilt armu paluda on häbi. Mis Leha, peawad armu paluma! Wallal jälle omad hädad: kooli ülespidamine  oma laste jauks juba raske küllalt, kooli ruumid  kitsad, koolmeistril palk weike, aga kuhu peawad nende waeSte inimeste lapsed siis kooli minema, ega nad ommeti koguni koolitamata ei wõi jäeda? häda waStu Võtta, teine ära ajada. Wiimaks peawad ommeti halastama. Juhtub niisugusel 1001, et wallawalitsus koolmeistri  palka tahab tõsta, siis kuulukse nõuukogu liigete  poolt ütelust, et wald on oma jau maksnud, maksku mõisa oma jagu ka, siis koolmeistril palka küllalt. Ütlejal omalt kohalt on täitsa õigus, aga wallawalitsuse liikmel õigust ka, kes arwab, et see küll mitte tark tallitus ei ole, wägewamaga kohut käima hakata. Ja kuhu kohtusse minna, kooli kohtusse  wõi muu kohtusse? Need saadawad jo ühe juurest teise juure kuuni käija wiimaks kahe wahele ära wäsib ja arwab, et kõige wähem kulu on see: ära kannatada  ja mitte enam kummagi juure minna. KuS nüid sellel segadusel selgust tahetakse teha, walla rasket maksude koormat kergitada ja kooli asju edendada, seal antakse selge, rehknung senatori härrale ette, tulgu sealt siis walla wõi mõisa kiitus wälja; siis saab ka selleS asjus rahu ja sõbrus seisuste wahele asuma, mis nii mitmest ja mitmest mailast kahetsemise wäärilisel wiisil kadunud. Siin paar rehknungi  näituseks, mis umbes aasta eest kindla põhja peal Tartu maakonnas tehti. W. wald, kaks kooli, W. koolis käiwad 117 last; neist on walla maa peal elawate inimeste lapsi 46, mõisamaa peal elawate inimeste lapsi 71. M. koolis käiwad 165 last; neist on walla maa peal elawate inimeste lapsi 118, mõlsa maa peal elawate inimeste lapsi 47. Walla maa peal elawate inimeste koolilapsi kokku 164, mõisa maa peal elawate inimeste lapsi kokku 118. W. kooli ülespidamise eest maksab wald:. 2 tshetwerti rukkid, ä 15 rubla 30 rubla kop. 2 „ otre, ülO rubla ' 20 „ „ Puhast raha ...... 15 „ „ Pääraha 5 „ 43 „ Tuleraha 5 „ „ 15 sülda puid, ü 4 rubla . . 60 „ „ Kokku 135 rubla 43 kop. M. kooli ülespidamise eest maksab wald: Kooli maade eest. . . . . 90 rubla hõb. renti. Tuleraha 12 „ kop. Pääraha ....... 10 „ 86 „ 15 sülda tulepuid, s 4 rubla . 60 „ „ Kokku 172 rubla 86 kop. Mõlemate koolide peale kokku 308 rubla 29 kop. Mõisa ei maksa midagi koolide ülespidamise eest, et küll mõisa maa peal elawate inimeste lapsed koolis käiwad. Mõisa ei ole ka midagi koolimaja ülesehitamise  ja parandamise eest maksnud. Wald aga maksis 1879 aastal koolide ehitamiste eest: Materiali ja meistri palk .... 900 rubla. 180 hobuse päewa, ü 125 kop. . . 225 „ 120 jalapäewa, ü7O kop. ... 84 „ Summa 1209 rubla. Koolitrahwid on puuduwate päewade eest W. wallaS nõnda: Jgapäewased kooliskäijad lapsed maksawad  iga päewa eest talwel 10 kop. ja näitajad lapsed iga päewa eest 25 kop. Aga suwel maksab igaüks, keS katsumise juures puudub, 50 kop. iga päewa eest. Seda raha pruugib kirikõpetaja üksi oma arwamise järele ära ja kihelkonna konwentides neist sissetulnud trahwirahadest aru ei anta, kus ta wälja läinud. Nõnda on aruanne W. wallast 4. Aprillil 1881; nõnda on seal kooli ülespidamisega praegu lugu. Kauge lugeja ehk imesteleb ja arwab, et see üksik juhtumine; sellepärast annan teisest K. kihelkonnast W. K. wallast weel ühe sarnatse rehknungi. „W. K. wald, kaks kooli wallas, mõisal ei ole kooli. S. koolis käiwad 130 last; neist elawad 95 walla ja 35 mõisa maa peal. T. koolis käiwad 82 last; neist elawad 26 walla ja 56 mõisamaa peal. S. koolmeistrile maksab wald 150 rubla raha palka ja annab 15 sülda puid, mis 45 rubla maksab, aastas ja parandab koolimaja. T. koolmeistrile maksab wald iga aasta 150 rubla raha palka ja parandab koolimaja. Mõisa annab selle kooli tarwis iga aasta 30 sülda hagu, mida wald juure weab. Muidu ei anna mõisa midagi koolide ülespidamise tarwis, et küll 91 mõisa last koolis käiwad. Mõisa ei ole koolimaja ülesehitamise ja parandamise  juurde midagi annud. Wald on koolimaja tarwis materiali ostnud ja tööraha maksnud. S. koolimaja ehitus on wallal 1000 rubla maksnud, ja T. koolimaja ehituse kulu ei tea." Nõnda aruanne 24. Maist 1881. 30 koormat hagu 56 lapse koolitamise eest, teeb wälja rohke pool sülda ühe lapse peale! . . . Sarnatseid kooli ülespidamise rehknungisid on weel, kaunis rohkeSte, aga Jumalal tänu, et mitte kõik rehknungid nõnda ei ole. Neid mõisaid on ka kaunis rohkeste, kes rahwakoolide tarwis ehituse ja põletuse puud tarwitust mööda annawad; see olewat seaduSline anne, mida mõisad andma pidawat. Neid mõisaid teame mitu, keS niisama palju ehk koguni enam walla koolide ülespidamiseks annawad kui wald ise, kes nimelt walda koolimaja ehituse juures aitawad;  niisugust mõisa omanikust on siis ka awalikult ajalehtedes heategude eest kiidetud ja wallarahwas auustawad neid nimelt nende elu tähtsatel päewadel. Sellest jo saame näha, et meil kooli-ülespidamise  poolest sündida wõib mis ülekohus ja ka mis kohuse üle käib. Küll on suur priius meie rahwakoolide  ülespidamises: kõige laiduwäärilisem olek wõib wäga heaste kõige kiiduwäärilisema oleku kõrwas kesta! Korraline olek puudub. Sellepärast oleks küll õnn kui senatori härra asjad nõnda ajaks, et mõisad ja wallad maasuuruse ehk koolilaste arwu järele ühte wiisi kooli ülespidamiseks annaks. Waestel moonameestel  tuleks siis koolitamise poolest, suuremal hulgal waldadest maksude kergituse poolest ja mõnelgi koolmeistril  ka palga poolest ühendatud jõud annab jo õhinal eluõhku palju parem järg. Poliitika ringwaatus. Uue sisimise ministri ringkiri kõige Weneriigi kubermangu walitsuötele, mis Juutide taga kiusamist kangeste ära keelab, on praegusel korral tähtsa sisimine ast riigis. Ses ringkirjas tuletab minister kubermangu walitsustele kõwaste meele, et iga riigi alam, olgu ta mis usku ehk mis rahma sugust tahes, Wene seaduse kaitsmise all on, j« sellest seadusest üleastujad kangeste peawad karistatud saama. Inglismaal tikub liri ast uueste sassi minema ja mässamise tuli walgub lirimaal pea siin, pea seal. Hiljuti on Inglise sõawägi käsku saanud, iga silmapilk walmis seista. Prantsuse maal on kodus kõige pahem meel walitsemas, sest et nende Egiptuse poliitika lõng kahe ministri Gambetta ja Freycineti wahetuse ajal poolest  saadik on katkenud ja sõlme sisse saanud. Itaalias räägitakse weel ikka palju tähtsa isamaa  wõitleja Garibaldi surma üle, kui ka selle üle, mis tema järele jäenud põrmuga peab sündima. Ühed soowiwad teda Rooma linna matta, teised Kaprea