Kuvffer Saksakeeli õnnistamise-kõne. (Eestikeett  tema ei mõista.) KsMuS on nüüd segtud, aga oma õpetajad weel ei ole; loodetakse  et ka se tarwitUS edaspidi täidetud saab. Aa Eesti kool on Walga linnas asutud, ja wõiwad Eestlased linnast ja maalt oma lapsi senna õpetusele saata. Minewal talwel ei olnud  küll weel koolmeistred, ja pidi sedawiisi läbiaetud saama, et üks Lätimees Jaanipääwani  koolitundisi andis, nüüd on aga meie uuS köster ka koolmeistri ametid oma peale wõtnud ja loodetakse, et tema seda ametid täieSte tallitab.  .... Kogudus ja kool on seatud ja asutud, za meil on aga weel Jumalad paluda, et Tema neid oma kaitsemise alla wötaks ja neile kes weel lapse-ea sees on, ustawad juhatajad annaks, neid waleprohwetide ja waleöpetuSte eest hoiaks, kes nüüd iga! poolel pead tõõtawad. V. Pe terb urg ist. Selle kuu 15 pääwal, lõune aeal läkfiwad Neewa jõe peal heina-lodjad  põlema. Wana wiist järel seisawad need hunnikus ühes paikas, mõned on ka weel üksteise  külge köidetud, et juhtimiseks wähem rähmast  tarwis läheks. Sedawiisi oli tuli kiiruga ühe lodja pealt teise peale kargand, pea mässisiwad  paksud, pahast haifewad suitsupilwed ennast  kahjupaiga ümber ja tegiwad kustutamist wäga raskeks. Põlewad lodjad, igaüks umbes 6000 ja rohkem puuda heintega, ujuflwad mere voole ja ähwardafiwad sildast põlema panna, kuida ka Troizki sild põlemas olnud, aga pea knstutud saanud. Linna tuleknstutajad ja Mitmed  aurulaemad oliwad kõigist jõuust abiks, aga kustutamine oli wäga raske; wäga palju heinu oli põlemas ja suitS ja tuli oliwad wäga suured. Wast õhtu poole, kell 7 ligemal said tulest wõltu. Kahju on wäga suur; 70 lodja nendega üheS 1.696,000 puuda heinu on ärapõlend  ja üksi heinade hinda arwatakse 932,000 rubla peale. Õnneks peasteti põlewa lodjade wahelt üks kroonulaew, palju wiljaga. Ka kaks inimest on rasked wiga saanud. Uks tulekustutaja  tahtis spritfi-hobuste ralkeid kohendada, sai aga järelsõitjatest üleaetud ja jalust raskest haawatud/ ühe talumehele kukkus laud pähe ja haawaS teda raskest. Ka möödaläinud aastal põlefiwad sellesama paiga peal mitmed heinalodjad,  kus juures ka mitmed inimesed surma saiwad. Nüüd loodetakse, et seadused tehtud saamad, mis heinalodjade kokkutoppimift ühe paiga peal keelawad. Kuida „Bereg" kirjutab, tahtis hiljuti üks kehwa aga lapserikas paar oma teist poega priikooli saata, kus wanem poeg juba oli ja ennast auusast ülespidas. Wastawötmise juures  leiti aga, et se pojuke omal aeal kui tütreke  ristitud ja kiriku-raamatuS ülespandud oli. Vanemad ei oska ise lugeda ja nende! on nüüd selle eksituse läbi palju tüli ja kulu, ja weel on teadmata, kuida se seletud saab, sest uueste ristimine on muidugi keelatud. Mos k w a st. Kuida „Russki Kurir" kirjutab,  tungis hiljuti hulk Juutifi keppidega ja wemlatega Maria-hospidali saali, kus Dr. Pokatilow  ühe surnud luudi-naese keha lahtileikamaS  oli, mida nemad surnukeha teutamiseks pidasiwad.  Suure käraga läkstwad Juudid arsti ja teiste hospidali-ametnikude kallale ja saiwad aga suure waewaga tõrjutud. Arsti käsu peale sai pool-lahtileigatud surnukeha nende kätte antud  ja läkstwad nemad siis. kiirest minema. Kiewist kirjutakse Saksakeeli ,Moskwa Zeitungile", et sealisel raudtee-walitsusel raske kahju juhtunud oleks. Üks terwe million puuda raudtee-roopaid olla kadund. Tshernigowis peetakse kohut metsawarguse  üle mis sealiseis kroonu-metsades sündinud on. Tunnistajateks on 250 inimest kutsutud. Tehtud kahju arwatakse üks million rubla suur olema. Rybinskifl. Kusagil Wenemaal, ega ka wist kõikis maa-ilmas ei ole linna-maksud nii kõrged, kui Rybinskis. Majade ja kruntide takseritud hinnast maksetakse rohkem kui 4 kopikad  rubla pealt. Ühe õlle-wavriku pealt, mis 70.000 rubla peale takseritud sai, päritakse 3000 rubla maksu. Wabriku-omanik on selle üle kaeb tust Senati saatnud. RybinskiS on rikas wiljakaupleja S. järSku bankrotikS jäänud; tema wõlad on 700,000 rubla suured. Weel hiljuti oli se mees, kes kõige rahwa juures suures  Mustamises seifis, kaeband, et tema ei teaks, kuhu oma palju rahaga minna, mida nõdral kauba-aeal taieste tarwitada ei wõiks. Riigt-bankt oli tema 510 000 rubla saatnud, aga se kandis wähe kasu sisse. Mees oli aga unustand, et tema poeg Peterburgis elas, kellele  tema täit woli oma waranduse üle annud ja keS seisma rahale kergemini tarwituft leidis, kui 70 aastane isa. Ühel pääwal tuli kiri, ZuS poeg tunnistas, et tema kaardi-mängus ja teises mängus mitu sadatuhat rubla kautaud oleks. 100.000 rublast ei isegi teaks, kuhu se jäeuud, ja nõuu küsis, kaS tema ennast mitte ei peaks ülespooma. Isa ruttas Peterburgi ja leidis, et kõik majad kohtu poolest pandi alla pandud oliwad. Pojuke oli isa nime peale weel 700.000 rubla wõlga teinud. Tiflisist. Linnakohus oli pagarite leiba taksi alla pannud ja pidi selle järel üks nael kõige paremad leiba 5 kopikad maksma. Selle üle on aga pagarid ennast pahandand ja ei teinud enam koguni leiba. Linnas on suur kära, sest leiba ei ole saada. Amuuri maakonnast kirjutakse, et Amuuri jõe ja selle arude peal ennast juba palju aurulaewast  asutanud on, mis muist ühe seltsi, muist üksikute kaupmeeste omandus ou. Kaupmees Pohholnow on üksi 6 aurulaewa ehitand ja neid kahekullapesu - paiga teenistusele annud. Peale kullapesude tarwituste waewad aur ula ewad  theed Hhiina maalt. Sellepärast on ka Amuuri maakondas kõikide silmad selle peale wahtimas, kuida kauplemine Weneriigi ja Hhiina wahel sigib, kas rahule wõi sõeale wiib. Peale Wenelaste elab sealistel maadel ka hulk Mandshuurlafi  ja nende wahel on maa ja pinna üle sagedast tülid. Wäga kaebatakse seal selle üle, et kõikis Amuuri Maakondas, mis 8000 ristpenikoormad  suur on, ja kus 50,000 inimest elawad, mitte üks aealeht ei ole. Tänine käis seal zei tung mis Irkutskis wätjatuli, aga se on juba paari kuu eest kinni pandud. NowousenSkift, Samaara kubermangust.  Kuida „Golos" kirjutab, on Nowousenski  maakonnal ligi üks million rubla wõlga. Suurem jagu talurahwast ei taha seda raha wastuwötta, mida Riigiwalitsus neile laenab, sest nemad ei taha üheskoos selle eest wastata. Missuguse kaubaga nemad aga ise raha laenawad,  seda wöib alamast kaubast näha: Morshanka  küla peremehed laenasiwad ühe rikka kaupmehe  käest 20,000 rubla ja makfiwad temale 12 protsenti. Kaupmees ei annud aga mitte selged raha, waid andis nisu ja arwaS 18 rubla tshetwerti pealt. Nisu ei wõinud aga mehed tarwitada, müüsiwad selle wilja jälle ära ja saiwad 14 rubla tshetwerti eest. Sedawiisi oliwad  nemad laenatud raha eest 34 protsenti maksnud, mis raske wäljateenida on.  Mõned  külad on koguni tühjad. Töötegijad mehed ja naesed on teistesse kubermangudesse tööd otsima läinud. Aga raske on tööga niipalju teenida, et ise elada wöib, ja ka wanad raugud ja wäetimad lapsed toidetud saawad. Nälg ou üht isewiist tõbe figitand: inimeste kehad paistetawad  ütes ja nemad surewad. Kirjasaatjale tuli üks woor 70 wiletsa hobusega wasta, kelle omanikud kõige oma kraamiga wälja rändasiwad, ilma et isegi teadfiwad, kuhu minna tahtfiwad. Hulk lapsi palus nälgind häälega leiba, mis läbi südame leikas. Batnumist. Kuida ,Golos" kirjutab, oliwad  hiljuti 1000 AbhaaSlast ühe aurulaewaga Batuumi tulnud. Nendest oliwad 28 pääwaga, Mihklikuu 7 pääwast saadik 178 meest surnud ja mahamaetud. Kutsumata wõerad Wiwad fokdatite abiga laewa ja Türgi kalda peale tagasi  wiidud. Seal ei laStud .aga laewa mitte kaldale ja se pidi jälle Weneriigi piire peale tagasi sõitma. Õnnetumad inimesed on siin nüüd küll maale toodud, aga nemad on kõigist paljad ja ükski ei tea, kuida neid elus pidada wõikS. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Ikka kõrgemal häälel kölawad  wiimtSte aegade sees jutud, kui saaks Würst BiSmark kõiki oma osawust ja wõimust Wenemaa ja Austria lepitamiseks Balkani poolsaare  asjade pärast larwitama. Ka oleks Würst Bismark selleks juba targulist järelkuulamifi Liwaadias  katsund. Kolme-Keisri ühendus, kuida se enne Wene-Türgi sõda seisis, saaks ehk jälle jalale awitud ja Austria ei oleks ehk selle wasta, kui Wenemaa wõimus Konstantinopeli Üle ulataks, kui aga ise Saloniki saaks, Austria  päriks läänepoolist Balkani poolsaart oma wõimus-ringkonnaks ja jätaks siis idapooline poolsaar Weneriigi wõimuskonnaks. Midagi põhjust näitab neil juttudel ikka olema, sest mitmed  Austria mõeduwad aealehed, mis tamne nii wäga Wenemaa wasta oliwad, et himu näitafiwad, sasitud lõnga mõegateraga lahutada, needsamad aealehed on oma häält palju tasandand,  ..kirjutawad ka juba jäult sõbralikul wiifil.  Üksi Ungrumaa aealehed ei tagane omast waenust Wenemaa ja üleültse Slaawi rahwa wasta. Wist kardawad need lehed, et kui ühendus  Weneriigiga sigiks, kuida se Saksamaaga juba figinend on, et siis Ungarlaste üle meel Sakslaste ja Slaawlaste wasta tallitsetud saaks. Berliinis käiwad jutud, kui läheks Saksamaa  Kronprmz oma pojaga tulewal Küünlakuul  Wiini, Austria Kronprmz! wõcruskäiku tasuma.  Essen ist: Herne mäekaewanduses on selle kuu 16. pääwa õhtul tuli lahtiläinud ja 20 mäemeest on selle õnnetuse juureS surma leidnud. Prantsusmaalt. Uus Minifterium kinnitab igapidi ja igale poole, et temal needsamad  rahumõtted kõige maa - ilma wasta südames  seisakfiwad, kui lahkund Ministeriumi! ja näitab ka, kui hakkaks Euroopa seda kinnitusi  aegamööda uskuma. Hiljuti on Prantsusmaa  natuke wenind. Otahiiti saar suures Maailma meres, mis ennast juba enne Prantsusmaa  kaitsemise alla heitis, on nüüd täielt selle riigi jäukS saanud. Otahiiti saare peale arwatakse  enne umbes 80,000 inimest elanud olema;  sellest aeast saadik aga, kui Euroopa rähmas  seal tuttawaks saiwad ja kodurahwa elumiiS  ennast mitmedwiifi muutis, on rahwahulk kahanend ja arwatakse, et seal meie päiwil rohkem  ei ole, kui umbes 8000 hinge. Ehk suudab  Prantsusmaa walitsus, seda kena saart uueste õitsema panna. Selle kuu 14 pääwal  juhtus Pariisis suur õnnetus. Kaheksa meest oliwad öösel üht maa-alust kanalid puhastamas.  Nendest oliwad 5 all ja 3 ülemal, raandaid wastawõtmas. Kui homikul kell 5 tööd seisma jätta taheti, hüüdsiwad ülemad seda alla ja saiwad ka weel wastust. Wäljatulemiseks  sai aga üks kõrwaline torn lahti tehtud, sealt woolas paha õhku sisse ja enne kui awitada wõidi, oliwad kõik wiis meest surnud. Inglismaalt. Rahwa seas tõusewad hääled, mis Inglismaa osawõtmisega, Albaanlast  Monteneegro walitsnse alla sundida, koguni mitte rahul ei ole. , Nii kaua", ütlewad need hääled, mis ennast aealehtedes awaldawad, niikaua  kui Sultan sunnitud saab, oma kohust oma alamate wasta täitma, niikaua oli ka Inglismaa  kohus sellest sundimisest osa wõtma. Kui aga üks rahwas ühe walitsuse alla peab sunnitud  saama, mida se ei taha, fiis on aeg, et Inglismaa sellest sundimisest taganeb/ —lnglismaa  aealehed kirjutawad, et sel aeal, kui Suurwürst Konstantin Londonist GlaSgowi sõi-