pestis. Astub see «külakoolmeister" puhta südamega  oma uuele teenistusele sa kohuse täitmisele oma kodumaa rahwa ja uluwendade heaks, küll siis Jumal ka tema tööd õnnistab. Muidugi on asi ieisiti, kui tema ennast ülemcelest ja erakondlikust  marust kihutada ja mintsuda laseb. Rahwa juhatamiseks ivõib wahest «külakoolmeistril" rohkem asawust olla, kui kõigil keeletarkadel kokku. Jsaakil sai Pühapäewal, Mihklikuu 21. paamal uus kirikuõpetaja Jutclmanu ametisse õnnistatud. Sisseõnnistamiseks oli kindralsuperindcnt  vr. W. Schulz Talinast tulnud. Palju rahwast oli kukku tulnud ja rohivas on kiudral-suprinteudcuti eestkostmist palunud, et kirik wöiks ivalmis ehitatud saada. Ühes on rahwaS ka kinnitanud, et keegi selle paale mõtelnud ci ole selle kiriku muutmist  Wene usunsi kirikuks paluda, kuida mõned wene lehed pärast seda suurt Jumala-cma  tüha kirjutasimad, mis «Puhtissi mäel" hiljuti peetud sai. Wõru maakonnast. Õpetaja Kallas on Rõuge hingekarjaseks malitud, see on sõnum, mis meie waheajal oleme saanud. Walimim ci ole oga mitte kihelkonna saadikute ci ka patroni poolest  olnud, maid patron on oma õiguse Liimi maa tonsistoriumi kätte andnud, kossistorium on härra Kallase selle koguduse pääle maliuud, ja Rõugeõp. HcSse on sellest asjast otsuSlikult tagasi astunud. Peterburgist. Eest: kooli kohta oli Wene lehtedes teatust wälja tulnud, mis õp. l>r. Hurti nime nimctasimad ja temale süüd andsimad.  Nüüd on I)r. Hurt „Nowosti" ajalehes järgmise mastuse andnud: „Neljäpäem mihklikuu 18. oli „NomoSti" 257. numbris üks tähendus, milles wõerili teateid minu ja pealinna Eesti Jaani koguduse üle sees oli. Ei ole mitte õige, et mina Sakslane olen. Mina olen sündimise ja mõtte poolest Eestlane, ja ma ei ole iganes nii nõrk olnud end Sakslaseks pisada ja näidata. See tõe asi on neis ringkondades,  kuS mina liigun, kõigile teada ja ei ole la wüikestcle lastele mitte teadmata. Ei ole näite tõsi, et mina Peterburi Eesti clanikkiisid saksastada tahan. Esiteks oleks niisugune püüdmine  rumal ja kasuta, aga rumalate ja kasuta asjadega ci tee mina tegemist. Teiseks olin mina alati Eestlaste saksastamise wirk ivastane ja ole» ise kirjade läbi niisuguste nõuude ivastu möidelnud, mis igaühele teada peab olema, kes Eestlaste elu wiimsel 20 aastal on tähele pannud ja mis ka wõitlemisc kirjatükkidest näha, mida ma Eesti ajalehtedes olen trükkida lasknud. Minu iseloomu kõwaduk Eesti rahwuslistes asjades on MAtivaatajate seas mõtet äratanud, nagu oleksin unna mõni ..Sakslaste sööja". See nimi ci ole süüd küll minu kohta tarmiiataw, aga ta näitab ometi, ei mind talgi ci ole saksastajate sekka loeme.  Ei L- ole õige, c! siinse EeSti kiriku nõuukvZi:  üksnes Sakslastest kokku on pandud. En««- gclinml-Lnternm Jaani kogudus Peterburis on pool Eestlasi ja nool Sakslasi, uhedel nagu teste! on. õigus oma jumalateenistust kirikus pidada, aga nei: 0:1 stbmc kiriknnõuukogu ja ühine kirikuõpkMW.  AirikunõuutoguS on siis scadusUx eeskirja  Meie 12 Eestlasi ja 12 Sakslast. Praegu or. Sakm rabwaS nõuukoguö koguni nMemuscS, sest kirikuõpetaja ise on Eestlane ja nõuukogu eesistuja  on Sakslaste poolest ivalitud Taanlane. E: kirikunõuukogn kooli eest hooli kannab, on kord ja kohus. Temal ei ole selle karmis mitte üksnes  õigus, maid tal on seks ka kohus. Ses peaks st-s tooli eest hoolt kandma? Mrikukssl ss läbi ja läbi Eesti asutus. Eesti keel on siis ka spekrel. Muidugi teada on ka Wene keel KizU kolmes Lassis õprasjaks. SMa kcM Spc"-ekst  üksnes keskmises ja ülemas klassis. SakslaÄ  ri ole enestele mitte oma KM nõudnud, öZs tvaaumd Eesti kooli. »NomoSti" tähenduses eu Me see õige, et otstaivku nnderwitS Jüri Simson, ristmise kirjas Simeon, on kõrge excelcnzi  härra, püha sinuti ülema prokuröri juures kacbtuse miuu üle sisse andnud. Aga kõik tema süüandmised ei ole õiged. Kaebtus aga läks sisemiste  asjade ministeriuwisse, kus härra minister süüandmised täitsa ilma põhjata leidis olewat ja selle pärast kacbtuS tähele panemata jäi, nii et kaebtuscst wõetud punktid, nagu nad „Nomostis" oliwad, ilma kõige tähtsuseta on. llr. J. Hurt. Millest kõnelewad teised ajalehed? Wiimascl ajal on Eesti Kirjameeste seltsis ja selle maja ostmine ajalehtedes tähele panemist oma poole tõmbanud. Wirulanc kõneles (nr. 34') Eesti Kirjameeste  seltsi maja ostmisest õige pitkalt, kus ta näitlikult ära seletas, et see maja ostmine mitte kasulik ci ole, maid Eesti kirjanduse edenemist takistama  saab. Pääle selle näitas ta meel, et kõik asja toimetus Kirjameeste seltsis heas korras ei olla. Eesti Postimees noomis sellepärast Wirulase toimetajat, et ta „Eesti Kirjameeste seltsi eestseisuse kohta kahtlust wälja puistada tahab, ilma et ta seda asjakohalikult põhjendada jaksab." Wirulase toimetaja olnud 17. Juunil, kui Kirjameeste  seltsi maja ostmisest kõneldatud, nii waimustatud,  et ta oma kulu pääle 500 cra-eksemlari  ajalehte rahwa sekka lubanud wälja laotada, mille läbi ta seda maja ostmist tahta tõttamaks teha. Postimees (nr. 36) awaldab Eestikir jnmeeste seltsi koosolekust (25. Septembril). „See koosolek oli selle poolest iseäranis tähele panna, et enam kui ühe aastase äraoleku järele seltsi president professor Dr. M. Weske jälle seltsi koosolekut juhatas. Ta teretas seltsi ja kõneles  pitkemalt oina praegu lõpetatud reisist Ungari maal. Selle pääle pööras presidct kõne „Wirulase" poole, keS nimelt EcSti Kirjameeste majaostmisc, oleku ja kassa kohta olla sõnu kõnelenud, mis mitte õigel põhjal et seisa ja seltsi asja sügawamalt ei tundnud. Wirulase toimetaja hr. läriv tunnistas  et ta kõike küllast ei olla tunnud ja et ta liig waljul toonil olla Kirjani, seltsi asjast kõnelenud.  Ta palus seda seltsilt andeks ning armas seltsil õigust olewat temale laitust awaldada. Saaremaalt õpetaja baron Nolckeni kiri EcSti uuest kirjawisist loeti ette, kus kirjutaja tunnistab, et La põhjusmõtte järele Dr. Meskiga ühte sünnib. Dr. Weske tunnistas, et tema Dr. Hermanniga üsna hästi kirjawiisi põitest ühte sünnib, mõned wäikesed mahed arwamata, kuna la Dr. Wiedemannist ja Dr. Hurtist enam lahus olla Knrrik tähendas, et kirjamiisil teisel päewal koosolek  saab olema. Wäljamaalt. Saksamaal hakatakse nüüd kõigis jõusl plaanitud kanalit Põhjamere ja Baltimcre wahelt kacivama, mis 100 kilometrit (91 Nersta) pilk, SV» metrii (26 jalga) sügaw, põhjaft 26 mekid ja pinnalt M mctrit lai peab olema. Korraga tahetakse 13, MV meest tööle panna, kelle toidule ja teiste tarivuuste eest peab hoolt kaniud sagzna. See kanal ühendab ILilhclmshaivcni ja Kieli sadamad nõnda et Saksamaa svcalacwadel edaspidi cuaiu tarwis ei lähe ümber Daauimaa sõita, kui ühest merest teise minna tahawad. Uks Prantsusmaa troonipärija, HcrZog von Äumale, on oma Chantilly shloüst kõige maadega, mis aastas ZM,Mg franki stssc kannamad. Prantsusmaa akademialc kinkinud. Lina eluajaks I on tema aga kõik Chantilly siüsetulrmiied mnalc > pidanud. Tema on ka nende printside keskeS, ! kcS isamaalt Välja aetud on. See kingitus näitad, s et tema! lootus on pea jäle tagasi tulla j wõima. Aho kera on wiimaste pääwadc sees jälle natuke kangemaks läinud ja laiemale lagunmud. ! Tricstis jäimad Mihklikuu päcwal 19 inimest ! kholerasse haigeks ja suriwad S; PcstiS jäiwad j 10 inimest haigeks ja suriwad 7; Lzegcdmiz jäiwad Mihklikuu 25. päewal 2V inimest haigeks, suriwad õ. Nüüd on Kindral Kaulbars läbi Bulgaria ja Rumelia reisima läinud. Igal poolel tuleb rahwaS auuandmisega tema waSta, tunnistab oma tänu ja alandust Wene Keisri wasta, pärib aga ühes ka, et «valimised hakatuses määratud ajal ettcwõctud ja pealikud, kes würsti wasta mässamist  tcgiwad. nuheldud saaksiwad. Kuida näitab, wõtawad Bulgarlased omaks waStapanemiseks südant mitmest kõnest, mida wõeramaa riigimehed  wiimaste pääwade sees pidanud on: Nõnda on Nngrumaa minister-präsident Koloman Tisza nende küsimiste peale waStust annud, mida Bulgaria asjade pärast parlamentis tema ette pandi. Omas wastuses kinnitas Tisza, et suurriigid taganemata ühel meelel rahu nõuda ja Bulgaria segadust rahuga selgitada loota, ja et Wenemaal Bulgarias suurem õigus olla, kui teistel suurriikidel, kinnitab aga ka, et ühegil riigil õigus ei olla Bulgarias söcawäe sündmusel tallitada. Sellest wastuscst ei ole palju muud wälja lugeda, kui paljaid sõnu, sest kui kindral Kaulbars Bulgarlafi palja kõnega Wenemaa tahtmist täitma sundida ei suuda, siis peaksiwad jo suurtükid oma minnast sõna rääkima, ehk Wene walitsus oleks ennast Võimatumaks tunnistanud, mida üks nii wägew riik ühe nii nõdra rahwa masta küll wist mitte rõõmuga teha ei taha. Austria maalt. Wieni linnas on neil päiwil suur trobikond anarchistlasi kinni wõetud. Nemad walmistanud kangesti dynamiiti ja walerahasid.  Dynamiitiga tahtnud nad mõne awaliku  hoone tuulde lasta ja inimesed ka ühes ja rahaga tahtnud nad oma tarwitusi osta. Nüüd on nad kinni. Ka on nad nii julged olnud, et nad politsei nimel on mõnes majas läbiwaatamist  eite wõtnud, ja siis mõnegi asja enesega wiinud. Mis nendega sünnib, on ära oodata. Sosiast. Bulgaria walitsus on kõige riikikidele  ringkirja saatnudja palunud, et wõeramaa saadicnnast  mitte Sobranje «valimisse sisse ei mässiks. KeS seda tecls, saaks Bulgariast «välja saadetud. Wenemaa asjatallitaja on selle masta waielnud. Muhu Madise magus ämarikukõne.  (Järg-) Noh kui see nõuna 00, ütlesin mina, et Teie rahiva suust laulusid korjate ja neid teisipidi rahwa eest rahwa kätte topite, kas joonuksite ka minu käest mõnda salmi saada, mis teie ametile üsna kohalisel? saamad olema. Hea meele wastas mehike laulge aga mulle ette. Minu laul oo sel iviisil, mis lõbusas laulikus  Saare laanes 35 lehekülje pääl nr. 15 all 00. Missugune laul see saal nimetatud laulikus on, loe mulle csimine salm küsis tema. See oo nõuna: „Hund oli surma moodi peal „Ja karjus kohe ilma seal, „Ta oma suid kõik tundis jääl, „Mis oli teinud ilma pääl," jne. Noh hea NT, ütles mehike, ütle nüüd oinal ivälja. Mina laulsin: Kes kesist putru jahmatab. Küll rahwas sellest kahwatab: Kui jahmatab ta haganaid. Siis nalja karta seda maid. Kui jahmataja kulund 00. Ei ta siis enam tulu too; Kui jahmataja märjaks saab, Süs sopa-loiku kummardab. Kui jahmatab ja, viljata Siis heckkab tema põlema.