misega, kes teise kirja tahab kinni pidada, ebk labi maadata. Wõib ka olla, ct mõnes kihelkonnas Saaremaal la tubli postimees on, sellesse ei puutu meie tänane kõne mitte; meie soowime parandust senna, kus nuga leida on. küpünama nõuda et kõik küla selle üle iuu sreles kinni rae. c: sarnaseid ette walmistamiü  enne kusagil näda ei olla olnud. Ei aru saada kui valju pulmalist tulema staamad saaden pruudi ja peiu poolt igase r.n.ü. lirmllll: erk surnum kutsumise ase-.r.eie  üks ui'-.-, leie. Sada wneANmmest mäll" iägarud leimast. ladcti ainult kaks.üm.m.ud  me aü. margiks, et neist peredest kedagi rnllna aukeena ei saa. Suurem osa sl: Ininad ea'eega inSra kutsumist wasw wõrnud. ülainad ridimed. staält rahwa wiifi arek.. r.-.u aenae r.-.end saama, mis läbi Vmeini. r.-.niknst e.nnm palju taLeada  > roiu-eiada nõnda et kõik u.uu aü. mis aeda enne me.rwauud, meele ci rulnndgi ning kui see ka silma pilguks ruli. st:G ell: "ee tema meelest, kõige praeguse kära -2 lust: kees, üks lapsik hirm olnud, mille kell r.m.a peaaegu häbenes. Viimaks oli aeg käere jõudnud, null nõuda nirneratud ~pulma oli, 'eluks nimeeaei pruudi, kõige sulu ksasamanaga  kelistS, peiu maiale minemist. Varast lõunat cuue laulatuse päewa, rakendan Tarkowi peres ucli ilusat hobust 'unne erankri ette, mille päAs kõik kapid, kasard, lauad, toolid, riided ja pesu sesiud 'a-uead. mis Tarkom oma tütrele kaasana:  akt annud oli. Koorma stsa istus nr nn: Mes ehtes, kuna isa. kes hobuseid juhtis, ühe keskmise hobuse selgas aset wõttis ja sõit läks edasi peiu maja poole, kes oma pruudi wastuwötmisels wärawa ette tulnud oli. Tema tõstis teda koorma otsast maha ja wiis teda oma majase, nõnda samma oli tema ka asjade majase kandmise juures abiks. Paale õhtu söögi lälsiwad nemad Tarkowi majase tagasi, kus weel kibedasti walniisiada oli, et sääl weel abiks olla ia üle jäänud aega sell kombel ärawiita. Noored mehed Tambini külas ivalmistasiwad  wabc ajal endid ka ühe mängu wastu, mis nemad pulmapidajatele mängida tahtsiwad. Nõnda pea kui õues pimedaks läinud oli ja pruudi peres kõik lambi juures suure laua ümber istusiwad, kogusinmd noored mehed endid pere õue, hakkasiwad üdendatud jõul, klaasi tükkidega tühjate pudelitega, uste ja seinde pihta nurutama. Rajas olijad kargasiwad kohkudes püsti ja ja rutasiwad akende juurde, kus nemad aga ilmatuma naeru kisa ja weel kaugema seime wastu põrutamisega wastu wõctud saiwad. Pruutpaar, kelle anuks see iscwärki tcrwitus oli, toibus pea omast kohkumisest astus õue poiste juudrc ja naeris nendega ligl, külast tuli aga ikka rohkem ja rohkem abuväge juure, kes oma tcgewust ka näitmata  ei tahtnud jätta. Et aga ühe talu pere uks kellegi kiudkuse  iväraw ei ole, mis hoopisi Wastu pidada  wõib, sellepärast arwasiwad Werbin ja Tarkow selle paremaks, et täiede pudelitega  ja kannudega noorimehi waigiStada. Nende nõu oli ka hea, sest nõnda pea kui pudelid ja kannud tühjaks oliwad joodud, saiwad nemad küll weel seinte wastu puruks wissatud, aga õnnesoowijad paniwad ka selle järele üsna rahuliselt minema. Teisel homikul hakkasiwad pulmalised õige wara kult pruudi majase kokku tulema. Kõige ,varem tuliwad pruudi ja peiu sugulased,  pere kandade ja perega ; nemad saiwad  Wordini, Tarkowi ja mõnese teise percse ära jaotatud, kus nemad ome pulma rideid, mälja laotama ja korrale panema hakkasiwad. sest pulmad pidiwad ju kõige wahemalt kolm kuuni neli päewa tüürima. Wcrbin oli ennast riidesse pannud ja tahtis oma tulemase äia taadi majasse minna, kai tema kohkudes nägi, et oma kihla sõrmuse ära kaotanud oli. Tema ! teadis, et sarnane juhtumine pulma päewal I pulmalistcst üheks pahaks ettctähenduscks j peetud saab ja sellepärast otsis tema kadu!  nud sõrmust kõige suurema hoolega kõikide ! kapide ja asjade tagasi ja alt, aga ! ilmaasjata, sõrmus oli ja jäi kadunuks. (Ots tuleb.) Isamaalt. ttltresanrest. Kohtu asjust. Selle päälkirja all tahame cdespidi iga nädala  oma lugejatele Saaremaa kohtu kroonikast  ette tulnud awalikn kohtu mõistmisi ja otsust d tuua. 10. paastukuu päewal wöeti Saaremaa hingekohtus kaebdus Kaarel Kuuse wastu amaliku kohtu mõistmise alla. Kaarel Kuusk oli üle Keskwere mõisa põllu sõitnud ja kui nimetatud mõisa rentnik, Rcinhold, seda temale ara keelnud, oli Karel Kuusk teda sõimanud ja ähwardauud. See sai wannutatud tunuistusmeeSte läbi kindlaks tehtud, ka kaebdusaluue ei salganud seda mitte ära, maid ütles, et tema ci möida seda mitte mäletada, sest ta olnud joobnud. Hmgckohus mõistis Kaarel Kuuse selle eest 12 paewars mangi ja pääle selle pidi ta tunnistusmccöte kohtusse sõitmise kuludeks 1 rub. 50 kop. maksma. Saaremaa wallawalitsustcle sai paastukuu kesk päewade sees silla kohtust trükitud seaduse leht saadetud, mille järele maa ja meremäe alamate tagamara mäeliste  wäeteenistuse sissekutSmise üle õpetust  antakse ühtlasi selle kange käsuga, et walla ametnikud need õpetused ilma ajaiviilmala  kätte öppiwad. Walla ametnikud saamad cdespidi Silla kohtu kutsutud, kuS neid läbi katsutakse, kas nad need juhatawad õpetused hästi tüünemad. Aeg on katte jõudnud kus wist enam mi suure tuhinaga malle. aeiade toimetuse ametit ei himmuStata, kud Ma ajani, sest nüüd ci olla enam uimega rahul, maid nõutakse teadust ja tegcwust. Isamaa pojad tundke praegust aega ja malmis' tage endid selle kohaliseks! Karja kihelkonnast Paastu kuu 1. päemal anti kiriku juures teada, et käsi tööd künni Juulu kuu kesk päewadeni Kuresare mäljanäituse pääle wöib malmistatud  saada. Tõmba kõrtsi juures olnud sellesama  päema õhtul riidu ja tüli, millest ka walla ametnikud osawõtnud. Oi! ai! Leisi maikas Mäe talus wiinud pitkad näpud puhast pesu õuest aja päält ära. Ka lõhutud selle peremehel tuulinge tiima-luugid ära ja weeretatud kaks tulingekiwi  tuulinga juurest eemale, kus neile mõned head hoobid antud. W- M. Pastu kuu 9 päemal põlenud Wanalõwe mallas Räägi külas ühed talu hooned ära: tule hakkatuS on teadmata. Poidelt. Saarewalla kooli poistest  lükkanud üks poiss teise poisi kooli maja trepi paalt maha z lükataw surnud teisel päewal hpaastu kuu 8. mal p.) ära. Lükkaja poiss kohkunud sellest, jäänud haigeks ja surnud 9 paastu kuu päewal ära! Tõukamiscd ja muud wallatused on lastele kodunt juure toodud omadused, mis neile karjas ja lambas käies ja küla tänamatel  ja wäljadel ilma walitsuseta ümber hulkudes ou külge juurdunud. Kõige sarnntstc  wallatuste wasta on koolmeistril küllalt «võitlemist ja mida talwel suure wacwaga ära harjutud saab, seda õppiwad nad suil jälle juurde. Juhtub koolis laste keskis mallaruse läbi õnnetust, siis antakse säül juures koolmeistritele süüd; juhtub meel sarnane õnnetus kui Pöidil kuulda, siis wõimc armaia, kuida see koolmeistri, lastewancmate ja mitme teise kaastundliku inimese südant haawab. Küünla kuu kolmandamal päewal kõneles  keegi koolmeister Põidil, et koolmeistri töö nii kaua laste ja meie noorcsugu elukom- bede parandamiseks ci mõju km kodune õpetus ja juhatus korrapäraline ei ole. Näitab ka nii olewat, sest laSte koduse elu seeme näitab koolides sagedasti oma wilja. Püha kihelkottnas olla see imeline jutt rahwa hulgas liikumas, et üks T. walla pere isa, kes aasta eest juba ära surnud, hakkanud „kodu käima." Säält kirjasaatja annab selle asja kohta kohalise seletuse, sel põhjusel, kuida inimese waimu uurijad seda ammugi põhjendanud on. Umbteaduse selgituseks awaldame ka seda siin. Leinajad wõtsiwad wäga suurt kurwastust  isa surma pärast eneste pääle. Nad kujutasiwad igapäew lahkunud isa leinates oma maimu silma ette, mille läbi sarnatsed kujutused ka öösel unenägudes ette wiiriistasiwad.  Mõni kord äratasiwad unelikud unenäod neid ehmatades ülese, kuni wiimaks kartus mere sisse tungis ja awalikusi wiirastusi ette tõi. Sarnatseid wiirastusi on nad oma lähemate tutawate ees awaldanud  ja nii on see asi tuule kiirusel laiali lagunenud et pere isa kodu küie. Wiirastuse nägijad saiwad arsti rohtude abil jälle parandatud, nad ei näe nüüd enam kodu-käijal, aga kahju et üksgi arsti rohi rahwa suus liikuwat juttu ei paranda. Sellepärast: Oh koolid, koolid! Jõudke edasi, teie üksi wõite seda teha, et kodukäijate ja nõidade uskujad wähenewad. Minewik on meile küllalt tunnistust toonud, et mida enam haridus wõimust wõtab, seda wähem on kodukäijaid, puukisid, luupainajaid,  nõidu ja muud sarnatseid kuulda ja näha. Kunas neid rahwa jutu järele manal ajal wäga rohkesti olnud, on neid nüüd meel arwa ja lootuse järele ei saa neid tulewikus keegi enam kuulma ega nägema, sest et neid olemas ei olegi. M. R. Toim. täh. Ka kõhtudel on kodukäijate,  nõidade ja muu sarnatse ebausu