jutul oli olnud ja ütleS: „ Midagi ei wõi enam parata, meie piame omad lootused maha jätma ja neid raskust kandma, mis sõda meile peale on pannud." Itaalias möllab koolera ikka edafi ja on paawst ka omast watikanist pead wälja pistnud, kuna terwest maast kuninga kiituse kõla läbi käib, et siis ommeti ka sellest midagi omale saada. Püha-isa ei lähe küll mitte neid linnasid waatama, JuS koolera inimeste elu sadande kaupa maha murrab, maid tema nõuu on töisel wiisil hädalistele abi ja tröösti anda. Tema kirjutab omas pühaduses, et Jumal inimesi nende Patude eest nuhtlewat  ja ehk küll tema Rooma eest palwetada, wõida siiski kuri tõbi ka sinna tulla. Sellepärast käseb ta- oma ministrit wõi sekretäri, üks miljon ühe suure hospidali ehituseks ohwerdada, midaS paawst edeSpidi oma kuluga ülewalpidada tahab ja milles iseäranis koolera haigeid arstitama piab, et tema siis haigeid ise seal ka Vaatamas ja trööstimas wõiks käia. Hispaanias on tänawu ministrite wahetuS üSna moes, nõnda et sellest enam nagü uudisest rääkida ei olekski. Sisemiste asjade tallitaja minister, koloniide ja ehituste ministrid saamad pea omad ammetid maha panema ja nende asemelle uued ammetisse astuma. Praegune  wana-meeleline pea-miniSter KannovaS del KaStillo jäeb oma ammetisse, kuna wälimiSte asjade tallitajakS ministriks saadik Pariisist, Manuel Silvela saawat. Türgi ja Montenegro piiri õiendamise asi ei lähe kuigi kiirelt edasi ehk küll sultan omalt poolt sõbralist nägu näitab. Montenegro würst NikolauS ei taha aga ka enam selle asjaga kannatada, waid paneb asja Eüroopa  piiri-õiendaja kommissioni ette, selle palwega, et Montenegro-Türgi piiri õiendamise asjad wõimalikult ruttu õiendatud saaksiwad. Egiptuse raha-minister on awalilult Euroopa riikide saadikutele teada annud, et see riik oma Oklvbri tärmini maksusid ära õiendada ei jõudwat, sest et riigi-kaSsa tühi olla. Selle pankrotiks tunnistamisele on Saksa ja Austria saadikud waStu pannud ja protesteerinud, kuna seda plaani ja nõuu Inglastest saadud olewat arivatakse,  keS pärast oma laenu andmisega Egiptust hoopis oma sõrme alla saada soowiwad. Ameerika Ühendatud riikide presitendi walitemiseS on hiljuti jälle demokraatlaSte kanditaat kuberner Kleweland  Tamman'i seltskonda oma poole-hoidjaks saanud, kes enne tema wasta oliwad. Nad on nüid 810 healega  74 heale waSta, otsuseks teinud, et presitendikS Klewelandt'i waliteda tahawad, mis sügisesel walitemisel suurelt mõjuma saab. Omalt maalt. Wiljandist. Hulga aja taga oli meil ka ommeti jälle wõimalik näitemängu näha. Nimelt terwe suwi oleme juba siin linnas ja maakonnas ilma mänguta, sest et iseäralise kuberneri härra eestkirja järele sillakohuS muude tükide etendamist lubada ei tohi, kui ainult neid, mis ülemtrükiwalitsusest etendada lubatud, aga õnnetuseks ei olnud meie Eesti tükidelle seda mitte nimelt peale trükitud ja pidiwad sellepärast dramaatika zensuri juure lubasaama  minema, mis aega wõttis. Nüid etendaS 23. Septbr. hr. H. Winter Hummulist meie Põllumeeste Seltsi saalis „Ööpikku ja Setütart", mis wäga kenaste korda läks; iseäranis osawaste mängis hr. Winter ja neiu J. Lõbustuseks laulis kunstlaulja proua B. Peeterburgist  ja oli ka Holstre muufika-koor mängimas. Sissetulek  oli 111 rbl. 20 kop., mille puhaS kasu Põllumeeste  Seltsi maja heaks sai. Hr. Winter saab ka edespidi siin meie Seltsi maja heaks sagedaste mängima, mis wäga tänuwäärt lahkus temast on ja millele head kordaminemist soowime. Põhjapoolsel Liiwimaal on öökülmad wiimasel ajal palju kahju teinud, niiheasti kartohwlite, kui odrade ja aia wiljadelle. Pikalise põua läbi olewat ruki külimine  wäga waene olnud, sest et maa kuiw olewat. Paiguti  on ka rukiusS palju kahju teinud, nii et töist korda pidatud külima. Keegi J. S. kirjutab „BalsS'is" MuStamere laewasõidust ja näitab, et laewad seal enam wõida teenida,  kui töistes meredes, näituseks Põhjameres j. n. e. Sellepärast olla Balti laewadel tarwiS MuSta merd enam tähele panna. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile: „Meie maakonna elanikudel fiin H. kihelkonnas ja H. wallas, mis Läti piiri peal, ou sellest saadik, kui Patküla pärisnik  Harald von Stryk fillakohtuniku abiks sai, kohtus käimisega natukene kergitust. Siin wallas põlesiwad hiljuti  L. talu hooned ära ja arwati neid kurja käe ohwrikS langewat ning mõeldi nimelt, et üks meeS, keS mõne aaSta eest sealtsamast talust midagi oli warastanud ja see eest trahwi kandis, et see kurjal meelel tulekahju sünnitanud,  keS küll muidu Walga linnas elab aga seekord kui kahju oli, seal naabruses töös oli. Nimetud sillakohtuniku  abi on ise Malgast seda kahtlast Meest ära toonud  ja kõike majarahwast omaS mõisaS ülekuulanud, misläbi  waeStel inimestel 70-werStaline Wiljandi reis maha jäi. Seda soowiksiwad siit poolt inimesed edespidigi teha. Ka Pitkafllla jaama põlemise ülekuulamisest on wälja tulnud, et jaama elanikude teadmata reisijate rehe alt tuli tõusnud ja kiirusega päri tuult laiali lagunenud. L." Pärnu maakonnast. Wana-Wändra wallamajaS oli 9.. Septembril laulu- ja mängu-kontsert, mida Wändra mängukoor Pärnu EeSti Põllumeeste Seltsi kasuks etendas. Sissetulek oli 25 rbl. 4 kop., wäljaminekut  ei olnudki, sest et keegi waewanägija ning asja joonele awitaja oma toimetuse eest maksu ei nõudnud. See on iluS eesmärk, igalpool piaks katsutama järele teha. """ Orajalt. Suur väljarändamise tuhin hakkab siit juba jahtuma, sest esimesed kewadised rändajad tulevad Suhhumist juba tagasi. Hale on neid vaeseid inimesi vaadata: Ära kahvatanud, haiged, poolnälginud inimesed, kellel mitmel lapsed Suhhumisse ära surnud, sugulased ehk sõbrad sinna haigeks jäenud. Siin on nad omad majad, maad ja tööriistad äramüinud, raha on tee peal äraläinud, nüid on nad kui palja eluga tulekahjust wälja peasenud. Nende oma üteluse järele olla maa seal hea olnud, kliima aga siit inimestele nii halb, et sugugi wälja kannatada ei jõuda. Ka muidu pole siit palju head ütelda. Rahvas suigub veel magusas vaimu-unes. Ajalehti luetakse taluperemeeste juureS vähe, raamatukogu,  mõnda avaliku lõbustusepidu ehk sellesarnast asutada ei tule kellegil Sellevastu on siin, nagu tõisiti ei ole oodata, pimeduse elumärka kaunis tihti. Kõrtsis käimist, riidlemist n. e. tuleb tihti ette. Hiljuti jõi noor peremees K. külaS nõnda palju viina, et ära suri; naabri wallaS tapeti öösisel hulkumise! poiss nuaga ära. —x— Tartust. Kolme kuulise wahe-aja järele pidaS Õpetatud EeSti SeltS 6. Septembril oma kuu koosolekut. Sell istumisel oli palju asjalist teada-andmisi, käsikirju ja raamatuid kokku tulnud, mis Seltsile läbivaatamiseks ette pandi. Mag. E. Johannson Peeterburgist oli ühe suure EeSti keeli koka ja köögi raamatu sinna toonud, mis juba mineval aaSta-sajal kirjutatud. Kirjutaja prof. Stieda andis baron Maydelli leitud suure põllukiwist poti, seltsi kätte ja v. Eltz tõi need asjad Suurest-Woronja külast leitud vana varandusest seltsi kätte, mis ta hoolsa korjamisega kätte oli saanud. Wiimaks peeti nõuu Dr. Kreutzwaldi rinnakuju Eesti Kirjameeste Seltsile ära anda, midas viimati nimetatud Eesti seltsi president Dr. Weske ettepandiS. .« Professor WigginS on tormisid ettekuulutama hakkanud ja ütleb, et selle! aastal 20.—22. Oltobrini; 6.-8. Märtsini 1885; 1886 a. 17. ja 18. Septembril  ja wiimaks kõige kangem torm 19-aasta-saja kohta saawat 8. Septembril pärast lõunat 1887 a. olema. Et küll wiimased paewäd weel mitte kuulutuste  järele tulnud ei ole, siiski wõiwad tormid küll tarkade sõna kuulda, midas nad tähtede käigu järele arwawad ja uuriwad. Lutheri õpetajad pidasiwad Septembri-kuu keskajal  Tartus oma koosolekut, millest õige rohkeste osawõtsiwad.  Jutlusi pidasiwad: kindral-superindentent Girgenson,  professor Aleksander Oettingen, prausk Doll ja mõned töised. Pühapäewal 16. Septembril õnnistati Tartu Peetri-kirikut sisse, kuna aga enne seda neli Jumala teenistust peeti ja nimelt: kell 7 Jaani-kirikus õp. Neuland Wolmarist Lätikeeli, kell 9 Maarja-kirikus Helme Behse, kell 10 Jaani-kirikuS õp. Freyfeldt Saksa keeli ja kell 11 suur-kooli kirikus ka Saksa keeli õp. Dr. Lütkens. Kellu 1 ajal oli Peetri-kiriku õnnistamine, kus kõnesid pidasiwad: prausk Willigerode, kindral-superindentent Girgenson,  prausk Hasselblatt, Läti Trikatcn'i õpetaja Keussler ja kohaline õpetaja Eisenschmjdt. Lapse kadumisest kirjutab „Eesti Postimees" järgmiselt: Tartu tähetorni wahi 7-aaStane poeg kadus ära. Teda otsiti hoolega taga, aga ei leitud. WiimakS sai lapse isa ja üks wahtmeiSter ommeti jalgele. Laps olnud Braunschweigi alama maaler Brandt'i seltsis, kellel 2 poega ja ühe poja naene rinna lapsega ligi olnud, keda kõiki Aia mõisa Kirsa kõrtsi juures üheS tähetorni wahi Pojaga kätte saadud. Brandt'i naene on juba mullu waleraha tegemise parast Siberise saadetud. Brandt ütelnud, et poiss nendega ise ligi tulnud, aga seda ei wõi naljalt uskuda, waid arwatakse, et poiss waraStatud oli ja annete korjamiseks pidi tarwitatud saama. Tartu loomade-arsti ülikooli professori abiliseks on Karl Liedemann Patlülast, Eestlane, Juuli-kuu algusest saadik ammetisse kinnitatud saanud. Keisri Härra «imepäeval 30. Augustil peeti EeSti Kirjameeste Seltsi ruumikas aias pidu H. Treffneri kooli heaks, millest ka, kuida meile teadustatakse, kuraatori  härra, salanõuunik Kapustin lahkeSte osawõtmaS olnud. Pidu olnud wäga löbuS, bengaalia Llutuled, kena tulevärk ja rakeetid kaunistasivad õhtul piduehtes aeda. Mitmed laulu-koorid olnud kuuljaid oma lauludega rõemustamas,  kellest Linda neiude-koor Tallinnast iseäranis kenaSte laulnud. H. Treffner lugenud ühe laulu Keiserliku  Majesteetide ja Keiserliku sugukonna auukS ette, mis peale kuuljate kogu juust vägeva waimustusega Keisrilaul  taeva poole kõlanud. Kuraatori härrale lauldud „Ta elagu", mida nimetatud tõrge härra tänuga wasta wötnud ja EeSti Kirjameeste Seltsile õnne soowinud. Koosolejate palve peale lubanud ta piduliste alandltkku truu õnnesoovitusi Keisri Härra nimepäewa! Majesteetide jalge ette maha panna. Koosolejad laulnuwad wäga auustatud pidu wõerale waimustatud healel mitu korda „Me täname" ja lahkunud ta siis ühe Wene professori seltsis piduliste keskelt, keS neid hurraa hüidmisega jumalaga  jätnud. Juba mitu aastat soovis Di. Weske keele uurimine  pärast Ungriamaale minna. Seks on ta tänavu palme Tartu uniwersiteedi konsellle ehk professorite nõuukogule  ette pannud. See palme wõeti eesmalt terme professorite kogu poolt ühel healel ja pärast seda ka kuraatori härra poolt wastu. Kuraatori härra panni seda ministeeriumile ette. Septembri hakatusel on nüid ministeeriumist luba tulnud, et Dr. Weöke üheks aaStaks Ungriamaale wõib reisida. Reisi kuluks antakse 1100 rubla ja selle juure jäeb ka meel 400 rubla Lektori ammeti palka, mis nagu ennegi Dr. Weskele aasta jooksul wälja maksetakse. See sõnum on wäga tähtjas ja rõemustab  wisstste iga Eestlast. Sest see on esimene kord, et riigiwalitsuse lubaga Tartu uniwersiteedi poolest üks Eesti keele tundja ja uurija Eeski keele põhjalikuma uurimise  peale wälja saadetakse. Sellest wõib selgeste näha, et riigiwalitsuS Eesti keele edenemist ja teaduslikku täiendust  kasulikuks arwab ja Eesti rahwast armastab. Eesti keele harimine on aga selle nähtuse järele nüid ka Tartu uniwersiteedi poolest tarwilikuks ja õigeks arwatud. Tõisiti ei wõi see ka olla, sest ainult sellel teel wõiwad Eestlased  wõeraid keelesid ja ka oma riigi keelt ära õppida ja täielikumad wõera keele õppimise raamatud EeSti keeleS kirjutatud saada. Mida enam EeSti keel haritud saab, seda rohkemalt astub Eesti rahwas wõeraStes keeltes ja riigi keeles olewa kõrgema vaimuhariduse ja kasuliku toimetuste teadusele ligemale. See on ainus loomulik tee, mis peal Eesti rahwa tõsine haridus wõib tõuSta, millest niiheaste riigile, kui ka rahwale kasu tuleb. Mida enam Eesti keel uuritud ja haritud saab, seda ligemale astub Eesti rahwas kõige pealt oma riigi keelele. Küsitakse  nüid: Miks aga Dr. Weske just Ungriamaale EeSti keelt uurima läheb? Ungria keel on Soomesugu keeltega sugulane ja on juba üks wäga haritud ja täiendatud keel. Tema haridust aga tahab teaduslik uurija Dr. Weske hoolega tähele panna. Selles nõuus on ka Tartu uniwersiteedi professorite kogu ja riigiwalitsuse kinnitus ja luba selle reisile tunnistab, et Dr. Weske keele teadusliku  tööle abi tahetakse anda. Selle mehe waStu on seega universiteedi! ja riigivalitsusel auustaw usaldus. Walgus. Tartu maakonnast. Puhja kihelkonnas peeti Weikese- Ulila mõisas mangu- ja laulu-kontserti, kus sealse walla meeSte- ja sega-koor laulsiwad ja Puhja kihelkonna mängukoor  mängis. Lauljad täitsiwad oma ülesannet täieSte ja truiste ning ilusad puhtad neiude healed tegiwad iseäranis  kuuljatele rõemu ja nõuuti neid mitu korda laulma. Kahetsema pian aga ka, et mängu-koor mitte koguni heaSte oma kohut ei täitnud ja koguni KeiSri-laulugi ilma wigata mängida ei oskanud. Niisama rikkufiwad mõned liig ette tikkuwad noored mehed keeldud kombetega pealtkuulajate rahu, mis üle mitmed mõistlisemad nurisewad  ja edeSpidi neis aSjuS tähelepanemist ja wia äraparandamist  paluwad. Wõnnu Läti Heategew Selts on ka nõuuks wõtnud, nagu „Balss'tle" kirjutatakse, omale isi seltsimaja  ehitada. Selle tarwis olewat juba kahe wakamaa suurune krunt, ühe seal peal olewa majaga, ligi 7000 rubla eest ära ostetud. Ehituse kommiSjon on uue seltsimaja  ehitamist 15,000 rubla peale arwanud, nõnda et maja ühes krundiga seltsile 22 tuhat rubla makSma tuleb. Maja saawat 17 sülda pikk ja kahe eluga ehitatud. Alumises korras saawad seltsi eestseisuse-, lugemise-, bufeti-, biljardi- ja wõerastetuad meeste- ja naesterahwadelle ja ökonomi elukorter olema. Pealmises korraS saawad seltsi kooliruumid olema. Saal saawat niisama suur, 17 sülda pikk, seest 7 sülda lai ja 21 jalga kõrge olema, ning seltsimaja juurde saada aed ehitatud. Saali üheS otsaS saawat galerii olema. Tulewa sügiseks mõeldakse majaehitamisega walmis saada. 39. Sakala. 1884