oodata Wmeft kmd N MUal, et Wenemaale wöeralt maalt nisu sisteweetud on. - Tallinnas on päris-rõuged liikumas. Üks naesterahwaS on juba rõugesse surnud. Arsti - kohtu poolest saab Tallinna elurahwale meele tuletud, et nemad laste rõugepanemisega ja ka nneste rõugepanemisega täiskaswand inimestele, ei wiiwiks. Ka möödaläinud wiimiSte pääwade sees nõrctafiwad Tallinna aealehed kuulutustest, Tallinnas  tehtud pahategude, warguste, lõhkumiste, riidude ja hulguste kinniwõtmise üle. Ka maalt tulewad sõnumid hobnste-wargnsest. Nenda Varastati  möödaläinud nädalil Aawere maldas Järwamaal,  ühe talumehe hobune ja wanker, ja ema naabri hobune. Wargad näitawad juba nii suureliseks  läinud olema, et ennast häbenewad ühe hobusega  sõita. Ikka jälle kippus nneste küsimine peale: Kust tulewad need pahategijad ja kurjategijad?  Kõige wähemast oliwad hobuse-margused  weel hiljuti EestlaSte juureS nii kangest põlgatnd pahatend. et ka pahemad seda teha ei usaldanud. Aga ükS kardetaw walm aswb läbi maailma ja oma jalga ka juba meie rahumaa pinnsi peale tõstnud. Se on se maim, kes omas uumbuse-tujuS kõiki seda mahakiskuva ja jalgade alla tallata püüab, mis esiwanemate silma ees anus ja puha oli, ja seda üksi selle pärast, et se „w an a" on. Kes oleks küll weel hiljuti mõtelda wõinud, ei Eesti kirjanduses kord awa- Ukkn nsnpilkamift leida oleks, ja kes oleks koguni  ettearwata wõinud, et kiriklikud Eestlased seda sallikfiwad? Aga meie maal kirjutakse nüüd ka juba „kiriklikuist tülidest" ja kuift wõitlemiSteft", kui ka wähegi õpetud politika-tundjad  teadmad, et meie maakirik oma seestpidiste seadmiste ja seaduste järel sesugustele  tiikidele iialgi wähemadki pinda anda ei wõi, sest meie maal ei ole „ kirik" iialgi üks ilmalik wägi ja wõi mus olnud, ega wõi ka iialgi selleks saada. Ka meie maal minetakse juba kõiksugust ilmalikku teadust usuks ja pealegi weel õigeks usuks ja segatakse sedawiisi  rahwa meelt, kui ei olekski u s k iseenesest ükS eratähendus. Meile on ka hiljuti nende teatauliseks, kes elawad usku päriwad, üks uus sõna punutud, se on „us nm är et s emi ne". Mis teaduslik tähendus ehk teaduslik õigus sel uuel sõnal on, ja kas seda inetumad sõeasahka ka kusagil teadmata ja tundmata „Li i w a alewis " ehk „ Lehma ma m seli in a - jas " sortsi-seppadest malmis sepistati, seda meie ei tea, seda aga teame meie, et sesugused awaliknd tentamised ja pilkamised muud teha ei wõi, kui aga neile meestele suuremad julgust ja kinnitust anda, kes oma esiwanemate waga usku, nende seaduse aunstamist ja auusa töö auustamist, kui „orja-põlwe" pärandust enesest heitnud on. Löuu e-H a rj uma a l t on meile järelseisaw  kiri tulnud: Kulda meie kuuleme, on Pahkla mõisa herra K. von Baggehuffwudt ennast omast ametist, kui Lõune-Harju Hakenrihter lahtipalunud ja reisida terwise kinnituseks wõerale maale. — Poolteist  aastad on tema seda ametid auusaste tallitanud, on igaühele õigust teinud ja korralisele elule abiks ja tueks olnud. Tema on se, kelle hoolekandmise  ja iseoma tüdimata töö ja waewa läbi Eestimaa suuremad wargad Jüri Rummo, Mats Salm, Aado Anrep ja mitmed teised wargad ja jooksikud kinniwõetud saiwad ja nüüd juba Külmal maal' oma tegufi kahetseda wõiwad. Tänuwusel suwel oli ja on ka nüüd siin rahoelu. ja meie wõime igal õhtul kartuseta magama heita, kuna meie seda möödaläinud aastal hirmuga tegema pidime, kui Jüri Rummo  oma seltsimeestega ja sarualistega öösetel mööda maad kolistas ja inimesi ehmatas ja tülitas. Seda rahulist elu on herra K. voa Baggehuffwudt meile oma hoolsa ametitallitamise  läbi saatnud, ja ei ole selles oma enese waewa kartnud ega paljuks pannud. Talweteed  oliwad herra K. von Baggehuffwudt! walitsuse  all igatahes seaduslikul kombel roogitud ja snwiteed ja sillad hoolega parandud. Tallitajatele  on tema ikka abiks olnud, tui nemad oma walla-liigetega korda ei saanud ja need on oma ametid kergemini tallitada suutnud. Kõigi selle eest täname meie seda auuStud herrad  kõigist südamest, temale retk peal palju õnne ja loodame, et tema tagasilultes jälle ühegi kohtuameti peale walitud saab ja seda wasta wötab. Üks mitme eest. Rakwerest. Öösel, Mihklikuu AK ja 27 pääwa wahel sai Rakwere elurahwas tulepasuuate  ja tuletrnmmide läbi unest äratud. Schölifihi raua-wabrik seisis leekawas tules. Kustutamise riistade maja oli kaugel ja wett oli wähe, sellepärast ei jõudnud riistad aegsast küll kahjupaigale ja ei wõinud möeduwad abi saata. Raudtee pealt oliwa kustutamise-riistad fiski põlefiwad mõlemad puumajad, elunmja ja werktuba põhjani maha. Kiwimaja, kus rauda walatakse, jäi seisma. Majad oliwad TulekassäS  kinllitüd, aga omaniku kahju on ikka waga suur; tema on kõiki oma liikmvad wara kautanud ja ka kõik modellid on ärapõlend, nenda es wabrik mõneks aeaks sejsma jaama peab. Ka on üks töömees õnnetumad tulesurma leidnud. Kuida arwatakse, läinud tema oma tuppa, riideid wäljatooma; pärast leiti õnnetuma mehe mustaks põlend surnukeha. Peter b u r g i st. Et lepitamise-kaubad Weneriigi ja Hhinm wahel järsku takistust leidsiwad, seda oleme juba kirjutanud. Nüüd on asjad juba nii pahaks läinud, et sasitud kimpu ilma mvegata arutada ei loodeta. Sõda on oodata ja sõda oodates arutawad omamaa ja wõ era maa aealehed mõlemi wastase walmistatud  wäge. Weneriigi ülem merewäe pealik Waikses meres Wize-Admiral Lessowski oli juba 8 Mihklikuu pääwal Shanghai lahe peale jõudnud, kuida sealt kirjutakse, ja on hiljemate sõnumite järel sealt edasi, Wladiwostoki sadamast  sõitnud, asjakäiku ootama. Hhiinlased ostawad suure kiiruga söeariiStu ja teist sõeatarwitust, koguwad neid magasites, mis wöeramaa meeste ülewaatamise all seisawd ja ehitawad torpeedo-wabrtkuid. Hhiina Keisri asemik Prinz Li-Hnng-Hhang, kes ise mitte sõea-partei osawõtja ei ole, on suure kiiruga umbes 1 00,000 meest, ehk weel rohkem kokkukorjaud,  aga sõnumite järel, mis nende meeste üle tulewad, ei õlle need muud midagi, kui üks hulk hulguseid, wiletsa sõeariistadega, ja seisakfiwad weel Viletsamate pealikute all. Prinz Li ise olla meelt heitmas ja ei ole ka Pekingi läinud, kui teda sõea nõnupidamiseks kutsuti. Ülemaks käsuandjaks H hiina sõeawäe üle oli Inglismaa Oberst Gordon kutsutud; se on aga oma kõrged ametid mahapannud, kui aru sai. st selle hulgusekoguga, mida Hhiinas „söeawägi" nimetakse, kuulust nime ega anu leida ei wõi. Oberst Gordou on isamaale lagast kutsutud, kas oma enese palwe peale, wõi Ministeriumi tahtmist mööda, kes ehk uuema  politika järel ei taha. et üks Inglane Weneriigi waenlaste seas wõitleb, seda ei räägita,  aga tema on sellega wäga rahul olnud. Pekingis on Prinz Hhina sõea-partei peamees ja tema ja tema järelkäijad on nüüd seal wõimnse mehed. Wälised Saadikud walmistawad  ennast Pekingist minema ja tahawad Hhefoos warjupaika otsida, kus Inglismaa, Prantsusmaa ja Saksamaa laewad kogutud on. Oberst Gordon tunnistab, et need 12,000 meest maawäge, keda Wenemaa laewad kaasa wõtsiwad, kahe kuuga Pekingi wõtta wõiksiwad ja palju takistust tee peal ei leiaks. Jaäksiwad aga Hhiinlased ka edaspidi kangekaelseks ja paneksiwad wasta, siis wõiks nende riik", knida nemad seda uimetawad, wiie aastaga põhjani lohutud ja lagunend olla. Et Wenemaa seda ei himusta, seda on iseenesest mõista. Kohtud on ühe koleda kurjale» jälgile saanud, mida möödaläinud aMal MiM, N jestäti pühitsetud elu wasta plaanitud, mida aga Jumala wägew käsi nurja saatnud oli, niisamati  kui kõiki teisi, ilma et siin siiski inimene sellest kurjast nõunst midagi teadis Selsamäj «eal, kui Hartmann MosklvM oma käHewst testi, oliwad ka Losowo-Sewastopoli räudtee alla, Aleksandrowski jaama ligidal kaks koobast kaewatud. Seal on üks sügaw kallaSte-wabe. mis raudtee tammist saadik ulatab. Sellest on kurjategijad oma jäletumad tööd algand. Koopad  on 20 künni 30 sülda üksteisest eemal: mõlemite sisse oli 1 künni ! puuda dünamiiti  wiidud. Need oliwad wedu-traadiga ühendud,  wedu-traat oli wagu mööda ühe maantee ääre pitkendud ja wagu mätastega kiuni kaetud. Kalda warjuö oliwad kurjategijad oma teades kõiki ettewalmistaud, et nöuu korda laheks. Kui Keiserlik rong sellest paigast üle sõitis, on raudtee  wahid üht tõlda kolme hobusega näi und miS ühe silmapilgu maantee peal pidas ja siis suure kiiruga edasi sõitis. Arwatakse, et selle tõlla sees sütitamise batterii oli. Aga kärgatus ei tulnud, rong sõitis , takistamata edasi ja ükski ei aimanud, mida siin kurjategijad  nõuudnnd oliwah. . Ülem Seabja-KommiSsiou,  mis Gras Loris-Melikowi all seifis, on seda hoolega ettewäMMW kurjMgu leidnud ühes aga ka. et kurjategijad ise wedru-traadi katkileikaud oliwad, kui, seda mätastega katsiwad. Selgemaks järelkuulamiseks onßaron Stjernwall saadetud. Ametlikult ei ole selle asja üle weel midagi kuulutud. Pcterburgis raaguvad settest aga kõik. „ Peterburgi Herold" kirjutab. „ Kuida juba enne kuulutud, on Eesti Jaani-kogudus oma kirikuõpetaja Pastor Treifeldi asemele, kes Anna-koguduse õpetajaks läheb, Riiamaalt Otepäe kirikuõpetajad Pastor Hurt'i omaks hingekarjaseks  ktttsuud. Pärast selle kutsumise kinnitamist Ministeriumi poolest, loodetakse Pastor Hurti, kes wäga osaw jutlusetegija on. Wiinakuu keskmisel! päiwil Peterburgi telema. Järgmisel Pühapääwal saab siis uus õpetaja ametisse seatud ja pärast pidulikult wastawõetud »Palme" saalis sai 29 Mihklikuu pääwal selletalwine esimene Eesti seltsi õhtu peetud,  ja oli palju rahwast igast sugust ja mitmest  seisusest kokkutulnud. Seltsiliiketest sai leina näitemäng „ Leppimine surinas" ettetoodud, mis Theodor Körueri /Sühne" järel Saksakeelest Eesti elukorra järel ümbertehtud on. Mängu lõpetusel oli weike äpardus, mis kõiki eeskämud auusad püüdmist rikkus. Pärast saiwad mitmed Eestikeeli laulud lauletud ja leidsiwad suurt kiitust. Iseäranis kiidab Herold" preili Jaani laulu. Sesama aealeht annab , Palme" seltsile sõbralist nõnu, edaspidi üksi weikemaid rõõmn-näitemängusi ettewõtta ja rõõmsaid laulust laulda. Leinu-näitemängud ja suuremad näitemängud üleültse tarwitawad rohkemad õppimist, kui nendel selleks aega ou. kes seda niisama kena kui rasked kunsti mitte omaks ainsaks õppimiseks teinud ei ole. Mihklikuu 27 pääwal seisiwad talupojad  Saweeli Prohhorow, Filipp Kosõirew. Frol Hhrenow, Arhhip Smelanin ja Klimenti Kaptshuk Samanilowo külast Peterburgi kubermangust  Rahukohtu ees, selle kaebtuse all, et nemad Soomlast Justus Elwad. Wilhelm Loionen'id  ja Maarja Sarkownenld hirmsast peksnud  ja haawanud olekfiwad. Afi oli nenda: Samanilowo külaS läksiwad wiimiste aegade sees hobuse-wargused ikka sagedamaks. Kogemata  leiti wiimaks wargate jäljed. Smelanin tundis Peterburgi hobuse-laadal oma warastud hobust ja sai teada, et kaks Soomlast seda 60 rubla eest äramüünud oliwad. Nimetud talupojad  hakkasiwad nüüd Soomlaste peale walwama,  kes teistest küladest uende pool käifiwadl Kosõirew ja Kaptshuk wiisiwad ühel õhtu, omad hobused wäljale ja jätfiwad neid senna, kui olekfiwad ilma wahita; kõik wiis meest peitsiwad  ennast aga ühte kraawi. Õhtul kell 11