Pildi peal näeme, kudaS JeesuS kiusajale Waariseerile  wastab: „Antke Keisrile, mis Keisri ja Jumalale miS Jumala kohuS on!" ja nüid saame aru, kui kena waimulilledest punutud pärg see kunstlikult nikerdatud puuraam pildi ümber on, ja et pilt ja raam ühte kokku alati meie armuliku Riigi-Wanemate filmade ees piawad tunnistama, mis sugused mõtted Eestlaste südametes kroonimise päewal liikufiwad. Eks ei taha meie selle andega noore Keisrille, keS nii hirmsa õnnetuse järele trooni peale astus, õnne soowida, et Tema Jumala abiga kõik isamaa äraandjad nagu põrgu kurje waimusid jäksaks ära wõita ja ahelatesse kinni panna, et riSti usk ja waga meel meie isamaal kosuks ja kaswaks ja Jeesuse jälgede juhil rahwa waimuharidus edeneks! Oma tööd lõpetades on raami kunstnik kõikide kujude üle kaks inglit seadnud, kes, käte wahel lehekest pidades, laulawad. Kas wõib kahtlust olla, miS laul see on? EkS ole meie kõik sell kallil päewal omad käed ja südamed  taewa poole tõstnud, selle lauluga: „Jumal, Keisrit kaitse sa!" Sellele auustatud käest tulnud seletusele lisame meie oma poolt seda soowi juure, et iga kogukonnamajaS see pilt tema suuremas wormis klaasi all piaks olema ja iga peremehe majaS tema weiksemas wormis. See pilt on jo meie oma asi, paneb meie rahwa armastust ja truuwust oma Majesteetide wastu kõige selgemine filmade ette. Suurem ärapilt maksab 2 rubla, wähem 1 rubla. Kust teda saada, annawad kuulutused pea teada. „Oma Maa" ja ka töiste rahwuslikude lehtede toimenduStest on teda saada. Poliitika ringwaatus. Weneriigi wiimasest laenust, millest kord juba kuulnud oleme, wõime täna aga seda weel täiendates teatada, et ilmestamata ja ette arvamata palju selleks laenuks raha mahakirjutatud ehk lubatud on. Wene riigi oma piirides, kus 5 miljoni naela Sterling'i kokku wõtta nõuu oli, on 15 korda rohkem lubatud ja wSerail maadel 20 korda rohkem, kui aru. Seda arwatakse ühelt poolt sellest tulewat, et Wene rahu poliitika kõwemalt  omad jalad Euroopas maha pannud on ja et ka iga aastaga meie riigi rahu-asjandus tähtsalt paranemise poole jõuab. Austria kroonprints Rudolf, keda Türgimaa pealinnas  toredaste wastu wõeti ja kes uüid oma abikaasaga kodu poole tagasi rändab, on Rumeenia kuninga Carlos'e ja Särbia kuninga juures, kus ta ka külaliseks oli, samasuguse unustamisega wastu wõetud. Uued kuningriigid  arwawad ka oma sõpruse kinnituse märgiks naabri keiser-riigi troonipärija külakäiku ja loodawad tubli ja wägewa naabri sõprusest oma edenemisele seda suuremat  tuge. Saksa parlamendi walitamised on ukse ees, millepärast  ka tähtsamad parteimehed maid ja linnasid mööda ümber käiwad ja koosolekutel kõnesid piawad. Berlinis, HannoweriS ja mitmel pool Lõuna-Saksamaal on rahwuS-wabadlaste  partei oma koosolekuid ära pidanud ja arwatakse, et see partei edeSpidi kaunis suureks wõib saada. Kõige suuremast Saksa parlamendi parteist, uued priimeelelised, ei ole palju kuulda ega kõnet. Aga nad olewat nii mõistlikud, et tublimaid waba partei killusid  enestega ühendada mõistawad ja seega ka oma wsitusi  ehk laiendada wõiwad. Nende kõige järele wõiks arwata, et parlamendi praeguse enamuse mehed wanameelelised  ehk küll oma wsidust natukene töistele ära andma piawad, millepärast ka Bismark oma wanameeleliste  ministritega enam küllalt kindluste ei seisa. Saksa sotsial-demokraatlased, keS oma liiga suure wähemusega parlamendis midagi ei mõu, on endid wiimasel ajal töötegijate üleSkihutajateks heitnud, millega wast riigiwalitsuselle ja ta sotstal-demokraadi seaduselle puud riSti jalgu wisata soowiwad. HannoweriS nimelt, on hulk hoone ehitajate töömehi palga kõrgendust nõudnud,  ja kui neile seda ei lubatud, siis pannud nad omad tööriistad nurka. Seda lugu on ka töistes linnades  ette tulnud ja ka osalt tõiSte töötajate seas. Inglaste sõapidamisest SuudaniS ei ole mingit rõõmu sõnumeid kuulda. Hiljuti on jällegi Berber Mahd'i ja tema mässajate kätte langenud. Ülepea ei ole Mahd'il sugugi raSke wõidurikkalt edasi tungida, sest et Mohamedlased ise igal pool Inglaste ülemwalitsuse ja tema kuberneride wastu mässama hakkawad ja Egiptuse  walitsus midagi mõuwalt selle wasta ei tee. Inglismaalt. Mõne nädali eest wangi wõetud John Dali kättesaamisega, kelle käest kolm plahvatamise riista leitud, -arwatakse õnnelisel kombel selle sala mässamise  õhutaja wõrgu külge trehwitud olewat, keS juba kakS aaStakümment liri segadustele põhjuseks oli. Dali ja silmnähtavalt veel suuremal mõedul tema majaperemehe  J. T. Egani vangi võtmisega on kahtlemata kaks tähtsamat mässamise juhatajat kätte saadud, kes jnb > aastate eest nõndanimetatud „Jiri wabariiklise vennaste salaseltskonna" juhtijad liikmed oliwad. Eesülekuulamiste ajal ilmus kroonu ametnik M. Poland Birminghami ja teadustas, et Egani ja Dali vastu, kes sellsamal ajal Liiverpooli kohtu ees üle sai kuulatud, kaebdusi Riigi - seaduse eksimise pärast saab tõstetama. Politsei on nimelt Egani aiast pärna juurte alt ühe plekk-kastikese ülesleidnud, kes kõige otfitawamata dokumentidega täidetud olnud, millest näha on, et Egan juba 7 aastat mässaja seltskonna direktor Inglismaal on olnud. Leitud dokumentide  hulgas olnud ka liri vabadriiklise seltskonna trükitud põhjuskiri, mis 18. AuguStil 1869 asutatud, kelles lirimaa vabariigiks saab tunnistatud ja üks direktorium  11 liikmega fisjejäetud, kelle kohus ka „soldatifi" muretseda ja liri wabariiklise vennaste seltskonnale liikmeid  koguda. 1872 aaStast saani oli Egan, kuida seda temale kirjutatud kirjadest näha võib, ärawanduja seltskonna  eestseisus Lõuna-Jnglismaal. Tema kätte saiwad seltsi liikmete aasta rahad sõariistade ostmise ja sõamoona muretsemise tarwis saadetud ja ärapeetud koosolekute üle teadusi antud, keda tema Londonisse toimetas, kust ta ka omas tegevuses juhatust sai. Kõik need kirjad on politseile väga tähtsad ja juhivad õpetlikult tähelepanejat selle seltskonna tegevuse piiridesse, mis Riigivalitsusele oma jagu kasulik võib olla. Dali magadis kambrist leiti üks arukiri kõigide senini saadud laskmise riistade üle, kelle arv seal 8297 peale ülesantud on. Egan, kes esiotsa wäga kindel oli olnud, punastas ära, kui ta kuulis et tema kirjakogu ülesleitud ja Mr. Polandi kõne ajal sai ta wäga rahutumaks. Tema oli Birminghamis nõukas kaupmees ja keegi ei võinud arvata, et tema ka mõeldava salaseltskonna osaline oleks. Mõlemate poliitika  süidlaste ülekuulamine jäeb esiotsa üheks nädalaks seiSma. Dali saab Liverpoolist ka Birmingshami viidud, kuS nad siis suu suud vastu tulevad. Dali kaebas selle üle, miks teda rauda pantud ja nõuudis lahtitegemist,  aga kohtunik seletas temale, et see ainu üksi politsei  asi olla. lirimaalt. liri parlamendi liige Mr. OKelli, kes sõasõnume-saatjaks Egiptusse oli läinud ja Mahdiga ühendada tahtis, on neil päevil kinni võetud. Tema juurest leiti tähelepanemise väärilisi dokumentist ja Prantslaste kirrja Mahdi kätte. Boereni saatekond, s. o. need kolm Lõuna-Aafrika priiriigi endise Transvalli auumeest, kes mõnda kuud juba Eüroopas viibivad, on Pariisis õige toredal kombel vastu võetud. Et Boerenide hulgaS mõned Prantsuse kuningriiklaste järeltulijad olevat, siis võeti neid saadikuid  kui selle noore priiriigi sugulasrahva auukandjaid vastu. Mõne päeva eest on nemad Lissaboni edasi reisinud. Seal tahtvad nad lepituskaupa ühe raudtee ehitamise pärast sobida, mis. Transvaalia pealinnast Pretoriast kuni Delagoabaini (Portugalia järele) ehitatud piaks saama. Selle 369 kilomeetrit pika tee läbi saab noor priiriik maailma asjatallitustega ühendatud. Prantsus-riik  tahab üht auurulaewa käiku Marselle ja Helagoabai  vahel sisse seada, ehk vähemast Reunioni saarele sõitvat auurulaewa mõnikord sealt kaudu sõita lasta. Prantsusmaa on esimene, keS omast riigist saadiku Pretoria  saadab, kuida seda juba nõnda nõuuks võetud. Kahtlemata on sellel noorel priiriigi! tähtsam tulevik oodata. Tema maa on 5999 Lü penikoormat suur, kus peal 899,999 Kahwrit ja 49,999 Boereni sugu rahvast elavamas on. Maa on mägine ja kõrguStikuline, seega Eurooplaste elamiseks mitte paras, aga sedaenam on ta karja kasvatamiseks, kui ka vilja ja viinapuude harimiseks  nagu loodud. Ka mineralide varandusest ei olla seal puudu. Wiimse kümne aaSta sees on juba 9 milljoni Frc. eest sealt kulda saadud. Hõbeda, tina, rana, vase ja kivisöe-laagrist on juba sealt ka leitud. UmbeS 19 millj. Frc. eest ott Eüroopast senini senna kaupa sisse veetud, mis iseenesest palju suuremal mõedul sündima saab, kui sisserändamine maad hakkab võtma ja sisemiste Aafrikamaa jagudega kauba ühendused jalale seatakse. Ka Eüroopa haridus hakkab seal jõudsal sammul edenema. Prantslaste misfionärid on nende naabruses elavate rahvaste hulgas nagu Juulus ja natuke kaugemal Basutomaal õnnistusega ristiusu õpetuse seemet välja külvanud, mis seal sõbra ja pooliti sugulasrahva  maal loodetavalt seda viljakamat maad saab leidma, kuna Prantsuse Madagaskari ja Riunioni saared sealt ka mitte kuigi kaugel ei ole. Inglasest ei ole selle edenemisele vististe mingisugust takistust karta, vaid tema saab ennast palju enam tähendatud noore ja vana priiriikidega sõpruses hoidma, et nemad muidu tema omandustele Aafrikas ksbinat ei He. Omalt maalt. Riigi Teadaandja kuulutab järgmist Aöigekörgeuillt Mmujesii l Jumala armust Meie WsMdel Kolmis Kõige Wene riigi Keiser ja Isevalitseja, Poolamaa Kuningas, Soomemaa Suurwürst j. n. c. j. n. e. anname kõigile oma truu alamatele teada: Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstantin  owit sh on Meie ja oma Kõrge wanemate lubaga Sakst Altenburi Printsi Moritse Saksi härtsogi tütre Elisabetiga abielusse astunud ja 15. Aprillil sell aastal sai nende laulatamine Talwe-palee kirikus Meie juuresolemisel Meie Õige-Usu kombe järele pühalikult korda saadetud. Kuna Meie seda Meie südame rõõmustawat juhtumist  teada anname ja Suurwürst Konstantin Konstantinowitshi  Abikaasat Suurvürsti - Prouat Jelissaweta Mawrikjewnat Keiserliku Kõrguse auunimega nimetada  käsime, loodame Meie, et Meie truid alamad omad palwed Meiega ühtlasi Meie südamelle kalli noorpaari hea käe käimise parast Kõigewägewama ja Kõige armulise ma Jumala poole saawad saatma. Antud St. PeeLerburgis 15. Aprillil, aastal ükStuhand  kaheksasada kaheksakümment neli. Meie walitsuse neljandamal aastal. Alguskirja alla on Keiserlik Majesteet oma käega kirjutanud: Aleksander. Wiljandist. Reedi 29. Aprillil sõitis Liiwi kuberneri  härra von Schewitsch Wiljandisse. Nimetatud päewa hommiku saiwad juba von Helmerseni maja peale paar lippu üles pantud, mis tähendasiwad, et kõrge wõeras  sinna saab sisse sõitma. Terve linn oli kihamas ja kahamas, ning ühe suust läks rõõmuS sõnum töise kätte, kuberner tulewat täna Wiljandisse. Ohtu eel jõudis  ka oodetud kõrge wõeras nimetatud maja ette, ja jälle kõlas sõnum: Kuberner on juba siin. Õhtu kella 19 ajal käis linna priitahtlik tule kustuta jäte Selts auurongina  tõrwa küinlatega ja hulga rahwaga teda teretamas.  Tema oli selle üle rõõmus ja awaldaS lahkeste teretajatele oma tänu. See järele sõitis ta mõisnikud? majasse, ennast siinse ammetnikudega tutwustama. Töisel  päewal käis ta siinseid kohtuid läbi waatamaS. „Walgusele" kirjutatakse Peeterburgist, et sisemise  asjade ministeeriumi poolest Aleksandri kooli kohta otsus Riia kuberneri kätte ära on saadetud. Selle järele olla loota, et suure koosoleku kokku tulemise luba pea saada kuulutatud. Kirjasaatja lisab juure: „Jumal tänatud! Eesti rahwas on wiimasel aastal armastuses Keiserliku armu mälestuseks oma Aleksandri kooli heaks 5699 rubla enam ohwerdanud, kui endistel aastatel, olgu küll, et mõned oma korjamise tööd kinni paniwad." Meie aga palume, et Aleksandri kooli jaedawad sõbrad, kõik Eesti rahwas tasaselt ja mõistlikult, nagu ikka Aleksandri  kooli heaks tööd teeks! Jõuaks käesolew aasta õige tähtsalt selle altarille andeid kanda, siis saame pea nägema, et Riigi-Jsa arm meile ka kooli alustamise luba kätte annab. Sellepärast uue armastusega tööle! Wiljandi maakonnast. Nagu meile ustawalt poolt saab teadustatud, olewat meie kogukonna kõhtudele ettekirjutatud,  et edespidi enam tarwis ei olla, nende kõrtsmikudele  edasi kaebamise lubakirja anda, keS kõrtsi kaupa inimestele on laenanud ja kohtuga raha pärivad; kõrgemates  kohtudes ei saada nende kaebtusi enam kuuldud. Meie teretame seda uut seadlust hea meelega, sest praegusel  ajal oli nimelt mõnes kohaS maal see wäga mõõduks  saanud, et mõned liig kasupüidjad kõrtfipapad neile nimelt, kellel pisut varandust oli, nii palju wõlgu andsiwad,  kui töise varanduse arwasiwad väärt olewat, ja kui töine ei jõudnud maksa, siis tuli kohuS ja müiS talupoja  hobuse ehk vankri ära ja tasus kõrtsi võlad. Töiseks tüitasiwad niisugused kõrtsi võlgade nõudjad wäga meie kohtuid. Meie usume ja loodame, et see uuS seadlus meie kõrtside elu kauniste saab kitsendama. ParStu kirikuõpetaja valimisest antakse meile järgmiselt teada - 16. Aprillil oli PaiStuS kirikuõpetaja walimine. Kõik 11 waldade saadikud ja 3 mõisade woliwõtjat. s. o. kokku 14-ne healega waliti kirikuõpetaja ammeti kandidaat Hugo Treffner P-iStu kirikuõpetajaks ja saab teda selleks määratud proowijutluselle palutud. Waldade kouwendi saadikud omalt poolt töist kandidaati enam ei nimetanud, sest et nad muud kedagi omale õpetajaks ei soowiwat. Mõisade wollwõt,ad nimetafiwad omalt poolt aga kahte kandidaati >a mmelt Tõstamaa õpetajat Willigervdet ja Walaa abiõpetajat  KallaS'et. Efimesel j-udstwad uad VaZal. 8 Sakala. 1884 18.