WiliandiS on ükS õppija aptekis teisele õlle sees kihwti aimud, kellest kartis, et se tema weikeseid Margust igapääwaseft kaubatassast  üleSannaks. ArSti abi on pea ligi olnud ja noore mehe elu on peaStetud. Kurjategija  on kohtu alla antud. Kuresaarest kirjutakse ühe mõrtsuka töö üle mida 16 Küünlakuu pääwal Elme maldas tehtud. Tegija on 18 aastane Kusto Taew, kes Kuresaares puusepa ametid õppimas oli. Tema on Elme waldaS ühe 65 aastase naesterahwa Ema Kosik kirmega tappa püüdnud, et selle raha rööwida saaks, ei ole aga rohkem leidnud, kni 50 kopikad. Mõrtsukas põgenes üle jää Hapsaln kuhu aga juba Sillakohtu läbi telegramm saadetud oli M Hakenrihter herra von Kursell on teda kinni u õtuud. Kohtu eeS tunnistas Kusto Taew sülgamata oma süüd. Wana Ewa Kosik oli küll sõnumi saatmise aeal weel hinges, ei olnud aga suurt lootust, et tenveks saaks. Kuura m a a l on Lättlased oma õnnesoowimisega  Keisri walitsusepühal eksituse fisse saadetud, mis üle nüüd kahelsewad. Tänu ja önncsoowimise kirjaga ühes oli nõu uks wöetud ka üht albumi, Kuuramaa talumajade pääwapiltidega saata. Kuida arwatakse on selle asja juures Latti aealehe „Sem kopis" Redaktor Wallawanematel juhatajaks olnud ja sedawiisi on kroonuwaldadest kolge uhkemad, päriswaldadeft kõige Viletsamad talud oma hoonetega  selles albumis üleswõrtud. Selle sihtwale  üle, millega seda kallist pääwa teoiati, on siis ka pahandus Kuuramaa seisuste wahel suur ja ka Kõigekõrgemas paikas saab sellest muidugi sappi röömu-oogi sisse tilkuma. Walluma  nemad on ennast la juba wabandand ja ka ,Semkopis" tõotab seletust anda, mis süüd tema pealt kõrwale lükkaks. Kuida se seletus olema saab, seda on weel oodata, et se wale, mida auujärje ette kanda julgeti, aga kui inetu pahandus läbi aealehtede jooksma ja palju paha merd sigitama saab, se on juba nüüo selge. Kuuramaalt kirjutakse ka weel ühe teise kölwaiuma tüki üle. Üks saunamees, kes hiljuti  waugift lahtisaanud, ei taha oma Nelipühi aeal sündind last ristida lasta, maid pärib, et Kirikuõpetaja Keisrid peab waderiks kutsuma. Kohtupoolest on juba hoolekandja seatud, aga ka se ei wõi parata. Laps on nüüd juba 10 kuud wana ja ei lase ennast ilma kisata wöeraft  kauda; ka ei ole lapsel riideid ja naabrinaesed  ei usalda neid kartuse pärast isa eest, ka mil te anda. Wallawalitsus ei tea ka. mis selle asja juures teha, mille kohta midagi seadust  tähendada ei oska. ,Mitau Zeitung" kirjutab selle üle lõppeks: ,Kui se mees ennast selle wabameelelisi mõtte eeswõillejaks teeb, mis pärib, et igaüks ennast ja oma lapsi igast usutunnistuse-seltsist koguni lahutada wöiks, siis ei ole meil asja, tema meeleosaliste peale selle kaasmöitleja ,pärast kadedust kanda". Moskwa st. Kuulus arst Professor Dr. Pirogow pidas oma 50 aastast juubelipääwa.  Igalt poolelt tuliwad saadikud ja õnnesoowimise  kirjad. Dr. Pirogowi tänukirjast , Moskwa Zeitungis" on aga näha, et tema juba 52 aastad arsli-teeniötuses seisab, sest tema tttMlistuskiri on aastal 1828 Moskwa Uniwersitätift  antud. Töörahwa haigemajad Moskwas on nii wäga täidetud, et kolme pääwa sees, 5, 6 ja 7 Paastukuu pääwa! 246 haiged aset ei leidnud.  Linna poolest seatakse seal nüüd 150 uut aset. Warshawisi. Paastukuu 12. pääwal pidas Poolamaa Kindral - Kuberner Kindral- Adjutant Graf Kotzebue on 60 aastast teenistuse  pääwa, Kuida näitab, hakkab PoolarahwaS oma wihawaenu Wenerahwa wasta mahajätma. Tänukirjas, mida Poolamaalt Keisri Maiestäti juubelipääwaks saadeti, tunnistawad Poolakad oma kõikumata truuwust, paluwad möödaläinud aega ja asju unustada ja neile uueste usaldust kinkida, et nemad kõiki oma jõudu rahwusliku edenduse kosutuseks, Poolamaa heaks, Keisri auuks ja kõigi riigi kasuks tarwitada wõiksiwad. Et Wenelafed ja kõik Weneriigi alamad ennast selle üle röömustawad ja malmis on Poolakatele  sõbrusega wastama, seda oniseenesest mõista. Hiljuti sai Juudi sugust kaupmehe Klatshkowski  tütar Suwalkist mangi wiifi! Warshawi toodud. Tema oli PeterburgiS arsti-teadust suurekooli peal õppinud, oma õppimist ka auusasle  lõpetanud ja siis koju tagasi tulnud. Ühest leitud kirjast on nähtud, et wiimane kuritöö  Kindral - Adjutant Graf Loris - Mclikowi wasta, temal wöeras ei ole. Kurski st kirjutakse 9 Paastukuu pääwal: Sõidurong Knrsk-Nostowi raudtee peal seisab juba 33 tundi 555 ma wersta peal kinni. Reisijatel  ei ole füia ega juua. LooluS edafisaada on waheue. Taörahwas pärib lumerookimise eest 1 rubla pääwapalka, raudtee ametnikud pakuwad  40 kopikad. Ilm on hea ja rookimine oleks kerge. Vladimirist. Dnbna külas on hiljuti mõisaomanik Towarowi koerad ühe talunaese mahamurdnud ja suuremalt jaolt ka ärasöönud. Üks talumees, kes koeri peletada püüdis, on nii kangest kistud, et tema raskest haige ja hospidalis on. Kiewist. Kiewi Sõeakohtu ees sai 27. Küünlakuu pääwal Student Josep Nasowski ja Unterohwitseri-poja Jwan Radionowi üle kohut mõistetud. Mõlemad seisiwad kaebtuse all, kui mässaja seltsi liiked, mis seadusliku riigikorda häwitada tahab, ja selle seltsi kirjade wäljalaotamise pärast. Jõulukuul oli üks jaama ülem Kiew Bresti raudtee peal, selle jaama seina peal mässamise kuulutusi leidnud, milles uimelt Moskwa kurjatööst 19. Talwekuu pääwal  jutt oli. Kuulutus sai Shandarmi-Unterohwitseri  kätte antud, kes tclegrafi läbi üle kõige tee sellest teadust andis ja tähelepannu palus, kas ehk seda ka teistes jaamades teha katsutakse. Selle sönumipeale pani fiis ka Shandarmi-Unterohwitser Slawuta jaamaZ reisijaid  teraselt tähele, nägi üht noort meest pitka juukstega, punase kaelarätikuga, lühikese kuuega ja pilka saabastega, kes 1 ja 2 klaöst saali ruttas ja sealt rongi sisse kargas. 1 klassi saalis leidis Shandarmi-Unterohwitser sedasama kuulutust seina pealt, kiskus seda maha ja kar. gas siis ka rongi, mis juba liikumas oli. Seal leidis tema ka pea seda noort meest ja selle taskus neid kuulutusi, kui ka keelatud aealehti pNarodnaja Wolja" (Rahwa tahtmine) mis salaliötes paikades trükitud saand. Kohtu kuulamiste  läbi tuli wälza, et Rodionow ja Rosowõki  mässamise seltsi liiked oliwad ja Kiewiõ sette seltsi asju toimetasiivad. Mõlemad saiwad surmanuhtluse alla möllas mõistetud. Nikolajewist on 50 madrust Odessa, aurulaew Nowgorod" peale teenistusele  saadetud. Se laew läheb 15. Paastukuu pääwal teist kord teele Sahhalini saare, wangisi  senna wiima. Irkutskis oli 21. Näärikuu pääwal maawärisemine, mis 2'/« minutid kestas ja Lõuneida poolt Põhjaläaue poole jooksis. Tiflis i st , 12. Paastukuu pääwal. Ligi kuu aega on teed, mis läbi mägede käiwad kinni. Viimise nädali sees ei ole postid Wenemaalt seia tulnud. Taganrogist. Paastukuu 5. ja 10. paama wahel oliwad löunepoolsel Wenemaal kanged tuisud, mis raudtee sõitusi 12 —30 tundi wiiwitasiwad. Ühe raudtee peal on 9 Paastukuu  pääwal 1933 lmnerookijad tööl olnud, JeniSseiski kubermangus on kurguhaigus  (dsflheritis) kangest liikumas, iseäranis külades, mis maantee ääres seisawad, kust mängin  läbi weetakse. Armutakse et tõbi wangide läbi Euroopa-Wenemaalt senna weetud on. Wõeral maalt. Saksamaalt. Berliinis on Keiser ja Kuningas Wilhelmi sündimisevaäw suure iluga ja kõlaga peetud. Würst Orlow, tänine Weneriigi Saadik Pariisis on oma reisu peal 5 pääwa Berlinis olnud, Keisrist, kui ka Kronprizist jutule wöetud ja pitkema aea Würst Bismarki juures olnud. Esimene rõõm selle üle, et Paapst järelandma näitas, hakkab juba kaduma. Riigiwalitsuse poole hoidwad parteid panemad pahaks, et rahukiri ühe Piiskopile saadetud on, keda walitsuse poolest tema ametist lahtilasti. Halle linna juures suur raudtee õnnetus sündind. Kaks sõidurongi jookfiwad roopeseadja eksituse läbi üksteise wasta. Wagonid saiwad roopetest lükatud ja lõhutud; 4 inimest oliwad paigal surnud, 7 raskest, palju teisi kergemast haawalud.  Roopeseadja. kelle eksituse läbi õnnetus tuli, on ennast ülespoonud. Wäljarändamine mitmest Saksamaa riigist ja maakonnast on sel aastal elawam, kui möödaläinud wiimiste aastate sees. Enamist kõik waljarändajad lähemad Pöhja-Ameerikamaale, kus põllumeeste ja käetöömeeste lootused sel aastal suuremad olema üteldakse, kui aastal enne seda. Ühest Baieri maakonnast üksi üteldakse peale 1500 kangru perekonda wäljarändama. Inglismaalt. Parlament on lahutud, parteipead reisiwad mööda maad ja pidawad walijatele kõnest. Wabameeleliste ülem eeswedaja  Gladstone on omas kõnedes mitmes tükkis natuke liiale läinud, nimelt ka mõned sõnad Austria walitsuse wasta rääkind ja sellest wölawad wastused nsüd asja teda ja tema partei-osalisi rahwa ees alandada, ja arwatakse, et tänine walitsus ja selle pea Lord Beakonsfield sellest rohkem kasu saab, kui iseoma ja oma partei-osaliste kõnedest. Walitseja Kuningapraua on oma noorema tütrega Baden-Badeni reisind, kuhu ka Saksamaa  Kroonprinzi, neid teretama oodatakse. Et selle reisule ka politika tähendust antakse, seda on muidugi arwata. Endine Prantsusmaa Kcisriprana on Afrika reisind. seda paika waatama, kus tema ainus poeg Zuulu-Kaffrite piikide all langes. Türgi maalt. Kohtumõiftmised Oberst Kummecau mõrtsuka Weli Mehemed wasta näitawad weidrad sihti mööda käia tahtma. Teda tahetakse uõdrameeleliseks tunnistada ja odawad arstid on ka selleks tunnistuseks Valmis olnud. Türgid on mõrtsuka nime oma tahtmise järel kääuand, nimetawad teda ,Deli Mehemed", se tähendab »halp Mehemed", jaloodawad  sellest awalikust malest oma paha nSuule toetust. Kohtu ees on tema Weneriigi Saadiku Onou wasta needmist karmud ja kahetseud, et teda hukata ei suutnud, sest tema wasta näitab  se plaan tehtud olema. Saadik Onou pärib, et Wali Mehemed selle paiga peal hukatud  saaks, kus mõrtsukatöö sündis. Se paik on aga ühe kingu peal, mis Sultani palee aknatesse paistab ja Türklaste meel on selle üle wäga paha. Kõik seisawad selle wasta ja kadedusekandjad Weneriigi wasta lövtsutawad tuult. Se asi ähwardab suurt pahandust sigitada.  Mekkas, Mohammedi usuliste pühaS linnas on Suur-Sherif selle linna ja maakonna  ülem walitseja äratapetnd. Mõrtsukas  on üks Persia mees. Perslaste ja Türklaste  wahel on manast aeast saadik kange usutunnistuse  tüli; esimesed on Shiitid, teised Suniitid  ja need wihkawad üksteist rohkem, kui koguni wõeraid. Seda Vihkamist arwatakse mõrtsukal kihutuseks olnud. Kiina maalt. Endine Kiina Saadi? Wenemaal, Tshong-Haou on küll Euroopa riikide  pärimise peaie elusse jäätud, aga lepingud Kuldsya pärast ei taha Kiina walitsus kinnitada.  Nöunkogu selle asja üle on paremaks tunnistand, ennemini Wenemaaga sõda hakata, kui seda lepingud täita.