jääd selleks mis olid, minu Fritz? Noh, siis wõiwad nemad tulla." Pea pärast seda lisas tema juure: ,See on ehk Jumala tahtmine, et Sina ükst ei jää, kui mina kord Sinust lahkuma pian, sest et Sina 'muud ei ole, kui Üks naesterahwas, seda olen täna näinud. Mine nüüd ja keeda üksi toitu ja kui need wõerad tulewad, fiiS ära 'kutsu mind, waid näita neile korterit ja ütle, et see 30 guldnat aastas maksab. Sisse kolida wõiwad nemad millal  tahawad, aga keelekandmise ja riidlemise pesaks ei tohi see maja saada, muidu piawad kohe jälle wälja minema. Ütle neile seda kõik ja tallita nüüd köögi asjad; neid piad edaspidi üksi tallitama. Mina ei taha edaspidi ka mitte enam Sinu juukseid ära leigata, olen juba näinud, et looduse  üle wõitu saada ei ole." Sellega ronis tema jälle lauale, pani jalad risti ja õmbles, nagu elu ja surma pärast; aga keegi ei ole neid pisaraid lugenud, mis töö peale langesiwad, ja keegi ei ole ära tunnud, kui suur walu wana mehe südames oli. Juba teisel pääwal kolifiwad uued majulised sisse. Wäljaspoolt ei muutnud ennast rätsepa-rahwa elus ühtigi, seespidi näitas ennast ivaga naesterahwa waikne mõnu igal poolel, nagu kõige maja hea waim, Rätsepp nägi, et tema Fritze ennast teiste läbi ilmakujuliseks ei muutnud ja ennast oma umbkenaduse üle ei kurwastanud, waid et rõõmsamaks sai, kui all noore naese lapsi oli tallitanud ehk teisel wiifil temal abiks olnud. See oli tema meele järel ja pea ei oleks tema enam ilma oma majulisteta olla tahtnud. Kui noor naene nägi, et wee kandmine manal  mehel trepist üles wäga raSke oli, fiis ei teinud tema palju sõnu, maid tallitas seda wirgult ja lahkelt igal pää.wal;  tema laskis oma lapfl ,tädi" eest, kuida tema Frihet 'nimetas, weikeid käikusi käia ja teist seesugust tallitust toimetada. Selle wasta oli, kui meike Anna haigeks jäi, rätsepp esimene, kes arSti kutsus, keS Fritzet kõiki tööd seisma jätta ja perenaesele, kes mast hiljuti woodist üleS tõusnud, haige tallitamise juures abiks olla laskis. Kui haigus ikka pahemaks läks, aastate kaupa keStis ja arst terwekssaamise peale mähe lootust anda mõis, fiis tuli manale enesele meele, haigele aeawiidet toimetada, sellega, et teda Fritzest õmblema ja lappima õpetada ja teda terme päawa kaupa all istuda laskis, Annale üht ja teist näidata;  ka nöõp-aukust õppis haige tegema ja tundis suurt rõõmu selle üle. Kui käigud pea-kirikusse manale raskeks jäiwad, fliS laskis tema Fritzet majulistega minna, istus aga ise Anna moodi eeS ja laSkis omale jutlust ette lugeda, tegi palmet ja laulis temaga, hoidis weikeid lapst ja ütles, et Anna kannatus haiguses ja lapselik palwetegemine temale kõige parem jutlus olla. Ka Anna hoidis wäga tema poole, ja kui waua enam trepist alla tulla ei wõinud, fiis pidi isa teda sagedast juba homikul ülesse kandma ja kõigeks  pääwaks senna jätma. Seal jutustafiwad nemad siis taewa-röõmust ja rõõmustasimad ennast, et nemad pea Õnnistegija juure saaksiwad. Nenda oli Anna ka üksi tema juures, kui tema ootamata esimesel Khristuse-tulemise piihal ära kutsutud sai. Anna oli esiteks tema palwe peale Johannese Ewangeliumi 17. peatükki lugenud, fiis oli tema tahtnud, et Anna laulu .Zerufalcm, sa puha kaema linn" aga kõiki seda laulu, laulaks. Kui laul otsas oli ja wana rätsepp waikseks jäi, siis arwas Anna teda magama jäänud olema ja ei liigutanud ennast, künni teised  tuliwad ja leidsiwod, et see uni oli, millest wast seal ülemal jälle ärgatakse. Frihe kurwastus oma isa järel oli suur; tema andis omale süüks, et mitte ainult isale elanud ei olnud ja wõttis  nõuuks, edaspidi ainult oma tööle elada ja üksi jääda. Seal jäi perenaene all haigeks, mees koputas öösel Frihe ukse peale ja palus haige ja laste juure tulla, kuna tema ise arsti järel läheks. Sellega oli tema südame tarretus jälle murtud, naesterahwa loomuslik tallitus äratas naesterahwa  maimu jälle tema sees ja oma euese kurwastus sulas muretsemises teiste ette. Pea terme aasta põdes puusepa naene, põdes surmaui, kuida hakatusest saadik arwata  mõis. Frihe elas temaga ühes raskest mõitsemisest, ema-armastuse ja Jumala nõuu allaheitmise mahel, läbi, nägi ka wõikleja wlimast wõitu ja õnnsat lahkumist, ja sellest aeast saadik oli tema puusepa perekonna kõige parem tugi, kõige rohkem haigele, kannatlikule Aunale. Sagedast küll ka, kui kuue lapse tallitamine liiaks minema kippus, kui tema oma endist tasast ja rahulist elu tagast igatses, pidi tema ennast mõttega kinnitama: „Eks see lähe mööda, puusepp wõtab teise naese, siis wõtan mina oma Annakese ülesse tuppa ja meil saab kena tasane elu olema." Nenda tegi tema plaanist, kuua kaht kisakaela söötis ja pesi ja majapidamist tallikaS. Teisiti pidi aga asi minema, kui tema plaaninud oli. Weel ei olnud poolt aastat naese snrmast möödas, kui puusepp naabri-külas kõrge ehituse pealt maha kukkus ja surres koju toodud sai. Tema matus see oli, millega meie jutuStus algas. Kõik need juhtumised oliwad Fritze waimuS ärkanud; ammu juba oli kesk-öö möödas, aga ikka oli tema meel uneta woodis ja wõitles wanat wõitlemist inimese südames, oma enese tahtmise ja armastuse mahel. Kui raskeks sai waesel härjapõlwelasel, oma rahu, oma wabadust, armas- kusele waeste-laste wasta. ohwriks anda! Aga seal ei aitanud ühtigi, armastus pidi wõitma, sest tema südames keStis ikka Anna küsimine: ,OH tädi, ütle, kaS piama meie lahutatud saama?" Weel kord tuli tema suust: see ei wõi olla. see ei tohi olla!" sa: ,OH Issand aita. oh Issand lase korda minna!" lisas tema juure. Siis uinus tema magama. Teisel homikul tõmmati juba pea pärast kirikuõpetaja maja ukse kella. Tüdruk, keS wälja waataS, enne kui lahti tegi, wastas praua küsimise peale, kes sea! olla: ,Üks õige kentsakas kuju, Jumal wõib teada, kas see naeSterahwas wõi meesterahwaS on; näitab mölemite moodi wälja." Ka kirikuõpetajaga ei olnud lugu teisiti, kui Frihe tema juure sisse astus, sest wöeras kandis meeSterahwa kuube ja nahk-kotti, ilma milleta! tema palju wälja ei läinud. Kirikuõpetaja kohkus pea selle härjapõlwiku lapse-knjn eest. selle rauga-näuga, teretaS teda aga siiski lahkest, päris soowimise järel ja kes tema Ma. ,Miua olen Friedrike Toll ja rahwas nimetab mind .Hullukas rätsepa Frihe", ja kui kirikhecra juba kauemini siin olekS, siis teaks tema, et mina olen ja et need kuus waestlast, kelle isa heile maha maetud  sai, minu majas elawad. Kui kirikhecra heile pärast matmist natuke nende waeske laste juure tulnud oleks nagu meie endine kirikhecra ikka tegi. siis oleksite Teie ise nende wiletsale ahastust südames tundnud, nüüd pian miua seda tegema ja pian kirikherra käest head nõuu paluma." Kui see kõue noore õpetajale palju rõõmu ei teinud,  palus tema siiski Frihet istuda ja kuulas lahkest kõiki, mida wõeras waestest-lastest kuida Anna üks nii waga, tark ja armaS tütarlaps olla, kõiki oma rasket häda kannatlikult kanda ja ainult soowida, nii kaua kui tema weel elab, oma öde-weudade juure manasse  kodupaika jääda. ,See ei ole küll wist mitte wöimalik. Külawanem on juba heile minuga rääkinud; seal ei ole ühtigi warandust  ja kogudus piab kõik kulud kandma. Waestemajas wõiwad küll kaks nooremat last aset leida, neli wanemat piawad aga perekondadesse pandud saama z täna saab nõuukoguS otsus selle asja üle tehtud. Kui Teil nõuu on, üht last oma juure wõtta, siis pidage meeles, et selle juures ilmalikku kasu looka ei ole, waid ainult Jumala tasumist. Siis piab aga ka selle peale waadatud saama, kas need, kellele lapsi antakse, nendega ka ümber käia oskawad,"  ütles kirikuõpetaja ja waatas nähtama kahtlusega härjapõlwelase peale. llärg tuleb.) Homoivso 17-10 chevx»)!» lkks. Trkvtad Nlndf oli'! V? 11j »ti t>mr»« kkluga. Teada andmised. Tellimised ZM? meie lehe Sõber" peale saawad köikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetu» on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'! pärijate trukimaias Tallinnas wastawõetud; Peale selle on suurem jiigu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetata. Tellimise hind on 1889 aasta prslc: vostiaa ekk kodu Kätte saata aastas Z rubla - Kop. 111 AaMnnas iseäratuua aastas rubla 40 kop. " poolaastas i „ ?« !l> poolaastas 1 4« „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagariumster Miecknrann Tallinnas Kullasena uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõiv. Kullasega uulnsas .Mm- Sõbra" lväljaMja. Findstrsl KW Tallinnas. Laik lliil. Nr. W <63>. x x U PsgttwS tl i E es t i IN aa rahma n Mii jaKiriku ri«>matui> g wanast seltsist ! I on weel 63 kop» tükk saada I x Mdssrsl trükimjas, X Tallinnas, Laja uulitsas. Lmdfors': trükikojas on ilmunud: Eesti maa raiM Kalender ehk I-Ms »»»» -M. aasta peale Hind' 6 kop. 100 tükki S rbl. 50 kop. 1000 tükki 15 rbl. ooxooxooxoOxottlxooxoottoVxocz Hinnad Tallinna turul: -7. Küünlakuu pöiiwa! 1889. Kartuhwlid, tshetwk ... 32 kop. Herned, toop e ! Leadsed, toop ..... 6 „ Tangud, toop ..... 6 , Weikse Uha nael .... 10—14 „ Sea llha nael .... 9 » Riiösk piim, toop .... 3 „ Hapu piim, toop .... 5 „ Koore kortel 4 „ Laua wõt nael .... 38 „ Püti wõi nael .... 28 „ Muna paar...... 4 „