 punkt 1 L.-S. von Samsoni poolest eite pandud lisaga ja punkt 3 L.-S. Jakobsoni poolt ette pandud muutmisega 2) EeStimaa Kubernõri kiri Retshka wäljajooksu  muut mi s e asjus. Linnapea oli mõne aea eest Kubernörit palunud, kõrgemas paikas toimetada, et Retshka wäljajooks ühele poole kaewatud saaks, kus meri sügawam on, sest selle jõe solgitud ja haisew mesi on terwisele kahjulik. Kubernör oli seda palwet kuulda wõtnnd ja nüüd Seespidiste asjade Ministerinmift waStust saanud, et selle asja edaspidiseks toimetamiseks üks Linnasaadikutekogu  uSuttwötmine Teede-Ministertumisse saata on. Linnaamet  pani selle kohta ette, Linnapea esimest kirja Kubernörile,  omalt poolelt kinnitada ja seda tnngiwat asja Linnapea hoole alla anda. ühel healel sai see ettepanek waSta wõetud. 3) Eestimaa Kubernõri kirt, mitmesuguste kapitalide  üle, mida Linnasaadikute-kogul Naekohtust wasta wõtta on. Sai nõnuks wõetud, neid kapitalist wasta wötta ja andjate tahtmist mööda tallitada. 4) Eestimaa Kubermaugu-walitsuse ehituste-jäuskonna kiri, G ree ka- õ ig eu su kabeli ehitamise asjus, Wene-turul, milleks seal 62 ruutsülda krunti soowitakse. Sai selle kaubaga wasta wõetud, et linna gaasi- ja weewärgi  torud selle läbi mitte wigaslatud ei saa. 5) Tallinna Börfl-komitee kirt ühe tühja krundi pärast uue sadama juures. Seda krunti oli linn 2 aasta eest Börfi-komiteele annud. et senna kaubaajamise kasnkS aitast ja kuurisi ehitada. Seda luha ei . olnud Börsi-komitee täniue tarwitada wõinud, sest et kroöUu tähendatud krunti omaks arwab. Nüüd on Börfl-komitee Teede Ministeriumiga kauplemas, et krunt kroonu z ootest täht nvatud tarwiluseks lubatud saaks, selleks kulub aga ka linna luba, künni kohtus selgeks tehakse, keste oma see krunt on. Börsi-komitee pärib seda 36 aa.'ta peale ilma krntttrahata, lubab selle aea käikus aidad ja kuurid peale ehitada ja pärast seda krunti ehitatud hoonetega ühes linnale ehk kroonule tagasi anda. Seda saab ilma nöuupidamiseta  lubatud ja ühes Linnapea hooleks antud, selle üle walwata, et linna omanduse õigus siin kaitsetud saab. 6) EcStimaa Koolide-Direkton kiri Tallinna Saksakeelist  K reiskoo li a sj us. Kuida teada, saab see kool selle aaSta teisel poolel Wene-keelifeks Linnakooliks  muudetud länisid õppijad saawad aga luba oma õppimist endisel wusil lõpetada, kui linn omalt poolelt järgmist abiraha anuab: aastal 1887 200 rubla, aastal 1888 1000 rubla, aastal 1889 600 rubla, aastal 1890 400 rubla, aastal 1891 200 rubla. Seda sai lubatud. 7) Liuna-ameti ettepanek wiimase tallituse-aasta aruande  ettepanemise pärast. Sai Jaanikuu 3. pääwa peale määratud. 8—42) Saiwad mitmete kommissionide liited walitud. »Liiwimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab üht Seespidiste  asjade Ministri ringkirja, mis järel billetisoldatitele  taluseisufest, ainult siis piawüb passid antud saama, kui nemad tõeste aeguti oma elupaika  muudawad. „Nowöje Wremza" pärib jälle suure käraga Tartu suurkooli muutmist. Seal suri hiljuti noor Baron Rõnne ära, kes püstoli-duellis haawatud sai, üks teine fiudent oli mõega-duellis haawatud ja Üht pagarit paniwad studentid  mõneks aeaks selle eest »paha nime" alla, et tema ühe nende seltsilase wasta häbemata olnud. Need teud" kisendada Wremja" arwates taewa poole ja pärida selle waimu häwttamist, mis nüüd Tartu suurkoolis  elab. Saksakeeli Zeitnng" wastab omas tuntud tasases meeles selle peale: ~Jlma et meie ennast kõige selle ühepooliseks eestkostjaks teha tahaksime, mida Tartu studeutid oma keskts teewad, tahaksime meie Tartu studenti-elu wastastele, kes nüüd zalle nii kangest oma healt tõstawad, mõtelda anda, et see nüüd kord noorte meeste loomus on, kui nemad oma tegewuse-jöuu ärkamises  mitte ikka wabad ülemeeliStest tegudest ei ole, et aga just Tartu studentide elu korraldus neile üht tamm! teiste, palju pahemate ülemeeliste tegude wasta ette ehitab.  Eks ole see mitte parem, kui noorus oma tegewusetuju  Tartu studentide wiifil, ainult studentide eneste asjus liigub, tulgu seal ka mõnda kahjetsetawat asja ette, kui et noored mehed omas nooruse tuhinas teisele poolele põörawad ja ennast waldadesse eksitada lasewad, kuS nooruse-jõud küpsemata politikuste eksitamise alla langeb ja märatsewad mgiparandamise-himud neid kui õnnetumaid kurjategijaid surmanuhtluse alla saadawad." Tallinna lauluselts sootus" on luba saanud Jaanikuu 13. ja 14. pääwal oma suwi - korteris Falki parkis üht laulupidu pidada. Ettewalmiõtamised on käsile wõetud  ja maalt oodatakse rohkest osawõtjaid. Selle kuu 15. pääwal leidfiwad poisikesed sadama silla all ühe mehe surnukeha, mis äga juba kangest mädanemas oli. Riietest ja willasest särgist oli ära tunda, et surnud inimene meremees olnud. Selle kuu tl. pääwa öösel kell t leiti Tallinna altlinna  hingekirjalane Johannes M. Karja-wärawa juures maas, uimas tanud ja suure auguga peas, ja wiidi hospidalisse.  Kaks tundmata meest oliwad tema veale karganud  ja temale pähe löönud. Wana mõisa wallast päritud  Jüri R. kargas sette kuu 8. pääwal joobnud peaga Liiwa-Laia uulitsal Politsei-soidat HanS L. peale ja lõi temale kiwiga augu pähe. Öösel wasta selle kuu 11. pääwa põles Pärnu maantee  ääres Jüri Oblikas' maja kõrwaliste hoonetega maha. Tulesarwed oliwad segast tahte annud, mis läbi tuletõrjujad  hilja senna jõudsiwad 1 hobune, 1 lehm ja 2 lammast on sisse jäänud. Hooned oliwad 3700 rubla eest Tulekaõsas kinnitatud. Tuli arwatakse hooletuse läbi tulnud olema. Selle kuu 16. pääwal wõeti Nurme wallast päritud Rudolf S. Tallinnas kinni, kes soldat oli ja mõne kuu eest Poolamaal ära kargas. Pu w illa wa rg u s näib Tallinnas kangest liikumas  olema ja nimelt laste külge hakkama. Saksa-keeli »Tallinna Zeitungis" lueme: , 13-aastane soldati poeg Aleksander J. sai selle kuu 12. pääwal kinni wõetud, kui tema kolme teise paljajalgse kaabakakesega möödasõitjaid punwilla-koormaid rööwis, millest salgu kaupa puuwillu wälja kiskus ja oma riiete alla peitis, mida woorimees ka sugugi tähele ei pannud. Et seda paljajalgist weiket teerööwlit korralisel teel kätte ei saadud, siis peeti täielist klapper-jahti tema peale. Sedawiisi kinni püütud Aleksander  J. riiete alt leiti 3'/, naela puuwillu, Mida tema oma emale wiia tahtis." See z,ema", kes omast lapsest waugtkoja - täidet kaswatabZ! Altlinna hingekirjalane  Aleksander N. sai selle kuu 13. pääwal Wiegandi wabriku juures warastatud puuwilkadega kinni wõetud. Öösel waSta selle kuu 10. pääwa oli seebiwabrik lahti lõhutud ja sealt 6 puuda seepi ja üks wask kaal, kokku 35 rubla wäärt, ära warastatud. Järelkuulamiste läbi tuli wäljll,' et .mWS 'Mwa''kõM 4«ureS ennast üks wargäte  seltskond asutanud, ja mulla-urtsikutes elades, sealt oma ametit tallitamas käib. Politsei poolest sai seal otsitud  ja leitud, et see kaabakate seltskond sealt kaugemates alewites wargufel käinud, kuida kinni wõetud passita Jõelähtme  walla mees Khristof T. ja soldatipoeg Aleksander W. tunnistasiwad. ost im ehe" toimetus kuulutab, et Dr. Hermann oma ja ameti muutuse" pärast selle lehe toimetust lähemal aeal maha jätab. Leht saada aga ka edaspidi wanal wiifil ilMucka ja Dr. Hervaann saäda selles ka ikka oma mõtteid awaldama. ,Laulu ja mängu leht" jääda taieste tema toimetuse alla. Et Lauä. Hugo Treffner seda lehte omale ostnud, see on siis küll wist tühijutt. Baltiskist. Lehekuu 19. pääwal. Jea-wennad Pankratfius  ja Serwatsius, keda ikka kardetakse, läksiwad ilma kahjuta mööda, on aga ikka wilu õhku järel jätnud, mis täna homiku thermometret 3 graadi peale langema pani, kus juures juba kolmat pääwa kaunis kange tuul puhub. Et wilud ilmad Lehekuul kahju ei tee, kui mitte just öökülmad  nende kannul ei käi, seda põllumehed ja aidnikud juba teadwad, ja seda on ka tänawu näha. Niipalju kui meie näinud ja kuulnud oleme, kosub talwewili aruldase uhkusega ja suwiwili tõuseb kauniste. Heinamaad haljendawad  ja wiljapuud on õiedega üle ja üle kaetud. Üks wana herra, kes wiimase nädali lõpul maalt tagasi tuli, kinnitas meile, et talurahwal aruldased rõõmsad näud olla, lootuses hea aasta peale. Jumal õnnistagu! Wirumaält. Mäkwere Deadaandja" kirjutab: Kuida meile tagajärel teada antakse, on kahe nädali eest Muuga mõisa tallid ja tõllakuur maani maha põlenud. Ksik hobuse-riistad ja söidunõuud, 2 hobust ja suur hulk heinu jäiwad sisse. Tuli läks öösel lahti. Kust tuli tõusnud, see on teadmata. Kahju on õige suur. Meie tähendame  weel, et Muuga waldas walla-ametnikkude ja taluperemeeste  wahel tül i d tõusnud on, mis kohtute tegewust  tarm tas ja mispärast mõned wastapanejad wangi pandud on." ,Öösel wasta selle kuu 7. pääwa põles taluperemehe Steinberg'i elumaja Nagaivere maa peal ja linna piirel maha. Tuli wõttis mi suure kiiruga wöimust, et wähe wara peasta wõis. Sisse jäänud on: 200 rubla puhast raha, 2 lehma, 11 lammast ja 1 siga, kõik wili ja seemned, 60 ehituse-palki ja 80 lauda. Maja oli 600 rubla eest kaitse alla antud. Arwatakse et tuli pandud on." pKoolmeister Hans Tisch Prümeri walläft andis Politseile teada, et tema hobune riistadega öösel wasta selle kuu 5. pääwa ära warastatud on. Kahtlus oli kahe tuntud kaabaka peale langenud, keda tähendatud öösel seal nähtud. Jälgi mööda olla tema neid Rakmeres üheS trahteris leidnud, kuhu nemad kõrtsmiku  tunnistust mööda ühe musta hobusega tulnud, seal aga ühe Wenelasele müünud oliwad. Mõlemad kaabakad salgasiwad ja ei tahtnud müüdud hobusest ühtigi teada." Tartust Kohalise Saksa-keeli lehe sõnumite järel on Liiwimaa raudtee roopaid juba kahe nädali eest panema hakatud, estteks Tartu-Walga tee-arul ja minna see töö umbes üks werst pääwas edasi. - Riia lehtede sõnumite järel saada Pärnu raudtee-aru ikka Malgast wälja minema. Kuida »Eesti Postimees" kirjutab, on Eesti Põllumeeste Selts" luba saanud  Jaanikuu 6., 7. ja 8. pääwal Tartus koduloomade  ja käsitööde näitust pidada. Näitus saab pEesti Kirjameeste Seltsi" aidas peetud. Elawat osawötmist on wäga soowida. Riiast. Kaubalaewa-seltS »Austra" on selle kuu 9. pääwal oma korralisi pea-koosolekut pidanud ja seal on ka juba kurwi nähtusi ilmunud. Kui ka wiimase! aastal  kanba-wedud rohkest raha toonud, siiski ei ole kaheksalaewa  rohkem selget kasu teeninud, kui umbes 6000 rubla Pöhjuskirja järel piab laewade hinnast 15,374 rubla maha kirjutatud saama ja sedawiisi on .Austra" wiimasel  aaStal umbes 9490 rubla kahju saanud, mis pärast ka nõuuks wõeti, sel korral aktsionäridele mitte kasugi wälja maksa. Kahju arwati ühelt poolelt üleüldisest kaubaajamise  kitsikust tulema, teiselt poolelt on seda aga ka walitsuse süüks antud ja waliki uued walitsufe-liiked. Kuuramqq lt, Frauenbnrgi maa konn asi kirjutatakse, et töörahwas sealt Amerikasse wäljarändada tahta, kus wähemast  o rubla pääwapalka saada olla ja wili 38 seemet kanda. Mõned olla juba läinud. Kellele seesugust juttu räägitakse, see kuulaku ka järel, kui palju elu ülespidamine Amerikas ja teistel ülemeristel maadel maksab. Mitu seemet wili kannab, see ei ole iseenesest weel tunnistus,  kui palju põllutöö sisse teeb. Maast saadud kasu arwatakse paremine selle järel, kui palju wilja üks määratud  tükk maad annab, ja kui palju tööd wilja kasmatamine  tarwitab. Mitme-aastaste hoolekandmiste läbi wõib ühest terast kuuni 700 tera aastas kaswatada, aga seda wõib ainult teaduslikuks katseks teha, mitte majapidamiseks,  sest selleks kulub nii laia maapinda ja nii pitka tööd, et see ei maksa. Kuntauganis üteldi mais tuhatkordse  ja hirse mitu-sada-kordse seemne andma, ja soola oli seal aga ,noppida", aga kes selle kiituse peale oma raha kiitjate kätte andsiwad, need jäiwad omast ilma. ,T. S." t. Peterburgist Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsh, Suurwürsti - Praua Maria Pawl o wna ja nende kõrge perekond asustwad  selle kuu 16. pääwal Zarskoje Selosse elama. Üks Kõigekõrgemast kinnitatud käsk Juhataja Senatile on kuulutatud, mis järel wöeramaa alamatele mõnes läänepovlises  kubermangus, Poolamaal, Bessaarabias, Witebski,  Wolhynia, Grodno, Kijewi, Kowno, Kuuramaa, Liiwimaa, Minski ja Podolia kubermangudes ära keelatud  on liikumata warandust osta ehk rentida, peale sadamate  ja linnade. Maal ei tohi wöeramaa alamad walitsejad  olla. Majade ja korterite üürimine ei ole mitte keelatud. Wanemate ja efiwanemate ltikumuta wara wõiwad  lapsed ja lapse-lapsed pärida, kui nemad Wenemaa! sündinud on, enne kui see käsk ilmus. Kui mitte, siis piawad wöeramaa alamad oma liikumatu warandust kolme aasta kaikus ühe Wenelasele müüma, muidu saab see oksjoni wiifil müüdud ja hind pärijatele antud. Määratud  aea peale tehtud koutraktid ei tohi pitkentatud ega uuendatud saada. See käsk mõjub ka kauba- ja wabrikute-seltstde  peale. Kui palju kuldraha Wenemaalt wõerale maale läheb, seda olla „Rowoje Wremja" sõnumite järel juba sellest näha, et hiljuti Knõopi kaubamaaja 1,300,000 rubla ja Wogau kaubamaja 800,000 rubla kulda üle piire saatis. Wenekeeli ,Peterburgi Zeitungi" järel on wöeramaa kiwlsüte, turbafüte, puus üte ja turbate peale järgmised tollid määratud : Must mere ja Asowi mere sadamates 3 kopikat kulda puuda pealt; läänepoolisel piirel  2 kopikat, Baltimore sadamates; 1 kopikas. Coaksite  pealt: Mustmere ja Asawi mere sadamates 4'/, kopikat,  läänepoolisel piirel 3 kopikat, Baltimore sadamates I'/, kopikat kulda puuda pealt. Ainult Walgemere sadamad  on sellest tollist wabad. Weuekeeli „Peterburgi Zeitungi" järel saada need seadused talumaa metsade  kaitsemiseks, mis Jaanikuu Z 3 pääwal 1883 antud saiwad, uueste läbi waadatud ja täieldatud. Greekama a Kuningas ja Kuninga- Praua, niisamati ka Montenegro Mürst saada pealinna lehtede sõnumite järel lähemal aeal Krimmi tulema.  Et Sultaniga kokku saada tarwis ei ole, selleks sõita kõrged reisijad Triesti ja Wiini kaudu. Montenegro  Würst oli juba wiimase! nädalil Wiini tulnud. Wqrshawis ja ümberkaudu on Jürikuu lõpul hirmus maru ja rahesadu olnud. Endiste sõnumite juure kirjutatakse  sealt: „Wiimast seesugust rahesadu nähti aastal 1857, aga see ei teinud kaugelt nii palju kahju, kui täaawune. Peale nende hoonete, mille kahjust juba enne kirjutasime, on mitmed kirikud suurt kahju saanud, kus kalltd kirjud aknad ja kallid kunst-asjad lõhutud saiwad. Warshawi-Wi'ni raudtee kauba jaamas oli sel aeal palju tegemist, kui rahet sadama hakkas, mille terad 4 kuuni 6 centimetrit (I'/, kuuni 2 tolli) pttkad ja mõned 1 künni