mist, aga .leegi ei tegewat hakatl.st. Naabri-kihelkonaas  Põltsamaal on, nagu nmiegi lugejad tenwad ,ait>ned ilnlad koolimajad üles ehitatud, aga Kolga- Jaani on selle poolest weel taga. Pärnust. „Olewik" tuulutab, et sääl 4 sinatoei  ametnckku on linna kohtuid läbi ,vaatamas ja vahwa käest palwekirjasid wastu wõtmaS. Saare maalt. Säält on meile paar kirja wlnud, mis uimelt Saare man adra kohta käiwad. oli keegi Saare maa atra maga puuduseks  riistaks arwanud. Need kirjad aga ütlemad, et see ader Saare maa põllupinna tarmis just käsuline olla ja seijawad selle pärast tema eest, kui nad ka just ei salga, et muid atru ka Saare maal wõib tluwitada. Wiru nmäkonnlkst. Weider on see, et sääl Eesti rahwusliste ajalchtcde toimetajate elu järele uuritakse ja protokollisid ütelustest tehakse. Selle ute on meile nagu „Olemikulegi" sõnumid'tulnud. Niisugune asi sünnib muidugi üksnes nende ajalehtede mastaste poolest, et siis kudagi wiisi ajalehtede toimetajatele  süüdi leida. Zlga niisugused uurijaid unustawad  ära, et ajalehtede toimetajad üksnes ise oma elusüle wõimad sõmuuid anda. Teiste inimeste ütelustest ei ole nendel mingisugust kasu. Him maalt. „Auustatnd „ Eesti Postiinche"  toimetaja! Olete ikka armsaid sõnumid meie hommiku poolt suguwendade Must toonud, ehk saate Teie ja Teie auusad lugejad lubama, kui ka Hiiu maast ja rahmast mõni sõna jutuStan. Et meie küll siin õhtu pool Eesti ilma kaare all elame, siisgi kostaivad  õhtu-õhnl Taaralaste tahtnnsed ja Lindauisast lõbus heli srahivuslised ajalehed) meie kõrwu. Meie oleme rõõmsad rõõmsatega ja nutame nutjatega; ehk küll mastukõla meie poolt möga arwa kuulukse. Hiiu nma ou mäga mitmele tuttaw muiStejutu läbi, ja tema uimed: Hiiumaa ja Saksa keeli Dago tunnistawad,  et siin muistsel ajal hoolega ebajumalaid on teeintud; millest iarmis pole raakida. Iga koolilaps  wõib teada jn kaardi pääl näidata, kus Hiiumaa on ja kui koolitaja küsib: mis nägu on Hiiu niaa? siis ou kohe wastus: saia nägu> Pal peab ju siis ka saia magu olema, aga ~pc>le kät midde" Hiiumurdes).  Looduse anded ou siin kaunis hüäd, puust ega meest 'pole puudu, ja mitmel mehel jooksewad kalad ise koju „kädde" (Hiiu murdes), et küll maa põhi wiljakand  kchwa on, siiski peaksime kui paradisis elama, aga „pole kat midde." Et küll laenetaw laht meie ümber mahutab ja sügamus meid sisse piirab, siisgi pole Taara mäed meie wancmaid jõudnud kaitsta orjaikke  alla sattumast. Siin punetab maa esiwanemate merest. Siin teaksiwad künkad kume jutustada ja paigad  palju pajatada. Siin jntustawad lained leinalugusid  ja kuulutawad muistse pölwe kurwa kurnamist. Siin litsub meid raske segarent niisaina kui Teid, sugumennad, suurel maal, ehk küll maa põhi kerge, mi et korralistel aegadel maade pidajad 6-kordse seemne saamad. Palju Hreiuehi ei saa oma põllult aastast leiba, maid peawäd isegs Saare maält ja, ! suurelt nmalt milja ostma, aga keS sest kuulab! Rent peab maksetud saama, kui mitte, siis oled ilma ulm aluseta. Selle pärast peamad 6—7 aastased lapsed taime otsa mõrku ja mõrdu kuduma ja nooda lõnga korrutama, kus juures laulamad: „Ehk korrutaks me' koiduni, see korratus ei lõpegi." Kewade lähemad mehed Pärnu, Tallinna, Baltiski ja Wirtsu randa püüule, kuna naesed lapsed koju jäemad põldu harima. Aga muidugi teada, Peab enne 35 —30 rubla mere renti ära Makstud, saama, kui luba saad oma noota wülja heita. "Siis" on tormidega wõitleiuist, ja iga aastal jäeb leski ja maeseid lapsi nutma, sest et meri püüdjatest oma protsenti mõtab. Aga kes sest kuulab! Kodu oodatakse renti, ja naesed lapsed tahawad leiba, aga kalasaak seisab lootuse pääl. Palju rannaäärseid mehi on omale kahe kolme mehe püäle wäikesed reisilaewad  kokku ehita!Nid, unllega nad Riias, Pärnus, Kuresaares ja Tallinas käiwad kaupa ajamas. Mõni kord ulakamad nad ka Rootsi, Soome ja Saksa maale. Nõnda korjamad nad ikka nii palju, et kalmel mureta mõimad elada ja oma maksud ära uiäksta, uus siin wäikesed ei ole. Mõnes mõisas on rendid tõusmas, nagu WaemlaS. Kes enne 60 rbl. maksis peamad tulema Jüri päewast 90 rbl. maksma eh? kohast wälja minema. Nõnda on terwel wallal rendi tingimiste  pärast kohad üles öeldud. Saab näha, mis kewade toob. Elu järg on, nagu rahwas ise ütleb: Meie oleme kui põrsas kotis ja koti suu seotud; peksa teda läbi koti nii palju, kui tahad, eest ta ära xi pääse." Kus ihuelu kängus, sääl ei mõi ka waimuelu õitseda. Suur jagu peab sellega leppima, niis küla-, koolist saad, sest ülemat kooli meil ei ole. Riiete, eluwiisi ja kcclemurde poolest on meil suure maa sugumendadest  kauins tükike mähet. Ma armau, kui sa, suguwend, 4 penikoormat Lääne maa Mlinnast Haapsalust  mereteed oled sõitnud, siis sa ei usuks, et siin sinu weimad ja õed elawad. Mehed kannawad lühikesed  wärwimata mustad kuued ja pika säärega saapad, millel puust köndid (absatid) all. Nooren, sugu kannab  juba tikkudega saapaid, ja laseb oma riided wärwiha.  Ametmehi nreil ei ole, sest Wuks on oma uahaparkija, kii:gsepp, rättsepp, puusepp, raudsepp j. n. e. Naesed ja neiud palmitsewad oma Mukied punase kalewi Äärtega, nns kui noored sarwed teine teise kulmu kohas seisawad. Konsuiiell: kuudud seelikud seljas ja maskmöö ümber, mille küljes 10--13 waskahela  rida puusade pääle rivumad, ja nulle kuhes ka noatnpp, nuga ja nõela toos " Keele poolest on lugu niisama. Ku: Or Weskel saaks wöimalik olema kord Hiiu maale reisida, kull sus wist Eesti keele oodatud sõnaraamat saaks monr lehekülg  paksemaks ; minema. Kerdla MeMwabnkus ohtu pool rannas peetakse koolide eest enam muret. Laul- mine ja mängimine on siin kaunis järjel. Noore mabrikuomanikn abil on Saksa maalt kenad mänguriistad  toodud, ja noored Eestlased ei lase neid ka hallitama minna, maid puhuwad kas minu poolest pill lõhki. Aleksandri-kooli eest peetakse jõudu mööda hoolt. Enamiste kõik EeSti keeli ajalehed saamad loetud. Ka hommiku pool rannas Keinas, Kassaris ja Emastes on EeSti Postimees, Sakala, Olewik, WalguS ja Wirnlane  rahwa armsad ajawiitjad. Ka üks „tõbras" on teiste hulgas nalja tegemas. Kahel kihelkonna kohta peab ka üks Kündja olema, aga külap selle poolest künd kündmata jääb. Kuulsa tuletorni" (Walguse lisaleht I—3) ümberkaudsed rahwas on rahulisenmd. Ajalehti loetakse wähem. Nõuda on meie elujärg ilma suurema tähtsuseta, ehk siisgi wöib postipaunas ruumi ja lugejate juures ivabandannst leida. 0.1)/' Wene maalt. Peeterburist. Selle kuu 11. päemal on „Nowoje  Wremja" järele kohtuministri Nabokowi juuresolemisel  nuhtluse-õigusline juristide (adwokaatide) osakond esimeseks nõuupidamiseks koos olnud. Koosolijad,  kellele riigi-wülitstis seadüsetegeniise on hooleks annud, oliwad suuremalt jaolt selle poolt, et surmanuhtlus  Wene maal koguni ära kaoks. Surmanuhtluse ärakaotamise poolt olnud iseäranis herrad Turtschaninom,  Slutschewski, Sergiewski, ja mitmed teised.  Surmanuhtluse poolt olnud Aleksandrovi ja Murawjem. Üks jagu koosolijaid olnud ntuidu küll selle poolt, et surmanuhtlus kaoks, äga praeguse aja karmis ei olla see kasulik. Nõnda siis näitab, et wist edespidi surmanuhtlus koguni ära käob, jä kõige suuremad kurjategijad saamad Siberisse mäetöösse saadetud,  mis küll sagedaste raskem mihtlüs on kui surm, sest surm kestab lühikese aja, aga wangitöö mäekäewandustes  terme eluaja. Mõskma Wene leht sMoskowskija  Wedomosti) on surmanuhtluse poolt ja ütleb, et seda suurtele kurjategijatele maja on. Üks Peeterburi rahapank on „Now. Wr." sõna järele suure hoobi mööda püksä saanud. Tema saatnud ühe-rghapaki mäljaiWale ja Mwnd, ep.Ml sees 1600 rubla on,aga sees olnud 120,000 rubla. Pauk ei ole tahtnud niipalju raha eest postiraha maksta  ja on wähem üles annud. Aga et pakk seks liig suur olnud, wõetud ta postiwMsuse poolest lahti, ja asi tulnud mälja. Paha wõetud pettuse pärast käest ära ja - pank pühkigu suu puhtaks. Oleks postiraha, mäkMd, siis ei oleks midagi kaotanud. ' Abashidse ja Peshanidse, kaks Wene alamaks  saanud ArmeNia würsti, Myised HGgi õhlvststpitK on Keisri Majesteedi ees olnud 15. s. k. p. Mõleniad olnud maga rõõmsad. Hiina ja Wene Siberi rajal tulla pahu tegusid Hiinlaste läbi ette, kes WenelaZte kallale titüwad  ja nendele sagedaste piinasurma teemad, käi wõiwad. Wenelased Ml ou Hiinlaste üle wäga wihased. Wassili-Ostromis on 13. s. k. p. üks suur suhkru-wabrik ära põlenud, tennis 19,000 Md suhkrut.  Kahju 300,5t00 rbl. Riigi walitsus saab Siberi ratldtee ehitama, millest werst läbisegamini umbes 62,000 rbl. maksab. Wäljamaalt. Prantsuse maalt. Säalsed ajalehed ja nende jütele kõik teiste ckaade ajalehed kõnelewad nüüd palju Nihilistlase würst Krapotkini kinniwõtmisest. Tema tahab kõik ürasalata aga see ei lähe talle korba, waid ta on kohtu edte pandud. Kui suur selle nihilistlase tegewus on, wõib sest naha, et ta umbes 60 kirja päewas saanud ja omale kontori pidanud, milles ta kirjade wahetust toimetanud. Prantsuse ja Inglise maa wahel ei minna läbirääkimised hästi Jtalm maalt. Ajalehed kõnelewad ikka weel palju sellest koosolekust ja läbirääkimisest, mis Wene wäliste asjade ministril v. Giers'il Roomas paawstiga olnud. Lugu ci olla just iga pidi nii häü, nagu mitmed ajalehed seda jutustanud. Aga stisgi olla asi pnawsti ja Wene walitsuse wahel kindlamaks saanud, ja see kindlus käib selle kohta, et katoliiklased oina usku, nagu teisedgi Wene maal rahuga wõiwad pidada. Saksa maalt. Weehäda on sääl hirmus suureks  läinud. Rhein, Main ja mitmed teised jõed on hirmus suureks paisunud ja laotawad hukatust ja siirina igale poole iile kallaste walja. Majad, põllud ja linnadgi on mõnes kohas wee all! Juiinesed saatvad ka mõni kord hulga kaupa laenetes siirma- Raudteede' ja muud sillad langemad laenete ees puruks. Häda olla suur. Austria maalt. Ka siin ähwardab weeuputus suureks ruinna. Kangeste tehakse Wieni kinnas ja üinber kaudu siis ka Böömi maal tööd jõgede kallaste kõrgemaks tegemise kallal. Egiptuse, maalt. Arabi pascha ja need, kes temaga ühes maalt on wülja mõistetud, on nüüd juba maalt pidanud mälja minema, Kõigile on asekültingas  käsu andnud, et nad Zeiloni saarde peawad' minema ja säält mitte enam tagasi ei tohi tulla. Amerika maalt. Chili ja Bolviia riikide wahel on asi pahenmks minemas ja sõda on oodata, sest et rahu üle läbirääkimised korda ei õle läinud. Oodatud uus Seaduseraamat. Kirjutanud J. Hurt Seadus teeb täit wahet kohtute ja töiste koosolekute, kohtukohtade ja muude koosolekukohtade wahel. Seda wahet olen ka mina, nimelt tähendatud kombel, oma tõlkimise juures püüdnud teha, Wenekeele põhja pääl? Kes Saksakeele õige tundja on, teab, et ka Saksakeeli suur wahe on Behörde-sõna ja Gericht-sõna wahel, niisama kui Wenekeeli upiieprörsiö- ja exõ-sõna wahel. On üks koosolek otje asja ajamas ja selletarbeks  koos istumas, siis on see koosistumine, Wenekeeli zoesirsnig, Saksakeeli Sitzung. Kohtluuõistja (epLbn, Richter) olen mina kohtumõistjaks  jätnud. Mõned uuemad Eestikeele kirjamehed pruugiwad, õndsa I)r. Kreutzwaldi kombe järele, selle asemel sõna kohtunik. Seda pruuki ei kiida mina ei tormiliseks ega hääks. Miks peame asjata uut sõna sünnitama, kui meil isegi ju ammust saadik selge ja ilus sõna on: kohtumõistja, s. o. mees, kes kohut mõistab. Rahwa selget ja puhast keelt ei pea asjata muudetama. Kohtumõistja nimi on igale inimesele selge, kohtunik wõõras ja päälegi tume. Sõnalõpul -nik on liig üleüldine tähendus niihüste Cestikeeles ja Soomekeeles, kui ka Wenekeeles, kust see lõpp on tulnud (-Mki,). Kohtunik ei ole iganes taieste kohaline sellele, mis Wenekeeli Saksakeeli Richter, meie keeli kohtumõistja on. Laiemad seletused on keeleõpetuse asjad, ja neid ma siin seekord pikemalt ette ei taha tuna. Kreis tähendab uues Seaduseraamatus sedasama, Ms muidugi igalpool Eesnkeeli selle sõnaga tähendatakse,  üht ara määratud jagu kubermangust, nagu on: Tartu kreis, Põru kreis, jne. Wenekeeli on see sõna Saksakeeli Kreis. Maakond ei tahtnud ma selle asemel mitte pruukida, sest see sõna sünnib palju paremine selle kohta, mis Wenelased 3<z»iorno nimetawad,  Sakslased Laudschaft, s, 0. inimesed maal, mitte linnas, olgu need maal asujad inimesed kes tahes, talupojad, mõisnikud ehk muud. Maakonnad j ja linnad seisawad siis ikka wastastikku, kuna kreis ! ühe kreisi maakonna ja kreisi linna kokku wõtab. ! Kreiskond on jälle koguni töine sõna, kui paljalt! kreis. Juba lõpp kond" tähendab, et tema midagi! ja mõndagi kokku wõtab, pisemaid jagusid suuremaks kouks ühendab, nagu sõna ülikond mitmed riide tükid i üheks kouks kokku wõtab. Wenekeeli on kreiskond! oichxra-, Saksakeeli Bezirk. Kreiskond wõib mõni- j kord mitme kreisi ühendus kubermangus olla. On - neile kreisidele kokku siis üks üleA kõhus seatud, siis > kutsutakse seda kohut Kreiskonna-Kohtuks, Wenekeeli oupMnoll SakWeelizßezirksgericht. Näituseks: j Pihkwa kubermangu kreisid Kreise), / neid op kõiges kaheksa on kahte jakku ehk kaheks kreiskonnaks  jagatud, ja mõlemail jagudel ehk kreiskondadel  on oMa Kreiskonna-Kohus (oapv:i:nvii ev.11.), wäljarämmnud Eestlased sääl ütlechad „Krunsim kohus," ! mis midagi Eestlaste niõistes ei Ühenda ja kirjakeelele mitte kõlblik ei ole. Peterburi kubermangus on, üheks > Kreiskonnaks kokku tõmmatud ja neile üks „St. Peterburi  Kreiskonna-Kohus" antud, mis St. Peterburi linnas aset on. Pihkwa kubermangul on sedainäõda, mis ülemal ütlesime, kaks Kreiskonna-Kohut: „Pihkwa Kreiskonna-Kohus" (kreisidele Pihkwa, Porgowa, Opotschka ja Ostrõwa) ja „Welikije Luki Kreiskonna- (kreisidele Welikije Lüki, Toropets, Hol-u ja Noworshew). Aga sõna kreiskond (vappri., Bczirk) wõtab mõnikord weel laiemad osad riigist, terived kubärnlangjld, kokku ja teeb neist une, iseäralike ühenduse,  mitmesuguste tarwituste pärast. Näituseks on > kolm Läänemere kubermangu: Eesti, Lüwi ja Kuum kubermang, üheks Õpetus-Kreiskonnaks, koolide Kreiskonnaks (ynoüiwM onpxin.) kokku wõetud ja seisawad  siis kõik kolm kubermaiigu ühe kuraton all, kes Tartus aset peab, ei mitte Tallinnas, RiiaS, Miitawis. Tartu u>nwersiteedil on oma koolide kreiskond.  Niisamati on igal töisel imiwersitecdil Weneriigis  oma õpetus-kreiskond, koolide kreiskond. Sellsamal  kombel on ka Sõa-Miuisteriunr terme Wenerngi kreiskondadeks ära jaganud otna tarwituste järele. Sõa-Ministeriumil on mnad „Sõa-Kreiskonnad" (naönimie  aupvini), kelle piired sugugi ei koolide kreiskondade  ega muude kreiskondadega kokku ei käi. Nad on taieste iseäralised jautamised. Nõnda on ka kohtuasjus  riigil omad jaatused, omad krciskonnad. Laieumt  seletust saab uus Seadusetaamat ise tooma. Mina tahtsin praegu paljalt sõna wähe seletada ja mõistetavaks  teha. Jagatakse üks kreiskond pisemaisse, alamaisse jagudesse,  siis on need: osakonnad (vnaeiim, Districte). Nõnda on ka kohtuasjuS omad kreiskoiinäd ja osakonnad  olemas. Igal pisemal jaul, osal, osakonnal on oina „Osakomm Rahukohtumöistja" (vnoeriwnoii oinponoll epni-li, Districtsfriedensrichter). Tulewad kõik osakondade  rahnkohtumõistjad ühes äramääaatud kreiskonnäs kokku, seaduses ettekirjutatud kombel, siis on see kõige üleni, kõige kõrgem „Rahukohus" ja teda nimetatakse „Rahu-Konks," sõnast Rahu- Kogu (Wenekeek innpmwii  o's>i;aLK, Saksakeeli Friedeiisrichterversanimluirg, Friedensrichterplenum). Kes seda sõna tahab arutaba, ärgu waadaku jälle Saksakeele tõlgi pöäle, waid Weuekecle  algussõna pääle, kust minul ümber tuli paima. Kõigist neist asjust wõikfin weel palju enam seletust  ette panna, aga mis mahub lühikese seitungi tüki sisse. Seadus ise saab täielikult asja toõma. Mina tahan siin paljalt ette malmistada, nimelt seda äratada,  et mõistusega ja järelemõtlemisega uut Seaduseraamatüt  laaks loetud. Uus sõna uues Seaduseraamatus õn „ Kohtu- Wenekceli Sakslased ütlewad Nnterüichungsrichter. See Sakslaste ütlemine ei ole nutte taieste õige, palju kohaliseni on siis ka ssindsam on Wenekeele nicki, Kohtu-uurija ei Mõista MtuaSjus meel mingisugust kohut, ei Äe õisust, nagu seda sõna „Richter" tähendM maid tema uurid paljalt  asja, juurdleb taga, nõüab, küsib, korjab materjaali,  et siis pärast kohtumõistmine ja otsusetegemine õige ja We tvoiks olla. Seda tähendab sõna o.ru- ilusaste, ja inina olen Eestikeeli pannud „Kohtu-Uurija." Era kohus on Wenekeeli rpgroüeuiü  Saksakeeli  Schiedsgencht. Wiedemanni sõuaraamaüts leiab lugija selle asemel lepituse-kohus. Wistift on mõnes Eestikeeli raamatus seda sõna nii pruugitud, eh? ütleb rahwas mõnel pool nõnda. Muidu ei oleks Wicdemann  seda sõna mitte üleSse kirjutanud. Aga mulle ei näidanud see sõna mitte sünnis. Lepituse-kohus on iga rahukohus, sest iga rahukohtumõistja ja rahukohus  peab seadust mööda püüdma kohtukäijaid lepitada,  s. o. rahuga, iseeneste wahel leppimise läbi asja tasuda ja lõpetada. Otse sest on see nimi Rahukohus,  Rahukohtumõistja tulnud. Kui siiski selle läbi asi meel otsa, lõpetatud, rahule ei saa, siis annab seadus mõnel iseäralisel olekul luba, crakombet pruukida,  „Erakohut" enesele paluda ehk seada, s. o. kõrwalisi  inimesi, kedagi kolmandamat päälc kohtukäija ja kohtumõistja paluda, et tema otsuse teeks. Niisugune  kolmas saab wäga sündsaste Wenekeeli sõnaga rporsileiciü srporill, kolmas) tähendatud, aga niisamati sündsaste Eestikeeli sõnaga „erakohus", sest see kohus ou üsna kõrwaline, oma soowitud eraasi, ei mitte jäüdalv ja seatud Keisri kohus. Keisri seadus aunab seks paljalt loa, sest et ta lahke on ja kõigiti riidu mahendada ja rahu üles seada tahab. Sõnad seadus ja seadlus ei tohi mitte segatud ega töine töise asemel pruugitud saada. Seadus on Wenekeeli maona-, Saksakeeli Gesetz, s. o. üks juht ja nöör, kuidas sell ehk töisel olekul peab mindama, käidama, kohut moistetama, otsust tehtama. Aga seadlus on )"ipo!lc/mni<z> veianav.ignia, Vcrfassung, Jnstitntion, s. o. üks mitmekorraline, kunstlikult wälja arwatud ja kokku liidetud, laialine el". ehk ammeti eeskiri, plaan. Kohtutel on oma seadlus, s. o. riigiwalitsus  on taieste, selgeste, peenikesel kombel ära arwanud, kndas kohtud peaioad olenm, kui,palju neid, missugused nemad, kus kohas nad asuwad jne. See on kohtute ehk kohtukohtade seadlus. Aga kohtuseadus on üsna tõinc asi. Kohtuseadus on see eeskiri. kudaS kohtud omas ametis kohut peawao mõistma, mis neile igas mõistmises juhiks ja põhjuseks on. Wahe on seesama,  mis sõnadel seadma ja seadlema on, kust ju tähendatud nimetused tnlewad. Sell kombel wõiksin mina meel suure hulga näitusi ja seletusi ette tuua, kndas mõtleja inimene lahutusi peab tegema ja asju tera maste arutama. Seadus  teeb nüsugusid arutusi ja lahutusi, ja mina olen püüdnud, igale asjale ka Eestikeeli oma nägu ja kuju anda. Saab uus Seadnseraamat ja tema „Wõti" lugijale kätte, siis palitu mina ses tähendatud maimus lugeda ja mõtelda, küll siis kõik selgeks saab. Kes seaduse mõistmist kergeks abitsa lugemiseks armab, see on inimene, kes seaduse waeulaste migurid ja kurjategijate  kamakaid .kombid ei tunne ja siis ka nende wigsirite ja kombete waStalist, s. o. saadust, tema raskuste ja peenikeste uõnudega ära .ei oska kaaluda. Kndas auk, nõnda pauk. Wöõra keeli sõnadest olgu jätgmised nimetatud. Keemia on Kreekakeelest maetud ja pruugitakse meie ajal igas Europa kirjakeeles; Wenekeeli xuuiu, Saksakeeli:  Chemie. See sõna tähendab teaduslikku lahutamise  kunsti, mis wabrikutcs, apteekides jne. pruugitakse,  kui tarwis on, igasugusid asju nende põhjusjagudeSse  ühest lahutada. Mõned Eesti kirjamehed kirjutawad „heemia." See ei ole õigeks kiita. Kreekafeele  ch aieurele peame meie k panema, nagu see ka „Antiokia" uimes on sündinud. Kui „heemia" kirjutame, siis jätab juur jagu Eestlasi h hääle alustuseks maha, ja sõna saab „eemiaks" ära rikutud, mis koguni wiltu läheb; Soomlased ütlemad õseti „keeuna." Venekeelest  on uues Seadnseraainatns pruugitud „PriStam," mis kohtu kahkude täitjat tähendab, „JSpramnik," iseäraline politsei ülem, ja meel mõni muu sõna. Soomekeesest on mõetud tehas, mis nõuda muuta tuleb kui sõna „puhas", s. o. siis tehas, tehta, tehast, tehtasse, tehtas, tehtast, tehtale, tehtal, tehtalt jne. tehtad,  tehaste, tehtaid, tehastesse, tehastes, tehastest, tehastele, tehastel, tehastelt jne. „Tehas" (Soomekeeli tehdas, tehtaan jne.) tähendab asutust, kuS midagi tehakse, Wenekeeli umivwaiirxpa, Saksakeeli  Maruufactuv, ehk wabrik iamöpium aaaoLi>, Fabrik). Ma vidin selle sõna laenanm, et praegu tähendatud Wenekeeli sõna uavo/i'l>, im-6piüm  lahutada. Need sõuad seisawad seaduses mõnikord  kõrwu, ja siis pidi igaüks ka Eestikeeli ümber öeldama. Mõne sõna olen mina Eesti omast ivarast uues te loonud. Ma loodan, et kõik arusaadawnd saamad olema ja lahket wastawõtmist leidma. Lisamärk tähendab iipn)llnmnio, Anmerkung, s. o. üks ütelus ehk seletuse tükk, mis pääparagrahwile juurde lisatakse, märgitakse. Enne pruugiti mõnikord selle asemel „tü henduS," aga sell on liig mitmepoolne „tähendus"  ja tema ei sünni. „Märkus" ei käi ka sellega häste kokku, mis liminMmiü? on. Ma pidin uue sõna „lisamärk" sünnitanm. Hoiatama (upo-ioeraparar!,,  marnen) on üks karistamise kombe sõna ja tähendab nii palju kui: hoia ennast hhoia, hoia, et sa edespidi .. Sest kangemad suusõnalisel) karistused on laitus (skmkoiiuik) manitsus (nnnmonio), noomimine  sm-iuopii). Seadus toob nende karistuste üle laiemat seletust. Niipalju minu poolt esiotsa uue Seaduseraamatu üle Trükk on selge, paber ilus; selle eest on Kohtnte Ministerium muretsenud. Trüki parandamine sai kõige hoolega toimetatud, enamiste ikka kahe inimese läbi sõrestikku. Siiski on sääl ja saal mõni trükiwiga  leida, mis aga suure raamatu kohta midagi ei taha tähendada ja lootuse järele kedagi ci takista. Lõpeks tähendan, et meie anastatud Eestikeels uurija,  akadeinikus Or. Wiedemann kõik paragrahwid läbi Nr. 52 Eesti Postimees. 1883