otsisin hundi poegi. Sagedast! lcidsil! ma u.sid n.iNe.eeeiic leiral, aga >aaedus:l 5a eide kuus:: abiga. siu! leon k.eem ilusid. saa'.:? ilmad oa. siis ieemud siiäsiedc nokad nsiriesime lu.ulsi raega- Vala nie aa!!'-! kibeda:. : nad nleunnmo ja kuu unerad. tsi.-ed- liuuuueist usisi ..sna imogcle ära kuulda, kui inimene maba deidsv ja ncnda tönva maa ligi koides tuulad. Kui ma, olgu judrm misi. ebk sille siin nimetatud kmesn läbi bundi vozad leidun, siis ei vinud ma nendega meel uim rakul, naid laksin natukene maad vesast eemale !a ootasin säa!, ivadest ka öö ja räenaa, tunni manad dnndid tuiiwad. kiis lastsin ka need maba.'' Rönda olla ka mana Mart teinud ja kõnelcuud, ja womida on, et meie aja mehed sest ka õxeiust wötaknwad. 6) Ja b i ga. Uuema! ajal on kuudi jahid kõige enam -noodis olnud, aga need on nii korratumalt julmud, et neis: suuremal kasti ei ole tulnud. Saarlaste minnasest hundi jabist oli üks leau-S „EcSti PoSnmebcS'si et rebaste, jänesre ja :::: mes:e hingesid kokku z tosinad on nukka saanud, aga bunti ci ole nähiudgi. Hundi ialüd on meie noonele ja manadele tmramad, isiUerärast wõimad  tuhanded teda tõeks tunnistada, millest siin kõnesia-ud laab. Kä>k sirav ümber antud, et sil ebk sil roiemal hakab hundi iabte ,radma keeli lmudi aol oiu.elegi ci ole enne mine kästi ära searud, kuidas mallad ja külad järje varast pearoad olema, 'ee on: kuidas iukmcsid ema rnm.mlude judi! rcamad edasi minema. Seda on küll uäuind.  e: inimesid ül es lrorr-S, iide nnsi järel edasi simmnmad e lagedas:: ka vea terme raema unes kolas --- nmnemad kolmesid ilneoer -eele istumad. nooremad jäe aeegn rääl liugu lastmad. Ka on. me eit-e nelnud. et inimesist kästud sen ee kelm raal lanne lõuemnk edasi neeneenesi inda ooeamod: mnkdnoi m.õee.a. on 'iie ennema, öö eales, nn remn.mnmn eed ereesmsid läoe mcesiede eäe.s laa n eae.ee siea. e ta .n sida eea. end ee onne eneneasee ran .le läki raad si u messi e eeni e: ole, kes teda kõdutaks, tsiümgnsiist korratuid o.aee id au leo. 'äaee 10. annal ja. il ceee tulened, l-r eks sie ... raeks emeree er eaeleeee lo.see usineg 7 lb a.... ne aakes e e a a. siaaaaa rea.ene teeneels eane.e. ee neele stnn nn ee nn eeeeeeeee earn. keel! oeenn.de erädendamnne elu nende st-au ara kaomnüsi ees: on ee.: oaks mõera maalest, kes üsna mensttesie iuimeste  abina, silsel mest nn.nne matsi: eest. dnndid saaremaal: redemad ära kaotama. Kord räägiti et ne nennn.e. ara nna a.n.e d eeels leeeesid ilmade mõoeee ja rlaan.ite roolest olnud nad tublid me. eo k.e.l ena man ee ole st meeeee ee nmedld eena nnnm ma . le. nende tst. ee eeneen.d anda. Mnidn oleks nende enõte ja ctieerõo: u-sna korda maaremaa! mräaa erand ja targad mündid, ei an-da 1e0n.." Ha jan, e: bn.nded meega ergud ja me ned nn jn lm räädjale rnleee sine ee je.nsi. >eer 'ee ongi eo nende stegu nii miomeoe kaesime 1a0... em.n nnn.eee .ena ee ole meened. st eo term rlome bneeiidcst kord jeeon käsile mõstmed. noZ lanoene uue-oi ema räälkroja jr.nrde tagasi ja kõne.eme sille lsie. siäsieo o 001. .i., Saaremaa neiu kiri, noomimiseks noortele meestele. Kcs icia oleks tobrmud uskuda, ci Zaaremaa  õrnnnW oma cc sl ka nii lub listi kosia Wõib. knd järgmine kiri icda amaidab. ZioorcS mebcv ! Kohendage liis kõrwad kikki m range lahele mis crnam-'Lg? reile kõnc.cc: ..Unustatud Zaare wennad l Kana aasia jõuab meil übcl rööuvas m-o'!cs. :ciicl kurbdmcs - on.: poole, aga Mc jub:umin jätab ta «eel mitMeks ajaks meie mälestusele iagaivarols. Enne kui >ce kirjateuc „Saarlase" lugejatele uäbtareale  jõuab, ou meil kõigil Looja armust emmnsti uus aasta täite zõudnud: olgu vaaie, aga lugejad iubamad siiski sellest paar sõna pajatada, mis mana aasta sees meid örnat sugu näpistanud on. Keegi kosjamees ..n" on mööda läinud (st 885) aastal „ Saarlase" Nr. 22 ja 23 sees Saaremaa neidusid tublisti wibtleund, kus ta kõneleb, et need „edewad, uhked, laisad" ja kes teab mis meel on ; Saaremaa neiud ei walmistada omale mitte ise riideid, maid oste neid poest, ajada iübja wallali übkust taga j. n. e. Kaua aega oleme selle „koSjamehe" kõnele mustust ootanud, aga asjata; kes seda reastust peab siis muud walmistama, kui see, kellesse see kõue walusasti  puutub ja see oleme meie, kuidas meid ka nimetatakse: õruam sugu. Kosjamebe  .u" kõne kohta ou see nüüd kõige esiteks küsitow: Kust on mõnedele Saare neidudele see edemus tulnud, et nad enam oma tehtud riideid ei kauna, maid neid poest ostwad. Meie teada on sellel see põhjus, ci Saare peiud ise halba eesmärki on uästanud. Saare noored mehed käsivad retkel moodul üle mete ja toomad säält uusi riide' moodisid , aga kui -meie õrnem stigu sui ajal ka sitsi jakki kanname siis noomimist meid sellepärast ajalehes. Tõrt peame tunnistama, et Saare neiud riiete kandmises palju kindlama meelega on, kui meeste sugu. Kõik mallali uhkus, millest >.u" kõneleb, nagu: „torma rõngad, poekindad,  mitmed '.noodi mollidega korseldatud, kabele korrale pöigeltatud kleidid ja muud" ei ole mitte Saare neidude omadus, maid neid ebteid kandwad möned õmblus mamslid, cbk aru-lkud albid,s maalt linna läinud köögi tüdrukud, kes paar nädalat, maalt ara olles enam ei tea, kas kartubwlid „puis mõi mais" kaswamad, aga mikspärast kirjeldatuist.  ajalehes, nagu oleksiwad kõik Saare neiud niisugused. Ei, oi! Kosjamees ..u" Teie olem Saare neidudega suurt ülekohut renmd. Wotame näituseks Mustjala kihelkonna, staöl on noorema meeste sugul suuremast okast kõigil wöcrama riided, aga säält uacste ravivad ja neiud käsivad raluvuslikkus  riides: üht wöib saja seast leida. keS Mustjala lübikeie tordi aseme! reist moodi üle riiet kannab. Nii kui Mustjalas nii ka KibelksunaS, Sõrmes ja MulmS, käiwad kõik nacsie rahwas rabwuslikus riides; üksnes linna lähedal wöib arwata, et poo! ost. noort siugu onia riiete moodi on muutnud, siiski ci ole need mitte „korscldatud," nagu Teie ..rm vajutate. Ka mina (teiste Saare neidude eest) nende ridade kirjutaja olen tapke põimest saadik nii riides käinud, knd jõud sedHjkammd, ehk aasta aeg seda lubanud,  mul pole ka mitte üsna rabwusükud riided olnud, siiski ci wsiks keegi sellepärast ebemeks ega kergemeelseks" arMta. Tänu armulisele rügimalitiustle. nüüd möib iga üks nüsugusid riideid kanda, kud tahtmine tabab ja jõud kannab, enne manast pole ste mitra uauda olnud. Kui meeste sugu seda toomid et incie rabmuslikus riides peame käima, siis olgu Heaks ja tehku sellega im hakatust, näidaku eesmärk. Pruuligu omal sülle võtmist saadik lühikesed püksid, kasiv kingad, iüssine kampiun, ning ümarguied tine lamba, ehk jänese nahast tcbiud pea marjud ..supi nahka mütsid," nagu ennemuiste otsivad. Saaremaal ei ole, kuidas juba öeldud sai. noorema meestesugu  l mitte enam rahwusliku riiet, ja et seda ei ole, kuidas julgete siis naistcrohu>o!c  jo neidudele süüd mõista ! k Noh olgu meel riietega kuidas mi, sest need, on idu katted, aga Saaremaa kosjameestel on oma jagu ta mallali uhkust, (muidugi mõista mitte kõigil). Paljudel noortel meeltel on möga toredad uuri kettid, millede otsas mõni sagedasti sibulat ehk laste mängu uuri kannab. Kui niisuguste käest kellu aega küsitakse, siis arwetakse seda päcwa järele; pilwese ilmaga on neil kellu hukkas ehk seisab. Paljugi näitawad omade torekate  wöeraste sulgede sees kõrget meelt ja unustawad tükkis ära, et mitte riie üksi meest meheks ei tee, maid mõistlik ja tõsine olek haridus. Hästi rohkesti wiina ja õlut juua, tubakat smtsedada, armonikat kägistada, on paljude noorte meeste toredus ja oma pilkamisega ja ilma asjata õrna sugu torkimisega näitab ka kosjamees ~n" nende erakonna laps olewat. Ja kas see noorte meestele auuks on, kui nad nelja silma all laulusid sepitsewad ja neid ametlikult  laulavad, milles muud ei ole, kui suguwendade ja õdede teotamist ja laimamist.  Kui teie hariduse järg meel nii madal on, et paremaid ei mõista teha, siis oleks soomida, et ueedgi ka tegemata jääst siwad. Kas meil mitte armsaid isamaalisi, Keisri ja muid laulusid ei ole, mida armsaks ajnwiiteks ja lõbuks lauldud wöiksiwad saada. Aia ci taha oina sugu eest mitte seista, nagu ei oleksgi nende sees edewaid, kes endid omade poe hilpude, omade tina sõrmuste,  lullertatud juukste, ja muude sarnaste  asjade pärast armaroad tublid Saare neiud olemad. Niisuguseid ou ka mõned bulga huikas, aga ega nende pärast wõi terwet Saare neidude sugu teotada; niisugused  albid wöime sibula taskus kandjake noorte meestega ühte rea oie seadida, sest uced on ühe kaalu pääl ühe raskused. Ka ei ole ma selle poolr et Saare neiud ja naesed kiriku teel põllesid kandivad, ehk need küll koduse toimetuse juures kuue marjuks on. Ehk küll Aadam ja Eewa Eedenis põlled enestele tegsivad, siiski ei olnud neil pilk iga, maid Loojast walmistatud  nahk riided astusiivad põlle asemele. Loota aga wöib, et aja hammas ka põlle paelad saab katki närima. (Naesed saamad selle soowi üle wäga pahased olema. Srl. toim). Ka paneb kosjamccg ..n- ühe tugema rõhu selle pääle, et Saaremaa neiud laisad olla, ei wiitsidegi enestele riideid teha. See on koguniste Ülo aruidaue uudis, mida meel keegi pole mõtelnud meel mähem wälja ütelnud. See ou ju tõu et Saaremaa noored ja keskealised mehed suurel armul ülemere rändamad ja selle läbi Mb kodune töö raskus ja mure manade raukade uaeSte ja neidude pääü: sagedasti ou ka kolme päised nurga uaesed mäljaS töö suures olnud. Seda ou küll ettetulnud ja saad -vee! -ülema et mõned mehed sügise wäinade taga luudade tegemisega nii palju teeuimav, et üle minnade saamad: talmeks peab niisugustele  uaestc ja neidude suine maew ja usinus leiba andma. Kuidas Saaremaa neiud ja uaesed nii hästi sui! kui kalmel tööd teemad, on iga Saarlasele nii tuttam, ci sest kõneleda ci maksagi, aga kosjamebe .nr- arwates ja üteluste järele olla nad „laisad", oi, oi! auustatud ..u." see naps pole Teil mitte naela pea koina juhtunud. Er kõikidel Eestlaste! see soem soow ja püham püüdmine on, köuetes, tegudes ja ka rneies oma priiuse aega kalliks pidada, ja mõistlikumalt elada, kui meie esiwanemad