sündis, ehk langeb sellest natuke walgust tähendatud pimeduse  sisse. Kalewipoja Selts oli 18. selle kuu (Heinakuu) pääwaks üht peakoosolekut kokku kutsunud. Seal sai Mihhael Lindenberg, kes Politsei ülewaatamise all seisab, jälle selle Seltsi kooliõpetajaks walilud. Selle peale tõusis üks wäga käre waidlemine. Mitmed kokkutulnud liiked pärifiwad oma raha tagasi, mida Seltsile laenuks annud oliwad, aga hääle paljusega sai nende pärimine tagasilükatud.  Eesseisus oli möödaläinud aastal selle, mitte just uue mõtte peale sattunud, 10 rublaseid aktsiaid wälja anda, et Seltsi puudu jäänud raha täidetud saaks. Üks nii weike summa sai sellepärast arwatud, et igaüks sellest kasulikust  ettewõtmiseft osa mõtta wõiks ja et see kõik üht rahwuSlikku nägu saaks; sest et Eestlane Eestlast ei peta, see pidi siin selgest näidatud saama. Teie teate küll ka, et sellesama Selisi poolt ,WalguS" wälja antud saab. Et nüüd suurema hulga läbi laenatud raha mitte tagasi maksetud ei saanud, siis aitas kole tulepaiste wähemat hulka oma õigusele. Peale selle pean mina tähendama, et see hoone 3500 rbl. eest kaitse alla antud oli ja et selle pärast õnneks Kalewipoja Seltsi lagunemist karta ei ole." Meie omalt poolelt peame tunnistama, et see kiri meile just niisama segane on, kui Kalewipoja koolimaja  põlemine ise, ja kui kõik need kentsakad asjad, mis aeg aealt Rakwerest ilmuwad. Tahab kirjasaatja sellega mõistatuse kombel tähendada, et wähem hulk Kalewipoeglafi,  kes suurema hulga häälepaljuse pärast oma laenatud raha mitte tagasi ei saanud, koolimaja põlema pistis, fiiS ei wõi meie seda mitte uskuda. Esiteks ei tehta seesugust nurjatumat tempu mitte seltsi kaupa, waid kus seda tehakse, seal teemad seda roojased, tigedad maimud aina üksi. Teiseks arwame meie aga, et wähemal hulgal just õigus oli. oma laenu tagasi pärida, kui nende laenu abil midagi teha taheti, millega nende mõtted kokku ei mahtunud. See oli aga wist nende mõtete ja soowimiste wasta, kui üht meest Kalewipoja Seltsi kooli juhatajaks waliti, keda see Selts hiljuti ise suure käraga wälja lükkas ja kes peale selle meel Politsei ülewaatamise all seisab, kes siis ka selle wastatawa ameti kohta koguni mitte kõlwuline ei ole. Kellel aga õigus on, see leiab oma õiguse kättesaamiseks muidu ikka paremat nõuu, kui tulelonti. Need mehed, ehk ükski nende seast, keS oma laenu tagasi pärifiwad, ei ole siis küll wist mitte Kalewipoja koolimaja põlema pistnud.  Aga kes sellest kõigist enam õiete aru saab, mis sellest aeast saadik Rakweres kõik wõimalik olla wõib, kui mulline , raku pilli" sortsi hääl seal kõlas ja ligedamal ja kaugemal mõnda nõdremat peaaju kihisema pani, nagu ennemuistne Papagena wile. Ei ole sellest weel täit aaStat, kui Kalepoja Selts kuulutas  ja kinnitas, et kõik mis ,Walguses" kirjutatud oli, tõeste ja täitsa Seltsi nõuu ja tahtmise wasta kirjutatud oleks. Nüüd paneb seesama Kalewipoja Selts sellesama mehe jälle oma kooli juhatajaks ja kui meie mitte wäga ei ekfi, ka jälle oma Malguse" toimetajaks. Selle lehe alla kirjutab küll A. Kõrw oma nime, aga sedasama nime leiame meie ka ,Sakala" all. Et aga selle nime kandja ühe korraga üht lehte WiljandiS, teist Rakweres , toimetada" suudaks, seda uskugu need, kes telefoni,õigc usu" wiljaks peawad, nagu ,Sakala" ja tema ,Kroonu aluses" koolis õpetatud ilmatark paari aasta eest nii põhjani  seletafiwad. Üleüldse on õige hale kuulda, mis tempusi  nüüd Rakweres selle kuulsa ,ra?u pilli" järel tehakse,  mida seal nii rõõmsast puhuti ja kuida neid tükati ka weel niidetakse ja koguni Eesti nime ja waimu auukS ja ehteks tunnistakse. Seal jooksis tänawu kewade suur kõla läbi Noor-Eesti aeakirjanduse, kuida üks Eesti neiuke Saksa neidudega ühes leeris käinud. pärast aga, kui teda oma leeriõdedega ühes püha lauale wõeti, fiis pannud tema ennast Eesti riidesse. Koorime meie seda halpust nende särawa ehtete seest wälja, mille sisse ,rahwamehed"  seda mässifiwad, fiis näitab aga nii palju üle jääma: Leeri minnes lahutaS ennast see neiuke oma suguõdedest  uhkuse pärast; altari ette minnes lahutas tema ennast oma leeri-õdedest kiuste pärast. Et tema ehk need, kes teda eksttafiwad, ühendawat altarit lahutawaks  piirkiwikS tegiwad, ehk pühakoda Mardisandi tallermaaks kui tema muidu üleüldises Euroopa riides käib seda kiitku kellel himu on, ja seda waStaku, kelle tarkus se oli. Meie ei suuda selles muud näha, kui üht neist aegade tähtedest, millest Ristiusust tühjaks tuulatud süda wälja paistab. Üks teine seeueke, mis Rakweres, kuulsal pWalguse" nurmel üles tärkanud, on koguni teist sõugu, aga on kui wõimalik weel natuke wetdram. Kuida meile ustatawast suust räägiti, olla mõned iauluneiud  Lauluseltsis" , pärast awalikku lauluõhtut, ühe paksu isanda ja tema seltsimeeste soowimist mööda weel natuke wiiwinud ja temale ja tema seltsimeestele täides esiema mundres natuke ette tantsinud ja eeStantfija on selle eest ühe ,muffl" ja ühe ,pelzkcae" —> ,auupals.aks"  saanud, mida paks isand süda ööl üle Säratatud kamkakaupleja  käest toonud. Peawad need, need tunnistused  olema, et , Raku pill mitte kõige wä- hem EeStimaa linnade seast ei ole, kuida asutaja kiitleks ja pühakirja osatateS kirju» tas? Kas Rakwere EeSti sellfide eeSseisuStel ja Nnkwere  EeSti sugust auusatel kodanikudki mitte niipalju wõimust  et ole, et nemad seesugust pahandust ja balmm ja roojast lämmatada suudakstwad, mis selle linnakese niinele ja Eestt nimele nii suureks teutusekS on? Miks nemad  salliwad, et nende keskis ja loguni nende nimel, uueste seda weidrat , raku pilli puhuma hakatakse, mis kõiki paremaid maimust nendest eemale mletab?! Riiast. Leikuse-kuu t. pääwani on NiigaS sel aaStal  Ivv tulekahju olnud. Saamist suutnmad kiill luletõrjujad  ikka tuld lämmatada ehk piirata, aga lahju on ikka nii wäga suur ja Riia seespidisel Tulekaitse Seltsil on nii palju tasumist maksa olnud, et fee omad liiked nöuupidamiseks  kokku kutsunud on. kaS meel edaspidi oma ametit  tallitada wsib, ehk kaS lagunema peab. Tartust. Wiina-kuu !2. paamast künni t 5 pääwani  saab TartuS aiatöö näitus peetud. Selle näituse  otstarbe on, selle üle teadust saada ja teadust anda, kui kaugele meie kodumaal aiawilja ja puuwiija harijad ja kaswatajad juba jõudstwad, ja mis neil meel õppida tuleb. - Meie tuletame siin lugejatele meel seda loomanäitust  meele, mis selle kuu W> paamast künni 28. pääwani  Tartus peetud saab. kuS ta anupalkasi wälja jägatakse,  kuida meie omal aeal laiemalt kirjutanud ja seletanud  oleme. K»!!lraNl a a l t. öösel, Helna-kuu j 9. ja 20. pääwa wahel põles Ohselm mSisaS wilja küün maha, kuS palju rukit ja peksnmashiil seeS oliwad. Waewalt saadi auurumashin välja; kõik teine varandus on tuhakS põlenud.  Arvatakse, et jälle üks kuri kast selle Jumala ande häwitamise juures tegew olnud. —Ha n S Kirsh, kes kaebtuse all seisab, et tema Apprikkeni mojsalurr.!. '.n., ron Noickent peale lasknud, kulda meie omal urul ?u>u!a fime, on oma tunnistust tagajärel jälle >n.i salgnnud. Teda oleks täis joodetud ja sedawiist tuuinSlamiSlele eksitatud,  mis mitte tõega ühte ei läheks. Tema on sel aeal koguni HasenvothiS olnud, tui Apprikkenis see kuri tegu tehti. FriedrichstadtiS on suur kära selle üle, et Linnasekretäri ja iseenese mõrtsuka, Harald Schulht omaksed tema surnukeha,  ilma kohtuta ja kirikuõpetaja lubata ja teadmata, omas pärishaudas suure iluga ja kõlaga maha matnud on. Saaremaalt. Kuresaares asutati mullu üks Saksakeeli aealeht .Kurrsoare Teadaandja", uiS paari kuu eest, osavõtmise puudust pärast seisma im, Kulda niuid sealt kirjutakse, tahta uimrialud lehe loinnlajo, '<u.,n'!i SasS, üht EeSlikeeli lrhle. ..S.uuem.u, l.hl', osutada. Seda uõuu teretame meie osavõtva rõõmuga. Saaremaa on taniue otse kui lukkuS seisnud ja rahwaS ei ole omas waimukosutuse?, omaS põlluharimises ega omaS koduelus ja majapidamises sellest edendusest palju osa võtnud, mtS suurel maal nii nobedast woolas. mõneS paikas ja tükkis ka koguni üle loodusliku kallaSle kohaS. Saare>naal on üht mõistlikku äratajat wäga kibedast tarvis z.i meie soovime  ja loodame, et .Saaremaa Leht" omal aeal seda tähtsat ametit tasase ja kindla käega lakitama saab. Peterburgist. Endine Akademia präfident, Admiral Graf Liitke on ärasurnud, kulda mõned pealinna lehed kirjutavad, kuna teised selle waSta waidlewad. Selle kuu 7. pääwal sai Peter Suure auufamba 100 aastane ülespanemise pääw peetud. Rahaministeriumi poolest on mõned osavad meistrid  ametisse pandud, kes uue paberrahale seesugust pealkirja  valmistavad, mida raskem järel teha on. Nemad on omad proovid ka juba ette pannud, millest kirjutakse, et iseäranis paberite ääred väga kunstlikud olla. Niigi fissetuleinised on selle aaSta Jaanikuu lõpuni  246 millioni rubla suured olnud, t? millioni rohkem,  kui mullu sel aeal. Hukka läinud aurulaewa ,Moskwa" laewameeste ja reifijate koju toomiseks on aurulaw ,Sabijak.O Adeui saadetud ja seal muist neist inimestest peale wõtnud. kes juba senna jõudnud oliwad. Kõiki ei wõinud ,2alujak.O mahutada, aga selleks on weel teine aurulaew järel tulemas. Pihtwast. Hholmi maakondaS ja linnas, Pihkwa kubermangus, on lojuksetõbi, nenda nimetatud Siberi katk tõusnud ja nihkub kangest eemale. Aa mõne inimese külge on fee tõbi hallanud ja Hholmi weikeledonik Mibhael Gordejew on sellesse ära surnud. Orelist. Heinakuu 24 pääwal on Oreli linnas mässamise plakatid leitud, mida ,uuemeclisetO Wene. Prantslased ja Wene .rahwamehed" öösel müüride külge Plakatid oliwad Wenekeeli trükitud za peale oli weel PcantsuSkeeli seletus kirjutatud. ,Wauam eeline" Politsei, see waenlane" on uue Ewangeliumi maha kiskunud, aga uued Apostlid oliwad muidugi juba oma urkadesse pugenud. Welt ki-Lu kiä, Pihkwa kubermangus ebitaksc üht Ewang. Huth. usutunnistuse kirikut. Kogudus on 278 hinge suur, enamist Eestlased ja Lätlased, kes muist linnas, muist ümberkaudu maal elawad. Pihkwas tuleb, Dr. GomMO Rauch'! juhatuse all ÄkS wetke Wenekeeli leht wälja, mis suure rõõmuga selle üle kirjniab, kulda sealine Greeka õigeusu koguduse hingekarjane, Prolohierei Pulhherow  kiriku pthjnSkim panemise juures üht osavõtvat kõnel pidanud, mitleS oma rõõmust lootust selle peale tunniStaS,  et ka Mest Jumalakojas! soojad palved Keisri eest. peetud saakfiwad, keS kõige rahwaSte isa, omas suures riiM on, ja et siin kirikus rahwaS Jumala ja ligamise armastusele õpetatud ja juhatatud saaks. Üleüldse olla kõige ümberkaudse rabwa labke osavõtmine suur, selle uue kiriku- ehitamise kobv. - See on kord jälle ttkS rõõmustav  aegade täht, nii mitme kurwaAawa körwaS. Ntshui -Nowg o r o d i fl. Suur laat «aitab Vige elaw olema. Ükst aga rauda on seal juba wiiS milliont puuda ära müüdud. Wolga jseS on aga wefi kangest alanenud ja see on kauplemisele suurt takistust ja kahin teinud. Odessast kirjutakse, et sukru hinnad, mida vabrikute  omanikud ja kauplejad ülearu kõrgesse tõstnud Mvad, nüüd alanemas on. Wöeralt maalt. Saks ainaa l t. Kiili sadamas tehakse söealaewade  kallal AKd ja pääwad kibedast tööd, et ka Saksamaa merewägt maliniStaiud oleks. kui ehk Ognptuse asjad seda kamitauu peaksiwad. Sõealaew ..Rnmfe'' pidi juba selle km 3. pääwal wälja sdilma, sest rk VmrullM RiSkirahwa tapmist tulema kardetakse. Spaani amaa l t. Spaania Minister-Präsident Tagasta sai hiljuti ühe paki, mille sees üks suur raamat  olema nättaS. Tema oli aga enne ühe ametliku kirja saanud. milleS temale nõuu auti. ettewaatiik olla. Pak sa>. arsti läbi lävele waadalud ja seal leiti nii palju iyttamiili  ja sntllamile riiSlu seeS, ei see lahti teheS kärkanud  za kcuge maja lõhkunud olekS. Paha maim ilmub tgaS maailma UurtaS. Türgimaalt. Sultan on Arabi Pashal ja kõiki neid mässajateks ja kurjategijateks tunnistanud, keS tema poole hoiawad. See kirt näit. b aga ikka nii kahtlast ja arglikku maimu, et see küll wist rohkem silmakirjaks, kui tõe pärast tehtud ja kuulutatud on. Khedmve Adjutant on Konstanlinopeli tulnud, Egyptuse aSjust aru ammd ja kaSkvfi palunud, mis edaSpidi teha oleks. Sultan on temske ütelda lasknud, et meel kindlat nöuu wõetud ei oleks. Derwish Pasha pealS meel ootama. Heinakuu räämal on Dernnid Pasha aga juba Egyptuse maale reisinud ja on Snllmn kmiluliisk Arabi Pasha maSla. kaasa molnutv lade peal on juba wiis batalljoni laeioads? ja ootamas kasta. mM Egyptuse poole purjetama  pvawad, E uteks saadetakse S2IW meest, aga walmiSlaind  saamad meel 10.000 meest, Ülemad Kindralid on Derw > j h Pasha ja Server P a jy a. Kairost on ÜtS tagakihutaja, nimega Nebha m e, Damaskuse  liiuia tulnud, seal sülilamaid kõnest pidanud ja ««gi pandud. g n ptns est Inglismaalt on umbeS 7SOO meest EgyMchS maale tulnud. Kõrgemad pealikud on: Garnet Wolscken. Aafrika sõdadest tuntud. Tema lähem abiline en John A due kelle nime juba Krimmi söeas ja Indiaö kuuldu Peale selle Kindral W illis ja Ha m leu- Kuninga-Pi aua poeg Herzog Connaught Kindral rah a »n A lison , W ood, Dmry Lowe ?a Obcrst Goodensugh. Suessts on ka juba mitu inhal lõeauietst Indiast maale mlnud. Ärabi Palya scstah umbed ISMV mehega Tebel-Aebir'is, on seal kantnst ehttannd näitab Inglast ooduta tahtma. Sodimist on m.ibe olnud, stkst aga ceSwahtide wahel. Ygnpllaklest olla umbee lkunni 300 meest langend; üks ülem ja 14 alamat on wangiS. Jutu leht. luhtunnsed Pärast surma. -Alennku ilaniku jutu Aus.) MpetuS.) L.mlstln sees iKtu,a ei kuulanud sellest ühtigi ja läkS ikka meejooksnga übes cdast—  ,Pea kiuni! ma ütlen sulle " karjus kalamees. siia. tina ärancelud! Mn-u lootsik anna ara!" lljUza ei kuulanud liua ja laks ikka cdast. j?alamkhe wiha süttis põlema ja tema suust wvolastwad  kõige ropkmad sõimu sõnad ivälja. Ujuza e, pane seda lähciegi ja uzub aga ikka oma teed waua miin cdaff. Teda ei Mudnud lootstku peremees enam arakannaiada.  ta wirutaS temale kaldast kiwiga. Aiwi trehwaS otse kuklaSie- Surun 'eha majus allavoole. -- see onKarjus ehmatanud kalamees. ,Mina tegin temale >viga ' Oh kurat wõtku ! ParaS walu margale! Mis ka mdtab wõera oma, ja fiiS weel ei kuula!'