Abruka saares olid käinud, mis waewalt 2 peni koormat mere teod on Kuresaare linna alt, saal olen ma jo küllall käinud, aga miite nii tähtsaid asju tähele pannud nagu sina säält täädsid rääkida. Tõnu: Nomoh, ega sa selle nalja üle ei pahanda,  ma rääkisin sulal tõtt, et küll nalja mundris  ette nämm, kui see sell wiisil so kasinat meelt kangestc pahandas, siin räägin see kord otscmini mälja. See ei ole sugugi minu süü, et sa nii nudi paaga oled ja Abrukast midagi aruldast asja ei ole leidnud, ja nii sakkus otsa esisega, et minu naljast enne aru ei saanud kui ma ise seda pidin malja ütlema, seega wõin ma uhkusega arwata, et sinust paari toliisid tundmise riikis olen ette jõudnud. Lnm Ära nüüd haka täna sisse kiskuma oma pentsimiscga, (pilkamisega) ma olen jo ise ko mees. ma olin ise ko kord Abruku saares tuuletorini  marjus, meid oli see kord ko paale 20 kala püü laewa saal marjul tuule-tormi mõõda minemist  võtmas, mis aga mittu pääma kestis, meid oli ko paale 120 kala püümeest. Wiimate tuli meile kõige esmalt, kibe tübake nälg kätte, mis asemel sarapuu lehed ko said suitsuks muudetud. Teine toidusc jagu tegi-pära pussi ko küll, teen küll Abruku saarest midagi, mis ennem tõsi kui nali on. Tõnu: Hea küll. Siis oled zM ka selle saare pääl käinud kus kaks müratumat suurt punast  raud kimi on kelle sarnatiid ininu silm siitsaadik  Saaremaal weel ei ole näinud, teine neist on 16 sülda 4 jalga ümber wöõta, ja sülda kõrge. Onu: Li. oi, oi! üss, üss! Ei ma nii snurt kiivi kusagil ci ole näinud, 16 sülda 4 jalga ümber käija, üss! see on jo koguni 34 pitka sammu maad. Tõnu. Seda ma arwafin, et ma ikka enam näam ja tean kui sina. Selle suure kiwi kaalu ei wõi mitte wälja arwata, sest ta on mitme sopiline,  aga teine pea niisamasugune on tema juures  kes just nelja nurgaline ja kantis on, selle kaalu wõiks na' umbes kohe senna wälja arwata, muidugi tääda seda jägu, mis temast silma nähtama! on maa pääl, kui palju temast maa sees on, sellest ei wõi jo muidugi mitte aru saada. Onu. Kuidas sa selle kaalumisest wõid aru saada? to on jo raske, ega kellegi päsber seda pässa üles ei wõtta. Tõnu. No jah, seda ma arwasin, et sinusugune  suuremat raskust ei jõua kaaluda kut päsber  üles wõtab, et küll Sörwe maal nii suurt päsbrit ei ole, millega seda kiwi kaaluda wõiks, siiski on Sõrwes nii suure päämehi küll, kes seda ometi wõiwad üles kaaluda, kui ma neid aga järge pääle aitan' Onu: Kes Sõrwes peaks ko nii suur pääga mees olema, kelle jeuste alune niisugune kiwi üles kaalub? sa hakad jälle nalja ja mõistu juttusid jändama. Tõnu: Ole siis wagusi, rumal on ikka siis kõige targem, kui ta wait on. Sõrwe koolid on nagu ma kuulnud olen hän walitsusc all, seega on noorte meestel mitmel nii suured paad õlado pääl kenda, et seda kiwi üles kaaluda, kui naad aga ruumi ja kaalu möödud wälja seadwad. Onu: No räägi siis, ma jõuan ennast küll waaste hoida ja mõistan ko tähele panna. Tõnu: See teine kiwi on alt mere wee pinnast, lõuna poolt külgest s'/» sülda pitk, niisammuti ko põhja poolne pitkus umbest 5 sülda; homiku poolne laius 4 sülda ja õhtu poolne laius 2 sülda 5 jalga. Ülewelt on kiwi pitkus mõlemist ühe sugune 5 sülda 2 jalga, hoomiku poolne laius 4 sülda ja õhtu poolne laius 2 sülda; kõrgus on pea ühe sugune ja 3 sülda, mõõt on 6 jala sülla järel toimetud. (Jääb poolele.) Miial oli elu maal igaweks läinud, igatses ilusaid riidid kanda, päälegi oli meri iga sõrme küüne all, ei wõinud talu tööd teha. Wõttis passi, läks linna saksa tüdrukuks. Küsisit: kas mõistad seda? kas mõistad töist? „Küllalt, küllalt!" wastas Miia; aga tarkus tuli taga järel. Proua käskis teda nii kaua, kui töist rooga süüakse  praetud kalad soojad hoida. Miia pani neid tina taldrikuga tulipalawa pliidi pääle ja ise läks wälja. Tagasi tulles kisendas  Miia: „Enne', kui hullud kassid linnas on, taldriku õgind raiped ära ja kalad jätnud järele! Ei meie kassid seda teinud." Wastutaja redaktor: Hartwig Sah, ii lv LsrWvM ItM rm». Trükitud „Kurcssare Wdslilche" trüki kszsZ Esimene Weuemaa kõige suurem SV-M tule kimtaunse selts. .. V. asutud aastal 18S7, wõtab igal ajal tellimised tule assekurantsi, nii hästi majade kui kõiksugu liigutawa  asjade ja kaupade Male wäga hää ja odawa tingimistega wastu. Seltsi kapital on praegu: pöhjuskapital .... tagatvarakapital Seltsi toimetaja KuresamW 4,000,000 rubla 2,000,000 rubla H. Schwullbach. Mitme sugused AW" «aelu "WG pilpa katuse ja mõne muu puu ehitamise tarwis, kui ka Tallinna Musi, tubakat Baltika wabrikust nimelt Bakuu, Mahorka ja Schnurotvka, müüb nüüd H odawama D hinna eest Rehsche kuntor, Schwochowi trahteri wavtas ÄuresaareS. Baw tukNnitamse selts »öWb Lgsl «Ml tellimised tule assekurantsi, nii MM majade kui kõiksugu liigutawa  kaupade püälc. õ-ckfi tsimetaja Kuresaares Obristi härra Baron Erdberu. Kvs« A, SePtembnM saab »«s«t G MaUeppa Sta»mi I Mastas EM rssdpolM ja lattiotsad, Ci 4 Ssp. saela eep, medZAh. rsitad ja As KM LMMM. Raamatu Voolimise tööd soa«sd jälle waötu wõõtud häõÄe ja odazrait walmi6ten!d ..Saarlase" trüW wjas. Täiidaan d m i s e d. Saarlase uus Kalender 1883 aasta Pääle saab pea ilmuma „Saarlase" trükikojas, Kaubauulitsal Nr. 10. Jällemüüjad saamad  suured protsentid. Wiimsed kottid Moskowi jahu saamad alwa hinnaga müüdud Brokhausna aitas M. Reinwald. Üks Haruwrnum on müüa, järele küsida „Nädalilehe" trükimajas. TäädaandMue. on müüa, Roomasaares suure ajaga. Ostja mõib teada saada Kingiseppameistri H. Stcinbergi jumes. Üks tuliku wölwipuu. malmis raiutud, on müüa EM« «Sisa w«- litsuse Poolt. UM" S« PM on nähsa linnas kohtAMaja