Tallinna Sõber 15. Kaheksas aastakäik. Tallinnas, N. Zkri-knn xääwal IBBö Kleüldstt atalkht Etsti rahwalr «aal jg linltadts. Tuleb ükskord nädalis wälja- Maksab TaSisnal Lindfar»': päriats trükimaja»': ,a»ta» S rubla, 40 kop.— paol-aaSta» 1 rubla 40 kap. Koju ehk postiga saadetud: ,a«ta« 4 rubla poal-aaStal 1 rubla 70 k«p. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt s Ksp. Tellimised wsetakfe waSta: HuMuuus: ,/iudssrs'i päriate trükkmajas. zketerSargis :J. S. Hetlaudl, v>»nu«pe»»» >- 54. Hartus: Laastmanu. Rakweres: A. Kuhs. haides: A. SeidekSerg. Kapfslus : ch. HallSerg. Lihulas » A. NSkiner'k voodis. Wikjandis : H. J. Karou»'i raamatupood. Narmas: W. Nõder. Mõrus: Nraua Nielrsse. Matkas: W. Uudokfl. Kuuresaares » Htz. Aauge.—Waak: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Bsltiskis, kirjad käimad Baltiski (Baltischport Lairiücriü-lloxi^.) Register» „Arka üleS! " Üleüldised politika sõnumid. Omalt maalt: Tallinnast: Muutused Baliimaa kubermangudes.  Tartu suurkooli muutmise plaan. Kiriklikuist muutmistcst. Statistika sõuümrd Eestimaalt. Meremeeste eksamid. Tallinna hobuSte-randtee, Liha, wäljawedu. Äkiline surm. Pshateud. Ilmad. Postimehe' lv banduS. Raiwcrcst: Wargus. Kuresaaregi Täitmata palwe. Tartust- Bürgermeister  Kupffer. Tulekohjud, Hull koer. Riiast: Kuberuör PelerburgiS. Kõrge wanuduS. Peterburgist Keisrikojast. Graf Bljudow P. Kronstadtist: Jea sõnumid. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Ärka üles! ,Ärka üles!" hüüavad kmkn-kellad, hüüavad pasuna-haaled koori pealt ja õpetajate sõnad altari eest, kui see leht lugejate kätte jõuab. ...Teie Õnnistegija on üleStõnsnüd,  keS nüüd veel ennast sidemetest'tahab köita lasta!" Nenda hüütakse kirikutes ja hüütakse majadeS, kus kristlik waim valitseb. .ÄrkaüleS! kostab hääl läbi 10-'dnse, selle aasta suurel ÜleSarkamisc-pühal vägevama häälega, kui enamift muidu sel aeal. Lindude koorid on juba ärkanud, varasemate õilmete ja varasemate põesaste pungad  on juba puhkanud. .KeS veeretab meile kivi haua ukse pealt ära? Nenda oliwad need kahtletes küsivad, kes Õnnistegija surnukeha otsisiwad, ja neil oli selleks küsimiseks asja, sest see kivi õli ,wAga s u u r" ja vägivald oli oma pitserid selle kivi peale pannud. .KeS peaõtab maapinda paksu lume kattest, et taimeteS uus elu wöikS tuksuma hakata ?" Nenda knsikfiväd vist kõik need, kes meie põhjamaa vahetavat aastakäiku ei tunne. Kui agv kurvad otsijad haua juure jöudfiwad, siis nägiwad nemad, et suurem ja kõrgem võim. kelle eeS kivide raskus ei maksa, keS wähivalla pitserit ei pelgu, seda kivi juba ära veeretanud oli. Tahab kesk-maailma külaline meiega kaunata, künni igavese looduse käik päikest jälle kõrgemale tõusta laseb, küll tema siis näeb, et lumi ja jea ilma inimeSte abita sulavad, linnud uueste laulavad, pungad puhkavad, põllud haljendavad  ja vilja kannavad, kui vägev .Ärka üleS!" läbi looduse kõlanud on. Inimeste vägivaldne wsim oli Õnnistegija looduslikku keha, tõsilisel inimese-kujul, surmanud, suure kivi ja kindla pitsari alla peitnud. Jumala vaim, kelle sõna ka looduse seadused igatahes kuulma peavad, oli tema elujõudu haudaS alles hoidnud, et tema wõtdu-lipuga wälja astuda võis, kiti Jumala ülevõimus pitsarit murdnud ja rasket kivi haua ukse pealt saatnud oli, kui Jumala waimu .Ärka üleS!".. kõlas. Jumalik looduse wõim kaitseb  kalmete rikkumata juurt ja idu, puude ja põesaSte elujõudu raske lume katte, jea surmava pitsari all, kuuni päikese jumalikud kiirud .Ärka üles!" hüüavad ja uuS elu hõiSkätes  läbi looduse tuksub ja voolab. Ka inimeste vaimltk ja vaimulik elu võib aeguti patu kivide ja pitsarite, kurvastuse lume ja jea alla maetud saada. Mis nüüd, keS veeretab selle kivi meie ukse eest, keS sulatab selle lume ja jea meie rinna pealt ?" Nenda kõlavad ka siis kahtlased hääled. Ärge kartke, ärge mõtelge kaksiti! Muretsege Teie aga omalt poolelt selle eest, et uõfld Teie elujunrt ei näri, Teie eluidu ei riku. Küll Issand pitsarit murrab, kivi ära veeretab, lund ja jead oma taaewaliku päikese kiirudest sulatada laseb, kui Tema aeg tulnud  on kui Tema Ärka üleS'" läbi maailma koStab ja üksikutes majades, kogukondades..;a maatonvaoes rõõmsast vast kõlav. ' Ärka Üle S'lootusele ja rõõmule, keda kodused mured ja kurvastused rõhuvad! Arka üleS lootusele ja usule Jumala ja Tema abi peale, kelle rinda maailma segadused ja vägivalla kiustlemised koormavad! See on meie õnnesoowimine meie lugejatele ja ksige EeSti rahwale suureks ja rõõmsaks Ülestõusmise-pühaks, kenaks ja kosutavaks  kevade k s! . Omalt maalt. Tallinnast. ,Rishki Westniku" sõnumite järel saada kohtute muutmine Baltimaa kubermangudes sellega algatud, et efitekS kõikides neis kohtuteS mis siin nüüd on, aSjad suusönaga ja awaliknlt tallitatud saavad; ka saada Kubermangu-Prokurõrile  Johtu-tallitustes suurem õigus antud kui tänine. Seda plaani saada Kohtute-MnMer juba selle aasta esimesel poolel RiikSrathi ette panema. Wenekeeli ,Peterburgi Zeikung" rõõmustab ennast selle üle, et Rahukohtud Vallimaa kubermangudes mitte juba wlie aasta eest asutatud ei saanud. Esimese plaani järel pidiwad kohkuwanemad nendes kohtutes linna- ja maakoguduste  poolest walitud saama, nüüd saamad nemad aga Riigivalitsuse poolest nimetatud. Senati poolest on otsuõ tulnud, et Riia ja Tartu Politseid  nende kohtute sekka lugeda on, kuõ asjad ainult Wene keeleõ tallttaeud saamad ja kellega siis ka teised kohtud ja ametnikud oma kirjast Wene keeles piawad vahetama.  . Paari nädall eest käis sõnum läbi Saksakeeli lehtede et Palzmari kirikuõpetaja Brandt, Liiwimaa Läti jäuskonnast,  Smolenski kubermangu reisida. Walla-koolmeister Abel on seal ka ametist lahti laStud. Ühe MoskwaS ilmuma Wenekeeli lehele kirjutakse: Palzmaris osata maarahwaS kõrk lugeda ja kirjutada. Minna keegi Pühapäämadel talumajasse, siis leida tema seal ikka kedagi, kes Biiblit, üht waimulikku raamatut ehk aealehte lueb. Need raamatud ja aealehed, millest mõned kirikuõpetajate osavõtmisega ja Ritterkonna abiga wälja -- antud olla, saada ka „Õigeusulistel suure himuga luetud. Need saada sellepärast luetud. et meel mitte üht ainust lehte ei olla, mis .õigeusu" waimuS wälja antud saab, ja pia ühtigi tehtud et olla. tahmale (s. o. ümbersalwitud rahwale) maimulikkusi raamatuid muretseda. Troizko-Sergiewi  kloostrest väljaantud kirjade ümberpanded, mis mitte ümbersalwitud rahva kohta kirjutatud ei ole. ei olla elutarwituse  kohased. Wälise w a llast. Wigala kihelkonnast,  tõi .Walgus" hiljuti sõnumit, et seal Küünlakuu lõpul peale 40 inimest ennast Grecka-õigeuSku ümber salwida lasknud. Päärdu kubjas saanud ühe Greeka-vigeusulasega tülisse ja teutanud tema usku. Selle eest olla tema nüüd kohtu all ja oodata rasket nuhtlust. .Walitsuse Teadaandja" kuulutab, et Nchilistlased mõneS Wene suurkoolis jälle mõnda üliõppijat oma võrku meelitanud olla. Kuratoridele on käsk antud seda võimust tarvitada, mida suurkoolide uus seadus neile annab, ja kardetavat liikumist üliõppijaks keskis tärkamisel lämmatada. Wiimasel aastal on Eestimaal (Tallinna kubermangus)  4t,489 elusat last (5839 poeglast ja 5650 tütarlast)  sündinud. Surnud on 9564 inimest (4836 meesterahvast  ja 4677 naeSterahwast. Juure tulnud on sedaviisi  4976 hinge. Wiimase kümne aasta sees oli läbistikku  igal aastal 4 i ,425 last sündinud, 7943 inimest ära surnud ja sedaviisi 3482 hinge juure tulnud. Wiimane aasta on rahwa juurekaSwamise poolest kehw olnud. Neljal  aastal enne seda kaswas läbiStikku iga tuhande hinge peale 7,, hinge juure, viimasel aastal 5,. Kõrvalist lapsi oli Eestimaal viimasel aastal 516 sündinud, s. o. 4s'/o kõigeist sündinud kastest, kuna neid viimasel kümnel aastal labistikku 3., "/<> oli. Ka elukombete poolest ei näita wiimane aaSta sedaviisi head nägu. Surnult sündinud oli 374 last. Kaksikuid oli 327 paari, kolm last 43 korda, 4 last 3 korda. Laulatud salvad 2439 paari, wiimasel kümnel aastal labistikku 2644 paari. Laulatud paaridest oliwad mõlemad pooled Ewangeliumi usulised 2300, Greeka-Satholiigi usulised 69, Rooma-Katholiigi usulised 4, Jsraeliitlased 46; Ewangeliumi ja Greeka-Katholiigi usulised 50, Ewangeliumi ja Rooma-Katholiigi usulised 2, Greeka-Katholii.i ja Rooma-Katholiigi usulised 4 paar. Paastukuu 34- ja Jürikuu 4. paamal tegiwad Väitiski Mer emeeste-kooli kasvandikud Tallinna Gymnasiumi kõnesaalis oma eksami. Kommisstoni liiked oliwad: Kapten W. Mathiescn kui juhataja. Kapten A. C. Fürst. Kapten G. Grandy. Nealkooli-õpelaja G Barkhow,  BaltiSki Linnapea N. Demin ja Baltiski Meremeestekooli  - õpetaja A. Feldhuhn. Ka ugc sõidu ?ippariks  saiwad mõistetud: Erust Dollar BaltiSkist. Leopold  Nosen Naissaarelt, Dementt Barkhow Tartust, Karl Ramftröm Rootfimaalt. Kaug esõ idu -tü ürmanniks:  Johann Anderson Pärnust, Johannes Lenardfon  Saaremaali, Karl Ernst Tallinnast, Julius Piep sen Tallinnast. Rannasõidu-tüürmaunikS: Khristian Lorents Liiwimaalt, Georg Johan ns on Liiwimaalt, Jaan Jakson Hiomaalt. Mart Strandmaun  Liiwimaalt, Aleksander Trimm Tallinnast, Johann  Leisberg Hiomaalt. Selle kuu 2. ja 3, paä- wal tegiwad sealsamas ja sellesama kommisstoni eeS KaSperwiekiMeremeeSte-kooli  kaSwandtkud, kelle õpetajad Kapten H. Quell ja Kapten Maibaum olnud, oma eksami. Nendest saiwad Ra n n asõidu - t ü ü r m anniks : Johannes Pruun HaaSperist. Josep Parnaul Kandlast, Johann Hallikas Kuterkülast, Gustaw Uu ima nn Sagadist, MagnuS Mikkenberg Palmsist, Josep Soomann, Aleksander Kaamann ja MagnuS Kaamann Haasperist, Johannes Lieholm  ja Jakob Lieholm Palmsist, MagnuS Alle - mow ja Daniel 8 iikane Sagadist, Jakob Helbin g Kolgast. Mihael ESperk ja Karl Wimberk Seljalt. Kommisstoni liiked viimasel eksamil oliwad meel M. Adler ja H. Quell. ,Eestimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab käsku Politseidele, et Juudid, kes fiin üht käsitöö ametit ei aja ja kes ka töörahva okladiS üles pandud ei ole, seadust mööda senna piawad saadetud saama, kus nemad hingekirjas  on. Saksakeeli .Tallinna Zeitungi" sõnumite järel saada  Talluma-Kadrinthali hobnste-raudtee ehitamine pea algatud. Küll leiavad lahtised inimesed, keda Tallinna? ülearu olla, seal siis ka tööd ja leiba. Selle kuu 4 paamal läks Inglismaa aurulaew .Ametpyst" Tallinna saavamast wälja ja .viis 500 lahitnd  härja liha Londoni turule. Jumal andku selle ettevõttele õnnistust, mis läbi meie maamehed oma loomade eest paremat hinda wõimad saada. Selle kuu 2. paamal leiti KadrinthaliS, Raeherra J. Pfaffi heinamaal, lahtilastud soldat Ilja Sergejew' i surnukeha. Arstlikku tunnistust mööda on7tema pea-aju rabanduSse surnud. - Paastukuu 28. pääwa öhtal waraStati Tuwi-uuliisal  soldaii-uaese Marie Peterseni korterist 40 rubla raha,  üks kasukas ja pesu. Wargad, Wilhelm R. ja Alek. Sander R. on kinni võetud, raha ja üks rätik nende juures  leitud. Need seisavad ka mõne teise suurema varguse pärast kahtluse all. Wiimase kuu hakatusel oli Nikolai ÕiBmann'j juurest, Riesenkampffi.uulitsalt, 6 kaSserulli 4 theemashiu, 4 kohwimashin ja üks vask kaSserulli kaas waraStatud. Nüüd on waraS, endine wang Johannes Wainu, kinni võetud ja ka waraStatud asjad üles leitud, mida mõned kauplejad wahe-aeal ostnud ja jälle ära müünud