ette walmistatud, selle asemel oliwad asjade rutulise käigu läbi uned segadused wäga kardetawad. Nende küsimiste suurema hulga seletamine oli küll San Stefano ees-lepituseS  ette arwatud, aga see kaup oli ainult Türgi walitsusega  pärast Türgi sõeawäe raskeid löõkisi tehtud ja meil seisis weel kauplemine nende riikidega ees, kes, ennast endiste,  mitte weel tagasi wõetud kaubategemiste peale tuetates,  oma õigust uue korra alustamisest osa wõtta, mitte maha jätta ei tahtnud. Selle üksikute riikide tarwituste kokkupõrkamise järg oli Berlini kongress, kuhu Wenemaa asjatallitajate sekka Graf Schuwalow saadetud sai. Sellest aeast saadik tõufiwad meie aeakirjanduses sagedast kaebtused tema nleliialise järelandmise üle. Tema peale, kui ühe meie kolmest asjatallitajatest, lükkas üks jägu meie seltskonnast  süüd San Stefauo lepituse mahajätmise pärast, mida Wenemaa wasta wõtma pidi. Need süüandmised seifiwad wäga kõikuwate sõnumite peal; selgemat seletamist tnlewa aealugu otsustamise hooleks jättes olgu siin tähendatud,  et need arwamised sellest tulewad, et meie aealehtede  kirjutajatel wõimalik ei ole olnud, ennast selle-aegsete diplomatika arutamistega, nende asjadega tuttawaks teha, mis waheseinade taga tallitakud saiwad. Kui äranähtustest õpetatud mees ei wõinud Graf Peter Andrejewitsch paljuist neist mõtetest mitte osa wõtta, mis sel aeal meie seltskonna üle walitsesiwad. Tema sai aru, et soowimine, San Stefano  lepitust taieste üles pidada, Wenemaad uute segaduste  sisse kiskuda wõis, mille mõnud Wenemaa tulewikku raskest koormanud oleksiwad. Tema armas, et Wenemaa juba küll werd oma Homikumaa  usuwendade eest walanud oleks, et ülekohus oleks, Wene rahwa poolt uusi ohwreid pärida ja et nhegid waenlikud  püüdmised nende küsimiste looduslikku teed takistada ei wõiks, mis wiimase sõea läbi tõusnud oliwad. Tema uskus Wenemaa suurt tulewikku. Kõige selle juures sai tema wäga heaste selle wastatamise koormast aru, mis tema osaks langema pidi; aga kui tõsine isamaa-mees ei arwanud tema omal õigust olema, iseenese pärast sellest umbtänulikust kohusest taganeda. Niisamati seisis tema oma elu otsani nende süüandmiste wastaS, mida tema peale loobiti, kõikumata rahuga, mis kohuse täitmise tundmusest  tuleb. Teiste tunnistuste puudumise pärast wõiwad ainult Berlini kongressi protokollid kohtumõistmise põhjuseks Graf Peter Andrejewitschi tegewuse üle selle kongressi peal tarwitatud  saada; need protokollid näitawad aga selgest, missuguse  soojusega ja auuga see kojuläinud mees Wenemaa tarwitusi kaitsenud on." See on nüüd lühikese aea kaikus teine sõitlemine, mida need mitte-ametlikud wõimud meie kõrge Riigiwalitsuse poolt saawad. Wenemaa uus wõit Perfias, miS järel Kelat -i - Nadiri kindlus ilma werewalamiseta Wenemaa omaks saanud, on nimelt Inglismaal nukrat meelt ja kadedust äratanud. Üks leht tunnistab seda tühjaks jutuks, teine kirjutab nagu kohkudes: »Kui Inglismaa Dower'it Prantsusmaale, ehk Wenemaa  Kronstadt'i Saksamaale annaks, siis saaks kõik Europa  aeakirjanduS selle üle kirjadega täidetud. Kelat-i- Nadir'iga on Persia üht kõikis Kesk-Asias kuulsat kindlust käest ära annud. See on üks looduslik kindlus esimesest klassist ja saab järsk-kaljndesi kaitsetud, kust ainult kaks teed sisse käiwad. Need, kes seda kindlust näinud, ütlewad, et seda ära wötta wõimalik ei ole, kui seda ka mitte kunstlikult  ei kindlustata. Kelat-i-Nad!ri kindluses on jõed ja põllud ja seda wöib kindluseks, sõeawäe seisupaigaks ja linnaks tarwitada, kust Wenemaa kõige Kesk-Asia üle walitsema  saab. Pendschdeh (Afghanistani piirel), mis aaStal 1885 rahu nii kangest rikkuma kippus, on weike asi Kelat-i-Nadiri  waSta. See on Chorassani maakondas mägedes,  mis Sarachs'ist Kaspia mere poole lähemad, 60 penikoormat põhjapool Meschhedift. Et see 3000 künni 4000 jaiga üle merepinna kõrgem on, fiis on kliima seal wilum, kui Kesk-Asia suurel tasasel maal. Kelat-i-Nadirist saab sellepärast Wene söeawäele üks wäga hea suwi-korter." Saksamaalt. Et Samoa saarestikku, Apia lahele, iga kolme osawõtja poolt ainult üks sõealaew saadetud saab, künni kouferenz Berlinis peetud on, seda sõnumit kinnitatakse nüüd igalt poolelt. Saksamaa poolt on esiteks ,Sosie" Jda-Afrikast saadetud, kuuni soomus-korwett „Aleksandrine" senna jõuab, mis Jürikuu 3. pääwal Wilhelmshawenist  teele läinud on. Keiser Wilhelm on ise Otdenburgi kaudu Wilhelmshaweuisse sõitnud, oma söealaewa  Jumala õnnistusega teele saatma. Iseäranis Oldenburgis  on Keisrile wäga lahket wastawõtmist, tõrwakaterongidega  ja teiste iludega walmistatud. Räägitakse, et Graf Herbert Bismark iseäranis selleks Inglismaal käinud, et kaup tehtud saaks, mis järel Inglismaa Saksamaa  ülemeelseid asn-maid kaitseda aitaks, kui ehk Saksamaal  sõda ühegi suurriigiga tuleks. See kaup olla korrale  jõudmas, aga ainult suusõnaga, sest kirjalikku kohust ei tahta Inglismaa oma peale wõtta. Tilsitist kirjutati Jürikuu 2. pääwal, et suur wesi Memeli jõe kal:a-tammid mitmest kohast ära lõhkunud oli ja wesi kangest  üle madala maa woolas. Kardetawates paikades oliwad 200 soldatid tööl. Luxemburgist Herzogwalitseja Adolf, keS pärast Hollandi Kuninga surma Luremburgi Suur-HerzogikS saab, on oma walitseja-waunet Prantsus-keeleS mandunud ja on tagajärel pidulaual omas kõneS ütelnud: ,Meie tahame selleks jääda, mis meie olime." Sellest arutawad Prantsusmaa  lehed ja PrantsuS-sõbralised Wene lehed, et Luremburg  ennast iialgi Saksamaa Keisririigiga ei üheuda, waid täitsa oma käe peale jääb ja rohkem Prantsusmaa kui Saksamaa poole nihkub. Saksamaa lehed pilkawad selle rõõmu üle, mis ainult kadeduse wili olla. Herzog Adolf, kes ennast Preussi-Austria sõeas aastal 1866 Austria poole heitis ja selle eest oma riigi kautas, miS Preussi riigiga ühendatud sai, pahandas ennast srl aea! muidugi, olla aga juba ammu leppinud ja ei saada iialgi unnStama, et tema Sakslane on ja Preussi Kuningriigi wägewusest Saksamaa ÜhenduS ja wägewus stgiS. Uus Walilseja on igalt poolelt õnnesomvimist saanud. Belgiast. Kutsumata wõeras. Kindral Boulanger, keeb Brüsselis palju kahinat. Tema on seal omale kuue kuu peale ühe maja üürinud, selle maja kõrwas, kus Prinz Victor Napoleon elab. Raha olla temal küll, kui ka ei teata, kust tema seda saanud, siiski saatnud tema ühe sõbra Londonisse, weel raha laenama, sest sel korral woolata  Parkflst wähem. PacStukuu 31. pääwal oli Näitusekomitee  juhataja, Leon Somzee, Brüsselis õhtapidu aunud ja ilma teiste wõeraSte teadmata oli ka Boulanger kutsutud.  Kui tema saali astuS, läkfiwad Ministrid Debruyn, Würst Chimay, PonkuS, Prantsusmaa sõeawäe.saadik ja palju teist wälja. Saksamaa ja Türgi Saadikud jäiwad,  Prantsusmaa Saadik jäi tulemata, kui kuulda oli saanud, et Boulanger seal oli. BoulangistlaSte saatekonnad  käiwad sagedast Brüsselis. Rochefort, Dillon, Naquet, Turquet, Laguerre ja Laisani, kes kodumaal Boulange.'ga ühes piawad kohtu alla antud saama, tulla ka Brüsselisse elama. Austria-llngrumaalt. Läbi Saksamaa ja Prantsusmaa  lehtede käiflwad sõnumid, et KeiSrl-prana Elisabeth raskemas nerwide-haiguses ja kuulsamad waimu arStid teda waatama kutsutud olla. Miinist kirjutatakse nüüd, et tema nerwid küll haiged olnud, nüüd aga juba paranemas ja muud karta ei olla. Triestiõ on Lloydi-arsenali 1500 töölistest Jürikuu 4. pääwal ainult 150 tööle tulnud, keda tõrkujad pärast ka tööd seiSma jätma sundinud. Walitsus ähwardab arsenali kinni panna. Aealeht ,Tscherwonnaja Russ" annab Nuthen lastele  nõnu, Galizia Maapääwa-walimiStest mitte osa wõkta, sest kuida asjad seal nüüd seisawad, olla fee rahwnslikn  anu wasta. Prantsusmaalt. Kõik tähelepanemine on nüü' selle protscSfi peale heidetud, mis lohlnkojakS muudetud Senatis  Boulanger' ja tema selksilaSte üle piab peetud saama. MonarchistlaSte ja AnarchistlaSte ringkonnad mõiStawad seda protsessi walju sõnaga hukka. Senatit olla Boulanger  häwitada tahtnud, Senat olla selle üle kaevanud ja nüüd olla kaebaja kohtumõistjaks tehtud. Nendanimetatud .OpporlunistlaSle" 'ehed, keS nüüdse walitsufe-korra, Senati  ja Parlamenti, eest kostawad. kirjutawad, et nende paberite keSkiS, mis BoulangistlaSte majade läbiotsimise juures ära wõetud saiwad. tunnistusi leitud olla. miS järel Boulanger ja Dillon rikaste AmerikanlaStega kaupa teinud olla. et nemad tarwilifi millionifi anuawad ja selle eest Prantsus-Amerika telegrafi oma ainnS-tallituse ja wäljatarwitamise  alla saamad, kui walitfus ja wõimuS Boulanger'  kätte langenud ou. Niisamati olla tunnistusi leitud, et Boulanger ühe pealiku läbi. keS tema Ministri-aeal tema ligemaS teenistuses oli. sõeawäge waStapanemisele olla ärritada lasknud. See pealik olla ka juba kinni wõetud.  Esiteks on Boulanger, Dillon ja Rochefork, kes ka ära põgenenud, kaebtuse alla antud, teisi tulla aga meel juure. Kaebtuse aktid on rohkem kui 10000 kirja, 14 raamatuS, suured; neid on soldatid ööd ja pääwad püssidega  ja peale pandud bajonettidega wahtimaS. GttemalmiStamised  on suured, kaS neil aga ka kohalist järge tuleb, see on küfitaw. Räägitakse, et Ministrid mitmes aSjaS ühes nõuuS ei olla. Inglaste klnbe maja BiarritziS ou Jürikuu 4. pääwal täitsa maha põlenud. Norramaalt. Üks »Engel S'i" kompame aerulaew, miS Christianiast 54 laewamehega ja 600 reisijaga Amerika  teele läks, on tühjalt suure mere peal leitud. Laewa tagumine otS oli mett täis, esimene otS terme. Paalist ei leitud laewa juureS ja sellest arwatakse, et laewamehed ja reisijad peasnnd on. Jtaliast. AbeSsyniaS sündinud aSjad on Jtalialafi kolmesse laagrisse lahutanud. Ühed soowimad, et Jtalia seda aega, kuS seal kodusõda kolme throni-kandidati, Schoa Kuningas Menelik'! ja NeguS Johanne S'e wennapoegade Debeb'i ja Mangascha' wahel lahti läheb ja Mahdistlased omalt poolelt peale tungiwad, tarmitaks, ASmara' ja Keren'i  linnast ära wõtaks ja oma wõimuSkonda seal täieSte kinnitaks. Teised annawad nõuu oodaka, käe alt Menelik'ki  aidata ja temaga pärast Massauah üle lepitust teha. Kolmandamad tahawad. et Jtalia oma äiemenst politikat koguni maha jätaks. Wiiumseid M mahe ja sellepärast on arwata, et-Jtalia ühel ehk teisel miisil Abessynia asjadest  osa wõtma saab. Roomas on üks suur maja, mida ehitati, sisse langenud; neli inimest on surmatud, wiis wigaõtatud. Kuningas laskis kohe asja läbi kuulata.  Baumeister ja tööjuhülaja saiwad kinni pandud. Kuningas reisida Lehekuu hakatusel Berlini, temaga ka Minister-Präsident Crispi ja weel üks teine Minister. Inglismaalt. ParneA-„TimeS'i" protsess on pHomerule"  erakonda, s. o. seda erakonda, kes lirimaale üht koduwalitsnst asutada soowib, kangest kaswatanud ja kinnitanud.  Salata ei ole. et lirlased Inglaste poolest raSkest rusutud ou ja Homerulelased (koduwalitsuse erakond) leiaks kõige maailma osawõtmist. kui nemad ennast kurjategudest ka kurjategijatest eemal hoidnud oleksiwad. See protsess ou aga selgeks teiund, et ka nende wastased sopaõte riistadega, nagu walekirjadega wöidelnud on ja see on Jirllastele unsi osawõtjaid saatnud. Arwatakse, et kui uued Parlamenti-walimised tulewad, siis jõuda Jirilaste soowimised suure sammu täitmise ligemale. Minister- Präsident Salisbury reisida pea Saksamaale, Würst Bismarki  wõernsele. Indiast on Mahardscha Dhuleep Singh Kuninga-pranale üht õlge ülemeelist ja teuklikku kirja saatnud, pärib kuulsat diamaiiti ,Kohiuor" tagasi, miS sel aeal ära wõelud sai, kui tema riiki ära wöeti ja kinnitab, et tema wõeraste riikide abiga ka oma riiki pea jälle tagasi saab wõitma. on nüüd Kuningapraua  era-omandus. Greekamaalt. Kuninglik perekond sõitis selle kuu 1. pääwal Kounlhnsesse, Suurwürst Paul Aleksandrowitschi wasta. Serbia walitsnse poolest Mtlilatakse, et Metropolil Michaeli tagasitulemine tema oma asi olla. Walitsus ei olla muud teinud, kui aga Mitti tema tagasitulemise wasta pannud, sest Metropolil Michael olla Serblane ja temal olla õiguS, Serbia pinna peal elada! Seda ei ole temale ka enne keegi keelanud, aga selliga üksi ei ole tema leppida  tahtnud. Knuinga-prana Natalia tahta pärida, et Metropolit Theodosius'e otsus, mis teda Kuningast lahutas,  tühjaks mõistetud saaks, õigust oleks temal selleks küll. Kuningas Milan on Konstantinopelist Jerusalemasfe  reisinud. Bulgariast. Bulgaria walitsus öü Erarch Josefile kirja saatnud ja pärinud, et Wraza Metropolil Konstantin, kes Prinz Ferdinand'ti kiriku-palwcs ei nimeta ja seda ka oma alamatele preestritele ära keeläüud önj ametist heidetud saaks. Erarch on mastauud, et Metropolist süü esiteks Synodi poolest temale ette pandud piaks saama. Selle peale saatis malitsuS temale Wraza elurahma palwekirja, milleS Metropoliti äraheitmist palutakse. Erarch wastas, waStatamine selle eest langeda Bnlgüria malilsuse peale. Wägimald olla kardetaw asi ja Bulgaria walitsus olla oma tenga õrilaSte pesasse korkännv.' Rumäniast. Uus Mintsterinm on Katargi (Wenesõbraline)  juhatusel asutatud. Parlament on kindluste ehitamiseks wasta Wene piiret 45 millioni franki lubanud ja stiS pühadele läinud. Jerusalemast. Lihawõte pühadeks on umbes 6000 pilgeril tulnud; kõigele korterit leida on raSke. Et sel aastal Grecka-Kakholiiklasle ja Atmenlaste Lihawõte püha Rooma-Katholiiktaste Lihamõtega ühe pääwa peale langeb, sellepärast kardeti nende wahel küli tulema ja Türgi walitsus  oli oma Politfei-wäge rehkendanud. Afrikast. Sudanist on sönusind tülimd, et Scheich El Senusst Darfuri ja Kordofani elurahwast Mahdistlaste waSta aitab, keS teesi sadamate poole kinni pannud ja fedawiifi pilgerite rongisi Mektasse minemast keelanud oli. Arwatakse, et Sennssi sõeawägi KhartumÜt Mahdistlaste käest ära wstta püüab. Äyedime pojad minna Parisi näitusele. LSune-A f r i ? a S vn Transwaali ja Oranje riikide ühenduS ametlikult kuulutatud. Kui wäljaSpoolt  ühe ehk teise peale tungitakse, siis piab teine kõige mäega appi tulema. Dä Mara-maal on 70 paikas rikkaid knlla-laagreid, ka hõbedat, leitud. Jda - AfrikaS on Sakslaste ja seatife kodurahwa wahel lühikeseks aeakS rahu tehtud. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa kubermangu shandarmide ülem, Oberst Merklin, on sellesama ameti peale Omski kubermangusse  nimetatud. Tema asemele Eestimaale tuleb Moskwa shandarmide ülema abiline, Oberftleitnant Sama  i l o w. fßishki Westniku* sõnumite järel saada Vallimaa Kubernörid Jürikuu 25. paamal jälle uouupidamiseks Pelcrburgis kokku tulema ja lnnbeS kaks nädalit senna jääma Sellel sügisel saawad t ägama ra mäeni  ee S test harjutamiseks Me ktUsutud: g.) Need, kes aaStal lBBt teenistusesse mdetud saimad ja tegemas tee-