Sakala 28, 29. Wiljandis. 16. OktobrikM päewal 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht» Aleksandri kooli põhiuskirjade loost 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Eestimaa sinod; meel kord meie talukogukondade rikkusest; püssirohu kauplemisest; Liiwimaa ritterite saadikud kroonimisele; semfiwo asutuse üle nõuu pidamine. Pärnust: Uus telegraaf. Pärnumaalt: Mererent. Tallinnast:  Näitemüük; Eestimaa ritterite ja waldade saadikud kroonimise pidule. Rakwerest: Üesse poonud. Narmast: Õnnetus. Liibawist: Salokauba widajad kinni. Peeterburgist: Majesteedid Peeterhowis tagast; kõige kõrgem kingitus; Majesteet Keiseriina; duell ehk kaksikwõitlus;  naisterühma tohtri diplomid; raha paberite wõidu loosid. Soomemaalt: Väljarändamine. Helsingfors'ist: Sozialistlased. Moskmast: Majesteetide reisist; uus kanaal. Odessast: Kolera; mäe harjutused. Kashinisist: Tulekahju. Ramvomist: karu. Harkowist: margad. Wõerult maalt. Londonist: kediwe; sultani käsk; Inglaste  teatus; Egiptuse söjawägi koju. Konstantinoopolist: Inglise mägi tagasi.- Pariisist: konwerents. Kopenhagenist. Stockholmist. Sidneist. Mõnesugused sönumed: Sipelgad; Linnupüüd Itaalias.  Sillaotsa kerjaja. XIV. Wõitlus elu eest. 11. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Kuulutused. Aleksandri kooli põhjuskirjade loost. 11. X. Pöhjuskirjade kommissioni töö. IX. Loodusasjade õpetus. 6 tundi nädalas. X. õpetuse määr. Kõige tähtsamaid loodus asju elajate-, taimede- ja mineralriigist iseäranis kodumaalseid õppigu kasmandikud  hästi tundma. Loodus asjade õpetuse läbi peab kaswandikkude tähelepanemise ja arusaamise wõim kaswama ja teritud saama, meelte piiridesse ulatumaid nende iseomaduste  järele ruttu ja selgeste ära tundma. Mitmesuguste  loodusasjade wõrdlemise läbi peab õppijate uurimise  himu äratatud saama, et nad loodust tähelepannes selle kaunistusest selget rõõmu saaksiwad maitseda. B. Õpetuse jautus. Nelj as klass. 2 tundi. (Sügise.) Imetajate elajate kehaloodus (keha anatomia)  üleüldse. Üksikult: inimene; a) tema meelte wõimud;  k) tema keha jaud ja nende toimetused (anatomia ja füsiologia). Imetajad elajad. (Kewade.) Taime jaud, tema elu; toitmise ja sigitamise  ja liikumise nähtumused taimeriigis. Üheidulehelised (mvnukotiledonid). Okaspuud. Kolmas klass. 2 tundi. (Sügise.) Umbõilmelised (krüptoganid). (Talwel.) Linnud; kahepaiksed (reptiilid); kalad. (Kewade.) Kaheidulehelised (dikotüledonid). Teine klass. 1 tund. Lülielajad! limulised; joonikud; soolikuta elajad; alg-elajad. Esimene klass. ' 1 tund. a) Mineralogiast: tarwilikud heemia algusõpetused. Kruuskiwid; soolad; segimetallid (ertsid); weemlised metallid;  põlejad mineralid. b) Maakera sündimise teadusest: Tule ja mee sünnitatud mägestikud; Maakera iad (Geologia).  X. Looduswägede õpetus (Wiisika). 4 tundi nädalas. Õpetuse määr. Kaswandikka tuleb katsete waral juhatada, et nad looduse nähtawusi mõistawad tähele panna, nende nähtumuste  seadusi ja põhjust (jõudust) üles leida, neist õigeste aru saada ja neid seadusi sündsal kohal tarwitada. L. Õpetuse jautus. Teine klass. S tundi. Ettewalmistajad õpetused: kehade üleüldised omadused. Kindlate, tilkuja-Vedelate ja woolaja - wedelckte kehade mehanikast  tähtsamad seadused (statik, dynamik, hidromebanika; Pneumatik) ja nende seaduste peal põhjawad tähtjamad masinad; (kukkumine, liikumine paralletogramm; kruuw, kiil, wõlwiratas, pendeli liikumine, weepind weesurumine ja waljujooksmise usinus; baromeeter; weepumbad). Wedelate  kehade laenetamise tähtsamad seadused; (Weelaene edasiruttamine, kolmesugune laenetamine.) Esimene klass. 2 tundi. Kuulmise wald: Ma; muusika heal. Inimese heale ja kuulmise riist. Waate wald: . walguse tagasi läikimise (reflexion) ja murdmise (refraktion) seadused. Silm ja teised waatewalla tööriistad. Huygens'i laenetamise õpetus. Soojus: soojuse hallikad; kehade isesoojus; keha oleku muutmine soojuse läbi. Aurumasin. Magnetiwägi: loomulikud ja kunstlikud magnetid. Maa magnetiwägi. Elektriwägi: õerumise ja puutumise elektriwäe seadused.  Elektrimasin; elektrofor; Voltasammas; Elektri telegrafid; elektri walgus. V. Peakomitee töö. Loodusasjade õpetus. 6 tundi nädalas. Neljas klass. 2 tundi nädalas. Peaasi (das Wesentliche) inimese keha üle, näidates elajate ehituse peale. Kõige tähtsamad elajariigi esinikud (Repräsentanten), kus juures kodumaane iseäranes tähele pannakse. Kolmas klass. 2 tundi nädalas. Neljandas klassis läbi wõetud õpetuse kättekinnitamine;  kõige tähtsam jagu taimede sisemisest ehitusest ja elust. Kõige tähtsamad isekaswajad ja haritud taimed. Töine klass. 1 tund nädalas. Kõige tähtsamad mineraalid, nende ettetulemine, saamine  ja walmistamine, kõige tähtsam jagu geoloogiast. Esimene klass. 1 tund nädalas. Läbi wõetud inimliku keha ehitamise õpetuse kordamine  ja laiendamine ühes lihtlabase (populär) terwiseõpetusega.  Tehnoloogia: Parkimine, potsepatöö, klaasitegemine, paberitegemine, raamatutrükkimine. Looduswägede õpetus (wiisika). 4 tundi nädalas. Töine klass. 2 tundi nädalas. Kõige tähtsamad wiisikalised nähtawused ja seadused, mis praktika elu tarwis iseäranes tähtsad on: näituseks kehade kukkumine (raskuse jõuud); lood; kaal (die Satzwage);  winn (der Hebel); kang ja kiil; pendel; weekaal; pump; õhulitsumine; baromeeter. Kindel, wedel ja õhusarnane kehade olek. Sulamine,  auramine, tossamine ja auru tarwitamise näitamine masinades. Udu, pilw, härmatus, wihm, rahe, lumi, jää, tuul. Esimene klass. 2 tundi nädalas. Heal. Wastakõla, muusika heale kõrgus, wiriseja wiiulikeel, puhutawad mänguriistad; heale usinus. Walgus. Tasane peegel, walguse murdmine; wärwid  ja Vikerkaar, walguse usinus. Päewaklaas (Brennglas); prillid, pikksilm, silm, kompas, pikne, elektritelegraf. Wirmalised. Wõrdleme nüüd nende kahe mõnda kohta põhjuskirjade kommissioni ja peakomitee tööst. Peakomitee tahab esimeses, kõige ülemas klassis õpetada  „parkimist ja potsepa tööd" see on jo hantwärgi  meeste toimetus, mis küll omalt kohalt käsuline  asi, mis aga mitte Aleksandri koolis, maid ennem  parkmeistrite ja potseppade juures õpetada tuleb, keda meie maal küllalt on ja kelle tööd just mitte wäga laitwad ei kuulda. Pealegi on need õpewsed kõige alamat tehnologiast, kelle jault ülemad enam ehk wähem raskemad õpetused, nagu õllepruulimine, Viinapõletamine, õlisurumine, seebikeetmine, juustu tegemine siis puuduma ei peaks, kui üleültse tahetakse  tehnologiat kuskil koolis õpetada. Pealegi ei ole mitte üeldud, mis parkimine see õige on ehk missuguse urwa plaastriga! Peakomitee plaan looduswägede õpetuse poolest tahab pendle liikumist õpetada, aga pendle liikumise seadustest aru saamine nõuab rehkendamise teadusi, mis peakomitee plaanisse mitte ei ole üleSse wõetud. Ta tahab udust, pilwest, härmatusest. Vihmast  j. n. e. õpetust anda; need nähtawused aga tulewad soojuse muutusest, mida peakomitee plaanis nimetatudgi ei ole; ilma soojuse õpetuseta ei Või neist aga mitte õiget aru saada. Peakomitee plaanil  on kuulmise walla õpetused tükiliselt anwd, õpetused  heale ja kuulmise riistadest puuduwad koguni, ilma kelleta jo õpetus ise tükiliseks jääb. Mõnigi tähtis ja hädalt tormiline õpetus puudub seal. Õpetus Virmalistest tuleks küll sinna panna, kus udust j. n. e. räägitakse, see on meteorologia õpetuse jauskonda. Et õiete teada ei ole, mis Virmalised  on ehk kudas nad sünniwad, siis jätsime nad ülesse panemata, pealegi kui übt wähem tähtsat asja. Ühe Göttingeni uniwersiteedi tudendi käest, kes eksamil  maStusi ei mõistnud anda ja ennast ikka kudagi wiisi Vabandada püüdnud, küsinud naljakas prohwessor:  Seletage mulle siis nüüd ära, mis Virmalised  on! Noh! Tudent kimbus, luisanud ette, et ta eile weel seda teadnud olla, aga täna ei tulla seda talle mitte enam meelde. ProhweSsor hüüdnud: „OH õnnetust teaduselle? keegi ei tea weel, mis wirmalised  on, üks ainus inimene maa peal teadis seda, ja seegi pidi seda jälle äraunustama!" Seda tarkust nüüd, mis kõige targemad targad weel õiete wälja uurida ei ole saanud, mis üks õnnetu tudent kord teadis ja siis jälle ära unustas, seda tarkust tahab peakomitee plaan ühes koolis, mis mitmes tükis elementari ja kihelkonna kooli sarnane, nimelt õpetada  ja paneb teda Viimaks loodusõpetuse plaanile nagu krooniks pähä oh seda tarkuse sügawust! Maade teaduse õpetuse jauskond hakkab peakomitee  plaanis nõnda: „IV. klass, 2 tundi nädalas. Kodu ja isamaa teadus, kui ette Valmistaja õpetus geografias, kus juures kõige tähtsamad geografia algustükid (Vorbegriffe) ära seletatakse. Üleüldine ülewaatus üle maapinna, maakaartide ja globuse abiga. Kaardi joonitamise hakatus."