Peterburist. Telegrammide hinnad muudetakse heinak. 1. päemast. Iga telegrammi  eest wõctakse 15 kop. ja pääle selle iga sõna eest Europa- ja Aasia-Wene maa piirides 5 kop. Telegrammide eest, mis Aasia-Wene maalt Europa-Wene maale ehk siit sinna läkitatakse, on 10 kop. iga sõna eest pääle telegrammi hinna maksta—  Wäljamaalt weetawa kunstsõnniku (Superphosplzate) tolli alla panemist ei ole riiginõukogu mitte hääks arwanud. -- Laenu- ja hoiukassasid tahetakse, kuda „Now. Wremja" kuuleb, posti ia telegrabwi asutuste juures awada. Wene Majesteetide reisist lõuna pool riigis ja Moskwas räägiwad Wene ajalehed suure waimustuscga. Iseäranis suurt rõõmu ja meele head tundwad nad uue laewa mäe asutuse üle Mustamercs. See rõõm on kohane, sest selle asutuse läbi saab Wene wöimus, mis Krimmi sõja läbi MustamereS säülse Wene sõja laemastiku lõhkumisega alandatud sai, uuesti alale seatud, ja waenlased saamad tundma, et Wenemaa malmis on neid meriselt wastu mõtma. Tulgu see hiljem ehk marcm, aga üks kord saab Wenemaal oma uut Mustamere sõja laemastiku tormis olema, isamaale kaitsmiseks ja waenlastele hirmuks. Lähemail päiwil pidada mitmed Dani sõjalaemad Kronstadti tulema. Harkowis suri ilja aja eest mõisaomaniku  proua Demenkow ära, kes Harkowi  ning StarobelSki linnadel heategude ning koolide tarwis 200,000 rupla kinkinud  on. Odessast kirjutakse, et Herfoni ja Bessarabia kubermangudes põllu saagi lootus kange põua läbi alaneda. Millest kõnelewad teised ajalehed? Walgus kõneleb mitmes numbris „aiapKamisest"  asjalikult, kuS soowitakse et wilja puude kaswatomine «reie Balti mere Abermangudes enain päewakorrale saaks wõelud. Põllu töö ministeeriumi  jaoskond, kes 1883 aruandeid kõigest Weae riigist on kogunud, olla Balti maid kõige sündsamaks wilja-pnnde kaöwatamise kohaks tunnistanud.  Ka olla Balti maade kliima (ehk küll põhja pool elame) ja saucne maa põhi wilja puudele meele varast. Tallinna Sõber kõneleb (nr. 16.) „Lõbuks ja kasukSkorrag a" all ka wilja puude edenemisest. Üks kui teine leht seletab näitlikul:  ci rvilja-Mudest meie maale kasu tuleb. Tallinna Sõbra IL. numbris seisab järgmine: ..Kõigekõrgem käsk Vallimaa rahwakoolidc scad..min-kü  Krolioe-Müiisicriunii alla, on Küünlakuu ~IS. päewal Keisri Majcstäti poolest alla kirju..tmud  ja on järgmiste sõnadega seaduseks tehtud: ..Kui meie beak-S arwamc, Ewangcluimi-Lutheruse ...Kihelkonna- ja Vallakoolist Liiwuimal ja Ewan..giliumi-Zmheruse  Külakoolist Eestimaal ja Kuura..maai.  ueuva kui ka koolmcistritc-Mwwrist igas ..kolmes nimetatud kubermangus rahwahariduse „ministcriumi alla panna. Asime meie juhataja ..Senati, selle läitmiseks termilist kavaldamist teha." „ Soe vii kõige kõrgem Käsk, mis tõrkumata pärid. Meie soowimc, ct weic rahiva ..koolide tamsed helded, lahked ja mõnusad hoole ..kandjad, meie kodumaa mõisahärrad ja kirikuõvc,.:.rjad,  kes neid koolisi Jumala MgM ja Eesti ..rastwa beaks asutanud ja kosutanud on ka edes,  vidi oma kõu ja Mant nende voolt ära ei pööraks. ja hoolekandjate nime ci ma nemad ..edespidi mwc kandma, aga juhatajate ja hvolc,  kandjate regu ei wõi neile keegi kcrlaia. Eesti ..raimal vlcks asja just nüüd oma koolide asuta.  järele ja kosutajatele übcl mcelrl oma südameliku tuuMtada. Kusagil maailmas ei ole näb- mõimhõrrud ja kirikuõpeiajad sedaanist omast ja omast nõust rahwakooiide eest hooli kanuud ~on kui Wtie kodumaal. Saab naba. Aida Eesti seda nüüd trrlchkrl Srs mriõtab.^ Wäljamaalt. Inglise söalaewastikule olla üks suur osa uusi suurtükkisi nõnda Metsaste walatud, et neid keegi ohmitser täies laengus ei julgemat lahti lasta. Kardetakse et nad lõhkewad. Kitsidus ja raha ahnitsus olla Inglise mere mäele selle wingerpussi mänginud.  Et selle juures mõnel taskud liig laiad oliwad, on iseenesestki mõista. Gladstone wastu on wanameelsete ja nende sülle jooksnud „wabameelsete" poolest nii suur torm, et raske seda kirja panna. Gladstone olla selle wastu ütlenud, et, kui tema seadlused lirimaa heaks teist korda sel ettelugemisel mitte waStu ei saa wSetud,  siis saada ta parlamendi koost ära saatma ja liikmed uueste walitseda andma. Seega saab Inglis riigi rahwas ise otsuse andma, kas nad Gladstone meelelisi mõi tema wastasi parlamcndisse saadawad. Inglastel  on maga kahjulik aasta algamas. Hirmsad wihma sadud on mitmetes maakondades  kõik seemne wiljad mee alla pannud  ja orgudes laenetab walge mesi. Mõnes kohas olla nisu seemendus puhas ära häwitatud  ja terwed karjad on weewoogudes otsa saanud. Siin räägitakse rahameeste keskel kardetawalt, et Berliinis nõu olla, Wenemaa riigi ja raudteede pabereid, mis mullu Saksa maal wäga osteti, jälle ära müüa. Selle läbi loodetumat Wcne paberid odawamaks ajada. Londonis armutakse poliitika asjas maga kardetaw lugu käes olcwat. „Würst Vismark ei wõiwat rahu ülespidamist edendada" Rahamehed hoiatawad  üks teist, Wene paberid ostmast. Ka P r antsuse jaSaks a m a a mahel kardetakse asi õige pönewale minewat. Prantsuse  sõalaemastik on Komora saarestiku Jndiamcres, mis Madagaskari ja Saksamaa  käes olema Kap-Dclgado mahel Ahmrika homiku poolse ranna ligidal seisawad, enese kätte wötnud. Sakslastel on selle üle paha meel. Saksa ajalehed ütlemad, need saared olla jo ammugi ühe Saksa kauba seltsi omadus olnud. Saksamaal ei tahagi niisugune  rahu olla, kui Bismark Belgia segaduste  ajal seda armas. Frankfurti maakonnas  Ooberi jõe ääres, Sprembergi linnas, on sotsiaaldcmokratlased jälle hirinsaste  hull anud. Alles siis, km politsei soldatite peale pildunud, alles siis, kui politsei shandarmid ennast sõamäe salkadega  ühcndasiwad ja mässajate peale tungisimad,  läks sotsialistide kogu laiale. Praegu on see koht söaseaduse alla pandud ja wahi salgad käimad ööd ning püemad linna uulitsates. Hispania pealinnas Madr-tis on 13. Mail hirmus torm rääkimata valju kahju teinud. Hämitus olnud jäle ja hale. 80 inimest saiwad surma 400 raskeste haawatud.  10,000 puud murdis torm, nagu hõle kõrred ümber. Rähma ahastus oli rääkimata. Hirmus nuhina hoog tegi õnnetuse meel suuremaks. Wälgu löökide läbi olnud öösel kaemas nagu tuleleekides. Keegi sulg ci jõua seda hirmu ja ahastust ! üles panna, mis seal sellel kurwal sol ! nähiawale tuli. Kirikute tornid olla lõhutud  M puud lehtedest paljad, maakodud ja metsad ümber linna taieste ära bäwiiatud. Türgi ja Greeka wal-el näitab rabin lisem lugu käes olcmar. Ln see üks tuule ! waikus enne tormi, wöi tõsine rabu. kes seda teab? Koustantinopolist llsi. 2e'. Türgi ! WalitsuZ on ühes ringkirjas Enropa malitj  süstele kaebanud, et Greeka «alitsus sõja- mäge küllalt ci mäheuda ja ühte Türgi kindlust enese käes peab. Atenast lhk. 20. Greeka walitsus  soomib. et sadamaid lahti tehakse ja ütleb, et sõjawäge on mahendatud. Londonist, 21. Mail. „ Tiines" kirjutab,  Greeka raudade kinnipidamine pidada edasi kestma, kuuni sõakartus Europast kaob. Oh Saaremaa! Mh Saaremaa sa kallis maa. Ei sind ma ial unusta Et nüüd küll wööral pinnal ma Mul meeles siisgi seisad sa. Sa kannad oma pinnala. Küll wäga paksult rahwast ka. Su kliima termist kosutab. Ja närtsin'd maimu mahmastab. Nii kui su esiwanemad. On ka su järeltulijad: Kõik julged, wahwad siin ja säüi, Nii kodu maal kui mere pääl. Su pojad priskest kostuvad. Ja tööga ennast toidmvad: Kõik märgus, male röömstniue, Neist jäägu hoopis kõrmale. Su tütred ime ilusad, Kõik hoolsad töö-tegijad; Nii kodu olles wälja pääl. Neil kõlab lahke laulu hääl. Sa kaswatad ka kallid puid: Kui, tmumi, mahtraid, ja ka muid, See ou sul auukZ arwata. Et rohkest wilja kaunad sa. Sul ümber meri, piiriks ees. Kus lustilt mängstvad kalad weeS Wee pinnal lacwad liikuwad. Su poegi senna kustumad. Oh Saaremaa, sa kaunis maa Ei saa ma sinust lahkuma. Kui wiars' haua küukai' mind. Ei siisgi ma meel jäta sind. Ma puhkan sinu mulla sees. Ses kindlas usu lootuses: Et ükskord kohtu päcmal ka. Mind äratud saab auuga. )I. Elustuvsollu Jaani Jaak ja Muhu Madis. Muhu Madis: Mis see olli, missest sa mulle nelja silma all pidid reakima: Jaani Jaak: Ma tahtsin öelda et meie tööga nüüdsel ajal enam rahul ei olda. Muhu Madis: Kust sa seda tead? Jaani Jaak: Ma tean seda minewikust; sest endisel ajal oli wäga palju tublisid mehi sarnatse töö põllu paal, nagu meilgi on, aga. Muhu Madis: Kes need tublid mehed siis ollid? Jaani Jaak: Kui sa neid ei tea, siis nimetan mõned ka nimepidi. Need o limad : Saks Hans, Põllu Tönn; Rihma-augu Tõnis - Kee Kaarel, Tunme Toomas; Nulli Jaan: Kulli Taan: Nalja Mart, Kalja Päri: Hundsandsak. Kalemi poeg ja meile tnnamad Sõrme Suu, Saare Tõnu ja mcc! mõned teised. Mndu Niadis: mcnnike! üsna hea trobikond tnnama nimelisi ,nebi: aga '.niks nad enam oma lcima-wane'.»a:e juurest reemstust  ei leia. kas wist tehwa aja varest? Jaani )aak: Ei mitrc'. maid sellepärast lasü neid ametist lahti, ci nemad hooncfid ehitafiWsd, kus üksnes erakonnad sees wünvod elada, aga mitte kõik isamaalised. Muhu Madis: Noh! - oleme meie