Vr. K. A. Hermann andis teada, et ta rewitendi ameti üksi waSta wõtab, aga eestseisusesse mitte ei saa astuma, ehk küll muidu tegemaks seltsiliikmeks tahab jäeda. Selle peale walitses Selts aastaraamatu wäljaandjaks Vr. M. Wesket selle lubaga, et ta enesele ise ühe abilise  wõida walitseda. Seks nimetas vr. Weske kooliõpetajat  Tülk'i. Vr. WeSke andis Seltsile meel teada, et meie auustatud vr. Kreutzwaldi pilt ilusas suures kiwitrükiS  wälja olla antud ja teda ka Sachker'i raamatupoes  saada olla. President awaldas ka oma rõõmu selle pildi üle ja awaldas oma lootust, et see meie laulu-isa pilt wist pea igas majas saab olema ja seal noorele ja manale järjeste meele tuletama, kes meie rahwusele oma Kalewipoja lauluga nii kindla põhja pannud. Nüüd pidas J. Kõrw ühe kõne ennemuisteste juttudest, mida meie siin lehes edespidi loodame trükkida  wõiwat. Siis pani Vr. Weske Seltsile hulk manu asju ja rahasi ette, mis tema kätte oliwad toodud ja kutsus  seltsiliikmeid tööle, et meie wana-wara kogu kasivaks.  Ka kaupmees Tõnnisson ja koolmeister Mauer andsiwad Seltsile wanu rahasi, ning president andis teada, et ka tema kätte neid hea hulk olla toodud, mis ta pärast Seltsile wanawara hoidjatele ära tahtis  anda. Wiimaks astus uus president C. R. Jakobson kõnetooli peale ja awaldas oma kahetsust selle üle, et praegusel kirjul ajal Eesti meeste eneste wahele lahutust kantud. Aga rahwa korraline ja kindel waim saada tõeste ka sellest takistusest jagu saama ja meie selts saada segamatas edenduses edasi kaswama. Uue juhatuse all ei saada Seltsi püüdmised kudagi wiisi töiseks, waid Selts saada üksiainult Eesti kirjawara kaswatamiseS ja rahwa wana-wara korjamises tegew tolema. Aga ühe asja poolest saada uue eestseisuse nuhatuse all muutus tulema, see on: parteilik olek !saab Kui seesuguses seltsis" pNMk olek jMVch wigg,..aga uued juhatajad Hada ennast seesuguse wea eest wöimalikult  hoidma. Järgmine koosolek saab 22. Oktobril s. a. olema. See oli meie seltsi koosolek. Paarkümmend liiget, nende seas ka Mart Jakobson paari töise Helme koolmeistriga, Harry Jannsen ja A. Grenzstein, on küll sellel koosolekul Kirjameeste Seltsist lahkunud, aga 53 uut liiget tuliwad juure on ennast weel mitmed uueSte liigeteks ülesse annus, keda tulewal koosolekul kinnitamiseks ette pantkkse,  nagu näituseks vr. Koeler Wiliandist, gümnaasi  kooliõpetaja A. Thomson, proua Ida Thomson ia muud. Loodame, et meie Selts ikka jõudsaste saab kaSwama ja oma töö piiri laiendada wõima! President lõpetas seega Seltsi koosolekut, et koosolejaid,  nimelt naisterahwast ja wõeraid, lahke osawõtmise  eest tänas ja neid palus, ka edespidi seesamasuguse  osawõtmisega ligi olla, kui meie rahwa kirjawara edenemiseks tööd tehakse. WiimakS laulis Selts week uue eestseisusele: Nad elagu! Kuidas meile uusi takistusi walmistatakse. <Ä!eie rahwaliku elule on praegu üks tähtjas uuendamise aea kättetulnud. Äaas vüüdmises. mis seiemaale rahwa kasÄs käsile wõtsime, awaldasiwad ennast ikka ka takistajad, kes seisuse ehk erakasu tagaawMjses  neid püüdmisi maha püüdsiwad lõhkuda ehk tÄMDtörjudä, kus need püüdmised nimetatud kasudega sündinud. Pärast hüüdsiwad siis needsamad mehed, kes tüli tegiwad ja oma erakasu püüdmises meie rahulikku tööd rikkusiwad, Maailma ees wälja, et Eestirahwast parteilik olek lõhkuda, mille läbi üleüldse  meie rahwausliku tööd kõikide wäliste silmas ühtlasi halwaks püüdsiwad teha. Ennema wõis rahwas teutuse ja häbi sisse langeda, aga oma parteiliku püüdmist  ja era-kasu ei jätnud nimetamd erakonna lised mitte omale esimeseks eesmärgiks panemata. Mitte üksi awalikult ei teutanud nad neid, kes rahwa üleüldist kasu silmas hoides nende era-kasude wasta paniwad, waid nad laimasiwad ja kaebasiwad ka salaja seesuguste meeste üle ja nende ülemate ees ja püüdsiwad  neid igapidi hukka saata. Seesugune kardetaw töö ja häbitegu tuli ka meie sagedaste awalikuks. Seda auuW: Wod, unstsamaa ja rahwa kasuks käsile oli wõetud, takistadi wiimasel ajal õige sagedaste. Need lõbusad koosolekud, kellest alustusel selle seltsi liikmed waimustawalt osa wõtsiwad, muutfiwad ennast wiimaks riiu-kohtadeks ümber, kus üks weikene jauskond ikka uueste suure paljusele mööda silmi jõuudis lüüa ja Larwilikku kokkuleppimist Võimatumaks teha. Need rahurikkujad ei olnud aga sagedaste ise jälle muud ühtegi, kui tööriistad töiste käes, kes ennast ise ettewaatlikult  marjul mõistsiwad hoida. Ühe sõnaga: Meie Baltlased tegiwad meile enam südame-walu ja muret, kui seda keegi wõeras wastaline kunagi oleks wõinud teha. Neid Baltlasi tarwitasiwad aga need, kes otsekaudu ise meie rahwause kallale ei peasenud ehk kes meie rahwast oma era-otstarbete kasuks teuorjusele  panna tahtsiwad. Wiimasel Eesti Kirjameeste Seltsi koosolekul Tartus 28. Augustil on nüüd korraga mahe tehtud meie rahwa-kasu ja era-kasu püüdjate wahel. Kui üks weike jagu seltsiliikmeid nägi, et uue eestseisuse walitscmise juures mitte nende tahtmist ei tehtud, seal ei heitnud nad mitte üksi seltsist ütlemata toorusega wälja, waid nad tegiwad enesele ka ühes meeles kohuseks,  seda seltsi ära lõhkuda. Nemad jooksiwad omad saapatallad alt ära rääkisiwad omad kurgud walusaks,  künni meel paarkümuMd seltsiliiget enesega ühes oliwad wälja wedanud. «Õpetaja Hurt oli waewalt Otepääst linna jõudnud, nad tema kallal, künni ta ennast ka seltsist tunnistas wälja astunud olewat. Siis läksiwad nad vi . Hermann'i juure, keskseltsi koosolekul õli tunnistanud, et mitte seltsist wälja ei saaks astuma ja uues eestseisuses kassarewitendi  ameti wasta oli wõtnud, ning sundisiwad ka seda meest, et ta oma awalikult antudsõna murdis ja ennast ka wiimaks seltsist lahti ütle? Aga wõiwad kõik need wastalised Mld meie seltsi lõhkuda? EL sugugi! Öbk on paljalt MbtM. saanud ja wahe on nende wahel tehtud, kes rabwa-kasuks ehk ke»MM"WWIsükS J. Hurt on küll seltsist wälja astunud, aga õpetaja Hurt, kes ennast täitsa töistest juhtida laseb, on ennast juba tükk aega meie rahwalikuist püüdmistest lahutanud, mis ta oma wiimase awaldusega meie rahwa sagdikute märgukirja kohta uueste ülesse oli tunnistanud^! Need mehed, kes praegu iseenese kasupüu?nises ja märatsema nooruse auuahnuse tujus meie rahwast mägise kahte jakku püüawad lõhkuda, need mehed katawad  ennast jäedawa teutusega. Paneme nende hulka tähele, siis ühendawad ennast seal suuremalt jault tübjad yääd ja keskmised waimuanded, mida üks inetu uhkuse wing liikuma künni seesugused inimesed hoolega. loodusest ettemääratud piirides tegemaks jäewad, wõiwad nad rahwa üleüldise elule ka oma kasu saata; aga kui nad enesele suuremat  tähtjust hakkawad pärima, kui neil tõeste wõib olla, ja kui nad pealegi omas kitsas silmaringis ja puudulises ehk wõeriti läinud waimuharimises terwet waimuharimise käiku juhtida ehk äramäärata tahawad, siis wõiwad nad iga rahwa-elule ütlemata kahjuks olla ja kõik korraliku ja jõudsat elu takistada ehk pealegi kui õigel ajal nende tööd tagasi ei tõrjutada seisma panna. Meie Eesti Kirjameeste Selts ei ole seda takistamist  ja seismapanemist mitte sallinud. Kui nüüd need mehed, kellest selts oma elu enam juhtida ei tahtnud lasta, ise täitsa sellest elust wälja astusiwad, siss on nad sellega üksiainult iseenesele kahju teinud, f Seltsis on nüüd õhk puhas ja selle eest täname wälja!  astujaid. Üksmeel ja ühendus on enam wäärt, kui Aga olgu kuidas on, nii toorel kombel ei oleksiwad need eraparteilised mitte meie seltsist wälja pruukinud astuda, nagu nad seda tegiwad. Kui üks köster Kapp suure seltsi ette astub, kus ligi 200 liiget koos, nende seas palju õpetatud mehi ja naisterühmast,  ja siis 9 mehe nimel, kelle seas mitu noort studenti ja paar köstrit, üht kirja ette hakkab lugema, kus kirja allakirjutajad esmalt ennast ütlemata kõrge sõnadega kiitma hakkawad ja siis selle iseenese kiituse peale terwet seltsi kõiKe ropema sõnadega sõimama, siis on see natukene liig suur julgus ja ei wõinud selts tõisiti teha, kuid seesuguse kõnepidaja suu korraga kinni panna. Kui siis lelle peale needsamad inimesed, keda selts juba sell kombel häbistas, niisamasuguse julge trotsimisega oma Väljaastumist uueSte seltsi ette kisendasiwad ja siis, peale selle kui mõned omad walitsemise  sedelid toore naljaga täis oliwad täitnud ja ära annud, mürinal wälja kõndisiwad, siis ei wõinud selts muud teha, kuid seda mis ta tegi, see on: oma rõõmu seesuguste lahkujate kadumise pärast awaldada. Aga nende erakonnaliste töö oli sinnamaale paljalt pooleli. Nüüd alustab alles nende töö tähtjam  jagu, sest nüüd saawad nad oma wahwuse tegu Saksa- ja Balti-Eesti ajalehtedes nõnda arutama hakkama, et sellest meie rahwale õige palju kahju tuleks ja meie rahwa wastalistele uut julgust. See oli jo kõik selle suure kära otstarbe, ehk küll kõik ligikäratsejad isegi ei tea, missugused ja kelle tööriistad  ja traadipuped nad on. Seat peab nüüd Eestirahwas näitama, et eesnimetatud  weike erakond oma käratsema teuga mingisugusel  kombel meie rahwa ühtmeelt ja ühendust igas auusas püüdmises ja sellepärast ka meie Kirjameeste Seltsi töös lõhkuda ei jõua. Meie rahwale oleks ütlemata teutaw, kui nende peutäie meeste lahkumine juba meie tööd seisma jõuaks panna. Seda ei wõi meie ilmaski uskuda ja sellepärast ei karda meie ka sugugi, et nende rõõm kaua kestma saab, kes nüüd nagu hõisates meie lahutust suurendada ja sellest omale kasu wälja sigindada püüawad. Ka waenlane auustab seda meest, kes omas ettewõtmises ja eesmärkides  wiimase elupilguni kindlaks jäeb, aga äraandmise-töö  häbi ei kata ka mitte sõbrus kinni. Ka rahwa ühenduse ja auu äraandjaid tarwitatakse mõnelt poolt küll, aga neid ei auustada mitte. Meie aga tahame kindlaks jäeda kõiges auusas püüdmises! Siis on täieline wõit wiimaks ommeti meie pool ja meie wõime oma praegust rasket aega julgusega tulewiku kohtumõistmise alla anda. Poliitika ringwaatus. Rahulepingu kinnitus Hiinaga oli Weneriigi walitsuse!  suurema tähelepanemine wäärt awalkkHMine poliitika  toimetus möödaläinud silmapilgul, seda enam aga ja wäsimatalt kestab seespidine töö ja riigiasjade mitmepidine  ettewõetaw parandamise ja uuendamise ettewalmistamine  edasi, meie kalli Riigi-Jsa enese silma ja käe all, kes Oma truu alamaid palawalt armastab ja Oma suureriigi edenemist ja head käekäiku kustumata heldusega  südames kannab. Praegu tehakse riigiwalitsuse poolest selle nõuu kallal hoolega tööd, kuidas kõrtsijoomist  mahendada, mis rahwa elule ja õigele elukombele  täitsa kihwtiks on. Ka räägitakse ja seatakse niisama suure hoolega seda seadust korda, kuidas talurahwas  kõiges laias Weneriigis üksikutest kubermangudest, kus wähe maad ja paksult rahwast, töistesse kubermangudesse  ehk maakondadesse, kus sündsad põllu- ja karjasmaad,  aga wähe rahwast, wälja wõiksiwad rännata ja uude kohta asuda. "liilÜM>G on riigi parlamendi istumine lõppenud. Lõpetuse trooni-kõneS kinnitatakse, et Inglise  riik kõigi naabridega sõbruses olla, mis ka edespidi  saada kestma. Afghanistanis rahu jalale seada, saada Inglise walitsuse püüdmine olema. Peale selle ütleb trooni-kõne: Aafrika asjades Tuneesias on Inglise  ja Prantsuse walitsuse wahel wastastikku kokkuleppimine  korda läinud. Transwaalias olla rahuleping Buursidega tehtud ja saab kõiges Lõuna-Aasrikas kindlat rahulikku elu jälle jalale seadma. Prantsusemaaga olla kauba- ja tollide tingimiste kokkuleppimine küll praegu poolikule jäenud, aga mitme põhjuste pärast soowida kuningana, et need jälle uueste läbirääkimise alla saaksiwad wõetud, sest Prantsuse ja Inglise riikide wahel olla sõbrus wäga soowida. Lõpeks awaldab trooni-kõne kindlat lootust, et praeguste uue seaduste läbi lirimaa asjad pea saada paranema. B e lula ma a l on paapst oma kiriklastega jo mõnda aMin rngiwalitsuse ja seaduste wasta katsunud tormi joosta, aga praegu on ommeti mustad oma pääd pidanud alandama, kui oma karjawillast wiimaks puhas ilma ei oleks tahtnud jäeda. Paapst isegi on täieste oma waimulikkude jändamist tühiseks ära tunnud ja on ühes kirjas awalikult piiskoppidele tülitsemist, mis nad tulipalawalt wabameeleliste ajakirjadega riigi uuendatud seaduste wasta o liwad ülestöstnud, ära keelanud.  Imeks peab kõik ilm seda panema, et weikene Belgia riik oma wabameelelise kuningaga püha-isat mikski ei pane, kuna just sellsamal ajal suur Saksa riik Bismark'i juhatusel ennast Rooma pappi musta hõlma alla kummardab. Prantsusmaal läksiwad saadikute valitsused seekord rahulikumalt mööda, kui enne, ehk küll paaris kohas Gambetta walitsemises selle tähtja poliitika-mehe wastased lärmitsesiwad. Tuneesias ja Algeerias keelab palavus niiheasti mässajaid kui Prantsuse sõawäge merisemate võitluste eest. Aga kardetakse siiski mässamist  jälle enam laiali lagunewat, sest et Muhamedlastel nende praegune paastu-kuu loppis. Läks Prantslastel saadikute walitsemine rahulikult mööda, siis ei või seda SuSsM«au kohta mitte öelda. Sest hoopis töist kuju kannawad seal saadikute valitsemisel),  ehk küll veel kolme km pärast walitsemised käsile tulevad. Üksikud parteid on ajakirjades ja rahvakogudes  kõige libedamas võitlemises ja et sotsialistid  enam oma pääd ei saa tõsta, teevad nüüd vanameelsed  ehk alalhoidjad (konserwatiwid) edenduse ja