Rootsimaalt. Stockholmis on Wiinakuu 8. (Mihklikuu  25.) pääwal Wenemaa Saadik Bucharow äkitselt ära surnud. Balkam poolsaarelt. Kreta asjad seisawad ikka weel arutamise all, kui ka õige ustatawalt poolelt kinnitatud on, et asjad seal osalt kordas olla, osalt korda nihkuda. Üliagarad Greeka isamaa-mehed ei tahta seda kära mitte soikuda lasta. Hiljuti on Athenis suur isamaalaste-kogu peetud ja seal nõuuks wõetud, igat Kreta saarlast, kes ennast Türgi walilsuse alla heidab, iga Greeka isamaalase kättetasumise alla anda. Mässamise salakomiteele  sai kõige GreeklaSte tanu kuulutatud ja lootust tunnistatud, et see komitee uõuu leiaks, , püha" sõda mitte kustuda lasta. Greekamaa walitsus on mures ja otse kitsikus nende üli-isamaalaste tallituste pärast, et usalda nende wasta aga kindla kaega midagi ette wõtta, sest GreeklaSte keskis olla see mõte sügawast juurdunud, et Kreta saar waremini ehk hiljemini Greekamaa omaks saama piab. Serbias kestis mure ja segadus Kuningapraua  Natalia tagasitulemise pärast ikka weel edasi. Kuningas Milan on taieste Walitsejate hooleks annud seda asja korraldada, kas ja mis kaubaga tema oma pojaga kokku saada wõib. Walitsejad määrasiwad temale 40 pääwa ülespidamiseks Belgrad'tiS, kus tema siis oma pojaga tahtmist mööda kokku saada wõiks, aga ikka ainult poja kaswatoja ligiolemisel. Sellega ei olnud Kuningapraua  Natalia rahul, lubas küll wiimaks enne ara minna, kui Kuningas Milan Serbiasse tuleb, ei tahtnud aga ka seda kirjalikult kinnitada. Ministrid oliwad selle asja pärast mitu korda koos käinud ja ou nõuuks wõtnud, asja tänises seisus pidada, künni uus Skuptschina kokku astub. Noorel Kuningal olla oma ema sitkuse üle wäga paha meel, emal suur kurwastus Walitsejate waljuse üle, kuna need jälle teisiti teha ei wõi, sest nenda on see selles riigi-põhjusseaduses määratud, mis enne Kuningas Milani taganemist tehtud sai ja mis järel Kuninga-prauale mingisugust  õigust antud et ole, oma poja, noore Kuninga, kaswatamist kuidagi juhtida, ega ka temaga ilma endise Kuninga ja Walitsejate lubata kokku saada. Kas ja kuida Skuptschina seda asja korraldab, see on weel teadmata.  Saab Skuptschina poolest põhjusseadus selles asjas Kuninga-praua kasuks muudetud, siis tahta Walitsejad oma ametit maha panna ja Muutjate (Wene-sõbraline) erakond panna oma keskist uued asemele. Mõnelt poolelt arutatakse, et Kuninga-praua Natalia koguni selle erakonna asju tallitada, kes tema endise mehe ja tema poja, kõige Obrenowitschi sugukonna, taganemist ja Prinz Peter Karageorgiewitschi  tõstmist Serbia throni peale soowib. Kui see tõeste nenda on ja kui see korda läheb, siis on sellest suurt segadust karta, sest Austria poolt ei saa wist mitte rahuga sallitud, et Montenegro WürSti wäimees Serbia Kuningaks saab. Bulgariaft tulewad ootamata sõnumid. Prinz Ferdinand on Wiinakuu 8. (Mihklikuu 26.) pääwa õhtal järsku mõne saatjaga sala-nime all Sofiast ära, Ebenthalisse Austrias, "oma ema juure reisinud ja selleks aeaks, kus tema kottu ära on, uinbeS kaheks nädaliks, Mimster-Präsident Stambulow'it oma asemikuks nimetanud. Wiinakuu 9. Mihklikuu 28.) pääwa õhtal jõudis Prinz Ferdinand Miinisse, kus tema Prinzess Klementinega, oma emaga, kokku sai, mis peale mõlemad Münchenisse reifisiwad, kus ümberkaudu tema mitme sugulase wõerusele minna ja nädali pärast Miinisse tagasi tulla tahta. Austria lehed arwawad, et sel reisul teised põhjused olla, kui wõeruskäik ema ja sugulaste juures. Teiselt poolelt kirjutatakse, Prinz Ferdiuandi ja Stambulowi wahel olla selle üle tõsisemat tüli oodata, et laenu-asi Amerika rahameeste  seltskonnaga mitte korda ei läinud. Juba olla nõuu olnud Inglismaa! ja Austrias uusi sõeariistu tellida, mis kõiki laenu ehk ka weel rohkem ära neelanud ja wahest ehk ka Bulgarlasi naabritega tülisse ajanud oleks. Jäätakse neid sõeariistu uüüd tellimata, siis wõida kõik riigi-kulud oma jõuuga kantud saada ja jääda weel 16 milliom franki üle. Põnewusega oodatakse seletust, mis Prinz Ferdiuandi ootamata teekond tähendab. Spaniafl. Tangerist kirjutatakse, et mõned Neegrid Marokko Sultani kaaskonnast Spania sõeawäe-asjatallitaja, Graf Haro, elu peale kippunud olla. Marokko Minister on kohe Spania Saadiku juure wabandama läinud ja kinnitama, et kurjategijad raske nuhtluse alla pandud saada. Lühikese aea sees on see nüüd juba kolmas pahandus, mida Marokkolased Spaniale teinud on. Imeks ei oleks sugugi panna, kui Spania walitsus selle wasta üht teist nsuu wõtaks, kui kirjutatud ja räägitud sõnad seda on. Rihk-rööwlitest lbangi wõetud Spania meremehed on lahti peasnud ja saawad pea koju oodatud. Sultani käsku, neid lahti lasta, ei ole rihk-röõwlid esiteks kuulanud z wangid on ise ära põgenenud, on aga jälle kinni wõetud ja tagasi wiidud. UueSte on Marokko Sultan saadikute läbi käsku saatnud ja siis wast on wangid lahti lastud. Asiast. Kuida de Rome" kirjutab, saada Jaapanis pea Rooma-Katholnklaste nõunkogu peetud. Japani Keiser (Mikado) olla lahke selle waSta ja seal olla tõsised mõtted Ristiusku awalikult ja ametlikult wasta wõtta. Afrikast. Kesk-Afrikast on sõnumid tulnud, et Stanley ja Emin Pascha mõlemad heas terwises on, ühes aga ka, et mõlemad Inglismaa Jda-Afrikü-seltsi asju tallitawad ja et Saksamaal sedawnsi asja ei ole, nende heaks raha korjata ja peastmise-rougist ivälja saata. Hiljuti sai Sahara kõrbes üks Afrika-reisija sealsest röõw-rahwast ära tapetud, nüüd tnleb jälle üks seesugune sõnum. Afrikareisija  Monks üks Inglane, - u Lõuue Astikas tema enese palgalistest ara tapetud. Kapten Wissmann ou sõnumit saatnud, et kaubatee Sausibari rannast Kesk- Afrikasse nüüd lahti on. Ilmerikas!, üks mõte, mis Amerikas juba amuiu liikunud, on Põhja-Amerika Ühendatud-niMw poolest nüüd uueste üles wõetud: Kõige Amerika ühendamine üheks suureks ühendatud RepublkkakS. Washingtonis on uüüd nime all , Kolme Amerika kongress" üks nõua kogu koos, kes seda mõtet arukama ja tegewale teele juhtima piab. Ühendatud suur Amerika Wabariik pidada omad piired Europa kaupade wasta siäieste kinni panema ja sedawiisi täitsa oma käe peal elama. See plaan leida ka Lõune- Amenkas paiguti juba lahket wastawõtmist. Nenda olla Brafilias himu Nepublika peale juba õige laiali weuinud, Keiser olla selle läbi walilsusest tüdinenud ja on kuulutada lasknud, et temal ühtigi sesse wasta ei ole, walitsufest taganeda ja kõige oma sugukonnaga EurapaSse minna, kui rahwas seda tahab. Esiteks ou aga rahums selle peale koguni teisiti waStaund. Parlamenti-walimiSteS, mis uüüd peetud saiwad, ou 95 saadikut tamse waliisuse erakonnast ja ainult 3 tõrelejat walitud. Lisamvalimifi oli 13 tarwis ja 17 walikounast oliwad sõnumid weel tulemata. Esiteks ei ole seal siis wist weel RepiMkanlaslel  suuremat lootust. Omalt maalt. Tallinnast. Tarku kooltkouna Kuratori ringkiri kuulutab  teiste asjade keskis, et Seespidiste asjade Miniskeriumi  ettepanekut mööda Keisri Majefläii pooleil kästud on, palwet Keisri eest koolides Wene keeleS õpetada.  Kohaliste tarwituste järel wõib wõera-usuliste koolides palwe Keisri eest Kooli de-Ministri ja Seespidiste asjade Ministri ühise luboga ka kohalistes keeledes õpetatud saada, põhjnsseadnst mööda muidu aga ikka Wene keeles. Mihklikuu 10. pääwani on sel aastal wõeralt maalt Wene riiki 84,415,506 puuda kiwifüsi ja 7,917,974 puuda koakfisi (tiwisüte sätteid gaasiwabrikutest)  fiSse weetud, kuna neid mullu selle aeani 64,737,804 puuda ja 6,246,432 puuda sisse weetud oli. Täuawufc li n a - ' a u p l e in i s e lootusi arutab „Pihkwa TeadaandjaV Selle järel on llnasaak Plhkwa knbcrlnangus sel aastal kogu poolest ja headuse poolest parem olnud, kui '.viimasel aastal. Siiski olla linakauplejad  oma kauba wäljawedamise pärast mures. Üleüldise kaubaajamise takistuse pärast ei olla linakedruse ja kudu mise wabrikud omast walmistawd kaubast urikte lahti saada wõinud ja neil olla selleparast paisu mulluseid linu tagawaraks  jäänud. Ka Wenemaal olla weel palju mullkseid linu müümata järel, neuda uäitusets uimelt Pihkwas ligi 5000, RiigaS ligi 38000 ja Peterlmrgls ligi 56,000 berkowizi. Pihkwa turule olla juba täuawusi liuu toodud, aga weel ei olla täieline lina-kauplemine alg anud. Llua wäljawedajad olla weel wõeral maal, tulewat kaubaajamlst korraldamas. Tänawufest wiljakaup l e m i s e st kirjutab Peterburgi Mihklikuu 23. pääwal: ,Wiljakauplemine meie suurematel wiljaturudel oli mi im ase nädali hakatusel kaunis kindel ja sm nädali lõpu poole rahulisemaks. Pärimine rukiste, kaerte ja tatratangude järel oli waikne. Wenemaalt meeli nädalis Mihklikuu 10. pääwani 299,000 tschetwerti nkfu wälja, 330,900 tschetwerti wasta aastal 1888 ja 311,000 tschetwerti wasta aaStal 1887. Kõik nisu-wäljawedu oli selle aeani wiimasest aastast umbes 700.000 tschetwerti wähem, ülewiimasest aastast umbes 6,000,000 tschetwerti rohkem. Rukkid sai nädali kaikus 181,000 tschetwerti wälja weetud, mullu sel aeal 315,000, tunamullu 161,000 tschekwe ti. Rukki wäljawedu Näärikuu 1. paäwaft Mihklikuu 10. pääwani jäi umbeS 1 million tschetwerti wiimase aasta taha ja oli ülewiimasest aastast 233,000 tschetwerti rohkem.  Rukkid sai kõige rohkem Nikotajewist, Peterdurgist, Doni kalda Rostowist ja Liibawisi wälja weetud. Lõ-?ne pool saiwad nädali käikus 1 million tschetwerti, Vallimaa sadamatest aga ainult 600,000 tschetwerti rukkid wälja weetud. Kaeru läks nädali kaikus 309,000 tschetwerti, mullu sel aeal 250,000, tunamullu 264,000 tschetwerti wõerale maale. Kaeru lastilt wäljawedamiieks kõige rohkem  Peterburgi ja Liibawi sadamates. Liibawist weeti 56 tuhat, Peterdurgist 232,900 tschetwerti kaeru wälja Kaerte üleüldine wäljawedamine Näärikuu 1. pääwast Mihklikuu 10. pääwani oli mullifefl wäljawedamisest 2,330,000 tschetwerti wahem, tmiaumllisest 2,650,000 tschetwerti rohkem. Need uumred uäitawad, et tänawuue wiljwwäljawedamins wiimaSte kolme aastate; felle-aegsesest läbtstmchst arast Ae on käinud. Meie üleüldine kauplemine  on ennast wiimasest ttädalist saadik ainult wähe muutnud. Londonis on turu maitsemaks jäänud. Amerikas  oli hea nisu kallis. Saksamaal on hindade kerkimine lõppenud. Prantsusmaal oli turu wäga tasane. Wekslekurs  kõikus ja näitas joont langemise poole. Wedu-hinnad on Mnsimerel palju kallimaks, Baltimerel odawamals läinud. Polilika asjus ei ole ühtigi tähtsat kuulutada. Ilmad oliwad nädali kaikus Wenemaal selged ja soojad, mis rukki siõsewedamisele, kanepi ja pääwa-õile seemne koristamisele ja karlnhwlite üleswõtmisele laiu tegi. Peterburgi ümberkaudu oli aiawilja saak arwamiste wasta tänawu parem, kui mullu. Ka hädaline wvis heaste tehtud saada/ Tallinna Liunasaadikute-kogus Mihklikuu 17. pääwal saiwud Linna-WaeslelaSteckohtu liigeteks Kollm  a u u , J. G. F i s ch e r ja Virk walitud.  »Tänukassa"  eestseisuse liigeteks walili Fölsch, Al/sauder Elfeubein, Moller. Eylaudi, Fischer, Schröl  er, K 01l manu, Korablew, Romberg, Piesche, Tham m ja Stude, kaudidalideks G. Florell ja Ada m l ou. Trahterite keskmine linna-aktsis sai 250 rubla pease, õllepoodide aktsis 45 rubla peale määratud. Talliuua Politsei poolest ou kõik sõnumid ja tunnistused  Charles Lerour' surma üle kogutud ja edafs-mulamlseks Prokuröri kälie autud. Direktor Paradies  on kirja saatnud, ee tema Politseiga asja abi-paatide pärast taieste korraldanud olla. Asi ou nüüd kohtu all ja omal aeal saab otsus tehtud, kas ja kellel eh? selle õnnetuse juures süüd ou olnud. Baltiskist, Wiinakuu 2. pääwal. Wlimasel nädalil sadas aegute rohkest wihma, mis lõikusi weega täitis, aga ka sadude aeal oli künni 14 graadi sooja, kuida seda sagedast ka kesk-snwi aeal nutte ei ole. Ka kefk-öösel seksis thermometer sagedast 12 graadi sooja peal. Heile ja täna oliwad selged ja waiksed ilmad, kesk-pääwa aeal 14 gmadi soojaga warjns. Kell 9 aeal õhtal, kus seda kirjutame, on 12 graadi sooja. Meie näha toodi täna kakS taieste küpsel maasikast, mida ära söödi ja wäga magusaks kiideti; ka üks õis on selle maasika warre kulges olnud, aga teel ara kadunud. Esimest küpset maasikast leidsime, kulda omal aeal kirjutasime, sel aastal juba Lehekuu  30. pääwal ja wiimast nägime senui Wiinakun 2. pääwal. Nii pikka marja-aega ei mäleta wist keegi. Igalt poolelt tulemad sõnumid kewadiste õite üle sel sügisel, ja ka ,Tallinna Zeitungi/ toimetusesse ou wiimasel nädalil sügisesi maasikaid näha toodud. Kohila mõisas on üks hani soojast sügisest nii palju aea armus eksitatud, et ülewiimasel nädalil ühe muna munenud, mida haned muidu ainult komadel teemad. - Kuulus kardetawate (nimelt maawä,sisemise.) pääwade ettekunlutaja, Dr. Falb, on tulema aasta kohta järgmist palmi kardetawate sekka lugenud : Esi m e sest joonest kardetawad: Mihklikuu 16,, Leikusekuu 18., Küünlakuu 7., Paastukuu 8 , Näärikuu  8., Heinakuu 19., Viinakuu 15. pääro; teisest joonest: Jürikuu 7., Paastukuu 23., Jürikuu 23., Lehekuu 21., Jaanikuu 21., Wiinakun 1., Wiinakun 31., Talwekuu 30., Küünlakuu 22. pääw; kolmandamast joonest: Mihklikuu 2., Talwekuu 14., Lehekuu 6., Näärikuu 21. Talwekuu 24., Jaanikuu 5. ja Heinakuu 5. pääw. Kuupaäwad on sedamööda segamini ülespandud, kuida kartus suurem ehk mähem on. Kellel tulema aaSta Kalender juba kodu on, see tehku tähed nende pääwade juure, et näha saalS, kui palju sellest ettekuulutamisest tõeks läheb ja ka meie kodumaale ulatab. Hiiumaalt kirjutatakse Mistlrahwa Pühap.-khele": .Hilw aegu sündis Hiiomaal Putkaste mõisas suur tulekahju, kus juures suur mashinwrehi wiljaga ära põles, nagu see lugejatele juba teatatud sai. Just kuu aega parast seda. öösel, Leikusekuu 24. ja 25. paima wahel, põles sellesama mõisa karjalaut loomadega ära, kus juures peale 100 looma, uimelt härgi, noori loomi, hobuseid, lehmi, sigu, weel mõned lammad ja fulgloomad, nagu pardid, haned, kanad, kuked ja kalkunid, peale selle sisse jäiwad. Kõrwas olew kuur läks ka põlema ja põles kõige tööriistadega ja mashinatega maani maha. Weel ei teata, kuida kuli hakkas, aga inimeste mõtlemised on mitmesugused. WaeSte hirmunud loomade hädakisa kuuldi mitme werSta peale ja iõuW kaebates Looja anu.- järje ette. Küll see käi? leikamalt ka inimeste südamest läbi! On keegi kuri inimene tule pannud, siis andku Jumal, et tema oma süüd kahjelseks ja ennast parandaks, siis wõlb tema weel oma hinge peaSla, sest inglitel taewas on ju ühe patuse parast, kes oma süüd tunneb ja ennast parandab, parem meel, kui üheksakümmendüheksa õige pärast. Aga kui tema kangekaelseks jääb, siis saab nende loomade hädagi tema peale kaebama ja tema läheb ihuga ja hingega tükkis hukkas Waesel mõisaherral, sest waefeks tnleb keda jn nüüd tunnistada, on üsna peenike pihus: