jõed ühel aeal, ühel aastal Düüna jõgi ka natuke Varemini  kinni külmetanud. Selle kuu 14. pääwal on Tartus üks weike must koer kikkis kõrwadega, mitme teise koeraga purelenud ja ka inimeste peale karganud. See koer sai kinni püütud ja Loomaarsti Akademiasse wiidud, kuS leiti, et koer hull ol i. Nüüd kardetakse, et ka teised kistud koerad hulluks jääwad ja palutakse, et igaüks oma koera peale tähelepanelik  on. Tartu kodanikkude auuks peab tunnistatud saama, et mitmed ilma Politsei käsuta oma koertele suukorwid  pähe pannud on. Tapa-Tartu raudteel, wiiS wersta Tapalt eemal, on töömees Jakob Kangur raudtee rongi alla jäänud ja paigal surnud olnud. Põltsamalt kirjutakse meile: ,See oli Biibli pühal, kui mina Pillistwere pool liikumas olin ja selle mõtte peale tulin, siinpoolisest waimu-elust üht ja teist jutustada. Nimetatud kihelkondas on laulmine osawa juhatuse all kauniste õitsemas. Esiteks on praegune õpetaja  v. Mickwih ja wöörmündri herra v. zur Mühlen mõlemad laulu tundjad ja armastajad, kes ikka walmiS oliwad lauljaid juhatada ja tuetada. Siis on juba sellest aeast saadik, kui herra Tekel senna köstriks ja kihelkonna kooli õpetajaks tuli, koolmeistrid ennast tema juhatusel üheks täieliseks meestekooriks ühendanud, mis tänine ikka elaw oli ja head wilja kandis. Peale selle käiwad igas koolimajas kohalise wakkuse noored inimesed oma koolmeistri  juhatusel nelja-hääliseid laulust õppimas. MõneS wakkuseS on peale segakoori ka meestekoor asunud, nenda et ka lihtpühadel koori pealt kaunid neljahäälised segakoorid  ehk meestekoorid, ehk ka mõlemad Zumala-leeniStust kaunistawad. Waewalt wõib üht teist kihelkonda leida, kuS laul nii häälis ja keelis oleks. Kui ka sealisid lauljad  mööda maailma turust ennast kuulutamas ja aun ja rikkust korjamas käinud ei ole, siiski on nemad omaS ligikondaS  mõne ilusa kontserti annud, Tartu I. ja 11. üleüldisel  Eesti laulupidul ei puudunud Pillistwere meestekoor,  ja ka wiljaudi laulupidust on Pillistwere lauljad osa wõtnud. Koolides on õpetus heaS kordas, ei ole ka kaebtust kuulda, kuida need mõnes aealehteS siit ja sealt helisewad. nagu oleks ühes koolis liiga Biibli salmist, teises liiga laulu salmist, kolmandemas ainult Aabits ja Uus Testament lugemise raamatuks ja wana kirjawiiõ walitsemas. Seal sündida iga asi omal kohal, omal aeal ja parajal möedul, Kohaline õpetaja muretseda asjatundlikul  hoolekandmisel aeakohalist õpetamise ja õppimise tarwitufi,  ja juhatada nende sündsat tarwitamist, et noored Pillistwerelased rikkumata Ristiinimesteks, kõlbulikkudeks riigi ja kodumaa kodanikkudeks kaswatatud saakstwad. Koolimajadest on küll mitmed weel puuduSlised, siiski täivamad  koolmeistrid nurisemata oma püha kohust. Ka muidu ei ole auusaist püüdmistest puudu, ja kui seitSmema käsu üleastumisest ja märjukese tarwitamisest wähem kuulda olekS, siis ei oleks PillisiwerelaStel kellegiga wõrreldamist pelguda. Oma estwauemate uSku ja kirikut peetakse seal kalliks; Hakatuses nimetatud Biiblipüha aeal ei olnud küll teed enam paremas kordas, aga ilm oli ilus ja koguduse elawaid liiteid oli nii palju kokku tulnud, et hilisemad euam Zumala-kotta ei mahtunud ja tähtsal pääwal külwatud  seemnest sedawiist pidiwad ilma jääma. Selleks pühaks oli ka Jäcwa maakonna Propst, Koeru õpetaja Hoffmann senna ulatanud ja pidas Joan. Ew. 8, 3t—32 põhjusel sisuka Biiblipüha jutluse. Peale selle aStus kohaline  õpetaja v. Mickwitz kantsli peale, esiteks auuStatud eelkõneleja jutluse tuuma mõne mai mustama sõnaga meele tuletates ja siis ladusas kõnes üht ilusat lugu jutuõtates, mis sell- püha tähtsuse kohta wäga sünnis ja omane oli, millest iga tähelepanija äratust ja kinnitust wõiS leida. Kuida teada, on mõlemad hingekarjatsed rohke waimuannetega  õnnistatud mehed ja sellest wõib arwata, et sel pühal seal mitte kest ja kõlust ei külwatud, waid täisküpseuud  tuumakaid teri. .Kus need wähegi maad leidfiwad, seal peawad need wägewast wõsuma ja rohkeste wilja kandma". Pärnus oli lahe selle kuu 12. pääwal juba jeaga täidetud ja laewasöidud seismas. Kuresaare raske Post on seismas, künni wänjad kinni külmetawad. Niigas on selle kuu 13. pääwal Westfali Seltsi traadiwabrik, gaasi kärgatuse läbi maha põlenud. Kahju on 250,000 rubla suur. Wõnnu maakonnast kirjutakse Saksakeeli „ Peterburgi Leitungile", et sellest aeast saadik, kus Sillakohtu-herra A. v. Kieter omast ametist lahkuS, ennast röüwlid ja margad  Wõnnu maakondas, SesSwegenis, SelsauS ja Modohnis,  kõige rahulise rahwa hirmutuseks kottu heitnud oliwad. Põletamised, aidalöhkumised, hobusewargused ja teised seesugused teud oliwad alalised aõjad, ja paremad wallawanemad ja kohtumehed, kes kurjategijaid otfifiwad, elafiwad alalises hirmus, et nende hooned wiljakuhjad ja heinakuhjad põletatud saaksiwad ja nende hobused karjamaalt  kaukfiwad, mis nii mitmele juhtunud ja mikS mit- med omast ametist taganenud oliwad. Herra von Sadowski, kelle kätte aegutt Sillakohtu-herra asemiku amet antud oli, paluS omale Riiast Polilsei-soldatid abiks, ja selle kuu esimeste  pääwade sees on 40 peremeest ja wabadikku kinni wSetud,  kes maakonda nii mitu aega kardetawaks teinud. Nendest on kaks ilmaliku kohtu kaest peasüüd. ÜkS sepp, kes wargatele Võtmeid teinud, on ennast maha lasknud, ja Missin, ükS wanem talumees, on wahtide käest peasnud, ära jooksnud ja ennast üles poonud. Riiast on Kubermangu-kohtuherra  Staatsrath O v. Haken abiks saadetud,  neid paha asju läbi kuulama, millest wist mõnda ilmub, ehk ka ilmumata jääb. Peterburgist. Selle kuu 13. pääwal, kell 5, 15 min. pärast lõunat, tuliwad Majestätid Keiser ja Keisri-Praua, Keiserlik Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija Nikolai Aleksaudrowitsh, Suurwürst Georg Aleksaudrowilsh ja Ksenia Aleksandrowna Gatshinast Peterburgi ja sõitsiwad Warshawi wakshallist Keisri Majestätt Enese paleesse. Selle kuu 14. pääwal, KeiSr i-P raua sündimisepääwal,  oli iseäranis pidulik Jumala-teenistus Jlaaki kirikus, kuhu, peale Keiserliku perekonna ja kõrge aunkandjate,  ka kõik need Wene-Greeka Piiskopid ennast kogunud  oliwad, keS Peterburgi ja Rowgorodi Metropoliit Isid ori 50 aastaseks PiiSkopi-pidukS nüüd PeterburgiS  on. Keisri-Praua sündimise-pääwal on iseäranis  hiilgawad pidud Moskwas, Arhhangles, Nifhni- Nowgorodis ja TiflifiS peetud. Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-Praua  Maria Pawlowna on selle kuu 11. pääwal heas terwiscs wõeralt maalt Zarskoje Selosse jõudnud. Peterburgi ja Nowgorodi Metropolil Jsidori 50 aastane Piiskopi-pidu sai Peterburgis selle kuu 12. pääwal  suure iluga peetud, kuhu kõik Wene-Kreeka õigeusu Piiskopid, ka selle usutunnistuse Piiskop Jerusalemast, kokku tulnud oliwad. Keisri Majestäli käest on Metropolil  Zsidor ühe wäga armulise käekirja ja KeiSri enese Keiser Nikolai I. ja Aleksander 11. kallikiwidega kaunistatud  pildid saanud. ÕunesoowimaS oliwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Wladimir ja Aleksei Aleksandrowitsh,  Konstantin Konstantinowitsh ja Suurwürsti- Praua Aleksandra Jofifowna; peale selle enamtst kõik Ministrid ja Ministri-abilised, mitmed Riiksrathi liiked, Senatorid ja teised auukandjad, ka Juutide ülem Rabbiner Dr. Drabkin. Seltskondade saadikuid oli umbeS 200 ja umbes 400 telegrammi jooksiwad fisse Neewa jõgi on kõwaste kinni külmetanud; jalgteed ja teised talwifed tarmilused on korrale seatud. Kroonstadtis oli selle kuu 13. pääwal weike lahe weel nii palju lahti, et Britnewi  aurulaewad Oranicnbaumi peasiwad. Ida pool weiket lähet sõideti juba saanidega Kronstadtist Orani enbaumi.  Wenemaa seestpidisteft kubermangudest tulewad sõnumid, et saanitee enamist igal poolel hea on. Toropezist, Pihkwa kubermangust kirjutakse meile: liikumisest, millest ,Tal. Sõb." 42 sees jutt oli, wõime nüüd ligemat teatust anda, nimelt kust poolt Mandshuri tuul on EestlaSte keskis puhuma hallanud. Keegi Eestlane oli Kworostina koguduse-walitsusesse läinud,  oma pearaha maksma. Sea! on Vallakirjutaja temale  ütelnud: MikS Teie siinilma asjata pearaha maksate.  Parem minge Amuri maale, kuhu Teid kroonu kulu peale wiiakse. Seal antakse igaühele 100 dessätini ja 20 aasta sees ei ole ühtigi maksa". See tõstis kuuljate  südames suurt himu ja suusõnaga ja kirjadega hakati seda asja arutama. Jaan Malm hakkas Juhan Morepuka  mõtteid kokku panema ja üles kirjutama. Üks kiri tehti walmis ja palme saadeti Nikolaewski linna. Sealt tuli waslus Pihkwasse, mehed kutsuti Politseisse nemad oliwad rõõmsad, et nende soowi nii kergest kuulda wöetud. Suures tuhinas hakkas rahwaS ennast nüüd ära kirjutada laskma, ja juba on 140 perekonda ära kirjutatud. Nende palwekiri on Kuberneri poolt tagasi tulnud, ja 1. Talwekuu  pääwal oliwad nemad kõik kokku kutsutud, kus neile weel midagi otsust ei antud, waid aga küsiti, mis seisusest  igaüks on, kui palju keegi aastas kasu saeb, ja igaüht iseäranis, kas tema senna minna tahab. Keegi ei ütelnud ,ei". -- „Nüüd läheb kirjutamine ühte puhku edasi?" saab ehk mõni küsima. Saame kuulda. Jaan M. on see suur meeS, keS neid üles kirjutab. Tema on Karksis sündinud, seia tulnud, siin abi elusse heitnud, ennast omast naesest lahutanud ja ümber hulkuma läinud. Siit läks tema Peterburgisse, tuli tagasi, läks Liiwimaale ja tuli jälle tagasi. Räägitakse, et tema täis joodik ja petja olla. Iga üleskirjutatud hinge pealt wötab tema 1 rubla, mis 140 perekonna pealt kaunis teenistus wõib olla. Mina, nende ridade kirjutaja, läksin ka linna, seda asja ligemalt järel kuulama, sest et mina magusa M. juttu ei usalda. Politseis wõttis üks ametnik ühe poogna suuruse  paberi ja luges minule ette: »Teie olete Kubermangu  walitsusele ühe palwektrja saatnud; see ei ole aga mitte Kubernöri ast, waid Teie peate oma palwekirja MinisteriumiSse saatma. Kõiki, mida Teile abiks antakse,  peate Teie ise tasuma ja selle eest waStama. Kroonu wiib Teid küll senna, aga kulu peate Teie protsentidega tagasi makSma". Mina ütlen ka tõtt mööda, et see suur kiitus, mille järel igaühele 100 dessätini anta, kõik wale on, sest seda ei ole kusagil antud. Tühi on ka see lootus, et põld seal sadakordse wilja anda; tühi on ka fee jutt, et Amuri maa Pihkwast umbes 4000 wersta kauge! olla. (On mereteed  mööda umbes 20,000 wersta. »T. S." t.) Muud kõnet siin kuulda ei ole, ei linnaS ega maal, kui ainult sellest rändamisest üksi. See on nüüd tõest kartmise wäärt, et kui nemad minema ei saa, siis tuleb neile wäga armetu kord kätte, sest nemad on ennast kõik selle wasta Valmistanud.  Nende wastns teisiti nõuuandjatele on: ,Saagu mis saab, kaS elu wõi surma". Kui nendele üteldakse, et siin ka surra ehk elada wõib, siis wastawad nemad: ,Ei, seal on õnnsam surra, seal on meie süda ja isamaa; tead jo ometi, et sealt päritud oleme". Noh, mingu siis! Seal midagi ei ole puust, Põld-kiwidki on koor ja juust. Wõist ehitatud hoone seina 3a kärje-metest ahju korstna; Katused kõik sukru-kooki Ja sukrust wärawate posti; Seal aia-teibad prae-worstist. Kõik wihma-wesi on seal wiin Ja jões woolab magus piim. Kes seda et usu, see on ,Sakste" poolt. Nemad ütlewad: Wene Zeitung „Selski Wedomosti" wõib waletada", kinnitawad, et nemad sealt kõiki oma teadust saamid olla ja laimawad Eesti lehta, et need et ole julgenud  seda ilmutada. L. I. Tähendus: /Selski Westnik" ei ole ka iialgi seesugust aSja kirjutanud. Kahe aasta eest kutsuti selle lehe läbi küll Wene talupoegi, ennast Amuri maadel asutama.  Neile lubati 15 dessätini ja anti ka mõnda abi. Aga kõik pidiwad sündinud Wenelased olema. ,T. S". t. Baltiskast, Samaara kubermangust kirjutakse meile: »Et Samaaras wihmase sügise pärast wili kangeste wälja kaswis ja wäga niiske on, sellepärast on ka hinnad liig odawad. Nisude puuda eest Võetakse 35 kopikat, kaera puud maksab 20 kopikat ja weel wähem, kartuhwli puud 5 kopikat ja weel wähem, iseäranis seal, kus Saksa asutajad  neid palju turule wiimad. Loomade hind on ka wäga madal, selle läbi, et loomakakkn pärast neid turule wiia ei lasta. Põllumeestel on raha poolest wäga kilfaõ lugu". ?. 8. Nerstshinskist. KullakaewanduSteSse, mis hiljuti Khiina pool Amuri jõge leitud saiwad, on 2000 kullakaewajat kokku wooianud, nende keskis 500 Khiinlast. Iga pääw saadakse peale puud kulda, mida Khiina maale, 3'/, rubla folotniku eest, müüakse. Kõik elutarwitufed on hirmus  kallid. Üks pang wiina maksab 50 rubla, ükõ puud kuiwatud leiba 12 rubla. Iga tööline larwitab omaks ülespidamiseks pääwas 4 rubla. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Riigipääw on algalud, aga on wäga kirju. Sozialistlased omas ülemeeles on juba mõne ettepanekuga  wälja astunud, mida RiigiwalitsuS tarwitada ei wöi. Würst Bismark on üht terawat kõnet pidanud, milles tahendab, et fee kirin kogu köit olla wõib, mitte aga Saksamaa Riigipääw. Erakonnad wöitlewad erakondade  wasla, üleüldise kasust ja kahjust hoolimata. Ainult 157 saadikut arwab Würst Bismark KeiSri ja riiai poolt olema; 1l)l) wöitlewad Katholiigi kiriku walilsuse eest ja olla niisama wõerad nagu Prantslased. Taanlased ja Poolakad;  Wabalased. Sozialistlased ja Rahwa^erakondlased olla Repubiikaanlased. Kongo-konserenlfi liiked oliwad selle kuu 10. pääwal Keisrikotta pidusöögile kutsutud, kus ka peale Keiserliku perekonna ja mitme wöera WttrStide Würst Bismark, Graf Moltke ja teised kõrged auukandjad ligi oliwad. Kuida räägitakse, on kuulus Aafrika reisija  Gerhard Rohlfs, kes kui Saksamaa Kindral - Konsul Sansibar! Sultani juure saadetud sai, seda suurt riiki Aafrika idapoolises randas, maawööst künni Delgado säärest  saadik (umbeS 1200 werSta randa) Saksamaa kaitfuse alla Võtnud. See maa on wäga wiljakas, seal on ka palju teist kallist kaupa, aga kliima ei ole Eurooplaste kohaline. Wene Keisri-Praua sündimise pääwal oli pidulik Zumala-teenistuS Wene Saatekonna kabelis ja pärast suur vidu Wene Saatekonna, Graf Murawjewi juures. Prantsusmaalt. Kodused asjad on Prantsusmaal jälle wäga kirjud. Selle kuu 11. pääwal kogufiwad ennast umbes 5000 tööta töölist Pariisi uulitsatel käratsefiwad, laulsiwad mässamise laulust ja kippufiwad magasite kallale. Politsei soldatitest ja ametnikkudest, keS neid ühest ära ajada tahtsiwad, on mitmed raskest haawatud. WiimakS tuli ratsawägt ja puhastas uulitsad. Tööliste keSkist on palju haawatud ja palju wangi pandud. —Wandemeeõte kohtu saalis laskis madam Clevis Hugues, ühe Parla-