Iseäralised ja uuemad sõnumid. Konstantinopelist, Jürikuu 2. pääwal. Türgi valitsus  tahab suurriikidele ringkirja saata, et üks Bulgaria trooni-kaudidat nimetatud saaks. Berlmtst, Jürikuu 6. pääwal. Keisri tervis on hea. Würst Bismark on FriedrichSruhest Berlini tagasi tulnud. Lõune-Tyrolis on selle kuu 3. pääwast saadik lumetutsud  kange tormiga. Sosiast, Türgi valitsuse poolt olla Nassau Prinz Wilhelm (Saksamaa Keisri tütrepoeg) Bulgaria Würstikõ ette pandud, Kõrsikust. Öösel vasta selle kuu 5. pääva on Bonifacio  ligidal üks Inglismaa aurulaev 150 reisijaga küljelt  läinud. Indiast. GhilzailaStel olla nii palju väge kooS, et Gmirt vägi ennast kantsides kaitseb. Afrikast. Ras Alula seisab 25,000 mehega Meshali uureS ja valmistab ennast Jtalialaste peale tungima. Awalik kutse. Kõik Baltimaa lehed on palutud järgmist kutset kuulutada: Selle kirja peale tähendateS, mis vr. P. Hellati poolest ,Uue Tartu Leitungi" wiimase-aaSta käigu N 276 ja K 277 seeS seifis pi dali - tõbe (Vopra) üle meie Läänemere maadel, ja nende raske viletsuse  peale mõteldes, kes meie maarahwa keSkist selle hirmsa haiguse all kannatavad, mis silmanähtavalt laiemale  laguneb, pöörame meie ennast palvega kõige rahwa poole, ühte kapitali asutada, millest ühelt poolelt selgemaid uurimist lepra-haigete üle toimetatud, teiselt poolelt hospidaleid  nende heaks wõib asutatud saada, kes selle haiguse  pärast tööd teha ei wõi ja kelle haigus enam ei wõi parandatud saada. Kui ka khirurgika ja therapeutika klinikad, tänule jõudu mööda lepra-tõbiste eest on hoolt kanda püüdnud, fiis on ometigi iseenesest arvata, et nende klinikate abi jäädavalt ei või mõjuda, ja et edaspidi  piab nõuu peetud saama, nende õnnetumate haigete eest iseäralistes asutustes hoolt kanda ja neid ükfi üles võtta, et see tõbi mitte ei saa laiemale kantud. Mida rohkem nähakse, et see haigus inimese külge hakkab ja sigib,  kui teised sellessamas majaS elafiwad, neis voodites magafivad ja neid riideid tarvitafiwad, kui ehk haigus vast pitkema aea pärast nähtavaks tuleb, seda rohkem saab see meie kohuseks, neid haigeid, kes maal peitus elavad ju väljalautamise paikasi üles otsida ja eeshoolekandmise  läbi seltskonda ühe aea tagasitulemise eest kaitseda,  kus pidalitõbe ka jõukamate seisuste keskis leida oli. Kõige mõisawalitsuste, kirikuõpetajate ja maal elava arstide  poolt tungivalt sõnumit paludes kõige seesuguste haiguste  üle, mis neil teatud on ja sellega komitee ettevõtet  kergitada, kuulutame meie, et meie aastasi ja ühekordseid  andeid wasta võtame, ja võtame omakS kohuseks ükskord aastas selles aealehes aru anda, kuida meie seda abiraha tarvitanud oleme. ,Tartus, Paastukuu 2(1. pääwal 1887. /Professor Cd. von Wahl, Landrath A. Baron Nolrtn AlatSkiwilt, Kreissaadi? E. von Mensen - kampff Puderkülalt, E. Baron Nolcken Sirakuselt, J. von Mensenkamff Tarwastust, Professor F. Hörschelmann Tartu suurkooli kirikuõpetaja." KaS on vaja, et meie selle tähtsa kutse juure lisame? Meie loodame, et ka meie lugejate keskis mõned on, kelle südant ligemise sügav viletsus liigutab ja kellele Jumal ilmalikkus eluS seda armu annud, et nemad midagi oma õnnetumate kaasinimeste heaks anda võivad. Nurja läinud  ja nurja minevate kõrklewate asutuste pärast on juba küll raha vette visatud; hakkame nüüd kord rahwa tõsiseid  ja kibedaid tarvitusi selge silmaga ja helde südamega tähele panema! ,T. S." t. Põllutöö ja majapidamine. Peksureha põrand piab, kuida iga põllumees teab, kõva, kindel, ühetasane ja kestav olema. Kui põrand mitte kõva ei ole, siis ei ole löökidel küllalt waStust ja viljaterad jäävad peade sisse; et ole põrand kindel, fiis mureneb tema, fiis sigivad augud, mis mitte ainult peksmist  ei takista, waid mis läbi ka viljaterad peade sisse jäävad ja muist aukudesse kaduvad; ei ole põrand kestav.  siis piab teda sagedast parandama, ja kui viivitav fee nimelt peksu-aeal on, seda wõib igaüks arvata. Sellepärast  on üks juhatus, kuida üht seesugust rehepõrandat tehakse, mis kõiki tähendatud tarvitust täidab ja terve mehepõlve kestab, vist mitmel soovitav. Tahetakse üht nii kestavat rehepõrandat saada, fiis on kõige pealt vana põrand täitsa lahti raiuda ja vana savi wälja viia, nenda et sellest ühtigi rehesfe maha ei jää. See töö ei ole mitte asjata, sest seda on äranähtud, et rehe põrand, kui see kestav piab olema, ikka värskest savist piab tehtud saama, mis nii rammus olgu, kui iganes saada on. Hundi-sawi, kuida potisepad seda tarvitavad, on selleks just paras. Üks nii raske savi tarvitab küll kuivamiseks rohkem aega, aga sellest ei või hoolida. See savi saab siis, kui kivid hoolega wälja nopitud on, õue peal Uutatud,  piab aga nii paksuks jääma, kui kõva taigen. Läbi sõtkutud saab savi jalgadega. On kõik ühetasa läbi sõtkutud,  fiis saab see savi liiva peale, mis iga rehepõranda all on, 12 künni 16 tolli paksult laiali lahutatud, täitsa loodis silitatud ja jalgadega kinni tallatud. Siis pannakse lauad savi peale, mis peal töölised järgmise töö juures seisavad, et nende jalad aukusi pehme põranda fisse ei tee. Nende laudade pealt saab põrand nuiadega kinni tautud ja selleks lauad ikka senna tõstetud, kus neid just tarwis on. Lõhked, mis kuivamise aea! igal pääwal sigivad, saavad nuiadega kinni tautud, kuuni põrand täitsa kuiv on. On põrand kuivanud, fiis kallatakse sarvlooma verd peale —» umbeS 4 panga (ämrit) ühe keskmise peksurehe  põrandale —, lahutatakse ühetasa üle kõige põranda ja lastakse kaks künni kolm pääva puudutamata seista, et kõik weiked lõhked mis veel sigida võivad, ennast verega täis imevad. Siis võetakse üks käru-täis peenikest rauasitta, lahutatakse üle kõige põranda, mis veel verest niiske on, ja tautakse nii kaua nuiadega, kui ühtigi lõheid enam näha ei ole. Kui kõik need tallitused hoolega täidetud saavad, siis ei ole karta, et lõhkeid ehk aukusi sigib; põrand saab kõva kui raud olema ja julgest viiskümmend aastat wasta pidama. Öökülmad kevadetel ja sügyetel, kui ueed ootamata tulevad, teevad nimelt aidades suurt kahju. Juba ammu on sellepärast nõuu otfitud juba pääva aeal ära tunda, kas järgmisel öö! külma tuleb wõi mitte, ja seda nõuu on A. Kammermann Genfi tähetornil leidnud. Selleks tarvitatakse üht nendanimetatud niisket thermometret. Ühe hea ja võimalikult laia graadi-jäustustega Celsiuse thermometri (100 graadiga, s. o. 50 graadi 0 punkti peal ja 50 graadi 0 punkti all) kuul saab ühekordselt musselini ehk peene lõuendi fisse mässitud ja ühest veega täidetud riistast, mida alla pannakse, niiske peetud. Selleks võetakse umbes kümme puuwilla-lõnga, köidetakse thermometre kuuli pealt kokku, põimitakse kuuli alt ühte. lastakse selle nööri otsa vee sees rippuda, mis fiis vett üles imeb ja muSselini ehk lõuendi kuuli ümber niiskuses piab. Rite ja lõngad saavad  enne sooja, pehme vee sees pestud, ikka puhtad peetud  ja see on hea, kui neid igaS kuuS kord vahetatakse. See niiske thermometer saab siis ühes paikas üles pandud,  mis pääwakiirude eest, niisamati ka elumaja sooja õhu ja tuule eest varjatud on; kõige parem on seda ühe valge kasti sees pidada, mis pealt lahti seisab. Niiske thermometer näitab ikka mõned graadid vähem sooja, sest vesi tarvitab omaks äraauramisckS muist sooja ära. Kammermann  on ära näinud, et öösel 4 graadi vähem sooja on, kui niiske thermometer pärast lõunat näitab. Näitab see siis pärast lõunat 4 graadi, fiis on öösel 0 graadi, s. o. külma oodata. Tänawusest korrata talwest on ruki-orase rikkumist oodata, nimelt seesugust rikkumist, mis orast mitte paiguti täitsa ei häwita, waid arwaks teeb, mida üles künda kahju ja mida jätta ka kahju on. Üks kuulus  põllumees. Vr. Giersbach, annab enese äranägemist?  järel nõuu, seesuguste oraspõldude peale kewadel suwirukist talwe-rukki sekka külmata. Pärast külmumist saab kohaline põld kohe üle äästatud ja fiis rullitud. Selle läbi saamad küll mõned talwe-rukki taimed wälja kistud, aga selle peale ei wõi waadata. Rullimist kohe pärast äästamist on wäga tarwis, sest muidu võivad seemne-iwad lahti jääda ja kewadeslest tuuledest ära kuiwatatud saada. Katseks on üht järelkülwatud põllust rullitud, teist rullimata jäätud, seal on suurt mähet nähtud.  Wõimalikult mara piab suwiwilja seeme fiSse külmutud  saama; ainult fiis on sellest kasu loota. Kerge maa peal, kus oraS wäga arm on, on seda sissekülwamist iseäranis tarwis, sest selleläbi saab maapind ka tarvilist katet, mis wilja kosumise kohta nii tähtjas on. Muidugi on seda sega-seemendamist ainult häda pärast teha. Seemneks  see segamili, mida seesugune põld kaswatab, ei kõlba, ja ka kauba-wiljaks ei wõi seda suuremalt tarmikada, aga kodu-tarwituseks olla see hea küll. Meie omalt poolelt anname nõuu, seda ruki orase parandamist nende paikade peal tänawu kewade katsuda, kus paljas talwe oraseid arwaks tegi, mida üles künda aga kahju on. Aos-o-sso qvW7?o». Avp-». 11-ro ISB7. Trüiitnd Lii.df°rs'i färijstk tnur.s ja kuluga. Kollmmi juures TaUinncrs» müüakse, ja kõige parema systemi järel tehtud : Siiizeti S»>lil»s-milslii««ii> Origwal: Humbold. Mljepa. jv kmkiepa ömktus majhmaid. Null-lönga cm kop toM) Rõelasi- ja mMa-iili. Ms « XI IX -X I«I Teadaandlnised. 0000000000000 Selly mõisa Me- Wkji ireski -»» Zuuru kihelkondas saab Jüripaäwafl j 837 rendi Mle antud. Tahtjad tulgu kaupa tegema Ohekotso mõisa, Rappla kihelkondas. oooggoWSSSSSS Kaks head lüpsi-lehma on ära müia. Järel küsida, wakshalli taga. Luha-uulitfaS Nr. 9. H. Ackerma»». Mm «Stsas saab t. Paastu-kuu pääwal 1887 WP 7S piima-lehma W> wälja renditud. Üks korrapäraline kellel head tunnistused on, wõib maal üks teenistuse koht saada. Järel küsida Doompääl, Baron Meyendorsi'! majas, 8 treppi kõrgel WWW Mmad WWW, on wälja rentida, 300 rubl. koutfloni fiSse maksa. Ligemat teadust saab Karli- kiriku juures Tolli majaS, kortel Nr. 3, wõi RiSti-mõisaS. SSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSSS »»- Kuln t u s. -W» Ambla Kihelkonna-kohtu poolest saab sellega awalikult kuulutatud, et selle kohtu poolest ühe Kõrgestkiidetawa Keiserliku Eestimaa Landstua-kohtu  käsu peale Jürikuu 48- pääwal, kell hakates, üks plats Tapa raüdtee-jaama juures, mis Tapa mõisa mõisamaast wätja piiratud,  mida Andreas Treuberg talumehe Peter Lasfeld'ile müünud ja mis 45'/, ruutsülda piab suur olema, ühe hoonega (pagarituaga)  selle peal, oksjoni wiifil kohe maksetawa raha eest piab ära müüdud saama. Müümise iseäralist kaupa wõib Jürikuu 46. ja 47. pääwal selles kohtus näha saada, niisamati ka Jürikuu 48. pääwal müütawaS majaS. Karkuse mõisas, Jürikuu 4. pääwal 4887. Ambla Kihelkonna-kohtuherra: A. von Fock. kaswatajatele antakse selle laht teada, et j. Aprilkl  / list kaks Tori sugu -täkku Wiljandi mõisas saamad olema. Wiljandi mõisa walitsns.