tud saama. 2) Kõik «aunimed, Beyst Pashast saadik, mida wiimasel aeal nii wäga wõõriti tarwitatud, saamad ära kautatud. 3) Kõik awalikud ametid, mis aga palju wähendatud saamad, tohiwad edaspidi ainult usklikkude kätte usaldatud saada, kes heaSte Araabia keeli lugeda ja kirjutada oSkawad ja wähesema palgaga leppima peamad. 4) Kõik mundred saamad ära kautatud, ainult Akademia riided (?) peamad kantud saama. 5) Kõik omandused, nii HeaSte elawad kui eluta, mõistlikud kui mõistuseta, litkuwad ja liikumata saamad üleüldiseks. 6) Kaubategemised  teiste maadega saamad kustutatud, Konsulid tagasi saadetud, muutuse kohtud igal poolel kinni pandud, adwokatid,  kohtumõistjad ja kafulaenu kauplejad ära aetud. 7) Kõik aealehed, usklikud kui ka uskmata, saamad häwitatud,  üksi Sinu leht jääb, mis tänasest pääwast Araabia keeleS ja piltidega ilmub. 8) Kõik Euroopa koolid ja iseäranis need, mis KatholiiklaSte ehk Protestantlaste omad on, saamad ära kautatud. 9) Ametlik keel peab Araabia ehk Sudani keel olema. ÜkS ainuke seaduS peab olema: püha raamat (Koran). 10) Kõik Eurooplased, kes sõeawäe  teenistusesse tunginud on, saamad lahti laStud. 11) Kõik Eurooplased, keS siis Niiluse aasu jääda tahawad, peamad üht taksi maksma, mis nende keha raSkuse kohaline  on. 12) Kõik mõlad mida Eurooplastele maksa lubatud  on, saamad rahwale mõistetud ja kõik pahaSte korjatud  rikkused riigi kasuks ära mõstud". (Sellest mõikstmad  Euroopa rahwuSlased, waranduSte jägajad ja teised üheks nühkijad meel õppida. Mahdt on just nende meeS. ,T. S." t.) Endine Prantsusmaa mässaja Olivier Pain, keS Mahdi Kanzler oli, on järSku ära kadunud. Räägiti, et Mahdi teda hukata lasknud ja tema head sõbrad Prantsusmaal hakkafiwad juba kära tegema, et selle kalli mehe surm ka Inglaste süü olla. Nüüd olla aga Olivier Pain sala-riideS ja sala-nime all ZndiaS ilmunud ja katsuda seal Mohammedanlafi üleS ärritada. Kindral Vrackenbury on Jaanikuu 29. pääwal  Kairost, telegrammi saatnud, et Mahdi surnud olla. Tema seltsilased olla üksteisega Võitlemas. Persiast. Teheranist kirjutakse Jaanikuu 24. pääwal: ,Persia alamad kaebawad järges piire tülitamise ja Perfia  asjade sisse segamise üle WenelaSte poolt, mis iseäranis  Attek-piirel ilmub. Raudtee on ASkhabadist saadik pea malmis ja telegraf Tashkenti ja Buhhara wahel on käimaS. ASkhabadiS on 10.000 meest Wene mäge kogutud.  Igal päämal läheb üks detashement Serahhefi poole ära ja uuS mägi tuleb KaSpia mere poolt järel. Et seda mäge ühekS rahuliseks aSjakS tarwiS et lähe ja keegi Wene piire peale ei tungi, fiiS immitseb siin mõte, nagu oleks sõda tulemas". Jutu leht. Jutustus Ühest karjapoisist, kellest wtimakS kiriku-õpetaja Lal. Franz järel ütaberpaunlld M. KSrLs. (JSrg ) ii. Prantslased külas. Prttõ oli juba magama jäänud, kui korraga teda suur kära üleS äratas. PritS jooksis redeli mööda alla tegi akna lahti ja hüppaS aknast läbi tänawn. ,HobuSte kapjade plagin, kui oleksid kõik hobused saradest  lahti peasenud ja külasse jooksnud/ ütleS tema. ,Aga see ei wvinud kogunisti mitte sündida, ja mis miS see on mõekade klirin! Taewane Jumal kui need aga Prantslased on! Täna olen ma oma herra Oberst Wahtmeistriga  nendest rääkinud. Seal tuleb hulk hobust traawldes ligemale, Prits kuulaS erkus kõrwaga, ja arwata kolmkümmend hobust tulid ligemale. Mõekade ja kannuste kõlin sai ikka kuuldawamakõ,  ja nüüd kuuldi ka walju komandu häält. need on Prantslased!" ütles PritS ehmatateS.  ,Ma pean silma pilk lossi jooksma ja herrale teadustama.  Ma lähen ema!" ,Gi ma ei lase sind minna/ ütleS ema wäriseteS, ja hoidis poiõsi mõlemate kättega kinni. /Kui sulle õnnetusi  juhtub —, mina saaksin sellest surma!" pAga hobused, ema! Mõtle ometi hobuste peale! waStaS  Prits täis ahastust. »Kui neid mitte peaStetud ei saa, siis langemad nemad tõeste Prantslaste kätte, ja see olekS ükS määratu suur õnnetus meie auuwäärt herrale!" pMinu ainus laps on minule kallim, kui kõik hobused maailmas," oli mureliku ema waStuS, ta hoidis meel enam oma poega kinni. Korraga hüüdis üks hääl: , Prits! PritS! Jumala pärast! PritS Halmer aita!" , Kuula ema! ütles PritS tuliselt. Meie naabrid on Prantslastega tülisse läinud; sest et nemad wõõrast keeli ei oska, ja sellest wsib wiimaks tapmist ja riisumist tulla, kui mina mitte senna wahele ei lähe!" Siiski hoidis ema teda kinni, kuna ta wiimaks ennast lahti kiskus, ja töisel silma pilgus oli ta juba kärama rahwa hulgaS. Siin leidis ta ühe tropi Prantsuse sõja mehi, nende wahel üks kodanik, tema naabritest. Kolm sõjameest olid sadulast maha hüppauud, ja lehwitafid mõekadega waese mehe pea peal, keS surma hirmus kisendas; PritS hakkaS nendega Prantsuse keele rääkima, ja küsis neilt julgeSte mikS pärast nemad mäest meest nii waewawad, kes nendele midagi ei ole teinud?" Prantslased, kui nad oma ema keele kõla knulstwad, lätsivad sedaMaib oma piinamist järele. WiimakS sai PritS nii palju teadavalle, et Prantslased tahtvad puhkamist  ööseks omale ja hobustele. Pritsu abiga jautati nüüd mehed iga majasse ühte wiist. Kümne minutiga oli see kõik sündinud. PritS käskis maja peremehi, neid lahkeSte  vastu võtta, ja käSkiS neile süia ja juua anda, miS aga Sellegi! majaS on, et mitte tüli ei tuleks. ,Aga kuhu fiis mina saan? küsiv Prantsuse Offizer, Pritsu poole pöördes. , Kui teie soovite, tahan ma teid oma õpetaja juure viia. Seal saab teid heaSte üles peetud, kuida teie seda, sellest weikesest külast arvata ei võinud. * ,Sellest ei taha ma midagi kuulda / waStaS Offizer valjuste. Mina tean fiin on üks loss, kus rikkad Baronid  elavad. Sinna pead sa mind viima/ PritS ehmatav nende sõnade juures surnu kanvalisekS. »Kui tema herra hobustest midagi kuulnud mõtlev PritS täiv kurvastust. pKui tema aga paljalt hobuste pärast ei tulnud?" See pidi iga moodi keeldud saama. PritS tuli warst hea nõu peale. »Kuida teie käSfite, herra andis tema vastuseks.  pTeie ei saa lossis mitte nõnda HeaSte üleS peetud;  kui kiriku õpetaja majaS 5 Pole viga vastas noor Offizer. Mina tahan Baronit tundma õppida. * Pitkemalt vastu seismine et aitanud Pritsul midagi, Prantslased olid jõu ja väe poolest temast üle. Prits et võinud muidu nende vastu seista, Sui kavalusega. pOlgu fiiS tui teie käSfite saan ma teid viima/ waStaS  PritS. (Jääb pooleli.) Kiriku teatused. Jaani kirikus: 14 Heina-kuu päiiwal, teeb pastor Atznmth enne lõunat jutlust ja wõtab lsuarahwast. Pärast lõunat ei ole jumalateenistust. Kaarte kirikus wõtab piihapääwal, 14. Heina-kuu pSäwal paStor  Treuer lsuarahwast, ja jutlust teeb Koeru õpetaja praos Hofsmann.  Lauale kirjutakse lauMwal enne lõunat kellu 9—12 ja pih« tile võetakse kellu 1. Mha-waimu-kirikus 14. Heina-kuu Mwal loeb kiriku köster jutlust. Jaani kirista». «l «titus. »uS«lph F»bi»«»S Leas. Sustss AarSl»«e. >S«lyh «i»riz. Rertha Ä«h,«»« >»tk. ASele luliuue Utt. E««- stuntio tlem««n. M«ttia ?»ltu« MSrma»». O«!ar Jshav»e« C«uft«utin V««rmmu. K aetu S: Laks suruutz sstuSiaS lust. SsteSU tavktter, lest, bb a. Ousta» WttSsuey, <»>»««, SS « K t. Marth» Maria Wait««»a, 10 k. Prii»» «lexaoS-r L««. » « 11 k. «ichard «a»er, 1 » Ist p. ««sa I«»lie Hei», Z k. Sl p. «brahim Matthia», «aiapttnutt», S 5 «. Am>o«>io 11-ro Iv« ISSS. Tr»kit,d t«»" t- >»!»,>. piM ntöö^- wtljantitus »»-M artus -W» asutatud „Liiwi maa põllutöö ja käsitöö edendamise  seltsi" poolest 24,. 25,. 2K. Aqusül 1885. Programm: t) Elajate Mas ja kasaelaZate laat, 2) Maja-KMSS lvätjaaäitas, 3) Möida kaadmae. Ülesandmisi wõtab wastu herra E. Beckmanr. Wana uul. Nr. ö Tartus. Hugo Treffner i AÄDMIMW w-sü »»»» Tartus.«««» I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementarõpetusest kunm klassika ning realgümnasiumide kolmandama klassini (tertsia). KeS aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse astuda soowiwad, (koolmeistriks, -- kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saawad tarwilikudes asjades iseäralikult ette valmistud. Uusi kaSwandikka võetakse waStu igal päewal kellu 12—2 keskpäeval, Kroonu°'°  (B°'-nlsch- lluxo VrMuor. Teada and mi sed. Tellimise kutse. Meie lehte tellitakse Tallinnas: Lindforsi pärijate trnkünajas; Peterburgis: J, A. Seelandt'« juures, Ochnnepeua» ZK 54; Tartus: Laakmanni juures; Rakweres: J Kuhsi juures; Paides: A. Seidelberg i juures; HapsaluS: G Hollbergi juures; LihnlaS: F. Buttner i juures; NarwaS: M. Põder'i juures; Wiljandis: Karowi juures; Wörus : praua Bielroose juures ; Walkas : M Rudolf i juures; Kuresaares: Th. Lauge juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wõtta lubanud, Gestimaal: HiomaaSuurmSisa koolmeister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn ; KoeruS: W. DuglaS ; SimunaS: W. Normann. Liiwimaal : WändraS: J, Gglon; Harglas: kirikuõpetaja  W. Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saamad peale selle lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma asjaallitajatele  maal ja linnas, kes tellijaid koguwad, 10 protsenti tellimise hinnast, peale selle saamad kogujad maal meel iga kümne eksemplari juure ühe ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest meel sel aastal rohkemalt üles anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga üleswõetud ria pealt maksma. . „TMnna Sõbra" tallitus la toimetus. > j. Juuli-kuu pääwaft saadik oleme oma seepide hinnad kasti nõndasama kui ka naela wiifi odavamaks pannud. Wabrikus müime aga kaSti wiifi. Poest suure turu ääreS Tunkre uulitsa nurga peal kaSti puuda ja naela wiifi C. Kress j- Co. Tallinna seebiwabrtk. Lesti maarahwa Kada- ja Kiriku-raamatad wans seltsist »»f.°d° «s kop. .ks-mpl°- Msm'i trökl«as«s, Tallinnas, Laia-nntLtfas. 1. ja 10. Lehekuu pääwade wahel va raudtee peal Tallinnast künni Peterburisse  ühe kinni kruuwitud kastist üks kchkwiligli flsg ilma triklttela ärawarastnd, mille peale P. Wvbley  6c Ton, London ja alla külge A- SVBIS sisse lõigatud oli. Kes seda püssi tema omaniku kätte wiib ehk warga üleSannab, nõnna et teda kohtu alla anda wõib, saab kakskümmend wiis rubla Koch 6c Co. Tallinnas, ehk MakS Friedler i käest Peterburis. Rihelkonna koolmeistert tarwitakse WändraS Pärnu kreisis, k«S seda kohta tahab saada, saatku oma tunnistused  selle kihelkonna kiriku wöõrmündri, herra v. Ditmari kätte Kaima mõisa üle Raja jaama. JgapSSwaue hinge loiduse rumut, kirjutanud A. J. K«s«ri, teine trttk, on walmiS saanud ja saada LindworS  t pärijate juures. .