'oguduste abikassale aastas 150 rubla; Saaremaa Kirlku.uösale  aastas 100 rubla; MiSsionile aaStaS 25 rubla; Wäudra Kurtkekletumate-koolile kolmel aastal aaStaS 100 rubla; Mnusika-koorile aastas 700 rubla; Lttwi-, EeStija  Kuuramaa aealouliku kirjade wäljaandmisekS aaStaS 85 rubla; Saaremaa Ewang.-Luth. Kirtkn-koolidele aaStaS 1375 rubla. Kuramaalt. Dobleni maakonnast kirjutab .Latw. Aw.": .Hoidku ennast (sulased) petjate ja kawalate maatükkide lubajate eest, sest neid on meie maakonda tulnud. Küünlakuu  13. pääwal oli ükS nendest Suur-Platoni .Snikeri" sulaSte-majasse sattunud, kuhu palju kergemeelist rahwast kokku jooksis, ennast .üleskirjutada" laskma. Petis oSkas nende raskest teenitud kopikaid sellega taskust kiskuda, et neile maad Usingent ja Wana-Platoni mõisa põldudest anda lubas. Nende kroonn-moisakx rendi-aeg ei ole küll kangelt weel mitte möödas, aga siiski läks petise töö'korda. Sulased ja teised uSkufiwad, et nemad juba tnlewal aaStal  oma .osasid kätte saakflwad, lasksiwad ennast .üles kirjutada" ja maksiwad oma raha. Wäga kahju on, et Mõisa-Politsei seda aegsast teada ei saanud ja petis oma saagiga kaduda jõudis. Sarnasteid asju kirjutakse sellesama lehele ka BauSke maakonnast. G. koguduses, ka Dobleni maakondas, oli lahtilastud soldat oma taskuid sellega täitma hakkanud, et sulastele kinnitas, igaüks pidada  maad saama". Wäga imeks peame meie panema, kuida rahwas sellest weel aru ei saa, et RiigiwalistuS oma tahtmist ja nõuuwstmist ikka ametlikult kuulutab, mitte aga kaabakate läbi rahwa keSkiS wälja et lauta. ,T. S." t. Peterburgist. Keisri Majestätide elukortel on selle kuu 1. pääwast saadik jälle GatshinaS wist paastuaea  lõpuni. Seespidiste asjade Minister, Graf Tolstoi, on selle kuu 4. pääwal mõneks aeaks Peterburgist ära retsinud. Seda Ministri-ametit tallitab seuni Riigisekretär Gehetmerath  Duvnowo, keS Teifipääwal ja Reedel, kell 10 künni kell 12 enne lõunat, neid inimesi majas Zk 111, Mõika ääres, wasta wõtab, kellel temaga ametlikult rääkida  ou. Selsamal pääwal reisis Mõskma Kindral- Mbernör, Kindral - Adjutant Würst Dolgorukow Moskwasse tagasi. KeiSrikoja-Miuister Graf W orouzow-Dashkow  on selle kuu 3. pääwal lühikeseks aeaks oma möisade peale, Tambowi kubermangu reisinud. Wõeramaa lehtede sõnumite järel tuleb Wene Saidik Miinis, Würst L o b a n o w - R o st o w s k i, lühikese aea peale Peterburgi. KaS tema ametliku wõi oma asjade pärast tuleb, selle üle on lehtedes mitmesugused sõnumid. Bulgaaria Sõea-Minister, Wene Kindral Würst K anta  klls e n on Peterburgi tulnud. Ka tema reisu üle ltigmvad mitmesugused sõnumid. -- Hiljuti kirjutati, et Wene Saadik Berliinis, Kindral-Adjutant WÜrst Orlow, juba omaS terwiseS niipalju paranenud, et tema pea Berliini tagasi tulla ja oma ametit ise tallitada wõida; nimelt et tema Saksamaa Keisri sündimise-pääwal, selle kuu 10. pääwal, juba Berliinis olema saada. Wiimasel aeal on tema termis aga jälle wiletsamakS läinud ja tema tulemise peale et ole suuremat lootust. Würst Orlow põeb ikka weel ühe raske haawamise järges mida tema Krimmi söea aeal Silistria all sai, kus tema ka ühe silma kautaS. Afghanistani piire pärast kõlistawad Inglismaa lehed ikka weel möeka. Mõjumast kohast kinnitakse aga mõlemil  poolel, et tüli ilma werewalamiseta seletatud saab. Ka mõned weikemad Weuekeeli lehed, nagu nimelt »Swet", näiwad rohkem sõda kui raha himustama. Õnneks ei seisa ohjad nende käes. Saksamaa Riigipääwal on Würst BiSmark kinnitanud, et Peterburgis niisamati mitmed Poolakate lehed Weuekeeli ilmuwad, nagu Berliinis Saksakeeli.  Mõlemad Riigiwalitsused teada aga wäga heaste, mis neist pidada on Kahhauvwt kom mi S sion saada pea oma tegewust lõpetama ja oma tänine tehtud tööd SeespiSte asjade Mimsteriumi nõuupidamise ja nõuuwötmise alla andma. Riigiwalitsuse poolest kuulutakse, et edaspidi Linnasaadikute  keskis kõige wähemast kaks jagu peawad Ristiusku  olema. Senati poolest ou ka juba ühe linna walimised  tühjaks mõistetud, kuS rohkem kui üks jägu Juutifi  walitud oli. Kuida hiljuti leatuStatud, sai Wilna Katholiigi Piiskop  Hryniwiezki. kes Kindral-Kubernöri käsku ei kuulnud, omast ametist lahti tehtud ja WladiMiri linna elama saadetud. Ka oli Wilna Piiskopkonna Katholiigi Preestritele käsku antud, omale uut Piiskopi walida ja Riigiwalitsusele kinnitamiseks ette panna. Hryniwiezki poolest oli aga juba Gerassy m o w i t s h Piiskopi asemikuks pandud ja see keelas walimise ära. Tema olla kord Piiskopi asemik ja ainult Paapst wõida teda sellest ametist lahti teha, ütles Geraõsymowilsh. Ka tema sai Peterburgi kutsutud ja sealt WelSki linna elama saadetud. Minister Graf Tolstoi on temale lahkudes weel tähendanud:  .Olete ka Teie omale üht .asemikku" pannud, fiis saate Teie Kola-poolsaarele elama saadetud Nüüd ei saa ka keegi enam Wilna Katholiigi Piiskopiks walitud,  waid seda ametit saab Katholiigi Metropoliit Peterburgist  tallitama ja Wilna Katholiigi Piiskopkond kaub ära". Venemaal mõistetakse ometigi Paapstlastega paremini  Ümber käia, kui Saksamaal. See on fiin aga ka kergem, sest Wenemaal ei ole Parlamenti oma erakondadega  ja wõimnskoudadega. . ,Nowosti" sõnumite järel tahta ükS endine Diplomat,  kes Peterburgis elab, Würst BiSmarkile tema 70 aastase sündimise-ja 50 aastase ameti-pääwaks, üht iseäralist  kingitust saata: Kõiki seda, mis Wenemaa lehtedes temast kirjutatud on. Seda olla üheksa paksu raamatud. Kurski kubermangust kirjutakse, et ka seal talurahwa ja töörahwa keskis liikumas olla ja wiimafeid  kopikaid rahwa taskust ära toimetada. Nimelt tallitada seda ametit üks kaugelt tulnud mees, kellel kõiksugused  asjad tunnistuseks juures olla, nagu paberid, pitsarid  ja keS teab mis weel. Sõnumisaatja küsinud ühe .üleskirjutatud" talumehe käest, kuhu nemad fiis minna tahta. .Batumi maakonda", olnud wastus. .Aga senna Sina jo maad mööda ei pease". .Seda teame meie küll Kroonu aurulaewad wiiwad meid senna, ja Würst Mihhael  ootab meid juba seal. Iga tulija saab 15 dessätini  põldu, puid Üheks elumajaks, rohkest" wiljaseemet, paar härgi, kaks hobust, kanu j. n. e. sa poiSmehed saawad  ka weel kroonu poolest naese". RahwaS jäi oma usu peale kindlaks. Asi sai wiimaks Politseile teada antud,  aga kui ametnikud senna jõudfiwad, fiis oli .Würst Mihhaeli saadik" juba oma teed täinud ja oli korjatud rublad kaasa wõtnud. Saratowist kirjutakse, et sõeawäe 40. dewifion, kes seal seifis, Saratowi linnast Turkestani saadetud on. Wist tahetakse Inglismaa mõega kõlistajatele näidata, et Wenemaal  ikka natuke rohkem sõeawäge on, kui Kindral Komarowi  8000 meest. Laetud püssid on mõnikord kõige paremad  lepitajad. Nertshinskis. Jgnashina kulla-pesudeS on juba peale 10,000 töömeest. Maawalitsus tahab nõvu pidada, et rohkem rahwast senna ei woola. Moona on nüüd ka rohkest senna weetud. Juba pakutakse peale 100 puuda kulda müta, aga paberrahast on puudust ja keegi ei osta. Khiina walitsus ähwardada kulda ära wõtta, sest pesud on Khiina pool piiret. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Riigipääwal on wiimaste pääwade fees jälle palju waidlemist olnud, üleüldise kaubaajamise ja uue kolonial-maade heaks päris Würst BiSmark 4,500,000 marka, post-aurulaewade muretsemiseks Australiasse. Taga- Aasiasse ja Aafrika randadesse. Paapstlased, Poolakad ja Sozialistlased seifiwad selle waSta. Esimese kahe joone tarwis on wiimaks raha lubatud, wiimase joone tarwiS aga mitte. Järgmisel koosolekul lubab Würst Bismark seda aSja uueste ette panna. Selle kuu 10. pääwal on Keiser Wilhelm 88 aaStat manaks saanud. Pidude sõnumid et olnud weel kätte jõudnud. Niipalju on kuulda,  et Inglismaalt Prinz vou Wales ja Herzog vou Edinburg pidule tulewad, mis omalt poolelt tunnistust annab, et tusk Saksamaa ja Inglismaa wahelt lahkunud on. Rhein-Baieri maal, Camphaufen mäekaewanduses, ou selle kuu 6. pääwal õhu-kärgatus olnud. Tööl olnud 217 mäemeest. Nendest oliwad sõnumi saatmise aeal 17 peastetud; teised on wist kõik surma saanud. . Belgiamaalt Parlament on Kuningast palunud Kongo riigi Kuninga ehk ka Keisri nime waSta wõtka, selle tingimisega,  et Belgia ja Kongo riigi wahel mingisugust muud.sidet ei pea olema, kui ainult Kuningas üksi. Kõige  rohkem on Katholiigi ringkonnad selle eest kostnud, sest nemad loovamad sellest oma kirikule kasu. Katholiiklased walmistada ennast ka juba, oma usukuulutajaid Kongo kodurahwa juure saatma. Et aga Katholiiklased uudes riikis ka ilmalikku walilsust oma kätte kiskuda ja teist usutunnistust rusuva wõiksiwad, seda ei ole wist karta, sest see käib nende põhjuS-feaduste wasta, mis Kongo riigile Berliinis tehtud saiwad. Schweizist. Kohtu eeskuulaja Berdez, on Genfis ja Lausaunes Anarchistlasi otsimas käiuud ja on hulga paberid leidnud mis näitawad, et sealised Auarchistlased nendega kjtsas sidemes seisawad, keS Pariisis Lyonis, MarseilleS ja ülepea lõune pool mässamist tallitawad, mitte aga teistega. Wäga paha asju ei ole kohtud ka sealt mitte leidnud, ka et ole seal kedagi kinni wõetud. Arwatakfe, et kardetawad Anarchistlased otsimisest aegsast kuulda saanud ja kõige oma paberitega eest ära läinud on. Bernis, Zürichis ja teistes Saksa-Schweizi paikades on ülepea 23 Anarchistlast kinni wõetud. AuStria-Ungrumaalt. WiiniS on endine Persia saatekonna  ametnik, Mtrza HaSsan, kinni wõetud, keS 2'/, aaStat ennast sellega toitnud ja omale sellega rikkust korjanud, et tema järel tehtud Persia auutähtede tunniS- tust müüs. Perfla Schah ei anna ülepea auutähtedek muud kui tunnistuse kirja; kes seda kirja saanud, see wõw kohalist tähte omale if« muretseda. Neid kirjast ja kõiksuguste Persia auu-mmede tunnistusi oli Mirza HaSsan  ise teinud ja auuahne hattus oli neid ostnud, kuuni pettus üles tuli. Mitme ostjale on Austria Keiser ka juba luba annud, neid auutähta ja auunimesi kanda. Nüüd peab fee kõik ametlikult tühjaks tunnistatud saama; ostjatele  et jää muud, kui armsa naabrite pilkamist. ÜkS Austria  ametnik, keS sellest pettusest osa wõtnud on kinni wõetud, teine on ära põgenenud. PrantsnSmaalt. Kelungt kindlused Formosa saarel on pärast wiie-päiwift wõitlemist Prantslaste kätte langeb nud; tee saare peale seisab lahti. Tongkingis on Khiinlaste  wiimane kindlus, Tuyen - Kuang, ära wõetud M Khiinlased on Üle piire taganenud. Rahu peale ei ole aga mõteldagi ja Prantslaste häda seal leitselisel maal on suurem, kui walttsus rahwale kuulutada julgeb. Lahingites  on rohkem mchi langenud, kui ametlikult kuulutakse, tõbedesse on rohkem kui pool sellest fõeawäest ära surnud, keda senna saadeti. KeS mõne aea seal olnud, see on enamisi ikka nii wõimatu, et teda wõitlemiseks tarwitada ei wõi. Sellepärast saadetakse kottu ikka uut wäge järel, kes nii kaua wõitleb, kui kottu kaasa wõetud jõud ette lööb. Kus Sõea-Minister. Kindral Lewal, on juba 25,000 meest saatnud. Gee ei aita aga weel ühtigi. KhiinaS ei peeta inimeste elust suuremat lugu ja Khiinlased on kawalad. Nemad taganewad ja waritsewad. Wäfitawad Med wõeraste jõudu, siis tungiwad Khiinlased jälle edasi. Juba hakatakse aru saama, et sõda mõtlemata igawakS läheb, mõtlemata werd ja raha kulutab, kui waenu mitte otsekohe Khiina pealinna ei kanta. Nüüd kuulutawad mõned lehed juba, et Kindral Lewal 50 millioni franki parida ja 25,000 meest wärsket wäge järel saata tahta, keS otsekohe Pekingi peale tungima pidada. Kas Riigimai  tsuscl tõeste see nõun ou, wõi kaS selle sõnumiga ainult  Khiinlast hirmutada ja rahutegemisele sundida tahetakse,  see on weel teadmata. JugliSmaalt. Gladstone kuulutas Parlamenti?, et Welle walitsus temale kirja saatnud, mis järel Weue wägt käsku saanud, mitte enam edasi tungida ja ennast Afghanistani wäega kokku põrkamise eest hoida, kui seal midagi iseäralist asja ei juhtu, ja kui Pendshdeh körwesaarel  mitte rahurikkumist ei tule. Selle saarele on Afghanlased Inglismaa nöuu peale läinud, sest et Inglased  seda Afghanistanis piires olema arwanud. Wenemaa poolt on aga kinnitatud, et see Turkmeenlaste oma on, ja Inglismaa walitsus tahta nüüd oodata, künni piirekommiSsion  selle üle otsust teeb. Seal seisawad Afghanlased  ja Wenelased kõige ligemal üksteise waSta, seal on kõige kergemast kokkupõrkamist karta. Loota on, et Inglismaa  walitsus Afghanistani Emirile nõun annab, oma wäge sealt tagasi kutsuda; siis wõib ehk piir rahuga õiendatud  saada. Parlament on raha lubanud, üht raudteed  Suakini ja Berberi wahele ehitada. Seda tööd tahetakse  warmalt kätte wõtta ja loodetakse siis igal aeal kergest sõeawäge Sudani südamesse saata wõida. Niisamati  on Parlament luba annud, Indiast wäge Sudanisfe saata. Türgimaalt. Albaanias on lausa mässamine lahti. Albaanlased kinnitawad, et nüüd aeg tulnud, Türklaste iket maha raputada ja oma käe peal riiki asutada. Prisrendi  linna ümber on suured wõitlemised olnud. Ühe sõnumi järel on see linu suuremalt jäult maha põletatud, kas aga Türklastest wõi Albaanlastest, see ei ole selge. Teise sõnumi järel on Prisreud Türklaste käes, Jbrahim Pasha olla seal hulga wäge ja hulga moona kogunud, niisamati ka Ipeki ja Mitrowiza linnades, kuna ArnautlaSte  sugukond ennast Labi jõe ääres koguda. Missugune sõnum õige on, sellest ei ole aru saada.Makedooniast tulewad ka ikka kahtlased sõnumid. Bulgaarlased kaebawad,  et Ristirahwas seal Türklaste tagakiusamise all seista, ja paluwad Wene Keisri kaitsust. Teiselt poolelt kiunitakse, et see kõik muud ei olla, kui BulgaarlaSte tühi kära, kes tüli kihutada ja Makedoonia maad sedawiifi omale saada tahta. Wöib olla, et Bulgaaria Sõcaminister, Würst Kantakufen, sellepärast Peterburgi tulnud on. Cgyptusest. Kairos on Zehber Pasha oma kahe pöiaga kinni wõetud, laewa peale pandud ja KyproS'e  saarele wangi saadetud. Zehber Pasha on üks wana orjade-kaupleja, kes wägewaks sai ja keda sellepärast Pashaks tõsteti. Km Kindral Gordon Khartumi läks, fiis andis tema nõun Sudani walilfust Zehber Pasha kätte usaldada, kelle hääl seal palju maksis. Inglased ei usaldannd teda aga ja wõtsiwad teda selle pärast Kairosse oma silma alla. Nüüd olla üles tulnud, et tema Mahviga ühes nõuus seisnud. Kassala linna üle tuleivad mitmesugused  sõnumid. Juba paari nädali eest kirjutati, et see linn Mahdi kätte langenud, kes kõiki mehi maha raiunud. Nüüd kuulutakse, et Kassala ikka weel waSta panna, aga suures kitsikus olla.