taw on. Järele jäenud tuhk annab mulla pinnale toitu, pind lähab kuiwemaks, soojemaks, õhk saab paremine temale sisse aga selle juures kaub ka huumust ära ja soosuits  sünnitab kahju, iseäranis õitsewatelle taimedelle. Põletamist tuleb selwiistl ettewõtta, et wesi ühe määratut  sügawuseni ära lastakse, põõsad mahad raiutakse ja kamar kuhja kokku wõetakse ja põlema pannakse. Pärast saab tuhk laiale lautatud, mullaga segatud ja allaküntud. Nüid külwetakse kaera peale ja trullitakse Lugemaste kinni, pärast külwetakse jälle kaera ehk kaeraga segi heinaseemet. Põletatud pinda wõib ka seeläbi parandada, et ta õhu kätte jäetakse ja tuha, lubja ehk prügi läbi temalt haput ära kautatakse. Mõnikord aitab juba paljas liiwa peale panemine. Tahetakse sigimata sawipõhja põlluks teha, siis talle tarwis kas mergli mulda peale panna, mõi teda esite heinamaana pruukida, kuS juures teda heaste wäetada ja soojendada tuleb. Kolmandaks wõib seda pinda ka seeläbi parandada, et tema peale metsa' iseäranis  kuuse metsa tehakse. Ka wõib seda pinda sagedaste  nii moodi parandada, et teda enne talwe kord küntakse, teine kord jälle kewadel märja ilmaga, aga heasti sügawalt, nii et tublid pangad sünniwad. Need pangad lastakse ärakuiwada ja kantakse kuhjakesteks kokku ja põletatakse neid siis puie ehk turwastega. See põletatud sawi teeb pinna kobewaks, kisub õhust ammoniaku sisse. Teised uue maa tegemise juures pruugitawad pinnuparandamised  on: sügawamate kohtade täitmine, klwi ja kruusa kihtide läbi kaewamine, mulla peale wedamine, kiwide kokkukorjamine, tammide ja truupide tegemine, põesaste ehk puude istutamine. Poliitika ringwaatus. Meie riigi rahulises poliitikas ei tule palju nimetamise  wäärilisi uudisi ette, sest et siin rattad wagusi omas rõöpadeS edasi weerewad. Siiski aga sünnib miljonite  elanikkude seas wahel ommetegi mõnda, millel sagedaste poliitika karma ega wärwi ei ole, mis aga siiski nimetatud ja tähelpandud saab. Nõnda on siin jälle Nishni-NowgorodiS mässawat kära Juutide wasta sündinud, mis weikesest asjast alganud ja pimestatud käratsejatest kauniks suureks tehti. Seal on nimelt paar juudi tüdrukukest üht last uulitsa pealt muda seest oma maja õuue peale wiinud, et teda mudast puhtaks pesta. Seda näinud üks möödamineja naesterahwas ja annud seda lugu lapse emale teada, kes siis ka marssi oma last juudi tüdrukukeSte käest ära toonud ja nendega tülitsenud, et tema last oma õuue wedasiwad. Sell samal ajal läinud sealt ka tropp töömehi tööst kodu ja kuulnud asjalugu pealiskaudu ning mõelnud seda nõnda olewat, et juudid üht kristlase lapsukest „äratapnud."  Kõla kanti kõigile poole laiali ja juutide palwemaja  lähedal hakatud siis ka omawolilist kätte tasumist toimetama. Juutide majade akneid on mõnes kohas purustatud ja neid ise ka peksetud, koguni 11 hinge meeletuma peksmise läbigi surmatud. Politsei-ammetnikud  on ratsa wahele jõuudnud ja ülesärritatud rahurikkujaid  waigistanud ning mitmed neist mangi Võtnud. Kuhaline kuberner on ennetähendatud lapse-tapmife lugu ka kohtu läbi sedamaid järel kuulata lasknud ja awalikult asja lugu kuulutanud, et keegi ennast waleteatega eksitada  ei pruugi lasta. Mitmed Wene tähtsamad ajalehed nõuawad, et nende mõtlemata rahurikkujate wasta karedat kohut piaks peetud saama ja nimelt sõa-kohus seda asja läbikuulaks ja otsuse annaks. Hollandi kuningriigi troonipärija surri mõne nädali eest ja on nüid siin ja seal juttu, kes edespidi selle riigikesi kuningaks saab. Kõige lähem pärija on kuninga Wilhelmi 111 weikene 4 aastane tütar Wilhelmine. Inglismaal tegiwad wabameelse Gladston'i ministeeriumi wastalised juttu, et leping Prantsusega Inglismaale nii kahjuline ja alandaw olla, et sellepärast wisfiste riigiwalitsust parlamendis laitma piaks ja kardeti  isegi wabameeleliStest juba, et sarnane laitus praegust  ministeeriumi ammetist ära ajama saaks. Asjal on aga selle tüki poolest hoopis uus lehekülg pöördud ja wabadmeelelised olla suuremas enamuses selle lepingu poolt, kui kunagi enne töiste asjadega olnudgi. Nemad saamad aru, et seesuguse nurisemisega oma meelelist ministeeriumi ära ajawad ja wanameelelist asemelle saamad,  kelle eeS nad kõik risti ette lööma piawad. Üks tähtis wabameeleline saadik on hiljuti ühes awalikuS kõnes selle asja kohta nende sõnadega oma mõtteid awaldanud:  „ Leping Prantsusega ei ole mahest kõikidele üsna meelt mööda, aga isegi taewa peaingel ei leiaks kõikide meelepäralist teed, mida mööda Egipti wirrwarrist wälja peaseda. Nüid wõin ma aga julgemine kui kunagi enne seda tunnistada, et meie (Inglis) maa selgeste aru on saanud, et paljalt parajuse walwaja maimus neist takistustest  wälja peaseda wõime. Sellepärast on see praegu üks rumal ja halw mõte, meie praegust Gladstone ministeeriumi  ammetist ära ajada, kuna nüid terwes maailmas enam kui ial enne püssirohu magasinifid ja lahtist püssirohtu  on." Sellest ja töistest seesugustest tunnistustest näeme meie, et Inglased oma paremate isamaa meestega mitte wõeramaade segaduste pärast mängima ei taha hakata. Lõuna-Aafrika Boeride wabadriigi saadikute Saksamaal käimisest kirjutab ajaleht „Times" kaunil pahal tujul ja näitab, et seega Aafrika wabadriiklased Saksamaale tunnistada tahtnud, et Lõuna-Aafrika edespidine  Lulewik kõige enam Saksamaa päralt olla ja et Inglise waiitsuse all olewad Kap-koloniid ja Natel jällegi Hollandi wabadriigiks saada wõiwad. Selles tulewiku kasurõõmus on siis ka Aafrikalasi Saksamaal suure lahkusega  wastuwõetud ja kuulus kantsler rääkinud nendega koguni alam-saksa keelemurdes. „Aga", ütleb see kuulus  maailma leht, „ Aafrikalased ehk arwasiwad seda wastuwõtmist enam kui harilikuks lahkuseks, millega nad siis eksinud on. Würst Bismark on kord ütelnud: Terme hommiku-maa küsimus ei ole seda wäärt, et tema pärast ka üheainsama Pommeri grenadeeri luid murda ja on küll arwata, et tema seda kallist materiali ammugi ka mitte Zuulu-maa Väetamiseks Aafrikasse saatma ei saa. Euroopas on aga ainult üksainus suur-riik, kellega Booridel  tegemist on ja see on: Inglismaa." Omalt maalt. WiljaMst. Esimene Wiljandi maakonna laulu-pidu sai nõnda lõbusaste ja mõnusaste ära peetud,  et osawõtjad endid kaua sellest rõõmustama saawad. Meile on pidulistest mitmed rõõmu ja rahulolemise tunnistuse  kirjad awaldamiseks sisse antud, milledest järgmiste ridadele ruumi anname: „Sakala.maa lauljate ja mängijate  estmene suur kontsert on meie maakonna rahwaft wäga lõbusaste rõõmustanud. Alati saab iga kontsertist osawõtja  16. ja 17. Jaani-kuu päewa hea meelega mälestama  ja neid lõbusaid päewi meelespidama, milleks minagi järgmised riad ajalehesse mälestuseks ja tcgewate liikmetelle  tänu täheks kirja panen. Enamiste kõikidest kihelkondadest  oliwad foorisid tegewalt osawõtmaS ja nimelt: Karksi meestekoor) Sulustwere segakoor, Põltsamaa kihelkonnast)  Holstre mängu- ja meestekoor) Õisu segakoor) Pillistwere meestekoor) Karula ja Kaarli meestekoorid) Tarwastu mängu- ja meestekoor) Siruli segakoor Kolgalaanist)  Uue-Suislepi ja Heimthali mängukoorid) Wõidu mängukoor) Aõgeweste meeste- ja segakoor) Wiljandi „ Koidu" seltsi segakoor ja Wana-Tennasilma mängukoor. Kodu oliwad jäenud ehk osawõtma ei tulnudi Põltsamaa ja Suure-Jaani kihelkonna mängu- ja laulukoorid. Suure- Jaani auusad suguwennad ei tulnud seepärast, et mängijatel  uusi pillisid ei olewat ja lauljad ei wõinud seepärast osawõtta, et mõned neist jälle ka mängijad olnud, kes kodu jäeda tõutastwad, ning sedawiist jäenud mõlemad üks ühe ja töine töise pärast parem koguni kottu. Põltsamaa  koorid elawat koduski wäga haiglaselt ega ei wõinud oma wigasid konta külla raputada kanda. Noh, küsib ehk lugeja, et ka Helme nime ilmasjata töiste hulgast otsib, siis kostame, et Jõgeweste koorid sealt kihelkonnast  olid. Esimesel päewal oli waimulik ja töisel ilmalik kontsert.  Koorid laulsiwad ja mängisiwad tutawa komponeerija,  Paistu kihelkonna kooliõpetaja Fr. Säbelmann'i juhatusel. Osawõtmine oli esimesel päewal maa elanikkude  poolest kaunis elaw, nõnda et piletid ligi saja rubla eest wälja müiti, kuna linnarahwaft wähem näha oli. Töisel päewal oli aga osawõtmine igapidi elaw ja rohke ning oliwad ka kuuljad programmiga wäga rahul, kuS ilusad laulud üleswõetud olid. Iseäranis waimustawalt said A. Kunileid'i meestekoori laul: Weel pole kadund kõik, Soome rahwa wiis Igatsemine armukese järele ja Mendelssohn-Bartholdy Öö oli katmas isamaad töist korda laulda soowitud. Pärast kontserti laulsiwad weel üksikud koorid oma juhatajate all, kellest iseäranis wäga heaste Sulustwere segakoor Põltsamaalt laulis. Selle koori laul waimustas kuuljaid nõnda, et neid ikka ja ikka jälle kuulda taheti) iseäraliselt kõlas selle koori diskant'i, neiu Kar!son'i, ja alt'i heal ilufMe iga kuulja kõrwu. Üksikutest  kooridest laulsiwad weel ka Karksi, Jõgeweste ja Pillistwere meestekoorid ja mängis Holftre mängukoor heaste. Kooride juhatajad, lauljad ja mängijad on wistift  palju waewa näinud, enne kui kuuljatel see rõõm osaks sai, seda kuulda, mis neil päewil õnneks kuulda oli. Ilm oli ilus, laul oli ilus, kõik oli hea, kaunis ja armas. Kontserdi lõpul lauldi kõigist kooridest ja ka osawõtjatest suure Vaimustusega: „Jumal Keisrit kaitse sa!" Soowime, loodame ja ootame tulewal suwel jälle niisugust rõõmu. Edenegu ja kõlagu kaugelle Sakala maakonna laul ja muusika! X." Wiimasest rahwa ülelugemisest leiame alles nüid täielist aruannet Liiwimaa rahwa arwu kohta kokku seatud ja wäljaantud olewat. Selle järele oli Liiwi kubermangu elanikude arw 29. Tetsembril 1881 ühtekokku 901,042 ja nimelt elas Tartu maakonnas 147,189, Wõnnu maak. 122.505, Wolmari maak. 107,220, Walga maak. 106.387, Riia maak. 106,325, Mljandi maak. 89,736, Wöru maak. 87,782, Pärnu maak. 80,779 ja Saaremaal 53,119 hinge. Riia ja wähemad linnad juure arwatud on Liiwimaal 41,325 iliwersta peal ülüldse 1,163,493 hinge elamaS, seega tuleb läbikaudu ühe ruut wersta peale 28 inimest. Ülewal nimetatud rahwa arwu hulgas on ka alewite elanikud üleswõetud. Meie nimetame siin üksnes mõne tuttawama alewiku elanikude arwu. Tartu maakonnas on Tjhorna alewikus 2679 ja Nustakul 765 elaniku. Wõru maak. Wõõbsu alw. 491, Pärnu Wotweti alw. 806, Sindis 2015 ja Wiljandi maak. Põltsamaa alw. 708. Üleüldse on sarnastes alewites ja asutustes 20,416 inimest elamas. Kõige rahwarikkamad alewid on Tartu ja Riia maakonnas. Rahwuste järele on Liiwimaa rahwa arw järgmine: 432,637 Lätlast, 390,807 Eestlast, 24,408 Saksa, 17,786 Wenelast, 4932 Juuti, 1003 muu keele kõnelejat ja 935 teadmata, mis rahwuste liikmed on. Üksikutes maakondades leiti järgmist inimeste  arwu: Maakonnad. Eestlased. Sakslased. Lätlased Wenelased. Juudid. Rlia 317 9065 95,175 2724 1561 Wolmari 3,219 2121 100,211 697 730 Wõnnu 90 4354 116,842 601 422 Walga 4,312 1983 98,374 541 1027 Wiljandi 87,744 1518 139 259 60 Tartu 135,033 2030 224 9377 118 Wõru 81,802 1684 3227 825 152 Pärnu 78,213 1539 455 402 103 Ühtekokku 390,730 21,294 414,650 15,426 4,173 Kuida näeme, on Eesti ja Läti sugu rahwa arw, kõigist töistest meie maal asuwatest rahwastest kaugelt suurem. Kindla maal elawaid Eestlasi, kui Saaremaa elanikud juure arwame, on 10,000 hinge rohkem kui Lätlasi) saawad aga meie kubermangu linnad oma elanikudega  ka ligi arwatud, siis kaalub LätlaSte arw Eestlastest  jälle üle. Kõige Liiwimaa elanikudest on nende rahwuse ja keele järele 476,769 ehk 41 protsenti Eestlasi, 490,346 ehk 42,1 prots. Lätlasi 53,882 ehk 4,8 prots. Wenelasi,  113,373 ehk 9,7 prots. Sakslasi, 21,524 ehk 1,9 prots. Juutifi ja 7609 muu rahwaste liikmeid ja töiste keelte kõnelejaid. Wiimase tulekahju läbi kahjustatud perekondade heaks on üks korjanduse komitee siin kokku heitnud ja saawad andeid wastu wõtma: Raekohtu ja linna-ammeti liikmed, or. Truhart ja kiriku-õpetaja Krüger. Ka meie linnas hakkawad wargad oma tallitust tihedamine toimetama. Preili Lachmann'i ja rätsepmeister  Juhkamson'i majadesse on öösetel wargad tunginud.  Wiimase töötuast on arwata 160 rubla eest riidid ära warastatud. Parksepameistri Plöger'i poeg, kes 15 aastane olla, on ühel päewal oma isa kolme suure koeraga suplema  läinud. Waewalt on poisikene riidist lahti saanud, kni üks koeradest mängides tema kallale karanud ja see juures poisikest natukene wigastanud, nii et werd näha olnud. See peale kippunud ka töised koerad poisi kallale ja on teda hirmsal wiisil ära lõhkunud, künni üks südakaS suplemas oleja neid malgaga poisi kallalt ära jõudnud peksa. Üks Wõidu mees, keS siin linnas elas, on oma elule otsa teha tahtnud ja habeme nuaga oma kurgu läbi lõiganud. Õnneks on aga kiireste abi saadud, nõnda et meheke wastu tahtmist elama jäema piab. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile näitemüigist nõnda: „Tõisel Suwiste pühal peeti L. mõisa-kõrtsi juures  männikus mänguriistade heaks näitemüiki, mis kaunis  kenaste korda läks. Rahwast oli kaunis rohkeste kokku tulnud, ehk kuulutust küll kusgil EeSti ajalehes ei seisnud, waid ainult weikeses Wiljandi Saksakeele ajalehes ja mõnes muus kohas seina külges. Nimetud aSja heaks tuli fiiski umbes paar sada rubla fisse. Platsist oli kolm, mis küll ainult pileti ostmise juures näha oli, aia sees ei olnud enam ühtegi wahet, seal wõis alamaplatfi Pileti omanik keelmata kõige ette minna, nõnda et need, kes omale kallima pileti oliwad muretsenud ja sellejärele ka paremat kohta lootstwad, end petetud nägiwad ja eeS püsti seisjate selja taha pidiwad jäema, mis küll edeSpidi,  kui sarnast asja weel juhtub olema, enam ette ei tohiks tulla, sest siis ei julge enam keegi omale kallimat piletit muretseda. Ka oliwad mõned Eesti kännust kaswanud näitemüigi toimetajad, oma esiwanemate riided halwaks pidanud ja endid nõnda nimetanud „kahludega," kellel kerjakott puuskade otsaS ehitanud. Et mitte palju ajalehe ruumi raisata lõpetan seekord. M pealtwaataja. 26. Sakala. 1884