pääl ära, kui teised wähemad laadad, Loodes, Luugusel ja Kellainäel, mis pärast  siis ka rahwa suust kaebtust kuulda on: „Tänawune laat oli wilets kaupluse poolest, ei saanud nii palju mahtigi, et lord wäljale oleks läinud!" Lootes, et selle asja poolest parandamist ettewöetakse, kui rahwale head soowitakse, jään teiste laadalistega seltsis auupaklikult üks laadaline. Wäljamaalt. Bulgaria asi ja toimetus hoiab ikka meel kõikide tähelepanemist oma pääl. Würst Aleksander on nüüd jälle sääl ja mässajad on tema eest pidanud põgenema. Wene Keisrile on ta järel seisma telegrammi  saatnud: Peterburist. Bulgaria würst Aleksander  on Wene Keisri Majesteedile telegrahwi läbi teatanud, et ta jälle Bulgaria walitsuse on enese kätte wõtnud ja et ta malmis on end Wene Keisri tahtmise alla heitma. Aga Keisri Majesteet on tagasi tcligrafcerinud : „Ei Ma iv õi Teie tagasimi n e k u tB u lgari a maale mitte hää k s kiita paha tagajärge muidugi juba raskesti katsutud maale ette nähes. Würst Dolgorukowi toimetus saab meele wastu olema. Mina saan end igast segamisest asjade kurwa oleku sekka eemale hoida, millese Bulgaria on wiidud, nii kui Teie siuna jääte. Teie Kõrgus saab teadma, mis tal teha. Mina pean enesele mõista, mis mu isa kallis mälestus, Wene maa kasu ja homiku maa rahu mind käseb. Aleksander. Pärast Wene Keisri käest saadud wastust, seletas Aleksander, et ta Bulgaria walitsust saada maha panema. Tulewane nummer saab küll wist seda sõnumit tooma, et würst Aleksander Vulgariast ära läinud olla. Nüüd arwatakse, et Wene walitsus Bulgariasse söjawüge saadab, et Ml rahu ja kardust jalal hoida. Austria ja Saksamaa  käiwad Wenemaaga käsi käes. Kirjawastused. kord kitsas on. " 128. Th. T. K. Sõnum lehes. Laul on üsna hea, 129. M. SK. Saime juba teisel teel. Kep«r». 1«-iM M« USS NM. TrMtsd R.?daUlcb-" t?ü!kikozs. Teadaandmised. Kuresaarest Kuresaarest Muhusse, Hapsalu, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Aurulum Juustuiltin" Kapten A. Liug, saal, laupäew scl <>. Septembril kell Ud enne lõunat Kuresaarest PaltLski wäljasöitma, ja esmaspäew, 8. Septembril kell 5 P. l Kuresaarest Rüga wäljasöitma Lähemad teadust annab MHsoH. Lange, Kuresaares. ÄI Ä?' Seeläbi saab Kuresaare linna- kni ka maarahwalc teada antud, et turu peal, krubeuerl malva ksmus üks aus pood lahtitehiNd ssi, kus wSib kõiksugu head kaupa saada, nimelt: jämedad ja peenikest soola, kõiksugu rauda, witsarauda, kangi-, prilli- ja wiili-terast, käiksazn melu, saared ja Mkestd Mid, katlad, paku- ja nurga saed, wankre määret, HsM-H poomwilla ja willastc riiete würwimiseks. MMZ, Meb, klaasi weerand kasti ja terme kosti kaupa, tubakat märgitud: poole kuudega  süledega, papcrossid, sigarid j. n e, «nt moodi pea-rätikud ja sitfi «iet, Whwet, tcerohtu ja snhkurd, wäruitjed, terpe,»tinöli ja petroleumöli, head seepi ja seebi kiwi, kõik «eed ülemal nimetud kaubad saamad wäga odawa hm«söega  müüdni Auupaklikult A. L. Ling. Teadaandmine. Reo mõisa karjamaa peal on 20. selle Augusti k. p. üks wäike kõrb ruun hobune ilma kartsaste, wankri-ja riistadega leitud, ja wõib looma omanik, hobu ja wanker Reo Josepi käest wasta wötta. Silla kohtus, sel 25. Augustil 1886. PääwapLltitegemine. Saaremaa rahwale teaduseks, et öiütsSsvötnlino lõppeb sel 10. senna ajani wõib igt» kellu 10 hom. kellu 4 p. lõun. üleswõetud saada. A. Grünbladt, pääwapildnik. Püssid ja püssi rohtu, aawlid, jahi kottid, patronid ja patroni kottid, pistongid, kuue laengiga rewolwrid müib odawa hinnaga Teadaandmine. Seeläbi onname teada, et meie 22. Augusti k. saadik, endise Fräfotõergi  Wene külas, oleme äraüürinud ja palume kõiki armsaid tellijaid kellel lakkaleppa ja raudseppa M teha on, saamad heaste ja ruttu walmistatud,  kui: kallessi ja wankre parandamine ja rautamine, hobuse rautamine, kõiksugu lukkuseppa tööd, masse tinutamist ja jootmist,  prae-ahjude tegemine. Auupaklikult Kustaw Kamber. M. Karl Wäer. selle aasta rukkidest 2 kop. nael, müib Sohu, pargi äeres.