paraku mitme Wene suurkooli peal salaseltsid õnnetumad noort meest oma ,politika koolitamisega" wõllaSse saatfiwad,  ja ? Olevik" teeb seda ka. Suurkoolide peal kasutakse  teadust, mitte erakondlist polittkat. ja noore meeste peas käänab ennast politika enamist ikka rohkem ehk wähem erakondlisekS. Just selle läbi on Tartu suurkool kuulsaks ja tähtsaks saanud, et üliõppijad ennast seal politikast  eemal hoiawad. Just selle läbi on mõned Eestlased,  kes Tartu suurkoolist läbi käifiwad, nii kõrgele tõusnud, nagu näituseks Dr. Karell ja Dr. Hirsch. Kes teadust õppida tahab, see mingu Jumala nimel Tartu; kes erakondlist ,politika koolitamist" himustab, sell ei ole waja pead paenutada ega raha kulutada, see lugegu Olemi ku". Baltiskist. Wene sõealaewa ,Bogatõir" komandör,  kes nende pääwade sees Baltiski lahe peal seistS, annab teada, et tema Jaanikuu 30 pääwal Stapelbotten'i rahu peal, Wormfi saare ligidal, ühe lõhutud ja mahajäätud  laewa leidnud. La emas leiti üks kast mõne Lätikeelt palweraamatuga ja laewa paberitega. Paberite järel, mis Baltiski WogteikohtuSse antud saiwad, on see laew Liibawi ligidalt päritud, nimega ,Mathilde, ja on kippar Romanow'i juhatuse all sõitnud. Selle kuu S pääwal langes Baltiski sadamas kingsepp Bergmanni 14 aastane poeg Robert ujumise juures wee alla. Abi oli küll kohe seal, aga poisike oli juba surnud, kui teda wälja toodi. Riiast. Hiljuti on üks Lätlane Riigas 48, sõrme pitkust ja paksust, mitmesuguste tähtedega märgitud hõbedast  pulka, wana-aegist Wene raha müia pakkunud, mida tema omast majast leidnud olla. Ühte kokku on seda wana hõbedat 12 naela olnud. Peterb urgi st. Kõigekõrgema käsu peale on Keisri-tütar Olga Aleksandrowna selle kuu 11 pääwal ristitup. Lepituse kiriku ehitamiseks on Troizli-Sergiufe kloostre Prior ühe plaani saatnud. Kuida kuuldakse, saada see plaan Kõigekõrgemalt poolelt, mõne weikema muutusega kinnitatud. Kõigekõrgema käsu peale algab 1 Näärikuu paamast 1883 uuS tubaka-aktstiS. mis kõrgem on kui tänini ja ka lehttubaka maksu alla paneb. Nikolai hospidali walitseja on iga haigele päawaS weerand naela leiba wähem annud, kui käsk oli, ja ka teine toit on nii wilets olnud, et haiged sellega läbi ei saanud, künni kaks, keS paranemas oliwad, margale lätfiwad  ja selle läbi afi üles tuli. Raudtee õnnetus Moskwa-KurSki raudteel teeb aealehtedes palju tüli. Mõned käredamad parimad, et kohaline raudteed valitsus karmi uuhtluse alla pandud ja seadused antud saakfiwad. mi» edaSpidt raudtee valitsust paremale hoolekandmisele sunnikstvad. ,Strana" arvab, et raudtee walitsuS iga surma saanud reisija eest tema pärijatele tema kümnekordse aasta-teeniStuse, iga haawatud reisija eest viiekordse aasta-teeniStuse maksma peaks. Ka nende inimeSte surma ja vigaduSte eest peakfiwad raudtee walttsused pärijatele kõrget hinda makSma, kes wanuduse, nooruse ehk wigaduse pärast midagi teenida ei või. —- Õnnetuse paigal on sadade kaupa inimest tööd tegemas, aga wagouid on nii puru ja saue liiva ja mulla all tee tamm oli 18—20 sülda kõrge —, et neid wNja saada wäga raSke on. Surnukehad on nii kmgM puru ja kildude et « h«»al peavad wälja kistud saama. Õnnetumate omatsetele on ükS maja kottu löödud, kus ootavad, kuuni purustatud surnukehad walgele toodud saawad. Sõitude seismine teeb raudtee «Miisule  umbes 50,000 rubla pääwaS kahju. , Novaja Wremja" on tuttav Moltshanow'i senna, oma sõnumisaatjaks  läkitanud. Valtast. Juudi jahilaStest on kaks meest kohtu poolest wõllaSse ja ükS 15 aasta peale müügitööle mä> gedeS, mõistetud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Nende teSktS. keS Aleksandrias sel aeal surmahädaS oliwad, kui Inglismaa kuuttd Egyv«. last vihaga täitstwad, nende keSkiS on ka kuulu? Aasrika reiflja. Riiast päritud Dr. Sch weinfurth olnud. Omast korterist põgeneflwad tema ja tema seltfimeeS Dr. Kulp ja teenrid Punase-riSti hospidali, kuS warju all olema arwastwad. ja kuS 12 helduse õde ee? leidstwad. Aga Araablased ei hoolinud Punase-risti lipust, waid tungisiwad peale. Suure waewaga on hädalised ennast tuleriistadega kaitsend, künni abt tuli. Kangelt Lõnne merest tulewad sõnumid, et HermitSe saarestikku» sealliie rahwas ühe Saksa kaubaasutuse maha põletand ja kõik kaubaajajad ära tapnud on. ÜkS Saksamaa kaubalaev oli seal ligidal rahu peale kinni jooksnud ja Kapten kahe mehega oli maale läinud, abi otfima. Kauba asutusest et leidnud nemad aga muud. kui palja tuha hlmmtu, ja kui nemad randa lagast minna tahtstwad stis laStr põefaStest  nende peale, ja Kapten sai surma. Suure waewaga peafiwad nemad laewa lagast, aga ka senna ulatafiwad waenlaSte kuulid ja surmafiwad kokapotfl. Laes» kergita. misetS wisatt wiimakS kõik kaup välja ja sedawW Mfi« laew lahti. Oodetakse, et Saksamaa wMtsu» ühe s»ealaewa  saarlaste karistamiseks wätja saadab. Prantsus m a !t. Parlamenti poolt on 7.800.000 franki Egyptuse sõea kuluks lubatud ja Prantf»»»M  on himu, KAMega ühe» Ggyptlast rahule sundida.  Kõige rohkem tuleb see himu küll hirmust, et Inglased muidu SueSfi kanall oma wMsuse alla wStakfiivad.  Seespidiste asjade pärast on Parlamenti S nii suur tüli olnud, et Ministrid oma ametit juba maha panna tahtstwad. Tüli on aga lepitatud ja nemad jääwad  paigale. Kuningriigi erakondlased on jälle õige elawalt liikuma»,  on oma keSkiS pida pldannd ja isamaad wabalaSte käest peaSle tSutmnb. Jaaniku» 30 pääwal juhtuS ühte» suurß trahteri», Pauists, see hirmu» snnetuS, et gaasi torud nii suure kärgatusega lõhkestwad, et ükS sein maha kukkuS, ümberkaudsete majade aknad lõhutud, 12 inimest sm«ckud ja 50 haawatud saiwad. TõnSnnd tuli sai pea kustutatud. Inglismaalt. Göeawägi, mida Egyptuse tülide lämmatamisekS valmistati, on juba malmis ja Kuainga-Praua on Kindral Wolseley ülemaks pealikuks nimetanud. See on seesama, KS paari aaSta eest Zuulu- KasferlaSte vaSta wõitlemaS oli. Ka Indiast on l 0,000 meest saadetud ja Ayprov'e saare pealt on sõeawägi abiks kutsutud. NÜÜd oodatakse aga meel selle peale, kaS Sultan nõuu wvtab ja kulu peale oma mäge tülide lämmatamisekS saadab. Km tema seda mitte ei tee, fli» tahawad Inglismaa ja Prantsusmaa seda aSja toimetada. Türgimaalt. Suurriikide Saadikud on oma nõuu Türgi walitsusele ühel meelel teada annud, mis nenda on. kuida juba wiimaleS numreS kirjutasime. Sultan  lubab nüüd omad Saadikud konferenztle saata, arwatakse  aga, et tema sellega muud teha et taha. kui aega Viita. —> Vmyma linna», Sm-la maal on need linuajäud maha Menud, kuS Jandid xa Türklased elastmad. Kiriku teadused. I«m kirikus: 18. Juulil !ttb 3aa»i õpetaja Christoph enne lõunat jutlust. Pastor Grohmanni kogudusest saab lauarahwast võetud. Selsamal MhapUwal saab Wulbi saare uu« kabel pühitsetud.  PaStor Grvhmann teeb jutlust. Laululehti «õla tasumiseks. zz. Juulil. SeiSri praua mmepUwal keeb pastor Grvhmann Jaani kirikus jutlust. Mark kirikus keeb 18. Saulil abi-õpetaja Winkler jutlust ja võtab lauarahwast »g«tu. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu !,» iZ. pihti laupSSw kellu 1. >Ktth.' waemu- kirikus ! 18. Juulil loeb kSSter jutlust, ss. Suulil teeb paSlor jutlvst. ...n - ra°°« il-.,.-.', ».'!...»»« I. ">v- Tallinna li wõtab raha sissemaksmist jookswate rehknutide wai ti kutt  tasumise  ja eturendi jetts. Tiiieste fissmaksetud kapital 24,VW rabla. Tasawara kapital iilc 2.OW.VVV raba. Wötsb oma peale tajuda tulekahjud, liikumata ja liikuwad warad. Ziinnitakwarad- Zga aasia stss-mals-tud fintffd- pealt laab pärast «Mi,-j- surma tema pärijatele eht kui iahab, tema eiuajai saetud aaStade parast lätte makstud Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad uende, iga aasta flsse maksetud flutfide muöda. Selsamal wiisil maksetakse poeglastele nende ameti hakatuseks tarwis lähkawat raha. Kinnitab elure n d i i> see °u, sati raha) kaS kohe -hk mana hea s-eS seatud aegades. Ligemat teadust annab A. G. Brossc. Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitsal Nr. 117/3. Teadaandmised. Kirjasaatjatele. Tungivad asjata llitused on mind sundinud, paaritt nädalikS kottu wälja sõitma. Kui minu auuStalud kirjasaatjad selle aea seeS mitte kohe wastust ei saa, fiiS palm wabmdada. Kirjade järelsaatmine wiidab aega. W. A Lichhorn, Redaktor. Tallinna linna saab seeläbi iileAdisM teaduseks kuulutatud, et Tallinna linna väljaveo toimetu» pneumatika (õhutõmbamist)  ftSteemi järele 26. A«g«M, pärast lõunat kellu 2, linna ammeti saalis avaliku wäljapaNumise wiistl selle kätte kaheteistkiimne aabta peale peab antud saama, kes seda lõige odavama hinna eest oma peale tahab võtta. Ligemad tingimised nii kui ka uue väljaveo  platsi kaart on linna ammeti saalis väljapandud, ku» nad harjutud tallitust tundides võivad läbiwaadetud saada. Tallinnas, linna ommet, luvltl Linnapea asemik M. GreiLexhage». Nr. 1509. Linnasekretär H. Aenecke. Pühapääw pSrast lSanat os K-trivtooli, salongist tunni Hotel St. Petettburgi St» Sbildpatti toorest ja monogrammiga HV. Vira  kadunud. See auulit leidja saeb palatud seda hea waewapalta eeli Hatel St. PeterabargV tltte anda. ssowitatse Narwa uulitsa» Nr. »? lv») teise korra peale. Tt»d»«WM oa W»i- SettWe 28-29 ära> M j«unö « ' s KM> rubla AUKMV»t N«;. N" VwNNWUk M. MM. 5 Cirms Cinijelli. Igapääw suur edendlls. Muusiku hakatus õhtu kell paal 8, edenduse hakatus kell 8. PlkGße htn«ah: üks lsoshe 4 inimesele K « looshe platt l rbl. 50 kop., üks numre plats I rbl., I. Ms 75 ksp., 11. Plats 50 kop., M. plats 25 kop., lapsed alla 10 aastad s««««He stttD maffawad üksi I. platsi peal 50 kop. js 11. platsi peal 25 kop. Sassa M «« lõ«at kk IL kanm 2 ja kell» 4 künni edenduse lspvm lahti. Auupakmult Direktor Siniselli. Mt«« ksrttr vll ikka lt»l sammas maias saa P««W«t Utt parade uksest, Nanva «aantttl Nr. W, Lindi kõrwa». RSlkimise tunnid s« l. kill '/.S-tt ja p, I kell b-6. Dr. «. Wtldauer. 2 töõwankrcd, wSH« prngid»», saavad müitnd weike Kalamaja a»!its»l m«ja«> W. Pswlow. K,il« kihelkonda» . s»»»M õunad ' rvWusews ira reuttuud. Odftl 6 —7. Heino-luu p. on Kirua ttS 1S aastane nmStakaSpn>««  r»«» »«w«aStvd ja saab selle UU Pal«t«d seda hobust kui peal» leitma - Maa «Wa, ISnva maal hea waewapalka «st Wte tuua. Kirsa, sel 9 Heina-k. p. ISBZ. M. M«« Milar »-« Mitcha». Mõisa.plllitsei nimel.