rahma hukkas kõige enam loetawam ajaleht, seepärast  peaks tema tähtsam eesmärk ja tugewam rõhu oima: paremat ja mõistlikumat põllu harimise  wiisi äratawate kõuete läbi meie rahwals ette kanda. Wägassoomida oleks, et tublimad ja enam haritud põllumehed õpetlikudc kirjadega parema põlluharidusc kasu Saarlase läbi meie rahwale selgeks ja magusaks lceksiwad. Sellega olen ma nüüd omad mõtted Saaremaa põllu harimise ja selle paremale järjele seadmise kohta awaldaimd. Peaks siis ka kõuete juhil ja tegude wõimul meie kallis kodumaa pind ikka enam õitsema ja milja kandma, siis oleks meie koosolijate soow jn püüe täidetud." Pääle nende kõuete jättis seltsi juhataja koosolejad lahkesti jumalaga ja teatas et tulewal aastal jälle üks niisugune koosolek saada olema. Põidc kihelkonnas Maasi mallas lasknud üks waene mabadik oma kuue aastase halg- poja juures, et ta terweks saaks: üht ümber hulkujat aptegi rohtude, wõi parem ütelda tuha ja solkide müüat „kuuct ja seitmet Mosese rainatud" lugeda; päälegi pannud lugeja lapsele ühe lapi rinna pääle, ja kinnitanud wanemaid, et keegi laps ega waua ära ei sure, kelle juures tema loeb ja selle lapi rinna pääle paneb. Et aga laps nädala parast raske haiguse järele ära surnud, tulnud see selle läbi et kahejalgse aptcelilc mitte häästi maksetud ei saanud. Saage mõistl i - kumaks! Jaani kihelkonnas Kareda Piiris KunninguSte  kõrist juurecs on mõned poisid ühe leeriinata  tütrega nii halwaste ümberküinud, et asi Silla kohtu olla õiendada läheb. Nende poiste hullas on jällegi mcd esimehed, kellede mammad omal ajal ütlcsiwad : „E i meie paneomepoegi mitte kooli, koo! rikub lapscdära;meicõpetame ome lapsi is c." Sellest on näha : Kes koolmeistrid ei usalda, ei mõista ka „ise ome lapsi" õpetada. Pärnu maalt. Torist teatakse, et Baptistlased  seal oma usu laiendamise kasuks hoolsast tõõtawad. Wiljandi maalt tcatvkse: „Suures Jaanis olnud pühapäcival hr. P. uues majas näitemäng „Kroo»u onu" ja „Mihke! ja Liisa" ning ka loulukontscrt, mis suuremalt jaolt K. segakoori toimatada olnud. Näitemängu läinud, kui see maha aimatakse, et näitlejad cnamiste kõik esimest korda näitepõranval oliwad, kaunis hästi. Tallinnast Eesüwsa suur põllumeeste selts, kes K Zeptembril oma koosolekut pidas, laskis omale kee ute neist readuStada, kes käcSolcwal aasral liha Inglis maale saatnud, kui suur umbes kee kast: olnud, neis nenmd sell liha kauba teel oma elajaie tolma mõiimid. Teaduste sai, et see kasti mln. stan r.ae olnud. a.°a siiski armini heaks st aa iaaa laast .iaaa. oidodr. Tattiu-kn stliiUlgilc iMev. Bcob.) nrjueaiie .an?e'aare aurulaewa „KoM>o»ti",i" iLst ri m. este Ä. Ei v' iup umise s«rma a., a". aa'... : '..0..a osta leidis aurnlacma Konsrantini tnürstnceõ  llst. sille kuu väema! Baleiski sadamas. Kuidas meste üks, kes ise ieda asja näinud on jnstaõstaZ . mudis sie asi nui stststikesi aega selle järele, kai LnruillM Konstanti» meie sadamassi rõoreend Äi, läks elli aastane tüürimees, kelle nimi meile rrmdmata on, laewa nmntidc päist kd: miga Tmrjn üles tvmbamisis varandama. kui za korraga maha kukmvast poist MsikiAnd sa mrrrssi miskatud sai. Laema mehed ja selle kar.ro. peawad küll üsna peata Me Ae M»ud cl ema. sest ci rosfi vtia ei ssanud õ»»MWaic tiree missMud, ega paati tema päästmiseks maha laser-d. Esiieks tüki aja parast (mõilede reisijate ««ssMe Wrek meerand tunni järele) sai wcel masin tMA: peetud ja tagaspidi aetud. ZSrirssS,  üks hakaja ujuja, mõitles Me «ja kütma ja märja riietega, kiskus ujudes mõned päälmised riided seljast maha, ja waatis ilma asjata ärapäästmise järele, mis talle ometi ilma tingimata  oma laema paalt pidi muretsetama. Kui ülewel nimetatud aja järele maha lastud paat senna kohta jõudnud oli, kuS nad ürikese aja eest ujujat näinud olid, leidsiwad nad laget mett, ujujast aga mitte jälgigi enam. Õnnetu oli wist raskest wõitlemisest wäsinud ja külmast kangeks jäänud lacnetcssc wajunud, kust Baltiski sadama politsei kõigest waewast hoolimata siit saadik meel tema surnu kiha ei ole leidnud. St. Peterburist teatakse, et uue wormilised  paberi rahad, keda cdespidi trükki tahakse, olla ju kõrgema kohale kinnituseks ette pantud ja nende trükk saada wist uuel aastal algama. Millest kõnelewad teised ajalehed? Olewik kõneleb 31. numbris ameti tööst ja muist. Herra Hugo Treffncr pannud R. Umblia Aleksandri kooli abikomitee prefidendiks,chk Umblia kuida Trcffncri seletusest näha olnud, küll abikomitee koosolekust osa ei mõtte. Treffuer põhjendanud oma soomi sellega et hra R. Umblia kõigiti selle anu wääriline olla ja et nooremad tööd oma teha pidawad wötma. Wanematele ameti auu, noorematele ameti töö." Olewik ci kiida seda põhjust mitte kohaliseks, sest ühe ameti esimees pidada tegcm olema. „Meie nimetame niisuguseid  mehi, kes ilma tööta auu tahawad, samma l - meesteks ja näeksime rõõmuga et üksgi selts niisuguseid mehi ei istutaks ega kaswataks —" ütleb Olewik. Omas 32. numbris „waigistab" Olewik Saarlast sellepärast et Saarlane oma 29. numbris  „Oma Maa" „põhjusmõtete wasta on hakkanud.  Olewik isegi teeb „Oma Maa" üteluste kohta küsimise märgi (? 01. t.) aga kõneleb edasi: Kõige päält ütleme meie, et „sec mitte „Oma Maa toimetuse mõte ei ole, waid et see „niisamma mana on, kui kõik Oma Ma lugejad ühte kokku." Et see Oma Maa toimetuse mõte ei olnud, seda teadis tema mõtete õiendaja wttga hästi, aga küntaw on: ons siis kõik mõtted sellepärast kasulikud  Eesti ajakirjandusse kanda, kui need ka niisama manad on, kui kirjanduse lugejad ühte kokku ? Paari aasta eest awaldas W irulane Prantsuse katekismuse peatükkisid, mis muidugi mõista, Wirulase toimetuse mõtted ei olnud, aga Olewik awaldas omas magusas päewa juttus et Wirulase toimetusel sarnatste tükkide awaldamiscks „pääajusid" ei ollagi. Edasi kõneleb Olewik: „„OlekS Saarlane Oma Maa mõtete käiki hästi „tähelc pannud siis oleks tal pea selge olnud, „ei see ilma keele mõte mitte eeskawalikult teiste „sckka ci ole tulnud, waid juhtumisi. Meie ole„me  „Oiua Maa" toimetajaga sagedasti kokku ..juhtunud, sga ilmakeelest ei ole meie tema suust „midagi kuulnud. Temal näib palju enam tuud„mala  olcwat, mis uuemal ajal selle mõtte heaks ..on tehtud ja uieel tehakse." Meie tõstame: Olewik on sagedasti selle üle lõreleuud, kui keegi midagi teisiti kõneleb, kui ta mõte ehk eesmärk on. Saarlane on iarnalscd Oltwiku tõrelemised asjalikuks arwamch, on selle csza poolest temaga ühes meeles tema sülelaps.  ~ülleest peetakse sõnnast, härga sarwest." On Oma Maa kõrwalisi ehk i.illuguieid mõtteid o:aa jubtkawaöic kannud, mis leina elu eesmark ei ole ja millc läbi nõrgemad lemejad eksitatud reõimad saadaoleme nwie neid merre'!) püüdnud toe rõbjnõe: õiendada, miks mcid siis sellepärast , me.'"ueee. m: ? Wa,e. a s „Et Eesti Ulchandri kseli llrm.i.tuke. re..lkoeiiis asutatakse, sea! ci wõi mitte .us usuõpetaja heaöte direktoriks olla." Wäljamaalt. Kindral KanlbarS on Wcncmaa poo> Bulgariasse  saodetuL. ta Bulgarlastcle Vene Keisri soowisid teada annaks. Selle üle tood üks tel  Mamm järgmise sõmm» i Täna I>. Sevteinbr k. p. tuliwad Bulgaria saadikud Aauljzsrsi juure. Wultschcfs, kes saadikute esimees M, Kneles, et Bulgaria Weue Keisrile tciicStc alla heitlik olla, Aurgarlased lootmad aga, et uue sursti «almNNe saaks pea ettesõeiud. Selle paale kisns kindral Kaulbars: Bulgaria rahwas seista Wene Keisri südame pääl ja tema soowida sellele headust ja õnne, saada ka wälimist ja fifimist politika oma kaitse alla wõtma; et aga nii kaugele saada, olla tarwis, et walimiue hiljem saada toimetatud ja seks olla ta, Kaulbars, Bulgaria walitsuselt nõudnud et walimine kuni Nowembri kuuni saaks edasi lükatud. Wultscheff kinnitas, et Bulgaria rahwaS tunda küll selgesti Wene Keisri heat tahtmist oma kohta ära, ütles aga, et riigi kindluseks, seaduse  ja korduse pidamiseks uue würsti walimine tingimata tarwis olla. Kindral taganes, pööris aga ümber ja ütles saadikutele: Weel see olgu teile kõigile ööldud, et ei würst Aleksander ega üksgi liige tema sugukonnast ialgi BulgariaSse tagase ei tule; tema ütelda seda, et ta kuulnud olla, et sobranje tahtnud neid walida. Wultscheff  wastas see pääle, et ainult mõned liikmed seda soowinud on ; kõik teada aga, et nad Europa tahtmise alla ennast painutama peawad, kui see ka nende oma soowidega ühte ei lähe. Muhu Madise magus ämarikukõne.  (Järg.) Mina ollin kuskil soo hakatusus mäe ääre pääl tee harude juures olewa werSta posti juure jõudnud, kus jahimees nii minu juure tuli; aga kas sa usud ma sõber Jaak, mina nägin esimest korda oma püewade sees hundi! „Aga kas sa kohkusid ka mana sõber?" küsib Jaak Madiselt. „OH mu helde Ee s!" kõneleb Madis wärisewa  häälega ja kahwatas walgeks. Jaak oleksid  sa mind näind: mitte ma ise, waid ka mu hall mammus ja supinahka müts oliwad hirmu pärast walgeks pleekinud ja ma olin wititud wersta postiga ühe karwaline. Tõesti Jaak, ei ma taha enam Saaremaale tulla!" „OH jäta oma Muhu nännede nali ja kõnele oma teekonna juhtumisi edasi!" ütleb Jaak naeratades  wahele. „Kui meie sellest äkilisest juhtumisest ja kohkumisest  natuke olime löötsutanud, hakkasime seltsis tulema. Nüüd tulime ühe lageda soo pääle, kus silla maantee hea tüki laiemaks tehtud oli. Tõesti auus töö, ütlesin mina; enne olli siin maantee nagu kerstu kaan, kitsas ja kommakaS, aga nüüd oo ta lai, et teekäijad lahkesti ühest teisest wõimad mööda sõita: „Seda tööd kiidab igamees, kes siit mööda käib," wastas jahimees, „aga see auuS töö sai ka auusal ajal tehtud: odra küli ajal jäiwad odrad põllule norutama, kunas mehed hobustega tuliwad silda laiendama. Umbes 80 aasta eest nõnda kõneleb mana rahwas, on talunikud oma prii tahtmisega aga ilma lubata seda silda laiemaks teinud, sest et kõrwal sõitmine neile juhtumise korral  hädaohtlik olnud; aga need, kes seda laiendanud,  saanud igaüks 80 püksimõõtu. Nüüdne aeg nõuab, et kõik seisused silda mööda peawad sõitma ja sellepärast oli laiendamist häda pärast tanvis; auus töö jääb auusaks tööks ja igaühele kastiks." Nõnda magust juttu puhudes hakkas meile jällegi üks jalapuhkamise paik oma pikka katusega kätte paistma. Jahimees ütleS: „Nüüd lähme wõtamc mööda läinud juhtumiste unustuseks ikka ka npsukcse meelcrõõinuStust wõi kinnitust." Mina laitsin selle nõu ära ja ütlesin." „Kuida nimetasid, oled täna juba pääle 50 rbl. kahju saanud, mis karmis siis meel kopikatega seda kahju järele missata. Iga üks teeb küll omaga mis ka tahab, aga ma ei soowi seda mitte: sest mina olen kasinuse ja kokkuhoidmise seltsi liige, ei ma taha ise wõtta, ega soowi seda ka teisele. Olgu siis kui kohkumise waSta arSti-rohukS tunned  tarwis olemat." Mina seletasin jahimehe soowimist mõÄXI Kasinuse seltsi põhjuS-krjasi ja seda kasu mis Mx läbi üksikute ja