Sakala .U «. WiljaudiS. tl. Webruariluu pSewl 1884. VII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpuSrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Goimettbufe adrefs: „ Sakala" toimendusele Wiljandis. Wene keeli: v?. „Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl, postita 2 rbl. K 0 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop. Weerand aasta peale tellimist waetu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. zcr Krrrrsrrtrrst rvõterHrxrö sr><rStrr: -^Z^- Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PärnuS: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamawpood; Narwas: M. Põder; RSkwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; WdruS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; PaideS: Seidelberg; Peeterbnrgis: K Leop a s, Kevemü npoeii. 80; WiljaudiS: F. Feldt, Wiljandi Eesti Põllum. Seltsi ökonom Winter. Sissekord. Kõrtsidest. 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Viljandist: Aasta laat; konwent; töised ajalehed; näitemängust;  W. E. Põllumeeste Seltsi koosolek. Wiljandi maakonnast: Kiri H. kihelk,; näitemüik. Pärnust: Trükikoja  tulekahju; hobuse wargusest; kolm õhtut näitemängu. Tartust: Uus ajakiri..Omamaa"; kirikhärrade koosolek; üli- Tartu maakonnast: Ringkiri. Wörust: Weel linna wolinikud. Walga maak.: Tulekahju. Riiast: Laewa jõit; walerahade wabrik. Tallinnast: Mõisnikute maapäew. Rakwerest: Juudi kirik. Lääne maakonnast: Kiri usu asjus. Peeterburgist: Keisri Maj. pidu; Karastmi pilt. Astrachanist: Torm. Wõeralt maalt: Leipzigist. Pariisist.  Kaebtus ja palme. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused Kuulutused. Bob Ellerhein. 11. Surnute ärapõletamisest. Mõnesugused sõnumed. Kõrtsidest. 11. hangete jookide peajagu on alkohol, piiritus wõi „wiinawaim". Kui meie wäha awal kerget, weega kergitatud, alkoholi joome, fiiS äritab ta kõhtu, sunnib enam werd kõhu naha sisemise korra, ilanaha sisse minema, misläbi seedmise- wõi kõhu-wcdelik suuremal mõõdul sigineb. Siin on see joomaaeg  heategew, seedmise awitaja ja kergitaja. Aga kui teda sellel mõõdul pruugitakse, siis ei ole ta ju mitte joomaaeg, waid roht ning ei tohi teda keegi muu wõtta, kui see, kellel seda rohtu nõrga jõuulise seedmise pärast tarwis on. Kui aga seda joomaaega suurel mõõdul ja kangekraadiliselt wõi kangelt pruugitakse,  siis käib haiguS ja kahju tema kannul, sest alkohol paneb meie kõhus kõik need munawalge  jaud (Protemstoffe) taretama, mis söögiga  kõhtu saiwad. Nagu meie teame, ongi need munawalge jaud niisugused, mis meie kehale kõige enam jõuudu annawad. Kui nad nüid liia alkoholi läbi rikkesse on läinud, kusi nad siis asemele peawad tulema? Kui wiina jooja weel rammuta sööki sööb, halwas majaS elab ja kehwais riideis käib, nagu kõik need, kes Eestlaste seast joowad, siis tuleb kehale HaiguS kallale, mis kaS elule korraga otsa peale teeb, nagu „palaw joomahaigus" saeute Säuferkrankheit), wõi aegamööda inimese  hauda wiib. Jooja kehas sünnib limune, määrija, läilakarwaga raswa ja mitme sisemiste  elunõuude wõi orgaanide, nagu kõhu, kopsu, maksa, südame, neerude ja peaajude muutmine, mis läbi siis inimene kaS rabanduse, kopsu-põletiku, südame-lõhkemise ehk wee-tõbega surma saab. See on see kaua wältaja jooma HaiguS (chronische Säuferkrankheit). See wiimne haigus näitab end esite seedmise jõuu wähenemiseS  ja lvga raSwa sündimises jooja ihu naha all. Kõhu terwise kahanemine näitab end selles, et jooja süia ei taha, et okse tühja kõhu juures peale tungib, kust ometi muud kui wefist wedeliku wälja ei tule. Jooja nahk lähab wiimakS muStaks ja kollaseks, raSwaseks ja kuiwaks, karedaks, pudewakS ja libluliseks. NäuS, põse ja nina peal sünniwad  sinikas-punased weresoontewõrgnd. Lahkus, lahke nägu on kadunud; inimene on ikka unine ja pahane, kõrwetused snärwetused, põletised,,, soolikad wirtsuwad", „kõht wirtsub") käiwad peale, kõhu walu, were oksendamine, köhimine kas rögaga wõi ilma rögata. „ südame kloppimine", põie walu, naha sügelemine, wärisemine ja jooma hullustus lMirium tremellB),  kuS inimene segi räägib, paganaid, kuradit ja weikesi loomakest näeb, kardab ja wäriseb, sagedaste ka möllab. Jooma hullustus ei wälta kaua. Hullustaja  jäeb paari päewa pärast rahuliste magama  ehk ta sureb peaaju- wõi kopsude rabanduse kätte korraga ära. Küll on hale ja jõle surm! Kui jooja ikka ühte soodu edafi joob, stis rikkub kange jooma aeg tema were nii ära (AlkoholiSmus, Säuserdyskrafie), et jooja peab õpetatud tohtri arstimise alla antama, kui ta weel elama tahab jäeda. Alkohol kihwtitab ka inimese were ja seega inimese ära, kui teda üle määra pruugiti. Selle õnnetuse tundemärgid on : metled kauwad ära, filmanurgad lähawad punaseks, nägu punane, körisew hinge tõmbamine, hinge lõhn haiseb joodud joogi järele, were-soone tuksumine  on aga waewalt weel tunda, silma-süda on koguni suur, krambid ja halwamine ei jäe enamiste ka mitte tulemata. Siin on juba wiimne silmapilk käes, kui tohter mitte joodud wiina kõhust wälja ei pumpa ehk wälja oksendada  ei lase, hingetõmbamist kunstlikult ei suurenda j. n. e. Alkoholi kõrwaS on ka mõnes likööris terwisele wäga kahjulikka jagust. Prantsuse arstid ütlewad, et absint (Absynth), mis koirohuga walmistakse, wäga kardetawaid närwude wõi pudusoonte haigust sünnitada. Üks jagu joodud alkoholi saab kopsude läbi auruna wälja hingatud; wist saab teine jagu ära pruugitud, põletatud (oxydirt). Alkohol elustab meie närwust, kahandab keha sockjust ja ülendab südame liikumist, liigutamist  ülepea: ülendab südame tööd. RahwaS ütleb, et wiin, alkohol, inimese keha soojendada.  See ei ole õige! Pole muud midagi, kui ise enese petmine. See soojuse tundmine, mis alkoholi joomise läbi inimese kebase tuleb, ei ole muud midagi, kui see, et alkohol keha sooned suurendab, keS külmemate ja külmetajate  keha jagudelle lähemale tulewad ja neid silmapilguks soojendawad, ülepea saab aga seeläbi soojuse hulk, mis kehas oli rutem ära pruugitud. Sellest näeme, et alkohol keha soojust mitte ei kaSwata, waid kahandab. On inimesel puudulised riided seljas, stis saab ta omast petuSsest peagi aru, kuni kindlad riided keha muidugi soojaks hoiawad. Arstid on juba ammugi aru saanud, et sage wiina joomine raswa sünnitab ja seedmise ning olluste wahetuse inimese kehas aega- möödsaks teeb. Ka kogub end niisuguste weresse palju kusehaput (Harnsäure), kes jooksja haiguse sünnitaja on. Et alkohol kõhust weresoonte läbi ka maksast peab läbi käima, siis sünnitab seega wiina joomine maksa haiguse,  keda keegi arst enam ei paranda. Maks läheb kõwaks ja weikeseks. Niisugust maksa kutsutakse maksaks", tema järelkäia haigus on kõhu weetõbi. Kõige hirmsam on ikka see tõsidus weel, et joomine mõtlemise ja luuletamise jõuu ja meelespidamise jõuu, ülepea: kõike waimu )jõuudu wähendab. Joodikul läheb kõik kergeste  meelest ära; wiimaks ei jaksa ta enam suurt midagi meeles pidada. Ja keS usaldab  üht niisugust inimest weel, kes oma mälu ära kautanud! Kes auustab ehk armastab  teda weel! Niisugune wiina-ori läheb ikka ja ikka tagurpidi, künni ta selili hauda kukkub, kuna teised seni edast püiawad ja jõudwad, künni neil haud ees on. Seal kuS wiin aru inimesel peast ära on wvtnud, seal on ta ka tema auutundmise ära wõtnud inimene langeb künni finna wiina läbi, kus ta enam oma loodud sunni ja himude üle walitsust ei jõuua pidada, kus ta looma wiist täidab, mis joomahull peaaju ja soojendatud  weri käsib. Selle ja niisuguse elu redeli-pulga on see kõige suurem alustus, auutuS, loomajärjeline elu. Kui joodik ise sellest elust niimoodi peaks aru saama, kui teine, kes teda targa peaga pealt waatab, ta ehmataks tõeste ära. Joomine rikub ühe perekonna, rahwa, rikka ja jõuuka elujärje, tema auutundmise, tema hea nime, tema ihu terwise, tema waimu terawuse. tema järeltulewa suo, s. o. tema tulewiku ära. Kui aga keegi näeb, et tema tulewik rikutud on, siis on tema ots käeS. Üks rahwas ilma tulewiku lootuseta on üks puu tomp, keda tuul enne ööd ehk öösel ümber lükkab. Nüid küsib ehk mõni mees, kas siis Eesti rahwaga juba tõeste niisugune  lugu käes on, nagu siin räägitakse? Sellele wastame: Ärgem ootagem seni, künni niisugune lugu kätte jõuab! Eesti rahwa seas saadawad liig palju kõrtsid juba wäga suurt kahju, mitmed süita inimesed langewad neile ohwriks ja saawad weel mitmed langema, kui neile mitte ette ei waata ega õigel ajal oma suud lahti ei tee. See ei ole kellegi troost, kui keegi ütleb: „teiste rahwaste seas juuakse weel enam!" Kas see siis sinu paha teu heaks teeb, kui sa näed, et teine ka paha teeb! ? Meie rahwast ei ole ju seda mitte karta, et ta joomise surma sureb, aga seda teab ju iga mees, et joomine ühele rahwale ütlemata palju kahja toob. Kes Peab siis need meie hulk kõrtsa ülewal, kui rahwas mitte ei joo?! Kui meie rahwa seas see tungimine ja tahtmine kõigil pool elamaks saaks, et kõrtsid peawad kaduma, noh siis ei ole muud kui: ärge minge kõrtsi, küll nad siis kauwad. Kellest nad siis elawad, kui neile elu moona ei anta? Teekäiate tarwis tehtud kõrtsid ei saa ilmaski kaduma ja seda ei ole ka tarwis. Ja need ei too kellegile inimesele kahju. See „Postimehe" arwamine ei tee meid ka mitte palju targemaks, et Saksamaal head kõrtsid on. Muretsege meile Praegu halwade kõrtside asemele niisama palju häid kõrtsa, teie näete, et weel enam juuakse. Wähendage kõrtsa! see on pea asi. Iga walla kohta saab ühest kõrtsist küllalt. Kui kõrtsa mitte ei wähendata, siiS ei maksa muu nõuu midagi, kui: ärgem mingem kõrtsi! Noored mehed, aStuge kokku ja tehke maha: Meie enam asjata kõrtsi ei läha! Hakake auusamate asjade eest muretsema: raamatu kogusid enam aluStama ja pruukima, käitagu laulmas ja mängimas, kantagu näitemängude ja kasulikule kõnepidamiste eest kõigil pool hoolt. Wõetagu koolid iseäranise hoole alla. Wallawalitsused hakaku omalt poolt koolisi enam toetama, alustama, tõstma ja kõigi pidi edendama.  Katsutagu iga popsi ja pobulitki waimu poolest äratada, püitagu kirjade, kõnede ja seltside läbi kõrtside ja joomise kahju avalikult seletada ja laita. Küll teie näete, kui seda on paljalt kümme aastatki tehtud: mitmed kõrtsi uksed on lukuS, hobuse wargad wähenenud ja auus töö ja peatoitmine on mitme juures uueste alganud. Ei aita see weel, siis palutakse tõsiselt, et see ja see kõrts, kui rahwale kahjulik koht, peaks kautatud  saama. Siin on hädalt oma enese tööd tarwis. Aita ise ennast, siis aitab sind Jumal ja igamees. Ega meile ometi keegi sundust ega wannet ei wõi peale panna, et: teie peate kõrtsis käima ja jooma! Igamees paneb ise omale niisuguse sunni ja wande peale, kui ta ohjad oma nõrkuse kätte annab. Wene rahwaS teeb omalt poolt wäga palju joomise wähendamisekS ja kautamiseks. Ärgu mõtelgu keegi, et meie siin Eestlastest niisugust mehi püiame teha, kes enam wetgi ei tohi juua! Meie tahame ju niisamuti pulmi ja warusi, pidufi ja rõõmsaid filmapilkufi pidada, kui meie wanad esiwanemadgi) meie tahame niisamuti mõdu- ja Vlle-kannud üleSse tõsta, kui nemadki aga meie tahame ka selle juures niisama kained ja mõistlikud olla, kui nemad oliwad. Waadake meie rahwa laulude sisse! Seal neetakse iga joodik ära) joomist ja purjutamist ei kiida mitte üks ainuS laul ega wana sõna. Seda neiukest arvatakse kõige õnnetumaks, kes joodikule mehele saanud. „Joom wõtab meele meeSte peasta, poole meele poLSte peasta, tanu targa naeSte peaSta, oidu tütarlaste otsast."