Mst.l Paar rida ülemal oli teatüStatud, et ka omanikkudel  rohkem kroonu ja semstwo kabfadKe maksa ei olla, kui aga umbes 20 kopikat deSsätini pealt aaStaS. See wsib tõsi olla, meie ei ole ka selle järel kuulanud.  KaS see aga ka hea ja kasulik on, fee on koguui teine asi. Kui Krimmi põllumeestel kiriku maksu ei ole, mis maksu iile meie kallid Sakalased nii wäga wihased on, siis ei ole neil ka kirikut, ja kui neil tee sil l u tamist ei ole, siis ei ole neil ka teed. .Wirulane" jutustab, et nimelt Tarakaana omanikus oma .waimuharimise" eest .tubliSte" hoolt kauba ja selleks .Wirulast", Mälgust" ja .Sakalat" lugeda. Wbib olla, et Mõued nende lestist korralisest Jumäla-teeUiStusest ei hooli waid selle asemel .Wirulase" ilusat juttu Mu ja armastus" pähe õpiwad, nii palju kui sellest ilmuS. Kõik ei ole küll wist nii .haritud", WW suurem hulk igatseb wist korralist kirikut taga. Aga ka neil, keS ehk .Wirulase"  maimus .haritud" on, läheb mõnikord kiriklikku ametitallitust  tarwis, mida seadus pä id. ja kui neil oma kirikut  ei ole, siiS wõiks ehk see ametitallituS neil ometigi rohkem maksa, kui meie kodumaa taluperemeeste kirikumaksud  wälja teemad. —Ja teed? Ja, see on üks wilets asi. Wenemaa seespidistes kubermangudes, iseäranis aga mustamulla maadel. Mitme ja mitme paari härgadega weuitakse koormaid ja sõitjaid aeguti läbi muda, jaaeguti peab kõik liikumine seisma jääma. KaS see ei ole ehk Krimmis niisamati? Kui siis teede puuduse pärast tormilised  asjatallitused wiiwitatud saamad, kui weakoomad koormatud ja weu- ja sõiduriistad lõhutud saamad, küll siis mõistlikumad majapidajad wist üht elukorda taga igatsewad,  kus nemad küll teede parandamiseks paar pääwa kulutama pidiwad. selle waSta aga igatahes lõbusast soita wötstwad. Amalikud teud ja maksud ei saa jo mitte mõne erainimese meeleheaks tehtud ja maksetud, waid kõige maa ja rahma awaliku tarwituste täitmiseks. Kus neid tegufi et tehta ega maksust ei makseta, seal on amalikud aSjad korraldamata, mis kõige rahwale üleüldse ja iga üksiku inimesele iseäranis, ikka rohkem kahju teeb, kui mõned .toimetajad" üles arwata oSkawad. KeS awaliku maksude ja sedamiisi siis ka awaliku asjade korralise lollitamise üle sõimab ja maksjaid selle oma awaliku kohuse täitmise masta ärritab, see ei näita sellega muud, kui oma põhjatumat  umbleadust üleüldise rahmamajapidamise kohta, ehk oma paha tahtmist, millega korralise elukorra masta wihale kihutab. Lõppeks räägib .Wirulane", kulda .ühendus" Krimmis imet teinud olla, nenda et mehed, kellel rohkem juure anda ei olnud kui aga 700 ja 800 rubla, eh! ka ainult 500 rubla, teistega ühes terweid mõisasi osta ja omale kauneid elupaikasi saada wöisiwad. Seda usume meie küll. Aga kellel niipalju raha on, see wõib, kui welkepõllu pidaja, igal poolel midagi peale hakata ja omale kaunist elupaika saada, pealegi aga sellel maal, kuS teltta omale selle raha korjaS. Kõigist kõiki peame meie siiS seda ütten a : Kellel kauniste jõudu on ja kellel kodumaa õhk kuidagi hapuks jäi, fee wõib ikka Krimmi minna. On tema muidu osaw, agar ja hoolas mees, küll tema fiis ka seal paika leiab ja kosub. Töölised aga, kellel muud kaasa wötta et ole, kui oma tööjõudu, need tarwitagu seda ennemini oma kodumaal,  kus tööjõulisel» ja tööhimulised inimesed weel iialgi kauaks ilma tööta ja teenistuseta ei jäänud. Ilma kindla kaubata tuhandete werstade taha, suwilise teenistust otsima minna, see on üks wäga kardetaw asi, pealegi weel, kui kutsujate kutsumised seesuguste ärrilamiStega soolatud ja seesuguse tühja sonakõlinaga raswatatuv, ja kui pakutud palgad nii segased ja kahtlased on, nagu meie seda Mirulase"  kirjast leiame. Ikka wõib olla, et esimestest wäljarändajatesi, kuS Mäa Krimmis weel pool muidu saada oli, kuS ehk ka Riigiwalitsuse  poolt abi anti, miS aga nüüd möõbaS on, wõib olla, et nendest wäljarändajatest mõningad ka kosusiwad ja jõukaks saiwad, kui nemad kottu ka suuremat wara kaasa wõtnud ei olnud. KeS on aga nende hulkast lugenud, keda häda ja ahastus kaugel maal enne aegu hauda wiifiwad?  Ja ka need mõningad, keS seal neudaniMetatud  õnnega kokku saiwad: KeS on neid filmapisaraid lugenud, mida igatsus ja ahaStuS kodumaa nurmede, keeruliste  jõgede, kohisewate kuuskede, karSke kaskede ja wärisewate  aawade, kodndte kirikute ja kõige selle järel nende silmist piigistasiwad, mis nende selja taga jäänud oli? Inimene ei ela mitte leiwast üksi ! Kõige pealt hoidku ennast aga igaüks nende meelitawate  petiste häälede eest, keS .tuhatkordsest seemnest", piiramata ja teistest särawatest ja kõlawatest asjadest kunstkönesi peawad. Seesugustel kõnemeestel puudub  kohalist asjalikku teadust, ehk puudub südametunnistust, ehk puudub ka mõlemaid. Need mehed oma wihase ärritamisega  ühel poolel ja oma tühja kiitmisega teisel poolel, need ei ole weel kedagi vnnekünkale juhatanud, küll aga juba mõnda meest wiletsuse ja ahastuse sisse eksitanud. Herra Scheeli erabank Tallinnas, mis kinni pan- dud linnabanki asemele aStuS, on nii suurt usaldust leid. nud, et keegi oma sissepanekut linnabankist wälja wõtnud ei ole, waid kõik oma raha Scheeli erabanki jälsiwad. Enne Jõulut jooksis Inglismaa aurulaev kange tuulega Naissaare juures kinni. Laevamehed saiwad saarlastest suure vahvusega saarele peastetud. Nüüd tehakse  tööd laeva tühjendamise kallal. Selle töö juures on umbes 1000 rubla eest vask torust ära varastatud ja Wiimsi randaS mere põhja pandud. Politsei on ühe mehe, nimega Jüri N. kinni wõtnud, keda selle suure varguse  osülyõtjakS peetakse. Möödaläinud aastal on Wene riigi telegrafid 7.379,580 rubla sisse kannud, 126,011 rubla rohkem, kui aastal enne seda, Baltiskist. Esimene laev sel aastal, Saksamaa aurulaev  „Bessel", jooksis selle kuu 3. pääwal löunewiljaga (apfelsinidega) BaltiSki sadamasse. Tartust kirjutakse Saksakeeli .Peterburgt Zeitungile", et Tartu linna mötsade 106 talukohast 104 juba nii kaugele müümiseks kaubeldatud saivad, et kontraktid alla kirjutatud ja kaubeldud rahast 10 protsenti sisse maksetud on. WõeraStele on ainult 8 kohta müüdud, teised kõik endiste peremeestele. Hind on 177 rupla thalre pealt ja kaubategemife aeal on nii palju wõeraid pakkujaid käinud, et linnavalitsus kergest oleks võinud kõrgemat hinda saada, aga muidugi pidas linnavalitsus oma hakatuse?  kuulutatud hindadest kinni ja soovis, et oma rahwH  paigale jääks. Kõige suuremat hoolt kannud ja tRÜ keesiinud on Linnapea Dr. G. von Oettingen selle tallitD'jüureõ. Sadulsepp Tenz on Professor Dr. von Wahl'i osava hoolekandmise all juba nii kaugele paranenud, et tema mõne pääva pärast kliinikust wälja tulla võib. Mõrtsukas Maksim on ise meistriks hakata soovinud ja on selleks Tenz'i varandust ihkanud. Tema on ise Tenz'i nimel testamenti valmis kirjutanud, milleS omale 500 rubla pärandust määras; et tema aga kahtluse alla ei langeks, siis on tema testamentiS ka teiste Tenz'i sellide ja tööliste peale mõtelnud. Tartu Eesti Põllumeeste seltsi koosolekul, Jõulukuu  17. pääwal, on nöuuks võetud, tuleval suvel Rõngus  üht põllutöö wäljanäitust pidada. Ka soovitakse üht Eestikeeli iseäralist Põllutöö lehte wälja anda. Kas ei aitaks mitte, kui Tartu Eesti Põllumehe SeltS ennast selleks ,Kündjaga" ühendaks ja ,Kündjat" tuetakS?  Meie kardame Eestikeeli lehti nii palju sigima, et vette Eesti rahwaS neid kõiki enam ülespidada ei jäksa ja viimaks kõik kängu jäävad. Aeg peab ometigi kord tulema, kuS neid erakondlikkust politika jonnimist maha jäätakse, mis nii vähe põllumeesse seltside ja teiste kasufaatvate  seltside kohatised on. ,Tall. Sõb." toim. , Eesti Postimehe" sõnumite järel on viimasel aeäl mõne Aleksandrikooli abikomitee koosolekud kohtu Poolest ära keelatatud. Tartu Politsei poolest on Torma abikomitee koosoleku kuulutus ,Eesti Postimehe" läbi, ära keelatud. MIS põhjused neil keeldudel olnud, sellest ei ole ,EeSti Postimees" teatust annud. Pärnust. Saksakeeli ,Pärnu Zeitungi" järel on seal üks mees kinni wõetud, keda nende tulekahjude  sünnitajaks peetakse, mis Bremeri pool linnajäns oliwad. Ka on seal üks tulepanija juba hukka mõistetud ja ära saadetud. Wõnnu SillakohtuS on Mustlane Adam Martinkewitz  kinni pandud, kellele süüks antakse, et tema ühe tütarlapse waraStanud olla. Laps ise on kõrtsirahwale rääkinud, ek tema mitte Mustlase tütar et ole, waid et tema isa Kuuramaal, Sezzeni maldas, ühe weike jõe ääres elada. Kohtu järelküsimise peale tuli Sezzenist wastuS,  et seal kellegi last ära kadunud ei ole. Selsamal päWal tuli aga üks Sezzeni mees Sillakohtusse ja kaebas,  et tema naene ära jooksnud ja oma kaswutütre ära mÄnüd olla. Wiljaudi kirjutakse meile: HobusewarguS  on wäga suureks läinud. Kallil Jöulu-Laupääwa shtal, kui rahwaS kirikus Zumala-leeniStusel oli, warastäti kuulsas Sakalamaa pealinnas kaks hobust, üks arwates 200 rubla, teine 150 rubla hinnaline. Küll oleks foowida,  et kõrge Riigi-Jsa poolt seesuguste tegude kohta karmimad nuhtlused seatud saakfiwad. Jõulukuu 11. pääwal pidaS Wiljandi Eesti Põllumeeste  Selts oma koosolekut uue Prändenti juhatusel, ja sai kassa seisu üle aru antud. Ka teatuStas herra Kitzberg, et Seltsi raamatud mitte kordas ei olla ja nendest wäga raske olla aru saada, mis peale Prästdent raamatute  põhjuSljst uueSte sisseseadmist nõudis. Selts tegi ottuseks: Raamatuid raha eest laSta flSseseada. Kassaraamatuid  lubaS kaSsahoidja ise korrale seada, aga kirjutaja raamatute sisseseadmisest ei olnud wana ega uue kirjutaja poolt juttu. Wiimasel aeal on Seltsist umbeS 200 liiget wälja aStunud, nenda et nüüd umbeS 300 liiget järel on. Liikete wähenemine on sellest tulnud, et Seltsis põllutöödest juttugi et ole, waid aga tühjeist wäliseist asjust, et pitki waidlemise kõnest peetakse ja kaSsa üle mingit juttu ei olnud, kuida flis ka alles minewal aastal efimeft teatust 2000 rubla puudusega anti. Selle üle saiwad liited pahaseks ja taganefiwad parem Seltsist, kui et oma raha raiskakfiwad. Niisamati ei oldud ka eesiseisuga rahul, sest et eestseisus kõiki tähtsaid asju oma keõkis ära toimetas,  ilma et seltsi liiked sellest midagi teadsiwad. Ka pani Selts imeks, et theatrete ja sarnatsete pidude sissetuleku  üle mitte paremini ei walwata ja nõudis, et üks kouimiõfion saaks seatud, kes niisuguste sissetulekute üle walwaks ja Seltsile aru annaks. Seda pandi aga wäga padaks ja keegi (üks naesterahwaS) arwaS, et see temale wäga suureks teutusekS olla, sest kus tema olla niisugust umbusaldust ära teeninud, seepärast lükata tema W. Jakobson)  seda otsust suure põlastusega tagasi. Selts jäi ouza otsuse juure ja nõudis, et kõneleja omad sõnad tagast wõtaks ja meele tuletaks, et tema paljalt üks auuliige on, mitte aga terwe Selts. Vaidlemine waikis siis suust, aga ei wist mitte südamest. Seesugused põhjused on liiketele asju annud, Seltsist taganeda. —r Peterbmgist. Selle kuu 6. pääwal sai wana Wene kombe järel Talwpalees parad ja selle peale wee pühitsemine  Neewa jõe peal peetud, kus Majestätid Keiser ja Keisri-Praua, nenda kui ka Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija ja teised Kõigekõrgema perekonna liiked juures oliwad. Paradit juhatas Peterburgi sõeawäe ringkonna  ülem käsuandja, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Vladimir  Aleksandrowitsh. Kõigist sõeawäe ja meremäe jäguyest  oliwad wäljawalitud mehed oma lippudega talwpalee saalidesse kogutud; lipukandjad oliwad Feldwebelid ja Wahtmeistrid, enamist kõik püha Georgi ristidega, mida nemad wiimasest sõeast ehk ka juba enne saanud. Gardiwäe  jäud seistwad Kindral Timofejew'i, maamäe ja meremäe  jäud Kindral Baron Driesen't ja Ellis'e käsu all. Enne paradi hakatust waataS Keiser ülesseatud sõeawäe salgud üle, tõi siis Keisri-Praua ja mõlemad läküwad hiilgama saatjatega Keisrikoja kirikusse. Pärast Jumalateenistust  laksuvad Majestätid ja würstlikud naesterahwad Keisrikoja kamritesse ja waatafiwad weepühitsemise ette walmistamist pealt. Neewa jõe peal oli uhke Jordanitempel  ehitatud, mille juure punase kalewiga kaetud tee wiis. Templisse oli Palee-kirikust üks altar ja wiiS uhket, kuuS jalga kõrget hõbe lühkret ja üks suur hõbe katel wiidud, kuhu pühitsetud west sisse kallatud sai. Ümber templi seistwad kõik paradile toodud lipud. Kui Keiser Tülwpaleefi templi juure tuli, fiis aluStas Metropolil  wee pühitsemist ja Talwpalee eest, kantsi pealt, mis Herzog Georg vou Mecklenburgi käsu all seifis, kostfiwad suurtüki paugud. Kindralite ja teiste pealikute kogu oli Nikolai saali jäänud ja seal oliwad ka wõeramaa Saadikud. Nende keskis pandi kaht kõige rohkem tähele, kes hiljuti Peterburgi  tulnud on; need oliwad Prantsusmaa Saadik Kindral Appert ja Saksamaa Saadiku abiline, Graf Herbert Bismark, kes wäga oma kuulsa isa nägu on. Keiserliku lauale oliwad würstlikud inimesed, kõrgemad Kindralid ja wõeramaa Saadikud kutsutud. Selle kuu 8. pääwal oliwad Majestätid Keiser ja Keisri-Praua, mitmed Suurwürstid ja Suurwürsti-Prauad Rubinsteini kontsertis, mis Isamaa Seltsi heaks antud sai. Kuuljaid oli palju. Aaupaikade peal istustwad wõeramaa Saadikud, kõrged riigi ja Keisrikoja ametnikud. Sisse astudeS saiwad Majestätid waimustatud rõömuhõiSkamisega  teretatud jq sai kõikide pärimise peal Keisrilaul mängitud. Ka Tshaikowski kroonimise kantate oli mängutükkide  hulkgs. Kindxal-Adjutant Graf Loris-Melikow on kopsupaWeinshS  haiged Tema seisab kuulsa Dr. Botkini arstimise  all. Aealeht ,Wene Kurir" on Seespidiste asjade Ministri poolest telst noomimist saanud. Suured lalnnsrd pidud on PeterburgiS juba alganud,  esiteks wõerantaa Saadikute ja omamaa kõrge ametnikkude  juures. Söeawäe moona ülemate protsess selle kuu 4. paamal lõpetatud. Geheimerath Rossizki on ühe aaSta ja 4 kuu peale wangi mõistetud. Tema saab teenistusest  lehti ja kautab mõned õigused ; temale jääwad oga tema auunimi ja auutähed. Staatsrath Strata - nowitsh saab teenistusest lahti, kautab mõned õigused aga ei mitte oma auunime ja anntähta. Titulärrath Tabouret läheb 8 kuuks ja kautab mõned teenistuse õigused. Hofrath DombrowSki läheb 1 kuu peale wangt. Oberst.Leitnant PiotrowSki saab teenistusest lahti ja kautab mõned õigused, mitte aga oma auunime. Oberst Ze wnewitsh on ilmasüütaks mõistetud. Kroonu  kahju tasumist saab seaduslikul teek nöuütud. Kohtu kuludest maksab Geheimerath Rossizki ühe poole, teised süüalused kokku teise poole, igaüks ühetasa. Woskstmsk Kõigekõrgema lubaga saab Turgenjew'i pilt Mõskma suurkooli kõuesaalis üles pandud. Turgenjew oli Mõskma suurkooli auuliige. Melntzki kaaSsüüdlaSte lahtimõisimise üle saab Prokuröri poolest Senatis kaebatud.