laseks ja loodetakse, et uus ministeerium asja ennemalt rahu poole saab toimetama. Ferry on oma langemist koguni külma merega waStu wõtnud ja teatanud, et ta seda jlcha seWtto> ette on aimanud, et ta mitte enam ametisse ei "wlsi jäada. Tema ei olla milgil kombel kSiti sõa saadMtelegramme wõinud awaldada, sest need- oleksiwad rohkem halba head sünnitanud; seda olla ka nmd wümseil päiwilMha, kuS tema mitme kordse nõusdmisa peala wümaks omeT olla awsldanud,  mis läbi aga palju segaduste nllä IjWjzmd' Jaglise  ajalehed kättnawad Ferry- langemisest oma pikad õpetuse ja maanitsuse kirjad ette. - PrantsuS-Hiina rahu, mM mõlemilt  poolt õige sagedaste kõneldakse, on Wki weel köwerate  jalgade peal. Rahuleping saada wWste sell wiisil tulema, et Hiinal mingisugust sõa kulu maksta ei tule. See on wäga kena, rahust räägitakse ühte wiisi ja. öeldakse,  et ta juba mõlemilt poolt alla on kirjutatud ja siiski peetakse Pariisis weel ikka nõuu, kuidas ja kui palju abi piab Tonkingi saatma. Austria kroonprintsi Montenegro päälinnaS külaS käimise üle kõlab Montenegro lehtedes õige rõõmus järelkiituS. Montenegro tahab ennast õige Austria- Ungria sõbraks pidada ja ar-vab, et ta mitte enam see hirmutaw tont töistele riikidele, ei ole, keS töiste rahu rikub, waid kui rahu ja seaduse armastaja riik, kes oma geogvahVm seisukoha järele MeSte Auftriaga ühes on ja ka omaS muudes talitustes temaga sõprust loodab pidada, seda tunnistawat ka nende Austria aujärjepärija  südamlik wa-stu wötmine. Itaalias olla Mantuas, WeneetsiaS ja Lombardias  segadusi ette tulnud. Kahesaa maamehe Vangipanemine  on MantuaS palju üritust sünnitanud. Perekonnad  on korraga oma toitjatest ilmajäänud. Ametlikud  Khbd Nöuawäd rutulist asja järele kuulamist ja saajate kaM tasumist. Ühen dä tud rii^kide president Kleveldnd on oma äMeti algttftk mitmedki aSjad rahwa kasuks tõiseti muutnud.  Ml oli presidendi kaNtselei-nõuukoguS seitse ametnikel,  nerst latti aga nüid neli ametist lahti. Töine NÜendüS, miS iseäranis kä kõnet on sünnitanud, on see, et tä need 50—60 ajalehte, mis riigi kulu peale presidendile  käisiwad, tellimata jättis ja ise oma kulu peale omale mõned oma mõttelised lehed tellis. Ka rauudtee ringkondades tekitas sae laialist HSntzt, kui ta prii sõitu Albany'st Washingtoni mitte waStu ei Mötnud, waid sõidu hinna köhe! owa taSkufi Mlja maksis. Need ajad on küll aga Nad MtaMd siiski sõprust ja lahket ölekut. Arvamise järele tulejad ka wiStiSte initmed ametnikkude mtstttmsted ette, kuS miM selle peale Vististe ei Maadata, tt „ÄõiiM piab jääma, waid enmst eedkirjäde jä ajä kvhaste nõuudmiste peale waadatakse. Kor e a päälinüaS tõuüsiwad hiljuti tülid, kus juures Jaapatti riigi ulamad surma säiwad ja Jaapani riigi varandusele kahju tehti. Tüli unustuseks tehti Korea ja Jaapani wahel järgmine leping: 1) Korea saadab Jaapanile wabanduse kirja; 2) Korea maksab surmatud Jaapanlaste järel jäänud leinajatele 450,000 mk. walu raha. Peale selle ka weel Jaapani kauplustele  kahju tasumist. 3) Kapteni Uobayashi mõrtsukad  pantagu mangi ja seaduslise karistuse alla. 4) JäapaNi säadiku ja konsuli majad piab Korea üleSehitama  jne. TõSta weel mässu ja wala werd. Omalt maalt. Wiljanhlft. Balti rauudtee sõit on wiimaste kuude seeS suurel mssdul alanenud. Kuna Januari kuu stSsewöte eelmineja aasta sellest saminast kuust lihi 70,000 rubla alla jäi, on Veebruari tun weel kehwem olnud) tema sissetulek on minewa 100,100 rubla wähem olUud. Selle aaSta kahe esimese kuu sissetulek on minewa aaSta nende sammade kuude sissetulekust 176,030 rubla tbeiksem olnud. See nähtus et kaSwata mitte meie uute raudteede saamise lootust. Wa börse tomitte prestdrndile on St. Peeterbstiu  kinnitUsiid Venemaa kaubanduse ja iudustrli Stltsi "trahw 'JaNatjewi Koolt umbes 'jÄdstittlse tttbttekine kiri saab etsid: Wenttnaa nsiljakaubanbuse  halb seisukord tlõnab tKt tähele panemist. See alatu järg 'ei Ursju stkSttes Ntitte vökln mehesse, waid ttrwesst WeneMaa kaubanduse ja käsitöölise seisu korrasse. Kiu Mdtt bukänemtst-ri sitle, sits on halbu siähtnsi oodata. WiljakaitbaiWuse järje põhjusi letameEahest asjast. Ameerikd, Atrstraalia ja India wiljakäuKluse wõidujook°sust  ja esiseks Wct»e raudteede halwast järjest, wilja sMndultkust sortidesse sesidukisest ja kallist w?o -hinnast. Selktst tUltwat kcrhsu aimates kattbanduse ja SÄts ette rvStnud kötkide KuUduste wastu abi otsida, et mitte praegune ähwardaw wilja kauplemise langemine ühes enesega weel rohkem kahju ei too. Praegu ei takista rauudteede järg mitte üksnes wilja kauplemist, maid, ka kõik muu sisse- ja wäljaweetaw kaup kannab sest kahju. . M?.suuremad kaubaaidad rauudteede junres puuduwad, siMpjab sagedaste kaup taewa all kust tal muidugi . u»Pe headust juurde ei tule. Ka weeteede (jõgede) korrale x teoks oma jagu kasu ning aitass rauudteesid. —7 Sisemises miniseeriumis olewat nõuykS wõetud Balti kubermaugude politsei seisukorda muuta, sest et paiguti politsei ametnikkudest puudus pidada olema. Selle kohta kirjutab „Z. f. St. u. Land" umbeö nii, et maa ppjitsei mitte enam maawalitsuse enese walitud ametnikkude  kätte ei jäe, maid et riigiwalitsns edespidi politsei ametnikud saada nimetama. „Rig. Z." kinnitab ka seda sõnumet ja nimetab, et Liiwimaal Sillakohtud, Eestimaal  Haagikohtud ja Kuuramaäl Päilikukohtud selle muudatuse  alla wõetawat. „St« P. üt-eluse järele olla sisemises ministeeriumis see muudatuse mõte just Tartu politsei kasinuse pärast tulnud. „Kündja" toimetaja, hra Nebokat on, nagu seda ustamalt poolt kuuleme, fiinse mõisniku konwendile palme siöse saatnud, kus ta omale nende poolt abi palub, sest mägist tahtwat lugejate puuduse pärast leht seisma jääda. Asi on küll konmendil korra kõne alla tulnud, aga abi andmise kp.h,tä ei ole midagi otsust tehtud, kuid soowitud, et rohkema tellimisega tema tööd wõiks tuetada. Minema kuu 27. päeval pasun W, E. P. S. saalis rahwale lõbusat ajawiidet. Etendusele tuli esiteks turnimine, mjs nimetatud kohas alles esimesi korda ette wõesi. Tuxnjmas oliwad kaksi noort Eesti meest, kes küll mitte kuskil suuremat õpetust nimetatud harjutuses ei ole saanud, aga siiski oma osawusega maata jäte käest täit rahulolemist teenistwad. Iseäranis osamust liigete painnttwüses avaldas N. Töiseks, näidati elawaid pilta, kus lauliku A. Reinwaldi laulu „Elu eksimine" mõte kuues maatuseS elawaisi piltides ilmus. Et see laul mõtte wahede- kaupa ette lueti ja stis selle järele jälle elaw pilt. ilmus, stis oli ta maga liigutam näha. Rahul olti koguni hästi, kmd mõni kuulja es taha sellega leppida, et see etendus kurwalt lõppis. Noh, wõi kõik elujuhtuimised rõõmulise.lõpuga on. Soowida oleks, et hra T. piaga ,mõne kauni mõttelise, elampiltlise naite- mänguga rahwast rõõmustaks. Wiimaks lauldi weel 4 laulu, miK õige tubliöte nalja ja- naaru sünnitastmad.  OseMust äwalhas seal hra J. Ssllekordse pidu lSpeots 01l kM rõhmuS ja naljakas. Et tee koguni halb oli ja tööpäewa õhtu ka mõndagi keelis, tulemast, siis okt «aotahte kogu «ähelane. Sissetulek sai W. E. P. S. gmht heaks. Nimetatud päewal pidi ka M. E. P. Seltsi koosolek  ära peetama, et aga liikmeid koguni wäba oli ja needki laada aegsete talituste pärast wähelese ajaga, W ei olnud mitte wyimalik koosolekut pidada. Meie ei wõi ega ei taha siin mitte sellekvrdse wähelase kokkutuleku pärast Seltsi liigetele süidi anda, sest siin tegiwad takistust  halb tee ja järeltulew laadapäcw. Meie julgeme aga igat auusat inimest paluda, et ta meie Seltsi koosolekutest  hoolsaste asa hakkaks wõima) kes weel mitte liige ei ole, heitku selleks ühendus teeb tubliks. Nagw lugejad kuulutustest näewad, piab meie Selts 21. Aprillil jälle koosolekut, kus mitu tähtsat kõnet päewakorral  seisawad. Kõned saamad wistiSte tubli sisuga ja hästi SpeÄikud olema- ärgu siis keegi sarnast silma pilku mööda lasku minna, kus midagi õppida wöib? Wpalju nimetame weel, et meie edespidi just selle, kellu ajal koosolekut  pealle hakkame, kuidas kuulutuses teada on antud. Ärgu siis keegi mitte hilise tulekuga ise endale kahju tehku. W. G. P. SeltS on paremate hulka arwatud,  miks meie fiis mitte nW si pia weel hoolsamine töösse hakkama! Tänawu peeti meie nõnda nimetatud „Pvrl 2B. Märtsil ära. Kui wiletS aeg tee poolest sell laada ajas pli, nägi igaüks, ja selle läbi oli see laat nagu ära rikutud. Kes Mankrega juhtus tulema, sai kodu; mis pidiwad aga need tegema, kes regedega oliwad  ja enamiSte nad nendega oliwad, sest laadapäewäl  kadus lumi silma nähtawalt? Sell wilsil on igal Wiljandi .Pori laadale" tulejal nagu hirm ees. Tarwitus kasib teda minna, aga aeg ja tee hirmutawad tema tagasi, ning yõpda jäeb laat, nagu tänawugi, koguni wähelaseks. Et laat iyimxste ja nende asjade õienduste pärast on, fiis piakS ta ka sarnasel korras ära Peetama, kui inimesed hõlpsamalt läbi saamad. Mitmelt Poolt kuuleme seda soowi, et meie Wiljandi .Pori laat" praks Aprilli kuu keskpaigas ehk koguni lõpul ära peetama, sest siis on enamiste tee paranenud, ehk ta on wähemalt ometi wankre tee üksipäini. Juhtub see aeg fiis ka wahest Ülestõunsmise pühade peale langema, siis wõjh seda jo kergeste ajalehtedes teada anda, missuguste päewade peale sell korral laat langeb. Meie oleme seda selle- pärast nimetanud, et selle laada aeg, kui tast tõeste oma kasu piab tulema, wististe muuta tabab ja meie mitte enam edespidi kalendritest ei lue: Laheksandamal päewal pärast Suurtneljapäewa. Wiljanhi Walt. Suurest-Jaanist. Ammugi ei ole Suures-Jaanis enam midagi tahtsamat pidu Või lõbustust seepäraA wõtan ma seda rõõmsamine sule kätte, et korra ometi ka siit poolt midagi head teadustada  wõin. 25, Märtsil oli Änge mõisaS Suure- Jaani pasunakoori mängu riistade heaks näitemüik. Lahke mõisa proua ja omanik oli selle tarwis oma maja ruumistd  lubanud. Ehk küll kaunis kogu rahroast koos oli, läks pidu suSki löbusaste ja magu wiisi. Asju oli kaunis heaste 7okku tulnud ja ehk nad küll mitte just kallilt ära ei müitud, siiski tuli 70 rubla raha sisse. Pidu lõbustuseks  mängis wahete wahel Suure-Jaani mängu koor. Südamelikku tanu Änge mõisa lahkele prouale ja kõikidelle  Suure-Jaani neiudele, peiudele ning noorikutele, kes näitemüiki edeydada awitasiwad! Kosugu, kaswagu ja edenegu Suure-Jaani mängukoor ning kantku kaumst wilja muusika põllul oma rahwale! a— Pärnumaalt. Auustatud „Sakala" toimendus! Järgmisi ridasi palun lahkelt oma auustatud lehes ruumitada.  Wastus ..Walguse" 9. kirjasaatja hra. X-'ile, kes Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi endise presidendi juhatuse üle nurinat arwab tõsta wöiwat. Auustatud L, kui keegi soja südamega ja kõige tema käesvlewa wõimu ja jõuuga rahwa, nii hästi waimu, kui ka wara edenemise eest hoolt kannab, nagu meie lahkunud Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi president härra Toots oma mitme aastasel seltsi juhatamisel kõigile neile on näitanud,  kes meie Põllumeeste Seltsi püidmistest ja tegewusest  alati ka oma jöuudu mõõda on osa wötnud, kui keegi niisuguse mehe pindmisi rahwa ees tahab awalikult  maha kiskuda, siis tuletab see töistele meelde, et „tänamataus ilma palk on," seda, auustatud X, pjdage, omal edetzpidi meeles» kui Teie jälle midagi kusagile awaljkku ajalehte kir.utada himustate. Pärnu EeSti Põllumeest?  Eelts ei ole ka iialgi kedagi lauljat ehk mängijat tagasi lükanud, kui seltsi talitus ja aeg niisugust Põllumeeste  Seltsile kõrwqlist asja aga kunagi on lubanud, Ka ei ole, see mitte Põllumeeste Seltsi asi, enne järele päriha ehk omale pxopwj teha lasta, kui hästi keegi mängib ehk lau.lah, waid loota on, et igaüks, kes midagi awalikult  etendada tahab, ka julge piah olema, et pealtwaatajad  ja kuuljad temaga ka rahul saawad olema. Hra. Joh. Shmidt ei ole ka mitte Toris, waid Taalis, ja saab lootuse järele ka «eel edeSpidi seal ruumides kooSojejaih  oma mängu läbi rjõSmustama, kui tema ja ka Seltsi aeg ja talitus seda lubawad. Kui Pärnu E. P. Seltsis ka üks „Hulkuja joodik" etendatud sqj, siis pihi see igaühele üheks hirmntgwsiks eesmärgiks olema, et keegi ennast mitte nii kaugele wiinast widada ei laseks. KaS aga see Teist nimetatud tembu tegemine ka tõeste auusamate  inimeste juures niisugust põlgdust on leidnud, kui Teie eelnimetatud „Walgusele" saadetud kiri, see jäägu igaühe oma arwata. „Walgus" piaks Teid, anuSta? tud A, just laitma gMljkult, ning möju«alt tSist? heude thöde rikkujaks nimetama, ja ka Pärnu Eesti Põllumeeste  Seltsi eest kostma, et niisugused lauljad, kes paremaid  laule etendada wõiwad, aga kelledel see ehk kord kibedate muude Põllumeeste Seltsi talituste pärast wõimatu  oli, seda jälle tõinekord ette wõtafsiMv. Loodame, et praeguye esimees hra, Suigusaar ka neile selleks luba saab andma, kui Põllumeeste Seltsi aeg ka seda omalt poolt lubab. tm. Toim. Meie ei oleks seda wastuSkirja mitte muidu oma lehesse wastu wõtnud, aga et ta osalt ka üleüldine on, siis pidime seda ometi tegema. Meie E. P. Seltsid? presidentidel on mnidngi raske amet ja palju tööd. ja kui stiS keegi hoolsat töölist pärast laita tahab ehk tema üle awalikult nuriseb, ei ole see mitte LluS ning awaldab sohi wiha. TuriUMNNlt. Laius-Tähkwerest. Auustatud „Sakala"  toimetus! Palun järgmist ridafi, kui ruum lubab, ära trükkida, et selle läbi mõne asja kohta selgust tuleks, „Eesti Postimees" teatab lühidelt. et Laius-Tähkweres  palju rahwast Wene usku minna, mõned loota selle läbi koolimaja ehitusest ja kiriku maksudest lahti saada. MiS mind selle üle iseäranis sulge kätte sunnib wötma, on, et mõni wõiks arwata, nagu oleks L.-T. wald weel nii harimata, et enesele koolimaja ei taha ehitada ega neid kulust kanha. Selgemaks arusaamiseks tahan auuStatud .Sakala" lugejaid L.-T. wallaga natuke lähemalt tutwuStada: Laius- Tähkwere on kroonu wald ja nimelt kaunis suur wald. Pool on Torma ja pool Laiuse kiriku järele. Nimetatud  wavaS on 4 Luteruse usu ja 1 Greeka õigeusu kool. Umbes 13 aasta eest tehti L. T. walda Tuimõisa külasse, mis Laiuse kiriku järele on, uus kaunis ruumikas 15. Sakala. 1885