kuus kuud ja seismvad üheksa aastad Lisawäe kirjas. Mere-Alawäe peal teenuvad neinad kakS aaStat, Lisawäe peal wiis aastat. 2) Tahavad nemad ennast liisu alla heita ja pearoad liisu järel oma sõeawäekohust täitma, fiiS teenivad nemad Maa-Alawäe peal poolteist aastat ja seisawad Lisawäe kirjak kolmteistkümmeuo ja üks pool aastat. 3) Sõeawäekohuse Seaduse Z 64 ütleb peale selle Meremeeste-kooliA diplomiga väljaastunud meeste kohta: .Alamäe teenistusest vabastatud ja kn ui ne aasta .peale Laewa-Lisawäe sekka Inetud saamad need alamal .nimetatud mehed, kui nemad üht liiskn võtnud on, mis .neid Alamäe teenistusele sunnib: j) Kange- ja ranna.ssidu  kaptenid ja tüür«nannid, nenda kui ka need mashina..meistrid  kes laewa mashinad talli,  tavad kui nemad omaS ametis mere-kaubalaewade peal teenivad, mis Weneriigi lipu all sõidavad. 2) Lootsid .(merejuhid) ja lootsi-ameti õppijad, kellel seaduse järel .õigus selle nime peale on. Kes aga nendest § 64, .1 ja 2 all nimetatud meestest kümne aasta sees .enam kui ühe aastase laeawasõidu aeal oina seisuse.  ametit täittnata jät««ud on. ««eed saamad seitsme aasta .peale Laewawäe alateenisiuse sisse kutsutud, nendest tee.nistuse-aaStatest  aga see aeg maha arvatud, mida need .mehed oma seisuse-ameti täitmises olnud on". Kuida meile jutustati, olla mitmel Meremeeste-koolist diplomiga väljaastunud mehel need suured õigused, mida selle kooli ja diplomi läbi saanud, koguni tundmata. Meie arvame sellepärast kasulikuks, neid siin oma lugija-ringkonnale  teada anda, ehk «venivad sealt ka meel eemale, teiste teadusele, kellel omal meie leht käepärast ei ole. Aga ka peale nende õiguste, on need ja juhatamisel» õpetamised.midaMeremeeste-koolis,  meresõidu maheaeal, lühikese aeaga koguda võib, nii tähtsad, et igaüks, kelle! meie kodumaa randas, Narmast Pernust saadik, see vähegi võimalik on, sellest oma laevasõiudu wahe-aeast ühe talve ehk kaks talwet  selle pärast kulutama peaks. Baltiski Meremeeste-koolile ja selle kooli omistatud hoolsa õpetajale soowime meie ka edaspidi kindlat jõuudu ja õnnistatud tööd, meie kalli kodumaa ja meie meremeeste jäädavaks kasuks ja igapidiseks õnneks! Omalt maalt. Tallinnast. /Porjadoki" sõnumite järel olla Vallimaa  Talukohtude uus seadus juba nii kaugele jõudnud, et pea Riiksralhi ette pandud saada wõib. Kinoral-Adjutant Graf Kotzebue on Peterburgisi, kus tema söeawäekommisfioni juhatamas oli, Tallinna tagasi  jõudnud. . Peterburgist kirjutakse, et Kõigekõrgema kasu >arel Wiinakuu 27 pääwast, 6 millioui rubla penikest hõberaha löödud saab. HaberSti mõisa talukohad on Linnasaadikute nõuukogu  otsust mööda kõik ära müüdud. Kõik talukohad salvad  tänisteist peremeestest ostetud. Kuida Beobachtec" kirjutab; olla herra Harry Jannsen Ministeriumist luba saanud Tallinnas kolmat  Saksakeeli aealehte välja anda. Meie oma poolt soowime kindlat waimn ja heat õnne. Poomwilla wargused on Tallinnas nii alaliseks läinud, et möödaläinud nädalil kolme pääwa sees 20 inimest selle teu eest Politsei poolest nuheldud salvad. Juuru walla mees Jaan Amann oli ühe terme palli warastada  tahtnud, mis 150 rubla wäärt oli, sai aga selle töö juures kinni wõetud, niisamati kui küll enamist kõik teised. Endine ,Pärnu Postimehe" „ rahvuslik" ja toimetaja Lipp on ametist lahti saanud; kes nüüd enam warastalud poomwiüa ostjate eest kostab, kui neid .kelmiks" nimetakse? Waene lugu! Et meie kodumaa linnadest Wenekeeli pealehtedele kirjast saadetakse, mis meie maa elu igapidi teutawad, ilma et nende kirjade sünnitajate! meie maa, meie rahwas ja üleüldine teadus tuttavad asjad oleksiwad, see on juba harjund afi. Nüüd halkamad aga seesugused uulitsapoiste krjaproowid ka juba oma teed wõeramaa lehtede sisse leidma. Neuda on hiljuti üks Saksamaa leht Riiast kirja saanud, milles juttustakse, kuida Baltimaa talurahwas, nimelt ka .Kuurlased" kes juba ammu mäljosurnud eh! ennast  teiste rahwasugudega seganud on, ikka meel päris põlwes elaksiwad. Eestlastel oleks nüüd juba ka oma Parnell, see oleks Jakobson, ja tema leht .Kaikata"  seisaks „Pobedonesheff'i" ja -Kaikoffi" kaitsemise all. .Pobedonoshoff" peab vist tähendama: Pobedonoszem,  kes Wene-Greeka usutunnistuse ülemas kohtus  (Pühas Sünodis) kõrge ametnik on, ja „Kaikoff" tuleb  mist lugeda: Katkow, Wenekeeli Mõskma Zeitungi Redaktor. Kui maiad herra E. R Jakobson ja tema leht nende uute nimede peale on, seda meie ei tea. 5 alustab juba oma tüli „Pärnu Postt'  uue Redaktori waska. Muidugi mitte asjalikult, sellega ei wiida „Sakala" oma kallist aega, waid kipub tuttawal kombel mehe enese ja tema aun kallale. „Sakala"  kirjutab oma Nr. 45 seeS: .Seal ta on, nagu meie viimati jutustasime: Arst .E. Jannsen on „Pärnu Postimehe" uus kirjutaja. Kui.daS  aga E. Jannsen oma nimele vr. ette paneb, mis xsuurekooli tohtre auuniine tähendab, seda ei saa «neie „aru, sest E. Jannsen ei ole sugugi Doktor. Selle koin„bel  võiks siis enesele igaüks, kes mõne suure kooli eksaa„meni  ära on teinud ja õpetatud graadi katte saanud, vr. ..kirjutada. Seesugune auunime päriinine, ilma et auunimi „käes oleks, on väga kõlvatu ja iga haritud inimese fil„n«aS  põiaStmv. Sellepärast ei ole imeks panna, kui .ühes seltsis seesuguste vr. taga ajalehes pliiatsiga ~eck" ..juure leidsime kirjutatud olevat." Mida „Sakala" ..kirjutajal" rohkem puudu on, kas haritud seltskonna elukombe tundmist, tõe armastust, või üleüldist mehe auu, või kõiki kolme ühevõrra, sellest ei saa meie aru. Meie ei tea, kas herra E. Jannsen Doctori graadiga või arsti graadiga suurest koolist wälja astunud on. Seda meie aga teame, et kõik arstid, kes selleks suurkoolist täielist tunnistust ehk diplomi saivad, igapääwases elus ..Doctor" nimetatud saavad. See pruuk on nii alatine, et apihekides rohusedelite peale juba vr. senna paika trükitud on, kuhu selle arsti nimi üleskirjutakse,  kellest rohi ette kirjutatud sai. Saksakeelis nimetakse  ametlikud arstimajad ..Doctorat" ja Eestikeeles on Ladiuakeeli sõna „Doctor" järel, koguni üleüldine arsti nimi „tohter" tehtud. Meie arvame ka, etmhoa seas segadus sigiks, kui ..tohter" asemel „arst" üteltud saaks. ..Arstiks" nimetab rahwas oma külatarkafi keS haiged koturohtudega  ehk koguni lausumisega ja teiste seesuguste tempudega ..arstida" tahavad. Seda näitab .Sakala" .kirjutaja" ise ka teadma sest sellesama lehekülje peal leiame  meie .Loomade tohter M. Treu m a n u." Koguni kentsakas on aga see, kui „Sakala" selle üle kohut mõistma kipub mis .haritud inimese silmas põlastav"  oleks ehk mis mitte, ja mõni rida eemal nähtava rõõmuga kirjutab, kuida .ühes selts is"(!) seesuguse vr. juure .eck" (Dreck fitt) kirjutatud oleks. KuS ja missuguses ..seltsis" seesugust uulitsapoissi tempu tehtud on. seda meie ei tea, seda nääb aga iga vähegi ..haritud" inimene selgest missudusele ..hariuusele" meie seltsid ja meie rahwas ..Sakala" ja selle nurjaiuma lehe ..kirjutaja" juhatusel fattuksiwad. kui ennast täitsa nende alla heidak. fiwad. On see uus hariduse joon, mida nimetatud lehk Eestlastele pakub, siis ärgu nimetagu seda edaspidi mitte „Wene hariduS" 'vaid otsekohe /Sakala haridus". Lõppuks ütleb ..Sakala": ..Zeilung für Stadt und Laud" loodab aga nüüd „Pär„nu  Postimehest" edespidi «väga palju head." Meie loodame seda ka. Kõigewähemaft ei saa herra Dr. Jannsen vastaja selja taga midagi kirjutama, mille eest vastaja vastata ei ei «või ega vastata ei taha. Herra Dr. Jannsen ei sa teiste kirjadele tähendust andma, mida lõenlada ei suuda, kui temale selleks ka sada rubla pakutakse ja pärast veel valetama, tema oleks need sada rubla tagasi kinkind- Herra Dr. Jannsen ei saa kristlikult» jutlusi teutama ega «varguse vastuvõtjate eest kostma ega teisi nurjatumaid kirjast maailma sisse saatma, kuida kõlvatu Lipp seda umbkeelelise vastaja seljataga ..Sakala" rõõmuks tegi ja sellega omale häbisammaft mälestuseks teenis. Et „Sakalat"  selle oma „wbli" sulase järel kahju olla wõib, seda mõistame meie küll. aga mis teha? Ega Eesti aeakirjauduS  täitsa õpetamata ja harimata valewaderite kätte langeda ei tohi! Kuida Soome aealehed kirjutavad, olla ..rahvasaadik"  Märt Mitt Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis nõuu annud, Riigivalitsusele palvekirja saata, et Eesli seltsidele  ja kohtutele kõik ametlikud kirjad Wenekeeli saadetud saakfivad. Esiteks, umbes 20 aastad, tulekumad Eestikeeli  tülkkirjad juure anda, pärast ei oleks seda enam tarvis. Selle aea sees loodab see kentsakas ..rahvamees" oma ..suguwzndafi" juba emakeelest äravöerntonudolla. Soome aealehed arvavad, et seesugused soovid" ometi natuke üle rahvaliku piire kargaksivad. Meie arvame, et Märt Mitt targemini teeks, kui tema oma nime nii sagedast veidra politika tempudega meele ei tuletaks, ehk saaks siis aegamööda ka tema vargus unustatud. Peterburgist. See mees kes Kindral Tsherewini  peale laskis on üks Poolakas, ««imega Sankowski. Tema on kõiki oina varandust ära pillaud, elas mõne aasta mitmewtiisi kaheväärilisest ametist ja tahtnud juba iseenesele otsa teha. Seda oma nõuu awaldand SankowSki ühe oma tuttavale, nimega Melnikov. See annud temale nõuu, ennemini üht teist kui iseennast tappa, fliS saaks tema kuulsaks. Keda tapma peaks, seda saaks temale üteltud, kui Meinikowi seltsis Peterbnrgi sõidaks. Melmkow  on ka juba ülesleitud ja vangi pandud, mis seltsi liige tema on, seda ei teata «veel, loodetakse aga, et tema läbi üht kurjategijate pesa leitud faakS. Wana kuulsa Dr. Piragow i tervise üle tulevad kumad sõnumid. Temale on kurgulaeS üks haaw siginud, mida esiteks weikeks asjaks peeti, mis aga nüüd nii pahaks  läinud on, et haiget surema kardetakse. ProtseS Kindral Mcominski, Teglew'i ja TruS- vasta on algatud, see saab aga lukkus ukse taga peetud jaJotsusest ei ole «veel «ridagi kuulda. M osk,vast. Järelkuulamised nende 300,000 rubla järel, mida Melnizki ütleb tee peal ära kautanud olema, keStawad edasi. OmaS tunnistustes on Melnizki niipalju kahewäärilisi juttust rääkind, et ükski seda enam uskuda ei «või. Kuida mitmest märgist arvatakse, olla Melmzki ise ja tema sugulased mässaja-seltskoudade kiiked ja nendele  oleks seda raha antud. Moskva Linnasaadikute kestis on nii raSked tülid tõusnud, et Linnapea Tretjakow ja kõik Linnakohtu liiked oma ametit maha panna lahawad. Mõned Ljnnasaadikud on oma kohust sellega kõige paremini täita arvanud, kui Linnakohut sõimaksivad ja leu'.Mwad, kuida seda mõnes teiseS paikas ka nähakse. Warshawist kirjutakse palju röövimiste ja «varguste  üle. Pea avalikult koguda ennast hnlkjad uuulttfatel  ja pärida raha. OdeSsas on jälle hulkujad Juutide peale tungind ja mõned poed äralöhkund. Politsei poolest on umbes sada käratsejad kinni pandud. Miitaivi st. Kuuramaa Maaväälv on, selle kuu 14. päälva! kokku astund. Saadikuid on rohkest kokku tulnud, kui pea-asjad seisavad Rahukohtude ja Maake,manõuukogude  seadused ««õunpidamise all. Pihk «vaS on ükS linahariinise selts kokku astund keS talurahvast kõige parema linaharimise «viisiga tuttavaks  teha tahab. Ka lina hinda saada se selts oma hoolekandmise alla «võtma ja astuda selleks wõeramaa kaubamajadega ühendusele. WilnaS on ühest raudtee vagunist tiks kast ära waraStatud, kus 12,000 rbl. raha sees oli. Ülem Konduktor  ja mitmed teised ametnikud on vangi pandud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Riigipääma nõuupidamiscd on tänine asjata ja otsuseta olnud. Juba wiimse Riigipääma  nõuupidamise all seisis Riigimajapidamise-kohus, mida Riigiwalitsus hoolekandmiseks rahwa eest asutada tahab. Kuludeks päriti 85.000 marka aaStas. Et küll Würst BiSmark ise selle asutuse eest kostis, siiski sai see Riigipääma poolest tagasi lükatud. Edendajate erakond takistab kõiki nöuupidamifl; Riigivalitsuse poole hoiab ennast tänine pea j üksi Katholiigi ehk Keskmine erakond. Muidugi on arwgta, et see seda ilma hinnata ei tee, waid Riigipääma tülidest omale ja Paapftile kasu saata püüab. Räägitakse, et Paapst Saksamaa walitsuse poolt luba pärinud oleks, oma eluaset Fuldas wõtta. Muidugi  ei ole Saksamaa walitsuS selleS nõuks, sest seda on selgest näha, et Paapst oma «väljakolimise käraga, mida juba mitmel korral tõstis, muud teha ei taha, kui aga Roomlast Itaalia walitsuse maSta mihale ärritada ja selle mõnul oma ilmalikku Kuningriiki ja «valitsust tagasi pärida.  Nüüd, kuS Itaalia Kuningas AnStriaga sõbrust tegi, «rüüd et ole muidugi selle peale mõtelda, et Saksamaa  «valitsuS Paapsti tülinõun kuidagi tuetakS. AuS!ria-Un g r « m a a l t. Juba enne on sagedast sellest räägitud, kuida AuStria «valitsusel uõuu olekS BoSnia ja Herzegowiina maid, mida Türgi käest oma tallituse alla wõttis. nüüd täitsa omaks wõtta. WäljaspidiSte aSjade uus Minister Graf Kalnoky Köröspatak  on meel PeterburgiS ja arwatakse, et tema seal selle asja pärast Weneriigi «valitsusega nöun pidamas on. Sseväe teenistusele on Bosnia ja Herzegowiina rahwas juba kutsutud, ilma et Türgi walitsuse poolest selleks luba päriti. Kuno sedamiist AuStria «valitsus uut maakonda  täieSte omaks seada püüab, lõusemad endiste riigipiirele  «viimases otsaS, Dalmaatsia maakondas, Kattaaro ümberkaudu «verised tülid wäeteenistuse pärast, mida sealine  rahwaS täita ei taha. Hulga kaupa põgenemad noored  mehed soldatiwõtmise eest üle Monteneegro piirete ehk mägedesse ja halkamad röövliteks. Kindral Jovano«vitsh  oi« sõeamäega senna saadetud, et mastapanijaid sõnakuulmisele  suuniks. Monteneegro poolt pärib Austria ValitsuS, et jooksikud piire peal kinni «võetud ja kui karmid  soldatid maht all tagasi saadetud saakfivad. Kui palju Monteneegro «valitsuS seda palvet täita tahab ehk ka taita suudab, se on meel teadmata. Monteneegro piirel on suur mägeStik, kus suurt söemväege tarwis läheks,  kilt jooksikuid kinni «võtta tahetakse. Seisivad ehk alawäge on see weikel riigil maga «vähe ja ühe wõera riigi pärimise peale rahwast teenistusele kutsuda ja suurt kulu kanda, seda ei wõikS wöeras riik taie õigusega pärida.  Prantsusmaa li. MB Ministerium, nimelt AMideMtntster Paul Bert, keS kui Jumala salgaja tutlaw on, on oma Ma Katholiigi kiriku vasta algand.