Tallinna Sõber «1. Kaheksas aastakäik. Tallinnas, Z. Nääri-knu SäNal 1888. Klealdae aealeht Eesti rihvale «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Miisa» laliuua» Lin»f,r«'i pariat, trükimajad: aastad H rubla, 40 kop.— paol-aastad 1 rubla 40 k,p. Koju ehk poltiga saadetud: aadtad > rubla pool-aadtad 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kd». Tellimised «võetakse «vasta r Tallinnas: Ltndfors'i päriate trükimajaa. ?eterö«rgis : J. S. Seekaudt, 64. Tartus: LaaKmann. - Itakweres: J. Kuhs. Maides - A. Setdelverg. --Kapsaku»: H. Kollöerg. Lihulas: A. poodis. ZViljandis : S. J. Karow'i raamatupood. Yarwas: W. Möoer. Mõrus - Mraua Wiekrose. WalKas: W. Ziudolfi. Kuuresaares: Hh Lange.—Maal: kuida iscärauie tuututalse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Balti,»», kirjad kiiiwad Balti»» (Baltischpsrt LaaÄSvmS.lloxr».) Uueks aastaks. „Õnnsad on tasased, sest nemad peawad  maa pärima." Mat. 5,5. Selle pühakirja-sõnaga teretame lugejaid uueks aastaks, soowime seda lugejatele juhtnööriks ja sellega õnne õnnistust, rahu ja rõõmu! Meie leht on ilmalik leht, aga pühakiri on ka tulusam juhataja ilmalikkuS asjas, majapidamises ja polilikas. Looduslikul inimesel wõib raõke küll olla uskuda, et tasased  maa päriwad,ja iseäranis raske on seda sel waimul uskuda, keS meie päiwil maailmas käratseb ja igaüht awalikule wainule kihutab, ja .õigusi" ja keS teab mis meel, suure käraga pärima ja .paluma". Aga waatame ümber tegewaö elus, igaüks omas naabruses  üksikute majapidamiste peale ja eemale, nii kaugele kui igaühe silm ulatab, üleüldise majapidamise peale, rahwa ja rahwuse kosumise ja närtfimise peale. Eks ole need, kelle majapidamine kosumas on, j kes oma enese töö ja waewa läbi jõukaks saiwad, oma hoolekandmise ja kokkuhoidmise läbi jõukaks j aimad, kes oma talukoha ostsiwad ja sedawiisi oma maa parist  w a d , eks ole need ikka tasased mehed? Suurustajad wõiwad küll mõni aeg suurtest .ettewõtetest"  ja laiaist tallitustest, wõitudest ja kasudest kiitleda ja käratseda, wõiwad rikkuse ja wöimuse ehtetes särada, aga enamist ikka langeb laenatud läik wiimaks nende ümbert  jälle maha, nemad langemad ise ja kisuwad enesega ühes neid maha, kelle silma wäljaspidme läik pettis, keS ennast nende külge köitfiwad. Nende färawal ja kõlawal kojal ei olnud kindlat alust, mida ainult tasase tööga pannakse.  Ainult tasase tööga teenitud ja tasase maimuga kokku hoitud wara kestab; käraga pakutud ja käraga otsitud  .mitukümne-wõrrased intressid" jaamad tulemata, nende .intresside" ahnitsus wiib wahest ka selle kapitali pillate, mis tasase tööga teenitud, tasase maimuga kokku hoitud oli. Za kui ehk kord ka seesugust teenimata .kasu" tuli, mida käramehed ette kujustafiwad, siis neelasiwad mässule puhutud ahnitsuse laened seda pea jälle ära. Eks ole Eesli rahwas seda wiimasel aeal oige rohkest nägema, seesuguste .kasude" kahju oige rohkest kandma ja kannatama  pidanud! Suurt politikat Eesti rahwal ei ole, sest suur politika on riikide asi ja Eesti rahwal et ole oma riiki; weike Eesti rahwa weike riik ei wõiks ka suure maailma kohama mere laenete wasta panna. EeSti rahmaS kosuS maikeses ja tasaduses, kosus omas waranduses, omas hariduses ja ka omas rahwuslikkus tundmises, ja jõudis mõne suurema rahwa ette. Tasasem on ka jälle möödaläinud aasta Eesti rähmale  olnud, kui mitmed eelkäinud aaStad. Täitsa ilma kärata ja ilma Mra-waimust figilatud õnnetuseta ja ahastuseta ei ole aga ka lõppenud aasta Eesti rahwast mööda läinud. Paiguti oliwad halastamata rahwa-knrnajad wäljarändamise-iuju rahwa keskis üles keerutanud  ja mõned oliwad seda tuju kodumaa elukorra  laimamiStega omalt poolelt kaSwatanud, muist ehk selle peale mõtlemata, mis wilja seesugusest kütmist sigib, ainult omas meeletumas kära-himus ja keelekandmise-LujuS. Suured parwed pillutasiwad omaS tasases töös kogutud maja-wara laiali, täitsiwad mahedate meelitajate taõkuid. jätsiwad oma waiksed kodupaigad maha ja läkfiwad seda kiidetud maad otsima, kuS wili waewata tühatkordse ja mitusada-kordse seemne kannab. Silmameega on nemad oma armsaid kaugel maal matnud, on oma wara pillanud, waesuseS, wiletsuses ja ahastuses tagasi tulnud. Jumal kinnitagu neid, et ka nemad jälle omal kallil kodumaal tasase maimuga tööd teha ja oma tasast koduelu uucste koguda ja rajada suudakfimad! Jumal hoidku teisi seesuguse õnnetuse ja ahastuse eest! Kõik maailm on liikumas ja woogamas; missugust liikumist uuendust ja muutust uus aasta Eesti rahwale tooma saab, kuida kuulutatud muutused Eesti rahwa kohta mõjuma saamad, see on meel teadmata. Kõik mis maailmas  on, see muudab ennast ikka ja ikka, üks aga peab tõutust mööda liikumata ja kindlaks jääma: Jumalasõna,  nenda ka see Õnnistegija-sõna, millega lugejaid uueks aastaks teretanud oleme. Tafasete omaks peab maa ja peab sedamööda ka ilmalik eluõnn saama. Meie soowime  oma lugejatele ja kõige Eesti rahmale uueks aastaks ja kõikis järgmises elus ka ilmalikku eluõnne, rahu ja rõõmu ja selleks seda tasaduse.waimu, kellel nii suur ja tähtjas tõutus on. Mis ka tuleb, olge tasased, tasane maim wõidab. Andke Keisrile mis Keisri oma, Jumalale  mis Jumala oma on. Onne ja õnnistust, rahu ja rõõmu uueks aastaks! Meid palutakse järgmist kirja kuulutada: »Eesti Kirjameeste Seltsi asjus/ , Eesti Kirjameeste Selts on omast algusest saadik jõudu mööda püüdnud Eesti rahwa waimu walgustamiseks tööd teha. Kirjameeste Selts wõib juba hulga kooliraamatute  ja rahwa wana-wara korjanduste peale näidata, mis osalt tema toimetusel, osalt tema abil on ilmunud. Aga aeaga ühes kaSwawad hariduse nõudmised. Meie rahwaS tarwitab juba palju enam waimu-toitu, kui ta seda 10—15 aastal tagasi tarwiias: teadustele, millele endiste Kirjameeste Seltsi töödega alus pandud, peab juba hakkama  seinu ehitama; teadustele, milleta rahwas tänine läbi sai, alus põhjendatud saama. Nende hariduse-nõudmiste kaswamisega peab ka Kirjameeste Seltsi waimulise ja waranduslise  jõuu kaswamine käsi käes käima. Weel enam: Kirjameeste Selts peab waimu-hariduse püie ette jõudma, et iga waimu pöllul ärkaw hariduse-püie enesele kohe tööwälja  omakohases teaduse-jäuskondaS leiaks. Et seda wõimalikult  täieste korda saata, kutsume kõiki auusaid inimesi Seltsile tema raskete ja wastatamate tööde juure appi. Ükski kes haridust armastab, ärgu wabandagu ennast ei, näituseks, wähise koolitamisega, ega mõne era-püüdmisega. Kes, ütleme, wähise koolitamise pärast tänine Seltsi kiikeks ei astunud, see astugu Seltsi ilma kahtluseta, sest liikemakfu  läbi aitab tema Seltsi oma kohuseid hariduse edendamiseks  täita. Keda mõned era-põhjused on sellest üleüldisest  Hariduse-seltsist eemql hoidnud, need töutagu: mitte edaspidi enam ennast rahwa hariduse kasuks tegewast tööst eemal hoida, waid tulgu ja astugu puhta teaduse kallal töösse, mis era-püüdmisi ei tunne, ega salli. Tänuga saab rahwaS iga auusat tulijat tarwitama, tänuga oma lastele ja laste-lastele jutustama: ,Waat', sel aeal elafiwad mehed, kes üksnes selle heaks tööd tegiwad, et tõde, Headus ja teadus wöidakstwad/ ,Eesti Kirjameeste Seltsi praegune wastutaw juhataja Detsembri kuul 1885, Hugo Treffner/ Üleüldised politika sõnumid. Wene riigi wäljaspidine politika on aasta hakatuse üsna waikne. Piire-õiendamine Wene riigi ja Afghanistani ehk õigem Wenemaa ja Inglismaa wöimuskonna wahe Taga-AastaS, mis hiljuti weel nii palju kära tegi ja maa ilma rahu rikkuma kippuS, on otsale jõudnud. Iõulukm 24. pääwal telegrafiritakse Merwist: , Piire joone kohll KhouS-Khouft Merutshakifl saadik, on õiendus tehtud. Lnm ja külm takiStafiwad piire sihitamift ja postide ülespanemist Inglismaa kommiSfion on h.ile Tsharshambesse läinud j< jääb talweks senna. Wene ko umiSfion jääb Mcrutshakki Topografid (maamõetjad) wõtawad maad Merulshaki j< Maimene wahel üles. Inglismaa kommisfion kutsul Wene kommisstoni oma juure löulu-pidule uue aru järel löune-lauad oliwad suures telkiS kaetud. Teisel pääwa kutsusiwad Venelased Inglast oma juure homiku-lauale Herati Kubernör, Serwer Khan, kes Inglismaa kommis fioni kaasas oli, reistb homme Bala-Murgabi kaudu koji tagasi, sest Herati maakondaS on töö lõpetatud. Arhhangl Kubernör Wirklicher Staatsrath Pashtshenko, on Kuurä maa Kubernöriks nimetatud, pärast seda kui Geheimerath voi Lilienfeld, ennast sellest ametist lahti palunud aga Keisl Majestäti poolest SenatorikS tõstetud ja nimetatud oli Niisamati on ka Baltimaa rahwakoolid ja Seminarid Koi gekõrgemat kinnitust mööda Talwekuu 28. pääwast Koolide Ministeriumi alla seatud, kuna need tamne Seespidist asjade Ministeriumi all seistwad ja iga kohalisest eeftsei susest ja maakiriku õpetajatest juhatatud faiwad. Ülev Koolikohus Eestimaal on stiS ka Jõulukuu lõpul Tatti koolikonna Kuratori poolest kirja saanud, milles seda Kõi gekõrgemat käSku kuulutakse ja selle täit useks nõuu päri takse. Kuida lugejad ehk weel mäletawad, sai wiimase aastal Kõigekõrgemalt poolelt seatud, et Wenemaa seespi disteS kubermangudes rahwakoolid rohkem kui tänin Greeka-õigeusu preestrite ülewaatamise all reawad seisma Kuida seda asja aga edaspidi korraldatakse, sed< on weel ära oodata. Suures politikas seisa wad Balkani poolsaare asjad ikka weel kõige tähelepanemise  eesotsas ja tarwitawad politika kõrge juhatajate tüdi mata tähelepanemist. Türgi walitsusel on nõuu Konstan tinopeliSse uut kouferenzi kokku kutsuda, kas aga suurriigil: selleS RõuuS on, see on weel teadmata. Wene möjuwa mate lehtede järel arwaka, ei nai Wene walitsusel sellelt suuremat himu olema, kui Türgi walitsus omalt poolel enne ei näita, et temal tahtmist ja jõudu on ka omal poolelt midagi teha. Würst Aleksander on sellega rahu olla tõutanud, et Türgi saadi? Bulgaaria eest Serbiagc rahu üle kaupleb. Serbia poolt wnwilati õige nähtama! rahutegemiseks wolimeest nimetada; selle üle on Würs Aleksander kaebanud ja nüüd olla Serbia Saadik Londonis,  Miatowitsh, wolimeheks nimetatud. Kus rahu tegemise üle nõuu peetud saab, seda ei ole weel määratud Bulg aarial ei ole omaist wöitudest täuiue weel suu remat kasu olnud, kui et waeulasi oma piuna pealt ätt ajas, et Serblased enne Bulgaarlast pidiwad taganeme hakkama ja et kõik Euroopa auustawa osawõtmisega Bulgaariaste  ja nende noore Würsti peale waatab. Siis? hakkab ennast poolwendade kadedus Bulgaariaste wastc liigutama. Montenegrinlased leiawad nüüd järsku, et kuulus  ,suguweri* nende ja Serblaste wahel warskem on kui nende ja Bulgaariaste wahel. Need oma keskis ligemad  .suguwennad" hakkawad nüüd kartma, et Bulaaät-