Omalt maalt. Tallinnast. VeSli Subernör, Wirkl. StaatSrath P o ltwan o iv on .10. PaaStukun pääwal Keisri Majestäti  jn tule wõelud. Uostrouia Kubermangu kohtuherra. Kollegieurath Tillo on Eestimaa KOermangu kohtuherratt nimetatud. Balli,naa kubermangude eestseisjate nõuupidamised RtigaS. on PaaStukun 27. pääwal lõpetatud. MiS nöuukS wõetud sai, selle üle ei ole weel ühtigi kuulda. Nende meeSte nimed, keõ hiljuti kui .EeSti rahwasaadikud"  PeterburgiS, kõrgeid ülemaid tülitamaS kätstwad  ja waugiwitst lagast saadetud saiwad, on: HanS Luht, Allatsei, Ro thberg ja GuStaw Stein. Eflmene ja wiimane saiwad juba msuest aeast saadik kohtute  poolest otsitud ja iStuwad nüüd Tallinnas. Toompea wangimajas kiuni. HauS Luht seisab tungi,va kahtluse all, et tema Uniküla ja Korjati rööwlite seltsimees ou. G. Stein seisab rahwa ässitamise ja eksitamise pärast kohtu all. See nouumeeS oli kuulsa rahamehe Makay'le KaliforuiaS. ühe kirja saatnud ja oli tema käest 7000 dollarit palunud. Selle rahaga tahta tema üht kohta Ma ja sealt Eesti rahwast .'vabastama" hakata. Ka .rahwuSlikud" aealehed pidiwad selle .wabaduse" pesapaiga peal .toimetatud" saama ja oliwad nimelt .WalguS" ja .EeSti PoSlimeeS" tähendatud kirjaS ttleS autud. Kiri et ole aga oma saatjat leidnud ja ou tagasi tulnud. Teised kakS .saadikud" ou oma kogudustesse tagasi saadetud. .EeSti PoötimeeS" kinnitab nüüd, et need mehed ühegi EeSti Seltsi saadikud ei olnud. Et nende saatjad tõega ja õigusega .Eesti" seltsid et olnud, seda teame meie ilma iseäralise tunnistuseta. Et nende teekäik aga kõigel neil seltsidel wõeraS oli. keS ennast kiiiletes .EeSti" seltsiks nimekamad, keda muidu ka .rahwamehed" selleks nimetawad.  seda ei usu meie mitte, ja selleks umbusalduseks on meil aSia. EkS ole wahest G. Steiu seesama kuuluS .Nakupilli" lihunik, kelle .tagakiusamisest" meie .rahwuSltkud"  lehed ja .Rishki Westnik" suwel nii haledaid nutulaulust  laulsiivad. kelle raha Makwere Politsei .warastanud"  ja kes .Tallinna Sõbra" toimetajat .laimamise" pärast .kohtu alla" aunud oli, just nagu möued teised kahewäärilised mehed, uaesed ja seltsid ka? EeStimaa Laudötua koht herrad Barou Maydell ja von Warlmaun ou kuueks kuuks wöerale maale lubatud. EeStimaa Kubermangu kohtu käsu peale kuulutab nüüd ka .WalguS" seda õiendust, mis Liiwimaa Kubernöri  poolest P. Aiusout aruande peale antud sai. .Virulane"  teeb selle aSja kohta jänese jälgi, mille eest tema oma enese südametunnistuse eeS waStaku, kui temal seesugust  .wauameelist" riistapuud on. — Wenekeelt .Peterburgi Zeituug" kiidab Eestlaste elupvlwe ja maimu haridust paremaks, kui rahwa elupõlwe mitmeS Wene riigi seespidises kubermangus. MiS uuS tuul nüüd seda lehte liigutab ja milla tuul jälle pöörab, see on meil teadmata. Ilmad on soojad, ilma wihmata; ka ööd on nii pehmed, et wee peal homikutel wäga õhuke jea seisab, kui seda üleüldse on. Lumi kahaneb iga pääwaga wähemakS, et seda aga wäga palju ou. siis wõtab sulamine aega. Palju lume kohta näib sel kewadel mähe mett tulema. Maa oli sügisel wäga kniw, et olnud talwel sügamast külmetanud, ja neelab nüüd kõik wee oma fiSse. Teed on lagunenud. —. Nagu juba enne kirjutatud, peetakse Niigiwalitsuse poolt nõuu, neid Kroonu maksust, mis linnades majade ja kruntide pealt maksetakse, kõrgemale tõsta. Aastal 1867 elas Weueriigi linnades umbes 7'/'» millioni inimest, nüüd on lluuade elurahwa hulk umbeS 12 millioni peale tõusnud  ja sellest arutakse, et linnades rahwa elu kergem ou kui maal, et ltuualased sits ka riigi heaks natuke suuremat koormat kanda wõtkstwad. Ka kauba ja ameti ajamiSte patentide maksud on järg-järgult kõrgemaks tõstetud, sedamööda,  kuida ühegiS kubermangus linna rahwa hulk kiiremine  kaSwis. Wiimaste keskis on ka Baltimaa kubermangud.  Läbi kõige riigi on aastast 1863 saadik patentide  maksud läbiStikku 30 protsenti kõrgemaks tõstetud; Orenburgi kubermangus 127 protsenti. Eestimaal 135 protsenti, Stawropoli kubermangus 115 protsenti. -- Kinni külmetanud meri ou sel talwel Balti raudteele  suurt kahju teinud. Mullu teenis nimetatud raudtee Nääri kuul 411,117 rubla 40 kopikat, täuawu selsamal kuul 284,044 rubla 42 kopikat. Lume röökimised Balti raudtee peal on wiimase tuisu aeal 18,000 rubla maksnud. PaStor Hurt ou.Eesli Postimehes" üht kirja alganud, milles tema oma waenlastele waStab. Teiste asjade keskis ütleb Pastor J. Hurt: .KeS on need mehed, kelle nimed praeguse kirja esiotsas  on nimetatud? Millega on nemad awaliku usalduse ära teeninud? Millega on nemad üles nättauud, et neil küp» tundmine on EeSti rahwa hõrnemaist tarwituStest? Kaks, Märt Mitt ja M. Weõke. on küll kaunis laialt tuttawad, aga kev mõlemaid ligemalt tnnuewad. teadwad ütelda, et nad omad elu-eksemplid enam nullidega ja mur- tud wumritega rchkendawad, kui täiSarwudega, mis ometi iga elmehknungt põhi, juht ja otsnõ peawad olema. Üks, J. Körw, on küll palju kirjutanud , kreiskoolist" ja »realkoolist",  aga et ole ise oma õppimisega kumbagi koolini ulatanud ega kumbaSkt käinud. Nüüd mõistab tema kui asjatundja kohut, mõlemate koolide plaanide ja pöhjuskirjade  Ae. MiS wvib pime wärwidest öelda? Kes paljalt kihelkonna koolis käinud, ärgu hakaku eiimeheks, kui meie ülema Eesti koolt, Aleksandri-kooli, plaani üle nöuu peetakse  ja otsust tehakse. Kaks allakirjutatud nime. wennaksed  A. Sõrd ja N. Ssrd, on meel õpipoisid. Nad õpiwad  Tartu universiteedi pääl ja ei ole oma õppimist meel ammugi lõpetanud. Wauemast wennast, A. Sõrd, ütles ükS wana Aleksandri-kooli sõber, et kuhu tema astub, , sinna jääwad mustad jäljed järele". Niisugused noored mehed jäägu, nagu meile ju enne nöuu on autud, kuulamise  pingi pääle ilusaste õppima ja ärgu tungtgu eune aega seuua, kus wälja õppinud ja elus küpsetatud mehed otsusi peawad tegema." Pastor Hurt näitab siis, kuida need kaebtused, mida erakondlased tema peale otfiwad, täitsa tühised ja waletunnistused  on. Meie rõõmustame ennast, et Pastor Hurt mehise meelega oma armsa istanduse eest wälja astub. Meie sooniksime aga, et tema seda weel kindlama meelega ja selgema sõnaga teeks. Temal peab jo niisama selge olema kui igal teisel, mis nsuu erakondlaste! AlcksandrLkooliga  on. MiS need mehed Eestlastest ja koolist hooliwad.  Nemad tahawad Aleksaudrikoolist „Rishki Westuikule",  pNowaja Wremjale" ja teiste seesuguste „Eestlastele"  polilika klubet teha, nagu teistest asutustest ka, mida paremad mehed stgitasiwad ja kosutasiwad, ja mida nemad oma politika käraga lõhkema paniwad. Niikaua kui ükS Märt Mitt, kes oma teutatud nime ka sellega tähtsaks teha tahtis, et tema Eesli Kirjameeste Seltsile Wene teelist kirjawahetamist .soowis", ja teised seesugused , Eestlased", seal sallitud saawad, niikaua ei aita paitamine;  seesuguste maimude wasta on kanget rohtu waja. Meie kahjetseme siis ka wäga, et auuslatud Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuõpetaja, Pastor Hurt, oma Saksakeeli aSjatallitajaks üht ustatawamat ja auusamat keelt leidnud ei ole, kui seda igast pääwatuulest keerutatud lehekest, mis ksige paremate meeste ühesuguse põlastuse all seisab, mis teistega walekaebtufl meie kiriku ja meie kiriku õpetajate waSta otsib ja wälja lautab. Mis wõib ühel Ewang. Luth. usutunnistuse õpetajal seesuguste ringkondadega  tegemist olla? Mis kasu wõiwad need Eesti rahwale ja Eesti koolidele saata? Silmitsemine seesuguste  ringkondadega wõib üksi kahju teha. Kui ka wayest,  wõimus nende käeS olema näitab, siis ei wõi see kaua keStada. Nende wõimuS wajub ja laguneb nagu wiiraõtus, kui meie paremad mehed kindlal sammul nende wasta aStuwad. Seda kindlat meelt soowime meie kõigile neile rohkel mõedul. kes Eesti rahwa tarwitusi tõeste tunnewad, auustawad ja armastawad! ja „Wirulane" ei ole wastust annud, kelle kasuks nemad Pillistwere-Kabala pkohtutelemisest" nii kõlwatumat wale juttu tegiwad, rahwa meelt segasiwad ja Ewang. Luth. kiriku rööwimisele ärritasiwad. Nende asemel  astub nüüd waene wilets „Perno Postimehike" ka kord longates wainule ja pärib halwa pilkamisega seletust, mis olla. Iga mõistlik inimene, kes wähegi  rahwa haridust soowib ja wähegi rahwa politika küpsust  kosutada püüab, peab küll imetsetes oma käsi kokku lööma, üht mehikest nähes, kes ka awalikkuis asjus oma sõna sekka anda ehk koguni ka rahwast „ juhtida" tahab, aga ise weel seaduste ja üleüldiste rahwamajapidamiste aSius nii madala järje peal seisab, et tema weel isegi ei tea, mis realkoormad on. Eesti rahwas seisab Jumala abiga, mitme teise kuulsa rahwa kohta, juba kaunis  kõrge järje peal, ikka aga topiwad ennast weel mehikesed  awaltkule wainule kõnemeheks kes paremini tceksiwad. kui nemad kusagil külakoolis kooli-Jütside sekka asuksiwad ja mõistliku koolmeistri algusõpetust natuke pealt kuulaksiwad. Seesugune inetu tegu tarwitab karmi karistust  ja seesugused kõnemehed" peaksiwad kõnetooli pealt peletatud saama, sest nemad teadwad wähem kui need, kelle körwa nemad oma halwa keelega waewawad. Mis realkoormad on, seda oleme meie juba ammu oma lugejatele seletanud. Halastuse pärast „Perno Postimehe" waimuwiletsa toimetaja" wasta, tahame seda aga weel kord teha, ehk tungib see ka tema paksust pealuust läbi. Realkoormad on need liikumata maksud, teud ja teenistused, mis ühegi kasuliku asutuse, kas üleüldise walitsuse,  kohtute, kirikute, koolide ja teiste seesuguste, haritud  ja aun sa rahwa elutarwituSte heaks, igal haritud maal, kõige liikumata wara peale pandud on. Realkoormad on sedawiisi seesuguste asutuste osad, kõige liikumata wara külges. Kes seda liikumata wara ostab, see peab ka realkoormat oma peale wõtma, sest see on wõera oma, mida liikumata wara müija mitte ära müia ei wõtnud, just niisamati, nagu üks nooda ehk laewa osanik mitte kõiki noota ega laewa täitsa wõerale müia ei wõi, waid ükff ja ainu aga seda osa, mis temal nooda ehk laewa külges on Teiste ofanikude osad on nende teiste asjalikud ehk realõigused ja iga üksiku osaniku kohta asjalikud ehkrealkoorma  d> Kas saate nüüd aru kuulus ,kir j amees" ? Balt i s k i st. Abiiaewad ja on kanalid läbi jea lõhkunud ja kolm aurulaewa, »Deutschland",  ja »Helir" wangist peastnud. Esimesed kaks on edasi sõitnud, oli aga jea sees wiga saanud,  on Väitiski sadamasse toodud ja saab siin wälja lastitud, et kõrgemale kerkis ja meistrid wigadust parandada wõikfiwad. ,Hero" laseb ennast weel kaugemale lõhkuda; teinepool Pakerorki paistab lahtine wefl. Lõhutud kanalit kaudu wöiwad laewad sisse jooksta. Lahe peal on jea weel kindel. Rakwerest. Hiljuti laskis meie kuulsa „märgitud" mehe leht, /Girulane". omale kirjutada: nii sunr wee puudus, et juba hiugekarjauegi wett ja kaks kopikat pangitäie (ämbri) eest wötwat. , Igaühele ei muiwatki ta ka. sest uis wöiks jo enesel kätte tulla." Nüüd laseb Rakwere Linnapea, herra Trellin (Wenelane) awaliku lehtede läbi kuulutada,  et see sõnum tuulest wõetud on. Wee puudus oli küll suur, aga kirikuõpetaja laskis oma õue pealt, hallikast, igaüht ilma ühegi maksuta wett wõtta, kes aga tahtis Miks ja kelle kasuks peaks ometigi see märgitud mees, kes hiljuti oma palawat igatsust armulauale minna, awalikult kuulutas, nii palju meie kiriku ja kirikuõpetajate  peale waletama? Kas ka ,rahwa" harimiseks  ?! Halliste kihelkondas Pärnu maakonda? soowitakse nende haigete heaks hospidalit ehitada, kes oma häda pärast ikka arsti ligi olema veawad. Wana-Kuriste rentnik herra Werncke on juba mõne aea selle nõuu eest kostnud, ja kui Kõrgesiõnsa Keisri 25 aastast walitsuse  püha peeti fiis tuli koguduse poolest 180 rubla kokku. Sellest rahast jäi 8l) rubla üle, mida herra Werncke. kui kihelkonna eestseisja, hospidali ehitamise põhjuseks seisma pani. Minewal sügisel oli Baroni preili Marie Stackel - berg loosimiseks asju koguma hakkanud, et sedawiist jälle ho.pidali ehitamiseks raha sisse tuteks. Umbes 800 weikemat  ja suuremat asja oli kokku tulnud, loosi hind oli 20 kopika peale määratud, loosimine sai Paastukuu 10. pääwal peetud ja osawõtmiue oli nii ela>v, et umbes 400 rubla sisse tuli. Sellega ei ehitada küll weel hospidalit, aga üks hea alus on see ikka. Suurt tänu teenimad need. kes rahwa waesete ja hädaliste peale neil päiwil armastusega mõtlewad. kus könerikkail seltsilaSiel selleks aega ei ole. Need mõtlewad üksi aga kõlama ja särama asjade peale, ehitamad theatreid, oma kabelit, suuri seltsimajasi kus kõrklewat politikat waleliku ärritusega laga nõuutakse, ostamad rahwa rahaga kaugel maal mõisast, kalsuwad oma kahemäärilisi seltsnikkusi mägise  teiste ette kroonimisele saata, ja sunniwad sellega kõrgeid ülemaid malede õiendamisele m kõrklejate kozu saatmisele; aga maeseid jätamad nemad waesets ja hädalisi  hädaliseks, et aga rohkem waesuse ja häda üle kirjutada,  ülemate ja alamate meelt segada ja oma salapolitikat  korda saata wöiksiwad. Za wiimaks ütlewad nemad, seda kõiki olla „rahwa" tehtud olema. —> Jumal õnnistagu rahwa tõsiseid sõbru ja lämmatagu lülikihutajate kära! Riiast. Liiwimaa Ritterkonna erakogu ou Paastukuu  30. pääwal, nõuuwötmiseks kokku astunud. — Rigas räägitakse, et kolme Baltimaa kubermangude saadikud ennast Maakonna-nõuukogude asjus mitte täitsa ühendanud ei ole. Nimelt olnud Eestimaa saadikutel selle üle teised mõtted. Baltimaa Milte-Baltlased lähemad omas pöörases wihawaenu tujus juba nii hulluks, et nemad enam usuõpetusest  ega aealou teadusest aru ei saa. Hiljuti oli Läti leht ,Latweeshu Awises" oma lugejatele meele tuletanud, et sel aastal Lu t h e r u s e 400 aastast sündimise pääwa peetakse, et ka Riigas ehk Miitawis tema mälestuseks auusammast ehitada soowitakse, ja oli oma lootust tunnistanud,  et selleks õige rohkest andeid kokku tuleks. Selle üle pahandab ennast nüüd .rahwuslik" Wehstn/ ja kirjutab, et kui kõik usutunnistuse kogud seda teha tahaksiwad,  siis ei oleks pea ükski maakond ega suurem linn ilma plefuse, Mosese, Mohammedi. Lutheri. Kolvini, Irvingi, wöib olla ka ilmekfimata Piuse ehk Mormoulaste Zoe Smithi ja Brigham Doungi mälestuse sammata/ Meie arwame, et seesugust jõledat umbusku ja umbkeadust tänine weel Baltimere puhtal rannal wälja loriseda julgetud ei ole. Tahab see Noor-Läti Mitte-Baltlane seda ainult inimeste sekka lugeda, keda Ristirahwas omaks Issandaks ja Õnnistegijaks Peab, fiis ei wõi meie temale parata. Usk ei ole mõistuse afi, waid on südame asi, ja meie ilmalik leht wõib ja tahab üksfi mõistusega arutada; ja lausa Jumala teutajatega ei tahagi meie waidlema minna. Kui see Noor-Läti Mitte-Baltlane lesust inimeste ja politika  meeSte sekka lugeda tahab ;a suudab, siis tehku tema seda. Siis nühkigu tema aga omad unised silmad natuke