wastutaminc; sellepärast soowimc ja palume kõige truui alamatega, et Jumal auujärjc pärijat heldeste  tahaks õnnistada ja oma taewa annetega Teine päew, tõ. Mai, oli armulise keisri herra kroonimise päew. Walitsuse wõttiS meie riigi isa kätte 2. Mürtsti ja sellega hakkas ta riigi juhatajaks ja kaitsjaks. Aga kroon, mis IS. Mail ta pähü pandi, on märgiks ja pead nagu nähtawalt  tunnistama, et ta Jumalast selle auu ja wäcga ehitatud on; ja eks meie alati mälesta, kui pühalikult kõiges riitis esimest kroonimise päeioa pidasime, mis siis palweS Jumala käest palusime ja ka seda, mis kallid sõnu meie keisri majesteet sell päcmal oma rahwale rääkis, ja lubas südamest hoolt kanda riigi ja rahwa eest, keda ta armastab ja kellele kõik headust soowib, mis neile kasuks tuleb. Niisugusel päewal peame siis alati südamed ja käed Jumala poole tõstma, et Tema, kes kuningate kuningas, oma wöitud meest juhataks kõiges asjus ära tundma, mis hea ja õige on, et Ininal temale annaks truuifid, wagu nõuandjaid ja aitaks, et alati ka meie suures Wene riikis Jumala armu riik oma arinu ja tõega saaks ehitatud  ja kaswatatud. Meile andku armuline Jumal abi, et Jumala kartus ja tõsine truus alati meie seaS head wilja kannaks. Kes õige ristiinimene, see on ka kõige parem riigi alam. Kui tahame Ewangeli-usulised olla, mitte üksi nime, maid ka elu sa oleku poolest, siis oleme head alamad. Ewangelium juhatab truuscle „Jssanda pärast," truusele -vaimulikus nii hästi kui ajalikus eluS; siis palume sl Tim. r. 2, 2:) „kuningate eest ja kõikide eest, kellel kõige ülem mcelewald on, et meie rahulist elu wõiksime elada kõige Jumala kartuse ja auusa elu sees." (Risti rahwa p- p. I) jäänud kaupmees, linnast maale elama tulnud. Mitte kaua aega ei läinud mööda ning rabwaS pidasiwad teda rikkaks meheks, kelle käest mõis raha laenata. Lahke näoga pakus ta ka igaühele raha, kui tahaks ta ainult oma ligimestele abiks olla; keegi aga ei tahtnud rääkida, kui suured need kasud oliwad, mis Treier oma laenu eest nõudis; igaüks häbenes sellest. Nii pressis Treier waeste käest meel wiimased kopikud wälja, mis nad oma pale higi sees teeninud oliwad. Tema tähendas ka palju wana ihnuse lossiherra juures; ta mõistis teda meelitada, ja talwe pilkadel ohtudel westas ta temaga lõbust juttu. Nii kui wana loSsi omanik, nõnda mõtles ka Treier ainult kasude pääle ja see oli wäga wanakese meelt mööda, kui Treier jutustas, mis moodi ta jälle keegi waest meest oma kamalust  läbi tüssanud oli; lühidelt ööldud Treier oli tükis wana öökulli meeleline mees. Peame kõik seda meeles, siis saab meile ka selge olema, misseft see tuli, et wana öökull nii hea meelega oleks tahtnud Juulit Ä.reieri pojaga kihlada; meie saame ennast aga ka rõõmustama, et tubli tüttarlaps ennast nende penikese wõrkude läbi mitte püüda ei lasknud. Wana ihnus laenas sagedaste Trcicr'ilc raha; jah see läbi oli kawalal saherdajal ainult wõimalik waeseid meremehi tüssata. Sest et Treier õigel ajal ikka omad kasud maksis ja tema perckoht küllalt pandiks oli, seepärast laenas wana herra temale ikka igakord hea meelega. Wärg tuleb). Isamaalt. Kmesaarrst. Meil kirjutatakse järgmiselt: Reisijate nurin Ria aurulaewade kohta. Aurulaeiva „Lcavriga" Riiast kesknädalal 31. Maikuu päcwal tasse ilmaga wäljasõites, sündis paari tunni sõidujärele aurulaewale see äpardus, et selle parema nlje rattas wigastatud sai, mis edasi minekut lii tunni aega takistas. Ka mööldi korra juba Riia tagasi sõita, mis aga nõuks jäi, sest et mitmengnse katse järele nii kaugele rattast parandati, t Kuresaare sõita mõis, kus jälle parandus unest ette wõcti, ja mõned katkised tiikkid linna paranamise alla saadeti. Ka oli aurulaeiva päälvlijat, seas nurinat kuulda, mis aga pea edastfõitmisga kadus. Aurulaeiva seltsi eestseisust palun miia reisijate nimel, oma tähelepanemist selle pääle juhtida, et ta sõidulaewade  juures wähcm Sprdusi ette tuleks, mis reisijate umbusaldust wähcidaks, mida selle seltsi lacwade möödaläinud äpavused reisijate mälestuse wöörutanud. Niisamma on ka Riia aurnlacivade seltsi kontorisse Riiga pcremat kordust sooivida. Nimetatud seltsi konturist lasin mina omale ühe tuttawa naisterahwa weel sel homikul, kui Riiast wäljasõiisin ühe 3. klassi pilleti tuua, mida mina oma ruttulise reisi pärast päew enne seda wõtta ei wõinud. Pilleti eest, wis ikka Riiast Kuresaare sõites 2 rubla maksab, nõutud seekord selle naisterahwa  käest 3 rubla; mida tema ka maksma pidi, teades, et mina Kuresaare» olewale asjatoimetuste pärast kauem Rügas wiibida ei wõinud. Pilleti püüle on aga Riiast Kuresaare 3. klassi sõidu hinnaks suurte tähtedega saksakeclis 2 Rubel Silber (2 rubla hõbedat) trükitud. Nüüd on küsitaw, mikspärast minu 3. klassi pilet 3 rubla maksis? Selle üle palun mulle nüüd auustatud aurulaewa seltsi eestseisust teadust anda, sest ühe reisija käest enam wõtta, kui määratud hiud, ei tule wist mitte selle seltsile auuks. H. S—k 2. Pühad läksiwad meil üsna ilusaste mööda. Esimisel pühal olid kirikud rohkest rahwast täis; oli aga ka siiski rohkest neid, kes linnast ivälja sõitstwad, teistesse kirikutesse. Teisel pühal pärast lõunat mängis linna muusiku koor Loodes, kus ka õige rohkest, noori ja manu oliwad jalutama läinud. —. Üks kahetsemise wäert asi on aga see, et mõned nicie linna noored mehed endid maga joowastawatc jookide orjadeks annawad; iseäranis weel pühade ajal. Kui ilus see oleks olewad, kui igaüks hoolega piiri peaks pidama ja mitte tuigerdades  oma harimata olekut teistele ei näitaks, see mahendab wäga noorde meeste wäürtust ja alandab nende aun. Sellepärast: Parandage Kaarmalt. Säält kaebatakse wihma puuduse  üle. 13. Mail olla säal efimist korda mähe wihma olnud, mis ka palju ei mõjunud. Muidugi teada, on siis säält põllumeeste südamed kurwad ja mures. Rii on ka teistes kihelkondades kuulda. Wiljandi linnakiriku õpetaja abiline, E. Blossfeldt, tulewat Saaremaale, Waljala kiriku pääle õpetajaks. Tema asemele tulla Wiljandi oanä. A. Malgren Eestimaalt. Eestimaalt. Undla mõisas sündis IS. Mail, kellu 7 õhtu hirmus õnnetus. Sääl oliwad ühes hoones kiwilõhkujad korteris, kes ettewaatamatalt 2V naela lõhkumise rohtu akna pääl seista lasksiwad.  Ühe töölise naine astus tulega liig rohu ligi, nii et see hirmsa plahwatusega põlema kargas. Siinide pääle wõlwitud kiwimaja lagi sai ära purustatud. Raskeste wigastatud naine wiidi Rakwere haigetemajaSse. Jõhwi raudtee jaama ligidal leidis üks tööline 5. Mail metsast nälginud kõhna hobuse, mis, nagu pärast awalikuks tuli, ära oli waraStatud  ja margast sinna kinni seutud. Waene loom pidi sell moel kümme päewa ja ööd niisuguses kurwaS olekus ilma söömata olema. Hiiumaalt. Hiiu saarele Kerteli külasse on uus telegrahwi ja postijaam asutatud. Pariisi maailmanäitus. Aastal 1886 andis selleaegne kanbaminister ja maailma näituse ettewalmistamise esimees Lokroi kõigile Prantsuse ehitajatele ja inshenecridele üleshüüde  wälja, et üks ehituse plaan saaks walmistaiud,  mis kohane oleks jäädawaks mälestuseks saja aastase suure mässamise mälestuse piduks ühtlasi ka 1889 aastase maailma näituse tarwis. Igale ühele jäeti prii woli selle mälestuse ehituse plaani ise oma luule järele wälja mõtelda ja kujutada. Hulgast fissesaadetud plaanidest ja ettepanekutest  arwati Eiffeli oma kõige paremaks ja kohasemaks, kes ühte 309 meetri kõrgust torni puhtast rauast tahtis ehitada. Plaan wõeti wastu, Eiffel sai nõutud 1.599,099 franki ehituse kuluks ja sai otsuseks tehtud, et „599 meetri torn" ükz osa maailma näitusest pidsiolema. Täna, waewalt ZVe aasta pärast, seisab see töö malmilt miljonide imestajate silmade ees ja ka tulewale ilmale imestuseks, kui ilmanäitus ise ammu maa pääll kadunud on. Waataja imestus on selle malmis töö juures suur. Liht inimest peab see määratu kõrgus imestama, asjatundjat jälle kerge ehituse kombe, millega määratu raua raskus nii lihtsalt üleSse on seatud ja ka ehituse üleüldine ilu. Eiffel on ühe mälestuse samba walmiStanud, mis tõeste wüärt on kahte ajalou järku nii hästi olewale  kui ka tulewale põlwele igal ajal meele tuletada. Ehituse nimi, mis suuremast osast rahwa suust on tulnud, muretseb selle eest, et see töö meel ühte kolmat otstarbel täidab, nimelt oma ehitaja nime igawescks mälestuseks jätab, mis suurema osa tööde juures muidu ikka aja jooksul unustuse langeb. Et torni kõrgusest selget aru saada, sellepärast paneme siin maailma kõige kõrgemad ehitused wõrdluseks üleSse; kõrgused on: Kölni doomkikrik 169, Raucni suurkirik 169, Cheopsi piramiid Egiptuses 146, StrasSburgi Münster 142, St. Stefani doomkirik Miinis 138, Peetri kirik Roomas  132, Pariisi Jnwalide kirik 106, Pariisi Panteon 66, Pariisi Notre-Dame kirik 66 meetrit. On nüüd ka Washingtoni obelisk, mis 169 meetrit  mõõdab, neist kõige kõrgem, siiski on Eiffeli torn ka kõige kõrgemast neist weel peaaegu poole kõrgem. Teised ehitused on muidugi kiwist, milledest  Kölni doom ja Washingtoni sammas nii kõrgele  on ehitatud kui kiwist ehitamise material üleüldse lubab, see on tema wiimase kõrguse piireni. Rauast ehituse kunst ei ole mitte mana, aga tema tarwitamine kõrgete ehituste juures hoopis ette kui kiivil, ja Eiffeli torn on wacst alles üks keskjaam tulewikuS ehitatama kõrguste kohtu. Eiffeli torn hakkab maast nelja libamiste sambaga paale, mille päälmised otsad paari kaupa 59 meetrilise wikerkaari moodi loogaga ühendatud on ja mis 180 meetri kõrgusel kõik üheks ainsaks loodis tulbaks kokku lähemad. Torni mood on, selgemalt wälja ütelda, nagu üks kepp, mille alumine  pool neljaks lõhki on aetud ja need neli aru laiali sirutatud, päälmine osa aga arude ühenduse juurest ikka terawamaks läheb. Alumise otsade mvi tugemiste sammaste wahed on igal 199 meetrit teisest eemal, nii et torni alumine ots 10,990 ruutmeetrit maad katab. Nelja suure poogna all on waba ruum, mille keskkohta üks purtskacw kaunistab. Tornil on 3 järku wõi korda; esimene järk 57 meetri kõrgusel on kõige suurem, teinal on neli galeriid igaüks 15 meetrit laiad, nii et terme ruum siin 4209 ruutmeetrit suur on. Iga külje peal suur rcsturant wõi trahter, millede esinikud wõi rentnikud mitmest rahwuStest on, (Prantslased, Wenelased, Mm-