Tallinna Sõber M SS GeltSmeS aastakäik. Tallinna? g. Leirnse-knn piival IBBS, Kleiildit aeileht Etstirahwale ««il jg liindts. Tuleb ükskord nckdalks wälja. «Iks»» raliuua» Liu»s«r»'i piirilt, trüki»lj»»: »»,t«» > rubla, 40 kop.- paol aa»ta« I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: »»«ta« » rubla pool-aa»ta» 1 rubla 70 kap. Auutuluseb «aksa»ab iga rea eht selke »s««« pealt » »ap. Tellimise» «Aetakse »«,t«» Ua«»«a-t /i«df»rs'l ptriate trü»l««ja». ?ekerSurqis: J. S. Feetaadt, v»»a«po>-»» 54. Kartus - saalima»». Ztakweres: A. Mys. haides: A. Kesdelberi. LaPsaius: A. KossLerg. Lihulas: A. Ziüttn«r'i poodi». Wiljandis: s. z. A«r»»'i raamatupood. Ilarwes: M. Söder. ZSörus: Zkraua Maikas: W. Nudolst. Hh. Maal: kuida iseäraki, tuulutalse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Slab valtjski», kirjad köiwa» Baltilli (Baltischport La-MouiS.lloxi».) Register: Omalt maalt. Tallinnast: Kubernöri kuulutused. Kroonumaksu.Jnspektorid. Preestrite kümnes ära lautatud. Oma maa zementi kaitsuS. Ühe wäljarändaja kiri. Loomatõbe lõppemine. Hull koer. Pettuse nuhtlus. Pandud tuli. Äkiline surm. Pikse-kahjud. Jaagupi kihelkonnast.' Tütarlapse mahwus. Tartust: Tulepanija nõuu nurja läinud. Walgust: Rööwmörtsakad. Maarja Magdalcua kihelkonnast: Tulepanemine. Tartu maakonnast: Loomatõbi Pärnust: Naitus-lõpetus, Wõnnust: WarguS Saaremaalt! Loomatõbi. Kuuramaalt: Põllusõnumid. Peterburgist- Keisri Majestätid tagasi; Krasnoje Scloo lagrist. - Rahwalugemifest. Iseäraline wabril - Soomemaalt:  Keisrireisust. Samaarast: Ilmadest ja Eesti asujate elust. Wenemaa seespidistest kubermangudest: Metsapoleimsed.  Tiflisist: Raske wihm Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Taanimaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaamast. Egyptusest Indiast Ameerikast. Jutu leht. Omalt maalt. Tallinnast. EeStimaa Kubernöri herra käsu peale saab kuulutatud: .Palju Eestimaa talurahwast läkfiwad kewadel sel aaStal oma perekondadega Stawropoli kubermangu, endid seal asutama. Nemad oliwad mitmetest maakuulajatest, kes selle juureS ainult oma kasu püüdfiwad, petetud, ja et leidnud mitte seda, mis nemad lootfiwad, ja saiwad wtimakS,  kui nemad kõiki oma raha aSjata oliwad ära kulutanud,  pärast pitka rändamist ja waewa, kodumaale tagasi toodud. Sedawiisi tnliwad Heinakuu 16. pääwal Tallinna Toompea wangihooneSse: Juhan Hesfter, Harju maakonnast  Uuemõisa walla Kanawere külast, oma perekonnaga; Joosep Kütt, Wtru maakonnast Neeroti walla Walme külast, oma perekonnaga; Jaan Pällo Harju maakonnast Palivere  wallast, oma emaga, ja wäljateeninud soldat Hans Treiberg, keS Kuimetfa walla Talist küla hingekirjas. Nende õnnetumate perekondade häda olgu õpetuseks kõigele, keS kergemeelega seda usuwad, mis niisugused inimesed  neile ette räägiwad, keS mitte nende head, waid ainult oma kasu püüawad." Kubernöri tanzellei poolest kuulutatakse: .Würstlik Kõrgus Eestimaa Kubernöri herra, Würst J. W. Shahhowskoi,  wõtab kaebajaid waSta omas kanzelleis waStawõtmise  tuas, igal pääwal kell 9 kuuni kell 10 homikul, mahaarwatud pühapääwad ja kroõnupühad.^ Kuida juba enne kirjutatud, saawad sel sügisel kõikis Wene riikiS, nenda ka Vallimaa kubermangudes iseäralised  ametnikud, Kroonumaksu Inspektorid (ülemaatajad), ametisse aStuma ja oma tegewust algama. Nendel saab kõige asjadega tegemist olema, mis iganeS maksu all seisawad ja maksu kõrguse külge puuduwad. zgenda peawad nemad ka maäkohtade ja linnakruntide  ülesantud hinda üle waatama ja neid sellega wõrraldama, miS need kohad ja krundid tõeSte sisse kannawad,  et Riigikassa selle aSja juureS mitte petetud ei saa. Nimelt arwatakse ka, et Kaubaajamise-saatekondade ja Koguduse-walitsuSte ülewaatamine kaubaajamise ja ametiajamise (wabrikute ja käsitööde) maksude üle mitte mõjuw küll ei ole, ja et sealt juba niipalju rohkem fiSse tuleb, kui nende ametnikkude ülespidamiseks kulub. Pärand use-maksud saada pea täitsa nende ametnikkude  hoole alla antud, kuna need tänine Kameralhofide ja teiste kohtate all seisiwad. MitmeS paikas riigi seespidiSteS  kubermangudes on maksude wõlad nii kõrgeks  kaswanud, et seda nenda enam kannatada ei wõi. Seal sai Politsei abiga selle puuduse põhjuse ja selle järel uuritud, kaS mitte kangemat sundmust tarwtS ei läheks. Politsei järelkuulamised oliwad aga puuduSlikud. Kroonumaksu  Inspektorid pea vad nüüd ka seeguSte maakondade üleüldise majapidamise järel waatama ja puuouste wasta abi otsima. Edaõpidi peab maksude fisseajamine täitsa nende ametnikkude hooleks antud saama, kunagsee tänine Politseide asi oli. Selleks arwatakse kolm kuuni neli ettewalmistamise-aaStat  tarwiS minema. .Valitsuse Teadaandja" kuulutab, et Kõigekõrgemast  kinnitatud Riiksrathi nõuu peale üheksas läänepoolises  kubermangus see kümnes ära kautatud saab, mida mõisnikud ja talupojad Greeka-õigeusu ja Rooma-Katholiigi  preestritele makfiwad, ka see, miS walitsuse poolest juba raha peale ümber arwatud oli. .NowoSti/ sõnumite järel saada Raha-MinisteriumiS  selle üle nõuu peetud, et kroonu ehituste juureS edaspidi ainult omal maal tehtud zementi peab iarwitatud saama, kui see mitte sandem ei ole ja rohkem ei maksa, kui wõera maa zement. Saksakeeli , Tallinna Zeitungis" seisab järgmine kiri Heinakuu 7. pääwast, mida üks õnnetu wäljarändaja Ranna-Wirumaalt oma endisele mõisaherrale saatnud on: ,Mina olen SuhhumiS, kuna kõik minu seltfilased, kellel weel iganes jõudu oli, koju tagasi läinud on. Meie ei saa kuhugi minema, sest meie raha on otsas, ja meie peame  küll seia surema. Seda maad mis fiin on, meie ei taha, sest selle peal ei wõi keegi Eestlane elada. Maa on wäga mägine ja külm tõbi walitseb fiin. ArmaS auustatud  Herra, nüüd pöran mina waene inimene ennast waluga  ja silmameega Teie poole, kas Teie nii hea olla ja meie, kui ka meie waeSte laste peale halastada tahaksite, et meie wõeralt maalt ja wõera rahwa keSkist ära peasekfime.  See on kõik tõsi, mis Teie meile ütelnud olete ja mis meie mitte uskuda ei tahtnud. Meie oleme kõik ühe inimese läbi petetud ja wälja kurnatud. Nüüd ei pease meie ilma rahata kusagile. Oleksime meie seda teadnud, meie ei oleks seia tulnud. Mina, Jaan Komp, minu naene ja minu lapsed, meie palume weel kord, kuna meie süda walutab ja meie silmad täis wett on, aidake Teie meid, kui see Teil iganes wöimalik on, see kord siit ära. Meie tõutame Teile kõiki tasuda, niipea kui meie Eestimaal oleme. Kui Teie meid mitte ei aita, siis ei pease meie tagasi ja peame küll seia surema. Tuleme meie aga Teie abiga sügiseks Eestimaale tagasi, siis tahame meie kohe hea meelega Teie juures tööd teha. Nendest, keS meiega seia tuliwad, on ainult weel Klaamann fiin, kellega meie ühes elame. Hermann Juhan KlauS on mägedesse läinud,  teised on koju tagasi läinud. Mina palun, kui iial wöimalik, warmalt wastust." Alguskirja ei ole meie kätte tulnud, meie oleme seda tähendatud lehest uueste EeStikeeleSse tülkinud, sellepärast wõib mõni sõna teisiti olla, tähendus on seesama. Kas msisaherra palujat aitanud,  seda meie ei tea, aga meie soowime ja loodame seda. »T. S." t. Arstlitku tunnistust mööda ei ole Saku ja Uksnurme  mõisades ja waldades Heinakuu 14. pääwast saadik enam loomatöbe olnud. Tõbi on seal täitsa kustunud ja piim kõlbab iga! wiifil toiduks. Heinakuu 12, pääwast tunni 19. pääwani oliwad loomatöbeS haiged: Harjumaal  136 hobust, 195 sarwlooma, 59 pudulooma; faiwad  terwekS 8 hobust, 14 sarwlooma, 2 pudulooma; langefiwad 93 hobust, 144 sarwlooma, 53 pudulooma. Wirumaal oliwad haiged 45 hobust, 34 sarwlooma, 17 pudulooma; saiwad terweks 23 hobust, 8 sarwlooma, 6 pudulooma; langefiwad 1 hobune, 6 sarwlooma, 4 pudulooma.  Zärwamaal oliwad haiged 10 hobust, saiwad  terweks 2, langefiwad 8. Läänemaal oliwad haiged 62 hobust, 49 sarwlooma; saiwad terweks 16 hobust, 12 sarwlooma; langefiwad 32 hobust, 31 sarwlooma.  Kõigel Eestimaal tuliwad selle aea sees endiste 73 haige hobuse juure 180, kellest 49 terweks saiwad, 134 langefiwad ja 70 weel haiged oliwad; 63 endise haige sarwlooma juure tuliwad 215, nendest saiwad  terwekS 34, langefiwad 18!, oliwad weel haiged 63, endise 10 haige pudulooma juure tuliwad 66, nendest saiwad terweks 8, langefiwad 57, oliwad weel haiged 11. Omast endisest käredusest oli siis tõbi kõigel Eestimaal  tagasi jäänud. Heinakuu 30. pääwal on Tallinnas jälle üks koer hulluks jäänud ja maha lastud. Selle kuu 1. pääwal on turukubjas ühe Ageri walla mehe, Jaan U., käest neli hukka läinud fia-ktntfu Tallinna turul ära wõtnud, kes neid seal müia pakkus. Kintsud saiwad Politsei poolest häwitatud ja müija rahatrahwi  alla mõistetud. Olgu teistele täheks : Öösel, Heinakuu 28. ja 29. pääwa wahel, umbeS kell 1 aeal oli kõlwatu käsi, walli peal suure Rannawärawa  eeS, kaks heinakuhja põlema pistnud. Õnneks oliwad mõned Politsei-soldatid tuld näinud ja jõudfiwad seda ilma sunrema kahjuta kustutada. Heinakuu 28. pääwal, enne lõunat kell 10'/, kukkus  Unterohwitseri naene Amalie Loshkin, keS 3. alewtjäuS Johannsoni majas elaõ, hoowi peal järsku maha ja oli surnud. - Selle kuu 2. pääwa homikul leiti 38 aaStane Peterburgi kodanik Artemij Stepanow, keS 2. linnajäuS majas 144 elas, omas seespidi lukku pandud kamriS surnud. Arsti tunnistust mööda on tema rabandusesse surnud. Pikse-kahjude üle tuleb ikka weel uufi sõnumid. Nenda on Borkholmi maldas, Weike-Maarja kihelkondas, Aburi külas wälk Heinakuu 17. pääwal ühe talumaja põlema pannud, kus juures kaks inimest ükS mana mees oma naesega, surma faiwad. Heinakuu 21. pääwal on wälk Kulina maldas, Jaagupi kihelkondas, ühe wabadiku maja põlema pannud. Perenaene oma kahe lapsega  on wäljs peasnud, aga kolm wõerast last 7 künni 11 aastat wanad, kes seal wihmawarju otsinud, on wälgust  uimastatud olnud ja fisse jäänud. Selsamal pääwal  on pikne J. Kello maja, Jaakupi kihelkondas, maha põletanud. Wõru maakondaS on pikne Jaanikuu 15. pääwal Rõuge Pintt abikiriku mitmest kohast purustanud. Ümberkaudu on mitu talumaja piksest maha põletatud ja ka mitu looma surnuks löödud. Kuresaare linnas  on üks merewee-wõeraS, Eduard Schmidt Riiast, piksest  surnuks löödud. Trikatenist, Walga maakonnast  kirjutakse Teadaandjale": ,Pühapääwal, Heinakuu 21. pääwa lõune aeal oli meil kõue, wäga raske  wihmaga. Neli rasket hoopi on suurt kahju teinud. Esimene hoop lõi Trikateni weskt sisse, kuS üks kangur oma naesega põningil tubakast kuiwama üles riputas Naene sai surnuks löödud, mees uimastatud. Sütitanud et ole see hoop mitte. Teine wälk pani Wana-Prangla maldas Rudingi talukoha karjalaudad põlema, mis maha põlesiwad ja kuhu 9 looma sisse jäiwad. Kolmas hoop lõi ühe männa ladwa maha ja pani puu seespidi põlema. Nrljas hoop on Wilken-Pahleni maldas ühe talumaja põlema löönud ja maha põletanud. Kuuramaalt kirjutakse: ,Dobleni maakondas on pikselöögid mitmet kahju teinud. Kroonu-Würzawi waldaS põles Heinakuu K. pääwal Wez-Sihgeli talukoha rehi maha. Heinakuu 5. pääwal põlesiwad Mahlemuische Kuhlaine talukoha karjalaudad, kuhu 24 lammast, 6 siga, 2 wasikast ja 40 hane sisse jäiwad. Heinakuu 8. pääwal põleb Kroonu- Friedrichslusti maldas Maks Thiemanni talumaja maha. Tal seni maakondas põles Jaanikuu 30. pääwal 20 wakamaad nooremat metsa ära. Hasenpothi maakondaS pani pikne Siske talukoha karjalaudad põlema, mis läbi kolm hoonet maha põlesiwad ja 2500 rubla eest kahju tehtud sai. Bauske maakondas põlesiwad Heinakuu 8. pääwal Nsuguti maldas Pelse talukoha elumaja,  Heinakuu 9. pääwal Brukkeni maldas Jesse talukoha  karjalaut, Heinakuu 5. pääwal MisShof-Breedeni maldas Tambakki talukoha rehi, ait ja sulase ait, Heinakuu 6. p. Mesoteni waldaS Pukulmasse talukoha rehi maha.