Sakala .N 44. WiljandiS. 3. Nowembrikuu päewal 1884. Vi. aastaläil. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimendu se adrels: ..Sakala" toimendwele Viljandis. Wene keeli: Lk psMir^iio kÄ.ta" Lk. k. - „Sakala" aaStahind pooltöist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 6N kop. Poole aasta hind: Postiga ! rbl. 75 kop, postita 1 rubla sl> kop W ee rand aasta pca'c tellimisi wastu ei wõeta. Jaa tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Peremehele. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist:  Sl). Okt Põllum. S koosolek! Kurgja Wiljandi maakonnast:  Suur wargus; Pillistwcrest; Uue Suislepast. Pärnust: Laewandusest.  Tartust: Oma Maa; kooli asjust; I)r. M Weske. Wönnust: „Latw. Aw" Riiast: Austra. Weike Saliiest: Kõrtsidest. Tolkenhowist:  Wiljasaak. Lasdonist: Kurjad tööd. Tallinnast: Väljarändajad.  Peeterburgift: Teated. Lõuna-Wcnemaalt: Läti wäljarändajate  elu. Odessast: Tüdrukute wargu?; Tolli ahjust. Harkowist: Suur-koolist. Moskwast. Orelist. Tiflisist. Wõeralt maalt. Kirjawastused. Kuulutused. Esimese naese testament VI. Habeme ajalu'ust. Siin ei ole midagi sees ja seal ei ole midagi sees. Kõikuw pilliroog. Peremehele. <Ärmas ja auus Eesti peremees! Ära pane pahaks, et ma Sulle korraga „ Sakala" läbi ühe kirja saadan. Mina palju küll kirja kirjutanust ei armasta, aga kui ma Sulle kirjutama pian, siis wõtan sule päris hea meelega kätte. Ma tean juba ette ära, ega Sa seda kirja üksi oma teada ei pia: nii pia, kui ta Sull käes on, lued Sa ta otse kohe perenaesele ja tütrele ka ette. Ega meie perenaesed ja peretütred nüid ommeti seda ka lugemata ei jäta, mis nende peremehesse ja taadisse puutub. Lahke perenaene wõib aga jutgeste seda minu kirja lugeda, sest ega ma tema peremehele ommeti midagi kurja saladust  ei õpeta :e. Mina paluks Sinu käest, auustatud peremees, teada, mis Sa õige neil pikil eestulewatel õhtutel teed! Perenaene ja piigad wuristawad wokkisi; pois punub paelu ja köisa ja sulane teeb saani; mis Sina teeb? „MiS see Sinusse puutub!" wastas ehk mõni mees, kellel mu küsimine mitte meele pärast 'pole ja kes mitte hea meelega omast maja pidamisest aru anda ei taha. Aga mina olen sellega juba harinend ja ei pane sest midagi pahaks ega wõta wihaks. Mitmed lahkemad peremehed wastawad jälle: „Mina waatan sängist piibu suidsu läbi, mis töised teemad!" Ehk jälle: „Mina ajan magusat juttu!" Ehk jälle: „Ma mõistatan!" Mõni mecS ehk saab ka ütlema: „Ma lähen kutsika kõrtsi!" „Mina luen raamatuid. .." Kes seda ütles! Ütle meel üks kord! Wõi Sina lued raamatuid! Waata, sõber, sellest ma just pidin kirjutama. Nüid sain otsa kätte ja hakkan peale. Pane aga Sina, raamatu lugeja peremees, ka tähele, mis ma ütlen ja wõrdle, kas meie mõtted ühte lähemad! Minu arwates ei olegi paremat osja talwe õhtadel peremehel ette wõtta, kui kasulik ehk hea ajawiitlik ja õpetlik raamat. Iga peremees on omast kohast ju ka koolmeister ning tema kool on pere. Kuidas koolmeister, nõnda kool; kuidas peremees, nõnda pere. Mõistlikul peremehel on mõistlik pere. Kui Sa, armas peremees, oma perele õpetust ja äratust tahad anda, siis wõta kahel õhtulgi nädalas raamatud ette ja lue! Raske kehalik töö surub maimu muidugi maha poole, sellepärast  tõsta ja ärata teda jälle maimu käega. Igal peremehel piaks kõige wähemalt üks ajaleht olema. Niipia,  kui see ta kätte juhtub, istub ta õhtu maha ja lueb ette Esiotsa wist ei kuula mõni pois ehk piiga uut aSja küll mitte lahtiste kõrwadega, aga sest pole wiga. Mõne aja pärast ei jõuua nad enam ära oota, mil ajaleht jälle tuleb ja peremees maha istub. Saagu siis üks õhtu ajalehe lugemisega mööda saadetud. Aga, kui Sa ärkand mees oled, siis wõtta töine õhtu nädalast  raamatu lugemise tarwis. Lue seda ja töist, aga ära „ mere madusid" ega „kuradi poegi" ette wõtta, siis lõpetad kuuljate himu heade raamatute wastu luutumaks  ära. Kui Sa raamatuid lued, siis wõta esiotsa mõni jutukene ette, siis mõni muinasjutt, aga siis wõta üks iluS reisi lugu ette! Lase kuulajad ühes jutupuhujaga  Ameerika metsadesse ja kaugele merele minna ja küll Sina ja Su kuulajad ka seal näewad, et õigus ja armastus töö ja wirkus kõigil pool pea asjad on. Mõnigi laisk pois wõi sulane hakkab selle juures järele mõtlema ning eneselle ütlema: Mis minagi sellest laiskusest ja lonklemisest saan! Eks ma niisammuti wõi ka wirk ja wile olla! Küll Sa näed, armas peremees, et Sa ajad niisuguse ajawiitega oma perele uue hinge sisse. Pahandus kaub sulase suust, tüli tüdrikust, laiskus lastelt. Rõõmus ja tahtlik meel asub majasse ning maja rahwas tunnewad piagi, et neid mitte palk ega söök üheks pereks ei seu, waid et neid üks nägemata side seub Küll Sa näed, et see nägemata side pere koos hoiab: Poiss ja sulane ei taha piagi enam naljalt asja leida, õhtul küla peredes ehk kõrtsi kambris ümber luusida, waid istuwad kodus. Kui Sa ühe ainsa talwe nii wiisi oma peret oled auustannd, küll Sa suwel näed, kuidas pere Sind auustab! Sa ei wõi sagedaste ära arwatagi, kuidas mõned teendrid ja töömehed hea meelega raamatut  kuulewad. Ma räägin Sulle ühe weikese näituse. Mina olin nelja aasta eest oma õemehe Juhani juures külaliseks. Ei Lea, mis ajast saadik mull juba need Dr. Kreutzwaldi „wns kentsakat" juttu kuue tasku oliwad  jäenud. Taga tare lõikas Saarlane kraawi. Sõi mees lõuna ära ning heitis siis kõhuli kraawi äärde maha. Mina seal ka; wõtan raamatu taskust ja hakkan mehele ette lugema. No seda oleks Sa pidanud nägema! Mehele ei tule ega tule und silma, kuuleb kikis kõrwadega,  nagu jookseks mõni jänes põesas wõi kõliseks mõni hõbedat kraawi mullas. „Noh, küll see on üks ruamat!" ütles Saarlane, kui ma oma lu'u lõpetasin. „Mua lõikaks tema eest ilma söömata kruawi." Jah, armas peremees, tee kord katset ning ütle mulle siis, kuidas läks! Minu tänane kiri wenib ehk natuke pikemaks, kui tarwis; aga ta tuleb heast südamest. Soowin Sulle siis head rehepeksu aega ja tulewat talwe, kuiwa peergu ja heledat küinalt! Kui kammer heasti walge, siis waim ka selgem ja lahkem. Poliitika ringwaatus. Keiserliku käsu peale Oktobri kuu alustusest on Balti kubermangudesse rahukohtule sisse-seadmine senniks seisma jäetud, künni siin ka töised alamad talupoegade kohtud uuendatud ja parandatud saamad. Meie saame sellest asjast edespidi pitkemalt kõnelema ja arwame, et meie rahwas neid muudatusi rõõmuga saab ootama. Saksamaa parlamendi liikmete uueste walimine on pragu käsil ja rõõmustab iga partei, kui töise üle wõim jõuuab saada. Endises parlamendis oliwad partei armud järgmised: Kesk-parteis (Centrum) 110, priimeelelisi  108, wanameelelisi 53, rahwus-wabadlasi 45, prii-wanameelelisi 27, sotsial-demokraatlasi 13, protesti parteilasi 15, Welsi, Poola ja Daani parteimehi 27. Uue walitemise otsused ei ole weel awalikud ja on mitmes kohas priimeelelised wõitu töiste kätte jätma pidanud. Rahwus-wabadlased on omas walitemise tegewuseS küll elawad, aga kas nemad wanameeleliStega tõeste ena must oma kätte wõiwad saada, nagu seda würst Bismark soowib, ei ole weel sugugi teada ega wõi prohweti wiisil ette kuulutada. Nende wiimate nimetatud parteide esiotsaliste  wõitude rõõmupeekritesse aga langemad ilma ootamata ja arwamata need kurwastuse ja mure pisarad, et sotsial-demokraatlased mitmeis walitemiSte lahingutes wõitu saanud on, mis halwa aegade tähtedeks arwatakse.  Siiski rõõmustawad wanameelelised Berliini Saksad uute walitemiSte üle juba nii wäga, et otse öö ajal oma peamehe würst Bismark'ile ja kirikhärra Stöcker'ile rõõmukisa kuulutama lähemad, ning neid elada lasewad. Prantsuse Hiina sõja-wäe ülemkäsuandja kindral Millot on kodumaale jõuudnud ja peaministrile ning sõjaministrile omast tegewusest aru annud. Tema arwamise  järele ei ole Hiinamaale rohkem sõja-wäge enam tarwiski, sest et seal praegu Prantslaste wõidetud kantsid küllalt kindlad olla ega Hiinlased neid kuidagi ära wõita ei wõida. Ommetegi on peaminister Ferry nõuuks wõtnud,  arwata 12,000 sõjameest weel Hiinasse saata, et siis Prantslased julgeste oma wastaliste üle wõitu saaksiwad.  Ferry wõimuS on aga parlamendis suurem, kui kellegil töisel peaministril see enne iial olnud ja tema nõuudmiste wasta ei saa tulipead panna. Wiimased lootsiwad küll, et nad kindral Milloti käest niisugusid sõnumeid saakstwad, millede järele riigiwalitsusele ja Ferryle Hiina sõja asjus süidi anda wõiwad, aga nad piawad wihaselt wait jäema, sest endine ülemkäsuandja on riigiwalitsusega täieste rahul ja kiidab Ferry tahtmise  täitmise kindlust. Mõne wäljamaa ajalehtede sõnume järele olla küll Prantslased HiinaS päris kitsa järe peal, nimelt saanud üks jagu nende tegemast sõja-wäest Hiinlastest  ümberpiiratud ja ei wõiwat nad enam ilma suurema  kahjuta peaseda. See sõnum ei ole aga kindral Millot'i teate järele sugugi õige põhja peal, waid wõib ennemine mõni Ferry wastaliste wale olla, millega aga riigiwalitsusele puud jalgu püietakse wisata. Walel on aga wana sõnagi järele lühikesed jalad, ega jõuua need õiget asja-ajamist kohegil takistama minna. Inglise wabameeleline walitseja partei oma elatand  eestwedaja Glaedstone'ga on walimise seaduse muutusest  juba parlamendis toist iorda nõuupidama hakkanud  ja on wabadlased nõnda ühes nvuus, et wanameelelised  seda nii wiisi nendest ei ootanud. Wanameeleliste  peamees lord Salisburi on senatis omaS kõnes tähendanud, et selle uue seaduse pärast ehk wabadlastega wõimalik kokku oleks leppida, kuna aga Glaedstone parla- KsLtrmifi zcd H^cdiSt^e: TartuS: J. Tii lk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusie majas; Tallinnas: ThomasJakobson'i, Bufch'i ja Kluge<KStröhm'i raamawpoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WörnS: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K Leopas, Rkseniä uxoes. Avui. X? 60 ja N. Mattis sen Ukseni» spoon., x üasauen. sioei-Ä, Miis X° 28/21. Wiljandis: F. Feldt.