Narvast. Õnnetus. 16. Juunil on mõlemad  wemmksed Peeter Swankow, 16 aastat wana, ja Aleksander Swankow, 8 aastat wana, ühe kaupmehe  pojad, Hungerburgi lähedal ujumise juures Narowa  zõkke ära uppunud. 4 tunni pärast on ühel tmurul karda läinud, õnnetumate surnukehad wee seest wähatõmmata. Peeterburgtft. Kindral Skobelew j-. Skobelew surnud! Nagu kulutuli jooksis see ehmawst  sõnum läbi terwe Wene riigi ja läbi kõige Eüroopa.  Nagu waluS pist käis see teadus iga truu Weneriigi alama südamest läbi ja täitis kõigide silmad palawa pisaratega. Keegi ei wsinud ega tahtnud koguni uskuda, et see õitsew tegurikaS elu ilma pitkema haiguseta  siit ilmast uii häkitselt võis ära lahkuda. Walu, kurwaStuS ja ühtlast ka wiha täidab kõikide südamed halastamata surma töö üle, wiha, mis seda suurem on, mida wäetimad meie endid selle vägeva ja armuheitmata  vaenlase waStu tunneme olevat, keS meilt meie paremad ja tublimad mehed hoolimata ära röövib. Skobelew, see Wene väe uhkus, anu ja eeSmärk Skobelew, see Wene rahva sülelaps ja isamaa vahvam  ja armsam poeg, tema, kõige vaenlaste hirm ja ehmatus, on meist lahkunud, igaveste lahkunud! Tema, see kuulus ülivahwa mees, kelle peale iga üks uhkusega  ja usaldusega vaatas, et ole enam! Oh surm, sa halastamata surm, kuidaS võisid sa seda teha? Kuidas  võisid sa seda meilt röövida, mis meile nii kallis ja armaS oli? AlleS mõne päeva eest, 25. Juunil, jõudis ta omaS täieS elurammuS ja tervisega Moskvasse  ja võttis seal ühes paremas wõeraStemajaS omale korteli, et siis jälle paari päeva pärast oma mõisate peale Rjäsani kubermangu reisida. 26. Juunil tegi ta veel veikse söömaaja nimetatud võeraStemajaS, kuS ta oma adjutandi ja mitme kindrali seltsis mõne tunni ära viitis. Kell 6 läks ta välja jalutama ja pööriS kesköö ajal jälle oma korteli tagasi. Koju jõudes kaebas  ta rinnavalu üle, võttis ennast riidist lahti, heitis  voodisse ja suri oma noore adjutandi käte vahel, keS suures ahaStuseS oma kindrali surma üle on. Kui sõnum laialt lagunes, ruttasivad ehmatades tema sõbrad ja tuttavad kohe tema surmavoodi juure, et ise oma silmaga näeks, kaS see ka tõsi on, mis neil nii raSke uskuda oli ja mis nad mitte «Skuda ei suuttmd ega tahtnud. Nende kurbduS oli suur, kui nägiwad, et halastamata surmaingel oma lõikuse juba oli ära pidanud  ja omad ttivad tema üle välja lautamck. Teisel hommikul tuli kohtukomiSjon ja võttis aSja 100 protokolli.  Sellsamal päeval sai kirikutes kadunud kindrali eest palwetatud. Tema suurem südame sõber, härra Aksakow, viibis kõik see päev tema surmavoodi juures,  miS wõeraStemaja alumise korra peal on. Kindral Skobelew sai nimetatud võeraStemajaS ikka kui kõrge sõber ja mitte kui võeraS vaStu võetud. Weel päev enne tema surma kõneles ta lahkel viisil wõeraStemaja peremehe abikaasaga, keS temale nõuu andis, sest et ta juba enne seda rinnavalu üle oli kaevanud, enam oma tervise eest hoolt kanda ja arSti juurest abi otsida, miS ta aga nende sõnadega: „Ma olen PeeterbnrgiS juba arSti juurest abi otsinud" tagasi lükaS. Politsei.  ja väe-ohvitserid walwafivad tema surnukeha juures. Hommikust õhtuni seisivad sadanded inimesed wõeraStemaja  aknate all. Teisel päeval tuliwad kadunud kindrali õed ja muud sugulased Moskvasse. Peale selle on ka weel palju teisa kõrgeid ametnikkufi  Peeterburgist matuksele läinud, ja nimelt: Kindraladjutant  krahv Baranov ja endine minister krahv Adlerberg ja Skobelew'i õde, würStina BeloselSki- BeloserSki. Ka praegune KetSri koja minister krahv , Woronzov-Dashkow, Suurvürstid Aleksei Aleksandrovitsh  ja Nikolai Rikolajevitsh, hertsog von Leuchtenburg,  sõaminiSter WannovSki, vürst Dolgorukow, kindral - adjutant Radezki ic. oliwad matuse päeval Moskvas. TurkeStaui kindral-kubernär on kohe telegrahvi  läbi käsku annud, et TurkeStaui maakonnas igas kirikus kadunud kindrali eest peab palvetatama. Selle aaõta hakatnsel jutustasime meie Sakalas juba pitkemalt »valge" kindrali wahvaist tegudest ja töödest ja ei taha sellepärast neid siin enam teistkorda üksikult arutada. Igal ühel on meie lugejatest tema kuulsad võidud Balkani poolsaarel Türklaste waStu ja Geop-Teke tormijookSmine Ahal-Tekintfide waStu 12. Jaanuaril 1882 WLtawad ja praegu alleS meeles. Tema mäleStuS jäeb igaveste Wene väe ja rahva südames seisma, keS Skobelew'i surma üle, nüüd leinavad  ja nutavad. Rahu tema põrmule! Kroonimiseks. Päälinna ajaleht „RuS. Bab." kuulutab, et Keiserliku Majesteetide kroonimim 26. Augustt kuu päeva peale on määrawd. Uus raudtee. »Row. Wremja" teadustab,  et lähemal ajal uue raudtee tegevus Tiflis'e ja Baku wähol saab algama. Nimetatud raudtee ühen- dab Kaspia ja Musta merd. Sõit Poti ja Baku wahel «Sltab umbes 30—36 tundi; Bakust wõib laewaga Astrahani, Perfiasse ehk KraSnovodSkiSse saada; Viimasest linnast käib kõige lähedam tee Eü-. roopast Hiina riiki ja BuharaSse. Seda teed mööda »öib Güroopa käsitöö kaupa Kesk-Aasiasse toimetada. Tolli üle. „Herold'ile" antakse Warshawist  telegrahwi läbi teada, et sealsed ajalehed selle üle palju head jutustavad, et rahaminister sissetoodava  suhkru tolli olewat alandanud; muidugi on see sõnum suhkru kauplejate hulgas palju tusast meelt sünnitanud. Haubakildide ärakautamiseks. „Mosk. Wed." jutustab, et rahaministril nõuu on, seda tähele pannes, et kaupmeeste kildid oma iseäralise tähenduse üleüldise VäeteeniStuse läbi on kautanud, I. ja li. kildi ja meikekodaniku seisust ühes seisuseks ümber muuta ja nimelt: „kaubaajawakS seisuseks." „Sala trükikoda." Wäljamaa ajalehed teadwad jutustada, et neile Peeterburgist telegrahwi läbi teada anwd, et Wene mereväe ministeeriumis sala trükikoda olewat üles leitud. Trükikojast leitud ka weel peale 9000 eksemplari ühest keeldud kirjatükist  ülimaga kõrge mehe allkirjaga. Trükikoja Valitseja,  herra Tshitshagu, olewat ennast seepärast maha lasknud! „Jour. de St. Petersb." aga tuulutab nüüd, et need sõnumed kõik tühjad on. Herra Tshitshagu  olewat mana ametnik, kes kaua aega merewäe ministeeriumi trükikoda juhatanud ja ennast mõne kuu eest oma kõrge vanaduse pärast ametist lahti wõwud, aga pärast seda warfi ära surnud. Mis mereväe ministeeriumi trükikoja kohta on ütelda, siis ei ole sell mitte suur tähendus, sest et seal midagi muud kui merewäe valitsuse poolt antud ringkirjad ja käsud saawad trükitud. Sala kirjatükist ei ole seal aga iialgi valmistatud. Esimesel Juulil wäljaloositud l. jau 5 protsendi võidulaenu rahapaberitest on järgmised  numrid võitnud: WLit. Seeria. Pilet. WSit. Seeria. Pilet. 200,00 V 5,570 21 4«MV 9,638 4S ?S,oov 12,327 49 25,000 9,294 2b tv,oos rubla on wöituud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. IVM2 23 16,009 1S 18,348 21 soov rubla o« wbituud! Seeria. PiUt. Seeria. Pilet. . Seeria. Pilet. 13,483 41 9,425 25 786 3 8,558 27 5,774 14 5000 rubla ou wsituube Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 16,063 39 16,841 13 3,270 2 4,025 38 1,359 43 2,569 49 11,744 24 17,777 4 tvov rubla »« wSituube Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 4,125 31 5,014 39 7,969 23 4,604 33 652 41 17,295 24 12.161 10 6,174 1 1,105 1 17,193 45 10.690 1 10,827 23 15,972 12 17,539 31 5,108 15 367 46 11,781 23 17,846 32 5,603 8 7,038 4 Orenburgist. Künni 11. Juunini on seal nii suur palawuS olnud, mis «ahel künni 44 graadini R. tõusis. Nimetawd päewast saadik on üks ainus kord «ihma sadanud. Wiljawäljad on suure palamuse ja usside ja muude putukate läbi palju kahju saanud. Moskwast. Hirmsa õnnetuse üle, mis hiljuti Moskwa-KurSki raudtee peal juhtus, kirjutab „ Tallinna Zeit." ühe pealtnägija jutustuse järele järgmisel «iisil: LnnetuS juhtus 296 werSta Moskwast eemal ühe koha peal, kus raudtee ühe weikese jõe üle läheb. Jõe jooksu tarbeks oli toru läbi tammi pandud, kust «ähene «esi läbi woolaS. Ühe häkilise wihmasao läbi oli aga jõe wesi kõrgele tõusnud, toru ära wiinud ja tammi sisse suure haugu teinud, misläbi kõik ümberkaudne maa mee alla jäi. UmbeS 20 minutit enne õnnetust ott weel üks kaubarong kardetumast kohast õnnelikult üle peasenud. Reisijate rongi kolm esimest «agonit oliwad ka niisama õnnelikult üle läinud, nii et konduktörid  ja teised ametnikud masina peal weel eluga ära peasesiwad, ehk All wagonid pärast seda ka auku saiwad kistud. Kui lähedama jaama pealt abi juure tuli, oli lugu' hirmus näha. Nõnda oli näituseks üks gardeleutenant künni õladeni liiwa sees ja püüdis asjata wälja peaseda. Kõigist tema appihüüdmisest ja lubamisest  hoolimata, sellele 3000 rbl. anda, keS tema elu peaStab, ei «õinud talle keegi appi minna ja ikka rohkem liiwa langes tammi pealt tema kaela, nii et ta kõigide silma näheS wiimaks täieSte liiwaga kinni kaetud sai ja ära lämmatas. ÄkS wagon soldatitega oli keskelt lõhknenud ja soldatid hirmsa jõuuga jõkke wiskanud, kus nad kõik ära uppufiwad. Üks jaama ülem oli ümberkukkuwa wagoni aknast weel õnnelikult saanud wäljahüpata, «õis aga suure waewaga jõest wälja kistud saada. Ühel talmmisel oli käsi õla küllest puhtas lahti kistud; muu abmõuude puuduse pärast oliwad mõned tema reifiseltSlaStest signalinööriga haa- vatud käe õlast kinni sidunud, et verejookSmist vaigistada.  HirmsaSte Vigastatud surnukehad, surejad, uppujad kõik see oli hale ja kole pilt. Imelikult on taevas üht weikest 5-kuulist last surma eest kaitsnud,  keda pärast prügi ja puru ärakoriStamist wagoniS magamast leiti.» Wähe reisijaid on vigata ehk veikese wigaga ära peasenud; enam kui kolm osa inimest on surma saanud. Ei ole kaua, kaua aja eest Wenemaal niisugust hirmsat raudtee õnnetust olnud. Wilnast. Seal ümberkaudu, kirjutab kohaline ajaleht, on lõikuse lootus nii suur, nagu see enne weel iial ei ole olnud. Kohati on rukis 3'/» arshin kõrge ja puuwilja aiad ja heinamaad annavad kõige paremat saaki. Mustist. „Golos'ile" annab nimetatud linna Juutide rabbiner telegrahwi läbi teada, et sealses Juutide palvemajades ehk finagogedeS kadunud kindral Skobelew'L hingeõnnistuseks on palved ära peetud. Juudid palvetavad oma linna auukodaniku ja Wenemaa  kallima poja eest. Kiewist. Ühes külas Tarashtsha maakonna» on talupojad, nagu „ Sarja" kuulutab, ühe vargaga, ke» seal ümberkaudu palju kahju tegi, kauba ära teinud,  mille järele vara» „SwiStun" valla käest 120 rubla aasta» saab maksetud ja mille waSW tema oma peale võtab, see eest muret kanda, et külas enam vargust ette ei tule. Wladimiris on tuli HirmsaSte möllanud. Kuida 5 Moskva Zeit." teada antakse, on 23. Juunil nimetatud  linnas kolm uulitsat põlenud. Odessast. Üks rikas kerjaja, nimega Saveli WaSfiljev, on hiljuti Odessas ära surnud. Tema järele jäenud asjade üleskirjutamise juures leiti peale muu tühja kulude Üks tunnistus 2171 rubla peale, mis kuhugile kohtusse oli hoida anwd, 31 rbl. hõberaha,  20 rbl. paberi raha, üks veksel 25 rubla peale, üks taskukell, hõbe sõrmuksed, ristisi, kõrvarõngaid ja üks kviitung 60 rubla peale ja ühes iseäralise» kaStiS 100 rbl. hõbe rubla tükkides. Sellest wõib arvata, et kerjamise amet rohkeSte sisse toob. Wõeralt maalt. Egiptusemaalt. 2. Juulil antakse Aleksandriast Londoni teada: Aleksandria on täieSte ära purustatud;  tõik uulitsaid on puru ja prügi täi»; Prantsuse konsuli maja on whahunmk; kõik pääuulitsad on ära põlenud. Kaks kolmandik «äesalkadest põgene» suuretüktide laskmise ajal ära. Araabia pasha on teistega, kes mitte enam ei tahtnud jäeda, esimese raudtee jaama kaudu Kairo linna poole taganenud. WiitsekuningaS ehk Khediwa on aga waewaga surma käest peasenud. Arabi saatis Toulba-Bei juhawse  all ühe jau ratsa- ja jalaväge Khediwe paleed ümber piirama; soldatid tungifiwad sõariistadega Khediwe  tubadesse ja ütlesiwad temale, et neil käsk olla, teda ära tappa. Kaua aja pärast läks «Limaks Khediwel  korda, bOO soldatit ära o«ta, kes teda RaS-el- Tini paleisse saatsiwad, kus ta Inglis merewäe soldatit  eest leidis, keS Egiptuse soldatit korras pidasiwad.  Üks jagu Inglise jala- ja merewäge läksiwad täna läbi linna ja lasksiwad mitu rõöwijat ja mõrtsukat  surnuks. Mõnesugused sõnumed. Abi aia-sipelgate waSta. Aia-sipelgatd wsib mitmel wiifil ära kautada. Kaewetakse sipelgate pesa heaSte ümber, segatakse muld hoolega tarwilikn jau chloorlubjaga segamine ja pritsitakse weega lahjemaks  tehtud soolahapniku temale peale, siis surewad sipelgad warst ära. Ka teisel wiifil wsib sipelgaid ära kautada, kui wärSket kerbli-rohtu jMauäix (Zere- Mum) peeneks lõigatakse ja siis kaunis paksult sipelgate  pesa peale riputakse. MSne tunni pärast on sipelgad kadunud. Aruldane rukkikSrS. Hiljuti leiti väljamaal Eilenburgis ühe kõrgustiku pealt ükS rukkikörS, mille külleS üheksa täieSte wälja kaSwanud Sitsewad rukkipead  oliwad. KeSkel oli kõige pitkem pea, umbeS 7 künni 8 tolli pitk, ja mõlemates küljeS neli weiksemat pead, umbeS 3 tolli pitkad. See aruldane rukkikSrS saab põllumeeste seltsile professor Freitag'i kätte saadetud. Kirja wastused. 1) J.«. T—nas ja J. T. P-el. Palume mitte paha» panna, et lahtise pofikirjaga rehkmmgtt» saatsime; «ett oli sarnatsid rehwuuM nsitukada wälja saad», sellepärast ei olnud mitte wiiimalik töifitt teha. ») R. N. WSHemat rublat raha «öid postmarkidega saaja. , WaStutaja: J. KSrw.