olla raSke ja walimiste aeal seesugust käratsemist ja kiust-- lemist lämmatada, selleks ei näi temal wõimnst küll olema. Walijaid saada wäljaSpvolt, ühelt poolt ja teiselt poolt rahaga kolistatud. Rumenia poolest kipuwad põgenikud stsse, walimistest osa wõtma; Serbia ja Makedonia poolt kipnwad rööwlisalgud, keda nimelt Jda-Rumelias muidugi juba küll olla. Walitsuse poolest on kõik teed, mis Bulgariasse  tulewad, soeawäe wahi alla pandud. Endine Sõea-Minister Oberst Nikolajew ei ole pakutud Kindral- Adjutanti nime mitte wasta wõtnud. Ka tema nimetamine  Filippopeli sõeawäe kommandöriks olla paljas nimi, teda tõeste senna saata, et olla julgust. Prinz Ferdinandi aikas onu Prantsusmaal, Herzog von Au male, olla temale raha lubanud, kui seda mujalt saada et ole. Ka see näib selle sõnumi kinnitus olema, mis järel Prantsusmaa  endiste Kuningate sugukond kõige tegewam on, Bulgaria trooni selle oma sugulasele toimetama. Saksamaal on Jtalia Minister-Prästdent Crispt Friedrichsruhes, WÜrst Bismarki juures, käinud ja ka Ztalia Saadik Berlinis, oli senna kutsutud. Selle kuu 21. pääwal reifisiwad mõlemad jälle ära. Mis nõuu seal peetud, seda arutatakse mitmet wiifi, aga teada ei ole sellest tänine ühtigi. Ztalia lehed kinnitasimad esiteks, et lepitus Ztalia Kuningriigi ja Paapsti wahel peaasi nende nvuupidamises olnud, aga pärast on selle wasta räägitud. Suurem õigus on wtst nendel, kes arwawad, et Ztalia seisupaik Vallani poolsaare kohta, niisamati ka Wahemeres, Suessi kanali, Egyptuse ja ülepea Afrika põhjapooliste randmaade asjus läbirääkimise all seisnud. Mis üle seal aga ka nöun on peetud, ühest asjast annab see wõeruskäik  kõige maailma ees selget tähte: kõigutamata ühe n dusest Sa ksamaa, AuStria ja Ztalia wahel, mida juba lagunemas olema arwati. Kõige rohkem  pahandawad ennast Prantslased selle üle. Crisp  i't, kes wiiimasel talwel uueSte Ztalia Minister-Prästdenttks  kutsutud sai, peeti üheks nendanimetatud wabalaseks  ja rahwuslaseks, kes kõige Romanlaste ühendust ja selle järel ka sõbrust Prantslastega nõuaks ja need lootflwad  oma meeletumat tuju tema abiga täita. Seda unenägu on nüüd Crispi wõeruskäik Friedrichsrnheö  häwitanud; rahu -armastajad rõõmustawad ennast aga selle üle. Rahurikkumist on esimeses joones Prantslaste poolt karta, üksi nemad aga Saksamaa wasta sõda algata ei julge ja ootasiwad abi Wenemaa poolt ja Ztalia poolt. Seda ei näi nüüd kummagilt poolt saada olema. Saksamaa walitsus on jälle Prantslaste wasta oma rahuarmastust, pilka meelt ehk koguni halastust  üles näitanud, rohkem ehk wahest, kui mõnel Saksani  aa tulikannusel armas on, kuida aga see ikka ühe wägewama  kohaline on. Noor Schnäbele on Keisri käsu peale lahti lastud, nii ärritaw tema ka oli ja kui tema seda ka wist omast peast teinud ei ole. Maha lastud Brignon'i lesele ja nelja lapsele on aasta-raha lubatud, kui ka selge olema näitab, et need „ jahimehed" otse ärritamiseks üle Saksamaa piire tulnud oliwad ja soldat Richard Kaufmann oma enese kaitsuseks ja seda käsku mööda, mida temale antud oli, pärast kolmekordist »Haltl" hüüdmist muud teha ei wöinud, kui tuld anda. Prantslased päriwad nüüd ka tema nuhtlemist, aga seda küll wist ei tehta, kui tema üle käsu läinud ei ole. Samoa saarede asjus olla Saksamaa Inglismaa  ja Amerika Ühendatud-riikide wahel see kaup plaanitud,  et Saksamaa Upolu saare <BBl ruut penikoormat),  Inglismaa Sawaii saare (1707 ruutpenikoormat)  ja Ühendatud-riigtd Tn tui la saare <139 ruutpenikoormat)  omale saamad. Iga riik saada siis edaspidi ikka ühe määratud aea peale juhatust oma kätte wõtma ja kodnrahwa ülematega ühel meelel walitsema. Kuningas  Malietoa, kelle rööwlite läbi see Samoa-küsimine  uueste pääwakorrale nihkus, on ennast Sakslaste alla heitnud, söealaewa „Adler" peale wiidud ja saab wist Saksamaale toodud. Austria-Ungrumaal on T s ch e ch i r a h wu slastel suur hirm, et Poolakad ennast Ntigipääwal Sakslastega üheudawad ja Tfchechlast nurka rõhuwad. Tänine, kus Tschechilast Sakslaste wasta möllata laSti, niipalju kui nende rahwuslik süda kutsus, oliwad nemad Riigivalitsuse truuwid alamad, nüüd aga, kus neile natuke päitseid on pähe panema hakatud, tahawad nemad wastarääkijate laagrisse minna. Hiljuti anti kuulsa Tschechilaste esimehele,  Dr. Rieger'ile, tema sündimise-pääwaks suur pidulaud,  kus tema suurt kõnet pidas ja tasakest! selle peale tähendas, et neil pea ehk tarwis olema saab, tõrelejate sekka astuda. Seda, mida Tschechilaste pärib, lubas Dr. Nieger pärast kui enne kaitseda. Üleüldistest riigitarwitnstest ei olnud ka fiin muidugi juttu, kui rahwuslik  tuhin täitmata jääb. Nii kaugele ulatab rahwuslaSte  ,rilgi-truuwns" ja nii kindlast wöib ,riik" oma kasu rahwuslikkude tujude ja tuhinate peale põhjustada! Sloweulased Ungrumaal tahawad LaibachiS üht Wene suurkooli asutada. Tänini himustastwad nemad üht Sloweni suurkooli, aga nüüd kinnitab nende „parem rahwnslik" leht, »Slowenski Narod", nende „rahwake"  olla meel liiga madala waimliku järje peal ja pidada ennast oma ühendama. Ka Tschechilased  saawad sellele ühendusele kutsutud. Sellel lehel wõib ka karjaajamiseks asja olla. Prantsusmaa tasasemad lehed on wäga rahul sellega, kuida Saksamaa poolt wiimase piire-tüli kurba järge nii ruttu lepitati, kui seda keegi ette arwanud ei ole. Oma prantsuslikku loomust ei suuda aga ka need salata, kirjutawad  oma enese seisupaigast" selle asja juures, oma Ministrite tarkusest" ja „kõige rahwa rahulisest olemisest",  mis seda asja nii ruttu olla korda saatnud. Et kõige selle juures Saksamaa Keisri halastus waese lese ja tema laste peale wist kõige mõjuwam oli, selle peale ei mõtle keegi. Tuli- ja weripunased üliwabalaste lehed ssimawad edasi Saksamaa peale ja tahawad sellega oma maa Ministeriumile kitsikut teha, aga sellest ei näi nende kodumaal ega ka Saksamaal palju hoolitama. Arwatakse, et Saksamaa ja Prantsusmaa walitsuste wahel nõuupidamised  ette wõetud saawad, kuida piireasju paremini korraldada  wõiks, et seesugust õnnetust ja pahandust enam karta ei oleks. Noor Schnäbele on oma kaaskoolipoiste  silma ees suureks kangelaseks saanud. Partsi Gymnafiumi õppilased on temale järgmise „adresfl" saatnud:  5 Armas kamerad! Vravo! Teie olete wahwat tegu isamaa eest teinud. Tulewik saab Teie teenistust tasuma. Elagu Prantsusmaa! ühe Gymnastumlaste seltskonna nimel S." Saksamaa piirewahid olekflwad wist kõige targemini teinud, kui nemad selle ,isamaa"-mehikesele hea kehatäie witsu annud ja teda siis oma häbemata plakatitega  üle piiri tagasi saatnud oleknwad. Wiini kaudu tulnud sõnumite järel tahta Prantsusmaalt wälja aetud Orleani Prinzid Wenemaal mõisasi osta ja Wene sõeawäe-teeuistufesse minna. Parisis on leitud, et Napoleon I. haud Inwalidide kirikus tühi on. Kuhu need luud saanud, mis Kuningas Louis Philipp'i aeal St. Helena saarelt Prantsusmaale toodud saiwad, seda ei tea keegi. Et see haud tühi on, seda oli juba aastal leitud ja Keiser Napoleon M. oli seda ühe kommisfloni läbi üle waadata lasknud, sellest aeast saadik ei räägitud sellest aga enam ja waht seisis ikka haua juures; nüüd tahetakse seda pruuki maha jätta. Inglismaal selgib ikka rohkem, et walitsuse poolikud ja kartlikud tallitused lirimaa asjuS muud ei tee, kui et mässajate julgust suuremaks kaswatawad. O'Brien ja Mandeville saiwad küll oma ärritamist? pärast kolmeks kuuks wangi mõistetud, aga nii kauaks lahti lastud, kui tarwis läheb ülemas kohtus kaebata. Seda wahe-aega tarwitab nüüd O'Brien ainult uuteks ärritamisteks, reisib lirimaal ümber ja piab keelatud koosolekutes tule-kõnesi. Temaga oli ennast ka Dublini Lordmayor Ühendanud, mõlemad kuulutawad aealehtedes keelatud koosolekute nõuuwõtmisi  ja ärritawad rentijaid sunsõnaga, oma renti maksmata  jätma, mis läbi nemad eksitatud talumeestele kohtuid  kaela peale saavamad, kes neid kohtadest wälja wiskawad,  et sellest ikka jälle asja saaks, rahwa südames pahandust kaswatada. Mõlemad on kohtu ette kutsutud ja Dublini linna nõnukogu on otsuseks teinud, et Lordmayor  ja kõik linna ametnikud temaga ühes, ameti-riides, kohtu ette piawad minema, täheks, et kõik Dublini linn nendega ühes nõuus on. Kuida see teistti olla ei wõi, on siis ka maalt ikka peale rentijate wäljaheitmistest ja nende juures ette tulnud weristest kokkupõrkamistest rahwa ja kohtuametnikkude wahel kuulda. Parnell ja teised tahawad lirimaad Inglismaast lahti kiskuda ja ärritawad ja meelitawad rahwast nende salanõu» eest kurja-tegudega wõitlema, rahwa kestis lootust äratates, et siis maa poole hinnaga ehk koguni muidu rahwa kätte saaks, ja waene eksitatud rahwas peksab oma pea seaduse kõwa seina wasta meriseks. Kõige selle ots ei wõi jo muud olla, kui üleüldine wcesus, wiletsus ja õnnetus. Rahwal ei ole aega ega himu tööd teha ja ?rahwamehed" korjawad ja kurnawad peale selle rahwa käest wiimast raha isamaa heaks" ära. Mis rahwamehed sellest hooliwad,  kui aga nende eneste nisu õitseb! Nüüd on Davitt,  kes kuida teatakse, Amerika dynamitlastega koledas kimpus seisab, kahe teisega Amerikasse reisinud, ,oma terwise kinnitamiseks", kuida nemad ütlewad, tõe poolest aga wift uusi koledaid kurjategusi plaanima. Kui ka nende pwabalaste" ja Zirilaste esimeeste" otstarbed lirimaa rahwa kohta selged ja puhtad oleksiwad, õnne ja õnnistust ei wõiks neist iialgi tulla, sest nende abinõuud on hirmsad.  Mis aga kõige inetum ja kõige koledam on, Katholiigi  preestrid lirimaal heidawad ennast awalikult mässajate  sekka, et siis Evangeliumi usulised ennast nende , kiriku" poole heidaksiwad. Sedawiisi saab rahwas kõigest  usust kirikust wõerutatud ja metsalist? karjaks muudetud. Õnnetu rahwas. kelle kestis kirikut ligeda politika pesapaigaks muudetakse! Jtalias on suurema hulga keskis suur rõõm Minister-Präsident  Crispi wõeruskäigu üle Friedrichsruhesse. Nüüd wast olla Italia ühendatud Kuningriik kindlal sam- mul Europa suurriikide nõuukogusse astunud ja nende keskis aset wötnud. Leppimata ringkonnad, keS ikka weel »wabariiki" igatsewad ja ennast sellepärast Prantslastega wennastada himustawad, urifewad küll ikka weel Saksa- AuStria-Jtalia ühenduse üle, aga sel korral ei mõju nende urisemine palju. Kuningas on käsku annud, et Venedigis  kuninglikud goudelid (söidu-paadid) Saksamaa Kronprinzi  tarwitnscks malmis peetud saamad, kui tema senna tuleb. Mitmed aealehed teretawad kõrget wõerast suure lahkusega ;a auustamisega Ztalia pinna peal. Sellest hoolimata, et Abessynia Kuningaga lepitust loodetakse, tahetakse selle kuu lõpul mitu uut rügementi Masfauahsse saata. Kindralleitnant Asinari di San Marzano on Ztalia sõeawäe ülemaks Afrikas nimetatud. Kindral Saletta jääb kommandöriks Massauahs. Kiriklikud lehed kinnitawad, et peaasi Crispi ja Würst Bismarki läbirääkimistes Paapsti ja Ztalia Kuningriigi lepitamine olnud. Paapsti jubiläumi ettewalmistamiseks tehakse wästmata  tööd. Palju kirjutatakse neist kallist kingitustest, mida wõeramaa Würstid Paapstile selleks päämaks saavamad.  Paapst on ühest kuulsast kunstnikust 12 oma pilti maalida lasknud, mida wõeramaa Würstidele saata tahab. Walttsuse poolest manitsetakse juba nüüd rahmast lahkusele kõige nende wõeraste wasta, kes Paapsti jubtläumiks Rooma tulewad, kinnitatakse aga ka ühes, et ühtigi seda sallitud ei pia saama, mis emalikkudes kuulutustes ehk kõnedes Paapstile ilmalikku walitsust tagasi pärib. —- M-Ztalias ja nimelt Sizilias, möllab kholera ikka edasi. Spanias teeb Karolinide saarestik muret. Kahe aasta eest wõttis Spania walitsus oma peale Ewangeliumi  usutunnistuse Misfionärifi Karolinide saartel kaitseda.  Filippinide Kindral-Kubernör on neid aga tagakiusanud  ja on ühe Amerika Missionari mangi pannud. Selle üle on Ponape saare kodurahwas ennast pahandanud  ja mässamist tõstnud. Manila saarelt on mitmed kanonipaadid mässajate karistamiseks saadetud, aga seda tähendatakse wägiwallaks usutunnistuse asjus ja Amerikast  on juba Spania walitsusele üks õige kare kiri selle wasta saadetud. Arwatakse, et Kindral-Kubernör, kes oma käe peale kiriklikku politikat ajanud, sealt ära kutsutud saab. Montenegros on suur rõõm. Herzog von Edinburg, tema abikaasa (Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-Praua Maria  Aleksandrowna), Prinz von Wales ja Prinz Georg on Mihklikuu 20. pääwal Cetingesse, Wiirst Nikita wõerufele  sõitnud. See on esimene kord, et Montenegro pind nii kõrgeid külalisi näeb ja see kergitab Montenegrinlaste harja. Lloyd" manitseb, Würst Nikita plaanide kohta ettewaatlik olla. Tema ei nõuda wähemal, kui üht suurt Balkani-riiki, Montenegro Würstide walitsuse all. Seda tunnistada nende aealehtede kirjad, mida Wiirst Nikita ise asutanud on, niisamati ka tema luuletus „Onamo, onamo!" ja tema leinamäng „valkauska earioa." Würst Nikita on kõrge maimuga mees ja tema igatsemised  käiwad esiteks Prisrendi linna peale Albanias, mida omas luuletuses Zari-linnaks ja omaks pealinnaks  himustab. Tema olla suurt asjatallitajate seltskonda asutanud, keda läbi kõige Balkani poolsaare saata, rahwa maimu tema poole pöörama. Austria-Ungrumaa walitsus tahab ise Balkani poolsaare idapooliseid maid oma wõimuse  alla ja ei taha seesugust ,unenägusid sallida. Wenemaa  poolt leiab Würst Nikita suurt lahkust, aga ei wist ka eemale, kui Bulgaria piirest saadik. Üks kuulus Inglismaa  politikus on kord Montenegrost ütelnud: x,See tuletikk paneb jükskord kõiki Europat põlema." Mehised mehed on Montegriulased küll. Nemad on ainsad Balkani  poolsaarel, kes ennast iialgi Türklaste walitsuse alla ei heitnud. Alalised wõitlemised ei ole aga haridust sigida lasknud ja on nende elukombeid toorustanud. Sel korral ei ole nemad suuremalt osalt palju muud, kui rööwlid. Würst Nikita on palju hoolt kannud, neid põllumeesteks harjutada, seda takistab aga nende mägine maa. Türgi Saadik Peterburgis, Schakir Pascha, on Wene walitsusele ette pannud: Türgi walitsus nimetab teist wür st likkuas j a t a l li taj a t, kes Kindral Ernrothiga, Wene asjatallitajaga, ühes Bulgaria asju tallitab. 2) See aegline walitsus piab nüüdsed Ministrid ametis, ehk nimetab uued, igast erakonnast. 3) See walitsus laseb uue Suure Sobranje walida, ilma Ida Rumelia saadikuteta. 4) Suur Sobranje walib Würsti nende kandidatide keskist, keda see walitsus ette paneb. 3) Selle walitsuse wõimus saab kolme kuu peale määratud." Wene wastus on juba Konstantinopelisse tulnud, ei ole aga weel kuulutatud. Sellest wiiwitusest arwatakse, et Wenemaa seda nõuu mitte ei ole wasta wõtnud ja seda arwame meie ka. Mihklikuu 19. pääwal  tuliwad 115 reisijat Ungrumaaalt aurulaewaga Konstantjnopelisse  ja Sultan laskis neid pidule kutsuda. Zapam Prinz Komatfu, kes ka Peterburgis ja mitmes teises pealinnas oli, oli Mihklikuu 18. pääwal Sultani jutul, keS temale suure Osmanih rittretähe brilliantidega andis. Prinz Komatsu abikaasa sai Schefakati auutähe