biwad, katsuwad endale Mai kuu hakatusest kuni Juni kuu lõpetuseni Moskvas erakorterit üürida, et seal kroonimise ajal pidusid ja pallistd pidada. Tänini on üksnes Inglise ja Türgi saadikul korda läinud, sündsat korterit Moskwas üürida. Minister v. Giers on oma kodupoole reisil Wiini linnas Austria kreiSri ja ministrite poolest wäga lahkeste ja auusaste wasta saanud wõetud. Tema auuks on keisri juures suur õhtusöök antud, millest palju tähtjamaid ülemaid osa wõtma oliwad kutsutud. Lahke wasta wõtmine annab tunnistust et Austria ja Wene walitsuse wahel rahu ja sõbrus walitseb, ning see on rõõmus kuulda. Saksamaalt. Sakslased on tõeste hädas, et isegi ei tea, mis teha ehk tegema pidiwad. Nende kõigist auustatud ja armastatud trooni pärija hõbepulmade  lpasta oliwad Sakslased üleüldse ja Berliinlased  isearanes nõnda suurel mõedul ette walmistanud, kui wähegi wõimalik. Seal tuli korraga Liiwa-Hannus  ning saatis nende Keisri ainsa weel elus olewa wenna hauuda. Matused saiwad küll paar päewa enne ärapeetud, kui pulmad tuliwad, aga seaduslik leinaaeg keelas kõik awalikud lustipidud ära. Sellegipärast  oli 13. Januaril kõik terwe Berliin jalul, ega hoolinud keelust ega käsust midagi. Kroonprintsi palei ümber kogus nõnda palju rahwast kokku, et enam naljalt läbi ei peasenud. Berliinlased püüdfiwad  oma auustust ja armastust hõbepulma pidajate wasta igal wiistl ülesse näidata, ja ehk küll pidurong maha pidi jäema, kiisli tahawad nad seda, mis nüüd wõimalik ci olnud, pärast, kui leina aeg möödas, ikka weel korda saata. Prantsusemaalt. Wangi wõetud prints Napoleon,  kellest mõned arwawad, et wangi wõtmine tema kohta liig suur auu olla on oma trooni pärimise kuulutustega Prantsuse parlamendile stiski tööd ja pea murdmist annud. Mõned priiriiklased nõudstwad nimelt, et kõik nende kuningate sugukondade liikmed, kes kord Prantsuse maal on walitsenud, praeguse wabatriigi walitsuse poolt üle piire wälja peawad saama saadetud. Olla see nõuudmine seaduseks  tõstetud, siis alles wõida praegune priiriik endiste kuningate sugukondade uuristamise töö eest julged olla. Endiste kuningate ja keisrite soost teeniwad aga praegu mitmed printsid Prantsuse sõjawäe, nimelt gaarde wäe seas, sellepärast paneb sõja minister kangeste  selle wasta, et ülemal nimetatud nõuudmine seaduseks saaks tõstetud ja ütleb, et gaarde wägi seda wäga pahaks saaks panema kui tema seast mõnda muidu tubli meest üksnes sellepärast sunnitakse wälja astuma ja ülepiire minema, et ta kuninglikust soost on. Asi on alles poolel, külla'p saab näha, mis tema kohta wiimaks otsuseks tehtakse. Greekamaa parlamentis on, no ,kudas seda nüüd peab ütlema, hiljuti päris lage karwupidi kiskumine  olnud. Üks ministeeriumi ja töine rahwa saadik on weikese waieluse pärast nõnda äritatud saanud,  et otse teed-karwupidi kokku läkstwad. Ei presidendi  ega kellegi muu keelmine ei aitanud. Kui wiimaks mõlemad wõitlejad kõne tooli ees maas weerlesiwad, ei aitanud, presidendil muud, kui pühkis saalist minema. Segadus oli otsata suur. Lõpeks lahutadi kiskujad ühest ära, aga mõlemad oliwad endid armetumalt Meriseks ja simiseks peksnud. Et selle päewased nõuupidamised seega lõpetatud oliwad, on iseenesest mõista. Itaalias wiskas hiljuti üks rätsepp nimega Valerians Austria saadiku tõlla akna kiwiga sisse. Mees wõeti sedamaid kinni ja anti kohtu'kätte. Neil päiwil on nüüd protsess lõpetatud ning Valerians kolmeks aastaks wangi mõistetud. Itaalia sõjamäe seas näitab palju mässajate seltside liikmeid olewat, sest kui 14. selle kuu päewal Florenzis uued nekrutid wasta wõeti, ei läinud asi mitte ilma tülita korda. Aastal 1862 sisse kutsutud soldatid korjasiwad endid suurte salka kokku ega ei läinud mitte käsu peale iga üks oma korterisse. Nad käisiwad suure kisa ja käraga mitmed uulitsad läbi ning läkstwad wiimaks kindluse juure, kus nad oma lärmitsemist wahi peal olija ohwitseri keelust hoolimata edasi ajasiwad. Mõned hüüdsiwad: „Elagu Oberdank!" (tuttaw bombi wiskaja,  kes selle eest ülesse poodi). Jälle töised sõimamasiwad  ja needsiwad Austria walitsust. Suure waewaga sundis ohwitser märatsejad rahule, kus juures ta ise noaga haawatud sai. Zuulude kuningas Ketewajo, kes tükk aega Inglismaal  wiibis, kuhu teda kui sõjawangi wiidi, on nüüd õnnelikult oma rahwa juure Lõuna-Aafrikasse tagasi jõudnud, kus teda suure rõõmuga wasta wõeti. Omalt maalt. Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 15. Januaril 1883. President P. Ainson. Kassahoidja M. Kiisa. Kirjat. A. Teppaks. 1) Seltsile sai etteloetud koosoleku protokoll 21. Nowembril 1882. Protokoll sai õigeks kiidetud ja seltsi poolt wolitatud kolmest liikmest allakirjutatud. 2) Ettepandud, et hra J. Kurrik seltsile wiis „stenografia õpetuS" raamatud kinkinud. Selts tänas kinkijat. 3) Selts armas heaks, et president P. Ainson Riiga läheks uut kuberneri herrat Shewitsh'i teretama ja kubermangu prokuröri herrat Mäsjojed«vit temalt seltsile saadetud õnne soowimise eest tänama. 4) Saiwad jälle ettepandud Peeterburgi Zeitungi laimdused seltsi wasta. Selts jättis eestseisuse hooleks  laimaja peale seaduslikult kaebdust tõsta. 5) Koosoleku protokoll, 20. Detsembrilt 1882, sai ette loetud jk seltsi poolt parandatud ütelus „ Sakala"  trükkimisest, et „kui „ Sakala" seltsi trükikojas saab trükitama, siis selts selle eest wastab, et „ Sakala"  omast Väljatulekust Lrükimaja poolt ei saa mitte kinni peetama," ja ütelufes uute liikmete wastawõtmise kohta sai nõnda parandatud, -et „selts selle juures ei saa mitte rahwuse ehk seisuse, maid ükspäinis selle 'peale waatama, kas uueks liikmeks ettepandaw üleüldse seltsi liikmeks kõlblik ja soowitaw  on." .6) Pärast lühikest waheaega pidas siud. meä. hra Nikolai Sörd wäga mõnusa ja õpetliku kõne töötegemisest  ja puhkamisest. Selts soowis, et kõne „ Sakalas"  saaks äratrükitud. Auuwäärt kõnepidaja lubas seda lahkeste. 7) Hra J. Jürgenstein andis aru neist näitemängudest,  mis seltsi auuliige preili Jakobson seltsi saalis toimetanud. Näitemäng 27. Oktobril toonud sisse 120 rbl. Basaar 7. Nowembril 200 rbl. Näitemäng 14. Nowembril 37 rbl. Kuusiku heaks tulnud sisse 30 rbl. Kontsert 26. Detsembril 44 rbl. 3. ja 4. Januaril tulnud sisse tehniku kooli heaks 100 rbl. Kõik sissetuleku summa 531 rbl. Wäljaminek: 32 lampi Ritast toodud seltsi majale 84 rbl. 71 kop.' Hämpisi Wiljandis ostetud käest 5 tükki ja Lange käest 4 tükki 12 rbl. Kardinate  eest,, neiu Kase 19 rubla juure maksetud 29 rbl. Kuusikule wäljaantud 30 rbl. Tehniku koolile 100 rubla. Kõik wäljamineku summa 255 rbl. 71 kop. Ülejäenud summa seltsi maja heaks 275 rbl. 29 kop. 8) Seltsile sai ettepandud lühikene seltsi maja ehituse aruanne. Niipalju kui rehnungid seni kokkuwõetud,  maja tulnud maksma 30,889 rbl. 9 kop. Kui sellest summast wälja arwata raha, mis platsi eest wälja maksetud, ja muud kõrwalised maksud, mis otsekohe mitte majasse ei puutu, siis maja tulewat  maksma umbes 24,000 rubla. Selts ei olnud mitte rahul, et ehituse komitee ja kassa rewideerijad täieliku maja ehituse aruannega nii kaua wiibinud. Pitk waidlemine oli sellest, kas rewideerijad pidiwad kõik ehituse tööd rewideerima, wõi ükspäinis ehituse komitee rehnungid läbi waatama. Wiimati  sügawam  läbiwaatamine ei arwatud mitte läbimaatajatele süüks sai otsuseks tehtud: ehituse komiteed ja kassa rewideerijaid tungiwalt paluda, tulemaks koosolekuks  maja ehitusest täielik aruanne jätmata walmistada  ja seltsile ette panna. Komitee ja rewideerijate kokku kutsumine jäeti eestseisuse hooleks. 9) Seltsi aastapidu ja lähem koosolek sai määratud  ära pidada 26. Weebruaril. Sai ära määranud,  et sell kallil päewal kõik seltsi liikmed koguwad endid Wiljandis kirikusse. Pärast Jumala teenistust tullakse otsekohe seltsi majasse, kus seltsi koosolek saab peetud ja, pärast lühikest waheaega, pidusöök saab aset olema. Kes pidusöögist tahtwad osa wõtta, neile sai kohuseks tehtud, aegsaste, mitte hiljem 19. Weebruarit, seda eestseisusele teada anda. 10) Sai läbi räägitud korra hoidmisest seltsi koosolekutel, ja otsuseks tehtud: igal koosolekul päewa wanemaid walida, kes selle järele waataksiwad, et koosolekust ükspäinis seltsi liikmed ja nendest sissetoodud  wõerad osa wõtaksiwad, ja et wiimsed igakord raamatusse saaksiwad üles kirjutatud. Koosolekute päewawanematele sai määratud koosoleku ajaks märgid  -(sinised shleifid) rinda kanda anda. Seltsi kirjatoimetaja A. Teppaks. „Revaler Zeitung" toob selle sõnume, et plaan, ühte uut raudteed Baltiska Raudtee Keila jaamast Pärnu ehitada, pea saada täide minema. Tarwilikud raha summad olla MoskwaS kokku pantud, ning loodetawad, et selle uue raudtee ehitamise luba juba Märtsi kuul saada kinnitatud. Oleme l»ba kaua küllalt Pärnu raudteed ootanud, loodame, eht lähab seekord tõeks. See uus tee et saaks nutte üksnes Tallinna maale, maid ka terwele pohja-ohtu Liiwimaale suureks tuluks olema. Wiljaudimaalt saime järgmise teatuse: „„Kündja" ajab seda sagedaste maleks, et tema Riiast ilma tellimata ja jalawaewa saamata oma lugejate juure rändab. See ei ole oige. Munema aasta saadeti meie H. malda hulga kaupa Eesn ja Läti keeli Kündjaid, ilma et neid keegi oleks tellmud ehk nende eest maksnud. Tänawu on küll LäU keen „Kündjad" wähemaks jäenud, aga Eesti keelt mdab meel küllalt ümber." 5, r n—  Rahwa ütelused nääri päewal. Weuest last keeletakse esmaspäewal ja üteldakse: „Hoia täna oma nahk! saad sa täna,, külma fauna", siis saad kõik see nädal. Selle naljaka üteluse peale pöhjendawad ka näärrpäewal  ehk uuel aastal naljakad immesed oma ütelused. Kes nääripäewal purjutada, see purjutada kõik see aasta. Kellel nääripäewal õnnetus olla, seda saada õnnetus aasta otsa katsmas, ehk nagu Tarwastlased ja Tartlased ütlewad, „kaemas" käima. Mina põhjendasin  omad ütelused ja mötelufed aegsaste nende ülemal nimetatud põhjuste peale, ajasin nääripäewa hommiku nööritatud mammusse selga ja tõttasin kiriku; muidugi teada, wötsin ma ka Eesttkeele ühes „manu." Nõnda seest ja wäljastpidi ehitatud, nagu õige Tarwastlane  kunagi, arwasin siis, ega ma häbisse ei jäe, kui terme aasta sedawnsi käin ja olen. See päem läks lõbusaste, ja sedamööda peab ka terme aasta lõbus olema. Niis peab aga neist waestest saama, keda õnnetus juba uuel aastal kaemas käis! Nõnda oli näituseks õnnetus ühel õrnal õiel riided ärarikkunud.  Tema mammus ehk pa— pa—al, kahju! mull on nimi meelest ära läinud, kudas ta ise teda nimetas,  ei sündinud sugugi minu omaga kokku. Ma wõrdlen. Aga ilma nimeta see ei lähe! Ma loon uue sõna ja põhjendan teda nõndasama grammatika peale, nagu hra Grenzstein'gi. Sõna lõpp tus tähendab  wiletsat järge, ümber- ehk pahurpidi wäänetuo asja, eksitamist n. n. e. nagu näituseks õnnetus, eksitus  n. n. e. Selle põhjuse peal loodud uus sõna on, „moonutus," mis küll wist enne minu juba kord loodud on. Wõrdleme siis! Tema „moonutus" ja minu mammus. Tema „moonutus" ulatab temale waewalt põlmini, mmu mammus aga mulle allapoole põlwi. „Moonutus" pigistab teda, et kas mvi karju, kuna minu kehal wammuse sees ruumi küllalt on, ehk küll juba hea jürss poiss olen. Ja wiimaks puuduwad  „moonutusel" punased nöörid! (siia kirjutan ohmise  märgi) kuna neid wammusel mitu keeru ümber on. Moonutusi" hakkamad hobused sagedaste kartma ja lähemad peruks, wammuseid aga mitte. „ Moonutuste"  kandjad röögiwad seesugusel korral: Das Pferd ist scheu geworden." Ja wammuse kandjate asi on neid aidata, kas wõi nääripäewal. Pärnümaalt. Wändrast. Jõulupuu. Kui ruum lubab, siis palun, ehk küll oma sõnumega hiljaks olen jäenud, paar rida meie pühade rõõmust pajatada. Esimesel jõulupüha õhtul walmistas meite armastatud Wana-Wändra Aleksandri koolmeister  J. Schmidt oma koolilastele kauni jõulupuu. Kahju, et hiljaks jäin, muidu oleksin ma ka koolm. kõnet kuulnud. Koolimaja oli inimestest täis kui topitud, sest ka wanemad oliwad tulnud oma laste rõõmust osa wõtma. Puu säras ütlemata ilus, mida koolmeister, armastusest laste wastu, rohke saia, õunde ja muu maiuse asjadega oli koormanud. Tänu olgu meite koolmeistrile kes ligi 70 lapse kallal tüdimata tööd teeb, ja seal juures wallaga armastuses käsi käes käib. I. I. Tartust. Nagu meie lugejad juba teadwad, on Eesti Laewameeste Selts Linda omale Tartu ühe abi-asukoha ehk kontori asutanud, kus kõiksugu kauba tallitust ette wõetakse. Tähendatud uus kaubamaja, Peeterburgi ja Raatuse uulitsa nurga peal, endises graaf Sievers'i majas, on 14. Januaril s. a. pidulikult  sisse õnnistatud saanud. Selle tähtja asja üle saame edespidi rohkem rääkima ning teda rabwale tutwustama. tartumaalt. „Neue Dörptsche Zeitung" teab jutustada, et 17. Januaril Tartu-Tapa raudtee peal otsata suur õnnetus oleks wõinud juhtuda, kui mitte . masina meister Frühling rongi selle eest poleks jaksanud  hoida. Kaarepera ja Jõgewa mahel sõites näinud tähendatud masinameister, et neli mersta siinpool Jõgewa jaama ühe tee käänu kohal rõöped mitte õiges korras pole olnud. Sedamaid pidas ta rongi kinni, et reisijaid mitte hukatuse sisse ei sattuksiwad.  Kui asja aga pärast järele waadati, leiti, et tähendatud pööru kohal 30 rööbet kurjast kätest