waatawad Saksamaa ja Austria riigiasjade juhatajad muidugi suure tähelepanemisega, ja kõigist sellest sigib nõuupidamisele asja küll. Ka räägiti kord, kui himustaks Rumeenia Würst Saksamaa ja Austria ühenduse sekka heita, et omal aeal wägcwamini Bulgaaria ja Ida-Rumeelia ühendust keelata wõiks, ja mõned aealehed arwastwad, kui saaks se asi Kanzlerite uöuupidamise alle wõetud. Selged ja täielist otsust ei suuda aga weel ükki anda. Ikka wõib juhtuda, et Würst Bismark kord äkitselt midagi uudist walmistab, kuida tema seda ka enne sagedast küll teinud on. Kuida räägitakse,  tulla ka Austria Auujärjepärija Erzherzog  Rudolf pea Berliini, Keisrikojale wõeraks ja suuremaks söbruse ktnituseks. Austria-Ungrumaalt. Keiser Franz Josef on oma reisu peal Galiizias suuremad  rõõmu leidnud kui tema ise ehk ükski teine ettearwata ja loota wõis. Nimelt on Poolakad  Krakaus Keisrile rõõmu- ja auustuse-pidn walmistud. kuida seda aga armast nähti. Sellega  on Poolakad tunnistanud, et nemad kõiki mõtet oma erariigi peale mahajätnud on ja ustama  meelega Austria riigi poole hoiawad. Maarahwas ja linnarahwas, kõik sugud ja seisused  oliwad ennast Krakaus ühendand ja on ühel meelel oma armastust Keisri wasta ülesnäitand.  Keiser ise on oma Prauale Krakaust selle telegrammi saatnud: ,Mina olen wäga rõõmustud minu üleswõtmise üle Krakaus, seda ei oleks mina lootnud ja seda ei ole minule weel kusagil walmistud. Mina olen terwe. Franz Josef." Need kes selles Keisrireisus midagi ähwardamift Weneriigi wasta leida arwastwad,  need näitawad ennast ka põhjani petnud  olema. Weneriigi Saadikud Kindral-Kubernöör  Albedinskyd on Austria Keiser wäga lahkest wastawötnud, on temale ühe wäga kalli toosi ja tema saatjatele kõrged auutähed annud, ise aga selle Wene rügementi mundred kannud, kelle auu-ülem tema on. Iga sõna, mida Keiser Krakaus riigi ühendusest rääkis, ou seal suure waimustusega wastawvetud. Seda näitawad  aga Tshehhi aealehed pahaks panema, kes ikka üksi rahwusliku pinna peal seifiwad ja kes sellepärast ka teiste ühendust ja söbrustust et salli. Prantsusmaalt. Need kirikliku d seltsid Prantsusmaal, kelle pöhjuskirjad mitte Riigivalitsuse poolest seaduslikul korral kiunitud ei ole ja kes sellepärast Paastukuu seaduse järel niisamati pidiwad lahutud saama, kuida Jesuiitid saiwad, kui nemad omale mitte ettekirjutud  aeaks seaduslikku kinnitust ei paluks, need on nüüd ühe ise-tee peal oma seltsilikku elu edafiajada katsund. Kuida arwatakse, on Minister Freycinet i nõuu peale nende seltsidele Paapsti poolest ettekirjutud, et Riigivalitsusele ühtallaheitmise ja ustama meele tunnistust saadakfiwad.  ilma et oma pöhjuõkirjasi kinnitamiseks ettepaneksiwad.  Seda on need seltsid nüüd teinud ja Minister  lootis, et sellega asja soigutava wõiks. Selles on tema aga koguni ja põhjani eksind; kära on kurjem kui enne. Käredamad kiriklikud aealehed peawad seda allaheitmise tunnistust kiriklikude seltside poolest liiaks ja käredamad Wabariigi aealehed ei lepi sellega ka mitte, waid parimad, et Paastukuu seadused täieliste täidetud saakfiwad. Niigiwalitsus on ametlikkus lehtes tunnistanud, et Roomas midagi tõotust teinud ei ole, seda aga ei usu ühed ja teised nimetawad  seda tunnistust kahekeelesiks. Austria Pea-Mimstrt ja Saksamaa Kanzleri kokkutulemine  sigitab Prantsusmaal muret. Seal kardetakse,  et Evropa keskriikide juhatajad juba selle üle nõuu pidamas on, mis teha tulleks, kui Inglismaa ja Wenemaa sõbruS nende arwates liiaks läheks. Suurt kära teeb Prantsusmaal üks jutt, kui oleks üks kõrgem Ohwitser, Oberst-Leitenant Jung söeawäe saladusi ühe wöera riigile müünud. Walitsuse poolt saab se jutt tühjaks tunnistud ja Oberst- Leitenant Jung on omas endises teenistuses, Äga kaebajate hääled ei taha siiski soikuda. Inglismaalt. Parlamenti koosolek on lõpetud, ilma et sel korral midagi tähtsamad nõuuwötmist oli. Kuida juba enne teadustasime,  sai lirimaa talurahwa tasumise seadus Parlamenti ülema tua poolest tagasitöugatud ja se on rohkem paha werd ngitand, kui ilma selle seaduse nõudmiseta siginenud oleks. lirimaa  Rtigi-Sekretär on ähwardanud, et kui ülem tuba ka edaspidi sedawiifi alama tua wasta astuks ja selle nõuuwõtmisi tühjaks teeks, et siis aeg tulema saaks, kus ülema tua muutmise  üle nõuupidamift tarwis läheks. Ometigi on lirimaalt wiimiste pääwade sees niipaljurõõmsamad  sõnumid tulnud, et käredamad hääled sellest aeaft saadik soikumas on, kui kuulutud sai, et seal mitte sõeaaeglist seadust ja olekud tulemas ei ole, kuida muidu mässajate maakondadega  tehakse. Afghanistamst tuliwad head sõnumid. Kindral Roberts on omas wahwas kaikus Kabuulist Kandahari jõudnud, Ayub Khani waljuste löönud ja linna peastnud . Wangi olla 10,000 meest wõetud ja 32 suurtükki on Inglaste kätte langend ; mitte üht suurtükki ei ole Ayub Khan peas ta suutnud. Tagaajades on Inglaste ratsawägi weel 400 Afghanlast mahalõönud ja sealpool on esiteks selge õhk. Kui kaua se aga sellel toorel maal kestab, seda ei suuda ükski ettearwata. Ayub Khan on oma harimatta olekud ka kurjal kombel sellega ülesnäitand, et wangiwõetud Inglasi hukata laskis. Selle eest on Kindral Roberts ähwardand, teda ennast wastamise alla panna ja wõiks tema käsi pahast küll käia, kui teda kätte saadakse. Hollandimaal on suur rõõm Noor Kuninga-Praua on wana Kuningale tükrekese kinkind ja sedawiifi on mured Auujärjepärija pärast esiteks lahkund, mis seal tänine palju rääkimist ja kirjutamist sünnitasiwad. . Balkani poolsaarest. Euroopa riikide  sõealaewad on nüüd Ragusa lahe peal koos ja ähwardawad suurtükkide sõnu sekka lausuda, kui rahulised kõned Monteneegro ja Greekamaa piirete pärast ei mõeduks. Inglismaa  wanem Admiral Seymour on ühendud sõealaewade ütem käsuandja. Missugust käskusi tema aga kaasa toonud on, seda ei ole teada. Niisumati on teadmata, kas teised riigid oma Admiralidele käsku annud oleks, ikka ja igal aeal wanema sõna kuulata, wõi kas need wahest era-käskusi laskus kannawad, mis ühemeelift ette astumist segada ja takistada wõikfiwad. Türgi walisuse poolest on ka niipalju Albaanlaste  üle wõitu saadud, et need Dulzigno linna werewalamiseta Montenegro kätte anda töutanud  on. Sellest on näha, et Türgi walitsusel ometigi rohkem wõimust Albaanlaste üle on, kui ise tunnistab. Waidlemist on weel Dinoshi ja Gruuda maakondade pärast, neid ei luba Albaanlased heaga anda ka loodetakse ka, et Monteneegro poolest nende wiletsate maakondade  pärast suuremad tüli ei tõsteta. Peale selle pärib aga Monteneegro Würst nüüd Türgi walitsuse poolt 1,200,000 franki sõeakulu tasumist,  mis Türgirngi kahekeelise oleku läbi sigitud on, ja iga langend 170 soldati eest 30,000 piastred. Seda rehnungi on tallituseks Wene ja Inglismaa Konsulite kätte Skutari saadetud. Kas aga Euroopa riigid ennast Monteneegro wõlapärijakS tegema saawad, se on weel teadmata. Ameerikast. Tshiili sõda Peeru j a Boliiwia wasta on seismas Inglismaa, Prantsusmaa  ja Jtaliamaa aitawad rahu ja lepitust  teha. Kuida „Sakala" Eestirahwa silmaringi  laiendab, Eesti keelt ja kirjandust  kosutab. Sesama »Sakala" Nr. 32, mis seda raiskuläinud  wastust meie juhtkirja Kassi kuld" peale tõi, millest meie Nr. 34 kirjutab, sesama püüab ka meie juhtkirja EestirahwaS  ja talurahwas" teutada ja lugejate ees halwaks teha. Teaduslikust ja asjalikust aSjaseletusest,  kui üleültse auusast läbirääkimise teest on , Sakala" juba ammu lahkunud ja kõnnib omas wastustes teiste aealehtede wasta üksi teutamise, sõimamise ja teiste kirjade solkimise teed, selle peale mõtlemata, et ka need teised lehed pSakalaga" ühes ühte kätte sattuda ja segamata meelega läbikatsutud saada wõiwad. Uksi teutada, pühakirja sõnade ja ilmaliku kirja sõnade tähendust solkida ja lugejaid tõsisest teadusest,  tõest üleültse kõrwal hoida, se näitab wiimisel aeal ,Sakala" ainus püüdmine olema. vßahwa" peale, selles halwemas tähenduses, mida meie hiljuti seletada püüdsime, näitab se leht ennast tuetada tahtma ja püüab oma lugejaid  selle ,rahwa" sekka rusuda, keda wihale ärritada nii kerge on. Selleks räägib siis ka ,Sakala" üht keelt, mis üksi sesuguse ,rahwa" meele järel olla wõib. Kui kaua Eestirahwas sesuguse waimutoiduga lepib ja ennast sellega teutada laseb, seda meie ei tea, seda meie aga teame, et meie ennast ,Sakala" söimamiste ega poolpeidetud ähwardamiste läbi sellest teest ja sihist eksitada ei lase, mida kui õiged, auusad ja tulusad äratunnud oleme. Sekord on ennast omas teutusekirjas  iseäranis läikis wäljanäitand, selles kirjas,  mille ees ,Tallinnast" seisab, kui meie ka Tallinna auuks arwama peame, et selle kirja pesapaik wäljaandja kirjutamise-laua peal seisab. Se leht ei ole oma esimestese waledesse surnud, kui need teda küll ka kord juba pitkema aea peale minestama paniwad, millest aeaft nüüd teiste petjate kombel kiitleb, kui oleks taewas käinud. Et meie ,Sakalaga" wastastikku sõimama hakata ei taha, seda wõiwad  lugejad arwata, se oleks ka tühi katsumine, sellel wainul peaksime wöidupärga ikka wastasele  jätma. Näitama peame meie aga, kuida ,Sa?ala" Eesti keele ja kirjanduse edeudust takistada püüab. Meie olime omas juhtkirjas ,Rahwas, Eestirahwas ja talurahwas" meie maa töörahwast, tööjõuust ja selle hinnast kirjutand  ja olime seda kaubaks nimetand, kuida seda kõikides teaduslikudeS kirjades, igas haritud keeles tehakse. Iga asi, jõud j. n. e. mille hind tõuseb, kui neid wähem on kui nende tarwitust ja tarwitajaid, ja mille hind alaneb, kui neid rohkem on, kui nende tarwitust ja tarwitajaid,  ehk kuida ka üteldakse, mille hind ennast  järelpärimise ja pakkumise . järel muudab, kõik need saawad teaduSlikudes kirjades kaup nimetud, et wähema sõnadega läbi saaks. Nenda räägitakse tööst, tööjõuust, rahast ja igast teisest Larwitusest, kui kaubast ja räägitakse tööjõuu turust, raha turust j. n. e., ilma et neid just koorma kaupa Wiliandt turule weetud  saaks. Kes aga oma tööjõuule hinna eest tarwitust otfib, se wiib seda selle teadusliku kõnekujutuse järel turule, teeb seda kaubaks. Et aga töömees ennast omast tööjõuust lahutada ei wõi. siis wiib tema ka iseennast sellesama kõne-kujutuse järel turule. Teutuse peale ei wõi siin ükski mõtelda, kes teaduslikku kõnet tundma ja mõistma õppinud on. Wõib olla, et seda kõne-kujutust ükski weel tänine Eesti kirjanduse sisse asutanud ei ole. Kui meie aga kord ühest küsimisest rääkisime, mis rahwaelu ja rahwa-majapidamise külge puudub, fiis ei wõinud ega tahtnud meie ftin üht uut kõnekujutust  otsida. Igaüks kes Eesti keelt ja Eesti kirjandust tõsisel meelel edendada ja kosutada tahab, se nõuuab mölemid nii kaugele saata, et igast teadusejäust Eestikeeles kirjutada wõiks ja iga õpetud mees sellest ilma waewata aru saaks, kui Eestikeeles neidsamu kõne-kujutust leiab, kui igas teises haritud keeles. Silmaringi  laiendamisega tõusewad ikka uued asjad ja tähendused lugeja silma ette ja neile peawad sündsad nimed ja nimetused otsitud saama, et ennast lugeja waimus kinnitada wõikfiwad. Nimed ja nimetused on aga seda sündsamad, mida rohkem need sellestsamast keelest wõetud on, milles kirjutakse ja mida enam seal kõrwas