Kahe peale ei wõinnd suremad süüd tunnistada, kui et nende juures keelatud kirjast leiti. Need saiwad kaheks ja üheks kuuks mangi mõistetud. Kuues kohtualune oli haige ja ei saanud tema asi lõpetud. Selle kohtu otsuse üle, mida hiljuti ParaSkowja Katshka üle mõisteti, on Prokuratori  (awalikn kaebaja) poolest wastawaidlemist tõstetud. Kuulsa luuletaja Pushkini mälestussammas  saab 26 Lehekuu pääwal, Pushkini sündimise-pääwal amalikult katte alt peastetud. Wa rshamis sai hiljuti ühe Jtaaliamaa  mehe üle kohut mõistetud. Seda meest oli üks Kroouu-ametnik. oma ainsa poja kas watajaks mõtnud. kes fiiis ka hoolega tööle hakkas. Mõne kuu pärast oskas pojuke juba kaarti ja Hillarid mängida ja wedeles oma kaswatajaga läbi ööde rõõmumajades. Sellest et armanud anus koolitaja aga meel küll olema, maid sundis teda oma wanemate laekast 2000 rubla warastama, et reisu peale minna wõiks. Seda küll noor mees just mitte ei teinud, maid laenas wanemate nimel 2000 rubla oma wana-ema käest. Siis läksiwad mõlemad ühelmeelel reisule. Aga wauemad saatsiwad järel ja mehikesed toodi tagasi. Nahast oli aga meel maga pisut järel; kasmataja  riiete seest leiti üks wõidulaenu paber ja kaks 100 rublast paberid, mida omaks tunnistas. Kohus on aga siiski heaks armand Weneriigi paberid mõeramaa mehe käest ära wõtta ja teda ennast üle raja saata. Bogorodskift, Moskwa kubermangust. Suurem osa kõrtsidest Bogorodski kreisis on kiriku maade peal. Kõrtsipidajad arwawad kasulikumaks waimuliku meestega selle üle kaubelda, kui talumeestega. Enamist kõik kõrtsid on ühe suure wiinawabriku omaniku käes. Sellel on 900 .kõrtsi. Samaarast. Üks Sorokast Samaara saadetud kaubarong, kahe mashinaga, 16 täidetud  ja 4 tühja wagouiga sattus 7 Jürikuu pääwal tuisu sisse. Kui rong Soroka tagasi sõitis, kargasiwad 3 miimist wagonid roopetest wälja ja saiwad lõhutud. Rongis oliwad 100 inimest nendest saiwad 7 haawatud ; teiste seas üks Konduktor kergest ja üks töömees raskest. Kiewi gaasi-mabrik põles öösel 4 ja 5 Jürikuu pääma wahel maha. Kahju on 59.000 rubla suur. Orenburgist. Wiimase aegade sees on Orenbnrgis isewiifi rööwleid nähtud, kes ebausulise  rahwale suurt hirmu tegewad. Hiljuti oli üks salk rööwleid ennast koera nahkade sisse mässind ja kargas haukudes rahwa peale, keda mahakiskus ja paljaks riisus. Teine salk oli ennast hobuse nahkade siske mässind. Rahwas peab neid, liba- huntideks ja ei julge wastapanna.  Permist. Uraali mägedest on aaaStal 1879 ühtekokku ligi 625 puuda kulda saadud. Kaluugast. „Russki on Kaluuga kubermangust seda weidrad sõnumid saanud: Ühes külas oli lojukse-töbi tõusnud ja lühikese aea sees 13 lehma surnud. RahwaS tuli kokku ja pidas nõuu, kuida tõbe peletada wõiks. Nõuuks sai wõetud küla ümberkünda, kuida efiwanemad seda sesuguste juhtumiste juures teinud oliwad. Koguduse-wanem kutsus öösel kell 11 kõiki naesterahwast kokku. Kell 12 astus üks manem tüdruk saha ette, kaks neiukest taha ja kündstwad küla tanawad mööda, kuna teised neiud liiwa magude fisse külwastwad. Üks noor neiuke käis pühakujuga ees, naesed ja tüdrukud astusiwad parm es tagajärel ja paugutasiwad padadega ja punnudega, wikatitega ja sirpidega, et tõbi peletud saaks. Kahju aga, et kõik waew ja kära asjata oli; tõbi möllab külas pärast kui enne. Jrkuts k i st. Irkutski Linnakohus on hiljuti Kindral-Kubernöri palunud, kõrge wiljahindade  ja milzapuuduse pärast wiiuapõlttamise ära keelata. Seda palumist ei ole Kindral- Kubernör küll mitte täita wõinud, on aga tõotanud linnale 60,000 puuda wilja toimetada.  Tiflisist kirjutakse 5 Jürikuu pääwal, et post kõige kirjadega, pakkidega ja rahaga, mis Wenemaa kubermagudest tulemas ja 250 puuda raske oli, Tereki jõkke langend on. Ribinskist. 1! Jürikuu pääwal. Jäälagunemine Wolga jõe peal on suurt kahju teinud. Palju wiljalaewu on lõhutud. Kahju arwatakse 300,000 rubla suur olema. Wöeralt maalt. Saksamaalt. Berlinis peetakse selle kuu 8. pääwast saadik üleüldist kalakaswatamise ja kalapüüdmise näitust. Kroonprinz. kui selle näituse  ülem kaitseja oli enne lõunat kell 11 selle näituse alguse - tunnistamiseks tulnud, temaga Prinz Friedrich Karl. rohkem hulk Ministritest, palju kõrgeid Riigiametnikust, Riigipääwa liiteid  ja teisi tähtsaid mehi. Pollutöö-Minister Dr. Luzius teretas Kronprinzi pitkemaS kõnes ja tunnistas siis, tema käsu peale näituse hakatud  olema. - Kalakaswatamine ja kalapüüdmine  on wiimaste aegade sees kõigi riikide ja rahwas te poolest ikka suurema tähelepanemise alla wõetud, kuida se tähtjas rahwamajapidamise  jägu seda ka tõeste ja taieste tarwitab. Kuna enne, siin ja seal ka nüüdki meel meredes, järwedes ja jõgedes kala mõistmata mäljapüüdmise  läbi pea häwitud saiwad, on nüüd ka kalade  poolest aru saadud, et kus külmi eest muret ei kanta, seal ka leitust ei ole. Paras mest annab selge arwutegemise järel sagedast rohkem kasu. kui üks põllupind, mis niisama lai on. Berliini näitusele on siis ka enamist kõik rahwad  oma kalakaswatamise nõuudegc. ja püüdmise-riistadega  tulnud ja üks loodab teise käest niipalju käsulist õpetust leida, et suurema teadmise-waraga  koju tulla ja seda seal oma maarahwa  kasuks tarwitada wõib. Sellest aeast saadik, kui Paapst oma teatud kirja läbi luba annud on, et Katoliigi usutunnistuse  Preestrite nimed Riigivalitsusele teadaantud  saamad, enne kui neid amalikult ametisse seatakse, sellest aeast saadik arwatakse, et rahutegemise  peale Rooma Paapsti ja Saksamaa Riigivalitsuse wahel kindlast loota wõib. Wnrst Bismark tunnistab, et Paapsti kiri esiteks meel midagi muud ei ole, kui paljas kiri, pealegi ühe Kirikuwürstile saadetud, kes Riigimalitsuse ees enam ametis ei seisa. Enne kui Riigiwalitsus  omalt poolelt sammu astuks, peaks Rooma poolt nähtawad järelaudmise tähte antud saama. Aga ka seda oodatakse tulema. Paapst ise on ühes kirjas, mida küll mitte otsekohe Saksamaale saatnud ei ole. tunnistanud, et kiriklikud  tülid Saksamaal lõppemas olekfiwad. Aeg on ka tõeste käes, et kiriklikud tülid lõpetud saamad,  mis nüüd 7 aastad kestanud on. Saksamaal  elawad 8 millioni Katoliigi usutunnistajaid,  nende kogudustest on aga mitmed saead juba mitu aastad ilma kõigi waimuliku teenistuseta.  Belgia maal lähemad ka juba mõnest aeast saadik kiriklikud tülid käredamaks. Riigivalitsus  oli uusi kooliseadust teinud, nende wasta tuunistasimad ennast Katoliigi Preestrid awalikult,  paniwad neid kooliõpetajaid, manemaid ja lapsi needmise alla, kes nende seaduste järel õpetasiwad, õpetada lasksiwad ja õppisiwad. Paapst on aga siin kahekeettne olnud. Awalikult  manitses Preestreid rahule, salamahti on neid aga was tapan emises kinnitanud ja meel hiljuti Belgia ülema Piiskopile üht kirja saatnud,  milles teda selle mastapauemise eest kiitis. Seda kirja on nüüd se Piiskop amalikult kuulutanud  ja kära on suur. Paapsti meel on kõige selle üle koguni paha ja tema ütleb seda kirja üksi Preestrite solgutamiseks saatnud olema, mitte aga amalikuks kuulutuseks kõigi rahwa ees. Et ka se tunnistus Nngimalitsnse pahandust  ei kustuta, seda wõib igaüks muidugi ar- wata. Nenda saamad kiriklikud tülid nendel maadel tõstetud, kaswatud ja peetud, kus kiriklikud  ametnikud ühe wõera ülema käsu all seisawad.  Kiriku-ametnikude kohused selle riigi wasta, mille alamad nemad on, ja oma eraüiema  wasta saamad üksteisega tülisse kihutud ja rahwa peale langeb selle tüli koorm kangema raskusega, kui need rahwad arwata wõiwad, kelle seadused ühest paigast tulewad. Inglismaal on nüüd uus Ministerium wift juba malmis. Lord Beakonsfield ja temaga ühes kõik teised Ministrid paniwad omad ametid  maha, niipea kui walitfeja Kuninga-Praua koju jõudis. Gladstone wasta olla Kuninga- Praual weel endisest aeast saadik koduste asjade pärast natuke paha meel, ja sellepärast raske, riigi ülemad juhatamist tema kätte anda. Esiteks  on siis Kuninga-Praua ka Lord Hartingtoni  oma jutule kulsund, se ei ole aga ülema Ministri ametid wastawõtnud, maid tähendanud, et selle järel, kuida asjad nüüd kord seisawad esimene juhataja-paik Gladstone oma oleks, kuida kõik uus liikumine rohkemalt jaolt tema abil tehtud sai. Juba Reedel, 11. selle kuu pääwal on siis ka Gladstone Kuninga-Praua juure kutsutud  ja käsku saanud uue Ministeriumi kokkuseadmise  eest hoolt kanda. Aealehed arutawad siis ka juba, kuida uus Ministerium riigi wäljaspooliseid  asju juhtima saaks. Et uus walitsuS järsku teisele poole pööraks, seda ei arwata küll mitte; et se aga edaspidi sünniks, seda oodatakse  kindlast. Gladstone on sagedast tunnistanud,  et se koguni tema nõuu wasta oleks, kui suuremad naabri-riigid lagunema Türgiriigi küttest  mahaleikakstwad, mida igaüks himustab, kuida Austriariik Bosnia ja Herzegowiina wõttis  ja Inglismaa ise Küprose saare. Balkani poolsaar oleks Gladstone poliitika-tunnistuse järel nende rahwaste oma, kes seal maal elawad. Kas tema nüüd seda oma tõotust tõeks teha ja selle eest seista nõuab, et sealised weiked riigid ennast isekeskis ühendud riigiks seadwad, kuida Saksamaa seda nüüd on, sellest saamad tulewad aead seletust tegema. Afghanistanift tulewad sõnumid meriste lahingite üle sealise maa rahwa ja Inglaste wahel, kus muidugi Inglaste sõnumite  järel wõit ikka nende pool jäänud oleks. Tü rgi maalt. Piirekaup Türgiriigi ja Monteneegro wahel on nüüd küll kindlas kaupas paberi peale pandud ja suure riikide Saadikud on omad nimed selle alla pannud, aga lõpetud ei näita asi sellega koguni weel olema. Albaneeslased  kinnitawad, et nemad iial järel anda ei taha. Nüüd olla ennast ka Katoliigi usutunnistajad  ja Mohammedi usutunnistajad Albaania  maal selleks ühendanud, et nemad ennast Monteneegro riigiga ühendada ei laseks. Et Türgi walitsus neid wastapanemist salamahti toetab, selle üle ei ole ükski kahewahel. Kõrge tõotustega ja rahaga püüawad need Türgi ametnikud,  kes ümberkaudseid maid walitsewad, rahwast  wastapanemisele kihutada. Ka Serbia piire peal on merised tülid olnud. Türgimaalt tungiwad rahwahulgad rööwides ja tappes Serbiamaa  fisse. Türgi walitsuse poolest on sõeawäge  nende wasta saadetud, se ei ole aga suurt abi saatnud ja pealegi on Türgi soldatid hulga kaupa nende poole heitnud, kelle wasta nemad saadetud oliwad. Asjad on pea niisama kirjud, kui need enne wiimast sõda oliwad. Wõib ehk olla, et mõnes tükkis waliksusel hea tahtmine on, mis sellest aga abi tuleb, kui alamad sõna ei kuula. Kõige suuremad takistust teeb Türgi walitsusele rahapuudus. Konstantinoplis on need mehed, kellega kaubad tehtud oliwad, et nemad maawäe ja meremäe tarwitusi saadakfiwad,  nüüd seletanud, et nemad midagi enam ei anna, enne kui wanad mõlad maksetud on. Mitmed nendest meestest tunaisiwad Sultani paleesse ja kinnitasiwad, et nemad ühe walitsusele  midagi enam anda ei wõiks, mis neid waeseks teinud on. Kesk - öösel weel kutsus Sultan Ministred nõuupidamisele ja käskis asja labikatsuda. Et raha sugugi ei ole, siis on