Sakala - 7. Wiliandis, 14. Webmarikuu päewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Vastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Auutundmus 111. Sõnumed sõaplatsilt. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandis: Eesti Postimees.  Pärnumaalt: Basaar Aleksandri tooli heaks; nurjatu koolmeister.  Tartust: Aleksandri kooli pää- ja abikomitee koosolek; Eesti Kirjameeste Selts. Tartumaalt: Rõuge haigus. Tallinnast: „Tallinna  Sõber"; uus Eestikeele ajaleht. Rakwerest: Uus ajaleht „WalguS".  Järwemaalt: Awalik kiri Türi õpetajale. Narmast: Mis ehk maawärisemine olnud; mis ettelugeja naisega teeb. Wö eralt maalt. Kiahtast. Niiderlandist, Aafrikast ja Inglismaalt. Kuulutused. Lisaleht. Soome sõit. IV. Kuidas maja peab ehitatama. 11. Ruhamedlaste elu-õpetused. I. Aja tulu. I. Kindral Skobelew (pilt.) Nalja Mart ja Kalja Pärt. Auutundmus ja iseeneseauustus. dõt nüüd auusameelelised, oma hinge tõele truuiks jääjad jumalikud inimesed juba wäremail aegadel pimeduse  riigi wiha ja wägiwalla all nii kibedaste on pidanud kannatama, sealt ta'p siis tulebgi, et ka nüüd meie ajal iseenese auusaks pidamist mõnelt poolt ikka muSta määre all näidatakse, et teda meie rahwa harimises  ja laStekaswatamises otse suisa ära lämmatada püütakse. Ja kes ial meie seas nii auusameeleline ja nii auutundlik on, et ta iseenese auusaks pidamise nõudmisel ikka oma südame teadmisele ja mõistusele, iseenesele truu on, kes oma hinge tõe järele ikka õiget õigeks ja kõwerat kõweraks tunnistab, see alles tunneb küll, mis niisugune meeleauusuS meie maal maksma tuleb. Järele jätmata põlgamine, laimamine, kiusamine,  tema auusa püüdmiste ja toimetuste nurja ajamine, halwaks pidamine ja ilma ees halwaks ning alatuks määrimine see on tema päralt. Aga olgu peale, igaüks niisugune wõib ikka weel ütelda: Kui mina siiski seesuguses puhtas meeleauususes elada wõin, nagu mina Looja seaduste, oma kõrge kohuste ja oma hinge pühama püüde järele elama pean, siis olen mina ometi weel ikka Snneline ja rahuline. See suur, auuline nimi, inimene, sellest suurest nimest ja selle nime auule truuiks jäämisest on minule küllalt, olgu mina muidu waene ehk rikas, ilma ees otsitud ehk wihatud. Ja peaks ka kõik maailm mind hukkamõistma, põlgama ja halwaks pidama, siiski, nii kaua kui mina ise ennast auustada tohin ja auustama pean, nii kaua olen mina ka julge, õnnelik, rõõmuS, rahuline, wahwa, wägew. KeS nõnda enesest õigusega ütelda tohib, see seisab tõeste selles auulises kõrguses, kuhu inimene on loodud, seisab kaugel kõrgemal järjel, kui tuhanded töised, keS teda põlgawad ja laimawad. Ka ei wõi ta iialgi liialt langeda. Auutundmus juhib ja tallutab teda ka kõige hirmsamatest wastaliste mässawaist wägedest ikka wõidu-auuga läbi, ikka ilusama ja auulikuma tegudele, ikka auulises meeles weel kaunima ja kindlama  järjele. Kõik mehelik tegewuse wägi kinnitab ja karastab ennast auutundmuse hallikast. Ei ole ühtegi anu wäärilist tähtsat meest weel olemas olnud, keda auutundmus  tema suurte, suuliste tegudele ei oleks äratanud  ja elustanud. Ilma auutundmuseta, ilma iseenese auusaks pidamiseta ei ole ükski paljalt iseenesegi kohta auusaõte elanud, weel wähem siis töiste tuluks suuri, kuulust tegust teinud. Ilma iseenese auusaks pida- miseta ja ilma auutundmuseta on ikka alatu, auuta ja nurjatu elu elatud, tõisiti ei olegi wõimalik. Auutundlik  inimene, kes ennast auuliseks, suureks ja kõrgeks olemiseks peab, kes ennast õigeste auustab, elab ikka ka auulift, ilusat, suurt elu. Aga, kes ennast mitte auuliseks ega kõrgeks ei pea, kes ennast oma loomu järele rikutud ja hukka läinud loomaks peab, arwab ja usub, niisugune elab ikka kas ühes madalas, alatu elus, kus ta enesele ega töistele kahjuks ega auuks ei ole, ehk jälle, ta on walmis kelm, üks hoolimata kurjategude tegija, häbiks ja hädaks enesele kui ka töistele. Et lugu nõnda on, et iseenese auuliseks pidamine kõige suurte tegude, kindla, auuliku mehise meele ja üleüldise suure, auulise jumaliku elu hallikas on, seda teadsiwad ja selle järele tegiwad juba kõige wanemad tähtsamad rahwad. Nii kaua, kui weel üks Sparta olemas oli, oma poeglastest muu tarwiliku toimetuste kõrwal iseäranis isamaa kaitsjaid kaswatas, nii kaua oli sealseis kaswatuse kohtades auutundmuse  ja iseenese auustamise äratamine üks kõige tähtsamatest harjutustest. Seal harjutadi ja äratadi ka üsna päris auu püüdmisele ja auu ahnusele. Weel tähtsam oli lugu selle asja poolest Atecnis. Peale isamaa kaitsmise tarwiduse äratadi ja hariti seal auutundmust,  auupüüdmist ja iseenese auusaks pidamist weel enam kõige suguste kauni kunstide, teaduste ja tarkuste edendamiseks, mis isamaad tema sisemises elus pidiwad ilustama, ülendama, suurel sammul õnnelikumaks  tegema. Ateenlane wsis wõidu auu kätte saamisel, auutundmuse waimustusel, ka ära minestada, ka surra. Et nüüd auutundmus ja iseenese auusaks pidamine  inimese hinge elus nii üli tähtjas on, siis oleks küll hädaste tarwis teda meie noore soo südames äratada ja haritada. Kõige tululisemal ja mõjuwamal wiisil wõiwad seda laste emad ja koolid teha. Kuida aga need seda mõistlikult ja loomulikult teha wöiksiwad,  sellest saame edespidi rääkima. Sõnumed sõaplatsilt. Mida rohkem sõnumeid sõaplatstlt WKS, seda enam kiidetakse Wene sõameeste wahwust. Kindral Skobelew, kelle pilt meie tänases lisalehes seisab, ei leia küllalt sõnu, Wene soldatite ja pealikute wahwaid tegus! kiita. Wahe-ajal on Mene sõawäe jauskonnad Geok-Tepest edasi läinud ja 18. Januaril Ashabaadi oma alla heitnud.  Sealt on hobuse wäge weel edasi Annau'isse saadetud. Teke rahwas tulewad juba Wene laagrisse ja tuntnstawad oma allaheitmist Wene Keisri alla. Keiserlik Majesteet on käsku annud, et Temale suusõnal Geok-Tepe lahingust aru tehakse. Seks on kindral Skobelew pealiku von Kaufmanni, kes lahingus  wahwaid tegusi oli teinud, Peeterburgi linna saatnud.  Seesugusteks saadikuteks, kes Keiserliku Majesteedi  ette lähäwad, walitsetakse ikka kõige wahwamad mehed wälja. Wenelaste wahwa tegu ja wõit on Hiinlaste püksid  tuhka pannud sõeluma. Hiina ja Wene wahel on juba uus leping maha tehtud, aga alla ei ole teda Hiina walitsus weel kirjutanud. Nüüd loodetakse, et Wene wõit ja Hiinamaa piiri poole rühkimine selle lepingu allakirjutamist ja kinnitamist rutemine saada ühendama. Tulewal korral saame sõasõnumete all ühe kirja trükki panema, mis üks langenud pealik enne surma sõaplatsilt oma sugulastele oli kirjutanud. Poliitika ringwaatus. parlamendis on würst Bismark pitka 'jaÄl'aÄe pidanud, kus nimelt kaks ütelust wäga tähtjad on. Esmalt on würst Bismark wälja ütelnud, et sõda Eüroopas kaua aega karta ei ole. Seesuguse mehe suus on see ütelus tähtjas küll, aga poliitika meeste juures on sõnad sagedaste tõsiste mõtete kinni katjad ja warjajad. Töiselt on würst Bismark näidanud, et ta palju parlamendist ei hooli, sest tema on wälja ütelnud, et parlamendi otsused wõida olla missugused tahes, oma ministri ametit ei saada ta enne kaest ära andma, kui ta sureb ehk. Keiser  Willem seda soowib. Ka Saksa riigi parlament on 15. Webruaril  Berliinis kokku astunud. Kiriklased lautawad Saksamaal juttu laiali, nagu peaks Saksa Keisri ja paapsti wahel uus kirjawaheldus alustama. Parlamendist ei looda kiriklased enam mingisugust  järeleandmist; nende ainus lootus on see, et parlamendi selja taga seda kudagi wiist kätte saawad, mis parlamendi ees mitte enam wõimalik ei taha olla. Inglased katsuwad oma häbi Aafrikas, kus neid sõakunößs voolimata Hollandi talupojad mitmel korral pelgu lõiwad, seeläbi kinni katta, et ennast ise tubliste kiidawad. Ühed ajalehed ütlewad, et lahingute  kautamine sugugi häbi ei tuua, sest seda saada edespidised  wõiduh Heaks tegema; töised arwawad, et Inglis  soldatid liig wahwalt waenlase peale olla tormanud,  mis neid ennast tagasi olla wirutanud, sellepärast ei olla kautatud lahingud mitte Inglismaa lipule teutuseks.  Hea ka, kui inimene ennast õnnetuses trööstida  mõistab. Hispaanias on ministrite wahetuS. WanameelneuMMMmn  on wabamale ruumi teinud, ning on nüüd ministeeriumi president Sagasta. Endine ministeerium oli Hispaanias wiimasel ajal Roomlaste paradisiks saanud. Paapstlased'wõtsiwad terwe Hispaania  maa oma hõlma alla ja nende katoligi seltsid ulatasiwad igasse maa nurka. Kas ehk uus ministeerium  neile seda paradisi natukene mõrudaks ei saa tegema, sellepoolest ei wõi nad küll sugugi julged olla. Hispaania riik soowib ja teeb seks tööd, et ta suurteriikide liiki saaks. Temal on küll õigust seda nõuda ja tema nõudmine saab ehk ka pea täide minema, aga Saksa ja Austria meele pärast ei ole see ülendamine  mitte. sõnumed, kes näitawad, kuidas  kiriklaste meelest wastapanemine hea asi on, aga õigel ajal järelandmisi ka mitte laita ei wõi. Et Belgia walitsus piiskoppidele järele ei annud, on nad ära näinud, kuidas järeleandmine nende poolt peab.