lähemad omadused. Armsad sugu-wennad ja õed! Ärgu tundku keegi siin selle üteluse  juures tuskas meelt. Kui meie seisus päält näha küll miletsam on, kui mõni teine, siiski oleme meie selle siiu räägitama  Looja kalli armu ande „ term ise" poolest palju rikkamad. Raske töötegijad seisused, nimelt meie põllutöölised on ikka tugewad ja terwcd; wõiwad kuida õöldud, küllma, sooja, rasked tööd j. m. suurel möödul kannatada; kunas kergema töö ja toimetusega keha liigutajad suure hoolega oma ette peawad malmama, et mingi sugune  juhtumine nende terwisele kahju ci tee. Nii tähtjas, kallis ja käsuline kui termis  ka on, siiski on maga kahju et temal üks hirmus waenlane omade tugewate sulastega  on, kes nii kaua kui maailm seisab, tema wäõtu tormi jookseb ja see on haigus  mitme suguste tõbedega. Mis on haigus ja mis on tõbed ja kust nad tulewad ? Kuidas haigused ja tõbed inimese ihu kulges oma tegewust awaldawad, on ühelt poolt wäga laialineteiselt  poolt wäga tuttaw täädus, nii et sellest pitkemalt kõneleda ei maksagi. Kust aga haigused, ja tõbed tulewad wüi sündiwad  sellepääle on jällegi osast kerge, osast wsimatza kostuft anda. Haigused ja tõbed on patuangmise mälestus - pi'tseri märk ehk rohiva sõnaga ütelda „Jumala wits." Kui nüüd haigused, tõbed ja muud kahjulikud juhtumised, mis inimese ihusse puutuwad ja terwisele kahjulikud on, „Jumala wits" on, nagu see ka teisete ei wöi olla, sellepärast  peab iga inimene oma juures, oma kasuks ja õpetuseks teda tähele panema ja ära tundma, millepärast see „ Jumala wits" temasse puutub. Haigused ja tõbed tulewad sagedaste inimesele ilma tüädmata põhjusel, wahest jälle mõne juhtumise ehk õnnetuse läbi, mille eest keegi omast mäest ei tea ega mõigi hoida. Aga meie igapääwane elu annab ka tuhandeid tunnistusi, et kõik hooletumad ja kõik „tulipead," need on: kes oma tahtmise ja himmude üle ei jõua walitseda ihuliku tõbe ja enne aegist elu lõpetust omale osaks saamad. Tuttaw on Saarlastele see mees, kes küll taadis ja mõistis õpetada, kuidas inimene hea terwise  läbi kuni 240 aastat wõida elada, aga ise sellest pitkast ajast V° omale osaks sai, mis sellest tuli et tal mähe jõudu oli oma tahtmiste ja tegude üle walitseda. Et haigused ja töbed seda kallist Looja armu annet, „terwist," meite käest riisuwad  ja selle läbi meid ajaliku õnnetuse ja häda sisse püüdwad saata, sellepärast katsutakse  igal wiisil nende wastu wõidelda. Üliõpilaste hulkas on sagedaste muude tarkuste uurijate hulga kohta ikka kõige rohkem, kes arstideks õppiwad. Nõnda kud arstide hulk, nii ka haigete majad (hospidalid), patimajad ja aptegid oma ära arwamata hulga rohtudega: kõik need andwad suurel möödu! tunnistust, kuidas haiguste ja tõbede wastu wõideldakse.  Ehk küll maailma tarkus oma mitmesuguste  abinõudega terwise eest haiguse wastu püüab sõdida ka palju wõitusi saab siiski wiimane wõit siin põrmulises  elus on haiguse päralt. Kuidas ka meie Saarlased haiguste ja tõbede wastu suurema jooga peame wõitlema,  kud see siia ajani on sündinud, sellest  jutustame uue päälkirja all  tulema  kord. „Jah muidugi; ma ei ole mitte metsmeister,  waid teie nuS krahw ja sina oled Vähike krahwi preili Wana emakene ei imetlenud mitte wähe praegu kuuldama asja üle. Olga aga, kes kui laps sest asjast palju wähem mõistis lugu pidada, mõtles kõige päält siit ära kustumist pääle ja et ta seega mana ema maba jmma pidi. Seepärast ütles ta isale, keda ta muidu tuure rõõmu ja armastusega kui oma ist teretas ja malmis näitis olema:  iga iõna kuulma: „ Ei, isa, seda ci tobi '2 mitte nõuda, et ma mana ema juurest ära minna pean. Vaala, ta on mind tarmud ja aiinud nii kaua kui «a elanud olen, ja tal ei ole muud immest  n.n maailmas kui mina jWpäims see oleks ra::, kui ma teda nüüd mata zaarakstn, ja tänamata meel püüle kauba. - - stda ei tee ma töesie mitte!" Kraam: lubamised, wanakest eest iga pidi  m.uaesteda ja bool: kanda, ci attnnd midagi. Ziii vidi krabw lapse armastuse ja auustamistle oina kasWatüja wastu järele andma. d.lga jäi wana ema juure, ste aga ci elanud mitte enam kara. Wana 'ust. ära ja mi mahamaetud, krabw laskis tema tara raale übe kalli mälestust kiust ranna: za st lga sti strnn aja. t bara juurest  sta cncstst krabwlttu tõlda tõstetud M me:': wndud. jc'.::me'cd aga umrdinr-ad vme väid selle üle ja rääkisiwad surnud munakesest, Olga emast ja krahmist mõnda sugust paha juttu, sest loomulikul ja auusal wiisil ei mõinud need asjad mitte sündinud olla. Kaua pärast seda tuli aga kõik pääma Valgele, ja et sinagi, armas lugeja, selle poolest ei eksiks, tahame sule järel tulewates peatükkides  seda lugu jutustada. Neljas peatükk. Isamaalt. Pärnu maakonnast. Näite müük. Tori muusika ja laulu seltsil „ Salmel" ei ole mitte maja, kus ta oma koosolekuid  wöiks pidada, maid peab ühe ehk teise koha omaniku juurest selleks omale kohta üürima. Nüüd aga wõttis selts nõuks üht näitemüüki  oma maja ehituse heaks ära pidada ja määras selleks 23. jaani kuu päüwa. Koht, kus näite müüki peeti, oli wägo ilusa jõe kalda äärse männa metsa all jmeelitas  kaunis rohkeste osa wötjaid kokku Iseäralist röömu walmistasiwad rahwal Tori kauniste harjunud muusika-ja mõm' laulu koorid. Et küll koht laialine oli käisiwad osawõtjad siiski kiidu wäärt mõist likult üks teisega läbi; ühtki nägelemis ega sõimu sõna ei kuulnud ma nend hulkas. Ainult seda oleks soowida, e selts omale rohkem liikmeid saaks. Ku palju see näitemüük sisse tõi, ei tea nu mitte. Edasi, priskeste edasi! Pärnust. Siin möllas jaani kuu hakkatnsel kange maru tuul, mittu pääwa järgemööda. 2. Jaani kuu p. sõitis üks Saksamaa purjulaew, sadamast linadega wälja ja kange torm ajas ta Sarka saare juures randa.  Märjad linad müüdi assekurantsi poolest rohkema hinna pakkujale ära. Selle laewa juures juhtunud kahe Kühnu mehele õnnetus  : Esimene saanud kohe surma; aga töisel jala sääred murtud; wist olla tuul purju nöödegar õnnetust sünnitanud. Suure waewaga toodi ära katkenud laew Pärnu sadamasse tagasi, kus ta praegu haamri kõppu ootab. Juuni kuu Z 9 paamal sõitis üks laew, 200 madrusega Pärnu alla, kus ta jälle 18. sell kuu pääwai ara sõitis. Inimesi  woolas igast poolt palju kokku ja kõik tahtsiwad, kui esimist korda sõja laewa näha saada, mis meie Pärnu lahes wäga wähe ette on tulnud. Paar pääwa enne Wenemaalt põgeneja. Mis meie siin järel tulewates peatükkides jutustame, on hiljuti ära surnud krahmi preili Olga oma käe kirjadest wõetud, nõnda kuidas tema seda ise oma ammu ärasurnud isa suust üles kirjutanud oli. Olga ema nimi oli Olga Kaskohw, Wcnemaalt pärilt. Tal oli ainult isa, see aga hoolis wäga mähe tema pärast, laskis teda kuskil kaswatus majas üles kaSmatuda ja ei käinud teda ilmaski kuulamas. Korraga pidi aga temaga midagi paha sündinud olema, sest ta tõi oma lapse ühel paksul udusel ööl kaswatus majast ära ja põgenes üle piiri, Saksamaalt läbi künni Pariisi. Saal oli ta põgenemise ots. Vana Kaskohw üüris omale oma tütrega, kes see kord kuuStciftkümmend aastat wana ja ime ilus ja lahke oli, wäbikcie vööninqa loa übes Varmi linna alcrris. aga ei mirte KaSkobw!, muid. übe nõerr nime all. ruun mi nende raba orm. ruudus ja mured tuliwad kallale, millest see ilus laps siit saadik midagi ei täädnud ja ta isa elas sellest hoolimata üht korratumat  elu. Õisiti ei olnud ta ilmaski kodu; tema tüttar tundis maga mähe maailma ja tema olemist, seepärast ei mõinud ta mitte seda põhja kätte saada. Homikust ööd tuli isa ikka koju ja sagedaste joonud peaga ja kui ta poole aasta pärast ühe noore inimese oma majasse tõi, ka üks Wenelane, Aleksander uimi, kes üsna ligidalt sugulane olema pidi, siis wöttis korratu elu taieste möimust. Ja sagedaste  oli neil suur puudus majas. Et seda kõige kibedamat puudust enesest ära hoida, oli Kaskowi ilus tüttar juba mõne asja eest hallanud oma kätt? tööga raha teenima. Ta mõis ime ilusat näpu tööd teha ja leidis oma töödele ka rohkcste ostjaid, nende seas oli ka üks wanadlane Saksa krahwina, kes see kord Pariisis elas ja omale ilusast Wene neiust mõne sugusid uhkuse asju malmistada laskis. Noore inimese kohta oli aeg küll siin igaw, sest wäga arwa tuli Kaskohw oma tütrega teiste inimeste sekka, see sündis ainult püha päiwil, kus siis Aleksander, see nimetud sugulane, ikka seltsis oli. Olga oli seks liig arusaamata ja kartmata  ära mõistma, et ta iseomast isast jalutamise käikkidel kui kauba asi turule 'viidud sai. (Järg tuleb.)