keS selle korrata tuhina eest mõnda kannud ja kannatanud on. Nii kõrge tema waim ja nii hea tema tahtmine ehk muidu ka oliwad, siiski ei ole tema ennast omast noorepõlwisest  ülivaimustusest täitsa selgitada suutnud. Anarhhtstlane ja rööwmõrtsukas Stellmacher ou Heinakuu  28. pääwa homikul üleS poodud. Prantsusmaalt. Prantslased on jälle kord üles näitanud,  kui kaugele nende .wabaduS" neid nende hariduses  .edendanud" on. Heinakuu 24. pääwal astus rahwakongresS  VersailleS kokku, kuS Wabariigi põhjuSseaduse muutmise üle nõuu pidi peetud saama. Nimelt taheti Senatoride valimist niipalju laiema põhja peale korraldada,  et edaspidi 43,000 walija asemel 70,000 hääleandjat  olekS. Kokku oliwad 750 saadikut tulnud, aga nõuupidamise peale ei olnud mõteldagi. Igaüks on käratsenud,  igaüht sõimanud, rusikatega ähwardanud ja ennast üleS pidanud, nagu oleks tema kõige alatumas kõrtsis; nimelt on Minister Ferry koledast sõimata saanud ja ei ole ka omalt poolelt waStust wõlga jäänud. Kõik waikse ja korraldatud Wabariigi wastased. Leppimatlased, Anarhhistlased,  Kuningriiklased, KeiSririiklased ja teised erakondlased  hõtSkawad nüüd selle kära üle ja nende aealehtedes sajab sõnu, mida muidu ainult kõrtsides kuuldakse.  Kuningriiklased  on oma keskiS weel suuremasse killutuseSse langenud. Üks erakond tahab Spaania krooninõudjat, Don Karlos't, Prantsusmaa Kuningaks tunnistada» keS ehk küll Bourbonide ligem pärija on, ennast aga omaiS mäSsamisteS seadusliku valitsuse waSta ja omas koduelus nii koledast teutanud on, et keegi teda ei auusta, vaid et teda rohkem rööwlikS kui muuks peetakse ja ka nimetakse. Et Prantslased ja Inglased ennast Egyptufe asjus ennast ühendada ei suutnud ja et Gladstone oma .söbru" wahest koguni kawalaSte petta tahtis, mis läbi Londoni konferenz ilma nõuuwõtmiseta ära lagunes, see näib Prantslaste  ja JnglaSte waewalt kokku lepitud .sõbrust" täitsa lohkuda tahtma. Mõned Prantsusmaa lehed otfiwad  fiiS ka juba lepitust ja ühendust Saksamaaga ja tähendavad  selle peale, kuida Saksamaa igal poolel Prantsusmaa  ülemeriseid püüdmist tuelanud, Inglismaa neile aga igal poolel kiwa ette veeretanud olla. Saksamaa lehed kinnitawad, et nemad küll oma naabritega rahus elada soowiksiwad, aga sõ b ruse st ühe nii kõikuva rahwaga ühe nii kõikuwa walitsuse all, ei wõida juttu olla. Kui Würst Bismark Prantsusmaa ülemeriseid püüdmisi tuetas, fiis tulla see ehk rohkem sellest, et tema oma rahutuma naabrile  kaugematel maadel tegemist soovib, kuS Saksamaal palju aSja ei ole, ja et tema sellega Prantslaste ülereewat  wõimu teisele poole juhtida soowib. —> Lõunepooltsel Prantsusmaal on kholera wiimaste sõnumite järel jälle natuke käredamaks läinud; põhjapoole lagunemist ei nai aga karta olema. Khiinaga ei taha lepitus sigida; Markii Tseng olla nüüd kõige käredam kihutaja Prantsusmaa  waSta. Oma kahjutasumise pärimist on Prantsusmaa  walitsuS nüüd juba 80,000.000 franki peale 'vähendanud.  aga ka sellest ei taha ihnsad Khiinlased midagi kuulda. Suurt kahinat teeb Pariisis Annamist tulnud sõnum, et 17aastaue Annami Keiser Kienfouk jä rs k u ära surnud on, pärast pitka haigust, kuida sõnum ütleb. Mullu sai Annami Keiser Hicfoa sellepärast ära tapetud, et tema Prantslastega lepitust teinud oli. Parast on seal noore KeiSri wasta juba mõni kord mässamist tõstetud ja wõimata ei ole mitte, et temale sedasama surma walmstati  nagu tema onule. Et Prantslaste walitsust seal mitte rõõmuga ei kanta, seda on selgest küll näha. Prantsusmaa  Saadikule Huees on käsku antud, uut Keisrit mitte enne wasta võtta, kui tema tehtud lepitust kinnitanud  on. Admiral LespeS on Khiina sadamlmna Kelongi  pandiks wõtnud. Rootsi Kuningas on Pariisi tulnud  ja Präsident Grevy juures käinud. . . , Rootsi - Norramaalt. Norra .edendajate esimees, Björnst j erna Bjöcnson et taha sellega weel .augelt  leppida, et walitsuS omalt poolelt nii palju järel au- diS ja .wabameelist" Ministeriumi ametisse seadis. Tema nuriseb üleüldse Rootsi - Norra ühenduse wasta ja ähvardab,  kui wabameeline Minister Sverdrup kõiki seda ei täida,  mida tema pärib. Inglismaalt. Nottinghamis on Heinakuu 22. pääwal Postimaja dynamiitiga lõhkuda katsutud. Ühe kirjakasti sisse oliwad kolm pakki pistetud, igaühe seeS 12 untsi dynamtiti. Pakid oliwad lirimaa mässajate lehe .Jrtshman"  sisse mässitud ja sütitesed oliwad dynamiiti kõrwas. Kurjategijad on wist lootnud, et dynamiit põlema kärkaks kui pakkifl tempeldakse. Sala-Politsei uurib selle aSja järel.  NorthamptoniS on pitka veepuuduse läbi Inglismaa  kholera lahti läinud ja mitu inimest on juba ära surnud. Itaaliast. Põhjapoolises Itaalias on mitmeS paikaS kholera ilmunud ja juba mõnda surmanud. SalemoS on Heinakuu 27. pääwal püssirohu torn tuulde karganud. 3 inimest on surmatud, 3 haawatud. Greekamaalt. Athenis on Heinakuu 25. pääwal Kuninga  palee põlema läinud. Tuli sai pea lämmatatud, oli aga ikka kaktuse ja muist ülemist korda ära rikkunud. Kustutamise juureS on mitmed soldatid' wiga saanud. Kuida tuli tõuSnud, see on teadmata. Noor ja Wana. N. Wana naaber, kaS tulete homme ka näitemängu  waatama, wäga lustilik, iluS näitus. W. Homme on pühapääw, meie läheme jo kõik kiriku. Sest kiri ütleb, kuus pääwa pead flna oma maja tööd tallitama, ja seitsmes on hingamise pääw, ja Jumala teenistus, kus uut rammu ja hinge toidust saab korjatud. Ilma selleta ei jõua inimene mitte oma igapääwast elu koormat ja toimetust korralikult toime saata. N. Teie hoiate ikka seda wana wiifl kinni ja ei tea koguni kui lustilikult nüüd ilmas wõib elada, ja oma elu lõbustada: nenda kui uäitemängid, kontsertid tantsuga, need kõik on head, meele jahutamiseks ja elurõõmu suurendamiseks.  W. Wõib omast kohast õige lõbus olla paariks tunniks, kauem ta ei keSta; aga ütle minule, armas suguwend,  tõetunnistusel, kui sina ööse hilja tantsupallilt koju tulid ja woodi heitstd, olid stna teisel homikul südamest rvõmuS ja läksid uue jõu ja lustilise südamega oma Löö ja ametisse. N. Kui mina tõtt pean tunnistama, fiiS ei olnud küll mitte niisugune tundmus minul südames, ennem olin äritud ja rahutu, pea oli uimane ise wästuud, töö oli wastameelt ja mis weel pahem, task oli ka enamist tühi. W. Waata, armas suguwend, stiS on finn elulugu siin ilmaS õige kurw, ja südameliku kaastundmise wäärt. Minu olek selle wasta on üsna lustilik ja rõõmus. Laupääwa  õhtu pesen ennast aegsaSte töötolmust ja higist puhtaks,  panen piibu suitsema, iStnn ukse ette ehk aida rohelise  puude alla, mõtlen möödaläinud nädali tegewuse, Jumala  armu ja abi peale, mis ma nende pääwade seeõ maitsenud olen, ja walmistan ennast hommse pühapääwa waSta, kus kõige kogudusega rõõmsast tänu ja kiituse laulust  laulame, kantsli pealt manitsust, õpetust ja troosti waSto wstame, sealt rõõmsa ja täis rahulise südamega koju sõidame. ESmaspääwa homikul on keha nii wärSke ja süda nii rõõmus, et tantsida wõiks töö juureS, ja, miõ weel parem, rahakukkur taskus üsna ilma puutumata. Kõik see lust ja rõõm anti muidu, ja keStab terwe nädali, kuS jälle uut saada wõib. N. Imelik on see küll, ei wõiks koguni uskuda, aga kui teid nenda kuulda, ei julgeks kahtleva, aga meie peame ometi edasi ja uuema aea järel elama; inimesel peab jo ka muud tarwttust olema, kui ikka nenda lihtwanawiifi  ühest pääwast teise elada, ilma mingisuguse soowita. Meie ei tohi mitte selle igapääwase eluga rahul olla, peame õppima peenemad elnwiistd, peenemat ja paremat toitu ja ihukatet, peame ka nõuudma, suuremat tähtsust oma seisuse kohta teiste rahwaSte eeS; üleüldst soowifi peab meil ikka olema, muidu ei lähe meie edasi. W. Imelikud mehed, teie noored; teie tormaksite tuule ja auuruga edasi, aga kuhu? Kus pool on fiiõ teie eesmärk, soowituste lõp wõi täiendus? Seda et tea ega küsi keegi; muud kui edasi! Inimene ei ole mitte kogemata seia ilma kukkunud et tema wõib elada kui kala meres ilma teadmata kelle noota ta juhtub; temal on Looja käsu ja tahtmise järel, tema soovituste ja teekäigu otS ja täiendus  selgeSte ette kirjutud. Ja sellel teel ei aita tulise auuruga kihutamine midagi. Selle tee hakkatus on Looja käsu järel nenda: Nõudke efike taewariiki, ja kõik muu tuleb ilma teie muretsemata. Waatke, meie eeõmärk on selgest teataw, teie aga jooksete ja keegi et tea kuhu. Wõi arwate et looja Jumal teie eest oma looduse seadusega ka jooseb, et teil ruumi edasi tormata oleks et mitte enneaegu  peaga kuSkil pool wastu seina ei töuka. N. Meie eeSmärk on eflte, kõik kõrgest õpetatud inimesteks saada, ja selletarbeks kõigesuguste mängidega rahwa watmu ergutada, ja et fiis selle kõrgema hariduse mõnul teed leida kuida meie ise oma jõuga endid õnnelikuks  teeme. Meie tahame wabad olla ja ise oma mõistusega  läbi saada. Soowide täiendust wõi lõpu ei ole meil küll teada aga W. EkS saame fiiS näha tahtsid ütelda: Üks wäga kardetaw tee ja ettevõtmine, mina arwan et teie tühjalt endid waewate, kuna Looja Jumal oma Poja inimeseks  saamise läbi meie oleku nii lahkeks ja õnnelikuks on teinud, et meil ühtigi jooksta ega pimedas tormata waja ei ole, vaid ainult teda uSkuda, kiita ja tänada, ja tema saab meid ise käekõrval kandma ja tee lõpul wastu wötma. See tundmus ja ülem tarkuS teeb meie elu siin ilmaS rõõmsaks ja kergeks. N. Ometigi elatakse igalpool, nimelt linnades lustilikult ja rõõmsast iga kõrgemast haritud rahwa seas, kuidas see stis meile paha wõib olla. Meie tahame ja peame ka kõrgema hariduse ja elukombede poole jõudma. W. Õige küll, linnades elatakse suuremas jäus neuda, kus tuhanded inimesed ühes unikuS kooS elawad, ja wäljapoolt õige lustilik ja iluS wälja nääb: aga kui keegi waimu silmaga seda seestpidi waatab, siis on wäga wähe tõsist rsomu ja südame rahu leida. Suuremal hulgal ei ole koguni selge mil wiistl siin ilmas kõige täielikumad südame rahu leida on. KeS haridust wäljapoolisest  kombedest, teatretest ja riete toredusest otstwad ja kõik seda hariduseks peab, see eksib. Niikaua kui süda ja waim toores on, ei aita kõik peened järeltehtud kombed ja ehted, ei ka suur ja kõrge peatarkuS ühtigi. Üks talumees keS Jumalakartuses ja waga elus oma maja ja peret valitseb, on hariduse, nimelt südame hariduse poolt kõrgemal järjel kui mõni poolküpsenud üliöplane keS oma wanemate auusat käfi ehk põllutööd oma kohta halvaks peob, ja oma kohuseks arwab teistele kõiksugu kometid ja kära ette teha, et ka neid oma auusa töö kakalt ära peletada  ja omale seltsiliseks saada. Otse selle väljapool hiilgawa poolhariduse mõnul kaSwab meile niipalju Jumala pääwawargaid, enam kui meie auusa rahwa waga elu ja rahu kannatada wõib. —ks. Kirja wastused: T. S. —R.: Tänuga tarwitatud. KaS lehe eest wõi kaS raha eest? M. T. —R>: Teie soowimist tahame täita. Esimene on liiga üleüldine ja selles waimuS juba ammu läbi räägitud. Teist oleme tarwitanud. Kiriku teadused. Kaarte kiriku õppetaja teeb 5. Leikusekuu pkiäwal jutlust ja võtab lauarahwast waSta. Lauale kirjutamine on laupaäw enne lõunat kellu 9—12, ja pihti kellu 1. Büha-waimu-kirikus 'teeb 5. Leikusekuu p. pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Tallinna Linnavalitsuse poolest saab seeläbi Üleüldiseks tutwUstusekS teada antud, et linna imittohiilite (hoonete ja kruntide)  maksude jäutuse kirja tänawuse 1834 aasta peale linua kassa toas harjutud  asjade toimetuse acal üks kuu aega maksu, uluste fissewaatatamiseks  saab wäija pandud olema. TaM.mas, linnakohus, sel 1. Augustil 1884. . Linnapeawanem W. Greiffenhagen. F- j 463. Linnasekretär -O» Beneeke. Mjjsndist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamisi meie lehe Sõbra" peale herra E. A Karow: raamatupoed waSta. Head walgct soola 45 kop. puud vdr. ltotorwaiw, Tallinnas. Teadaandmised. Treffueri kolmeklassilise kooli hakatus on 7. Augustil, sa ceaniina hakatus saab vikina 3 ning 4 Augustil. Peaklassid Sexta, Quinta, ja Ouarta käiwad Klassika ning Neaal Gymttasiumile kuuendama, wiendama  ning neljandama klassiga ithte. Koolilõpul wöib wäeteenistuse kolmandama järgu, Apteekri öpilnse  ning Priwaatelementar kooli  vppetaja examit teha. Koolimaja: TartuS, Kroonula uulitsas, Botanische Stratze, Nr. 21. liuga Iksstner. Ntli föiduhotmst, (kõrwi) on Attla mõisa peal, Juuru kihel» kondas müüa. Hinnad Tallinna turnl. 2. Leikuse-tuu piiilwal.