miStest üleS on kirjutatud. Kõik jäewad aga selle peale igatsusega lootma, et sarnane nägelemine ainult ajalehtede asptks jäeks ja sinna mitte terast ja tina appi ei piaks wõeiama. Et see asi mitte üksnes Inglise ja Wene wahel kõnet ei sünnita, näitawad ka Saksamaa ajalehed,  iseäranis „Köln. Zeitung", kes pikema arutuse järele, kuS ta seda kindlaste püiab näidata, et Wenemaa kohus Afganistani üle sõnakest ütelda on, lõpeks ütleb, et ometi ükski Wene ega Inglise riigimees ei saa seda mõtlema, et sellest weiksest piiri seadlemisest sõda piaks tõuSma. Oma koduste arutuste kõrwal ei suuda Saksamaa  ka mitte wälimistest suutäidest ilma jäeda. Nagu teame, oli Kongo-konwerentsil Saksamaa tubliste tegew, kuS ta Öhtu-Ahwrika randa mööda oma saaki waritses. Mid aga silmitses ta ka hommiku-pool sedasama asja, küll mitte sõa teel, waid rahulikul meelitusel ja kawalusel.  Alaline rahu, mis Inglise- ja Saksamaa wahel walitseS, ähwardawat, nagu mõned lehed kõnelewad, weikselt praguliseks minna. Bismark olla küll tõendanud,  et nende kahe riigi wahel ikka edespidi rahu saada walitsema, aga eks ta ole, kui üks midagi kuskil püiab, nagu Jngline Suudanis, siis on töisel ikka kade meel seda waadata, ja kadeduse järeldus on sagedaste õige kiriwene. Kuidas on aga nüid Inglise enese praegune lugu. Suudani sõawäljalt saadakse wähe sõnumeid, sest et kirjasaatmistel palju takistusi ees on Nagu enne nimetatud, on kindral Buller Abukleast tulles juba Gakduli jõuudnud, kuS aga tema jäemine ka kuigi pikalt wist kestma ei saa. KaS ta ennast kindral Wolseley'ga ühendada  tahab wõi ei, ei ole weel mitte kindel. Mahdi jõuud ei näita sugugi nalised olewat. Et küll Wolselcy teda muu nimega sugugi ei nimeta, kui „waleprohwet", siiski liigub tal kartus südames, kui mitte „waleprohwetist"  õige „wileprohwet" ei saa, kes Inglastel ilma tahtmata  pale kodu poole pöörab. Oleks nüid Suudani asi Inglastel üksipäini olewat, no siis elaks ka weel, aga mikspärast tuleb nüid nii mitu asja ühe korraga õiendada. lirimaal piab ta omal mõnedki kümned tuhanded pidama, niisamma seisab Indias wäge, mis ta mitte sealt ära tuua ei wõi. Ka Leune-Ahwrikas on tal tegemist. Igal pool tarwitatakse jõuudu. Nüid tuleb, nagu Inglased ise kõnelewad, Afganistani asi weel juurde. KaS ei ole kimbus! Aga küsime jälle „ kessi tegi, isi segi." Nõudku Inglane rohkem rahu, siis antakse tale ka rohkem seda. Üks asi, mis Inglast wiimsel aga rõõmustab, olla see, et mõned India würstid, kes just mitte täitsa Inglase alamad ei ole, olla oma wäge temale SuudaniSse weikselt appi lubanud. Kui see nüid tõeks läheb, eks ta ei aita siis ka natuke. Hiljuti kuuldakse aga, et Egiptuses asjad weel rohkem kirjumaks ähwardawad minna. - Siiamaale ei kuuldud Türgimaast Egiptuse asja kohta palju ühtegi. Nüid öeldakse aga korraga, et need 6000 meest Türgi sõawäge, mis Kreeta saarel walmis minekul seisawad, mitte Tripoolimaale ei minna, et Itaalia walitsusele ette jõuda, waid otse teed Egiptusesse, kui, nagu nüid tõsiselt näha on, Fehmi-pasha arutused Londonis korda lähemad ja Türgimaa Suudani sõast osa saab wõtma. Mis mõtetega nüid keegi SuudaniSse tõttab, jäeb muidugi esiotsa nagu katte alla marjule. Et aga igal ühel kõige pealt ja piaaegu ainu üksi oma kasu silmas on, on ikka arwata. Ka Itaalia, kes esiotsa mõne lepingu läbi lubas aga Inglast aidata, kõnnib nüid koguni ise mõtetes. Punase mere äärsed maad näitawad teda meelitawat, et ta mitte rahule ei wõi jätta, waid ikka weel wäge MaSsauah'sse saadab. Mil wiisil Itaalia Türgi Egiptusesse  mineku peale saab waatama, wõib piaaegu ära arwata. Mancinil, kelle nõuul Itaalia Punase mere äärseid maid himustab, saab wististe Itaalia parlamendis  palju wastalisi olema, kui tõeks läheb, et Türklane  ka oma sõna selle wahele tahab rääkida, kui Itaalia MaSsauah ja Beilule oma alla wõtaks. Kui ilmlikud riigid sõdadest sönaldawad, siis ei ole ka Watikanil wõi Rooma puha isa riigil mitte just käed süles, ka tema püiab siit ja sealt, et temale ka mõni suutäis suhu langeks. Saksamaaga on tal jälle agaraste arutamisel»  ees ja ta loodab oma asja seal pool kaunis heaSte korda minewat. Töiselt poolt tulewad tale aga sandid sõnumed. Argentiinia priiriik, Lõune-Ameerikas, olla tema saadiku omalt maalt ära saatnud, sest et see seal wiha ja waenu riigiwalitsuse wastu on awaldanud. 24 tunni aja sees on mehike kästud sealt kadunud olla. Austria - Ungria, kes küll waikselt koduseid asju toimetab, on siiski silma ka selle peale wiskanud, kuidas töised riigid siit ja sealt omale maa tükke püiawad. Keiserliku geograafia seltsi wiimsel istumisel Wiini linnas, on nimelt Ahwrika reisija vr. Lenz nõuu annud, et piaks katsuma Ahwrika rannas kuskilt sarnast maatükki, nagu Saksamaal neid Kongo riigis on, ka omale saada, (muidugi rahuteel) kust Austria reisijad kergemal wiisil Ahwrika keskpaika tundma õppima wõiksiwad käia. See nõun kiideti heaks ja lubati selle korda saatmiseks raha katsuda muretseda. Helweetsia kõige suuremad rahurikkujad on anarhistlased.  Et nimetatud riik nendega siiamaale wäga pehmelt ümber on käinud, on neid ka mitmest riigist sinna kokku kogunud. Hiljuti on Helweetsia riigiwalitsuS sealt jälle 23 anarhistlast, kes wõõraSte riikide, iseäranis Saksa riigi alamad on, üle piiri wälja saatnud. Praegu on wäga walidad seadlused nende wastu maksmaks tehtud. Mitmesugused ähwardamised ja oma paremate õiguste kurjaste pruukimised on sundinud nendega walidalt  ümber käima. Sagedaste tuleb nüid mangi panemist  ette ja nende elu tahab õige kitsaks minna. Tundku nad, mis maailma rahule tarwis läheb! Ka Prantsuse ajalehed kiidawad wäga oma riigiwalitsusi,  et ta Saksanma anarhistlased, kes kuulsa anarhistlase  Jules Valles'e matusel endid alwal kombel tunda andsiwad, üle piiri wälja on saatnud ja nõuawad weel, et kõikide wastu, kes aga endid Prantsuse asjadesse segawad,  sarnaseid abinõuusi piaks pruugitama. Sisemine minister tahta kõik wöõrad, kes aga anarhistlastega ühenduses  nähtakse seiswat, üle piiri saata. Ka lirlaste wastu, kes Pariisi ümber on asunud ja, nagu üeldakse, oma pääseisukoha Pariisi seadnud, piab sedasamma pruugitama.  lirlased ei näita, nagu nende lehed könelewad, mitte sugugi oma dinamiidi toimetusi salaja tahtwat pidadagi. Sõa asjus nähtakse Prantsusemaa ikka kaunis röõmustawaid sõnumeid saawat. Edasi tungimine piab jõudsal wiisil edenema. Wiimsel aja oodetakse aga kodu poolt abiwäge, et siis tõsisel nõuul, kas wõi Pekingi ja Kantoni poole minema hakata. Mitmete jõgede suud on nad juba kinni pannud ja nõnda laewade käigu ära keelanud. Mõned tahawad juba teada, et Hiinlasel see küsimus õige elawalt käes pidada olema, kas piab Prantsuse  lepingu tingimised wastu wotma, wõi seda wälja kannatama, et Prantslane neid juba kindlalt maalt otsima tuleb. Kuidas enamiste igas riigis, nõnda on ka Ro otsimas  l wilja tollimaksu üle elawaid kõnelemist. Kroonprints  tõotas oma abikaasaga Berliini keisri Willemi sündimisepäewa pidule minna. Portugaalia päälinnas on 27. Weebruaril töine maailma postide ühenduse kongressi istumine olnud; sellel istumisel on Botiiwiamaa posti ühenduse lepingusse  astunud. Nüid on kõik Ameerika riigid juba posti ühenduses. Sellel istumisel on ka weel see tarwiline järeldus olnud, et Hispaania, Argentiinia, Brasiilia, Tshik, Paraguay, Wenesuela ja Haiiti pakkide wahetuse ühendusele on juure astunud. Omalt maalt. Wiljandist. Enneaegsed teated. Iga ajalehe suurem pindmine on ikka ühest ehk töisest juhtumisest nii pia kui wähegi wõimaiik on sõnumeid tuua. Et see igal ühel mitte ühte wiist wöimalik ei ole, on ka muidugi selge; sest üks saab ennemalt sõnume kui töine ja, mis weel suurem, ühel on lubaja kae jala juures, töisel jälle mitme kümne wersta taga. Nii kaua on nüid see rutuline  sõnume toomine küll hea, kui ta tõega kokku läheb; aga kui sõnumeid tahetakse tuua, enne kui weel kindlaöte ei teata ja sus sõnum ojalt wõõriti on, siis wöime teda õigusega enneaegseks nimetada. Sarnane lugu näitab praegusel ajal Aleksandri koolisse puutuwate teatustega olewat. Et abikomiteed lõpetatud on, ehk wahemalt nende lõpetamine kindel on, siis wõime sellest ka julgeste kõnelda; ise asi on aga nüid kommisjoniga. Kommisjoni kohta toob „Eesti Postimees" oma üteluse järele kindla teatuse, et ta ka lõpetatakse; aga „Walgus" räägib ka jälle kaunis kindlalt, koguni selle wastu, ning ütleb, et kommisjon tõeste oma tööle jäewat. Kuidas wõib siis nüid ühel asjal kaks otsust olla? Sel wiisil tohime küll ütelda, et see sõnum on enneaegne. Mis aitab see, et meie niisugust kõikuwat teatust rahwa sekka kanname? Kenam on, kui meie kindla otsuse ja teatuse ära ootame ja siis ühel moodil, kui ameti wennad kunagi, awaldame. Wiljandi E. P. Seltsi koosolek 26. Weebruaril. Meie kõrge Riigi Isa sündimise päewal pidas meie Põllumeeste  Selts oma koosolekut ja pühitses ühtlasi ka seda päewa. Rõõmustav) oli näha, et sel korral iseäranis rohkeste liikmeid ja ka külalisi kokku oli tulnud. Esite teretaS president seltsi ja tuletas meelde, mis seltsil täna iseäranis toimetada on, ja kelle päewa ka Selts täna pühitseb. Selle peale lauldi palwe laulu „lumal, Keisrit kaitse Sa!" Siis luges kirjutaja Teppaks minewase kordse protokolli ette, ning seltsist walitud rewitendid kirjutasiwad selle, kui ta seltsi poolt tõeks oli tunnistatud, alla. Siis tuletas president meelde, mis seltsil täna kõige rohkem toimetada °n. see °n uu- presitendi. -ma »b'-stm-s--kirjutaja,  ,-st -t -udin- kirjutaja T-pp-ks -ram.u-ku parast selle ameti maha pidi panema, un.S.e wal.mme O- u seks tehti, et sedelite läbi -st-. Pr-sid-M. sus -b. ja siiS kirjutaja pidi walitama. Selle peale «uli kene waheaeg. kuuas liikme kaard.d umber wahetat. sest e. wana kaardiga waiim.se ajal tedag. sisse las ud Parast waheaega, kui leiti üi-iug-mtl- lab. umbes 100 liiget k°os olewat, algas walim.ne. Prefltend.ks wal... P. Ainsou Holstreft 50 healega. Presitendi abiks J. Ruubel Õisust 31 h-aiega. Et Ms-l kand.taad.l R. Kelch'il Wiljandist ka 31 healt oli, siis anu ot,u,e tegemine  eestseisusel kätte, kes siis, et töine ab.preiitent juba Wiljandis on, J. Ruubell kinnitas. KlrjUtajaks walltt ühel healel A, K.tzberg Kartust. Nsnda on meie Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi eestseisus praegu: Prentendid:  P. Ainson Holstreft, abld: J. Ruubel Otsust, J. Peet Karulast; kaSsahmdjad: preestri hra. Rajewött Wiljandist, abid Märitz Tarwastust ja Rebane Wliratstst; kirjutajad: A. K-tzberg Karksist, abtd T. Kurrik Wiljandist  ja M. Kuuskler Sürgawerest. Lootuses, et Sõbra" ütelus: „nüld on Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsile üks pragu sisse löödud," nüld täitja tühjaks saab minema, soowime oma seltsile ühtmeelt ja tublit töö jõuudu! Lühikese wahe järele, kuna saal korrale jäeti, algas kontsert, mida kunstlaulja pr. Ida Thomson andis. Sun saiwad koosolejad tunda, mis laul õige on. Sügawamat tundmust nähti kurblikud laulud kuuljate südames sünnitawat,  rohkem elamust ja käredamat käte plaksutamist aga rõõmsad ja naljatad laulud. Peale kontserti algas uüid päris lust ja rõõm, kus noored inimesed endid õlge paris priitahtlikult wäsitada wöisiwad. Pidu kestus lõppts alles kella 2 hommikust ööd. See oli meil juba mttmes sarnane pidu W. E. P. seltsis pidada ja meie wõime rõõmuga tunnistada, et nad kõigiti, nii juure rahwa hulgaga  kui iga kord koos on olnud, alati ilusaste ja wusakalt  on peetud ning nende läbi lõbustust ka meie maarahwale  antud. Ühtlasi piame aga ütlema, et selle pldu läbi jällegi meie maja rehnung.st mõni kopik maha wöib tõmmata ja meie rõõmsamalt oma tulewiku sisse waadata. Lõpeks soowime aga kõigile noortele kui wanadele headuse püidmist ja halbtuse põlgamist senni kui jälle rõõmsal meelel kottu saame. „Olewik" teatab: Kuida kuulda, tehtawat ülemal  pool osalt seuatoride rewtdeerimije põhjusel ühe seadluse  kallal tööd, mis talurahwa maa omandamise kohta käia. Seaduseks tahetawat teha, et talumaad ainult talu kogukonna liikmetele omandada luba antakse. Mmdu wöida suurema rahameeste läbi talupoegade käest maa ära minna, mis selle seisusele kahjuline oleks. Olewik kirjutab oma juhtkirjas „pahad nähtused" mitmest halbtusest, iseäranis rvarguste ja mõrtsuka tööde kaswamistest. Põhjuseks paneb ta mitmeidki asju, ühte nimetame, mis meie mõttel nagu põhjuseta oleks olewat. see on rahwa arw oma kodumaal." Et Olewik temast pitkemalt ei lausu, siis nimetame ka meie niisama palju, et meie maapind weel rohkem töö jõuudu omale tarwitab, kui tal praegu on. Mis Olewik pärast ühe näitusega püiab tõendada, kuidas ajalehed halbtusi sünnitawat,  ei wõi meie nimetamata jätta. Ta ütleb umbes: Rahwas tunneb ühte meest, kes tõeste head püiab ja keda tuhandad armastawad ja auustawad ja see on neile heaks tueks häis asjus. Nüid tuleb keegi ja käänab asja otse pää peale, üteldes: See mees ei ole muud kui kawal Jesuiit! Ärge uskuge teda! Ta on teie ärandaja! jne. Mõned pidada ka seda uskuma jäema. See oleks nüid kõik wttga kena olewat, aga miks näitab „Olewik" halbtust ainult läbi aia? Miks ei tõsta ta teda nõuda kõrgesse, et kõik seda näeksiwad ja siis seda ka tõeste kui halba põlata wõiksiwad? Meie ei tahtnud sellega mund ütelda, kuid seda, et ajaleht piaks halbtust iga ühele arusaadawalt  põlgtuse piitsa alla panema. Ajaleht ..Wirulane" räägib nalja näol Paiasest ja annab talle oma mõttes walusaSte witsu. See on nüid koguni kena, sest see jäeb tõeks ja ikka tõeks, et õlle läbi meie rahwas palju raha kulutab. Aga mitu setu rida perastikku täis tuupi niisugust sõnu, nagu: ..Riiamaa mehed mehikamad," „paiasjega pestakse kõrtsi põrandaid," „hoia aga alt," „laud ja põrand lainetab paiasest," „watsad weniwad," „klaasid kahinal üle" ja weel palju sarnaseid. Niisuguste lausetega õpetada, on kull natuke wäga jäme. Waesed Riiamaa mehed, maadake  ette, muidu kuulete weel paremaid sõnu! Moskwa Wene lehe järele kirjutab „Neue Dörptsche  Zeitung," ..peale Jakobstadti linna kreiskooli Wenekeeleltjeks  linnakooliks ümbermuutmise on ka Riia linna kreiskooli ümbermuutmine lähema õpetusaasta alguse peale k.nnttatud Sellest koolist piab Wenekeeleline realkool saama, sest sarnast kooli on juba ammu tarwis olnud. »?NWeL. Mein.« lisab eesnimetusele jnurde: Meie 1885 56 10. Sakala.