tasuma. Koolimajad heas korras, koolmeistrel Paras palk, koolmeistrite arw laste arwü kohta kohane, fiis wõib koolmeister, kui ta tubli mees omas ametis mis ta ka muidugi olema piab —, kasulikult oma tööd teha ja Maltale kõik jälle tulusaste tagasi tasuda. / „WalguseS" kirjutab Dr. M. Weske praegusest  põllumehe halwast järjest, mis iseäranis aastate ja iseäranis madala wilja hinna tuleb. Wiljade odaw hind olla selleläbi tulnud, nagu Sakala minewal aastalgi ütleS, F-et Ameerikamaalt ja Indiast palju wilja Shtu- poolsetesse Euroopa riikidesse weetakje, misläbi seal mitte enam nii palju Wenemaa wilja ei tarwitada, ning et Saksamaa tollimaksu kõrgendas. Kirjutaja kardab wäga, et wilja hinnad sugu tõusma ei saagi, sest et minewal Oktoobri-kuul Buda-Pestis, Ungria päälinnas, suur põllumeeste  kongress otsuseks on teinud, et tolli<  Maksu Ameerika ja Wenemaa wastu kõrgen/  dada, ning on selle otsuse Ungria ministeeriumi kätte annud selle palwega, seda õhtupoolsete riikidega nõuupidamise alla wõtta ja joonele j ajada. Weel mitmed muud otsused on tehtud, j mis kõik meie maa wilja hinna tõusmist keela- wad. Ka linade hinnad olla langenud, sest j j töised riigid ha kkawat weel paremine linu kaswa)  tama ja harima, kui meie seda teeme. Abi wõida meile karjakaswatamisest ja täielikumast ametite tundmisest tulla. „Postimees" (Endine Pärnu Postimees) räägib sellest, kuidas raha wõiks saada. Ka tema arwab, nagu nüid enamiste kõik ajalehed soowiwad, karjakaswatamist, sest Wenemaa, kus ' karjakaSwatamine alles weiklane on, tarwitab meie elajad enamiste ära. Paremaks arwab aga „Postimees" weel hobuste kaswatamist, sest Eesti hobused on kuulsad ja neid ostetakse kalli hinna eest. Nii wiinud wiimsel aastal Inglismaa palju hobuseid Pärnu- ja Wiljandimaalt  Ahwrikasse Mahdi waStu sõtta. „Olewik" räägib meie kooli walitsusest, et see nüid tõeste muutmise alla wõetakse, ja awaldab siis edespidise kooli walitsuse kohta järgmist soowi: „Eesti rahwa kool saab seda paremine õitsema, mida enam Eesti rahwas oma kooliwalitsuses tegew on." Kardab aga siiski, et mõnes maanurgas haridus weel nõnda taga on, et sealne rahwas kooli I kahjulikult saaks walitsema. Seda wSjda. aga ühe ainsama sule kriipsuga aidata: „kooliseadus  paneb kõigile rahwa koolidele ühised sihid ette ja määrab ära, kui kaugele iga kool kõige wähemalt piab jöuudma. Siis on asi täieöte korras." Koolide auu ja häbi saada - siis ka rahwa auu ja häbi olema, see sundida suuremale tegewusele. Eesti maalt. j Wiljandist. Sel ajal, kui Sakala seisma oli sunnitud, on mitugi tähtjast muudatust meie elus ette tulnud. Nii on Wene linnapääde, politsei ja kõhtude ameti keeleks - innitatud, kuna enne selle asemel Saksa keel l valitses. Wõõras keel oli meil siiamaale taliuse  keeleks, kuna riigi keel arglikult kõrwal M syszna. Selle muudatusega on Wene riik oma toimetuses edasi aStunud. weel tähtsam muudatus on meie koolidele  juhtunud. Nad saamad hariduse ministeeriumi  alla. Ehk see muudatus küll weel mitte maksma ei ole pantud, siiski on ta täieste kindel. See sõnum rõõmustas mõnda küll otsatult, töisel tõmmas aga ka naha kanaihusse. RahwaS on seda muudatust ammu juba palunud,  nüid on armuline riigiwalitsus selle palme <'täitnUd. Toogu see uuendus meie kooli elule MUt tS» iõuudu ja edu! Peeterburist „Rig. Zeitg.ile" Hrjutatakse, saada wististe edespidi Luteruse lasu koguduste raamatud ka Wene keeles ! toimetatud ja kõik kirik-isandatest wälja antud tunnistused sellessammas keeles kirjutatud. Ka zolla kuulda, et Tartu ülikool tulewikus magiftri/ja  doktori-diplomisi Ladina keeles Wene keele U ümberpanekuga malmistama saada. Ij Wiimsel mana aasta päewal on Liiwi- Zinaa kuberneeri härra kaks ringkirja wälja Matnud, ühe sillakohtudele ja töise kihelkonna- Mja sillakohtudele. EsimeseS nõutakse waljuste, Wet selle peale piab waadatama, et Greeka õigelusuliSte  käest mitte Luteruse kiriku ja kooli Mmaksust ei pia nõutama, miS iseäranis Wõru Wja Tartu kreisis olla ette tulnud. Selle wastu Mksijad piawad kohe ametist lahkuma. Töises Mingkirjas antakse teada, et mõisa politsei walit- Mused mitte wõõra riigi alamate käeS ei tohi »lla, kuS seda weel on, piab see kohe ümber DRlUudetama. D» .Los. Lx." teab kõnelda, et rahu- Mhtud, mis juba nelja aaSta eest Balti kuber- mängude tarwis kinnitad!, nüid wistiSte õige pia nimetatud kubermangudes korrale säetakse. UuS kohtu-ministeeriumi juhataja olla seda suurt puudust ära tunnud ja nüid saada rahwa igatsew ootuS piagi täide minema. Kui suur meie maal tütarlaste koolide puudus on, tunneb juba enamiste ammugi iga wanem. Jah, poja panen kihelkonnakooli, aga kus ma tütre panen! Sarnast kaebtust kuulukse sagedaste. Rõõmuga wõime aga nüid Wiljandi ümberkautsetele lastewanematele teatada,  et selles puuduses üks abitäht juba tõuusnud.  Mitmete Wiljandi poolsete inimeste soowimist  ja kutset kuulda wvttes, tuli Lilli Suburg Pärnust, kus ta juba mõne aasta kinnitatud ülemat tütarlaste kooli pidas, minewal  Oktobri kuul Wiljandisse. Et Pärnust Wiljandisse tuleku luba saamine pikale wenis, siis jäi kooli hakatus awalikult kuulutamata ja laste arw oli minewases pooles aastas weikene. Et aga nimetatud kooli õpetuse headus ja tulu suid sõnumeid mööda mitmele poole tuttawaks on saanud, seda näitab rohke laste kooli tulek, nii et endine korter juba kitsaks jääb. Meie wõime nimetatud kooli igale lapse wanemale soowitada, sest sealt saawad nad oma tütre õpetatult ja terwe meelega jälle tagasi, kuna aga nõnda nimetatud „nurgakoolist"  tulnud tütre üle sagedaste wanemate silmad wett täis lähewad. Heale ettewõttele jõutsat edenemist! Lugejad saawad tänase Sakala numriga kuulutuste tarwis mõõdulehe kaasa, mille järele igaüks kuulutuse sissesaatja juba ühes kuulutuse saatmisega toimetusele wõib teatada, missugust ruumi ta oma kuulutuse tarwis tahab wõtta. Walitseb keegi weikese wõi lühikese kuulutuse tarwis suurema ruumi, siis on tal lee kasu, et tema kuulutus palju suuremate tähtedega ja hoopis silma paistawamalt saab ilmuma. Igas joontega piiratud ruumis on ridade hulk ja ruumi hind üles antud, nii et iga kuulutaja ühes kuulutusega raha ära wõib saata, mis mõlemilt poolt palju ilma aegset tööd kõrwale heidab. Näituseks: 90 rida matsawad nii ja nii palju, siis saadab kuulutaja  selle raha summa sisse ja palub oma kuulutust nii mitmes rias üleSse wõtta, ning asi on mõlemilt poolt korras. Meie palume siis nimelt raha ühes kuulutustega ära saata, sest tühi paljas rehnungide kirjutamine sööb armetumalt aega. Kes kaks korda soowib kuulutada, saatku kahekordne summa. Enamkuulutajad  saawad tingimise järele odawamalt. Nagu meie lugejad kuulutustest näewad,  on käesolewa aasta algusega siinses riigirentei  majaS Riigipanga-Hoiukassa alustatud,  mille otstarbe ja eesmärk on iga seisuse wähema rahaliste inimestele wõimalikukS teha, oma korjatud kopikaid kindlal ja ustawal wiisil edespidise tarwituse jaoks paigale panna. Iga inimene wõib tahtmise ja oma waranduse suuruse järele korraga 25 kop. kuni 50 rubla sisse maksta; üleüldse ei tohi aga ühe inimese sissemaksud  mitte üle 1000 rubla tõuuSta. Igaüks,  kelle raha summa esimesest maksust saadik kätte antud raamatu järele 50 rublast kuni 100 rublani kaSwanud on, wõib kassawalitsuse  käest nõuda, et see tema raha eest wiie protsendilise pankpileti ehk Hommikumaa-laenuobligatsioni  ostaks, mis tema soowi järele temale kätte antakse ehk kaSsas alal hoitakse. Sellest kaswawad protsendid wõtab kassa ise wastu ja paneb nad raamatu järele sissemaksetud  rahale kasukandmiseksjuurde. Kulaga kapital  ühes protsentidega tuhande (1000) rublani on tõuusnud, fiiS ei rehendada protsenta mitte enam juurde, waid sissemaksetud summa jääb ilma kasude juurde rehendamata kassasse hoiu alla. Aastased kasud on 4 "/o rent. rendi peale sissemaksetud summa eest. Igaüks wõib ka oma alaialiste laSte ehk sugulaste eest raha sissemaksta ja selle juures nõuda, et neile täisialisteks saades sõni kaswanud summa walja maksetakse. Kui meie neid mitme poolseid kasust, mis sarnatse Riigipanga-Hoiukassa asutamine  pakub, sest et seal raha maksu ega wastuwõtmise juureS mingisugust takistust ega raskust ei ole, tähele paneme, siis wõime sellele uuele asutusele ainult edenemist ja soowida, et ta oma põhjusi truiste meeles pidades, igat ühte, suurt ja weikest, ülemat ja alamat, oma warandust kaswatada aitaks! Wiljandimaalt. Kuld pulm. Karula walla perishärra Theodor von Helmersen ning tema abikaasa pidasiwad 10. selle kuu päewal tähtsat mälestuse päewa oma elus ära. Viiekümne  aaStase paarisoleku järele ning praegu weel mõlemad kaunis heas terwises pidasiwad nad nimetatud päewal oma kuld pulma. Kokku oliwad kutsutud kõik ümberkaudsed adeli sugu inimesed. Kingitusi toodi mitmest küttest, millede seas ka Karula walla peremeeste poolt tee-klaas kuld korwiga, pcrenaeste poolt Eesti naesterahwa vöödest tekk ja auujärje pärijate  poolt kuld tähtedega wististe sügava mõttega mälestuse kiri. Armastus oli nii suur elatanud abielu paari wastu, et mõni ka wiimse kopiku kingituste, tarwis ära andis. Suurest-Jaanist. Laste haigused ähwardawad siin pool tänawu talviste heitlikkude  ilmade mõjudusel möllama hakata. Juba mitmeS kohaS on lapsed hulgana haiged rinna haigustes ja riisides, ning isegi kardetavat, lämmatavat „kurgu tõbe" on mõnes kohas olemas. Surm piab rohket lõikust.  Kehvemad  inimesed on arsti-abi puudusel peris nõuutumad;  kihelkonnal siin tohtrit ei ole, kust kehvemad teda kergema kuluga ja vaevaga katte saaksivad, ja linnast ei jõua nad teda ka mitte nöuutada. Hale lugu? g Siinses Jälleivere kõrtsis sündis hiljuti kole lugu. Kaks meest, töine keskialine ja pool tumma, töine jälle umbes aaSta 20-ne vanune, läinud purjus pääga töine töisega tülisse. Juures olejad lahutanud neid küll ära ja sundinud kodu minema, aga väljas olla nad töiSte nägemata jällegi tülitsema hakanud, ja noore?» löönud oma vastalise jää peale maha, kust kaastundlikud inimesed teda kodu viinud, kuhu ta päewa kolme pärast ära surnud. Noormees viidi Wiljandisse kohtu ülekuulamise alla ja surnukeha arstide läbikatsumisele.  —s Pärnumaalt. Hallistest kirjutatakse meile, et seal W. K. >vallas wallawanem wolikogule mõne aasta eest ehitatud koolimaja ehituse kulu ja rehnungi mitte ette ei andwat, mis wvlikogu  juba mitu korda olewat soowinud. Kirjasaatja  soowib, et wallawanem ometi, sest see on õiguS ja kohus, seda wolikogu nõudmist täidaks ja walla raha ülesminekut mitte üksinda oma teada ei piaks. Mõistlik ja õige soow. Uuemad sõnumed. Tähtjas teadaanne. Minewal kewade! (1885) saiwad ärakeelatud Eesti Aleksandri kooli abikomiteede asemele mitu 6. liikmelist komiteed asutatud, keS Aleksandri kooli heaks pidiwad raha korjama; nende hulgas sai ka Tartus kuberneri hra Shewitshe soowi järele üks 6. liikmeline komitee asutatud, kes raha korjamise kõrwal ka Aleksandri koolimaja tarwituSte  üle pidi waatama. Nüid 13. Januaril 1886 teadustas Tartu politseimeister hra Rast, et Riigi Sisemiste Asjade Minister on heaks arwanud, selle wiimase 6. liikmest kokku saetud komitee asemele TartuS üht 8. liikmelist pääkomiteed  (iMlpSLkSkck KO«SMLS) asutada. Need 8 pääkomitee liiget pidada neist 25. liikmest walitud saama, keS ise 23. Juulil 1884 koosolewa Aleksandri kooli asutajatest ja abikomiteede volinikkudest üheks kommiSsioniks  walitud saiwad. E. P. Wiljandist. Rahukohtu wõimukond on suurel mSõdul laiendatud. Enne wõisiwad nemad ainult kuni 300 rubla trahwi peale panna, nüid aga 900 rbl. Ka mitmed muud kohused ja õigused on neil laiendatud. 01. Nagu Rig. Z.-le Peeterburist teatatakse,  pidada meie Liiwi-, EeSti- ja Kuura kubermangude maapolitseid juba kaeS olewa aasta sügisel umber muudetama, kuna aga rahukohtude sisse seadmine 1887. aaSta algusega  ette loodetakse wõtta. N. D. Z. Weneßalti koolmeistrite-seminar, mis tänini Riias oli, on neil päiwil Goldingeni  linna saetud. Nimetatud seminar on 15 aastat RiiaS kasuga oma tööd teinud ja selle aja sees 147 Oigeusulist, 96 Luteruse usulist ja 4 Katoligi usulist koolmeiStert rahwa sekka saatnud; peale selle meel palju tõisi kaSwandikka,  kes mitte koolmeistriteks pole hakanud. N. D. Z. Oi. 11. ö. järele on Riigiwalitsusel nõu Balti kubermangude rohkete Kroonu mõisadele, mis siiamaale mitte täieste Riigiwalitsuse  ülewaatamise all ei olnud, waid wälja oliwad renditud, uut walitsuse wiisi seada. N. D. Z. Greeka Õigeusu kirikute ehitamise tarwis Balti kubermangudes pidada L." üteluse  järele kolme aaSta jooksul 300,000 rbl. antama. Tähendatud kirikud pidada suuremalt jaolt uueste asutatud kihelkondadesse tehtama. N. D. Z. KäeSolewa kuu 14. ilmunud Eesti kubermangu tseitungis seisab järgmine Eestimaa  kubernõri ringkiri selle kubermangu kihelkonna  kohtunikkudele: „ Kõigekõrgema käsu põhjusel,  mis 14. Septr. 1885 wälja anti, piab kogukonna walitsuste kirja wahetus Riigiwalitsuse  ameti kohtade ja ametnikkudega Wene keeles olema. Selle seaduse täide saatmiseks on tarwiS, et kogukonna valitsustele niisugused kirjutajad saakfiwad, kes Wene keelt tarvilikul  mõõdul mõistavad. Seda meeles pidades aga, et ühelt poolt nimetatud seadus karva pealt täidetakse ja töiselt poolt selle seaduse rutulise sisseseadmise läbi mõned weiksemad, vaesemad  kogukonnad niisuguste kirjutajate muretsemisega,  kes ülewel nimetatud nõuudmist täita võivad, hädasse jäävad, on sisemiste asjade minister, mineval aastal 3. ja 10. Septembril  minister-komitee poolt temale antud õiguse järele, kus tema Balti kubermangude alamates ameti kohtades uue korra sisseseadmise tarvis pidi juhatust andma, minule luba annud, 14. Sept. 1885 antud seaduse tarvitamist mõnedes kogukondades, üksnes lühikese aja peale, pikendada, kuS neile lubatakse oma ettepanekuid  kohases keeles kirjutada, kus aga niisugune  lubamine mitte Saksa keele peale ei käi, mille tarvitamine tähendatud walitsuökondades,  sest et tal mingit tarvilist põhjust selle tarvis ei ole, mitte lubatud ei või saada. Eespool seletatud asja pärast panen ma Teile Kõrgest sündinule Maakogukonna-seaduse K 26 põhjusel 19. Küinla-kuu päevast 1866, ette, viibimata järgmist seadlusi ette võtta: 1) kõik Teie kätte usaldatud kihelkonna kogukonna valitsused üleskutsuda, kolme kuu aja sees, peale selle nõuudmise saamise, kogukonna kirjutajate  valimise ehk ajutise palkamise eest, kes Wene keelt mõistavad, hoolt kanda; 2) selle peale vaadata, et tänasest päevast saadik Saksakeelne  kirja vahetus kogukonna valitsuste vahel täieSte ära kaob, see on, et nimetatud valitsused  mitte üksnes Saksakeelseid kirju kuökile ei saada, vaid et nad neid ta mitte vastu ei võta; 3) mulle nende vaesemate kogukonna valitsuste üle, milledel tõeste võimatu on, eesnimetatud seadlust tähendatud aja sees korda saata, aru anda ja nende võimatumaks tegijate  vastuste põhjusid üksikult ülestähcndada ja siis nende valitsuste tarvis minu edespidiseid seadlusi oodata. Eespool arutatud nõuudmise  kordasaatmise ja täitmise üle on Teil mulle aruanded sisse saata." N. D. Z. Peeterburist. „Wal. Tead." kuulutab, et uued kuld ja hõbe rahad Keiserliku Majesteedi  kujuga saada löödud. Kuju ümber seista sõnad: „lumala heldusest Aleksander 111. Keiser ja kõige Wenemaade Isevalitseja."  Wlg. Odessast teatab sealne Saksakeelne leht 10. Januaril: 40 Greeka tagawarawäe meest lähevad neil päiwil ja töine salk tuleval  nädalal siit minema; niisammuti lähevad ka umbeS 30 tagawaraväe meest Sewastoopolist  Greekamaale ära. N. D. Z. Konstantinoopelist. 14. Jan. Eilses Türgi riigi valitsuse poolt suurte riikidele saadetud  ringkirjas seisis, et Türgi valitsus Greekale juba küllalt järele on annud ja peale selle mitte midagi enam järele andma ei saa; palju enam olla Türgi valitsus valmis, kõige weiksema  väljakutsumise peale Greekamaale vastu minema, jätta aga sõa läbi tulevat kahju Greeka vastata. Türgi valitsus nõuab suurte riikide käest, et need Greeka valitsust järele andma sunniksiwad. R. D. Z. Londonist. Inglismaal on kindel nõu, iga wähematki sõalist liikumist Greeka merewäeS  kohe ära lämatada. Praegu on Inglasel  Greeka wastu 6 soomuSlaewa, 6 wähemat laewa ja hulk suuretüki paatisi walmis. N. D. Z. Inglismaa on tõiSte riikidele nõuu annud, uuendatud, tungiwate ettepanekutega Greekamaad Türgimaa wastu edasitungimises, nimelt mere asjus, manitseda. See ettepanek wõeti enamiste kõikide riikide poolt wastu. N. D. Z. Priimeelelised lehed kahjatscwad wäga Salisbury langemist ja piawad teda wäliseS poliitikas heaks eeswedajakS; nemad piawad tema toimetustest lugu ja annawad wanameelse ministeeriumile lirimaa asjus süidi, iseäranis riigiwalitsuse esimeste toimetuste juures. Ette ära arwates, et Gladstone saab ministeeriumi  oma kätte wõtma, tuletab „Times" temale meelde, et maa Parnellist walmistatud  plaanide alla mitte ennast anda ei taha, sest et need riigi tugewusele kahju teewad. Nimetatud leht toob 14. Januaril peetud koosoleku  arutamist ette ja annab Gladstonele nõu, wana-wabameelsete kõige tublimate meeste seast rahwuslikku parteid kokku seadida. Wanameelsed  lehed arwawad, et Gladstonel saab raske olema, uuemeeleliste tahtmise järele teha. WälimiseS poliitikas arwawad nad Gladstone ametisse astumisega Jnglisemaale kahju tulewat.  Kuningana on Gladstonele käsku annud, uut nõukogu kokku seadida. N. D. Z. Ateenast. Greeka nõukogu meeled on endid muutnud: nad olla nõuuks wittnud. Euroopa tahtmise alla endid anda. N. D. Z. s l i. Sakala. 1886 Wäljaandja ja wastutaja toimetaja J. Peet.