poole aeaga. Oma suurte waimuandete mõnul on tema seda ka õppinud, aga oma nerwide kulu peale. EdaspidiseS  elus, suurtel reisudel ja wästmata jahtidel, on tema juba noores põlwes jooksjat saanud, mis suurt walu tegi ja on selle waSta morfini pruukima hakkanud, mida naha alla pritsitakse, mis kõiki walu jahutab, millega keha aga pärast neuda harjub, et ilma selleta enam elada ei wõi, ja mis fiis elu jõudu ja maimu selgust rohkem häwitab,  kui liig joomine. Kronprinz Rudolf on küll tugema loomusega, siiski wiimaStel aastatel nerwide poolest rikutud tormisega olnud, uus ennast tema kergest ärritatud ja ülepea  rahutumas olekus ilmutas ja seda rohkem tema üleüldist  ihu ja maimu termist häwitas, kui tema, tui ü.s kõrgest haritud mees, oma ärritatud meelt wälja purskuda ei lasknud, maid kõigest wöimust maha rõhus, ülewiimasel  sügisel on tema meel hobusega kukkunud, kuS tema pea raskest häda saanud. Sellest aeast saadik on ikka rohkem mõnda ilmunud, mis maimu aegliste segamiste peale tähendas, mille peale aga mast nüüd õiete mõteldakse.  See kõik olla wiimases joones selle kurwastawa  ja kohkutama teu põhjus. Keiser olla nõuuks wõtnud, kõiki amalikult kuulutada lasta, mis kohkutama! aSja kuidagi selgitada mõib. Kronprinzi laual Meierlingis on wiis kirja leitud, Keisrile, Keisri-prauale, KrouprinzeSfile, Erzherzog Ottole ja Braganza Priuzile. Kirjas Keisri-prauale, tema emale, olla õnnetuma teu põhjused seletatud. Kiri Kronprinzesstle on juba enne Wiinis walmiõ kirjutatud, kui Kronprinz Meyerlmgisse sõitis, mis näitab, et õnnetu nõu juba enne wõetud oli. Näärikuu 23. paamal sai Kronprinzi surnukeha Keisrikoja  kirikusse wiidud ja maatamiue kõigile lubatud. Tungimine  on hirmuS olnud, mida mähid keelata ei suutnud. Mitmed naesterahmad on maha tallatud ja kolm neist olla ära surnnd. MatuS sai Nääriknn 24. pääwal määratud tasasel wiifil peetud, ikka on aga palju osamõtjaid kokku tulnud, nimelt ligemast sugukonnast ja sõeawäe keskist. Keisri-praua ei suutnud tulla, Keisri kurwaSlus on kõikide  südamesse leikanud. Keisri-paar läheb mõneks aeaks Budapesti, Kronprinzess Stefanie oma wanematega Brüsselisse.  Erzherzog Karl Ludwig on omast õigusest throni peale oma mamma poja, Franz Ferdinand'i, heaks taganenud, keda Keiser seaduslikul wiistl poja asemele wõtab ja Kronprinziks nimetab. Erzherzog Franz Fcrdinand  on nüüd 26 aaStat mana ja meel ilma abikaasata. Ungarlastel olla himu selle masta seista ja Kronprinz Rudolfi tütart, Saastast Elisabeth'i, Ungrumaa thronipärijaks  kuulutada. See asi saab mist meel palju tüli ja tuska tegema. Üks Wiini leht kirjutab: , Kõige paremini wõikstwad Austria-Ungrumaa rahwuskonuad oma auuskust ja armastust lahkunud Kronprinzi wästa sellega üles näidata,  et oma rahmuSlikkufl kiusilemisi maha jätakfiwad. Ükski rahwas ei tohi ennast teise rahva walitsejaks tõsta himustada." Saksamaalt. Saksamaa Keisrile on Austria Keiser oma koja määramata knrwastust kõige esiteks lühikeses telegrammis  teada annud: /Minu poeg ja Sinu sõber on surnud." Wist ei ole see sõnum ka kusagil wõeral maal nii kangest kohkutanud, kui Saksamaa Keisrikojas ja Berlinis  ülepea. Keiser Wilhelm 11. ja Kronprinz Rudolf on südamest sõbrad olnud, riikide ühendusest rääkimata. Wiimasel.aeal on küll palju sellest kirjutatud, et see sõbrus sellest aeast saadik olla jahtumas olnud, kus Preussi Prinz Wilhelm Saksamaa Kronprinziks ja järges Keisriks sai, aga need jutud tulüvad Saksamaa ja nimelt Saksa-Austria  ühenduse waenlaste poolt, kes nende kahtlust sigitada ja wiha sütitada soowisiwad, ja ei ole sellepärast ustawad. Omas pöörases wiha-tuhinas on need waenulised ringkonnad  nüüd nii kaugele sattunud, et ikka weel, kus juba Kronprinz Nudolst enese järeljäätud kirjad tema koledat nõuuivõtmist tuunistawad, tema surma /ahtlaseks" nimetawad,  nagu Prantsusmaa Kindral Chancy, Gambetta, Skobelew'i, Baieri Kuningas Ludwig 11. ja Keiser Friedrich  UI. surmad ka /ahtlased" olnud. Kohe. kui see sõnum tuli, ou Keiser Wilhelm oma sügawat  kaastundmist ja kurwaslust Austria Keisrile tagasi telegraferinud ja fiis Austria saatekonna paleesse sõitnud, kuhu see sõnum weel ulatanud ei olnud. Senna on pärast  ka kõik teised Saksamaa Keisrikoja liiked ja kõrged riigiteenistuse ja sõeawäe ülemad tulnud ja kohkunud cahwahuigad on Berlint uulitsatel lukuuud, kuhu aealehtede  toimetustest kunluluse-lehtesi saadeti, mida rahvahulkadest  elawa osawõtmisega osteti. Inglismaalt on üks uus sõimukiri .BiSmarki dynastie" (walitsejate sugu) ilmunud,  milles kõiki teutnst Würst Bismarki wasta kogutakse, mida Dr. Mackenzie, Gesfcken ja teised wälja puistaiMd oliwad ja mille sekka selles kirjas uut sappi ja kihvti segatakse. Esiteks käisiwad jutud, see tiri, mis nimeta on, olla Keisri-praua Friedrichi teades ja tahtes ilmunud, kes aga ise seda kurjaks laimduseks on kuulutada lasknud ja ennast selle üle kurwastanud. Ka Inglismaa Minister-Präsident Lord Salisbury on selle jultunud sõimukirja üle kohkunud, aga Inglismaa isewiisi seadused ei anna walitsusele mingi- sugust wõimust seesuguste pahategude waSta. —Samoa saarestiku asi teeb Saksamaal muret ja kipub Saksamaa  ja Amerika Ühendatud-riikide wahel pahandust tegema. Juba mõnest aeast saadik on Saksamaa suured kaubamajad seal kontorist asutanud ja pea kõik kaubaajamine käib Sakslaste  käte läbi, kellel seal ka suured põllutöö-asutused on. Neid wõttis Saksamaa oma kaitsuse alla ja tegi selle üle lepitust Inglismaaga ja Uhendatud-riikidega, kellel seal palju mund ei olla, kui üks sadam süle-magastnidega. Siiski olla uimelt Amerikanlased seal kadeduse pärast lüli Sakslaste wasta kihutanud ja juba Leikusekuul põletas Kuningas Melietoa Sakslaste kauba-aitafi maha ja laastas  asutust. Selle eest sai tema kinni wõekud ja peamees Tamasese sai Sakslaste poolest tema asemele pandud. Jälle kihutafiwad Amerikanlased, wõib ka olla Inglased, kodnrahwa wiha, kelle ühe erakonna poolest Mataafa Kuningaks  tõstetud sai, -es nüüd jälle Sakslastele palju kahju on teinud. Juba on tema sõeawäe ja Saksamaa laewade meresoldatite mahe! merist kokkupõrkamist olnud ja Saksamaa poolt on Samoa saarestik sõeaoleku alla pandud.  Mataafa seisab 6NOO mehega Apia ligidal kindlaS laagris ja ikka meel tulla kodurahwaft temale appi. Unst wöitlemifi on oodata, AmerikaS ei layeta Saksamaa wõimust  Samoa saarestikkus sallida, aga Würst Bismark on uuele kaubategemisele kutsunud ja loodetakse, et ast õiendatud  saab, kui ka saarestikkuS uut wõitlemifl piakS tarwiS minema. Kuida näitab, tahab Saksamaa teistele seal küll õigust anda, ülewalitsust aga oma kätte wõtta. Pidu Wenemaa Saadiku juures, millest Keiser Wilhelm osa wõtta lubas, saab Kronprinz Rudolfi surma pärast kolm uädalit hiljemini peetud. —. Prinz Aleksander von Batteuberg  on ennast Preussi sõeawäe teenistusest ja auunimedest  lahti palunud ja tahab jäädawalt Inglismaale elama minna. Berlinis on Näärikuu 21. pääwal hirmus lumetuisk kõue-müriStamisega olnud. Uulitsatel oli aeguti kõik liikumine seismas. Lõunepool Saksamaal oliwad jõed kangeste tõusmas. Hollaudimaalt tulewad sõnumid, et Kuninga terwiõ paranemas on. Senni anti tema haiguse üle igal pääwal  kuulutus wälja, edaspidi tahetakse seda üks kord uädalis  teha. Belgias on Näärikuu 22, paäwal Luremburgi raudteel  üks sild rongi all stSse kukkunud. Paigal surmatud on 15 inimest, wigaStatud peale 5l) inimest, mõned uil raSkest, et nende elu peale lootust ei ole. Prantsusmaalt. Parisis on suur kahin (kurwaStuseks ei wöi seda nimetada) Kronprinz Rudolfi surma iile. Tema olnud Prantslaste sõber ja Sakslaste ivaenlane, kinnitawad Parislased. Roomast tulemad sõnumid,  et Paapsti ringkondades suur rõõm Boulanger'  wali-wõidu üle olla. See on arusaadaw küll, sest tänine Republika on ennast oma kirikute ja kõige usu kiusamiStega  kõige Ristirahwa ees, igast usutunnistusest, halmaks  teinud. Voulauger' ivaSta-kandjdat lacqueS sai ikka nende Jumala-salgajaie esimeheks veetud. keS Parist uulit. satel kõrklewad ja käratsemad. Kui ka Boulauger just mitte usklikkude sekka luetud ei saa, stiSki armatakse, et lema ennast mitte just «malikult kiriku waeulaSte tSöriiStakS teha ej Walimise-korra muutmiseks on ükS kommisstou asutatud. Panama-kanali-seltS ou kohtu poolest konkursi alla pandud ja üks kommisstou asutatud, keS asjade korraldamist  sa wõlgade tasumist ära piab toimetama. AnnamiS on ivaostaue Bunlan Kuningaks walitud ja Prantsusmaa asjatallitaja on kodumaalt käsku saanud, teda kinnitada. Kuhu Annami tänine Kuningas saanud, sellest ei ole aealehtedes ühtigi leida. Inglismaalt. Parnelli protsess ,TimeS'i* toimetuse waSta, laimamise pärast, on lõpetatud. Kaebaja (Parnell) on kohtukulude kandmisele mõistetud. miS seda tähendab, et tema! kaebata asja ei olnud, teiste sõnadega, et see tõfi on, mis pTimes* temast kirjutas. TeiSte aSjade üle, mis protsessi käikns Parnelli waSta tlmustwad, ei arwa kohus omal otsustamiseks õigust olema, sest nende üle ei ole ametlikult kaebatud. Jtaliast. Tähtjas aealeht ,Italie" waidleb Erzherzog Franz Ferdinand'i õiguse waSta, AuStria KeiSri-krooni veale. Selle õiguse osaline olla ainult Kronprinzi tütar Elisabeth. Erzherzog Franz Ferdinand on oma ema läbi Modena Herzogkonna pärija, miS küll juba ammu Jtalia Kuningriigi sisse ära sulanud on, mille pärijat aga Ita» lialased siiski hea meelega Austria KeiSrithroni peal ei näeks. Kardina! Ledochowfki on Näärikuu 26. pääwal ära surnud. Kardinal Gcaf Ledochowski oli Poolakas,  oli enne Posen-Gneseni ErzpiiSkop ja sai kirikliku tüli aeal ametist lahti lastud. Tema oli üks Saksamaa ja Würst Lismarki kõige wihasematest waenlaStest ja on Saksamaa lepitust PaapStiga ikka takistada püüdnud. Suur ime ei oleks mitte, kui mõne erakonna lehed ka tema surma tunnistama hakkaksiwad. Khmast. Khing-Kiangis on mässamised lahti läinud. Inglismaa Konsuli,maja ja seitse wõeramaa alamate maja on maha põletatud. Üks Inglismaasõealaew on senna sõitnud. Omalt maalt. Tallinnast. Aastal 1868 on Tallinna imamast 2.828.281 tschetwerti wilja wäl>a weetud, selle keskis ! kaeru 1,673,816 tschetw., rukkid 226,772 tschetw., rukki jahu 3380 tschetw., nisu 52,893 tschetw., lina-seemneid 146.899 tschetw., talra-tangu 18,790 tschetw., odre 95,680 lschet., erneid 23.933 tschetw., kliifi 77.738 tschetw. Kõige rohkem on ClayhillS ja poja (G»rard'i) kaubamajast, 995,205 tschetw., wälja weetud. Selle järel tulewad kaubamajad Martin Chr. Schmidt, H. Schmidt ja komp. ja Wold. Mayeri lesk ja poeg, igaüks peale 300,000 tschetwertiga, siis Zoachim Chrisiian Koch 200, 125 tschetwerliga  ja Earl F. Gahlubäck 164,000 tschetwertiga. Teised 15 wäljawedamise-kaubamaja on igaüks alla ! 00,000 tschetwerti wälja wedanud, wiimane ainult 2038 tschetwerti  nisu. Rohkem, 2,455,745 tschetwerti, on ainult aastal 1879 wälja weetud. Künni aaStani 1884 koikus wilja wäljawedu 1,312,699'/, ja 1,903.668 tschetwerti wahel, langes kahel järgmisel aastal 920,237 ja 747,210 tschetwerti, ja tõusis aastal 1887 järsku 2,034,718 tschetwerti  peale, mis wiimasest aastasi nüüd üle wõidetud on. Tallinna sadam ja lahe ou nüüd täitsa kiuni. ,Me- lohutud kanalit kaudu peasiwad üheisa aurulaewa lahtise wee sisse i ja ,Gltano" jäiwad Paljassaare  ligidal kinui, püüdfiwad küll jealohkujate abiga sadamasse tagasi tulla, ei peaSnud aga liikuma ja piawad nüüd esiteks senna paigale jääma. ,Una" ei sõitnudki wälja. Vallimaa kohtute muutmise plaan piab Küünlakuul Ri ksrathis löpekorralisele läbirääkimisele tulema. Ka Tartu koolitoana Kuralor, Geheimrrath Kapustiu, on Peterburgisse reisinud. Baltimao kubermangude  poolt wõtawad seda,viisi neist tähtsatest uõuupidamistest  osa: Kubernörid Würst Schachowskoi, Kindral- Leitnant Sino >vjew ja Kammerherra Sipjagin, Piiskop Arsseni ja Kurator Kapustin. ,Peterburgskija sõnumite järel ei saada sel aastal mitte uute raudteede ehitamist ette wõetud,  kui need ka juba kinnitatud on, aga Riigikassa poolt suuremaid summasi päriwad. »Walitsuse Teadaandjas" on ametlikult kuulutatud, et ,Mee leja h u t aj a* wäljaandmise luba kustunud on. Niisamati on ka .Liiwimaa Kuulutuste-leht", mis Riigas Saksakeeles wälja antud sai, jäädawalt seiSma jäänud. Näärikuu 22. pääwal on l?anä. jur. Rudolf Hö pprner ja 1. gildi kaupmees Friedrich Müller  Tallinna Raeherradeks walitud. . Kõik Wene riigi raudteed kokku on wiimasel Talwetuul 25.027,885 rubla fisse kannud, 2,484,684 rnbla rohkem, kni kohalisel kuul aastal 1887. Näärikuu 1. pääwaft kuuni Jõulukuu 1. pääwant 1888 on kõik raudteed kokku 249.209,487 rubla stSse kannud, 23,089,012 rubla rohkem kui kohalisel aeal aaStal 1887. Aastal I>BB tuli werSta pealt läbistikku 9767 rubla sisse, aastal  enne seda 9153 rubla. Näärikuu 22, pääwa õhtal suri Pärnu maantee ääreS kõrtfiS Nr. 454 Toompea hingekirjalane Gustaw T. äkitselt ära. Näärikuu 24. pääwa õhtal on Schubbe-uulitsas maja Nr. 10 pöningi ukS lahti lshutud ja sealt umbes 60 rubla eest Glivine L. ja Alma T. riideid «varastatud, keS sel aeal kottu ära oliivad. Maalt toob , Tallinna Zettung" järgmised sõnumid: lB. pääwal pärast lõunal kell 2, läks, wist wigasest ahjust, Kukuwere sulastemajaS tuli lahti, mis maja lühikese aeaga maha pöletaS. Majas elas Madis  L., keS muud wälja et saanud, kui ühe seina-kella ja ühe wokt; tema kahju on umbes 200 rubla suur. Maja oli 300 rubla eest kaitse alla antud, mõisa kahju olla aga 400 rubla suur." Näärikuu 11. pääwal waraõtati AmblaS Gmil F. tuast üks kuld uur ketiga, 86 rubla wäärt. Waraõ, Soonurme meeS Widrik K., sai teisel pääwal kinni wõetud ja ka uur tema juureS leitud." ,Näärikuu 4 pääwal läkS, tema enese hooletuse läbi, Kukuwere kaupmehe Karl P. pood põlema, sai aga pea kustutatud. Kahju olla stiSki 525 rubla suur." 7. pääwal läks Aruküla Sllewabnkus tuli lahti, sädemetest, mis ahjust turba-hunniku peale langenud oliwad. Wabrik põles seestpidi tühjaks. Kaitse alla oli wabcik 20,550 rubla eest antud; tuli on 10,000 rubla eest kahju teinud." ,Jõulukuu 2i. pääwa homikul leiti Kurisu mõisa wäljal 70 aastane Seidla talumees Jakob P. maas, wähese elutähtedega. Teda wiidi lähemasse  taluSfe, kus tema poole tunni pärast ära suri. Lahlileikamise jnureS leili teda liiga «viinajoomisesse ja külmetamisesse ära surnud olema." Baltiskift, Näärikuu 30. pääwal. Wiimasel nädalil tüufis ktilm ESmaSpääwa Shtal t 7 graadi peale, hakkaS aga pea alanema ja on pärast seda 4, 6—B graadi wc-hel ksikunud. Äesknädalil algaS kange tuisk ida-tuulega ja keStab ka täna weel edasi. Meri oli juba nii kaugelt