ehitatud koolimaja sisse. 1865 aastast oli R. wallal ja L. walla ühe külal üks, ja L. walla O. külal töine koolimaja. Mõlemad majad oliwad juba wanad ja kooli pidamiseks kõlbmata. Kahe uue maja ehitamine  oli peremeestel, kes kõik enamist segarentnikud on, raske, sellepärast ehitasiwad nad kokku. Kellest aga enne kahele koolmeistrile küllalt töötada sai, saab ühele nüüd muidugi ülemäära minema, liiatagi  kui walla kirjatoimetamine ja laupäewa õhtune palwe tundide pidamine koolmeistri toimetada jäeb. Maja on kõigist kolmest külast kaugel; mõisnik andis ehitus Palgid, ja sai selle eest omale kaks wana koolimaja,  walla kohtumaja ja ühe magasini aida. Peale selle on ta koolile ühe-registriga keeltega oreli kinkinud, mis koguni 166 rubla üteldakse maksnud olewat, healed on neil aga koguni waewased. 24. Oktobril algas terwes Ambla kihelkonnas kooliõpetus. Palju kooli ealisi lapsi käifiwad sell ajal. weel karjas, muidugi  saawad nad raha trahwi maksma. —^x^ — Porkowi maakonnast teatakse meile: Täna tahtsin jälle Sakala toimetusele paar ridasi teadustuseks kirjutada, mis järgmiselt algan: Tänawune põllusaak oli meil siin Porkowi maakonnas suiwilja poolest õige hea, kuid wihma saod takistasiwad kokku panekut, mille pärast ka mitmed kohad kahju saiwad. Lina hinnad  on hakkatuses odawamad, kui mõõda läinud aasta. Rukki orased on keskmised. Eesti Aleksandri kooli asjade pärast on siinpoolne  rahwas üsna rõõmus ja loodab et nüüd ehk asjad paranewad, kui J. Kõler peakomite presidendi ameti wastu on wõtnud. Dr. M. Weske awalik wastus J. Hurt'i awaliku kirja peale on siin rahwa poolt tänuga heaks ja asjalikuks tunnistatud. Eesti Postimehe poliitik arwatakse üsna naeru wääriliseks asjaks; sest tema ei seisa mitte üksnes Hurt'i partei poolt, waid ütleb kord ka enama heale poolt mõne sõna. Kadunud C. R. Jakobsoni nime kurjaste pruukimist pantakse Eesti Postimehele wäga pahaks, sest C. R. Jakobson ei ole iialgi Hermann'! wiist põikelnud, waid ikka kohe rääkinud, mis pärast ka Hermann ennast tema kõrwa seadida ei tohiks. Palun weel Sakala toimetust mull teatada, kust Eesti Kirjameeste Seltsi aasta raamatuid saada wõib, ja kas neid on weel olemas iga aasta kohta, Seltsi hakatust kuni käes olewa aastani. Peeterbnrgist. Pealinna kaupmeestest asutatud Peetri kooli sisseõnnistamise ja pühitsemise pidust wõtstwad  ka Keiserlikud Majesteedid osa. Peale Nende oliwad ilmunud: rahwahariduse ja raha minister, ministrite abid WolkonSki, Durnowo ja Nikolajew, kindral-adjutant v. Richter muid kõrgeid ülemaid.  Kella 12 ajal ilmusiwad Majesteedid, kus kolmel poisikesel õnn oli, Keisri Prouale üht imeilusat  roosikimpu kätte anda. Kohe pärast Majesteetide tulekut algas maja pühitsemine. Pärast seda käisiwad Majesteedid kõik majaruumid läbi ja kiitsiwad selle sisseseadmist kõigite heaks. Hurraa hõiskamisega wõeti Majesteetisi igal pool wastu. Igale kooli kaswandikule  kingiti Matesteetide poolt üks korwikene maiuse asjadega. Lutheri asutuse heaks korjatud summad ei ole weel kõik ära saadetud; tänini on linnades kokku tulnud: RiiaS 14,359 rubla 38 kop. Tallinnas 5000 „ TartuS 4000 „ MiitawiS 2000 „ Pärnus 810 „ KuresaareS 450 „ WiljandiS 357 „ Wõnnus 310 „ 47 kop. Siis weel PeeterburgiS 20,000 „ Pihkwas 2000 „ seltnsi- j, s«oi>a-ioett on igal ajal saada Wd. Tchökeri juures L Wiljandis. roonu Kõu kogukonna kohus, Pärnu Wiljandi kreisis, annab selleläbi kõigile teada, et järelnimetud  siit walla peremehed  oma talude rendi õigused ära on müünud ja nimelt: 1. Kabritsare 50ö talu peremees Karl Smitt on müünud oma talu rendi õiguse Kõu walla mehele Jaak Piilmann'ile 600 rbl. hõb. eest. 2. Kichno talu peremees Andres Arjus on müünud oma talu rendi õiguse Wana - Põltsamaa walla mehele Peter Petersonile 1300 rbl. hõb. eest. 3. Kichno 63 L talu peremees Jaan Pertmann on müünud oma talu rendi õiguse Kõu walla mehele Tõnno Kiimannile 1042 rbl. hõb. eest. Kui siis mõnel eesnimetatud talu rendi õiguste müüjate Karl Smitti, Andres Arjusi ja Jaan Pertmanni sugulastel midagi selle wastu rääkimist peaks olema, siis peawad need seda kolme kuu aja sees, see on kõige hiljem enne 1. Januari kuu päewa 1884 siin kohtu juures üles andma, sest peale selle ei saa keegi enam kuulda Võetud. KõuS, 1. Oktobril 1883. i Kogukonna kohtu nimel: Peakohwm. abi: Jaan Liiwer. ZH 484. Kirjutaja: H. JürgenS. Jõulupuu ehteks. Odawat ja kallimat konfekti, mitmet sugu piparkookist, puu-pärtid, kullatud pähklid, jõulupuu lühtrid, maha-ja parasinküünlaid, pähklid, rosinaid ja wiigimarju soowitab N. Kelch, Wiljandis. Üks hea tunnistustega i wõib kohta leida kaupmehe B. ! Sewighi juures Wiljandis. » «Kuulutused. Wiljandis F. Feldt'i kulu ja kirjadega on ilmunud: Eesti Kirjawara 18. Eesti Kirjameeste Seltsi toimetused. SSMe MMmse Mw kõikidele Eesti perenaestele ja neile, kes nendeks tahawad saada. Sisu. 1. Leemch. 2. Keeduwiljad. 3. Kalad ja mähid. 4. Lihakoogid ia lihakäkid. 5. Keedised (Fricassee). 6. Küpsiled. 7. Täidised ja kasted. 8. Külmad ja soojad söögid. 9. Muna, jahu, piima söögid. 10. Leiwa tegemine. 11. Koogid. 12. Külmad magusad söögid ja joogid. 13. Werekook, käkid ja worstid. 14. Seened. 15. Sahwtide keetmine. 16. Salatid. 17. Mõnesugusidtarwilisi asju söökide jauks walmistada. 13. Paastu söögid. 19. Lisa. Raamat on üleültse 14V lehekülge ja 38V nummert suur, selges Eesti keeles kirjutatud ja on perenaestele Iõulu - kingituseks igapidi soowitaw. Esimestel Detsembrikuu päewadel on klawer müüa Martens i majas Wiljandis. Wooru mõisas, Tarwastu kihelkonnas on 1. Januarist 1884 üks 2 DM"Hood "MU ühes elumajaga za aidaga üüri peale anda. Turu platsi peal seiswad poodid, kus enamiste juudid mitmesugust  kaupa odawalt müüwad, on tänumn suwel ümber ehitatud, nõnda et poodidesse mitte üksnes manamist tänawat mööda sisse ei minda, maid neisse poodidesse, mis enne tänamast pahemat kätt seisiwad, nüüd uulitsa pealt wäljast sisse käiakse. Seda anname meie, kes seal mitmet kaupa kõige odawama hinnaga müüme, oma seniaegsete  sõpradele teada, et nad meid leida teaksiwad. 3 M. Katz, N. Goldberg, N. Decker. UM" Uue tellimise kuulutus. Ajaleht „Walgus" tuleb uuest aastast ISB4 kaks korda nädalas wälja, nagu ennegi, meie toimetamise, wastutamise all ja kulu peal. „Walgus" ilmub nüid kahes suures poognas ja saab sellepärast niihästi tööjõuu kui ka kõigesuguste tähtjate teaduste ja sõnumete poolest kasivama. Oma jõuudu saame ka tulewal aastal ainul „Walgufe" peale tarwitama ja ühes sellega tähtjate Eesti õpetatud meeste ja kirjanikkude töösid lehesse üles wõtma. Meie töö ja tegewus on juba Eesti rahwalle tuttaw. Walguse poliitika on Eesti rahwa poliitika. Peale selle saab Walgus, et tema ruum suurem on, ka teistest Eesti ajalehtedest tähtjamaid teatust üles wõtma ja neid läbi rääkima, nõnda et meie lugejad, kes teist ajalehtesi ei loe, ka nende üle teadust saamad. Ka saab Walgus, kui lugejate arw kaswab ja jõuudu juurde tuleb, tähtjaid piltisi ja kujutusi tooma. Sellel põhjusel saame püidma kõigest mäest oma lehte selle hariduse järje peal pidada, nagu meie rahwa poliitika ja waimuharimine ning elutarwitus nõuab. Et selle suure eesmärgile ligemale jõuaksime, seks on meile, nagu jo ka käesolewal aastal, palju tublid Eesti õpetatud kirjamehi igast teaduskonnast oma kirjatööst saatnud ja edespidi uusi walmistada lubanud. „Walgufe" sisu saab siis tema lubatud programmi järele olema: Poliitika, rahwa elu sündmused kodumaal, sõnumed suurest riigist, wõeralt maalt, kõik tähelepanemise wäärt muud juhtumised, õpetlikud teadustused ilmas j. n. e. Lisas: Lõbusad ja õpetlikud jutud; teadused kunstide ja igapäewase elutegewuste ehk tehnika põllult; läbirääkimised ja kriitikad kirjatöödest ja kooliasjust, õpetlikud juhatamised ja ärakatsutud teadused põllutööst, aiatööst, loomade ja majapidamisest; mõnda tükki meeleäratuseks ja lahutuseks luulepõllult, nalja ja meelelahutawaid juttufi j. n. e. „Walgufe" hind kahekordse nädalas wäljakäimisega ja seega kahekordse postirahaga on: kui tellimise raha kõige hiljemalt 10. Januariks 1884 „Walguse" toimetusse saadetakse ehk mujal meie tellimiste wastu wõtjate kätte tellides kohe maksetakse: aastas maale postikaudu ja Tallinnas kodu saadetud 4 rubla, pooles aastas 2 rbl. lv kop., weerand aastas l rbl. 3V kop., ilma postita, kui lehed Tallinnast, Walguse toimetusest, Th. Jakobsoni, Pihlaka raamatu poest ehk Linda kontorist ise ära wiiakse, aastas 3 rbl. VV kop., pooles aastas 2 rbl., weerand aastas l rbl. lv kop. Kes aga Mälgust" üks kord nädalas kaks numrit ühe korraga kätte tahawad saada, neile maksab Walgus kõige lv 4 numriga, kui raha 10. Januariks 1884 Walguse toimetusse ära saadetakse ehk meie tellimise kohta kohe sisse maksetakse: aastas postiga maale ja Tallinnas kodu saadetud: 3 rbl., pooles aastas l rbl. ?v kop., ilma postita aastas 2 rbl. 6V kop., pooles aastas l rbl. 4V kop. Wölgu tellijatele maksab Walgus kaks korda nädalas: aastas postiga 4 rbl. 3V kop., pooles aastas 2 rbl. 3V kop., weerand aastas l rbl. 5V kop. Postita aastas 4 rubla, pooles aastas 2 rbl. Wölgu Kaks numrit korraga üks kord nädalas: aastas postiga 3 rbl. 4V kop., pooles aastas 2 rbl., ilma postita aastas 3 rbl., pooles aastas I rbl. 7V kop. Tellimise kohad mujal linnades on lehe eesotsas nimetatud. Tallinnas wõtab peale muude „Walguse" toimetus ja Th. Jakobsoni  raamatukauplus tellimisi wastu. Kõiki Eesti raamatukauplusi mujal linnades ja kaupmehi, wallawalitsusi, koolmeistrid, kõstrisid ja muid auusaid inimesi palume tellimisi wastu wõtta. Kes kümme lehte tellib, saab üheteiftkümnema ilma hinnata juurde. Tellimise raha palume ühes tellimistega kohe ära saata, sest et meie iga lehe eest, mis terwe aasta peale tellitud, 1 rbl. 20 kop., poole aasta peale 75 kop. postiraha  ette ärg piame maksma. Üleüldse oleks soowida, et tellimised õige aegsaste tuleksiwad ja wana aasta sees adressid trükitud ning lugejad omad esimesed numrid kohe 1. Jaanuarist kätte saada wöiksiwad. Aegsaste tellijad saawad ka proowinumrid juba wana-aasta lõpul kätte. Wäga soowitaw ja kergituseks oleks meile see, kui mitmed tellijad, kes ligistikku elawad ehk mõnest teatud kohast lehed ära toomad, mitu lehte ühe adressi all telliksiwad. Tellimiste juures palume adressi selgeste kirjutada, see on, elukohta ehk walda üles anda ja jaama, kust kirjad ära tuuakse, kõige pealt mitte unustada. Kes lehte ehk kuulutusi telliwad, wõiwad oma hinda ka postmarkidega kirja sees saata. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Rohket osawõtmist ja toetust meie raske tööle Eesti rahwa hariduse ja poliitika wäljal palub -mustaks „Walguse" wastutaja toimetaja ja wäljaandja J. Kõrv, Tallinnas. Meie adress Wenekeeles: sbMn. „Walgus" Eestikeele adress: „Walguse" toimetus, Tallinnas. F. Feldt'i juures Wiljandis on ilmunud: Lühikene õpetns põllumehe päewaraamatu pidamisest.