W aldberg Karulast Eestimaal, Robert Lemberg NiSti wallast Eestimaal, Priidn On no Hiomaalt, Jüri Siliwälja Ltiwirnaalt, Jaan Ne h e Liiwimaalt,  Gnftaw Tihhik Saaremaalt ja Adolf Walther Eestimaalt. Kangessidn kippanks faiwad, Albert Lindgreen Abost, Khristian Khristiansen  Pärnust, Julius Jürgens Knresaarest, Otto Thorsoe Taanimaalt, Hans Jensen Taanimaalt ja Gottlieb Neuman n Saksamaalt. Ilmad oliwad wiimasel nädalil enamist selged waikse tuulega; öösetel külmetas natuke. Esimesed külmalilled faiwad Paastukuu 25. pääwal leitud ; esimene wästrik oli Paastukuu 31 päawal näha. - Jõgede peal on jea Vaikselt ära sulanud ja wete-aega ei ole tänawu olnud. Rukki orased on terwed. Maa kipub ruttu kuiwama ja kui rohkest wihma ei tule, siis on põldudel ja heinamaadel kahju karta. Järwamaalt kirjutatakse meile Paastukuu 25. pääwal  : „ Põllumehed ootawad pitki-silmi kewadet, sest loomatoit  on kõikidel kasin ehk ka koguni otsas, ja ehk lumi küll ka kesk Näärikuust saadik läinud on. siiski ei ole weel Paastu-Maarjapääwal tõsist kewadet. Thermometer näitab öösetel 1 kuuni 2 graadi külma, pääwa aeal 2 kuuni 4 graadi sooja. Kuna paari nädali eest kõik kohad nii kuiwad  oliwad, et mitmes paikas metsad ja rabad põlesiwad. on nüüd pea igal pääwal sadu, mis homlknl lumi on ja pääwa poole ennast wihmaks muudab. Rukki orase põllud näitawad oige mustjad ja Viletsad wälja.  Ehitajad  meistrid ja töömehed kardawvd töö puudust, sest reetee  puuduse pärast ei Võidud ehituse-materiali palju kokku wedada. /Paide Jüri-laat, mis endistel aastatel nädal pärast Suurt Neljapääwa peetud sai, sel aastal aga Paastukuu 16. pääwa peale määratud oli, oli laadaliste ja kauplemise  poolest õige weike ja waikne, mis kull wiletsa tee ja rahwa kitsiku elu rehuungi peale kirjutada on.  Pahateud  on Paide ümberkaudu wäga sagedad ja selle kohatised  on ka rahwa nurisemised Paide linna Politsei nüriduse  üle. Paides on kindel nõuu Jaanikuu 7. pääwal  Järwa maakonna laulupidu pidada. Laulust õpitakse ettewalmistamifi toimetatakse juba suure ja rõõmustawa hoolega." Waiwara kihelkonnast kirjutatakse meile: „Pärast Jõulut Võttis S. S. Valla mees J. J. omale noore na ese leinepoolt Narwa linna, keda tema hiljuti aga Vähe tundma oli õppinud. Pulmad vliwad pea peetud ja noor paar sõitis nooriku Vanemate juure wõerusele. Seal tulnud  järSku ükS uaene lapsega süles sisse ja ütelnud: ,Noh, Jüri, kas Viid nüüd poja ka koju? See on Sinu naese laps " Mees, kes sellest tänine ühtigi ei teadnud, on nii kangest ehmatanud ja Vihastanud, et pea-roosi saanud ja haigelt koju sõitnud. Seal oli tema neli nädalit woodis ja suri Paastukuu 15. pääwal suure waluga ära". S. k. Narwast kirjutatakse meile: „ Paastukuu 12. pääwa õhtal kell 9 oli Narmas jälle tule kella kuulda ja häwitawat  leeki näha. Petrowka alewis oliwad Voorimeeste wennaksete Nikolai ja Konstantin Kusnizowi majad põlemas.  Üks maja oli waua poole, teine uus. Sõiduriistad  saadi Välja, aga kõik teised kraamid põlesiwad majadega ühes maha ja ka kolm suurt siga, üks koer ja kanad jäiwad sisse. Kahju on wäga suur, sest TulekaSsa kaitse alla oliwad majad madala hinna eest antud. Tuletõrjujad  ei Võinud wee puuduse pärast palju aidata, kui ka Krähnholmt tuletõrjujad pea seal oliwad. Küll oleks senna suuremaid ja paremaid kaemusi soowida, mis wäga palju ei maksaks, sest kõik maa on seal hallika-pealine.' —r— N. Narma jõgi on Paastukuu 23. pääwast saadik lahti ja aurulaewade korraline sõit Narwa linna ja Jõesuu ehkHungerburgialewikn Vahel algas Paastukuu 24. pääwal. Pürnu lahelt on tuul Paastukuu 23. pääwal kerge jea ära ajanud ja laewasõidud on alganud. Tartust. Paastukuu 21. pääwa õhtal on üks mees oma hobusega puu silla juureS jõkke sõitnud ja mõlemad on ära uppunud. Tartu Zeitung" annab nõuu seda paika wasta jõge, kus juba sagedast õnnetust juhtunud,  ahelatega kinni panna, et igaüks näeks, kui kaugele kartuseta sõita wõib. Wõmmst. Sel aastal on wäga palju wangist Wõnnust  läbi weetud, kes rööwimise, tapmise, stsselõhkumise j. n. e. pärast enamist Siberi kaugematesse maakondadesse Mõistetud on. Iseäranis suur on hobuse-wargate hulk. Nende keSkis oli ka 27-aastane tüdruk Julie Kudrez, kes kakS hobust Varastanud ja Wolmari maakondas ühes metsaS kinni Võetud oli. Tema on weike kaswuga, kandis  meeSterahwa riideid ja sai teistega ühes Niiga Veetud. Riiast Kindral - Major Laks'i asemele on Obrist Schramm Liiwimaa shandarmtde ülemaks nimetatud. Obrist Schramm on aaStal 1835 sündinud, aastast 1852 saadik pealik ja oli juba Kalugas ja pärast Tulas shandarmide  ülem. Kuuramaalt. Hasenpothi Kreiskohtu poolest on kirja läbi 12 Paastukuu pääwast wallswalitsuste käest aru päritud, milla neil Võimalik saab olema kõiki asju Wene keeles tallitada. Peterburgist. Seespidiste asjade Minister, Graf Tol st oi , on Paastukuu 24. pääwal Moskwaft Peterburisse  tagasi tulnud ja oma ameti tallitust jälle oma enese kätte Võtnud. Kroustadtist. Sõidutee Peterbucgi ja Kronstadti wahel oli juba Paastukuu 25. pääwal õige kardetaw. Orienbaumi  poole sai kanal läbi jea raiutud ja Pitnewi aurulaewad  hakkasiwad Paastukuu 27. pääwal sõitma. Meremäe  tuletõrjumise-laew Nr. 2 algas oma sõitmist Paastukuu  28. pääwal. Sel pääwal tuliwad weel mitmed inimesed  Oranienbaumi ja Soomemaa rannast hobustega ja ja jala Kronstadti. Tee on küll Vilets olnud aga õnnetust  ei olnud juhtunud. Soomemaalt. Ka sel komadel rändab hulk Soomlasi Amerikasse wälja. Helsingis on awalikkude hoonete tallitufe kassas umbes 290,000 marka puudust leitud. Selle tallituse ülem, E. K. Weckström, on tunnistanud, et tema süüalune on. Tema on palju mänginud ja suuri summast kautanud, nenda wee! hiljuti ühe Wene moouatallituse  pealikule 40,000 marka. Reed mehed on mõlemad  awaliku raha kulu peale mänginud, mis nende katte usaldatud oli. Krimmist. Kuntaugani asjade kohta kirjutatakse Saksakeeli  /Peterburgi Zeitungile", esimest sõnumit õieudates ja täieldates: /Professor Köleri asjatallitaja, Peter Ksler, müüs omad nisud ära, mis mitte pandiks pandud ei olnud,  laskis kõiki oma liikuvat wara ühe sulase nime peale kirjutada, kes kange joodik oli, ja näitas taieste unustanud  olema, missuguseid kohuseid tema ja Professor Köler Tarkhaualaste Vasta oma peale Võtnud oliwad. Et Professor Köler ja tema Vennapoeg, Peter Köler, need Tarkhaualaste peawõlglased, oma kohuseid nende Vasta mitte täitnud ei ole, sits on Viimased nimelt Professor Köleri peale kaebanud, kuna mitmed Võlglased asujate keskift  oma wõlgasi tasuda püüawad, niipalju kui nende jõud seda kannab." Taganrogist. Paastukuu 22. pääwal. Wtimasel ööl põles hulk naha- ja raua-poodisi maha. Tuli ei ole weel kustutatud. Aurulaewad on oma sõitnu alganud. Kewade hakatusest tulewad järgmised sõnumid: Kalugast, Paastukuu 29. pääwal: Laewasõidud on alganud. Wesi on alanemas. Schlüssel b u r g i st Paastukuu 26. pääwal: Newa jõgi on poolteist Versta jeast puhas; Ladoga järw on jeaga kaetud.  Warshawist,  Paastukuu 19. pääwal: Weikseli jõe wesi on Viimaste pääwade sees kaugest paesuuud. Linnast ülespidi  on mitmed külad Weikseli kaldal wee all ja mitmed tammid on lõhutud. Wesi seisab 12'/, jalga üle keskur  se aru. Zarizõinist, Paastukuu 28. pääwal: Laewasõidud  Wolga tõe peal on alganud. Homme läheb aurulaew  „Zar" reisijatega Aflrakhani teele. Orelist, Paastukuu 28. pääwal: Pärast mitmepäiwist sooja on täna jälle 1 graad külma ja sajab lund.  Saratowist,  Paastukuu 28. pääwal: Käimine üle Wolga jea pidi seisma jäätud saama; jõe lahtimiuemist on oodata. Wesi on kangest tõusmas, weikemad jõed ümberkaudu on juba lahti. Sarapul, Paastukuu 28. pääwal: Kolme pääwa eest tuli sula ilm ja täna sajab wihma. Talweteed on weel head, sest et palju lund on. Oodatakse  suurt wett. Jekaterinburgisi, Paastukuu 28. pääwal: Siin sajab palju wihma ja sula lund; talweteed  hakkawad lagunema. Tifls ist, Paastukuu 28. pääwal: Kura jõe west on kangest tõusnud ja lahedamad  linnajäud on wee all. Mägedes on palju lund ja kardetakse uputust tulema. Jõgi Arakses ou üle kallaste  tõusnud ja Markara küla wee alla pannud. Inimesed  on peastetnd. Kars'is on uputus ja majad wee all. Mõned nendest ja maantee on lõhutud. Kahju on wäga suur. Grusia maanteel on üks Vanker nelja hobusega  ja kahe soldatiga mägedest langenud puru alla jäänud.  Baku-Batumi raudtee on paiguti alt õõnistatud ja kakS silda on Vigastatud. Wladiwostokist, Paastukuu  23. pääwal: Täna faiwad laewasõidud algatud ja oodatud Japani aurulaew jooksis sisse. Lahel ou weel õhuke jea. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Kopenhagenist, Paastukuu 25. pääwal. Kopenhageni aurulaew /Arkturus" põrkas Danzigi teel Leity aurulaewaga  „Savona" kokku ja wajus põhja. Laewamehi peastts pSavona", kes ise ka raskest Vigastatud on. Brüsselist, Paastukuu 26. Kanali peal kestab torm edast. Heile läkstwad Ostende ligidal 15 shaluppi hukka. Palju i-limefi on surma saanud. Kirja wastused. L. D. —J.: Meie lehe tallitus on Lindfor'Bi trükkimajas  Tallinnas; senna annawad need omad nimed üles, kes meie tallitnsest kuidagi osa wõtta tahawad. Pärige sealt järel, kaS Teie „nõdrameelega mees" midagi kirjutanud on. Meil kui toimetusel ei ole sellega tegemist. A. J. —T.: Male Waldemar" ootab korda, nagu Mõned teised. Põnewad politika asjad tarwitawad sel korral palju ruumi, jutustuste kulu peale. Kiriku teadused. Müha-Waimu-kirikus. Ristitud: Adele Helene Userbach.  Maetud: Alexander Rudolph Lai, 1 k. 15 p. w. Jutu leht. Heriku weski. Jutustus Kolmekümue.aastasest-sõeast »Ühtigi ei taha mina kärpida: meie Herzog jätab' igaühele  tema õiguse," ütles jääger, waua mehele ustatawa südamega kätt pakkudes. Ainult Teie helde-südamega tütarlapse  üle olen mina ennast rõõmustanud ja olen mõtelnud.  kuida see inglitel taewas armas näha wöis olla, et tema salaja paelustatud loomakese peale armu heitis; ka olen mina mõtelnud, kas see küll ühe Ristiusu-mehe kohaline oleks, ilmasüüta loomukesi julguseta kawalusega püüda,? Aga selle üle wõite ise otsust teha, mina tahaksin Teile aga nõuu anda, neiukest mitte üksi nii kaugele elumajast  eemale minna lasta, sest asjad on jälle kord kardetumad  seal lageda maa pool. Turenue tapab ja põletab kõik maha, ja kui kergest Võiksime meie sellest ka midagi tunda saada! Sellepärast ärge olge siin nii wäga julge; mina soowin Teile head, ja kui Teil üht tugewat kätt ja otsekohest südant waja on, siis tahan Teid rõõmuga teenida." Sellest pääwast sigis soe föbruS waua möldre ja noore jäägre wahel, sest mõlemad tundfiwad üht kõrgemat  eesmärki, kui seda waeft ilma, ja mõlemad püüdsiwad  seda kätte saada, kui ka igaüks omal wiisil. Nenda sai jääger nii kaugele, et mölder enam linnu-paelu ei pannud; selle asemel ei olnud tema laual aga iialgi heast linnupraest puudust. Nenda oli see mõlemil õige, kõige rohkem aga Annal. Wiimaks tuli ammu-igatsetud rahu, mis aga meie sõbrade elus palju muutust ei teinud. Juõtus oli liiga mana, kui et wee! saeweskit oleks käima panna ehk elama  mat läbikäimist maailmaga algata tahtnud. Annal oli tema majatallitusest, aiakesest, kitsedest, kanadest, sigadest ja ühest taltsitatud metsalinnust küll, mida jääger temale kinkinud. Kõige nende loomade ja selle eest hoolt kanda, et onul mibagi ei puudunud, see tegi tema meelt rahuliseks,  ja tarwitas tema aega ära. Luges siis ZustuS pitkail  talwe-õhtatel oma armsa Andrea kirjadest ehk jAndreä Paradisi-aiakesest ette, fiis pärinud tema ega teadnud tema pärast nagu enne midagi armsamat. Ainult, et nemad nüüd sagedamini üheskoos kirikusse minna wõiflwad, see oli ainus hea, mida rahutegemine meie üksik-asujatele tõi. Aga ka selles läkstwad aead pea jälle pahemaks; üks uus nuhtlus tuli maale, mis kõrwalistele paikadele, peredele ja Veskitele pea Valjum oli, kui tänine pitkaline sõda. Rahutegemise läbi jäi hulk sõearahwast jõude. See oli läbi kolmkümmend pitka sõea-aastat toores, korraldamata elus üles kaswanud. Ilma korralise õpetuseta, ilma Jumalasõnata,  ilma kindla kodumaata, oliwad nemad Saksamaa maakondadest rööwides ja lohkudes läbi Voolanud, pea üht pea teist Würsti teenides, sõesaagist ja rööwimisest elades, heaste sööma ja jooma harjunud, toore elukombe, joomise, Vöidn-mängude ja kõiksuguste umbwooruste kammitsates.  Kõik see hariduseta üleS kaswanud rahwas oli nüüd rahu läbi leiwast lahti saanud. Mõned paremad pöörasiwad küll jälle korralise elu poole tagasi, «sujuvad lõhutud ja maha jäätud paikadesse ja sööti jäänud maade peale, werega rammutatud pinda uueste harima, mahapõletatud  majast üles ehitama. Weel teised otsifiwad sõeateenistust  wöeral maal; palju aga kes seda ei tahtnud ehk mõne põhjuse pärast teha ei Võinud, asujuvad warga ja rõöwli salkudeks kokku. Nemad pesitasiwad ennast metsades,  kargajuvad teekäijate peale ja oliwad iseäranis üksikutele  kohtadele ja peredele suuremaks hirmuks, kui seda sõea-aeal tunti. Nenda oliwad ka kõrwalised pered ja Veskid, üksikud paigad Must-metsas, Odeni-met?as, Spessanti- ja Frankeni-metsaS  ja mitmes teises maakondas, 17. aastafaea Viimasel poolel selle raske nuhtluse all. Üks seesugune salk asus pea pärast sõea lõpetust aastate kaupa ka metsas  ülema Enzi ja selle kõrwaliSte jõgede aasude ümberkaudu,  ja pääw pääwa kõrwa kostfiwad sõnumid ikka