Tallinna Sõber 43 Uksteistkümnes aastakäik Tal linnak, W. Wiinakuu päälval 1889. Ulkuldllk «ealeht Eesti raiuvale «aaal ja üiuiaÄes. Tuleb ükskord nadalis'walja. Maksab Tallinnas LindforsN pärijate trükimajaS: saStaS. 2 rubla, 40 kop. — pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aoStaSi 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Knukutufed maksawad iga rea eyk seNe aseme pealt 5 Kop. Tellimised wõetakse w-,sta: TaMunas: Lindfors'! pärijale lrnll«m.9aa.- I>e««rLur»i-i: K. Scetaudk, o»nu°p»»a S4. —Uartus: Laalluraitu. - Naliweres: Auho. - Maides: A. Äekdeliiera - Kap/akus! K. AoNS-rg. - Mulas - A Nstltnersi poodisõ - s. I. Karow'i raamatupood. Mrwas: M. Miider. Mõrus: Mraua Mkelrole Matkas: M. Mudolfi- Kure/aares: tztz. Lange. - Maal: kurda rstärauis kuulutakse. Äsaölaja redaktor As. 15» hor n. Elad BaltiSkiS, kirjad karmad BalNski (Baltischport NaariÜLiiill-kkapli^ Register: Üleüldised sõnumid maailmas!. Omalt maav. Tallinnast: Päästmise-püha pühitsemine. Nuts kah. ! tule seadus Eesti keeles Baltimaa Bratstwo. Jooksikute trahwide muutmine. Ilcüldinc rahwaülelugemine  Weue riikis. Õnnetused. Pahateud. Balliökist: Ilmad. Õnnetus. Uus tuletorn. Wolmarist : ArS ide pääwalt. Knuramaaltz Käsk Wenekeele kohta. Peterbusgist : ' K-isrikojast. Wcntinaa saadikud Brüsseli konwerenN! o jakanplennse häwitamise aSjnS. UuS Türgi Saadik Talive hakatus. Soomemaalt: Sügise sõnumid. Moskwast: Kohtn-otsus maja sissekukkumise asjus. PöstutöS majapidamme. -- Isi-eäalijed ja uuemad sõnumid. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Wiinakuu IZ. pääwal. Wenemaa Keisri wõeruskäik Berlinis, mis juba möödas on, ja Saksamaa Keisri wõeruskäik Konstantiuopelis,  mida Talwekuu 2. (Wiinakuu 21.) pääwal oodatakse,  on need wõimud, mis sel korral aealehtede kirjutajate sulgi kõige rohkem käima pauewad. Mis on Wenemaa  Keisri ja Saksamaa Riigikanzleri wahel räägitud, selle rohkem kui tunni aea sees, kus Würst Bismark'i! anu oli Keiser Aleksandraga ükst jutul olla? See küsimine kostab läbi kõige Saksamaa ja ka teiste maade lehtede. Waskust selle peale ei tea keegi anda, seda laiem wäli on aga kõiksugustel arwamiStel ja sel wäljal on siis ka juba «viimane rohulible mastuseotfiiatest  maha tallatud Üksikuid acwamisi, mille kestis koguni ka Weue riigi seespidiselt» asju nimetatud on, ei maksa siin üles lugeda, sest need kõik seifawad taieste kõikuma pinna peal, seda aga arwakakse täie rõhuga kinnitada wõima, et mõlemad, Wenemaa Keiser ja Saksamaa  Riigikanzler, sellega wäga rahul on olnud,- mis nende Vahel arutatud, Vahest ehk ka otsuseks tehtud sai. Würst Bismark on rahulise ja rõõmsa näuga Keiser Aleksandri juurest wälja tulnud, Keiser Aleksander on pärast pidusaalis  Würst Bismark'iga pitkemat aega wäga lahkest jutustanud, on teda koguni istuda palunud ja ise tema tooli kõrwa seisma jäänud, mis tõeste mitte Vähest anu 3- tamist ei tähenda ja mis seda tähtsam on ühel seesugusel aeal ja ühelt seesuguselt poolelt. Üks Berlini kõrge diplomatika-ametnik on Wiinis kinnitanud, et Wenemaa Keisri ja Saksamaa Kanzleri Vahel tähtsamatest asjadest jutt on olnud, kui arwatakfe. Würst Bismark ou kinnitanud,  et tema Wenemaa Keisri tõsist ja otsekohest rahunõudmist  taieste ära tunnud on, ja et stis ka rahu rikkumist kuidagi karta ei ole. Seda sõna usuwad kõik rahuarmastajad  ringkonnad Earopas ja sedaiviisi lehmib nüüd rahu-õhk läbi maailma, nagu Wenemaa Keisri wõeruSkäigu elustaw järg. Keiser Wilhelm olla tulewal smve! Wenemaa sõeawäe manöwritele tulla lubanud. - Saksamaa KeiSri oodatud wõeruskäik Konstantine  pel i s on teine afi, mis kõiki lehka kohisema paneb ja näitab, kust poolt suure politika tuulehoog ühe ja teise lehe peale puhub. Mis sellest Võeruskäigust kõiki ei loodeta ja kõiki ei kardeta! Need, kes Kesk-Europa ühendusest rahwusliku tujude ja tuhinate taltfitamist ja sedawiist rahu loodawad ja oatawad, rõõmustawad ennast juba ette, et selle Võeruskäigu järg Türgi riigi ligendamiseks selle ühentuse poole kui ka just mitte üles ja alla kirjutatud kaupaS, olema saada. „ Kättetasujate" ja nende sõbrade lehed noomiwad Sultanit, ennast mitte selle ühenduse külge köita. Seda ei olla temal waja, sest temal olla nii hea, suur ja tugew sõeawägi, et tema oma aSju ükst tallitada wõida. Sultanil enesel olla suur rõõm selle wõeruskäigu üle, millega wägewa Saksamaa Keiser kõige maailma ees tunistust anda, et Sultan ja tema riik nüüd jälle tähtsaks peetud saawad Europa suurriikide keSkis, kuna Viimane Wene-Türgi sõda seda tähtsust kangest katkunud oli. Ettevalmistamised Konstaniuopelis olla stis ka wäga suured. Türgi pealinnas saada kõik sõeawägi uued mundred, pealikud ei pidada mitte enam wihmawarjudega ja jalutuskeppidega uulitsatel käima, waid ikka mõegaga wõöl ja hoolega puhastatud mundres. Palee (Kiosk Saleh), kus Saksamaa Keiser korterit jwõtab. saab suurel «viksil ette «valmistatud. 80 Suttani-koja lakeid, keda tema teenistuseks  määratud, saawad uued'kiwred j. n. e. Ka Eivangeliumi  ««sutunniStuse A«!«al«) Tschesuim kirik ja kirik Saksa haigete-majas, saa«vad KciSwpaml tulemiseks ette Valmistatud, kes mõlemaid «vaatama minna. Kolm Türgi soomuslaewa saawad nendmsimetatnd Dolmu Bagdsche juures ankrusse paudnd, sisse sõitjat Keisrit sõeawäe auustamisega teretama. Väljajagamiseks JtaliaS, Athenis ja Koustankmopelis on Keiser Wilhebn 252 aur.tähie kaasa wõtluud, millest mõ««ed peale 6000 marka maksa«vad. Semu oli Saksa ni aa Keisripaar,  Wii!«aki«u 19. (7.) paama hvmiknl kell 9'/, Monza'sse Jtalias jõudnud, kus Jtalia Kuningas, Kiinigaprana  ja kõik Jtalia Kuninglikud Prinzid ja Prinzsssid neid waska Võtmas oliivad. Juba enne oli Roomast senna wagsni-käite kaupa uhkeid möbleid, hõbe- ja kuld-lauariistu j. n. e. saadetud ja teretamine an «'väga südamelik olnud. Wiinakuu 22.. (10.) pääwal läks Saksama Keisci-paar Genua sadainast Jtalia ja Saksamaa kaemuslikkude sunrtüki-mürinaga  Greekamaa keele, kui ka ilm õige tormine ja laened kauged oli«vad. Wiinakuu 19. (7.) pääwal sõitis Austria aurulaew (,KriSripraua") uhkes ehtes Triest'i sadainast Ve»edig'isse, wõtab sealt Keisriprana-ema ja Prinzesstd Sofia, Victoria jn retha peale ja «viib GreKa«naale. Laewa peal oli Austria mereivae mnufika-khor. Würst Bismark on mast Wiinakuu  16. (4.) pääwal Berl«'n'ifl Frkedrichsruh'esse reisinud. Enne ärareistmist on Wenemaa Saadik Graf -Schmvalow ja Saksamaa sõeawäe peastabi «ülenr, Graf Waldersee, pitkemat aega tema jutul olnud. Sellest näib selgima, et jutud tülidest Würst BismarN ja Graf Waldersee wahelZtühjad oliwad. Graf Waldersee on ka «Valikult tunnistanud, et tema oma Keisrit aim,lk kui soldat teeninud  on ja teenida tahab, poolitika külge puutunud ei ole ega ka puutuda ei taha. Selle poolest näiwad asjad Saksamaal kordaS- olema. Saksamaa Riigipääw  on Wiinakuu 22. (10.) pääwal thronikõnega algatudj milles kindlat lootust rahu peale kuulutati, mis Keisrite kokkutulemise läbi uut kindlust saanud olla. Niigi majapidamise kuluks on 1209 mi liiani marka päritud, rohkem, kui iialgi enne. Sõeawäe Nekorralistels tarwitusteks  päritakse 140, meremäe ülekorralisteks tarwitusteks 31 millioni marka. ÜkS tähtjas mees Keskpaiga erakonnast  (Papstlased ja teised tõrelejad Dr. WindhortN juhatusel), Dr. Barou Schorle mer - A l st , on ouia Riigipääwa-faadikil ametit «naha jätnud ja sellest arutakse, et Keskpaiklafed oma keskis tülis ja lagunemas ou.  Wiinakuu  23. (11.) Pääwal on Sansibar» Sultani saadikud Friedrichsruh'es, Würst Bismarki juures olnud, kus mõlemite  maade asju kaks tundi lahkest ou arutatud. Saadikud  on Würst Bismark'ile oma Valitseja poolest kallid kingitusi toonud. Keiser Wilhelm on Berlini Magistraale  iseäralises käe kirjaS oma tänu selle eest kuulutanud, et ?srge wõeruskäigu aeal kõik eeskujKilkus kordas olnud ja suurtes tungimistes mitte üht õnnetust juhtunud ei oie. Lübeck'is on Viinakuu 18. (6.) pääwal kuulsa kenakirja-mehe  Emannel Ge i bel' i mäieStnse-saminaS pidulikult katte ait «võetud.' Saksama aurulaew /Marcobrunner", Bremen ist Kalkutta'sse minemas, on Pnnamerel hukka läinud. Meestekond on peastetiid ja Suez'isse tulnud. Laew olla Aradtastest wälja röõwilud. Auötria-llugrumaalt. ,Fremdenblatt" kirjutab Wiinakuu  21. (9.) pääwal, et Minister Graf Kalnoky kahe nädali kaikus Friedrichsrnhe'sse, Würst Lismarki wõerusele, reisib. Üks kohtu -kommisston on Wiinakuu 18. (6.) pääwal Krakanst Wene-Pootamaale, Lubliullsse, reisinud, neid kaht Austria jõeawäe-jaokstkut üle kuulama, kes seal kiuni wõetud on ja kahtluse all seisawad, et nemad laroslaw'i juures teatud mõrtsukatega kahe Austria pealiku wasta, teinud olla. Wiinis ou Wiinakuu 19. (7.) pääwal Warschawi kaubamehed Jakob ja Jsaak Rosenberg kinni wõetud, kes Wene 1 rublaseid wale-rahast ou müütanud. Vöhmimaa Maapääwal on Wana-Tschechilased tunnistanud, et nemad Noor-Tschechilaslega  Keisri kroonimise pärimises Vöhmimaa Kuningaks, muidu ühes nõuus on, seda aga nüüd weel enne-aegsekS pidada, sest enne olla Vöhmimaa Sakslastega nii kangelt lepitust teha, cl ka nemad seda soowiwad. Maapääwal on selletust päritud, miks Nosr-Tschechi studentide Lugemiseselis  ärca keelatud sai. Maawalilseja Graf Thun on Vastanud, st selle seltsi saatekond Parist üks politikategu  olnud, mis studentide kohaline ei ole. Prantsusmaalt. Uus Parlament on Talwekuu 12. (Wiinakuu 31.) paamaks kokku kutsutud. Selles Parlamenti?  isluwad 22 endist Ministrit, 20 wassakul pool, kui wabalased mitmest graavist, kuum lõhkujatest saadik, ja 2 paremal poolel, hoidlaste erakonnast. Voulanger olla Vaiksest elust Jersey saarel juba tüdinenud ja tahta Brüsselisse tagasi tulla. Tema on seleks Belgia Valitsuse käest luba palunud ja sealt on Vastatud, et tema tulla wõsi», kui täjtsa wagaselt elada tahab, kuulutusi wälja ei saada ega oma erakondlasi senna ei kogu, ja kui ka Prantsusmaa walitsus sellega rahul ou. Arwatakse, et Prantsusmaa «valitsusel ühtigi selle wMa ei ole. sest seda wiimasleS walmistes nii kõrwale jäetud Vaenlast ei olla enam suuremast karta. ,Jsama-lilga" riismed hoiawad aga ikka tema poole ja saadaivad temale aeg-aealt usalduseadressisi.  Näituse lõpetus on kindlast Talwekuu 12. (Wiinakuu 31) paama peale määratud. Parlamendisaadik  La isa nt, BoulangWaste errakonnast, on ühe wali-kõne pärast taga «vara-iv äe pealikute keskist wälja heidetud. Tema sõimab hirmsast ja kinnitab harjunud «viisil, Ministrid olla seda , Saksamaa meleheaks" teinud, pea tulla aga sõda ja stis astuda tema jälle fõewäe sekka. Inglismaalt. Wana Gladstone' taht naib jälle kord tõusmas olema. Seal oluoad hiljuti kolm Parlamentiluget  lahkunud liigete asemele «valida ka kõik on Gladstone' erakonnast walitud. Tn leival aastal tulewad üleüldised Valimised ja stis loodab see wana kulumata mees Valitsust jälle ama käite jaama. Mis stis tuleb se on kcadmatla. Kui Gladstone Viimasel korral Ministriks sai, stis tõntas tema rahu kaitseda, laskis aga Aleksandria linna ära lshknta ja algas sellega seda sõda Egyplnses ja Sudanis, mis nii palju werd malsts. El teda ennast juba ,meriseks nimetati, ja mis ka nüüd taieste lõpetatud ei ole. Jinlknst- Laused Minister CriSpi köneS, mis PaapStl sa temu ilmaliüi «valitsuse kohta kaiivad, on Vatican'is (Paapsli cli«paikas, mis ka nüüd weel täitsa tema Valitsuse alt seisab) wäga pahandanud sa mitmelt poolelt on nõuu antud, aioalikülk nende peale Vastaka. -- Kuulus Prantsusmaa  õpesalnd-mees Renan tähendab Paapsti kohta, et uimelt nüüdne Paa pst, Leo Xlll., iialgi Jtalia Kuninga