'iUc. Suur Futjhcu linn on kolm pücwa põleilud, 87,000 maju tuhaks saanud, 1200 inimest  tules surma saamid ja sadatuhandcd pcawarjuta  jäänud. Ka weeuputuse üle tulcwad säält sõnumed. Seda puhku oli Kwatungi jõgi üle äärte tekkinud. 6 tuhat hinge olewat süül surina saanud, ja 10 tuhat oma pcawarjust ja marast ilma jäänud. Amerikamaalt. Hayti saarel on elanikkude scaS sõjatuli lahti läinud, mis koguni hirmsaid tegusid ülcS näidata, millede seast „Nju Jorki Herold" järgmise näituseks ette toob. 26. Juulil lasi sõjaminister kindral Legitime 8 mangi Portau-Printse  turu päälc wiia. Otsatu suur rahwahulk  oli sinna kokku tulnud, kes põnewusega tapmise näitemängu etendust ootas. Wangid saiwad üks- teise järel kinni seutud ja siis kõikide nähes kui elajad ära tapetud. Igakord kui pea langes, hõiskas rahwaS metslise waimuStusega. Kui hukkamine mööda oli, siis lasi toores rahwahulk kindral Lcgitime't kõrgeSte elada. Afrikamaalt. Kuna Europas söjahirm ju piinajaks küll on, peetakse seda Afrikaö üSna lausa, kuid hirmus igawalt ja weniwalt läheb see. Nüüd on Jnglis-Egiptuse mäed kindral Grenfelli all jälle suuremat wõitu MahdilaSte üle saanud, kelle sõjawägi täitsa häwitatud, nende ülem Wadel-Njumi  ühes 12 emiriga langenud ja ülejäänused 50 lipuga ja lõpmata muu kraamiga Inglaste kätte sattunud. Inglis suurtüki paadid on põgenejaid  Niiluse jõge mööda taga ajama läinud; ometi kuuldub, et Inglastel himu ci olla, kauge- male Mahdilaste pesapaika tungida, maid tahta Kairosse tagasi pöörata. Nii läheb ehk sellegi mõidu mili kaduma, nagu mitu korda enne. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäctval, S«. Augustit. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Eestikeeli Jumalateenistus '/zl2. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. WaStutaja toimetaja: Hartwig Sah , oana. oae. AossozsW HKSZWO». AsxllrN, 8-ro ISSS rvM. Kuresaare, Muhusse, Hapsalu, Paltiski ja säält raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peterburgi. Aurulaew „ Konstantin" kapten A. Ling, saab laupäewal sell 19. Augustil kell 10 enne lõunat ülewal nimetatud kohtadesse, ja esmaspäewal sell 21. Augustil kell 5 pääle lõunat Riiga wäljasöitma. Lähemat teadust annab AHsoö. Lcrngs, Kuresaares. Riia auruwäljasöitmise  St. Peterburgi „Riga" 17. Augustil. „Leander" 24. Augustil. Lähemat teadust annab laewad p ä e w a d. Riiga: „A!eksander ll." 17. A«gustil. „Leander 2V. Augustil. „Riga" 24. Augustil. R, Wildeilling. Mksmcrzcr on müüja. Lähemat teadust saab kitsas uulitsas Uljase majas nr. 6. ZM- liht slilM, -WD kes kõik maja töösid mõistab, otsitakse Roomasaare Pattimaja juure. Ühel inimesel, kes mitte ei joo ja hoolas on, olen ma malmis kõrgemat palka maksma kui see siit saadik wiisiks on. Wene keele mõistmist ei ole hädasti tarwis. v? Mierzejewsky. Uukd mbtuseiuiWniiii, saal hulkas ka need uued Phönixmashinad on jälle odawalt saada K. poodis. XsZtilie. pslM-fgamst. üwä 4S Ixop. 370 IsZok. Teadaandmised. Mesilaste Olijate koosolek. Mesilaste pidajatele ja linnu pidamise sõpradele antakse selleläbi teada, et neljaspiiewal  Augustil saab jälle Saaremaa  puudemaade harimise seltsi laiendatud koosolek olema, kus linnupidamist läbirääkimise  alla wõetakse. Koosolek algab nimetatud päeival enne lõunat kell 11 ning pärast lõunat kell 4, ja palutakse kõiki linnu pidajaid ja linnu pidamise sõpru sellest koosolekust osawõtta ja aegsasti nimetatud tunnil linnapääl, korteris kus ka enne selle tarwis koos oldud ilmuda ja ennast sääl koosoleku juhatajale üles andu. Palutakse ka mee proowisi wõi midaS muud ehk kellegil peaks olema näidata juure wõtta; ja kui kellegil peaks ehk soowituS olema ühestgi linnu pidamise asjast kõnet pidada, seda enne allnimetatule  teada anda, W. Wolckerr. Pöidel, 30. Juulil 1889. Mill MM'j z Wana turul, oma majas, teise korra pääl, soowitab wäga odawate hindadega lõnga- ja maaldri-wärwisid, seebikiwi, kampwooli, wärnitsat,  terpentini, willakraasisid, taskunuge, äädikat, saapawiksi,  kopaal- ja spiiritus-lakki j. n. e., j. n. e. 22—52 SM tulkkiuuitmist selts wötab igal ajal tellimised tuleassekurantsi,  niihästi majade, kui kõiksugu liikuwa asjade ja kaupade Pääle wastu. Seltsi toimetaja K. V Ssngõttsetz.