tuleks. Prantsuse tähtsamad ajakirjad kiidawad selle eest Wene riigi ammetnikku ja üks suur Saksamaagi leht arwab, et poliitika mehed wiimase suure Berliini kongressi mitme -mõttelistest ja segastest protokollidest ettewaatusele sunnitud saanud on. Selge lühidane ja mitmele poole kaalumata kõnewiis olgu kõikides protokollides  pea-afi, kui pärast poole õiendust ja täiendust tarwiS ei pia olema, mis ilmasjata aega wiidawad. Wene-Saksa sõbrus on nüid küll kindel ja kõikumata  afi. Kui nüid hiljuti Saksa keiser haigeks jäi, on korraga Wene raha paberite hind ka Saksa rahaturul  langenud. Saksa riigi kantsleri poolammetlik leht „Nordd. Allg. Zeitung" kirjutab Inglismaa praeguse wabameelelise  walitsuse ja liri partei eestwedajast wõi kõnelejast Parnell'ist pitkemalt ja ütleb, et peaminister Glaedstone liiga palju ParnelNle järele annud, mis läbi ka tema walitsusel raskusi tuleb. Uue walitsuse seaduse järele saab Jirlastel rohkem walitajaid parlamenti ja siis saamad  nad ka oma healtega wõitu wabatlaSLe ja wanameeleliSte  wahel wahetama wõima. Riigipäewa kiriklik wanameeleline partei teeb praegu tihedaSte selle waStu tööd, et Bismarki wälimiseSse  ministeeriumi töise direktori palga nõuudmine ka kolmandamal lugemisel tühjaks saaks tunnistatud. Priimeelelised ähwardawad selles küsimuses kahte jauSse langeda, ega wõi sellepärast weel mitte wmdu peale julge olla. Prantsuse ministrite nõuukoguS peeti uue sõaministrite  kindral Lewal'i arwamiste üle aru, kes ka uue sõawäe teenistuse seaduses muudatusi ette wõtta soowiS. Ka tema arwamine on see, et üleüldine teenistuse  aeg kolmeks aastaks määrata on, aga nimelt wõeraiS maailma jagudes teenijad ja ratsawäe mehed wõida 4 aastat teenida, muidugi wõida siis küll ka nende aega iseäraliste määramiste läbi lühendada. Endise sõaministri kindral Kampenoni ammetist lahkumise kriitikat on wiimasel ajal waikinud ja ei lähe ka praegu enam Aasia sõa-asjad sammugi edasi poole, waid kõik seisab seal paigal, Prantslaste weikesed salgad ei wõi endid liigutada, sest igal pool on kümme wõrd suuremad Hiina wäe hulgad neile malmid wastu astuma. 16. Jaanuaril  tormasiwad Hiinlased ida poolt Khu juures Prantslaste  kallale ja haawastwad seal juures 20 Prantsuse sõameest ning surma said 12. Batibadis ning Tsinhuadokisse  kogutakse praegu suurt mäge kokku. Prantsuse  kindral Negrier'i käsu all on paljalt 8000 —9000 sõameest, kuna aga tema wastu 20—22,000 Hiinlast laagris seisawad. Prantsuse laewade lugu ei ole ka sugugi praegu parem, waid Hiinlased teemad nendele mererööwlina peale tungides palju waewa ja tüli. Enne kolme nädalat ei saa Prantsuse abi-wägi Hiinamaale,  ega saa sellepärast ka seal sõa-asjus midagi tähtsat toimetatud. Inglise Suudani sõda on natukene enam edasi nihkumas, kui eel kõneldud Aasiamaa tulem äng. Mõeldud  Aafrika sõa wäljal on Inglasi sennmi langenud: 23 ohwitseri ja 22 liht soldatit ja haawatud 56 ohwitseri  ja 633 soldatid. Need armud ei ole küll meel kuigi suured, aga kui meie ka selle peale mõtleme, kui palju keegi sõameeS maksma tuleb, enne kui tema Aafrikasse  saab, siis teame küll, et enam kahju weikeseks ei wõi ega saa arwata. Inglise peaminister on nende päewade sees Türgi sultaniga Egiptimaa ja Suudani pärast iseäralise lepingu malmis teinud, mille järele suurem jagu Egiptimaad sultanile tagasi saab antud, ka Suudan peale seda, kui Gordon pasha Kartumist peastetud  on. Uues lepingus on ka seda äramääratud, et sultan Egipti wiitse kuningat Tewfik-pashat ammetist lahti laseb, kelle järele' tulejat sultan aga lepingus meel pole nimetanud, maid koguni üht töist sugukonda sinna walitsema  tahab seada. Seda walitseja uuendust tahetakse ka selle maa rahaasjade paranduseks ette wõtta, nagu seda wiie aasta eestgi tehti, mis aga midagi mõjunud ei ole. Mine aga tea ära, kuda wiisi poliitika rattad paremine keeru käiwad, seepärast piab aga ikka katsutama proowida, ka sagedaste seda, mis ette teada wõimalik ei ole. Ameerika ühendatud riikide rahwa saadikute kogus on praegu seadus läbirääkimise all, millega wõeraStelle, kes selle riigi kodanikud ei ole, edespidi üra piab keeldud saama, seal maad osta. Seda seaduse uuendust on seega põhjendatud, et sennini nimelt Inglismaa  mõiSnikudel õhtu poolseis riigi maades maad on ostetud, mis aga tulewikus mõeldud riigi waba Valitsusele  takistuseks wõiksiwad saada ja nende waba seaduste andmistele jalgu wastu tugeda. Sellepärast piab iga maa ostja riigikodanik olema, et ta siis ka palelikult riigi seaduse all seisaks Omalt maalt. Wiljandi linnas on nõuuks wõetud, et tütarlastekoolile  nimelt suuremat koolimaja tarwis on ehitada ja ka linna tütarlaste kooli Spetusplaani laiendada. Kohaline  Saksa leht püiab armudega näidata, kuida wiisi sarnast muutust sugugi enam kauem oodata ei wõiwat, kui mitte õrnema su'u haridus tagasipidi ei pia minema, nagu seda wiimaste aastate koolilaste armudest näeme. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekul 20. Jaanuaril sai eestseisuse ja seltsist wolitatud rewiteerijate  poolt täieline aruanne ette pandud, midas meie minemal korral lühidelt nimetasime ja täielikult nõnda on. Sissetulek: Seltsi liikmete maksust, puhwetift, basaaridest, näitemängudest, üiri maja eest, pidudest, kontsertidest, näitusest ja kingitustest tuli sisse 4830 rbl. 16 kop. Raamatute müimisteft, tulekassast ja muidu sisse tulnud.... 3266 „ 35 „ Kokku: 8096 rbl. 51 kop. W ä l j a m in e k: Wana mslgasid maksetud .... 3895 rbl. 28 kop. Wõlgade protsenta maksetud .. . 517 „ 4 „ Wanaid protsenta 1882 ja 1883 aastast maksetud 560 „ „ Oblikatsionide protsenta maksetud . 751 15 ~ Wana poe rehnungi maksetud . . 34 „ 25 „ Maja tarwitused: kütmine, tulekassa maksud, walgustus zc. ... 881 „ 46 ~ Seltsi inmentariumiks: weranda ja kuuride ehitus, raamatud zc. . 498 ~ 41 „ Sula raha 19. Jaanuaril 1885 kassas 958 92 „ Kokku: 8096 rbl. 51 kop. 1883 a. aruande järele oli seltsi mõlg 28660 rbl. 33 kop. Peale seda on aga meel mölgasid leitud 2460 „ „ Wõlg kokku: 31120 rbl. 33 kop. Arwame selle pealnimetatud tasumise maha, siis oleks meel seltsi mõlg 26,910 rbl. 20 kop. Meie wõime mõeldud aruande järele, mis ka rewideerijateft ja seltsist mastu on wõetud, oma maakonna põllumeeste seltsi täieste õnneliseks nimetada ja soowime, et ka see algatud aasta mõned tuhanded mõla summast maha kisuks ja ikka otsast wähendaks. Wiis niisugust aastat ja siis olemegi oma wõlgadega malmis ning mõime suurel jõuul põllutöö  parandusi ette mõtta. Seltsi koosolekul lahkus eestseisuse  liige hra. A. Kitzberg ammetist ja maliti tema asemelle hra. Kuuskler. Endine kirja toimetaja preestri härra A. Teppaks jäi ammetise ja teatasimad lõpuks president P. Heinrichson ja tema abiline J. Lipp seltsile, et nemad oma muu mitmesuguste tallituste pärast enam eestseisusesse ammetisse ei wõiwat jaeda ja uusi walitada sovmisimad. Lähemat koosolekut määrati 26. Webruaril  ara pidada. Pärast koosolekut pühitses seltS oma 14. aastapäewa.  millest 130 seltsi liiget ja külalist osawõtsiwad; külaliste seas oli ka seltsi auuliige P. Ainson ja Wirulase  toimendaja J. Järw Tallinnast. Lauakõnesid algas seltsi president P. Heinrichson ja tuletas meelde, kui suur armutegu see 13 aasta eest Wiljandi maakonna Põllumeestele olnud, et neile ise oma selts usaldatud ja lubatud. Tema seletas weel ka pitkemalt, kuida see Kõigekõrgem isalik arm meid seltslikus elus elawa piab hoidma ja palju käsa üleüldise rahwa elu adra külge panema tööle kihutagu. Oma kõne lõpul laskis ta Keisri Majesteeti elada ja laulsiwad koosolejad muusika kaasmänguga kolm korda Keisri laulu. Ka laulsiwad koosolejad seda oma armsamat laulu ja suu/el hulgal ligi laulmisega ning müristawa waimustusega Wene keeles. See oli wäga tähtjas ja jaeb tunnistuseks, et meie põllumehed hea meelega omas kodus ema keele kõrwa riigi keelt pruukida tahawad. Seltsi eestseisuse liikmed preestri härrad J. Rajewski ja A. Teppaks lasksiwad pitkemas kõnedes Keisri Prouat ja Suurwürft Auujärjepärijat elada, mis peale koosolejad mitu korda elagu laulsiwad ja hurraa hüidmised lõppeda ei tahtnud. Seepeale kõneles selle lehe kirjutaja lühidelt riikide ja rahwaste majapidamiselikust elust, kuida seal ikka ühed käskida, töised sõnakuulma ja täitma pidada, nagu see loomuline elu õige tee joon seda nõuab. Nõnda olla käsutäitjate hulk meilgi Kõigekõrgema trooni ligi tulla ja ulatada see ka meiegi rahwa kohusteni. Kõige tähtsam aga meie armulisema Riigi-J sa sõna ja tahtmiste täitjatest  olla meile põllumeeste seltsi püha pidajatele Weneriigi  maade ja põllutöö minister, kes omal ajal meie seltsi kinnitas ja lubaS, kes alati pärastgi meid töiste riiai seltsidega ühe õiguses pidanud ja mete näitustele niisama suuri ja ilusaid riigi auurahasid põllutöö edendamiseks  wälja jagada annud, nagu töiste gl seltsidele. Ka kirjades küsib armuline minister põlluseisu zarele, mis kõik rõõmustawad olla. Ka peale seltsilise elu on praegune minister armulikult põllurahwast silmis pidanud, alleS hcha muretses tema maakogukondadette ilma walsapa umi eta krovuumõisade rentimise õiguse, mis kõik meie põlluseisuse heaks, edenemiseks ja õnneks sünnib. Seeparast kõneleja kütt asjaks, et ta neid Kõigekõrgemalt tulewa.d armutähti seltsi pühal meele tuletas ja usinaid Eesti põllumehi ka usinusega seltsi töösse ja tegewusesse kutsus, nimelt aga enamalt ja usinamalt, kui see mooda läinud 13 aastas wõimalik oli. Kõneleja laskis heais tulewiku lootustes meie maakonna põllumeeste elu edenduse kohta, meie ülemat ja armulise riigi walitseja lähemat põllumeeste  kaitsejat praegust riigimaade ministrit Ostrowkey t elada. Seltsi auuliige P. Ainson laskis pitkemas kõnes Liiwi kuberneri härrat ja Balti domeeni walitsusi, ning ajalehe toimendaja J. lärw Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi elada. KooSolejad lõiwad weel lõbusal pidul seltsi praeguse presitendi ja auuliikme P. Ainsani ning lõppeks Eesti naesterahwaste terwiseks klaasid kokku. Holstre muufika-koor oli lahkeste seltsi pidu oma mänguga lõbustama  tulnud, ning etendasiwad hra. Peet, Treffner ja Livenstroem pidu lõpul naljaka näitemängu „laska Härga" ning ühe kendsaka laulu. Soowime selle rõõmsa aastapidu  järele ka head töö-rikast aastat. Wiljandi maakonnast teatab meile kirjasaatja allseiswat  imelist lugu, Mas meie enam oma edenenud ajast oodata ega oleks jaksanud. Hoidke soolapuhujate eest! Hiljuti keegi Suure-laani kihelkonna inimene soolapuhuMW sügeliste wastu abi otstma! Soolapuhuja wõtnud kapist klaasi selge wedelikuga ja pajatanud: Waata, praegu on mul klaas hallika weega käes. Kui ma teda sinule sell kombe! annaksin, siis oleks ta paljas west ja ei aitaks midagi, aga km mina sõnad peate loen, siis saab ta kangeks rohuks! Sõnade peale lugemist lõpetades annud ta klaasi naese kätte ja ütelnud: „Nüid mine rahuga koju ja wõia oma ihu üleni sellega, küll sa siis tunned kuidas ta su sügelised ära kautab ja kui palju minu sõnad mett muuta wõiwad!" Raene wõtnud ka wedeliku pudeliga kiites ja tänades wastu ja maksnud rubla raha, mis soolapuhuja selle eest nõudnud, rõõmuga ära. Koju jõuudes määrinud ta keha kohe üleni sellega. Waewalt saanud ta pealewõidmisega walmis, kui sortsi sõnade abil wägewaks tehtud wesi hirmsal kombel tema ihul körwetama hakkanud ja naha pealt ära söönud! Walust pool uimane rännanud wilets naene kirudes mööda tuba edasi tagasi, kuuni tema mees metsast puid raidumast kodu tulnud ja seda näinud. Häda põhja järele pärides saanud ta aru, et rohi, mis naene eneselle peale määrinud, mitte sortsi sõnade' abil muudetud west ei ole, waid mõni koguni töine wedelik piab olema. Sedamaid läinud ta apteegist abi otsima ja wõtnud soolapuhujalt saadud rohu ka ligi, et teada saada, mis wedelik ta õieti on. Apteegist saanud ta teada, et see wedelik muud midagi ei ole, kui päris puhas ja selge weewlihapu ehk witrivl ja et ainult nõdrameelelised  niisugust hullustust ette wõiksiwad wötta ja sellega sugelisi arstima hakata! Kae, kulla weli, kes sa neid ridasid loed, kus meie päewil alles wägewad soolapuhujad  on! Nad muudawad sõnade abil wee kohe weewlihapuks,  mis ainult masinate abil wabrikutes wõimalik koguda on. Ei! niisuguste soolapuhujate eest piame kõrwale  hoidma, muidu kautame oma naha ja raha niisama ära, nagu see ebausust pimestatud naene. Kõu wallast kirjutatakse meile, et seal tänawu talwel wana wõsa willemid nahtawale tulnud. Ümberkaudsete  elanikude julgustuseks on siis nende peale jahti peetud, aga ei saanud siin, ega ka naabri mõisa Kabala metsades kedagi kätte. Alles Tallinna piiril lastud üks kriimsilma isand maha. P. kihelkonnast kirjutatakse meile: Omalt poolt rahwa elust wõin Teile ka pisut teadustada. Oleks see midagi dead, oh kui hea meelega mina seda siis teeks aga et see koguni halb on, pian ma seda koguni kurwa meelega tegema, aga ommetegi lootusega, et see ost paremaks läheb, kui ta awalikus lehes nimetud ja laidetud  saab. See halbus, kellest siin rääkima pian on jällegi hobuse «argusest, ehk sellest küll alati lehtede» seisab. Siin warastaii meie «allas, see on Aidus NaiStu kihelkonnas peremehe! niisugusel kohal hobune ära kus «eel enne polnud kuulnudki, sest see sündis ühe «eske luur-S, mis mitte sugugi suure tee ääres pole. Peremees  J. T. läheb wana aaSta lSpul weskele ja jäeb jahmatamine -htu peale. Hobune on ree eest lahti «Setnd ja uhe r.ln-alutse külge kinni seutud. Sinna on pitkanäpumees  juurde juhtunud ja loomakest ratsa ära wiinud. Mõne nadalad oliwad juba mööda, aga hobust pole 5. Sakala. 1885