niisuguse oleku läbi põllutööd põlgama õpetatud, mis ju wäga kahjulik on. Pealegi sigitab see ammetite wahele lahutust ja lahutus ei jõua muud, kui kahju teha. Sellepärast  soowin ma: lõpku põllutöö põlgtuS, saagu iga inimesest selle järel lugu peetud, kuida tema maimu haridus, südame headus ja elukombete auusuS on, sellepeale  maatama, kaS ta kalewid kannab ja pehmes leentoolis  istub, ehk jämedas riides adra taga astub, wõi kaS naeSterahwaS sikitud ja sakitud sabaga mööda linna uulitsat jalutab, ehk põllul pudenenud päid nopib. PuhaS süda, keS truu isamaale, truu keisrile, truu oma ligemiste  ja sõbradele, on igas ammetiS ja seisuses'auuStamise  wäärt. Poliitika ringwaatus. Sewastopoli sadama kindlaks tegemine läheb iga päewaga ikka suuremaks. Krimmi sõa peale sai Pariisi rahulepingus Wenelasel ära keelatud, Mustas meres laewa-wäge pidada kindlusi ehitada. See takistan» leping tehti aga Prantsuse-Sakfa sõa ajal Londonis 1871 aastal tühjaks ja sellest ajast saadik on siis uueSte ka Krimmi elu hulga edenenud. Kindlusi on rohkeste ehitatud, kaunis kogu sõalaewu purjetawad ja auurawad Mustas meres, et siis nüid SewaStopoli tähendus palju enam wõiks mõjuda, kui enne wanaste, kus weel raudteesid ega nii suuri sõalaewu seal ei olnud. Ka tõuSwat sealne kaubitsemine uheS muu suuremate asjade edenemisega, nõnda et 1875 aastal, kui SewaStopoli sadam kaubalaewadele  awatud sai, esimesel aaStal 75 kauba-laewa ja 1884. aaStal juba 350 laewa sadamas käisiwad. Töistes Krimmi sadamates käisiwad kokku 1300 laewa, mis 30 miljoni marga eest kaupasi wedasiwad. Saatku söakindluste ehitamise edenemine maale ja riigile tarwilist  julgust ja kaubitsemise suuremaks minemine ikka kaSwawat kasu. Wene-Jnglise lepituse kohtumõistjaks arwatakse wahel Daam kuningat, wahel jälle Saksa keisrit, nagu wiimate weel kuulda oli. Nüid teab „Peeterburgi Zeitung" kirjutada, et ommeti mõlemad walitsused sellega rahule saamad jäema, et Daani kuningas nende wahel rahutegijaks  ja kohtumõistjaks jäeb. Arwatakse, et Saksa keiser seda ammetit waStu ei ole wõtnud ja seepärast Daani kuninga palwele minnakse, keS mõlemate tülis olewate riikidele ühel mõedul sugulane on. Kõige rahusõnumete kõwemaks kinnituseks kuuleme  meie, nagu Wene keeli ajaleht „Sibir" kirjutab, et Aasias Amurimaa tagawara wäed tegewase teenistusesse  on kutsutud. Saksa elatanud keisri paar ei ole terwise poolest mitte kõige paremas korras. Willem'iga läheks weel wähegi, aga proua lugu on hoopis pahem. Keiser ei ole Braunschweigi trooni pärandamise kirrja, millega hertsog Kumberlandi käest päranduse õigust ära wõtta tahetakse, mitte allakirjutada tahtnud, mispärast BiSmargil  siis enne temaga suur tegemine ja waieluS olnud. Ähendatud riikide nõuukogu ei olewat ka sugugi nõnda wäga päri selle Braunschweigi riigi päranduse jagamisega, nagu enne arwati ja wõib weel sellest aega mööda suur tüli tulla. Aafrika asjad on Sakslastel paremaks läinud ja nende saadik annab juba Zanzibari kuningaga ehk sultaniga sõpruse sobitamisest teatust. Kawalusega käänetakse kõiki asju ikka heaga rutem ümber, kui seda pahal teel iganes wõimalik ja arwata oleks. Austriamaal on parlamendi saadikute uueste walitemisel Sakste käsi weel halwemalt käimas, kui seda endistel aastatel oli. Sennini on nad juba paaris kubermangus 7 istet kautanud ja wõib lugu ikka pahemaks  minna. Prantsuse parlamendis oli hiljuti küsimus päewakorral,  kas endine Ferry ministeerium piab kaebduse alla antama ehk ei ole seda tarwiS? Waielused oliwad selle üle üsna käredad ja nimelt sellepärast, et waStalised  kõlbwal kõnel peale ajasiwad, Ferry olla ilma maawalitsuse lubata HiinaS sõda pidanud, merd walanud  ja riigi raha kulutanud, tema sõbrad jälle seda waleks ajasiwad ja kõige koStusekS ikka parlamendi otsust ette paniwad. UuS peaminister BriSson oli ka Ferry poolt ja seletas, et ministrile, keS parlamendi otsust täidab, ommeti mitte kohtuga ja kaebdusega kaela peale ei wõi minna, kui ka asjad ja ettewõtmised iga kord üSna õnneks ei lähe. Seda wiisi kallus siis ka wõit Ferry poole, nõnda et paari saja healte enamusega waStaliSte  nõudmine tühjaks tehti ja kommiSjoni otsuS kinnitati,  mille järele Ferry ministeerium süist priiks jäeb. Itaalia kuninga Humbert'il on iseäraline õnn omaS riigiwalitsuseS. Kui tema kaheksa aaSta eest Valitsuse  oma kätte Võttis, sai ta paawSti poolest suurel mõedul «ihatud ja rahwaS waatas ka kahtlasemalt tule- wikku, karta oli, et wabadriigi mõte olewat walitsust kord tagasipoole saaks tõrjuma. 1878 aastal käis kuningas Humbert Neapelis ja rahwa Vaimustusest ei olnud suuremat juttugi, suured mõisnikud ja Vatikani poole hoidjad oliwad pealegi tema waSta nukred, sest et tema ju see peamees oli, kes paawSti ilmalikku Võimust ja Väge mahendas ja ära Võitis. Minewal aastal käis kuningas jälle Neapelis oma riigi alamaid maatamas ja trööstimas, keS hirmsa kolera käeS haiged oliwad. Tema ei jätnud Vaesemat unnikest ära Vaatamata ja kedagi järelkuulamata ja need iseenese ärasalgamised, need imeteud paniwad rahwast imeStelema ja tõmbafiwad wägewalt igaühte tema poole! Kui tänawu kuningas Humbert jälle Neapelise läks, et aValiku weewärgi sisseõnnistamisel  juures olla, mis ta riigi kulu peale rahvale  oli lasknud ehitada, seal oli Humbert'i, Itaalia kuninga nimi juba kuiükS ime asi igale poole tutwaks saanud ja sadatuhandeid oliwad igalt poolt kokku tulnud, teda nägema. Ka need paäwsti riigitued, kes sennini seda ei teinud, oliwad tema teretuseks wälja tulnud. Seda kõike on paawst isegi tähele pannud ja mitmes tükis omaS waimuliseS Valitsuses kuningale järele annud, mis pealinnas sellest selgeSte wälja paistis, et ta Itaalia uued sõawägede lipud sõawäe nõuudmise peale kiriklikult sisseõnnistava laskis, kuna ju need ommeti tema oma watikani Valitsuse wastas haagid on, mille läbi ilmalik woli ilmaliku Valitsuse omaks jäeb. Aga asjad õiguwad ikka. Inglane jätab Aafrikamaa aga tahab, et Türklane, kellel Suudani ja Egiptuse üle ülemwalitsus on, omad sõawäed Suakini saadaks ja seega rahutumaid Aafrikalasi rahule sunniks jäema. Türk aga ei taha seda hea meelega teha ja on Inglaste suusõnaliste küsimiste  peale kostnud, et Inglase põhjendamine, millepärast seda tarwis oleks, poolik ja waewalt arusaadaw olla, ega tema ka seepärast seda nõuudmist täita ei tahtnud. Tema ülemwalitsuse wiisiga ei sündiwat see ka kuidagi kokku, et tema korraga ise oma alamaid ümber hakkaks piirama, keda ta ju ta kergemine ja kui tarwis Vähema waewaga karistada ja wagusi olema sundida wõib. See on raske ette arwata, mis seda wiisi wiimaks Suakinist saab, kust Inglased ilma mingit äratoimendamata tagasi tulewad, waleprohwet Mahdi ikka kordkorralt Võimust oma kätte saab ja mast wiimaksgi päris walitsuS tema kätte jäeb. Kohalised rqhwa wanemad, kes sennini endid Inglaste poole hoidsiwad, wannuwad endid nüid ka Mahdi alla ja tunnistavad teda õigeks prohwetiks, kelle tõutused täide lähemad ja keS Inglast ära on Võitnud. Kui aga sarnaste koduste tülide läbi rahwad isekeskiWWsklewah seal on siis ka warsti töiste käed lahti midagi wõtmas, omale saamas, nagu seda Egipti asjuS näha wõib. Raha puudus on seal liiaste suur ja et nüid Inglane omad mäed Mahdi wastu sõdimast ära kutsub, seepärast on Prantsusemaa ka oma suud lahti teinud ja töiste osasaajatega Suetsimaa  kitsuse pärast sõnelemas. Mitmed Inglaste sõbralised  ministrid on Egiptuses endid ammetist lahti wõtnud ja karta on, et see riik kord üsna pankrotti jäeb ja oma Valitsuse wiisi ära kautab. Ennemuistsed kuulsused kauwad aaStä sadadega ja üks rahwaS jookseb ettesaamisega  töisega wõitu, ning on wanaduS paljuidgi määranud.  Poliitika tuulel on ikka ka oma jagu ärahääwitawat  õhku juures. Omalt maalt. WiljlMdist. Uut Eesti tütarlaste kooli tahawad  mõned ergumad fiit poolsed naesterahwad Wiljandise asutada. Nimelt on sellest saadik see mõte elutsema hakkanud, kui W. E. P. Seltsi saalis, Märtsi kuul Pärnu linnas olewa preili L. Suuburg'i kooli heaks, näitemüik heaste korda läks, mille eest ka nagu seda koolitatud kombe nõnab, Tallinna lehes „Wirulases" avalikult tänu üeldi. Mõeldud kool, nagu meie kõrwalt kuuleme, olla Saksa keele õpetus keelega, kolme klassiga ja „Anstaldi" õigustega, midaS sellesama programmiga siia linna asutada tahetakse. Muidu oleks asi hea küll, aga kõige takistavamaks temale olla ikka veel raha puudus tee peal ees. Seda viga piaks küll kuidagi Wiljandi ümberkaudsete tütarte Vanemad ära katsuma avitada ja kooli seda viisi siia töösse panna, nagu tarvitus  nõuab. Kõige enam tuleviku lootust võib sellel uuel Saksa koolil sellest olla, et tema vist odavamalt lapsi edasi saab avitada Võima, kui meie linna tütarlaste  koolis ja hra. Fowelin'! „Anstaldis" see sünnib. Soovime kenat kordaminemist. Wiljandi Eesti Põllumeeste SeltS pidaS oma esimest koosolekut maal 2. Juunil Abja vallas Losu pärisomaniku Jaan Jir'e juures ära. Nimetatud majaomanik  võttis seltstliikmeid lahkeSte vasta ja võist tema kiiduväärilist ja töistele eeskujulist majapidamise sisseseadmist  iga koosoleja hea meelega näha. Seepärast oli ka koosolemine üks neist lõbusamatest, mis tõisigi sedasama  wiisi maal ckrapeetawaid koosolekuid järele kutsuks. Aga meie oleme laiemas liikmete ringis selle üle kahklewat  küsimist kuulnud, kas seesugune seltsi majast väljaminek  ka seltsi sisemise elule tormilist jõuu kasu toob, midaS wist enam maja on, kui paljast protukolli avaldamist?  Külap aastalõpu aruanded kõiki küsimisi ka meie seltsi kohta kõige paremine kostavad, midaS meiegi ikka uuel aastal manast paremaid loodame ja soowime. Rahaministeerium on 500 maksu-inspektoriammetise  kinnitanud, kes oma jaustondades kaubitsemise ja maksu fissemõtmise üle piawad walwama. Peale seda on ka iga maakonda kroonu maksu ammetiliikmed seatud ja nagu Liimi kubermangu walitsus kuulutab, Liiwimaale järgmised nimetatud: Wiljandi maakonda: Leihberg Põltsamaalt ja Rabensee Tarwastust, ja nende abiliigeteks: Naritz Põltsamaalt  ja Tietgeus Wõisikust. Pärnu maakonda: M. Graubner Wändrast ja G. Ruut Sindist ja abiks: K. Martinson Sangast ja Sebulke  Rawassarest. Tartu maakonda: P. Popov Tartust ja K. Bokownew Tartust ja abilisteks: Karl Eisenschmidt ja Friedrich  Müller. Wõru maakonda: Schultze Rabinas ja Kubli Põlvas, abideks: Shilling Rabinas ja Menson. Walga maakonda: E. Dunkel Marienburist ja Stange Schvaneburist, abideks: R. Graff ja J. Lükin. Töiste maakondade maksu kohtunikude nimed on lugejatel tundmatad. Wiljandi maakonnast. Holstre, Aidu ja Paistu valdade kirjutaja J. Raudsepale on hoolsa ammeti pidamise eest hõbe auuraha püha Stanislause lindiga rinnas kanda antud. Nimetatud ammetnik on ka meie rahwal laiemas ringis tuttav, sest tema nime leiame esimeste  Aleksandri-kooli asutajate, Eesti Kirjameeste- ja Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi asutajate ja liikmete  seas. WLimases seltsis on tema ka senni ajani tegev olnud, esimesed aastad kui seltsi sekretär ja pärast on ta mitu aastad kui abipresident eestseisuse ammetis töötanud. Holstrest kirjutatakse meile: ÜkS lesk tahtis oma kapitali, mis 500 rbl. suur oli, Wiljandi laenuja  hoiu kaSsaSse tuua. MõtleS ja kaalus, küsis nõuu ja kuulatas ja wiimaks võttis uue mõtte peasse. Tuli Wiljandi, otsekohe Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi kassameistri preestri härra Rajewsky juure ja palus, kaS tema seda raha seltsi kätte ei wõiks protsendi peale panna, miS ju seltsi vastamisel, kuS mitu sada päriskohtad? omaniku liikmed, kindlam on, kui mujal. Mõeldud härra täitis ka seda palvet ja näeme sellest lu'uft, et meil ise hädapärast tarvis on ühte põllumeeste seltsi abi- ja laenu kassat asutada, miS enam uus mõte ei ole, aga ettevõtmist  nõuab. —nn —" Pärnus parandatakse praegu Nikolai kirikut ja tahetakse  seal sees olewat wana matust lahti wõtta, kust wanu kiriku raamatuid, mis ühe sõa ajal kautst jäenud, üles arwatakse leitawat. Pärnu maakonnast. Abjast teatatakse meile, et seal 10. m. k. p. wäga suur torm ehk tuulispask möllanud.  Paari wakamaa laiusel on tema Abja ja Wanamõisa  waldadest läbi läinud ja suure lõhkumise raja taga jätnud. Ühel kõrtsil wiinud katuse pealt metsa, mitu talu maja on pooliti ja terwelt ära lõhutud saanud ja kõik puud, mis aga tormile teel ette juhtunud, pidanud langema. Üks wana ja jäme tamm ja töine pärnapuu, kes wanemate inimeste mälestuse järele kõige enam siin nurgas elanud, on omad pead selle kange ja pakilise mehe ees kumardanud ja koguni juurdega maa seest wälja kistud. Metsad läbi rutates, on nõnda laialt, kui tema wõimus kestis, kõik puud puruks ja juurtega wälja kistud ning heinamaa peal on üks küin, mitu sülda oma aseme pealt edasi wiidud ja siis mitmes jauS jälle maha pudenenud. Saadud kahjud on sunred küllalt. —e— " Tartu EeSti Põllumeeste SeltS saab 15., 16. ja 17. Juunil ka sellel aaStal jälle RSnguS oma koduloomade,  käsitöö ja põlluproduktide näitust ärapidama. --- Lähemaid näitusele puutuwaid teatust leiab lugeja kõik selgeSte kuulutuste seas. Meie soowime selle naabri näitusele, mis meie maakonnale kõige lähedamal ja kuS ka palju auurahasid ja auuhindasid wälja jagada on, rohket osawõtmist ja head kordaminemist. Järgmine kiri on meile awaldamiseks kätte saadetud,  midaS ka rõõmuga teeme, tema tähelepanemist ja asja kordaminemist soowime. Kiri on nõnda: „EeSti stenografia ehk kiirkirja aSjuS päritakse minu käest juba mõnda aega mitmelt poolt teatust ja oodetakse minu parandatud töö ilmumist. Et kõik sellest 56 23. 1885 Sakala.