Poliitika ringwaatus. Wene riigiwalitsus tundis seda Ida-Rumeelia elanikude  paremaks elu edenemiseks tarvis olewat, kes veel Wene-Türgi wabaStamise sõast Berliini kongressi pärast Türgi alla jäivad, et Türgi sultan Aleko-pashat, kes sennini seal kindral-kuberneriks oli, sealt nüid ära kutsuks ja üht kohalise rahwa eluga enam tutwamat, tema asemelle  nimetaks. Sultan ja temaga kõik töised Berliini kongressi lepingu allakirjutajad riigisaadiknd oliwad Alekoga rahul, kuid üksi Wenemaa oli tema vasta. Sultan, kui nimetatud kindral-kuberneri ammetiSse seadja, sai piagi aru, et wastu oleja heal kõige enam kaalus ja kuulutatakse  juba ajalehtedes, et Aleko-pasha asemelle Krestovitsh Rumeelia maa kindral-kuberneriks määratud on, millega ka Wene riigiwalitsus, niisama töised Berliini lepingu tegijad riigid rahul olema saawad ja sellel aSjal seega siis poliitika ilmaS jällegi üks kena ots on. Wõerade maade walitsejad tahawad Egiptuse pärast üheS kovS nõuupidamist ettewõtta ja selle jauks üht iseäralist  konverentsi äraptdada. Esite oli aga Prantslane selle wasta, millepärast konverentsile kutsuja Inglane temaga aSja erateel läbirääkimisele wõttis ja nüid ka ta järele andwat ja konverentsist ast saavat. Kuna Inglise wanameeleline partei ühtelugu ikka uusi kaebdusi ja süiandmist  valitseva vaba parteilaste peale valmis sepitseb, läheb peaminister Gladstone omas rahulikus ja vabas poliitikas wankumata edasi ega lase ennast kuidagi õigelt teelt ära eksitada. Inglise vaba ajaleht „Daily News" kirjutab ka omaS viimastes numbrites Egiptuse asjast ja ütleb: Kui Gladstone kahtlus kindlaste nõnda edasi läheb ega ennast ässitusteft ja wanameeleliste rahutustest suurema  Suudani sõamängile ei lase meelitada, siis saab tema ommetegi ikka seda viimategi nägema, et terve maa mõistlised mehed endid tema ümber koguvad; enne ehk pärast saawad Inglased, kellel vähegi mõistust on, seda sõa tahtmise kära, pealegi seal tundmata maal ja mille kasust keegi midagi ei või ütelda, vait jätma. Berliini kongress, midas vürst BiSmark kui „auus lepitaja" elusse kutsuS, tegi küll Tnrgile paremad rahu piirid, aga nagu nüid pärast avalikuks saab, ei ole üksikud  riigid endid ommetegi just paljalt kongressi üleüldiste punktidega rahul tunnistanud. Austria-Ungria sai BoSnia- Herzegowiina maad, millega Wenelane muidu rahule ei jäenud, kui Austria pidi temale ülepea enam võimust Balkani poolsaarel lubama. Ka Wahe mere äärsed riigid ühendafivad endid sellel viisil ja tahtis Itaalia vähemalt TripoliS'tgi omale pärandada. Prantslane ei jäenud seega nõnda ruttu ja nimelt sugugi muidu rahule, et Inglane Küpruse saare oma valitsuse alla. võttis, kuuni temale selle wasta, nagu arvatakse, Tuunis'e maa oma valitsuse alla võtmine jäeti. Egiptuse maa pärast aga, mis juba Napoleon'! l. valitsuse ajast saadik Prantsuse riigi ja rikka meeste käpa all seisis, ei saadud avalikult mingit iseäralist lepingut maha tehtud. Nüid arvatakse, et Prantslane ja Inglane siiski selle maa kohta midagi iseäralist mahategemist sala valmis sepitsenud,  eneSte vahel allkirjadega kinnitanud ja lepingu kirjad  alles hoiavad. Ehk vaest selle lepingu põhjusel ei tunnegi Gladstone Suudani sõapidamisest Inglasele tõsist kasu tulevat ja katsub nimetatud konverentsil asja parandada.  Prantslaste peasoow on aga see, et weel Inglast mõneks ajaks Suudanis kahe vahel olekusse jätta, sellepärast  ei või enne konverentsi päeva lõpu looja minekut, midagi ütelda, kudas Prantslane, keda Inglased wahe ajal mitu korda pahandanud on, ennast avaldama saab. Saksamaalt oliwad kolm arsti, Dr. Koch, Dr. Gaffky ja Dr. Fischer koolera-haiguse komisjonisse saadetud,  keS seda hirmsat haigust kohaliselt uurimas käifiwad.  Watikani-Püha paawsti ja Saksa riigi walitsuse wahel on ikka weel lepingu tegemisest wastastikn jutt, millest aga naljalt midagi ei taha wälja tulla. Posen- Gneseni peapiiskopi lahtitegemise ja uue ammetisse seadmise  pärast, oli paawft mõne nadali eest Saksa wolinikku  von Schlözeri oma juure tulla lasknud ja temale ettepannud, et see kirikuwürst paljalt fiis oma ammetit wõiwat maha panna, kui 1) tema jareltuleja üks Poola waimulikude ja rahwü ees auustatud mees on, 2) Preisi walitsuS neid seadusi, mis waimulikude harimise kohta käiwad, läbiwaatab. Esimese punkti kohta annud saadik warSti koStusekS, et tema riigiwalitsuS seda tähelpanna tahab ja wist ka tegema saab. Saadik annud oma riigiwalitsusele paawsti nõudmist teada, mille peale ka uus peapiiskop kinnitamiseks ettepandi, keda aga paawst wastu ei olewat wõinud wõtta. Watikanis olla ülepea õite ummistaw õhk, püha isandate poliitikasse kogunud, sest kurje Mai-kuu seadust ei jõua nad oma mitme aaStalise wõitlemisega hääwitada. Sozial-demokraatlaste seaduse pikendamise otsuS ei ole weel tänini mitte tehtud. PriimeeleliSte eest- wedaja v. Stauffenberg rääkis parlamendis selle seaduse wasta, nõndasama ka kesk-partei esimees Windthorst ja Elsasst saadik Winterer, kuna seaduse poolt wanameelelised,  riigiparteilased ja rahwuswabadlased endid awaldasiwad.  Würst Bismark pidas ka usinalt poolt pika kõne ja ähwardas sellega, kui see parlament seda seadust tagasi lükkawat, siis tema teda töisega tahtwat läbirääkida.  Ommetegi ei wõi midagi selle seaduse üle kindlaste ütelda, sest et waStuolejad priimeelelised kõige suuremas parteis on ja sellepärast kodusaatmisest omale midagi kahju ei karda Lulewat. Austria parlamendis oli hiljuti riigiwalitsuse ettepanemise  peale keiser Ferdinand'i raudtee pärast nõuupidamine.  Saadik Dr. Mar Mengner (ühendatud pahema  parteist) kõneles selle wasta ja kaebas riigiwalitsuse üle. Rüitel v. Schönerer pidas siis 2 tundi aega kõnet, kuida seda raudteed riik omandama ,piaks. Asi anti raudteede wolikogn nõuupidamiseks, millest aga ette arwatakse, et sealt suuremat wälja ei saa tulema. Riigiwalitsuse! olla siis nõuu, asja senniks päris seisma jätta, kuuni parlament ise omalt poolt üht iseäralist ühenduse ettepanemift walmistab. Prantsuse wabadriigist kuulukse Egipti tülide kohta täna seda juba selgeste, et nemad nüid selle peale mitte ei mõtelda, et ühes Inglastega Suudani sõast osawõtta. See sõda olewat üksinda JnglaSte asi, ega ei puutuda töistel riikidel teda lõpetada, kuna ommeti Inglased ise teda alustasiwad. Waadaku nad, kuida walmis saawad. Prinz Napoleon on awalikult Napoleonide nime tähendusest seletanud ja ütleb, et Napoleonide nimi mitte üksi keisrit walitsejaks ei tähenda, waid üht esimeest, kes rahwa aöju rahwa tahtmisel juhib ja endise mõttega ..mässamist" peamehena täitma õpetab. Prantsuse parlamendis saab peagi sõawäe materjali  kordaseadmiseks, rahasummade kuludest nõuu peetud. Nendeks oli ülepea 2,293,971,451 pranka määratud, millest juba künni minewa aaSta lõpuni 2,197,571,485 wälja antud; järel jäcnud 276,399,969 prangast saab sõa-minister selleks aastaks 85 miljoni nõudma, nõnda et weel seks määratud summast 191,399,969 pranka edespidise aja peale jäewad. Need on kõik summad, mis mhes riigis raudriistade ja mundri alla pantakse, millega muidu mõni terwe maa ära toidetud ja ülespeetud  wõiks saada. Hispaania wiimased parlamendi walitemised on nii heaste riigiwalitsuse õnneks korda läinud, et nad ministridki oma ammetitesse kindlamalt põhjendanud. Sisemiste asjade tallitaja minister Romeo Robledo on hiljuti ühe „Temps'i" kirjasaatjale neid oma mõtteid awaldanud: Meie oleme walitemistega rahul, sest et kõik wagusi toimetatud ja meie omale parlamendi saime, kus parteide kõige tublimad mehed koos olema saawad. Meie olime mässuhimuliste plaanidega tuttawad ja lasksime  nende ärakeeldmiseks ja takistamiseks ettewalmistada. Need weikesed soldatite ärritused ja ässitused, mis Nawarras  j. m. nähtawale tuliwad, ei ole nimetamise wäärtki. Meie oleme rahu alalhoidmises üsna julged ega ei pruugi midagi karta. Meie. tunneme mässutahtjate  plaanist wäga selgeste, oleme nende wasta igapidi walmistada lasknud ja saame igat mässukatset kangeste karistama. Omalt maalt. Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts pidas oma selle aastast Aprilli koosolekut pühapäewal 29. Aprillil. Ehk küll maanteed kewadise ilmade pärast alles põhjatumad olid, oliwad siiski endid peale wiie eestseisuse liikme, ka umbes 79 seltstliiget kokku kogunud ja alustas president hr. Heinrichsen lühikese teretnskõnega koosolekut. Esiteks selle päewa-korra tegewnst algades, luges kirjatoimendaja preestri hr. A. Teppaks seltsi Weebruari ja Märtsi kuu koosolekute protokollid ette, mis seltsi poolest wastu wõeti ja protokollide allakirjutajateks:  J. Rnubel, H. NõgeS ja M. Reier waliti, kes ka seda kohe täitsiwad. Töiseks pandis president seltsile Tartu Eesti Põllumeeste  Seltsi teate ja kutse ette, et asutatawa Põllutöökooli  pärast Põltsamaa Põllumeeste Seltsi saadik Roose ja Tartu P. S. saadik Tülk pealinna nõuu küsima ja muidu selle üleüldise asutuse parast riigiwalitsusele weikeste  põllumeeste seltside saadikuna, iseäralisi palweid ettepanema  ja abi paluma lähemad ja kas W. P. S. ka omalt poolt saadikut saadab? See ettepanek sünnitas seltsis elawat läbirääkimist, kus juures seltsiliikmetest mitmel wiisil Põllutöö-kooli asu tamise üle mõtteid awaldadi. Kooli tarwis olemist ei palganud küll keegi, aga mõned seltsiliikmed, nimelt härra kohaomanik J. Ruubel ja hr. Schmidt kahtlestmad selle üle, et weikeste kohtade päriSvstjad, kes meie maal alleS üle pea ja kaela enamiste müiahärrade wõlgade all ohkawad, palju terwe maale kasuliku kooli tarwis ohwerdada wõiwad. Iseäranis tähtsalt näitas aga seltsi auuliige hra P. Ainson pikemas seletuses, kuida saadikute saatmine nüid tähtis on ja et meie selts oma hea tahtmise awaldamisega töiste taga jäeda ei wõi. Ta seletas siis ka seltside saadikute nõuupidamisteft Tartus ja awaldas mõnda nende heaksarwamisi. Seltsist räägiti siis ka selle wasta, et midagi maksu ära määratakse, mis terwe maa kohta käib ja mis ommeti seltside wõimuses ei ole. Kui ka see ära sai seletatud ja õiendatud, et seda mitte määrata ega sundusel peale panna ei mõeldud, waid nõnda saadikud paljalt oma arwamisi awaldanud, et weikesed põllupidajad priitahtliknlt sarnase ülitähtsa kooli heaks V- kp. taalri pealt vhwerdama saawad, ja eestseisuse liige J. Lipp ja weel mõned töised ka saadiku saatmise poolt rääkisiwad, tehti seltsi poolest ühel healel otsuseks, et saadikut töistega saata tarwis on ja waliti seltsi auuliige P. Ainson saadikuks. Siis anti seltsi poolt saadikule luba ja woli oma asemele, kui temal enesel ehk kuidagi wõimatu, mõnda töist saata. Kolmandaks seletas president hr. Heinrichsen „Weikcse weelvodija", mis selle seltsi toimeudus ja midas weel paar sada tükki müimata, tähtsusest ja näitaS kuida see raamat just meie weikestel põllumeestel tarwilik ja tululik  on. Selts jaenud raamatute hinda wälja-andja härra Tnlkiga mõlgu, kes siiamaani lahkeste küll kannatanud,  nüid aga eestseisusele kirjalikult teatanud, et enam edasi kannatada ei wõiwat. Selleparast piab see wõlg kohe maksetud saama ja liikmed ostku seda raamatut ja müigu teda ka tõiStele, nõnda et see kasulik põllu-mehe heinamaa parandamise õpetaja, siin ilmaaegu kaua paigal ei seisaks. See peale saiwad mitmed raamatud ka wälja müidud. Neljandaks tuletas president üht wana otsust, mille järele iga seltsi liige, kes 50 rubla fisse maksab, seega ka eluaegseks liikmeks wõib jäeda, meele ja soowis, et seda seltsi liikmed enam teeksiwad, misläbi kaSsa wähema ajaga enam raha saab. Selle üle tõuusis siis seltsis läbirääkimine, milles awaldati, et peale sarnase eluaegse liikme surrma ehk muul wiistl seltsist lahkumist, see summa wälja saaks maksetud, midas aga endises otsuses just mitte selgeSte määratud ei ole. Ka jälle selle wastu kõneldi, nõnda et wiimaks endise otsuse juure jäedi, kuid aga sarnasid liikmeid rchkeste soowitadi stSse astuma ja wastu wõtta. Wiiendaks teatas siis ka warssi president, et seltsi liige loh. Ainson oma wõlga 100 rbl. suur, seltsile on kinkinud. Selts tänaS kinkijat ja tunnistas teda selle eeft eluaegseks seltsi liikmeks. Selle peale soowitas  president, et rohkem seltsi liikmeid, kellel see kudagi wõimalik, sarnase hea eesmärgi järele teeksiwad, kuna siis seltsil weikene asi on, oma paar tuhat, pakilist wölga ära tasuda. Kuuendaks pandis president „Linda" kaubalaewa Seltsi kirja seltsile ette, kes oma wõla äratasumist sedamaid nõuudis. Tema seletas siis ka weel laiemalt, kuida see nõuudja selts just kõige hädalisemal ajal, kui maja parajaste poolel seisnud, oma laenu annnd ja seepärast meie ka nüid lahkeste ära maksa püidma piame. Seks lubasiwad seltsi obligatsionisi osta: President hr. Heinrichsen . . . 100 rubla eest; mõisate rentnik hr. Rebane. . . 100 „ „ kohaomanik hr. P. Ainson ... 10 „ kohaomanik hr. H. Kütt Wõisikust. 10 „ „ kohaomanik hr. Palzar .... 10 „ „ kohaomanik hr. A. Kymmel . . 20 „ kokku: 250 rubla eest. (Pooleli.) Pärnust. Nõnda kui meie Pärnu poolt kuuleme, minna Pärnu EeSti Põllumeeste seltsi maja tarwis materjali  kokku wedamine ja kinkimine kaunis jõudsaste edasi. Mitmed peremehed, kaugelt kui ligidalt, on mõndasugust ehituse tarwitnst kinkinud ja ilma hinnata juure wedanud, mis jelgeste tunnistab, et meie rahwas oma jõuudumööda igast meie parematest asutustest elawalt osa wõtab, kui aga aeg ja jõuud seda wahegi lubawad. Et see ehitus üks suur ja tähtjas asi Pärnlaste kohta on, sellepärast soowime  südamest, et ka need Pärnlased käe adra külge paneks, kes senini selles asjas weel töiste taga on seisnud ja seega asja nii kaugele ajada ligi awitakS, et seltsi maja ehitus warsti wõiks algada. Tartumaalt. Ropkast on meile teadustatud, et sealne pärishärra vou Brasch oma mõisa körtfi on kinni pannud ja teda oma sulaste elu paigaks teinud. See tegu on wäga auuwäärt ja mõnelegi päris-mõiSnikule heaks eeskujuks. Uuemal ajal on mitmed parema tahtmistega  mõisa omanikud selgeste ära tunnud, et meie pinda liig sagedad kõrtsid rusuwad ja on sellepärast neid paha paiseid pisut muljunud. Paari wiimaste aastatega vn neid ju mitmed ära hääwitatud. Sakala. i«64 l9.