oleme awaltkku tähele-panemist omal aeal «ende jõudemaade  peale juhtida püüdnud, kui mõne aaSta eest z.mabadikkude-?üsimsne" pääwükorrale pandud oli. Meie soomime, et herra von Samsoni lahendused selleZ asjas mitte tähele panemata ei jääks, ja omalt poolelt tahame seda tähtsat asja parajal aeal uueste arutamise, alla mõtta. Kui palja meie kadumaa põllutöö asjus weel selle juhtsõna järelkäimist puudub, mida..hiljuti äratamiseks ühes teises waldkondas tarwitati: Üksmeel kannab sisse mis ju põllutöö lipukirjaga: „Kokku pidama! Igaüks kõikide eest!" nii heaste kokku mahub, seda on hcrra von Samson ühes kurwas näituses ette toonud. Rohkem kui 25 aasta eest on nõuu olnud, üht mesist maad Urmaste, Rõuge ja Hargla kihelkonndades, mis fedawiisi ühtigi fisse ei kanna ja pealegi weel tõbefi sigitab,  kuiwaks lasta. Kõik on ennast selleks ühendanud olnud, plaanid on tehtud olnud ja raha ei oleks palju tarwis läinud, aga ühe ainsa maaperemehe istmeele pärast on see kasulik nõu täitmata jääma pidanud. Siin paikas tähendame midagi iseäranis meie kodumaa meikepõllu-peremeeste,  nimelt nende kohta, kes omad kohad juba päriseks ostnud on. Tallukohtade kruntlpanemise juures on paiguti küll ära määratud, kus ühel kohal teise piiretes õigus teedeks, läbiajamisteks, kraamideks ja teisteks seesugusteks  tarwitusteks on,' paiguti ei ole seda aga mitte tehtud, ja kus seda ka tehti, seal on see ikka puüduSlik, sest ühest täidetud tarwitusest tõuseb sagedast teine, mida ette arwata mitte wõimalik ei ole. Sellest on päriskohtade  wahel juba palju kiustlemist tulnud. See on aga üks afi, kus täie rõhuga maksab: Kokku pidama! Igaüks kõikide eest!" Seal piab igaüks oma kasu, kõige wäheinast oma istmeelt ja jonni, kõrmale heitma, esimeses joones lahkuse pärast ligemise wasta. kuida see iga õige Ristiinimese tingimata kohus on, fiis aga ka oma enese õiete äramõistetud kasu pärast. Tema enese kätte wõib ju ka kord tulla, kus tema oma naabri lahkust tarwitab. Vastastikused kiustlemised ei kosuta kedagi, maid kautawad kõiki. Ülepea on aga ka sagedast tarwis, et kerwed waldkounad  ennast tarwilisteks maaparandamise-tõödeks ühendama  piakfimad. Seal ärgu olgu keegi, takistuseks, maid igaüks aitajaks, seal mõtelgu igaüks selle juhtsõna peale, mis põllutööd kitsikust wälja aitab: Kokku pidama! Igaüks  kõikide eest!" Lõppeks paneme herra von Samsõni kirjast weel üles, kui kõrge hinna peale ühine jõud Badenis Maa ja pinna hinda tõstnud on. Seal maksetakse ühe hektari (5 Tallinna wakamaad) eest : põll u m a a 619 kuuni 4659 marka, kunsth e i n a maa 856 künni marka, aia - wilja -ma a 2909 künni 13,000 marka, wii na - puu-Maa 330 künni 11,172 marka. Kui palju piab seal maä küll sisse kandma et seda hinda maksa wõib! Waga oleks soowida, et see ärataw kiri: Die Vadi  jcheLandwir t h f ch ä f t, dargestellt für Bal - tische Landwirlhe von H. von ka Eesti keelesse toimetatud saaks. Kulude pärast näitab selleks aga wähe lootust olema ja sellepärast muretsegu seda omale iga põllumees alguskeeleõ, kes Saksakeeli Mõistab, ja neid on ju kä meie weikepõllu-heremeeske keskis.  Kõige wähemast ei piaks see kiri ühegi põllutöö-feltst räamatu-kogus puuduuiä. Üleüldised sõnumid maailmast. B altis lis, TqlweluA 24. pääwal. Saksamaalt. Riigipääwalt kaebatakse, et nõuupidamifed riigi majapidamise asjus wabameelise erakonna poolest asjata kõnepidamistega wiiwitatud saab. Jõuluks taheti seda koosolekut,  mis selle Riigipääwa wiimane on, lõpetada, kus fiiS pärast Zöulut kohe uued walimiseö pidiwäd eite wõetud  saama, aga selle peale olla niiüd wähe lootust ja walimised ei wõida uist mitte enne Paastukuud tulla. Ikka hakkawad aga, juba nüüd kõik erakonnad walijaid ette walmistama, kus juures hoidlaste poolt kaebakakse. et weikemad aealehed, mida rahwas lueb, rahwast mitte küllalt Walitsuse politikaga tuttawaks ei teha, mis läbi kõiksugused käratsejad kergest kahtlust Walitsuse waSta rahwa keskis sigitada wõiwäd, et nemad ise Riigipääwale wõikfiwad wälitud saada. Selle Riigipään aga, mis nüüd oma wiimaft koosolekut pidamas on, on Walitsus wäga rahul olla wõinud, selles oli wähe käratsejaid ja Walitsuse  ettepanekud on enamist ilma suurema tülita wasta wõetud; kuida järgmine olema saab, see on weel teadmata.  Keisrit oodatakse tulewal nädalil Darmstadt'isse ja sealt Frankfurt'isse Maini kaldal, kus kõik juba agaras ettewalmistamises on, teda kohalise anu ja iluga wasta wõtma. -- Saksamaal loodetakse uuendust BraflliaS nii korraliselt sigima, et sõealaewn seana saata mitte tarwis ei ole. Keisripraua Friedrich on kurguhaigete hospidalile Londonis, mis Z)r. Mackeazie juhatuse all seisab, 400 lraela ftärlingi saatnud, mis luglis-keeles walja autud raamatu , Friedrich, Krouprinz sa Keiser" müümisest kasu saadud, mille eesköne Ketscipraua ise kirjutanud oli. Kuida sellest naha, ei ole lesk KeiSripraua  ka nüüd weel oma usaldust vr. Mackenzie wasta kautanud, wõi ei taha seda näidata. RiigikommiSsär 3da-Ascikas, Kapten Wissmann, on Majoriks nimetatud.  Hamburgis on Takwekuu ?5. st 3) paamal  Steinwegsi klamert-wabrik suuremalt osalt maha põlenud  ja palju kallid mänguriistu on sisse jäänud. Kahju langeb enamist ühe Inglismaa Tulekaitse-sellsi peale. Wene Keisriprana f ü n d i m i s e - p ä ä w a l oli Jumala-teenistuS Wene saatekouna-kirikus ja pidulaud Graf Herbert Bismar?'i junreS, millest Venemaa  Saadik, Graf Schmvawm, osa wõttis. Belgiast. Kouftrenz orjakauplemise hääwitnmiscks on täides toos. Nõuuks on wõetud, esttekS asju nende teede üle arutada, mida mööda orust kaubale imetakse ja mis muist maad, muist merd laudu täiwad, selle peale neid maid, kuhu orjast turule wiiakse. Saksamaa, AuStria, Jtalia sa Inglismaa saadikud sellel koufereuzil teemad kõiki ühel meelel. Ka Türgi ja Persia saadiknd wõtawad sellest koufereuzist osa, kui ka im st mltte suure rõõiirnga, sest just nende jume wiiakse orjast turule. Türgi Valitsuse  poolest ou üks kiri selles aSjas üles paudud, suis pahandust tegema kipub. SelleS kirjas aru alakse, et orjad Mohammedanlasle juures wäga elloste üles peelnd saada, et Negritel neude juures palju parenr põli olla, kui omal kodumaal Afrikas, alalistes meris!es sõdadeS. ja et sellepärast parem olla asja uenda jätta, kuida see on. Koufereuzil teatakse aga, et orjus kusagil kerge ei ole, ja kui see ka muda oleks, siis ou orjade püüdmine weel palju kurjem kui orjus ise, sest enne kui üht katte saadakse,  tapetakse hulk te ui, mis läbi mitmed maakonnad Afrikas iniuteslest juba lühjM lchlud on. Orjade wedn ou peale selle nii hirmus waemaliue, et hulk neist tee peal ära sureb. Persia poolt .'i inilatakse küll ka, et orjadel  Mohammedanlasle juures üsna hea põli olla, tunnistatakse  aga selle kõrwas, et nende wähede Suu, kes orjaks Mohammedanlasle juures faawad, nende tuhandete siirma ära ei tasu, keda orjajahtidel tapetakse. Persia poolt üteldakse lõppeks: Kmttage orjade müüjad ära, stiS kauwad orjade ostjad iseenesest. Paavstlused pahandawad ennast, et mitte ka Paapsti saadikut konfereuzile kutsutud ei ole. Konserenzi tahetakse utikaua koos pidada, kuuni Stanley sa Emm Pafcha Guopasje fõnawad. Austria-Ungrumaalt. Austria Kriörivraua 01l oma terwise pärast Korsu saarel, on sealt aga järsku nra ja pitkemale meiesöidule läinud, kust teda Jõulukuu 4. (Talwekuu 23.) pääwakS tagasi oodatakse. Saksama laeivustik, mis Greekama lohedel oli, käib äüüd Austria Adria-mere sadamates ja saab igal poolel suurte pidudega auustatud, kus ikka peale kõnest Saksa. Austria kõikumata ühendusest peetakse. Whmi Maapääwal  on suur tüli Husst pärast olnud, kelle nime-lauda Böhmimaa uruseumi eest seina peale panna taheti. Wnrst Schwarzenberg pidas käredat kõnet Hvssttlaste wasta, miS Tschechilafi wäga pahandas. Kõigil Bõhmimaal korjatakse  raha Husst mälestufe-samma ülespanemiseks Pragt linnaS, mis tema ülisuur kuju olema pkab. Natuke imelil  näitab see küll wäljä, et Roomä-Katholiigi-usulised Tschechilased Hnssile, keda selle kiriku poolest aaSkal !414 ära põletati, nüüd temale auusammast ehitawad, aga nemad au uS ta ivad teda kui rahwameest, mitte kui usumeest. Ka on tõsi, et Bohmimaa seisused Kostmtzi Kirikupääwal HilSfi eest koftstwad. Prantsusmaalt UudeS Parlamentks on ometigi suva tüli olnud, nimelt tuletikkude pärast, mille malmi Sta misekS Walitsufe poolest ainuS-õigus (monopol) antud oli' mida hämitada taheti, mille eest Rahaminister Nouvier kostis, aga healede-enamust ci saanud ja sellepärast ametist tagafi astuda tahtis. Prästdenti palme peaie jäi tema ametisse ja pahandaw ettepanek sai selle peale lagast wõetud. Tuletikkude malmiStamine sai Walitsufe enese monopoliks tunnistatud. Parlamenti puhastatakse ikka meel rohkem Boulangistlastest. Nüüd on ka Boulanger' suurema sõbra, Dillon'i, walimine tühjaks mõistetud. - Nlimabalane Ferroul päris sütekaewanduSte löõlislele 15tlMst ftauki abiraha ja andeksandmist kõige süüde eest kõrkumiSte (töö seismajätmise) asjus. Seda ei mõelud wasta, sest see tähendaks just törtumiSte wetamist Walitsufe poolest. Uute sõealaswade ehitamiseks on wastapanemata 58 Millioni franki lubatud. Tulema! aaStal lubatakse meel lisa pärida, soomuslaemade ehitamiseks Walitsufe werftidel (laewa-ehlkustel). Prinz Lonks Bsnaporte reifiS Talwekun  25. (13.) pääwat Peterbnrgtsfe. kus tema Wenemaa fõeäwäe teenistusesse astuda tahab. Selsamal paäwal reisis ka Poolamaa Kmdral-Kubecnör, Kirrdral-Adjutant Gurko, Pari il st ara. Inglismaalt. Vilkasin? laimduse-protsess, mida ZirilaSte  tagakihntaja, Pärn e t I, aealehe „ Times" rvasta Wnnd oli, hakkab otsale jõudma ,Times" oli kirjutanud, et mõrtsukateni) ja teised kurjaleud lirimaal, Parnellt teades ja lahleS tehtud olla ja Harnest oli selle üle kaevanud, mis peale selle aSia seletamiseks üks iseäraline kommiSflou asutatud sai. TeekommiSsiou on 128 koosolekut pidanud, wiimast Talwekuu 22. (10.) pääwal. ,TimeS'i" eestkostja.  Sir Henry laineS. ülleS oma kõne lõpul: ,Mitmusel  aasta-kümnel ou liri ma aealugu üks häbi olnud, üks kurb häbi. üks aeg. mida ifamaa-mehed lirimaal kibedast kahjatsema piawad ja kahjetsema saamad. lirimaal  ou kurmad ja kibedad paamad endistel aegadel olnud. ÜkS mana sõua tMelm .Õnnelik see maa. kellel aealugu ei ole." Kui õnnelik oleks see, kui wiimased kümme aastad IngliSinaa aeakugust wöikfiwad maha kustutatud saada; aga sündinud asjade hääwitamine on wõimatu ja kõik. mis leha wõib, ou, kõikide sündinud asjade üle töt! mööda aru anda. See, Mp lordid. see saab Teie asi olema. .... Et ometigi miniaks tõtt üteldud saab, see saab palju mõjuma. lirimaa rahwas saab siis ühe pilka öö uneuänst ärkama ja saab oma täniseid juhatajaid  põlgama sa saab õiglaste meeSte juhatusel ja Jumala õnnistusel õuiielikkuls ja rahuliseks rahwaks saama." Kohtu otsust oodatakse ühe kuu kaikus. Seimi on midagi ilmunud, mis Pametüile auuks ei ole ja mis temale rahwa ees wist ka mille kasu ei saada. Tema ivana ema elab Am.rikas nii suures waesnseS, et tema heaks raha korjatakse; poeg ou keda aga läilsa ilma abita jätnud. Ema wabaudab oma poega sellega, et tema kõiki oma .ivaefnst" protsessi kuludeks tarwitama pidada, aga selleks on tema sõbrad 40,000 nael siärlmgi kogunud, millest kõik kulud kantud saamad. —. Inglismaalt ou kakS sõealaewa  Rio de laneiro lahele malmama saadetud. Iwliast. Ilal la Parlament oa Talweku 25. pääwai throuikõnega atgalmd, mida Kuningas ise ette lugeS. ThronMne tunnistab Kuninga röömu ItalialaSte ühenduse üle üheks nii kindlaks Kuningriigiks, et köit waritsejad sellele ühtigi leha ei wõida. Kolmkümmend aastaga olla Jtalialased seda korda saatnud, milleks teised rahwad aasta-sadasi terwitawad, Ühendus Saksamaaga ja AuStriaga olla Europa rahu üle walwamas ja loota olla, et sõeariistad, mis igal poolel walmistatud on, karsvitamata jaäwad; siiski ei tohtita hoolekandmine, sõeawäe  eest hooletuse siZse jaatnd saada. AsrikaS olla laiad maad Jtalia wöimuSkonnale lahti tehtud ja Jtalia wõida selleS tlmaiänS nüüd teistega ühes hariduse eest ja toore wägiwalla  maSta löäd teha. Kuningas ja WalitsuS kanda kolge rohkem alama rah-oa eest hoolt. Uusi maksust ei saada enne määratud, kni rahula majapidamine nii kaugele kosutatud on, et neid r.chwaS waewata kanda wõib. Rahwa koolide eest pidada Wgist wöimnst hoolt kantud ja koolmeistrite  palgad kõrgendatud saama.. Tollist taheta wahenda, et kaubaajamine, läbikäimine ja sõbrus rahwaske wahel kosutakud saakS j. u. e. Pealtkuulajad on rõömuhõiskainistega  waSlanud ja kui Kuningas walja tuli, on teda wägewate auuandmiStega teretatud. Sell korral uaitab tõrelejalel ItaliaS mähe lootust olema, et neid seal aga õlge rohkest on, seda ei salata, ja ka omaS thronlkõncs  on Kuningas nende peale tckhentanud.  Kiriklikkudest  ringkondadest kinnitatakse endiste juttu wasta, et PaapStil ühtigi selle waSla ei olla, kni Jtalia Kronprinz Belgia PrmzesS Ktementine kostb. Valtani poolsaarelt. Türgi WalitsuS on Krela saariaStkle andrköaudmiil mässamise-asjuS kuulutanud.  neile, kes just mitte roöwli- ja mörtsukategust teinud  ja kes estmehed olnud ei ole. Wana-Serbias on Arnanklased Detschan kloostre Ümber piiranud, ara lõhkuda ja wälja rõömida tahtnud. Sen>li oli kloostre ülem waSta panna suutnud Montenegro Würst on kaebanud ja Türgi fõeawäge on appi saadetud. Koustantinopelis on Talwekun 23. (tl. pääwal protsess Kurdlaste peamehe,  Mussa-Bey, waSta algatud, tapmise, põletamise ja Mwimife parast Armemas, Greekamaal on see Prantslaste-sõbru pahandanud, et Kronprinz Berlini Linnawalitsuse  õnneieowimksle peale lahkest waStanud ja Misprtlis  on Parkamentts kastnud, kaS Ministrid selle eest waStata tahawad Mmister TritupiS on waslanud, et Kronprinz ametlit ei ole ja sellepärast Kuninga ega Ministrite poolt seesugustes aSjus luba ei tarwita. Peale selle slla lahkus lahkuse wasta hea elukombe  kohaline ja Kronprinz oleks wtst ka Parist Linnamalitiusele  niisamati waStannd, kui sealt õnneloowimist saadetud oleks. Greeklaskel on paha meel, et Saksamaa Kreta asjuZ nende nõuus ei ole. - Serbias on ndmikS wöekud nmmafi Ministeriumik Nikola Khrifiitsch'i juhatusel, kohtu alla anda. K' chiitsch on nüüd Serbia Saadik Berlims, olla oma e otsa teha katsunud ja