iga pääw nSsi tegewnst põllul talule panemas  käinud. Wiimaks on nad leidnud et u's ennast muldas rõngase on mädannd. Mõned neist rõngas ussidest miinnd nemad maja juure ja annnd neile põllul: roodud rugi mättaid ette; aga loontad ei talu ennast enam looka lüüa, ci süüa ega ronida, sest nende aeg oli tais saamas. alaannd nemad jälle külmanust niida tööd V. Septembril  lõpetud, ja kõik seeme jäänud rikkumata.  Sest hilisest lülwist on nemad teisel aasta! 18. kordse wilja möinud aita panna, aga Türgi rugid. Senna juure ütleb O. W. Masing meel: „Sest tähele panemisest oleme seda öpinud: 1) et kui ussi põllul leida ja sügisel kaua liigub ja kahju teeb, siis pitk ja soe sügise saab olema; 2) et kui uss põllul leida, mitte enne ei pea külmatama.  kui siis malt, kui tema uinumas ja ära tuimumas on, mis sest tunda, et ta ennast lõngasse kokku bakab mädama; 3) et niisugune külm, mis ussi pärast iviibinnd, iialgi hiljaks ei ole jäänud, sest et uss on ette näidanud, et pitkal ja soojal sügisel rugi imal juurdumise aega meel küllalt saab olema. Nenda oleme siin oma armsa põllu pidajate  sõbradele paar reakest häks nou-andmiseks  sulega sönaldud. Esimist oleme ise ära katsunud, sest kaugelt ette toonud. Seda saab igaüks mi st ära armama, et meie mana riigi sugu Septembri kuul külwada mi st hilja on kus üksneis Türgi riigi seeme aitab. pwi nabi pääle saama; ta pölwed nõtkusid  sa ütles vcencnn: „T'H Seclam! mis unu': nüüd '.md!" -- Mehed tulid ligi, Maria tanus taigen Must jämedad häält teha. sa mles tüll 'Mati wahi-korra sõuad  aga urnr aa udis kohe ära, et see tütarlaoie  b-ää! oli M küsis: ~Mis temp ne e-a.a lus 'aidaa i" Kiskus mantli tütarlaom  seisan ara. 'Värisedes langes Maria  umcri jalgade Me. palus Jumala piiran  armu sa l-alasiuit ja rääkis upscrile oma lugu man onani selgeste üles, mis meie juba teame. Tolle aca pääle tulika juba me. laua nnna. Tema oli selle rabaga,  mis ra natukese aea eest saanud, Maria im. nõiad ära tasunud, kosimise' kauba nlaeks teinud ja rõõmustas aga lelle üle. ea nüüd oma armsa Mariaga üb.entud 'aab. 'ee rõõm oli temal aga ürike. Nü kui nuiaga oleks temale pahe löödud, kui urüri nõgi ja Maria :a jalgade ccs n.utm-ad: :a astus ligi ja ütles: Teltnm.o.d.  t.id :..ne kütt ct Mü oum wahipai.mn  õrn olen läinud, ma tuncn oma kõm-m ostu ctnn.nn ja olen nüüd mäng." Valjuste n.unes ralus tütarlaps ikka mee! uruna. Urier ei wöinud senna ka midagnt norana: ta laskis Tcelami mangi miim ;c lõks i'e leda mangi maata ma. keda Teeeum. r-idi mabtima aga ice polnud cnum kn.Vgil. ci tea kubu juba läinud. Müüd läks asi mee! raskemaks. Maria ei teadnud miv ta pidi tegema. Teisel hommiku!  taktis ta kuninga palwele minna Seelami pärast; Ta läks kuninga maja ukse ette. langes wahtide ette pölwcli, palus  ennast kuninga juure lasta, ja tahtis, kui see wõimalik pidi olema Seelami nuktlust kanda. Kõma südamega makid ei möruttd teda kuulda maid naersid päälegi. Siis läks ta meel nii segaseks, et ta kui j ulun ja kull mööda uulitsaid edasi ja tagasi  jooksis, Seelami järele kuulas, ja sai wiimaks seda täädust, et ta homme oma uululust pidi saama püssiga mahalastud.  Selle ootamata maotuse pääle sai ta meel segaseks, läks mere ääre ja hüppas järsust kalju otsast alla mette. Varajaste lell aeal sõitis üks ektiud mees kulga tecudritega  mööda, kuulis tütarlapse mette hüppamise  pakmatamist ja nägi ka, kuidas ta laenetes surmaga mõitles. Silmpilk kargas ta hobuse seljast ulaka, läks laenetes mõitlcja  järele, sai ta öunelikult kätte ja tõi kaldale. Suur hulk rahman oli seuna kokku joo'suud, igaüks lõi aga ennast kõrma, kui nägid tütarlapse peastja kuninga poja olewad. Ta käskis ruttu maukrid tuuretseda:  silmapilk oli ükc kaupmeke rõld iääl. Tüdruk, kes ju otieku surnud oli, patldi tõlda, kuninga poeg istus iie körwa ja sõitsid kuninga majasse, kus tüdruk arsti koolcks anti, Natukese aea rära st toibus ta jälle ülesc ja pidi siis rääkitna mikspä- rast ta ennast ise oli tahtnud ära uputada. Tä rääkis kõik seda lugu otsast otsani üles ja kuninga poeg lubas, kui wähegi möimalik ou, Seelami eest paluda. Teise hommiku wara läks ta oma isa juurde ja ütles: „Armas isa'. sa tead küll et Seelam ikka kõikis ustam ja sõnakuulelik  olnud, ega poleks tema nüüdki eksinud, kui sa ise temale raha ci oleks annud, mis teda eksitas. Kui ta unu käest seda hulka raha poleks saanud, kui sa tema usku käisid katsumas, siis ei oleks temal asja olnud äramiuna; olgu siis nüüd arm ülem kui õigus anna macsc eksijale andeks, sest sutt enesel on ka süüd Ml juures!" Kuninga süda sai liigutatud, ta lubas Seesamile audeks anda. Kuninga poeg ise tahtis selle rõõmu-sõnumi kulutaja ingel olla. Ta sai kuulda, et umbes poole-tuuui pärast linna tormal wäljal Seelam juba pidi mahalastud saama. Ruttu laskis ta hobuse sadulase panna, üppas selga, ja ajas nii kui hobune mähe suutis hukkamise, paika. Juba soldatid seifid reas, kes oma seltsimehe  Leelami pidid surnuks laskma. Püssid  leiud malmis, juba trummid hüüdsid ja upser hüüdis: „Püssid palge!" kui parajare weel kuninga poeg mahutama hobusega  ligi londis ja andeksandmist kuulutas.  Tnunmid jäid mait püssid maosid maba za rõõmu kisa kõlas igaühe suust. Isamaalt. Walljalast. BalljaM« 9. Juulil 1884. Raskest beina tööst müsimid, tuli»: tuba ja istusin higise palega laua taha ning hakkasin  „ Saarlaste läbi lugema. Säält leidsin  niõnvagi oma Isamaa elust, ja see ära- tas mind nagu unest üles, et ta mulle >no, kui õige, tõsise Isamaa poja tohnt meele tuletas, et pean omalt poolt aitama oma isamaalist tööd teha, mis nüüd see läbi õige õrnaste wõimalik on, kui isamaa aea lebe „ Saarlasele" sagedaste tuumakaid, talujaid sõnumid saadan. Ja seega oma sugu mendi nende elu kordas õpetan, rõömustan,  macuitsen ja , elustan. Igatsus niisugust tulusat tükki musta sule otsaga walge paberi pääle panna oli mo sees üsna elam. -- Aga, kust niisugune tulus tük peab mälja tulema, mis oma aset auusaste ära täidab ? See'p see asi oligi, mis minu pahemat kätt ilma tahtmata kõrma tagust sügama oli ajanud, kust ma just ise teda kogemata kätte sain, kui ta just kõige paremat  nõuu wälja kaapimas oli, mis nüüd parema käe pääle tulemise jällegi laisale põletud sai. Aga, mis asjast siis ometi peab hakkama? Wilja põldudest mööda käises näitab rukki kaunis hea olemat, ainult mõnes kohas,  kus wiln kartjad maad on, on kaste heina ja lustjaid leida; tali ei ole palju waewa kuskil teinud. Aga odrad on kehwa poolsed ja umbrohtu rohkeste seas, iseäranis  meel neil paikus, kus sügisel kõrs kündmata jäänud ja päälegi weel, kus minema!  aastal rukki waene olnud. Kanuluvliteft ja töistest kasmndest ei tea pracgus muud ütelda, kui et nad maa häädust  mööda kasivamad. Heina kasu on aga igal pool hea poolne ja sündsad suiscd ilmad on heina tööd esi algul häästi edendanud, nüüd on küll paar päüwi wihma olnud, mis heina tööd küll takistab, aga põldudele seda parem on- Talumaade ostmine on wiimatsel aeal siin kihelkondas kroonil maldadeS sündsaste edellenud, nii kui tääda on, on juba ostetud:  Wanalowes 6, Ncus ja ökogula maldas 7 talu kohta. Mõui peremees ei olegi enam kui 1W imbla jõudnud ära matsa; siiski hakkaws tehtud, ja iga aasta maksa iva mad jõudu mööda üle protsentide meel juure kuuni kõik selgeks saab. Head termist soomin kõigile „Saarlase" edendajatele. n. — Kaugemalt kodumaalt. Tartust. Näitusel, mida Tartu Eesti Põllumeeste Selts Rõngus 10., 17. jn 18. Junnil ürapidas, olemat 20 hobust, 9 sarwlooma,  12 lammast, 1 emis 11 põrsaga ja umbes 130 põllu- ja käsitöö produkti olnud. Raba olla 240 rbl. sissetulnud. Tallinnast. Suplejate arm niihästi Tallinnas Katriintnalis kui ka ka Haapsalus  on ikka aast-aastalt wätiencnnd, ja käevolewal  aastal ta on koguni müike. See on osalt linnamalitsuste hooletuse, osalt majaomanikude häbematuse läbi tulnud. Mõlemad on meie mana armsa nnemntsi kombe mõjul armanud, et mõerad suplejad, kes ju cnamiste Wenelased on, ainult sellepärast  suplema tulema sunnitud ja kohustatud  on, et neist wöimalikukt palju krossist  wüljanoruda wõiks, kuna see koguni kõrwaline  küsimus oli, kndas ehk ujujate elu kergitata ja lõbustada tuleks. ~Riia Läti laewaseltsi „Austra" kui ka iga muu Riia laewa pääl on Eestlased hää meelega nähtud meremehed. Saare maa Estlased on kõige paremad laewaehitajat  Riias ja Kuura rannas Tondagenist kui Riia, kus pragu 12 lacma kangete sõitude lärmis saada ehitud. Kurelaare lacmaehitajat  on ka Petcrburisgi ja Kroonlinnas hää anu sees. Aga nad on macsed. Oleks neil raha ehk oleks neil „Linda" ligidamal kui Löune-Amcrika, siis olcksimad nad kõige ilusamad laewad wäga odamama tingimis-