Tallinna Sõber Kk 14. Kaheksas aastakäik. Tallinnas, 4. Znri-knn Mwal IBBK. Kleiildne araleht Eesti rahnlate «aal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindf»r«'i pariate trükimajas: „»«» ll rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk pottiga saadetud: ta» ? rabla pool-aasta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s ksp. Tellimised wSetakse wasta: Tallinuas: Liudssrs'i pariate trükimajas. NeterSurgis: Z. S. Seelaudt, l)ssqspa«»s 54. Kartus i LaaKmanu. Naltweres: J. Auhs. Näides: A. SeidelSerg. Kapsalus: H. KoTöerg. Lryulas: A. Wuttuer'i poodis. Miljaudis : G. J. Karow'i raamatupood. Aarwas : W. Nõder. Mõrus: Nraua Bcelrose. Matkas: W. Rudolfi. Auuresaares - W. Maali lmda iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaktiSkiS, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport -- LarriSdik-llopia..) Register; Üleüldiselt prullgitaw kirjawiis. Üleüldised politika sõnumid, Omalt maalt: Tallinnast: Wcne kiriku ehitamiseks määratud raha. Linuasaadikute walimise asjus NiigaS ja Tartus Praua Johanusou- Pärna. Linnasaadikute kogust, Tulekahju. Pahateud. Ilmad. Baltiskist- Kiriku rööwimme. > —Rakverest: Kokkuhndmisc-kassa. Narmast: Oimetu surm, Pärnust: Wete-aeg. Kiriku uus torn. —-Viljandist:  Krmade hakatus. KaukurS. Tartust: Wete-aeg. Riiast: Kooli muutmine. Kuuramaalt: Uputused. > Peterburgist : Keisri Majestätid reifust. Iseäralised ja uuemad jõuumid. Jutu leht: Kandlej-oiS. Kiriku teotused. Üleüldiselt pruugitaw kirjawiis. Eeõti keeleõpetajatele, ajalehtede toimetajatele ja kirjanikkudele  heaksarvamiseks ja wastmvõtmiseks ette pannud 3. Kurrik. 11. G e a d used. st- Kaks i (diftongid) paneme ikka ükSnes kahe tähega kirja, s. o. meie ei tee fiin lühema ja pikema wälte wahele mitte wahet, nagu ka ükfiklausahealte  teise ja kolmanda pikkuse wahele kirjas tänini mitte pole wahet tehtud ega teha tarwis olnud. Nagu meie kirjutame: saani jalased, istus saani; sääre pael, palju sääri; weere peal, neid weeri; rõõmu pärast, suurt rõõmu; noore inimese, noori immest; nööri otS, seda nööriztuule all, tuli tuuli; üüri peal, maksab üüri; wiili ots, mitu wiili; nõnda kirjutame ka: saia jahu, ei söö saia; käime teed, hakkab käima; seina peal, seda seina; wõtmu all, et ole wõimu; loiu lõngaga,  loidu lõnga; köie otS, hulk köisi; tuima peaga, tuima pead; nõela film, kolm nõela; laewa mast, kakõ laewa; päewa tööd, jeda päewa; koera saba, peksab koera; lauda uks, suurt lauda; õuna koor, ei söö õuna; kiusu pärast, ajab kiusu. See seaduS wõib täieste, s. o. igas tükis makSta. Nagu mitte tarwiõ pole kirjutada; saita, käiima, waid saia, käima, nõnda ka mitte: uõuu, jõuu, anu, waid: nõu, jõu, au. Heaks arwati: seda seadust täiesle waStu wõtta. 8 2. Kakstk-umbhealed lausahealte wahe pealt paneme ikka üksnes kahe tähega kirja, s. o. meie ei tee siin kergema ja raskema astme wahele mitte wahet, nagu ka üksiku umbheale teise ja kolmanda  raskuse wahele kirjaS tänini üleüldse Mitte pole wahet tehtud ega teha tarwis olnnd. (Maha armutud b P PP d t tt g k kk kuõ kolme asime tähendamine hõlbus on ja muidugi maksma jääb nagu tänini.) Nagu meie kirjutame: kallis kaup, pidas kalli?s; tamme puu, seda tamme; kannu kaas, kaks kannu; õle kõrred, läkS tarre; kassi körwad, weikest kaSsi; nõnda kirjutame ka: oli waljaS, läkS wäl j a; laua lambid, walged lambad; suured  kondid, minu kindad; ära karda, osta karda; ära oSta, tahtis oSta; otsa peal, kaks otsa jne. Heaks arwati: seda seadust täieSte maksma jätta. 5 3 KuS umbheale (b d g s) ärakadumisel lausahealed  muutmata jääwad, seal jäägu ka nende kohased tähed muutmata. Heal te muutmise  l muud a m e ka tähti. .Sedamööda tuleb kirjutada: n) tuba tuaS üba uad tegu teud nägu uäud wagu waud kaduma kaub siduma siun pidama pian siga siad ligu liuS sugu su'uS luW lu'ud; aga: kogu koos (vr. Healte õpetus Z 100); d) lugema loen tugi toetama süsi söed lüsi lö et Ma köetud pügama pöetud ütelda öelda. Ühtlast heaksarvamist selle Zi kohta ei siginenud. Arvamisi oli : Kui lausahealeliste muutmine ja muutmata Mmine rääkimise järel Piab sündima, siiS ei ole sell aSjal kindlat piiri, sest rääkimine on mitmekesine. Täieline ümbermuutmine (tähed i u ü tähtedeks e o ö, ligu leo tuba toa tegu teo süsi sõ e kaduma kaob) nagu vr. Hermann õpetab (grammat. H 44), o»t selge ja kindel seaduskord ja sedawiisi saawat nüüd uus Testament trttkikud; nõnda olla sell seadusel põhjust küllalt waStu wõetud saada. Aga selle wasta oli ütelda, et üleüldine püüdmine KrjawiisiS lausahealiste muutmata jätmise poole näikse sihitud olema; Wiedemann ei muuda teise silbi lausahealelist mitte, ta kirjutab: leu teu kaub ja or. WeSke jätab lausahealelised üleüldse muutmata, ta kirjutab:  lae tuetama süed küetud püetud öelnud. See küsimine jäi lahtiseks. 8 4. Sõnades, kus ea ja ää mõlemad prun - gitawad on, sünnib eü kirjutada, sest heal ää on ilutu, nõuab liiga snu-lautamist. Niisama sü nni  b üksnes üii kirjutada, mitte tti wõi üti sest üi wõi nii kirjutamine harjutab lugejat ii.healt wäga terawaste ja wenitawalt ütlema, mis jällegi ilutu on. Sedamööda kirjutame: hea peal seal teal hea! seadus teadus; nüüd hü ü oma püüdma müüa lüüa süüa jne. Heaks arwatl: e a-kirjutamist (nimetatud sõnadest) ja üükirjutamist  seaduseks pidada. Lisa. Küsitaw on: 1) Kas sõna lõpule itta kaks umbhealist tuleb kirjutada ühe heale tähendamiseks, wõi saab ühestki? a) Adessivt lõpul: mull sull tall sell mitt? d) Znfinitivi lõpul: kätt wett mett tõtt süit? ä) Nominativi lõpul: kolt kepp pakk tamm kann kull kass? 2) Kas täht h ei piaks sõna alguselt maha jääma u) sealt kui kirjawiis selle poolest wankuw, nagu sõnades: th)erned lh)unt (h anid (h)õiskama (h)äkitselt (h)allikas, b) kaS ta mitte üleüldse ei wõikS sealt maha jääda jnagu kiirkirjas)? 3j Kas ei sünniks järgmisi sõnu mitte ühekordse umbhealelisega kirjutada: ometi amet kuni seni? 4) Kas sünnib üksnes lõppu -g i pruukida, wõi ka - ki? Näit. siiSgi, siiski? b) Kas määrasõnadel piab lõpuks olema üksnes -tt, wõi ka -te? Näit. õieli Siete usinasti usinaste uuesti uueSte? 6) Kas teine wõi tSin e, met» wõi mõtS, weike wõi wäike? 7) Kas küsija lle wõi küsija l e jne. 8) Kas meelde äärde juurde, wõi meele ääre juure? S) KaS Eesti-, Wene-, Saksa(keel) jne. ikka suure tähega wõi mõnes lükis ka weiksellähcga tuleb kirjutada? 10) Missuguse seaduse järele tuleb sõnu kokku kirjutada? Näit. EeSti keel wõi Eestikcel? 11) Kuidas sünnib wveraid sõnu ja nimesid kirjutada? 12) KaS ci sünniks rohkem ja rohkem Ladina-kirja Antigua) trükis pruukida, nagu seda ju kirjutamises pruugime? Neist küsimistest oliwad üksnes kolm esimest läbirääkimisel, kuna teised lõppeks ainult nimetati. Heaks arwati: 1) Kahekordse  umbhealelisc kirjutamist esiotsa puutumata jätta, sest et kelles tükis meie kirjawiisis praegu ühendus walilfemaS on. Küll aga seletati s) all nimetatud sõnade Adessivi lõpu kirjutamist ühe l-ga õigemaks. 2) Niisama soowiti esiotsa h seisma jätta sõnade algusele,  kus ta kindluste seisab, maha jätta aga sealt, kus ta wanlumaS  on, nagu näituseks ülemal nimetatud sõnade juures. 3) Et nimetatud sõnade kirjutamisel kahekordse umbhealelisega mingit põhja ei leitud olema, arwati heaks neid kirjutada: ometi amet seni kuni. Meie oleme asja alguse lõpule jõudnud. Soowime ja loodame, et ühendus meie kir-awtisiS pia wöikS algada, olgu et ühendamine ajalehtede kaudu toimetatakse, olgu et fekS keele ja kirja tundjaid ligidalt ja kaugelt kord kokku, tulem ao. Selle asja kohast materjaali saan rõõmuga waStu wõtma ja asja edendamiseks tarwitama. AdresS : kooliõpetaja 3 Kurrik, TartuS. Üleüldised politika sõnumid. Belgias on mässajate esimehed Paastu kuu 24. paamal  kolule kuu kuuni wiie aasta peale mangi mõistetud, niipalju kui neid leitud ja kinni wõetud on. „Töõliste" mässamine 0.l matkimas, kui ka keegi julge olla ei wõi, kaS fee ehk mitte pea jälle siin ehk seal uueSte wälja ei leeka. Sõnumid, mis tagajärel pöörase rahwa möllamise üle tulewad, on wäga koledad ja kahjud mis seal tehtud, on wäga suured. Pea kõige kurjemast on need metsalised, kes ennast ~töölisteks'' nimekamad, kuulsas Boudouri (Boduu)  klaasi-wabrikus ja mabrtkuperemehe uhkes elumajas möllanud. Baudour on üks mees, kes ise enne paljas tööline oli ja ennast oma hoolsuse, osamuse ja kokkuhoidmise  läbi kõige kuulsamaks Belgia wabriku-peremeheks töStiS.  Tema ci ole oma endist seisust unustanud ja on oma töörahma wasta ikka helde ja lahke olnud. Tema wabrikuS sai aastas 3 künni 4 millioni franki eest kaupa tehtud ja sellest töörahwale, keda temal wiimasel aeal umbes j 400 oli, umbes I'/, mlllioni franki palka maksetud. See teeb iga töölise peale läbiStikkn umbes 1100 franki (praeguse kursi järel umbeS 370 rubla) aastaS wälja ja näitab, et need „töölifed" just mitte „häda" pärast tõrkunud,  kära ja mässamist teinud ei ole, maid selle kurja maimu sündmusel, keõ meie päiwil oma toorust rusikast kõige seadusliku elukorra wasta üles tõstab ja teenijaid peremeeste isandateks, õpetamata hulkasi õpetatud ja harjutatud meeste juhatajadekS  teha tahab. Just Baudouri klaasi puhujad on aga kõige esiteks tõrkuma hakkanud, wihaS selle üle, et peremees oma wabrikuSse uusi ahjust muretses,mis läbi wähem töölisi tarwlS  läks kui enne. Nemad, ise Prantsusmaa ässitajatest ärritatud, on ümberkaudseid mäekaewanduSte töölist wihale ärritanud ja nendega üheS, umbes 6000 hinge Baudouri mabrikute ja elumaja wasta tormanud, kust Baudour, sõbrade tungima nõuu peale, oma abikaasaga põgenenud oli. Selle meeletuma salga hulkas ei olnud mitte ainult mehi, waid ka käratsejaid poisfa, naefi ja lapsi, keda emad muist selgas kandstmad. Need metfalisteks muudetud naesed on kõige agaramast löhkumiStest ja pöörasest joomisest osa wõtnud, Baudouri perekonna asju warastauud. Kui öösel tuletõrjujad Charleroi' linnast senna jöudstwad, siis ei olnud enam ühtigi kustutada, kõik oli juba ära põlenud, aga kui pärast puru läbi waadaki, siis leili hulk põlenud surnukehast. Need oliwad nende kehad, kes omaS , wai- saalides hõiSkasiwad, kuni laed sisse langefiwad ja hirmuS surm nende , mängule < hirmsat otsa tegi. Hiljemini  on ka keldreteS hulk surnukehast leitud; mitmed oliwad  ennast nii täis joonud, et paigale maha zänvad, kuni aur ja wing neid seal läkastas. Teist leiti teisel pääwal Charleroi' ümberkaudu wäliadel oma joobnust wal,a magamast  ja nende ümber rööwitud asju. Palju neist saiwad kinni wõetud ja waugi pandud, aga Politseil oli liiga wähe sõeawäge abiks, suurem hulk wöis minna, kuhu tahtis,  ka ei oleks kõik Vangikodadesse mahtunud.  Niisamati  on teistes wabrikules ja sütckaewanduSteS möllakud, põletatud ja rööwitud. Paastukuu 14. pääwa õhtal leekaS  kõik Charleroi' maakond, sest ka hulk mõisast oli põlema  pistetud. Rour' (Rnn) liunaS tungist vad mässajad peegü-walmku peale ja pärist-vad raha. Neile anti 125 franki, nemad lnbastwad selle eest kõiki puudutamata jätta la palustwad aga weel wabrikut seespidi waadata. Seal lõhkusiwad llemad kõik pu?ukS ja piststwad fiis wabriku põlema. Selles wabrikuS on töötised künni 6 franki pääwaS teeninud; nüüd on kõik teenistus otsas. Soldatid  on pealetungijate peale tuld annud, hulk on paiga! surnud, hulk haawatud. Mässajad on igal poolel ka rahulist töörahwast  tööd seisma jätma ja nende tegudest osa wötma sundi-