inimised sinna sisse on hoida pannud, aga pärast ei ole oigel ajal selle raha järel mindud ega tema eest seaduslikul kombel hoolt kantud, siis tahab riigi kassa niisugused  rahasummad enese omaks wõtta, sest et neid muidugi enam keegi omaks ei wõi tunnistada. Uks Peeterburgi Wene usuline Eestlane  kaebab „Wirmalises" see üle, et sääl ei pectawad Wene usu kombe järele Eesti keeli Jumala teenistust. 20,000 Eestlase seas, kes Peeterburgis elawad, olla palju Wene usulisi, aga ei olla neil kirikut ega hinge karjast, kes nende keelt mõistaks. Armulauale käimine peaje preestri juures, kes Eesti keelt ei mõista, toimetud saama, iga püha päcwasest palwetamise kohast ei wõi juttugi olla. Kurb lugu, et mitmed risti inimesed peawad niisuguses waimu pimeduses elama! Lobzist. Hulk wabrikuid on oma tööd wüheudauud ja töölisi on hulga kaupa lahti lastud, kes nüüd ilma tööta mööda uulitsaid  hulguwad ja kõiksugusi korrata tegusi teemad. Oma tööd mahendama on maimikud  selle läbi sunnitud, et maailma turud wabrikn-kaupatega ülearu täidetud on, niis sääl enam ostjaid ei leia. Kohtute poolest on nöuuks wöetud tööta töölisi oma koju tagasi saata, wõeramaa alamaid üle piire, oma maa alamaid oma kogudustesse. Kankasias Baku linna ligi ou 8 märtsil, nii kui säülsed ajalehed kirjutawad, jälle üks uus nahwta lambi õli) allikas awalikuks tulnud. Nahwta ou esimisel purskamise jõul 50 sülda maa seest üles woolanud. Mõni päew üles purskamise  jõud wälzenede, teisel päewal minna see jälle endise jõuga edasi. Ühes nahwtiga ou ka palju liiwa ja õige suuri kiiva üles loobitud, millest üks kiwi 23 naela kaalunud.  Siia juure peame tähendama, et Wene maa lambi õli rikkus kõik Kahwkasiast tuleb. Üks peuikoorm Baku linnast põhja poole mere randa on wüli, kus püüle 400 nahwta allika on. Allikad, mille nahwta toride läbi wabrikute pääle puhastamiseks kogutakse,  ei jõua"meel küllalt nahwta kätte muretseda,  seepärast puuritakse maa sisse rauast torud, mille läbi nahwta üles woolab. Torude otsad ulatawad kõige wähemalt 3W jalga maa põhja. Ameerikas, kus ka lambi õli walmistakse, seisab nahwta palju sügawamal maa põhjas: säälsete nahwta torudepitkus ou KOO ehk ka 2,009 jalga. Ka mere põhjast kaspia randas woolab paiguti nahwta üles, mis oma kerguse pärast mee pääle tõuseb ja sääl tulega kokku saamise korral leegitsejad  mere pinda sünnitab. Kaspia mere ligidal, lõuna Wene maal, on üks tule purskaja mägi maa seest tule ja kuuma wedeluse wälja purskamise läbi sündinud, mis waiksc man nurga elanikust  Naltagi hirmutanud, iseäranis meel mamvärisemise läbi, mis selle juures õige tasa mallanud. Algusel on paks suits maa seest hakanud wälja käima, millele ivaoete mahel ergud tuleleegid sekka plahwalauud,  nii et ümber kaudsed wäljad öö aj.ll taieste walguslud saanud; suitsu ja tulega übcs on ka nalju rima ja muda -nmi seest üles loopinud; pragin ja pabin lllle juures ou nii iuur olnud, er jäält mööda käidama raudiee massina unustamist kuulda ei ole wöinud ja palawus nii suureks läinud, et Pula jaamas, mis siialt pool wersla kaugel, seda wõimata olnud wälja kannatada. Kolmaudamal pae,va l kiwide ja nmdn üles loopimine on wähenennd,  ehk küll suitsu ja tuld meel lüllalt näha on olnud. See on kole looduse awaldns,  mida kuuldes hirm juba pääle tuleb Ka meie Kaali mägi, millel maaaluse mäe purustamise märkisi keskel oldawa põhjatu sügama järwe wõi tiigi kallaste ksilges weel nähtakse, on ehk omal ajal tule purskamisega ja mürinaga niisamati Saarlasi hirmutanud, mille üle selged sõnumid  rahwa põlweda kadumisega unustuse rüppe langenud. Wäljamaalt. Bttlgarias soowiwad suured ringkonnad  ja päriwad würst Aleksandri tagasikutsumist.  Temale olla aga Sakiaman ja Austria poolt nõuu antud, kutsumist mitte wasta wötta ja tema olla ka oma söbradele kinnitanud, et tema ühegi kaubaga  minna ci taha. Kui.tema aga läheks siis ei sigitaks tema minemine mitte lausa sõda sest keegi ci taha pääle hakata ja sellega kõiki wastamist oma pääle laduda. Mitmed Weue lehed saaksiwad küll nurisema aga riigiwalitjns ei saaks sellepärast wist mitte üht soldatit ülemere saatma. Mis tema! ja tema sõbradel aga karta oleks, see on salakuulid ja pist-nuad, millega seal juba mõnest ajast saadik sõda peetakse. Europa  rahu rikkumist ei ole aga Bulgaria pärast lähemal ajal wist mitte karta. Welte-Afghamstam Piir näitab tõsisemat  nägu, kui see tüli wist küll Wenema  ja Inglismaa wapel üksi wõib wälja woideldud saada. Sellest kirjutab „Zeitung für Stadt und Laud" „Jnglismaaga sõbrustatud  ja pärast mõnesugust trooni tüli Inglismaa poolt walitsusele pandud Asghanis  t a ni E mi r A o d n r ra hnr a n Kh an on juba mõnest ajast saadik wöitlemises  mässaja, wahwa ja kawala Gilzai  mägirahwaga. Sõnumid selle wöitlemise  käigu üle on tänine segased ja rüägiwad  üks teise wasta. Kas Ejub Khan, kes Persias ülewaatamise all elab ja Asghanistani  trooni omale pärib, selle mässamise löötsutaja olnud, see osi teadmata. Igapidi  peetakse aga Gilzailasi Inglismaa  wõimuskonna wastasteks Afghonistanis ja sellega ka Weue erakonna söbradeks. Miimaste sõnumite järel on nemad Kabuli ja Kandahari wahel kindlat aset wõtnud ja walrtsewad sedawiisi tee üle nende kahe pealinna wahel. Need sõja-tuksumised Afghanistanis  on selle läbi iseäranis tähtsad, et see piiri-kommision, mis kahe aaSta eest tüli lepitamiseks seatud sai kui Wenclased ja Inglased Panschdeh juures üks teise reastas  seisiwad, pärast oma pitkalist sagedast takistatud tööd nüüd jälle Pceterburgis koos on, mõnda wäikcmat tüli asja piirsihtis  õiendamas. Selle rahullööga ei taha aga see söjakära kokku mahtuda. Abdurrahmani  walitsuse wasla on ikka mõnelt poolelt räägitud ja ainult Inglismaa raha ja Inglismaa sõjamäe tugil on troon püsti seisnud. Kui just neil päirvil Wenemaa ja Inglismaa wõimuskonnad Konstantinopelis  NiSrrmalt kokku põrrannd on, kui ialgi enne pr kui Wene saadiku wöimrrs, mis sultani zuures hiljuti weel pea üksi maksis, Bulgaria ja Egyptuse asjus Inglismaa  saadiku läbi kõigutatud näitab olema, kui selsamal ajal Gilzailaste mässamine Asghanistanis järsku uut raskusi toob, kus just mana tüli Inglaste ja Wenelaste wahel lõppemas olema näitas, siis hakanum  igal poolel iragu mägise aimama, et Kesk-Asia küsimine Balkani poolsaare küsimisega  kuidagi ühes seisab ja seda aima- mist arutawad siis ka kõik wõeramaa lehed." Tähtjaks peame selles asjas ka arwama, et .Kindral baron Kaulbars, kes Inglismaa wõimuse wähendamiseks Bulgariasse saadetud oli, nüüd Persiässe saab Miinist reisib kindral  Kaulbars Berliini kandu Peeterburgisse ja on wist nende kahe keisririigi pealinnades  suurte politika juhatajatega ka Kesk- Asia asju arutanud. Säält wõiks kergest pea mürinat kuulda olla, mis ehk ka läbi kõige Europa kostab. Afghattistani maalt. Säält Wene maa ligidamast Asia nabririigist on wiimasel  ajal telegras ühte puhku santi sõna toonud. Wäga söjamceleline Gilzai rahwasugu  on walitseja wõi emiri Abdnr-Rahmani  wasta mässama hakanud. Nendega on raske walmis saada. Abdur-Rahmarri auujärg on wäga kõikuma löönud. Tema uhkus Wene wasta on alanemas. Mis ta wõib wügewa Wene riigi wasta teha, kui tal wõimu ei ole oma alamatcgagi walmis saada l Kõige wärskemad telegrammid teatawad  koguni, et emiri saadetud wäehrrlgad on merises lahingus Gilzaide wasta alla jäänud ja põgenema läinud. Mässamine olla kasivamas. Gilzaid olla kindlas leeris lõune pool Asghanistanis. Wäga wähe lootust olla, et emir nendest jägu saab. Wene maaal saab kerge olema, nüüd sinna wahele minna ja rahu teha ning seda maad enese kätte wötta. Pea saame wist säält meriseid lahinguid kuulda. Prantsuse maalt. Prantsuse maal olla paha meel sõjaministri Boulangersi wasta nii suur, et juba kõik tema ametiweunad, teised ministrid, tema wastaseks on heitnud Temale antakse nimelt süüks, et tema kisa ja kära läbi Saksa maal 7-aastane sõjamäe  suurendus otsuseks tõstetud ja et Saksa  maa end üleüldse olla nii tugemaks teinud et Prantslased enam ei julge Saksa  maa kallale minna, waid kardawad, et alla jäärvad. Sõjaministri ameti-pidamise wiimne tunnike olla selle pärast üsna ligi oodata. Saksa maa ci luba ka enne rahule  jääda, kui Boulanger ametist lahti saanud,  ei usu muidu rahu. Saame näha, kas Boulanger kaela murrab. Söjakära Prantsuse pool näeb küll wagasemaks jäänud olewat. Kirjandusest. Kooliõpetaja Lutsu wene keele õppimise raamat. i. Sakala kirjutab: Selle raamatu õpetamise wiis on koguni  isesugune, kui seda siia ajani oldamatest wõöraste keelte õppimise abitsatcst leida wöime. Tema ülesanne on: Algusel kohe keele õpetust ennast pääle alustada, aga mitte üksi aabitsat, nõnda kui siia ajani tehti; aabitsa tähed saamad pähü õpitawate sõnade waral aega mööda, nõnda kui keele õppimise kord seda nõuab, üks aawalt lävi mindud. Mitte aabitsale ei ole esimene koht antud, waid keele õpetusele enesele. Keele õpetuse materjalid on ka õige ettemaatlikult  kokku pandud, kergemalt raskema  poole astudes. Ka kõige kergemad Wene keele käänded, mis reised Wene keele õppimise raamatud tähele panemata raskete üteluste wahel mööda minnes üle astusiwad,  on harjutamiseks kohaliseks arm akud, mille waral edespidi raskete keele käändude