nii suure rutuga edenenud ei olla, kui . Linda "-seltõ. Kiitlufi jakõrklufi .Linda" «valitsuse poolt ja .Linda" «valitsuse kohta «võttis see raamatupidaja sõnalausumata wasta, kes oma enese tunnistust mööda .hakatusest saadik" seal .töötanud" on ja seda .elu ja olu" selgest tunneb „Binda" on kanbalaewa--selts: Kas „Linda" walitsus ei. tea, mis see laewameeste ebausu järel tähendab, kui rotid laewast lahkuwad? Nüüd ei taha „Ltnda" raamatupidaja  Eesti aealehtedele ja meie kodumaa teistele lehtedele enam õigust anda „Linda" asjust kirjutada. „Linda" raamatupidaja  näis unustanud olema, et eestseisus ise seda sõelumist algasiwad, mis iv ii «na sel kewadel ..niihästi Eesti- kui Saksakeelsete lehtede" sees kslaK. Peale selle on aga ..Linda" «valitsus nende segawate aruannetega, mis..Linda" tegewusest kunstlikult kasu wälja arutafiwad, kus ainult kahjust Võis jutt olla, kõiki neid nende aruannete arutamisele  sundinud, kes ka „Linda" osanikkude asjast lugu pidafiwad, mitte ainult „Linda" walitsuse asjast, ja need, kelle kohus see on, need on kõige pealt Eesti aealehed,  siis aga ka kõik meie kodumaa lehed. Kõige EeSti rahwa asjaks oliwad asutajad Lindat" teinud; ükSki meie kodumaa anus ja mõistlik kodanik ei wõi ega tohi Eesti rahwa asja meie üleüldisest kodumaa asjast lahutada ega ülepea hooletuse sisse jätta, sellepärast oliwad kõik meie kodumaa auusad lehed sunnitud ..Linda" walitsuse tallitust tähele panema. Ja nüüd, „Lmda" peakoosolek, wõib olla «viimane koosolek, seisab ukse ees. Nüüd peab „Linda" «valitsusele  kõrwa hüütud saa «na: ..Tee aru omast majapidamisest!"  Tee arn, aga ..asjalikult" ja „t ö e põhjusel", mitte enam nenda, nagu «viimasel korral: „Ka olla praegune eestseisus kuni nimetatud päewani ~10,174 rbl. 20 kop. seltsi «võlgnikkude käest kohtu ja muul „teel kätte parmud, kuna weel 30,341 rbl. 61 kop. pärida „olewat. Kui wnmane summa seltsi «võla koormast, 59,787 „rbl. 49 kop., maha arwatawat, siis jääwat seltfi peale „«veel ainult 29,445 rbl. 88 kop. «võlga seisma, aga ..umbes see summa olewat seltsil krediit-mõlga, nimelt ~29,800 rbl., mis järel selts seega juba kõigist pakitawa,.test  era-wõlgadest prii olla wõiwat ning ainult weel 354 „rbl. 12 kop. krediit-wölga maksta jääwat."  „Wirulane"  1885, .ks°46. Seda kentsakal aruannet, mis wõlga «võlast maha arwab  ja sedawiist 29,445 rubla 88 kopikat 354 rubla 12 kopikaga ära «vahetab, tunnistati meie wasta suusönaga „trükimigaks", aga see seifis just niisamati ..Walguse" M 47 sees ja sellepärast tõuseb kahtluS, et see „trükiwtga" ka „Linda" kirjutatud raamatutes seisab. Peale selle ei maksa „Lmda" «valitsuse kiitlemine ..wölgade tasumisega" asjatundjate silma ees wist mitte wäga palju, sest need ~«võlad" oliwad küll sissepanekut», mida tegewad seltsid mitte kassast wälja ei «võta, waid oma tegewuse kosutamiseks ja laiendamiseks tarwitawad. Kes on ..Linda" «valitsusele luba ehk koguni käsku annud, seda asutust erateel  liqnidirida, osanikkude ehk aktsionäride kulu peale? Omas kirjas pärib „Lmda" raamatupidaja „nõuu". Meie omalt poolelt oleme juba mõni kord nõuu annud, aga sellest ei ole hoolitud. Nüüd tahame weel kord nõuu anda, «võib olla «viimast: Peakoosolekul selle kuu 11. pääwal saagu üks ainuke asi nõuupidamise alla wõetud: „Linda"-selts wõtku nõuukS wäljaspoolt asjatundjaid armsaid mehi, üks kõik mis sugust ja seisusest, kokku paluda ja neile asjakohalist waewapalka pakkuda, kes üheks lommisstoniks kokku astuwad  ja „Linda" seisukorra üle üht taielikku aruannet kokku panewad. On nemad sellega malmis, stis saagu uus koosolek kutsutud, kes tähendatud wäliste kommissäride juhatusel otsust teeb, kas „Lindü" meel eluwõimuline on «või mitte ja kuida edast elada ja tallitada tuleb. See nõu wõtb ehk walus olla, aga mete arwame, et see ainus rohi on, mis meel aidata wöib. Wälised peawad need kommissarid olema, sest seda peawad „Lmda" liiked ja ..Linda" walitsus isegi ära tundma ja tunnistama, et nende kestis enam kedagi ei ole, kes weel igapoolise usalduse  osaline on. Kui seda nõuu mitte wasta ei wõeta, kui „Linda" asju sedawiist mitte era-käe läbi ei taheta seletada  lasta, siis kardame meie, et a «valiku aSjatallitaja  (lommissZ-rws üser kast mitte enam kaugel ei ole. See käsi ei mõista aga mitte nalja. Siis on „Lmda" armuaeg otsas. Siis wõiwad aga mõnel arutegemine ligemal olla, kui tema ise arwab! Üleüldised politika sõnumid. Sofias, Bulgaria pealinnas, on Würst Aleksander Küünlakuu Li. pääwal järgmist kuulutust «välja annud: ,Meie Aleksander 1.. Jumala armust ja rahwa tahtmist mööda Bulgaria Würst. Kõiki meie truuwifl alamaid, usutunnistusest ja rahwuse poolest wahet tegemata, tänades nende armastuse eest isamaa wasta, trumvuse eest meie trooni wasta ja kõige nende suurte ohwrite ja selle agaruse eest, millega nemad ennast raskes, aga auurikkal aeal, meie ümber kogustwad, et meid isamaa anu kaitsemises tuetafiwad,  kuulutame meie kõigele rahwale mölemil poolel Bal- kanit, et meie tänasel pääwal Serbia Kuningriigiga rahu teinud oleme. Kui see nüüd kiude! on, et isamaa wahwad» pojad «varsti koju tagasi minema saamad, oma rahulist tööd tegema, fiiS loodame meie, et meie rahwas, keS ennast ikka töö, korralise elu ja rahu armastuses walja näitas. Majeftät  Sultani usaldust Läitma saab, kes meie rahwa palawat  soowsimst hea meelega järelarwamise alla «võtta ja meie walitsuse alla usaldatud «naa pikreid laiendada tahtnud  on. Lootuses, et kõik meie isamaa mitmesugused rahwad  ka edaspidi seda «vennalikku kokkuleppimist ülespidama saawad, mida nemad sõea aeal üles naitasiwad, palume meie Jumala õnnistuse abi meie wägaarmastatnd rahwa edenduse ja rahwusliku kosumise teele. Antud meie pealinnas  Sofias, Küünlakuu 19. pääwal 1886. Aleksander  m. x." Kuida juba enne kirjutatud, on Bulgaria-serbia  lepitusettm lühcm, kui seda enne iialgi nähti. Seal seisab peale hakatuseks antud seletuse: .Ainus artikel: Rahu Serbia Kuningriigi ja Bulgaria Würstiriigi  «vahel on selle lepituse allakirjutamise pääwast tehtud!"  Sofias on sõeawägi ja rahwas Würstile selsamal pääwal pärast Jumala-teenistust hiilgawat wastawõtmist «valmistanud. Tulelontide rongiga on rahwas palee ette woolanud ja õhku oma rõömnhõiskamisega täitnud. Sofia Bürgermeister tunnistas «vaimustatud kõnes Buigarlaste tänu ja kindlat truuwust oma Würsti «vasta, keS oma «vennaga balkoni peale astunud oli ja söeawäge ja rahwast nueste tänas ja kiitis, mis peale uued rõömuhõiskamised kõlasiwad. Tähele on pandud, et sel korral kuulutuses ega kõnedes tänust Wenemaa waSta midagi kuwda ei ole olnud, mis tähendama näitab, et Wenemaa kohta seal nukrat meelt on. Serbias on Garashanin oma Kaasministritega  ametist lahkunud. Esiteks saab Mijatowitsh uut Ministeriumit juhatama. Greekamaa poolt ei tunnistata  ikka «veel awalikult, et sõea-himu jahtumas oleks, kni ka mõned lehed järelandmisi päriwad. Sõeawäe ettevalmistamised  olla pea kordas, nüüd korraldakse aga weel üksikute rügementide seisupaika Türgi piirel, Arta ligidal on kahe mäe peal kindlad kantsid ehitatud ja suurtükid fisse weetud. Ka kindlused randas, Pkäuses ja SyraS, on tugewamaks ehitatud. Mustmere sadamatest on palju «vilja Greekamaale weetud, mis Piräuses jahmatatud saab. Ühest Trjesti kaubamajast on 200,000 kilogrammi riist tellitud. Sõea - Minister Mauromihhoelis tahtis juba «viimasel nädalil söeawäge Türgi piirel üle «vaatama minna, pidi seda aga haiguse pärast esiteks tegemata jätma. Oma reisu tahab tema Volo ja Larissa kaudu Türgi piirele ja mööda seda piiret Artast saadik «venitada, s. o. mööda Ägäia mere randa ja sealt Jonia mereni. See kõik ei näita himu lepituse peale, siiski loodetakse, et Delyannis oma Ministritega ametist lahkub ja uus Ministerium lepitust  teeb. Jtalia aurnlaew .Taurus", kus 6 Kruppi suurtükki  ja palju sõeawäe riideid peal oli, on hukka läinud. Walitsuse voolest oli kõik see last kaitsuse alla antud. Kreeta saarelt kostfiwad jutud, et sealt Inglismaa «valitsusele  .rahwa-soowist" saata taheta, miS Kreetat .Inglismaa  alla" paluwad. Seda juttu tunnistatakse tühjaks, ikka wõiwad aga Inglismaa asjatallitajad seal seesugust soowimifi sepistanud ja sealiste .rahwameeste" kätte toppinud  olla, sest Inglased silmitsewad juba ammu selle saare poole ja tahakstwad seda omale wõtta, ennast selle juures seesuguste .rahwa-soowide" sisse mässides, mida nemad ise teinud on. Wist ei saa aga see .tarkus" sel korral palju aitama. Mitmelt poolelt oli kuulda, et Türgi ja Greekamaa «vahel oma keskis kauplemisel» ja Sultanil nõuu olla, Greeklasi ühe uue piire-õigendamisega Thcssalias  lepitada Türgi poolt kinnit.ttakse aga, et sel jutul mingisugust põhjust ja Türgi walitsuse! «vähematki tahtmist ei olla, Greekamaale midagi anda. Saksamaa Riigipääwa  poolest on wiina-monopol ühe 28liikelise kommisfioni  nõuupidamise alla antud, kes oinal aeal oma aruannet  selle üle Riigipääwa ette paneb. Riigiwalitsus ei looda sellest seadusest mitte ükfi riigile suuremat sissetulemist,  mis läbi mõned teised rusumad maksud wõikfiwad kergitatud ja töörahwa eest paremini «vöiks hoolt kantud saada, «vaid ka elukombete parandamist, sest just puhastamata  wiin on rahwa terwifele ja elukombetele kõige suuremaks  kahjuks, saaks aga wiinakauplemine Riigiwalitsuse hoole alla antud, fiis saaks ainult puhastatud «viina müüdud.  Monopoli wasta on kõige rohkemast Katholiigi kiriklasel)  ja wadalased pannud, need ringkonnad, kellel iga seaduse  juures «vastupanemine Riigiwalitsuse nõuu waSta peaafi on, kes fiis ennast ka wastarääkimises ikka üheudawad,  nii mähe nemad ennast ka muidu awalikult ühemeeliseks  tunnistawad. Kui see seadus nüüd ehk ka kommisfionist  wasta wõetud saab, fiis arwatakse seda seal ikka nii kangest katkutud saama, et Riigiwalitsus seda enam tarwitada ei wõi. Würst Bismark on nendest arutamistest otsani eemale jäänud; tema haigus on raskemaks läinud. Sozialistlaste-seaduse pitkendamine on selleks kommisfioni poolest tagafi lükatud. Ka selles on ennast ülikiriklased ja iMwabalased ühendanud ja päriwad, et Sozialistlastele jälle õigus antud saakS koosolekuid pidada ja et nende lehed mitte enne ei piaks ära keelatud saama, kui üks ükfik nummer kord juba ära keelatud oli ja see nuhckis e! mõjunud. Ülepea pärsivad nemad, ettzSozialistlaste-seadusest  üks tükk teise järel maha kustutatud künni kõik see iseäraline seadus häwinud on ja ka SozialistlaSte  kohta jälle ainult üleüldised seadused maksawad. Loodetakse, et Riigipääw seda kommisfioni nõuuwõtmist kõrwale jätab ja Sozialistlaste seadust pitkendab, sest kelle eesmärk kõige seaduste lõhkumine on, sellel ei piaks õigust olema seda neudasama seaduste kaitsusel teha, mida tema lõhkuda himustab. Paapsti poolt olla Propst Din - der juba Küünlakuu 19 pääwal Erzpiiskopiks kinnitatud ja neuda on see tüli lõpetatud, mis ««ii mitu aastat Preusst Riigiwalitsuse «vastastele aSja andis rahwa meelt segada. Austrias kipub keelede-kära uue «võimuga pääwakorrale  tõusma. Austria Maapääwal on Schaarschmidt  üht uut seadust ette pannud, «uis läbi Saksakeel  ametlikult piab riigikeeleks tunnistatud scuva. Tshehhilased  on selle üle wäga tigedad ja nende esimees, Dr. Rteger, ähwardab, et kui see seadus peaks «vasta wõetud saama, siis astnda tema kõige oma erakonnaga Niigipääwalt  wälja, kus stis enam niipalju häälest üle ei jääks, kui otsusetegemiseks tarwis läheb. Austria Sakslased on selle juures ühe teise küsimise pärast kahesse laagrisse minemas.  Käredad Katholiiklased nende keSkiS soowiwad rahwawolisi rohkem Katholiigi preestrite «võimuse alla anda ja loodawad selle juureS Tshehhilaste poolt abi, kui nemad keclede-küsimiseõ ennast teistest lahutakstwad. viviäo et impera" ,jäuta (lõhu) ja walitse" —, see on igal poolel erakondlaste ja wägiwaldlaste lipukiri ja sellega oskawad nemad igal poolel oma «võimust kosutada. Prantsusmaal on Decazeville töörahwa tagakihutaja, Soubrie,  neljaks kuuks waugi mõistetud. TöörahipaS on tööle tagasi minemas. Nuhtlus on wähene küll selle suure kahju kohta, mida tema ja tema seltstlased töõrahwale teinud.  Need «viletsad on mitu nädalit tööta ja teenistuseta oluud, on seda mis neil oli ara söönud ja ära pillanud, ja piawad nüüd puupaljalt jälle sealt algama, kust nemad wihasell lahkusiwad. Börstmaja kurjategi>a nimi on Gallo. Tema on üks körwaline laps, kes natuke koolis ja wiimaks ka Angers' Käsitöö koolis käinud on. Reifude peal Saksamaal  ja Auõtrias, on tema Anarachistlastega tuttawaks saqnud ja Louise Michelli ja teiste ,rahwameeSte" ja »rahwanaeSte" pöörased kõned on teda selle karjatan-katsele  ,«vaeste häda tasumiseks rikaste kätte" ja ,waeste «vabastamiseks", kuida tema seda ise nimetab. Parists on tema «viimasel aeal nime all SergiuS  Petrowitsh elanud ja on ennast ühe kirjaladuja Austriast  olema ütelnud. Tema on ka neid põrdukerast «valmistada  katsunud, mida seesugused , rahwa mehed" «viimasel  aeal nii sagedast „rahwa kasuks" teinud ja tarwitanud  on, aga need ei olle lahti läinud. Sellepärast on tema oma söötwat wett ja oma kuulisi ..rikaste" sekka saatnud.  miS aga kellegile kahju teinud ei ole, kuna tema ise juba paigal palju peksa saanud on. Weider ja ülipaha on see tüll, et „wabameelised" «valitsused. keS õpetamata hulkade kiituse peale maiamad on, kui see nende kohusega kokku mahub, seesuguste kõnemeestele l« kõnenaeStele nii palju meelewalda annab, oma tule-feemet külwata. Sellest tärkawad kurjategijad, kaSwawad ..wabameelise" «valitsuse kaitsusel ja stgitawad uusi kurjategijaid. Sedawiist saab kuulsa Battina Arnimll sõna tõeks: »Kurjategija on riigi omasem kurjategu". Sedaiviist niundab ennast »wabameeline"  «valitsus, kes rumalust ja paha tahtmist köne-lawadel käratseda laseb, kõige koledamaks «valjuseks. Kelle kohuS on tule-sädemeid kustutada ja kes seda mitte ei tee, see teeb ennast tniepanijate seltstlaseks. Paul Deroulede, Prantsusmaa kõige tigedam SakslaStewihkaja, ähwardab reisnle minna, teisi Sakslaste-waenlasi kõikis «naailmaS otflda ja Sakslaste ja Saksamaa waSta wihale ärritada. See meeletu wihawacn on üks neist kõige kihwtiscmatest okastest Prantslaste keha seeS, mis selle õnnetuma rahwa seespidist rahu ja rahulikku majapidamist sigida ega kosuda  ei lase. Khiina-T o u k i n g i piire-panemine ei lähe edast. Khiinlased tceivad üht takistust teise järel ja tüli kipub iga! pääwal nueSte «välja leekama, kui Prantslased järel ei anna. mis nemad omaS «võimatumas olekus «vist wiimaks peawad tegema. Inglismaa uue Ministerimni omas põueS ilmuwad ikka suremad lõhked. Parnelli abiga sai hoidlaste Ministerium lõhutav ja langefitvad  ohjad uuesle Gladstone katte. Nüüd pärsivad Parnellitlased  oma palka ja Gladstone on «valmis neile seda andma. Jrimimaal piab Parnellillaste plaani järel iseäraline  Parlament asutatud ja Inglismaa rahaga piab kõik lirimaa maa ja pind «välja lunastatud ja lirimaa enese «valitsuse poolest ZirilaStele «välja jagatud saama, ühe rendi «või hinna eest, mida muidugi kui üliodawa rahwale kuulutatakse, mis aga niisamatis muidugi ennast  lirimaa «vägimeeste käe all pärast kõrgeks küll muudaks,  nagu seda teistes paikades ka nähtud on, kuS rohivast  sedaiviist awalikust ehk salalisest mässamisest osa «võtma meelitati, pärast aga kulust kandina ja peale selle weel «vägimeestele palka maksma sunniti. Mitmed teised Ministrid on selle plaani waSta, sest et see ühist Kuningriiki  lshub ja Inglast sunnib lirimaa mässajatele patta maksma. Ka Inglismaa rahwa keskiS kostawad hääled