Tallinna Sõber M 46 Teine aastakäik Tallinnas M" Mvekni! paaw! IMV. Uleiildut atalrht Gtstirkhimilt W««I ja linaaÄes. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'j päriate triikimajas: aastas 1 rubla, pool»aa»tas K 0 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 1 rubla 40 kop.. pool°aaStas 80 kop Kuulutused maksavad tga rea eljk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Lindsors'i päriate lnikimajas. Veteröurgis: K. K. Seetandt, claaiusxersa i>4. Tartus - M. Just. -- peruus: K. Audeuüita. Ilaliweres: L. Walttv. Aaides: A. Scidelöerg. Kapsasus: H. A. Ksllöerg. Auresaares: W, Lange. AmSlas: A. Kr. Ziaudkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Nvm >me mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass —.^cco.) Register: Meie auuStatild lugejatele. Omalt maalt: Tallinnast: Kurge w?eraS/'— Namiawahid. Türgi nisu. Leiwa-kommiSsion. Ebausk. Kargaud wangid. „Lmda Morgenroden". Baltiskist: Peasüüd  laeiv. Tartust: Ruuged. Wiliaudist: Linad. Riiast: Waesic ööuiaja. Pcttrbiirgist: Zensuuri  kommissiou. lius Minister. Nuhtlus. Leiwahiimad. Soomemaalt: Hundid. War- > shannst: Kole knrjategu. Tweristt Wolga lahti. Jekaterinoslawist: Waeste öömaja. Kijcwist: Kadimd kohtu!  kirjad. -- Mürinani maakonnast - Wägiwaldsed wõerad. Tereki maakonnast - Nuhtlus. JcnisseiSkist: Kahju mce-- ! tõusu kabi. Wõeralt maalt t Saksamaalt. Austria-Ungrnmaalt. Belgiast. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Balkani paost'aarest. Persiast. Suur politika.prozess. Õiendus. Kirja wastnsed. Kiriku teadused. Meie auustatud lugejatele. Uuendatud kiljul astub „Tallinna Sõber" selle numrega lugejate ette. Teist aastakäiku oleme pea lõpetamas ja waatame Lee peale ja töö peale tagasi. Iga hakatus on raske ja meie lehe hakatus on koguni raske olnud. Uus waim lehwib läbi Eestimaa ja läbi Eestirahwa, ja kõrgendab, Puhastab ja kosutab meie waimu-elu ja meie kodu-elu, kilida kewadesed tuuled maad Puhastawad ja loodust kosutawad. Niisamati aga, kuida kewadesed tuuled ennast sagedast tormiks muudawad ja puid lnurrawad ja ehitusi lõhuwad, kui need warjamata on, niisamati kipub wärske waim, mis läbi Eestirahwa käib, siin ja seal wana risuga ühes neid sammaid nrahamurdma, mille peale meie kohaline haridus ja sellega ühes Eestirahwa rahwus ennast tuetawad. Wärske waint on meile rõõmsad lauluhäält toonud, aga selle hääle wahelt kostawad ka ligemalt ;a kaugemalt petised rtttkilaulud, mis meie rahwast kohisema ja mahutama laene, sisse kargama meelitawad. Neid samulaid kinnitada, neid näkilaulusi soigutada ja Eestirahmaft sedawiisi körwale-eksimisest rahulise kosutuse ja edenduse tee pealt hoida, seda oleme meie omaks pühaks kohuseks Pidanud ja seda kohust oleme meie jõudumööda täita püüdnud. Et Eestirahwas siis, ehk ka üksi siis oma esiwanemate Püha pärandust, omas kirikus ja omas kodn-elus alleshoida wõib, kui läbi Baltimaa rahu Malitseb ja üleüldine usaldus üksikute rahmasugude ja seisuste mahel sõbrust sigitab ja ühendust kinnitab, se näitab, meie seisnpaiga pealt waadates selge olema. Sellepärast oleme meie tõsise sõnaga ja kõikumata julgusega kõigi selle wasta mainnle astund, mis rahu rikkuda ja üleüldist usaldust httwitada Mõib. Sellest sigisimad meie juhtkirjad,  mis meile ühelt poolelt waimnstud sõbrust, teiselt poolelt miha-maenlust töimad. Need juhtkirjad wenisiwad aga sagedast Pitkemaks, kui meie ise soo- U'isime ja täitsimad Uteie kitsast lehte rohkemini, kui meie oma ja ka mitme lugeja meele järel oli. Need juhtkirjad suudisiwad meid, meie oma suureks kahetsuseks, seda meie lehtes wähendama, ehk koguni mahajätma, mis kui rahuline meelejahutus suure hulga lugejatele armas olla wõib. Esiteks ei mõinud meie parata, umie leht oli kitsas ja meie pidime seda seisupaika selgest tunnistama, , mille peal meie isamaa-asjus seisame; meie tahtsime näidata, et Eestirahwale seda mitte keelamata Pakkuda ei tohita, mida selgitamata nnenduse-himu ehk koguni paljas lõhkumise-himu edenduseks nimetab, ja .mida käärimata ebatarkus esiwanemate  waga usu pilkamiseks ja nödremawendade meelesegamiseks eluturule kannab. Meie loodame nüüd oma seisupaika nii selgeks teinud olema, et juht kirjas! Mahendada ehk koguni michqjättk ja sellele omas lehtes laia paika anda wöime; mis koduelu kergitada, ektkenadM kosutada ja südant soojendada suudab, kui meie ka oma tänist wahi-aiuetid Eesti uurnlel mitte taieste mahajätta ei tohi ega mahajätta ei taha. Aga ka ilma juhtkirjadeta ehk wähendud juhtkirjadega  ei wõinud se kõik meie kitsa lehe sisse mahtuda, mida meie lugejatele pakkuda soowisime; sellepärast oleme meie seda laiendand ja loodame sedawiisi üht takistust oma tee pealt pühkind olema. Aga selle tee peal ou meel teine takistus, mida üksi meie sõbrad ja meie lugejad ttrakoristada wõiwad. Se takistus on meie lehe odawus. Redaktori sundis se odawus oma elutarwitust teise töö läbi otsima, nenda et kõiki jõudu selles rahwa-teenistuses üksi tarwitada ei wõinud, ja trükimaja Pidi omast käest trükikuln körwa hulga raha lisama. Ka „Tgllmna Sõber" oleks oma tööd seisma jätma pidanud, kui se mitte Eestimaa  kõige wauemast ja rikkamast trükimajast wäljaantud ei saaks, kus mõniaeg kahju kanda jöuutakse. Aga ka se trükimaja ei wöi ega taha jättdawalt kahju kanda ja meie peame siis selle laiendud lehe hinda tulewaks aastaks nenda määrama: Tallinnas, ise äratuua: aastas: 2 rubla 40 kop. pool-aastas: 1 rubla 40 kop. .. Koju ehk postiga saadetud: - . aastas 3 rubla pool-aastas: 1 rubla 70 kop. Selle laiendud lehe laiWch progrämun wwalitult kuulutada, seda arwame meie asjata olema; sellega loodame lugejaid aasta lõpuni, ilma kõlawa kuulutuseta tuttawaks teha. Meil jääb aga weel üle, meie sõbrn paluda, ikka oina enese lahke silmaga seda lugeda ja oma enese selge mõistusega seletada, mida meie kirjutama saame; wäljaspoolt antud seletustel on sagedast oma ise-magu juures, kuida meie kurwasrusega ja pahandusega näinud oleme. Neid, kes meid Mine oma waimu-annetega tuetasiwad, neid palume seda ka weel edaspidi teha, ja kui wõimalik, suuremal mõedul teha. Kõiki teisi aealehti palume meie, sellest mis meie kirjutame, üksi asjalikult rääkida, kui üleültse rääkida tahawad, ka iga kirja sõna pealt selleks pidada, kuida se kirjutud on. Kawalust ei ole meie iialgi tarwitand ka salateed ei ole ineie iialgi käinud, kuida ka juba mõlemad suuremad Eesti aealehed tunnistanud on. Armu ega halastust meie teiste aealehtede poolt ei Päri, waid ikka ja Üksi tõtt ja õigust. Sõbradele ja lugejatele, oma maale ja oma rahwale soowime meie rahu-terwist, rahulist jõudsad edendust ja igapidist õnnistust! Aassinna Sõbra" loimendus.