mendiS seletanud, et nüid aga peale selle uue seaduse töist korda kinnitamist see küsimine kõige pealt ära on koSta, kaS parlamendi suur healte enamus ehk senatorid wõitma piawad? RiigiwalitsuS olla selles nõuus, et parlamendi enamusele wõit piaks jäema, sest tema saatvat  küll wõimalikult ka wähema hulga soowimisi tähelepanema,  aga armuandmist ega hoidmist ei wõiwat need loota, keS meelega riigiwalitsuse heaid pindmisi takistada tahawad. Tema seletas ka meel, et omas peaministri ammetiS wõimalikult oma wastaliste wanameelelistega ühenduses katsunud töötada ega lahutust suurendada ei mõtelnud. Tegewad seda nüid wanameelelised ise, siis arwab ta küll tarwis minewat, et parlament senati muudatust  käsile piab wõtma, mille läbi wanameelelised ise oma parteile kahjutegijaks saamad. Sarnase kindla sõnade ja tahtmise awalduse läbi on wanameelelised üsna ära hirmutud ja ei tohigi wist enam selle uue seaduse wastu panna, waid nõuawad aga, et üheS walimise seaduse uuendamisega ka walikannad uuste sisse seatud ja ära jautud saakstwad. Aafrika sõja-asjad on jälle pahemaks  minema hakkanud, sest mässajad on uueste kokkuhoidnud  ja Kartumi linna poole edasi tunginud. Ühe Inglismaa ajalehe sõnumesaatja teatuse järele on uueste Kartum sissepiiratud, nõnda et sealt keegi sisse ega wälja ei pease. Belgia katoliku kiriku parteiline ministeerium on langenud ja uuS enam parajuse pidawam asemelle astunud.  Peaministriks on nüid Beneart, kes enne wabameeleline  parlamendi saadik oli, aga nüid kangeste katoliiklaste  parteisse hoiab. Tema ministeeriumiga ei ole wäbameelelised küll muidugi ka mitte rahul ja saab tema ammet ehk paljalt parlamendi lahtitegemine ja uueste waliteda laskmine olema, midas wabadlastest igal pool nõuutakse. Kui kogukonna walitemiste wõidud awalikuks saiwad, kutsus kuningas wabameeleliSte partei peamehi oma juure ja laskis neid rahwa arwamist ära seletada, ning tegi selle peale otsuseks, et sisemise asjade ja koolide ministrid Jakobs ja Woeste ammetist lahkuma piawad, ning koolidellc uueste jälle priiust anda ning lahti lastud kooliõpetajaid ammetisse panna. Peaminister Maulou sai kuninga juure kutsutud ja andis kuningas temale oma arwamist ja otsust teada. Maulou ei wõtnud küll kohe seda soowi kuulda, kui aga töisel päewal oma parteimehi  nõuupidamisele oli kutsunud, siis läks ta töine õhtu kuninga juure ja andis teada, et tema ühes terwe ministeeriumiga ammetist lahkub ega enam wõidelda ei jõuua. Rahwa seas kuuldi aga igal pool rõõmukisa ja awalikult hüiti: Jakobs ja Woesti on ammetitest lahti. Türklane ei taha enam oma lepinguid täita, milleks teda wist rahapuudus sunnib, mis aga igamehe asi ei ole. Nõnda on tema oma raudteede lepingut murdnud,  midas nimelt Austria lubada ei wõi ja seepärast Türgile pakki tegi, ehk wastasel järgul oma woli pruukida lubaS. Türk arwaS, et Wenelane teda wastupanemises tuetama saab ja on nüid seda enam kohkunud, et ka Wsne saadik temale sarnaste lepingute murdmiste kahju silmade ette säeb. Seepärast ei jäe siis küll haigel mehel muud nõuu üle, kuid aga oma sõna pidada ja kahetseb wist, et wana sõna ja seaduste järele käiakse ja nagu härga sarwedest, nõnda ka meest sõnast peetakse. Omalt maalt. Wiljandift. 20. Oktobriks oli Wiljandi EeSti Põllumeeste Seltsi koosolek kuulutatud, kuhu wsimalikult kõiki liikmeid osawõtma kutsuti, sest et sellel koosolekul PõhjuSkirjade järele uue eestseisuse liikmete walimine ja muu tähtsate asjade toimetus ette pidi wõetud saama. Seltsil on 1884. aastal pealt 300 liiget, kokku aga oli neist ainult 72 liiget tulnud, ning 6 eestseisuse liiget. Seepärast ei wõidud päewakorralist asja-ajamist ette wõtta ega otsust teha, nagu seda põhjuSkiri nõuab. Meie piame siin kohal üks tõsine sõna oma maakonna see on Sakalamaa  põllumeestega rääkima ja nimelt nendega, kes meie Wiljandi seltsi liikmed on, kui ka nendega, kes weel seda ei ole, selleks aga ka lähemal ja lühemal ajal heitma piakstwad. Kui tähtsad meie põllumeeste Seltsid Eesti pahwa edenenud elus on, seda piab iga õige isamaa poeg teadma. Seltsid on riigiwalitsusest kinnitatud Eesti rahwuslikud asutused, milledes rahwaS harilikult oma põllutööd ja majapidamise asjandusi edendada wõib. Ainult haritud rahmal on seltsid, kus oma asju ise oma käe pealt ajada wõib. Meie armuline, riigiwalitsus on seda ka enam kümne aastate eest ära tunnud, et Eesti rahwas tubliks haritud põlluharijaks rahwaks oli kosunud ja kinkis temale seega usaldust, et seltsisid lubas ja kinnitas. Meie rahwa kohuS on aga nüid, kus meie seltsid juba enam 10 aastat wanaks saanud,-tegewalt nendest osawõtta, neid kui oma keiserliku riigiwalitsuse kallimaid kingitusi kosutada ja kaswatada. Meie kubermangude töiste sugu kvdanikutel olid ammu enne seltsid ja sarnased õigused, nad kannawad  nende eest ka kõigiti wara ja waewaga hoolt. Eestlased  on töistele oma hoolsuse ja usinusega järele jõuudnud,  jooksewad töistega oma põlluharimisega wõitu ega ole taga jäenud. Üksikute usinust ja hoolitsemist ei rvöi aga ülemalt nõnda kcrgeste äranäha, kui hulgade kokkuhoidlikku  edasipüidmift ja edasisaamist, mis seltsides sünnib. Sellepärast waatab riigiwalitsus terawa silmadega ka meie Põllumeeste Seltside tallituse peale, piab neid töiste sarnaste kinnitatud asutuste auuliseks, wahetab nendega kirju ja nõuab tegewustest ja rahwa põllutööst aru, kingib suuri auuhindasid wäljanäituste jauks, saadab oma põllutöö-miniSteeriumi  saadikuid meie tallitust ülewaatama ja waatab armuline Riigi-Isa silm seisuste wahetpidamata  seltside läbi meie rahwa peale, on meie seltside saadikuid oma auulise Majesteedi jutule lasknud ja kõigiti  näidanud, et iga rahwa auu tema seltsidest wälja paistab. Seda teab ommetegi ka iga Eestlane, ei pia seda seepärast iialgi ega silmapilgukski unustama ja oma rahwa auu eest seismist ning meheliku arusaamise awalikku  tunnistust jätma. Tahame meie töiste riigikodanikutega  igat wiist ühesuguste õiguselisteks saada, tahame meie näidata, et ka omas elus ja põlluharimises edenenud oleme, siis piame mehiselt tegewad olema, ja hoidku Jumal, keegi ei tohi leigeks jäeda, see oleks siis rahwa patt. Sakalamaa põllumeeste, kui Eesti rahwa esimeste päriskohtade ostjat, Seltsil oli kaua aega seepärast wäheline edasisaamise jõuud, et linnas kohegil kohalist ruumi ei saanud. Nüid on Seltsil ise tore maja, suurte ja lahke ruumidega. Selle maja ehitamise  alustaja oli õnnis C. R. Jakobson, kes seda ettearwas,  et tarwiliste lahke ruumidesse meie põllumehi tuhandate wiisil nõunpidamiselle ja seltsi tulewad. Ärgu lastagu selle suurema rahwamehe svowimist kaua täitmata olla, ärgu jäegu need leigeks, kes juba liikmed on, ärgu waadaku töised enam kodus kässe rüpes hoides pealt ega ootagu tuimalt praetud tuwikese suhu lendamist, waid tulgu lähemaks koosolekuks kõik liikmed kokku ja toogu uuteks liikmeteks kümme tõisi põllumehi ühes, et meie wägimehe õiget nõudmist täidame ja rahwa oma auuwölga seega tasume. Sakalamaa põllumehed on omas elujärjes wift Eestis esimesed mehed, olgu nad ka seda omas seltsilises  tegewuses ja riigiwalitsuse silmas rahwa auu tõstmises.  Ärgu lastagu seda mitut korda ütelda ja hoidku igamees, iga tõsine rahwaliige selle eest, et ta Biibli seitsme magajate neiude sarnaseks ei saa. Ennenimetatud koosoleku protokollist awaldame lühidelt  järgmised riad. Esimees Heinrichjen kahetses, et nõnda wähe liikmed kokku on tulnud, et põhjuskirja järele päewakorralist tallitust ettewõtta ei wõt. Siis teatas tema ka seltsi liikmetelle, et Seltsi hoonetes tulekahju olnud ja ka töisel korral arusaamata! wiisil seltsi maja saali all tuli lahti pecrsenud ja ainult Wiljandi priitahtliku  tulekustutajate usina abi läbi .Seltsi maja peastetud saanud. Seltsi kahju oleks siis wäga suureks wõinnd minna, kui abi ei oleks saanud, sest et mööbel, mis arwata  6000 rbl. wäärt, kõik mitte kassaS kinnitatud ei olnud. Selle peale panti seltsile näituse aruanne ette, kus ka ühtlasi otsuseks tehti, et riigiwalitsuft paluda, et meie Selts Wiljandis igal aastal näitust ärapidada wõiks. Seltsis arwati ka, et näitusest rohkemalt osawõtmise  pärast, iseäranis käsitöö jauskonna jauks enam kui 100 rbl. raha auuhindadeks määratu tarwis on. Seltsi saadik Ainson andis põllumeeste kooli asutamise nõuupidamistest aru ja arwas, et loota on riigiwalitsuse käest, Liiwi rüitli kolleegiumist ja Ökonomi-Seltsi poolt abi saada. Kooli põhjuskiri olla lühidelt kokku säetud ja walites selts selle läbiwaatamiseks ühe komissioni järgmistest  liikmetest: Juust, M. Waine, Jüri Peet, M. Kissa, J. Kissa, Hendrik Soots, N. Kelch, H. Nõges, Jaak Roosson, Hans Utso, H. Henno, Rebane, Hans Pausk, Carl Laksberg, J. Raudsepp, Kusta Puru, M. Pill, A. Aawik ja M. Pärna. Lähem koosolek määrati pühapäewaks 25. Nowembriks punkt kellu 2 lõuna ajal. Õndsa C. R. Jakobson'! päriskoht Kurg ja on Pärnu maakohtust konkursi alla mõistetud, sest et pärijad 3000 rbl. pakilisi wõlgasid mitte ära maksa ei suuda. Eesti ajalehed on waimustatud sõnu suguwendade äratamiseks ja ühiseks rvägimehe koha peast- Miseks üleskutsumiseks kirjutanud, mille peale siin ja sea! ka mitmel wiisil abisaatmiseks töötatakse. Hiljuti toimetati Wiljandis selleks otstarbeks näitemüiki, mille tänuwääriline sissetulek pärijatele wälja on maksetud. Igal pool ja iga mees piaks selle peale mõtlema ja kas kuida tahte wiifi ligi awitada katsuma. Nimelt wõiks küll meie rahwa raha-mehed seda summat kindla obligatsioni wasta laenata, et see unustamata wägimehe haud ommeti Eesti rahwa Ml kätte jäeda wõiks; sest aun ei ole see mitte, kui tema surnukeha oma suure rahwa töö wõlgnewaks palgaks wõeraste kätte saada laseme. Ka praegune Sakala Toimendus  palub oma uusi tellijaid mõned rublad Sakala elustaja ja asutaja õndsa E. N. Jakobsoni koha lunastamiseks  kaasapanna. Täna, mil! neid ridasid kirjutame, on sellega üks Eesti mees J. J. Suurest-Jaanist tänuwäärilisel  wiisil alustust teinud ja loodame, et seda ka palju töist tegema saawad. C. R. Jakobsoni rahwatööd olid suured ja tähtsad, ning katsutagu sarnaste annikestega oma igawese mõla protsenta roähendada. Wiljandi maakonnast. Suur wargns. Meile kirjutatakse eelseiswa pealkirja al! järgmised riad: „Kahju küll, et ajalehele seekord üsna halbu sõnumeid pian saatma, aga eksliku Aadama laste seas on ka kurje maailma kodanikka, kellele awalik laitus esimeseks karistuseks olgu. Pühapäewa ööse 14./15. Okt. on margad Wana-Wöidu landrath von Stryk't elumajasse tunginud ja seal oma kohutawat tööd toimetanud. Kuuse puust tehtud pikka kärbissat mööda on Nad ülesse kamina-tupa akna läbi sisse tunginud, sealt kirjutuse tua ukse lukust lahti murdnud,  kirjutuse laua ära lõhkunud ja sealt raha kapi wõtmed wälja wõtnud, ning siis kaSsat tühendanud. Raha summa ei wõi weel awalikult nimetada, mis ära on wiidud, aga arwatakse seda pealt 10,000 rbl. olewat. Rahakapis  oli palju wäärt paberid, mis pärast wargust osalt tuas laiali oliwad puistatud ja purustatud, osalt aga ka ühes ära wiidud. Kawal ja kuri waras on ta küll nende märkide järele olnud, sest tema on ka peale raha weel ühe hea rewolwri ära warastanud, mis temal ehk seltsiks tagasi reisil oli. Kuulu järele on omanik 500 rbl. sellele lubanud, kes warga jälgedele saab juhatada ja Wiljandi sillakohuõ uurib seda asja kõige suurema hoolega, et kurjategijat kätte saada. Mõned kahtluse all olewad inimesed istuwad juba raud trellide taga ja soowiksime wäga, et kelmi tõeste kätte ja ta oma teenitud palka saaks. pp." Pillistwere kihelkonnast kirjutab meie kirjasaatja ja kujutab K. walla Margustest mitmed kahetsemise wäärilised  pildid. Ühel peremehel warastatud hiljuti peapadja alt 560 rbl. sennt tuast ära, künni ta körwal rehetares reht on peksnud' töisel warastatud Põltsamaa laadalt hobune ära, midas ühe lähedal P. walla saunamehe käest Eestimaal kätte on saadud ja ärapõgenenud warast tema wankrift ära on tuntud. Siis kõneleb kirjasaatja ka ühe oma walla mehe naljakast õnnetusest, kes naabri K. mõisa A. kõrtsis kord tubliste waa märjukest wõtnud ja see peale kogemata kaewu kukkunud. Kaew olnud alles üsna uus ja seepärast seal ka wäha wett sees, nõnda et mees koguni märjakski ei ole saanud. Kui meest sealt wälja on awitatud, pistnud ta äratundmise hirmu pärast plagama, kukkunud aga uueste, seekord küll õnneks mitte enam kaewu, waid otseti maha ja sealt wiidud teda kõrtsi tuppa sooja kätte, sest ega kaewu wesi leige ei olnud. Kõrtsi inimesed saanud sellest lu'ust palju nalja ja nimetanud  seda weidrat ettewaatamatat juhtumist oma kaewu „ammet!iseks sissepühitsemiseks." Sakel." „Tarwastu kihelkonnast Une Suislepi wallast on ajalehed sellel aastal mitmet asja nimetanud ja „ Eesti Postim." koguni ekslisel teel walla rahwa aun külge puudutanud,  mis asjatundmatu kirjasaatjatest tuleb. Keegi sarnane sulemees sosistas hiljuti, et Uue Suislepi walla talud olla kõik ammu ära ostetud, aga siiski minna kahetsemise wääriline kõrtsi elu ja töise oma püidmine ülekäte. Need „E. P." ütelused on õiguseta ja laimawad,  miö ainult mõni külakoolist enneaegu wälja jäenud poisikene murrutada wõib. U. S. walla taludest on neljas osa hoopis alles müimata. Siis ei ole aga ka meie walla noored mehed keegi raisku läinud, waid naabri walla kõrtsi kakelused on ühe sealtsamast läbikulunud seminari-kaswandikuft juhitud kärad, kelle juures meie walla noored mehed ilma süita on. Ka warastadi küll peremehel H. M.'l 72 rubla raha ära, mis tema wõera wallast teenija poisi peale arwati, kes kohtu all on. Meie walla noortel meestel on oma jagu lõbustust ise, midas mõistlisel wiisil toimetatakse. Siin on juba 16-aasta wanune mängukoor ja selle kõrwale asutasime ka minewal aastal oma laulukoori, nõnda et meie lõbustuse  piirid ainult naabri ja pealtnägija kiitust ära teeniwad.  Laita wõib aga ka kõige paremat asja ja pealegi niisugune  inimene, kes ise õigest lõbust mingit ei tea. I. ä." Pärnust. Meie talupoegade päralt olewa laewade arw kaswab ikka suuremaks, nagu „Russkija Wedomvsti" teadustab. Nõnda on Moskwa laewa asjanduse seltsi teate järel Heademeeste külas, Pärnu maakonnas kaks uut laewa wette lastud, kes mõlemad 100 tündert 512.000 puuta) suured ja kaugelsõitude tarwis süntsad olewat. Heinastes, Läti laewa ehituse keskpaigas, ehitatawat praegu kolm tublit laewa, osast ka tamme puust. Need laewad wõtwat 21,600 puuta koormat peale. Muial Liiwimaa rannas tehtawat peale kümne wähema laewa. Kuuramaa raunaS 44 Sakala. 1884