SeltS, armaStnseS kodumaa ja kodumaa-osaliõte waSta, wäsimata oma tööd edafi teeks, kõikis helises kenast korda läinud pidus." Selle anupääwa pühitsemine on meile asja annud, õpetatud EeSti Seltsi meie lugejatele ja, kui wõimalik, kõige Eesti rahwale meele tuletada. Ilma kärata, ilma , korjandusteta" ja ilma wälise abita sai see SeltS oinal aeal asutatud, on meie kodumaa elutarwitustest otse kui looduse wõimuga wälja kasivanud, ja nende meie kodumaa elutarwituste kohaliseks saanud. Ilma kärata ja tasasel tõe-waimul on see Selts oma tähtsat tööd teinud, kõige meie kodumaa anuks, iseäranis aga Eesti rahwa waimu-elu äratuseks, ja on waikselt neid radasi raiunud ja tasutanud, mis peel Eesti rahwa haridus waikselt aga sügawalt, jõudsalt ja tahma kohaliselt edenes ja kosus, kuuni kaugele meie suure isamaa teiste kodurahwaste ja rahwuskoudade ette jõudis. Just see waikue tallitus, kuida see kõikis meie kodumaa enese elutarwituste pinnalt tärkanud  asutustes walitseuud ja just sellepärast nii tulusat wilja kannud on, on aga ka teinud, et õpetatud Eesti Seltsi Eesti rahwa määramata suurema jäu poolest tähelegi ei pandud, et nii mitmed ja mitmed selle nimegi ei tunnud, kui ka Eesti rahwa kõige tähtsamad pojad ja truuwimad sobrad selle Seltsi kaasasutajad ja töömehed oliwad ja ikka weel on. Meie ei wõi ega taha seda Eesti rahwale koguni mitte pahaks panna, et see asutuS rahwa poolest suuremat tähelepanemist ehk koguni kõlawat kiitust ei ole leidnud, ja meie wõime julgusega kinnitada, et õpetatad Eebti Selts seda rahwale ka mitte pahaks ei pane. Mida tõsise töö ja tõsise rahwaarmastuse  waim nagu looduse wõimuga maa ja rahwa tõsistest elutarwitustest wälja kaswatas, sellega on asi nagu looduse enesega: Kõik wõtawad tema andeid wasta, wäga wähe on aga neid, kes auustusega ja tänuga selle wõimu peale mötlewad, mis looduse rattaid keerutab ja neid andeid  walmistab. Kiitliku käraga ei ole õpetatud Eesti Selts asutatud, ei ole kiitliku käraga tööd teinud ega kõlawat  kiilust nõudnud. Kuida aga ainult paremad ja kõrgemad  waimud looduse andeid tänuga ja auustusega waSta wõtawad, uenda piaks ka Eesti rahwas ennast sellega ise kui üht paremat walja näitama ja iseennast auustama, kui tänuga ja auustusega õpetatud Eesti Seltsi ja kõiki neid soojas südames kaunaks, kes tema waimuliku ja ihuliku  kosumise eest ilma oma kasu nõudmata, ilma kiitliku kolata hoolt on kannud. Siis wast saaksiwad waenlikud wöimud ka ilma kärata - mõjuwalt tagasi tõrjutud, siis wast saaksiwad see rahu. lepitus ja sõbrustus meie kodumaal walitsema, mis kõige kosumise põhjus ja pind on. Wift täidame oma lugejate ja Eesti rahwa suurema ja parema osa tahtmist, kui nende nimel tagajärel hüüame: Elagu, kosugu ja õitsegu Õpetatud Eesti Selts I Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiskiS, Näärikuu 23. pääwal. Köue»pilwed, mis nüüd juba aastate kaupa üle Europa kõlguwad, o>k wiimasie pääwade sees paksemaks ja mustemaks  läinud. Saksamaa walitsuS pärib Riigipääwa poolt 281,550,556 marka, esimese kulu kandmiseks sõeawäe rohkendamiseks uut seadust mööda, mis läbi umbes 700,000 meest juure tulewad. Windhorstsi pärimise peale, kas pärast seda weel raha tarwis läheb, on Sõea-Miuister wastanud, et tema seda mitte ette ütelda ei wõi. Riigipääwa  nõudmist, selget aru ette panna, mis tarwis see raha nimelt piab pruugitud saama, on Sõea Minister niisamati tagasi lükkanud: Seda ei tohtida kardetawal aeal mitte awalikult kõige Europa ees ütelda. Päritud suurest summast piamad 278,335572 marka laenatud saama, 3,214,974 marka piawad üksikud riigid oma suu rust mööda omast käest andma. Selle kuu 22 pääwal pidi see asi esimest korda Niigipääwa arutamise alla wõetud  saama. Selle arutamise üle ei ole weel ligemaid sõnumid tulnud, seda aga arwatakse, et Saksamaa rahwa saadikute suurem hulk Riigipääwal seda rasket koormat tõrkumata oma peale wõtab. Uut sõeawäe-seaduft wõktis Riigipääw mullu selle hirmu pärast wasta, mis Prantsusmaa  kättetasujad tegiwad. Et need tulikannused tõeste weel sõda ilma wõera abita üleS kihutada wõiksiwad, seda nüüd enam suuremalt ei kardeta. Maksud on Prantsusmaal  juba uil pingule tõmmatud, et neid wist enam rohkendada  ei usaldata ja .Isamaa liiga" on oma meeletumate ärritamistega ja kiitlemistega rahwast nii wäga ära tüditanud,  et rahwa usaldus kadus ja see seltskond lagunemas on. Peale selle ou Prantsusmaa seeSpidised asjad nii sasiS, et seda suu t riiki wäljaspool enam palju ei kardeta. Hirm Prantslaste eest ei sunniks fns Sakslasi mitte, seda suurt koormat oma peale wõtma. Selle wasta räägitakse  Saksamaal aga nüüd juba üsna lausa hirmust Wenemaa eest ja selle hirmu mõnul tahta walitsus oma rahanõudmist Riigipääwal korda saata. Saksamaa pidada oma jõeawäe poolest nii tugewaks saama, et üksi ja korraga lääne-pool ja ida-pool sõdida wõib; üksi, sest AuStria sõeawägi ei olla nii suur, kui esiteks arwati. Wõib ta olla, et Saksamaal Austriat, kus jo nii mitmesugused  rahwuSkonuad üksteise wasta kiustlemad, mitte kindlast küll ei usalda, Saksamaal kardetakse, et Wenemaa  ühegi «valitsusega ega korraga ei lepi, mida ehk ka BulgariaS seatakse, maid et seal ainult Bulgaria segadusest  asja otsitakse, Kesk-Europa tailist seisukorda lõhkuda. Kui valju selleks hirmuks asja on, seda ei wõi meie teada, seda aga on arwata, et see hirm Saksamaa rähmast  sunnib, kõiki oma jõudu sõeamäe kinnituseks tarmitama  ja walitsuse raha-nõudmist täitma. Senni püüab aga Saksamaa «valitsus seda lüli-asja kõrmale saata, miS Bulgaria pärast Wenemaa ja Austria mahel on, ja on Miinis tähendada lasknud, et Auslria-Ungrumaal asja ei olla, Bulgariat oina mõienuskonna piiretesse ahnitseda. Mitte üht soldatit ei saadu Saksamaa wälja saatma, kui Austria-Ungrumaa «valitsus ennast selle poolest mitte Wenemaaga ei lepita, maid omalt poolelt sõda algab. Teiselt poolelt olla aga Saksamaa «valitsus Peterburgis kinnitada lasknud, et Austria! Bosnias ja Herzegomiinas õigused olla, mille külge puudutada Saksamaa kellegile lubada et «võida. Nõu, üht kongressi Balkani poolsaare asjade korraldamiseks kutsuda, olla taieste maha jäätud, selle asemel tahtis Saksamaa teed Peterburgi ja Miini mahel tasutada, mille peal naabri-riigid oma asju oma keSkiS korraldada wõimad ja sedamiifi alla Würst Bismark oma makkeu" ametit jälle kätte wõtnud. Sõda ehk rahu olla siis ehk sellest oodata, kuida seda nõuu «vähema ehk suurema usaldusega Peterburgis ja Miinis wasta «võetakse. Oma sõeawäge tahta aga Saksamaa selleks wõimalikult tugemaks teha, et tema sõna igal poolel mõjub. Kõige kardetamam selle juures olla, et mõned aealehed ühel poolel ja teisel poolel rahwuslikku wiha Wenelaste ja Sakslaste «vahel üles kihutanud ja suureks kaswatanud on. Saksamaa Niigipäämal seisab peale selle ikka meel era-seadus Sozialistlaste masta päämakorral,  mida «valitsus «viie aaSta peale pitkendada ja mõnest tükist teritada tahab. Riigipääm on seda asja ühe kommissioni arutamise alla aimud. Saksamaa malitsus olla Stockholmis järel pärida lasknud mis Rootsi «valitsus teha tahab, kui ehk Kesk-Europa ja Wene- sa Prantsusmaa mahel sõda piaks tõusma. Tamne ei olla sealtpoolt meel selget «vastust antud. Saksamaa Saadik Stockholmis, Graf Pfuel. kes juba kaua aega teeninud, saada sealt pea ära kutsutud ja siis tahta Würst Bismark selle üle selget «vastust pärida. Kronprinzi haiguse üle on arstid, kelle keSkis ka Dr. Mackenzie oli, selle kuu 20 päämal jälle San Nemos uõnu pidamas olnud ja ikka suuremaks on lootus kaswanud.  et see haigus initte krebs ei ole. maid üks pitkaliue häda kurgu krõmpskontides, mis paraneda mõib ja paranemas  on. Würst Bismark tuli selle kuu 16. päämal Berlini ja oli teisel päämal aruandmiseks Keisri juures. Strassburgis ou jälle kaks immest äraandmise kaebtuse alla ja kinni pandud. Rheini jõgi oli paiguti uueste jeaga kinni topitud. Wene paberraha hind seisis selle kuu 19. ja 20. päämal Berlini börsil 174 marka peal. Austria Ungrumaal hakkab lõunepooline naaber jälle muret tegema. Kui ka sel korral Serbia Ministerium Austria-meeline on ja ka Sknptschinat Austria-meelisekS ümber «valada tahetakse, siiski on seal mehi küll, kes koguni  teisiti mõtlewad. Belgradis ilmub leht Melika Srbda", millest üteldi, et uus Ministerium seda lämmatanud  olla, mis aga ikka meel elab on uueste «viha Austria  wasta kihutama hallanud. See leht arutab nüüd üht Serbia - Rumänia ühendust Austria-Ungrumaa wasta. Need riigid olla Austria-Ungrumaa looduslikud «vastased, juba sellepärast, et palju Rumänlasi, Kroatlafi ja Serblast Ungrumaal elamas on. kes ennast oma sugurahmastega ühendada tahakfiwab. seda aga ei wõi, nii kaua kui kaksikuaaber  wägewam on, keda need kaks Kuningriiki aga üheS kergest kõigeist alamatest Donau-maakondadest «välja tnngitada  wõikfimad. Serbia! ja Rumänial olla ühised elutarwitused,  mis Austria paesnmise «vasta seista. Serbia wõida 250,000 meest wälja saata, Rumäma meel rohkem ja mitmed mikionid neist rahwastest, keS Austria-Ungrumaa  piiretes elamad, saada nendega ühes «võitlema. Uks Austria leht ütleb pilgates: „Kellel jõudu on, seesugustele jampsimislele abiraha anda, ja aega on, neid lugeda, need wõimad seda keelmata teha. Nende mäng,«de pesa. mis Austria kohta kardetawad ei ole, seisab aga igaühe silma ees ja on sealsamas, kust Partsis ilmunud kiri ,SlamlaSte  ja Numänlaske Austria", wälja tuli." Kardeta maks «võiks aga üks seesugune ühendus Austria-Ungrumaale  ikka minna, nimelt sõea aeal, kni see tõeSte köidetud  saaks, mis aga wist mitte maga kerge ei ole. Suurem  jagu Rumenia alamatest ei ole mitte Serblastega ühest sugust, osalt ka mitte ühest usutunnistusest, ja Kuningas  Karl on koguni Preusst Kuningate sugust. Nemad ei saa siis ka wist miite Serblaste meeleheaks oma «verd ja wara kulutama, ja see oleks ka üks ühendus, mida Saksamaa wist mitte ei salliks. Ungrumaa Minister Präsident Tisza on kiustlikkudele küsijatele, Helfy'le ja Perezel'ile nii osawat waZtnst annud, et nemad rahule jäilvad, ilma et sellega midagi saladust amaldatud oleks. Suurem jagu Maapäämaft on küsijate peale pahane, sest mis suurtes riigi-uõnukogudes räägitakse, seda kuuldakse kõikis maailmas; kulda asjad aga nüüd seisawad, piawad Ministrid oma seletustega ettewaatlikud olema, et nende sõnadest riigi saladusi «välja ei arukata ja riigi kahjuks tarwitata. Kuna kõik Europa suurriigid ühel meelel kinuitawad. et Prit-z Ferdiuaud ilma ühegi õiguseta Bulgaria troonikese  peal istuda, ja künna üks osamõtja tema «väljaajamist käratsetes teise kohuseks tõukab, reisib tema ise omas „riikis" ümber, nagu olekS tema kõikidest kinnitatud Würst. Filippopelis, kuhu tema oma emaga reisis, ou neid suure auustusega waSta wõetud ja niinelt olnud Mohummedanlased  rõõmsad, kelle moschees tema käin,id ja kes temale pärast maga kallist riiet kingituseks toonud. Kuida mõnelt poolelt kirjutati, olla Priuz Ferdiuaud Ida-Numelias salakogusi  pidanud, milles nõuukL «võetud Bulgariat Sultani ülewalitsusest lahti kuulutada ja üheks Kuningriigiks, «või koguni eunemuistist uime mööda üheks Zarkonnaks wälja Uüüda, muidugi Jda-Rumeliaga ja kõige nende maadega ühes. kus Bulgarlasi elamas on. Filippopelist reisis Priuz Ferdiuand Burgas'esse ja Prinzess Clementine  jäi senna, künni poeg tagasi tuleb, kust siis Sofiasse tagasi lähemad. Mõnelt poolelt kirjutatakse, et Bulgarias  Küünlakuul jälle üht liikumist oodata olla, millele Nabokom oma seltstlastega teed olla kasutada tahtnud. Kus seda nurjaläinud katset ette «valmistatud, selle üle on palju «vaidlemist. Uhed ütlemad seda endises Wene kloostres Galatas, preester Prokop'i juures tehtud olema, kes aga «vasta «vaidleb ja kinnitab, et tema «vagases tuas iialgi politika asju ei olla tallitatud, ja et ka Dragou Zaukow ega Wene malitsus sellest ühtigi ei olla teadnud. Teiselt poolelt kinnitatakse, seda olla Sofias, Prinz Ferdinandi  enese ringkondades kawalnsega korda saadetud, et Nabokom lõksu eksitatud saaks. Wiimane sõnum ou küll nii kunstlik, et see palju usaldust ei saa leidma. Wahe aeal ou aga elusse jäänud osawõtjatel ja neude nõuumeesiel  Türgi riigi piiretes milets asi. Montenegrinlasi kes sellest osa wõtsiwad ja keda Montenegro asjatallitaja Konstantinopelis «välja päris, ei ole nutte lahti lastud, maid peale selle on kõik kahtlased Montenegrinlased ja Bulgaria põgenikud Adrianopelis kinni «võetud. Laew mis neid B»rgoS'esse miis, tulli oinastega Küstendschest Perusse tagasi, sai aga seal kohe Türgi walitsuse  poolest ära «võetud ja kapten ja kaks madrust kinni pandud, kuna kaks madrust ära peasiwad. Paberid, mida Bulgarlased Nabokow'i surnukeha juures leidsimad, on Türgi walitsuse kätte saadetud ja nendest olla näha. kuida seda asja juba mõnestaeast saadik ette olla «valmistud. Uks osamõtja, Demeter Brakalom, endine Bnrgos'e Präfekt, oli omale ühe varaja lõpe ümberkaudu Türgi piirel suured  metsad ostnud ja just sellest lõpest on tülikihutajad maale tulnud. Uks salk mässajaid on Türgi piire peal kinni wõetud. Kõik on Adrianopelisse >a Salonikisfe wiidnd ja piawad pärast Konsiantiuopelis sõeakohtu ette saadetud saama. Seda sopast aSja, millest seal üteldakse, et see Peterburgis initte ei olla teadmata olnud, näib Türgi malitsus walju käega seletada tahtma, mis wist rohkem lahkust Bulgaria praeguse walitsuse waSta tunnistab,  kui Wenemaal armaS on. Nälg, mis Montenegros  «valitseb, hakkab Herzogominas muret tegema. Montenegrinlaste salgud tungimad sõeariMudega sisse ja rööwimad. Türgi «valitsus on oina Saadiku läbi Londonis  pärida lasknud, et Inglismaa «valitsus oina sõeawäge Zeilast (Punamere ääreS) ära kutsuks. Armenia Patriarch, kes Türgi-Armenia tülide pärast omast ametist lahkuda tahtis, on paigale jääda lubanud. Suur-WeSsir on pärinud,  et tema preestrite läbi Armenlasi noomida laseks, ennast Sultani käsu alla heitma. Patriarch on wastanud, et «nne tarwis olla ArmenlaSte «vaimulikkude ülemate õigusi neile tagasi anda. Da mask us e S oli tüli Türgi kohtute ja Prantsusmaa Konsuli mahel. Prantsusmaa  poolt kaevati et Türgi kohtud seal Prantsusmaa Konsuli majasse tunginud ja seal üht Prantsusmaa alamat  kinni wõtnud. Türgi kohtud kinuitawad, et seal küll üks Prantsusmaa alam kinni olla «võetud, aga ei mitte Konsuli majaS. See mees olla mitme pahateu pärast Türgi kohtate alla langenud. Prantsusmaal näuvad mõistlikumad ringkonnad tõeste rahu nõudma ja ka Leppimata" ringkondade lehed ei usalda õiete sõea-pasunat puhuda, käratsemad aga seda rohkem selle üle, mis Prantsusmaale Konsulite majades Florenzis ja Damaskuses tehtud, sel korral «veel kõige rohkem Saksamaa pnrewahi Hahnemanni üle, kes nii toores olnud ja 71aastase rauga", Barberot, käest püSfi ära «võtnud, millega tema kogemata" üle piire läinud, metsfigu omast naabrusest ära peletama.