minna. Kõrged walitsejad on üksteisele waStaStlkku ja oma kõrge ametnikudele waStaSlikku, kõrgetd auntähta wälja jäga«lud. Vürst VtSmark ja Graf Kolnoky tahawad GasteiniS kottu tulla. Sellest arulawad nüüd Europa politikused mõnda. Kesk-Guroopa suured AeiSririigid seisawad  üksteisega kindlas sidemes ja Itaalia on ka nende sekka wöetud. Nüüd arwatakfe, et see suur ühendus ka weel Tpaaniat ja mõlemaid Balkani poolsaare Kuningrtiktst  oma külge kisuks, mis läbi Prantsusmaa ühel poolel ja Venemaa teisel poolel üksi jääkstwad, kuna Inglismaa pealt waatab. Monteneegro WürStt reisu peawad mõned tulipead selleks, et Kesk-Guroopa Ühenduse waSta Venemaa  ennast Türgi, Bulgaaria ja Monteneegroga ühendada püüda. Vilumad waimud arutawad, kulda Venemaa kellegiga ühendust et vist, kõige wähem aga lagunema Türgi riigiga, waid oma KeiSri kindla sõnade järel, ainult oma seespidiste aSjade kallal tööd teha soowib,ilma wäljaspidiSte  sidemeteta, mis mitte ükst õigust ei anna, waid ka kohuseid peale paneb. Prantslased on kõige sell», juures wäga rahutumad ja plaaniwad juba Ühendust Venemaaga ja Pohja-Ameerikaga, et tugemaks saakfiwad ja teiste kaitsusel  oma kättemakSmise himu Saksamaa waSta täita suudakstwad.  Et aga teistel asja et ole, nende himu täitmiseks  oma alamaid ja kodanikust koormata, seda mõistawad  mõistlikumad Prantslased ise ka. Tulipeade kihutamlsed  oliwad wiimasel aeal Prantsusmaa aealehtedeS juba nii liiale läinud, et Saksamaa kannatus otsa lõppenud on. .Norddeutsche Allgemeiue mida Vürst BiSmarki kõnetorukS peetakse, on ühe tõsise sõna rääkinud ja naabreid teine pool Rheini jõge kindlast noominud, et nemad mitte kurja waimu nii sagedast seina peale ei joonistaks, muidu wõikS ta kord tulla ja nende kuklast kinni wötta. Nüüd on kihupäised naabred natuke kohkunud ja karjuwad: MtS ma sitS teginnagu suured ja weiked poisikesed teiSteS paikades ka, kui neid nende peidupaigast, kuS keetmata  ärritada wõima arwafiwad, wäja peletakse.  Rahultne  rahwaS kõikiS Euroopas, keS Kesk-Guroopa ühendusest  jäädawat rahu loodab ja Prantslast rahurikkujatest peab, rsõmmuStab ennast selle mehise sõna üle, millega PrantSlaSte palawad pead natuke jahutatud on, nagu külma wee kiiruga, tule pritsist. Jutu leht. Maawärisemine Iskia saarel. lil Ilma eeStähteta ei ole see looduse mässamine mitte tulnud. Sagedad maawärimised Itaalia poolsaare lõunepooliseS  otsaS, on juba ammi» teaduse mehi selle määratuma  wõinm uurimisele äratanud, mis sealist kena maakonda  nii kardetawakS elupaigaks teed. Riigiwalitsus on omalt poolelt hoolt kannud, teadusemeestele tähelepauemise paikasi ehitada ja asutada, ja kõiksugust kohalist tööriistu muretseta, mis seesuguse maa pealiste ja maa aluste loodusewõimude  ja wooluSte uurimiseks tarwis lähemad. Üks nendest, kuulus Professor Palmiere, keS nüüd juba 77 aastat wana on, elab juba mitu kttmmend aaStat Vesuvi mäel, paneb kõiki tähtsat liikumist suure osawusega tähele ja on omale selles tükkis üht wäga suurt asjatundmist  kogunud. Teised kuulsad mehed selles teaduses ou Dr. RoSfl, Denza, Stoppane, Silvestri, Galli ja teised. Ikka aga on seesugust asutusi selleks tarwttusekS weel liiga mähe, nimelt Itaalia mägise looduse kohta, kus maa alused  wõimud omaS tegewuseS sagedast mitte nii kaugele ei ulata, kui siledamal maal. Juba Heinakuu 13. pääwal oli Casenzas ja Catazafas, Calaabria maakondas kaunis raSke maawärisemine olnud, mida nimetatud teadusemehed oma riistadega, mõni pääw enne seda ära tundfiwad. RoomaS ja Rocca di PaapaS, Albaania mägestikkuS, oliwad  kohalised riistad alalises kõikumises ja tunnistastwad kardetawate wõimude kosuwat tegewust. Pärast Calaabria maawärisemist kestafiwad need tähed edasi ja tunnistastwad, et üks uuS mässamine ennast ette walmiStas. Aga kuS? Selle peale ei leitud waStust. Õnnetuseks ei ole ZSkia saarel weel seesugust tähelepanemise  paika asutatud, muidu oleks õnnetus weikem olla wõinud. Aga ka fiin oli kahtlast tahtest, mis maarahwal enamist tuttawad küll on. Juba mitu nädalit enne seda oli sooja hallikate wefi palawamakS läinud. KaewudeS oli west kahanenud ehk ka koguni ara kadunud, ja «esi oli üleüldse walkjakS ja segaseks läinud, kutda seda ka enne maawärisemist aastal 1881, nähti. Vanad talupojad ja wiina marja istanduste peremehed oliwad seda kohkudes tähele pannud, oliwad ka maaalust mürinat kuulnud, otse kui ltigukstwad ja tungikfiwad lahtised kiwirüngad, mis ilma korrata üksteise peal ja üksteise nvjal seisawad. Ka oli wähemaid põrutust tuntud. Aga kõik need, kes seda tundfiwad ja õnnetust tulema kartstwad, kõik need ptdafiwad seda saladuses, ei usaldanud sellest rääkida, et rikkad wõerad ehk wahest kohkudes ei põgeneks ja sedawiist  majaperemeeste, kaupmeeste, kokkade ja teiste asjatallitajate  suwine kasu ei kahaneks. Kohe pärast suurt õnnetust aastal 1881 oliwad tähendatud teadusemehed Casamicciola linna eestseisusele tungiwald nõuu annud omalt poolelt üht paika observatoriumit asutada' kust maa alust liikumist tähele panna wõikS. Aga täheni datud eestseisus oli kartnud, et üks seesugune asutus wõeraid  kohkutava ja Jõkia saarelt pelada wõiks. Kõik mis linna eestseisjad tõutafiwad, oli see, et nemad edaspidi neid lõhkeid Epomeo mäe jalal suurema hoolega tähele panema saakfiwad, kust wääwle auru wälja õhkab, ja et nemad kõiki mis leiawad, asjatundjatele wiiwimata teada annakstwad. Aga ka neid sõnumid saatstwad nemad korrata  ja nähtawalt waSta meelt. Saarlased pidafiwad saare pinna kahtlast tähti hoolega saladuses, et need suwiltnnud  ei kohkuks ja pelguks, kes oma kuldmune nende Mda munewa tuliwad. - Kole õnnetus ei ole ka flin ilma inimeste eneste süüta tulnud, ja see teeb seda lugu weel kurwemakõ ja haledamaks. Kirja wastused. !? H.: Peab korda ootama Mma. Ehk lubate ka natuke muuta ? Mõni tiik, nagu näituseks , ja", ei lähe asjaga täitsa kokku. 9. A. T.: Meil ei ole jõudu, ilma palgata tööd teha, ja triikki, paberit ja postiraha weel peale maksa. 9. W. H.: Tänuga tarwitatud. Teie soowimist katsume täita, nii pea kui aeg annab Tallinna sõita. Kiriku teadused. Jaam kirikus : 21. Augustil teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust ja wõtab paStvr Grohmanni kogudusest lauarahwast. Kaarte kiriku õpetaja wõtab 21. Augustil lauarahwast wastu. Laualekirjutamine on lauMw enne lõunat kellu 9—12, pihti kell 1. TUtarlaSte leeriõpetus Eesti keele ja Saksa keele hakkab 5, Septembril. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 21. Augustil jutlust ja wõtab lauarahwast. Tl«,s«r< psoltil l»ba»-tud. PMmmS. Mwal ISSö. - TriMtud Ltndfor» 'i päri».»? ««««« jo kuluga. Singrri KSjitöö Kampani Rju-Jorkis, kõige suurem ja wancm ömblusc-mashina lvabrik miliM, sai 1882 jälle selleläbi nii kui enne oma headuse tunnistuse, et SOZ.2S2 t? s»>»F Se algupiirlllijt Singkli Smbiusmllshillllt äramüüs, se on: 42,000 rohkem, kui 1881. Seesinane kõrge müima arwu kasw, mida teistel wabrikutel mitte ei ole, on kõige parem tunnistus, et Singeri algupäralised mashinad oma headuse ja olu poolest Wjge paremad on ja iga aastaga ikka enam inimeste meelepäralisemaks lähemad. Müimise kinnitusega, et nädalas aga 1 rubl. maksta on ja headuse wastutamisega müüb neid Tallinnas: Ü. Neiiilinper, Pilka uulilsal Zlr. 57(188). Stude majas; Narwas: Burgi-uulitsal, Nernst'L majas; Rakweres: Pitka uulitsal Nr. 10. «v^^e^exxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxõ MW Kosti, lapsed W»» leiawad ühe halwa hinna eest head ülespidamist ja järelewaatamist Suure Tartu uulitsas Nr, ' 244. Ditzel'i majas. Järel küsida pagarimeister Weinbeegi juures. Sealsamas saawad ka Wene», PrantsuS- ja Saksakeele tuubist ja Muusiku  tuubist antud. Majaülespidamise muudmise pärast saawad Kaima mSisaS, Michaeli kihelkondas M sekina 31. Augustil, kellu W.nest saadik euampakkujal müitltd. Wiljilidiji ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist meie lehe „ Tallinna Sõbra peale herra G. J. Karow'i ivaSta, adc Salong Kadnntaalis. Et pühapääw, sel 14. Augustil ärapeetud. rahum-pidu just mitte nõnda ei olnud kuida ta olekS olema pidanud, sits saab see täiendud eeõkawa järele PihllMüllllll, 21. Leilnise-kN p. uueSte peetud ja sissetulek saab MajeStäti Ketserina kaitse all olewa merehädaliSte seltsi heaks. Ligemat otsust saaö uulitsa nurkade pealt. Ointscher. Raudtee roopaid. ehituste ja ahjude tarwi», maiaks» ««uiuga» ........ m.m ...... t P-is k«» kaupmehel» tahab õppida, wöib kohta saada Waua turu kaela» Nr. >4l. Teadaandmised. Uorteri-mahewmme. Ksmaspääw, IS. Augustist saadik elan mina Mru uulitsas Mr. 11S, Kohetiue majas. Riiiigimlse tunnid igapäiiw kellu 9 —12 enne lõunat. Tallinnas, Augustil 1883. C. Riestnkampff, Adwokat. «oõoooooex>oGGG GGocx»oooooo< Wene za wätzamaa Vabrikute Kaubamaja 6t. yeterburgist, gostinnoi-Dmorifl, aunab seeläbi auuStatud kohalise ja ümberkaudse rahwale teada, et tema kõikide oma toimetuste aasta-arutegemise jälerele kindlaks on seadnud, Tallinna abikaubamajaS üksnes künni 15-ma Augusti-kuu p. üttwäga odnwa Hindadega wlilja m ü i k i kõikidest kaupadest tahab pidada, nii kui: kõiksugused manufaktur-kauöad.  sttstd, kõiksugused tinafed riided, meeste La naesterahma pesu ja köiksuguü riiet VM" SO protsenti odawama hmnaga. "W> Künni 10-ma Augustini odaw wäljamüik restidest (järele jäänud kangaste tükkidest) igapääw kell 9 kuuni 11 hom. Tallinnas, Wirn-unlitsal Nr. 12K., Angeri majas. Hinnad Tallinna turnl. 18. Leiluse-kuu plläwal. Karduhwlid, tsetw! Herned, toop. . . Leatsed, toop. . . Tangud, toop . . Weikse liha nael. Sea liha nael . . RoSsk piim, toop Hapu piim, toop. Koore, kortel. . . Laua w?i, nael . Pütti wöi, nael . Muna paar . . . 40 kop. 7 . 8 IS-S0 14 S 7 S Sb S 0 4 Jgapääwane ! hinge tniduse lnnnlnt. kirjutanud A. L. Latter, teine trük, on praego walmiS saanud ja saada LindworS't pärijate juures.