Omalt maalt. Tallinnast. Aleksandrtkooli aSjuS on .WalguS", .Virulane" ja .Sakala" pruugiks võtnud, meie uime whtemal mõedul selle aSja fiSse mässida, kui meie soovime ja kui tost on. Seal waletawad need kolm Sakalaste keelt oma õnnetuma lugejatele wõidu ette, tulda meie selleS aSjaS .Olevikuga" ja .EeSti Postimehega" sõbrust teinud olla. Meie oleme oma mõtteid Aleksandrtkooli  aSjuS juba enne selge sõnaga tunnistanud, kartuseta nende kokkukeerutatud hulkade ja häälelooma karjade eest, keda EeSti rahwa meelesegamiseks üles kihutati ja iseäranis  meie waSia vihale ärritati. Meie oleme seda nüüd oma lehe Nr. W ja Nr. 20 seeS nueSte teinud, ja keS õieke tugede oStab, õiete mõista suudab ja õigust rääkida tahab, see peaks aru saama ja tunnistama, et meil selle aSja kohta juba hakatusest saadik koguni teised mõtted oltwad,  kui neil kahel erakonnal Sakalastel ja Noor- Eestlastel - , kes nüüd nii inetumast Aleksandrtkooli kallal purelevad. Meie tahame seda siin weel kord teha, mitte et meil enam palju lootust oleks, Sakalast wõi Noor- Eestlasi õigele teele juhatada, waid üksi aga selleks, et see rahwaS kelle hääl meie olla tahame, keda meie äratada tahame ja kelle eest meie koStame, mitte meie üle kahtlaseks  ei läheks. Meie ei kosta EeSti Realkooli eest ega koSta Eesti Kreiskooli eest, sest kummagist ei looda meie EeSti rahvale suuremat kasu. Seda peame meie nüüd nneste kinnitama, kus 23. Jaanikuu pääw ligemale jõuab ja wälja tehtud saama peab, kelle kätte ohjad laugema peavad, kaS Sakalaste kätte oma Vene Realkooliga, wõi Noor-Eestlaste kätte oma EeSti Kreiskooliga. Seda peame meie siin juba sellepärast uueSte kinnitama, et wahest see erakond, keS Zaanipääwa Laupääwa õhtul wõitu saab, suure kõlaga ei kuulutaks, meie olla nüüd ka ühes ära wõidetud. Meie ei wöi sel wainul koguni mitte ära wõidetud saada, knö Sakalased ja Noor-Uestlased üksteisega wõitlewad,  sest meie et ole kummagi erakonna kaaSwöitlejad, waid hoiame oma häält selle rahulise rahwa kasuks, keS tänine aga weel wäga wähe oma häält tõstnud on. See rahwaS on Eesti rahwaS ise, on EeSti talurahwaS nende õpetatud meeStega, teiõte aunsa ametmeestega ja ringkondadega.  keS kõikumata Eesli esiwanemate elukorra, hariduse ja usutunnistuse poole hoiavad, keS seda kartmata wahwnsega  tunttiStawad, kusi poolelt ka tuuled EeSti keele ja kiriku waSta puhukstwad. Meie oleme ühe EeSti Põllutöö-ko oli eest kosinud ja seda teeme meie ka nüüd. Aeg saab wist pea kätte jõudma, kus kõiki meie kodumaa sugust ja seisust Maakonna-nõuukogudeõse kokku kutsutakse, ühes kooS kõige maa ja rahwa elularwituSte üle nõuu pidama. Seal on Eesti rahwal saadikuid ja eestkostjaid waja, kelle silmaring selleS aSjaS laiendatud on, mis Eesti rahwa ülem ja tähtsam tallitus on, ja see on nüüd ikka weel põllutöö ja see saab Jumala abiga küll ka weel kaua selleks jääma. Raudteede ja vabrikute üle ei saa wist meie kodumaa nõuukogudeS palju juttu olema, ja kui seda ka on, fiiS saawad küll selleks ikka asjatundjad juure kutsutud, keS peale Realkooli ka Polytechuikumist läbi käinud on. Aga neid ei ole Eesti Realkooli kaSwandikudest sel ega teisel pslwel weel loota. Täie Realkooli asutamiseks läheb kolm kord nii palju raha tarwis, kui tänine kokku tuli. Jookseks fiiS ka selsamal mõedul raha kokku nagu tänine, stiS kuluks  ikka weel umbeS 30 aaStat, enne kui kool tööle saaks, ja sedawiisi wotksiwad wast lapselapsed õppima hakata. Asi näitab pea utt wälja, kui tahakfiwad Sakalased korjamise  komiteest jäädawakS teha, mitte Aleksandrtkooli pärast,  waid oma salapolitika pärast, mida nemad nende komiteede läbi toimetada loodawad. Mitte Aletsandrikool ei seisa Sakalaste südame peal, waid abikomiteed, kui Sakalaste salatallituse l ' Mis aga Sakalaste politika otstarbe on, seda w ch igaüks Lihula ümberkaudu selgest küll näha. Kui fiiS kord Põllutöö koolt asutada ei taheta ehk asutada et wüita, fiiS koStakstme meie juba kahe aSja pärast ennemini Kreiskooli eest. Ühelt poolelt lõpeks kord see tülitaw, tüditaw ja mitmelt poolelt tõbine wintsntamtne nende abikomiteede läbi, miS ikka ja ikka tüli kihutawad ja ka EeSti õrnemat sugu. EeSti naeSterahwast, tema looduslikust ringkonnast, risuse, koreda ja käreda politika wainule rebib ja kartust sigitab, et meie kallist neidudest Eesti Wera SaSsulitshifist ja EeSti Louise Michell'tsi kaswatakse, miS eest meid Jumal hoidku ja kaitsegu. Teiselt poolelt loodame meie et Kreiskooliga ka herra Pastor Hurt juhatajaks jääks, keS juba oma ameti poolest walwakS, et Sakalased ülemäära  Lihula tempust teha et suuda. Realkooli nime all saakstwad kergest Sakalased üksi walitsema ja Aleksandrikoolist  saakS paljas Sakaldamise ja L! huldamise kool. Eesti rahwast ja EeSti haridusest et hooli Sakalased  ühtigi. Kutda aga aSjad Sakalaste ja Noor-EestlaSte wahel Zaanipääwa õhtal ka sigiwad, rõhulised, mõistlikud ja õiged Eestlased, Eestlased ise, ei pruugi kohkuda. Erakondlased  ühel poolel ja teisel poolel on oma Aleksandr itooli  kunstlikult suuremale tähtsusele üles puhunud, kutsel plaanitud asutusel tõeSte on. See .Eesti sülelaps" ja .EeSti walulapS", kuida erakondlased ühel meelel, meelikates  ja ärritateS oma tüliõuna nimetavad, see saab EeSti rahwa suurema, tähtsama ja kindlama hulga kohta palju wähem mõjuma, kui temast kslawaiS kunstksnedeS ette kuulutakse.  Meil on ükst aga kahju selle hulga raha pärast, millega juba midagi kõige Eesti rahwa kasuks oleks asutada wõinud. Kui aga erakondlased ikka weel vihavaenu tuld löötsutawad, MS kaub see korjatud raha tolmuseks ja wthafeis pMallituSteS ära, nagu ojake palavas  ltiwaS. Et keegi selle üle kahtlane et oleks, kelle poole meie hoiame ja keda meie erakondlasteks nimetame, fiiS kinnitame  fiin weel, et meie filma eeS mõlemad Sakalased ja Noore Eestlased, erakondlased, üks weike jägn on, keda kunstlikult EeSti rahwa keskist kihutati. Võib ka olla, ct need mõlemad erakonnad Jaaniste tulel üksteisega jälle kokku sulamad, nagu seda enne ka juba nähtud on. EeSti rahwast ei saa aga fiis neist mitte. EeSti rahwaS ise seisab weel kõigest sellest nääklemisest kõrwal. Meie arvame ka, et meie Eesti rahwa enese häält enne palju kuuldu et saa, kui seaduslikkus paikas, Maakonnanõuukogus.  Siis tuleb rahwa enese aeg ja fiis tuleb ka meie aeg. Nii kaua hoidku ennast rahwaS ise parem Sakalastest ja Noor-Eeftlastest eemal. Kui aga keegi õigeist Eestlastest oma sõna sekka anda tahab, fiis hoidku tema ennemini ikka senna poole, kuS herra Pastor Hurt seisab. Kui ka tema (PaStor Hurt) ehk fiin ja seal erakondlaStele  rohkem järel andis kui tarwis läks, stiS ei olnud see muud kui ükS eksitus. Muidu on tema ikka ilma kavaluseta ja on tulise waimuga, sagedast liig tulise  vaimuga, Eesti rahwa kasu nõudnud. Teisel poolel,  kui erakonnad Jaaniste tulel mitte kokku ei sula, teisel  poolel seisavad Lutheruse kiriku ja Eesti rahwa ja rahwuse tigedad vaenlased. Ja kui nemad kokku sulamad?  Siis on ühendatud erakond selle vaenlasega läbi sõtkutud; fiis peab iga kindel Eestlane ise teadma, kuS tema usuvennad ja kodakondsed on! .Valgus" toob oma Nr. 45 seeS pitka kirja herra PaStor Hurti waSta. See kentsakas kirjatük nõretab  jälle kord .ketseri kõhtudest" .tuleriitadest", .päris orjadest" ja teistest seesugustest asjadest, mille asutajaks .Valguse" toimetaja kõiki neid tunnistab, kes ennast ihuga ja hingega Sakalaste omaks et anna. Et seesugused  mehekesed ja lehekesed, kes asjast asjalikult rääkida ei cSka ega rääkida ei usalda, omale seesugust wana-aegseid  tontifi abiks palkawad, seda oleme meie neisi juba harjunud. Kentsakam on aga weel see, et sesama.Valgus"  ise, paar pääwa warem, oma Nr. 44 sees, oma lugejaid, see on halwa rahwast, (teist lugejaid.Valgusel" ei ole), tulega ja tõrwaga teiste lehtede kallale ärritas. ÜheS kirjas, mida.WalguS" Kavastust, Tartumaalt ütleb saanud olema ja mis kangest lõhutud näuga .kitsast wärawast"  läbi peaSnud on, leiame meie järgmise toore ärritamise  : .Meile kirjutakse KawaStust Tartumaalt: .Unustatud .Valguse" toimetus! Armas, kallis ja kau.nis  Jaanipääw ligineb Eestlastele oma rõõmudega ja .jaanituledega, ta läheneb ka nii mitme Valtia , redaktorile"  hirmu ja jälestusega." . Aga kõigest selleks ei oleks meie lõbusal .ja ladusal Jaani pääwal midagi tegemist, kui sellel õhtul .ka mitte jaanitulesid ei põletataks. See hull asi ongi, .et siiS tõrwatonnid wälja tuuakse, senna sisse weel enam .tõrwa, petroleumi j. n. e. walatakse ja aealehti juure .lisatakse. Meie oleme harjunud seesuguSsel korradel ..Tall. Sõbr." ja .Kündjat" .ketseri" surma surema .nägema ja et wõinud uneski ette ära aimata, et tänawu .meel mõni kolmas ajaleht kahe esimesele Eestlaste poolt .juurde lisatud saab. See kolmaõ on .Olewik". KeS .seda meie pool mitte toimetusse tagasi et saatnud, see .korjab neid kõiki kokku, et jaaniõhtul summas ära põletada .wöikS. Sedawiisi tahawad Naelawere, Koosaküla ja Ka.waStu  rahwaS .Olewikusi", .Kündjast" ja .Tall. Ss.brast"  oma nurka ära puhastada: Olla need kolm aea.lehte  üheS jesuitlikuS meeleS ainult oma parteide kasu .taga otsinud, rahwa tõsiste püüdmiste waStu wõideldeS, .siiS pidada nad kolmekesi khekooS surma leidma. Kui ..EeSti Postimees" seesamasugusest jaanirõömust .peaseda, siiS tulla see sellest, et see aealeht liig lapsik, .liig karakterita olla, mispärast ehk wahest aSjata oleks, .niisugusele lapsele tuld maitsta anda." Ja, kallis .WalguS": .Hirmu ja jälestusega! Hirmuga selle üle, et ehk. wahest weel rohkem nõdrt waimufi ja wendasi meie armsa maarahwa keSkiS ilmuks, keS ennast seesugustest .harijatest" nurjatumaile uulitsapoiSte  tempudele ehk koguni weel kaugemale eksitada ja toorestada laseksiwad. Jälestusega nende meeSte wasta, kes ennast Eesti rahwa .harijateks", .edendajateks" ja kes teab mis kõigiks nimetavad, ise aga weel nii toored ja harimata on, nagu .Valguse" toimetaja ja teised Sakalased  ! Kui aga .Valguse" toimetaja ja teised tule ja tõrwa mehed, keS .ketseri kohtutest", ja .tuleriitadest" teiste kohta, kirjutavad, ise aga tuleriitasi sütitawad, kui need ehk arwawad, et nemad meid oma toore ähwardufega hirmutada  ja selle tee pealt eksitada suudakfiwad, mida meie tänine anu sa GeS tir ahwa kinnituseks, eksitatud Vendade, tagasi juhatamiseks käinud oleme, siis petawad nemad ennast. Juba möödaläinud aaStal saadeti meile ähvarduse kirjast Sakalaste .haritud" ringkondadest, milles meile, koleda sõimamisega ja Jumala sõna teatamisega,  selle aaSta JaantpääwakS surmamist tsutati ja koledad riistad weikeStes kujudes kaasa saadeti. Kui .Valguse" toimetajal need .haritud" mehed tuttavad on, kui nemad ehk nüüd .Valguse" läbi ähwardawad, fiis ütelgu tema neile, et meie neid ega nende sarnatseid ei karda. Kui aga ka meile midagi sündima peaks, mis Sakalaste roojase käe läbi juba mõne parema mehele sündinud  on, fliS olgu see tähendus meie järeljääjatele ja kohtutele üheks märgiks, kuS tule, tõrwa ja were meeSte pesa seisab! Tallinna Linnasaadtkute kogus, selle kuu 15. pääwal,  sai esiteks uuS Linnapea walitud, nagu meie witmaseS  numreS juba lühidelt tähendasime. Ülepea oli KK hääleandjat, nendest l-rngestwad 44 häält endise Linnapea abilise, Syndikus Nax. W. Greiffenhageni peale. Herra v. Hueck sai 21 häält, Linnasekretär Benecke 1 hääle. Herra W. Greiffenhagen wöttis ameti tänuga wasta, lubaS  seda rahulisel, alleshoidwal waimul tallitada ja palus luba, ka oma Syndikuse ametit edasi tallitada, miS rõõmuga  lubatud sai. Omas kõnes tähendas herra Greiffenhagen  iseäranis selle Ladina keeli juhtsõna peale, miS aaStal IKSI Tallinna Raekoja trepi sisse raiutud on ja EeStikeeli tähendab: .Kõik teie Raekohtu liiked, keS teie ameti poolest selle Raekoja sisse astute, laske ukse eeS kõik eraliigutused maha jääda: Viha, wägiwalda, vihkamist,  sõbrust, meelitust; andke iseennast ja oma muret üksi üleüldise kasu omaks. Sest niisamati, kuida teie teiste waSta õiglased wõi ülekohtused olite, saab ka teil eneStel Jumala kohtu eeS oodata ja kanda olema." TõeSte ükS mõnus sõna iga awaliku ametniku kohta, pealegi meie aeal, kuS erakondlikud tujud kõiki üleüldist hoolekandmist lämmatama kipuwad, kuS awaliku ametniküde ja kogukondade  eestseisjate ja wanemate valimise juureS sagedast koguni  enam ei küsita, kaS tema ka osaw ja õiglane mees on, waid kaS tema Eestlane, Sakslane wõi Venelane  on, kaS tema .Virulast" wõi .Ristirahva Pühapääwa  Lehte" lueb! Jumal olgu oma maimuga ja õnnistusega Tallinna linnalaste uue juhataja juures, et tema seda auusat juhtsõna tõeks teha tahaks ja suudaks! Linnasaadikute kogu juhatamine jääb seadust mööda nii kaua täuise Linnapea kätte, kui uuS Ministri poolest kinnitatud  on. Nõuuks sai wõetud : 1) Senatis Sõea- Ministri otsuse üle kaebata, mis järel Vene-Türgi sõea aeal, sõeawäe ametnikudega kaubeldud üüriraha wälja maksa ei taheta, sest et üürikontraktid Ministeriumi poolest kinnitatud ei olla. Linnaamet arwab, et seda kinnitamist mitme kohalise ringkirja ja käsu järel waja ei ole. 2) Maksmaksude ja kruntraha makfimisekS sai aeg 1. Mihklikuu pääwast 1. Viinakuu pääwani määratud. 3) Linna kirjakogu tallitaja (Archivari) palk sai 2000 rubla peale kõrgendatud. Ka saab selleks kaubeldud herra Dr. Schiemann 250 rubla, kolimiseks Viljandist' Tallinna. Selle kuu tk. pääwal wiisiwad 25 LinnasaadikUt ametist lahkunud Linnapeale ühe kingituse, tema tegewuse mälestuseks. Kingitus on üks, kunstlikult hõbedast tehtud kirjutuse nõuu. Tindipoti ja liiwapoti wahel on üks neiu kuju, keS kaemust mett wõtab. See tähendab Tallinna weewärgi peale, mis Baron A. Uerküll'a hoolekandmise all ehitatud sai. Raeherra Ä. Hoeppener pidaS kõnet ja tähendas ametist lahkunud Linnapea hoolsa ameti tallituse peale, miS tema nime jäädawalt Tallinna aeolou sisse? kirjutanud on. Järwamaa Kreis-maamõetja, Titulärrath Gnadeberg  on p. StaniSlausa auutähe 3. klassist saanud. .Die Heimathi" toimetaja, H. Januseni noor abikaasa Nosa, sünd. Müller, on selle kuu 17. pääwal ära? surnud. Öösel, selle kuu tk. ja 17. pääwa wahel jäi Kople kaubajaama ligidal, Tallinnas, üks wana meeS mashinn alla ja leidis surma. Selle kuu 17. pääwa homikul leidis linna körtst Nr. 112 peremees, kui tema oma maja puhaStaS, pimedas kambris töömehe Peter Treiali surnukeha. Õnnetu meeA oli õhtul salaja senna kamri läinud, kuS wiina tagawara seisis, oli ootanud künni uks lukku pandi ja fiiS nii palju wiina joonud, et see tema elule otsa tegi. Meile kirjutakse Pet erbu rgi st: .Armast .Tallinna Sõber"! Ammugi oleme meie selle segamise!