tulleS kSrgest suur tükk maad, mis wihma sao ja sula läbi lahti oli ligunenud, ning wigaStaS mõnda wagunit ja mattis auuruwankre osalt mulla alla. Inimesed on eluga peaSnud. Kasan'is on hiljuti õige suur kolera hirm inimesi piinanud. Äkitselt lagunes jutt laiali, professor Sorokin olla vr. Kosh'i käest Berliinist terme „waadi" täie kolera loomakest tulla lasknud. Üleüldine hirm waervaS auusaid Kasanlafi ja professor Sorokin pidi awalikult tõendama ja seletama, et ükski batfilluS wangist walja ei peaseda, esiteks sellepärast, et nad kõik surnud on ja töiseks, et, kui nad ka piaksiwad elama, nemad mitte õhku, waid wett mööda laiali wõiwad laguneda. Harkowis on wannutatud meeste kohus Taganrogi tolli segaduöte protsessi lõpetanud ja oma otsuse teinud. KuuS kaebtuse alust tolliammetnikka on süidlased leitud olewat, niisama ka mitmed kaupmehed. Seitse tolliametnikku  ja muud kaebtuse alused on aga wabaks mõistetud. Wõõralt maalt. Berliinist. Riigipäew jättis 14. Aprillini (2.) oma töö seisma. Bismark'i auukingituse komitee wõttis nõuuks, poole kokkutulnud rahast Schönhauseni mõisa ostmiseks  tarwitada ja töise poole würstile hea tegude tarwis kätte anda. Koos pidada olema juba 2,300,000 marka. Romast. 22. Märtsil, (10.) Victor Emanueli mälestuse samba aluskiwi pandi kapitoli harjale, kus ükskord  lupitri tempel seisis, kuninga ja tema perekonna, kui ka riigiauukandjate ja wõöra maa saadikute juureS olemisel, paigale. Mälestuse samba asemelt on ütlemata tore Roma linna ja Apennini mägede peale waadata. Depretis pidas köne, kus sees ta ütles, et see mälestuse sammas Itaalia ühenduse tempel saada olema; see saada ajaluolise mäekingu peal ühenduse sidet kroonima ja Itaalia tänu oma kuninga wastu kinnitama. „Tema poole oma waimu üles tõSteShüiamemeie," lõpetas Depretis, „RomaS meie oleme ja Roma meie jääme." Konstantinoopolist. Inglise walitsus olla Türgi walitsuse käest õige sõbralikult nõuudnud, et see tema laewu, kui Wenemaaga piakS sõda tulema, takistamata Dardanellidest läbi laseks minna. ÜkS Türgi saatekond olla Berliini läinud würst Bismart'ile tema sündimise päewakS õnne soowima. Selle saatekonna seas olla ka Ghazi Mukthar pasha ja sultani erasekretär Reshid Bey. Temeswaris on postiga Mannheimist stnna jõuudnud  6 kastikest lahti plahwatanud, kus juures üks poSti ametnik raskeSte haawatud ja posti maja tükati rikutud sai. Kitlist. Rootsi kroonprints ja kroonprintsessi» jõuudfiwad  täna 10. 7. Märtsil siia ja lähemad hommen aurulaewa „Skirner'iga " siit piatamata Berliini poole. Kjahtast. Hiina riigiwalitsus olla thee wäljaweo peale tollimaksu 15 kopikat puuda pealt kõrgcndanud. Kortist. Üks Araablane teatab, et Kordufan'is Mahdi meeleliste seaS lahutus pidada walitsema. El Obeid'is on üks ..pühamees" Darfurist ülesastunud. kes Mahdit petiseks tunnistab. Baggera.Araablased põgeneda Mahdi juurest ära ja minna tagasi kodu. Dongola mudiir soowib waenumeelelist Araablasi karistama minna. Suakinist. Faggiali, Osman Digma sõawäe wahwamatest,  on lahingis langenud. Njn-Jorkist. Mehhikust teatatakse, et 15000 meest Mehhiku sõawäge nimetatud maa piiri peale on saadetud. Panama'st tulnud sõnume järele tahtwat mässajad töist korda linna kallale minna. Kolon'i mässajad on mitmed tagawara aidad ära riisunud ja linna põlema pista tõotanud. 19. Märtsil (7.) Panamalt on kuulda, et seal täieline rahu walitseb. Mässajate päämees on Kolon'is 24 tundi aega annud, et wäljamaalased linnast ära wöiksiwad  põgeneda. Kuulda on, et senator Pendleton kui Ühendatud riikide saadik Berliini saada minema. 20. Märtsil (8.) Nikaraagua ja San Salvadori  wäesalgad on Honduurase piirile tunginud; uus were walamine on oodata. Honduurases olla mässamine tõuusnud. Washingtonist. President Cleveland on Wermonti senatori, Edwin Pheleps'i, Londoni saadikuks, Maärilandi  senatori, Mae Lane, Pariisi saadikuks ja Ohio senatori, George Pendleton'i Berliini saadikuks nimetanud. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Tohoh Pärt! sina oled ennast õiga isanda riidesse seadnud. Kalja Pärt: Noh, knida mees, nõnda riie, ega ma ju enam nõnda liht mees ei ole, mul on suured mõtted pääs. Naija Mart: Millal sul neid mitte ei ole, aga teoks ei tee sa neist ühtegi. Kalja Pärt: See kord ongi juba hakatus tehtud, mina tahan lõktoruks saada ja säen uut Eesti Grammikat tõktoru keeles kokku; proowid on mul karmanis, kui tahad, näitan? Nalja Mart: Wõi karmanis! ju see ka mõni lõktoru keeli sõna on? Kalja Pärt: Muidugi, sest üks jagu Eesti rahwast räägib nõnda. Nalja Mart: Tõsi küll, ehk on sul aga weel mõni hea proow? Kalja Pärt: On küll, (wõtab paberi taskust, lueb ja seletab) Waata, Päike paistab Paistu; üle Päri; metsa Puiatu; Palgede peale Paide. Praegu räägib rahwas, Päike paistab, aga mina ütlen lühemalt Paistu; rahwas ütleb, üle mõisa, üle tee; mina ütlen, Päri mõisa ja Päri tee. Mets ei ole sugugi õige nime, palju õigem on Puiatu, sest seal kaswawad puud. Palgede peale tehakse heal tujul pai, seega on Paide patju kohasem. Kui ma sulle nüid ütlen: Paistu Päri Puiatu Paide, siis on see praeguse keele järgi: Päike paistab üle metsa palgede peale. Kas saad aru? pia aga meeles, et lõktoru keele sõnad suure hakatuse tähega kirjutad. Nalja Mart: Pärt, sa saad tõeste kuulsaks, ja mina tahan esimene olla, kes sulle Dr. nime annab; esimene sõna, mida sa oled wälja uurinud, oli karman, olgu sa siis Dr. Karman. Kalja Pärt: Kuule, Mart, ära sa mind teota. Nalja Mart: Ei, ei, Pärt, ega Dr. meest ei teota, kui mees Dr. ei teota. Kirja wastused. 125) J. K. P. Tarwitame tänuga Teie saadetust. 126) -mp— Leiate lehest; kuulutustest olete rohkem wõi wähem leidnud, kui seal õieti oli. Teie soowi wõtamc lootes ja ootes wastu. 127) K. tz. S.—J. Esimese jätsime wähase mõnu poolest tarwitamata,  töist poolt awaldamc. Lubamise eest täname. 123) A. P. P. Oleme töise käe läbi juba täielikumalt saanud. 129) J. R. T. Oleme sellest juba ise lühidelt kõnelenud. Et nimetatud  hra ise seda mitte heaks ei ole arwanud meile kätte toimetada, siis arwame meie järele küsimist üleliigseks. 130) P R. K. Kui kewade lumi sulama hakkab, on tarwls marjapõõsaste  ja noorte õunapuude pealt lume koormat ettewaatlikult ära kaewada,  muidu litsub see noored puud katki. 131) P. M. P. Et teie k. pool yäewa kõrtsis purjutanud ja siis pärast weel kõrtsimehe ja naisega tülli läinud ning ühttõist punastanud, ei sünni ilma ette kanda 132) H K. K. Et Teie leht siiamaale saamata oli, tuli sest, et Teie wõlgu tellisite. Teie arwate, et meie Teid kahtlaseks inimeseks piame, et Teile lehte rahata ei saada; aga sellest ci pane Teie tähelegi, et Teie meid kahtlaseks piate ja enne lehe saamist mitte raha ei luba saata. Käsi peseb kätt. Sõnume jätame tarwitamata. 133) H. K. 01. Et Teie kiidate, mis praegu sugugi kiidu wäärt ei ole ja üleüldise mõtte wastaline on, ei wõi meie seda mitte lehesse wõtta. Et Teie koolid alamas korras on, on küll hale lugu, aga ajalehes sellest nii pikalt kõnelda, kui Teie tahate, ei saa wististe midagi kasu tooma. 134) J. K. P. Oleme küll tarwitanud; aga weidike karm olete küll koolmeistrite wasta. Leht on saadetud. Järgmist kirja awaldasime rõõmuga. 135) A. T. O. Esimest oleme muudetult, toist muutmata tarwitanud. 136) A. P. P. Leiate lehest. 137) J. A. W. Teie naljakat karujahti, kus kütid püssid wastu taewast lasewad, oleme ka töistele teatanud. 56 18. Sakala. 1885 Z,0»vo.!lkllo Akpni'/., 23. litaxis, 1836 r. Trükitud F. Feldt' i juures Wiljandis. ..Keisri KiWlz" 11. anne H 6) on wäljas ja igast raamatukauplusest saada. Hind 15 kop. Tellimisi wõtawad wastu: Tallinnas: Th. Jakobsoni, N. Nafthal/i, C. Busch'i ja P. Pihlaka Tartus: Olewiku ja W. Just'i Rakweres: G. ja Wiljandis: F Feldt'i raamatukauplused. Hugo Treffneri neljiklossilme kool Tartus. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud minu koolist klassika- ning reaalgümnasiumide kolmandama klassi astuda, apteekri õpilase, wäeteenistuse kolmandama järgu ning priwaatelementaarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwaatelementaarkooli  öpetajad on priid. Kooliõpetajate arw oli 15. jõulukuul m. a. 9, 16. paastukuul s. a. 10. Kaswandikkude  arw oli 15. jõulukuul m. a. 65, 16. paastukuul s. a. 95. Peale ülestõusmise püha hakkab kooliõpetus esmaspäev? I. jürikuul ja maksawad uued sisseastujad kaswandikud künni jaani kuuni weerand kooliaasta eest. Uusi kasivandikkusi wõtab wastu iga päew kella 12 2 l. koolimajas Kroonuaia uulitsas (Botanische Strahe) H 21. Tartus, 16. paastukuul 1335. Kooli direktor Klägo KreMrer. Uks on odawa hinna eest müia. Järelküsida härra F. Feldt'i raamatukauplusest. i Karksi kohtumajaga ühendatud hes kWlmise kcht Nuia alewikus, poeruumi, elukorteri, aitade ja tallidega on wälja üirida. Kaupa tehakse ZS. Aprillil 1885 Karksi wolikogu juures. 2 Wallawanem J. Wirk. Teadaandmine. > ÄlMtlNiskKg on üks Arabia, üks traawle ja üks Eesti takk Wiljandis . _ 2 vverneks jumes. üht õpipoiss: tarwitab sepp Th. Pihlak, endise sepa Peterson'i majas, Wiljandis. Ka on seal malmis LM" wedru-wankreid müigi tarwis. i Kuulutused. I Eesti Kirjawara 18, Eesti Kirjameeste Selts! Toimetused. Mkidk isiilmtsttiiulle ipelilg kõikidele Eesti perenaestele ja neile, kes nendeks tnhawad saada. Toimetanud Mai Neiwclt. «ind: 80 kop. Saada: Wiljandis F. juurest ja ka muialt raamatukauplustest. M Et põllutöö piogi kätte jõuab, siis soowitan oma rohkest tagawarast mitmet tõuugu ja wõtan ka põllutöö masinate ja riistade muretsemisi wabriku hindade eest oma peale. F. W. Werucke l Wiljandis. AKs Koolitatud ooormees soowib mõisa kirjutaja ehk walla abikirjutaja kohta. Lähemat teadust antakse härra F. Feldt'i raamatukaupluses. 2 kes juba õmmelda oskawad, wõtab õppima lühikese aja peal S. 3 rätsepamcister Wiljandis. O»O»GGG» Witjandis, minu raamatu kaupluses on saada: Lauliku Leiitvaläi Kes ühes adressiga hinna ja posti raha sisse saadab, sellele läkitame kohe kodu kätte. Hind: üksikult 25 kopik tük, 50 tükki 10 rubla. F. Feldt. Heaste puhastatud limseenmeid külimiseks, wõib saada Wiljandis kaupmehe P. Schönberg i juures 1 raehärra Reisner'i majas. Mina wõtan kõiksugust haigeid, iseäranis fikmahaigeid igal päemal wastu enne lõunat kellu B—lo pärast lõunat kellu 6—7 Dr. E. Jauuseu Tartus, Tiigi uulitsas .V> 20 Jannsen'i majas.