tab nüüd Kuuramaa Maawolmik Baron Heyking, et need mõisad mitte Kuuramaa Ritterkonnale ,aeguti pruukida"  ei ole antud, waid Kõigekõrgema käsu järel Näärikuu  7. pääwast 1810, kui Kuuramaa Ritterkonna ,ärakiskllmata  omandus". Müünud olla Kuuramaa  Nitterkvnd nendest mõisadest talukohtasi ainult talnrahwa  majapidamise heaks ja koguni Seespidiste asjade Ministeriumi lubaga, Kõigekõrgemal kinnitusel Heinakuu 14. pääwast 1867. Jälle ü?S täht, kui soojas südames  Baliimaa talurahwa elukorda need lehed kannawad, kes esiteks nii suurt kära omast wennalikust osawõtmisest tegiwad! Angerni ümberkaudu on 14,000 deSsätini metsa maha põlenud. Peterburgis on ennast üks komitee asutanud, mis Wenelaste osawvtmist Parist näitusest aastal 1889 korraldada tahab. See komitee kuulutab nüüd, et tema Saksamaa raudteedega mitte kaupa saanud ei ole, Wenemaa  näiluse-aõju alandatud hinnaga Prantslaste näitusele wedada. Komitee kaubelda nüüd Austria ja Schweizi raudteedega. Saksamaa raudteed on ehk ülemalt poolelt käsku saanud, seda mässamise-mälestust mitte tuetada. Wiimasel aastal on Wenemaal 206,000 looma tõbedesse langenud, Loomakatku langesiwad 140,456 looma, Siberi-katku 13,619 hobust. Nishni-Nowgorodist. Hirmust rahet on Jaanikuu 19. pääwal Nishni-Nowgorodi ümberkaudu sadanud. Jeatükkisi  on langenud, mis ligi 1 nael rasked oliwad. Kust see maru üle läks, seal on kõik maha löödud ja ka karjad, mis wäljas oliwad, on palju kahju saanud. Nabotkoje külas on üks poisike uimaseks löödud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Soomemaalt. Jaanikuu 24. pääwa õhtal oli Keiserlik  sõidulaew ESbo-lahel ja tuhandete kanpa sõitis rahwas anrulaewadeõ ja paatides määramata rõõmu- Ho islamistega ligemale. Helsingi studentide - khor wöis »Zarewna" peale minna ja KeiSri Majestätidele mõnda laulu laulda Otsata lillekimpnfi on ,Zarewna" peale wiidud. Minskist, Jaanikuu 26. pääwal: Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandroivitsch on oma kõrge abikaasaga Minskisse tulnud ja rahwa poolest suure rõõmuga teretatud, Linn on lippudega ehtetalud. Wiesbadenist, Jaanikuu 24 pääwal: Serbia Sõea- Minister Protisch ja Piiskop Dimitri on Serbia Kuningapraua  juure tulnud, temale kuulutama, et Kuningale Syilvdi  poolest lahutamiseks luba antud on, ja Kronprinzi kodumaale tagasi wiima. Lahutamise-protsess saada sugi sel lõpetatud. Bulgariast, Jaanikuu 27. pääwal: Philippopeli juures  on öösel wasta Jaanikuu 26. pääwa üks 50 pead suur röõmlisalk Belowa raudtee-jaama tulnud ja kaks raudtee-ametnikkn  ja neli erainimest wangis ära wiinud. Söeawäge  on rööwleid taga ajama saadetud. Berlinist. Jaanikuu 24. pääwal: Saksamaa Riigibankile  ja Merekaupluiele on luba antud Wene hindpaberite peale jälle raha laenata. Jaanikuu 25. pääwal makseti Berlini börsil 100 rubla Wene paberraha eest 194'/» marka. Jutu leht. Male Waldemar. Ajaluguiik jstllStns ncljakistkümnemast aasta sarast. Järg. ,Selleks mina siin olen, Keiserlik Majestät," wastas Waldemar rahulise healega ja kutsus käe-näitamisega ühe oma saatjatest ligemale. See wõtlis kaks kirja wälja ja andis Markgrasi kätte, kes neid Keisri ette pant. .Magdeburgi Erzpiiskop Graf Leichlingen ja Kölni Erzpiiskop Heinrich von Biruenburg paluwad wabandada, et nemad ise tulla ei saanud, minu üle tunnistust andma. Nemad tunnistawad, et keegi teine maailmas Brandenburgi  õiguslik Markgraf ei ole, kui Teie Majestäti kõige alandlikum sulane siin. Peale selle on Herzog Rudolf igal aeal malmis tunnistama, et mina Aska- ia sugust olen." Tõsise nänga oli Keiser seda seletust kuuluud. Siiski oleks teraw tähelepanija kergest naeratust tema näu peal näha wõinud, kui tema pergamcnti-rullid wasta wõltis ja oma kanzleri kätte andis, käsuga neid selge healega ette lugeda. ,Noh, Markgraf, ' ütles Keiser, kui kirjad ette luetud oliwad. ,Meie arwame, et kahe nii kõrge ja waga mehe tunnistus Teie õiguste eest küll on. Meie tunnistame Teid nüüd Brandenburgi seaduslikuks walitsejaks ja saame waslapanijaid linnast Teie käsu alla sundima. Selle juureS ootame ja loodame Meie, et Teie püha Rooma riigi kaitsemiseks igatahes malmis olete ja Meie, kui ülema walitseja, käSkufi ja seadusi annstate ja täidate. Kas tahate  seda tõukada, Markgraf?" ,Mina tahan!" ütles Waldemar wärisewa healega, sest temal oli raske kõiki neid kohuseid ära tunda, mida tema uus seisus temale peale pani. ,Siis pange oma parem käsi Meie mõega tera peale ja manduge Meile ja Meie järeltulijatele igal aeal truumiks  ja sõnakuuljaks jääda." ,Mina waunim," ütles Waldemar, oma kält Keisri mõega peale pannes. Tund aega pärast seda hakkafiwad tormiriistod määratumaid  kiwa waSta linna müürisi wlSkama. Püssirohtu ja suuretükkist sel aeal wee! ei tuntud. Aega mööda oli auk müüride fiSse lõhutud, mis küll oli, et Keiser üht jagu omast söeawäest linna peale wõiS tormi jooksta laSta. Trummidega ja pasunatega tungisiwad soldatid fisse. Linnmrahwal oli wähe himu waStapanemisekS ja pea ilmus herold walge lipuga Keisri laagris kuS tema linna heitmist Markgraf Valdemari alla kuulutas. Sellega oli sõda otsas. Keiser Karl IV. walmiStaStas  ennast äraminemiseks ja Markgraf sõitis pidulikult  linna sisse. Küll läikis wõidu-rõõm tema näu peal, aga rahu ei tunnud tema omas südames mitte. Mõtted, et tema salateel  auu ja wõimuse oma kätte saanud, mis mitte tema omad ei olnud, ja et tema oma kohuSte täitmiseks wahest mitte osaw ja tugew küll ei oleks, waewasiwad teda järgeS. Suwi hakkaS juba lõppema, kare tuul puhuS üle kõrre ja kahises kollatanud lehtedes, kui Waldemar oma truuwi teenriete salgu ees pealinna tagasi sõitis. Rõõmuga ja kõlawa hõiskamisega teretati teda rahwa poolt. Sõnum oli tema ette jõudnud, et tähtsamad Brandenburgi linnad ennast tema alla heitnud! Tee ääreS, knst tema läbi sõitis,  seisiwad lugemata rahwa-parwed, kõik tahtfiwad kõige wähemast tema riiete külge pnnluda ja temale igal wiisil oma aunstnst ja armaStust üles näidata. Siiski oli tema süda rahutum kni iialgi. Teel oli tema ühest külast läbi sõitnud, kus leikuse - püha ja üheS ka ühe noore paari pulmi peeti. See oli temale tema endist tasast elu ja tema armaStust meele tuletanud, mis temast nüüd eemale nihkuma ja kaduma kippuS. KaS ei olnud tema oma Millit petnud, kes ennast temast ehk põlastusega pööraks, kui sellest kahtlasest mängust märku saaks? Ja kni armastus  ka kõiki kahtlust ära wõidaks, missugust kahinat saaks see rahwa keskiS tegema, kui Markgraf ennast ühe mõldre tütrega kihlaks? Kas ei saaks siis kahtluS tema wasta tõusma, kas ei saaks nueste tema endise elu ja suguseltsi järel päritud? Juba tahtis tema ennast selle mõttega waigiStada, et aeg omast kohast tema teed selgitama saab, kui järSku ühe naesterahwa kisa teda nenda ehmatas, et ratsutid käest libisestwad. Tuhandete keskist olekS tema seda healt ära tunnud, ka siis, kui tema silm mitte ühe kahwatanud neiu peale ei oleks langenud, keS, korw käeS, ühe naese selja taga seifis ja surma hirmuga tema peale waataS. »Jakob, Jakob!" hüübis ueiu heal, mis südamest läbi leikaS, ,mis oled Sina minule seda teinud? See on minu surm!" MineõtateS langeb tema maha. (Järg jääb tulema.) Aspni-k., 1-rv Trükitud Siudfor «'i»» r 1 l »te jrmrr» jn kuwga. Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Haltinna Sõber" peale saawad kõikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetuo on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i Pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawötta ja toimetata. ellimile hind oil 1888 aasta p es!e: postiga eM kodu kätte saata aastas 3 poolaastas 1 ruõta kop. 70 Tallinnas iseäratuua aastas 2 ruöta 40 kop. poolaastas 1 40 Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Mieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratua wõib. ..Tallinaa Sõbra" wäijaaabja, Li»dfors'i pärijad Tallinnas. Faia ual. Ar. 48 M). Tallinna linna ammeti poolest saab seeläbi  teada antud, et tulewate tahe nädala jooksul, selle aasta 28. Juunist arwatud, iga päew, wälja arwatud piihapäewad ja kroonu-piihad, homiku kell 9 kuuni 10, linna pritsimajas, Wiru wärawa jau. res, waesemale linna rahwale, linna khiril  gist Feldhuhn ist itma maksuta mgkd pmdlld saatvad. Weel annab linna-ammet teada, et rZuge panemise ajal ikka iik« tohter seal juures on. Tallinnas, 27. Juunil 1388. Linnapea ZSaron Maydell. Liuna sekretär H. Ijenecke. IXiXIX X' E Nmnn rnsjwn listud 5 wanast seltsist ! ! mi weel NF kop. !ükk saada x Ki«df«rs'i triiiliWgjas, ! I Tallinnas, Laja-nnlilsas. l/ X üks heas korras vlew MviS saab ärareiflmise pärast äramüüdut  Balnraudtee ääres 54 w. Piterburgrst  ja 7 werSta Gorwitzi jaamast eemal Mõila järcl oli 857 tes'. meiso. JSircl. liisida sealfamast Amenskaija Kerma Öösel 19 /29. Jaanikuu p. on Järwa- Jaani kchelkondaS Melsa mõisas uks Ä. aastane raudjas mära ärawarastatud. Tagasitooja saab sealt, samast head tasumist. Hinnad Tallinna tnrul: Lv. Jaanikuu päiiwal 1888. Kartuhwlid, tshetwk ... 40 kop Herned, toop 6 „ Leadsed, toop Tangud, toop ..... 7 , Wcikse liha nael .... 12 —15 „ Sea liha neal . . . . 11 , Ritösk piim, toop .... 3 „ Hapu piim toop .... 5 » Koore kortel 4 , Laua wõi nael .... 32 „ Piiti wöi nael .... 24 „ Muna paar 3»