ja juhatajat. Reie loodame selle kõmas ka, et , Saarlane"  mitte ülearu alleShoidwal, see on wauameelisel kombel kõiki seda kinni pidada ja heaks kiita ei taha, miv nüüd Saaremaal on, tikfl selle pärast, jet see seal on. Püha kirt õpetab ja pärib, et meie üksteist oma mitmesuguste annetega teenima peame. Selleks peame meie üksteisega sõbralikkus sidemes setSma, peame üksteise andeid, puudusi ja tarwttnfi tundma. Saaremaa asjad on mitmeS tükkis suure maa asjade taha jäänud. Meie loodame, et, Saarlane"  seda silda ehitada aitab, mis kõiki kodumaa jägufl ühendab, mille üle ühe maakonna andeid ja edendufi teise wedada ja teise omaks teha wvib, niipalju kui need teise maakonna iseäraliste elutarwituStega ennast looduslikult kokku sulatada tasemad, knida need ennast iga maakonna aealoultku elukätknga kokku sõlmida lasemad. Edendns peab olema, aga edendnS ei tohi ennast ühegi maa ega rahwa aealonst lahutada, muidu muudab edendns ennast lõhkumiseks.  Sirutagu .Saarlane" oma kätt lahkusega suure maa poole, meie omalt poolelt tahame sellesama lahkusega oma kätt waSta sirutada ja tahame seda sidet köita aidata. miS ühise kodumaa kodanikku wahel ikka olema peab, kui ka mõned elutarwitufed siin ja seal isewiisi on ja wägiwallalist  muutmist ei kannata. Oma armsa Saaremaa wendadele anname meie nõuu, kindla usaldusega oma koduse lehe waSta tulla ja teda tema töös ja tallitnseS igapidi wetada. Niipalju kni meie täntne kahest proow-numrest näinud oleme, teenib tema seda usaldust igapidi, sest tema waim on puhaS. Tehku kõik Saarlased seda lehte omaks, küll tema siis omaksete eest hoolt kanda suudab. Ilma kiusatuseta ja kiusamiseta ei saa .Saarlane" mitte jääma, seda on sellest maimust ette arwata, miS meie aeakirjandnse sunremaa jäu sees lehwib; seda oleme ka juba sellest hapust näu st ära tunuud, mida mitmed lehed .Saarlase" esimesele proow-numrele tegiwad. .Saarlane" olgu kindel; kannatagu mõnda halpust ja toorust,  mida tema enese waSta paisatakse, tõmmaku ja tarwitagu  aga ka waheft terawat mõeka, kus rahwa rahu, lahke meele, puhta südame, eluõnne ja elukeuaduse kallale kiputakse. Ilma wõitlemiseta ei saa siin ilmas läbi, seda saab ka .Saarlane" nägema. Sellest ärgu lasku tema ennast aga mitte kohkutava ega pelgutava. Et .Saarlane"  igaS wõitlemiseõ ikka üksi ja ainn puhtaid fõeartistu tarwitama saab, selle peale tahame julged olla. Eesti keel on küll ikka meel, on ehk just nüüd rohkem kui iialgi enne sulatamise pottiS, ei ole weel täiel kujul omaS kenaS looduslikkus wormis tarretava jõudnud. Mõnelt poolelt katsutakse koguni Eeõti keelt sõnadega ja kõnekäänudega lappida ehk paigata, miS täitsa wõerad on, millest soowida ei ole, et need jäädawat aset leiaksiwad. Siiski anname .Saarlasele" nõnn, natuke rohkem seda keelt tähele panna, mIS puhtamas EeSti kirjanduses juba kindlaks saanud on. .Saarlane" mõtelgu ise ka Punschel'i noodi-raamatu peale. Sellega teretame .Saarlast", kui üht tõsist ja puhast kaastöölist meie armsa Eesti rahwa hariduse, puhtuse ja eluõnne põllul, mis ka Issanda munamägi on, ja soowime temale õnne ja elawat osawötmist! Tallinna L i n n a s a a d t k u d pidaflwad selle luu 7. ja 9. pääwal koosolekut. Kui pea asi seisis pääwakorral  Tallinna Linnabank, miS Linnaameti ja asjatundjate  aru järel selle seaduse all ilma kahjuta edasi elada ja tööd teha ei wõi. mida RitgiwalitsuS nende määramata pettnSte ja warguste pärast annud on, mida mitmeS Wenemaa  LlnnabankiS kehti. Linnaameti ettepanekut mööda pidi Linnabank selle kuu 31. pääwast oma tegewuft seiSma jätma, üks fommiSsion pidi rehnungi tegema ja sissepanekut)  wälja maksma. Selle waSta sai mitmelt poolelt räägitud  ja nõnn antud kannatada ja paremat aega oodata. WiimakS wõeti esimesel koosolekul nõuu, seda asja uneSte ühe iseäralise kommissioni poolest läbi waadata laSta ja otsuse tegemisi teiseks koosolekuks jätta. See kommiõfion leidis, et pärast wiimase aruande tegemist Linnabanki asjatallitus  weel kitsamaks läinud ja et linn 4000 kuuni 5000 rubla iga aasta juure panema peaks, kui oma banki selle seaduse all edasi pidada tahaks. Kahetsetes sai sits teisel koosolekul otsuseks tehtud, Linnabanki 3i. selle kuu pääwast kinui panna ja üht kommissioni nimetada, keS banki juhatajatega  ühes kõik asjad ära seletab. Linnabanki asemel asutab selle asutuse juhataja, herra Scheel ühe erabanki, oma waõtatamise all, mis mitte selle kitsendama seaduse all et seisa. Herra Scheel oStab Linnabanki majariistad ära ja toimetab aSju omal uimel edasi. Linnapea andis weel koosolekule teada, et linn sellest maksust 10,940 rubla mis tänine meremäe pealikute  korteri rahaks matsa oli. wabaStatud on. et UlemeSte järwel tööd tehtud on, miS ülejookSmist keklab ja tänine 500 rubla maksab, nenda ka, et Politsei kasarmile weel ostjat leitud et ole, kes õiget hinda pakkunud oleks. Linnapea asemiku walimine sai uueSte ette wõetud ja sai selleks Littnanõmlnik Barou Maydell walitud.  Kontralt  liuna kõrwaliöte kamrite puhastamise üle sai kinnitatud.  Maasaadik Dr. Rosenthali ettepanek, Kalaturul Suure Nanuawärawa eeS ja Baleasnot liulitsal priikae. wufl asutada, sai waSta wõetud. Weel sai linna tulema aastaste sisfetulemiste ja wäljaminemiste eesarwu üle nõuu peetud, ja Linnasaadik Th. Jakobson tõi jälle oma ettepanekut,  et linna ametlikud kuulutused mitte ühe ainsa Saksakeeli ja üheainsa Eestikeeli lehe seeS seisma ei peaks. Nimelt peaksiwad need kuulutused ka .Valguses" ja, Virulases"  seisma. Selle waSta räägiti, et see ilmaasjata kulu teekS ja et küll oleks, tui kuulutused ühe uStatawa lehe sees seisawad, ja sai see nõuu waSta wõetud. Awalikud  kuulutused saamad stiS ka edaspidi üksi Saksakeeli .Tallinna Zeitnngi" ja meie .Tallinna Sõbra" sees seisma. .Valitsuse TeadaandjaS" seisma ringkirja järel on Riigi-hobusekasmatamife Peawalitsuse poolest tulemaks aaStakõ 7000 rubla talu tööhobuste ja üheaastaste täkude auupalkadeks lubatud. Sellest saab Tartu wäljanäituS 200 rubla, Kuresaare wäljaSnäituS 250 rubla ja Nakivere wäljanäituS 200 rubla. Meremäe pealikute elukorra kergitamiseks on Sõea- Minister, Kindral-Adjutant Wannowski 400,000 rubla aaõtast lisa uõudnud. Riiksrathi poolest olla see nõuu waSta wõetud. Nende noorte meeste kohta, kes omas kehalikkus kosumises takistatud on, ehk kes haigustest weel täitsa toibunud  ei ole, on Mksrath otsuseks teinud, et kui soldati liisk nende peale langeb, fiiõ saamad nemad üheks aastaks tagasi saadetud, siis aga kohe kas rügementi pandud, kaS maakaitse mäe sekka inetud ehk ka kõigest teenistusest wabastatud,  selle järel, kuida nende kehalik looduõ ja termis kosufiwad. - Samm-sam mult. Eestlaste head .sõprad" on üht uut kaunist nõuu Eesti rahwnse ja Eesti kcele wägewuseks ja kosutuseks leidnud. .Nishki Westnikkns" annab üks A. Abramow usun, neid kirikuraamatuid, mida tänine ümberwõitud Eestlastele ja Lätlastele Eesti ja Läki keeli tähtedega trükiti, edaspidi Wene keeli tähtedega  triikida. Meie annaksime .Valguse" ja .Virulase" toimetustele nõuu, oma lehta edaspidi ka .Eesti keele edendusekS" Vette keelt tähtedega triikida. Reed on jo ka pool.waimuliknd lehed. Kas oled näinud, armas lugeja, kuida ükS haug teist neelab? Peitest, kõrkjate takka on tema nagu nool teise peale langenud, on teise haugi kesk kehast kinni wõtnnd ja seisab nüüd paigal kui pakk, aga lõuad on tasasel legemusel. Tasakesii nihutab neelaja oma ohwri pea poole, künni pea kätte saab. Siis neelab teise kõhtu, kes sagedasi patju weikem ei olegi, kui neelaja ise. Saba jääb suust mälja, aga see ei tee ühtigi. TasakeSti, kuida pea pooline ots kohtuS ära tarwitatud saab, nihkub saba järel, kuuni ühendnS ja .sõprus" nii täieline on. et seda keegi enam ei lahuta. Neelatud haugi kasuks! .Olemiku" sõnumite järel on Liiwimaa Greekaöigeusulised  kihelkonna koolid käsku saannd. Eesti ja Läti koolilastega kohe Venekeelt rääkida. Jääks ka kohaline maakeel õpetuse keeleks, siis peaks muretsetud saama, et lapsed kõige pealt Venekeelt õppiwad. Kuida lastele üleüldist teadust ja waimuharidust õpetada tahetakse, wõi kas neist üleüldse hoolitakse, sellest ei ole kirjutatud. - Saksakeeli .Peterburgi Zeitungis" kirjutab keegi, tähe all H. 5,, üht pitka kirja nende Eestlaste ja Lätlaste hädast ja mitme sugusest kiusatusest, kes Pihkwa ja Peterkmrgi kubermangu rändafiwad. Kui pärast Wene talurahwa priiks laskmist mõisnikud ei teadnud, mis nemad oma maadega peale hakkama pidiwad, kui mitme mõisa põllud sööti jäänud oliwad ja juba metsa peale kaswama hakkas, siis katsnfiwad nemad Sakslast. Eestlasi ja Lätlasi rentijateks kutsuda. Saksa talupojad saiwad kohe otsa, sest nemad ei oSkanud ennast kuidagi eeslcttud maaga ja elukorraga sõbrustada. Eestlastega ja Lätlastega läks asi paremini, sest nemad tuliwad ühelt maalt, kus loodus pea niisama sugune oli. Sagedast on nemad mõisa maid, mis sööti jäänud ja metsa kaswanud  olimad, ühe kindla aea peale ilma rendita saanud ja pidiwad selle aea sees maad üles harima ja hooned üles ehitama. Kui aga kohad nii kangel oliwad, et ka teised juba nende eest renti maksa wõisiwad, siis on nende kontrastid  sagedast kamalusega tühjaks mõistetud ehk koguni wägiwaidselt ära wõetud, nende wiljad põllu pealt ära müüdud, ja hulk nendest on kerjates kodumaale tagasi tulnud,  Kus nemad aga paigale jäiwad, seal maksawad nemad  10 künni 12 rubla dessätini pealt renti, kuna Liiwimaa  talukohtade rent läbistikku 3 rubla 59 kopikat dessatini  pealt on, kui mõisnikkude käest renditakse, ja 4 rubla 97 kopikat, kui taluperemeeste käest renditakse, Eestimaal aga weel alam. Aegamööda on nüüd Eestlased ja Lätlased  seal mõne mõisa sööti jäänud põllud üleS harinud ja mõisnikkudel on nende rendist suurem sissetulek, kui enne mõisast kõige talumaaga ja talurahwa ihutecnistusega kokku, ja ka Wene talupojad on nende eeskujust rohkest kasu saanud. Tänu ei saa nemad selle eest aga kummagilt poolelt, waid ,Tshuhhouez" seisab niisamati ühe kui teise tagakiusamise all. Kirjasaatja ütleb, et kui Baltimaa kubermangudes  ka kümnes jagu sellest ülekohtust elle tulnud oleks, fiis olekfiwad Wene aealehed ühest riigi piirest teise ülekohtust ja waljusest helisenud ; aga sellest ülekohtust mis seal Eestlastele ja Lätlastele mõisnikkudest ja talupoegadest tehakse, ei kirjuta need Eestlaste ja Lätlaste  ,söprad" mitte üht sõna, mis küll selgest näitab, et nende lehtede otstarbe koguni midagi muud on, kuißaltimaa  maarahwa kasu. Kas lugejatel on see tüli weel meeles, mis meil sel kewadel oli? See ,rahwa sõber" pakkus rahwale Luuga maakondaS ühe mõisa maid ja ülles et seal 152 dessätini päriseks saada wõib, kui asutaja seal 19 aastat elanud ja ülepea 1475 rubla renti maksnud on. Rentijad pidada selle aea sees omad hooned üles ehitama ja saada senni mõisa „ammu sööti jäänud" põllud pruugitawaks. Meie nimetasime seda waleks ja ise tunnistas need 152 dessätini ,trüki wigaks", nii raske seda ka uskuda oli, sest see seisis mitu kord kirjas ja üht trükiwiga ei tehta muidu mitte mitu korda; maad oli fiis aga weel 52 dessätini.  Meie andsime rahwale sel aea! nõuu ette Vaadata, sest asutajad wõiksiwad otsas olla, kui mõisa sööti jäänud" põllud üles haritud ja hooned üles ehitatud on, ja siis wöikfiwad kergest uued rentijad hirwitates sisse tulla, ja , Virulase" toimetaja wõiks selleks wäljarändamise kihutamiseks,  sealise mõisniku poolest palgatud olla. Kihutamine jäi siis soiku, aga ,Virulane" oli ikka ,rahwa sõber" ja meie leht oli ,rahwa waenlane". Milla selgiwad meie asjad, milla selgiwad rahwa silmad?! Pärnust, 9. Jõulukuu pääwal. Pärnu lahe ou kinni külmetanud, üksi taewalau piirel on weel lahtist wett näha. Laewasõidud ou seismas. Viljandist. Liunasaadikute kogus, selle kuu 3. pääwal andis Linnapea Werncke teada, et tema pärast"  oma ametit maha paneb ja seda ka juba Kubernörile kirjutanud olla. Sellesama uõuukogule sai ka ette pandud, neid 1000 rubla edaspidi maksmata jätta, mida Viljandi linn iga aasta Liiwimaa Maa-Gymnasiumile abirahaks maksa lubas, kui see kool asutatud sai. Et see ettepanek mitte pääwakorra peal ei seisnud, fiis sai see tulema nõuukogu  hooleks jäätud. Sakalamaa pealinnast kaebatakse üleüldse wäga palju Liunasaadikute erakondliku maimu üle. Tartust. ,Õpetatud Eesti Seltsi" koosolekul, selle kuu 7. pääwal, andis Dr. C. F. v Seidlitz teiste tähtsa asjade  keSkiS teada, et tema mõne aasta eest ühe wana kanlsi alt, mida wist Venelased aastal 1704 ehitanud, mitu jalga sügawalt, kolm rukki pead leidnud oli. Terad nende peade sees ei olnud oma idanemise jõudu kautanud, saiwad  maha tehtud ja neist sai mitu malka milja, mis wäga hea oli, aga teist tõugu, kui nüüdne rukis. Herra Dr. v. Seidlitz kahjetseb maga, et see mili pärast hooletuse läbi teisega on segatud saanud. Peterlmrgist. Jahisöidul, Talwekuu 28. pääwal, lõhkusiwa)  hobused Keisri Majestäti saam ees, wiskasiwad saani ümber ja Keisri Majeftäti parem õla sai häda. Luu ei ole küll murtud aga künuapad on wigastatud. Esiteks oli Keisril suur walu ja rahutumad ööd. Nüüd on walu tagasi annud aga parandamine larwitab täielist rahu ja aega. Muidu on Keisri Majeftäti termis korraline. Keisrikojas oodatakse ka sel talwel suuri pidust. Kohe pärast Zöulut saada Talwpalees kaks suuremat ja Anitshkowi paleeS kuus weikemat öhkupidu antud. Keiserlik Kõrgus Suurwürsi Wladimir saab ühe maSki pidu ja ühe teise õhtupidu andma. Marmor-paleeS saamad Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstantinomitshi pulmad, kolme piduga, peetud. Wõeralt maalt saamad kõrged wõerad  oodatud: Edinburgi Herzog ja Herzogi-Praua, Greekamaa  Kuninga-Praua, Preussi Prinz Wilhelm, Daanimaa  Kronprinz, üks Saksimaa Prinz ja Monteneegro Würst. Kuida kuuldakse, jääda Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Konstantin Konstantinomitshi kõrge abikaasa Ewang. Luth. usuliseks, nagu seda ka Keiserlik Kõrgus Suurmürst Wladimir Aleksandrowitshi kõrge abikaasa on. Peterburgi Börsi saalis saab lnlewal kewadel Kõrgestõnnsa  Keisri kuju üles pandud. Selle kuju modelli tegemises on kaksteistkümmend kunstnikku wõitlemas. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstantinowitsh  tuli selle kuu 7. pääwal wõeralt maalt tagasi. Kindral»Adjutant Graf Loris-Melikow on Peterburgi tulnud.  Sõea-Minister, Kindral-Adjutant WannowSki on jälle terweks saanud. Wcneriigi ja Bulgaaria walilsuse mahe! olla kauplemisel), mis järel Gardi-kütirügementi kommandör, Kindral-Major A. A. Frese peab Bulgaaria Sõea-MinistrikS kutsutud saama. Wäljaspidiste asjade Minister, von Giers, saada nue aasta esimeste pääwade sees wõeralt maalt tagasi oodatud. Seespidiste asjade Ministeriumis saada nõuu peetud,  kõik raske süüdlaste wangimajad Euroopa-Wenemaal ära kautada ja snnuitud tööle mõistetud wangifi edaspidi üksi idapoolisele Siberimaale ja Sahhalini saarele saata. Juba mullu oli sellega algust tehtud ja Wilna mangimaja ära kautatud. Tulewal aastal saada peale IVOl) mangi Sahhalini saarele saadetud. Räägitakse, et RiiksrathiS üks seadus kinnitatud olla, mis järel maakohtade krundi-