Räime püük hakab nüüd sügise poole hästi edenema. Lootus on siis, et keegi taimeks ilma kalata ei jäe! —A. Karjast kirjutab sõbra käsi meile järgmise kirja, mida meie suuremalt osalt muutmata tahame lchesse üles wõtta. See käib nõnda: Tähtjas palme walla- ja maja-wanematele!  Ärgu pangu auustatud walla walitsused mitte pahaks, et mina ühe palwega julgen teile ette astuda; ma loodan, kui see palme saaks täidetud, sääl, ku» seda meel sugugi ei ole tähele pandud, et siis meie kallil kodumaal asjad mitmes tükkis saaksiivad parandatud. Praegus lähemad asjad meie kodumaal aast' aastalt ikka pahemaks, nii, et häda sunnib igat õiget isamaalast häält tõstma ja küsima: mis tuleb selle ja selle paha asja takistuseks teha? Mõni hea aasta tagasi, ei olnud meie Saare pinnal ühtegi märgust ega rõõwimist kuulda ; nüüd aga peame häbenedes tunnistama, et need üsna igapäewased asjad nähakse olcwat. Paari aastaga on Peaaegu üle Saaremaa kõik magatsinid, kirikud ja mõisa aidad ära lõhutud ja riisutud, ta nüüdsel ajal on kõrtsimehed pidanud omad raha sahklid nende eest lahti tegema! Kes on nüüd selle asja edendajad? küsib ehk mõni, sellele koStan: Meie ise! On küll raske kostus ja mitmelegi arusaamata waitumeelt kostus, aga mis senna parata! ega tõtt ei wõi jo maleks ajada. Paneme tähele kõrtfisid meie seas ja neid, kc» sääl sees aega wiidawad, kes need on? kas need pole meie Saarlased, meie omad liikmed, sugulased ja meie omad lapsed! Mis neist inimestest wiimaks saab, kes tööd ei taha enam teha ja muul kohal aega wiita, kui kõrtsis?! Kes on selle juures nüüd süüdlane? peame kostma: Meie ise! Aga mis peame siis tegema, et seda wiga ära paranda saaks? wõib mõni praegus küsida. Nojah, see asi on jo, mille kohta peame katsuma õiget abi ja wastust muretseda. See jo see asi on, mis meid sunnib walla ametnikude palwele minna, sest nendel on jo ülemalt poolt selleks wõimus ja mägi antud, et wõiwad kõiki wõeraid hulgusid oma walla piiridest eemale peletada, ehk ka suuremate kohtutele teada anda, kelle poolt see tõesti mitte tähele panemata ci jäeta. Kui iga küla kohtumces hoolega selle järele walwab, et ilma tunnistus kirjata inimesi tema ringkondades ci asu, ehk kui seda peaks olema, siis kohe walla walitsusele teada annaks, et selle wastu mõjuwad abi wõib pruukida, cnnegu ta suureks wõib minna. Ja kui ka kõik walla walitsused  ühel meelel selle päälc waataks, et wõeraid hulgusid ilma passita tema maldas ümber ei huigu, waid et neid kohe kinni wõttaks, ja omasse walda tagasi saadaks. Ja ka, et kõrtsides ikka korralik olek walitsemaS oleks, küll siis kauksiwad kurjad teud meie Saare pinnalt wiimaks ära! Aga ka mitte üksi walla ametnikud ei jõua selle üle walivata ega seda korda saata, waid sääl peab iga isamaalane abiks ja toeks olema. Kõik maja- ja perewanemad pcawad selle järele waatama, missugune pere neil on ja mis moodi need endid ülewel pidawad ja ei mitte seda sallima, et nende lapsed ja pere õõsetel kõrtsis ümber hulkuwad ja niimoodi oma aega ära pruukiwad, ehk ühel wõi teisel witsil teistele pahat eesmärki näitawad. Ka peab iga peremees seda waatama, et tema omas majas ilma tunnistuse kirjata wõeraid ei ela, ega toetust ja warju ei leia. Kui meie nüüd nõnda igaüks omalt poolt katsume kurja ja paha asjade wastu wõidelda, siis ei jäe ka selle tõõ wili meil mitte nägemata. Walla ametnikudele on meil aga weel üks tähtjas palve ette panna ja see on, et nad mitte ära ei tüdineks, oma ringkondade üle walwamast. Kui nüüd keegi walla walitsus peaks nõudma oma walla liikme järele kuulata, siis palume seda kohe teha, sest see teeb teile ja teie ameti wcndadcle  iväga suurt kergitust; aga mitte nii, kuida ma kuhugil wallas praegu s tean, kui ühe teise walla liikme järele nõuti, siis ütles talitaja: Kui ta teab, et ta walla liige siin elab, siis tulgu ja wiigu teda ära, mis mull sellega tegemist peaks olema! Ega see mulle ci puudu, et ta! omas wallaS maksud mõlgu on! Kui iga talitaja nõnda ütleb, siis ei saa meie sugugi ome wigadusi parema korra poole, maid anname seda wiisi weel jõudu juure. Ühendagu siis kõik meie Saaremaa wallaametnikud,  kõige Isamaa headuse ja korraliku elu kosutuseks! Seda soowib üks Isamaa poeg. Tartust. Tartu jalgratta sõitjad on iviimsel ajal agarasti hooles, ennast ka suuremate  sõitudega harjutama. Wiimati sõitnud kaks koolipoissi selle pääl Walka, mille tee nad 12 tunniga ära sõitnud, kuna teel weel tihti puhkanud. Tallinnast. Õnnetut surma sai Tallinnas hiljuti üks Tartust pärit 1S aastane noor mees, ke» pvstwankrist wälja astudes kommistas, maha kukkus ja selle juures nii raskesti wigastatud sai, et pea suri. Surnukeha wiidi Tartu tagasi. Põltsamaalt kirjutakse „Rev. Beob.'bile": 26. Juulil tuli siin WZisiku mõisas uks kurblik sündmus ette. Täheudud päewa homikul tuletas siinse mõisa walitseja ühele moonamehele, kes mitte oigel ajal tööle ei tulnud, walju sõnadega ja ShwarduStega teenistuse kohusid meele, mille üle moonamees nii wihastas, et ta maast ühe kaika wõttis ja sellega walitsejale nii tugewaste wastu pead > lõi, et ta kohe maha kukkus. Õnneks ei olla löök mitte eluwõtja. Lööja sai kohtu kätte antud. Wolmarist. 5. Augustil luhtus Skangali mõisas suur õnnetus. Mõisa omanik, herra oon Knieriem sai jahi pääl ühest scltsilasest juhtumise  wiisil maha lastud. 50 haawli tera olid tema keha, ja üks tera läbi silma peaaju sisse läinud. Paari tunni pärast suri haawatud ära. Petcrbtirgist. Tulewal kuul saamad uued üherubl a l i s e d paberirahad käima pandud. Uued rahad on õige ilusalt ia kaunilt tehtud. Esimene külg on pruun, kus tumepruunid joonistused  pääl seisawad, paremat kätt riigiwapp ja paremat kätt Majesteedi nimetäht. Tagumisel külje! on riigirotkas ivorbeeride ja tammeoksadc pääl, kuna mõlemil pool rahawüärtus seisab. Wiimscl ajal on Wencmaal hoolega hakatud soosid kuiwaks tegema, mille läbi põllu maa hästi täieneb. Mullu aasta on üksi Pctcrburgi, Nowgorodi, Pihkwa ja EeSii kubermangus 5-3,000 deSsatini sood kuiwaks tehtud. Tünawu tahetakse tööd meel õige suurelt ette wõtta, milleks kroonumaade  ministerium 300,000 rbl. olla määranud. Ärottstadtisi. Kroonstadtis ivõttis hiljuti üks Inglis auuru-lacw 100,000 rubla eest wilja päale ja sõitis sellega Inglismaale. Kui iaew senna sai, leiti, et merewesi wilja sisse oli tulnud ja seda täitsa ära rikkunud. Laewa põhjast oli Kronstadtis üks 0 jalga pikk plii toru warastatud, seda polnud tähele pandud ja selle läbi oli õnnetus juhtunud. WaraS on seda toru wist mõne kopika eest ära müünud, aga laewa omanik on selle läbi wacseks sandiks saanud ja suureks õnneks peab wcel arwama, et mitte lasw kõige inimestega pole mere põhja wajunud. Kiiewist. Järgmine kurwastaw lugu sündis „Kiiwlase" järele Krapiwnõi külas, Konotopseni maakonnas 21. Juulil. Talupoeg Vestud lõi kirmega oma naise ja kaks last, 4 aastane tüdruk ja IV» aastane poeglaps, surnuks. Mõrtsuka töö põhju» näis armukadedus olema. Naine oli iseäraline  iluS; Bessub ela» õnnelikku abielu ja oli waranduse poolest õige rikas. HarZowist. Ka põhjus isetapmiseks. Nagu „OdeSsa teataja" kirjutab, oli üks noor, wäga rdew neiu Parifist wäga kenad riiet saanud, mille abil ta kõik omad kaaSarmastajad ära armas tumestada. Õmbleja naisterühmas, kelle kätte ta riided teha andis, mõnitas aga ülikonna täitsa ära, see oli noorele neiule natuke liig. Ta poos eunast meeleäraheitmiseS ülesse. Woroncshi kubermangus on hiljuti nii rängasti  wihma sadanud, et suur mesi ühes kohas 27 talukohta mee alla on pannud. Uputus on kaunis laialt käinud ja milu tuhat rubla kahju Siborimnalt. Tänawune suwi olla Siberis hirmus palaw; tihti olla warjusgi 30 graadi looja. Kange kuum olla inimesi linnadest enamasti maale warju otsima peletanud. Nii on Siberi ilmad: suwcl tahab palaw põletada; talwel külm küpsetada. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser saatis waewalt  oma külalise Austria keisri ära, kui ka kohe ise jälle reisile tõttas. See kord läks ta keisrinnaga ühes Baireuthi linna Baierimaale, kuhu teda Baieri prints-walitseja  terwitama tuli ja säält siis Strasdurgi,  Elsas-Lothringimaale. Miiukorda oli ta ju sinna mineku nõuu katki jätnud, aga nüüd sünnid ta sääl olek seda suurema toredusega. Keisrile tahetakse suures tulelontidega  rongis terwituft wiia, kus umbes 6090 osawötjat saab olema, nende arwus 16 muusikukoori ja 1109 lauljat. Prantsusemaalt. Boulangeri pääleonkohus mõistetud. 3 päewa tuuris kaebdusekirja ette lugemine ja selle järele oli senati liikmete wahel suur wada lahti: kas seda asja senatil ülepea sünniks seletada, ehk seda ennemine liht kohtute hooleks anda. Ei meeste nõuud ei sündinudki  ühte, waid osast senati liikmeid lahkusid teistest hoopis ära, ega tahtnud selle kohtumõistmisega  enam tegemist teha. Nüüd jäid ohjad täitsa Boulangeri wastaste kätte. Ilma palju küsimata mõistsid nemad Boulangeri  süüaluseks: tema olewat salanõuu riigi walitsuse ümberlükkamiseks pidanud ja päälcgi kroonu raha warastanud. Kohus mõistis Boulangerit ja kaks tema sõbra, Dillon ja Rochefort nimi, mangi ja Kaledoniasse  ära wiia, see tähendab Prantsusemaal  sedasama, mis Siberisse saatmine meie maal on. Aga kõik 3 meest olid juba aegsaste Inglismaale läinud, et kohus neid kätte ei saaks. Säält on nemad nüüd parajaste ühes awaukuS kirjas senati otsuse pääle wastanud, ja paluwad kõwastc selle wastu, sest et kohtumõistmise otsuS üöna ülekohtune ja tühi alewnt.. JtMamaM. Neapell linnas on ühe suure tööle hakatud, mis tcrwe linnale ja linna kodanikkude tormisele wäga kasulik saab olema. Terwed linna jäod, kus rahwas wäga paksuste üheskoos elas majades,  mis enam koobaste kui elumajade sarnatsed olid, peawad mahakistud saama, ja laiad uulitsad ja lahked majad asemele ehitatud. Nende terwise rikkuja elupaikade läbi leidis koolera tõbi sääl, mõned aastad teed, nii wäga maad, et tuhanded ja tuhanded surmale langesiwad. Ülepea 1? tuhat maja ja 62 kirikut peawad sääl maha lõhutud saama ja ligi 90 tuhat hinge peawad oma wana elupaikadest wälja minema. Külap see saab ka mitmele wastu meelt olema. Aga ei sinna saa parata; linna üleüldine kasu nõuab seda. Inglismaalt. Hautist tulnud telee grammide järele on kindral Hipolyte saare pealinna ära wötnud, mille läbi sennipresident  Legitime sunnitud saanud, oma ametit mahapanema. (Sellega oleks siis kodusõda Hayti saarel sekskorraks lõpetatud)