seda mõik- lüli ilma tini imala ...täie rõduga"  mälza võtta, aga, et just selte maitse palga parast kibeltonna tooli õppijad puudulikud eksamid teemad ja paremad poind eksami pölgamad ja poolcski ci tee, selle Aetuse pääle ei julge ma mitte „täieliku  röbku" majutada. n. ütleb teiseks ~mecl selgema põhjuse"  olemat, et puudulikud eksamid tehakse, see, et malla koolid nii maga alatumas korras on. et säält küllalt malmiõtud öppljniv  kibeltonna kooli ei saadeta, seda wöib paiguti küllalt ~täie rõduga" öölda; aga, et keegi kihelkonna kool übt puudulikult  sisse tulnud poissi „kolme talwise" kooli järel ju st peab eksamile saatma, seda ei mvi keegi kellegile koolile „täie rõduga" ette öölda. Juba neist ütelustest mõib auustud lugeja ära näha, et meil kabel, minul ja tt. selle tähtsa asja cdcndusts  ühesugused mõtted ei ole, et seda tüll peaksid olema. Aga lugeda saab mist siia wahele ütlema:  Kui sa tt. „täie rõhuga põhjusi" küüalt õigeks ei arwa, - siis pane oMalt poolt uued ja paremad asemele. Jah, kergem au tasku anda, kui tööd ära teha; aga vmen on lugejal õigus seda nõuda. Et mina küll kõrgemalt õrpetud ja harinu?  meesiega oma tundusin merelda ei mõi. siiski, et keegi tänini pulmnera mõtete «maldamise eest ci ole trabwi maksnud, arman ma julgemat seda teha, ometigi ilma ..täie rohuta" Minu arivamised oleksid kooli edenduscs need: 1'» Er küll Saaremaal minu kaedes übi kinnitud kooli plaani praeguse aja nõudmisi? koõta ei ole, siiski on igas rairas kodaliku kooli «aliriukc poolest üks siht keks läatud. ismt-mks: Tuleb üks poiss walla koolist  tinelkonua kooli ja ei suuda temalt nöutaroat eküumi ära teha, siis wöiks teda liul westu wetio, hkui Ivalla 100 l sääl toaga talb oiu aga, jee oeA jäeh tolle kibelkonna toolis ojaks arivamata, kuni ta kihelkonna kooli sisse astumise eksami jõuab ära teba, siis mast saagu ta selle kooli õppijate hulka arwatud. poiss tuim ja nüri edasi jõudma õppimises, siis käigu ta übe tooli aasta asemel kaks aastat, nagu seda kõrgemais koolides klassist  klassi astumisega ikka süuuib. See ou ju päris määriti arwamiue, et puudulikult  malmistud poisid kihelkonna koolist ju st kol m e aastase õppimise järel pea m a d wälja astuma ja malla koolmeistri  eksami ara tegema. See oleks ju üsna auustud komitee narrimine, kui kohalik  kooli malitsuS ühe poisile, kes kolm talwet kihelkonna kooli tuba sisse ja wälja läinud ja kooli pinkis jalgu kõigutanud, tunnistus kirja annaks eksamile minna „õnne katsuma." 2) Raske asi on seda uskuda, et koolmeistrite  palk enne kõrgemale tõuseb, künni  selle palgaga meel koolmeistrid ametile saada on: sest meite rohivas on alles kullalt meel tuimuse mäbkmis kooli tööd ja maeiva ära tundma; sellegi pärast aidaku  iga üks, kellel selle asja tundmises laiem silma ring on, et asi edasi nihkuks, rutlagu poisid ilma tulema koolm. palga päälc mõtlemata edasi, kes ei lähe häästi edasi, sellel armatagu kooli aasta maha, nagu ülemal nimetasin. Annab kihelkonna kool haid poissa eksamile, siis annab komitc häid koolmeistrid malka koolile  oma eksamist, aga mitte ümber pöörtud. Z) seda ütelust, et „praegu igas kooli majas üht tcrwet inimest mõik tööl leida," ci ole mull tormis tagasi mõtta, sest need kõik on kroonu mhtrtte poolt termeks tunnistud: ja et d „ametilc kõlblikud," seda sõna olen oma silma ringi järel armunud.  >lui tt. oleks „tähtsas pikris" nr. I ja II koiku arwauud, see oleks palju loomulikum olnud, et ta aga wasiu karwa nr. II ja 111 kokku pani, seega läks armumine  palju segasemaks ja rehnung ei tulnudki  mälja, jäi puudu, järele jääb märk.! Wiimaks, ei ole ma „tähtsaS piltio" kedagi kiitnud ega laitnud raamisi tehes holgu siis hooletust ja tuimust), seda jätsin  ainult tõsise pildi jnuks. Su kellegi king seda kilju manteS kokku kuiwanud, et jalga pigistama hakkanud; see olglt hää mees ja kannatagu. Hääd edendust igale hääle tööle, mis rahma haritusse puutub, soowin stõigest südamest ja ütlen lõpetuseks kord „täic rõhuga" : Saare rahmas edasi, astkem hariduse radasi! Hääd termist kõigile! >—- A. —õ. kui va'b.t tema ümber, tuli tema ligi ja raäüm . me. rlmmumen ennast üle maga, teid ieemguscs ioemiiamas olekus naba. me.umudauml rääma! meis te. oma övpirükki jure iluu: märimnmta üles üttelda, ieepäratt mZitis ra meel raskemad ctre. T.ma. :e.e:is mmm. müümas ja julge olla ja temale ime taldrikuga konmekisi ja punibi  oatkmda. mets berjmas ta ennasr ühe mc.mlaaüga. mida üle taldriku paale pani. Hakkatmes lärme» tee birmlaste tema wäri- Mme.ö käe- - aga. ka me miga kadus suure barjrmum lädi ära: wiimaks wöis ta üm.m mlumsm Utt. ida: ..e.uust.ttud, eri lustite matuke rumbi ja mcned konmetid t" mee raks tõesie beasri, ükski ei uidand teda u.aeeme mabimmad. Janina iüli raida Mudis, ees misman bädai: wo-cres pcu paim baelinmta. julgem cnem iccs. Trruer tlau.ge tadm.s mc oma zxrweks s-aauud kaieet emmiit korda re.bma sekka mna, mmma ka kaige täiesti rakul oli!: tema oli jn oma truu.i vecuaruve ja isaliku  reele läbi t-ermcrs laanud lmige kõige rabamamad tänu. ära teeninud, kuluda tuli tema üaga rmcrasncn päa-e ja ci nZlmw mime mäm müc iluia, meclemralve neiu kumu?.? mismad. ?. linna elanikud tümad üks imelik r.mnm.s. iäümeste pöämadeö mi keiac nbke- mast salongist künni kõige wiletsama kõrtsini.  igas koli ao ainult palm Vianettist räägitud, kui aga auusad sa kõrgemast seiniest  n-ebed tema poole hsidiiwad ja «malikult  teda ühe auusaks tine täpseks tunnistanmad.  -- nööris ennast -.-rp kobe teise tuule järge ja Ä. liimala-ed jooksiwad, liigutud maefe tüdruku õnnetuse üle uulitsaid  mööda ümber ja röömustastwav ennast kuninglikult, ci ta jälle paremaks saanud oli. stist ta wõeraspeu saali astus, näitanwad  kõik teda kui pidu kuuiugaanat ootnud olemad. iääl böisati, klatiin kattega ja hüüti ra eluga! nagu oleks :a ühe kõige raskema mõidu jootmise wöitnud. .sta tobtcr ttange sai oma jSu kiitust: waatge see ta on, näitsiwad nemad tohtri reole. ..ste on üks om.w mees, ra on teda 'urmast päästnud ja terweks teinud." ttüuljünna tundis ennast selle bulga inimeste  meeleõeois röörasasti liigutud olemad: juba oleks ta õnncsomvijate kõnedest joobnud.  peaaegu ära unustanud, et teda üks rastu mumm eesmärk siia saali sundinud okt, aga need neli politsei ülema pool seltsi antud kanmmeeu, kes iga st-mmu pääl tal kannul oüwad ja tohtri küsimised, kas La luba Wanto ballisid silmi leidnud on, tulctastwad  talc lkta uucste tema cttewõttet meelde. Lauljanna ja tohter?lunad mõlemad üht suurt pilka, lahja Türklast, itema ülikonna järele kui kuti teda „Ali Pashaks", keS ikka Bianetti ligi tungis, tähele pannud. Lauljanna  puutus tohtri külge ja pilgutas pasha paole silma. Tohter wastas tema märgu andmise pääle ööldes: ~Ma olen teda juba ammu tähele pannud." Pasha ligendaS ennast kartliku sammudega'.  lauljanna hakkas kõmaStc tohtri käewarresr  kinni; ta oli nüüd üsna ligi, hallid, pilul silmad mahtisiwad näukatle alt wälja ja üks sügaw hääl ülles lauljannale: „Ma rõõmustan ennast möga auustud neiu, teid nii soowitawas olekus näha." .ttohkund  pööris ennast lauljanr.a ära ja näitis märiicmad: ka see mees põrkas wabisedcs tagasi ja kadus suure hulga sega ära. „Tus tema see? küsis tolner; olge aga julged; siin peab waikseste ja ertewaatlikult toimetama:  uskuge tema on see!" ~LLeel ei tea ma seda kindluste mitte, wastas küsitaw; aga maa arwau ta silmad ära tundwad." Tohter andis nende nelja kaitse mehele märki, õige hoolega seda paslmt silmas pidada, ja läks naesterahwaga edasi. Daewalt  oli ta üle toa käinud, s-ial tuli Türklane  jälle nähtumale. Ta hoidis ennast eemale, nagu tunnistaks ta lauljannat. (läärg jüüb tulcma.) Isamaalt. Karjast. Painaja lugust kirjutab meile meel üks rcine löber: Aimstatud Saarlase toimetust palun järel sciswaid ridasi mõistlikudele naljaks ja rumalatele  noomimiseks ära trükkida. K. kihelkondas R. külas tõusis Jõulu ajal kus kõikidel keele paelad kergemad liikuma ja süda lahkem kõiki asju wälja rääkima on jutt, et üks talu peremees naabri talus, painajaks käia. See jut lagunes marsi laiale ja targemad nacrsiwad ivacst painajast  waewatud pere rahwast iga üko oina arwamist mööda, aga rumalate seas oli ka muidugi neid, kes ütlestwad: „See wõib ka tõsi olla!" Sellega ei tahtnud aga painajaks arwatud pere mees rahul olla, maid hakkanud järele pärima, kes niisugust jutu tema pääl teinud ja saanud miimati painatud  pere mehe wenna käest järgmise wastuse: „Sa oled neliteiskümmend aastad meitid tallanud!" „Wõi nenda!" mõtlenud esimene, „olcn ma neliteiskümmend  aastad ilma palgata teitid tallanud iseäranis öö ajal, kus iga üks ennast puhkamise