paar töist laulikut kiikumas, nende poole saadan ma omad soowitused ja südamlikud palwed. A. Reinwald ja L. Koidula: „Kus on täna meie laulikud?" Mikspärast laulate teie nii wäga wäha ehk ei laula mitte midagi enam, kui ommeti tuhanded hinged teie luuletuste  järele jänutawad? Mikspärast olete teie ennast nurka peitnud ja Eesti püha laulu põllu, kelle walitsejaks teid taewa taat pannud, wallatu laste tallata jätnud? Kas wõite unustada, kuipalju teie isamaale ja kõige aegadele mõlgu olete? Kostke minule, kostke isamaale, kes teie käest sügamas alanduses ja kindlas tõsiduses abi ja armu paluwad! Ükski igawene aeg ei tasu isamaale neid pilkusi, mis teie Matkides ja tööta minewiku meresse saadate! Aga ka teie poole, meie töised isamaa laulikud nimelt ür. Weske, Elsa, Piirikimi, Liebus ja töised pööran oma palwet. Ka teid on täewaS kalli ja suure annetega ehitanud ja isamaa ootab teie tööd! Laulge Meel, laulge kõik künni teie elu kewade keStab ja hallid talwe pilmed teie jumaliku mõttemaale jõuawad! Teie olete surelikud aga teie tööd on suremata. Üles siis unest, armsad ööpikud! Närtsimata isamaa tööle, teie taewalikud! Paljude Eestlaste nimel: 5. 5. Natuke põllumehe aiandustest. I. Põllumehe ammet on töiste ammetite pea. Teda wõib selle pärast selleks nimetada, et temast ammetnikud (inimesed) ülespidamist saamad. Ja ta on ka kõige wanem ammet. Algmisest lõi Jumal inimest, keda tema Aadam nimetaS, ja pani teda Eedeni rohtaeda ja pärast põldu harima, ja andis talle Eewa naeseks. Aadamal ja Eemal olid kaks poega, neist hakkaS esimene põllumeheks ja töine karjaseks. Nüid olid juba kahesugused ammetimehed maa peal. Aga karjane sai põllumehe käe läbi surma ja jällegi oli põllumees üksi. Hiljem oli jälle mitmesugusid ammetimehi, nagu jahimehi, kalapüidjaid ja karjaseid, aga need wõifid nende ammetite läbi omale niikaua peatoidust  saada, künni linda jahtida, kalu püida ja laialisi karjamaid oli. Põllumehe ammet oli ikka ja jäi, aga ta pidi kunstlikumaks saama, sest inimeste arm kaswis suureks, nõnda et mana labase põlluharimise läbi põld mitte enam nõnda palju andi ei annud, kui tarwis läks. Kuida historia teadustab, oli meie rahwas juba manal ajal südikas põlluharimises, ja üteltakse, et Saks lased meie rahwa juureS pslluutööd käinud õppimas, mis ka õige wõib olla. El Eestlased suured põllutöö armastajad  on, seda näeme meie olewikus. Nad rändamad mitu sada ja tuhat werSta kaugele, ilma hädade ja õnnetuste  kartmata, mis neile pitka tee peal ja wõeral maal wõib juhtuda, kui nad aga põllumeheks saamad. Ehk küll mõned rahwad meie rahwast hiljem põlluharijateks hakkasimad, siiski on nad meie rahwast selles kunstis ees. Nagu töised kunstid tegelikusse ja teadlikusse jakku langemad, nõnda on ka lugu põlluharimise kunstiga. Kuidas tegelikult põldu haritakse, seda teab igaüks meie põllumeestest; sellewasta on nägelik põlluharimise kunst neist mähe tuntud ehk koguni tundmata. Kui meie suurkooli  põlluasjanduse jauskonna õpiplaani waatame, siis näeme, kui palju kellegil, kes põllutöö kunsti studeerida tahab, õppida on. Tal on õppida: Abinõuude ja tarwituste üle põlluasjanduse uurimiseks. Taimeteade (Bvtanik), Loomateade (Zoologie), Katselik looduse teade õpetus (Erperimental-Physik), Katselik lahutuse kunsti õpet. (Erperimenwl-Chemie), Kiwiteade (Mineralogie), Mäeteade ja üleüldine maateade (Geognvsi u. Geologie), Alguspäraline liikumise õpetus (Elementarmechanik), Põllumehe ehituse õpet. (Landwirthschaftl. Baulehre), Põllumehe päewaraamatu pidamisest (Landwirthschastliche  Buchführung) j. n. e. j. n. e. Neid õpiaSju on 39. Kirjutaks keegi neist igast aSjast täielikult ja ilmutaks ta need kirjad ühes raamatus, siis saaks see raamat ilma kahtlemata Biibli-raamatu suurune olema. Soowida oleks, et meie põllumeestele, keS põllutööd ainult tegelikult tunnewad, kas raamatute, põllutöö ajalehtede ehk põllumeeste seltsis kõnede läbi igast ülewel mõeldud õpiasjadcst weike pildike waimu silmade ette saaks pandud. Siis saaks nad tõeste põllumeeste ammetit wäga kalliks pidama ja oma psldusi suurema hoolega harima, kui enne. Põllu asjandamine saab aasta aastalt täielikumaks ja raskemaks ja nõuab suuremaid kapitaalisi. Nende kapitaalide  korraSpidamine tarroitab hädaste labast ja täielikku päewaraamatu pidamist. Mõni ehk mõtleb, et niisugune raamatu pidamine küll hea on, aga et meie weikese põllumeestel sarnaste körwaliste asjade toimetamiseks aega ei ole. See mõte ei ole kohaline, seft ühe weikese põllumehe päewaraamatusse  tähendamine ei tarwita mitte enam aega, kui umbes wiis minutit päewas. Põllumehe päewaraamatu pidamine on ühe- ja kahekordne.  Kahekordine päewaraamatu pidamine on küll täielikum, kui ühekordne, aga ka kunstlikum ja tarwitab tähendamiseks enam aega; sellepärast jäegu kahekordisest päewaraamatu pidamisest siin rääkimata ja saagu ühekordisest  raamatu pidamisest räägitud. Raamatu pidamine tarwitab korrapidamist ja selget teadust. Kõik juhtnmised ja toimetused piawad temasse tähendatud saama, aga kordamisi ja õige koha peale. Ommeti on mõne asjade, nagu hõlgade, lõlgaste haganate,  heinade ja ristikheinade õigeste üleöse tähendamine wõimata. Aga see ei sünnita suurt õnnetust, kui neist kellegist kümme teisikut enam ehk wahem üleöse kirjutakse. Heinad tähendakse heina põimi aja! ülesse. See on kõige hõlpsam sell wiisil teha: tehakse, kui heinad kuiwad on, ühesuurused saud ja kaalutakse üks ehk rohkem ära, siis arwatakse ühe sau keskmine raskus wälja ja kaswatakse  selle leitud raskusega saadude arwu. Ristikheinad ei ole saus, sellepärast tehakse nende koormatega nõnda, kui päriöheinde saadudega. Põhu raskust on sell wiisil kõige hõlpsam kätte saada, et esiti, igast wilja tõust isekord, kaks ehk kolm ühesuurust koormat ära peksetakse ja ära kaalutakse, siis rehkendakse ühe koorma keskmine raskus wälja; peale selle weetakse kõik koormat provwikoormate suurused, ja kui rehed peksetud  on, siis kaswatakse koormate arwu ühe koorma raskusega,  et teada saaks, kui palju põhku on saadud. Mid saagu raamatu pidamisest lühidelt rääkitud. Ühekordne raamatu pidamine on mitmesugustest tähendustest  ja näitustest ühte pandud. Neist on neli tähendust,  mis iga kuu kinni pantakse, see on iga kuu wiimasel päewal arwatakse wäljaminek ja sissetulek kokku ja arwatakse  wäljaminek sissetulekust maha. Need tähendused on: 1. raha tähendus, 2. wilja tähendus, 3. majapidamise tähendus ja 4. mitmesugune tähendus. Mõnedesse tähendustesse tähendakse edasi jookswalt ja neid ei panna mitte kinni. Need on: 5. elaw inwentari tähendus, 6. surnud inwentari tähendus, 7. proowi lüpsmise tähendus, 8. palga ja moona tähendus, 9. päewa palga tähendus, 19. põllu oleku ja põimi tähendus ja 11. sõnniku wiu tähendus. Mõned nendest jäetakse aastas ühel säetud ajal ülcsse. Need on: 12. loomade söögi näitaja üheks päewaks ühele loomale, 13. loomade söögi näitaja ühtekokku terweks ajaks 14. üleüldine põllusaakide sissetuleku ja wäljamineku  näitus ja 15. ette arwatud raha sissetuleku ja wäljamineku tähendus. Nendest tähendustest on esimesel, töisel, kolmandal, neljandal ja kaheksamandal kaks poolt: sissetuleku ja wäljamineku pool. Väljaminekud tähentakse paremale ja sissetulekud pahemale poole lehekülje peale. Loomade söögi ja ettearwatud raha wäljamineku näitajad langewad kahte jakku, ja üleüldine põllusaakide sissetulekute ja wäljaminekute  näitus langeb kolme jakku: sissetulekusse, wäljaminekusse  ja wäljarehkendusse. Kõik kahepoolega tähendused  saawad iga 23. Jüri-kuu päewal (lüripäewal) kinni pandud ja nende jäedaw (saldo) uude raamatusse üleannetud (tranöporteritud). Sellsamal päewal saawad  ka uued inwendari ja proowi lüpsmise tähendused ülesse säetud. (Järg jäeb tulema.) Mõndasugust. Elanikkude arw aastal 2000 Euroopas. Shweitfi statistika tallituse direktor on wälja arwanud kui suur elanikkude  arw aastal 2000 EüroopaS saada olema. Tema rehknungi järele oleks stis: Itaalias 56,142,968 inimest, Prantsusmaal 64.189,400, Inglismaal 142.789,145, Saksamaal 164,678,076, Austria-Ungrias 70.090,588 ja Wenemaal 201,000.110 inimest. Mis soowiwad naesterahwad kõige enam. Weikeses  meeste seltskonnakeses oli küsimine arutamise all, mis naesterahwad kõige enam soowida? Mehele minna, ütles üks armastada, pajatas töine, tantsida, arwas kolmaS, uhkeste riidesse panna, tõendas neljas. „See kõik on õige," ütles üks wana meheke, kellel juba neljaS naene oli; „seda kõik soowiwad naesterahwad hea meelega, aga kõige enam on nende soow - mehe üle walitseja olla." Kooliõpetaja perekond. Nagu wäljamaa ajalehed teatawad, olla Hommiku-Preisimaal üks kooliõpetaja perekond,  kelle sarnast töist roift naljalt ilmas leida ei ole. Selle perekonna estmene liige olnud juba aasta! 1630 kooliõpetajaks. Kõik selle perekonnast tulnud koolmeistrid on nende nimetud 250 aasta sees ühe ja sellesama koha peal elanud ja igakord isa järele poeg ammctisse hakkanud. Peale selle olla igaüks oma 50-aastast jubileumi ja kuld pulme pühitseda wöinud. Praegune kooliõpetaja olla juba 64 aastat wana ja 43 aastat ammetis ja olla alles kaunis kõbus. Tema isa saanud 85 ja wanaisa 95 aastat wanaks. Et Hiinlased püssirohu juba ammu enne Saksa munkasi ja B. Schwartz'i ülesleidsiwad on ajaluoliselt tuttaw asi, et nemad aga ka esimesed ajalehe wäljaandjad oliwad. ei tea mitte igamees. Peekingi ajaleht, keda 911 aasta! asutatud, olnud esimene ajakiri maailmas. Lubi kui abinõuu raudse ahjutorude ja raudkorstnate  roostetamise wasm. Seiemaani tuntud abinöuudest  ei olewat ükski nõnda wastupldaw, kui niisuguste torude lubjamine lubja piima ga, mis ka siis, kui wihm suurema jau lubja maha uhtunud, torusid roostetamise eest hoida. Baadeni „käsitöö lehes" soowitab käsitöö koolmeister  petroleumi kardetawama puuehituste wacnlase käsna (shwamm) waötu pruukimiseks, mida tema seitömeaastalistest  katsetest leidnud olla. Käsnatöbine puu, kui teda maaõliga spetroleuniiga) üle piserdatud, tõmbada kohe selle rvedeliku sisse, mis käsna kohe arahääwitada ja tema edasiminemise ärakeelda. Piserdatakse puud ja müiri tubliste petroleumiga, siis minewat seen mustaks, tema kindlasle mutrisse tungijad jaud laskwad sellest lahti ja nägewat mälja kui mustad niidid. Käsn saada sellwiisil  täitsa surmatud. Müristamine kesk talwe ajal. Warshawi  ajalehed räägiwad, et 2. Iõuulukuupäewa honimikul  üks äikese pilw üle linna läinud, kuna wecrand tundi müriStanud ja wälku pildunud ning wihma kui na warrest maha woolanud. Hispaaniamaal Andalusias on maawärisemine olnud, kus juures 20W inimest osalt surma osalt wigastatud  saanud. Üks ilus suur kirik on oma kõrge torni tipuni maa lõhesiikusse wajunud. Nikolaus van Bombell, kuulus Hollandimaa admiral, oli enne ühes Phleswigi mõisas, Bombell, sulane ehk moonak olnud, kust tema mitme kõlwatu tegude pärast ära pidi põgenema, ning Hollandimaale läks ja sealse mere wäe teenistusse astus. Aga oma wapra ja wahwa tegude pärast tõuusis ta ruttu suureks, künni admirali auuni. Siiski ei unustanud ta oma pruuti, kes Emerlasst  mõisas tuatüdrukuks oli ning kirjutas talle järgmise kirja: Minu armas Gretha! Kui Sul alles need mõtted on, mis Sinul siis olid, kui meie kahekesti Bombellis  teenisime, siis tule rutuste minu juure Haagi linna ja saa minu kalliks naeseks. Mina olen praegu Hollandimaa  admiral, aga ikka Sinu truu Nikolaus van Mombell,  ennine Nils Ipsen." Gretha luges kirja ja pakkis rutuste omad asjad ning reisis kohe, et kõigelt -mustatud  admirali prouaks saada. Kes sellest Nils Ipsenift pitkemalt ehk selgemalt tahab teada saada, see lugegu Mehe truus J. Jung." Külmenuid mune söögina teha. Wõtku wärsket kaewu wett ja segagu selle sisse natukene soola, siis pantagu külmast pitsitatud munad senna sisse. Selleläbi saab siis munadest külm wälja imetud ja nad on nagu ennegi, aga neid piab siis ruttu ära pruukima, muidu pitkemalt seistes lähemad mädanema. Brigham Young (Yong), Marmonide prohwet, on 63 lapse isa, milledest 45 weel elus on. Rohkem kui pool nendest on tütarlapsed, ilusaiks ja kenaikS ei wõi neist ühtegi nimetada. Kõige wiimane, Brigham Uvungi ja tema proua Amalie von Cott'ist, keS Youngi 14 naesuke on, sündinud laps, on üks 6 aastane tütar. Amalie von Cott oli sellajal 46 aastane, aga siiski kaunis kena. Jää jumalaga! Jää jumalaga roosipuu, Sa taewa serwal kuldne kuu, Sa ilus lill mu mõtte mäel Jää jumalaga kallil käel! Ma wõtan kombeks linnu wiit Lään igaweste ära siit Jää jumalaga paradiis! Mind elu saatus kaugel wiis! ä. ä 4. Sakala. 1885 Wastutaja: J. Kõrw