ütlen awalikult kõrwa sisse: „Linda" Seltsi warandnS on kiwi varemete sisse topitud, kuS mõistust tarwiS on lahti peastmisekS. KuS wõib seal pärastiste mõtetega silmapilk kasu saata, kus aastate wiisi tema wõim on raSke rõhumiStega kinni kaetud. MiS Teie armaS luuletaja ajalehes wälja olete saatnud ja must walge peal seisab: katsuge, kaS Teie wõite seda olemataks teha, nõnda on lugu „Linda" tegewusega. „ Linda" Seltsis oli sell ajal küll mehi, kes tahtfiwad,  et tegewuS pidi sell põhjal edasi minema, mille peale see asutatud sai, aga need saiwad põlaStawalt, kui Seltsi lõhkujad Seltsi nõuupidamiStest wälja heidetud, kuS juures needsamad ka juba ülemalt poolt abi otsifiwad  ja seda ka sealt leidfiwad. Selle üteluse juurest „et „Linda" Seltsile õiget peastjat ei ole tõuSnud," oleks küll soowida, et nimetatud  luuletaja oma auuwäärt nime ja seisust awaldaks, ehk saaks „Linda" Selts temast seda, mis tema rahule tarwiS läheb. „Linda" laewad on praeguse walitsuse toimetusel ometegi niikaugele peastetud, et üks neist, millel wähe enam wõlgu kanda oli, üle 3000 rubla on teeninud,  aga töisel oli ligi 4000 rbl. wõlgu, ei wsinud mõne kuu tegewusega mitte kasu andmisele toodud saada. See ütelus, et „Austra" oma laewad kõik kodumaa rannal ehitada laseb, on täitsa luuletus; neil on küll 7 wõi 8 laewa, millest üks praegu Riia ligikonnas saab ehitatud, mille üle aga siiski üks „Austra" Seltsi liige, kes hilja aegu Tallinnas käis, kaebas, et see ehitus nutukord  kallim maksma tuleb, kui väljamaal; üks sai LiibawiS  Schneideri kompani oksioni pealt siis ostetud, kui „Linda" omale ostis, töised on nemad kõik väljamaalt ostnud. Muidugi, armaS luuletaja! kujutusi wõite küll mõlemist Seltsist teha, nagu Teie ise ütlete: „wõrdlemisekS"; aga asja tõelik olek jäeb Teile mõlemilt poolt üsna tundmata asjaks, ja see tuleb sellest, et Teie ühes ega töises tõelikku põhjuseid pole läbi uurinud. Mis Teie fiin metsa ostmisest ja takseerimisest räägite, on täitsa luuletus ehk paljaS kujutus oma mõtete järele) sest metsa ostjaid ja takseerijaid on küll, aga kust wõtta, millega seda ostmist ja takseerimist korda saata, kui Seltst waranduS ilma kasuta kiwi waremete seeS kinni seisab? Kust aga laewa ehitajaid saada, on praeguse walitsusel  küllalt selge) aga millega materjali muretseda ja ehituse meistreid üleSpidada, niisama töörahwale wäljamaksta,  seda ei tea praegune walitsus nii häkiste mitte, sest et kuuluS luuletaja, kes kõik mõtte wäel ülesehitab, seda nimetamata on jätnud, kuS kohas „Lindal" üks niisugune  tagawara kapitaal seisab. Sellepärast oleks küll soowida, et nimetatud luuletaja ennast ilmutaks ehk oma adresst ülesannaks) selle läbi ehk leiaks ka need hallikad üles, millega need tema teadeS puudused täis täita wõiks ja Seltsi tegewust mõtte muutusel eesmärgile  wiia. Mis siin madruste kohta on üeldud, et need 20 rublaga teenida, wõime juure lisada, et neid weel odawam saab, ka 15 ja 12 rublaga. Niisama on ka õpetatud  Eesti kaptenist leida, kes hoolakad ja osawad mehed on, nagu praegu „Lmda" Seltsi laewade peal on. Wiimaks ütleb see luuletaja: „raha puudus ei tohiks seda nõuu ka mitte takistada, sest raha on juba esialguseks ka oma jagu koos." Siin piab aga küsima: „Aadam, kus sa olid, kui ma sind hüidsin?" Mil wiisil tahaks see nimetatud luuletaja „Linda" Seltsile need asjad selgeks rahaks teha, mis mitte selge raha ei ole? Milwiistl tahab tema seda selgeks teha, et selge raha puudus metsa ostmist ei keela, kuS ometegi suurem jagu „Linda" Seltsi kapitaali hoonete ja kokku aetud kiwi unikute sees kasuta seisab? Mikspärast ei tulnud nimetatud luuletaja siis mitte wälja, kui „Linda" Seltsil sula raha küll oli ja oleks wõinud maid ja metsasi osta, niisama ka laewu ehitada, nagu Seltsi põhjuskiri seda lubab? noh, eks pärast ole kõik targad, ka need, kes niisugust asja uneski pole näinud. Kus wiga näed laita, seal tule ja aita; aga mitte palja mõtte kujutustega, waid nõuu ja jõuuga. Mis aga nimetatud luuletaja oma töises jaos saab ette tooma, ja kui see „Linda" Seltsisse esimese jao wiisil puudub, siis seisab selle tarwis paber laua peal walmis, niisama tindipott ja sulg kura ääre peal. Direktor: W. Schreim. Wastik mõte. Küll ime, mis üks vpnud mees Kord soowiS „O . . k'u" seeS, Ta tummaks jäemist soowitaS Ning järgmist mõtet awaldas: „Sa räägid waimu suurusest „Ja kiitled kõrgeist mõtetest: „OH kui sa kord nüid tummaks jäekS, „Et ma su juurest neid ka näeks." Oi, oi! Mis mõte mõistmata Wõib eksi teele wedada Sind, kes sa Looja heldet meelt Sest tunned, et sul andis keelt. Kuis wõid siis seda soowida, Et keel piaks mõnelt wõetama? Ja tahad, et ta mõtte wiiS Weel kuskilt wälja paistaks fiiS! Kirja wastused. 85) J. R. W. Sarnaseid tegusi tulnud endistel aegadel küll ette, aga et neid ka nüid meel juhtub, ei oleks meie küll mitte uskunud. Awaldame. 86) H. J. H. Jah, mis fa teed ära; eks ilmas juhtu mõndagi. Awaldame! 37) A. P. P. Saame siis tegema, nagu enne tõotasime. Ootame lubamise täitmist. 88) J. P. R. Meie oleme Teile kirjateel juba wastanud. Teawste saatmise juures palume ikka selgust meeles pidada. Teie räägite oma Seltsis peetud kõnedest ja unustate iie jälle ära ütlemast, mis Seltsi nimi on. Meje ei wõi seda awatdada. 89) J. T. T. Käes; saame soowi järele toimetama. 90) P. S. T. Nagu näete, oleme Teie nõuudmist täitnud. 91) JR. W. Oleme heal meelel awaldanud. 92) J. J. S. J. Teatuste saatmise eest täname. Märgi soowi täidame. Teie käsikirjadest ei ole meie kätte midagi tulnud, rohkem kui üks ainus wastustiri „N. D. Z leja meie ei ole neid ka muu töise käest mitte kätte saanud. Wiimse küsimisele wastame: Kihutaja. 93) J. M. N. Täname Teid Teie hoolsa töö eest. Ruum ei taha selles lehes enam lubada. Teie soowi täidame ja anname ta wiimaselle nimelt aset. 94) J. M. ? Nime puuduline ja sõnum ka wähelise tuumaga; ei tea, kas midagi awaldame. 95) T. R. P. Saame Teie teatust mõnda tarwitama, aga piab weidikene ootama. 96) T. L. T. Käes; läbi ei ole saanud weel aega waadata. 10. Sakala. 1885 Ao»»oi«so L,on»xxo«. Aexvrb, 2. Naxra 1865 r Trükitud F. Feldt' i juures Viljandis. Wiljandi kogukonna walitsus kuulutab, et Wiljandi linnas olewa «lj» n»mib, kus niiid mäeteeniswse kommission sees on, t«. Märtsil s. a. siin kogukonna kohtu majas enampakkumise teel wäljaüiritud saamad, ja kutsub kõiki soowijaid nimetatud päewat siia kaupa tegema tulla. Tingimised saamad siin enne pakkumist üles antud. Wiljandi Kogukonna Walitsus, 13. Webruaril  1885. Kogukonna walitsuse nimel: Wallawanema asemik: J. WLrumann. U 295. i Kirjutaja: T. Kurrik. Wiljandi linnas, magaski uulitsas olemast  C. J. Kreutzdahl'i pärijate thiwpW dwlW tahetakse üht osa ära mina. Krunt seisab keset linna ja on ehitamiseks wäga sündsa. Lähemat teadust annawad pärijate eestkostjad kaupmees hra B. Sewigh ja adlyukat R. Schöler Wiljandis. s Üht hää tunnistustega truid meest, kes ka rehepeksu masinaga ümber mõistab käia, tarwitab Jüripäewaft 1885 Jmawere mõisa Pillistwere kihelkonnas. Sealsamas on ka mõned talukohad mitme aasta peale rendi peale anda. Kaupa teeb i MöisawalitsuS. Hea seisukoha pealne kala- ja maarahwa tarwituste kauplus, millel hulk ostusõpru on, antakse ette tulnud juhtumiste pärast iga LaheS tahtjalle kätte. Lähemat teadust antakse Tartus, kaubahoowis  A 23. 2 siht sulast hoowipoisi ametisse tarwitab kaupmees M. Schopp Wiljandis. !! Oksjon!! ' Jämejalal, Wiljandi ligidal, saamad tuuariistad  (mööblid), klawer, sharaban, (kerge sõidu wanker), jahiwanker, 8 hobuft ja meel muid asju 26. ja 2?. Märtsil kohemaksetawa  raha eest enampakkumise teel ära müitud. Üks kaleshi kongiga wedru-wanker on praegu Viljandist äraminemise pärast odawast  müia. Järelküsida Tusti majas. Sealsamas  on ka muid maja-asju, mööblid ja tua-lillisid müia. A. teraskaupa ja kõiksugu tõuugu rauakaupa, kui ka teras-söamknharka soomwb G. A. Reisner Wiljandis. Keeduwilja-, lilli- ja punmiljaseemneid  müib N. Kelch Wiljandis. Seemned on ustawate aednikkude, Riiast C. Schoch'i ja Ersurtist ja SchmidN käest. 2 koolitatud noormees soowib mõisa kirjutaja ehk tvalla abikirjutaja kohta. Lähemat teadust antakse härra F. raamatukaupluses. 3 Kuulutused. Teadaandmine! Seega teadustan oma sõbradelle, et mina igal ajal linu ostan ja kõrget hinda maksan. C. Hölher Mljaudis. 2 Rose majas, tiigi juures. l raamatukaupluses Mljaudis on kõiksugused eeskirjad, paberid ja blanketid wallawa litsustele nagu ka rvirÄi kauba-kontrahid igal ajal saada. T_S sa Inglise lõime-lõnga ja kõiksugu Z 5 tvärtvifi on uueSte rohkel mõõdul saanud ja soowitab wrnMMle A. Neisutr Wiljandis. Uht õpipoissi tarwitab pagar N. Kelch Wiljandis. Ontsa C. R. Jakobsoni waestelaste heaks on minu kätte saatnud: M. Gustavson Ridakult ... 9 rbl. Joh. Anderson Hapsaluft . .19 „ Kooliõpetaja J. W. Läänemaalt 15 „ „ L. Türi kihelkon. 1 „ J. Ojasson Waralt . . . . 25 „ 25 kop. Andjad on: Kohaomanikud J. Sibul, H. Kustenberg,  M. Puusep, J. Ojasson, P. Lokenberg, K. Polli, K. Muuli, neiu K. Kuusk, igaüks 1 rubla; K. Ohwril, P. Sibbul, P. Andresson, J. Pedak, T. Lokenberg, P. Kübbar, neiu A. Saawa, igaüks 50 kop.; E. Kolla 15 kop. ja J. Saare 10 kop. J. Mõttus Nawilt . . . .56 rbl. 11.-Nowembril Nawilastest Kandles peetud pidust 32 rubla 22 kop., Nawi abikom. näitemüigil  J. Mõttus 1 rbl., wähemad anded 90 k., Nawi abikom. koosolekutel korjatud 12 rbl. 38 k., hra M. Krumpmann'i kingitud pildi eest 2 rbl., hra Gustaw Niggol, mölder Otto Haawakiwi ja abikaasa Helene, hra M. Leiwategia, hra kaupmees  J. Zopp Wõrus ja hra J. Kääpärinn, igaüks 1 rubla, hra W. E. ja neiu Juuli Waher igaüks 50 kop., kaks tundmata igaüks 15 kop., T. Lätlane 20 kop. Südameliku tänuga wastuwõtnud Peeter Ai»so«, ontsa C. R. Jakobson'i alaealiste pärijate eestkostja. Eelseisaw kwitung seisis minu süi läbi senini awaldamata, sest et seda ilma mingisuguse soowita  toimenduse kirjadest leidsin ja enne trükkiandmist  hra Ainson'i küsima pidin. Palun auusaid  rahasaatjaid mind wabandada. Jaan Lipp. Mina wõtan kõiksugust haigeid, iseäranis sitnmhaigeid igal päewal wastu enne lõunat kellu B—lo pärast lõunat kellu 6—7 lk. E. Janusin Ta rtus, Tiigi uulitsas H 20 ! Jannsen'i majas. ü s on odama hinna eest müia. Järelküsida härra v- raamatukauplusest. 3