maa Saksa riigiga sõda piaks hakkama, siis ei ole Austria sunnitud abi andma, aga Saksamaa  arwab, et Austria priitahtlikult juba iseenesest  seda teeb, kui aga ühele mitmelt poolt peale tungitakse, siis on töise kohus appi minna. Juba siis pia«at see lepitus kestma hakkama, kui ühel riigil sõda on ja kardetakse, et mõni tolmas ennast ka sõdija hakkajaga ühendab. Saksamaa wõib aga kõige ennemine Prantsusega  sõda karta. Ega Jtaaliagi muidu ennast Saksa - Austriaga ei ühendanud, kui tema kuidagi eneselle kardetawal korral abisaamist  wälja tingida ei oleks wõinud. Austria pealinnast jõuawad kurwad sõnumed maaillma. Mitmekordse mõrtsuka tööde pärast, mis seal tehtud ja wiimaks meel salapolitsei-ametniku Bloechi pärast on Wiini linnajagudes walitsuse poolest iseäralikud käsud wälja antud. Wannutud kohus on mõneks ajaks kinni pandud ehk ära kantud ja muude ametlikude kõhtude ja kogude õigusi on kitsendatud.  Senini pidid wangi wõetud inimesed kahe ööpäewa ajal kohtuniku ette kutsutama, midaS nüid kaheksama päewa peale pitkendatud.  Koutsioni waSta ei lasta wange enam wälja. Linnast wälja-ajamiSte põhjus-õigused on laiendatud ja ka kirjanduse priiused kitsendatud.  Aga et sarnased seaduse kitsendused palju awitawad, ei teata ette. Prantsuse walitsusel ja ministritel on iga asjaga hulk tegemist ja wiimasel ajal kuulukse selle maa pealinnast, et Saine linna jau politsei ülemal närude korjamiSte ärakeelmisest  ammeti kautamist kardetakse tulewat. Pariisis oli sennini see wiis, et pühkmed ja närud öösel iga majast ukse ette wälja wisati, seal neid närude korjajad esite läbi segasiwad, paremaid asju ära wõtsiwad ja siis hommiku wara selle jaukS seatud wedajad neid ära koriStasiwad. Nüid on seesinane politsei-ülem iga majaomanikule kohuseks teinud, neid nõndanimetatud  närusid nelja jauSse lahutud wälja panna ja nende läbisegamist ära keelanud. Mõned ajalehed arwawad neid närude korjajaid  20,000 30,000 olewat ja peetakse seda keeldu seepärast praegusel ajal kardetawaks, et ka muidu juba wäga palju tööta inimesi olnud, kellele nüid need närude korjajate tuhandad  ka weel juure tulewad. Tööta olek olewat  seal juba nõnda suur, et koguni mõned enam ettenägijad mässamist kardeti tulema. Nüid on selle asja pärast pitkemalt arutatud ja õiendatud, nõnda et asi hoopis uuest kullest paistab. Ministerpresident Ferry wõttis asja parlamendis ise käsile ja näitas asjalikus arutamises,  kuda noed süikspanemised wabadriigi waStaliStest elusse tõusnud ja riigiwalitsuse nõrgendamiseks tuli pealistest ja keiser-riiklaStest  sätitud saamad. Tema teadmise järele ei ole aga töö puudust mujal sugugi kuuldagi, kui ainult Pariisis mõnes tööliste nukas. Ka ei wõida süidi wõera kaupade ja tööde sissetoomise  ega wõera tööliste peale ajada, sest enam saawat Pariisist wälja wiidud, ka Prantsusemaalt ja linnadest olla hulk mehi mujal maadel töös. Kõnega on parlamendi enamus wäga rahul olnud ja näitab see, et wabadriigi walitsuse wõim ja jõuud küllalt tubli on, weikesi pealetormamisi wastuwõtma ja ära kannatama. Aga kui walitsus nii waba nagu Prantsusmaal, seal teab tema ka wäga heaSte, et uusi kiusatusi iga silmapilk karta on. Hiina sõafi ei kuule enam suuremat midagi. Prantslased on enam sõawäge platsi saatnud ja ülemkäsuandja Millot on sõawäe juures. Hiina saadik Prantsusmaal, teeb aga Lubliste ajalehtedes tööd, ja kõneleb suurte sõnadega Hiina ettewalmistustest ja julgusest, millest muidu kohal palju näha ei olla. Arwatakse, et tema selle oma awaliku kirjutamise pärast enam Prantsusmaal saadik olla ei wõi ja passid äraminemiseks wäljawõtma saab. Hispaanias on uus ministeerium ametisse  astunud, kuna kuningas enne wana ministrite nõudmise peale parlamendi kodusaatmist  lubanud ja kinnitanud oli. Uue ministeeriumi president saawat Kanowas de Kastillo olema sa töised olla waba- kui ka wanameelelised mehed. Uus ministeerium lubab priiust, aga seal juures piab korralik olek alalhoitud saama ja Monarhie kindlaks jäema. Kardetakse sõawäe rahutuks saamist ja kui KanowaS esiotsa rahulikult algada wõib, siis ehk saab ta ka kauem walitsema, ei lähe aga see mitte, siis on Dominguez Lopez omale lühikese ammetipidamisega nii kindlat tuge püssikandjate keskel saanud, et nad töisele järeltulejalle teed lahti hoida ei taha ja walitsuskord siis ka wõimatu. Seda uut ministeeriumi, millest praegu rääkisime, ei Lerwitata Prantsusmaal lahkeste küllalt, waid arwawad kõik tähtsamad lehed, et Hispaania kuninga ja tema walitsuse lõppemine lähedal olla. Kuningas on rahwaparteile selga pöörnud  ja nüid saab siis näha, kumb wõidab. Kindral Gordon endine Sudani kindral-kuberner tuli Belgiamaale ja tahtis kuninga Leopoldi käsu peale Kongo'sse minna. Inglise ministeerium aga saatis temale Belgiasse  telegrammi järele ja kutsus teda Londonisse  tagasi. Seal peetud siis Inglise ministritega  nõuu ja saadetud teda kui saadikut Suudanisse, et tema sealt rahwast lepitada püiaks ja seega Egiptuse rahurikkumist ära hoiaks. Arwata olla, et praegune Egiptuse wiitsekuningas ammetist kõrwale heidetud saab ja uuS tema asemele pannakse. Wõib ka olla, et see uus keegi muu ei saa olema, kui Mahdi, kellega wist Gordon asja läbirääkima saab. Seda moodu tahetakse wist Egiptuse inglistamist  kõige ennemine korda saata. Egiptuse uues ministeeriumis on ka selle eest hoolitsetud,  et wõimalikult-wagusi seda suurt muudatust  ära toimetada. Praegu on küll weel Egiptuse ministrid ammetis ja Egiptlane Nubarpasha  ka ministeeriumi president, aga alamriigisekretärid  wõi ministri abilised on mitmed juba Inglased. Aafrikamaal Tuneesia walitseja ehk Bey on oma arwamist awaldanud, et prohwetid Mahd'it sugugi palju karta ei olewat. Tema ei olla palju tuttawgi ja saawat piagi päewakorralt  jälle kaduma, nagu kõik töised petjad enne teda. Egiptusemaal ei pruukiwat temast suurt midagi tähelepannu, küll aga Inglismaal,  kelle kasusaamist tema SudaniS kitsendab.  Sellepärast olla üsna õigus, et Inglane  Gordon-pashat sinna saatnud, kes kõige sündsam selle ammeti peale on. Tema saab katsuma Mahdi prohwetit kuidagi rahaga rahule sundima wõi jälle kihutamisega kõrwale see on tema oma leeri mässawat wihatuld wiskama. Enam aga, kui Mahdi, olewat üks Tuneesia prohwet Scheik-Senussi tähtis ja tuttaw, kellel terwes Mohamedi usuliste hulgas sõbru olla ja kes seepärast hoopis enam kardetawam  on. Kui see oma õpetusega peale hakkab, siis wõib asi kirjumaks minna, aga Dongala mehest (Mahdist) ei arwata midagi tulewat, tema ei jõuuda midagi teha. Hiina saadik Markwii Tseng on oma pealinna traadi läbi teadustanud, et Prantsufemaa  peaminister Ferry temaga enam ümber ei käiwat ja küsinud järelle, kas tema oma saadiku ammetit seal lõpetama ei piaks. Senniks saab tema küll seda ammetit edasi pidama, künni selle jauks uued eeskirjad tulewad. Londonist  teadustatakse, et nimetatud Hiina saadik kõwaste sõast kõnelewat ja ütelnud, et tema seda kindlaste teadwat. Hiina walitsus oodata senni rahulikult, kuni Prantslane Bacninhiga midagi teeb, siis saab Hiina ka sedamaid Prantslasele sõda kuulutama. Saksad on endid ka Türgimaale mitme ammetite peale pesitanud. Kolm nendest,  Wettendorf, Sebaldt ja kindral Köhler on haigeks jäenud ja ka muidu olla neil küllalt raske oma ammetit Türklaste laimamiste  ja kmsamiste all edasi pidada. Major v. Golts, kelle juhatamise all sõawäe kool oli, on ennast hiljuti ammetist lahti wõtta tahtnud. Tema oli katsunud oma õpilasi wälja peal sõapidamisega enam harjutada, sest nad pidiwad endid sell wiisil harjutama, nagu oleks neil sõawägi juhtida ja lahingusse wiia. Sellepärast tõstetud tema peale laimdusi ja La ei tahta parem sugugi ametisse jäeda, kui wana Türklaste wiha all nende kasuks töötada. Omalt maalt. Wiljandist. Töine apteek. Wiljandi linna ümberkaudse maaelamkudest on ammugi töise apteegi tahtmisest juttu olnud ja nagu meie kindlaste teame, on mitmed wallqd ja kihelkonnad ülemasse kohta ammetlikul wormil palwekirrju sisse annud ja töise apteegi asuta- l mise luba palunud. Rahwa hulk on ennast s sedawõrd suurendanud, et üks apteek enam tarvilikult  rahwa tahtmisi ja nõudmist ara täita ei jõuua ja sellepärast on see tahtmine üsna tarvilik ja õige. Nüid on ka Wiljandi linna volinikud seda asja läbirääkimiselle võtnud ja paaril viimasel koosolekul selle üle nõuu pidanud.  Ka linna asemikud on seda üleüldist soovi ja nõudmist õigeks tunnistanud ja linna - ammetile kohuseks teinud, ülemas kohaS töise apteegi asutamise eest kosta. Kolm apteekrid olevat endid ülesannud, kellel nõuu on, siia linna uut apteeki asutada ja need on proviisorid  Debler ja Zviebelberg ning maK. Treffner. Rahvas on linnas ja maal seda wolinikude otsust rõõmuga kuulnud ja ka mitme valdade kogud on uueste töise apteegi asutamise  lubasaamiseks palvekirju stsse saatnud, nõnda et ülemalt poolt seda ka vissiste lubatama  saab. Meie linnakoolid on sellel poolaastal  tubliste õppijatega täidetud. Maagümnasiumis  on 140 õppijat, kreiskoolis 161 õppijat ja elmentar-koolis 97 õppijat. Fovelin'i  tütarlaste koolis on 83 ja linna tütarlaste koolis 123 õppijat. Kirikukoolis  õppida 55 poislast ja 19 tütarlast. Siis on aga meie linnas veel üks kool, mida Saksa leheke ei tea, see on meie linna Wene kihelkonna kool, mis praegu heas korras on ja kus 43 koolilast õpetust saavad. Wiljandi Eesti Põllum. Selts pidas 21. Jaanuaril omas majas selle aasta esimest koosolekut. Rohkeste seltsi liikmeid olivad  koosolekuile tulnud ja ka Tartu Eesti Põllum. Seltsi president Tülk paari töise külalisega.  Kõnesid pidasiwad P. Ainson piimalehmadest  ja nende kasust maal ja linnas, J. Tülk mehaniku tööst ja tema tähtsusest põlluasjanduses, kaupmees Kuusik kauplemisest ja tema lähedalt koosolemisest põllutöö ja majapidamisega.  Siis pandis T. E. P. S. president  hra Tülk Seltsile, meie Seltsi toimenduse  nime all trükis valmis saanud raamatu „Weikene veeloodija ja kalade kasvataja" ette, kus juures tema iseäralikult heinamaade tähtsust  ja nende parandust mõnusa seletusega kirjeldas  ja ainust ning kõige kõrgemat paranduse wiifi vee läbi saama arvas. Mitu jagu rohkem  heina pidada stis heinamaa andma, sellest saab siis jällegi sõnnikut rohkem ja nõnda edeneks  asi. SeltS tänas kõnelejat ja raamatutegijat  väga ja osteti neid raamatuid kaunis kogu kohe ära. Siis panti Liimi Ökonomia Seltsist valmistatud maa loodimise kaart Seltsile  ette ja andis auuwaärt külaline J. Tülk teada, et mõeldud kaart, midas härra v. Seidlitz  oma kuluga trükkida lasknud, Ökonomia Seltsi kui ka nimetatud härra poolt lahkeste Eesti keeli nimedega trükkida lubatud, midas Tartu Eesti Põllumeeste Selts palunud. Ka meie Wiljandi Selts oli selle üle tänulikult rõõmus, tõuusis härra v. Plankenhagen'i ja v. Seidlitz'e auustamiseks istmetelt püsti ja tänas ka sündsalt hra Tülk'i, et tema oma Seltsiga seda sündsat ja tähtsat tööd tähelpannud  ja Eesti keeli triikimiseks luba palunud  on. Töine kord saame sellest koosolekust  protokolli järele rohkem rääkima. Ilmadest. Tänavused ilmad on väga heitlikud. Üks päev on sula, töine külm, mis läbi vesi jõgedes ja järvedes kõrgeks  tõusnud ja luhad ja põllupinda jäe-kooretuse  alla matnud. Põllumehed kardavad seesuguse  talve järele vilja ikalduse aastat tulevat.  Kuna ruki-orased mitmel pool juba sügisel ussidest enam ehk vähem rikutud saivad,  on farta, et selle häävitava jäe-kesta alt neid kevade seda vähem veel välja võib peaseda, kui vihm mitte aegsaste appi ei tule, mis juba ette inimeste südameid kurva lootustega  täidab. Käesolevad leped ilmad on juba nüid meie suviseid sulglasi välja meelitanud. Nõnda on 11. s. k. p. hommiku kuldnokk oma lustiliku laulu uudishimuliste Pärnlastele kuulutanud, ka kurgi on seal näha olnud. Riias on koguni juba lõokese lõõritamist kuuldud! WiljandL maakonnast kirjutatakse meile: „ Endistel aastatel lugesime lehtedest ja kuulsime rahwaft Tartu ja ümberkaudse maal wargate üle kaebawat, kuna siit kulle rahwas, enam ehk mahem neist puutumata jäi, ehk seda ar«- fiin j- s-al ette tuli. Nmd 01-m--aga  sellessamas kimbatuses. Pea uhtegl öod ei lähe mööda, kus need öö-töölised mSneS taluS jälle kahju tegemas pole kamud Uhel on wilja salwed tühendatud ja toldu ehk muu warandus ära wiitud, töisel hobuse loom ehk mõni kari elajatest kadunud. Rahwas on nende kutsumata öö-hulkujate pärast üsna mures, et ei tea, kust nõuu nende wastu leida ja kuda wara natuke nende eest warjatud  wõiks saada. Ei tea, kust nad nmd nõnda rohkeöte wälja wedelenud. Tartu lehed arwasiwad kord, et öö-wahtide rohkendamine  neid ehk linnast _maale hirmutanud on, kus nad enne tnttawal kombel oma tööd ilma suurema takistuseta toimendastwad. W. S. wallas elas juba mõnda aega üks niisugune kardetaw kelm P., kus ta salaja ümberkaudseis külades ühte soodu oma kõlwatumat  kästtööd toimekates palju kahju tegi, ilma et lõksu oleks langenud. Hiljuti on ta aga ühe selle walla ammetniku taskust mõni sada rubla raha wälja riisunud, mille järele teda kinni on tabatud ja nüid puuris omale teenitud palka ootab. Ka waiksesse W. walda näikse neid öö-orjasi teed leidnud olewat, kus wiimsel ajal sagedaste rahwa rahu rikkumas ja raha ja muud wara riisumas kuulukse kaiwad.  Soowida oleks, et seesuguseid inimest paremine tähele panekstwad ja kuda töö wäärt, nõnda palka jagakstwad. Kui neid mõne nädalise priileiwa peal olemise järel wälja lastakse, on nad seda kardetawamateks,  agaramateks ja õelamateks kelmideks wälja koolitatud ja oskawad oma ammetit seda paremine. Rahwa ühine palwe-soow wargate ja nimelt hobuste wargate kohta kuulub: Peastke meid ära kurjast!" Siin pool on leetri haigus (wäiksed nõsted) wäga laiali lagunenud. Ta hakkas Walga poolt peale ja tuli Helme kaudu Tarwastusse.  Praegu, kus neid ridasi kirjutan, on nad Woorus ja ümberkaudu walitsemas. Koolid on nende pärast lahti; lapsed on suuremalt  osalt kõik haiged. Leetrite kõrwas on siin ja seal ka kõhutõbi kooliealiste ja nooremate  laste juures näha. Laste wanemaid trööstib see nähtawus. et räägitawad haigused tänawu senini mitte nõnda sagedaste nagu endistel  aastadel surmale ohwrit ei ole annud ja suurem osa haigeid jälle terweks saawad. TarwaStus olewat ka juba suured nõsted maad wõtnud. Asi näitab kewade poole enam kardetawaks  minewat. Kontserdist kirjutab meie auuStatud kaastööline: „Uuel aastal andis Kolmekuninga pühal Kaawere walla laulukoor hra A. K. juhatusel Rõika wabrikus kontserti. Kas laulude  etendusel wsit segakoorile, neiude koorile ehk meeste kwartettile jäi, teawad need, kes kena kontserti kuulamas oliwad, aga et kõik kolm kiitusega wastu wõeti, wõib rõõmuga tõendatud saada. Iseäranis näis kuuljate meele pärast olewat Soome wiis „Sealt ju mu kullake" (eestitanud C. R. Linnuta ja) ehk Suomi: „Tuoll' on mu kultani." Soowida oleks ehk olnud, et laulude kawas rohkem puhtaid Eeöti ehk Soome nimesid silmata olels olnud. Muidu aga suurt tänu külalistele, et meie nurka uut õhku tõiwad. —dä— Pärnust. Suur tulekahju on seal 14. Jaanuaril möllanud ja nimelt kuus elumaja  ja seitse kõrwalist hoonet tuha hunikuks muutnud. Ka mõned nende põlejate majade kõrwal olewad hooned saiwad wigastawd ja terwe linnajagu oli tule hirmul. Kahju arwatakse 45,W0 rubla suureks ja tule peasemist  ei ole sennini weel wälja uuritud. Pärnu maakonnast T. kihelkonnast kirju tatakse meile: Mõne aasta eest ehitati meie T. külasse Greeka õige-usu koolimaja, mis kahe koolituaga ja kahe klassi jauks piab olema. Et aga meie omal külal ja niisama ka töistel naabri-küladel lähedal kirikut ei ole, seepärast panti siia ka rahwa palwe peale preester ammetiSse, kes rahwale töises koolituas palwetunnid  peab. Minewal suil ehitati selle koolimajale  küll ka töine kord peale, nii et nüid üks jagu kiriku teenistuseks ja töine koolipidamiseks  pruugitud wõib saada. RahwaS hakkab aga iseäranis wiimasel ajal nii rohkeste meie koolist ja kiriku palwetunnist osawõtma, et peale-ehitustest hoolimata, ruumid wagjst kitsaks kippuwad jäema ja palwetnudidest, 56 5 Sakala. 1884