tuS oli, waid sõitis koju tagasi. Korea lvalitsus  hõiskas kerge wõidu iile, mida ehk ise kõige rohkem imeks pani ja lukutas maad weel waljumal kombel kui enne. Oma seisupaiga järel peaks Korea koguni pala olema, aga se ei ole neuda, kuida üleültse wanas maailmas idapoolised maad wilumad on. kui läänepoolised. Suwikuud on Koreas küll palawad, aga nende järel tuleb järsku wali talwe. Zmerikas on Korea looduse-andide poolest. Peale kena metsade, mis iseäranis põhjapoolist maajägu täidawad, kaswawad kõiksugused  puuwiljad ja põlluwiljad, puuwillad, kanepid, linad, tubakas, krapp, indigo ja kõige parem ginseng, üks würtfi-juur, mida maiad Hhiinlased kullaga üleSkaaluwad. Suuremad töötegemised ja kauplemised on aga walitfuse poolest wägiwaldsel kombel lämmatud ja Korealased  ei tea nende looduse-andidega midagi teha, waid lasewad neid kaswada, kuida need ise tahawad ja suudawad, ja et nemad seda ometigi keelata ei wõi. Kui juba maa peal nii palju wilja ja wara kaSwab, et iga rahwaS korralise walitfuse all, sellest ütlemata rikkust koguda wõikS. fiiS on se weel weike, selle wara ja rikkuse wasta, mis tarwitamata maa all ja mägedes  seisab. Weider walitsus on aga ka mäekaewamist  ärakeeland, ja ka selle peal seisab surma nuhtlus. Kulda on läbi maad, liiwakiwides  ja jõgede põhjaS leida, nenda ka jalju hõbedad. Wene piire pool leitakse mägedes palju maske, mõlemidsugu tiua, elamhöbedad, rauda, wääwlid, arseniki, marmori ja kallimad raudkiwi. Eesnimetud raamatu wäljaaudja kirjutab:  kindla arwamise järel ei ole mäed köitis Aasias nii rikkad, kui Koreas." Korea Kuningriigi peale armutakse umbes 4000 ruutpinikoormad, se on 196,000 ruutwersta.  ja mahuks selle järel Eestimaa natuke rohkem kui 11 korda selle maa sisse. Wiimise ülelugemise järel on Koreas 8 millioni elurahwast,  arwatakse aga, et seal meel rohkem inimesi elab. Rahwas on kahest, Kaukaasia ja Mongooli  suguamst ja tunnistab Buddha usku. Et Weneriigile sellest suur kasu tuleks, kui Koread oma wöimuskonna alla saaks, kas kui riigijägu, ehk kindla, kinuttud kauba läbi, se on igal politikamehel selge. Siit seisaks suur Maailma  meri Wene laewadele ja kaubaajamisele takistamata lahti ja se meri saaks Siberi rautee  läbi, mille ehitamist juba algatakse, Euroopa-Wenemaaga  ühendud. Hhiina wasta saaks aga Weneriik Korea ehk ühe sadama läbi Korea lõune-lääuepoolises randas niipalju kinnitust,  et maa tee Hhiina pealinna poole lahti seisaks ; 20 paamaga wöiks Wene mägi Pekingi all seista. Suuremad kasu leiaksiwad sellest aga kõik maailm ja Korealased ise. Maailm wötaks kaubaajamise läbi Korea looduse-andidest osa ja Korealased peasekfiwad ühe üleeland walitsuse  alt, mis nende, iseenesest häid maimu - andeid lämmatab ja nende osamötmift Euroopa waimuelust ja edeudusest keelab. Kuida aealehed  kirjutawad, on Admiral Lessowski. kes oma laewadega Wladiwostoki lahe peal seisab, käõku saanud, Korea randa AesmSeta. Jääb ehk ka sõda Hhiinaga tulemata, siis ei oleks waewad ja kulud mitte asjata olnud, kui se merewagi mis nüüd Wladiwostokis seisab, Koread  nii palju ühegil wiisil Wene wöimuse alla sundida suudaks, kui tarwis läheb, maad ja rahwaft luku takka peasta. Ülekohtusest wägiwallast  ei wõiks siin juttu olla. Maailma riigid ja rahwad peawad ennast üheks perekonnaks  sõbrustama, ilma et omast tarwilisest iseolemisest  lahkukfiwad. Kes ennast uue-aea maimu eest luku taha peidab, selle lukud saamad uue-aea maimu poolest mägise lõhutud. Uueaea  maimu tööriist Jda-Pöhja-Aastas olla, se on aga Weneriigi ülem kutsumine suures maailmas.  Kiriku teadused: Äaäni kirikus: 26. Wüna-t. p. teeb pastor Grohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Opiad saamad wastu wõetud. Kiriku waagnad piiblite heaks, mis vpijatele kingitakse. Kaarle-kirikus: 26. Wiina-kuu pääwal teeb pastsr Brasche jutlust. Miha-Waimu-Kirikus. 26. Wiina-k. p. teeb pastor Bergwitz jutlust. Tfmsuri poolest lubatud. Tallinnas, 24. Wmia-kuu p. 1380. Trükitud Liudsors ' i pärijate juures ja kuluc>a Tallinna Linnakohtu poolt saab teada antud et kõik need, kes tulewal 1881 aastal kui kaupmehed, wabrikandid, aaplekerid, wootvgrahwid, saunaomanikud, trahteri  ja kõrtsipidajad, hantwergid, kalamehed, woorimehed, j. n. e. kas oma käe peal, ehk kui sellid j. n. e. siin linnas kanba ehk tööammetid tahtwad ajada Kõigekõrgemalt  0. Webrnaril 1865 kinnitad kauba ja töömaksu-seaduse põhja peal seatud, kauba- ja tövammeti-kirjasid peawad wäljawõtma, sest et nemad muidu, kui tulema järelwaatamise juures wäljatuleb, et nemad ilma seatud kirjata üht niisugust ammetid  on ajanud seaduses ettenähtud trahmi alla langemad. Tallinna linna woliniknde kogudus on omas koosolekust 7. Oktobril 1878. a. linnaseadust ja Kõigekõrgemalt 2l>. Oktobril 1879 kinnitatud Riiksraadi heaksarmamist järgmiste maksude sisse - ajamist seadnud: ühe esimise ja teise kildi kaubmehe-kirja eest kakskümmed miis ja teiste kirjade ja pilletide eest kümme protsenti sest, mis kroonule saab maksetud. Nimetud maksud saamad Tallinna linna Pearaha Kommissioui toas wastamöetud  ja sealsamas ka ülemal seletud kirjad ja pilletid Linnakohtu nimel müljaantud  ja saab se tuba Nowembri-kuul igapnäm pühapäämad je kroouupühad Mäljawõetud,  ennelõunat kellu 11 kuuni kellu 1. Detsembri kuul aga kellu 5 künni kellu 7 pärast lõunat 31 Detsembri kuu päämani 1880 lahti olema. Sellega ühtlasi saamad kõik kirjatarmitajad pallutud endi kirjad aegsalt wäljamõtta, sest et kui neist miimaste püämade sees wäga palju ühe korraga tulewad, kergeste wõiks sündida, et se mitte mõimalik ei oleks, kirsasid õigel ajal mäljaanda. Tallinnas, Linnakohus 8. Oktobril 1880. Liunapealik A. Baron Nerkiill Nr. 18910 Linnasekretär O. Benecke. Tallinna att-tinna koguduse watitsuse poolt saamad kõiki linna koguduse liikmeid, kes sell aastal sõea-teemstusfe astumise ealised on, selle läbi päritud, et nemad li. Mmemluk!M. 0., Homiku kellu lv, Harjumaa kreist-wäetcenistusle-kommissioni, suure Arewjewi  uulitsal Ur. M, liisku wõtma, tokkutulemad. Tallinnas, alt-linna koguduse walitsus, 16. Oktobril 1830. a. Präsident: Raeherra C. W. Grünberg. Nr. 432. Sekretär: Th Bunge Tallinna Toompäa pearaha komimsstoni poosest läheb kõigile selle aasta sissekutsumise alla langemade Toompäa kogukonna  liikmetele kutse, ennast 14. Nsmlnbri-ItM p. s. hmiku kell» 10, Harjo sõeawäe kohtu kommissioui (Tallinnas, suure Arewjewi uulitsal, Veatre majas Nr. 351), liisu tõmmamiseks koguda. Tallinnas, Toompääl, 15. Oktobri-k. p. 1880. a. Eeftisluja F. Holm. Kirja asjandaja U. Anderson. Kõige paremaid seppa-W !nüib vdawnlt H. Drewiiz, Karja uulitsal, Pfaff'i majas. Uks weike must wana koer, kollaste jalgadega on 3. Oktobril ärakadunud.  Kes seda suure Tartu maantee  ääre Nr. 216, Sibbersteini majasse ehk Pltka uulitsale Nr. 12-ä Nnlcovmse urajasse willa-povdi toob, saab 3 rubla lvaewapalka. Teadaandmised. Meremeeste kool Baltiski linnas. Kooliõpetus hakab sel 1. Nowembri kuu pääwal tänawu aastal ja kestab 1 Aprillikuu pääwani tulema 1881. aastani. Sissekirjutamise juures peab olema ristimise sedel, ronge sedel, pass ja tiks kinnitub täht, et on ühe laewa peal teeninud. Õpetus saab nenda kuidas  tarwis on Saksa-, Eesti- ja Wene keele peal olema. Kooli-tarwitused on priid. Kortli ja sööma eest peawad õpijad  ise muretsema. Sissekirjutamisi toimetab  asjatoimetaja direktoriherra Linnapea N. Dcmiu. Baltiskis, sel 6. Oktobril 1880. Wirumaa kreis-wäe kommissiozs  annab selle lävi kõikidel, teda se puudub teada, et noore meeste liiso ja wastawõtmine al nimetud päewal sel aastal Rakweres saab toimetud. Maawirumaal 3. Nowembris Allotagusel 6. ~ ja Rannawirumaal 10. „ Präsident Graf Kicleukausen. Asjatoimetaja Wrzestuskr. Wana shandarmi kassarmE ou Krasnojarski polkust kaks head kukust, teine töö-hobune ja teine ratsa-hobune odawa hinnaga intiia. Näha wõib iga pääw. Uus ruumikas elumaja ja paod kõige kõrwaliste hoonetega ja keeduwilja ajaga on mina Tallinna kubermangus, Jerma maal Ambla kiriku juures. Kaupa teeb sealsamas priitahtlikult M. Kirnmann. Üks maja weikese krundiga on müia Pääsukese uulitsas  Nr. 234. Kaupa teeb maja peremees sealsamas. palume oma austud lu- kaeblusi selle üle, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaandmise paika, Lindfors i pärijate trükiiuajasse Tallinna saata. Sesugune  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetamist ja wiidab aega. See läbi annan minna teada, et minna siin tihe nurmakri magMni ollen lahti teinud, ja wõtan kõiksugu tasku uuri ja feina-kella VM" parandamise tööd wastu ja odawaste kahe aasta mustamise peale teen. Uurmaker Aleksander Leika, Peterburgist, suure Karja uulitsal Nr. 145, Adwokat Gregori majas. HM limO müib C> Sporleder, Tallinnas, Nigola-kiriku juures Nr. 241 (13) K«s iikhkkordne maja ou mina Magasini uulitsas, priihospidali'taga Nr. 196 6. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: Kerdlas: K. Husen, Suure Hiioma-mõisas: koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aptekis, Saggadi mõisas: M. Gustavsohu, Koero: W. Dnglas, Simunas: W. Normann, Ragawercs: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglou. Abias: J. Jung. Wõrrus: Vielrose proua, Walkas: M. Rudolsi's raamatu-poes, Narmas: M. Põder, Wiliaudis raamatu-kanpleja C. Kreutzdaht. Hinnad Tallinna turul. 22. Wiinakuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 45—50 kop. Herned, t00p.... 7 „ Lsatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop ... 10 Weikse liha nael. . 13—18 .. Sea liha nael . . . 11—! 3 „ Röösk piim, toop . 5 „ Hapu piim, toop. . 5 6 „ Koore, kortel.... 5—6 Laua wõi, nael . . 35—40 „ Püti wõi, nael . . 27—30 Muna paar. . . 5 ~ Kauba-hinnad. 22. Wiinakuu P. 1880: Soola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 9 rbl. Heringi tünder 13—26 rbl. Silgu tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 55 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-rana perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 6 rbl. kop. Männi puude süld 5 rbl. kop. Kiwisüle puuda 20 kop. Kimitõnoa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliökiwid tuhat 15—20 rbl. Katukscekiwid tuhat 40 rbl. KuStnamata lubja tünder 90 kop