sõbrad meie taimsest kõnest osawõtmad, Iseäranis suur mõju on Kihelkonna- Kärla,- Kanrma- sa Mustjala kihelkonna laulukooridel seda cttenwtct korda saata - kui need endid ühendaivad,  siis saaivad ka ütsikud lauljad nendega ühendama ja üleüldine laulupidu on joonel. Kui Saaremaa laiiln sõpru käes olewal sügisel  kohukile peaks kokku k-itsutan-a, siis -võetagu seda kutSmist lahkesti -vasta, et siin räägitaiva ettewviie üle otsus -vöiks tehtud saada. tnndmnn. :nsi Ntitst Ustie igoräiöte tundmustega noeeei 'innu.. stestu eni ii:n sennata harjunud kül- M-.vi ja rahu üles näidata, kus igast küljest kurnand  kujud mulle lõstenulc tungistnead. ühe kaugel c..nno iu.iin ee.niie.i ünnutas kurwal häälel kesinö ruudi. Kui uüumue tooni kõla kadunud, ostust .uu ker.e.er Ntine: iä.st il! M!,' tõusis istukile  z.r uüeS: Aeg -väheicbe kuulake minu I" eonud.ts uste oo.äle ude Paslikele oma pea -K.n ueue ue e.ee.e ee.uve ree. e.u ae:r unurie uu ustu en.nast uskude, võis, juiuslama: ..stõsi olen uste kroonu ametniku zeoeg, üstes 'u.ek stl. e nue k ires ''nudinud. st..uune.k renunuod kortasin ma õme, kui me- sistume aaslasiks kain. Üks ZsPsiia, rikee- e-.i ereuie- mind Bremeni lmims omaks larsiks. Minu onu mõistlik kaswatus ja armw iine umsturieimiuc. üks tudli koolitaja kui ks hea nuustne- l.uuueste rroien . arinmad mind kiiresti. Aui ma kestekiateistküMmend aasta: mm.a olin, mõis :n.u unu mind Londoni ::h:c 'unr:e ksaplussi.  kuS matauvmeheks õpima Pidin. M? amet ci .un.ud nüüd kuidagi miin mu Meel: mõõda; utu ttst^std.uMnead muu asjade Paale, ma ar- rutu raamatuid ja muid sille iariultseid aSM uo, rn. mul ka oma Praegusi ameti teimetusiS  usinusist ja teramusist pNAust ei olnud, siis Mtirnn QZ ometigi oma prii LM niisuguste aladega ara. siZ ühe eh: kanpmehele sverad on Ma tegin laulusid, maalisin, mängisin mitme sugu scidmängu riistu; sõbraliku ümberkäimist oma ameti menimdcg r ei olnud mul ilmaSgi, seda põlgasin ma koguni, aga see masin luusisin ma seda armsamine  üksikutes kohtades, mõteldes ümber. Üks tuline himmu ärkas juba minu südames minu elu hakatuses Londonis kõige selle Male, millel, kohtumõistmisega kurjategijate üle tegemist on. Kust see tuli, seda ei ole ma ial ära mõistnud. Aga seda pean ma ütlema, et ma hca meelega  kirju kurja tegijatest ja protsessidest lugesin ja palju parema meelega kohtu majasse, kus kurja tegijate üle kohut mõisteti, läksin kui kaupmeeste koosoleku majasse. Aiatasaue imeline waidluö kurjategijate ja seaduse maStu oma lõpmata ja mitme suguste muutmistega äratas minu sees selle asja kohta tähclpauemist. Sell wiisil oliwad kolm aastat Mõõda läinud. Minu onu! oli nõu mulle Bremeni linnas kauplust asutada, aga sõäl suri ta äkiöte ära. Mina olin ta suure marandusc  ainus pärija. Ma olin korraga rikaks meheks saanud, oma peremees, üsna üksi, ilma lugulaS.  tcta, sõbrata ja nõuandjata. See üksindus rikuses  oli kardetaw ja oleks kahtlemata mind paha tee vSAe juhtinud, kui mitte mu hea mõistus ja > olu mind selle eest hoidnud poleks ja kui mu Aewel nimetatud tegu pidamine kohtu asjadega > mulle seks aega oleks annud. Aga ka see elu, i mida ma algasin, ei olnud õige ja lõpes küllalt ! wiletsali. Mi pea kui ma omad päraaduse asjad zra toimetanud otin, pöörfin ma Londoni tagasi. Siin elasin ma hakatuses lihtlabaselt oma raha - kasudest, mis suured küll oliwad, mind mu mana wilunnd miisi järele elada laskma. Mu kohtu talitsuse armastus oli kasmanud ja kaswas edasi, mida enam mina selle asjaga ümber käisin ning teda tundma õpisin. Pea tundsin ma ennast õiguste teaduses ning Inglismaa seadustes kannis  kindla ja aimasin ennescl hea tükk osaivust neis asjus olcwat. Nii olin ma üks aasta Londoni  linnas elanud, kui mulle äkkistc see imeline nõu tuli, oma käe paal kurjuse wastu sõdima hakata. See kõlab imelikult ja peaaegu nagu rumalus,  ja ma tunnistan heameelega, et nimetud nõu naeruwäärt oli. Aga seda korda olin ma kõige hingega selle mõtte poolt, arwafin kindlast, et mu cttcwötic korda läheb, ja olin malmis, kõik oma warandust selle asjale ohwerdama. Kõik minu plaani üksikud punktid läbi rääkida, kurda mu noor ja põlcw maim neid wälja mõtlenud, seda ei jõua ms praegusi! tunnil mitte enam. Üksnes pcamõtct tahan ma lühidelt nimetada, et mulle mitte süüks arwata et wõiks, uagu oleksin ma kõik mõtlemata ettemõtnud. Märg jääb tulema.) Isamaalt. Jaam kihelkonnas on -vana -vara korjamiseks -vanade kalmuküngaste ümbcrkaewamine käsile -võetud, aga siia ajani ci ole midagi pätile inimeste kontide, iseäraliku asju leitud. Jaani kihelkonnas ei ole -vana sõja aegsed lahinge plaksisid ja armata -võime, et säült tähtsat wana-vara  ei olegi leida. Inimesed kes Katku ajal on maetud, neile on -vähe mälestusi asju juurde pandud. Jaani kiriku mõisa piiris on manal ajal nii ranna maetud, et -vesi nüüd aast aastalt ikka surnute luid ranna kaldast -välja uhub. Nimetatud  matmise kohaS on see imeks panemise määri et senna ennemuiste pead kohe põhja on maetud. ÜkZgi roana rahwa jutt ci anna sellest matmise kohast teadust, kunas see rand küll mõne muu mana aja mälestuse poolest tuttaw ja tähtjas, millest siis selgemalt a-valdamc, kui Jaani kiriku ajaloost kõnelema hakkame. Kõik -vana aja surnud näikse madalasse jala ehk kahe jala sügawnse maetud oleivai. Maasi -vallas Pisku Pahila Küla piiris näitab nii wälja kui ci oleks -vanal ajal sugugi mulla fiS-e maetud, maid maa paale -väikeste kiivide alla. Wana rahwaõ räägib et katku ajal inimesed kelledel surmamärk (kadku-will) ihu küljes olnud, ise metsa matmise paika läinud, kus siis need, kes -veel elusse jäiwad neile mulda ja kuva pääle ajafiwad. Karja kihelkonnast: „Auuslaiud Saarlase  toimetus ' Tule Juminal avpi! mis ajal meie pracgus elame! Meie maike isamaa oli tüiüuc üks rahuliim nurk, aga mis pcamad nüüd kõrwad kuulma ja silmad nägema?! See kohutas,  tegu, mis Pae (Tahuka) kõrtsimees lcikusekuu  8. Päewal tegi, täitis iga õige Saarlase sü- dcmt hirmuga ja kus kaks kokku juhtusiwad oli see ikka jutuks. Nüüd ou Karja kihelkonna posti- mehega jälle üks hirmus lugu sündinud. Kui postimees lcikuse kuu 26. linnast tulnud, karganud üks mees Acsga kõrtsist tulles Walljala kiriku tee pööru pääl olema mersta posti tagant tema hobuse nina paale ja pidanud hobuse kinni, kunas teine teda karmu pidi wankrist maha tõmbunud ja nõnda kahekesi (teine nacSterahwa riides) tema põue tasust 46 rub. raha ära riisunud. Imeks on panna, kust niisugune  korratu lugu peaks tulema. Mööda läinud aastal ja ka selle aasta algusel oliwad sagedad magatfini lahkumised päewa korral, kunas nüüd rööwlitööd ja rusumised ette tulemad. Seks tõusku kõik, kohtumehed, wallawanemad ja muud teised auusad mehed üles ja katsugu iihesmceles  seda umbrohu juurt Saaremaa pinnalt ära kaotada, et meie endine rahuline aeg jälle wõiks tagasi tulla.' ! EdeSpidi tahan ma pitkcmalt sellest kirjutada millest  minu armateS niisugused üle kätte läinud paha tegijad sünuiwad ja meie wäikse kodumaale witsaks ja teotuseks sigincwad; ja kuida nende waSta wõiks rohtu leida. Li Püha kihelkonnas, Masa kõrtsist läinud leikusekuu 31. päewa õhtul wiied wankrid korraga linna poole. Kõik olnud rõõmsad laada mehed. Masa metsas tulnud wiimase wankri mehe kallale paar meest ja röüwinud tema käest 41 rub. raha ära. Küll karjunud meeS, ka hüüdnud abi, aga esimesed 'vankrite pääl olisad ei kuulnud seda ehk teadnud tähele panna, waid sõitnud lauldes edasi. Pöide kihelkonnas, Maasi Saarenõmme  kroonu metsas tulnud ühel leikusekuu päewal ruunaja (ungru) Jwan Feodorowi wasta kaks meest, ,võtnud teda käsile otsinud tema juurest raha; teisel mehel olnud punnuga saapasääres. Jwanil olnud tüll 40 «kopikat ühe nartsu sees, aga rvvwlid ei leidnud seda rutulise ajaga üles. Üsna kurivad ja kohitaivad uudised. Pärmr maukvunast. Abia st. Minewal nädalil tulnud kaks wõerast meest hobuse ja wankriga  L. talusse ja palunud öömaja. Peremehe küsimise püüle, mis mehed nad olla, kus nad käia ja kuhu nad minna. waStanud mehed, nad olla „pota-kaup>nehed." Peremees aimanud silmapilk, et mehed muud ci wõi olla, km päris hobnsewargad,  teinud aga, nagu poleks ta midagi märkanud.  Meestel antud jüüa, hobustele heinu jne. Õhtul lasknud peremees salamahti pota-kaupmceste wankri läbi waadaia, kas nad ka seda on, milleks nad endid ütlesiwad. Poisid pole wankrist aga midagi ei „pottasid" ci ka muud leidnud. Õhtul enne magama-minekut käsknud peremees hoolega järele walwata, et mast külalised jumalaga jätmata ära ei lähe. Hea küll! Kesk öö aeg tuleb teine pota-kaupmees peremehe täkuga tallist wälja ja tahab minema hakata. Nagu tuul kargunud poisid peidupaikadest wälja, rebinud mehikesed kinni, käed taga selja ja sirgu maha. Nüüd toodud ma „urwa-.plaaötcr" platsi ja pargitud  nii kaua meestele mõnda pehmet kotust, kuna parkijad täitsa wäfinud ja meestel nõnda üks ots päris näotu olnud. Selle päüle tõstetud mehed sirgu wankrisse ja saadetud müramast wälja. (Post.) Riiast. Läti kuulus kirjamees Beesbardis on 31. mkp. MoskwaS 80 aasta wanaduseS ära surnud. Läti ajalehed on täis mäletusekõnesid selle mehe üle. Uus Läti keelne päewaleht „Deenas lapa" on neil päiwil wälja tulnud. See leht on siis Lätlastel juba teine ajaleht, mis iga päew wälja tuleb. Uus Läti päewaleht tahab Lätlast Wene maaga enam tutwustada. Ta on siis Wene meelne leht. Teine prämie loosi wõit 75000 rubla on 1. Septembril Riia kaupmehe Salzmanni pääle wälja tulnud. Selle wõidu paberi olla Salzmann hilja aja eest ühe käest onstud, kes sula raha puuduse  pärast teda ära müünud. Kuura maalt. Kuberneri käsk on kohuseks teinud, et passid edespidi üksnes Wene ja Läti keeles pcawad kirjutatud olema, mitte enam Saksa keeles. Tallinnast. Mitmed Juudi perekonnad peawad, nagu kuuleme, Tallinnast ära minema. Nad ei wõi seaduslisel kombel näidata, millest nad elawad. Peterburist. Ametid ei sünni kõik ühte. Mitmed kõrgemad ja tähtsamad mehed olla ühes koos nii hästi panga kui raudtee direktorid ning kreditseltfide juhatajad. See ei sünni kokku, ja