omalt poolt wõime Riia linna Wene keeleliste elanikkudelle  seda Möskwa lehe rõõmustawat ssnumet tõendada. See kasu, mis kuratori KapuStini hoolekandmisest Balti kubermangude WenekeeleliSte koolide rohkendamiseks tuleb, ei saa ka wististe enam kaua tulemata jäema. Meie nimetasime oma lehe kuuendamas numris, et Wiljandi ligidal olewal Kutsari raamatu kogul nõuu oli näitemüiki oma kogu kasuks ära pidada. Et aga tarwilikult kohalt selle tarwis mitte luba ei antud, sest et see üks kõrgemalt kinnitamata kogu on, siis pidi ka see kogu kahjuks sündimata jäema. Siiski oli meil aga mõeldud päewal, see on 24. Weebruaril, ühest toimekonnast  asutatud näitemüit, mis, kui meie mitte ei eksi, Kutsari wakkuse mängu riistade heaks ära peeti. Et nimetatud  päewal ilm just see kõige parem ei olnud, sits oli ka selle basaari hästi minek kahtlane. Ometigi näitafiwad aga inimesed halba ilma põlgawat ja tuliwad kaunis rohkel arwul basaarile. Asju oli taunis rohkeSte, mis aga siiski, ehk neid' küll mitmel korral tagasi kingiti, wiimatseni ära müiti ja rahaks muudeti. Basaari ajal rõõmustas H. walla pasuna- ja K. walla laulukoor koOu tulnud rahwast. Pajuna toori kohta ei lausu meie ühtegi, sest et ta meie pool juba ammu kui tubli koor tuttaw on) laulu koori kohta awaldakstme nii palju, et osawust ja laulu andi nimetatud lauljatel küll just mitte ei puudu, aga kahju, et nad juhatajast ilma on. Tubli juhataja on koori elu ja hing. Nii palju sovwiksime aga, et imelikud suuga ja silmadega moonutamised laulmise ajal maha jäetsiwad, need pakuwad kuuljate silmadele waStikut waadet. Pärast oli weel lusti-listimatele tants, mis rõõmsalt kuni peale poole ööni kestis. Wahe peal mängiti aga näitemängu „Wana joodik Jaska Härg." Nimetatud näitemängul ei ole küll suuremat õpetust, kuid tantsist higistanud waatajaile  tegi ta nalja küllalt. Lõpeks soowitsime küll, kui tohime, et nimetatud toimekond selle raha, mis peale 85 rubla oli kuludest üle jäenud, kui ka mitte puha, siis ometi muist, raamatu kogule kingiks. Seda julgeme sel põhjusel paluda, et mängu koore on meil Wiljandi ümber juba mitu, aga raamatu kogust ainult 2. Siis oleks neil küll ennem abi tarwis, sest raamatu lugemisest tulnud kasu on ka suurem, kui mängu kuulust. Muidugi on see aga paljalt soow. —e — Viljandimaalt. Anastatud „Sakala" Toimetus: Wiljandi kihelkonnast, meie W. W. wallast ei ole Teie lehes piaaegu millaski suurt juttu olnud, ehk küll siingi tõik mitte surma unes ei suigu, mis juba sellest näha wõib, et meil mõne aasta eest tubli raamatukogu elule ärkas, mis praegu ilusa osawõtmise läbi tublil joonel on. Ka on meil oma mängukoor ja wahel sekka ka laulukoor.  Täna aga tahtsin paar sõna meie koolmeistrist rääkida, kuidas ta oma kooli koolikatsumisel wõimalikult kõrgele püiab kruwida. Ühel hommikul, Weebruari kuus, sõitsin õue wärawast wälja linna poole. Teel tuleb kooli tüdruk, kes juba kolmat aastat sealsamas koolis käib ja keda ma ka selle nädala hakatusel sinna saatsin, wasta. Minu küsimise peale: miks ta täna (reedi) kodu tulla, wastas ta, et koolmeister olla teda ära ajanud. Juba eile õhtu antud rumalamatele lastele käsk koju minna sellepärast, et neid kooli katsumisel mitte eeS ei oleks. Tema ei olla julgenud õhtu, et juba pimedaks hakkanud minema, enam tulema hakata ja saanud siis täna hommiku, et juba koolikatsujat oodatud, walju sõnadega  koolmeistri poolt tulema saadetud. Nõnda saadetud siis rumalamad kõik kodu; üksnes targemad jäetud weel sinna. No muidugi tegi koolmeister seda wist sellepärast,  et oma kooliga töiste koolide ees otsas hiilgada. Kooli katsumine on nüid mööda ja koolmeister ka suurt kiitust ja tänu wist hoolsa töö eest kätte saanud) aga küllap mina ikka wist selle puuduwa päewa eest, mis laps koolist puudus, trahwi pian maksma, sest see päew ei ole jo mitte wabandatud. Pealegi on niisugune tegu koolis, kus lapsi woorusele kaswatatakse, wäga halb eesmärk ja ühtlasi ka kooliwalitsuse petmine. —ie—  Suurest Jaanist. Mustlased hakkawad ka siin pool ümberhulkuma. Ammugi ei ole neid enam siin näha olnud, aga laupäewal 16. Weebruaril läks neid mõni hea tosin siit läbi. Pandagu igal pool, kust nad läbi ehk mööda lähewad, hoolega tähele, et nad wast mõnda hobust wõi ka muud aSja lubamata kaasa ei wõta. Ega niisugused „ Jumala päewawargad" ometi ei hooli! —ii— Lõhawere wallas pidada keegi wana soldat Aimel wõi Aibel, mis ta nimi olewat, inimestele silmi arstima. Atis asjaga ta feda teeb, on mull teadmata; aga seda ma tean küll, et ta mitmel inimesel silmad suutumaks ärarikkunud on. Pühapäewal 17. Weebruaril juhtusin ma ühe sauna naesega kokku, kelle weikese tütre silmad ta pimedaks oli teinud! Piaks ometi inimesed ükskord mõistlikumaks saama ja niisugustele hullustajatele selga pöörma! Palju on nende läbi õnnetumaks saanud, aga nad ei jäta oma tembutust siiski järele. Silmad on õrnad asjad, nendega ei tohi mitte mängida. Wäga soowida oleks, et Wil jandi kreistarst, härra vr. Truhart, seda asja lähemalt järele kuulaks ja niisuguse hullustaja, kes tõisi pimedaks teeb, seadusliku karistuse alla Võtaks. —a Peeterbmist. Ajaleht „Grashdanin" teatab, et sisemise  ministrile tema terwise kättesaamiseks kõige kõrgemalt Keiserlik loss Liwaadia Krimmi saare lõunaserwal elamiseks  on antud, kuhu grahw Tolstoi Märtsi kuu aluStusel  oma perekonnaga miuewat. Ministeeriumi ülemjuhatus  jäeda aga ka Krimmis hra. Tolstoi kätte, kuna aga päewalikke tallitust Peeterburis riigisekretär J. P. Durnowo saada toimetama. MiniSter-komitee on oma 12. Weebruari istumisel  Tukkum-Windawi raudtee ehituse tarwiliseks arwanud.  Weel käesolewal aastal tahetawat selle 106 wersta pika tee ehitusega peale hakatg. „Nowostile" teatataffe, et nende katsete kallal tööd tehakse, kuidas Võimalik oleks elektri wäega raudtee Magunaid kütta. Kütte kohad tahetawat istete alla seada ja liiwa wõi wee asemelle neisse wiinahaput kaliumi panna, mille! suur soojendamise wõim pidada olema. Elektri wägi tekitawat elektri masinate läbi, mis auuruwankre rataste weeremisega liikuma pannakse. Moskwa ja Peeterburi Vahele asutatud telefon (kõne traad), mis Edinsoul toimetusel ja juhatusel Valmistati,  on selgeste näidanud, et tema kallal mitte asjata pole waewa nähtud. Peeterburist ja Moskwast, ehk neil linnadel küll kaunis pitk waheke on, wõib nüid küllalt ükStõisega juttu ajada. Hiljuti on üks Voor Siberi kulda Irkutskist Peeterburgi jõuudnud. See tõi 346 puuda kulda ühes, mille wäärtus 7 miljoni rubla arwatakse. Sellest kullast pidada pool-imperialisi ja tukatist Valmistatama. Harkowist. Taganrogi tollimaksu õiendamise protsess  kestab edasi. Hulk tunnistus-mehi on juba läbi kuulatud. Asi näitab wäga laialine olewat. Wõeralt maalt. Pariisist. Maailma wäljanaituse kommisjon on selle asja tarwis miljoni rubla määranud. - Wäljanäitus saab aastal 1889 ara peetama. Londonist. „ Standard" teatab, Lord Granville laskis Peeterburis sõbralikult teada anda, Inglismaa olla nöuuks wõtnud, Wene nõuudmistele Afganistani piiri asjus õige walidalt ja mõjuwalt wastu astuda. „Daily News" tõstab oma healt weidi pehmemal toonil, kuna ta ütleb, et Wene- ja Inglismaa waStastikune seisukord olla küll praegu raske, aga wiimift rasket lõpeotsust ei olla weel mitte tehtud. Roomast. Oma sündimise päewal wõttis püha isa kardinaalide kaest õnnesoowitusi wastu ja awaldas oma wastuses rasket kurbtust praeguse paawsti kiriku mässulise seisukorra üle, mis walitsuse waenluseft tulewat ja mis edespidise paawsti auujarjele weel suuremat häda ahwardab  teha. Peale selle kaebas ta weel, et mitmes riigis ja mitme rahwa hulgas kiriku õnnistawat tegewuft wõõriti tuntakse, kuna ometi praeguse olu peastmist ainult kiriku käest loota wõib. Need, kes tõendawad, et tema praeguse  ajajärjega pidada ära leppida katsuma, saatwat weel kahjule tuetuft juurde. Praegu ei olla ka kiriku enda juhtimises temal, see on paawstil, mingit wabadust. Siin juures tuletas ta leska piiskopi auujarga meelde. Washington. Uus president Cleveland seletas oma ametisse astumise kõnes, et tema mingit muutmist praeguses  wälimises poliitikas ette ei taha wõtta, nimelt selles poliitikas, mis ühegi töise riigi tuge ei tarwita ja ainult rahu ja erapooletust armastab. Tema tahta kõikide rahwastega  kaubanduse ja auusa sõpruse poliitikat pidada, aga mitte iseäralikku ühendust nõuda. Cleveland nõuudis, et raha asjad heal korral saaksiwad peetud, et kõikide usaldust  kawatada ja töötegijate elujärje kindlama aluse peale aidata. Ta soowis Jndianlastega õiglast ümberkäimist, palju naestepidamise kaotamist ja kahtlaste inimeste sisse rändamise keelmist. Behrutift. Austria kronprintS on oma abikaasaga siia jõuudnud ja tahawad siit Damaskusse minna. Filipopelist. Suur Makedoonia ühendusest kokku kutsutud koosolek peeti siin ära, ja oliwad koos Hommiku- Rumelia kõikide poliitika parteide liikmed. Otsust tehti, mis suurtelt riikidelt tungiwalt nõuudfiwad, et Berliini lepingu 23. ja 62. punkt piakflwav täidetama. Bernist. Siin wõeti jälle 29 Anarhistlast kinni, nende seas ka 7 Helweetfialast) töised oliwad enamiSte kõik Sakslased. Genfist. Anarhisilaste ajalehe „Revolte" (Mässamine)  trükikoda otsiti siin läbi ja panti kõik paberid petsati alla. Kalküttast. India walitsusel on praegu suured ette walmistamised Afganistani emiri wastu wõtmisekS käsil. Hassanabduli minek saab õige pühalik olema, sest et palju ülemaauukandjaid wiitse-kuningat saatmas on. Seal tahetakse  ka manööwri pidamiseks 20,000 sõameest kokku koguda. Emiri ja wiitse-kuninga kokku saamine on wist 28. (16.) Märtsil. Järelseisaw wastuskiri meie lehe 7. juhtkirja kohta on meil katte saadetud ja muutmatalt trükkida palutud. Unustatud „ Sakala" toimetus! Teie lehe U 7 sees 16. Weebruaril s. a. juhtkõneS awaldab üks meile tundmata luuletaja üht kõnet „Linda" Seltsi kohta; meile tundmata wõime sellepärast üelda, et selle luuletuse seeS ühte ainust mõtet ei seisa, mis „Linda" Seltsi olekut möödanikus ehk praeguses ajaS põhjalikult ette tookS; niisama ei näita „Austra" tegewuS temal ka selge olewat, mida eespool kuulda saame. „Linda" SeltS wõib küll edespidi selleks saada, et ta kõige tähtsam on ja et terme Eestirahma kogu silmad tema peale waatawad, sest praegu töötab see Selts suuremalt jaölt Tallinnamaa Eestlaste hulgas, kus mõned Tartumaa mehed temast kogemata  juhtumisel osawõtjaiks saiwad. MiS siin härra Woldemari kirjast räägitakse, on kül õige, aga et ainult selle kirja järele Seltsi tegewus eesmärgi poole on Nihutatud,  ei ole mitte tõsi; sest juba 8. Märtsil 1884, tui Seltsi tegewuS praeguse walitsuse kätte toimetada sai, sai tema tegewus juba enne härra Woldemari kirja  eesmärgi  poole tagasi pöördud, mida Tallinna „Beobachter" wäga selgeste ette tõi ja mispärast seesama leht härra Woldemarile sai saadetud. Et „Linda" SeltS 1878 aastal asutatud saanud, ei ole mitte õige, waid Seltsi asutus sündis 1879 aaStal, kuS 14. Juunil sellsamal aastal esimene palwekiri Seltsi asutuse lubaküsimiseks Tallinna kuberNööri härrale sai ette pandud, ja Jaanuari kuuS 1880 hakkaS efimine raha sissewõtmine peale, kus siis mitte wäga kaugelt osawõtjaid  ei tulnud, waid ainult Tallinna ligikorrast, kuni Narwa linnani, ja mitte mitu tuhat liiget osa ei wõtnud,  waid mõned saad; sest praegugi ei ole aktfionääride hulk suurem, kui 650 liikme ümber. Et „Linda" Seltsis „adramehed" mis üteluS täitsa laimdus meie põllupidaja rahwa kohta on healte enamusega Seltsi tegewust sinna ou kuhu see weetud sai, ei ole mitte õige, waid need luulMDt üeldud „adramehed" on kunstlikult kõrwale weetud, P on need poolõpetatud linnamehed teinud, keS „adratKÄ" ega mereaSjandust ei tunne, -i- mida toimetust nimetatud luuletaja edespidi täitsa kuulma saab, kui nende tegewuS seletatud on; sest wähe tööd on, mis nende „adrameeSte" otsuse järele on tehtud, aga suuremad ja kahjulikumad tööd on nõnda nimetatud meestest oma arwamise järele tehtud, keS „adratööd ja mereasjandust ei tunne," tõmma neile „adramehe" ehk mereasjanduse tundja püksid jalga, mees ja nimi on kül seal, aga mõte ja töö on, keS teab kuhu taha Taara tammiku jäenud? Et maalt mingisugused keelduse tuuled oleks puhunud,  on täitsa wale ja takistuse mõte, sest meie põllumehed,  nõnda nimetatud luuletaja „adramehed" ei ole midagi keelnud, mis nende asja edendujeks ja siSsemaksetud  kapitaali kaSwatamiseks hea oleks olnud; aga see on kahju, et nemad wähja kisa kuulfiwad, keS mitte willa ei kanna. Taieste wälja õpetatud kaptenist on ka olnud, aga need on seda kõige suuremat kahju „Linda" Seltsi kapitaalile teinud, mida ta mitu aega piab kannatama.  Üks ehitaS ja ostis majast, asutaS kauplust, ilma et need „adramehed" oleksiwad teadnud; töine tegi prahi kaupasi nõnda kuda igal päewal mõte juhtuS olema ilma selle peale waatamata, mis mere seaduS lubab. Kuida see luuletaja ütleb: »ei saanud „Linda" Seltsi sündimisel meremeeste waimu sisse," on täitsa wale. sest Seltsi esimene töö oli laewa osta, mis ka täidetud sai. Need meremeeste soowid ei lükatud mitte lugupidamatu  tagasi, waid üsna iseäraliku tahtmisega, sest need oleksiwad asja algusel kohe õigel teel edasi wiinud, aga nõnda nimetatud targad mereasjanduse tundjad on seda hoopis tõisiti toimetanud, mille eest nad nüid piawad wastust andma, mis wolil nad nõnda on teinud. Kuidas wõisiwad „adramehed" seal healte enamusega kiuusu ajada, kui nad alles 1884 aastal 5. Nowembril pääkooSolekul läbikatsuja kommiSjoni töödest seda leidsiwad,  et nende mõtted ja tahtmised õigelt teelt kõrwale on weetud? Nimetatud luuletaja mõtleb „Linda" Seltsiga sedasama, mis oma mõttega, et kui see mõte õige ei ole, siis pööran silmapilk töise poole, mis õigem näitab olewat; kulla sõber! Teie mõtte ja „Linda" Seltsi tegewuse wahel on suur wahe: mõte seisab paljalt, ei karda sooja ega külma, aga „ Linda" Seltsi tegewuseS piab selle peale waatama, kus tema wõim seisab; ma lO. Sakala. 1885