ühes taktis edasi peab tõksuma. Ei, inimlik liikumine  on mitme taktiline, ja kes oma elu tundisi õieti ja osawaSti pruugib, neid mitte ilma aegu ci raiska, sellel jääb küll ka wahete wahel maimu kosutamiseks ja karastamiseks aega üle, mis igaüks  kõige ligemal teel kirjandusest wõib leida. Ka ei ole ma oma aja kirjandust mirte kaupmeeste  kätte wiinud nagu Saarlases on tahetud tähendada; ei mitte, maid ma olen kõik terwed aasta käigud kokku-kõitnud ja hojan neid tulewikuks  paigale, millest wahete wahel jälle läbi waadates maimu kosutust leida wõib. Karja kihelkonnas Aru wallas W. Mägi. Toim. täh. Noo waatake ja kuulge nüüd kus Saaremaal mees on, kelle ees kõik Eestlased punastama peaksiwad. Postimees ütles kord, et Suuremaal üks talumees wiis Eesti ajalehte pidada, aga Saaremaa wabadik peab omale kaheksa EcSti ajalehte, ning ostab igal aastal weel wiie rubla eest raamatuid. Ei selle kohta wõi muud enam tähendada kui: kellel wõimalik, tehku niisamuti. Poidelt. Wene usu ülempiiskop Ärseni kes siin Saaremaal, kõiki Wene usu kirikuid ülewaatamas käis, jõudis 14. Mail kellu 11 ojal Põlde Tornimäe (Uiemõisa) Wene usu kirikule. Et teotus tema tulemisest liig hilja kohalise preestri kätte jõudis, siis oli rahwast ka wähe kirikusse tulnud, sest mitmed ei olnud teada saanud ja kroonu maantee harimine, mis ka umbest selle päewa pääle oli juhtunud, keelis mõndagi tulemast. Kirikus tähendas ülempiiskop, et lapsi rohkesti, aga täis kaSwanud inimesi wähe olla; maenitses rahwast oma kiriku eest hoolt kanda ja pidas kõnet sellest juhtumisest, mille auuks see kirik on ehitatud- Pääle selle läksiwad  kõik kooli majasse, kus kooli lapsi läbi katsuti. Ka nõuudis ta, et küla koolide! nii hästi poiskui  tütarlapsed peawad Wene keelt õppima. Ära minnes awaldas ta kooli laste üle oma rahul olemist. —uss. Tartust. Jaanikuu 4. päewal oli pääle lõunat Aia uulitsas Walteri maja lae pääl mõned wanad riided ja tühjad tikku-toofid põlema läinud. Pääle selle, kui tulekuStutajad kellalöömise  pääle kokku oliwad tulnud, kustutati tuli kohe ära, ilma et weepritfi tarwis oleks olnud. Kudas „N. D. Ztg." teatab, olla tulesütitaja üks noor mees, kes juba mõne aija pärast kohtu all seiswat. Ta enese tunnistuse järele tahtnud ta kingissepale, kes Walteri majas elab, kurja teha, sest et talle sääl korterit ei olla antud. Talliuuast. Et Tallinnast rõuge tõbi weel kadunud ei ole, siis kardetakse, et supelwõõrad enam endisel arwul sinna ei julge tulla. Et sellest linnale muidugi kahju on karta, siis püütakse Tallinna lehtedes hirmu wõimalikult '-vaigistada. Ei olewat sugugi haigus nii kuri, kui võidakse. Siis tähendakse ka, kui lõbus supelwõõraste elu Tallinnas olewat, ilusad kohad, kaunid korterid ja sääl juures odawad hinnad jne. Riiast. Riia õigeusuline kiriku leht kaebab wäga, et Soome ja Baltimaal Wene usu üle tihti wõöriti mõtteid wälja laotatakse, milles iseäranis ajalehed hoolega tegewad olewat, millede juhatajad Luteri usulised on. Soomemaal ei tahetawat Wene usku sugugi sallida, ci ka Wene teadust, säSI arwatawat, et Wene usulised piiblist lugu ei pea ja et neil katekismust ei olegi- Ei wõetawat sugugi waewaks Wene usku tema oma hallikatest tundma õppida, waid püütawat otse mõnes kohas ekfimõtteid maksma panna, nagu seda erafihid nõuawad. Näituseks olewat kord teatatud, et Wene salmilauljad (köstrid, ueu-iouiitWii)  preestri ameti kandidatid olewat ja sääl juures nende madalast teaduse järjest räägitud. See aga olewat eksitus, salmilauljad olewat iseseislik, madalam waimulik seisus Wene usus, nendest ei saa keegi muidu preestriks, kui enne waimulikuS seminaris selleks õpima peawad. Petcrbnrgist. Üks rikas wcnc würst Abshidshc on kroonu käest luba palunud, oma kulu pääl raudteed ehitada ühest Kurski raudtee jaamast wäikeSse linna, kus ligi tema mõis on. Raudtee saab ühe miljoni rubla maksma. Reisijate paale ei ole sääl palju loota, aga wilja ja tubakat, mis sääl palju kaswatud saab, wõib selleläbi  kergcmine wäljawedada. Meie keisri herra on käskinud, et keiserlik hoow Saksa keisri surma pärast 4 nädalat leinariided peab kandma. Weneriigi saadik Jtaliamaal baron Üksküll tahtis Rooma linnast Peeterburgi tagasi reisida. Tee pääl, Wenemaa piiri pääl, on wana 75 aastane herra alivatud saanud. -Ta on küll elus, aga karta on, et ta enam terweks ei saa. Tuttaw grahw Jgnatjew, endine sisemine  minister ja nüüd Slaawi häategewa seltsi president, .olla Lõuna-Wenemaale oma suurte mõisasse läinud ja tahta neid Saksa asunikkudele ära müüa. Need pakkuda deSsätini eest 50 rubla, kuna Wenelased ainult 30 lubawad. Tänawu suwel läheb üks komisjon Soomesti  oot s i piiri läbi waatama ja korraldama. Selleks on Wene kui ka Rootsi walitsuse poolt üks sõjaülem, üks maatundja, kellel maamõõtjad abiks on, ja üks õiguse teadlane nimetatud. Et seda piiri ligi 70 aastat ei ole läbi waadatud, on wist sääl mõndagi õiendada, sest piiril olcwad Tornio ja Muonio jõed on oma jooksukohta muutnud. Wene ajaleht „Nedelja" kaebab wäga, et Wene rahamehed oma kapitali tühjalt seista lasewad, ja ühtegi suuremat asja, ehitust ega tööd ei usalda ette wõtta, mille läbi inimesed teenistust saaks. Et mõned asutused nurja on läinud, sellepärast ei olewat maja kahtleda ega julgust kaotada. Praegu olewat mitmes kohas kõik asjandus  üsna soikus, ainult wäljamaalased toomad oma asutustega meel wähegi liikumist. Rarwast. Kreenholmi wabrikuS on rõugetõbi möllamas ja pärib enesele suurel mõõdul ohmrid, iseäranis laste seast. Mõnel wanemal on ta kõik lapsed hauda wiinud. Kohaline  haigemaja on rõugetõbeseid kabinal täis, nii et uus haigemaja rõugetõbiste tarwis juurde pidi tehtama. Warshawist. „Warsh, Dnew. teatab suurest  tapelusest Lomsha kreisis. SZSI olnud kaks küla heinamaa piiride pärast tülis; ühel päewal ilmunud kummagilt poolt ligi poole saja mehe armuline sõjawägi ja hakkanud tüli aluse heinamaa pääl lausa lahingit pidama. Wõitlus olnud nii palaw ja raske, et paljudele elu maksnud  : neli meest suriwad teisel päewal, aga mitmed  on nii raskesti haawatud, et elusse jäämist loota ei ole; kergemalt haawatud on pea kõik. Mmskist. Juutide wäljaräudamine AmerikaSse  on kaSwamaS. See on nende juures nagu tõdeks saanud. Igal nädalal jätawad palju juudi perekondasid oma elukohti maha ja tõtawad ülemere  Amerikasse õnne otsima. See tõbi on ka koguni laStegi külge hakanud. Nii lähemad koguni IZ—l4 aastased poisikesed oma pääd üle mere AmerikaSse, ja ei hooli millestgi. Jekatcrinoslawi kubermangus tarwitas üks wallawanem õige kena abinõuu, kuda walla nõuukogu kokku saada. Alati oli wallawanem sellega kimbus, et nõuupidamisest liig wähe walla liikmeid osa wõtsiwad ja sellega kõiki otsusetegemist raskendafiwad. Kui nüüd üks tähtjas asi läbirääkimisele  tuli, saatis wallawanem homiku wara omad käsulused sotskid ja deSjätnikud wälja küla tänama otsa wahti, et keegi hing külast wälja ei pääseks. Et nüüd külameestel kõik käigud kinni oliwad, ei teadnud nad paremat, kui tõttafiwad nõuupidamisele, mis ka nüüd ruttu korda saadeti ja siis tehti jälle teed käimiseks lahti. Odessast. Säälne linna wolikogu on agarasti  nõuu pidamas, kuda Wenemaa ristiusku heitmise mälestust õige suurelt ja iseäralikult pühitseda. Tahetakse järele kuulata, kuda seda pidu mujal peetakse ja siis Odessas nõnda pidus - tada, kui kusagil teises linnas ci sünni. Linna walitsust walitati kõikide ettewalmistuste kordasaatmiseks  ja lubati ka selleks tarwilikud rahasummad.  Kiewisse, kus muidugi peapidu saab olema, saadetakse suur saatekond osawõtma. Wäljamaalt. Saksamaalt. Mõningad seitungid olid kära tõstnud, et Saksariigi walitsuS tahta tolli-raha wiljapäält, mis Wenemaalt Saksa riiki wiiakse, weel kõrgendada Selle läbi oleks siis Wenelasele wõimatumak» saanud tehtud, oma wilja kasuga Saksamaale müüa ja wilja hind oleks Wenemaal weel rohkem kukkunud.  Selle üle oli Wenelasel muidugi paha meel. Aga nüüd antakse Saksariigi walitsuse poolt teada, et temal koguni tolliraha kõrgendamise  nõuu ei ole! waid asi peab wana wiisi jääma. Keisri Wilhelmi H walitsust ei wõi weel kudagi suurt iseäralist teadustada. Praegu on terwe riik alles nagu uimane, walitseja wahetuse läbi ja kõik ajalehed kõnelewad ka suuremalt  osalt endise keisri walitsusest ja tema tähtsusest.  Niipalju kui arwata wõib, saab uus keiser wähemalt esiotsa seda sihti kinni hoidma, mi» tema wanaisa ja isa oliwad rajanud. Suuri muutmisi ei arwata tulewat. Muidugi saab aga Bismargi seisukoht uuesti kindlaks ja tema mõtte järele sünnib edeSpidine politika juhtimine. Tähtjaks jääb ikka, et kuna surnud keiser oma esimise kuulutuse rahwale andis, uuS keiser ennast kõige enne sõjamäe poole põõriS. Kuulutustes pole ka suurt iseäralist öeldud, ainult ceSkäijate wiifil walitseda luhatud. Ka on uus keiser leinakombete jäoks eeskirja annud, kuna keiser Friedrich seda iga ühe enese hooleks jättis. Saksa keiser Wilhelm H. on „oma rahwale"  keisrikuulutuse awaldanud, millest järgmisi sõnu leiame: „Oma isade trooni pääle kutsutud, olen ma Jumala poole ülesse waadateS enese pääle wõtnud ja tõutan oma isade wiisi järele üks õige, armuline würst olla, wagadust ja Jumala  kartust kaSwatada, rahu kaitsta, maa head käekäiku edendada, waessid ja abitarwitajaid awitada ja õigusele truuks mähiks olla." Need sõnad tõutawad palju. Kui nad täide lähemad, siis on Saksamaa! üks keiser troonile astunud, kellest riigile rahu ja rahwale head wõib oota. Kui üks walitseja enesele eesmärgiks „wagaduse. Jumala kartuse edendamise, rahu kaitsemise, waeite aitamise ja seaduse walwamise" paneb, siis ei wõi ta pea mitte auuahnete sõjaplaanidega täidetud olla. Oma sõjamäele on ta kaks käsku annud, milles ta sellelt kindlat kokkuhoidmist ja sõnakuulmist  nõuab, „tulgu Jumala tahtmise järele rahu ehk torni," kuna ta ise alati seda lubab meeles pidada, „ct minu efiwanemate silmad teisest ilmast minu pääle maha waatawad, ja et mina kord sõjamäe auu ja kuulsuse üle aru pean andma." Prantsusemaal oli ühewahe, karedast passisundmusest  hoolimata. Saksamaa wasiu leplikum meel walitsema hakkanud, kui wiimne suur sündmus ajab Prantslasi uuesti erewile- „Nüüd on BiSmark Saksamaal keiser," kurdawad Prantsuse ajalehed ja ütlewad, et Saksamaa ikka kord Prantsuse kallale tuleb, kui selleks õige aja arwab ja asja saab. —'Üks tähtjas Prantslane, Jul e» Simon, kes kord ka minister oli, pidas hiljuti kõne, kus ta tõendas, et praegune olek maad enam rõhuda kui sõda. Iga aasta neelata sõjatarwitused  kolmanda osa riigituludest—Boo,ooo,ooo pranki, kõik noorsugu saada kasarmudeSse,