 seda kardetawamad, et kõigel maal teinepool Wolgat  rohi kaSwanud ei ole ja rohutirtsud põldude peale langeksiwad, mis pärast wihma muidu heaste kosunud on. Tashkeutist, 1. Jaanikuu pääwal. Knraminski maakondaS  oliwad määratumad rohutirtsu parwed ilmunud. Nende häwitamiseks oliwad 18,000 meest wälja läinud, kes neid ka täitsa häwitanud olla. Rohutirtsu parwed tulewad iga aasta Buhhaarast, kus nende häwitamiseks ühtigi et tehta. Nertshinskist, Lehekuu 25. pääwal. Külm kewade on oraSpöldudele wäga palju kahju teinud, on ka loomade keskiS langemist sigitanud, kes loomatoidu puuduse läbi wäsinud oliwad. Arwatakse, et juba kolmas jägu loomadest  lõppenud on. Wõeralt maalt. Austria-Uugrumaalt. Austria Riigipääwa walimises näiwad Sakslased ometigi natuke rohkem wõitu saama, kui enne arwati. Tänine on 320 saadikut walttud ja nendest on 132 Saksa-wabameelise erakonna liiked. Währingeri surnuaid Wiinis on ära kautatud. Seal oli Goethe poja tütar Alma maetud. Tema surnukirst on wälja kaewatud ja saab Weimarisse wiidud. Inglismaalt. Järsku, ilma et keegi seda nii kiirelt tulema arwaS, on Gladstone Ministerium langenud. Lehekuu  28 pääwal peeti Parlamentis Minifieriumi ettepaneku  üle nöun, lubatud 11 millioni nael stärlingi katmiseks  õlle ja wiina aktfiifi natuke kõrgendada. Seda oliwad  Minifieriumi wastased ootanud, sest just selle aktsiisi kõrgendamine on Inglaste meeltwaSta. Nemad paniwad wasta ja tungitafiwad Gladstonet nii kangele, et tema kinnitas, kui see ettepanek mitte waSta wõetud ei saaks, fiiS saakS tema ametist taganema; tema tegi sellest ühe nõndanimetatud ,kabinet-küfimise". See ettepanek sai 264 häälega 254 hääle wasta tagasi lükatud ja Gladston?  pidi taganema. Kuninga-Praua on seda ka juba waSta wõtnud ja on Lord SaliSbury oma juure kutsunud, keda Minister-Prästdentiks saama arwatakse. Lord Salisbury oli Lord Beaconõfieldt all Wälispidiste aSjade Minister ja ei ole mitte Wenemaa sõber. Tema waenlust ei ole aga wist suuremalt karta, sest aSjad seisawad  koguni teisiti, kui Lord BeaconSfieldi aeal. Sudani palawa liiwa seeS on Inglismaa lõwi omad käpad kurjuste  ära kõrwetanud, Afghanistani tüli ja Kushki lahing on Indias endist hirmu Inglaste eest kangest kõigutanud. Palju aega saab wist mööda minema, enne kui Inglismaa  jälle endisele wõimule toibub. Ühe iseenesest weike asja üle on Gladstone wisa Ministerium komistanud, millel suurte asjadega lirimaal, Sudanis ja Afghanistanis  palju tegemist ei ole. Aga seda wõeti küll ainult asjaks, kuna surmatõbi koguni teises paikas ja sügawamaS  oli. Ministrid Chamberlain ja Dilke oliwad weel ,wabameelelisemad", kui Gladstone ise. Nemad ei tahtnud  mitte lubada, et sõeaolek lirimaal weel üle ühe aasta pitkendatud saaks. Gladstone pidi nende waSta seisma et lirimaa mässamine mitte täitsa üle walitsuse pea ei küSwaks. Seda on lirilased wist pahaks pannud ja on sellepärast wiina ja õlle küsimises oma häält Gladstone waSta annud. Filadelfia sütekaewanduses, põhjapool Inglismaal, on wesi sisse jooksnud ja sellest auurud tõusnud,  mis 26 inimest ära läkastafiwad. Spaaniast. Kholera nihkub Põhja poole edasi. Lehekuu  27. pääwal on Madridis kuus inimest kholerasse haigeks jäänud ja kolm ära surnud; järgmise pääwal niisama  palju. Arstid on tunnistanud, et tõbi päris Aasia kholera on. Türgimaalt. Kreta saarlastel on jälle Türgi walitsusega  tüli. Tänine Kubernör, kes küll Ristiusku oli, kellega saarlased aga rahul ei olnud, sai sealt ära kutsutud  ja Mohammedanlane, Savas Pasha, tema asemele nimetatud. Sellega ei ole saarlased aga jälle rahul, sest seadust mööda peab ikka üks Kristlane nende Knbernör olema. Uut Kubernöri ei ole laewast maale tulla lastud. Arwatakse, et Türgi walitsus järel annab. Lehekuu 25. pääwal on Stambulis hirmus tulekahju olnud, mis umbes 300 maja maha põletas, nende keSkis 3 mosheet ja 50 poodi. Kõik laewad mis Spaania sadamatest tulewad saawad kholera pärast karmi ülewaatamise alla pandud, enne kui neid sisse lastakse. Araabiast. Adenis, Inglaste Punamere wärawaS, on Lehekuu 22. pääwal nii hirmus maru möllanud, kui Inglased  seda seal tänine weel näinud ei ole. Raudsed katused  on majade pealt maha puhutud, hulk laewu langes põhja ja suured aurulaewad saiwad kaldale paesatud. Söealaewad ja ,Re!ndeer" on suure wae- waga hukatuse eest peaSnud. Telegrasi traadid mere põhjas  on wiga saanud. Egyptusest. Kairost kirjutakse, et Dongola linn weel mitte langenud ei olla. Peale 11,000 põgenikku on Khartumist  senna tulnud ja wangiwõetud Egyptlastele anda Mahdi luba koju minna. Sealt tahawad nemad kõik Egyptusesse minna ja nendega läheb wist ka ksik Dongola  elurahwas, kellest 5700 juba teel on. Mahdi on Körti linna sisse wõtnud ja tahab sealt Dongolasse minna, kus ehk tühja linna leiab. SueSfi kanalis on aurulaew  Melville" ühe suure bagerlaewa põhja sõitnud, mis läbi laewasõidud seal takistatud on. Indiast. Kashmiri maakondaS on kange maawärisemine olnud, mis wiimaste sõnumite järel, Lehekuu 25. pääwast, ikka weel aeguti edasi kestis. Mõnes paikas oli maa lõhkenud, wääwlega segatud tolmu ja palawat wett wälja ajanud ja majasi ära neelanud. Madagaskari saarelt. Minister-Präsident Rainilairivony,  keõ Prantslastega rahu teha ei tahtnud, on rahwast ära tapetud. Tema ei tahtnud wõerastele kusagil järel anda ja oli ka üle seaduse teinud, miS järel wõcraStele luba ei olnud maad müia. Ameerikast. Wene sõealaew ,Strelok" on Lehekuu 24. pääwal New-Uorki sadamast ära sõitnud ja minna Havresse. Peru mässamine näib lõpule jõudma. Präfident  Iglesias'e wastane Kindral Caceres, sai hiljuti löödud  ja haawatud, nüüd on neli batallioni tema wäest ennast Präsidenti teenistusesse pakkunud. Merikos on ühe weepükfi läbi umbeS 100 inimest surma saanud. Kiriku teatused. Jaam kirikus : 9. Jaani-kuu pükiwal, teeb pastor Atzmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Grohmann lastele jumalateenistust. Kaarte kirikus teeb pühapääwal, 9. Jaanikuu Mwal pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse lauMwal enne lõunat kellu 9—12 ja wõetakse pihtile kellu 1. Selsamal pühapääwal pärast lõunat kellu 5 on uue leeritoa sisseõnnistamine ja siis on laululehed endise leeritoa parandamiseks. Mha-waimu-kirikus 2. Jaani-kuu pääwal teeb pastor Bergwitz  jutlust ja wõtab lauarahwast. Aos-o-eso yovsxxo». - Aexuib, K-ro Iw-« IS3S. Trükitud Liud for«'i pSrijst» juures ja kulu,». Teadaandmised. Tellimijed meie lehe ..Tallinna Sõber" veale saawad kõikiS kohtades mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, nlisamatl ka Lmdfors', parijate träkimajas Tallinnas waStawõetud: peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ja toimetada. Tellimisehindon 4885 aaSta peal: postiga ekk kodu kätte saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kuS neid äratuua wõib. v ' «tc » „Tallmna Sõbra"/ waljaandia smdforõ l paniad Takmnas, sam uulltsA R. 48. (KZ.) Hugo Tressner i MWiMSMm Zssll »»»» Tartus.»«»» I. Kooli õpetuse programm. . r Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementaropetusest kunnl klassika ning realgllmnasiumide kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte sumama koolidesse, maid mõnesse ammetisse astuda soowiwad, (koolmeistriks, klrsiitajars, kaupmeheks, kohapidajaks) need saamad tarwilikudeS asjades taaralikult ette Uusi kaSwandikka wõetakse waStu igal päewal kellu 12--2 keskpäewal, Kroonuaia  uulitsas (Botanische Strahe) Nr. 21. K°°.idir°k.°- IreMvr. Poogitud Lesti maarahwa Kodu- ju Kiriku-raanlutud wsns seltsist on saada «5 kop. e-semplar ...... . Audftrs l truklUazas, Tattinnas, Laia-uutitsas. Tallinna Kooste wöitlu jooksmise selts kutsub talumehi oma hoostega, wõidu jooksmisest osa wõtma, mis 24-damal ja 2K-damal Juunil Lasna mäe peal ärapeetud saab. Kõigeusiuam ratsa sõitja saab .25 rubla, järgmine oma hobuse pealt 10 rubla auupalka. Osawõtjad saawad nimetatud pääwadel, kellu 4 pärast lõunat wõedu looksuuse koha peal üleskirjutud. Petttburzi kllt>er«silgl>s, saab maad SSVS desfätini suur, rendi peale antud, sealsammas saab ?a müi. dut, ü?S jägu maad »s» desfätini, ja teine RS»S deSsätini suur. Ligemat teadust saab iga pääw kell 12 kuuni kell 2 pärast lõunat maa-omanikku Praua Sulmewa  juurest, Tallinnas, Niine uulitsas, maja Nr. 33. tPmmM kes heaste keeta oskab, leiab kohe kohta Wiljandi  lossis. Talukoha müimise ja ostmse-koiitrakt on saada trükimajas. Kloga mõisas, Keila kihelkonnas  wõib üks sim-reiltink warSti kohta saada. Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war. malt „Tallinna Sõbra" tallituses, Lind. fors'i trükimajas Tallinnas teada anda Redaktori läbi wiidab see asjata aega, sest tema peab seda omalt poolelt tallitusele kirjutama. „ Tallinna Sõbra" tallitus. 1 tuatüdruk, kes saksakeeli räägib, leiab kohta, Kadrinthaalis LiiwauulitsaS Nr. 87, Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GrsKi >'j ück Lesti maarahwa koolidele. Hind kop. Jgapöäwane hinge toiiillse mmt, kirjutanud K. J. Ka Keri, teine trük, on walmis saanud ja saada Lind>vors'i  pärijate juures. Kaubahinnad. g. Jaani kuu p. 1885: Soola tünder 4 rbl. 70 kop. Kiwisool, tünder, 10 p 3 „ 50 Heringi tünder 16—21 „ Silgu tünder 12 „ Kopli heina puud „ 30 Õle puud „ Soome lat-raua perkp. ... 22 „ Alwem raua perkpuud 19 „ Kase puude süld 6 „ Männi puude süld ....... 5 „ Kiwisüüte pnud 18 Kiwitõrwa tünder 9 .. Puutõrlva tünder 13 „ Tcliskiwi tuhat 16—20 „ Katusekiwi tuhat 38 „ Lubi tünd.r 1 „ 10