öiendamised ja parandamised ette tulewad. Meie saare pääl, nii wühike kui ta küll ka on, elawad siiski ligi VO,O(W inimest, kelle! kõigil süüa, juua, riiet ja palju muud asju tnriviö lähemad. See on üks suur talitus ja kui keegi üksi peaks nende tw,»9o inimeie eest muretsema, siis ei teaks see küll mitte, kuidas wiisi ta sellega pääle hakkama, et ta seda kõik korralikult toimetada wõiks. Siin peab iga pääw maga paljn juure muretsema, parandama ja nnsi ehituse ehitama. See on nõnda, kui ühe suures majasüdamise ehk ühes suures «vabrikus. Kui aga nüüd neil elanikudel mitte ei ole wõimalik rääkida, mis neil puudub ja mitte korralikus olekus ci ole, siis tuleb tergcste see moorile armumine, et midagi ei olla tormis ja ometi see pole mitte nõuda. Seks teeb nüüd üks acaleht iga ühele wõimalikult wälja rääkida, kust king teda muljub jn igaüks mõib seda, mis ta kasuliku ja järele tegemise mäart asja näinud, ka teistele ligcmise kasuks tääda anda.  Selle wiisil sab siis igaüks sellest kasu: Kus midagi puudub, selle üle saab mvalikult räägitud ja see läbi seda wiga parandut; kuS midagi uut ja head asja näha ja kuulda saab teistele kuulutud ja järele tehtud, kuna ilma acaleheta kõigest sellest maga mähe kuuldawars ja täädamaks saaks. Selle pärast on üks Eesti keelne aealeht meie Saare rahmal, kelle edasiminek nii mitme asja poolest wõimalik ja sooivitus on, hädaSte tarwis. Meite eesmärk aga on: rahwa maimu ja jõudu kosutada ja tngewainaks teha, nõnda et ta ise omajalge pääl seista mõib ja teiste abi ei tanvita. Seepärast! Julges te edasi! ..Mis peab siu tähendama? wana Blessingtdui  oerenaene oli wacwalt ühe poole ruuni ee'': nin ja oäälegi wöõras riietes; ega ma tundsin teda seegi pärast ära, ehk ma küll :em»lc leir marki ei annud. „ ..Ja. rais mi ajas teda seia? küsis Vaks. ..Ta andis mulle ühe köwasti kinni laadud käsn. kelle pakmega, et Bobi kätte r.aa aud ma." ..Tr.s me katt meel sinu kaes?" Asis s. . üll ui d rai. - - Ma tahtsin sinuga esi te sille üle rääkida." ..Tiib :e? :eda minu kätte luuu Teke, ia kadus ise ühe koontori Ees Se«r»Ws saab walr wõit« ja kõik kurjad v;aa»-.d aäilwad korda »i«ewat. Meie oleme jälle Amitpstrectll «ajas. - SSA elaonsc tuas istub, nii kvi fell bomiksksl, NZ»da ka täna wasa härra BlesstAzts», aga hoopis teises tajus. Tõru on tall täiega kinni kaetud ja möm kard s« ka alla «ccktud nut« däak kuulda. W«da seisab ia M aega; minnaks laseb käes riyMda. Ta pakst on wärske pu«a kadssNÄ ja ta sinistest taewa karma st- WsdM on Mgawat dintze »al» tunda. Ta repttsb «Aid mltemisi pead ja raagib KgsWesN õVades enesile euc : ..Kcs oleks Wa UskU«Nd cbk ustuta meiuudMa oleksin iga ühele silmade sisse naernud, kui keegi mulle seda meel paari pääwa eest oleks ütelnud. Mis olen ma siis omas elus nii iseäralist kurja teinud, et Jumal mulle nii rasket karistust kannatada  saadab?!" Ja jälle hakkab wana mees oma lumi walget pead raputama, ja wcepisarate jõgi jookseb ta silmadest alla poole. Mis Bctty astub sisse. Ta on waewalt Mr. Blessingtoni näinud, kui ta juba kaastundlikult  hüüab: „Aga armas auustatud härra, tehke oina süda omctegi ükskord kõmaks! Mkuge mind, tema, keda teie kui oma wcnna poega armastate, ei ole mitte seda walu wüärt! Ta on ometi selgcste näitnud, et kõik ta lahkus teie maotu üks päris selge pettis on." «Teil on õigus, armas Bctty," ütleb wana mees kaeblikus toonis, „aga siiski ei mvi ma oma pisaraid tagasi hoida, ma seisan nüüd üksi Jumala suures mailmas, ja kuidas rõõmustasin ma ennast selle üle kui mc' wcnna pojaga koos elama saame." Bana härra oli käed kokku pannud ja mastis wagusi oma ette «aha. Betty ligcndas ennast temale ja wastas, aga 'USU pilkcwa häälega: siis tõeste nõnda üksi? pole siis mitte ühte inimest, kes teid nõnda kui üks tütiar armastab, kui see inimene ka paljalt üks tüdruk, üks teener oleks?" „Ma tänan teid mo armas Vetti)," õhkas mana Mr. Blessington ja muljus Betty kütt. „Teie olete tõeste üks hea tüdruk, ka tänan ma Jumalat et Ta teid on minu majase juhatanud, sest kui mull teie osawõtmift ei oleks olewat, siis saaksin  ma tõest lõppema." Nüüd on tarwis, et meie oma lugejatele  seda marjul seiswat mõistatust natuke awaldame. Teisel homikul selle järge, oli härra Blessingtonil mitmed waärtpabirid kadunud, kelle fees üks suur summakene mammunat marjul seifis. Kirjutus laud, mille taga need marjul seisid, oli terme, sellepärast oli asi selge,et margal wötmed on olnud, millega luku lahti saanud. Et mana härra Blessingtonil möörud ei kcinud, maid tükkis üksikult elas, nõnda siis ei wõinud ükski wööras raha Varastanud olla. Muidugi  andis Mr. Blessington asja lugu kõige esite wenna pojale tääda, ja ajas marsi perenaise pääle ja ütles: „Ma ei ole seda juba ammu mitte uskunud ja sa saad nägema, kui õigus mull' on!" Ta tahtis kohe politseid kutsuda, aga mana härra ei soowinud seda mitte. (Järg »aab tulema.) Isamaalt. Kcrlalt. Uue kooli maja pühitsemine. I'' Taime kuu pLäwal oli Kerla mõisa walla Pai küla raamat fee rõõmus päüw kätte tulnud, et aer.te uue k. oli maja Jumala sõnaga sai sisse õnnistud ja meie Lnthcrusc laste kooli ja wanema ralnoalc lanpaniva õhtuseks palme majaks pühitsetud.  Tänini käisid selle küla lapsed selle pere kambriS  koo!is,k>:st koolmeister piirilt oli. Et niisugune kooli pidamine pere kambris maja rahwale raskuseks  ja kooli tööle takistuseks oli, paistis jo ammu nii hcaõti kooli malitsuse, kui ka küla raluva enese silma. Rahwa hulk selle kooli-konna jõus on maike küll, ainult 10 talu, 4 wabatniku ja üks kroonu metsa hoidja koht; seega wõttis uue maja ehituse ette wõtmine mittugi aastat nõutades aega ära, enne kui tooni väitle said. Esmalt oli nõu kirgu külaga ühte maja ehitada, ometi jäid Pai küla peremehed miimati 1883 aasta selle nõu juures kindlaks, omale üksi kooli maja ehitada  ja wõtsid materiali muretsemist ette. Ja mööda läinud suil ehitasid maja üles, mis Jumala abiga ülemal nimetud piiluvaks uii kangele malmis  sai, et kooli tööd sääl sees wõib ette wõtta. Näljalt waates näitab maja küll iväike olcwat, aga ometi on ta selle küla rahwa laste armu kohta ruumiline küllalt, sest selle küla laste arm seisab 20 ja 30 wahcl. Maja ehituse rehnung kõige materiali ja tööga kokku tõusnud 353 rubla 90 kopikat päälc. Nii miiikese rahwa kohta on see summakene suur küllalt ja on möga soowida, et Saaremaa koolide abikassa walitsnsel wõimalik oleks selle küla poolt sisse antud palmet kuulda ja täita. Maja näitab õige korralikult ja wiisipäraste  ehitud olcwat. Päälc maja pühitsemist kõnekas õpetaja härra wccl küla peremeeste ja kokku tulnud rahwaga, kus ta niiitis, kui kasulik kooli töö iseäranis meie päämil on, kui iga inimese loom pimedusest walgnsc  poole püüab ruttada, sest meie aeg nõuab seda tungiwalt. Suuremad head ci wõi ükski wanem oma lapsele teha ehk soowida, kui seda, et temale nii palju kui iial wõimalik kool annab; kcS oma last koolist tagasi hoiab, see on oma lapse waenlane ja oma ihu sugu wihkaja. Sääl sm ka kahest põlgamise wäärt wigadusest räägitud! teine on lvanast järele jäänud ja teine uuemal sisse tunginud. Esimene on Kerla rahwa pulma pidu, mis wana Wiliüti plaani järel liig piigalt peetakse, mida aega keegi terme meelega inimene ei wõi wastu pidada. Teine wiga, mis nagu sõelise tõbi iga aasta ennast laiemale laulab,  on nacste rahwa rumal ja cdew uhkuse armastus.  Mõni naeste rahwas ehitab oma tõeste rumalat pead niisuguse saksa moodi tanuga, et seda halpimist nähes süda sees pööritama hakab. Karjast. Tulekahju. Teise pääwa 13. Talwe kuu pääwal õhtu põles Triigi mõisa rehi ära, kust tuli just hakkanud on alles täädmata. Räägitakse, et õhtu hilja on rehe-pap ahju kütnud  ja tema täädes pidanud kõik asjad heas korras  olema, aga korraga olnud kõik kohad tuld täis, ja rehi põlenud manni maha. (?) Mihkli kuu lõpetusel põlenud sellesama mõisal üks suur heina küin kõige täiega ära. Sääl on tule hakatus weel enam aru saamata, sest, et pap seda hilja ega wara kiitnud ei ole. M. Püha pääw 11. Talwe kuu pääwal on Karja kirikus 22 leeri tüdrukud armu lauale wastu wõctud. Sellsamal 11. Talmc kuu pääwal on Kerla kirikus 26 leeri last wastu wõctud; neist olnud 16 tüdrukud Mustjala kogudusest, kus õpetaja surma läbi leer käsile jäi. Kerlal on üks tüdruk,  kelle maaemad teda sugugi koolis ei ole lasknud  käia, haliva usu tundmise ja kirja mõistmise puuduse pärast tulemaks aastaks tagasi saadetud, ja mitte meel wastu wõetud. Kaugemalt kodumaalt. Tallinnas on öösel 26-dama ja 27-dama Nvwembri mahcl üks hirmus kuritegu tehtud. Mühina majas, Kaarle kiriku juures elab ooberst P. keS aga ise oli Peterburgi reisinud. Tema teenistuses oliwad üks tüdruk, dentshik Jakowlew, kok ja kutsar. Kolm mceStcrahwast magasiwad