Tallinna Sõber Wiiß «MMi?. Tallinnas, 5. Lciknfc-kuu Mwal IBBZ. 31 Kleöldvr atklthl Eestilkhiville «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Matsad Tallinna» «indsor«'i piriate ttkktmataa: ,a»ta« » rubla, 40 kop. paol-aaNa» I rubla 40 kop «aju eht poniga saadetud: ~ »a«tas ............ S rubla p-01.-a»t»« - l rubla 70 kop. Kuulutused malsamad lga rea ehd selle aseme pealt li »op Tellimised tõdetakse wasta: UaMuuas: cst«dsor»'t pärtate trüktmajas. ?eterourgis: J. S. Seetaudt, 0»»uoxor»« ?ie 54. —Tartus! W. Just. - Nakweres: -L. Waltty. haides: A. SetdetSerg. Kaotatus: H. Koköerg. Lihulas: A. Mttner't poodis. Miljaudis: K.Z. KaroW'l raamatupood. Kuuresaares- Iy. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Tlab Baltisils, kirjad käiwlld Balüski (Battischport La-iiSomk-lloxr^.l Omalt maalt.- Tallinnast: Ametipdha. -> Airi Tallinnast. - ..Walguse" juhtkiri. ..E-Sti Posti- - Rahukohtud. - Rakwerest: Elaw.lt maetud. - Kundast- Suur Mli. - Tartust - Mitns. - Wiljandist: Tulekahju. - Riiast: Saadikud. Lauternsee roojaStajad - Odenteelt'  Haudade Mhkumine. Liibumist: Mere õnnetu». - Nolde mõrtsllkadest. Peterburgtst: Kõrged reistjad Kroonimise kulud. Ministri asemik. Wene ..rahwameeSte" mure. PretopreSbiler Bashanow I'. Uued metall rahad. Moskwast: Rahe ja kange wihma kahjud. Nishui-Nowgorodist: Rahe. Mohilew-Podolskist: Loomatõbi. Smirkast: Priitahllik nälgija. JekaterinoSlawist: Juudijahist. Äaleljakift: Rahwa ässitajad. Orenburgist: Tulekahju. Batumist: Raske wihm. Wõeralt maalt: Saksamaalt. BuStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaaniafi. Itaaliast. Monieneeg.ost. Jerusalemast. Egyptusest. Ameerikast. Jutu leht: Maawärisemine Jskia saarel. Äirja wastused. Omalt maalt. Talli nna st. Heinakuu 27. pääwal pidaS Tallinna EeSti Jaanikoguduse õpetaja, PaStor Voldemar Grohmanll  oma 25 aastast amelipüha. Esiteks oli tema 12 aaStat TweriS ja wiimased 13 aaStat Tallinna Saani, koguduses hingekarjane. Sel raSkel wöitlemife aeal wõib see armaSluS Issanda wttnamäe ustama töömehele ja meile kõigile kinnituseks olla, mida ülemate poolest, ametivendade  poolest ja koguduse liigete poolest auuStatud hingekarjatsele  üleS näidati, nagu nimelt koguduse kiiked temale selleks pääwakS ametikuue kinkinud on. Waiksel pidul oli küll osawõtjate ja koguduse liigete ülem palme, et Sumal pea neid udupilwetd tagasi tõrjuks, mis käeSolevail päimll sügamat marju kõige seesuguste rõõmupääwade peale lau. tawad, ja et Sumal ka seda oma uStawat sulast meel kaua, rahus, röõmuS, ihu ja maimu jõudus omal kallil wiiuamäel tallitada laseks. See on ka meie õnnesoowimine karjatsele ja tema hoole alla usaldatud karjale. Meile kirjutakse Tallinnast: Meie lueme .Virulase" Nr. 29 seeS üht pitka seletust , Segaduse sünnitajatest", mtS kõik sula tost oleks, kut nende meeSte nimed keda seal üksteise waSta seatakse, otsekohe ümber pööratud saakstwad. See näitab meil, nagu olekS herra SSrw kogemata eksinud ; trüktmigakS olekS see liiga pitk. Meie et ole nii suured kirjatargad, et meil C. R. Jakobsoni kirjad kõik luttawad olekfiwad, meie maatame aga kahtlase silmaga selle wilja peale, mida tema on kaSwatanud.  Kibuwitsa pöesaS et wõi Viinamarju kanda. Wana Januseni peale waatab tõsine EeStirahwaS auuStamisega ja tänuga tema mõistliku töö eest GeSttrahwa õpetuseks ja hariduseks. Äannsen ei ole mitte roopetest wälja läinud, kuidas .Virulane" Valekeelel ette kujustada püüab. Januseni! oliwad EeSti rahwaS ja tema tõsised tarmttused ja kasud tuttawamad, kui Jakobsonil ja nüüd meel mõnel Körwel ja Järwel. Kui Januseni südametunnistus oleks muudetud olnud, fiiS olekS sel .wägimehel" ta wõtmaltk olnud, teda oma erakondlikku uSku pöörata. Aga nenda see Wana-Eefilane on, tema seisab nagu tamme juurikas oma kindla põhja peal. ei lase ennast tuulepeadest eksitada. Januseni! oli EeStirahwa tõsine kasu ja mõistlik edenemine enam südames,  kut oma auu otsimine ja oma jkasu. Januseni ja tetSte haritud, äraproowitud meeöte silmad nägiwad kaugemale,  nägiwad et Jakobsonil omad eraplaanid oliwad, mis EeStirahwa kindlat elupinda kõtkuwakS teemad ja hoopis wiltu tee peale kisuwad, mis aga suurema hulga silma eest sel aeal meel marjul oli. Kõige wähemast Jakobson ise neid awaldada ei usaldanud, muidu oleks tema oma laewaga kohe liiwa peal kinni olnud. Sellepärast ei wöiuud  ka Jannseu ja teised, oma parema südametunnistuse maöla käia, maid jäiwad sellele truuwikS, kuida see ta auusa mehe kord ja kohuS on. Seepärast ajab .Virutase"  juht- mvi seletuse kirt iga auusa Eestlase südame pööritama. Tahtwad ,Virulane" ja MalguS" neid auumeht, kut Januse», Kreutzwald, Hurt ja teised, oma erakonna wihamaenu  sopaga loopida, sits tehku seda oma tulu peale, aga ärgu nõudku, et auusad ja tõsised EeStimehed nendega seltsis peawad hulguma. GeStlmeeS oSkab ka mõtelda, ja ei ole nii rumal kut ,Virulane" arwab. Meie lueme küll uufl lehti miS wälja tulewad, ja laseme endid esialgul nende hiilgama Väljaspoolse koore läbi ka natuke wiltu wedada; aga kui seestpidine sonk natuke seisma jääb, selgub ta ikka nii palju, et meil hakkab silma paistma, miS seal pshjaS on. Ja mis meie näeme, see ei ole enam ega wähem, kuid Ceslirahwa häwitamine. Niisuguste  õnnetoojate eest täname wäga ja soowime neile head teed, Sakalamaale tagasi!" Mitu Tallinna Eestlast." näib Eesti Aleksandrikooli lõhkumisest  ja selle kooli asutaja sõimamisest juba tüdinenud olema, wöi on ehk tema nooletupp neist kihwtinooledest juba tühi, mida tema selle asutuse peale laSkis. Nüüd näib temal jälle himu olema, Eesti kindlaid talukohtafi, seda EeSti talurahma elupinda lõhkuma ja selle pinna panijaid sõimama hakata. Oma Nr. SS seeS algab see wiletS leheke üht juhtkirja, MaSluõ ,St. Peterbnrgi Zeitungile" EeStimaa ja põllu asjuS." Esimeses peatükkis  ei ole Mälgus" meel kaugemale jõudnud, kui Sõbra" toimetaja sõimamisele. —Meie olime minewal talwel Saksakeeli »Peterburgi Zettungis" üht pitkemat juhtkirja sellest kirjutanud, mida , Baltim aa rahwuSlikukS liikumiseks" nimetakse. Meie nõuu selle juureS oli kahesugune. Ühelt poolelt tahtsime meie laiemate ja kõrgemate ringkondade eeS näidata, et need pöörased ,soowimised" ja Õhkamised", mis EeSti rahwa nimel awaldatud on, ja need wihakihutamised koguduste  ja õpetajate, Väljarentijate ja rentijate, taluperemeeste  ja wabadikude, leiwawanemate ja teenijate wahel, miS paraku siin ja seal juba õige kurwa ja koledat wilja kandfiwad, koguni mitte EeSti rahwa keSkis töuSnud ei ole, waid et meie rahwa ja meie kiriku kawalad «vaenlased  neid Sakalaste läbi meie rahwa sekka kandfiwad. Sellega tahtsime meie Eesti rahwast selle teutuse eest hoida, mtS ilma armuta tema peale langeks, kui Sakalaste  püüdmised nii kaugele wenikflwad, et meie kõrge RitgiwalitsnS tõuswat tüli walju käega lämmatama peaks. Teiselt poolelt tahtsime meie kõrgemate ringkondade tähelepanemist  meeletumate ,liigutajate" ja nende meeletuma .liigutamise" peale juhtida, et neile aegsast pöial silma peale majutatud saaks. Suuremalt jäult ei seisa felleS kirjaS muud kui seda, mis meie oma lehteS talukohtade  killuta m ise, ,Virulase" töõrahwa seltside Sakalastest nõuutud Luther use kiriku röõwimise ja teiste seesuguste meeletumate ja nurjatumate halpuste wasta kirjutatud on. Need kirjad ilmusiwad pärast, mitme meie kodumaa sõbra nõuu ja nimelt  ka Eesti rahwa ja Eesti keele kuulsa tundja, Geheimerath  Dr. Wtedemanni heaks arwamise peale, eratrükktS.  See kirjake näib ka omast kohast natuke mõjunud olema ja Sakalased waakusiwad kohe hakatuses, nagu wa. resed, kelle pesa kallale kiputakse. Meie olime lõppeks ,rahwameht" wälja kutsunud, neid meie arutamist tühjaks waidlema. Seda näib nüüd Mälgus" algama, aga kuida meie juba ülemal tähendasime, ei seisa selle ,waStuse" esimeses peatükki» mitte üht asjalikku sõna, seda rohkem malet ja sõimamist. Järgmist peatükkifi ootame meie suure himuga, ja meie soowikfime, et kõik EeSti taluperemehed ja põllumehed neid lueksiwad, et igaüks näha saaks, kui targast see suur põllumees põllutöö aSju arutab, kes meie talurahwast Krimmi rändama juhatab, kuS tema kõrge tarkuse järel mais ,tuhatkordse" ja hirse»mitusada kordse" seemne annab! ->?- Halastuse pärast anname meie, Valguse"  agrarikufele nõuu, et tema oma sõimutuju natuke tallitseks. Metl ei ole küll suuremat himu seesuguste wiletsatega kohut käia; ikka wõiks aga juhtuda, et rahe hoog nende söimunurme peale langeb, kui kihwtiwili kõige kenamast kosub ja õitseb! .Eesti Postimehe" Nr. 30 sees leiame kaht kirja, mis nii kangest kahjetfetawat eksitust täis on, et meie neist sõnalausumata mööda minna ei wõi, nii head ja mahedad need ka olema näitawad ehk ka olla tahawad. - Esimene kiri on .õrna soo poolt" saadetud, ohwerdab C. R. Jakobsonile tänuohwrit, tõreleb tema seltfilaSte wasta ja teeb teisi kentsakaid tempusi, mis üksteisega isekeskis  niisama wähe kokku mahuwad, kui termilise mõistusega.  Wiimaks löpetawad .Õrnad pooled" oma lugu järgmise õhkamisega: Meie olime wäga kurwaStusest täidetud ja mõtlesime ärdalt selle mehe (kas Jakobsoni?) pääle, kes Vaimustuses laulis: Sest Taara tammikutes Ma kuulen kanget häält, Kõik ennemuistsed tuuled Weel pole kadund säält. Igatsusega hüüame: Te Taara muistsed tuuled, Oh tõuske Me tääl! Mitmed EeSti neiud." Kallid ,õrnad pooled" ja .mitmed EeSti neiud": KeS on Teid Teie kohalisest ellast kenaduse riigist wälja peletanud, et Teie ennast karedale polilika wainule tcpite, ühise Wene Keisririigi killutamist pärima? Hakkate Teie seal nii suures .Vaimustuses" käratsema, siis ci ole Riigi- Valitsusel wiimaks muud nõuu, kui tulepritfist natuke külma wett wasta Teie ruugeid päid purskava ja sellega jampsimist  jahutada. Weel rohkem paneb meid Teie .igatsemine",  endise pagana põlwe ja pagana usu .Taara muistsete tuulede" järel, kohkuma. Kas tõeSte juba .Mitmed Eesti neiud" nii kaugele .edendatud" on, et nemad Ristiusku põlgawad ja .Taara tuulede" waSta Vahetada igatsewad? Teid, kallid neiud, Teid meie Vabandame. Nooruse tuksuw Veri laseb ennast sagedast kolamast sõnast petta ja ei mõtlegi sõna sügawama tähenduse  peale. Aga .EeSti Postimehe" toimetus oleks pidanud  mõistlikum olema ja seda sasist kirja ja arusaamata .igatsemist" trükkimata jätma, et maailm meie .õrna poole" ella eluwiifi ja loodusliku mõistuse üle kahtlaseks ei lähe. Teie kirt ,Sönake isamaast ja selle armastusest",  on , Eesti Postimehele" Lääne maakoknast  saadetud ja Jakobsoni tuntud pühakirja wööriti käänamistega ja Wana Testamenti tükkidega läbi sõtkutud,  millest kirjasaatja niisama wähe aru saab, kui Jakobson  kõigest pühakirjast aru saada tahtis. Meie anname Lääne maakonna" kirjasaatjate ja , EeSti Postimehe" toimetajale nõuu, natuke ka järel waadata, mis Uus Testament  nende asjade kohta ütleb. Ehk tulewad neile fiiõ natuke teised mõtted. Ega nemad ometigi Juudid ei ole ? ! ,EeSti Postimees" kannab ülepea õige kõlvatumal kombel hoolt, kõiki seda wööriti üleS panna ja oma lugejatele  wööriti seletada, mis Saksakeeli lehed, nimelt Aleksandrikooli  aSjust kirjutawad. Mis kasu tema sellest rahwale  ootab, sellest ei saa need aru, kellel Sakalaste salateed  tundmata on.