Sakala 15. Wiliandis. 11. Aprillikuu päewul 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson Sissekord. Poliitika leht. Mõnda meie kihelkondade kooliwalitsustest. 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandis: Truuduse manne; weidrad tunnistused. Wili andi maakonnast: 25. aastane juubelipäew; hobuste margad. Pärnust: Tulekahju, kandidaat B. Sperlingk.  Tartust: Tartu Eesti Põllumeeste Selts. Peeterburgist: Önvsa Keisri matuksev; Keiserlik käst>!iri; Kõrged wõerad; Õndsa Keisri matukse saadikud; Ondia Keisri auusammas; leina-aeg; ministrid würst Liwen ja Saburow; uus seadeldus; kurjategijad ja nende hukkamine. Moskwast: Ms rahwas mässajaga teeb, sõtta minejad ajakirja sõnume saatjad. Kuulutused. Lisaleht. Kullakene. VI. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Wirumaalt saadetud nalja-tilgad. Mõnda meie kihelkondade kooliwalitsustest. ii. mid juhtumist oliwad kooliwalitsuse liikmed 14. Webr. s/a. kiriku mõisa, tooliwalttsuse eht tvhtu istumisele kokku kutsutud. Kolm liiget oliwad küll kokku tulnud, aga wöörmündri herra eht kohru pääliige tulemata jäänud, millepärast midagi ette ei wõetud, kuid juures olejad liikmed tirjutastwad ühe minewa aastase protokollile nimed alla. Nüüd oliwad 23. Webr. tooliwalitsuse liikmed jälle kokkukutsutud. Kõik liikmed olla ka ilmunud, et aga wöörmündri herra ka ' nüüd ei tulnud, jäi see kutse ka tühjaks. Pärast seda kutsuti kooliwalitsuse liikmed kolmat korda 28. Webr. kokku, kus stis ommeti kord kõik ilmustwad. Rüüd pannud õpetaja kõige pealt protokolli, mis kooliõpetajate  kodust-mineku pärast 23. Oktobril m. a. ühe paberi lehekese pealt puudulikus Eesti keeles ette loeti ja pitkalt ning laialt kooliõpetajate ning kooliwanematega  läbi räägiti, nüüd aga täiendatud Saksakeeles protokolli raamatusse hilja aja eest oli sissekirjutatud, töiste kooliwalitsuse liikmetele allatirjutuseks ette. Protokolli  oli aga mõnes kohas täiendatud, nimelt üks koht: „ Kooliõpetajad ei tohi ilma kooliwalitsuse loata, ei talwel, ega suwel, mitte üht päewa kodust minna; peaks aga kooliõpetaja arwamata ja etteteadmata hädalisel  korral ühe päewa wiitma, stis peab seda kohe järeltulewal pühapäewal õpetaja juures wabandama." Kihelkonna kooliwalitsuse ettepanekut, et see 23. Oktobril  nõnda ei ole olnud räägitud, ei wõetud kuulda. Pärast allakirjutamist kutsutud T. kooliõpetaja M. W. kooli kohtu ette, ja kuulutatud temale, et ta ametist ja kohast lüripäewal s. a. lahti olla. Süüdi vlewat talle wäega palju ettepandud, nimelt: et minewa 19. Webr. pidu peal ühe kõne pidanud, et minewa talwel „Kooli lugemise raamatust" lugemist on õpetanud, et ühe päewa Tartus Kirjameeste seltsis käinud ning neli päewa muidu oma elutallituses kooli ajast wiitnud, n. n. e. ja wiimaks weel, kui nende süüde peale sugugi ei waadata,  stis olewat wöörmündri herral ininusellkult wiha ehk ütlemist W. wasta (persönlich), millepärast W. enam kooliõpetaja olla ei wõi. Ehk küll kaks kooliwalitsuse  liiget selle otsuse wasta oliwad, ehk küll kooliõpetaja  M. W. palus, seda wabandada, kui Oktobrikuul tehtud seadust waest wõeriti on mõistnud, ja ütles, et tallituseks,  kus 4 päewa kooli-ajast kulunud, olla kohaline kooliwalitsus luba annud, pealegi saada ta seda aega lapsi järgi koolitama, ning kooliwalitsus wõida, kui waimulik  kohus, mõne eksituse kohta armu teel otsust teha, siiski ei kuuldud seda sugugi, waid õpetaja ja wöör- mundri herra tegiwad oma kahe healega, kuna 2 healt selle Wasta olid, ülemal nimetatud otsuse. Nagu selgest teada, on T. wald oma kooliõpetaja M. W.ga wäga rahul. Loodame, et, kui asi tõeste nii jäeb ja wiimati ehk suuremasse kohtusse lähäb, siis seal ommeti asja lugu töiseks lähäb ja kooliõpetaja palwet ehk enam kuulda wõetakse ning tehtud otsust muudetakse. Ülemal räägitud sündmusi tähelepannes, wõtame mõnda lühidelt weel küsimise kombel kokku: Esitelt: Mis tarwis protokollid, mis Eesttteeles läbi räägitakse ning ette loetakse, mis kihelkonna Eesti koolide kohta seletatakse, Saksakeeles raamatusse kirjutatakse? Töiselt: Kuidas on wõimalik, et protokoll, mis 23. Oktobril m. a. Eestiteeles puudulikult ette loetakse, weel 14. ja 28. Webruari wahe! s. a. täiendatud Saksakeeles raamamSse kirjutatakse, kuna ommeti 14. Webruarib ka koolitohtu istumine oli, kus üks m. a. protokoll stssekirjutadi ja kolmest juures olejast kohtu liikmest ka alla kirjutadi? Kas seda töist protokolli need kolm liiget ka nüüd ei oleks wõinud alla kirjutada?  Kolmandalt: On seesugune seadus, nagu 23. Oktobril selle kooli kohtus tehn, igal pool? Ehk on sarnatseid seadusi igal korral luba teha? Et kooliõpetajad kooli-ajast ei wiida, on iseenesest mõista, aga suwel, kus nad oma leiba peawad teenima, kündma, külima ja kokku koguma, kas siis ka kodust lubata ei tohi minna? Mõnel on jo heinamaa kaugel, kuhu paar nädalat aega kuluwad, aga seesuguste lubatüsimistega  jäeb wiimati hein tegemata. Arwaku iga mõistlik, kui palju aega kooliõpetajal lubaküsimisega kulub, kui 19 —l5 ehk rohkem wersta lubaandjalt kaugel elab, ja kui see weel kodu ei ole, siis kaks ehk rohkem korda peab käima. Kooliõpetaja ei wiida ehk oma asjatallituses nii palju aega, kui lubaküsimisega. Siin tulewad mitmesugused takistused, mis kooliõpetajatele  niisuguste seadustega waest tahetakse seadida, mõttesse. Neljandalt: Terwes maailmas on igalpool sellel, kes kellelegi palka maksab, ommetegi ka sugu ütlemist ehk nõudmist selle kohta, kes palka saab. Kas siis wallal ehk nõuukogul kooliõpetaja kohta midagi ütelda ei ole? Ehk on nendel paljalt selle järele waadata, et palk suureks ei lähä ja üleliia kopikaid mahawõtta; sest koolitööd waatab õpetaja ommeti  igal kewadel ühe päewaga üle, weel pealegi hulga laste juures. Wiiendalt: Kuidas on wõimalik, et kooliõpetajat, keda wald wäga armastab, sest et igapidi tubli, osaw ning täielik omas ametis on, kooliwalitsus  mõne tühja eksituse pärast lahti teeb kuna töises kohas jälle kõlwatud kooliõpetajad, kes selle ameti peale sugugi kõlblikud ei ole, keda wald sugugi ei taha, kooliwalitsuse poolt ametis peetakse? Kuuendalt: On see wõimalik ja õige, et ülem kohtu herra oma wastameelisi era-asju, mis ehk tema ning kohtualuse wahel on olnud, hoopis töise asja kohta ehk juures süü määrajaks ja põhjaks paneb? Need on tähtsad asjad, mis küll ettepanemise, mõtlemise ning parandamise wäärt on, ja milledele igal pool peaks püütama õigemaid teed juhtida. —n — Poliitika ringwaatus. - Punase mässajate kole töö Peeterburgis on kõik Euroopa riigid nende wasta töösse äratanud. Seiemaale oli neil Helweetsias ja Inglismaal woli elada, aga nüüd kisendawad nende hirmsad teud nii waljuste taewa poole, et ka need riigid seda enam rahuliste pealt ei wõi waadata. Igal pool peetakse selle üle nõuu, neid inimesi, kes madalama järje peale on langenud, kui elajad, maha rusuda. Need mässajad  on enamiste igast maast Välja aetud rahwa pera, kes oma mõtetes ja töös nii nurja on läinud, et enam korralises elus elama inimeste seltsisse ei mahu. Nende liikmeid on igast seisusest, würstist künni talupojani,  ning nende eesmärk on nüüd see, kõik seadusliku  korda ja elu maha lõhkuda ja ära häwitada, et siis wiimaks, kui kõik korraline olek ära on lõhutud, ei tea missugune uus elu sellest nurjatumast läbisegi olekust wälja sigineks. Seesuguse uue elu lootus on aga üks tühine lootus, sest esmalt on nende mässajate  mõted sellest elust nii segased ja pööratsed, et seesugusest elust üksi need mässajad ise rõõmu wõiwad  tunda, ja töiselt ei ole nende õpetusi üleüldse mitte wõimalik täita, sest et terme maailma rahwas neid õpetusi põlgab ja ennast ilmaski paari sada nurjas  olema.murleM. walitsuse alla ei saa andma. Et need pööratsed inimesed üleüldse oma kõlwatumat tööd haritud inimeste seas edasi wõiwad teha, tuleb sellest, et nende tööst mitmed inimesed kasu saamad, ehk nad muidu küll sugugi mässajate õpetusi ei kiida. Esmalt on nende edendaja see lugu, et üksikud riigid kadedad ükstõise peale on ja üks riik töise riigi mässajatele warjupaika annab. Nii on Wenemaa Hartmannid ja töised mõrtsukad Inglismaal korterit leidnud. Töiselt on ka üksikuid parteist, kes sellest kasu loodawad, kui poliitika asjad õige kirjud ja sassis on. Siis astuwad  nad ette ja näitawad, nagu oleksiwad nad mõned suured peastjad, sala aga toetawad nad sagedaste mässajaid,  keda nad awalikult hukka mõistawad. Weel töised loodawad oma parteile sellest suurt kasu, kui mässajate üksikud põhjusmõtted tõeste walitsema saaksiwad.  Nii kirjutas üks Saksamaa Lutheruse kirikherra  Todt paksu raamatu, kus ta Piibli põhja peal katsub näidata, kuidas mässajate põhjusmõtted õiged olla, ja kirikherra Stöcker püüab praegu awalikus töös Saksamaa sotsial-demokraatlasi kiriku tiibade alla koguda. Sell kombel on siis need punased mässajad, kes praegu terme maailma hariwt olekut ümber tahawad  wisata ja wurlesite woli alla heita, nii palju maad leidnud, et oma hirmutööga ajuti juba terwet maailma kohkuma panemad. Msnemaal nimetatakse neid Nihilistlasteks, Saksamaal Sotsial - demokraatlasteks ja Prantsusemaal Komunardlasteks, aga tõik on nad ühesugune umbrohi inimeste seltsi seas, keda nii palju kui wõimalik lämmatada tuleb, sest et muidu see umbrohi  hea wiljale liiga teeb ja tema siginemise seisma paneb, j Sellest ajast saadik, kus need punased mässajad  oma tapmise ja häwitamise tööd Eüroopas alustasiwad,  on igal pool auusad wabameelised püüdmised kahju saanud ja maailma maim on tagurpidi hakanud  käima. Sellepärast on umbrohu pilt õiguse pärast neile punaste mässajatele weel liig pehme tähendus,