Üleüldse oli koolis kahe esimese aaSta seeS 29 päris õpilast ja 38 eratunni wõtjat olnud, kes nüüd kõik juba wälja astunud on. Tänawu aaSta on koolil siis kõige õnnelikum: temast on rahwaS ise hakkanud  osa wõtma laste saatmise kui ka raha abiga. Koolis on peale 40 lapse 14 künni 20 aasta manused.  Kõik on EeSti neiud, nendest õpiwad kuus ilma maksuta. Wiljandi EeSti Põllumeeste Selts on omas majas 3. ja 4. Januaril s. a. näitemängust ja udupildi näitust  kooli heaks etendata lubanud, millest sisse tulnud ja ära saadetud 100 rubla kop. Pärnu EeSti Põllum. Seltsis kokkupantüd 21 „ „ Wiljandi Eesti Põllum. Seltsi maja pühitsusel üks auustatud hra, kes ehk küll wõerast soost, siiski EeSti edendust armastab,  kinkinud 100 „ „ Üks lahke andja Wiljandist kinkin. 2 „ 30 „ Näitemüügi ajal Tartus hra Kaho kinkinud .... 3 „ „ Näitemüügi ajal Tartus üks tundmata kinkinud ... 2 „ „ Tundmata kaupm. Koeru kihelk. 1 „ „ Laodma wallast Erik Hellmann 1 „ „ „ „ Johann Papp 1 „ „ „ „ neiu J.M.Buude „ 40 „ Kokku 231 rubla 70 kop. Peale selle on meel koolile kinkinud herra Tiine Tallinnast üks pruugitnd õmbluse masin, hra Roole üks küheterane mõek hõbedase tupe sees; Sakala, Eesti Postimehe, Walguse, Wirulase ja Olewiku toimetused üks eksemplar oma lehte 1883 aaSta peale. Tartu poolt on kolm auusat Eesti meest mulle ilma intressideta  150 rubla laenanud. Ma palun neid awalikult, meel oodata, künni kooli sisseseadmisega asi enam edeneb.  Et käemeeS mind kohtuga ähwardab, siis loodan,  et need kolm herrat seda raha ka ilma käemeheta  minu kätte usuwad ja käemeest piinlikust ametist  peastawad, sest ta kahetseb, et minule julgenud ilma pandita käemeheks heita. Siin Tallinnas on auustatud hra p. v. G. koolile 300 rubla ilma inreSsideta  laenanud ja nii lahke olnud, mulle luba annud, seda rahasumma weikeStes osades ära maksa, kuna see mull wõimalik saab olema. Koolil on ligi 900 rubla wõlga; annaks mina nüüd kõik raha, mis sisse tuleb, mõlade maksmiseks, siis peaks kool seisma jäema ja jälle nulli peale tagasi minema. Et ma kõik oma jõuu ja aja kooli peale kulutan, siis ei wõi mina ka muialt ülespidamist teenida, maid pean sellest elama mis kool sisse toob. Lõpeks tänan ma kõiki lahkeid andjaid, kui ka kõiki õdest ja wendasi näitemüügide,  näitemängide, kontsertide j. m. edendajaid, mis kool Tallinnas ja muial ette wõtnud kõigest südamest. Ka oleks ma wäga tänulik, kui maal olewad kaupmehed lillesi ja muid ilustuse töösi telliksiwad, mis maal pruugitakse, sellega saaks siis tööks tehtud material rutemine rahaks muudetud, mille eest jälle uut materiali osta wõib. Niisama oleks ma tänulik, kui maa inimesed koolile materiali koguks, nimelt: kuuse oksi, milledel weikese pruunid nupukesed küljes on (talwel korjatud), korwi witsu, ära kooritud (Mai kuul kogut.) ja kase tohtu (mitte koort), mis Mai kuus Võtma peab ja õhukesteks lehtedeks kiskuma. Saatmise kulu kannan ma hea meelega. Natalie Johanson-Pärna Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Sellest saadik, kui Keisri Majesteet  Gatschinast Peeterburgi tagast pööris, on Ta wäga sagedaste pealinna awalikust elust osa wõtnud) awalikka asutusi, nagu koolist j. n. e. oma waatamaS käimisega auustanud ja rõõmustanud. Sagedaste sõidab Majesteet wätja, ilma et roahtifi kaasa wõtaks. Kroonimise pidu wasta walmistatakse igal pool agaraSte. Mööda läinud päiwil on Peeterburgi kõrged külalised jõuudnud, nimelt KeiSrL Majesteeti õemees kuninglik kõrgus Edingburgi herzog oma prouaga suurwürStina Maria Aleksandrownaga. kui ka Inglise printS Alfted. Wälimiste aSjade minister  v. GierS on oma wäljamaa reisilt tagast tulnud ja warsi, pärast seda Keisri poolt waSta saanud  wõetud. Ka kindral Hurko on Odessast pealinna  poole ära reifinnd. Rüüd, kus minister v. Giers oma wäljamaa reisilt kodu tagasi on, arwatakse nii heaste omal kui wäljamaal, et tema oma teekonna peal tubliste selle eest olla muretsenud, et Euroopa rahu kindel wõiks olla ja et Saksa, Austria ja Wene walitsuste wahel asjad ikka nõnda saakfiwad õiendatud ja seletatud, et sellest ühele ega töisele riigile kahju ei sünniks. See olewat v. Giers'i püüdmine ja eesmärk olnud, mis temal ka igal pool, kus ta tähtsa poliitika meestega kokku juhtus, korda *olla läinud. Saksamaalt. Kiri, mis keiser Willem paabstile  saatnud, on nüüd Saksamaal ajalehtedes ära trükitud. Kiri, millele ka Bismark oma nime alla on kirjutanud, tõendab, et Saksa riigiwalitsusel midagi selle wasta ei ole, kui tema ja Watikani wahel kiriklikus  tülides, mis juba kaua küllalt kestawad, rahu saaks tehtud. Selleks pakkuda riigi walitsus nagu juba ennegi igal ajal kätt. Aga hoobilt annab tähendatud kiri ka selgeste märku, et kiriklaste, õigem paabstlaste poolt tänini mitte parajat ligistamist pole näha olnud, ja et „wälja mängimise kord" nüüd waimuliku isandate käes olla, kui lepitus peab wõimalik  olema. Kuda kuulda, saada püha isa selle kirja peale lähemail päiwil waStama. Riigipäewa nõuupidamistel päris saadikVr. Lingens, et postiametnikud pühapäewil teenistusest wabad peakfiwad  olema. Et see wõimalik oleks, päris ta ära määrata, missugused kirjad ja pakid ülepea pühapäewal  posti peale wõkwad antud ja wasta wõetud saada ehk mitte, ning iga pühapäewal ära saadetud telegrammile soowis ta 20 penningat rohkem maksu peale panna. Muidu ei wõida posti ametnikud sugugi  pühapäewa pühitseda, nagu biibel seda käseb. Seda seletas Dr. Lingens pitkas kõnes ära, mis peale riigisekretär Stephan, kelle walitsuse all poötija  telegrafi-ametid seisawad, wäga osawaste waStas ja ära näitas, et Dr. LingenS'i nõuudmine ilmwõimata on täita. Riigi sekretär Stephan lõpetas oma kõnet nende sõnadega: „Kui herra Lingens oma nõuudmist  biibli peale põhjendas, siis tahan ka mina ennast selle peale põhjendata, et ristiusu alustaja ise ütles: >,lnimene ei ole mitte sabati pärast, waid sabat inimese  pärast!" Kui hiljem tuttaw Juudi waenlane kirikherra Stocker ühe Ladina keele lausedega soolatud kõne pidas, milles ta Dr. Lingens'i mõtete eest kui waimulik mees wälja astus, ei saatnud ta sellega muud korda, kui et kõige ees iseennast naeruks tegi. Prantsusemaal on Parlament ometegi 373 healega 163 heale wasta otsuseks teinud, Fabre nõuudmist, mis praegune ministerium oli wasta wõtnüd,  seaduseks teha. See uus seadus käib kõige nende kohta, kes endiste Prantsuse maa walitsejate sugukondade liikmed on, ja tunnistab neid walitamiste juures heale õigusest lahti. Peale selle keelab see uus seadus endiste kuningate ja keisrite sugulastele kõik awalikude ameti pidamised ära, ning annab priiriigi  walitsusele õiguse, kui seda tarwis, endiste walitsejate  sugukonna liikmeid riigist wälja ajada. See wali seadus on Prantsusemaal mitmel pool paksu werd sünnitanud, sellepärast katsub walitsuS nüüd ära seletada, et niisugust seadust hädaste tarwis läinud, kui wabatriik seisma pidada jäema. Endiste walitsejate  soost printsidel olla mitmel sala lootus, weel kord auujärjele saada, ning kui nad nüüd kui ohwitseerid  ja muud ülemad sõjawäe seaS teenida, siis wõida nad hõlbsaste wagi oma nõuusse meelitada ja mässamist tõsta. Et seda mitte ei sünniks, selleks olla uus seadus tehtud, mis printsidele kõik ameti ja heale õigused ära keelab ja neid, kui tarwis ilma pitka jututa üle piire wälja saadab. Seda kardeti juba wabatriigi alustusel, aga tänini ei ole ükski prints niisugust wägiwaldsed tööd katsunud ette wõtta, palju enam on nad sõja ministri tõenduse järele õiete tublid ja hoolakad soldatid olnud. Ainus prints, keS awalikult katsus midagi teha, oli prints Jerome Napoleon oma ringkirjadega, kes aga selle eest sedamaid  puuri rändas, kus ta praegu haige peab olema, kuna tema ringkirjade trükkijale 460 pranka trahwikS mõisteti. Jnglisemaal on veel ikka küllalt pea murdmist,  kuda lirimaa asju wiimakS korrale saata. Et lirlased lepitamata ja järel andmata seda tunnistafiwad  wiimased parlamendi saadikute walitamised mitmel pool selgeste üleSse. Nõnda sai näituseks MallowiS ühe mässajas waimnS ilmuva ajalehe wäljaandja J. O'Brien 161 healega parlamendi saadikuks walitatud, kuna riigiwalitsuse poolt ette pantud kandidaat, kindral Raish, paljalt 89 healt sai. Maa liiga liikmed tõendavad, et kui walitamine igal pool möödaS op, fiis wähemalt kolm korda nõnda palju lirlast parlamentiS saada istuma, kui enne. Lord Harington ütles hiljuti, et 5 miljoni lirlast riigivalitsusele enam muret teha, kui kõik töised riigialamad ühte kokku; mis stis weel peab saama, kui lirlaste! alamkojas ligi 80 saadikut iStuwad,  kes kõik nende nõuus on, seda on raske ette ära ütelda. Hispaanias on kongress ühe kommisfioni nimetanud,  kes selle üle peab nõuu pidama, kas mitte sündsam ei oleks Kuuba saare tarwis Kreoolide seast ühte ise sõjawäge kokku seadida, kui et HispaaniS teenistusesse wõetud soldatid üle mere Kuuba saarele saadetakse, mis palju tüli ja kulu teeb. Aastal 1880 anti Hispaanias seadus wälja, mis järele pärisorjade pidamine Kuuba saarel ära keeleti. Nüüd tuliwad korraga mõned Kuuba saare ja pärisiwad kongressi poolt, et 1880 kinnitatud pärisorjuse  kautamise seadus, ka tõeste peaks saama maksma pantud, millest tänini Kuuba saarel midagi pole hoolitud, sest seal kesta ahelate ja piitsade tarwitamine ikka edasi. Saab näha, mis walitsus selle nõuudmise  peale saab wastama. Türgimaal walitseb mitmeS kohas, iseäranes piire-äärsetes maakondades, weel ikka Liete korratu lugu. Albaanias on lugu juba nõnda kaugele läinud, et isegi wõera riikide ametniknd teutuse ja pilkamise eest julged ei wõi olla. Näituseks kõndis Prantsuse konsul  Itaalia ja Greeka konsuli seltsis Skutari linna uulitsal, kui korraga mõned noored Türklased tema tee pealt kõrwale tõukasiwad. Kui ta neile seda pahaks pani, tõmbasiwad mõlemad noored mehed oma rewolwrid wälja, mis nad ähwardawal pilgul konsuli nina all hoidsiwad. Ka Hommiky-Rumeelia kindral-kuberneri  Aleko pashaa ja sealse Wene kindral konsuli Krebeli wahel juhtunud tüli pole weel ära õiendatud. Türgi walitsus on soowinud, et tema esimene ametnik Jda-RumeeliaS, Aleko pashaa, esimesi sammust lepituseks teeks, aga see soow ei näita palju mõjuwat. Aleko pashaa tõrgub wasta ning ei taha Krebel'iga ümber käija, ehk ta tüll kõiki kohut tema waSta täita lubab, mis ta amet temale Wene kindralkonsuli  wasta peale paneb. Siiski arwatakse Filipopolis,  et Aleko pashaa wiimaks ometi lepitust saab taga nõuudma hakkama, mis temale mitte üksnes sultan ei soowi, waid mis temalt ka kaks tähtjat suur-riigi asemiku nõuuawad. Inglaste poolt saadeti mõne aja eest Türgi walitsusele üks tähtjas kiri, mille sees ära seletati, mäherdune Inglaste poliitika Egiptuse aSjus edespidi saab olema. Selle kirja peale ei ole Türklane tänini weel mitte wastanud. Nõnda palju on ette teada, et Türklane tähendatud kirjaga mitte sugugi rahul ei ole, sest selles kirjas pole Türgi ülemwalitsusest Egiptuse  kohta mitte surnud sõnakest lausutud. Kairust tulnud wiimaste sõnumete järele näitab ometi tõsi olewat, et Suudanis Egiptuse sõja wägi wale-prohwetist olla ära saanud Egiptuse wägi näitab waleprohweti Mahdi wasta liig nõrk olewat. Honoluluus, Hawaii saarel, valmistatakse agaraste kuninga Ka lakana kroonimise pidu wasta, mis 12. Webruaril s. a. ära tahetakse pidada. Kuninga  pallei ees ehitatakse suur ring theater 4000 inimese  jauks ülesse. Kõik Hawaii rahwaS on nagu üks mees selleks kokku heitnud, et oma kuninga auuks kõik teha, mis iial võimalik. Nii heaste Inglise kui ka Prantsuse sõja laevad saavad kroonimise ajal sadamas olema; ka kahte Wene sõja laeva oodatakse selleks ajaks sinna jõuudwat. Walitsuse poolt valmistatakse  hoolega kõik valmis, et kroonimisele tulevat  Jaapani saadikuid auusaste võiks wasta võtta. Kae, seda ja nõnda tehakse Lõuna mere saarel! Meil tuleb siin tahtmata T. linna volikogus rääkimise  all olnud asi ja otsus selle kohta meele. Noh, ega Lõunemere saarlased meie koodumaa seitmesaja aastasest kultuurast ometegi ei tohi ette jõuuda. Omalt maalt. Wiljandift. „Januari kuu 23. päewal," kirjutab  meile meie kaastööline, „juhtusin ma kusagil hulga rahwa sekka, keS kõik mait oliwad, kuna üks rääkis. Jutt oli parajalte sellest, et see mitte ei kõlba, et kurja kurjaga kätte tasutakse. Nüüdse aja poliitika üksiku riikide, kui ka üksiku wähemate rahwaSte wahel olla niisugune, kus kurja meel suurema kurjaga püütakse kätte tasuda. Ka seda kurja, mii mõnikord mitmesaja  aaita eest olla tehtud, ei tahetawat mõneS paigas  ära unustada, maid püütawat seda meel ikka kätte tasuda. Kus niisugune koht peaks olema, kus seda teha püütakse, ei saanud ma aru; wõib olla et