Tallinna Sõber 17. Kuues aastakäik. Tallinnas, 2?. Inri-knn pääwal Wil. Kltöldnk aesleht Ekstilahwsit «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab tallinna» Li»dforS'i päriate trükimajaS: ~,a, s rubla, 40 kop. Pvol-aaStaS 1 rubla 40 lop, Koju ehk postiga saadetud: ,„,ta« rubla - pool-aasta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt » kop. Tellimised wöetakse wasta: TaK««ss: Ai«dfors'i päriate trüitimajss. Netervurgis: J. S. Seelaudt, H 54. Harkus: W. Just. - Aakweres - A. Wattly. Näides iK. Seidelõerg. Kapfakus: H. KaSõerg. -Lihulas - A. Mtt»er't poodis. Miljaudts - K. J. Karo«'t raamatupood. Kuuresaares: Hh. Lange. Maak: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor! W. F. Eichhoru. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaTribcrik-vopii.) R.atSter! Kõigckõraem kuulutus. - Pulmad Keisrikojas. - Tõsine sõaa tähelepanemiseks tähtsal aeal, tähtsa tähtede R-giSter: maalt. Tallinnast- «indral-Adjn.ant Eras Kotzebue -s-. - Linnasaadiku e kagust. - Põllutöö mashinad tolli all. - Tuisust tehtud kahjud. - Haigus rohelise paberi läbi. - Uued raamatud  ja „Oma maa-. - Wenc maarahwa hobused. - Ametlik kuulutus Wene Talu-bank,de kohta. - Aleksandrikooli asjust. Wcru maakonnast: Tulekahju. Ruhjufl Tulekahju. Malgast: Tulekahju.  Kuuramaalt:  Baron Nolde mõrtsukad. Baptistlased tagasi pööramas. Peterburgist: Keisrikojast. Uued laeuupaberid. Kronstadtist: Esimesed laewad. Wöeralt maalt: Saksamaalt. AnStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt.  Inglismaalt.  Spaauiast. Egyptusest. Ameerikast. Jutu leht: Pärijad. Kirja Kastused. Kiriku teadused. Kõigekõrgem kuulutus. Jumala armust Me AWilder Kelmus. Kõige Wenemaa Keiser ja Zsewalitseja, Poolamaa Kuningas, Soomemaa Suurwürst j. n. e. j. n. e. j. n. e. anname kõige oma truuwi alamatele teada: Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstanti no lv itsh on Meie ja oma Walgustatud Wanemate lubaga Herzoglik Kõrguse Prinz von Saksei!- Altenburgi, Herzog von Sakseni tütrega, Prinzess Elisabeth von Saksen-Altenburg Herzogi  n von Sakse uiga abielusse heitnud, ja Jürikuu 15. pääwal sel aastal on nende laulatamine Meie nähes Talwepalee Kathedral-kirikuS Meie õigeusulise kiriku kombe järel pühalikult täidetud saanud. Seda Meie südant rõõmustawat sündimist teada andes ja käskides, et Suurwürst Konstantin Konfiantinowitshi abikaasa Suurwürsti-Praua Jelisaweta Mawrikjewna, Keiserlik Kõrgus nimetatud saab, oleme Meie täieSte kindel selle peale, et Meie truuwid alamad oma palweid Ksigewägewama ja Kõigearmulisema Jumala poole, seda Meie südamele nii kalli paari jäädawa, kõikumata lahke elukäigu eest, Meie palwetega ühendama faawad. Antud St. PeterburgiS 15. Jürikuu pääwal Issanda ükStuhat kaheksasada kaheksakümmendneljandemal, Meie walitsuse neljandemal aastal. AlguSkiri on Keisri Majestäti Kõrgestoma käega alla kirjutatud: „Aleksander." Kõrge paari laulatamine jat Talwepalee Kathedralkirikus  peetud, kuida eesseiswas Kõigekõrgemas kuulutuses lugeda. Ettekirjutatud uhkes rongis aStus kõrge pruutpaar,  KeiSrt Majestätide, Keisrikoja liigete, wõera Würstide,  Saadikute Keisrikoja, söeawäe ja riigi kõrgete ametnikkude,  pealikute ja ülemate saatusel kirikusse, kus Nowgorodt  ja St. Peterburgi Metropolit neid pühitsetud weega wasta wõttiS. Sõrmused oliwad enne kuld waagnas altar! peale pandud, sealt wõttis neid KeiSri Majestätide pihtiisa, pistis harjunud palwetega kõrge vruntpaari sõrme ja laulatas  neid Greeka-Õigeusu kombe järel. Et aga kõrge pruut Ewangeltumi-Lutheruse usutunnistuse liige on ja oma usutunnistust mitte et waheta, fiis oli Talwpalee  Aleksaudri-saaliS uhke altar, rohelise wõeramaa puude wahel üles ehitatud, kus Petrt-kiriku õpetaja, PaStor Findeisen, kes noore Suurwürsti - Praua hingekarjatsekS saab, Pastor Fehrmann, Piiskop Richter ja Kindral-Superintendent  Laaland kõrget pruutpaari ootamas oliwad ja PaStor Findeisen neid, Ewang.-Luth. usutunnistuse kombe järel laulatas. Pruutpaar sai Keisri Majestäti käel saali ja altari ette wiidud. KeiSri-Praua, Greekamaa Kuninga-Praua,  Kõigekõrgema perekonna liiked ja omaksed, kui ka kõik eesnimetud kõrged ametnikkud, pealikud ja ülemad oliwad püha tallituse juureS. Pärast uhket pidu saatfiwad  Keisri Majestätid ise kõrget noort paari Marmorpaleesse,  kus nende kodupaik olema saab. Tõsine sõna tähelepanemiseks tähtsal aeal, tähtsate tähtede ilmumisel. Üks kuulus rahwa-kirjamees ütleb: ,Rahwal ei pea mitte seda antama, mis rahwas tahab, waid seda, mis rahwale tarwis läheb." See sõna, mida meie päiwil mitmelt poolelt ,wanameelisekS" nimetakse, tuli meile meele, neid tähtsaid tähtefi tähele pannes, mis meie päiwil igaühe silma ees seisawad, kes oma silmi mitte wägise kinni piigistada ei taha. Waimuliku liikumiste kõrwaS, millest meie siin kirjutada ei wõi ega seekord ka kirjutada ei taha, kõigutawad,  wintsutawad ja kahtleStawad sel silmapilgul kaks ilmalikku asja ja üks pool-waimulik asi kõige rohkem Eesli rahwa meelt. Need aSjad on: ,Lind a" Selfi kahtlane seisus, rahwawäljarändamine ja Aleksandrikool. Paneme neid ja nende mõjust  tähele ja otsime wastust selle peale, kas ei ole ka nendes kahjudes, ahastustes ja segadustes, mis Eesti rahwa üksikute liigetele ja kõige rahwale siin tulnud on ja weel tulema kipuwad, meie kirjandus selle läbi rahwa wasta  rasket pattu teinud, et nemad rahwale rohkem seda pakkufiwad,  millega nemad rahwa ülekõrgeid ootusi ja lootusi äratafiwad, kui seda, mis rahwale rahuliseks, tasaseks ja kindlaks kosumiseks tarwis läks. Weel üks asi teeb meie rahwale neil päiwil suurt muret ja pahandust, see on kurjategude ja pahategude kaswamine. See seisab aga meie arwates waimuliku liikumistega ja seltsliku liikumisega  nii kaugelt sidemes, kui selle liikumise üleskihutamiseks  usaldust meie korraliste ilmaliku ja waimuliku ülemate ja juhatajate peale wähendada katsutud on. Sellest oleme juba sagedast kirjutanud, rahwal on ka need usalduse  häwitamised tutawad. Sellest jätame sel korral kirjutamata.  Kostku selle eest need rahwa, aealou ja Jumala kohtu ees, kes seda tegiwad I ,Linda" Seltsi osawõtmis ele sai inimese  südame körklewate, kötistamistega kutsutud, kuida sellest kõnest selgest küll wälja paistab, mida meie omas wiimases nummres uueste lugejate ette panime. Meie olime juba hakatuses selle kutsekõne juure tähendanud: ,MiS meile aga üksi kurwastust teeb on see, et juba mõnest aeast saadik enamist iga waimustatud awaliku kõne sekka wähem ehk rohkem wiha tilkasi langeb. * Sedasama oleme meie ka edaspidi ,Linda" Seltsi kohta kirjutanud ja oleme seda iga seltsi ja asutuse kohta kirjutanud, kui sealt kõrklewad kõned rahwa sekka kostfiwad.  Meie oleme tähendada ja seletada püüdnud, kuida wihawaen üks wäga kardetaw abiwägi on, keS oma sõeariistu pea selle enese wasta pöörata wöib, ja enamist ka pöörab, kes teda appi kutsus; meie oleme tähendada ja seletada püüdnud, kuida iga kihwtttilk mida ühegi ehituse, ühegi asutuse aluse peale puistatakse, seda alust muredaks ja ehitust ja asutust enne ehk pärast langema paneb. Kuida meile mõnest ringkonnast selle peale wastati, ega see weel unustatud ei ole, ja kui see ka unustatud on, küll tulewad põlwed ja aealou uurijad seda nendest trükitud lehtedest leiawad ja meie ja meie wastaste wahel kohut mõistawad! Mitmed ja mitmed rahwa keskist kaudsiwad aga oma raha senna, kust neile waewata kasust ja köigerahwale kuulust nime, wäge ja wõimust ette kujustati. Rüüd aga, nüüd on need wõõriti asjad , Linda" Seltsis, mille waSka meie nii sagedast parandamist pärinud  oleme, „ kohtu alla andmise" ähwardamisest ja kiitlemisest  hoolimata, nüüd on need ilmfikS tulnud ja mõne mehe ,waewaga teenitud kopikad" kipuwad wägife kahanema ja kaduma, ja , Linda" asutusest kipub Eesti nimele avu ja kõrguse asemel hirwitust ja alandust tulema. Rüüd katsuwad mehed oma kaassüüd teiste peale tõugata. Paraku ! palweja Jumalasõna peale on seal wähe küll mõteldud, ja kui , Linda Morgenrodeni" sisseõnnistamisel ametlikult palwet pidada ja Jumalasõna peale mõtelda hädast tarwis läks, siis on ka seal ühelt poolelt midagi selle ,palme" ja , Jumalasõna" sisse segatud, mis rohkem nagu politikli! asi wälja näitas I Kelle nahk sügeleb, see sügagu! Need, kes oma endist politikat nüüd kõiksuguste  kõnekäänude taha peita püüawad, need mõtelgu Ladinakeeli sõna peale: ,lutera seripts, manet!" »Kirjutatud sõna peab kinni." Hulk eksttawaist sõnadest, mida , Linda" asutamiseks ja rahwa rahu püüdmiseks tarwis olema arwatk, ,peawad kinni" paberi peal. Küll aealou uurijad neid seal omal aeal leiawad  ja sealt maailma ette panemad. Meie loodame, et need köneletud ja kirjutatud sõnad meeleS peetud ja omal aeal, kus tarwis, awalikult maailma ette pandud saamad, et mitte awalik kohtumõistmine rahulise EeSti rahwa peale ei lange, maid et need seda kohtumõistmist kannakfiwad, keS rahwast oma kõnedega ja kirjadega eksitanud on. Eesti rahwas aga mõistku sellest ära, et mitte need rahwa tõsised sõbrad ei ole, keS ikka ja igakord rahwale seda pakuwad, mida rahwas himuStab, waid need, keS rahwa tarwttufi uuriwad ja seda pakuwad, mis nende varemat teadmist ja südametunnistust mööda rahwale tarwis läheb. Ka rahwa Väljarändamise aSjus, millest palju muud oodata ei ole kui ahastust neile, kes kergel ehk koguni wihasel meelel oma kodumaale ja oma esiwanemate  kalmu künkale, oma koolile ja oma kirikule selga pöörafiwad, ja k armastust mahajäätud omaksetele, ka selles ei ole meie aeakirjanduse toimetused koguni mitte nii puhtad süüst, kui nemad ennast nüüd tagajärel leha tahawad, kus õnnetus juba sündinud.  —«Kui rahwale ikka ja ikka oma kodumaa asja laidetakse, porjapõlweks* ja kes teab milleks sõimatakse, juba siis peab rahwas kahtlema hakkama, sest siis peab jo teises paikas elukord parem, lahkem ja ,wabam" olema. Kui aga rahwale weel seda õnnerikast maad ette kiidetakse, kus wili tuhatkordse ja mttmesaea kordse seemne anda, kus soola lausa jacwest , nopitakse ilma et selle raskusest ja kulust midagi juttu on; kus üks desfätin aastas tuhat rubla sisse kanda, kuS maksust ega koormaid et olla, kus peale selle weel ükS ,uStataw" suguwend juhiks ja tugiks eeS oodata: on see siis ime, kui mõne mehe pea kihisema hakkab, et tema nagu koer mademete  peal, oma lihatüki suust wette kukkuda laseb ja weest lihatüki wasta-paistet püüdma läheb, mis suurem olema näitas?! Iga inimene tunneb elu raskust ja tunneb seda raskemini, mida kitsam tema silmaring on. Seesugused inimesed on sellega wäga rahul, kui teised suure kaastundmisega  ja osawötmisega nende raskest elust ja sellest räägiwad, kuida neile ühelt ehk teiselt poolelt ülekohut tehta ja kuida kusagil teises maailma nurkas asjad selle poolest hoopis teistwiisi olla, kuida nemad seal ehk seal just esimesed mehed oleksiwad. Need moka järel jutuStased  on fiiS head ja usaldakse, sest nemad räägiwad  ja kirjutawad seda, mida rahwaS tahab.  3a rahwas põlgab nende nsuu, kes seda räägiwad  ja kirjutawad, mida nemad oma paremat teadmist