Zenjuri poolest lubatud. Riias, 8. Detsembril 1333. Trükitud F. Feldt' i juures Wiljandis -5—G- ! Äjaleht Sakala saab uuel aastal 1884 oma seitsmendamat aastakäiki algama. Waewalt üht ajalehte on Eesti rahwal ettetuua, kes niisugustest  takistustest üle mõidule on tõttanud, kui Sakala. Kõige suurem takistus, lehe asutaja õntsa C R. Jakobsoni surm, näitas aga ka lehele surmahoopi  andwat. Ontsa Jakobsoni pärijate eestkostjatel oliwad nii suured koormad kanda, et nad Sakala eest mitte enam nii wiisi ei wõinud muretseda, et leht käesolewa aaSta wiimsel poolel õigel ajal ilmuda oleks wõinud. Sakala tikkus mägise seisma jäema. See oleks aga Eesti nimele suureks teutuseks, kui see leht, kes kõige töistele rada on rajanud, ise hingusele peaks minema. Seda tundsiwad Sakala omanikud, seda tunneb iga õige isamaa poeg selgeste. Sellest tundmusest aetud ja rahwa osawõtmise peale toetades, wõtstwad C. R. Jakobsoni pärijate eestkostjad nõuuks, Sakalat ka tulewal aastal wäljaanda. Et lehe Väljaandmine korralikumalt sünniks, kui seiemaale, sellepärast tegiwad Jakobsoni pärijate eestkostjad otsuseks, Sakalat trükkija herra F. Feldt'ile wiieks aastaks rendi peale anda. Herra F. Feldt saab siis selle eest hoolt kandma, et Sakala tulema aastal uue toimetaja all, manas Sakala waimus korralikult saab ilmuma. Sakala on siis mõneks aastaks omale uue peremehe saanud, ilma et tema mana tuttaw kindel seisukoht, eesmärk ja püüdmine seepärast muutuks. Sakala omanikud on omale kontrahi läbi õiguse alal hoidnud, Sakala hea maimu üle malwata. Sakala seisab nii kui ennegi Eesti rahwa ja tema õiguste eest ja loodab seal jumes rahwa osawõtmise peale. Sakala ei pea ennast mitte üksnes ülewel pidama, maid ka C. R. Jakobson': pärijate elukorda kergitama, tema wõlgasi wähendama ja langemise eest hoidma. Rendikontraht on herra F. Feldt'iga nii tehtud, et peale kindla rendi ka meel Sakala lugejate arw Jakobson'i pärijate kasuks tuleb, see on: et herra F. Feldt nende eksemplaaride hinnast, mis ta peale äramääratud arwu trükib, poole kasu pärijatele  maksab. Kes siis õntsa kangelase järeljäenutele abiks tahab olla, see telligu Sakalat. Ontsa C. R. Jakobson': leinaja lese Julie Jakobsoni wolipidaja: vr. Kõler. Ontsa C. R. Jakobson i pärijate eestkostjad: Peeter Ainson j« Hain Henno. kuulutusi peale täheudateS tõutan mina, et ma Sakala unest aastast saadik uue toimetaja all kelle nime peagi lehes saab seisma ikka korrapärast saan wäljaandma ja selle eest muretsema, et tema sisu eest tubliSte saab hoolt kantud. Sakala poliitika jäeb muutmata  C A Jakobsoni poliitikaks. Ajalehe hind on terme aasta pealt Wiljandi maakonnas, kus waldade postitaskud linnast lehed ise ära toomad, s rubla Hv kop«, aga täie postir ahaga 3 rubla. Poole aasta hind on t rubla Äv kop. ja postirahaga t rubla 75 kop. Wähema kui poole aasta peale tellimisi masta ei wõeta. Tellijate adresjtd olgu selgeste tellimise juures ülesse kirjutatud, nimelt tellija nimi, elukoht  smald ehk mõis) ja wiimane kirja-postijaama nimi. Wäga soomitaw oleks, kui mana trükitud adres, kelle all jo ajalehed enne kätte on tulnud, ligi antakse. Raha maksetakse tellimise juures ette. Kes enam kui kümme eksemplari telliwad, saamad iga kümne eksemplari kohta, kui raha otsekaudu ilma wahemeheta toimetuse kätte faadamad, tihe prii - eksemplari. Tellimised ja rahakirjad tulewad selle adressi all: kl, MMKIM Eakana" vl, cheÄÄNkl, H. Muu kirjade adres wõib ka Eestikeele olla: Sakala Toimetusele Wiljandis F. Feldtile. Linnades mõtawad järelnimetatud  kaupmehed ja raamatupoed tellimisi Masta: Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Juft'L ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson':, Busch': ja Kluge H Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudemiita ja E. Treufeldt': raamatupood; Narmas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus': raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Wõrus: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Wiljandis: F. Feldt, Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi ökonom Winter, konditor J. Schneider ja kaupmees A. G. Krõll, Tartu mäe peal. Wiljandis, Detsembril 1883. Auupaklikult F. Feldt. s mis Polwa kihelkonnas, Tartu maakonnas, saab wälja renditud ehk ära müütnd. Kaupa teeb herra P. vo« Haller Abjas. ltlwsi- j- sooi>»-i«rli ou igal ajal saada M. Sehöter j juures Viljandis. Noored neiud kes õmblemist õppida tahawad, wõiwad ennast ülesanda Mumenfetd'i juures, Kondiitor N. Schneider'i majas turu ääres. Dntsa C. R Jakobson i pärijate heaks on Sakala toimetusele saadetud: Torma kihelkonnast 7. Juunil pulma peal kokku pantud ... 4 rbl. kop. Killingist kaupmees J. Tammann 10 „ „ M. Treufcldt . . . 3 „ „ Mõrust M. T., L. R. läbi . .12 „ Urmaste poolt . . . ..6 „ 50 „ Summa 35 rbl. 50 kop. Tänuga wastawötnud Sakala Toimetus. 13. Nowembril s. a. C. N. Jakobsoni pärijate heaks Wiljandis ärapeetud näitemüügile  on asju kinkinud: Tönnis Grünberg Wastemvisast: S paari sukke ja 2 paari kindaid Peale selle on wecl rohkesle asju toonud: A Mägi Sürgawerest, R. Paul on Holstrest, Mats Tõnnisson Wändrust, Jaan Muru Suislepist, prouad L- Tõnnisson ja Kurrik Wiljandist, proua Jo- Hannion-Pärna Tallinnast, proua Jir Engest. SOOSOG»»GOG«GS« Gt mitte segadust ei tuleks, annan ma seega teada, et Wiljandis tellimisi ja kuu lutusi Sakala SBB4 aastakäigu peale üksnes F. Feldti, Wiljandi Eesti Pöllum. Seltsi ökonomiWinter'i, konditor J. Sehneideri ja kaupmehe A. G sTroll i juures Tartu mäe peal saamad wastu wõetud, aga mitte enam wanas Sakala toimetuses. Need aga, kes sinna tellimisi on ülesse annud, ei pruugi enam uueste tellida, maid saamad  tellitud lehed uue toimetuse poolt kätte. Ühtlasi teadustan, et ma Eesti seltside kuulutusi poole hinnaga masta wõtan. Auupaklikult F. Feldt. GGGGTAGGGGGGGGG rrosaare kogukonna kohus annab seeläbi teada, et siit walla Argo talu peremees Juhan Luik selle nimetud talu rendi õiguse Ado Alle'le 1000 rbl. hõb. eest ära on müünud. Kui siis mõnel Juhan Luik'e sugulasel  midagi selle waStu rääkimist peaks olema, siis peab see seda enne 2S. Weebrnari  k. P. 1884 siin kohtu juures üles andma, sest peale selle ei saa keegi enam kuulda wõetud. Adrosaare kogukonna kohtus, 29. Nowembril 1883. i Peakohtumees: Andres Saar. 298. Kirjutaja: H. Jürgens. Wooru mõisas, Tarwastu kihelkonnas on 1. Januarist 1884 üks i pood ühes elumajaga ja aidaga üüri peale anda. Turu platsi pral seiswad poodid, kus enamiste juudid mitmesugust  kaupa odawalt müüwad, on tänuwn suwel ümber ehitatud, nõnda et poodidesse mitte üksnes wanawiisi tänawat mööda sisse ei minda, waid neisse poodidesse, mis enne tänamast pahemat kätt seisiwad, nüüd uulitsa pealt wäljast sisse käiakse. Seda anname meie, kes seal mitmet kaupa kõige odawama. hinnaga müüme, oma seniaegsete  sõpradele teada, et nad meid leida teaksimad. 2 M. Kah, N. Goldberg, N. Decker. K roonu Kõss kogukonna kohus annab selleläbi kõigile teada, et siit walla Räppomardi .V 52a talu peremees Jaak Sarits oma talu rendi õiguse Andres Sarits'ale 900 rbl. hõb. eest ära on müünud. Kui siis mõnel Jaak Sarits'a sugulasel midagi selle wastu rääkimist peaks olema, siis peab seda enne 5. Märtsi k. p. 1884 siin kohtu juures üleS andma, sest peale selle ei saa keegi enam kuulda wõetud. Kõu kogukonna kohtus, 5. Detsembril 1883. i Peakohtumees: Tõnis Kärstcn. 629. Kirjutaja: H. Jürgens.