kõrwa last. Surnud on 32 meeste-ja 34 naisterühmast,  ühte kokku 66 hinge. Leeritud on: 47 poissi ja 42 tüdrukut, kokku: 89. Riiast- Liiwimaa kubermangu ajaleht kuulutab seda käsku, et 15. Januarii 1885 kõigekõrgemalt kinnitatud seaduse järele kauplemise- ja töö-asutustelt wõetawa jagamise- ja protsendi maksu asjas igaüks,  kes kaupmehe-paberid wõi 1. wõi 2. gildi piletid wõi nende paberite asctähed on lunastanud wõi meel tahab lunastada, peab inaksuwalitsusele üles andma, kui suur tema aastane ümbertoimetus (Umsatz), see on aastane kaupadest sissewõtmisc ja mäljaminemise, tulu ja kulu wäärtu» on. See ülesandmine sündigu Januari ja Wcbruari kuu jooksul kreisi-renteis, ja kubermangu linnas kameralhoowi  kohtus. Peeterbnrgist. Keiserlikud majesteeti!»  on neile, kes Borki raudtee õnnetuse ajal keiserliku» rongis oliwad, nii kui ka konduktoritele,  mashinistidele ja muu raudtee ametnikudcle, veastmise mälestuseks kuld medaljid kinkinud. Teise külje pänl on Õnnistegija kuju, ja teise külje pääl majesteetide nimede esimised pookStaivid ja kiri: „Peastmise mälestuseks 17. Oktobril 1888." Keiserlikud majesteetid jagasiwad ise Anitshkowi palees oma käega neid mälestusi wälja ja nende lapsed oliwad ka sääl juures. 120 medaljid saiivad wälja jagatud. Talumees Gapnow, k-S mitu asja on leidnud, mis keisri prana õnnetuse ajal oli kautanud, on 30 kuldtukati, mis 3 rubla maksawad, kingitud saanud. Keisri herra on raha asjade ministri, salanõuniku Wishnegradskile 4000 rubla renti aastas lubanud. Tänawu on Peeterburgis jälle, nagu mullu, jääst uhke maja ülesehitatud. Ehitamine on 15,000 rubla maksnud. Maja on kahe kordne, 24 sülda pik ja 12 sülda lai, 12 wäikese torniga kaunistatud, ja keskel on üks suurem torn. Kõik trepid, mööblid ja sambad on jääst raiutud, ja pääle selle rüütlite, lööivide ja muud kujud. Õhtu on kõik elektria tuledega walgustatud. Ehitaja on mullu wist head kasu saanud, muidu ei oleks ta küll mitte julgenud, uut katsest teha nii suure kuluga. Peeterburgi rahaasjade teataja paneb wiljahinnad kokku, kuida nad mitmel kohal Wencmaal  uue aasta hakkatusel on olnud. Ruki puud kaera puud Tallinnas 60—70 kop. 60-70 kop. Peeterburgis 70—82 „ 70—32 „ Riias 60—70 „ 70—86 „ MitawiS 60-70 „ 70-86 „ NowgorodiS 70 —82 „ 40 —50 „ MoskwaS 50-60 „ 40—50 „ P-nsaS 30-40 „ 30-40 „ Tambowis 30—40 „ 20—30 „ Sinodi ülemprokuröör P obedonoSzew awaldab „Wal. tead." aruande W e n e u s u kiriku olu üle 1886 aastal. Selles on Balti maa kohta järgmised teated: Riia Weneusu piiskopkonnas tuli kahel wiimsel aastal 12 uut kihelkonda juurde, nii et neid 168 on. Kihelkondadest on linnades 38, maal 130; Wenelastel üksi on 23 kihelkonda. Eestlaste seas on 6S, Lätlaste seas 42 ja pääle nende 34 kihelkonda, kus nimetatud rahivused segamine clawad. Aastal 1886 on Weneususse uuesti salwitud 3383 meeste- ja 2362 naisterühmast,  kokku 5745 inimest. Iseäranis tegew selles on preester S w e r o w Eestlaste seas Lääne maal olnud: ta on 734 inimest salwinud. Siis on ka säälsamoS ligikonnas preester Petrowski 457 inimest Weneusku pöörnud ja Kuura maal üks preester 575 inimest. Wormfi saarel on Weneusku heitnud Rootslaste jaoks sinodi ukasi järele iseäraline kihelkond asutatud. Würst Mcschtscherski ajaleht teab ütelda, et sisemiste asjade ja kohtu ministeriumi»  uus seadus olla malmis saanud, mis Balti kubermangude kohta käib. Selle järele saada kogukondade arm märksa mahendatud (waldode walitsused ühendatud) ja kohtutele eraasjades (tsiwilprotsessis) nii suur wõimus antud, et nad asju wõiivad otsustada, millede kõrgus saja rublani ulatab. Kõrgemaks kohtuks saada üks talurahwa kohus asutatud, milles wallakohtumehed järgi mööda tcgewad on ja millede esimehed kohtuminister nimetab. Nende kohuste otsuste üle walivamine on rahukohtu üleüldise koosoleku hoolel. Talurahwa  kohtute keel on esiotsa selle rahroa keel, kelle keskcS asub, see on Eesti ehk Lutikeel. Wäljamaalt. Saksamaalt. Praegu on sääl mitmed küsimused  mäe hulkade korraldamise, suurendamise ja parandamise üle riigi-päewa otsustamise all, ning nende kohta toomad säälsed poliitika lehed neid tähendusi, et kõik riigiwalitsuse poolt ette pandud nõudmised wäe tubliduse kasuks wissiste saamad riigi-päewa liikmete poolt heaks armetud ja waStu mõetud. Kõige nende ette pandud nõudmiste ligemaks otsustamiseks ja ärakaalumiseks on üks nõnda nimetatud sala komission wäe- ja teistest asjatundja meestest walitud, kes nimelt kõik raha kulude suurused, mis eestähcndatud wäe korraldus saab nõudma, kokku arwawad ja siis see üle riigi-päewale korralist teadet anda. Homiku-Ahwrikamaal on mitu Saksamaa misjonääri wangi wõetud ja neist kaks ära tapetud, teised peetakse weel praegu wangis. Würst BiSmark on kohe selle õnnetu teate pääle Zansibari kindralkonsulile  käsu annud, ta pidada mi» tahte raha summa eest need wangi wõetud misjonäärid waba»- tada püüdma, mis wissiste õige pea sündima saab. Et kiriklasid selle würst Bismarki käsu üle ennast rohkest rõõmuStawad, seda awaldawad nemad mitme telegrammi ja kirjade teel, mis nemad kuulsa würstile saatnud. Meile annab aga see teade seda õpetust, et missionääride töö ja ameti ülesanne mitte kerge ega lahke pole, waid kahtlane ja kardetaw. Wienis, 18. Jan. Ligemad teotused kroonprintsi  surmast teatawad, et ta 16. Jan. Badeni linna ligidal Meierlingisse jahi pääle oli läinud; tema kaaslased oliwad graf Hoyoscki, jääger Wadiezka ja kammerteener Koshek. Tcisipäewal tuli telegramm, et kroonprints haigeks jäänud ja Meierlingisse ööseks jääwat. Kolmapäewal aga tõi telegrahw uue teate, et kroonprints homikult surnult sängis leitud. Lugu teatadi kroonprintsi prauale, kes walust maha rõhutud keisri juurde tõttas.  Surnukeha  toodakse kohe Wieni. 19. Jan. Uulitsad on siin rahwaga täidetud, kes selgeinat teadust kroonprintsi surma üle nõuawad. Kõik linn on üritatud olekus. Õnnetuse üle käiwad mitmesugused jutud Mõned tahawad teada, et ühe jahilise püss ettewaatmatalt  lahti läinud ja laeng printsi tabanud, teised arwawad, et ta jahiwankrist wälja kukkudes wiga saanud. Prantsuscmaalt. 15. Januari k. p. sai kindral Boulanger Parist linnast rahwa saadikuks  parlamenti walitud. 243,070 inimesi oliwad temale oma häält annud, seeläbi on parlament ja riigi walitsus wäga kohutatud. Parlamentis küsis üks wabameeleline saadik, mis walitsus nüüd tahta teha, ta jättis aga oma küsimust järele. Niigi walitsus ei ole siit saadik mitte nõuu leidnud, nao on ainult see pääle käskinud waadata, et kordus Parist linnas mitte ei saaks rikutud; aga rahwas ei mässa kudagi wiisi. Wabameelelised ajalehed tõendawad, et Boulangeri walimisc läbi olla nende parteile suur kahju sündinud, sellegi pärast ei tahta nemad aga mitte julgust kautada. Kõik ajalehed aga, k-s Boulangeri poolt on ja wabariigi walitsuse wastased, waatawad selle walimise sees sõrme näitust, et rahwa» ei usalda mitte enam praegust walitsust, ning ütlewad tema langemist ette, walijad olla wähem Boulangeri sõbrad, kui praeguse walitsuse waenlased. Kuultakse, nagu tahta ministrite peamees, Floquet, oma ametist taganeda. Mis sellest walimisest sündida wõib, ci julge keegi ette arwata, sest et kindral Boulangeri tahtmised wccl teadmata on. Mitte keegi ei tea, on Boulanger wabameeleline, wõi langeb ta Bonapartistlaste ehk Orleanistide külge, kes Prantsusemaad jälle kuningriigiks muuta lootwad. See ainult on selge, et praegune riigi walitsus Parisis juba 160,000 sõpra kaotanud on, sest nii suur oli Boulangeri walijate enamus oma wastasc üle, keda riigi walitsus ette pani. Hollaudimaalt tulewad kuningas Wilhelm  111. terwise üle sõnumid, et tema tugew loomus küll weel mõned nädalid ette lüüa wõib, tema waimulik jõuud aga täitsa lõppemas on. Minema kuu 1. päewal on nii raske nerwide-ärritus tema pääle langenud, et kuninga praua Emma suures hirmus arstid nZuupidamiselc kokku kutsuda laskis, kes siis ka kinnitanud on, et maimu terwise pääle enam lootust ei ole. Kuninga praua ja kõrged riigi ametnikud on selle pääle nõuuks wõtnud, üht walitsuse-komiteed asutada, kuida seda seesuguste juhtumiste juures tehakse, aga kuningas on seda kuulda ja hirmus wihaseks saanud. Sääl on suur mure, kuida asjad peawad tallitatud saama. Hollandi kuninga surmaga tõuseb ka Luxemburgi  küsimine päewakorrale, mis juba enne palju pahandust teinud on. See maa seisab põhjuSseadust  mööda Hollandi kuninga walitsuse all, kes aga mitte naisterühmas olla ei tohi. Hollandi kuningal on aga ainult üks wäheealine tütar, keda küll Hollandimaal troonipärijaks seatud on, kes aga Luxemburgi trooni pärida ei wõi ja kuninga surmaga kustub tema mecstcrahwa sugukond  ära. Selle troni ligemad pärijad, pärast Hollandi kuninga sugukonda, on Nassau hertsogi sugukond, keda aga Luxemburglased ise ei tahta, kuna Prantslased juba ammu seda maad omale himustanud on, mis ka säälisc rahwa soowimine olla, mida aga Saksamaa mitte ei taha. Luxemburgi  riigi-minister Dr. Erschen on sellepärast BerliniS ja ka FriedrichSruheS wllrst Bismarkijuures nõuupidamisel olnud. Nassau würst Adolf tahta, kui Luxemburgi troon tühjaks saab, oma õigust selle pääle oma pojale jätta, kes siis kui suurhertsog Wilhelm 111. sääl walitsema hakkaks, kas see aga ilma raske tülita korda läheb, see on wccl teadmata. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäew, Webruarikuu 3. päewal. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. EeSiikeeli Jumalateenistus kell V 212. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Kirjawastused. >l, M. M. K. Ütlesime awalikult, mida katte all 12. W. M. K. Tarivitame. 13. Fr. S. A. Saadetust eest ja selle eest, et meid