oma kätkist, künni hauast saadik saad tarwitama.  Sepärast olgu sul iga wõsuke ja puuoksale armaS ja kallis. Neljas käsk. AuuSta ja pea metsa ning iga puud armsaks. On sul oma päralt mets, fiis hari, istuta ja kaswata seda oma poegadele, et finu ja sinu järeletulijatel puudu ei tulleks ja finu ning finn laste kast wöiks fiin maa peal häõti käia. Wies käsk. Sina ei pea mitte sähärdufid metsa lindusid tapma ega ärahukkama, kes endid metsa kahjulikuift  puttukatest toidawad, waid pead oma lapsi aegsaste õpetama, niihästi metsa ärarikkujaid  waenlafi, kui ka metsa kasulikusid loomasid  ja putukaid tundma, et kahjutegewad saakfiwad  ärahukatud, ja kasulikud hoitud. Kues käsk. Sina ei pea mitte no rt metsa oma parajas kaswamiseS, meeletumal wiifil raisaks ärarikuma, waid pead seda Jumala igaweft looduse seadust kalliks pidama ja oma poegadele head õpetust andma, et naad metsa õpiksid hoidma, aga mitte raisata ja ärarikuda. Seitsmes käsk. Sina ei pea mitte metsa ega metsa puid wöera maa pealt Varastama, ega ka mitte toore kaswja puu okfi murdma, ei ka mitte puid nalja pärast kirmega haa ma ma, ega puude kullest koort koorima, ega kaswja puule midagi kahju tegema, mis tema elule kahjo teeb ja teda põdema paneb; sest se on nisa ma hirmus, kui wargus. Kaheksas käsk. Sina ei pea mitte metsa wargade eest seiSma, ega nende kasuks ülekohut tunnistama; ei ka mitte metsa wargust salgama, waid pead metsa kahju, metsaülewaatjale teada andma, et waraS oma teenitud palka wöikS katte saada. Üheksas käsk. Sina ei pea mitte oma ligemise metsa kasu püüdma enese poole kiskuda, olgu see sinu naabri ehk mõisa metsa warast, waid pead püüdma, et igaühele tema oma Võiks paigale jääda. Kümnes käsk. Sina ei pea ennast ka mitte laskma petjatest äraeksttada, ega nendega ühes nöuus olema, kes metsale ja metsamaale kahjo tahtwad teha, waid sa pead ikka selle peale mõtlema, et Jumal sulle on mõistust annud, et pead metsaga niisama mõistlikult ja ette Vaatlikult ümberkäima, kui onia terwisega. Kirja wastused. W. P. —T: Teie kirjale ei ole weel aset leida wõinud; peale seda tahame Teile selle ute kirja saata. Sakala lugejad Hallikakiwis: Meie leht on rahwaleht ja seisab iga auusa mehele kaebtuseks lahti. TahUe Teie Übegi asja üle, mis meie lehtes seisab, kaeblusi tõsta, siis seisab se ka Teile lahti, km asjast asjalikult kirjutate, muidu mitte. Teie lehe auustaja A...g: Palume Teie nime saata, muidu ei tohi meie seda kirja wastawõtta. Nimi jääb küll meie saladuseks, aga tundma peame seda. Tuntud sõber: Seadus keelab lahtist postkaarti  saata, kus midagi teotust peal seisab: KeS seaduse wasta teeb, se on ikka süüalune, kui tema süü üle ka ükski kaebtust ei tõsta. Kes ühe asja wasta seda wiisi waidleb, et asja sünnitajad teotab, se tunnistab  oma enese nõdrust. Kiriku teadused: Jaani-kirikns : 24 Küünta-k. p. teeb pastor Gro h» mann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. —- Eesti keele leeri õpetus nii poeglastega kui tütarlastega halab 10. Märtsil. Kaarke-kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 24-mal Knnnla-k p. lauarahwast wastu; lanalekirjutamine on lanpääw enne lõunat, pihti laupääw kellu i. 24. Küünla-k. p. teeb pastok Ber g witz jutlust. TKuM ii. Sr».»l».lm. ISB->7-T«li»d >»»- »' Teadaandmised. (ZMZ) Tellimised <eW^) meie lehe „Tal linna Sõbra" peale, saawad igal ajal wastuwõetud ja esimised numred järelsaadetud igast kohast, kus selle lelle tellimised wastuwõetud saawad, ja Lindfors i pärijate trükimajas Tallinnas. Tallinna Linnakohus kuulutab seeläbi üleüldiseks teaduseks, et liuuawolinikude  kogudus allarmi kombe õiendamiseks tulekahjude juures allseiswaid seadmist on teinud: 1) linn saab 4 tulekahju-jäuSkonda jäutud,  uimelt nõnda, et l. jäuskonda linu ja toompäa, 2 jäuskonda need alewid, mis suure Tartu uulitsa ja mere wahel, 3. jäuskonda need, mis suure Tartu uulitsa ja Hapsalu uulitsa ja 4. jäuskonda need, mis Hapsalu uulitsa ja mere wahel seisawad,  arwatud saawad; 2) küuldaw allarmi kombe saab nõuda õiendatud, et nii hästi öowahid, kui ka politsei-soldntid käsku saawad, endi sarwedega scdawiisi teadust anda, et sellest warsi seda jäuskonda wõib äratunda, kus tulekahi on, ning et sellesama Põhjuse peal ka tulekahju kellade löömine peab sündima  ; 3) nähtaw allarmi kombe saab nõuda cttewõctud, et nii hästi raatuse torni,  kui ka pritsimaja torni otsaS päüwajal punase kuulidest, öösel punase  latoruidcst nii mittu tükki raud. warraste külge, mis sinna seada tulewad, ülestõmmatud saawad, et sellest nii sama wõib ärauäha, mitmendemas  jäuskonnaS tulekahi on Nende scadmiste täitmiseks on linna ööwahtidclle ja pvlitlei-soldatidellc tarwilikult  poolt käSku saanud anda, edcspidi rahwast tulekahjude juures sedawiisi allarmida,  et nad endi sarwedega hakkatuses 6 künni 10 lühikese tooni läbi üleüldse allarmi peawad puhuma ja siis wähesc aja pärast wast kas ühe, kolme wõi nelja tooni läbi seda jäuskonda teada andma, kus tulekahi on. Sellesama Põhjuse järel saab Wlewikus ka allarmi kellade löömine cttewõctud. Tallinnas, Linnakohus, sel Ib. Webruaril 1880. Linnapea A. Baro., Uexküll. Linnasekretär O. Benecke klllltlll billtgll Wlliitssls annab seeläbi teada, et nende raha, kellel weel sees on. parast banga kinnipaneniisest sinfid enam makstud  ei sa. CtaiMlldAint. Seeläbi annan mina teada, et mina ühe werkStna alustanud olen ja kõik tellimised plekisepa tööde peal, kui ka plekist ahjud, lorukeerandikud,  siibred, torus j. n. e. on saada odawa hindadega G. Walteri juures. Baltiski maantee peal, maja Nr. 213. Ulmmker Andreas Keila, MMM wõtab wastu kuld- ja hõbe-uurid, seina-kellad, lauakellad, mäugi-kastid ja muud uiisugust mekaiüku lööd ja wastab oma too eest 2 aastat, saab heasu? tehtud ja kärmeste odawa hinnaga ja elan Wiru- ja Sauna-unlitsa nurga peal liir. 4, Starti majas, stsseiuiuek Sauna uulitsalt. Ad. Ilehni wiUiwabrik on nüüd suure Arewjclvi uulitsas Nr. 358 ja wõtab ülesraiuda iga sugu wanu witltsi. . Hiomaa Suuremõisa Iwtlilipu koht ..Hettsma", täie olemise sees, kelle jumes weel 4 timo l 260 ruutsülda heina maad ja 1805 ruutsülda Pottumaad  ou. saab Jüripääwast s. a. rendi peale antud. Ligemat wastusi annab Kiomaa Snnremoisa watitsus. palume oma cmõtud ln- kaeblusi selle üle, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaandmise paika, Mssrs'i parijalk trükimajasse Tallinna saata. Sesngune  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetamift ja wiidab aega GamaM"sa saapaid meeste, uaeste ja lastele, oma tehtud tugew töö, on odawa hindadega saada P Schirmi juures. wene turul, uue rea hood Nr. 84, euue Wiruuulitsal,  Fahrenholtzi poe kõrwaS. Viima mi!. Suure Sausti mõisas, 15 wersta Tallinnast.  on Jüri päewast saadik 1380 piiM K rendi peale saada Ligemat teadust annab mõisa walitsus. "'Harju kreisis,'Risti kihelkonnas, Wichterpalu  mõisas saamad Jüripääwast 1880 ligi W talllkohta wälja renditud. Kaupa teeb mõisa walitsus. Selle lehe tellimii ja tessimise raha wõtawad wasta: J. Huscn. Suure Hiioma-mõisas. koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aptekis,  Saggadi mõisas: M. Gustavsohn. Koero: W. DuglaS, Simunas: W. Normann,  Ragaweres :W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Krikis: M. Meier, Weudra mõisas: J. Eglon, Abias: J. Jung, Wõrrus: Vielrose Proua, Walkas: M. Rudolsf's  raamatu-poes. Narmas : M. Põder, Uks tkslud köögitüdruk kui ka üks lapsetüdruk, kes enne laste juures on olnud, kes mõlemad saksakeeli räägiwad, saamad  otsitud ja wõiwad kohe kohta saada Harjuuulitsas  Nr. LO7 (14), Lchröppe majas, üks trepp üles. Uks maja on müia Priihospidali taga, Magasi uulitsas, Nr. 169 6. HsnnaÄ Tallinna turul. lii. Küünla-kuu päälv. Karduhmlid, tsetwk. 75 ksp. Herned, t00p.... 8 „ Leatsed, toop .... 8 „ Tangud, toop ... 8-9 » W-ikse liha nael. . 12-16 „ Sea liha nael. . . 13—15 .. Röösk Piim, toop . 4 . Hapu Piim, toop. . 5 » Koore, korter.... 4—5 Laua rvõi, nael . . 35—38 Püti mm,nael. . . 25-23 Muna paar 4 Kauba-hittnad. 16. Küünla-knn p. 1830: Soola tander S rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 9 rbl. Heringi tünder 14 —18 rbl. Siign tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 35 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 19 rbl. Kase puude süld 6 rbl. kop. Männi puude süld 5 rbl. kop. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—20 rbl. Katukscliwid tuhat 40 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop. sellele, kes üht teadust annab kus 5. selle kuu sees Roseukrantst uulitsalt ürawaraStud T hoost (kõrw rnuu ja must mära), regedega ja riistadega  on, ehk toogu neid Saia peresse, Tohise walda, Hageri kihelkonda. , 3009 sülda suur, on Tallinnas, toomvea alewis, raudtee kSrwas ära reisimise pärast odawalt müm. Selgemad otsust saab Rittre uulitsal Nr. 24l sl 2), Nigola kiriku juures, kellu w kumn kellu 1-ui. Uks lWk-ksrMe hea tunuistusnga , saab otsitud Toompääl Nr, 34.