Tallinna Sõber M 38: Üheksas aastakäik. Tallinnas, Mihklikuu 881. Mml 7Z6. Uleuldüt aealtht Eesti rahwsle »aal js liauades. Tuleb Ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinna» Li»dfor»'i pärijate trükimajas: ,a«ta« L rubla, 40 kop.— pool-aaStaS ......... 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rsbla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta t Tallinnas i Liudsors'i pärijale trükimajas. Aeterõurgis: S. Seelandt, o»uuopeaaa 54. Tartus: Laakmann. Uakweres: A. Auhs. Aaloes: A. SeidelSerg. Lapkalus: H. Kollöerg. Lihulas: A AnttuerU poodis. ZSiljandis: H. Z. Karow': raamatupood. Aarwas: W. Aöder. Wörus: Arana Mielrose. Walkas: W. Rudolfi. Anresaares: Th. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad kaiwad Baltiski (Baltischport Ua-rlüoniS-llopr-b.) ReatStev! Põllutöö näitus Tartus. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast. Liiwimaa Kubernäri ringkiri. Vallimaa vratstwo. ..Peterburgskija Wedomosti" lahkus. Aleksandri kooli abi. komiteedest. Wene Tehuika-seltst õhtu-klaSsid. Linnasaadikute kooso ek. Sõeawäe.kohuse täilmisele kutsutud mehed. Wagonid 4. klaasist. Tubaka-monopol. Mina segajale ma,ta. Spintuse wäljawedamise kergitusest. Tungiw palme. Mere õnnetused. Balti raudtee. Tagasi tulnud rändajad Pahateud. Pöörane jutt. Baliskist: Köstre sisseõnnistamine. Ilmad. Rakwerejt: Maru. Koolide ülewaatamlne. Põltsamaalt: F. Holst f. Tanumaalt: Õnnetu surm. Riiast: Tulepanijate protsess. Knuramaalt: Kaeblused Peerburgist: Walttsnse ringkonnast. Rahwalngemine. Moskwast- Tulekahju. Iseäralised ja uuemad fõuumid. Põllutöö näitus Tartus aastal 1887. (Lõpetus). Kaswandused. Ministe r i u m i weike hõbe me d a lje: hr. C. von Aur ep Löwelt, selgewerese Angleri kaswandnse eest. Peterburgi Põllu t ö ö Sel ts i suur hõbe medalje: hr. O. von Seidlitz Meerilt, selgewerese  Angleri kaswanduse eest. Se l tsi w eike hõbe ln e dalje: hr. F. von zur Mühlen Arult, selgewerese Angleri kaswandnse eest. Ministeriu  m t brongs meda l j e: hr. F. von Si everS  Rännult, selgewerese Angleri kaswandnse eest; Stockeby e Weike - Kongotalt, selgewerese Angleri  kaswanduse eest. Segawered. M i n i st e r i u m i brongs medalje: hr. N. von ESsen Kastrelt, poolwerese Angleri kaswanduse eest. Pii maloo ma/'d weikepõllu-peremeeste käes Nr. 137, Maramalt HanS Kord li pull: I. auuhind,  Seltst suur hõbe medalje ehk 25 rubla. Nr. 133, Wana-Kuuselt Juhan Titeli pull: 11. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje ehk 15 rubla. Nr. 134, Kärnelt Jaan K a a l'i pull: M. auuhind, Seltsi brongs medalje ehk 8 rubla. Nr. 126, Kaiawerest Jaan Ora w'a pull: IV. aunhind,  3 rubla. Nr 138, Kastrest Jaan TõnniSsoni pull: 22 rubla herra N. von Essen-Kaftre auuhindadest. Nr >36, Maksast Mihkel Rät s ep p'a pull : 8 rubla, herra N. von Essen-Kastre auuhindadest. Lehmad. Nr. 131, Walgutast Jaan We r i lehm: I. auuhind, Seltsi suur hõbe medalje ehk 25 rubla. Nr. 125, Ropkast Hans Wiira lehm: 11. auuhind, Seltsi weike hõbe medalje ehk 15 rubla. Nr. 138, Kudinaft Amalie Wörmann'i lehm: 111. auuhind, Seltsi brongs medalje ehk 8 rubla. Siad. I. Esim e n e kaswanduse auuhind, Seltsi hõbe medalje: hr. A. von SieverS Wana-Kuuselt,  kena korraldatud Bershini kaswanduse eest. 11. Teine kaswanduse auuhind, Seltsi brongs medalje : hr. von Samson Kuristalt, Berkshiri kaswanduse  eest. I. auuhind, Seltsi brongs medalje : hr. Samson KuriStalt> kult Nr. 265 eest. 11. auuhind, kiituS: hr. von Essen Kastrelt Uorkshiri emise Nr. 313 eest. Lammad. I. auuhind, Seltsi brongS medalje: hr. von Es - sen Kuristalt, kahe Santhdowni jäära Nr. 279 eest. 11. auuhind, kiitus: hr. P. von Häckel Saadjärwelt,  kahe emalamma Nr. 276 eest. Kodutöö. Kedrus. Medalje: Anna Ennock Tartust, mitmesuguste lõngade eest. Lõuendi-kudumine. Medalje: A. Luikas Ropkast, piiitri-riide eest. KiituS: Marie Tamb erg WisuStist, ninarätikute  eest. Willafed rtided: M e d a l j e d: Lisa Kail Palmusest, poolwillase riide von eest ; Minna K u l b e r g Tartust, willase rätiku eest; Marie Saan Tartust, willase riide eest. Kiitused: Marie Röwes Pangotist, poolwillase teki eest; Anna Lipp, wööde eest; Marie Pikkat Sootagast, poolwillase riide eest; Anna Tamberg Wisustest ja Minna Pikkat Sootagast, willase riide eest. Häkeldamine ja tikkimine. Kiitused: praua Janson Simunast, tikitud laua. teki eest ja Therese Hau s en Tartust, häkeldatud teki eest. Näituse wiimasel pääwal sai wõidu-sõitu peetud, mis näitas, et meie kodumaal ratsahobustest ega ratsafõitjatest puudust et ole. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis liS, Mihklikuu 19. pääwal. Bulgaria asjust ei ole sel korral palju kirjutada, ja mis sealt kuuldakse, see ei ole taieste ustataw. Saksamaa  poolt saab fee sõnum taieste tühjaks juttuks tunnistatud,  mis järel Saksamaa walitsus kolme soomuslaewa Mustmeresse saata ähwardauud, kui Rustshuki Präfekt ja aealehe toimetaja, kes Saksamaa sealisest Konsulist  teutlikku juttu rääkinud, mitte nuheldud ei saaks. Saksamaa ei olla muud teinud, kui aga Sultani läbi tasumist nende teutuste eest pärinud, ja on seda ka saanud. Nüüd kirjutatakse Sofiast ühe Berlini lehele, et Türgirijgi,  Wenemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa wahel kaup tehtud olla, mis järel üks Wenemaa kommissär würstlikust seisusest, üks Türgi ja üks Austria kommissär kolmeks kuuks pidada- Bulgariasse saadetud saada, sealiseid asju seletama ja korraldama. Teised suurriigid  saada kutsutud, seda kaupa omalt poolelt heaks wötma. Bulgarlased karta, et see kõigist Europast wasta wöetud saaks, tahta aga omalt poolelt kõige wõimuga selle wasta panna. Kui palju see sõnum tõe põhja peal seisab, seda ei ole teada. Weike Sobranje walimiste üle tulewad  sõnumid, 'et kõik rahuga tallitatud saada ja olla oodata, et rohkem praeguse walitsufe wastaseid ei walita, kui umbes 90, kus siis Prinz Ferdinandi ja tema walitsufe  sõbru 202 Sobranjes oleksiwad ja wõimus nende kätte jääks. Rööwlisalgud ja kurjateud kaswawad senni Bulgarias ikka suuremaks, nagu seda igal poolel nähakse, kul seaduS kiudla põhjuse peal ei seisa, kus seaduse asemel suurema erakonna wägiwald walitseb. Rohkemalt kui Bulgaria peale, on sel korral maailma silmad Saksa- Prantsuse piire peale juhitud, kus Saksamaa soldat Kaufmann  selle kuu 12. pääwal ühe Prantsusmaa piköri maha laskis ja üht pealikut haawas. Prantsusmaa poolt kirjutatakse:  Laupäawal kell 11'/,, käinud 5 jäägrit mõne ajajaga üht jalgteed mööda Prantsusmaa pinna peal, 7 meetrit piirist eemal, kui Saksamaa pinnalt kolm kord lastud. Esimene kuul läinud mööda, teise läbi saanud Leitnant v. W angen haawatud, kolmandama läbi pikör Brignon surmatud. Soldat Kausmann, kes metsahoidjatele  Prantsusmaa linnuwargate wasta abiks antud oli, ütleb omalt poolelt, tema olla üht inimeste-salku Saksamaa  pinna peal ühe metsatuka sees näinud, ueid kolm kord hüüdnud, et paigal seisaksiwad. ja kui nemad ei kuulanud,  siis tuld annud. Sedasama tunnistab ka teine soldat, Lindhof, kes wöeraste jahimeestele piiri poole waSta tahtnud minna. Neli meetret piirest leidsiwad Saksamaa kohtuametnikud küll esimesi werelompisi, aga senna arwatakse  surmani haawatud meest maha heitnud olema, kui wiimase rammuga üle piiri jõudnud oli. Selle paiga pealt, kust Kausmann, kes õppinud metsnik on, lasknud, ei wõinud tema ka senna lasta, kus werelombid oliwad, sest seal ou paksud põesad ja puud wahel. Kõik tähendab selle peale, et Kausmann Saksamaa pinnalt laskis ja tema kuulid ka Saksamaa pinnal sisse lõiwad, ja et tema muud ei ole teinud, kui käsku täitnud. Metsahoidjatel olla seal ülepea Prantsusmaalt tulnud wäga jultunud linnuwargatega  palju tüli ja sellepärast on neile soldatid abiks antud. Kuida .Nowoje Wremja" Berlinist tahab kuulnud olla, tahta Saksamaa walitsus siiski surmatud piköri perekonnale ja haawatud pealikule kohalisel witfil raha kahju tasumiseks anda. Prantsusmaa Anarchistlaste ja teiste tuisulaSte lehed, kes Rouvier'i Ministeriuunle kitsikut teha himustawad,  teewad suurt kara, waletawad ja löõtsutawad tuld; ametlikud ja tasased lehed soigutawad. Wenemaa ametlik  politika leht, Prantsuskeeli ,Peterburgi Zeitung", sõitleb käratsejaid. Noor Schnäbele, kes Saksamaa  pinnal oma mässamise kuulutusega kinni wõetud sai, peased kergest. Tema on kolmeks nädaltks wangi mõistetud ja peab 20 marka maksma. Saksamaa poolt püütakse iga wiisi tuisulustega teinepool piiret ellaste ümber käia, aga see ei näita palju mõjuma. Noore Schnäbele tegu on Saksamaa walitsus paljaks uulitsa-poist tembuks arwanud ja selle järel kohut mõistnud.  Daaui Kuningas on selle kuu 16. pääwal oma würstliku wõeraslega manöwritel olnud, mis Ringsted'i juures peetud saiwad. Majestät Weue Ketser ei olnud manöwril, tuli lõuna aeal Kopenhagenisse ja sõitis sealt oma kõrge tütretega Amalienborgisse. Saksamaa wana Keiser ou nüüd Baden-Vadenis ja käis selle kuu 15. pääwal Brasilia Keisri wöerusel, kes ka seal on. Kronprinz on Tyrolist Italiasse reisinud, pidi mõned pääwad Arkos olema ja selle peale mõned nädalid Venedigis.  Prinz Wilhelm, Kronprinzi wanem poeg, on Ungmmaale, Prinz Philipp von Koburgi mõisadeSse jahi peale sõitnud. Khiina Keiser on oma Saadiku  läbi tagajärel Saksamaa Keisrile tema 90. sündimise-paäwakS  õnne soowida lasknud ja kallid kingitusi saatnud, nimelt knnstasju jadest, ühest wäga köwast ja hiilgamast walgest kiwist, mis Europas pea tundmata ja ka Khiinos wäga arnldane on. Neile asjadele oliwad roosi puust wäga kunstlikult nikerdatud alused tehtud. Peale selle porzellauist waasisi, kõige peenemast siidist seinakatteid, mitu kasti kõige paremat theed, mida Khiinast muidu koguni mitte wälja ei weeta j. n. e. Würst Bismarkile on kõik Saksamaa Würslid tema Ministri-jubiläumiks õnnesoowimise telegrammist saatnud, niisamati ka Ikalia Kuningas ja palju tähtsaid mehi ja sellskondasi kõigist Europast. Iseäranis Austria ja Inglismaa  lehed kirjutawad suure auustusega ja lahkusega. Saksamaal kõlasiwad jutud, et Würst Hohenlohe, Keisri-asemik Elsass-Lothringis, ennast sellest ametist lahti paluda ja wahest ehk Saksamaa Saadikuks PeterburgiS nimetatud saada. Tema proua on sündinud Prinzess Sayn-Wittgenstein, kellel Wenemaa laänepoolistes kubermangudes  umbes 20,000 ruutwersta suured mõisad on. Seaduse järel, selle aasta Paastukuu 14. pääwast, piaksiwad  need mõisad ja maad kolme aasta kaikus Wene riigi alamatele müüdud saama. Würst Hohenlohe saatmist Peterburgisse on mõned lehed selle küsimisega kokku köitnud,  arwates, et tema ehk siis neid mõisasi pidada wõiks. Seda Würst Hohenlohe ameti-wahetamist tunnistatakse aga nüüd ametlikult tühjaks jutuks. Mitmed Wene lehed ou rõõmsad, et tema nüüd lühikese aeaga seaduse sunnil neid mõisast odawa hinnaga piab WenelaSte omaks andma.