pidas paremaks taganeda ja asja sel korral tülitamata jätta, kus juures Neluhold Neinbaum temale oma kangi järel wiskaS, miS aga tema külge ei puntunnd. Wastapanijad  saiwad kohtu alla autud ja tunuistasiwad eeskuulauüseS  oma süüd, ainult Neinhold Neinbaum salgaS. Laudstua kohus leidis kõiki kolme süüdlaseks, üht kohtuülemat  tema ametitallitamises tülitanud ja tenlikult tema külge puudutanud olema, ja saiwad selle järel mõistetud: Guslaw Neinbanm ja Mari Neinbaum kõlgeisi õigustest lahti ja wangitööle, esimene 3'/, aasta peale, teine 3 aasta peale. Neinhold Neinbaum sai ksigeist õiguStest lahti ja 3 aastaks mangi. Lapsetapmise pärast seisis 25aastane tüdruk Anna Groöseu Naekohlu ees. Tema tunnistaS, et temal Küünlakuu  25. pääwal laps olnud, raSkel silmapilgul langenud tema aga minestuses maha ja leidnud ülesärgates surnud  lapse oma kõrwas. Häbl-kartuses pistnud tema surnud  lapse korwi sisse ja peitnud oma woodi alla, künni maha matmiseks parajat aega leiaks. Raekohus mõistis teda tapmise süüst lahti aga sündimise salgamise pärast neljaks kuuks mangi. LandStua-kohtn poolest saiwad Viinakuu 15. pääwal mõistetud: Tuhata walla taluperemees Jüri Leekop kõigeist õigustest lahti ja kaheks aaslakS mangi tööle, selle eest, et tema tegewalt Maapolitsel wavta panmld, keS teda kohtu otsust mööda kohast wätja heitma oli tulnud. Juut Faiioitsch Sch e p sch e l ew i t s ch kõigeist õigustest lahti ja l aastaks 4 kuuks mangi, selle eest, et tema ühe Ereda talumehele üht pakki paberit, kuhu peale ja alla üks paberraha pandud oli. kui 3000 rubla järeltehtud paberraha 150 rubla eest oli müüa pakkunud. Ostjaks peetud talumehega oli tema selle aSja üle juba eune rääkinud,  keS seda aga kohalisele Hakenrihtrile teada annud. Türi Halliku walla mehed Karl ja Jüri Aasa kõigeist  õigustest lahti ja 3 aastaks wangitööle, selle eest, et nemad ühe lauda ukse lahti murdnud ja hobuse wankrega ja riistadega waraslatnd. Toompea hingekirjaline Johann  Peterson kõigeist õigustest lahti ja 2'/, aastaks wangitööle, lukulõhkumise ia wargnse eest. Naekchtu kohalise jäutuse ees seisis Viinakuu 20. pääwal Kaiu wallast päritud 28aastane Tõnu Naud, wargnse kaebtuse all. Leikusekuu 29. pääwal oliwad talupojad  Hans Juhkenson isa ja Hans Juhkenson poeg, turul mõnda kaupa müünud ja pärast oma asjade tallttamist Goschkowi herbergisse öömajale läinud. Kui homiknl üles tõnsiwad, siis oliwad nemad leidnud, et nende raha, umbeS  19 rubla, ära waraStatud oli. Herbergi pereiuees, kellele nemad oma kahju kaebaflwad, mõlles kohe Naudi veale, kes wiimasel ööl seal ilma kopikata maganud oli, ja saatis oma sulase teda otsima. See leidis teda Weueturul,  kuS tema woorimehe peale istuda ja ära sõita tahtis,  ja läks temaga kõrtsi, kus Raud õlut ostis ja kust tema ennast herbergisse tagasi meelitada laskis. Seal nimetas peremees teda otsekohe margaks ja päris raha tagasi. Natuke aega salgas Rand, tunnistas aga wtimaks ja audis 13 rubla tagasi, miS temal weel järel oliwad. Kohus mõistis teda 4 kuuks waugi. Talwekuu 4. pääwal seisiwad Wiuui wallast -päritud weunaksed, 26aaSta»e Mart ja 23aastane Aado Kitw e r, rööwiuõrlsnka ten pärast Eestimaa Landstna tohlu ees. Asi on järgmiue: Küünlakuu 1. pääwal 1886 läks KÜti walla taluperenaeue Liisa Koppel Karl Jnno Nahkama taluperesse, õue astudes nägi tema, et elumaja,  aida ja lauda uksed laiali lahti seisivad. Lautas oliwad peremehe hobune ja lehm fllmanähtawalt nälginud. Kohkudes ruttas Liisa Koppel Tallitaja juure ja tuli temaga koledasse paika tagasi. Tuppa astudes leidsiwad nemad Karl Jnno surnud põrandal maaS, tema kõrwaS oli tema raSkest haawatud naene Mari, keS mõnda sõna arusaamata healega rääkida katsus. Temal oliwad neli raSket haawa peaS. Teisel pääwal tuli kohaline Hakenrihter  asja läbi waatama, kuS juures kõige esiteks leiti, et köi!! uksed, kapid ja kaStid lahti seisiwad. Karl Jnno oli kuuliga surmatud, miS paremast silmast sisse läinud ja wassaku kõrwa takka wälja tulnud. Kuuli külges, mida õlgede ja rööwlitest lahti leigatud padja sulgede wahel leiti, lelli inimese juukseid. Seina-kell oli seisma jäänud, oli aga täieSte itteS tõmmatud ja näitas 5 minutit enne kell 9; leiwa-kÜna seeS oli taigen hallitama hakkanud. Loomad lautaS oliwad näljast ja weel rohkem jänust nõrkenud.  Kõigist wõiS arwata, et mõrtsukategu 3 kuni 4 pääwa eest tehtud oli. Surnukeha lahtileikamine näitas, et kuul ligidalt, suure kallbrtga tuleriistast lastud ja fllma pilgul surmanud oli. lPealun seest leiti tükk metalli, millest arst arwaS, et püss mitme kuuliga laetud olnud, mis peale aga tähendati, et kuul ka lõhkeda wõib. Mari Jnno peaS leiti tolli kuuni kahe tolli pitkused haawad, miS luuni nlatasiwad ja ühe nüri riistaga löödud oliwad, wist werise margapunga, mida moodi juures leiti. Kohtuteener  Aado Krando oli kuuluud, et weunaksed Kitwer nädal enne Näärikuu laata Loori pere õues kakS kord püssiga ühe lume-ree siSse lasknud, niisamati ka, et nemad  Näärikuu 15. pääwal talumees Willo'ga kooS olnud ja temalt järele pärinud, kuida Jnno paar elab, kas neil teenijaid on, kaS nemad rikkad on, kuida räägita, ja kuS ehk nende raha seista. See oli Krando kahtlust äratanud ja tema oli Tallitajaga senna peresse läinud, kus Mart Kitwer  sulaseks oli ja oli teda õueS, puid saagimaS leidnud. Krando küsis, kaS temal püss on, aga Mart saagis suure hoolega edasi ja ei annud waStnst, künni peremees lüli ja tema käewarre külge puudutas. Kui ka kõik majarahwas  teadis, et temal hiljuti püss olnud, siiski salgas tema seda. Nüüd saiwad kõik tema riided läbi waadatud ja tema saapa talbade külgeS leiti punakaid plekkisi, nagu merest, mida tema sellest Ütles tulnud olema, et tema punase wärwi sisse aStunnd. (Järg Mb tulema.) Mõnda. Pühade Laupäämal seisis järgmine kena-kentsakas kutse-kirl Saksakeeli , Tallinna Zeilnngis", millest ehk ka mõtted meie lugejatest lahke südamega osa wõtawad: ,Ühe täie ja õige u u l i t s a - p o t s i peale tahaksime oma lugejate tähelepanemist juhtida, ühe uulitsa poisi peale, kes igaüht küll juba tubliSte on pahaudauud, kelle wasta meie aga nüüd, kus talwe looduse awalikud söõmamajad kinni paneb, mitte kaastundmiseta olla ei wõi. Sõber warblane on see uulitsa-pois, kelle eeft meie siin paikaS  sõnakest rääkida tahtsime. Tõsi see on küll, et see pois üleannetu ja jultunud on, ja snwel ja sügisel wõib mõni paha sõna selle seltskonna wasta kõlada, keS ennast igale poole topib. Siiski ei wõi meie tema wasta just südamest tigedad olla. Tema on üks wallatu, keS meid just stis sagedast naerma paneb, kui meie tema peale kõige pahasemad olla tahame. Ja nüüd on tema! häda; seal ei wõi meie muud teha, kui oma käitetasnmise-tuju täitmist  teiseks korraks jättma. Anname temale siiS ühe weike toidupaigakese, olgu see hoowis, ühe akna laua peal ehk kusagil mujal, ja kutsume teda wõerusele nende riismete juure, miS meie laualt langemad, miS temale aga pidu toit on. KeS seda teeb, sellel ei jää rõõmust puudu; see kostab kaugele warblaste keSkis ja igal pääwal tulewad uued näljased nokad sööma, kuna selle toidumaja esimesed Ülesleidjad suleliste uulitsa-poiste keskjst, kui alalised wõcrad  wiimase talwe-pääwani truuwiks jääwad. Rõõm ou nende tallitust näha, ja kui nemad wiltu pööratud peaga selle akna poole luuriwad, mille taha helde heateMa ennast peitnud, kui selge warblase-silm usalduses pilgutab, nagu tahaks weike sasine mehike ütelda: ,See on hea, mina tänan", siis on kõik pahandus unustatud ja rõõm tuleb nende wallatumate üle, keda sagedast sõimasime, kes aga tarretanud talwe-aeal pea ainust liikumist loodusesse toowad  ja kelle weikeseõse rinda Looja nii palju elurõõmu on pannud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlmist, Jõulukuu 26. pääwal: Keisri uni oli wiimasel ööl aeguti takistatud; sellepärast pidi tema ennast täna hoidma. Kronprinzt terwise üle tulewad järges soigutawad sõnumid. »Norddeutsche Allgemeine Zeitung," kes WÜrst Bismarki ligidal seisab, kirjutab: »Kui rasked ka need mõtted olla wöiwad, mis üle ilmltst politikat tähele pannes ka täna weel töusewad, siis saawad need selle läbi tasandatud, et mõjuwates paikade? igal poolel anujat tahtmist näha on, töuswaid küsimisi jõudu mööda lepitada ja et tülitawad wöimud, kõige wähemast  neil päiwil, nende ringkondade sisse piiratud on, kes alamal seisawad ja keda suuremalt tähele panna asja ei ole. Osalt pnuduwa ofawõtmise pärast, osalt selle pärast, et nemad oma enese asja enam täieste ei usalda, on harjunud  käratsejad wiimasel aeal õige waikseks jäänud; seon  üks käänus, mida seda rohkem tuleb tähele panna, kui mõteldakse, kui raske see üleilmliste! tulepanijatel on, iseennast taltsitada. Tuntud joont on ka nüüd weel leida kui näituseks Kõikslawlaste lehed oma kadetust Austria wasta sellega tunnistawad, et Herzogowina ja Bosnia küsimist arutama hakkawad, aga seda teemad nemad siiski nii häbelikult, et Wiini politikustel raske ei ole tõrelejate suud sellega kinni sulguda, et Berlini lepituse peale tähendawad,  mille peale Wene politika ennast ikka tuetab ja milles Austria tallitus nendel maadel määratud on." Berlini börsil oli Wene paberraha hind Jõulukuu 23. pääwal 177'/, marka peale tõusnud. Miinist, Jõulukuu 25. pääwal: Aealehed kinnitawad, et polttika seisukord lahkemaks pööramas olla. Inglismaalt  tulewad sõnumid, et seletus Peterburgi ja Berlini wahel ka asju Peterburgi ja Wiint wahel seletada. Mõne pääwa eest oli ükS Austria leht Weue lehtede pärimise  peale Bosnia ja Herzegowina asjus toredusega wastanud,  et need maad nüüd pea Austria omaks wõetud saada. Kalkutast, Jõulukuu 25. pääwal: Wene-Afghanistani Murghabi piirel ou Jõulukuu lõpul wlimane sammas maha pandud. Oberstid Alikhanow, Tarkhauow ja mõned reisijad Saksamaalt oliwad seal juures. Inglismaa ja Wene pealikud tahawad Näärikuu esimeste pääwade sees põhja poole reisida. Aosvanoiio «Msxpoin. 2»ra Änvaps IKKK LrkkUnd 2 indfors' > pärijate juure? ja kuluga li -Zt" Netervurgi Aiugakaupade Mechanltia-ivalltiknlö Sekls kuulutab sellega, et tellimised liingastaitpade peale herra Leopold NeuscheUeri lätte Peterburgisse saata on. Peale selle piab see Selts «vabriku hoones !! '! Blnvndni kanali aarrs 130 »urka»pluse laagrit lviksuguSle meesteraiiwa, uaesteeahwa ja laste kiugakaupad ga ja mMlb sealt tl kauplejatele ka wellceus togudes wabrtkn hiunaga aga ainult puhta raha eest. ' Wabn u hiuua-aru (PreiS-Conrant) saadab wgbrik lima hinnata ja postirahala kätte. Siiutlmßst laager Peterliargis Obaiodni imali ääres lM MK" Balti waVsholli ligidal. '"WW —V Teadaandmised. xxxxxxxxxxxxxvcvcxxxxxxxxxxxx Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesli mss-nhitt K«lt»der ehk Tiiht-raa«at 1888 -MZ) aasta peale Hind: 5 kop. - IVO tükki S rbl. 50 ke>p. 1000 tükki 15 rbl XXXXXXXXXXXXX!X!XXXXXXXXXXXXX üht Saksakeeli rMiwat nakktemhnmll. Ves Veota oSVab, otsitakse?aia-uulitsas nr. 63 (4g), korter nr. 5. Tallinna tmlemski saab vdawaste rendi peale a»»t»>d. Lähemat teadast anaab C. Wilken, tuulewcöli kõrival. Praega trükist ilmunud ja raamatu kaupluStcö  saada: Hiiglaste Äralvõitja ehk Wvitlemine niida kõik pearoad Võitlema. 46 Mildiga. Hind »S kop WLga õpetlik ja lõbus lugemine iga ühele iseäranis Lastele Jõuku-kingituseks  passitaw. Kes müüma jauks rohkem korraga Väljaandja käest wõtawad, saamad kõrged protscntid M. Thontberg  i juures Laia uulitsal Nr. 17 Tall i n.n a S. AWP" Seal on Sa mitmed lSised head raa matud huiga wiiji saada. Zärwamaal, Amöla kiyelkondas. Matti raudtee ääres, on mitu tieed tM°Wi müüa Maad on kruutis. Hind SO —Sv rubla dessätin. Teadust annab Lehtse mõisawalitsus.