BaltiSki sadam ei ole neid lootust taieste täitnud, mida selle peale raudtee asutuse juures näideti. Sisseweetud kaupade hind kõigub 2 millioni rubla ümber. Wäljaweetud kaupade hind on aga nelja aaSta sees..7 millionist 21 millioni rubla peale tõusnud. Üleültse on BaltiSki  sadam nii weike, et kauplemine kõrgemale tõusta ei wõi. Riia kauplemine on wiimtse wiie aasta seeS tõusnud: wäljawedamises 34 millionist 57 millioni  peale, sissewedamises 45 millionist 60 millioni peale. Selle juures on tähele panna, et Tallinna kauba-aru sekka läbiweetud kaubad mitte arwatud ei ole. kuna need Riia kaubaaru  sekka arwatud on. Ühegis sadamas ei ole aga kauplemine nii kangest tõusnud, kui Liibawi sadamas. Aastal 1875 sai Liibawi sadamast 6 millioni rubla eest wäljaweetud ja 2 millioni rubla eest fisseweetud;  aastal 1879 oli wäljaweetud kaupade hind 28 millioni rubla peale, fiSseweetad kaupade  hind 5 millioni rubla peale tõusnud. Käesolewal aastal on aga juba Leikusekunst saadik Liibawi sadamast 17 millioni rubla eest wälja ja s'/- millioni rubla eest sisseweetnd. Lõppeks arwab selle Wene aealehe sõnumiandja,  et kadedus üksikute Balti sadamate wahel tühine oleks; igal sadamal olekfiwad omad kindlad looduslikud kauba-ringkonnad, mida teised  ilma oma enese kahjuta tülitada ei wõiks. Üksi Peterburgi kauplemisega oleks asi teiftwiisi;  se linn oleks oma esimest paika juba kautand  ja peaks tulewa aea eest juba nüüd wõitlema.  Iseäranis Balti Tulekahju-kinnltuse  Selts, mida juba aasta eest asutada  nöuuti, on nüüd Kõigekõrgemad kinnitust saanud. Selle seltsi asutajad on: j) Paul Baron Hahn, Miitawi Linnapea; 2) Ludwid  Kerkowius, Riia Linnapea abiline; 3) Hugo Graf Keyferling; 4) Hosmeister vr. Mr. August von Oettingen; 5) Wirkl. Staatsrath vr. meck. Georg v. Oettingen, Tartu Linnapea; 6) Neinhold Pychlau, I. Gildi kaupmees Riigas; 7) Adwokat Oskar von Riesemann Tallinnas (surnud); 8) Wizekonsul Oskar von Sengbusch; 9) Wirkl. Staatsrath Hermann von Stein; 10) Adwokat Ernst Thilo; 11) Adwokat Maks Tunzelmann von Adlerflug; 12) Aleksander Baron Üksküll, Tallinna Linnapea;  13) Riiamaa Landrath Baron Wolff; 14) Eduard Baron Wolff; 15) Konstantin Zander, Riia Börsi-komitee Präsident. Selle seltsi põhjuS-kapltal ou 500,000 rubla. Kuida xNowaja Wremja" kirjutab, ei wõi se kommisfion, mis Zensuri-seaduse läbiwaatamiseks  seatud on, oma tööd mitte enne Talwekuud pealehakata. Suurem jägn kommisfioni  liiketest ei ole kodu, ehk tahab pea wälja reisida. , Sakala" kirjutab omaS wiimises, 38maS numriS: Prohwet. Praegu on Tallinnamaal palju suuri prohwetid ümber lonkimaS,  ..ning usuliikumised on seal wäga tugewad.  ÜkS sesugune prohwet on ka Sakala Väljaandjat seks wälja walitsenud teda oma uue õpetuse edafi-kuulutajaks wötta. Et aga Sakala wäljaandjal mitte seda aega ei ole, nii tähtsa prohweti abiliseks heita, sellepärast awaldad  ta saadetud kirja omas leheS, et ehk mõned pühamad mehed seks äratud wõikfiwad saada, uue prohwetile jüngriks heita. Saadetud kiri on nõnda: , Mina olen sündind Eestimaa kubermangus, Haapsalo maakonnas, Kullamäe kihelkonnas Luiste wallaS kui Wilta Madise poeg Madis Hellmann. Aga ma annan teada sinule, Sakala nädalalehe kirjutaja, kes sa selle asja peremees oled, et Jumal on Mind selle asja tarwis lasknud maa peale sündida, et Ma pean kõik wigad ära parandama,  mis aga maa peal on. Ja sina Sakala Väljaandja tule nüüd ruttu Minu juure ja Mina tahan Jumala kasu järele kõik need asjad  finule jnäha anda, mis Jumal Meile ja kõige maa-ilmale nüüd tahab head ja suurt head nähtawal kombel kätte ilmutada. Seepärast  tahan Ma sind omale abimeheks saada, et Mina ei jõua üksi seda wäga suurt asja mitte ära teha. Ja see asi on Minule juba teada antud ligi 40 aastad, ja kui sa ei taha Jumala head andi nüüd Minu käest mitte wasta wötta, fiiS Ma annan seda asja wöeramaa  inimeste kätte ja fiiS saamad ja jääwad Meie Eesti wennad kõige töiste inimeste jalgade  alla tallata. Tule M o juure Tallinna ja Ma näitan sulle mitu uut raamatut, mis M a ise olen kirjutanud sedamoodi, et maailmas ei ole weel mitte nähtud, aga mis Minule Jumal ilmutanud. Need on: 1) üks uus Kalender;  2) kõik ühtemoodi kirjatähed üle maailma;  3) uuS põllutöö ja kõikide ametite töö kooli-raamat; 4) kõige parem tohtri raamat ja tohtri rohi üle maailma; 5) mis moodi leib ja kõik asjad saamad odawaks muudetud hinna poolest üle maailma / 6) uus seaduse raamat üle maailma; 7) raamat neile, keõ tahawad prohwetiks ja tähetundjatekS õppida ja kuningaks;  8) raamat, mis aga iseäranis wälja õppinud meestele wõib teada anda; 9) kõik paremad asjad, mis edaspidi tarwis teha ja teada on; 10) kõik mis ei jõua nimetada. Ja kui sa Sakala wäljaandja ei tule ruttu Minu juure mitte seda Jumalast antud asja kuulama ja selle järel tegema, mis Jumal Minu suu läbi kõige maailmale tahab nüüd teada anda, fiis häda läheb tuhatkorda suuremaks  ja Ma räägin tõtt. Sell 15. Augustil 1880. Minu adreS on Tallinna Liiwa alewis, püssirohu uulitsas, H. A. Kesleri majas Nr. 202 b., miS hüütakse Lehma mamsel! maja". Weider on se kiri küll, aga weidram on weel se,. kuida ,Sakala" seda kirja tarwitab, ja kõige weidram näitab meile selle weidra kirja weider sünäituS olema. Et sellel kirjal Tallinnamaa  usuliikumistega mitte kõige wähemad tegemist ei ole, seda wõib iga lapS mõista; siiski sasib ,Sakala" neid kahte asja kokku, miS iseenesest koguni wõerad on. On ,Sakala" wäljaandja üht sesugust kirja saanud, fiis wõib selle juures üksi aga kaht mõtelda: Seda kirja on hullumajast saadetud, ehk seda ou üks naljategija  saatnud. Sigitati ja saadeti seda nüüd ühtwiist ehk teistwiifi, kuida seda üks meelemõiftja  üksi arwata wõib, fiis oli selle paik iga aealehe wiimise lehe peal, ehk kriipsu all, kus ka teised naljad selfawad, mitte aga lehe keskel, pealegi weel sesuguste tähendustega, mida körwa, se on fiin ette pannud on. Sedawiifi saab se kiri ühe rahwa hulga teutuseks  tarwitud, kelle süü läbi se mitte sünnitud ei ole ja keda üksi wastaste kirjadest  tunneb. Oli se kiri ühe naljategija läbi saadetud,  fiis oleks se seda ka naljaks tunnistama pidanud, kui tema ,Sakala" Väljaandjad mitte petta ei püüdnud. Et aga Sakala" wäljaandja  ennast ühes nii laiasõlmises wõrkuS püüda  laskis, seda ei suuda meie mõista ega uskuda. Oli se kiri aga ühest nõdrameeleliseft kirjutud, ühest mehest, kelle segatud meel ennast iseoma suurekSpidamises näitab, fiis ei wõi se koguni mitte teisiti olla, kui et seda kirja enne trükkimist koguni muudetud ja selleks tehtud on, kuida seda sõeariistakS usuliigutuSte wasta kõlwuliseks  peeti. Kõnekäänud ja kirjawiis ei ole koguni mitte nenda, kuida meie neid Tallinnamaal  kuuleme ja näeme. Näituseks ei ütle ega kirjuta Tallinnamaal ükski ,töine" ja ,töiste", waid ,teine" ja ,teiste", pealegi aga mitte üks mees, kes ennast juba 40 aaStad ühegi ilmutuse osaliseks peab. Meie ei usu ka mitte, et selle kirja saatja, kui tema ka segameeleline  on; walitseja würstide wiifi järel suurt kirjatähte tarwitas, kui iseomast rääkis, ehk koguni weel kriipsu alla tõmmas, kui ,Mina", »Ma", ,Meie" kirjutas. Kõiki seda näitab ühe ..lihtmehe" käsi lugejate suuremaks segamiseks teinud olema. MiS nime aga fesugustele  tegudele antakse, seda ütelgu .Sakala" ise. Kõigist kõiki arwame meie, et se .Lehma mamsel!" maja koguni teises paikas seisab, kui Tallinna Liiwa alewis. Rakwere st. Kuida Malitsuse Teadaandja"  kuulutab, on trükimaja omanik Georg Kuus RakwereS luba saanud, üht Saksakeeli aealehte wäljaanda. Se tuleb nime all „Wesenberger  Anzeiger" (Rakwere Teadaandja) ükskord nädaliS wälja ja toob neid sõnumid: 1) Igapääwaseid  kuulutusi; 2) kohtu ja ametlikust kuulutusi  ; 3) sõnumid Rakwere linnast. Uus aealeht  maksab trükimajas 1 rubla 50 kopikad, koju saadetud 2 rubla. Sellesama aealehe järel on Rakwere Muusikaseltsi „Öspik" põhjuõtirjad  15. Mihklikuu pääwal Ministri poolest kinnitub. Rarwast. Mihklikuu 19. pääwal on torm Narma jõesuus 12 werSta alamal Narwa linna kaks laewa kaldasse wiskand. Üks nendest oli Prantsusmaa laew puuwilladega, teine laew oli plankidega. Inimesed on õnnega peasnud. Teine õnnetus sündis Narwa jõe peal Pühapääwal,  21. Mihklikuu pääwal. Websküla kohal jooksis weike aurulaew „Alard" nii kange wõimuga ühe weike kroonu-aurulaewa wasta, et se kahe minutiga põhja wajus. Inimesed saiwad  kõik eluga peastetud. Kelle süü läbi õnnetus  sündind, seda peawad kohtu ülekuulamised weel selgeks tegema. Riiast. Et Riiamaa Kindral-Superintendent  Dr. Kristjani omast ametist tagasi astuõ, seda oleme juba enne kuulutanud. Riiamaa Rittre-kogu on nüüd lõpetud Maapääwal temale  üht tänukirja saatnud ja eluotsani 3000 rubla aastast Kuupalka kinnitanud. Dr. Kristjani  asemele on Pärnu kirikuõpetaja, Riiamaa Konsistoriumi Assessor Heinrich Girgensohn Riiamaa Kindral-Superintendiks kutsutud. Mihklikuu 18. pääwal tõusis õhtu, kell 7 aeal järsku kange torm Põhja poolt. Aurulaewad  ei wõinud wäljasõita ja nahkfillast ei wõinud ülekäia, ..sest et laened mitmest paigast üle uhtufiwad. ÜkS lodja ja kaks paati teliskiwidega  langefiwad Düna jõe põhja. Üks paat, mis st Sa ligidal ankrus seifis, sai lahtikistud ja nii kangest wasta silda wisatud, et wiga sai. ja jäe põhja langes. Üks laew, mis raudteest  lla ligidal ankrus seifis, sai lahtikistud ja wasta silda aetud, kus mastidega silla nõeal seisma jäi. Liibawift. Üks Hollandimaa laew oli Ziwi-öliga Liibawi tulemas, läks Liibawi ligidal põlema ja sai liiwa peale kinni aetud. Seal on laew põhjani mahapõlend; inimesed on peastetud. Pe terb urgist. Hhiina ja Wene tüliasjuS näitab lepituse poolest jälle takistust tulnud olema. Juba paari nädali eest tuli sõnum, et Prinz Kungi esimene abikaasa Kauli ärasurnud  on. Sealise usukombete järel peab nüüd lesk ennast leinu pärast kõigist ilmalikust asjust 12 kuud ja 7 päawa kõrwal hoidma. Prinz Kung on seda oma leinu-aega siis ka juba algand ja on kõiki oma ametid selleks aeakS mahapannud. Temma oli aga ainus mees nende kõrgemate sess, keS täieliseks ja rahulikuks lepituseks Wenemaaga nöuu andis, ja sellepärast  kardeti, et sõea-partei waheaeal jälle wägewaks  läheks. Hhiina walitsus oli esiteks soowind ja löppekauplemised Pekingis tallitud saakstwad ja Wene maa Saadik von Bützow oli ka juba teel. Nüüd on tema aga jälle Peterburgi tagasi tulnud ja temaga ühes Hhiina Saadik Shas-Ta-Shen, kes juba Marselje linnas  laewa astuda tahtis, et merd mõõda isamaale sõidaks. Järsku on tema aga telegrafi  läbi käsku saanud, oma paiga peale Peterburgi  tagasi minna. Markii Tseng on ka kahewahel olnud; mõne jutu järel olla teda koguni Hhiina Saadikuks Peterburgi jätta tahetud.  Nüüd on aga ka tema järsku käsku saanud,  oma endise paiga peale Londoni tagasi minna.