Waimu wili on: armastus, rõõm, rahu, pitkmeel, heldus, headus, truuwus, tasanduS, kasinus. Rahu Jumal pühitsegu  Teid ühes ihu ja hingega läbi ja läbi, et Teie meie Issanda lesuse Khristuse jälletulemise pääwani karistamata hoitud saate. Jumala meie Issanda lesuse Khristuse arm olgu Teie kõikidega. Arneni Üleüldised politika sõnumid. Rahu Serbia j a Bulgaria wahel on tehtud ja selle kuu 19. pääwal alla kirjutatud. Türgi kommissäri poolt oli ka lepituse põhjuseks üks ainuke artikel ette pandud, miS ütleb, et sellest pääwast, kus lepituse kommissiou seda artiklit wasta wõtab, Serbia ja Bulgaria wahel rahu ja sõbrus walitsema ja see kaup 14 pääwa kaikus mõlemite riikide walitsuste poolest peab kinnitatud saama. Serbia poolt sai seda wasta wõetud, ainult aga päritud, et sõna »sõbruS" lepituse-kirjast maha kustutatud saaks, sest Serblased  on Bulgarlaste wasta niisama sugusesse Kättetasumise"  tujusse langenud, nagu Prantslased Sakslaste wasta. Seda lapsikut pärimist on täidetud ja rahu on tehtud. Lepituse pühitsemiseks on Sofia peakirikus pidulik Jumalateenistus  peetud, niisamati ka San Stefano lepituse mälestuseks,  kuS Bulgaria riigi põhjuS pandud sai. Würst Aleksander on kuulutust wälja saatnud, milles tema rahwale  mölemil poolel Balkanit oma tänu kõige nende ohwrite eest tunnistab, mida rahwaS oma isamaa-armastuses raskel  aeal nurisemata oma peale wõtnud ja kannud on. Würst tuletab rahwale ka Sultani tzeategusi meele, kes Bulgaria suurendamist tema walitsuse all lubanud on. Bulgaria ja Ida-Numelia ühendamise üle olla nüüd suurriigid  ühes nõuus, pärast seda, kui Wenemaa pärimist mööda Sultani ja Bulgaria würsti wahel tehtud lepitus mõnest tükist muudetud on. Selle järel saab Bulgaria Würst Jda-Rumelia Kindral-Kubernöriks määramata aea peale nimetatud, mitte wiie aaSta peale, kuida see esiteks plaanitud oli, ja Würst Aleksandri nimi ei pea seal mitte iseäranis nimetatud saama, waid see lepitus peab ülepea Bulgaria Würsti kohta maksma, olgu see Aleksander von Battenberg ehk keegi teine. Ka on see kaup lepitusest maha kustutatud, mis järel Bulgaria wägi Türgi riigile wäljaSpidisteS sõdades peab appi minema. Bulgaria riik on selle muutuse läbi suurt kasu saanud, Würst Aleksander aga niipalju kahju, kui sellest näha on, et Wenemaa walitsuS  temaga mitte weel ära leppinud ei ole. Ida-RumeliaS  on Würsti käsu peale ka juba Bulgaria üleüldised seadused ja Bulgaria raha-kord maksmaks tehtud. Selle ühendamise kinnitamiseks saada suurriikide nõuukogu kokku kutsutud, kuS fiiS ka Ida-Ruwelia pöhjusfeaduS niipalju muudetud saada, kui uuS seisukord seda pärib Prinz Peter Karageorjiwitshi kuulutuõ SerblaStele, teeb palju kära ja pahandust. Mõnelt poolelt ei taheta koguni mitte uskuda, et see kuulutus tõeSte temast enesest wälja saadetud on, sest see ei lähe koguni mitte selle lahkusega  kokku, mida Montenegro Würst oma reisu peal Serbia Kuninga ja tema riigi wasta tuuniStaS. Weel ei ole kuulda, mis Würst Nikita oma wäimehe kuulutusest ütleb. Prinz Karageorgewitsh wõib jo oma enese käe peal oma erapolitikat pidada, aga ikka äratab see kahtlust tema äia wasta. Greekamaalt tulewad tagamre! sõnumid, et Minister Delyannis ennast küll ametist lahti palunud on, Kuningas teda aga mitte weel lahti lasknud ei ole. Mäsfu-himuliõte poolest on Athenis uueõte kuulutust  müüride külge kliisterdatud, milleS Kuningast ja Ministreid ähwardakse, kui nemad sõda pidada ei taha. Rahwa keskiS olla ülepea sõea-himu suur. WaSta Türgi piiret saada weel rohkem wäge saadetud ja sellepärast ka wist weel rohkem mehi püsside alla kutsutud. Ikka aga loodetakse, et nüüd, kuS Serbia ja Bulgaria wahel rahu tehtud on, ka Greekamaa kauemini tõrkuda ei suuda. Mõnelt  poolelt wastab, et Kuningas Georg krooni oma poja KonstantinoS'e heaks maha panna tahta. Prinz Konstantinos  seista rahwa keSlis suureS usalduses. Paapsti poolt antakse Greeklastele nõuu, ennast wõitlemisekõ BulgarlaSte wasta, Rooma-Katholiigi kirikuga ühendada, f. o. Rooma- Katholiigi usku heita. Konsta n t inopeliS hakkawad  aealehed pärima, et kõik Balkani riigid ennast nõnda ühendaksiwad, kuida Saksamaa riigid ühendatud on. Sõeawäe  ja politika juhatust tahawsd need lehed Sultanile anda, Greekamaa olla juba selleS nõuuS. Waewalt on uskuda, et suurriigid seda lubawad, sest siis saakflwad jo Kristlased uueste Mohammedanlaste wõimufe alla. Saksamaa Riigipääwal ou selle kuu 18. pääwal nõuupidamised «viinamonopoli üle algatud. Ees' arwu järel saab wiinakauplus riigile aastav 668,692,990 marka fiSse tooma; kulud saamad 333,948,090 marka suured  olema ja fedawiisi riigile aaõtas 333,744,000 marka kasu tulema. Kõik need peawad täit tasumist saama, kellele sellest seadusest kuidagi kahju tuleb ja tasumiseks on 540,000.600 marka cmratud, peale selle weel 180.500,000 marka esimesteks kuludeks wiina monopoli korraldamiseks, nenda et esiteks 'peale jäädawate kulude 720,500 000 marka wälja anda on. Selle summa intressideks ja aegamööda  tasumiseks on 32,000,000 marka aastaS arwatud, mls hakatuses kasust mahu arvuka tulcb, nenda et esiteks riigile umbes 303.000,000 marka aastast kasu üle jääb, kuuni esimesed kulud tasutud on. PreuSsi Maa. pääwal on seadused Poolakate tagasitõrjumifekS  PoseniS ja riigi idapooUStes Maakondades, kdmmisfionide  nöuupidamise alla cmiuo. Et need seadused, kui ka mõne weikema muutmissga waStawõetud saawad, selle üle ei näi suuremat kahtlW olema. Poolakate laagris  teeb see muidugi suurt kahinat. Nemad otfiwad nimelt ka Paapsti poolt abi ja on selleks üht adreSst 32.000 allakirjägä Or. ÄiildthorM kätte saatnud. Ugä ka teifiti mõju vad juba need plaanitud seadused Poolakate peale. Üks suurmaade-peremeeS WolMiast on ,Sch!esta Zeitungile"  kirja saatnud, milleS oma suguwendadele nõuu annab neid endise Poolariigi jagust, M PreuW riigiga ühendatud  on, otsekohe kui kadunud asja maha jätta, selle asemescl  ennast neis Poolariigi jagudes wägewamast koguda, mis Wene ja Austria riigi walitsuse all seisawad. Selle unistaja mõtte järel wõtab uueSte asutatud ,Poolariik" oma läänepoolist piiret nende waSta, kuida see nüüd Saksamaa  ja Wenemaa wahel on, ei päri fiiS ka Weikseli jõesuud,  ei Danzigi ega Königsbergi linna, waid wenitab ennast ainult Wenemaa kuln peal? homiku poole, Muftmcrest  saadik. Baltimere randa, mis muidugi muud ei olla, kui üks ,Saksamaa järw", ei himuSta Poolamaa uus asutaja mitte, ja Galiziat jätab tema üheks seks küsimiseks". Selle wasta loodab tema Saksamaa poolt ja ka Austria poolt tuetust, kui see suur sõda kord lahti läheb, mida tulewiku-politikused Europa idapooliste ja läänepooliste maade ja rahwaSte wahel juba mitmest aeast saadik tõusma näewad. Wist saab see uüZ tarküs Poolakate eneste keSkiS niisama wähe söbrn leidma, kui Saksamaa! ja ÄustriaS. Poolakad PoseniS, GaliziaS ja ka Wene-Poolamaa! tahawad ühel meelel PaapStile üht palwekirja saata, et tema mitte üht ,Sakslast" Propst Dinder'it Posen - Gneseni Erzpiiökopiks ei kinnitaks. Kõik need püüdmised näitawad, kui tarwiS Poolakate tagasitõrjumist  läheb, !.>itte sellepärast, et nemad Poolakad on, waid sellepärast, et nemad ikka ja ikka rahwust, k-rikut ja riigipolitikat kokku segawad ja et nendest sellepärast ühegi riigi rahulist alamaid loota ei ole, niikaua kui nemad Poolakateks jääwad. Keisririigid peawad kaS omalt poolelt  Poolariiki uueste asutama, mis nende eneSte ega ka Poolakate õige kasu pärast korda ei lähe, ehk nemad peawad  Poolakate rahwust maha rõhuma. Kahju, et selle läbi rahwuSlikud kiustlemised ikka rohkem teritatud saawad ja mõnel teisel rahwusel selle läbi kannatada on, keS ikka selle riigi uStawad alamad oliwad, kelle all nemad elawad, ja muud ei soowi, kui aga oma emakeeles ja oma emakiritu  kotnbete järel Jumala teenistust pidada ja oma Riigiisa  eest palwet teha. ÜkS Berliin aealeht hakkab pärima,  et Saksamaa ülemerifed kolonied (asumaad) ühendatud Saksamaa Keisririigi walitsuse alt PreuSst Kuningriigi walitsuse alla antud saakfiwad. Põhjustatud on fee soowimine  sellega, et Saksamaa Riigipääw koloniede aSjnS tänine palju takistust teinud on, kuna PreuSst Maapääwa poolt selle tähtsa aSja kohta rohkem arusaamist ja ühemcelelist  tuetust loodetakse. WaStapanemist saab see nõu muidugi wäga palju leidma ja on ka ,Nalional°Z?ttungi" poolest juba , meeletuseks" nimetatud. Riigi nõuukogu eeS seisab uuS kaubalegemwe Sanfibari Sultaniga, mis järel nimelt kõik need kaubad, mis Saksamaa Zda-Afrlka kaitsemaade  põllutöö ja raudteede kosutamiseks ja ehitamiseks tarwis läheivad, ilma tollita Saufibari piiretest peawad wõima läbi weetud saada. Kange jookide peale tahetakse aga 25°/, tolli panna. Saksamaal on jälle ÜkS maaäraandmise  protsess tulemaS. ,Kieli Pääwal lehe" toimetaja Richard Prohl, tema abiline Bõckei ja selle abikaasa, hiljuti tuhthooneSse mõistetud Garauw'l sugulane, on kinni pandud. Nemad kõik olla Sarauw'iabtkS  olnud. Keiser Wilhelmi termis on wiimasest mahakukkumisest suuremat häda saanud. Wana Keiser peab küll ikka weel omaS tuas paigal olema, on aga muidu üSna terme ja tallitab oma ametit täie jõuga. Baieri Kuninga majapidamise aSjuõ on uueSte takiStuS  tulnud. Sekretär Klug oli seda aSja korraldanud, päriS aga kokkuhoidlikku majapidamist, mõne lõbu ametniku palga wähendamist ja uhkuse-ehituste feiSmajätMist, künni Kuninga sissetulemises ja wäljaminemised jälle kaalule nihkunud  olekstwad. SiiS pidi Kuninga waSkatamise all tema erawarand-se peale nii palju laenatud saama, kui tungiwate  wölgade tasumiseks ja korraliseks majapidamiseks tarwiS läheb. Löbu-ametnikkude palme peale tahab Kuningas  aga nende kõrgeid paikasi puudutamata jätta ja kewadel uueSte ehitama hakata. Kuninglik sugukond e! wõta sellepärast wastatamist oma peale ja kodumaal ei taha keegi laenata. Sekretär Klug on Kuninga käsu peale Berliui reisinud ja peab seal raha otfima. Kui tema seal ei leia, siis tahab ka tema seda tallitust oma käest ära anda. Kopenhagenis! kirjutakse selle kuu 19. pääwal, et Suur Wäinas jeaft kinni topitud on. Helfingöri ja Helstngborgi wahel lõhuti laewatee lahti ja katsuti ka Kopenhageni  ja Helstngöri wahel lõhkuda. Prantsusmaal on Madagaskari lepikus Parlamenti poolest 430 häälega 29 hääle wasta, wasta wSetud. Nii suurt häälebe-enamust  ei olnud Minister Freycinet isegi ootanud ja tema MtnisteriUN on selle läbi kindlat tuge saanud Parlamenti liiked on aru saanud, et MadagaSkariõ paremat kaupa saada ei wõi, kui senna mitte 100,000 meest uut wäge ei saadeta, mis sel korral kuidagi Võimalik ei ole. Arwatakse  ka, et tõörahwa - tälid, mis Decazevilles ja teistes paikades uueSte tõuSnud on ja kõiki rahulist tööd seisma panema kipuwad, märku on annud, kui «äga Prantsusmaal jäädawat kindlat walitsust tarwis lä?eb, kui mitte kõik asjäd täiffa ei pea raiSW ja hukka minema. Vastupanemist  rahurikkujate waSta, on wäga kibedast tarwiS. VigeoiS' alewikkuS, Correze departemcntis, otiwad Politsei-soldatid üht joobnud raudtee töölist ära wiia tahtnud. UmbeS 600 raudtee-töölist on selle peale Potitsei-soldatite peale karganud,  keS waewalt oma saagiga ja kahe teise kinniwõetud käratsejaga peastwad ja neid Vangimajasse wiisiwad. Senna on aga kõik meeletumate seltskond järele tunginud ja wangimaja  eeS on merine Võitlemine wiis tundi kestanud,  künni wiimakS Politsei-soldatid kohalise rahwa abiga käratsejaid ära peletastwad. Prinzide Väljamine,  mida leppimata erakonnad ikka uneSte päawakorrale  lõiwad, oli selle kuu 20. paamal Parlamenti nõuupidamise  all. Ministerium on selle was:a ja õiglasemad ja möistlekumad ringkonnad on ka selle wasta, sest nemad saamad aru, et Prinzid wöeral maal palju lahkemiui praeguse Valitsuse maSta wiha kihutada wõikfiwad, kui omal maal. Palju lootust ei ole leppimata ringkondadel oma nõnn kordasaatmise peale mitte, aga seesugused mehed ei taha iialgi omast kinstlemisest taganeda. -- Parlamentis  on selle kiu 13. pääwal Louis Leon Pronier rewolwrist  kaks pauku lasknud, ilma et kellegile häda tegi ehk ka teha tahtis. Tema ütleb ennast ühe kiaweri-tegija olema, keS teiste pettuse läbi kõigest omast ilma jäänud ja kes sellepärast sedawiifi amalikku osawõtmist äratada tahtnud. KaS tema mee! selge mõi segane on, sellest ei ole weel öiete aru saadud. —. Inglismaal tõuseb lirimaaküsimise  kõrwaS tö ör ahma-kü s i m i n e ikka koledama paistusega pääwakorrale. Selle ku l 16. pääm ll koguftwad Tozialistlased ennast Manchesteris nöuupidamisele ja ei teinud seal ülearu kära. Pärast lõunat kogus ennast aga tööta töörahwaS kõiksuguste hulgustega kokku, wiõkaõ aknaid sisse ja tegi teist kölwatumaid tegufi. Politsei ajas neid wiimakS ühest ära ja wöttiS mõned kinni. Birminghamis  oliwad selle kuu 14 pääwal weel palju suuremad tööliste kärad. Suur NettlefoldS'! kruuwiwabrik  Smethwikis oli Saksamaalt rohkest fisseweetud kauba läbi sunnitud, oma kauba hinda 20°/. alandama ja kunlutaS  sellepärast töölistele, et ka nende palk 10°/. pidi alandatud saama. Sellega ei olnud töölised rahul ja kui neile lärel ei antnd, stiS jatfiwad nemad töö seisma, loopifiwad  wabriku aknad stSse, wigaStastwad mashinaid ja tcgimad teist pahandust. UmbeS 1000 töölist läkstwad sellesama peremehe teistesse Vabrikutesse ja sundifiwad töölist nende käradest osa wõtma. Sedawiifi kogus ennast ükS umbeS 2000 meest suur hulk kokku ja lä?S Birminghami,  sealiseid töölist ka osawstmisele kutsuma. Politsei poolest oli hulk soldatid waSta saadetud ia waewaga saiwad  käratsejad laiali pillutatud. Smethwiki Vabrikuid tahetakse nii kauaks seiõma jätta, kuuni töölised pakutud palgaga rahul on ja tagasi tulewad. Londonis on SozialistlaSte  esimehed WandemeeSte-kohtu alla antud, jääwad aga senni pandi peale lahti, kuuni Wandemeeõte-kohuS kokku aStub. WalitsuS ei julge kindla käega nende küllest kinni hakata ja wist ei saa ka tohuS neile paljn häda tegema. SüieS kaswab isu ja sedawiifi ei tea keegi ette ütelda, tuS selle kardetawa liikumise wiimane ots saab olema. Herzog vsn Edinburgh on selle kuu 17. pääwal Malta saarele jõudnud ja sealt teisel pääwal Suda lahele Kreeta randa, sõitnud. RiigiwalitsuS on India Vice- Kuningale käsku annud Birmat ZngliS-India Keisririigiga ühendada. Vradlaughi pärimise peale on Wäljaspidiste aSjade Ministeriumi poolest ParlamentiS rehnung ette pandud, miS järel ainult need telegrammid, mida Sir Drummond Wolff ile kodumaalt saadetnd, 3964 nael stärlingi  kulu teinud on. f. o. praegnse kurst järel ligi 40.000 rubla, ja kõik aSjata. Sir Drummond Wolff ei ole Inglismaa Võimust EgyptuseS kinnitada, weel wähem kõrgendada  jõudnud, kuna tema kawal seltsimees, Türgi kommiSsär  Mukhtar Pasha, Türgi Võimust järgeS suuremaks kaSwatab. Jtalias on Graf de DorideS'e protseSfi aSjuS leitud, et see kiri, mille järel kõrge Vaimuliku ameti kandjaid ja PaapSti ligemaid nõuumehi süüdlasteks peeti, mitte nende poolt saadetud ei ole, maid PaapSki kahtlustamiseks  ühegist petjast järeltehtud on. Kardinal Angelo Jakobini on selle kuu 19. pääwal ära surnud. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu jB. pääwal suri Tallinnas endine NigoleSti kiriku ülemSpetaja, lufluS NikolauS  Ripke, omaS 68. elu-aaStaS. J. N Ripke oli Jaanikuu 44. pääwal 48!8 PeterbuxgiS sündinnd, käis Tallinna Gymnafinmift ja Tartu suurkoolist läbi ja oli