Kuida Parisist ühe Wnu lehele kirjutatakse, olla seal mõnes ringkondas himu Balkani poolsaare asjust Austria- Ungruiuaa wasta osa wõtta. Sellest aeast saadik, kus Montenegro Würst Partsis oli. Hakata mõned lehed õige nähtawalt Austria tallitust Bosnia-Aerzegowiua maadel  laitma ja ässttawaid kirjast Austria Keisririigi wasta kirjutama. Et Montenegrinlastrl himu on oma piireid Mustmägedelt alaspidi lagedama maa ja ranna poole nihutada,  seda teatakse ammugi ja mägise tuleb mõte, et Würst Nikita Prantsusmaal selle nõule on tuetust otsimas käinud. Teised lehed laidawad küll seesugust ärritamist Austria masta, nimelt ühe! aeal, kus Prantsusmaa muidugi  juba paha nime all seisab ja häda aeal kusagilt abi oodata ei wõi, aga sellest ässitajate lehed ei hooli. Inglismaal on Minister-Präsident Lord Salisbury nüüd ka ühes pidukõues oma mõtteid KeiSrite-kokkutulemise üle wälja rääkinud ja on seda iseäralise rõhuga kindla rahu täheks tunnistanud. Mida tema aga rahu asjalikuks põhjuseks nimetab, see ei saa wist Wenemaal just täieste õigeks peetud. Lord Salisbury loodab Inglismaa politika uimel, et kõik suurriigid Bulgarlafi ilma ühegi sissesegamata  teha ja tallitada lasekstwad, mis ja kuida nemad tahawad, oskawad ja sundawad. Ka Saksamaal ei wõi see kõne wist kõikide meele järel olla, sest Saksamaa Keisrit  on Lord Salisbury snguwere poolest .pooliti Inglaseks"  nimetanud ja aimata lasknud, missugust kohuseid see temale Inglismaa wasta peale panna. Inglismaa laiad wälised asumaad teemad kodumaal rasket muret. Indias on sõda TibetanlaStega, Lõune-Afrikas Znlu-Kafferlastega.  Nüüd on Senator Sherman Põhja.Amerika Ühendatud riikide Senatis kinnitanud, et Kanada maal kümne aasta käikus omad rahwasaadikud olema piawad, kas Londoni Parlamentis ehk Washingtoni Kongressis, arwu järel aga wiimases. Kanada, Ühendatud riikide piirel, on kõige parem maa Jnglismaa-Amerikast, ja kui fee ka teise kohta suur ei ole, siiski ei maksaks ehk kõiki teist pidadagi, kui see piaks ära langema. Senator Sherman  on selle sõnaga awaliknlt wälja rääkinud, mis muidugi  juba teada on: Amerikanlaste himu Kanadat oma külge wõtta. Kuida Kanadalased selle kohta ise mõtlewad, seda ei ole teada ja ennast Inglismaa küttest lahutada ei ole neil suuremat asja, sest neid lastakse seal wallaliselt oma käe peal tallitada, on aga üks seesugune mõte kord äratatud. fiiS on see ikka kardetaw ja peale selle on Kanadas  mäga palju Jirilafi, kelle wiha Inglaste wasta niisama suur on, kui Jirilaste wiha kodumaal. Jtaliast. Masfauahst on jälle pahu sõnumid tulnud. Heinakuu 27. pääwal saadeti 460 meest ühe kapteni ja nelja alama pealiku all ja 300 meest teise Kapteni all Debebi, ühe Abessinialaste pealiku masta. Assarlased, kes ennast juba Jtalia malitsuse alla annud oliwad, langest,vad  järsku Abessinialaste poole ja hakkasiwad wasta. Esimesest söeawae salgust on ainult 221 tagasi tulnud, nende keskis 57 haamatud; teisest salgust tuliwad 266 meest tagasi, nende keskis 19 haamatud. Ka kolm pealikut  on langenud. Konstautinopelist Sultan on ennast Massauah ärawõtmise  üte nii mäga pahandanud, et tema nüüd ka Jnglastega  tehtud kaupa Suessi kanali üle kinnitada ei taha. Wene Saadik on Türgi 'valitsusele kinnitanud, et Massauah  ärawõtmine Wenemaa poolt iialgi kinnitatud ei saa. Türgi malitsus on 34 millioni franki laenata saanud. Bulgariast. Rõõwlid on nüüd ometigi omad mängid lahti lasknud, kui lunaraha kätte saanud oliwad. Sõeamäge  on kohe .röömleid" taga ajama saadetud. Et neid kätte saadakse, seda ei usuta mitte. Prinz Ferdiuandi asjad  olla wäga kardetumad. Sõidulaem .Alekiandra" on LompalankaSse saadetud, et seal ootaks ja iga juhtumise wasta walmis oleks. Serbiast. Kuninga-praua tahab nüüd ise Konsistoriumi  ette tulla ja oma aSja eest kosta. Abielu kaitsejaks nimetatud Pirotschanah on Prantsusmaale, Kuninga-praua juure reisinud. Kuna suuri pölitika-asju suusönaga ja kirjadega arutatakse,  on kaks suurt ehitust walmis saanud, mis tvist edaspidi tegewa politika kohta rohkem mõjuma saamad, kui kõik sõnad ja kirjad. Juba mõne aea eest sai Wenemaa  Taga-Kaspia raudtee malmis, mis Michailomski sadamast,  Kaspia-mere rannast, Mecwi kaudu ja läbi Buchara  Khankonna Samarkandi linna läheb ja peale 1606 wersta pitk on. See raudtee, mis läbi suurte liiwakõrwede  läheb ja mille ehitamist sellepärast koguni mitte 'võimalikuks  pidada ei tahetud, köidab ucid kaugeid uusi Wene riigi jagust riigi südamega kokku, teeb kaubaajamist seuna poole wüimalikuks ja on üks mägew soon, millest läbi korraldatud elumiiftd ja Europa haridus nende maade sisse woolata wõimad, kus senni pea ainult röõmli-rahmad elasiwad.  Kõik haritud maailm rõõmustab ennast selle üle ja soowib Wenemaale õnne ja edendufi seal kaugel maal, kus Wene riigil haridust wälja lautada kutse on. UheS wöib fee raudtee aga ka sõeamäge rutuga senna, India piirele, medada. kui seda piaks tarwis olema. Et Znglismaa  ennast selle üle ei rõõmusta, seda wõib armaka, aga selle masta ei mõi Inglased kõige oma suure rahaga nüüd enam ühtigi teha. Niisamati on Homikumaa - raudtee 'valmis saanud, mis Miinist Belgradi kaudu lälii Serbia, Bulgaria ja Ida Rumetia Konstantiuopelisse läheb, ;a selle kuu 2° pääwa homikul on esimene rong Konsiantiuopelisse jõudnud. Wenemaal. ei wõi selle raudtee  üle suuremat rõõmu olla, sest see koidab neid uusi Balkani riikisi ja ka Türgi pealinna otsekohe Auskria- Ungrumaa külge ja wõiks suureks takistuseks olla, kui 'võitlemine Koustantinopeli pärast tõeste kord piakS lahti minema. Pcinz Ferdinand oma Ministritega on esimest rongi SofiaS otse kui ärritates pidulikult masta 'võtnud; Konstautinopelis on rong ilma pidudeta sisse sõitnud. Wõeramaa Saadikud oliwad juba enne kinnitanud, et nemad  pidudest osa ei wõtakS, kui selleks kellegil himu oleks. Üleüldise majapidamise ja hariduse ning rahwaste sõbrustuse  kohta on see raudtee muidugi mäga tähtjas ja wõib suureks õnnistuseks olla, kui riigid ja rahwad rahuS kokku leppida tahamad, ja omast kohast wõib see ehk la wägewaks  sundijaks saada leppima ja rahu pidama. Selleks andku Jumal õnnistust! Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 5. pääwa homikul tuli Kindral- Admiral, Keiserlik Kõrgus Suurwürfl Aleksei Alek - sandrowitsch kreuzer .Asia" pea! Tallinna sadamasse.  Keiserlik Kõrgus saada õpetuse-laemustikku läbi waatama, mis Tallinna lahel seisab, ja ka manöwritest Suures wäiuaS osa wstma, Selsamal homikul tuli Riia- Miilawi Piiskop Arsseni aurulaewa .Leander' peal Riiast Tallinnasse. Selsamal õhtal pidi Piiskop suure laulukooriga Kathedral-kirikus Jumala-teenistust pidama. Kuida .Rakmere Teadaandja" kirjutab, saada Piiskop Arsseni selle kuu 13. pääwal Rakweresse ja sealt järgmisel  paamal Iõhmi kaudu .Püchtizi" mäele sõitma, kus üks suur pidu peetud saada. Senna tulla ka EeStimaa, Liimimaa, Kunramaa ja Pihkwa Kubernörid, wangikodade ülem, Geheimrath Galkiu-Wraski, ja teised kõrged ülemad Peterburgist ja Mofkmast. Wasknarma pidurong jõuda selle kuu 15. paamal kell l l senna ja stiS pidada Piiskop  kohendatud kabelis Jumala-teenistust. Heidelbergist tulewad sõnumid, et Wana-Warbla mõisa pärisberra, Senator Geheimerath Gustav von Pröbsting, seal pärast pitkemat haigust selle kuu 4. päämal ära surnud on. Temaga on üks kõikumata auumees  meie kodumaa tähtsamate poegade keskist hauda läinud.  Omas kõrges ametis niisamati, nagu omaS maldaS, on tema suure lahkusega, kindlusega ja pedmusega igaüht, suurt ja meiket, masta wõtnnd, igaühe eest kostnud, kelle asi seda tarmitaS ja on igaühele abiks ja tueks olnud. Wana-Warbla mald on tema malitsuse aeal, kui tema ka ainult suwel mõned nädalid seal olla wõiS, waesest põimest jõukale kosunud, ja kes selle walla elu enne tundis, ei tunnud seda hiljemini enam ära. Weel kahe aaSta eest saiwad kõigile talukohtadele talumaa peal ja mõisamaa peal, mis senni weel müümata oliwad, mõimalikult odawad  hinnad ja teised kerged tingimised määratud ja siis igaühe enese hooleks antud oma rendikontrakti tahtmist ja wõimu mööda ostukontraktiks ümber munka lasta. Igaühel,  kellel selle kõrge herraga tegemist oli, kõige pealt aga Wana-Warbla mallal, on asja tema mälestust Mustuses  pidada. Geheimerath Gustav von Pröbsting on 65 aastat manaks saanud ja niipalju kui meie teame, on temaga tema sugu wiimane mõsu hauda läinud. EeStimaa Nitterkond on kohalisest paigast luba saanud ühe k o rral ist Maapääwa kokku kutsuda. Kuida meie kuuleme, saada Toompea - kooli asi ja teised kooli asjad pääwakorral seisma. Saksa-keeli .Tallinna Zeitung" kirjutab: ,Üks pitkem kiri Tallinnast Wene-keeli .Peterburgi Zeitungile" räägib sellest Oige usulisest kiriklikust pidust, mis Leikusekuu 15. pääwal PüchtiziS olema saab ja arrutab  selle maakonna asju nsutunniStuseAoolest. TeiSte asjade kestis räägitakse ka Lntheruruse kiriku (piab olema: kabeli, toim.) ehitamisescst seal, mis ära keelatud sai, sest et selleks tarwilist luba palutud ei olnud ja üteldakse, et üks 366 talupojast allakirjutatud palwekir' selle kiriku edasiehitamiseks,  ennast, allkirjade kohta, suuremalt osalt 'valelikuks  wälja näitanud olla, sest selgeks olla tehtud, et mitmed  allakirjutajad sellest palmekirjast ühtigi ei teadnud, teised juba mitu aaStat surnud ja muist meel ema rindaS oliwad. Kirjasaatja räägib sellest palmekirjast, mis peale ühe Õigeusu kihelkonna asutamisega selles maakondas 'vastatud olla, kui ühest .häbemata pettusest nende Lutheruse  usutunnistuse inimeste poolest, kellel seda tarwiS" olnud.  Selle käreduse juures, millega kirjasaatja räägib, loodame meie ka nende poolest, kelle peale selleS tungitakse, üht wastust anda wöima, kus ka alu?» pars (teine pool) sõnale laStud saab. Meie ootame elamusega kirja peale kohalisest paigast/ Kui .Tallinna Zeilu,lg" seda luba saab, siis katsume ka meie seda maStust oma lugejate ette panna. - Jõhwis on Heinakuu 26. pääwal Baltimaa Bratstwo Iõhmi jäuSkonna kooli pöhjuSkiwi pidulikult paigale  pandud. Pidule oliwad ka Würsti-praua Schachowskoi,  Würst Schirinski-Schichmatom ja Rittmeister Safonow  tulnud. Kuida .Wirulane" kirjutab, on Eestimaa Rahmakoolide-Inspektor,  Staatsrath von Mewes, ennast haiguse pärast ametist lahti palunud ja Pärnu ringkonna Rahmakoolide-Jnspektor  Poska tema asemele nimetatud, kelle asemele herra Drubomin tuleb. Saksakeeli .Tallinna Zeitnngi" sõnumite järel olla Rakmere Kreisülema wanemaks abiliseks Eestimaa Kubermaugu-malitsuse wanem asjalallitaja, Kollegien-Assessor  von R a m m, ja Paide Kreisülema üheks abiliseks Järmamaa Sõamäekohnse-kommissioul asjatallitaja ja Kihelkonuakohtu notar canll. jur. E. 8 ouis määratud. .Walgusel' näib himu olema uute Politfei-kohtute ameti-tallituft raskeks teha, ehk ka oma lugejaid nende kohtute karu,ust tundma õppima juhatada. See rahwajnhataja  kirjutab oma wiimase numre sees: .Tänamu 1. Septeenbril saab uus politsei Baltimaal .sisseseatud; sellega saab maarahwal esimest kord pärast .kuue saea aastase wõera maa kolonistide wäewalla all .olemist jälle Wenemaa seaduste ja õiguste osaliseks; .maarahmas ei saa enam millalgi ilma kohtu otsuseta .kohtadest wälja aetud ehk iga tühja asja pärast .türmi pistetud ja läbi rwgilud; iga talupoeg wõib edas.pidi  julge olla, et teda nuhtlema, wälja ajama ja siduma .ei tule enam suure maa omanik ehk mõisnik, kellele ta .renti maksab, maid kroonu ametnik, kellel oma ameti täit.mise  junreS üksinda üleüldine rahu ja õigus eesmärgiks .on. Usume ja loodame, et edespidi meie maa seltslikus .elus saab rohkem kindlust, õigust ja töewaimu malitsema, .kui see senni oli; rahwas saab enam ja enam harjuma .seadust kartma ja tundma, kuna ta senni ajani rohkem .inimese tuju ja wõimu kartis; kellel talupojal ei kõla .kõrwas sõnad .haakriht tuleb", .ma saadan sind haak.rihtt  juur/ jmt. Kui ta neid sõnu ehk ähwardust kun.liS,  siis käisimad ta ihust hirmnwärinad läbi, ta teadis, .mis ta pidi tegema, kas koormaga kraami aj ma, mõi .metsa putkama. KeS Eestimaal ei mäleta, ehk ei ole .kuulund sest hirmsast peksmisest, mis Tallinnas 1858 .Wene turu peal sündis?? Kui politsei amet oleks fiis .kroonu meeste käeS olnud, Saksamaa keskaja rusika õigus .ei oleks wõinud nii kaua Baltimaal walitseda. Selle.pärast  meie teretame suure rõõmuga uut maa-politseit, .kui õiguse, seaduse ja rahu toojat ja kahtlemata wõime .tõendada, et iga talupoeg ehk maamees saab seda tänu.pisaratega  wastumõtma, kui uut Wene Keisrite armu/ Kui üht kodumaa teatajat oleme meie .Walgust' hakatusest  saadik tundma õppinud, ühes aga ka kui üht lehte, kes aSjadest toore tuhinaga kirjutab, millest temal aimu ei ole ehk mida tema meelega teisiti pöörab. Meie ei mõi ka siis siin imeks pauna, kui seda häbemata teutamist ja meeletumat segadust lueme. Kõige malede peale wastata, miS selleS lühikeses sõimukirjas on, ei ole meil aega ega ole ruumi, ei ka õiete asja, sest paremad kodumaa-pojad, need, kellel iialgi .haakrihtrit" karta ei olnud, teadwad mäga heaste, et aSjad fliu koguni teisiti oliwad, kui .WalguS"  kirjutada heaks arwab. Tähendame ainult mõne jultunud male peale, mida .Walgus" siin, kes teab kellele, ette kannab. Ilma kohtu otsuseta ei ole siin juba ammu kedagi tema kohast .wälja aetud/ Juba fiis maksimad siin ja saiwad truuwnsega peetud need määrud, miS Taluseaduse  ZZ 116, 111 ja 112 sees seisawad, kni Wenemaa  seespidistes kubermangudes piiramata päriSpõlw ehk ihuomanduS walitseS. Niisama 'vähe on siin inimesi .tühja asja" pärast .turm/ pistetud ja .siduma" ega .rookima" ei ole .mõisnik" fiin iialgi kedagi tulnud, waid keS seda omas ameti-tallitnse kohuses tegema ptdiwad, need oliwad just niisama heaste Keiserlikud ametnikud, kui nende järgmised seda olema saamad. Need, kes.Wene turul' omal aeal .peksa" saiwad, need oliwad mässajad Kõigekõrgemast kinnitatud seaduse waSta, need tahlfimad .rusika õigust' Keiserliku seaduse asemele panna ja .kes Eestimaal ei mäleta ehk ei ole kuulund", et nende eelkäijad  hiljuti enne seda Mahtra mõisa põlema pistnud ja ühe Keiserliku pealiku ära tapnud oliwad? Meie mäletame seda, meie mäletame seda ahastust ja neid stlmapisaraid, mis kõige selle järges tuliwad, ja meie teame ka, et need õnnetumad  just seesugustest .rahmasõbradest' õnnetuse sisse ässitatud  oliwad. .Haakrihtrit' ei olnud auusal inimesel rohkem karta, kui temal edaspidi KreiSülemat ja tema ametuikkust, Urjadnikust saadik, karta saab olema. .Walguse" sõuad, .kas koormaga kraami' ja .wõi metsa putkama", näuvad nende nurjatumat julgust tuetada ehk äratada tahtma, kes omaS ülemeeleS teistele teed anda ei taha, kuida üks seesugune  tegu paraku weel sel suwel maldas üht ülihaledat õnnetust sigitanud on. Argu lasku keegi ennast .Walgusest' eksitada ja oma ülimeelist, toorest tuju suureks  kaswada: Meie tänised kohtuwauemad ei kannud oma