börfll selle knu 3. pääwal marka peale tõusnud. Saksamaa Rtigipääwal, mis nüüd ka juba koos on, saiwad selle kuu 3. pääwal summad wasta wõetud,  mis riigi wäljaõpidiste aSjade tallitusekS päritud oliwad,  nende keskiS ka kõik summad Jda-Afrika asumaade tarwitusteks. Richter soowis Jda-Afrika asju arutada, enne kui need Riigipääwale ametlikult ette pandud oliwad. Würst Bismark wõttis selle wasta mitu kord sõna ja seletas  nimelt, et orjakauplemist, miS tuhandete aaState kaupa kestanud on, mitte korraga häwitada wsimalik ei olla. Maha ei pia selle häwikamise püüdmine aga mitte jäätama ja seda ei tahta ka wist Richteri wabameeline erakond mitte, kui ka selle erakonna lehed kõiki ära teha, millest riigile tüli ja takistust tulla wõib. Umbeõ sedasama wastust  sai ka Bamberger Lääne-Afrika aSjus. Suuremad arutamised selle asja kohta on siis weel oodata. Niisamati  on ka oodata, et Würst Bismark Dr. Geffcken'i ja Sir Morier'i asju Riigipääwa ees seletama saab, mis ikka weel palju kahinat ja tuSka teewad ja mis, kuida mõnelt poolelt arwatakse, üksteisega kuidagi sidemes seista, Geheimerath Dr. Geffcken'! lahtilaskmist on Riigikohus sellega põhjustanud, et tema Keiser Friedrich'i pääwaraamatute  wäljaandmisega küll midagi teinud on, mida seaduS maa-äraandmisekS nimetab, et aga kuidagi selgeks ei wõida tehtud saada, kas tema sellega seda kurjategu ka teha tahtis. Kergest wõtks olla, et seda aSja kõrgemate osawõtjate  pärast soigutati. Kas Sir Morier tõeste teades ja tahtes Saksamaa sõeawäe liikumist Marschall Bazaine'le on teada anda tahtnud, selle üle on palju waidlemist. Bazaine' tunnistusest Sir Morier'i heaks ei peeta suuremat lugu. See waene mees olnud alalises raha hädas, olnud ka Sir Morier'ile wolga ja wõiuud ehk sellepärast tunnistanud olla, mida teine tahtis. Mõnelt poolelt arutatakse koguni, et see tunnistus nii iseäralises Prantsuskeeles üles pandud olla, kuida Marschall Bazame oma emakeelt wist mitte ei kirjutanud. See kõik näidata wälja, nagu oleks see enne ühes teises keeles üles pandud olnud ja sellest ümber tõlgitud. Kõige mähemast ei olla tunnistaja seda mitte ise kirjutanud, waid see olla temale allakirjutamiseks ette pandud. On see sedawiist, siis langeb  sellest tunnistusest isegi üks õige kahtlane kiir Sir Morier'i peale. Teine afi on aga ikka see, mikS seda asja just nüüd, tagajärel, maailma ette rebiti, kuna muidu seesugused pahandused kohe ja ainult nende kahe walitsuse wahel tasakesti ära toimetatud saiwad, kelle külge need iseäraliselt -puutufiwad. Seal ei puudu fiis ka mitmesugustest  arutamistest aealehtedes. mis enamist senna kokku jooksewad, et Sir Morier'i tallitus Peterburgis mitte Würst 'Bismarki meele järel ei ole olnud, keS teda sellepärast nenda sealt ära kangutada tahtnud. Põnewusega oodatakse  seletust, kui palju seda aga saab. see on küfitaw. Saksamaa ,wabameeliste" ja teiste riigiivastaste erakondade  lehed hõiskawad, et Würst BiSmark nende kahe asjaga  auku langenud olla, ja mitmed wõeramaa lehed hõiskawad  kaasa, et aga see mees ennast lusika fisse uputada laseks, seda ei ole arwata, Kõrged prouad Inglismaa Kuningakojast ja selle Kuningakoja sugukonnast, kellel kõikidel  sel korral wähem ehk rohkem tuska Saksamaa wasta on, walmistawad ennast Biarritzi terwise-wee paikas, Prantsusmaal,  kokku tulema. Hannoweri Prinzess Friedrike ja tema mees, Baron von Pawel-Rammingen, on juba seal, endine Hannoweri Kuninga-praua Marie tulla Küünlakuul, Keisri-praua Friedrich eh? weel enne seda ja Inglismaa Kuninga-praua Victoria Paastukuul. Ilma kahtluseta ei waadata Saksamaalt mitte selle kokkutulemise veale. Brombergis on Jõulukuu 29. pääwal wennaksete Schramm suur auruweski maha põlenud ja üks wend on tules surma saanud. Belgias on Kuningas Leopold ise ühe kirja wälja annud, milles seletatakse, et tarwis läheks üht Belgia laewustikku asutada, üleüldist sõeawäe-kohust seaduseks teha, sõeawäge rohkendada ja Kongo-rnki Belgia asumaaks wõtta. PrinzesS Klementine on Belgiast Prantsusmaale ja sealt Jtaliasse reisinud. Wist ei ole tema kosjakätk korda läinud. Austria-Ungrumaalt. Kõik Wene söeawäe-saatekonna liiked. ülemast alamast saadik, kes Austria Keisri teretamiseks  tulnud oliwad, on oma rangi kohatised auutähed saanud, ka Kerholmi rügementi kapellmeister. Ülepea on see saatekond iseäralise auustusega wasta mõetud ja üles peetud, mis nenda tähendatud saab, et Austria poolt hoolt peetud saada, Wenemaa sõbrust igal wiisil kosutada. Juba kostawad ka healed, miS kinuitawad. et mõlemite Keisririikide  wahel Balkani poolsaare asjus täieline usaldus Valitseda. Prantsusmaa lehed httkawad koguni juba kinnitama,  Austria saada pea awalikult Kesk-Europa-ühendusest wälja astuma ja seda katsuwad ka mõned Inglismaa lehed teha. Teiselt poolelt arutatakse, et seesugused .sõnumid" muud ei olla, kui nende ringkondade eneSte soowimised ja nõuuandmised. et Austria seda teeks, kuida ka ckujal nähtud on, kuS seesuguste .sõnumitega" üht soowitud liikumist  äratada katsutakse, mille peale need ise' mõtelnudki ei ole. kes foowima pidiwad. Kui aga Wenemaa ja Austria wahel lahkus ja usaldus walitsema hakkawad, siis olla see Würst Bismarki teenistus, kes juba ammu nende Keisririikide  lepitamise kallal tööd teinud olla. On kord Balkani  poolsaare asjad nende wahel rahuliselt korraldatud, fiis olla seatine tüli-katel jahtunud, Prantslaste ,kättetasumise"«himu  pidada fiis ka oma enese nödruse sisse uppuma ja maailma rahu kohta ei olla enam ühtigi karta. Prantsusmaal wahiwad kõik silmad Parist Parlamentisaadiku  walimise peale, nagu piakS sellest üksikust saadikust riigi peamees saama ja isamaa õnne ehk õnnetust oodata olema. Mõlemad kandidalid, Boulanger ja Jacqueõ, kõuelewad ja saavamad kirjast wälja. milles igaüks iseennast  paremaks Vabariiklaseks kiidab ja teist ja tema erakonda wõimalikult alandab; mõlemad lubawad ka rahu pidada, rahwast rikkaks, wägewaks ja õnnelikuks teha. ,Kättetasumisest" ei ole sel korral suuremat juttu, sellega ei arwata sel korral palju meelitada wõima. Parist waimulikud  ringkonnad seisawad Boulanger' pool. Republikanlased  ja Monarchifllased tahawad Boulanger' waStase pool seista, olgu see kes tahes. Parlamenkis on Minister-Prästdent  Fluquet ja Parlameuti-saadik Laur riidu läinud,  mis peale Laur oma waStast duelliSse kutsunud, keS seda aga mitte waSta ei wõtnud. Inglismaalt. Et Sir Morier'i kodumaal suurem hulk aealehtedest tema eest kostab, seda on muidugi arwata ja ,Standart" on kord lausunud, et Inglismaa ennast ka Wenemaaga sõbrustada wõida, kui Saksamaa sõbruS jahtuma  hakkab. Selle juures ei sõima aga Inglismaa lehed, nagu mõned teised seda teewad. Saksamaa poolt kinnitatakse,  et seal ühe ehk teise Inglase tegude pärast iialgi wiha kõige maa ja rahwa peale heidetud ei saada. lirimaalt on jälle paha kuulda. Seatine Kiudralfekretär  Balfur olla hirmuS oma elu pärast. Salaseltsid  on temale selle eest surma kuulutanud, et tema Donegali Grafkondas neid rentijaid kohtadest wälja heita laskis, kes oma renti maksta ei tahtnud. Temale on rohkem wahtifi määratud. Jtaliast kirjutatakse, et Weue misfioui-rong Jõulukuu 24. pääwal Aschinow'i juhatusel Port Said'ist Obok'isse läinud on. Igas paikas on Prantsusmaa Konsulid neid ametlikult teretama tulnud. - Oboki Kubernör on käSku saanud, sõeariistadega salkufi mitte maale laSta. Serbiast. Kuningas Milan on une põhjnsscadnse mälestuseks ühe medalje asutanud, mida peale Kuninga ja Kronprinzi ka kõik need kanda wõüvad, kes selle seaduse tegemisest kuidagi osa wõtnud on. Medalje peal seisab: .Põhjusseaduse tegijatele tänulik Serbia." Sedawiist näib Kuningas nüüd rahwa pahandust tema lahutamise üle õige targaste lepitanud olema. Kui kaua see aga kestab, see on teine afi. Bulgarias ou lausa tüli Priuz Ferdinandi walitsuse ja Greeka-Katholiigi kiriku wahel lahti. Juba selle üle oli suur pahandus, et Metropolil kutsumise peale Prinzi juure ei tulnud, kui aga pärast Prinz Jõulu-õhtal Jumalateenistusele  tuli, fiiS oliwad kõik Piiskopid wälja läinud ja räägiti, et tema nime palweS nimetatud ei olla. Prinz läks wihaselt koju, laskis Ministrid oma juure tnlla ja fiis öösel kell 3 Piiskopid shandarmidega Sofiast wälja wiia. Rahwa meel on wäga paha ja mõned arwawad, et Stambulow seda nõuu annud, et Prinz Ferdinand selle läbi rahwa ees weel halwemaks saaks. Piiskopid annawad  Prinzile süüks, et tema Nooma-Katholiigi usku BulgariaS  wälja lautada tahta. Kuida see asi lõpeb, see -on teadmata. Afrikast. Ligemate sõnumite järel oli Uganda Kuningas  Mwango kõiki Ärablafi, keS tema ihuwahid oliwad, ära tappa ja neid selleks ühe tühja saare peale saata tahtnud, kus nälga surema pidiwad. Seda on Arablased aga märkanud ja on tema majasse tunginud, kust tema küll põgenenud, pärast aga kinni wõetud saanud. Ihuwahid  pannud nüüd tema wanema wenna, Kiowa, Kuningaks,  et see omad tähtsamad ametnikud aga Khristlaste krskist wõtnud, fiis läinud Arablased uueste mässama, peksnud uusi ametnikkufl, pannud Mohammedanlafi nende asemele, põletanud Prantsusmaa ja Inglismaa miSffoniasutused  maha ja tapnud Ristiusku astunud kodurahwa ära. Misstonärid on peaSnud ja Usambara'sse tulnud. Arablased on Unganda't Mohammedi usuliseks riigiks kuulutanud ja ähwardawad kõiki miSstoni-asutust häwilada ja kõiki Europlafi ära tappa, kes orjakauplemife lõpetust pärimad. Amerikast. Pühade ümber ja pühade aeal on Pohja- Amertka Ühendatud riikides palju ja koledat õnnetust olnud. Jõulukuu 29. pääwal telegraferiti New-Dorkist: Laastamised,  mida heiline keer-tuul Pennsylvanias teinud, on suuremad, kui efltekS arwati. Hirmsa wõimuga langes ida poolt tulnud keertuul, mis 200 jalga laialt käis, Pittsburgi  linna peale. Üks maja, mida ehitati, sai maapinna tasu maha puhutud, mitmed inimesed saiwad surmatud ja umbeS 40 wigaStatud. Wõib olla, et weel rohkem surnuid  puru all on. Omal järgmisel teel puhus keertuul mitmed kirikud, majad ja puud maha. Kui tuul ReadingiSse  jõudnud oli, fiis saiwad raudtee ja mitmed töõmajad  lõhutud, mis põlema läkstwad ja kus 4 töölist tuleS surma saiwad. Üks wiiekordne sttdiwabrik sai maapinna tasaseks  tehtud. WabrikuS oliwad 350 inimest, enamist tüdrukud  ja naesed, tööl. Tänine on j 5 surnukeha leitud, arwatakse aga, et neid weel umbes 60 puru all on; peale selle saiwad 35 wigastatud. Suuburys saiwad 2 inimest tormist surmatud, mis ka Harrisburgis, Scrantonis, William  Sportis ja Wheelingis kange wõimuga möllas. Brooklyniõ  lõhkus keertuul meremäe barakid, kus ka mitmed meresoldatid wigastatud saiwad. Pennsylvania Carlisle linnas kukkus linna söeariistade maja hirmsa raksumisega ümber. Ka ükS koolimaja kukkus maha. Lapsed, kes sel aeal koolis oliwad, saiwad euamist kõik wigastatud. Pittsburgis  on keertuul kõige hirmsamast möllanud. ASjatallitused  on seal täitsa seismas ja kõik ou tööl, õnnetumaid wõimalikult aidata. Rauast ja terasest ehitatud silla Niagara  joa ligidal on torm lõhkunud ja jõkke paiskanud. Ainult telegrafi tornid on seisma jäänud. Misstfippi jõe peal ou pühade aeal kolin anrulaewa ära põlenud, kuS juures palju inimesi surma saiwad, ja Marbleheadis (Massachusetts'! riikis) ou ükS määratu tulekahju suuremat jägu kaubamajadest maha põletanud. Üks neist aurulaewadest,  »Kate Adams", wedas 200 reisijat ja palju kaupa. Kui laew Esmaspääwa homikul Memphis'! ligidale jõudis, läks tuli lahti. Kohkutatud reisijatest saiwad umbes 40 surma, kes kaldale jõudmist ära ei ootanud ja jõkke kargaflwad.  Mitmed on peale selle weel kadunud. Aurulaew »Lief Enckson" põles Zeatle juures (Washingtoni riikis) ära ja ühes ka kuus inimest. Hirmus oli õnnetus, mis PlagnemineS'e junreS (Louisiana riikis) anrnlaewa ,John H. Hanna" peale lange Peale saeast reisijast peafiwad ainult mõned peale kümne eluga. Tuli läks kesk-ööl lahti ja langes kange kiiruga punwilla-lasti peale. Katse, laewa kaldasse ajada, ei läinud korda. Kaldalt püüdsiwad suured rahwahulgad appi tulla, aga ka see oli asjata. Peale 50 inimest leidfiwad tuleS surma, teised, keS põlewate riietega ja kõrwetatud kehadega wette kargasiwad, uppusiwad senna ära. Ühendatud-riikide Kindral-Konsul Samoa saartel, Sewell, oli Senatisse kutsutud, kus tema arwas, et weel rohkem werewalamist Sakslaste ja Samoalaste wahel oodata ou. Kvi senna mitte Amerika poolt abi ei saadeta, siis wõtta Sakslased selle saarestiku täitsa oma walitsuse alla. Seal on pärast Kuningas Tamasese, kes Sakslaste kaitsuse all seisab, oma wastase, Mataafa, üle wõitu saanud. Omalt maalt. Tallinnast. Nagu ikka, nenda on ka selleks uusaastaks  Keisri Majestäti poolest rohkest auutähta wälja jäzatud ja .Walitsuse Teadaandja" täidab nende üleslugemisega  kaheksa lehekülge. Meie paneme ainult kõrgemaid  ja neid saajaid üles, keõ meie kodumaa kohta kuidagi iseäranis tähtsad on. Neist saiwad: St. Andrease rittretähe brillantid: Admiral Graf Heyden  ja Admiral NowostlSki; St. Vladimiri rittretähe 1. klassist: Ratsawäe Kindral Tschertow; St. Aleksander- Newski rittretähe brillantid : Senator Starizki ja MiniSterkomitee  Prästdent von Bunge; St. Aleksander Newski rittretähe: Raha-MiniSter Wõishnegradski, Kohkute-Minisker  ManaSsein, KeiSri-praua Maria asutuTte eestseisja Durnowo, Auu-wöörmünder Sipjagin, TeaduSte akademia liiked Kokscharow ja BcSobrafow; Walge-kotka rittretähe: Riigisekretär Wilson, Minister komitee kanzellei-ülem Kulomstn  ja tema abiline Scholtz, Warschawi suurkooli Rektor  Lawrowski ja Moskwa suurkooli Professor Sacharjiu; St. Wladlmirt rittretähe 2. klassist: Nowgorodi Kubernör Mosolow, Pensa Kubernör Woikow, Orenburgi koolikonna Kurator Michailow, Kharkowi suurkooli Professor Grube ja Waikse - mere laewustiku kommandõr Vice-Admiral Schmidt. St. Stanislause rittretähe 1. klassist: Tartu suurkooli Professorid Volck ja Dragendorff. St. Wladimiri  rittretähe 3. klassist: Kuuramaa Kubernör Kammerherra  Sipjagin, Eestimaa wangikodade-komitee juhataja Kontreadmiral Baron von der Howen, Riia Aleksander- Gymnafiumi juhataja Bjelawski, Kuresaare-Gymnafiuini juhataja Wiedemann ja Riia Kubermangu-Gymnafiumi ülewaataja Schwartz. St. Wladimiri rittretähe 4. klassist:  EeStimaa Kubermang,--Prokuröri abiline Antonow Riia poSli- ja telegrafi ringkonna ülem Dmitrijew, Tarku Veterinärkooli ProfeSscr Rosenberg, endine Tallinna Aleksander-Gymnastumi  kooliõpetaja Salem. Tartu Gymnafiumi  ülemõpetaja Weiner ja Peterburgi Kanba-kooli kaSwataja  ja õpetaja Mickwitz. St. Anna rittretähe 2. klassist: Liiwimaa wangikodade-komitee juhataja Schutow, Tartu suurkooli Professor Raehlmann, Tallinna Aleksander- Gymnafiumi juhataja Jantschewezki, Miitawi Real-kooli juhataja Kuhlberg. Birkearuh Ateksander-Gymnafiumi juhataja  Feldt, Tartu suurkooli Docent MafingZ ja Riia Kubermangu-Gymnafiumi ü! " õpetaja Pasfit. St. Auna riltre-tähe 3. klaSfist: T z mrogi Ringkonna-kohlu