Tallinna Sõber. K! 33 Ukstelstkümnes aastakäik. Tallinnas, 2. Jaanikuu pääwal W 9. Uleötdnc aciiltht Eesti rahwalc maal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor»'i pärijate trükimajaS: »a«tas 2 rubla, 4l> kop.— pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aasta« I rublo 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse waSta r Talliunas: pärijate irüüimajas. ZfeterSurgls: S. Seelandt, kk S 4. —Tartus: Laakmauu. - Uakweres: z. Auhs. haides: A. SetdetSera. Kapsasus: K. KollSerg. - A. poodis. WUjaudis: S.A. Karow'i raamatupood. Aarwas: W. Mõrus: ?ra«a Älielrose. — Walkas: W. Nudolst. Kuresaares: TS- -6ange. - Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab valtiskis, kirjad täitvad Baltiski (Baltischport LkõSvl-iä-llovri. Register! Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Soomemaa Kiiidral-KudeenSr> märgukiri. Talllinnast: Wandest kohtule ees. Koolide wenrstamiue. Uutest kohtntest. Usaldus Wene rah?.takli!uste peale. Walitsuse ringkonnast Õnnetused. Pahateud. Veitud rahakott. Maali: Mitmesugused sõnumid. BauisNfl: Ilmad. Põllusõuumid. Sadama sõnu. id. Tartust: UuS Racherra. NäituS. Liiwimaa Noored Dottorid, Dacll. N.iost: SisseõuuiStamine. PõhjuSliwi pammiue. Tulekahi. Pärnust: Põllusõuumik. Saaremaalt! Õnnetused. Kuuramaalt: Maru. Ilmad.  Pttrrburgist:  Keisriajast. - Moslwast: «audtee õnnetus. - PõllusSuumid. W-niSisti Oberst Pewjow. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutuleht! Sõca naruS. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Leh kuu 26. pääwal. Saksamaalt. Reichenbachi ümberkaudu, Saksi Kuningriikis, on Lehekuu 22. pääwal kange wihmasadu  palju kahju teinud. Hooned on sisse kukkunud ja inimesi ja loomi on —Samoa-konferenzi  otsused ei ole weel kuulutatud, kui see nõuukogu oma tööd ka juba lõpetanud on. Niipalju arwatakse, et Samoa saarestikul aSjad jälle nenda piawad korraldatud saama, kuida need Kuningas Malketoa aeal oliwad. Saksamaale  piab kahjutasumist maksetud saama. Walitsuõ saada kodurahwaft kokku seatud, Saksamaa ja Amerika nõuuandjate  juhatusel. Üks Inglane saada wahemeheks pandud, kui kodurahwa ja nende nsuuandjale nõuud kokku ei lähe. Saarte peal saada kolu» süte-jaama asutatud. Austria-Ungrumaalt. Wiinis räägitakse, et Keiser Franz Josef Leikusekuul Saksamaa Keisri wõerusele minna. Tülid Belgradis teemad kahinat kõikis Austria-Ungrumaa  aeakirjanduses, milles arutatakse, et Kunigas Milan tagasi tulema ja Diktatoriks (sundijaks) hakkama piaks. Ungrumaa Niigi-nõuukogus on jälle õige walju sõnadega Minister-Präfident Tisza peale kiputud, et tema omast ametist lahkuks. Seda ei taha tema aga teha ja leiab Keisri juures tuetust. PragiS on Ministeriumi käsu peale Me seltskonnale Politsei läbi kuulutatud, et seltside poolest osawõtmine Parifi wõidu-turnimisest mitte lubatud ei ole. Prantsusmaalt. Präfident Carnot on riikis reisimas,  saab igal poolel rõõmu-hõiskamiStega ja pidu-laudadega  waSta wõrtud ja piab kõnefi, miS peale siis jälle rõömu-hõiskamistega wastatakse, nagu oleksiwad kõik aSjad kõige tulusamas kordas. .ParisiS peetakse suurt näitust edasi, kus mõnel pääwal 60,000 waatajat käib. mõnel teisel pääwal koguni peale 300,000. Wõerad Saadikud on ka juba Parist tagasi tulnud, nenda ka Wenemaa Saadik  Varon Mohrenheim Lehekuu 23. pääwal.  Boul  aug iSmus, see kardetaw tõbi, mis kõige Prantslaste külge hakkama kippus, olla sellest aeast saadi? nõrkemas, kuS Kindral Bonlanger põgenes, ehk kuS kawalad Ministrid  teda ettekujMatud ära peletafiwad. Ka olla tema haiglane ja olla Inglismaa õhkuS kangest kõhnema hakkanud. Boulangistlased tunnistamas seda tühjaks jutuks. Teiselt poolelt räägitakse, tema olla nii julge oma walitsejaks-saamise peale, et juba auutähtefl oma erakondlastele wälja jägama hakata. Inglismaalt. Saksamaa Keisri oodatawat wõeruskäiku  on eraliseks tunnistatud ja sellepärast ei saa Parlamenti  poolest selle kulude kandmiseks mitte raha päritud. Persia Schahi wõeruSkäik olla aga riiklik ja selle kuludeks saab raha päritud. Lehekuu 12. pääwal sai Kuninga-praua Victoria 70aaStane sündimisepääw  suure ilu ja uhkusega peetud. Lord Salisbury on üht plaani teinud, kõiki Löune-Afrikat Inglismaa wõimuskonna  alla wõtta. Kui palju see nõu wöib täidetud saada, see on muidugi meel küsitaw. Hollandimaalt. Kuninga-praua Emma on Neuwied'isse reisinud, kuhu tema Lehekuu 27. paamani jääma ja kuhu NaSsau Herzog Adolf, Luremvurgi tulew Suurherzog, tema jutule tulema pidi. Kuninga termist üle ei ole mõnel aeal sõnumit tulnud. Jtaliast. KuningasHumbert ehk Umbsrto, kuida Jtalialastd ise teda nimekamad, ja Kronprinz on Satsamaalt  tagasi tulleS igal poolel suurte rõõmuhõiSkamiStega ja pidudega wasta wõetud. Ka Miuister-Pcäsident Crispi on Roomas suure auuga teretatud, kui lähemal teel enne Kuningast Rooma linna jõudnud oli. Roomas pidi Lehekuu 28. (Jaanikuu 9.) pääwal Giordauo Bruno mälestuse-sammas pidulikult lahti tehtud saama, kes Küünlakuu  17. pääwal 1600 RoomaS kui usu-eksija ja eksitaja (Ketzer) elusalt ära põletatud sai. Paapfl ou Lehekuu 12. pääwal peetud KonsifloriumiS selle wasta lörelenud, aga tasasemalt, kui ette arwata wõis. Arwatakse, et tema oma healt waljummi tõsta tahab, kui sel pääwal Roomas ehk segadusi tõusma piakS, kuida Paapfllased loodawad, kus siis aSja oleks uueste Paapsti wabaduse puuduse üle kaevata,  kellel omas elupaikas mitte enam wõimust ei olla tegusi ära keelata, mis Rooma-Katholiigi kiriku ja selle kiriku pea teutuseks tehtud saawad. Ka on Paapst Katholiigi-pääwade  tegewust kiitnud ja sellega Katholiiklastele otse luba annud nende Riigiwalitsuste waSta panna, kes mitte PaapSti ilmaliku riigi uueSte-asukamise eest kosta ehk koguni ka wõidelda ei taha NiigiwalilsuSle ja Paapsti, nenda ka RiigiwalitsuSte ja Rooma-Kalholiigi usutunnistustest  riigi-alamate, wahel sigiwad sellest muidugi uued lõhked,  sest Kirikuriigi peaflmiseks Italia Kuningriigi alt, ei ole muidugi kellegi! himu, ilma sõeata Italia Kuningriik ega ka ükski teine Italia riik seda wälja ei anna ja Paapst õpetab nüüd riigialamaid, seda osawõtmise puudust patuks pidama. Paapst ja riikide ja rahwaSke nüüdne elukord ei taha sedawiifi kuidagi enam kokku mahtuda. Kuida see tüli kord lepitatud piab saama, see on ka üks küsimine, mille ärawastamine palju muret teeb. Serbiast. WiimaStel käradel Belgrad'tis ei arwata suuremat tähtsust olema, sest nendest wõtnud ainult koolipoisid,  wedelejad ja Halwa rahwa hulgad osa. Ametlikkude sõnumite järel on neis kärades 1 pealik ja 19 shandarmi rohkem ehk wähem wigaStatud ja haawatud; käratsejatest on Gymnafiumi-õppija Mikowitsch surmatud, üks inimene rewolwri-kuuliga raskest ja 12 inimest kergemast haawatud. Ülekuulamiseks on umbes 100 inimest kinni pandud, nende keskiS ka Garaschanin. Metropolil Michael on Lehekuu 18. pääwa õhtal ootamata Belgrad'tisse tagasi tulnud. Sõnum tema tulemisest jooksis ruttu läbi linna ja rahwahulgad, preestritega ja walitnd rahwasaadikukega mõlemist erakonnast eesotsas, tuliwad teda pealinna ja Synodi nimel teretama. Wenemaa Saadik Persiani oli ka tulnud. Kui aurulaew Melropolitiga ligemale jõudis, siis pandi tulelondid põlema ja hüüti temale ,Zivio!" wasta. Pärast teretamist iStus Metropolil tõlda; rahwaS saatis teda tule-lontidega ja rõõmu-hõiSkamisega. Lehekuu 21. pääwal oli Metropolit noore Kuninga jutul. Pärast nõuupidamist alamate waimulikkude ringkondadega on Metropolit Michael ja Piiskop HieronymuS Walllsnstle üht aruannet ette pannud, kuida nende arwamist mööda kiriklikud asjad piakfiwad korraldatud saama. Nemad päriwad Mraowitschi (Metropolit Theodosiuse) jaPiiSkoppidelahtilaskmist  ja Walitsuse poolt tõutust, et sügisel Skuptschlnas kirikuseaduste  läbiwaatamine ette wõetakS. WalitsuS on Serbia raudteest, mis seuui Austria ja Prantsusmaa seltside kallituse  all seisiwad, oma enese tallitust alla wõtnud ja seda sellega põhjustanud, et asjad raudteede! mitte kordaS ei olla. Austria lehed arutawad, see olla selleks tehtud, et AuStria wõimus kõige Homikumaa raudteede üle häwltatud saaks, ja päriwad Kuningas Milani tagafl-tnlemlst. Lehekuu  23. pääwal tulla KilningaS MikäN omält 'Jerusalema- reisnlt Konstantinopel'isst, sealt mõneks pääwakS Belgradtisse  ja reisida siis Parist näitusele. Pea näitab, nagu oleks Serbia tüljpott rohkem käärimas, kui tunnistada tahetakse.  Parisi poolametlikud lehed päriwad neile Prantsusmaa  kodanikkudele kaltsust, kellel Serbia raudteedega tegemisi on. Rumäniast. Wenemaa Saadik Chilrowo on Keiser Aleksandri kirja Numänia Kuninga kätte annud, milles kuulutatud saab, et Keiser Aleksander Prinz Ferdinandi tõstmist Numänia Kronprinziks teada saanud. Ka Wenemaa  poolt on see asi sedawiifi Rumäniaga seletatud. Afrikast. Kapten Wissmann ja Dr. Peters on ühe telegrammi järel Sansibarist, Lehekuu 21. pääwast, mõlemad  Bagamayos, mis siis nüüd jälle täieste SakslaSte käes on. Saksamaa barklaew /Amanda Elisabeth", mis kolme kuu eest sõeariistadega Sansibariõse tuli, on oma lastiga Saksamaale tagasi minema pidanud, sest Inglismaa  Kindral-Konsul on wäljalaõtimist waSta pannud. Dr. Peters'i poolest palgatud Somalilased (400 meest) on haiged olnud ja sellepärast Aden'iSse tagasi saadetud. Amerikast. Suure õnnetuse üle Pennsylvanias tulewad  ikka koledamad sõnumid, mida aga täieliseks pidada ei wõi. sest et õnnetuse-paiga ligi ei saada. Hirmsad on sõnumid, mis Pittsburgist tnlewad. Selles linnas, mis 79 Inglis penikoormat Zohnstownist eemal on, seisab kõik töö ja kõik rahwas on ennast üheks suureks abi-komiteeks kokku seadnud. Alleghaui kallastel seisawad kümmetuhanded  inimesed ja waatawad wärisetes inimeste, loomade, majade, puude ja puru peale, mida wahutaw jõgi mööda ajab. Uppunud inimeste hulka wöib ainult nende surnukehade  järel arwaka, mida keerukamad laened kaldale uhuwad.  Aealehtedele tulewad ikka peale sõnumid ustatawate meeste poolest, kes määratud paikadel surnukehast lugenud: siin 65. teises paikas 300. kolmandemas 600. Zohnstowni  sillal, mis wete rõhu wasta pannud, oli õnnetus kõige koledam. Majade hulk, mida jõgi fees-olewate inimestega ühes alla ajas. jäi silla wastas kinni ja on ligi üks Inglis penikoorm pilk ja nelikümmend jalga kõrge olnud. See korratumata liikuw sasi läks põlema, kaugele paWwad tuleleegid ja läbi maru kostsiwad õnnetumate häda-healed, kes jõkke kargafiwad, et tulest peaseksiwad. Suure weekorjanduse lõhkenud lamm on 900 jalga pilk all 90 jalga, pealt 20 jalga lai, 110 jalga kõrge. See weekorjandnS oli enne üks järw, 8 kilometrit pitk, kilometril lai, millest Pennsylvania kanal oma wett sai. Nüüd on see PiltSburgi jahi- ja kalapüüde-seltsi oma.' länve wefl olla paiguti 100 jalga sügaw. lohnStownis oli wikmase aru järel 50,000 hinge elurahwall. See. on üks tähtjas wabriku-linn, uagu enamist kõik linnad lääuepoollseS  Pennsylvania?. Nahwa krskis oli wäga palju Sakslasi. Seal ilmustwad kaks pääwalehte ja wiis nädalilehke.  Laiad maad seisawad wee all, raudteed ja telegrasid  on kõiki tegewust kinni jätma pidanud. Caketowni ja Vlalrsville' külades on wesi ligi majade kõrge ja mitmed weikemad külad on maa pealt. kadunud. Zuniata jõgi kohas Tyrone juureS üle kallaste ja pani kõiki linna lõunepoolist jägu wee alla. Snsquehanna jõgi on Chearfletdi  linna wee alla pannud, rahwas on kohtumajas ja theatris pelgupaika otsinud. Ikka sajab weel wihma ja wesi paesub ikka weel kõrgemale. Kesk-ööl tulnud telegrammid  ütlewad. et asjad Pennsylvania raudteed mööda ikka pahemad wälja näitawad. Raudtee Harrisburgi ja Altona wahel on iseäranis palju kahju saanud. HarrtSbnrgist