Sakala .v' s. Wiljandis. 2. Weebruarikuu päewa! 1885. VN!. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Äuulntuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Toimenduse adrels: ,»Sakala" toimenduiele Wene keeli: Li. 111-anu. „ Sakala" aastahind pooltöist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita I rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei «õeta. Iga telliia, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad. Eesti emadele ja perenaestele. Ammugi ei ole „Sakalas" naeste- ehk hellamine üeldud õrnemast suost enam pitkemalt kõneldud; mõnigi naene on ehk tuskal tujul oma mehele ette nuianud, et mehed ometi ikka palju halwemad olla, kui naesed; sest Sakalagi ragitsewat meestega ühtepuhku, kuna maeslega seda palju harwemine ette tulla :c. Jah, kullakesed ja kallikesed! teil ehk wõib selles asjas mõnes tükis ka natukene õigust olla, aga ärge sellepärast nii ülemeelsiks minge ja endid nii wagaiks talledeks pidage, et Sakala teid sugugi mitte pisut käsile wõtta ei wõiks. Ei, kallikesed, selle lootusega lähakside üsna luhta! Ka teil on omad head ja wiad, nagu meestelgi: ja ma arwan, teie ei saa seda minule sugugi üliwäga pahaks panema ega wihaks wõtma, kui ma siin mõnda teie kombede haiget kohta puudutan ja teile nõuu anda julgen, neile .wõimalikult ruttu abi otsida, kui mitte terwe keha kõduvaks  ei pia jäema. Kõige pealt tahtsin ma teile, auustatud  Eesti emad ja perenaesed, paar tõsist küsimist laste kaswatamise kohta ette panna ja soowm, et teie nende üle sügawamalt järele mõtleksite ja siis otsustaksite, kui palju õigust minul üle jäeb! Kas olete oma Lapsi niiwiisi püidnud kaswatada, kuidas emade püha kohus seda nõuab? See on: Kas olete hoolega püidnud kõiki paha asju laste eest marjata, et laste meeled seeläbi mitte halwa ja kurja asjadega ära ei harjuks ja nende maimus mitte juba ema piimaga halb seeme idanema ei hakaks? Kas olete laste nõtra maimu ikka loomulikul kombel ja looduse waral harjutada ja kaswatada ning kindlat ja tõsist usku sellesse istuda püidnud? Kas olete ebausku mida orjapõlwe tuimus ja hariduse puudus teie maimus enam ehk wähem meel alal hoidnud oma laste eest nagu kõige kangemat surmarohtu hoolega marjata katsunud? KaS ei ole ehk teie mitte kordagi oma „weikeste" kuuldes „ nõidusest, lähetusest, sõnatamisest"  ja muidest niisugustest keskaja pimeduse nurjatumatest  mõttekujutustest jutustanud ja oma laste kuuldes ehk kinnitanud, et see kõik tõsi olla ja praegugi meel sündida? Kas ei ole teie kordagi oma laste kuuldes kui teil mõnikord lehm ehk lammas häkiste haigeks jäi ja teie mitte aru ei saanud, mis temal õieti wiga oli ütelnud: Ah, mis tal siis muud wiga on, kui „ära kahetatud", „sõnatud" ehk „nõiutud"! j. n. e. Ja kas ei ole niisugused ütelused mitte umbrohu külwamine laSte rikkumata maimusse, kes Vahetpidamata kõik wastu wõtab, mis temale pakutakse, olgu hea ehk kuri? Ma ütlen, kui teie, armsad emad, auusameeleliselt oma wigasi ära tunda ja parandada tahate, siis saab teie seas küll wäga mähe ehk mitte sugugi niisugusid leitama, kes nende küsimiste peale julgeste ja puhtast südamest „ei" waStata wõiksiwad. Ja see ei ole sugugi ime, kui meie selle peale waatame, kuidas tänini Eesti hõrna suo hariduse eest hoolt on kantud ja praegu kantakse. Seepärast ei piaks keegi oma tegusi ja tallitusi, mis ta rumaluses wõeriti teinud, male koorega kaunistada ja maga näu alla ära peita püidma, maid auusameeleliselt külma merega isiennast tundma õppima ja tõele auu andma! Tõel wõi tõsidusel on küll kare koor, aga magus tuum! Tõsidus on küll wali ja armuta kohtumõistja, kelle otsused kui ternw mõek meie südametesse tungiwad, aga ta on ka see ainukene asi siin põrmulises maailmas, kelle peale meie julgemine ja kindlamine tuetada ja loota wöime, kui ühegi muu peale! Loodame, et raha meid ilmast ja kimbatustest läbi wiima saab, siis on meie lootus tühine: raha awitab meid küll ena mis te igas kohas ja iga rahwa juures, aga siiski tulewad korbast  ja kohtasi ette, kus raha midagi ei maksa. Pealegi ei mõi Aegi rahamees julgy-olla, et ta ka alati rahameheks  jäeb: üks ainuke õnnetu silmapilk ja meie raha ja wara on tuha hunnik ehk kaub muul wiisil meie käest ära! Loodame meie kuningate ja würstide peale, siis on see niisama tühine: need on niisamasugused ekslikud inimesed kui meiegi ja wõiwad niisama' langeda, nagu meie! -- Loodame aga tõsiduse peale ja wõtame teda oma elu esimeseks ja pühamaks eesmärgiks siin petelikus maailmas, siis, jah ainult siis wõime julged olla, et meie eluteel hea lõpp on, kui meie ka elus kümnest kimbatusest ja tuhandest tormist läbi piaksime käima! Seepärast, armsad Eesti emad ja perenaesed, püidke ka teie enam tõsidust taga nõuuda ja harjutage oma lapsi juba „ maast madalast" saadik au usu st ja tõsidust  kõrgeks ja kalliks pidama! Kaswatage oma tütardest  suuri waimulisi. tõsiduse armastajaid neiusid, kellest edespidi head emad wõiksiwad saada! Nõuutke oma pererahwa ja piigade käest alali solkimata tõtt ja olge meile isi heaks eeskujuks! Kiitke igat tõe armastajat tublimalt ja läitke igat walelikku waljuma sõnadega! Ärge waletage iialgi oma laste kuuldes, ka naljapärast mitte, laps ei saa naljast weel mitte aru! Waadake ette, et teie oma lapsi mitte niisuguste hoidjate hooleks ei anna, kes roppud, salalikud ja walelikud on, sest siis saamad lapsed ka salalikuks, walelikuks ja ropuks! Pange tähele, et Leie oma lapsi, kui nad nutawad ehk rahutumad on, mitte waletamistega ja hirmutustega, nagu „mumm tuleb!" „küla wõtab ära!" jne. waigistada  ei püia; sest selle läbi teete teie oma laste were araks, nad kardawad iga tühja asja juures ja neist saamad elus õnnetumad inimesed! Kui teie lapsi muul wiisil Vaigistada ei saa, siis laske nad parem karjuda, aga ära hirmutage neid mitte! On teil kellegiga midagi õiendamist wõi nägelemist, siis ärge tehke seda mitte laste kuuldes; lastele ei tule sellest kunagi kasu, maid kahju. Ärge andke lastele mitte igat asja kätte, mis nad tahawad ja ärge harjutage neid mitte kõiki asju sööma ja jooma, mis teie ehk mõni kord isi sööde ja joode, waid ainult niisugusid, mis lastele kõlblikud on; näituseks ei tohi teie lastele, kui teie isi mõni kord natuke õlut joode, wõi wiina wõtate, seda mitte maitsta anda: harjutute teie lapsi juba weiksest pärast sellega, siis ei ole ju sugugi ime, kui nendest edespidi joodikud saamad, ja näd teile mitte head meelt ei tee. Ärge rääkige iialgi oma laste kuuldes nõidadest ja tontidest,  sest et neid sugugi olemaski ei ole; pealegi kül- wade teie oma laste rikkumatasse südamesse kõige hirmsamat  kihwti! Sest nii kaua, kui inimese sugu maa peal elab, ei ole temale wististe küll ükski asi enam kahju toonud, kui ebausk, ehk öigemine üteldud nõiausk?  Ja mikspärast tahaksite teie auusad emad oma lastele, kuna teie neile ju ainult head soowite, niisugust põlgduse wäärilist äsja pärandada? Seega teeksite ju pattu Jumala ja inimeste wastu. Näete ehk kuulete teie oma lastest aga midagi roppust, siis on teie püha kohus, last wübimata selle eest karistada ja mitte mõtelda: „AH, ma annan selle korra temale seda andeks, kui ta töine kord weel teeb, küll ma teda siis karistan;" ehk „ta on alles rumal, ei saa asjast weel aru, kui ta suuremaks saab, küll ta siis rumalad tembud isi maha jätab! jne. Ei, auusad emad, see ei ole mitte õige ja kohus, mis Juku on õppinud, ei unusta Juhan mitte mitte ära! On lapS midagi teinud, mis paha, ja ta näeb, et temale seepärast midagi ei sünni, siis hakkab halb seeme lapse südames kindlaste juurduma, ning enne, kui sina armas ema aimatagi wõid, on La juba nn suureks kaswanud, et sull waewalt weel wöimalik saab olema, teda sealt walju käega juureni wälja kiskuda? Seepärast, mida warem, seda parem! Lõppeks ütlen ma weel kõigidelle auustatud emadelle, kelle püham püie laste edespidine hea käekäik ja auu on: keegi ärgu hellitagu oma lapsi; hellitatud lastest ei ole iial ega ilmaski head wälja tulnud. Ja ma arwan, et ma mitte ülekohut ei tee, kui ma ütlen, et enamiste kõik ehk ommeti wähemalt suurem osa kurjategijatest  maailmas on hellitatud lastest saanud! Seepärast  kinnitan ma teile, auustatud emad weel ühe korra: Ärgu hellitagu keegi oma lapsi, kui ta tahab, et neist mitte hulgulased ei saa, kes iga tuule käeS kõiguwad ja iga pilli järele tantsiwad; keS wiimaks oma rahwast isa ja ema ära salgawad ja rahwa äraandjana wõeraste hõlma puewad, keS neid tööriistadena meie rahwa auu mahakiskumiseks tarwitawad! Oma kirja lõpetan ma seekord selle soowiga, et iga üks, kes neid ridasid lueb, olgu ta naene, kes juba ema ehk neiu, kes edespidi selleks soowib saada, neid niisama sooja südamega wastu wõtaks, nagu nad minust siia üles on pandud! Tõeste, iga ema, kes nende labaste mõtete järele oma kallimaid kaswatada püiab, saab nägema, et tema waew mitte asjata ei ole. Piaksiwad need riakesed mõnegi ema juures järelemõtlemist ja järeletegemist äratama ja mõndagi wiga parandama,  siis oleks minu waew auusaste tasutud ja ajalehe ruum mitte asjata raisatud. —a — Poliitika ringwaatus. Wene saadik Berliini Aafrikamaa konwerentsil krahw Kapnist on mitmeid protokolli segadusi õiendada lasknud ja nimelt selgelt wäljaütlemisi nöuudnud, et pärast kahetsemise wüärilisi tülikaid õiendust tarwis ei zcr svclstiz: Tartus : J. Tiil k Kirjameeste Seltsi majas, Sach ker ' i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas : Thomas Jakobson'!, Busch'i sa Kluge ck Ströhm'i raamampoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner Pärnus: „Endla" Seltsis ökonom Musi ja E. Treufeldt'i raamatuvood; Narwas: M. Põder; Nakweres: J. Kuus'i raamatupood ja A. piiauulitial Põltsamaal: kaupmets T. Puchk ja Leihberg; Wõrus: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: uxocu. Aoui. 8l) ja N. Mattis sen Hesomü uxoeu., Raoauen. Avõ 23/21. Wiljandis: F. Feldt.