Kumamaalt. Kmiramaa Maapääw on Küünlakuu  29. pääwal Miitawis kokku astunud. Liibatvist kirj tatakle Küünlakuu 28. pääwal, et sealine lahe kinni ja mitmed aurulaewad jea sisse külmetanud olitvad. Kaubaajamine selle aasta Näärikuul on wäga elaw olnud. Sisse on sel kuul 2,140,758 rubla eest kaupa «veetud, wiimasel aastal sel aeal 979,995 rubla eest. Tolli on 283,734 rubla 17 kopikat kulda sisse tulnud,  mullu sel aeal 129,553 rubla 13 kopikat. Wälja «veeti 6,363,055 rubla eest kaupa, mullu sel aeal 2,972,063 rubla eest. Peterburgist. Keiser Wilhelmi matuse-pääwal, selle kuu 4. pääwal, oliwad Ewaugeliumi usutunnistuse Petri-kirikus Majestätid Keiser ja Kei sr«-Praua, kõik Suur. würstid ja Surmvürsti-Prauad, kes sel pääwal Peterburgis oliwad, kõik wöeramaa Saadikud, kõik Ministrid, teised kõrged auukandjad ja niipalju teist inimesi, kui kirik neid mahutada wõis ja selle järel sedelid wälja antud oli. Keiser kandis  Preusst mundrct M stkotka rittretähega, Keisri-Praua oli sügamas leinariides Luise-auutähega. Suurwürstid kandsiwad niisamati Prenssi mundreid ja auutähiesi. Jumala.teenistust toimetastwad kirikuõpetajad Findeisen ja Dalton, esimene altari ees, teine kantsle peal. Algatud sai koori-lauluga: ,Jch bete an die Macht der Liebe, Die sich in Jesu offenbart." (Ma armu wäge kummardan, Mis Jesuses end' ilmutab.) See ülikena laulu-wiis on ka Greeka kirikus nime all „ROIl- tuntud ja paneb südameid kõrgemalt lööma. Pärast esimest altari-teenistust kõlas orelist ja pea wägewast koorist läbi laia ruumide Ewaugeliumi kiriku kuulus wõidulaul: ,Ein' feste Burg ist unser Gott/ (Meil tuleb abi Jumalast) Siis astuS kirikuõpetaja ja kuulus kantslekõnemeeS Dalton kantsle peale. ja pidas wägewat jutlust pühakirja  sõna põhjusel: wiiwitage mind mitte, sest Jehowa on minu tee korda saatnud; s aatke mind minema,  et mina oma Issanda juure lähen. (1. Mos. 24, 56.) Algatrs koduläinud suure Keisri ja tema wanemate hädast ja kurwastusest tema lapse pslwel, tema kõigest maailmast auustatud ema, niisama kena kui waimu-rikka ja waga Kuninga-Praua Luise pisaratest ja õnnistusest, kes oma tütre läbi ka meie Keisrikoja wana-emaks saanud  on, kujustas kõneleja Keiser Wilhelmit oma kuuljate ette, tema mitmesugustes wõitlemistes, kurwaStustes, wõitudes,  suuruses ja auus, kuida tema kõige selle juures iialgi tõsisest Jumala-kartusest, lootusest Jumala peale, khristlikust alandusest, heldusest inimeste wasta ja kindlast tööst oma rahwa ja kõige Europa rahu ja elukäigu kosutamiseks  lahkunud ei ole, kuida tema just sellel teel oma enese perekonna ja oma rahwa isaks, ühes aga ka kõige maailma rahu kaitsejaks kaswalatud sai. Tema ei ole Khristuse armuõpetusest mitte häbenenud, on alandlikkus südames  teadnud ja tunnistanud, etsumuse ja kõige tulusa töö põhe jus tõsine Jumala-kartus ja kõikumata lootus Jumala peale häil ja pahail päiwil on. Pärast wägewat jutlust, millest soowiksime, et see ka Eesti keeles sõna-sõnalt ilmuks,  laulis meeste-koor, Kindral-Superiuteudent Laaland  tegi palwet, tasaselt ja pehmelt kõlas meeste-koor läbi kõrge ruumide: „Wie sie so sanft ruhen, all' die Seeligen, Die gut ihu kämpften, den grosien Lebenskampf/ Pitkamifi läks Keiserlik perekond läbi käär-kamri paaris  ära, niisamati lahkufiwad ka kõik teised tasa, süguwast liigutud südametega. Teist Zumala-teeniswst selsamal paamal pidas Petrikirikuöpetaja  Fehrmann, kus jutluse põhjuseks Laul 416, 15 wõetud oli: „Kallis on Zehowa meelest tema wagade surm." (Kuida kohalistes lehtedes lueme, on Riia mõlemiS peakirikus ja ka Wenemaa seespidiste kubermangude  tähtsamate linnade Emangeliumi kirikutes Keiser Wilhelmi matuse-pääwal Jumala-teenistus peetud.) Keiserlik Kõrgus Suurmürst Konstantin Nikolajewitsch on selle kuu 4. paamal oma Oreanda  mõisa Krimmis, tagasi reisinud. Küünlakuu 23. pääwal on kulla- ja hõbeda-kild  Barnaulist Peterburgisse jõudnud ja 270 puuda kulda ja 370 puuda hõbedat kaasa toonud. Barnaulist läks see kild Näärikuu 28. pääwal teele ja on sedawiisi 27 päämaga 4209 wersta ära käinud. >— Konkursi alla antud Fehleiseni banki wõlad on 4,059,500 rubla suured, warandus on 2,500,000 rubla peale arwatud. Tasumata piawad sedawiisi peale poolteist millioni rubla jääma. Saksamaa Keisri surmast kirjutamad kõik pealinna lehed suure osawötmisega; mitmed on ka leina-äärega ilmunud. „ Journal de St. Petersbourg" kirjutab Küünlakuu 26. pääwal: ,See püha, mida Keisrikoda ja kõik Wenemaa rahwas täna pidasiwad, sai sügawalt knrwastatud Berlinist tulnud sõnumi läbi; et Keiser Withelm täna homiku kell ära surnud on. Ühe wäga suure HMonluse sulge laheks tarwis selle kena kuju nägu üsikäudsies summaS üles panna, kes nüüd koju läinud on. Siin tahame meie ainult aga kinnitada, et seda meie juures mitte «vähem ei kahjetseka, kui sellel maal, mida «valitsema Keiser Wilhelm kutsutud oli. Sellega saab tuuuistatttd, et üks Monarch, kes oma riigi heaks nii suuri asju on teinud, ühes ka meie juures armastatud  sai, kui meie Keisri-suguwõsa ja Wenemaa sõber/ Paraku kõlawad -mõnest Weue lehest ka juba selle weel sooja surma-woodi ääres healed, mis arwawad, et selle suure Walitsejaga ühes ka tema riigi silmus hauda kantud saada. Walitsuse ringkondades olla uõmlpsdamised selle üle, et edaspidi mitte enam kõik sellewäärilised paha- ja kurjategijad ei pia Siberisse saadetud saama, waid põllutöö-asulustesse  riigi teistes jagudes, kus tühja maad on. Suure poli tika kohta ou Weue lehed oige nukras meeles. Inglismaa ja Jtalia ei taha teiste suurriikidega  ühes Sultani jumeS selle eest kosta, et tema Weue ettepanekut mööda Prinz Ferdinond'li troonirööwliks  tunnistab, enne kui Wenemaa poolt üks kindel plaan ette pandud on, mis siis piab tehtud saama, kni Prinz Ferdinand taganenud on. Armutakse, et ka Austria was arääkijate sekka läyeb, kust juba päritud olla, et Bulgaria Würstiks mitte üks Wenemaa alam ei pia ette pandud, et mitte üks Weue Kindral Bulgaria Sõea- Miuistriks ja Bulgaria sõeawägi Weue pealikule käsu alla pandud saama. Need Weue lehed parimad, et Saksamaa oma üheuduse-osalisi, Austriat ja Jtaliat piab sundima, Weue ettepaneku eest kostma. Selle peale on wähe lootust,  sest Würst Bismark ou siis, kui pea kõik Europa lehed pärisiwad et tema Würst Aleksandrit Wenemaa wasta kaitsema piaks, kinnitanud, tema ei tahta Bulgaria pärast mitte ühe Brandenburgi greuadiri luid anda. Seda näib tema ka nüüd kinni pidada tahtma, kus Weue lehed tema osawõtmist päriwad. - Peterburgi kõrges seltskoudas ou üks wäga kurb lugu sündinud. Saksamaa saatekouna liige, Prinz Johann Hohenlohe-Oehringen, üks noor mees, kellest palju oodati, on omate Küünlakuu 13. pääwal kuuli vähe lasknud. Kord kirjutati, et tema juba ära surnud olla, aga «viimaste sõnumite järel elas tema weel ja arstidel oli nõuu tema pealuud lahti leigata ja kuuli wälja wõtta, mida ka juba hea järjega enne tehtud ou. Kuida räägitakse,  olla tema määratumad summad ara mänginud, mis teda ühes teiste nooruse-süüdega raskemeeliseks teinud. Wene riigi sissetulemisel) wiimasel aastal kuuni Jõulukuu 1. paamani on 657.930,356 rubla suured olnud, rohkest 37 millioni rohkem, kui sel aeal aaStal enne seda. Kõige suuremat lisa on „mitmesugused sissetulemise!/ annud, millioni, selle järel jookide aktfisid, 11'/» millioni, sukru-aktsisid 9 millioni j. n. e. Puusepp Machow Jarosslawi kubermangust, on nende pääwade sees ühes wabrikus tööd otsinud. Machow on 110 aastat wana, teeb aga ikka weel tööd, nagu noored mehed. Tema on poismees, ei olla iialgi piipu põletanud, wiina, kohwi ega theed joonud. Sel kewadel saada Peterburgis ühegikS heateuks üht kenaduse - n ä i t u st peetud. Näitusele tulund, wõi toodud, keuakestele ou kaks auuhinda määratud. Üks rikas maja peremees on selleks 3000 rubla kinkinud. Kas mida kokkutulnud rahaga teha tahetakse,  seda halpust, ülemeelt, toorust ja kadedust üles kaalub,  mida sellega naesterahwa südametes suureks kaswatatakse,  selle järel seesugustes waimu-waestes ringkondades ei pärita. Peterburgis olla palju srublaseid wale paberrahast  liikumas. Need olla karma poolest «valkjamad,  kui õiged paberrahad, ja nende wesikiri olla segane, mis läbi neid kergest äratunda wõib. Samarast kirjutatakse meile: x,Kas Eestlased on haritud  rahwas? Eh? on see rahwas aga siis haritud  rahwa näoline, kui teda osaw käsi juhatab ja «valitseb  ? Kui ühe rahwa suurem osa liikmeid «vähegi haritud inimesed on, siis piaksiwad jo hariduse omadused tunda olema, kui rahwas ka omal jalal seisab, ise omad seltslikud ja rahwuslikud asjad ajab. Samara Eestlaste juures on üks koolmeister juba kaheksateistkümmeud aastat ühe koha peal ametis. Wiis aastat on tema enne kodumaal sellessamas ametis olnud, nenda et paari aasta pärast weeraud sada täis saaks. Selle aea sees on tema iseäranis ka «viimse koha peal palju raskusi pidanud kannatama, kõhna palga juures (kõhna, sellepärast et mitmed peremehed tingitud ja lubatud  palka ära ei maksa) truuiSte oma ametit püüdnud täita, ega ei ole ühegi õpetaja poolt laitust saanud oma töö eest. Noored mehed ja neiud, kes küllalt targad on, tema juures kõik õpetust saanud. Oma maatüki keiseS maakonnas on tema maha jätnud sellepärast, et praeguse koha peal ametit pidades «vanadust lootis wasta wõtta ja nooremat poega omaks jarelkulejaks «valmistada. Tema enese tegemsie ja hoole najal on koolimaja, kõrwalised hooned ja aid korras peetud saanud, mis mitte wähe hoolt, waewa ja kulu ei ole maksnud. Nüüd korraga tahetakse imeliste nõuudmiSte näo al, fiiSki salalikul «viisil, teda otsegu äratõugata, ilma mingisuguse  süüta, kui et tema enam nii noor ei olla wi em<e oli. Kas nõnda teeb haritud rahwas? Kas see rahwaS, kes ühe koolmeistriga nõuda teeb, teisega ka niisamati ei tee? Ühelegi koolmeistrile ei ole see rahwas tänini tingitud  ja lubatud palka taieste «väljamaksuni», ei saa ka mitte makSma sellele, kes kaks semiuaari oleks läbi käinud. Kas on õpetajad oma palka alati kätte saanud ? ! See rahwas mõistab kontrahtisid teha ja ikka teiste rehnungi peale lubada ja sedawiisi petta. Seda «võin mina kohtu ees tõekS teha kinnitatud, aga ometigi rahwa poolt täitmata jäetud kmttrahtide «varal. Semstwo asi on teine, aga rah va poolt lubadus käib pettusega ühes. Teine lugu o«« Sakslastega (Mennouiitlased). Nende juures on üks koolmeister jo nende asutusest saadik, aga nemad on tema palka ikka kord korralt suurendanud tarwituft  mööda ja makiawad, mis lubatud, wiimse käpikuni auusaste «välja. Üks teine noor koolmeister pidi wäeteenistnsse  minema, sest et prii-kool teda sellest ei «vabastanud,  aga Sakslased ei anuud tema kohta mitte teisele. Nemad kutsusiwad kül Saksamaalt nii kauaks teise koolmeistri,  kes hariduse poolest «veel kõrgemal järjel juhtus olema, aga see ei meelitanud mitte Sakslasil kohta hoopis temale andma, waid pärast wäe-teemstuse lõpetust sai endine  koolmeister ikka oma koha kätte, sest et see temale oli kord lubatnd. Kas see ei ole mitte haritud rahwa kombe? On kül Eestlaste seas, ka selles koolikonnas auusaid, tõe meelega mehi, keS ennast mitte igal hulgusel ninatpidi wedada ei lase, kes, nagu kuulda, ka praegu hullustusele waSta panemad ja oma auusa koolmeistri eest seisawad, Tänini on siin ka ikka auusa voole kätte wõimus jäenud, külap näikse, kuhu poole seekord kaaldub. Õpetaja, nagu kuulda, on ka niisama peremeeste nõuus koolmeistri poolt. Koolmeistrid pangu tähele, kuidas Eesti rahwas nendega  püüab teha. Z. Omalt poolelt tähendame meie selle juure, et seda weel mitte kõige Eesti rahwa süüks ei wõi arwata, kui siin ja seal koolide ja koolmeistrite wasta mõnest ringkonnast  midagi sünnib, mis õige ei ole. S." t. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Vouruemoutis (Inglismaal) sasivad Paastukuu 4. pääwal Rootsi Prinz Oskar ja Grafi. preili Ebba Munck laulatatud. JuureS oliwad: Rootsi Kuninga-Praua, Albany Herzogi-praua, Daani Krouprinzi praua, Rootsi Prinzid Karl ja Eugen, ja pruudi weud. Berlinist, Paastukuu 6, pääwal. Suurwürst Auujärje-pärija  ja Suurwürstid Nikolai ja Michael Nikolajewitsch  reisisiwad heile öhta Peterburgisse tagasi.  Berliui  börsil makseti 100 rubla Weue paberraha eest 170 marka. Sosiast, Paastukuu 4. pääwal. Prinzess Klementi reisib perekondlikkude tallituste pärast otsekohe Prantsusmaale  ja tuleb sealt pea Sofiasse tagasi. Prinz Ferdinand  läheb teda piireni saatma. Jutu leht. Wale-Watdcmar. vjalugnUk jutustus neljateistkümncmast aasta-saillst. Zärg. Jakob mõttis pergamendi wasta, kuS Elmbachi Grafi krooniga wappen peal oli, waatas seda igalt poolelt ja pistis wiimaks taskusse. .Sina lähed Berlini, Magdeburgi, Braimschmekgi, Hildesheimi,  Hamelni ja Münsteri kaudu. Ara wiida aga kusagil aega, sest kaheksa pääwa on pea möödas ja Sinu tee on pilk." Weel mõned juhatused andis Elmbach oma kaitsealusele  j« foowis temale head teed ja kordaminemist tema ektemõtmiseks. Jakob aStuS wiiwimala teese. Juba homikul nägi tema üht weiket siuna onm eeS seisma. Mets taganeS teest kaugemale ja tegi lata rabale maad, millest tee kraamide  läbi lahutatud oli. Siis tõusiwad ka mõned üksikud majad tema silma ees üles ja mõned inimesed ilmusiwad uulitsal. Enam kui ükskord katsus Jakob rahwaga juttu teha, aga ikka kohkus tema imesta oate silmade eest tagasi, millega tema peale waadati. Äkiliue rõõm. hirm ja ehmatus  paistsiwad waskutulijate silmist wälja. Üks wana küürakas emake näis julgem olema ja wõttis rändaja termist wasta.