Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja lnmarahwale. „Saarlase" toimetus ja wäljaandmine, Kuresaares, kaubaulitsas .>» 10. ~Saarlane" maksab: ; " Saaremaal aastas tl rbl. ZiO kop., postiga saadetud 2 rbl. Saaremal pooles aastas tl rbl. kop., postiga saadetud 1 rbl. 2Z kop. Tuleb wälja iga pühapciewal. > Kuulutuse rea ehk selle ruum mak-5  sab Ä kop. tisÄO. Pühapääw 13. Mail 1884. I aastakäik Passi säädus ja passi raha. (Mis poolele jäi.) HA.es sellesamma malla passi kassad kus ta wälja mõeldud sai  lähemalt  tunneb, teab et otsa ega äärt ei leia neid puudusi ja wigu üles arutada, mis sääl leida on. Säält wallast käib iga aasta läbistiku 150 meest passi pääl, kui nende aeg kokku wõtta, saab 100 aastast passi, millede sissetulek aastas 300 rupla oleks; on aga sissetulek sääl, kuida see selgest mull teada on, aastas 40—50 rbl., kas see on siis passikassa hää kordas? Kuida lugu siin tähentatud maldas, nõnda on see ka paljudes waldades. Olgu küll et enam korratus kui suured wälja minikud siia ajani kogukonna passikassa  tühjendaja on olnud, aga ka kõige parem kordus ei wöi nüüdse põhjuse pääl olema passikassale mitte kasuks olla, ega oma otstarbel täita. Meite kogukondadele on see kohuseks tehtud  et kui walla laeks 50 rubla on, peab see saama kasude pääle wiidud. Minew sissetulek meie kogukondadel on passiraha. Ons seda hääs korduses 50 rubla korjatud, ja saab kasude paale naidud,  siis ei ole see enam passiraha ja ei wõi mitte oma kasust täita. Palju waldades on see seadus et kasude  rahast maksetakse walla ametnikude palk, ostetakse kirjutuse lakk ja paber, ehk parandakse magatsini aidad j. n. e. Nõnda peawad siis passi pääl olijad üksi walla ametnikude palka maksma, muud walla tarwidust  ostma ehk muud kulud kandma, mis üle üldine kogukonna liigete kohus on. Kuidas siin näidata olen püüdnud ühel ehk teisel wiisil ei lähe passi-raha mitte õige koha pääle. On üks inimene 33 aastat 4 kuud passi pääl olnud, nõnda kuida see küll ette wõib tulla, siis on ta 100 rubla passiraha  maksnud. Kui weel Saaremaa ühe aastase passiraha  kokku wõtame, siis näeme et seda hää summake oleks. Kui Saaremaalt 4000 passi pääl olijaid on, arwame iga ühele läbistiku poole aastase passi, see teeb 2000 aastast passi, millede eest 6000 rubla aastas  raha sisse tuleks. Raha on üks asi mis midagi wäärt on ja kui seda ühel ehk teisel wiisil wõiks kokku-saaja, siis peab tal- ka kindel põhjus ja kasulik eesmärk olema. Passi pääl olijad  on kõik raha-teenijad; on see nüüd kord wiisiks wõetud, kohnseks tehtud ja seaduseks kinnitatud et passi-raha peab maksetud  saama, siis jäägu see nõnda, aga saagu talle kindlam põhjus rajatud. See ei ole mitte asi ja ei ole ka mitte wõimalik ühe raha-kassa pöhjus-punktid seletama  hakata; see tarwitab palju läbi-rääkimist,  mõtlemist, nõu-pidamist ja osawat juhatamist kui raha-kassä hääs kordas peab olema, kus seda ei ole, sääl on lugu nagu meite tuttawa passi-kassaga. Passi-kassa wigu ja puudusi arutades, on mull see südamlik sooni olnud: et seisused,  kelledel talurahwa elu korduse juhtimiseks  woli ja mõju on ka passi-kassat parema ja kindlama aluse päüle pöhjentaksiwad.  R. —r. Jututuba. Armastage oma wihamehi Jutustus Saksa keelest ümber pannud 0. 0. K. (Järg.) Kaheksas päätükk. Wenviida piina-postis. Kui sõameestel arwata pool teed ära oli käidud, jäädi ühes paigas puhkama, sest et öö pääle tuli. Tuli tehti üles ja mehed heitfiwad tule ümber maha, aga mähid panti köik ümberkaudu metsa walwama. Iga mees pani omad sõariistad käepärast, nõnda et ta neid une päält silma pilk mõis leida, kui waenlased äkiste pääle pidiwad  tulema. Muidugi lootsiwad u'ad noorte wahtide pääle, sest ilma nende nägemata  ei wõinud mitte ükski waenlane ligi tnlla. Oõ rahu ei rikkunud ka keegi ja koidu «algusel hakkas söarong jälle liikuma.  Söamehi jäutati mitmesse salku nõnda, et iga salk mõni samm töisest kaugel  oma iseäralist rada käis; mehed käisiwad  pilkas reas ükstõise järele, nõnda et tagumine esimise jälgede sisse astus. 'Sedaanist  läks marssimine edasi Telawaarlasie  küla poole. Korraga huikas päälik karma päält kui öökull ja söandad jäiwad äkislc seisma. Töine huikamine, peaaegu esimise sarnane, hüüdis ülemad ja wapramad  mehed ridadest wälja pääliku kõrwa. Augustin ja Natti astusiwad ka nende juure ja nägiwad siit, et Telawaarlased arwata sada sammu nendest eemal ühe lageda  koha pääl täies söamundris seisiwad, aga nende hulk oli palju wähem. Pekoodlased  pidasiwad weel lühidelt nõuu ja Augustin  kartis et n'ad nüüd töistele sõariistadega  kallale pidiwad minema ja irmust werewalamist  sünnitama. Aga see kartus oli asjata. Ülemad lahkusiwad jälle koost ära ja läksiwad iga üks oma salgu juure ning säädsiwad omad soldatid sedamoodi ritta, et nõndasama häästi waenlasele wöiksiwad wasta panna, kui kallale minna. Pärast seda astus nüüd päälik oma rooduga töiste ette, nõnda et neid Telawaarlastest nähti. Sõakärina asemel, mis Augustin nüüd armas  lahti minewat, murdis wana päälik Unkas omale halja oksa puu küljest kätte, tähendas söameestele, et järele tuleksiwad ja sammusiwad Pekoodlaste poole, Need ootsiwad wagusi töiste tulemist ja Augustin  ja Natti waatsiwad imestellemisega päült, mis nüüd oiete pidi sündima. Augustin aimas juba natuke, mis pidi tulema; sest tema nägi söameeste keskel, kes päälikule järele tuliwad, ka oma wcri-waenlase Wenonda  olewat. Et küll mehekesel käed oli- wad kinni köidetud, siiski ajas ta julgeste pääd püsti ja wahtis ilma kartuseta ümber. Kui Nukas Pekoodlaste pääliku ligi oli jõudnud, teretafiwad mõlemad töine töist aupaklikult  ja Nukas hakkas natuke kurwa näuga aga kindla sõnaga rääkima. „Pekoodlaste päälik on sõasonumid Telawaarlaste  külasse saatnud," ütles tema, „tema on söakirwe maast üles wõtnud ja oma meestele sõariistad kätte annud. Aga Unkas ei soowi mitte, et rahu saaks rikutud  ja ei taha mitte, et mustad mehed oma werd walawad ja ükstöise päälae nahka maha kisuwad tühja asja pärast. Telawaarlased  on waprad mehed, nemad ei karda sõda, aga nemad on ka õiglased ja õiglane meel on parem kui waprus, Mispärast  on mu mend sõa teed hakanud käima?" Pekoodlaste päälik ei lausunud tükk aega sõnagi, n'agu oleks ta kuuldud sõnu püüdnud  enne häästi omas mõttes läbi uurida. Siis wastas tema: „Unkas on üks tark ülem! Palju päälae nähku on tema suitsus  rippumas, mis tema waprust üles tunnistawad. Pekoodlased ci ole mitte janused  Telawaarlaste were järele. Aga „nobe hunt" on metsas ulunud ja PekoodlaStc  sõpru hammustanud." „Nobe Hunt" on kiuni wöetud," wastas