Käesolewa aaSta esimeses weerandil on Wenemaa  raudteedel enam tööd ja peale 7 protsenti suurem sissetulek olnud, kui minewal aastal sellesama ajaga. Ühtekokku on 55'/» miljoni rubla sissewõetud. Amuri maakonda tahetakse kindral-kubermangu walitsust sisse seada. Seda arwatakse söateaduse põhjusel kahekeelse Hiinamaa pärast tarnis olewat. Selle uue kindral kubermangu külge saab ka Transbaikaalia maakond  tõmmatud. Riigi nõuukogu on 10. Juuniga oma tegewust lõpetanud ja saab künni 1. Septembrini waheaega pidama. Et rahwa-kooliraamatud oma tarwitust mitte asjakohaliselt täita ei suuda, siis on rahwahariduse ministeerium  hiljuti otsuseks teinud: 1) kõiki seieajani wäljaantud  ja rahwa-koolides õpetamise juures pruugitawaid raamatuid läbiwaadata ja niisuguste raamatute wäljaandjaid  paluda, ajakohalisi ja rahwa tõsise kasusse puutuwaid muudatust ja parandusi ettewõtta ning 2) eeskujuliste kooliraamatute  wäljaandmist seega edendada, et neid kroonu kuluga wäljaanda ja madalama hinnaga müia, waesemate koolidelte ja kohtadesse koguni ilma maksuta kätte saata. ..Nowostile" kirjutatakse, et tanawn sügise 75 aastat täis saab, kuna Fulton esimese auurulaewa kokku seadis. Keiserlik Wene tehnika selts tahtwat seda päewa pidulikul wiisil pühitseda ja walmistawat nüid juba selle ette. Soomemaal on mõtte liikuma hakkanud, surmanuhtlust  sealt maalt koguniste ärakautada. Soome kindralkuberner graaf Heyden käis hiljuti oma alla usaldatud maad läbiwaatamas. Helsingist  sõitis tema wälja kõige eSmalt Jüwäskülasse, sealt Kuopiosse, Kajana, Uleaborgi, Tornea ja Kemi, kust tema nüid jälle tagasi Uleaborgi pöörnud. Rahwas wõtnud teda, kuida Põhja telegrahwi seltsi poolest teadustatakse,  igalpool suure waimustusega wastu. Saksa ja Soome keelse terwituse kõnede peale wastanud graafHeyden ainuüksi Soome keeles. Moskwaft kirjutab „Wene zeitung," et loomadearstisi  kõiges riigi jagudes ikka enam ja enam tarwitama hakatakse ja et arusaamine selle asja tükis iga päewaga kaswab. Maakonnad näitawad seda tähelpannud olewat, et loomade arstide nõuu-andmine juba omalt kohalt kasulik on, kui nad ka igal korral teuga häda ära ei jaksa awitama.  See on ka wäga õige. Sest nii wähe kui alles weel loomade arstist ammetites on, ei wõi mitte kohalt nõuuda, et nad tõbesid kliiniku wiisil ära wõiwad awitada, waid piab esiotsa nõuuga abiksolemijega rahul olema. Kaasani loomade arstide suur-koolile on järele seiswad soowitused sisse saadetud: 1) ArStilik jauskond  on mõeldud koolt peameest palunud, et tema 15 loomade arsti Maria-ajutusesse saadaks, kes seal külge hakawate tõbede põhjust järele uuriksimad. 2) Kaasani maakonnad paluwad sinna kohtadesse loomade arstist saata, kus tõbesid laiali on lagunenud; 3) mõned Ssamara kubermangu maakonnad on sedasama palunud; 4) Ssamara kubermangu walitsus on 16 loomade-arsti kindla kohtade peale ammetisse soowinud, kellest 15 aastas 1000 rubla kindlat palka saawad ja üks koguni 2000 rubla, ning peale seda maksetakse semstwo poolest nendele sõidukulud wälja; 5) on Tula semstwo 3 loomade arsti ammetite peale soowinud, kellest iga-mees aastas 1000 rubla palka saab. Ülepea nõuetarvat aga wiimasel ajal nõnda palju loomade arstist ammetitesse, et malmis saajaid õppijaid paljalt kolmas osa saadawal olla. Serpuchowi kreisis, Lopasnaja kiriku külas on pikse läbi 5. Juunil tuli lahti peasenud ja peale 100 maja ning 300 poodi ärahääwitanud. Kahju on ule 250,000 rubla suur. Ssaratowast. Mitte üksi lõuna poolses Wenemaal, waid ka mujal hakatarvat tubliste tubakat kaswatama. Nõnda kuidas „Ssaratowi leht" teab kirjutada, on Satona mõisas, mis Or. Buchowzew'i pärismõis on, mitmed tubakapeenrad sõnnikuga wäetud, külwatud, mille pealt pärast kaswud laiali saawad istutatud. Mõisaomanik on juba mitmed aastad seal ju mitmeid sorta tubakat katsunud kaswatada ja see on temal kenaste kordaläinud. Skopini kreisis on üks kange tuulepoörus, mille ajal ilm täitsa pimedaks saanud, suurt kahju sünnitanud. Talupojad kartsimad, et ilma ots käes on. Kaasani kreisis on Põhja telegrahwi seltsi teate järele umbes 1500 dessätiini wilja põldudest rahesaju läbi rikutud. Krementshugis on hiljuti Dnjeperi laeneteS 9 kooliõppijat  õnnetumat surma leidnud. Onnelise eksami tegemise  järele sõudnud nad Dnjeperi peale lusti sõidule, häkitselt tõusnud torm, wiskanud lootsiku kiwi waStu ja matnud sõitjad mässama moodesse, ilma et wõimalik oleks olnud upujatele maalt appi minna. Kirja wastused. 195) H. R. Wenemaal. Tänuga tarwitatud. 196) J. K. Soomes. Olge terwe saatuse eest ja palume oma tõu» tust edespidigi täita. 197) lil —. Oleme muutmata ärasaatnud. 198) J L. H —. Suur tänu! Tahan Teie tahtmist uueste täita. 199) Sakel. Tänuga tarwitatud ja saadan terwitusi edasi saatmisteks.  200) A. O—. On meid rõõmustanud ja oleksime ilma järelkirjatagi  teadnud, mis temaga tarwis teha oli. 201) K. A. Laulupidust on alustus ja ots juba kirjeldatud. 202) Kk. T—. Meie palusime tegewate liikmete käest täielist aruannet,  aga oleme ka Teie csiotsalist teatet tarwitanud. 203) A. L. J—. Kohtu asjast ei wöi meel midagi teadustada, sest et midagi aru tehtud ei ole. Töise asja pärast saan kirjutama. 1884 26. Sakala. Zenwri voolest lubatud Tartus, S 6 Juunil 1384. Trükitud F. Feldt' i juures Wiljandis. Aoote-aasta teNmise kuulutus. Sakala 'MK algab Juuliga oma VII. aastakäigu wiimast poolt. Tellimisi wõetakse igaS raamatupoes  ja lehe eesotsas nimetatud kohtades waSLu. Poole-aasta hind on postiga t rubla 75 kop. ja postita t rubla 5V kop. KeS kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Sakala praegune Toimendus on katsunud kõik teha, mis selle lehe elus hoidmiseks  tarwis. Endised kaastöölised, tublid Eesti mehed, on jälle oma töösid Sakalas ilmutanud ja saamad edespidigi kaastööd tegema. Sellepärast palub nimelt praegune ToimenduS, et rahwaS tellimisega oma usaldust ja osawõtmist jälle Sakälale näitaks, et rõõmsama meelega aasta töise poolesse wõiksime astuda. Sakala saab ikka korrapärast wälja-antud ja wõetakse ka meel tellimisi terme aaSta peale maSta, kus sennini ilmunud lehed järele antakse. F. Feldt, Sakala waljaandja. põhjuskapital 2,400,000 rbl. peale tagawara wStab kclitsemifekS masta liikumatat ja liikywat wara ja kaupasi, kapitalide ja intresside peale suremisel ja elamisel, nõnda kui ka kaste kaaswara j. n. e. Lähemat teadust annab Wiljandi linna ja ümberkaudusele kogukonna kohtu poolest, I I "us Pärnu Wiljandi kreisis Wiljandi Zwl kihelkonnas, saab kõikidelle, kellesse see asi puutub, teada antud, et siit walla ! Waigu talu omanik Kans Keerig ära on surnud; mispärast kõik, kelledel surnud  Hans Keerig käest nõudmist ehk temale maksta on, kolme kuu aja sees s. o. künni 1. Septembri 1884 oma nõudmisi ja maksmist siin kogukonna kohtu juures üles andma ja tõeks tegema piawad. Peale selle tärmini ei saa wõlanõudjad enam tähele pantud, ning wõlglased, kui wõera oma salgajad,  langemad seadusliku trahwi alla. Wana-Wõidus, 26. Juunil 1884. Kogukonna kohtu nimel: U 365. Peakohtumees Jaan Agu. 3 Kogukonna kirj. T. Kurrik. Telegrahm kontoris Viljandis leiab üks tviisakas poissmees teenistust. Palk on 10 rubla kuus. Koha soowijad wõiwad kohalise telegrahwi ülema juures endid ülesanda. 2 z. Juulist saadik sell aastal wõib minuga kui praktikal»?» igal päewa! enne lõunat kellu 10—11 kokku Doktor K. Aerg. Elan: Wiljandis Berg' i majas, sisseminek  Arndt'i maja wasta. 3 Wiljandi linna-ammeti poolt saab seeläbi teada antud, et sealsamas K uut aknad ühes lengidega, 6 paari uusi akna- luugisi ja tz uut uksed kohemaksetawa hinna eest ära müitud saamad. Ostmise tingimised on igal teisipäewal pärast lõunat kell 4 linna-ammetis näha, ja wõib ka ükspäinis sell ajal ülemal nimetatud asjade ülewaatamine  ettewõetud saada. Wiljandis, linna-ammetis, 27. Juunil 1384. Linna-pea: J. Werncke. U 321. Linna-sekretär: M. Tobien. Kuulutused. Keiserliku Wiljandi sillakohtu poolest saab seega tähelpanemiseks kuulutatud, et sillakohtust kõikide walla- ja mõisa-politseidele  kui ka metsawalitsustele kõma käsk kätte on antud koeri, keda ilma peakorwita ehk kylgita maal leitakse G kohe maha lasta. O sest et ikka ja ikka rohkem marutõbiseid nähtud on ja nähakse. Wiljandi sillakohtus, 26. Juunil 1884. Asemik sillakohtu härra: V.v. Helme rsen. U 5763. Notär: E. Stern. Minu, endise Schanzsi trahteri kõrwal Wiljandis  seisaw, korrapäraliselt sissesäetud MM- "HW ühes Hobuse-Laiki, wankri-kunri, körwatise etumaja ja aia-ptatstga saab 16. Augustist s. a. Wäkza-üüritud ehk ka ära müitud. Tallid ja kõrwaline elumaja saamad ka ilma päris elumajata wälja üüritud. W. 2 kaupmees Wiljandis. Eesti Kirjameeste Seltsi aias. Seltsi kadunud presidendi K. Ht. Jakobson': marmorist rinnakuju muretsemiseks. WU" Laupäew 7. Juulil i< ir t :»IH «» ji> II Hakatus õhtu kell 9. Piletid: I. plats 40 kop., 11. pl. 25 kop., 111. pl. 15 kop. 2. NU" Pühapäew 8. Juulil "WK Kontsert. Litlede toosimine. Laulmas on Tallinna neidude „Linnutaja" kahekordne kwartett ja mitmed teised koorid. Naljakad laulud ja muusika. Hakatus p. l. kell 3. Sisseastumise hind 20 kop. 3. Pühapäew 8. Juulil Is»«sn«I p»teßiül: „Muru-eide tütred." „Salme." „Näkineiud." Kokku 9 waatust. Edendajad on Tallinna tehnika käsitöökooli õpilased neiud. Gümnastika harjutused. Jlutuled. Wahetel laul ja muusika. Hakatus õhtu kell 9. Piletid: I. plats 00 kop., 11. pl. 40 kop., 111. pl. 20 kop. Täieline programm ilmub hiljem. Eestseisus. Kuberneri härra lubaga saab Wana-Kariste walla majas 1. Juulil s. a. ühes kaultt kontfertiga itea^s ära peetud. Pidu lõbustuseks saab muusiku koor waheajal mängima. Hakatus kell 3 pärast lõunat. Lahket osawötmist palub Pidntoimekond. Wiljandi Eesti Pillmeeste Zeils, lähem koosolek 15. Juulil s. a. Enne koosolekut punkt kell 10 palutakse tungiwalt näituse komiteed ja eestseisust mitme tarwilise asja pärast nõuupidamiseks kokku tulla. Ka seltsis saab tähtsaid läbirääkimisi olemas millepärast seltsiliikmeid rohkeste koosolekust osawõtma  palutakse. 3 Eestseisus.