eemale ja leiab, et nüüd hakatus tehtud oleks, meie maade seltfilikku iseolemist põhjani uuendada,  kus omal aeal Sakslased EeStlasi ja Lattlafi möegaga ja tulega oma alla sundinud ja selle peale wägew mõiSniku-seisus ja suuremaa-omauduõ  maarahwast poliitika - õigustest paljaks ja wiletsaks teinud oleks. Sette peale kostab sesama Saksakeeli .Peterburgi Zeitung": .Asjata oleks, seda juba sada kord tõrjutud sihtwalet uneste tõrjuma hakata, kui oleks Vallimaa  heaste õpetud, nõuukas ja aast-aastalt selges raha-waranduses ja päriSkoha-warauduses kosuw talupojaseisus. kelle peale nii mitmel seestpidisel  kubermangul asja on kadedusega waadata,  kui oleks se seisus wara poolest ja õiguse poolest Sakslaste alla heidetud. Se küsimine, mida se Wene aealeht tõstab, se on tähtjas: kas peaks Nahukohwtega tõeste tahetud olema Baltimaa .seltsiliku elu" uuendada >a ueudeft poliitika söeariista Vallimaa iseolemise ja õoetnse-korra  wasta teha ehk mitte. Selle murefigitawa  küsimise veale sigib kahelt poolelt wastus:  esiteks Keiserlikust sõnast, mis seda seadmist  .Alaliseks hoolekandmiseks kohtute-seadmise  tarwilisekS kordasaatmiseks  kõikides riigi - jagu des" nimetab  ja koguni mitte .seltfilikku uuendust" silmamärgiks  ei wõta. Siis aga räägiwad selle seaduse ligemad käsud iseenesest selle tähenduse wasta, mida se Wenekeeli aealeht nendele anda soowib. Ka meie omalt poolelt wöime lugejatele  meele tuletada, et meie tamsed kohtud oma kohust selle wasta arwates suure auuga täitnud on. mida siit ja sealt kuuldakse. On aga meie armastud Suur Rugi-Isa Nabukohtudes  meile midagi kinkinud, mis kohtukäijate tüli. teckäimift ja aeawiitmist kergitab ja wähendab,  siis tahame seda tänuga wastawõtta ja omalt poolelt rõõmuga hoolt pidada, ja kus tarwis koormad kanda, et sellesama meie Niigi- Isa armuline soowimiue meie juures Tema rõõmuks ja Jumala auuks täiel mõedul täidetud  saaks, niipalju kui ruudulises maa-ilmas iganes wõimalik on. Weel ükskord .Teadus, usk ja ebausk". . Sakala" kaastööline ?. on heaks armand  selle meie kirja peale wastata, kus meie tema kirja /Teadus, usk ja ebausk" kaalusime ja liig kerge, ehk ka meel natuke pahema olema leidsime. Kui nüüd H.. ?. arwab, et se mida Nr. 21 sees Avastus" nimetakse, seletus oleks, siis on se üks eksitus; se ei ole muud, kui aga teistkarma willasi korratud lõng. Omas esimeses kirjas nimetas -V. I'. seda uurimist  ja seda tüdimata tööd. mille abil Edison telefooni walmistas ja teisi sesugusi teaduslikkust  ja kunstlikkust tööst ja uöuudmisi .õige usk" ja seadis selle käsulise .usu" wasta ilma ühegi sidemeta kahjulikku .ebausku". ja näitas sellega ennast neid kolme tähendust „teadus, usk ja ebausk" teaduslikult seletanud olema arwanud.  Se arwamine ise oli aga meie .arwates"  midagi, mida .ebausk" nimetada wõiks, km meie nalja teha tahaksime, meie ei taha aga sesuguste sügawast-leikawa asjade juures mitte nalja teha, sellepärast nimetasime seda teistwiisi. oli üksi kahest tähendusest, .teadusest" ja .ebausust" kirjutanud, kui ka nendest mitte kaugemaltki põhjani. Kolmaudemaft  tähendusest .usust", kuida rahwas ja kuida teadus seda sõna mõMawad ja selletawad,  sellest ei leidnud meie köitis selles kirjas  mitte sõnakest, waid need kaks tähendust teadus ja usk" langefiwad kui iseenesest selleks kokku, mida ikka teadus nimetud on m kõik mis ülejäi. se muutis ennast iseenesest .ebausuks".  Oli ?. seda tahtnud ehk mitte, seda meie ei tea, sellega ei olnud meil ka mitte tegemist, waid üksi ja ainult aga sellega, mis jäädama tähtedega ülespandud oli. Seda aga ei wöinud meie mitte waidseistes kinnitada waid pidime kui ustaw töötegija Eestirahwa edeuduse juures, kardetumad eksitust jõudu mööda õieu- dama. Nüüd astub ?. nueste .Sakalas" üles ja kirjutab: — .Siin tunnistab aga ajalugu .Sõbra" wasta. .Kes koolis on käinud, on ka kuulnud, et .selle suure kera ümber, keda meie päikeseks .nimetame, mõned töised kerad rändawad, .keda planeetideks nimetakse. Astronoomid .ehk tähtede tundjad wõiwad wätjaarwata. .kui suur üks ehk töine planeet on, ja kui .palju aega ta tarwitab, et ühe ringi päi.kese  ümber ära wõiks käija Üks hiljaaegu .üles leitud planeet, uimega Uranus, ei Md.nud  ette täheudud ajaks senna kohta, kuhu .ta astronoomide rehkenduse järele oleks pi.danud  jõudma. Tähtede tundjad arwasiwad .wälja, kui palju tutwad tähed Uranuse aega .wõisid wiita ja nägiwad, et kõik se jooksu.aja  pikendus neist ei wõiuud tulla. Seal .tuli üks Prantsuse astronoom Leverrier selle „ mõtte peale, et Manusest kaugemal weel .üks tundmata planeet wõiks olla, kelle läbi .se wiiwitus on tulnud. Et temal juba .tuntud planeetidest teada oli, kui kaugel se .päikesest ja kui kangel töine, siis arwas ta .ka ära, kui kaugel se tundmata täht päike.sest  wõis olla. arwas ka tema suuruse ja .olemise koha wälja, ning andis oma ame.tiwendadele  teada, kuhu poole naad omad .pikksilmad tema otsimiseks pidiwad pöörama. .Sellesama koha pealt leidis teda ka warsi .pärast seda Sakslane Galle 29. Sept. 1846. .Nõnda tuli se suur leidus teaduse peale .põhjendud usu läbi j. n. e." Ei iialgi mitte, auustatud H., ?.! Ikka aga üksi teaduse ja teaduse, osamuse ja hooluse läbi täieliseks tehtud teavuslikude tööriistade  läbi. Kui teie kuubuse wötate, mis 3 tolli pitk, 3 tolli lai ja 3 tolli kõrge on, siis teete Teie rehnungi: 3 3 3"27 ja teate et selle keha sees taieste ja üksi 27 ühe tollist kuubusi on; Teie teate seda, Teie ei usu seda mitte, Nendasamati teadis Leverrier ka, et se planeet, mida pärast Neptuun nimetati, seal paikas oli, tema ei uskunud seda mitte, waid teadis seda, selle teaduse abil, mida tema õppinud  ja oma waimuwäega ! ajendanud oli; kui se rehnung ka mähe raskem on, kui meie näituseks  ülespandud weike rehnung. Teie olete, kuida meie juba enne ütlesime küll kahtwiisi lõnga korrutanud, ükskord Edisonist ja telefonist,  teinekord Leverrierist ja Neptuunist, mõlemad  on aga teaduse-lõugad, mõlemad on nähtud  asjade külge köidetud, kuna usk nägemata asjade külge köidetud on. Teadus wõib omas wlimises otsas küll senna wiia, kus usk sündmuse  kombel (kategorisch) meile tormiliseks saab. aga selle tarwituse täitmist ei saada mitte teadusest,  seda saadakse üksi sellest hallikast, mis meil mõlemil. meil kõigil, kes seda kirjutawad ja lugewad, tuttaw küll on. Teadus ja usk on ikka eri-asjad. igaüks oma isemiisi olemisega ja headusega (O-ualität), mis üksteise kõrwas, üksteise  abil seista ja kosuda wviwad, ennast aga mitte üksteisest arutada ei lase. Olgu selleks korraks. Midagi peame meie ?. wiimises kirjas kiitma: kui se kiri ka mitte meel tähenduste  täielise seletusele jõudnud ei ole, siis peab se ennast ikka asjaliku piirete sees ja on tasasema  maimuga kirjutud, kui meie seda . Sakalas"  tamne leidnud oleme. Astub ?. meel mehise meelega samm edasi ja tunneb palama maimu eksitusi, siis wõib õige tee pea jalgade all olla. .Eksitus" ütleb aga Schiller, .eksitus  ei tee igakord kahju' aga eksimine ikka; kui palju, seda näitab tee wiimne ots". Omalt maalt. Tallinnast. .Rig. Zeituug" on Peterburgist  kuulda saanud, et maa- ehk dessätiuimaksu  seadus Liiwi- ja Eestimaa kohta 12 Lehekuu pääwa! Niiksrathis läbiwaadatud 22 Lehekuu paamal Kõigekõrgemad kinnitust saanud on. Selle maksu kõrguse poolest seisab Liiwi- maa kuuendemaS klaSfiS, Eestimaa ja Saaremaa üheksam aS klaSfis. EeSti tänu-laulupidu sai Tallinnas 11., 12. ja 13. Jaanikuu pääwal peetud ja läks hakatusest otsani korralisel ja auusal kombel edasi; ligemalt saame tänase numre lõpul selle üle kirjutama, niipalju kui selleks aset leida M igapooliseid sõnumid koguda suudame. Kuida kuuleme, sai 11. ja 12. selle kuu pääwal Mustwete külas Peipsijärwe randas käsitööde ja kodumaa wabrikutööde näitus peetud,  mis suurt edendust selles tähtsas asjas ilmsiks tegi. Teiste seas on ka Nõmme- Saaremäe willakraasi ja kedrawabriku omamk  J saak EtLi brougs-auuraha wäga heastkedratud  ja korrutud willase lõnga eest saanude Ka juhtus juba üks saarepuust tehtud liikmetega  tool meie silma alla. mille eest selle walmistaja,  üks noor Liiwimaa talumees kiitusekirja  saanud. Walmistaja nimi on meil weel teadmata. Sesuguste aunsa ja alakasuliste nõ und mis tele soowime meie kõige paremad õnne ja tulu; just need maitsed tööd kosutawad kõige suuremal mõedul kõigi rahwa ja isamaa igapoolist  kasu ja edendust. Tallinna laulu-koorid sõitsiwad selle kuu 12. pääwal aurulaewaga Riia laulupidu osawõtmisele.  12. sellekuu pääwal uppus Jänedi järwes  Tallinna Doomi- ja Rittrekooli ülema klasside õppija T, kes pühadeks maale wõerfi läinud oli. Tänawused Nelipühi pühad jäiwad linnas ja ka suuremal osal maal ilma harjund kaseehteta,  mis kuida meie juba enne kuulutasime kõrgemalt poolelt metsade hoidmiseks keelatud on. Et kõrge Riigiwalitsuse käsud ja seadmised igal aeal ja igapidi täidetud saama peawad. seda on iseenesest teada. Soowida oleks aga ikka et selles asjas meie maa kohta kohalisest paigast mõeduwa paiga poole alandlikud seletused  toimetud saaksiwad. Et noore elupuude mõtlemata, mõistmata ja meeletu maharaiumine ja ühegil m ifil rikkumine üks paha töö on. mida, aga üksi toore südamega ja harimata maimuga  nooremad ja wanemad poisikesed teha suudamad. se on üks asi, mida igal kurudel, wainutel ja katuste pealt rahwale seletada ja walju häälega rahwa kõrwa sisse karjuda tuleks, ja wäga tänuwäärt asi on se, kui kõrge Riig'.- walitsus karmi seaduste läbi sesugusi harimata aegade pärandust lämmatada waewaks wõtab. Meie maal ei oleks aga tarwis Nelipühi-kaski elupuudest wõtta. Suuremal jäul meie Eestimaa  pinnal kaswawad kased kui umbrohi heinamaale  peal, mis laastamise läbi heinamaale!: korjatud ja sagedast ilma iseäralise tarwituseta tulde misatud saamad. Kui nüüd nendest üleliiast  wõsadusteft aru järel noored kased Nelipühi  ehteks ka edaspidi tarwitud saada tohiksiwad,  fiis wõiks mana harjund maa- ja rahwakombe,  mis iseenesest ikka kenam on kui mõni teine, ilma kahjuta alleshoitud saada, ja peale selle langeksiwad mõned kopikad kasewõsude eest rahwa tasku, nende kasewõsude eest, mis mitmes paikas sügisel omitigi mäljalaaStatud saamad, ilma et mingisugust käsulist tarwituft leiakstwad. Et ilma aruta noori puid maharaiutakse, selle eest wõiksiwad kohalised seadmised ja hoolekandmised  meie maad kaitseda. Nende ridadega soowime meie, mõeduwa meeste tähelepanemist selle asja peale juhtida. Statistika kommissioni arutegemiste järel, kirikuõpetajate ja kõhtude ülesandmist mööda saiwad möödaläinud aastal Eestimaal 134 inimest  õnnetumad surma, nende seas 108 meesterahwaft  ja 26 naesterahwast. Nendest uppusiwad  46 meesterahwaft, 9 naesterahwast nende seas 8 weiked lasi, kes puudusliku ülewaatamise läbi tiikidesse, kraawidesse, kaewudusse, ehk jõgedesse  langefiwad. 11 inimest. 9 mr. 2 nr. oliwad kõrguselt kukkumise läbi surma saanud; 7 meesterahwast, nende seas kaks joobnud töömeest,  jäiwad raudtee peal mashina alla, 1 mees