tema pocaga kinni püüdnud, siis jäe liikumiit ja Purustamist tunnud, sedamaid oma saagi senna samasse jae paate jätnud ja ema teed putianud, kus ta weel wacwalt üle pragude pääsis ja nii wäsimuseks jooksnud oli, et kodus enne tundi aega süüagi ci suutnud. Kihelkonnalt. (Auta tegu.) Laupääival 35. Weebruaril, läks Kihelkonna kiriku wallast P. T. Atla külasse, S. talusse omale pruuti kosima, Õhtu, kui kõik pidulised oliwad kokku tulnud,  lasti üks püssi pauk aknast läbi tuppa. Õnneks ci puutunud püssi kuulid kellegi külge aga kõikide koos olejate ehmatus oli wäga suur. Kohe arwati, et laskja muud keegi ci wöi olla, kui tüdruku endine kosija, J. S., kes saal sammas  külas elab. Ilma aja nmtmata mindi kohe waatama, kas J. S. kodu on, aga kõige pere otsimise  püäle, ei leitud teda ega ka mitte tema püssi kodunt. Ka olla ta enne ähivardauud, seda tüdrukud tema kosijaga surmata. Kül on kole tegu sellest noorest mehest! Aga armsad Saare neiud! Ka Teile pean mina siin noomituseks mõne sõna ütlema. Miks pärast annate ennast mitmele ühe korraga kosida? Miks pärast ütlete mitmele kosijale ühel ajal oma „jah" sõna?! Teie teete seda selle arwamisega: „Jätab üks mind maha, siis töine mind ikka wötab." Miks parast annate siis oma „jah" sõna niisugustele, kellest üle jätmist  kardate? Wiimati tuleb see lugu ette, et kosijad ühe-töisele „weri waenlaseks" saamad, ja uiis meel hullem ühe sõna pidamata tüdruku pärast. Kui keegi töisele ütleb „jah" ehk „ei", olgu mis asja pärast tahes, siis peab tema ka selle juure jääma ja ei miski asja läbi laskma ennast sõna pidamataks teha sest leda nõuab inimeselik auu tund m u s. Kell sõna pidamist  pole, on tühine inimene. Meile on Walljala kirikkvnnast auustatud sõbra käest sõnumid tulnud, mis mitte rõõmsad ei ole, ja sõna sõnalt nõuda käsivad: Auustatud „Saarlase" toimetus! Üks õnnetus,  mis mööda läinud pääwadel siin sündis, sunnib  mind järgmisel wiisil Teile kirjutama: Selle 26. Weebruarl kuu pääwa öbtiil põies siin Walljala  kihelkonnas Roosa waldas wabadniku J. K. elainise maja ära, kusa kõik tema elamise «varandus,  ka lehm ja 2 lammast tule ohwriks sai, na et kahju pääle 400 rbl. suureks tõusis. Kurda inimesed teadwad rääkida, arwatakse tuli selle Ir.br lahti pääsenud, et puu korSnas pööningul põlema läinud. Olgu see jutt tõsi ehk ivale, aga tõsi on siiski see, et niisugust lauast tehtud puu korsnad küll üle aru wägn kardetumad on, ja tungiwalt on soowida, et need , kellel seks wöimust on, puu korsnate ehitamist hoopis ara keelaksid, ja suure hoolega seda säädust mötakfid täita, mis walla ametuikudcle kohuseks teeb, iga ajal walla elu majades tule asemete pääle waata, et heas korras  on. " rr. Mustjalast, Oleme kord Mustjalast tähtsaid  sõnumid saanud, kelle awaldastrine küll iseäralikku  meele liikumist sääl pool tegi, sest et asi auu ja kiitust ci toonud; seega tähendame seda lugu „körtsi elust." Aga meile on ueil pääwil auustud sõbra käest Mustjalast sõnumid tulnud, mis seda rahmast wist saab auustama ja nende aru saamist ja meele kindlust ülendama, ja meie loodame, et Mustjala kogudusscs mehi on olnud, kes selle asja tüki poolest kõigist teistest kogudustest  on ette jõudnud, see ou: Talukohtade ära ostmise poolest. Sääl on nagu nstaw kirja saatja ütleb. Mustjala kroonu mõisa maldas 5 talu peremeest  ja 1 wabadnik juba paris koha omanikud, ja 3 taluperemeest on juba oina soowimiscd protokollides  sisse annud, et oma kohti tulewas Mai kuus tahtwad päriseks osta ja korraga ära maksa; kui neid juba praegu esimiste hulka loeme, siis ou ses ühes Mustjala mõisa wallas juba 8 talu ja 1 wabadniku koha omanikuks. Küdeme päris waldas on 4 talu ja üks wabadniku kohad peremeestele  ostmise läbi päris omaduseks saanud. Neist enne ostetud kohtadest on 5 peremeest, kes taieste selgeks maksetud on, teised maksawad protsentidega.  Siis on Mustjala kirkkounas uute ostjatega kokku 12 talu ja 2 wabadniku kohta päriseks ostetud. Julgeste ei tohi meie küll seda mitte wälja öölda, aga mere loodame, et meie mitte wäga rõngaste ei eksi, kui Mustjala mehi selle asja poolest kõige ette rinda arwame. Sest saame siis selget marku, et Mustjala rohivas oma osa ka kõrtsi elu wacnlasi on, sest, et ükski kõrtsi sõber päris maa omanikuks ei saa. Meie ei saa ikka meel mitte aru, mikspärast meie armas isamaa  ehk Saare-rahwas oma talu kohtade ostmisega  seda aega ootwad, et nad neid kallimalt peawad  maksma; seda julgeme meie kui tõeste tõtt wälja öölda, et need, kes pääle 10 aasta eest oma koha ostsid, palju alwema hinnaga said, kui need, kes käes olewal aastal ostwad, ja kes 10 aastad meel ootwad peawad jälle hoopis kõrgemat  hinda maksma, kui tänaivu maksetakse. Seda iviiwiiust peame armsad Saarewennad, pange pahaks ehk wötke wihaks rumaluseks nimetama, teist suuremat takistust selle asjal käes olewal ajal ei olegi. Niisugune rumal aja wiiwitus  sigib kõige cnamiste selle rahwa juures kus kogukonnad kõige oma ameti meestega mitte ühte aja lehte ei loe, kartes et see wäga palju raha maksma tuleb; aga pärast rumaluse eest saca kordsed aja lehe hinda makswad, mis siis oleks hoopis teisite toimetud, kui nende silma ring aja lehtede lugemise läbi oleks laiendud saanud. Kauba - hinnad. 1 wak nisu ...... 4 rbl. kop. 1 wak rugi ...... 2 „ 60 „ 1 wak odre ...... 2 „ 20 „ 1 wak kaeru 1 „ 30 „ 1 wak kartohmlid .... 1 „ - „ 100 werskid Sörwe roimi. . „ 20 „ 1 koorm heina 30 lcisikad . . 3 „ „ 1 koorm kase puid .... 1 „ 20 „ 1 koorm männa puid ... 1 „ „ Wastutaja redaktor: Hartwig Satz zvolch lubatud. Tartus, 2S. Märtsil 18K4. Trükitud „Kuresaare Nädalilehe" trüki kojast Elle läbi annan aupaklikult tääda et ma esimise auru laewaga W. .kõik sugu ued kaubad olen saanud sa odawa hinnaga müün, nagu on: kangru- ja wörgu-löngad, uutmoodi sitsi riided, sitsi ja siidi rätikud, willased ja poomwillased riided itrikoo) ülikonna tarwis, wutre riided, särgi riided poomwilla watti, wankre wakswg, loendid, wihma warjud, kõige paremad õmbluse masinad, puldani riided, mitmed liiki kraed ja kõiksugu muud riide kaubad. Kurresaares, Kauba uulitsas Nr. 3. Tnadalln d m i s e d. Kantud meesterahva riivet on odawalt müja L. Tamm majas Rätsepp Krull juures. Teadaandnnne. saab wäga odawalt, ruttu ja heaste Walmistud. Tellimised selle töö peale saab „ Saarlase" trükki kojast teada antud. Uks wesi-weski ühes aurumashinaga kas juures ka maja, aed ja heinamaa on, saamad äramnndud ehk ka rendi paale antud. Järelküsida, kaupmehe  H. C Förster i juures, Kuresaares. Teadaandmine. Kõiksugu poekraami on Loodama hinna eest müüa kili näituseks kõiksugu raud asju: tabasid, katlad, köied ja kõiksugu majatarwilisi kraami, kui ka 2 letti ja kaalud. Kaupa te hm J. P. Rehsche juures Kurresaares. Nut keige kangemat laewaga satud Baltika wabriko tubakat nimelt: Baktlt! ja Schnurowka müüb nüüd alandut hinnaga kasti ja naela kaupa J. O. Wesbera.