Sakala .-U ss. Oktobriwu päewal 188 S. VI. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja Mutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Eesti seltsidest. 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Viljandist: Seletus; Kirjameeste Seltsi koosolek. 11. Tartust: Rahwapidu; kõhutõbi; näitemüük. Tallinnast: Mis Saksamaal meie kodumaa olekust arwatakse ; Karl v. Wistinghaisien  -s. Järwa maakonnast: Nahakorjamiscst Lutheri mälestuseks; warane lumi. Peeterburgist: J. Kappel'i kiri Eesti kooridele. Tuulast: Elaja katk. Lõuna-Wcnemaalt: Rohke wiljasaak. Kuulutused. Papi wõimus. XIII. Kaks uuemad raamatud. Eesti seltsidest. ii. 2. Linda, laewanduse ja kauba selts, Tallinnas. Mis Eesti Kirjameeste selts waimu põllul on, seda peab „Linda" Eesti elu põllul olema. Üht seltsi, kelle eesmärk on, jõuukat olekut oma liigete  ja nende läbi Eesti rahwa seas kinnitada, on niisama  hädalt tarwis, kui igapäewaft leiba. Raha on Eesti rahwale hädalt tarwis. Üksi see rahwas wõib waimuharimises kõrgemale tõuusta, kellel raha on. Üks waene rahwas on enamiste ikka rumal rahwas.  Iga õige riigiwalitseja püüdmine on, oma rahwast  jõuukama järjele aidata, sest jõuukas rahwas on ühtlasi kindel ja tugew rahwas. Sellepärast on siis meie „Linda" seltst asutamine ja riigiwalitsuse poolt selleks luba Eesti ajaloos ja rahwa - majapidamises  üks neist tähtsamatest asjust. Kauba wahendadamine  oma laewade läbi on ju suur, pitk samm edasi jõuudmift. Kui meie fiin „Linda" seltsi seiemaanse elu ja toimetuse peale waatame, siis peame tunnistama, et meie Eesti pinnal töist niisugust seltsi mitte ei ole, kes nii lühikese ajaga oleks oma toimetuse ja tööpõllu nii laiale lautanud. Tema tulu ei tunne praegu mitte üksi seltst liikmed, waid ka muu Eesti rahwas, sest tema kauplemine kutsub mõlemaid omast tulust osa wõtma. „Linda" seltsi toimetusest ja asja ajamisest ei ole siin mitte ruumi ega asja rääkida. Katsume aga seda küsimist läbi, mida mitmed mehed ja lehed on juba tuulutanud. See küsimus on: kas peab „Linda" üksi laewauduse selts, wõi kauba ja laewanduse selts, wõi üksi kauba selts olema? Mina ei wõi siin mitte rahwa awaldusi selle küsimise kohta awaldada, sest neid ma ei tunne ja nii palju kui ma neid tunnen, langemad  nad kahte jakku: üks jagu on Linda seltsi poolt ning töine jagu ei ole poolt ega wastu ta on magamas ja ütleb und nähes: Hea ta oleks; aga kust ma selle raha wõtan kaugele Tallinnasse sõita ze. Muidugi teada, on Linda, seltsil nagu ülepea Eesti rahwa edendustel ka omad waenlased ja takistajad. Mina aga räägin fiin omad mõtted ja arwamised nende kolme ülewal seiswa küsimise kohta wälja. „Linda" seltsi palun ma aga seda mulle mitte pahaks panna, sest ma ei ole mitte seltsi wastane, ega ei puutu millgil kombel tema auu ega usalduse ja usaldusmeeste  külge nagu mõni muu mees ja leht. Minu arwates ja soowidcs peaks „Linda" selts enam jõuudu ja rõhku laewanduse ja laewade muretsemise  peale panema kui tänini. Laewameeste selts wõib üksi ja ainult siis jõuukaks ja nõuukaks saada, kui tal heaste sõidu materjali käes on. Niisugusel seltsil ja tema sõiduriistadel ei puudu millalgi tööd ega wedu. Ütleme „Linda" seltsil olgu kaksteistkümmend  laewa, kes oma ehk wõerast kaupa weawad. Jäewad üks ehk kaks laewa juhtumise korral tühjalt ootama, siis töötawad töised edast, nii et selle ühe ehk kahe sõiduriista seisuaja kahju tähele ei pantagi. On aga seltsil üksainus ehk paar laewa ja need jäewad  õnnetuse korral tööd ootama, siis tunneb ju terwe selts, et tema laewad seisawad. On seltsil suurem  hulk ütleme jälle 12 ehk 25 laewa siis ei pruugi selts oma laewu mitte suure hinna alla meresõitude tarwis kinnitada, sest kui üks laew hukka läheb, siis teeniwad 11 ehk 24 laewa ammugi selle raha silmapilk miS laewa hukkaminemise läbi kautati. On aga seltsil paljalt 2 laewa, siis peawad nad kõrgelt kinnitatud saama, sest et ülejäenud laew hukka läinud wenda mitte lühikese ajaga ära tasuda ei wõi. Nõnda wõiks ma weel paljp näitusi ette tuua, mis nõuuawad ja näitawad, et ühe laewanduse seltsi tegewus ja jõuud palju häid laewu on, laewu mitme suuruse järele wähemate merede ja ilma merede tarwis. Sell wiisil wõib selts töistega konkureerida,  tõisi oma ümbert wähendata ehk ka hoopis ära peletada. See on minu mõte ja nõuu andmine  ka „Linda" seltst kohta; saagu ükskord see aeg tulema, kus ..Linda" laewad suuremal ja suurel hulgal merest meresje ja rannast randa Eesti nime kannawad! Kust see siis tuleb, et „Linda" seltsil nii wähe sõiduriistu on ja mikspärast neid ei muretseta? Seda on „Linda" kaupluse alustamine teinud. „Linda" on oma rahajsuudu kauba sisse pannud, nii et ma julgeste  ütelda wõin, ta on kauba-seltsiks saanud, kellel omad laewad on. Küsime nüüd: Mis on siis meie rahwale praegusel silmapilgul parem, kas päris laewaselts  wõi kauba selts laewadega. Minu arwamise järele on wiimne kasulikum. Kuna esimene selts aksionääride wõi seltsi liigetele küll wäga suurt kasu toob, annab töine selts otse ka rahwale kasu. Annab seeläbi kasu, et rahwas head ja odawalt kaupa saab. Muidugi peab selts selle eest hoolt kandma, et ta niipalju kui ta jõuud iiales kannab, abikauplusi asutab, mis tema tulu rahwa sekka wiiwad. Aga sellegipärast ärgu unustagu selts ära, laewade hulka suurendamast. Wõtku ette ja nõuuks, kaheks jauskonnaks  langeda. Üks jauskond kandku laewanduse eest, töine jauskond kaubaajamise eest hoolt. Laewandus aga olgu ikka kaubaajamise põhi. Laewade teenistus saagu siis kaupluse sisse intressi peale pantud. Muidugi teada, ei wõi mina siin „Linda" seltsile midagi ette kirjutada, sest tema on rahaga ümberkäija selts, kes alles töises joones Eesti rahwa peale wõib mõtelda. Esiteks peab ta ikka oma seltsiliikmete tulu silmas pidama ja selle suurendamise peale mõtlema. Peale seda, kui meie siin mõlemad esimesed küsimised  ära wastanud oleme, ei jää meil muud kolmat!- dama küsimise kohta üle ütelda, kui seda: „Linda" selts ei wõi ega tohi millalgi üheks paljaks kauba seltsiks saada. Sünnib see, siis on ta oma tähtjuse kautanud ja põhja (jõuu) wähendanud. Esimeses joones olgu ta laewa selts. Kui jõuud ja ajatingimised  nõuuawad, fiis käigu tema kõrwal, nagu praegu, kauba osakond. Ka Linda seltsis on mõnikord jagelemist ja nägelemist  üksikute liigete wahel ja wastu olnud. Teadu pärast muidugi, et suuremal hulgal õigus on ja rahaasjus  iseäranis weel õigus olema peab. Sellepärast ei takista see milgel kombel seltsi tööd ega teed. Aga soowida oleks, et „Linda" oma laialise töö juure ka õpetatud mehi kutsuks; ma mõtlen niisuguseid mehi, kes kauba ajamise ja laewanduse teadust on kõrgemates koolides ja praktikas õppinud. Kui Seltsi tegewus weel laiemaks lähab, siis on üht niisugust direktori hädalt tarwis, makstagu talle minupärast wõi 3000 kuni 4000 rubla aasta palka. Seega ärgu mõtelgu keegi, et ma praeguse ..Linda" seltsi eestseisuse peale kiwa olen wiskanud. Lõpeks soowin ma, et rahwas „Linda" seltsist kapitaalidega weel palju rohkem osa wõtaks, kui see seie maani sündinud. „ Suure kapitaaliga  teenitakse suurt kasu", ning see maksab Linda seltsi kohta ka. Selts teenib suure kapitaaliga suure kasu, ning sellest suurest kasust saab ka see liige suurt kasu, kes ka paljalt 100 rubla tema kätte teenima annud. Parem on tõeste, oma raha, olgu see suur ehk weike summa, kindlas Eesti asutuses teenima panna, kui mujale anda, kus tema kasu ka muiale lähab. Muidugi teada, kes oma kopikaid kõige kindlama koha peale tahab wiia, see pandku ta riigi paberitesse. (-) Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Praegune Eüroopa poliitika taewas on nõnda imeline, et temast raske on aru saada. Ühelt poolt tõendatakse ja kardetakse, et sõja tuli iga silmapilk siin ja seal wõida leekima hakata. Selleks wõida Prantsuse walitsuse seisukord Hiina wasta, Wene-Saksa umbusaldus j. n. e. küllalt asja anda. Würst Bismark pidada selle poolest kõik ohjad oma peus ning õhutada süsi põlema. Töiselt poolt jälle kinnitatakse, et Eüroopa rahu weel iialgi nõnda kindel ei olewat olnud, kui praegu. Bismark, kes enne otsata julgusega sõdasid alustas, Bismark, kes Napoleoni troonilt tõukas ja tükeldatud Saksamaa üheks Keisri-riigiks ühendas, seesama Bismark tarwitada  nüüd kõik oma wõimu ja osawust selle peale, et rahu alal hoida, ning nõnda kaitsta, mis ta ise loonud. Bismark olla praegu Eüroopa rahu-ingel. Kummal pool õigus seisab, seda wõib meile üksnes tulewik õpetada. Et niisugused wastalised mõtted ja arwamised igal pool maad leiawad, ei ole sugugi ime. Kui selleks ka muud midagi asja ei annaks, siis teeks seda ometegi tänawused kroonitud peade reisid. Igaüks mäletab weel, kui suurt peamurdmist, arwamist ja aimamisi minewa aasta Wene wälimiste asjade ministri v. wäljamaa reis poliitika meestele tegi. Tänawu aga on ka palju riikide walitsejaid naabri riikides reisimas, kus nad ükstõisega kokku puutuwad ning nendega ühes käiwad mitmed