„Mina jaan isa juurde; mina ei jäta teda mitte maha, kuna tema hädas on!" kostis ta wärisewate huultega  noort waimulikku meest enesest eemale tõrjudes. „Ka sinu isa piab piiskopi majasse Põgenema, nõnda on minu ülema tahtmine; ükspäinis sealt wöib tema uute tagakiusamist? eest warju leida. Meite käst ei ulata nii kaugele, et meie teda siin tema omanduses kaitsta wõiksime." Petrowitsh oli seda wiisi kõneldes oma käe tüdruku keha ümber pannud, nagu piaks tema sealt warju leidma; tütarlaps aga astus sammu tagasi ja katsus wägisi ennast temast lahti peasta. Marinka, kuule meie waga sõbra nõuu! Sina saad tema kaitsmise all rahulikumalt elama, kui Mustlaste tshatretes," noomis lowan. All ukse ees oli korraga hobuste kapjade kõbinat ja waljude healte käratsemist kuulda, mille üle kohkudes lowan oma kõne lõpetamata jättis. Ehmatades tahtis tema akna juure rutata, km Marko jälle tuppa aStus. „Gospvdin. need on Frantide ratsamehed; nemad nõuawad sisselaskmist ja tahawud korterit Teie juurest!" lowan astus akna juurde ja waatas maha. Abiline oli Marinka mõlemist kätest kinni hakanud ja hoidts neid köwaSte pigistades oma peos; tema kõneles tasa, tungiwalt, noomides ja tormawate tundmustega, aga tütarlaps omalt poolt ei lausunud talle musta ega walget wastuseks, waid püidis üksnes kõrwale pöördud silmadega teda enesest eemal hoida. Neiu ei kuulnudki tema sõnu; tema kuulas ükspäinis healte kära, mis kõik waljud, rõõmsad ja tugewad meeste healed oliwad, hobuste hirnumist ja nende kapjade müdinat. Tema tahtis pakku minna, kartes, et mõni wõõras mees teda ehk silmaks, aga Petrowitsh hoidis ühtepuhku edasi rääkides ja noomides seda kõwemine tema kätest kinni. Neiu palgedesse tõusis uueste tuline puna, sest tema palaw õhk puutus neisse. Marinka wäänas ennast edasi ja tagasi sellel Vangistamisel, kuna töine teda ikka tungiwamalt maenitses sõnakuulelik olla. Nüid oli lowan, Wahwastatud kristlikkude Võõraste ligidalolemise läbi, akna luugid pärani lahti teinud ja täis päewa walgus langes tuppa Vaimuliku ja temast noomitud neiukese peale. Marinka karjatas ehmatades ja peitis näo enese paksudesse juukstesse. Kannuste tärinal kõlasiwad sammud ülemise eeskoja  alt õõnsa põranda peal. Wiktor Bersek, wana Markoga  lodinal juttu ajades, astus ukse läwe peale, kuhu tema imeSteledeS ftiSma j-i. <zs,g Uneta olek. Uni on pää?aju puhkamise aeg. Kuni inimene ülewal on, on tema pää-aju alatises tegewuses: wõtab tundmist wastu, Vastab nende peale liikumistega, muudab neid Mõteteks, ja mida suurem pää-aju töö, seda selgemine  paistab ta inimese nao moest, silmadest ja ihu liikmete liigutamisest wälja. Pikalise pää-aju töötamise juures on ka inimese wälimised liigutamised alati pikalised;  inimene, kelle pää-aju liig wisa Välimisi tundmist wastu Võtma on, ja kes wähe mõtleb, on alati nagu unine. Tervel korral piab pää-aju tegewus õigel ajal rahu leidma, piab puhkama; puhkamise aeg jõuab aga fiis kätte, kui Välimiste tundmiste jõud Väheneb see on öösel. Uneta olek on niisugune pää-aju seisukord, millal ülemal nimetatud seadus-kord rikutud saab; pääaju  teeb ka wee! siis tööd edasi, kui ta puhkama piaks. Üleliigne töö kurnab jõudu, ja, kui uneta olek kaua kestab, fiis muudab pää-aju tegewuS korratumaks: mõtted on wähem selged, nende ühendus ei ole enam korralik; aga et alati töötaja pää-aju ka neid närwifi töötama sunnib, mis temast wälja jooksmad? need jälle kõiki tõisi ihu organist, kellega nad ühendatud on, sellsamal kombel wabe pidamata edasi sunniwad töötama, siis on uneta oleku üleüldine järeldus ikka terwe inimese ihu jõuu kahanemine. Liig kauane uneta olek Võib pää-aju tegewust  koguni kurwale järjele saata: Võib inimese mõistust kaotada ja ihu rammu katkestada. Ta on üks kõige suurematest inimese terwise Vaenlastest. Pää-aju tegewuS  sünnib ärituste läbi; seadus-korralised äritused sünniwad  Välimiste tundmiste läbi, mida pää-aju meelde läbi tunda saab (nägemine, kuulmine j. n. e.); seadus-korra rikkumisel saab pää-aju tegewusele sunnitud kiire Verejooksu.  kange jookide joomise, pää kärnade ja töiste haiguste läbi. Selleparast on ka uneta oleku põhjused mitme sugused: palavikud, were kihwtitamine piiritusega, pää-aju enese haigused j. m.; ega kõige sagedamad neist on häkilised ja liig kaua wältawad Välimised tundmised ja ilma wahe pidamata Vaimu töö tegemine. Kõige esimene  uneta oleku arstimine olgu, muidugi mõista, nende põhjuste kõrwale saatmine, mille läbi ta sünnitadi; palaviku  ja töiste pää-aju haiguste korral on aga raske ilma arsti abita läbi saada) aga uneta olekut, kui ta häkiliste ja kaua wältawate wälimiSte tundmiste läbi sünnitatud on. wõib ka haige ise arstida: ta piab ennast hakiliste walimiste tundmiste eest hoidma, ei pia enne magama uinumist midagi mõtlema, piab waimu tööd mõneks ajaks maha jätma. Tihti on uneta oleku põhjused mõned iseäralised  mõtted, miS nõnda pää-ajusse on kaswanud, et nad sealt enam lahkuda ei taha, wiimaks ühendawad nad endid igapaewaliste walimiste tundmiStega ja saawad nõnda weel kindlamaks; niisugusel korral piawad wälimised tundmised  (nende sünnitajad) ümber muudetud saama see on, neil piab wähem ühesugust omadust nendega olema, kelle läbi inimene seniajani kannatas: istuja eluwiifi piab jalutamiStega ümber wahetatama, ehk kui wõimalik, siis üht pikemat reisi ette wõtma; piab uut tegewust ja uusi tundmiste sünnitajaid otsima. Et raSke töö waimu tööd wähendab ja wäsinud inimene wähe mõtleb, siis on töö tegemine ehk wäsimuseni jalutamine haigele waga kasulik. Tuas, kus haige magab, ei pia wähematki walimiste tundmiste sünnitamise põhjusid olema, ta piab tasane ja waikne olema; walgus ei tohi liig heledalt sisse paista, aknal olgu sinised ehk rohelised klaasid, kui neid ei ole, siis olgu ometi «eesriie ees. Et üleliigne pää-aju tegewus  ka suuremat palawust inimese kehas sünnitab ja nõnda weel rohkem keha närwisi töötama sunnib, siis on jahe õhk haigele parem, kui soe. Kas enne magama heitmist ka sööma piab? Wastus selle peale on mitme sugune: ühele on toidu wõtmine enne magama heitmist, mitte ainult uneta oleku suurendamiseks, waid just tema sünnitamiseks; töisele on ta paremaks une sünnitamiseks. Kuidas kellegil parem on, nõnda ta tehku; aga see on selge, et õhtune söök (mitte liig palju ja kõwat toitu) ylõne asja poolest une sünnitaja on. Nõnda nimetatud une rohtu wõib siis alles pruukida, kui haigus kardetawaks  näitab minewat; siiski aga jäägu une rohuga arstimine ikka arsti hooleks. Venekeelest, eestistanud Th. Kan emagi. Mõndasugust. Suured Alpimägede maaalused wõi koobaste  ed. Üks Saksamaa leht toob kolmest Alpimägede koobasteest  järgmise teede pikkuse ja ehituse aja kirjelduse. Mont-Cenis-koobastee on 12,234 meeteri (umbes 49,138 jalga ehk 11V2 wersta) pikk; tema ehitus kestis 14 aastat (1857 —1871), nii et aastas 879 meeteri edasi sai. Kalju, millest ta läbi raiutud on, on enamiste lubja kiwi. St. Gotthardi-koobaStee, mis 14,912 meeteri (48,924Vs jalga ehk umbes 14 wersta) pikk on, sai üheksa aastaga (1872 —1881) walmis, nii et aastas pidi 1699 meeteri tööga edasi saama. Tema on graniiti  ja gneisi kiwist läbi uuristatud. Arlbergi-koobastee  on 19,279 meetert jalga umbes 9V? wersta) pikk, ja sai wiie aasta jooksul walmis (1889—1884), nii et aastas 2954 meetert edasi saadi. Neljanda maaaluse tee ehitus on nüid jälle mõttes, mille nimi Simploni-koobastes saab olema ja mis pikem ega lühem ei tule kui 29,999 meetert s. 0. (65,618 jalga ehk ligi 19 wersta); selle järele saab see kõigest töistest määratum. Tema ehitamiseks on paljalt seitse aastat määratud, nii et iga aasta 2999 meetert edasi piab saama. Et see kaljumägi, millest ta läbi tahetakse raiuda, kristalli sarnasest kiwist on, siis wõib seda tööd üksnes masinate abil nii ruttu toime saata. Eks ole Hadesse (põrgu) sõit. Paberist pudelid. Klaasist nõuud lähewad kergeste ja ühtepuhku katki; peale selle tarwitab nende wedu kaugematesse kohtadesse hoolast sisse pakkimist, kus juures palju aega ja töö jõuudu ära raisatakse. See asi sundis terawa mõistusega Ameeriklasi järele uurima, kas mitte paberist pudelid ei saaks teha. Mõeldud, tehtud. Selle tarwis walmistasiwad nad paberi pudru järgmisel wiisil: Wõeti 19 osa närust, 49 osa Sllga ja 59 osa puu jagust. Iga sellest pudrust tehtud papi poogne külled määriti iseäraliku segadusega, milles 69 osa härja werd, 35 osa lupja ja 5 osa weewlihaput rMgO36Aa (?) oli. Selle segadusega määritud papi poogen kuiwatatakse ettewaatlikult ära, määritakse siis tõistkorda weel ning pressitakse siis lingiks. Sel wiisil walmistatud paksust paberist tehakse kõiksugust nõuusi, iseäranis aga pudelid ja weikseid klaasikest apteegi rohtude tarwis. Sarnasest paberist tehtud pudelid ja klaasid, kui nad waSta kiwi seina piaks wisatama, ei lähe mitte katki ega lömmi. Wiimsel ajal on ka sellest paberist gaasi torust hakatud tegema, ja need piawad palju paremad olema, kui rauast. Ungriarahwa laulik f. Hiljuti suri PeSti linnaS Mustlane Paul Rats ära, kes Ungria rahwa laulu wiifides kõige suuremat osawust awaldas. Hingama läinud kunstnik oli 72 aastat wana. Temal oli juba neljas naene ja laSte arw oli 34, kes kõik tema surma sängi ümber seisiwad. Oma wähelase waranduse seas jättis tema pärijatele ka kalli, armsa wiiuli ja kalli kiwidega kaunistatud sõrmuse, mis mitu tuhat kuldnat maksis ja mis Inglise prints talle kui ta ntlja aasta eest Inglismaal kais. Lahkuja jättis need kaks kallist asja mõlemad oma poja Paul Rats ile, kes sest saadik selle ammugi kuulsaks saanud lauliku ameti oma peale mõtab. Ungrialased walmistasiwad oma kuulsaile, rahwa musi kandile tõeste kuningliku matussa, millest enam kui 10.000 inimest osa wõtsiwad. Leinarongi eesotsas käis liini polgu laulukoor, selle järele sammusiwad töiste polkude sõamehed, mis Pesti linnas okiwad. Sõamehed  tahtsiwad oma lahkunud seltsimehele Paul Rats'ile, kes, enne kui ta peris muusika kunsti tarwis elama ha kas, 24 aastat sõamehe põlwes elas, kust tema weltweebli nimega lahkus, temale tahtsiwad nemad miimist armastust  ja lugupidamist üles näidata. Saks.a riigi alamate Ameerikasse wäljarändajate  hulk oli Saksa statiska sõnume järele aastal 1884 terwelt 143,586 inimest. Eelminewal aastal oli koguni 166,119 inimest. Sojad wankred. Mõne aja eest ilmusiwad Wiinis ühehobuse wankrid, mille istmete all keewa weega täidetud pudelid oliwad. Sarnased kaetud weiksed wankred seisiwad hulk.aega sojad. Suur wõllaskala. Hiljuti püidstwad kalamehed  Belgia rannas wõllaskala kinni, mis 60 meetert (107 jalga) pikk ja 2'/? m. jalga) paks oli. Tema müiti 50,000 prangi (12,500 rubla) eest wahelt kauplejalle  ära, kes ta näitamise tarwis omale ostis. Luuteling  saada Lüttichi ülikoolile. Tore kleit. Itaalia rahaministri Magliani prouale tehakse praegu toredat palllkleiti, mis oma iseäraliku  moodi poolest juba enne walmis saamist palju juttu sünnitab. See kleit, mis Magliani proua püha isa palees peetawa palli peale selga tahab panna, ei maksta mitte enam ega wähem kui 15000 liiret. See on punasest sametist ja walgest atlasest suurte kuld rõngastega.  Igas rõngas on kaunis lillikimp. Kleidi saba on enam kui 10 jalga pikk ja on paris littu weikseid kulluSsaid  täis, mis kõige wähema liigutusega mahedalt helisema  hakkawad. Kõneldud kleidi lugu on Roma lehele „ Kapitale" kaks järgmist kalli asja lugu meelde tuletanud  : Mõne aasta eest oli kuningana Viktoria juures palli peal üks Sueneitsi, kellel wäga kauni ja kalli weertega ninarätt oli. Kõik pidulised waatasiwad imestades seda. Ka kuningana nähti himukalt seda waatawat. „Mina ostsin hiljuti," ütles neitsi, „12 niisugust rätti ja maksin nende eest 1200 naela sterlingi (umbes 7600 rubla)." Selle peale ütles kuningana: „Ma pian tõeste tunnistama,  minu sissetulek ei anna küll niipalju wälja, et tosina ninarätte eest niipalju raha wälja wõin anda." Töine sarnane lugu juhtus Itaalia kuninganaga. Mõne aja eest pakuti kuningana Margheritale üht kallist asja müia. ilus, kaunis, põhjatu kunstlik!" hüidis kuningana; „aga kui ma seda osta tahaksin, piaksin raha lamama minema!" Wiisakas wastus. Selsammal aastal laulatati  Pariisis Ameerika milljonäri Makay tütar ja Colonna  prints paari. Sellest ajast, kui nad weel mitte kihlatud ei olnud, räägib sealne leht järgmise luo: Prints jalutas noore neiuga Cvlonna palastis oma esiwanemate pildi saalis, ja jutustas iga pildi ees lühidelt, aga waimuka sõnadega, selle elulugu. Kui ta juba mitut oli kõrge kiitusega ülendanud ja iseäranis kuulsa admirali Viktorio Colonna wahwaist tegudest kõnelenud, küsis ilus, noor Ameerikline: „Aga mis räägitakse Teist pärast Teie surma?" „Minu pildi ees saab ükskord üeldama: Ta oli õnnelik, et ta miss (neiu) Makay ori wõis olla," wastaS prints, „ja sellest auust on minu tarwis küllalt." See wiisakas wastus mõjus nõnda noore neiusse, et nad warfi kihlatud paar oliwad. Emajõe ööpikule. Oh õöpik Emajõe lind Ei iial unusta ma sind, EL enne hing mull rahu sa Kui trööstid mind weel lauluga! Oh ööpik. ööpik hõiska weel! Mind rõõmustab su taewa keel, Miks koidu süles kurdab nüid Kui kõigil armas sinu huid? 5. 5 14. Sakala. 1885 Wastutaja: J. Kõrw