Sakala . N t». Wiljandis. 16. Märtsikuu päewal 1885. VIII. aastakäik. Zlirmb igal laupäeval. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsivele poole hinnaga. Koimendn se adress: ..Sakala" toimendulele Viljandis. Wene keeli: La. Lkzoil. vi. cheaanui,. „Sakala" aastahind pooltöist poognat: Postiga 3 rbl., postila 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga I rbl. 75 kop., postita l rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi waetu ei wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja Mntöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker' i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; PärunS: „Endla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Pöder; NakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pitauulitsal B 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wbrus: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, RsveniS uxoen. X» 60 ja N. Mattissen lleseMS upoeu., x Rasanen. uoe?a, K 26/21. WiljandiS: F. Feldt. Meie koolikohtud ja konwendid. Wiljandis, 6. Märtsil 1865. immest kaitseb ülekohut tegemast ja halba teed köndimast kõige pealt tema oma seesmine heal ehk inimlik kohus. On aga inimene oma seesmise otsuse andja ja õiguse mõistja alatise peale käimise ja waewamise  läbi nagu wõimatumaks teinud ja maha rusunud,  siis piawad teda wälimised kohtud (mitte kohussed) ja seadused kõigest halbdusest eemalle hoidma. Mis tohus (oöllZaliuoeib, Pslicht) ei suuda enam korda saata, seda piab sundmuS awitama. Et aga igaüks inimene kõige pealt oma inimliku tohusse sõna piab kuulma, on nõnda õige ja tõsi, et sinna juurde enam ühte ainust sõnagi ütelda ei mõista, ja neid inimesi, kes siis ka oma kohust täidawad ja püiawad täita, wõib õnneliStekS  kiita. Et aga igaüks inimene mitte õnnelik ei ole ja mitte oma kohust nagu täita ei suuda, ehk ka mõni weel nõnda õnnetu on, et seda täita ei tahagi, on ka paraku tõsi. Sarnaste tarwis on siis kõige pealt kohtud ja seadused sundijaks ja neile nende kohuste meelde tuletajaks. Et meie täna aga mitte üleüldse kõhtudest, waid, nagu meile pealkiri näitab, mõne sõna aga koolikohtude  ja konwentide kohta ütelda tahtsime, siis piame oma arutuspiiri kitsendama ja nimetatud kõhtude juurde jäema. Ka need kohtud on walwajad nende üle, kes kuidagi wiisi oma kohust, iseäranis ameti kohust ei suuda ehk ei taha täita, ning noomiwad eksijaid ja wõtawad, kui suid suurem, ka ameti nende käest. Et nimetatud kõhtudest ja kogudest arusaadawat pilti saada, waatame järele, kes on nende liikmed ja mis on nende kohus ja toimetus. Enne kui neid küsimusi kosta katsume, awaldame siin oma kaastöölise kirja ja küsimuse, mis järgmine on: Auustatud „Sakala" Toimendus! Alamal seiswalle küsimusele palun Teie auustatud lehes lahkeSte ruumi lubada ja ka waStust juurde lisada. Ajalehtede sõnume järele olla praegu ülemal pool meie koolide küsimus päewakorrak See LeatuS sundis mind meie koolide praegust seadust järele uurima, et siis õiete näha oleks, mis ja kui palju parandatud saab. Leidsin siis talurahwa seadusest 1860. ZZ 594, 596, et kihelkonna kooliwatitsuse liikmed kiriku eestseisja härra, kiriku õpetaja, kihelkonna koolmeister ja kihelkonnaks oliwanem  on. Meie Wiljandi kihelkonnas on aga kihelkonnakoolmeistre  asemel köster (Helme-Wiljandi palwekirjade  ajaluost tuttaw Jaan Wares) kihelkonna koolikohtu  liige ja kooli asjade seeS tegew, kuna kihelkonnakoolmeister  kooli asjadesse (kihelkonna-koolis õpetuse andmine  arwamata) sugugi ei puudu. Ons seadus ses tükis muudetud, wõi on nimetatud isand seaduse wastu meie kooli-kohtu liige? Auupaklikult Eelseiswa küsimuse peale wõime wäga lühidelt kosta ja ütelda, et selles asjas seaduse muutmist kuskilt poolt weel kuulda ei ole olnud, ja kui köster kooli-kohtu liige on, siis on see praegu küll waSta seadust asi; sest talurahwa seaduse eelnimetawd paragrahwid on sõna sõnalt nõnda: Kooli walitsuse liikmed on: kiriku wöörmündri (eestseisja) härra, keS seaduslikul musil kooli konwendist ameti peale walitsetud ja kooli walitsuse päämeeS on, koguduse kiriku õpetaja, kihelkonnakoolmeister ja kihelkonna kooliwanem. Kui ühes kihelkonnas mitu kihelkonna  koolmeistert on, siis on neist igaüks kooli walitsuse  juures ainult neis aSjuS aru andmas, mis tema koolikonnasse puutuwad. Eelnimetawd seaduse punkti peale tuetadeS, piame küll siis, kui see nõnda on, kahtlemata ütlema, et Wiljandi  kihelkonna kooli walitsuse liikmeks köster taieste seaduse wastu ametis on. Mis põhjusel ja mis häda pärast nimetatud kihelkonnas seadust põlatakse, ei ole meie teada. Et kooli walitfusel wõi kooli kohtul kooli asjadega tegemist on, siis on ka hädaste tarwis, et selles ametis kooli asjade tundja, see on kihelkonnakoolmeister,  on, aga mitte köster, kes paljalt kiriku teender on ja, kelle kohta Luteruse ewangeeliumi kiriku seadus Art. 395 nõnda ütleb: Protestanti usu kiriku juures ametis olewad köster, ettelaulja, orelimängija ja kellalööja  nimetatakse küll kiriku teendriteks, on aga ainult aeotiseks palgatud ja neid ei arwata mitte Vaimulikkude  hulka. Art. 396. Köstre ametisse saamad koguduse jutluse pidaja poolt, ühenduses kiriku eestseisusega, need inimesed,  kes lugeda, kirjutada ja kiriku laulu laulda mõistawad, ning muidu ustawad inimesed on, säetud. See on siis ka nüid suutumas wõimatu, et köster kooli kohtu liige wõib olla. Iga ameti pidaja piab oma ametit täieste tundma, muidu on ta paljalt aseme, aga mitte kohuse täitja. Wiljandi kihelkonna kohta soowime seda siis wäga, et seadus uueste unustusest ilmsile saaks toodud. Kui igaüks teeb oma tööd (täidab oma kohut), siis on kõik asjad majas head, ütleb üks sõna; sel põhjusel wõib ka siis sõprus ja üksmeel ligineda,  kui igaüks oma kohut ja ka seadust ikka silmas piab ja täidab. Peale kihelkonna koolikohtu on siis kreis maakooli kohus, mille liikmed kaks ülemat kiriku wöörmündri (eestseisja) ameti liiget, keda rüitli kogu walitseb, ja kaks konsistoriumi poolt walitud waimulikku  maakooli rewidenti (koolikatsujat), ning kaks talurahwa  seisuse liiget, keS kihelkonna kooliwanemate seast nende eneste läbi walitud saawad. Peale kreis maakooli  kohtu on weel ülem maakooli kohus. Walla koolmeistrite  üle teeb kihelkonna kooli kohus otsuse ja sinna kutsutakse ka kaebduse alune enese eest wastutama, aga kihelkonna koolmeistrite üle kreis maakooli kohus. Töiseks on kiriku- ja koolikonwendid, mis niisamasugusel  mõõdul, kui ka töisest küllest, kooli asjandusesse puuduwad, nagu kooli kohtubki. Konwendi liigete arm on aga hoopis suurem, kui kooli kohtul. Konwent on nõuukogu. Temas on kõik rüitli mõisate woli pidajad, kiriku õpetaja, igast selle kihelkonna wallast üks Luteruse koguduse liigete seast selle tarwis kolme aasta peale walitsetud saadik, ja kiriku wöömündrid, kellel aga ainult pealt kuulamise luba on. Konwent piab nõuu ja teeb otsust kõikide koolisse ja kiriku wälimiSteste toimetustesse  puutuwate küsimuste üle; tema asi on ka kihelkonna  koolmeiflre walimine, mis aga kreis maakooli kohus kinnitada ehk ümber lükata wõib. See ei ole siis ka mitte üks puha, missugune meeS wallast konwendi saadikuks walitakse; kui ka küll ringkirja  läbi teada antud asjade üle enne wolikogu nõuu piab ja otsuse konwendi saadiku kätte annab, siiski jäeb konwendi saadikul küllalt weel üle, kus ta ise kui tundja ja asja armastaja meeS otsust piab andma. Kõik meie koolide seadlus (õpetamise wiiS arwamata) tuleb konwendi  ette, kes puudust piab parandama ja wigast eemlle heitma. Sel põhjusel julgeme meie siis ka Wiljandi kihelkonna konwendile seda süiks panna, et sealses kihelkonna  kooli walitsuses üks liige mitte seadusliku põhja peal sissewõetud ei ole. Konwendi saadikud piaksiwad selle asja üle otsust andma. Lõpeks hüiame weel: Tõtaku meie kool ja mõistlik noore suo kaswatamine jõuudsal sammul oma eesmärgi poole! Igaüks pidagu oma ameti kohust ja seadust meeles. Poliitika ringwaatus. Wenemaa ajalehed kõnelewad praegu wäga palju Poola waimulikkest meestest, kes, nagu ametist lahti saanud pääpiiskop Hrynewiecky, oma püha ameti talituste kõrwal ka sarnases Wene ülemate wastalises meeles tööd nähikse tegewat. Mitmed ajalehed tahawad nagu ära tunda, kui liiguks Poola waimulikkude südames see mõte, põlgamist ja mässu himu Poola rahwa südamesse Wene wastu äratada. Hrynewiecky, kes oma ameti piirist suurel sammul üle aStus ja ameti kohust unustada tahtis, olla, nagu kuulda, ametisse saades paawstile koguni wastu meelt olnud, pärast aga ta meelest armsamaks läinud. Afganistani piiri küsimus ei näita sugugi maitsemaks  jäewat. Wene ajalehed ja ka hulk muu maa lehi langemad selles asjas, nagu see enamiste ikka wiisiks  on, kahte parteisse; ühed tahawad kõigest jõuust riiulist piiri õiendamist rahulise toimetusesse aidata ja iga pidi näidata, kuidas nii hästi Inglis- kui ka Wenemaa  praegusel ajal mitte käredal toonil seda ei piaks toimetama, sest sõa waen ei kosuta kedagi. Ka waadata praegusel ajal kaks Euroopariika igatsedes seda aega, mil ometi kord see aeg jõuaks, et Inglane ja Wenelane tülli läheksiwad. Ju nad wist siis sest kasu loodawad. Sel põhjusel pidada Wenemaa kõigest jõuust sõa eest hoidma. Töise partei lehed aga näitawad, et Wenemaa ei wõi kuidagi seal järele anda, sest Jnglisel ei ole milgil kombel õigust ennast sell kombel nimetatud asjasse segada. Nagu kuulda, olla ka Inglane Suudani asja aeoti seisma jätnud, ja Aasias rohkem walmiStusi awaldanud, nagu tahaks ta sellega Wenemaad hirmutada. Ka olla, enne Inglase oma teadmistki juba India würst 50,000 sõameest malmis pannud, et kui põhja pool Larwis piaks olema, siis kohe