nägiwad nemad, et kahju kaugemal "oli ja et jea laguuemlM  edasi ninemist takistas. Teisel' päeval oli kuulda, et Sindi mõisa karjalaudad, kaheksa werSta linnast eemal, niisamati ka moonameeste aidad maha põlenud on. Kirjasaatja  sõitis kohe senna, aga mis jäletu pilt, lautaS ennast tema silmade ees wälja! Snitsewa ja amawa sõnniku ja prügi wahel oliwad 70 karilooma, 40 lamma. l 6 sia, 5 wastka ja 1 koera põlenud ja korwenud kehadi ridades oma seisupaikade peal, ahelate tülges maas, mõnest oliwad ainult põlenud luud üle jäänud. Rentnik Kracht'i kahju on hirvmS sn»P, ?a imoonameeSte warandns on ära põlenud  ja peastmise juureS on mitmed inimesed hädk saanud. Loomade röökimist on 4 WerSta peal. Sindi wabrikuS kuulda olnud, kust küll tuletõrjujad oma riistadega appi ruttanud, aga midagi enam aidata ei wolnud. Loomadest on 4 lehma ja 20 lammast? moonakate.omad olnud. Ühest kõrwatisosti laudast on ükS emis wälja on aga jälle tagasi jooksnud, sest põrsad olnud weel- ftes. Peästmine olnud wöiMata, sest pilpätest katuS ja palju sisseweewd heinu ja põhku seisnud lausa tuleS. Ilma hooneteta arwatakse  4000 künni 5000 rubla eest kinnitamata wara ära põlenud olema. Tult« kurjast Mest pand,id. jõest on M juba nädali eest walja lawudja ka sild on juba. peale panduw Heile hakkas ,ea mere peal liikuma ja täna (Jürikuu 10. pääwal) tuliwad kolm aurulaewa ja kolm purjnlaewa «sadamasse, teised on lulemaS.  Aurulaew head"' oli oma tüüri jea seeS katki murdnud, Riigas parandada lasknud ja laStib täna juba meie silla ääteS linu sisse."' -- dn. Sealtsamast: Ilmad on meil Pärnumaa! wäga kenad MitmeS paikas algab juba põlluharimine ja heinamaate  puhastamine. Wihma puuduse pärast on rukkioras  mähe kängn jäämaS, pea loodetakse aga wihma tule-- ma, mis orasele, ja rohule kaswu-sundmust toob. Jürikuu 6. pääwal sadas kannis > paks kord lund maha, mis aga päikese paistel pea jälle, ära sulas, nenda et need omad hobused tühjalt koju pidlwad talutama, keS regedega linna tulnud oliwad.' Kartuhwlj seemet ott need ksik juba,k<A wama pannud, kellel Mahapanemiseks maad on. Pärnumaal  pruulitakse Mamist .wõeramaa wefisemad on, kui meie kesa-kartuhwlid, selle eest aga rohkem  wäija annawad, kui rohkest sõnnikut saäwäd, mida ka meie harjunud kodumaa kartuhwli-sugud ei põlga. PärnuS makfawad°kart«hVltd"-fel-ckorral- 70 kimni W kopikat wakk. Wiimasel kewadel oli palju hetna-puudust, sellest talv  est on umbes neljas jägu üle jäänud. Linna tuuakse rohkest heinu ja müüakse 25 puudane koorm 1 kuuni 2 rubla eest ära, kui see sagedast ka 25 kuuni 30 wersta pealt linna weetud on. Kalasaaki on Jumal PärulaStele  õnnistanud. Iseäranis on jea alt nootadega rohkem kala saadud, kui mõnel teisel aaStal. Tindi paari eest makset! esiteks I'/, kopikat, pärast müüdi 4 künni K tinti ühe kopika eest N. Seesama kirjasaatja kirjutab  ka Sindi tulekahjust ja lisab juure, et sealsamas wiimüsel' suwel 'Uliakuur ja ait ara põlenud, esimesesse ka mõned haned sisse jäänud. Torist kirjutakse meile: ,Tänawune talwe on siinpool õige ilus ja korraline. Jõed ja järwed oliwad paraja jea all, maad ja metsad korraliselt külmetanud ja paraja lumega  kaetud, uenda et töömehed metsas rõõmuga tööd teha wöisiwad. Ka tuisku ei olnud sel tal,ml palju; wast lõpu poole oliwad mõned tormisel ilmad Kewade tuli wara ja ajas lume maa pealt ja jea jõgede pealt ilma wihmata ära. Jürikuu 2. pääwal tõusis torm ja tõi lund, mis maapinda kinni kattis, aga kaua aset pidada  ei suutnud. Wili on siin kõrgeS hindas. Suwel ja sügisel makseti rukki tshetwerti eest !) tunni 10 rubla; Jõulust saadik on hind kerkinud ja nüüd päritakse juba 12 rubla tshetwerti — -- Kuuramaalt. EudeuhofiS, Talseni maakonda?, on sealise  walla-koolmeistri peale laStud. Laeng on palgest läbi läinud ja tema on palju werd kautanud, ei ole aga surma  haawa saanud. Peterburgist. Selle kuu 8. pääwa õhtal tuliwad KeiSri Majestätid Gatshinast PeterburgiSse, oliwad  Shtupidul Keiserlik KõrgnS Suurwürst W l a d i m i r Al eksand r o w i ts h i juures ja sõitsiwad teisel pääwal  GatshinaSse tagasi. Enne ärasõitmist sai endine Serbia Minister N istitsh Keisri jutule wõetud, keS KyrilluS-Methodiuse pühaks PeterburgiSse tulnud oli. Ka selle kuu 10. ja 12. pääwal ou Keisri Majestätid Peterburgis  olnud; Suurwürst Wladimiri sündinrise pääwaks, ja õnnsa Zesarewitsh SuUrwürst Nikolai Aleksandrowitshi hingepalwekS. Endine Serbia Erzpiiskop Mihhael oli KyrilluS-Methodiuse pühaks PeterburgiSse tulla tahtnud, on aga kohalise tähenduse peale seda püha KijewiS ära pidanud. Senna oli ülepea palju pidulist Bulgaariast, Serbiast ja Austria SlawlaSte keSkist tulnud. Afghanistani piirel seisab Wene wägi ikka weel Dash-KõMs. Wiimaste pääwade seeS oliwad lootused rahu peale wähenud. » KMMeramaa, nimelt Saksamaa lehed, annawad Wene riigile-õigust ja lükkawad kõiki wastamist werewalamise  eest Inglismaa peale, kui sõda tulema peaks. Needsamad  lehed arntawad ka mõlema riikide wäge ja seda, mis sellest sõeast wälja tulla wõikS, kus juureS kinnitakse, et selle ots muud olla et wõi, kui India kautamine ja Inglismaa üliwõimuse lõpetus maailma merede peal. Üht tähtjat arutamist sõea üle Balti mere peal, toob Saksakeeli  /Peterburgi ZeZiuug." Selle järel ei seisa asjad koguni mitte enam neUda, kui Krimmi sõea aeal, 30 aasta eest. Kõige pealt peaksiwud lugliSmaa laewad wõima- . kikult kaua keelatud saama Soome-lahele jooksmast. Selleks  olekfi!vad> Pakri-saartelt, Valtiski lahel, künni Soome rannani, 45 wersta, torpedo-paadid walwama panna ja torpedvd' põhja' lasta. Peaseks siis ka wiimaks Inglismaa  - laewustik siis oleksiwad ikka juba mõned häwttatud.' Sweaborgi ega Krõnstadti wõkmise peate el wõiks mõtetki olla, ja Soome-lahel surüksiwad torpedo-paadid ikka waenlaste ümber, la emu kõige laewameestega  häwitates, kus see iganes wõimalik on.  Hiomaa,  Saaremaa ja Alaudi saared peakstwad kõige wöimuga  peetud saama, et Inglased omale seal moona- ja sütemagasid asutada ei wöi. Juba on Inglismaa poolt küsitud, kas Rootsi walitsus mitte luba ei annaks, Gotlandi  saarel sütejaama asutada, aga seda ei ole mitte ainult  keelatud, waid Rootsi poolt on ka juba wägiwalda kõige wõtmuga peletama walmistatud. Moona wõiwad Inglismaa laewad küll pitkema aea peale kaasa wõtta, aga sütest tuleks pea puudus ja üksikud laewad, kes neid kodumaalt tooma lähemad, fattukflwad pea Wene laeivade ehk torpedo-paattde kätte' Wäeujat Saaremaa lõunepoolise  otsa ja Kuuramaa ranna wahel, mis 20 wersta lai on, oleks kerge torpedodega kinni panna. Riia lahel wõiks Wene laewuStik'waritseda ja peaseks läbi Wiptsu-wäenja ja Harri-sundi, kergest Soome-lahele. Merekaelad Daannnaa  la Rootsimäa wahel on küll üleilmlise seaduse järel prud, aga mis sõda oma kannul tuua wõib, see ou teadmata.  Daanimaa Sõea-Ministerium - on''Mku' aunud, kõiki laagri-kraaMi JÜtlandi saarelt Seeländi saarele koristada.  Saksamaa walitsus on Kieli sadamast hulga torpedo-paatisi harjutamisele" saatnud, Ikka wõiks juhtuda,  ' et naabritel kuidagi asja tuleb Baltimerd waeuu eest kaitseda. Kõige wähemast on Wette riigil rohksüt sõbru kui 30 aasta eest. Wiimaks. on Wene riigil 42 - nõndanimetatud kreuzerit, mis 12—16'/, sõlme tundis sõidamad ja Inglismaa kauplemisi sõea aeal wäga raskest haawata wõiwad. OberSti praua OlgaT)uhhon'i mõrtsukaks on ennast  korleri-üurija, Nadeshda Sakin, tunnistanud. Ka tema-õde, kelle riided merised olnud, on kiuni pandud. Kronstadtist. 13. Jiirikuu pääwal. Täna on 11 söealaewa  Kronstadtist wälja jooksnud. OraNienbaumi ja Kronstadti wahel sõideti weel saanidega. Britnewi aurulaewadele  oli kauat läbi jea raiutud ja need algastwad oma sõitu. Krassnaja Gorkast on sõttumit saadetud, et ainult taewalau piirel jeat naha on. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa Riigipääio ja Preusfi Maapästw  on. pärast Lchawotet jälle kokku astunud. Riigipääwal  peetakse nõun tollrde tõlgendamise üle, mida nimelt  kõige põllõtöo saadetnste (productide) peale panna tahetakse. Maapäawar on kiriklik tüli ikka peaasi, nimelt Posen-Gneseni Piiskopi iste, mis ikka weel tühi on. Riigiwalitsus  pärib, et seatine Piiskop teadma peab, et tema Preussi alam on. Poolakad tahawad üht ,oma meeste ja Paapsi on nende nõnus. Et aga Preussi walitsus Poolakaid usaldada ei wöi, kes ikka weel omast iseriigist und näewad, sellepärast ei saada selle asjaga joonele. Rootsi Kuningas ja Kuninga-Praua on Konstantinopelist tulleS Saksamaa Keisri wõernsel olnud ja suure auuga wasta wõetud. Kuningas olla kinnitanud, et tema kellegi poole ei heida, kui Wenemaa ja Inglismaa wahel sõda peaks tõusma, sedawiisi siis ka Inglastele luba ei anna omale kusagil magasid asutada. Selle kuu 3. pääwal suri Leipzigis Weimari Kammerherra Walther Wvlfgang von Goethe ja temaga on Goethe sugu löpenud, sesi tema wend ja õde, Goethe ainsa poja lapsed, on juba enne ilma järeltulijateta ära surnud. Goethe Majad ja .teaduslikud korjandused Weimaris, on Weimari riigile, Goethe kirjakogu Suur-Herzogi prauale päranduseks jäätud  Sellegn saab Weimari riigi ja Suur-Herzogi perekonna  kohuseks, neid majast, korjandusi ja kirjast jäävamaks  määlestuseks alles hoida. Kamerunis, Saksamaa asutuses Ida-Aafrikas, kus kord natuke tüli oli, on nüüd täitsa rahu tulnud. Zauzibari on nende pääwade sees kaks suurtüki-mäe pealikut saadetud. Austria-Ungrumaalt. Ametlikud ja poolametlikud lehed kinuitawad, et AuStria riik täitsa osawötmata jääb, kui Wene-Znglis sõda peaks lahti minema, ja Saksamaaga ühes selle üle walwab, et kõik riikide wastaStikused kaubad  peetud, nimelt Dqrdanellid ssealaewadele kinni pan- dud faawad. Selle ühenduse körwa olla ka PrautsuS-. maa astunud. Niisamati lmmiStakse seda juttu tühjaks?- et Austria walitsusel nõun olla sõea aeal Saloniki poole edasi nihkuda. Graf Kaluoki olla juba iseenesest kõige seesuguste wenituSte wastane, ja pealegi ei soowida Ungarlased  riigile rohkem Slawi sugust alamaid. Need lehed kinnitawad kõikumata sõbrust Wenemaa wasta ja kahjetsswad,  et mõned Wene lehed nüüd seda wana tühja juttu uueste ajama hakkawad. Austria Riigipääw on selle kuu 10. pääwal lõpetatud. Uueks kokkutulemiseks saamad uued saadikud walitüd ja walimised näiwad jälle oige rohket kära sigitama kippuma. SzegidiS, selles õnnetumas  linnas, mis paari aasta eest uputuse läbi pea täitsa ära lohutud sai, on uus theater/ selle kuu 10. pääwal, kõige waraga maha põlenud. ° Prantsusmaalt. Uus Minister,um VriSsou-Freycinet, on juba kõikWas. Kaks lnget ou i»ba wälja aßtunud, teiste wasta ässitawad Gambettistlased, Monarchistlased ja Anarchistlased ühel hingel. Ferry oli, kui tema-oma wiimasel walitsuse-pääwal sõnumit sai, et Khiiua walitsuS leppida tahab, kohe käsku saatnud sseawäge Formosa saarelt  ära korjata. Sellega oli ka seal kohe peale hakatud; uus Miuisterium armas aga, et Formosa saar nii kaua peaks pandiks peetud saama, kuuni Khiina walitsus oma , lubamist täitnud on, ja käskis wäge jälle tagasi wW.> See on umbusaldust sigitanud ja tüli teinud; ikka takse aga, et rahutegemine selle läbi takistatud ei saa. Üks iseenesest weike asi kipub Prantsusmaa ja Inglismaa wahel suurt tüli tegema. Kairos tuleb Prautsuskeeli leht pLe Bosphore Egyptien" wälja, mis Inglaste wiha alla langenud oli. Egyptuss walitsus käskis'lnglaste  sündmuse all seda lehte kinni panna, mis aga tegemata  jäi. Wiimaks sai Prantsusmaa Kindral-Konsüli asemik Politsei poolest kirja, milles temale kuulutati,. et toimetus läbi otsitud ja see leht fiiskinni- pandud saaks. Tema waidleS waSta. wõttiS PrantsuSmaa  alamat oma kaitsuse alla ja läkS ise oma ametnikkudega  »BoSphore" trükimajasse. Pea selle peale tuli linna kommandant. Oberst Fenwik, ratsa ja jala Politsei ametnikkudega, lükkas' Prantsusmaa Kindral-KönsNli asemiku  oma ametnikuga körrvale, laskis trükimaja uksed' lahti lohkuda ja pani kõik pitseri alla. See wagiwaldne , on kõige üleilmliste seaduste wasta, sest kui Konsul W tab tema ja ast saab diplomatika teel õiendatud. Prantsusmaa  Kindral-Konsul on ka juba käsku saanud, kõiki ametlikku asjatallitust Egyptuse-walitsusega seisma jätta. Kõik maailm paneb imeks, et Inglismaa walitsuS sel kirjul aeal. kuS sees ja wäljas nii palju tüli on, fiin uut tüli sütitab. Inglismaalt. Inglismaa valitsusel näib nõuu olema, kõiki oma söeawäge Sudanist ära kutsuda. Itaalia valitsusega  olla kauplemised, et Itaaliast söeäväge InglaSte asemele saadetud saaks. Et Itaalia valitsus seda teeks, on raSke Muda. Ikka nihkuda Itaalialased agaMaSsamast  Kassata poole, olla aga mõne sõnumi järel teel takistust leidnud ja löödud saanud. Raudtee Berberi poole on Otao mäeni, 30 Inglis penikoormat Suakinist, edasi jõudnud, kus mett on. Senna on ehitamise kaitsusekS mäge saadetud. Kuida Osman Digma mäega on, selle üle tulewad segased sõnumid. Ühelt poolelt kinnitakse, et tema mägi ühest ära jooksnud olla, teiselt poolelts et tema maritseda ja uuekS etteastumisekS parajat aega oodata. Mahdi olla raskest löödud. Sheik Abuanga on tema wasta üles tõusnud ja teda Valeprohvetiks tunnistanud. Neli suguaru olla ennast Mahdi maSta tunniõtaüud ja teda Abuanga all löõnud, Mõne sõnumi/järel ka ? di linna ära võtnud.— Kuna kodumaal ParlamentiS ja aealehtedes Wenelaste wasta sõditakse, on ennast Londonis jälle dynamiitlased ilmutanud. Admiralitätl majaS -on selle kuu 11. pääwal hirmus kärgatus olnud ; ükS amet-' nik on raskest haavatud ja maja kangest lõhutud» MajaS on pärast üks Ameerika uurvärk leitus mille abil vist pörgukera põlema pandud. ' MõNed ollcr natuke ennekärgatust  üht töörahva riides meest sealt ära ruttama näinud.  lirimaal on Prinz von Wales Dublini tagasi läinud,  olla aga teel meel õige palju Itrilaste waenlust nägema pidanud. Ministerium pärib ParlamentiS 11 millioni nael stärlingi sõea kuluks, 4'/, millioni Sudani, 6'/, millioni .teiseks tarvituseks". Herzog von Connaught on Simlast Inglismaale tagasi reisida tahtnud, on aga tagasi kutsutud. Afghanistani Emir ei luba Inglismaa mäele omast rligist läbi minna. Bekrtshistani maale on palju moona saadetud ja 60,000 meest seista IndiaS malmis. W,ze Kuningas, Lord Dufferin on oma ametit maha panna atzwardanud, kui Wenelastele järel antakse.' Ameerikast Kesk-Ameecikas on rahu tehtud, siiski on mässajad seal Üheudatud-rukide vara kallale kippunud Mässajad on laiali pillutatud, 1 nendest surmatud, 3 haavatud  ja nende Kindral Aizpura vangi wöetud.. Prantsusmaa  Konsul on selle vasta vaielnud, et Ühendatud riigid oma sõeawäge Panamasse saadawad. —> Kindral"