Tallinna Sõber M 29. Seitsmes aaStakSik. Tallinnas lg. Htina-knn pSSwal 1885. Mltiilinlt sesleht Eestirehvsle «ail j» liikides. Tuleb ükskord nädaliS wälja. Maksab Tali»»», Lin»f,r,'i piriat, triiki «aja»: aastas » rubla, 40 kop.— pool aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aa»ta« » rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehi selle aseme pealt » ka». Tellimise» Võetakse »a«ta» Kessi»»»»: Lt»df»rs'i pSrt»t« trüki««j»s. Seteröurgis: Z. F.Ke«la«»k, )i ü«. Tartus: Laakmanu. ziakweres: A. Auys. Satdes: A. Seidewerg. Lapsatus - K. Aollverg. Lihulas: A. Mttner't poodis. Wiljaudis : K. z. X«r»«'i raamatupood. Narvas: W. Sõber. Mõrus: Sraua Nrekro/e. Matkas: M. Nudotst. Huuresaares: Hh. Lange.—Maal: luida iseärani, luutul«lsr. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab valtiskis, kirjad kSlwad Baltiski (Baltischport La-MoM-Iloi»,».) RtgtStev: Riik kttled, kirikud, koolid, kohtud ja - rahwahiiSled,,.— Omalt maalt. Tallinnast: Eestimaa linnade walitsusest. Ilmad; loomatõbi. PSllnsõnnmid. Onnttused; pahateod. ..Laulu jamangu  leht". Aleksandrikooli asjust. Hullub koerad. Wirumaalt: Mõnda. Pärnust: Laai; Tuletõrjujate  pidu; ilmad ja MusSnumid; loomatõbi: uppumised; pahad kombed; kiri Snhhum-Kaleest. Jaagupi kirik ära põlenud. Helme kihelkonnast: Zlmad; hull koer; kiriku kontsert. Riiast: UnS Ku- bernör. Tulekahju. Walgast: Loomatõbi. Kuuramaalt: NäituS; Põllusõnumid. Peterburgist: Keisrikojast. Põllusõnumid. Graf Tolstoi. Afghanistani piire tülist. Kronstadtist- Rahe. Moskwast: Tulekahjud. Pensast: Tulekahju; rahe. Kostromast: Põllusõnumid; loomatõbi. Kaluugast: Loomatõbi. Kharlowist: Kargunud  wangid. NertshinSkist: Põud. Wõeralt maalt: Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Indiast. Ameerikast. Jntu leht: Knida karjapoisist kirikn-õpetaja sai. Kiriku teatused. Riik ja rahwus, keeled, kirikud, koolid, kohtud ja - rahwahääled. I. Täitsa unustatud ja häwinud ei ole küll rahwuSlik ülbuS ja ülemeel iialgi olnud. Aeg-aealt kostsiwad need tühjad tujud fiin ja seal ikka lauludes ja kõnedes, hoopleteS  ja tortides, iseennast kiiteS, teist alandates. Suuremat  politika tähtsust ei olnud rahwusel kaua aega aga mitte. Riigid korraldafiwad ennast tarwttust mööda geografia  pshjusel. wõtfiwad mitmeid rahwaid oma kaitsuse alla, keS waõtaStikku üksteist oma mitmesuguste andetega teenifiwad, kuida see Ristiusu õpetust mööda üksikute inimeste  ja terwe rahwaSte wahel olema peab ja kuida see üksikute inimeste, riikide, rahwaSte ja kõige maailma kosumiseks  kõige tulusam on ehk koguui ainult tulus on. Niigiwalitsused juhtisiwad kõiki rahwaid riikide piirete? riigi ühiseks kasuks ja tuluks, jätsiwad aga iga rahwa  iseolemist, keelt ja eluwiifi puudutamata ja iga rahwa kirikus, koolis ja kohtus walitseS iga rahwa enese keel. JärSku tvStis Prantsusmaa Keiser Napoleon 111. rahwust  jälle pääwakorrale ja katsus riiki rahwuslikukS teha. Prantslased on oma rahwuse peale ikka kõige hooplikumad olnud ja Napoleon 111. arwaS, et tema kõikuw troon üksi fiiS soowttud kindlust leiaks, kui tema seda Prantslaste ülemeelise rahwuSliku ülbuse peale põhjustaks. Äratatud rahwuSlikku meelt tarwitateS ühendas weike Sardiinia Kuningriik Itaalia weikeseid riikifi üheks suurriigiks ja kiSkuõ suurema jäu neist maakondadest, kuS Itaalia rahwasugud  elafiwad, PrantSlaSte abiga, AuStria käest ära. -e äratas rahwuSlikku meelt ja ülemeelt ka teiste rahnMe  ja rahwakeSte sees, ja hakkaS neis riikides walits  Stele muret tegema, kuS mitmed rahwad elafiwad ja mit,!>?d  keeled walitsefiwad. Suuremad rahwad üheS riikiõ hakkasiwad wetkemaid keele poolest rusuma, katsufiwad neid oma fisse imeda ja piigistafiwad saanud hääledeenamuse  mõnul walitsust, neid nende nõudmises tuetama. Kus rahwad ühes riikiS rohkem ühesuurused ja ühewõimulised  oliwad, seal kippus rahwuSlik tuhin riiki lõhkuma. Kõige esimene riik, miS sellest nähtawalt suurt kahju sai, oli Taani riik. Taani Kuninga walitfuse all seistwod Saksa SchleSwig-Holsteini maakonnad ja oliwad ühise Kuninga  läbi Taanimaaga üheks riigiks ühendatud. Sellega ei leppinud aga Taanlaste ülemeel; nemad püüdfiwad Sakslasi Schleõwig-HolsteiniS DaanlaStekS teha, saatsiwad neile Taanlased kirikuõpetajateks, kooliõpetajateks, kohtumõistjateks  j. n. e. SchleSwig-Holsteini Sakslased ei tahtnud  sellega rahul olla, et tahtnud omast rahwusest taganeda  ja saiwad selleS Saksa aeakirjanduse läbi tuetatud. Mõjudused oliwad kurwad Daani riigi kohta. Pärast pilka waidlemist ja waStatikust kiustlemist sai Saksamaa üksikute riikide sõeawägi senna saadetud ja SchleSwig-Holsteini  maad Saksamaa külge tagasi wõetud, nendega üheS aga ka weel mõned tükid, kuS rohkem Taanlast kui Sakslast  elab. Kui palju õigust selleks Saksamaal oli, seda jätame arutamata, ikka on aga niipalju kõikumata tost, et DaanlaSte wägiwaldne rahwuSlik tuhin Taani Kuningriiki  raõkest haawanud, ja weikemaks ja nõdremaks teinud  oli. Pea weel suuremat kahju on rahwuslikud tuhinad ja kiustlemised AuStria riigile teinud ja teemad ikka weel edasi. Seal purelewad mitmekesised Slawlafed, Magyarlased  ja Sakslased üksteisega ja taktStawad oma kiustlemiStega  kõiki ühist kosumist. 3uba enne oliwad rah- wuõlikud tuhinad AuStria riiki kahte jäusse lõhkunud, oliwad  küll ka ülem afi, miks AuStria riik Saksamaa ühendusest  taganema pidi, kuna Austria Keiser Saksamaa aealoulik  juhataja oli, ja wõimata ei ole see mitte, et enne ehk pärast need maakonnad koguni Austria riigi küllest ära langemad, kuõ rohkem Sakslast elamaS on. Kõige suuremat wiletsust tõi aga uueste äratatud rahwuSlik  ülemeel äratajale enenese ja kõige Prantsusmaale. See rahwuSlik ülemeel mida Keiser Napoleon 111. uueSte äratanud oli, sundis teda wiimakS õnnetumale sõeale PreuSst riigi waSta. Seesama rahwuSlik ülemeel ärataS aga ka SakSlaSte rahwuS-meelt nii kaugelt, et kõik Saksamaa  riigid ennast selleks sõeakS Preuõfi riigiga ühendafiwad.  Sõda, mis hakatuses PreuSst Kuninga sugukonna  üleilmlise wägewuse waSta algatud oli, muutis ennast  nüüd iseenesest rahwuSlikukS sõeakS Prantslaste ja SakSlaSte wahel. Selle sõea mõnul ühendafiwad ennast Saksamaa ükfikud riigid rahwuse nimel PreuSst Kuninga all ühiseks Saksamaa Keisririigiks ja wõtfiwad wõitja õigusega  endised Saksamaa ElsasS-Lothringi maad, mida Prantsusmaa wägiwaldne Kuningas Ludwig XIV. keSket rahu-aega ära wõtnud ja mis pea juba prantsuStatud oliwad  jälle Saksamaa külge tagast. Prantsusmaa pidi 5000 millioni franki sõeakulu maksma, Keiser Napoleon 111. kautaS aga oma trooni ja pidi kui põgenik wõeral maal surema. See rahwuSlik wihawaen, mida tema äratanud ja omale abimeheks kutsunud, see oli ennast tema enese waSta pööranud ja oli teda ära kõrwetanud. Niipalju on uueste äratatud rahwuSlik ülemeel suurel aealoulikul wainul meie kõikide filma eeS juba teinud, on ikka wiimakS neid endid nõelanud ja haawauud, kes teda omakS sülelapseks tegiwad ja teiste peale ärritada püüdfiwad.  Weel rohkem tüli, pahandust ja takistust on rahwuSlik  ülemeel otse kui peiteS, üksikute riikide piirete wahel teinud, kuS mitmed rahwasngud elawad, üksteise waSta wõitlewad ja üksteist waStaStikku majapidamises ja hariduses  tülitawad ja kammitsasse mäsfiwad. Nenda kipuwad  nimelt AuStria riikiS rahwuSlikud kiustlemised kõiki ehitust tabadest tõstma ja aega mööda kõiki riiki lõhkuma. Wana kuulus Praagi suurkool on juba Sakslaste ja TshehhilaSte wahel katki rebitud, nenda et kummagi! enam midagi täielist ei ole. Praegu on Austria endises Saksa jäutuseS. Tshehhilased wägewamad, Ungru jäutuseS Magyarlased.  3gaS jäuSkondas püüab wägewam rahwuskond teise koolist ja kohtuid oma wõimuSkonna alla sundida ja teise keelt wälja tungitada. Ka kirik ei ole seal enam usuwendade ühenduse paik, waid on rahwuSliku tülide ja purelemiste tallermaa. Et iga rahwaS oma rahwust kõrgeks peab ja kuS tarwiS oma rahwuse eest koStab ja õigel wiifil wõitleb, see on just niisama hea ja õige, kui et iga perekond oma ligema sugukonna poole hoiab. Wist oli Jumala armunõuu järel seda tarwis, et maailma inimesed mitmeks rahwüseks langefiwad, kellest fiiS igaüks omal teel seda taga püüdis, miS hea ja kasulik on. ÜkS jõudis üheõ. teine teiseS aSjaS eemale ja pärast õppis igaüks teise käest seda ja tegi seda omaks, milles teine ette jõudnud oli. Et iga sugukond ja igr rahwus omale oma era-riiki asutas, kuida see alguses oli, see oli kahjulik, sest see pani suured maailma  teed üksikute rahwaSte eest kinni ja muljus sedawiist mõnda rahwast teiSte wahele, nagu müüride wahele kinni. Seda ei olnud enam waja, kui usk ühe Jumala fiõse kõiki rahwaid armastuses ühendada wõiS, nende keelest ja muust iseolemisest hoolimata. SiiS wsifiwad ennast mit- med rahwad üheks riigiks ja suuremaks majapidamise kogukonnaks ühendada, ilma et neil tarwiS läks omast keelest ja muust iseolemisest lahkuda. Üks wäga paha ast uuema! aeal äratatud ja ärritatud rahwuslikkuS tujus ja tuhinas on aga see, et see tuhin geografia-riikide seespidi wuhiseb ja möllab, rahwaste majapidamise-tarwituStest  ei hooli, waid ainsalt rahwusest ja sellepärast kas korraldatud rtikifi rahwaSte keskiS lõhkuma ehk geografia-riiki wägiwaldsel kombel rahwus-riigiks muutma  kipub. See peab wiimakS ka kõige wägewamat riiki nõrgendama ja lõhkuma. Iga riik peab langema, kus riigikodanikud  üksteisega tülis on. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa linnade koguduse-walitsuse kohta kirjutab ,Walitsuse Teadaandja" : ,Uue, Jaanikuu 16. pääwal 1870 antud linnakorra seaduse peale põhjustatud linnawalitsuse seitõme-aastane kestamine on näitanud, et see uuendus nüüd nii wäga linnarahwa liha ja were fisse kaSwanud on, et see kõiki selle peale heidetud lootust täitsa täitnud on ja kaebtustele endise walitfuse-wiifl häwitamise üle enam maad ei anna. walitsuse tegewuõ Eestimaa kubermangu linnades oli uue linna-korra seadmisest saadik juba hakatuses  selle peale heidetud, kuida linnawalitsuse kulud wöikfiwad  kantud saada, ilma et maksumaksjate koorm uue maksude läbi suuremalt raskemaks läheks. Selles oli nimelt Tallinnal palju õnne. Selle linna fissetulemisds kaswafiwad aastal 1884 künni 371,000 rubla peale. Suuremat  jagu sellest andfiwad laStirahad laewade pealt ja protsentmaksud fisseweetud ja wäljaweetud kaupade pealt. Need stssetulemised andfiwad aaStal 1884 juba 130,000 rubla, kuS tähendada on, et need eelkäinud aasta wasta lahjema kaubaajamise pärast 10,000 rubla wähemad oliwad.  See suur jõud, mis Tallinna linnal oli, tegi wsimalikuks,  mitte ainult tarwilifi kulust linna puhtuse ja hea korra eest kanda, waid ka üht jägu sissetulemisest kasulikkudekS  ehitusteks ja asutusteks tarwitada. Nende ehituste  ja asutuste sekka on lugeda: Linna weewärk, gaastule-wärk  ja linna kulu peale käima pandud Petri-Realkool  ühes iseäralises kiwimajas, mille ehitamine linnal ligi 145,000 rubla makfiS. Wiimasel aastal sai linna kulu peale üks kasarm ühe jalawäe-batalltoni jäukS ehitatud,  mis umbeS 55,000 rubla makSma tuli. Rahwa-hariduse  tarwituSteks saab Tallinna linna poolt aastas ligi 27,000 rubla wälja antud ja peale selle mitme õpetuse-, hariduse- ja helduse-afutuse tuetufeks ligi 15,000 rubla. Politsei ülespidamiseks maksab linn 32,000 rubla ja peale selle ligi 10,000 rubla ööwahtidele. Wangimajade ülespidamine  maksab linnal aastas ligi 15,500 rubla. ,Tallinna linnawalitsuse tegewuõ näitas ennast mitmeS seadmises, mis sundiwal wiistl terwise hoidmise kohta, tulekahjude ja teiste rahwaõnnetuste kohta mõjuwad." Teistest Eestimaa linnadest ütleb ,Wa!itsuse Teada- et nende stssetulemised wähese elurahwa ja wähese kaubaajamise pärast wäga weiked on. BaltiskiS tuleb küll ka laewaraha sisse, aga seda on wähese laewasõidu (liiga kitsa sadama. ,T. S." toim.) pärast wäga wähe. Kõige paremine elab nendest Hapsalu linn, kuhu suwel rohkest meresauna wõeraid tuleb ja kuS üüriraha peale pandud maksud selle läbi linnale umbes 3000 rubla aastas flõse kannawad. Wiimasel nädalil oliwad ilmad Eestimaal enamist vihmased, Kesknädalil ja Neljapääwal natuke wilu poole,