kohtu alla anda, seaduse-wastaSte tallituste pärast Wene keele asutamise juures koolides. Salomonski zirkuses oleks Paastukuu 19. pääwa õhtal pea hirmus õnnetuS juhtuda wõinud. Kaheksa  elewanti pidtwad wiimast korda rahwa ette astuma ja järgmisel pääwal Hamburgisse.saadelud saama. Järsku oli üks neist loomadest kohkunud, lotti tõstnud ja oma trompeti puhuma hakkanud, mis peale kõik teised sedasama tegiwad ja läbi koridoride, kõiki uksi lõhkudes, hoowi tormasiwad,  kus neid õnneks taltsitada ja kammitsasse panna saadi. Kergest olekstwad määratumad loomad pealtwaatajate  sekka tormata wõinud ja stis oleks niisama sugust õnnetust karta olnud, nagu mullu Wiltelsbachide jubiläumil  Müncheni linnas. Tori kuulsast hobuSte-kaswandusest on Sakscni Riigiwalitsus hiljuti neli täkku ostnud, suurtüki-wäe Ho. büste tõuu parandamiseks. Nii pea kui mere-tee lahti läheb, saamad need hobused ära wiidud. Peterburgist. ' Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Michai! Nikolaj e w i t s ch ja Michail Michailowitsch  on.Paastukuu 21. pääwal Peterburgist wõerale maale reisinud, jõudfiwad Paastukuu 23. pääwal Berlini, oliwad seal K-sisri-paari, Keisri-praua ema Keisripraua  wana-ema ja Edinburgi Herzogi-praua juures, ja reififiwad siis Parist poole edasi. Kuida juba enne kirjutatud, tuleb Persia Schah Nasr - Eddin sel kewadel PeterburgiSse, jääda umbes kakS nädalit seia ja reisida siis ka teiste Europa walitsejate  Würstide kodadesse. Enne kui reisn-plaan okspäraliselt  kinnitatud sai, on Wenemaa ja Persia wahel järgmised  kaubad tehtud : 1) Edaspidi saab Persia walitsuS wiie aasta käikus alamatega ja seltsidega peetud  kauplemisi raudteede ehitamiste üle Persias, Wene walitsnsele teada andma. Taha vad Wenelased wõerastega  tehtud kaubaga raudteed ehitada, siis piab neil selleks kõige teiste eel eesõigus olema. 2) Persia walitsus ehitab  ühe kiwi-maautee Astrabadist Endebilisse. 3) Persia poolt saab Murdabi lahe Wene laewasõitudele lahti tehtud. 4) Persia walitsus ehitab üht jagu Khorossan-Aschkabadi kiwi-maanteest. 5) Persia walitsus ehitab kiwi-maantee Reschti ja Teherani wahele. Kui need kaubad kinnitatud  oliwad, fiis on Schah Nasr-Eddin Wenemaa wõerusele  palutud. Temaga tuleb ka tema esimene Minister Emini-Sultan. Lehekuu 1. pääwal pidi kõrge wõeras Eriwani juures Wenemaa pinna peale astuma ja Lehekuu  10. ja 12. pääwa wahel PeterburgiSse jõudma. Et aga sel aeal lapani Prinz Tokechito Arissuga oma abikaasaga PeterburgiSse oodatud saab, Majestät KeiSri-prauale Zapani krooni tahte tooma, kellega Persia Schah ühegi asja pärast kokku juhtuda ei tahta, siis saada tema Wene piirel 10 pääwa jahiga aega wiitma. Ka Zapani Prinzi-paar minna pärast sala-nime all Europa riikide pealinnadesse. - Büchara Emir saata oma wanema poja Peterburgisse, Wene koolides kaswatada. Sõea-MiniSter ön nende Unterohwitseride kohta, keS priitahtlikult üle sunnitud aea teenistusesse jääwad, ja siis üht lisa-palka saawad, karmi käsku annud. Seadust  mööda saawad nemad seda lisa-palka ainult fiis, kui nemad tõeSte rügementi tegewas teenistuses seisawad. Nüüd on aga mõned rügementid selles asjas läbi waadatud  ja leitud, et wanäd Feldwebelid ja Unterohwikserid, kes juba 14 kuuni 18 aasta eest tegemast teenistusest lahkunud  ja seda teenistust juba ära unustanud on. ikka weel kanzelleides ja teiSteS körwälistes ametites tarioitatud ja oma lisa-palka edasi saanud on. Et seda kõikides ülewaadatud  rügementides leitud, fiis piawad ka kõik teised rügementid selle poolest läbi waadatud ja kommandörid sunnitud saama, antud polka omast käest tagasi maksma. Dr. Dreypõlcheri asjas on Senati poolest nüüd otsus tehtud, et see ast täieõte uuest Ühe teise kohtu alla piab antud saama, kus eestkostjal õigus on kõiki ette panna, mis selgeks wõsb teha, et Dr. Dreypölcher täitsa ilmasüüta on. Eestkostja loodab, et nüüd kohtu wiimane otsus ka nenda Mb. Wau deme e S t e -kohtu ees selstwad Paastukuu  13. pääwal posti-ametutkud 19aastane Nikolai  Schutow, 2öäaHtane Semeu Reitorowski ja 17aastane Aleksei Rõikow, !kes mitmesuguse suure kawalusega toimetatud  posti pealt ühe rahakirja 150 rublaga ja teise 645 rublaga wälja wötnud ja raha ära pillanud  oliwad. Adwokat Golowin pidaS liigutama kõne nende noorusest ja wähesest palgast, ja wandemehed mõistfiwad  neid süüst lahti. Pealtkuulajad plaksutafiwad käsi ja hõiskafiwad rõõmu pärast, kuuni kohtu eesistuja neid wälja ajada laskis. , Manameeltse" seltskonna pahandus on suur selle helduse üle. Archimandr i t Paissi on Peterburgisse tulnud ja Aleksander-Newski kloostreS elama asunud. Mitmed  Wene lehed kostawäv ikka weel murdu selle misfionirongi  eest ja ajawad kõiki süüd Oboki kohtute, Admiral Olry ja Rooma-Katholiigi preestrite peale. Aschinowi abikaasa, kellest kord kirjutati, et tema ka Sogallos haawatud saanud, on PeterburgiSse tulnud. Tema on umbes 35 aastat wana, jwäga heaste kaswatatud ja kõrgemast seisusest. Tema isa oli kord Tschernigowi kubermangu Adelsmarschall ja seal on ka tema mõis Larnewsk. Kahe aasta eest on tema mehele läinud ja oma mehega palju reisinud, kuida temal juba lapsepõlwest saadik suur himu kaugete reisude peale on olnud. Tema ou oum mehe asjus PeterburgiSse tulnud, mõjuwate osawõtjate juures abi otsima, mis temal wist ka korda läheb. Waimulikud ja rahwuslikud ringkonnad feisawad nende pool. Soowida oleks ka, et need laened kord waikiksiwad. Kolm Aschinowi kaasalast ülemast seltskonnast  on kinnitanud, et kui Prantslased oma kuulidega mitte wahele ei oleks tulnud, fiis oleks Aschinowi laagris hirmns werewalamine Ossetinlaste ja Wenelaste wahel lahti läinud. Ossekinlasi olla Aschinow igal poolel Venelastest  paremaks pidanud ja oma sõna WenelaSte wasta murdnud. - KonstantinopeliS ilmmv leht „Levant Herold"  kirjutab ühest teisest Wene rongist 3da-Afrikasse, mis Slowessnikowi juhatusel umbes kahe kuu eest Konstautinopelist ,Zarewi!schi" peal Aleksandriasse ja sealt Sansibarisse sõitnud olla. Slowessnikowil olnud umbes 20 kaasalast ja need olnud teised mehed, kui Aschinowi seltskond. —° Wenemaal on waidlemata ka omad tarwitused  Punamere randas, sest läbi Suesfi kanali ja läbi Punamere läheb Wene laewatee Wladiwostoki sadamasse, Amuri maakondadesse ja Sachalini saarele. See asi saab wisi just nüüd suuremat kahinat tegema. Ootamata tuli Ztaliast sõnum, et AbeSsynia NeguS 3 ohanneS, kellega  ka ametlikul Venemaal tegemist on olnud, Schoa Kuningas Menelek'i waSka ühe lahingi kautanud, raskest haawatud saanud ja haawadesse ära surnud on. Esiteks et tahetud seda uskuda, aga nüüd on seda ustawalt  poolelt tõeks tunnistatud. Negus Johannest poeg oli juba enne ära kjhwtitatud, see maa on ilma seadusliku  pärijata ja segadus olla wäga suur. Arwata on muidugi, et Ztallalased seda segadust omaks kasuks tarwitada  katsuwad, oma wõimust MaSsauahst edasi Abessynia poole ehk koguni üle kõige selle maa nihutada. Wene lehtedes hakkawad healed kostma, et ka Wenelased seda aega tarwitamata ei plaks mööda minna laskma. Borki raudtee-õnnetuse asjus kirjutab ,3«shnõi Krai", et Kharkowi Ringkonna-kohtu Prokuröri  abiline, Dubljanski, kes Näärikuul kõik selles asjas ülespandud protokollid ja kirjad Kohtute-Ministr! käsu peale PeterburgiSse tõi, Paastukuu 16. pääwal Kharkowisse tagasi tulnud on. Kõik need paberid saada Kharkowi Ringkonna kohtuSse antud ja Lehekuu lõpul algata protsess. Tibeti nurij ate -ro n..g Oberst Pewzowi juhatusel, on nüüd teele läinud. Ära surnud Kindral Prshewalski nõu, idapoolifesse TibeiiSse. niinelt Kami maakonda  ja LhaSsa linna minna, olla maha jäätud ja Oberst Pewzow minna ainult Tibeti põhja-läänepoolisteSse maakondadesse.  Karakoli linn, kus Kindral Prshewalski ära suri, saab edaspidi tema anuks Prshewalsk nimetatud. Seal koguwad ennast ka nüüd selle suure reisu ofawõtjad ja lähewad 3ürikuul Vedeli mägiteed kaudu Kaschgarisse. Reisu aeg on kahe aasta peala määratud. Kõigekõrgemas käsu pease saab Doni Kasakaierügementidest  Nr. 16 ja Nr. 17, Kubani Urupi ratsawäe Kasakate rügementist ja Tereki Kasakate 1. Wolga ratsawäe-rügementist  üks uus Kasakate-wäe diwision kokku seatud,  nende juure weel üks uus Tereki Kasakate 1. Tschernomo  rügement asutatud ja rügementid saamad 2 sotnijat suuremad olema, kui enne. Pealikuid saab Kasakatewäes  245 rohkem olema. Piirewahtide wägi Wenemaa  läänepoolisel piirel saav 9 brigadest 18 brigadesse jäutatud. Warschawist. Kõrge wesi Warschawis ja ümberkaudu, kuuni l 8 jalga üle keskmise aru, on PaaStuknu 13. pääwast  17. päämani kestanud. LinnaS ei ole inimesi uppunud,  küll aga ümberkaudu, ja majadele, koduloomadele, teedele, aidadele j. n. e. tehtud kahju saab sadatuhandete rublade peale arwatud. Kewade hakatuse üle on wiimasel nädalil kaugemalt Wenemaalt ja riigi kaugematest jägudest järgmised  sõnumid tulnud: Kharkowist, PaaStuknu, 19. pääwal: Jõed on lahti läinud; wee kõrgus ou keskmine. Linna madalamad jäud on wee all. ÜkS peasild on rasket  kahju saanud. Põldude peal on palju lund.  lekaterinburgist,  Paastukuu 20. pääwal: Soojad ilmad on tulnud, talweteed lähewad sandiks. Sewa - stopolist, PaaStuknu 23. pääwal: Krimmis istutakse palju wiljapuid z kohalised puukoolid ei suuda tarwitust täita. Wiljapuu-aidade kohta on ilmad head; wiljapuud on heaste üle-talwe saanud. Taganrogist, Paastukuu  23. pääwal: Täna homiku saiwad laewasöidud arvatud.  JeiskiSse ja Mariupolisse on aurulaew ,Rõissak" reisijatega ja kaupadega ära sõitnud. Wõeramaa aurulaewu  on Kertschist tulemas. Mariupoli juures on murdjead,  Kriwaja Kõssa juureS on jea kokku aetud. Rannasõidn  laewad hakkawad wilja laStima. Wolskist, Paastukuu 25. pääwal: Teed ou igal poolel põhjata. Wolga west on tõusmaS. - Odessast, Paastukuu 20. pääwal: Kreuzer läkS täna 85,000 puuda kaubaga,  125 soldatiga ja 162 wäljaräudajaga kauge homikumaa  teele. Taschkenttst, Paastukuu 21. pääwal: Ilmad on soojad. Puuwilla mahategemine on igal poolel alganud. - Usun - Adast, Paastukuu 21. pääwal: Laewasõitude hakatuseks on sadam kõiksuguste kaupadega Kefk-Astast ülearu täidetud. Talwel kokku weetud kaupast, mis esimeste laewadega Astrachanisse piawad wiidub saama, on kolm kord nii palju, kui mullu Wedunõuusi Usun- Ada ja Baku wahel on liiga wähe. Kauba-selts ,Kawkas ja Merkur" on sellepärast Kesk-Afia kaupade tarwis wiis uut aurulaewa tellinud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Baltiskist, Paastukuu 28. pääwal. Sadamas on elaw tegewus. Linna poolt röögitakse sadamat lahti; Wene aurulaew ,Louise", Kapten Burmeister, puuwilladega, lõhub ennast läbi jea sadamaSfe. Sellega on laewasöidud uueste algatud. Teisi aurulaewu oodatakse. Berliuist. Keiser Wilhelm oli Paastukuu 19. pääwal  Posenis, uputuse-häda waatamas ja hädalistele abi toimetamas. on ka omast käest suurema summa annud. — Kreuzer-korwett .Aleksandrine" ja kreuzer »Sprrber" saawad  saatmiseks Samoa saarestikku walmistatud. Amerikast  lulewad sõealaewad ,Alert", ,Richmond" ja »Adams" hukka läinud laewade asemete. Amerika laewade meestekonnast  on 104 surma saanud. Pariisist. Kindral Boulanger on kmniwõtjate eest Brüsselisse põgenenud ja saadab sealt üht kuulutust teise järel oma erakonnale. Wahe aeal on kohtu-komet „Zsamaa-liigalaste"  wasta lõpetatud ja nemad suuremast süüst lahti mõistetud. Boulangistlased käratsewad aealehtedes, et walitsusel nõu olnud, Prantsusmaa peastjat kinniwõtta ja 24 tunni kaikus maha lasta. Muidugi ei ole kellegil nii werejänulist mõtet olnud. Ungru maal möllas selle kuu 24. pääwal hirmus maru, mille ohwrikS juba mitmed inimesed langenud on. Jutu leht. Kuida tema sma tütre mehele pani. (Norra keelest.) (Särg.) »Olge nii hea. Teie panete ühe küll kohe põlema?" ütleS emand Engebretsen paganliku lahkusega. »Ärge meist ühtigi hoolige." Tömmas tiku põlema ja pidas noore mehe nina alla, et see kõiki wääwle-suitsn ninasse sai. »3luS ilm," ütleS Peter ja tõmmas paar korda kibedat  suitsu. ,Wäga iluS," wastaS emand Engebretsen ja istus leti peale, tuulest, ilmast ja teistest asjadest juttu ajama. Noor herra Wenzel köhis ja joowis seda naest kus pagon Wlimaks tõusis emand üleS ja hakkas laekas kraamima. Peter tarwitaS seda aega, pistis Engebretsen'ile ühe kirjakese piuSse ja jättis Jumalaga. ,Näita mulle seda kirja!" ütleS emand järsku. ,Mis kirja?" »Ara seisa nüüd seal ja waleta mulle suu sisse!" Engebretsen ei wõinud parata, pidi roofi-karwalist ja kaugest  lõhnawat kirja oma emanda kätte andma. Emand luges adressi. ,Noh, ja, seda mina juba arwafin. Wõta nüüd see kiri ja anna Malla kätte, aga Sina ei ütle, et mina seda näinud olen. Kui Sina wähematki lausuda julged, siis noh. Sina tunned mind, Engebretsen." Engebretsen andis Amaliele selle kirja ja oli tark küll suud pidama, sest tema kartis niisamati, et ka tema tütar temaga hooletuse pärast tapelda wöiks. Amalie tegi kirja wärisewa käega lahti. Roostkarwa paberi pealt palusiwad kenad kirjatähed kuumawate sõnadega.  et neiuke oma truuwi armastajale kokkusaamist lubaks. Kohe selle peale astus ema sisse. ,Täna pärast lõunat piakfid tõeste kord emand Osen'i juure minema, eideke, wõiksid ju kohwi aeaks minna." ,Kas arwad, laps? Mina arwan ise ka, et minna wõiksin." Emand Engebretsen pani ennast parajal aeal riidesse ja läkõ mälja. Kohe pärast seda istus herra Peter Wenzel  Amalie kõrwaS kenast kaetud laua ääres, jõi kullatud tassist kohwi ja waimustust neiu mokkadest. Engebretsen käis sisse ja wälja jä rõõmustas ennast armsa nooruse õnne üle. Kui rõõm oma kõrgema harja peale jõudnud, fiiS seisis järsku emand Engebretsen nende kestis. Tema oli köögi-uksest sisse tulnud, ühe näuga, mis niisama punane oli, nagu roosid tema kübara peal, kuna wä-