nate vedamiseks mõndagi soovida üle. Siiski kus nimetatud  takistused liiga mõjuvad ei ole, seal on muidugi auururehepekSmise masin kasulik osta ja muretseda, nimelt üle mitme kokku. Enam loomulikud ja kohaned, kui auururehepekSmise masinad meie vähema maapidajatelle, on küll minu mitme aaStase tähelepanemise järele weikesed hobuste jõuuga käima pantawad rehepeksmise masinad. Kõige esimene asi, mispärast  nad meie taluomanikkudele nimelt tähtjad ja nagu loodud on, on nende odavus. Nagu auru, nii on ka hobuse rehepekSmise masinaid väga mitmet seltsi ja mitmest vabrikust. Et aga oma kõnega liiga pikale ei läheks, räägin siin ainult ühe vabriku masinatest, kes kõige rohkem laiali laotatud, kiidetud ja soovitud on ja keda näituseks endine Riia Ziegler K Co. kauplus ainult 1882 aastal 500 tükki ära müis. Need on Theodor Flötheri (Gassenis, tihwtirehepeksmise masinad. Nimetatud vabrik valmistab neid ka mitmet seltsi, aga siiamaale kõige kiidetavamad on tema ? masinad (Arangement F). Nimetatud ? masin maksab üheS vabriku ümberajamise värgiga Riias 250 rbl. Peksmise masin üksi maksab ainult 100 rubla. Ta trommle laiuS on 26 tolli ja tarvitab 4 hobuse jõuudu, ehk küll ka kolme hobusega peksa võib. Ühe tunni seeS peksab ta selle järele, kuidas vili tasunud, enam ehk vähem tuulekuiv ja sui- ehk taliwili on, 6—12 vakka. Et aga nii palju kui kuulnud olen, vabriku ümberajamise värk (Göpel) rohkem weojõuudu piawad tarvitama ja need, kes neid ostnud on, enamiste hästi rahul ei ole, siis on parem ja ka hästi odavam ümberajamise  värki ise teha ehk teha lasta. Mul on praegu ükL rehnung eeS, kelle järele kohegil oma tehtud ümberajamise  värk 75 rbl. 83 kop. ja 4. süllaline küin, kus . see värk sees seisab ja hobused käivad- 70 rbl. ja masin ühes veorahaga (Riiast) ja rihmaga 122 rbl. ja 7 kop. ehk summa 267 rbl. 90 kop. maksma tuli. Wõimalik on ehk ka veel vähema kuludega läbi saada. Olgu nüid küll, et oma tehtud ümberajamise värk ühes küini või varju alusega, ilma kelleta ta läbi ei saa, umbes niisama  palju maksma tuleb, kui vabriku ümberajamise värk, keda ilma mingisuguse küini või warjualuseta pruukida  võib, siiski on viimane seepärast halvem, et ta rohkem weojõuudu tarvitab ja on hobused nimelt halva ilmadega lausa tuule ja sao käes, mis ikka vaevaline asi on, sest rehepeksu võetakse ju sagedaste halva ilmadega  ette. KuidaS kellegil kõige süntsam on peksmise masina ruumisid sisse seada ja juure ehitada, on igaühe oma asi teraseste järele mõtelda, kes aga uue rehe ehitab ja peksmise masinad sisse seada mõtleb, sellele annaks mina nõuu, järgmisel viisil ehitada: rehi võib väheldane  olla, aga koguni ilma reheta ei saa mitte läbi. Rehe otsa ehitatagu võimalikult ruumikas rehealune, nii suur, et ükS selts vilja, olgu rukkid, odrad ehk kaerad, ühekorraga sisse mahub ja masina ruumi sugu ka üle jäeb. Rehealuse taha poole külge, rehe poolse nurga peale tuleks küin ehk ratta kammer, kelle seeS oma tehtud ümberajamise värk on ja hobused käivad ja kust rihm rehe all oleva peksmise masina peale tuleks. Masin võiks rehe seinast umbes IV- sülda ehk nii palju kaugel olla, et seal vahel peksetud teradel ruumi oleks. Rehealt  piaks üks uks rehte viima. Rehealusel piaks ees ja taga pool üks uks olema. Kõik suurem jagu rehealust oleks siis tühi ja vilja sisse vedamise jaoks. Rukkid tuleks kuiva ilmadega sisse vedada ja tööde vahe aegadel, halva ilmadega, ehk kui üleültse mahti, ära peksa, niisama ka odrad, kuna kaerad, kui sisse veetud on, alleS siiS tuleks peksa, kui sügisised välised tööd juba lõpnud on. Siin ei ole mitte, nagu auuru peksmise masinaga, et siis tarvis peksa oleks, kui masina järg kätte tuleb, vaid masin on igal ajal kodus, temaga oma luba ja tuba ja võiks peksa, kui aeg seks kõige süntsam on. Ise tehakse ümberajamise märkisid mõnda moodu, aga kõige rohkem on minul järgmisel viisil tehtud tuttavad  ja olen neid siin ja seal näinud. Üks 2V-—-3 sülla läbimõõduga hamba rataS, kelle võlli üks ots üles kinnitatud ja töine maas on. Selle hamba ratta juure tuleb B—lo tolli jämedune (läbimõõduga) kedervars, kelle võlli töises vtsas B—9 jala suurune sheib, või rihma rataS on, kelle pealt rihm rehealla masina peale käib, ja rehepeksmise masin ongi valmis. Oma silm on aga kuningas, sellepärast on ikka parem, et igaüks, kellel wõimalik masinate sisse seadmist oma silmaga järele vaataks. Masina pruukimise kohta olgu lühidelt nimetada,  et enne vilja sisse ei pia laskma, kui trommel täieS peksu kiiruses on. Masinat on tarvis iga vilja seltsi tarvis iseäralikult ainult nii kokku kruvida (tellida), kui puhtaks peksmine tarvitab. Wili saab pikuti sisse lastud ja mida kohedam ta on, seda puhtamaks saab Pekstud. Üleültse tahab sisse laskmine harjutamist ja õppimist ja on peksmise puhtus ja paljus enamiste sisselaskja  osavuse järele. Hakatuses on aga parem kasinam stSse laSta, kui liig palju. On tarvis järele vaadata, et wõllid laagrete sees ei lopp, misläbi nad ruttu ära kuluwad. Juhtub seda, siis n tarwiS laagrid niipalju kokku lasta, ja äärtest ära wiilida, et wõll parajaste laagri sees pöörda annab. Oli, kelle tarwis laagrite sees kõwer kriips wõi joon wb olema, ei tohi masinal ilmaski puududa. Theodr Flötheri ? masinaid on nimelt Riias Ruston Proktor <b Eo. masinate kauplusest saada. Käsi rehepeksmise nasinad on nii wähase tähtsusega,  et neist siin seletust tarwiS teha ei ole. Neid osta, ei soowiks ma ühelegi alupojale. Lõpeks katsun numbriteg näidata, kui palju näituseks  ühe 4. hobuse peksmise masinaga, ühe waka peksmine  maksma tuleb. Kõigepealt ei wõi talu kohas mitte 60 peksu-päewa aastas arwaa, nagu barun Manteuffcli põllutöö kalendri peksmise armudes on, waid umbes 10 päewa. Et eespool üks masn 267 rbl. maksma tulli, siis arwame 15 protsenti ta hinna Vähendamiseks ja intressideks  maha, s. o. 40 rl. 5 kop., ehk lühidelt 40 rbl. Jaotame need 40 rbl 10 peksu-päewa kohta ära, siis tuleb iga päewa peale - rbl. Arwame, et masin päewas ka ainult 60 wakka seksab, see oleks siis: Masina hinna wähend. ja intresd 4 rbl. kop. 4 hobust n Päew 1 rbl. . . 4 „ „ 1 wilja kättekandja (meester.) ä,40 . . . . „ 40 „ 1 wilja sisselaskja kättekandja (naeter.) a3O kap. „ 30 „ 4 sisselaskja (meester.) a. 60 kop „ 60 „ 3 põhu eestwõtjat ja paigale paneja ä3oja 40 kop. I „ 10 „ 1 terade eestwõtja ja 1 hobuste saja a 25 kop. „ 50 „ Tuulamiseks 2 meester. päewas r 40 kop. . . „ 80 „ Terade kuiwatamiseks umbes i/Mlda puid. . 1 „ 25 „ Masina õli „ 10 „ 13 rbl. 5 kop. 13 rbl. ja 5 kop. ehk ip wakk kop. Arwame aga, et masin päewas 80 wakka peksab, nagu baron Manteuffeli kalendris, siis ei tule ühe waka peksmine rohkem maksma, kui kop. Terade kuiwama panemiseks  ei arwanud ma iseäranis päiwi, sest seda wõib wähase ajaga hommikult eme walget ära toimetada, niisama  on lugu terade aita wiimesega, mille tarwis ma ka hinnalist aega ei maäranw. Siin ehk seal wõib nende arwude kohta weikseid mmdatusi ette tulla, mis aga palju ei tähenda. Niisama nimetasin ma peksmise juure 8 inimest, aga häda pärast kab ka palju wähema arwuga läbi, kui talu kohaS nii paju inimesi just ei ole jne. Nagu teada, ei tee wekesed hobuse peksmise masinad mitte, nagu auuru peksmhe masinad, wilja aganatest puhtaks. Iga talu kohta aga terade kuiwatamise rehte asutada, teeks asjata suurt!kulu. Sellepärast on kõige parem wilja (ühes reheS parsil laua kestade peal kuiwatada. Otre on pakast kuiwatamist tarwis rullida ehk sõkutada, et ohakas täxste ära lähakS. Seemneks aga ei ole tarwis wilja, nistelt kaaru sugugi kuiwatada, kui wähagi kuiwast pääst (tmle kuiwalt) ära on peksetud. Et aga wilja puhastamise alg tuulega sagedaste wiiwitust ja takistust on, siis on näga hea, kui ühes peksmise masinaga ka tuulamise masti, kes ka seemne wilja puhastamiseks  tarwiline riist on, muretsetud saab. Teda wõib ka ühes peksmise masinaga käima panna, kus siis wili otsekohe puhtaks saab tehtud. Tuulamise masinaid wõib, kui rattad ja sõõlad linnast on toodud ja kui mõni hea masin ees on, wäga hästi n teha, ehk teha lasta. Vabrikus  tehtud on nende hinnal umbes järgmised: Ameerika tuulamise masin wähemat seltsi 35 rbl., keskmist seltsi 40 rbl. ja suuremat seltsi 55 rbl. tükk. Inglise tuulamise  masin „Bakeri" süsllemi järele wähem sort 60 rbl., keskmine 65 ja suuren sort 75 rbl. Riias maksab. Wäga kasulik ja tulus on üks wilja küin, kuhu kuiwal ajal wili sisse wõiks wedada, ilma et sügisesed ilmad siis masinaga peksmisele mingisugust takistust wõiks teha. Lõpeks nimetan weel ühte töist põllutöö masinat, midas põllumehel tema aasta töödes enne tarwis on, kui rehcpeksmise masinat. See masin on niitmise masin. Tema hind on 300 rbl. ümber ja niidab päewas 12—15 wakamaad. Kellel jõuudu ja tahtmist on, see wõib ka niitmise masinat suure kasuga tarwitada, kui põllud mitte liiga kiwised ei ole jne. Kui niitmise masina! aastas 300 wakamaad niita on, siis tasub ta end 2 aaStaga ära. Lõpetan oma kõnet selle soowiga, et meie talude omanikud, kelledel see wõimalik on, ja paljudel on seda, cdespidi rohkemal mõõdul põllutöö masinaid, nimelt aga rehepeksu masinaid pruukima hakkaks. Masinate läbi saab töö odawam tehtud, kui kätega ja meie wõime oma produktisid  odawamalt suurema kasuga ära müia, kui siiamaale. Masinad teemad mitme mõrra rutem tööd, kui see kätega wõimalik on. Kõige osawam kuduja ei jõuua minutis peale 80 silma kududa, kuna ta aga kudumise masinaga 480,000 silma wõib ära kududa. Seega teeb üks kudumise masin niisama palju tööd, kui 600 inimest kätega. Õmblemise masin õmbleb meesterahwa särgi mõi amme 1 tunni ja 16 min. malmis, kuna osawal kätega õmblejal 14'/2 tundi selleks ära kuluks. See ei wõi ka tõistti olla, sest masin teeb linase riidesse 640 nõõla pistet kuna ka kärmemal õmblejal peale 23 Võimalik ei ole. ' Nõnda teeb õmblemise masin 25 korda rohkem tööd, kui inimene. (Need näitused on wõetud Uo- Minnel-oü Siiouoms OM. Hpocheeeopa 11. AoeilLa" 1883/4 seest.) Nõnda on enam ehk wahem lugu ka põllutöö masinatega. Seda näeme ka selgeste Ameerika maast, kus määratumad põllutöö masinad ja auuru adrad põllumehe waewa wähendawad ja tööd edendawad.  Ameerika tööliste palk on suurem, km Wenemaal  ja tema pind ei ole wist Wenemaa mustamulla maast mitte parem, aga siiski leitakse jügawaS Wenemaal Ameerika põllu produktist. Kust see tuleb? Eks sellest, et Wenemaal palju masinaid ei tarwitada, ja nõnda töö jõuud palju kallim on, kui Ameerika maal. Sellest näeme, et meil tarwis, tunglwalt tarwiS on põllutöö masinaid pruukima hakata. Kõige suuremaks takistajaks on selles asjas küll meie weikepõllumeeste kerged kukrud, aga seda wiga tatsutagu, kui mitte muidu, siis ometi ühenduses ja ühendatud jõuuga ära wõita. Nagu kõik uued asjad, nõnda ehk leiawad ka põllutöö masinad hakatuses  wastaseid. Enamiste on aga niisugused mehekejed ikka niisugused, kes masinaid ja nende tegewust ise näinud ei ole ja sellepärast nende seletust tähele panna ei maksa. Mõnda meest olen jälle kuulnud ütlewat: ma ootan weel, kuni masinaid parandatakse ja täiendatakse. Niisugune ootamine on aga koguni asjata, sest kasulik asi ei saa ilmaski liig wara ette wõetud. Seega ei taha ma mitte ütelda, et tarwis ette waadata ei ole. Seda on just hädaste tarwis, ja kui üks asi kasulik on ja tema tulu selgeks on saanud, siis ärgu lastu ennast keegi eksitada, waid püitku kindlalt, kuni oma eesmärgile jõuab. Kui mõne auuötatud Seltsi liikme mõtted minu omadega igas tükis kokku ei sünni, siis palun neid awatdada, sest asi on tõeste wäärt, et temast rohkem räägitaks, kui siiamaale,  ja läbirääkimiste läbi ilmub selgus. Mõndasugust. Orjakauplemine Aafrikas. Tsansibarist (maakond  ja linn Lõune-Aafrika hommiku serwaS) teatab Prantsuse  konsul hirmsast orjakauplemisest. Piaaegu terweS Kesk-Aafrikas pidada hirmus nälja häda olema, nõnda et õnnetumad neegrid nälja surma kartes hulga kaupa Araabia kaupmeeste juurde tulewat ja neile oma naisi, lapsi ja ka iseendid orjaks müia pakkuwat. Sel wiisil olla inimese kaup nii odawaks hinna poolest juba läinud, et tugew mees turul paljalt 4 franki (92 kop.) ja naine 9 franki (2 rbl. 7 kop.) makswat. Kui kaua aega läheb pilljoni lugemiseks? Üks pilljon on milljon korda milljon. Kes õige kärmaS lugema on, wõib ühes minutis waewalt 160 ehk 170 ära lugeda. Et aga siledam nummer oleks, ütleme: Keegi lueb 200 minutis ära, igas sekundis rohkem kui 3. Niisugune karmas lugeja jõuab tunnis 12,000, üheS päewas söö ja päew kõik kokku) 288,000, üheS aastas, mis muidugi juba pik aeg on, 105,120,000. Ime, ime! Juba aasta aega ära lugenud ja alles paljalt 105 milljoni! Ära imcstelle ühti sõber, oota ikka enne! Kes tõeste pilljoni ära tahab lugeda, piab ööd ja päewad,  ilma söömata ja joomata, nõnda ruttu kui lõua luud wahegi lubawad, ühte joont lugema ja siiski läheb 9522 aastat ära ja muist (47,360,000) jäeb weelgi lugemata. Oh sa pühade wahe! See on alles pilljon! Meie ei mõista enam muud ütelda kui: Must, must, must, musttuhat! ! ! Üks perekonna isa, keda üheksa wettest wõsu slast) rõõmustajrwad, aga kellelt ka needsammad üheksa weikest last mitme ja mitme öö une riisufiwad, leidis wiimaks mitme pika päewalise otsimise ja mõtlemise järele hea nõuu ülesse, mis läbi tal kergel wiisil wõimalik oli neld alati kisajaid ja kääksujaid weikseid ilma kahjuta waigistada ja ilma kellegi, niihästi ilma hoidza kui ta ema abita jälle wagusalt magama uinutada. Ta tegi se a järgmisel wiisil: Niipia, kui weike tibuke hommiku ehk ka muul korral silmad lahti ajas, seadis ta tema, km welke inimene ise weel mitte ei istunud, patjade najale lstuma. Wõttis siis siirupi poti, mis ta alati käe pärast Pldas ja määris siis „silma teraksel" sõrmed siirupiga. Qu see sündinud, siis andis ta pool tosinaid ehk ka weel rohkem sulgi, mis ta kas wõi padja seest wälja tõmmaS, lapse kätte; need jäiwad nüid muidugi siirupiga määriud  sõrmede külge kinni. Rüid ha kas .taimeke- kohe lulgi töisest kaest töise noppima ja, et nad siirupi pärast nutte näppude wahelt maha pudeneda ei saanud, fiis -ks see toimetus ja töö nii kaua edasi, kuni wiimaks wasimus mö.must wöttis ja endine ikkur nüid maitselt magama uinus. Ehk on küll hea abi ikkurite last- maStn. 1885 5K 10. Sakala. WaStutaja: J. Kõrw.