Visa t. Kaardi peale ittespandaw maamõetja kirjalik arutuS ja hinnatamine piab selle proowi järel tehtud olema, miS wakuraamatute tarbeks on ette kirjutatud,  ja piab ka neid maid nimetama, mis hinnatamata  jäänud. Maamõetja tunnistuses selle kardi peal piab ka see pääw nimetatud olema, millal see arutus ja hinnatamme on toime saadetud. Lisa 2. Kui laen selle thalri - wäärtuse põhjusel piab antud saama, mille põhjusel üks pantkirja-- wvlg enne aastat 1685 selle krundi peale on ümber kirjutatud, siis saab sellest küll, et seda kaarti ette näidatakse, mille järel see ümberkirjutamine ara on tallitatud. d. Kruntide kohta, mis oma terwe maa-wäärlusega ühest adrast (80 thalrist) üle käiwad, ükS kahekordses  kirjas walmistatud maamõetja tunnistus metsa all seisma maapinna suuruse ja metsa oleku kohta, ehk jälle turblaraha suuruse ja looduse kohta. o. Tunnistus-kiri, et hooned tulekahju wasta kinnitatud  on. ä. Üks hoonete nimekiri, mis iga hoone ehitus-moodi ja olekut seletab ja laenumöetja allkirja kannab kahekordses kirjas. o. ÜkS raudwara armukiri, mis omaniku allkirja kannab kahekordses kirjas. Lisa: Reed maamõetja tunniStus-ktrjad, mis aja b all nõutud, piawad ühe Vannutatud LandStua-maamõetja  antud olema. (Lõpetus tuleb.) Üleüldised sõnumid maailmast. Koormatud südamega wõtawad neil päimil küll kõik need seda tööd ette. kes maailma seisukorrast sõnumid andma piawad. Pilwed, mis politika laual üles töusewad, ei taha lahkuda, waid kipuwad ikka mustemaks ja raskemaks  minema, ja koormawad keskel rahn-aega ka meie isamaad, raskemini, kui enne lausa raSke fõea aeal. Wene paherraha 100 rubla eest makseti selle kuu 22 pääwal  Berliui börsi peal 182 marka, mis umbes 56 kopikat rubla eest wälja teeb. See on iseäralises tähenduses ,kallis rahu' ja seda ei wõi imeks panna, kui mitmelt poolelt selle rahule otsa soowitakse, üks kõik mis hinnaga. Juba kaua aea eest on üks tark mees ütelnud: .Parem otS hirmuga, kui hirm ilma otsata.' Ja kust see kõik tuleb? Kõik sellest mõtlemata rahwuse-tuh i na st, mida Napoleon 111. põlema sütitas ja mis nüüd omalt poolelt kõiki maailma leekama panema kipub. Prantslased on ennast juba kauemast aeast saadik .grauäo vntwv' .suur rahwaS' nimetanud, kiskusiwad selle kõlama sõna täitmiseks juba Ludwig XIV. Valitsuse aeal. kcsket rahu-aega, Saksamaa Elsass-Lothringi maad omale ja sundifiwad sealist rahwast ennast Prantslasteks muutma. Midagi piab aga olema, mis rahwast Vaimustab, kui rahwa käest suuri tegufi päritakse. Usku seal enam ei olnud, auustust ja armastust Kuninga wasta ei olnud, sellepärast puhusiwad need mehed Prantslaste rahwuse-uhkust ja tuhinat üles ja talutasiwad rahwast rahwuse kõlama pilli järel, keS rahwa üle walitseda hlmustasiwad. Seda tegi Napoleon I. ja ärritas sellega kõiki Europat Prantsusmaa wasta, kuuni langeS. Seda tegi Napoleon 111. uueste, lubas Prantsusmaa  idapoolift piiret Rheini jõeni nihutada ja sigitas sellega seda sõda, mis temal tema trooni maksis, Prantsusmaal  aga ElsasS-Lothringi maakonnad ja 5000 millioni franki, peale selle määramata wara ja were, mida sõda sõi. Nüüd on Prantslased selles ainsas paleuses haawatud,  mis neil weel üle jääuud, omaS rahwuses. Seda ei suuda nemad unustada, waid ihkawad .kättetasumist'  Saksamaa wasta, kui salmi oma põlema haawa peale. KeS Prantsusmaal rahwa meele järel olla ja rahwa õlade peal rahwa sundijaks töuSta tahab, see piab rahwa .kättetasumise' -tuju MStama. Sealt tõusis see must pilwe, mis rusudes kõige Europa peal seisab ja hirmsa mürinaga piksenooli igale poole sadada laSta ähwardab.  Seesugune rahwuse-tuju, mis Prantsusmaal tõusnud  ja sealt ka teiste rahwaõte ja rühmakeste külge hakkanud  on, ei lepi jo sellega, et oma enese sugnrahwast tasasel teel majapidamises ja hariduses kosutaks, waid see igatseb kõiki teisi rahwaid oma sitsse neelata, kui ka nende teiste rahwaste majapidamine, haridus ja eluõnn selle läbi häwitud saaksiwad. Mitte inimeste eluõnn ja haridus ei ole selle tuhina eesmärk, waid ainult ja ainult oma enese rahwus teiste kulu peale. Auu igaühele, kes oma esiwanemaid, s. o. oma rahwust auustab lja armastust  ; häda igaühele, kes auuStust ja armastust meeletumaks  tujuks ja tuhinaks üleS puhub; igawest häbt ,gal ühele, keS aeglist wägiwalda meelitates, ennast wiletsal orjawaimul oma osana rahwa äraandjaks tarwitada laseb! AaStast 1871 saadik ei ole Prantsusmaal wästtud, seda rahwuse-tuhlnat suureks kaswatamast ja .kättetasumisele' kihutamast, mis iseennast üleliiga auustab ja kedagi teist ei salli. Ära lugemata on need ärritamisel), mida könekaalideft,  uulitsa-kogudelt, wabrikulest ja kauplustest, amet- litulk. poolametlikult ja eralikult Saksamaa wasta saadeti ja mis Saksamaa lipu awalikule teutamisele weninud on Saksamaa poolt on seda hullustuse rehnungi peale kirjutatud ja kannatatud. Peale selle olid tänine kõik Präfidentid ja enamist kõik Ministrid Prantsusmaal mõistlikumad  kui kõnemehed ja Prantsusmaa sai ka tegemist Puuestas, Egyptuses, Tongkingis ja MadagaSkaris, kas Würst Bismarki abiga wõi ilma tema,abita, mis natuke aadret laskis ja sellega kihisewat werd jahutas. Nüüd on need wälised tülid aga tasemaks jäänud, nüüd on kõnemehed  ja aealehed ühelt poolt ja teiselt poolt Prantslastele  Wenemaa abi silma ette kujustanud, kui Prantsusmaa  ja Saksamaa wahel sõda tõuSma Piaks, ja nüüd on suuremaks õnnetuseks Kindral Boulanger ennast .kättetasumise".  tuju kölistamisega Sõea - Ministri iste peale tõsta lasknud; nüüd kipub tuule - seemnest mägise torm kaswama. Kindral Boulanger on wäsimata hoolega sõeawäge  sõea wasta walmiStanud ja Parlament on temale kõiki kulust keetmata lubanud, kui need ka juba üle rikka Prantsusmaa jõu käima kipuwad. Saksamaa walitsuS ei wöinud seda töuswat kõnepilwet enam tähele panemata jätta, mis läänepoolt kõrgemale ja kõrgemale wenib. Ka Saksamaa walitsus wöttis nõuuks oma sõeawäe rahukorda peale 41,000 meest seitsme aasta peale rohkendada, mis läbi tagawara-wägi nende aastate kaikus umbes 200,000 meest suuremaks kasumis. Kuna Prantsusmaa Parlament kõiki keelamata lubab, mida Kindral Boulanger .kättetasumiseks'  pärib, paniwad aga Saksamaa erakonnad Riigipääwal selle waSta, mida walitsus maa ja rahwa kaitsemiseks päris. Kuida teame, sai Riigipääw lahutatud ja uute rahwasaadikute walimised panemad nüüd kõiki Saksamaad kihisema. Et Keisririigi wastased erakonnad Valijatele ette kujustada wõiksiwad, selleks kinnitawad nüüd Prantsusmaa .kättetasujad" rahu-armaStust, aga kindlamad mehed Saksamaal seda laulu ei usu, sest igalt poolelt arutatakse,  et Kindral Boulanger nüüd tõe poolest Prantsusmaa  walitseja on, selleks ka nime poolest saada himustab ja sellepärast omalt .kättetasumise' teelt enam taganeda ei wõi, kui tema seda ka tahaks. Tema ei saa neist maimudest nüüd enam lahti, keda tema ise kutsus. Sedawiisi  nihkmvad asjad otse kui looduse waega merise kokkupõrkamise  poole Saksamaa ja Prantsusmaa wahel, ja kas Wenemaa sellest hirmsast kokkupõrkamisest puudutamata jääb, see ou wäga küsitaw. See uutmoodi wägi, mida .rahwatahtmiseks' nimetatakse, mõjub otse kui looduse wägi, kõige kindlamad walitsused ei suuda sagedast selle wäe wasta panna, ja seda .rahwatahtmist' on Wenemaal aealehtede toimetustes lõppemata sepistatud ja Saksamaa wasta ärritatud, wiimasel aeal koguni Niigiwalitsuse ametliku heale waSta. See on see pilwe, mis läänepoolt tõuseb. Teine pilwe, .Homikumaa küsimine' , mis ennast Bulgaria segadustes ilmutab, ei taha ega taha lõunepoolise  taewa poolt lahkuda. Kas mõnelt poolelt plaanitud  konferenz Konstantinopelis tõeste kokku astub, seda usutakse wähe. See konferenz piaks Bulgaria aeglise Valitsusega  kauplema, kuna Wenemaa poolt seda walitsust umbseaduslikuks peetakse ja sellega wähematki tegemisi teha ei laheta. Wene Keiser on rohkem kui ükS kord kinnitanud,  et Wenemaa Saadik käsku ei saa sellest konfurenzist osa wõtta, kui mitte üksikute riikide wahel kõik küsimised juba enne nii kaugelt seletatud ei ole, et Saadikutel Konstantiuopelis  muud tegemist üle ei jää, kui aga suurriikide lepitust Bulgaria asjus protokolli panna ja alla kirtutada; selle lepituse peale sellel teel ei näi aga lootust olema. Ja kui ka Saadikud Konstantinopelis kokku aStukfiwad, siis armatakse nende nõuupidamistest rohkem lahutusi karta, kui lepitust loota olema. Bulgarlaste saadikud Grekow ja Stoilow tuliwad selle kuu 19. pääwal Konftantinopelisse  ja Kaltshow sai selle kuu 23. pääwaks oodatud, kus siis nsuupidamised selle saatekonna, Türgi Valitsuse ja Zankowi wahel algama pidiwad. Mõnelt poolelt kinnitatakse,  et Bulgarlaste saatekond Konstantinopelisi A theni reisida, Greekamaad ka selle ühenduse juure kutsuma, mis Bulgaria, Serbia ja Numänia wahel juba iga juhtumise wasta tehtud olla. Bulgaria aeglise walitsuse heitmisest Wenemaa pärimiste alla, ei näi fiiS palju juttu olema, seda rohkem aga Mustusest ja ühendusest Serbiaga ja Numäniaga, mis juba nii kaugele jõudnud on, et Serbia Minister Garashanin Sofiasse reisib, Bulgaria aeglise walitsuse nõuupidamistest osa wõtma. Bulgarias malmistatakse  sõea wasta ja Rumänias on ka juba wiis millioni franki sõeawäe tarwitusteks määratud. Makcdonias näiwad  ka jälle liikumised algama, mis nimelt Bulgarlaste läbi äratatud saamad ja millest ka Serblased osa wõtawad.  Seal kogutakse priitahtlikkust sõeawäe-salkasi, ilma et weel täieste selginud oleks, kelle wasta need piawad tarwitatud saama. . Bulgaria pealik, Major Paniza olla juba ühe Makedonlaste salguga Sofiasse tulnud, kuS sel korral sõeawäe erakond wägew on. Kui Bulgarlaste saatekond  omast ringreisust tagasi jõuab, siis saada Suur Sobranje  kokku kutsutud. Prinz Aleksander von Battenherg saada sel aeal Bukarestis, Rumäuia Kuninga wöerujel, teiste sõuadega. käepärast olema, kui ehk Bulgarlased oma naabrite kaitsusel julgust wõtawad, Bulgariat ja Jda-Rumeliat  üheks Kuningriigiks ja Prinz Aleksandrit Kuningaks  wälja hüüawad. Wenemaa pärimistest ja looduslikkudest  õigustest näiwad Bulgarlased wähem hoolima kui iialgi enne. Nenda on üks Bulgaria põgenik selle kuu 19. pääwal Bukarestis Bulgaria asjatallituse Dragomani (tülgi) elu kallale kippunud ja on teda kergest haawannd. Asjad on wäga pahad ja et need seal igapooliseks meeleheaks rahuga õiendatud saaksiwad, selle peale on wäga wähe lootust. Wenemaa suured lehed, kes tänine Niigiwalitsusele nii suure käredusega nõuu andsiwad, Bulgaria asjus mitte karma laiuselt järel anda, halkamad nüüd, kardetawa Saksa-Prantsuse sõea peale mõteldes, natuke tagasi hüüdmist puhuma. Jumal andku Niigimalitsusele kindlusi, seda tuhinat õigel aeal lämmatada! Kõige kardetawam asi üleüldise rahwaste- wõi rahwuste-sõea juures oleks kliimaks  ehk fee, ,et rahutumad maimud ja wõimud riikide sees, nagu Communardlased, Sozialistlased, Nihilistlased ja teised uutmoodi wabalased, seda aega kodupooliseks tarwitakfiwad,  kus korralistel sõeäwägedel waljapidi tegemist on, ja kõiki seaduslikku, seltslikku elukorda ja haridust oma küpsemata tuhina järel .muudatama' hakkakfiwad. Jumal  hoidku! Sedawiisi on Europa suure politika seisukord neil päiwil ja keegi ei wõi ütelda, et see lahke oleks. Kõige suurema kiiruga on tänine Prantslased ennast sõea wasta walmiStanud ja teemad seda ftlmanahtawalt Saksamaa wasta, karjuwad aga siiski, et neil hlrm Sakslaste pealetungimise  eest olla ja nemad ennast ainult kaitsemiseks Valmistada. Seda wõiwad muidugi ainult need uskuda, kes seda mägise uskuda tahawad, sest Saksamaa ei päri oma naabrite käest ühtigi, naabrid aga Saksamaa käest kaht maakonda tagasi, mis õiguse poolest iialgi Prantsusmaa  omad ei ole olnud. Hobuste wäljawedamine on Saksamaal ära keelatud, kuida juba wiimases numbreS teatuStasime; niisamati on nüüd ka Wenemaa! hobuste wäljawedamine üle Europa ja üle Taga-Kaspia piire ära keelatud; sedasama keeldu oodati Austrias iga pääwaga ja nüüd on see wist ka juba seal kuulutatud. Et seesuguste  nõudega enamist ikka sõeawägede kokkukutsumist algatakfe, sellepärast on see nii kangest kohkutanud ja paberraha,  nimelt Wene paberraha hinda nii sügawale maha majutanud. Pärast on Wene paberraha hind küll jälle natuke kerkinud, kas fee kerkimine aga kaua kestab, see oli ikka weel küfitaw. Prantsusmaa poolt on uueste ja kange rõhuga kinnitatud, et seal kellegi! sseachtmu ei olla, aga see näib wähe mõjuma. Saksamaa! on 72,000 meest tagawarawäge  sisse kutsutud, harjutamiseks uute srepetir- ehk kiirpüSsidega  ümber käima, kuida üteldakse. On need harjutatud,  siis saada jälle teised flsse kutsutud. Et Paapst Keskpaiga-erakonna esimeestele, Windhorstile ja teistele, on teada anda lasknud, el nende Vastupanemine föeawäe ettepaneku wasta koguni mitte tema meele järel ei ole, see on nüüd waidlemala selge Need esimehed on seda kirja aga esiteks salganud ja kui asi teiselt poolelt helises, siis hakkasiwad nemad juba oma lehtede läbi kinnitama, et PaapStil nende politikaga ühtigi tegemist ei olla. Sedawiisi  ilmub ikka selgemini, et Katholiigi kirik Keskpaiklastel  muud ühtigi ei olnud, kui weduloom selle polilikasaba  ees, millega nemad Saksamaa Keisriiki ümber künda himustafiwad, kuida nemad ennast ka wiimasel aeal ilmsi riigi ja seadusliku elukorra waenlastega ühendanud on ja ka Riigipääwa walimistes oma healeloomi kutsuwad ennemini  Poolakatele ja teiste isamaa-waenlastele oma healt a..dma, kui Hoidlastele ja teistele, kes otsekohese südamega KeiSri ja riigi poolt seifawad. Sellest tembutamisest nätwad  aga Saksamaa kinlad kodanikud aru saanud olema ja lootus kaswab suuremaks, et walijad rohkest walitsusesõbru  Riigipääwale saadawad. Inglismaal ei ole Ministeriumi  kimbatus weel otsas. Gofhen, kes Lord Churchill'i  asemele astus, piab Inglismaa pruugi järel Parlamenti  liikeks walitud saama, aga estmeS walikondas, kus teda ette pandi, on tema oma wastase alla jäänud. Nüüd on teda ühes teises paikas ette pandud, aga kui tema ka seal walitud ei saa, siis wöib kergest juhtuda, et tema Ministri-ametist taganema piab, mis suurt segadust teha ja ka maailma suure politika külge puutuda wöib. Indiast tulewad jälle pahad sõnumid. Kandahari Kubernör  on Afghanistanis Durani-fugukonda Inglaste wasta wihale kihutanud, kes Kala-Abdallah kindluse peale tormasiwad  ja Inglismaa sealist asjatallitajat ja Quetich raudtee  ülemat insheniöri ära tappa tahtfiwad. Need mõlemad  ei olnud aga sel korral seal ja Duranilased tapsiwad nende asemel sealise Koani ja 100 inimest, 'wist raudteetöölist,  ära. Talwekuu lõpul oli Inglismaa aurulaew .Kapuuda' Londonist Väljarändajatega Australia teele läinud.  See laew on kõrge mere peal ühe tundmata laewaga  kokku põrkanud, põhja wajunud ja 306 inimest on surma saanud. Muist laewamehi on Prantsusmaa laew