tuletada? ab ja seda: Lugemise juures katsude iganis selle „masiuc moe" mastu kodida: olgu raamatust ehk salmide möi ka päätükkide üles ütlemise juures; see MM au laste juurest mäga mi ha ara kantava, aga ometi saab sellega ka järele, kui selle waStu tüdimata pauuakse. See miga saab mauemate läbi laste juures aset, sest on jo paraku mee! ueid emasid, kes seda suureks auukS armab, kui tema laps raamatud üsna padinal loeb ja kiidab  meel röömsa meelega küla tädile: „Meite Miia loeb raamatud kui mett" See miis on halb, seepärast, et lugeja ja kuulja mõlemad asjast aru saamata jaamad.  Kirjutamise juures oleks bää: raskemat  rõhu õige kirjutuse, kui kirja ilu paale wantadn. laulmise õpetamise juures olgu toonide puhtus ja takti pidamine häeisti tähele pauna. Meie kuuleme  mõni kord mäga halba laulmist kirikus,  mis enamist ikka takti pidamise läbi sääl tuleb, kus oreliga ette mängitakse. Sest raiuvas on harjunud ühe pikkuselt iga silbi mõi nooti ära laulma ja mängija teeb oma riistaga nii, kuida noodid näitmad,  seega on rabmas oma lauluga pulm ees töise taga, ja see on halb kuulda. Sellepärast, on mäga hää kui seda miga juba laste juures püü takte parandada ja nootide järel neid laulma harjutakse. Kihelkonna kool ci saa lelle mea parandumitega  üksi mitte malmis, sest see kool ei möi kuigi palju lapsi wastu mõtta. Lastega käige lahkute, tõsiduse, armastuse  ja kannatusega ümber. Wäga mähe ou omen, kus nii rohkel möödul kannatust ja itecnetec ärasalgamist tarmis ou, kui kooli ametis. Lasre karistusega olge Zväga ette maatlikult,  tui seda hooletumatele häda pärast tariv is on, siis süudku fee, niis üle suusõua  meel tuleks, kooli wanema täädcs ja jubatusel. 2Ü. Lktobril algab kooli aeg, miv siis muud, kui humala abi paale toetades pakmega  röölc. Hääd tõendust! ~Kui iga üks teeb oma tööd on tõik asjad majas hääd.^ Kaugemalt kodumaalt. WZljaudist. Tulekahju on toist korda, nagu Viljandi Saksa leht teatab, lauxõäw 22. Scpz-embril  Eesli VZLümceste scllst majas lahti väasnud.  Tuli olla seast maja paranda all lahti oLäsuud zs juba saali paranda põlema pannud. Aga et Mii pärast lõunat paama aeg tõusnud, cn rmuz adi saablid ja tuli enne ära knAujaiud,  kui la seltsi majale saanud suuremat kahju teha. Juba LZsel wastu teist pääma parandatud  kabju nii ära, ct näitemängu teist! pääwal zakiZtcinata ivõiwad pidada. Viljandi laat olnud tõnawn kaunis claw ja Ziee pahu loome toodud müügile, ning hinnad rv.md ka õige yääd. Uksneö hobusaid olnud sandemaid  tossud. Pär«« maakonuast. Teated. 21. Ann 22. Septembril on Tori wallAvWcma! M. Tiikal ja tcbtnnrebel T. Trefferil heinaküüned kurja-käe läbi põicma pandud. En mesti on umbes anrata Se-ü ja teisel 7bv puuda heina tuhaks põlenud. Jõle :rmp! Paar nädala: tagasi uppunud Riisa Was T. .Hannussonstl kaks tütart, esimene 1Z ja teine 11 oaswl mana. Hale lugu! Armsad maaemad. maatkc paremini oma mäikcstc laste järel, et neid mitte ilmaasjata wee pääle mängima ci lase minna. Wene maalt. Psetepburift: Kuulukse, et edespidi Wcnemaa  sõamägi selle läbi saab wähendatnd, et iga aasta 23,900 nekruti mähem wõetnd saamad, kui seiamaale; loodetakse, et riigile selle läbi iga aasta mitu miljoni rubla mähem saab olema. Soldatide  teenistuse aeg saab aga pitkemaks tehtud, nõnda et jalamehed S aastat, ratsamehed 6 aastat  peamad teenima. Õpetaja Findeiscn ja Freifeld Peetcrburis on Keisri härra käest temandi sõrmuksed saanud ewangeliumi-usu laulatamise eest, kui sel suwel snurwürstid Sergei Aleksandrowitsh ja Konstantin Konstantionwitsh ewangeliumi usuliste printsessidega  abielusse heitsid. Pcrtcrburstist. „Palmc" Seltsi maja antakse  käsitööde õpilastele ilma maksuta joonistamise  õpetust, nimelt on maaler Frentz ja ehitusemcister  Spörcr seda maewa oma pääle wõtmid. Saksakeeli „Pcetcrburgi Zeituug,, soomib, et käsitöö  meistrid oma õpilasi pakutud õpetusest rohkest osa wõtta laseksiwad. Peeterburgi Eestlased seifi - wad ..Pakmega" heas sõbruses; ehk karwitawad nemad nüüd ka seda lahket pakkumist. Peeterburgi Mere-kanal on juba malmis, ncnda et suured sõea-laemad ..Aafrika" ja „Olaf," ja Keiserlik sõidulaew ..Dershawa" läbi jooksnud on ja Nikolai-silla ees ankrus seisamad. Selle kanali piduliseks lahtitegemiseks on juba uhked riistad,  nimelt ka need käärid millega kanali üle tõmmatud  kõik katki leigatud saab, Khlebuikowi meistrituas  malmis tehtud; pidu oli selleks aeaks määratud,  kui Keiserlik Kõrgus Kindral-Admiral Suurmürst  Aleksei Aleksandrowitsh kodu jõuab, saada aga nüüd meel edespidi, mõib olla komadeks jäätud. Kiiewi suurkool on saanud seks aastaks kiimivandud,  tülide pärast mis studentid unimerstteeti juubeli paamal tegiwad. Kroonu poolt oli 2 - 3000 rubla määratud ühe pcu tarwis, mis juubeli  pämval üliõpilastele pidi tehtud saama. Rektor  maiiiscs studentide hulgast 16 noort meest wälja, kellega ta nõu pidas, kuida miisi seda pidu pidaks peetud saama ja nemad anvasimad heaks, üht õhtu pidu muusiku ja söömaajaga ärapidada. Aga tciied studentid paniwad seda pahaks, et rektor  omalt poolt oli neid noori mehi wäljamalitseniid,  nemad üilcsiwad, et nen:ad alckstmod pidanud ise omale eestseisust seS asjas malmis. Rektor ja kurator katsusiwad neid mmgistada, aga nemad 'enimad suurtes salkades, min: sada noormeest koes ja ütlesid ja käratsestd. Viimaks kuulutas kurator, ct sell wiisil ei ole mõimatil pidu pidada ja et studentid koguni jubeli päämast ei pidada ma mõta. Siis hüüdsimad mitu studenti: ..Meie ei tahagi! ' Kui nüüd jub-U väaw käne tuli, sai see unimersiieeti saatis pidulikult kõnedega äraneetud,  aga mitte üks ülitooli õpilane ci olnud saalis. Õhtu olimad professorid ja mõned linna ammctnitud rektori herra juures koos, siis oli uuliiiai tange kära ja mürin kuulda, ja korraga lendasimad mittu sada kimi aknast sisse, nõnda ei kõik aknaruudud puruks mnati. Kui politsei ligi tuli, oi olnud enam kedagil maja ees. Nende tülide j pärast on nüüd uniwersiteet saanud kinnipandnd ja ! ci saa enne lahtilchtud, kui tulema aasta hakatusel, j Tetiembri ün-S mõizvad need voored Mehed, kes j siis jälle suurckooli taha:vaö astuda, pülwckirjasid - sisse saota, siis teeb Lkskrunssivn otsust, kas neid i masinmõctaksc tvõi miile. Mis kasu neil nüüd l sest ilmaaegsest tülmemisist on olnud? Mõnesugust. Saksa maalt. Kõige rohkem on sääl ikka nüüd kõnelemist nende maade üle, mis Saksa riik Afrikas enese alla mõtnnd. Nagu teada, on see maatükk õige pikk ja ulatab luurelt pikalt mööda Asrika maa randa edasi. Et selle asjale Saksa walitsnS, nimelt mürsk Vismark, suurt tähtsust juurde paneb, on muidugi mõista. Seda näitab iseäranis jce lugu, et Vismark on 5 laewa suuretükkide  ja. sõjameestega Asrika maale käskinud minna. Soldatite eest, kes laewadcl lõuna-AsrikaZse  sõidawad, on hüästi muretsetud ja neile mitmesugused ülikonnad ja kübarad ligi antud, mis sääl Asrika palwuscs õige häda pärast maja on. Ka toidukraami on nõu õige rohkesti ligi anda. Kolme keisrikoosolekust Skicrnivicest teatab Saksamaa leht ..National-Zeituug" järgeinise loo: ..Pärast lõuncsõöki seisiwad kolu: keisrit, see ou Wene, Saksa ja Austria keiser, ühes koos ja ajasiwad  juttu. Wene Keisri prõua seissis eSmal, kõneles mürst ViSmarkiga ja ütles wiimaks liigutatud  häälega: „OH kui õnnelik olen ma selle üle, et need kolm walitsejat koos seiSwad; see olcks'pidanud  juba kaua nii olema ja peaks ikka nii jääma." Würst Bismark wastas selle pääle: Teie Majesteet wõite kindlasti teada, et minu elu ülesanne on seda sowi täita, ja kui see üks kord olude läbi, mis meie wõimus ei seisa, ei peaks enam mõimalik olema, siis ci saa see uuendus mind enam ka ministri-ametis nägema." Prantsuse maalt. Prantsuse aealchet ..Jntrausigcant" toob wäga imclikka sõnumid kindral Gordoui üle. Nimetatud aealeht kirjutab umbes nõnda: „Mitu kuud järgi mööda tuli Inglise maalt sõnumid, et Gordon olla Khartumi linnas Mahdi wäehulkadest sisse piiratud. Küll kiideti ja pandi imeks Gordoui wahmust, kes ennast olla peöatie soldatitega lugemata hulga Mahdi jüngrite wastn hoidnud ja nüüd minnaks ümberpiirajad  Kharlumi linna ümbert ära ajanud. Aga niis tuleb nüüd wälja?,! Gordon ei ole ialgi Khartumi  linnas kinni olnud, maid mõis minna, kuhu ta tahtis. Seda wõime meie ütelda, ja Inglise lehed ei wõi meid mitte walelikuks teha." Selle Prantsuse aealehe toimetaja olla nimelt ise Asrika  maale reisinud ja Mahdi sõjamäe hulgas mitu kuud mängis olnud, kust ta wiimaks lahti pääsnud.  Ehk küll wiimasel aeal enam sõbrust Saksa ja Prantsuse maa wahel märkida on, siisgi  ei jäta üks jägu mehi järele Sakslaste üle nurisemast  ja kätte-maksmise sõda nõudmast. Nõnda on luuletaja Tcruiede inurc koosoleku pidanud, kuS ta Sakvlasle masin lõuend pidas. Prantsusmaalt. Formosa saare randas on Admiral Courbet MilM-kuu li>. paamal Kelongi sadama, pääwal pärast seda Admiral Lcspes Tamsui  iadama ära lootnud. Kelongi ligidal on ka Prantslased Khiina sõeamäge lagast löönud ja iie nende astmele asunud. Suurem kasu, mis sellest Prantslastele tuleb, on see, et nemad sääl nüüd nmuüia taemanduste meremehed on ja oma tarmi-ust  sealt wõtta mõüvad. Tvngkingi piirel, hõlmani jõe kaldal, on Kindral Negrier Ätihklikun  20. pääwal mus tundi 1990 mehega 60<o0 Kmstilasle wasta mõidelnnd, neid põgenema saatnud,  tõik ncr.de sõeatarnntuse ja paiju hobuseid ja bobu-eeslid ära mõtnnd. Prantslastel olla 1 pealik  ja 29 meest surmatud. Kindral Negrier ist. 2 pealikut ja 39 meest haamatud. Klmuacaest olla umbes 1990 meest langenud. Nemad on sell korral  suurema mahmmcga wasta pannud kui muidu, uenda ct Prantslased ka bajor.eliga nende pääle tunginud. Korralist sõcakuulutust ci ole aga itta meel lrarnnagilt poole! nälja antud. Kodumaal näurad aga Pranlsusnma asjad, neist kergem wõi