Tallinna Sõber 49 ümueS aastakäik Tallinnas, Z. Mink»» pääwalMB. Uleüldlie tltilleht Eesti ktlhiville nlaal ja liauades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» LindforSN pSrijate trükimaja»: aa»ta«j" 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS I rubla 40 kop 6oju ehk postiga saadetud: aaSta» 3 rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop Knulninsed maksawad iga rea eyk selle aseme xeatt s Sop. Tellimised wöeta?s« wuSta: Tallinnas: /indforstt pärijale lnikimajas. Selervurgks: S. Seelaudt, o»uuspo«a» H 54. —Tartus: /aakmann. Nakweres: Kuys. Saides: A. SctdelSerg. Kapsasus: H. Kollverg. —/istutas: A. Mkinertt poodis. Mkjaudis'. K. Z. Karow'i raamatupood. Marwas: Mk. ?öder. Mõrus: Seana Melrose. Walstas: M. Ztudolsi. Kurcsaares: W. /änge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Elchhor Elab Baltiskis, kirsad kSiwad Baltisk! (Baltischpvrl Register: Ikla weel. —li liül di se d sõnumid maa i lm a st. Omalt maalt. Tallinnast: Venemaa kaubaajamine. Raudteede kroonumaksud. Erakoolide uus korraldamine. G eisienhageni pr.tskss. „De»tsche Post" keelatud. Maamaksude muutmi est. Pahateud. Rõuged. Maalt: Õnnetused la pahateud. BaltiSkist: Ilmad. Sadama sõnumid. Meremeeste kool. Hull koer. Liiwi» > maalt: Raudtee. Ritast: Talid. Kuuramaalt: Mõwlid. Venekeel. Kirikute asjust. Peterburgist: Keisri kojast Merewäe-Mjnister Admiral Schcftalow -j-. Koolide-Miniski jubiläum. Borki raudtee-õunetuseft. luulide-kommiSsiou. Rothschild. Pihlwast: Siid lõhutud, Valust: ÕnuetuS. - Iseäralised ja uuemad sõnu mid. Uued raamatud Ikka weel. Kui meie oma wiimust kirja talurahwa uutmoodi .eluparandajate",  s. o. meie kodumaa põllutöö kassadest peletajate  wasta juba trüki alla saatnud olime, siis jõudis .Sakala"  Rr. 44 meie kätte ja tõi järgmise kirja: .Katval tegu, kade nägu See on üks Eestirahwa .mana-sõna ja ta on juba aasta sadadete eest otsegu selle .tarmiS wälja arwatud, et meie tänase juhtkirjale peal.kirjaks  olla. Seda tegema on meid .Tallinna Sõber" .sundinud ja sellepärast 'pole see kellegi töiste sui, kui ,arak oma pesa tunnistab, kui kama! tegu kadedat nägu .wälja unustab. (?) .Tallinna Sõber" laidab .Sakala" juhtkirja Nr. 34 sellepärast, et seal on üeldud, .et rültlite kredittassad mitte kohased talurahwa põllupan.gad  ei ole, ega ka olla ei wõi, sest et neid mõisnikud .oma erakasu pärast on asutanud. Seda tõendab ka isegi .Tallinna Sõber". Ta ei taha aga rahul olla, kui ütel.dakse,  et sellest pangast mõisnikkudele wäljamakfctud laen , talupoegadele äramaksta ennem waSta- kui perimeelt on ,ja et iga talupoeg, kellel arusaamine wähegi koha peal, ennem mujalt maaostmiseks laenab, lni räägitawaft kre 'ditkaSsast, kelle tasumisega olnud seadluste mööda ükõ "inimese põlw naljalt korda ei saa. Mõisnikud on oma 'mõisate peale kreditkaSsast mõnikümmend tuhat rubla laenanud,  ilma et sellel laenul tema alguspärisel mõttel '«vakamaaga ühtigi tegu oleks, sest et selle laenu wõtmise! 'üksneS mõisa liikumata warandus (Jmmobil) üle on tak-seeritud,  ilma talukohtasid tähelepanemata. Selle wola "ette piab siiS ka mõisa wastama. Aga et wõlg ja tema -tasumine üks raske eluülesanne on, siis saab see wõlg -talukohtade müimisel . Selle laenu tegemiseks ei .küfitagi sugu talupoja käest, kas ta ka karmituses on lae»uata,  waid üteldakse loomulikult, see on Tallinna-, see ,on Riia maks. Ilma selle laenu tegemata ülepää 'pole wõimalik meil müia. Kust teab nüüd .Tallinna Sõber", 'et keegi selle laenu üle 'pole nurisenud ja et seda wae'walt  talupoegade elukergituseks paremini on wõimalik 'saada? .Tallinna Sõber" luges .Sakala" 34 numriS 'üht eeskujulikku tegu Poolamaalt. KaS piaks see mujal 'maailmas wõimata olema, mis Poolamaal wõimalik on? 'Aga ei, „Tallinna Sõber" ei leia mingisugusest juhtkirjast 'midagi head, mis nende kiitusest ei helise. Tehku 'need kiituse «väärilisi tegufi, .Sakala" ei wiibi neid kuulutamast.  Kõnes olewa kreditkassa luoga ei ole kõige 'parema tahtmisega kiitust kuulutada, et see kaSsa mitte 'talurahwa tarwitnste järele 'pole saetud. Mõisnikkude 'kreditkaösad 'pole tänine talupoegi nende langemises mitte -awitanud, waid on õnnetuse asemelt «viimast enese heaks .korjanud. KuidaS tahab ~Sõber" seda lugu nüüd nii .wäga kiita? Ega ta „Sakala" tähtsust nii suureks taha .pidada, et tema tähenduse peale kohe midagi mõjusamat .sünnib?") Juba muude raskuSte kõrwal, mis kredit.kassaga  talurahwal on, on see suureks raskuseks, et see .kassa kihelkondadesse ametnikkusi ei säe, keS iga aasta .Märtsi ja Septembri kuus kapitali ja kasumaksu osasi .wasta wõtakfiwad, waid talupojad piawad ise neid mak.sufi  kreditkaSsas maksmas käima Mõisnikud, kes laenu .on sünnitanud, ei tee sellega enam «viimaks tegu *) Ei koguni mitte. Aga meil oleks kahju, kui ka üks inimene seesuguste kirjade läbi eksitatud saaks. Aga miks siis .Sakala" ülepea kirjutab, kui selle peale mitte midagi .mõjusamat" ei pia sündima?  »T. S." t. .Nõnda lühidelt „Söl>rale" «vastuseks." .Toim. tähendus. See kiri on meile ühe Eestimaa .talupoja käest .Tallinna Sõbrale" «vastuseks ära trük.kida  kätte saadetud. Meie teeme seda heameelega, sest .siit näeb ~Tallinna Sõber et mitte kõigil ttmaga kre.ditkassa  kohta ühesugused arwamised ei ole. Siin ou .kreditkassa kasu wõi kahju kohta mõtted selgeste wälja .üteldud (kas tõeste?! .T. S " t), mis aga „T. Sõber" .omas kirjaS mitte ei teinud (aga „Sakala" ei ole ju meie kirja oma lugejate ette pannud! ~T. S/ t.). ehk tal .ei olnudki põhjuSlifi mõtteid nimetaba. Kui tähendatud .kreditkassa meie talurahwale nii suurt kasu toob, miks .tema wõlg siiS meie talurahwale just kui kottis lae.natud.  Piaaegu ükski meie talukoha ostjatest ei tea .seda aega, millal kreditkassa mölamaks kord oksa lõpeb. .Kas „Tallinna Sõber" saab ütelda, et see mitte uii ei .ole. „Siga ei osteta mitte kottis" ja head asja ei hoia .keegi töise eest marjul; marjul hoitakw ainult seda, mi!- .lega töist üle lüia tahetakse. Leppigu „T. Sõber" sellega." Räägime lugejatele esiteks ühe jutukese: Kui kõigil Ristirahmal tuntud Jumala-meeS ja inimeste sõber Augu st Hermann Francke oma Halle waeStelaste-maja asutamiseks, kuS pärast seda tuhandeid ja tuhandeid waeseidlapsi  kaswatatud on ja ikka meel kasmatalakse, ise aruaStuse-andeid  korjamas käis, siiS asluS tema ka ühe äkilise rikka mehe majasse. See pahandas ennast, andis korjajale  kõrwa-hoobi ja hüüdis: .Leppige sellega!" .Minule on sellest küll," ütles Francke, .aga mis minu lapsed saamad?" Rikas häbeneS ennast, palus andeks ja sai Francke sõbraks ja tema asutuse jäävamaks heategijaks.  Ka meie .lepiksime" sellega, kui räägitaw asi ainult meie külge puuduks, ja meie kodumaa Kreditkassadel  ei ole wist wähematki himu toreda umbteadnsega waidlema  hakata, kelle kuri keel ega harimata sulg meie aun külge ei ulata. Aga see asi puudub meie kodumaa talnrahwa  elukorra põhjuste külge, sellepärast ei tohi ega taha meie .leppida". Kui .Sakala" seda kirja tõeSte ühe .Eestimaa talupoja"  käest piaks saanud olema, mis ül> kahtleva meil wist luba on, siis ei tähenda see innud ühtigi, kui et see ükS .Eestimaa talupoeg" omad silmad juba on. täis kolmutada  lasknud, ja oma kohta ei «või meie sellest muud õpetust wõtta, kui et weel suurema hoolega kolmutajate wasta «võitlema piame. Meie .saatus" on meid sundinud juba palju kir>asi lugema, mis kiustest, kawalusest ja rumalusest nörelawod, aga selle räägitama kirjale piame «võidu-palmi andunu Waatame esiteks selle sepistuse kawaiuse peale ja matame  siiS rumaluse elle, .Kamal tegu, kade nägu" on selle kirjck pealkiri. KaS need piawad wahesi meie omad olema? RäagitawaS tüli-asjas ei ole meie iihtigi .tegu" teinud, weel wähem üht .kamakat tegu". Meie oleme ainult üht .tegu", millega .Sakala" meie kodumaa talurahwast meie kodumaa ainsatest põllutöökassadest  ära wõerutada ja midagi muud .ootaiua" eksitada  püüdis, tühjaks teha katsunud. Ja kelle peale pia -e meie siis .kade" olema, kas «vahest .Sakala" ja tema nendanimetatud .Eestimaa talupoeja" kirjade peale? Jumal halastagu! Kahjeksemist wõib meil seesuguste lehtede ja nende kwSlööliSte kirjaproowide  kohta küll olla, mitte aga kaetsem «st ! Sits püüab .Sakala" selle tüli hakatust silmanähtawalt meie peale laduda ja üheS rahwa keSlis inõtet äratada, nagu oleksime meie Kreditkassade soowimise peale neid asutusi kiitnud ja neile selle kiitmisega laenajaid koguda tahtnud, ja siiS «oast oleks .Sakala" midagi selle wasta rääkinud. Mis tähendama!» muidu laused, nagu: .Tallinna  Sõber" ei leia niisugusest juhtkirjast midagi head, :niS nende kiitusest ei helise", ja .Kuidas tahab .Sõber" seda lugu uüid nii wäga kiita j. n. e. Kes stisneed need wõi .uende" on? Meil ei ole meelegi tulnud KreditkaSsast .kiika" ja .kubja käsu peale" midagi kirjutada oleme meie ikka teiste hooleks jätnud, saame seda ka edaspidi teiste hooleks jätma. Juba enne oleme tähendanud,  et meie kodumaa KreditkaSsadel turutrummi tarwis ei lähe ja et sealt kellegile raha ei pakuta. Kui aga .Sakala" oma .ootustega" talurahwast kes teab mis fala-tarwitusekS KreditkaSsast peletama hakkas, siis pidasime omaks kohuseks, talurahwast selle uue eksitamise  eest jõudu mööda hoida, sest meie leht tahab kõige pealt Eesti talurahwa leht olla. Meie ei ole kedagi kiitnud, .Sakala" ou aga kahtlustanud. Sellest on see «vaidlemine tulnud. Üleüldised sõnumid maailmast. Ballis kis, Talwekuu 25. päätval Saksamaa Niigipiiliwa arutamised ou semu magusad olnud. Esiteks on riigi majapidamise aruanded ja korraldamises  ette wõelud ja Saksamaa raha-asjad seisawad teiste riikide waSta uii heaste, et ka kurjemad tõrelejad nende kallal palju nokkida ei leia. Sissetulemisel» on kaswaund,  kui ka mõnest asjast wiimasel aastal wähem on sisse tulnud, nagu wima-maksudest ja ka sukru-maksudest. Riigi mölad on küll ka siin kangest kaswanud, nimelt söeamäe  ülekorraliste tarwitnste läbi wiimastel aastatel, on nüüd juba 1200 millioni marka suured, aga tajumaksude ja kapitali-tasumise osad ei ole suuremat kitsikut teinud. Siiski piab Niigipääw nõuu, kuida edaspidi ilma laenudeta  läbi saada ja wõlgasi rutemini tasuda wõiks. Kas kõige söeawäe kohta järgmistel aastatel ülekorralisi kulusi karmis läheb, seda ei ole SõemMinisler mee! ette pannud, seda kardetakse aga tulema. Merewägi tarmitada rohkem laenu ja siis muidugi ka rohkem mehi, ja 34 millioni markaga, mida länwe meremäe ülespidamiseks tarmitati, ei arwata edaspidi läbi saama, nimelt sellepärast mitte, et Afnka aiamaade kaitsemiseks föealaewu ja merewage tarwis läheb Töörahwa-abi kassade seadus ei olnud  weel Riigipääma ette pandud, juba hakkasiwad aga Sozwldemokrailased neid loitma, et töörahwas seltsliku elukorraga lepitatud ja seesuguste .rahivameeste" heldemeeliste  ärritamiSte eest peastelud ei saaks. Need .rahwamehed"  elawad seal, nagu mujal ka, seisuslikust wihawaenust  ja ei taha muidugi sellega leppida, kui see hallikas ära külmab Saksamaal on nüüd umbes lj millioni töörahvast,  kes haiguses, wigntmses ja wanudufeS nendest attttatawatest kassadest abi piawad saama, tarwitust mööda 72 markast 350 markani aastaS. Abiraha saajate hulk saab eesarwn järel aast-aaskalt kaswama ja 83 aastat pärast plaanitud seaduse kuulutamist j millioni suur olema. Kassade kapitali tahetakse töö-andjate (peremeeste) ja töö-wõtzate (teenijate ehk tööliste) aastastest maksudest koguda >a kasmatada. EeSarwu järel tuleks nendest maksudest  juba esimesel aastal 73 millioni marka kokku, mis järges kasmab, neljandemal aaStal 500, feitsmeteistkümnemal  aastal jOOO ja kaheksakümnemal aastal 2500 mill. marka suur on. Riigi poolest piab abi antud saama ja see abi piab eesarwu järel esimesel aaStal 4 millioni,