Postimees <<?«i>iiie Pärnu Postimees.) tk 5.7. Tartus, Ä7, augustil. s 85555. Kolmaskümuesteine aastakäik. - "TiNeb Z uö.äqas tvüpa jn mi Tartus ja Tallinnas saada iga tcisipäewal. Tellimise hiad on: Postiga aast, g r.— k> Jtma postita aast. ii r. 00 k. ... .V> „ 2.„ —„ .. '/-„r,P>.. . '/« „ T„S0„ „ „ ~ TuuS - „tt«„ „ knns „W„ 'üksik nummer^s^k«p. Kolmask«m«eKt»i»e aastakäik Tähtjas palwe ja soow. sugnioennad ja -õed! Üks kõige suurem hool kirjanduse  Põllul .ou ja peab olema meie oma rahwa mana waimuwara koguda ja seda kadumise eest hoida. Sellel põllul on juba tähtsat ja tänuwäärilist  tööd tehtud. Tuhandete kaupa on wanu luuletusi, regewärssisid ja muiuas-juttusid  kogutud, Dr. Kreutzwald, Dr. Hurt, Dr. Weske ja teised on hoolega tegewad olnud, ja nimelt on Dr.. Hiirt sellel põllul weel praegu tegew, ja hulk armsaid isamaa poegi aitab waimustatud wõimul kaasa ja korjab tcrwel maal wana wara. See on armas ja MM töö. Aga teine pool meie rahwa wauast waimuwarast on seni ajani -peaaegu koguni unustusesse jäänud. See on meie oma .Eesti rahwa-wiisid. Neist om meib alles wäga wähe olemas.  Meie kontsertidel, Pidudel ja pühadel bn M ainult ja üksi wöõraste  rahwaste wiisisid kuulda. Teeme  ka siin otsuse, et see edespidi enam nõnda ei pea olema. Hakkame ka sellel põllul oma rahwa wana wara korjanm. Ärgem olgein tuimad neid wiisisid kiles kirjutama, mis Eesti esiwQnemate südameid on maln ja rõõnui puhkudel oina kõlaga tõstnud ja lõbustanud. Astugem siis, armsad suguwennad ja -õed, kes Muusikat mõistate ja armastate,  tööle! Kuulakein ja pangem paberisse hääled ja helid, mis rahwa suus weel wanadest rahwawnsidest kuulete Mawat. Kust ei ole igame- he asi wiisi nootidesse üles tähendada. Aga hool ja osawõtmiue saab ka siin asja kergitama. Kes ise wiisi üles kirjutada ei mõista, õppigu ta päha ja mingu laulgu ta parajal puhul mõnele säärasele mnusika-tuudjale ette, kes teda paberisse kirjutada mõistab. Wiisid, olgu neid siis üks wõi hulk, saadetagil minu nime pääle Tartu. Muud adressi ei ole kirjale tarwis, kui: Dr. K. A. Hermann Tartus. Korjates pandagu wõimalikult seda tähele, et wiisid wauade regewärsside > kohta sünniwad, siis wu nad tõesti I Eesti rahwa-wiisid. Muusikatlindjad, I kes wiisisid üles kirjutawad, tuuuewad !Hn enaiuasti neid lviisisid, neis juba j trükitud. Neil ei saa raske olema > uusi leida. Kui mõni ka pcaksgi juj  ba üles kirjutatud olema, siis ei ole sellest wiga. Wöib ju nõnda wiisi kahte wõi rohkem korda kirjutada, kui aga selle läbi teised kaduma ei lähe, et kardetakse, nad ou ehk juba üles kirjutatud, ja ei ole ometi. Wauu wiisisid  on weel minu teada kõige rohkem Setu,Alntaguse, Lääne, Pärnu ja Saare maak. Sääl heliseb neid weel rahwa  suus. Aga ka mujalt Eestlaste seast ei ole nad weel koguni otsas. Korjamise juures ärgu unustatagu ka Eesti rahwa tantsu- ja mängu-tükkisid ära, waid korjatagn neid nii palju kui wõimakik. Kä need Pn wana Pärandus esiwauemate ajast. Palun weel kord kõigest südamest: Hakkame hoolega täsle, armsad muusikatundjad  wennad ja õed: Korjame jn tähendame üles, mis rahwa suus kõlab ja tema oma on. Kanname hoolt, et pea wsksime ilusa kogu Eesti rahwa-wiisisid trükis uäha ja neid igal puhul siis kuulda kui Eesti rahtva  enese ilu-heli. Jõudu tööle! l)r. X. /l. lkormann. Teisi Eesti ajalehti palun wäga, et nii lahked olelsiwad ja selle palwe ja soowi  enestes rahwa ette kannaksiwad, da», et nad Eesti loana wara korjamist ka selles asjas hääl meelel edendawad. Elajate taltsutamisest. tulu ja tähtsus on nii üli suur inimeste elus ja asjaajamistes, et nendeta enam õieti elada ei saaksgi. Sellepärast antakse piiblis ka kohe inimesele loomad seltsilisteks: „Jumal wiis loomad inimese juurde ja tema andis igale ühele oma nime." Selle juures awaldab inimene  ka jubcßnna wõimu ja õigust elajate üle walilscda, ta wöib rääkida ja iseenesest mõtteid ja arwamisi ette tuua. Tema esimene  walitsuse aeg paradisi aiaS oli küll ainult walitsuse nimekandja, sest sääl õndsuse  asupaigas, kus temal kõik, mis iganes soowida oli, täielikult osaks anti, ei tar> witanud ta küll mitte elajate abi aga teeliistust.  Sedagi ci teadusta meile piibel, kas sääl pühas paigas ka koledaid kiskjaid ja määratuid murdjaid asus, wöi on need ahned elukad, laialõugadega loomad, alles wahest pärast patulangcniist siia ilma stgiuenud,  patuste trahwiks tekinud. Aga kphe, kui esimesed inimesed pühast paradisist  wölja tõugati ja omal nõuul ja jöuul loodusest abinõuM otsima hakkasiwad, oma elukorra parandamiseks, näeme neid juba elajaid abiks wõtwat. Inimeste esimene wõsu, Kain, oli esimeses joones põlluharija aga ei ta kull wist ise atra ci wedanud, maid tarwitaks seks kedagi looma, sest loomad  oliwad ju siis inimeste teenistuses. Kaini nooreni wend Abel oli ju omaks eluülesandeks loomade pidamise za karja- tulnud, et need kõrged kunStid, põllahariminx.  ja karjakaswatamine, mis rnhwasic majapidantije aluseks on, mida esimesed inimesed ometi, nagu «üha, mõistsiwnd, Päununenud,  ci tea õieti ütelda, selge on aga, et praegugi Palju inimesi nii alatnS olekus asuwad, et nad knmmastti käsulisest toimetusest mitte mnikugi ei mõista, mitte tühjagi ci tea ja asja on nrwata, et ka nüüdsete kõrge-kultuura rahwaste esiwanemad omal ajal sarnases wiletsas korras on wiibinud. Ometi sest ajast saadik, kui iga rahwas wähegi oma ajalugu mälestab, on ka juba elajad inimeste seltsilisteks olemas, selgeid teadmisi nende taltsutamisest ei leia meieaga kuskil ja muinasjutudeski ei awaldata sellest suurt midagi, kuna küll kahjuliste elajate häwitajaid ja tagasitõrjujaid nimelt Greeka muinaslugu jumaliku auuga ehib, nende tegudest pikad lood westab ja isegi tule tekkimist teadustab, ci anta selles kodu elajate algusest midagi märku. Nõnda ei ole küll ilmasgi wõimalik, sellest kindlasti rääkida, mil iviisil inimeste Püüdmine, elajaid  oma wöimuse alla wõtta, esiti awalikuks  on tõusnud, ta on küll tvistist hakatuses lnpseliku mängimise himuga segatud ilmunud.  Metslikud Jndianlascd Guayanamaal elasiwad oma metsades kõiksuguste taltsutatud  elajate seltsis, kes nende napist toidust ühes sõimad, aga mingisugust tulu neile ei toonud. Waewalt nii patju, et nemad lindude kirjudest sulgedest mõnda omaks ehteks tarwitasiwad, oga nende liha ega mune ei puutunud nad. Ka nüüdgi toob mõni kütt rebase ehk mõne teise laoma noore Poja kodu, ainult lastele mängimiseks.  Mustastel on ka koguni kerge noori loomakest oma wõimusc alla saada, tahtmata tulewad juhtumised, kus loom tema seltsiliseks saab. Noor büffliwasikas, kelle ema maha lastakse, käib kütile tema urtsikuSse järele ja ei lahku temast enam ometi ei ole Jndianlased waewaks wõt> nud, seda loomatõugu koduelajaks kaswatada. Ennemini hoiawad nad hunti kodus ja Jutunurk. Imelikud juhtumised. J, H, Wahttik. (Järg.) Kuus põlwc edasi, Willem Wõitja malitsnse ajal, tnliwad Biudexid Inglise  maale ja wõtsiwad endile Winsei nimeks- neid auustati ja armastati lväga. Sest ajast saadik läks meie suguwõsa ilma suuremate muutusteta edasi. Meie sugus ei ole mitte iseäranis suuri, tähtsaid mehi ette tulnud, aga nad oliwad kõik korrapäralised  auusad inimesed. Mõned nendest teenisiwad jalawäes, teised jälle laewawäes, aga suurem osa töötas kaubanduses. 1700. ! aastal korjas minu wanaisa õllepruulimise i läbi omale snure waranduse. Minu isa raiskas suure osa sellest warandusest 1821. i aastal- ära, ehk ta küll ainult kümme aas- kat -pärast päranduse kättesaamist elas. Kui ta siiri, ei jätnud ta mulle rohkem i pärandada kui 200(1 naela sterlingi puhast sissetulekut aastas. Ma läksin pärast isa surma pika reisi Pääle, millega ka see randlast ühenduses seisab, ja kannata- siu ettewõtmiste luhta-minemist. Inglise ! maale tagasi tulles sõitsin ma läbi Lõuna- ! Europa ja pidasin Athenas tiimi. Sääl > leidsin ma ingliilusa naeSterahwa, heitsin! sellega abielusse ja jäin juba aasta Pärast! leseks." ! Nende sõnade juure? würise? tema hääl, la kattis oma nägu käte wahele ja istus nõnda mõned minutid, süs tõstis ta oma > pää ülcsje ja jutustas edasi i „Minu naese>uõtmine lükkas ühe plaant  umber, millest ma nüüd milte jutustada ci wöi, sest et mul aega ei ole. Aga kui sa minu nõudmise praegu wastn wõtad, siis saad sa seda edespidi kõik teada. Pä> ! rast uacse surma hakkasin um seda plaani jälle täide saatma, aga enne pidm ma Hommiku  maa kcelesid, iseäranis Arabia keelt õppima. Seks otstarbeks astusin ma Cam- ! bridge ülikooli, aga siin sattusin um haigu- I se kuusi, milt? idusi ma ju Achenas tundsin i ja mis mind nüüd haua kaldale ou toonud." i Nagu tahaks ta oma sõnu kinnitada, hakkas ta jälle kangesti köhima. Jälle ajas ta merd suust malja, jälle andsin ma temale  wiina ja ta jäi jälle rahulisemaks. „Ma ei ole ialgi oina poega näinud, ! Holli," üttes ta, „aga räägitakse, et ta la<! ja ilus poiss olla. Selle- kirjas" ta pani ühe tirja, mille ümbriku pääl i on küll maga iseäralik ja uui moodi, ja just sellepärast ei usalda nia seda kellegi muu kätte, Holli, kas sa tahad sus minu poja kaswatajaks hakata?" „Ma ei tea tõesti, mis ma sulle ivastama  pean," kosisin mina. „Tarwis järele mõtelda. . i „Sa pead teda oma juurde wõima," ju- j tu-tas Wiusci edasi, uagu ei olek? ta mi- j nu sõnu kuulund, „sa pead temaga ühes e.- lama ja teda mitte rnisgi hinna eest kooli panema. Kui ta 25 aastat manaks saab, siis anna need wõtmed tema käite," - ta wöttis taskust wõtmekimbu ja pani laua päälc, „lase teda see raud kast lahti teha  ja kõik lugeda, mis sääl sees on; siis tehku ta, kuda arwab. Tema waba tahtmist  ei taha ma milgi wiisil köita. Nüüd räägime selle üle, mis tingimislega ma tema kasmntuse sinu kätte annan. Mul ou nüüd 2200 naela sterlingi aastast sissetulekut. Pool sellest olen ma omas testamcutis si- ! nule kinnitanud, kui sa mu poja kasmatuse oma pääle wõtad. 100 naela kuluwad poja  ülespidamiseks, 100 naela soad sa iga aasta oma waewa eest. Teine pool sissetulekust  ja kapitalist jääb panka, kuni Leo 25 aastaseks saab. Ettewõte, mis temale tulla wõib, kui ta teab, mis raud kasti seeS seisab, tarwitab palju raha ja ma ci tahaks et temal sellest Puudust oleks." ! „Aga kui ma enne suren, kui >jema 25. aastaseks saab?" küsisin mina. " ' „Siis, jah siis ci aita niuud, kui sea . omas testamentis, et teda kroonukooli pan- daksc ja et kast ja wõtmed temale enne 25. aastast wanadust mitte kätte ei anta. j Kuule,.Holli, ma palun sind, ära jäta mu j palwet täitmata; usu, sa ei saa seda mitte ' kahetsema. Sa ei ole mitte mees, kes selts- , konnas elada wõib, see elu ei anna sulle I muud kui kurwastust; paari nädala Pärast oled Prohwessor ja wõid oma Palgaga ja selle rahaga, mis mina sulle jätan, nõnda j wiisi elada, kuda tahad. Sa wiidad oma aega teadusliku töödega ja puhkad nendest jahi pääl, mis sa nii wäga armastad, mis sa wcel paremat tahad?" Ta jäi wait ja pilguga minu pääle, Ala olin iIM weel kaheivahel;  tema nõudmine kohutas mind. „Meie oleme nii hääd sõbrad, Holli," ütles ta, „tec seda, mis ma palun! Alul ei ole kedagi muud ustawat inimest pääle ssnu." (Järg tuleb.) Spiritismusest. (Lõpp,) Niisamuti ei wõi malmis moriui Pruukimisest  mitte Mtu olla, sest ct waimutaja läbi sai otsitud ja waha kauss ära sai mõõdetud,  millest ainult nii palju tohib puududa,  kui käe õõnes worm pärast kaalub. Nende ettemalmistamiste järele algab istumine. Kõik päältwaatajad lähemad oina kohtade pääle tagasi, ja waimutaja jääb nagu pool minestanud onia tooli pääle istuma, Aeg ajalt jääwad kõik wagascks, wahel sekka on ainult nagu tooli ragisemist kuulda, Selle pääle kuulukse tasast mee solinat, kribinai ja krabinat, millest selgesti tunda wõib, et maimud tööl on ; kõik päältwaatajat kuulawad seda suure põnewusega, kui maimud koputamise läbi teada annawad, et nad Mälgust  soowiwad. Toodaks? tuld, leitakse waimutaja  kotiga põrandalt pikali maast ja üks waha kinnas kausi sees ujumast.