Kes segaduste pärast käed rüppe oli pannud, tõttagu nüid, kus Al. kooli taewas pilwedest selgunud ja lootuse tähed ilusa kumaga igat ühte loomulise tööle meelitawad, kahekordse jõuuga tööle. Ärgu jäägu enam keegi sellel üleüldisel rahwa töö wäljal kubja kepi peale kurtma, waid astugu isamaa armastuse sunnil igaüks ise adra taga ja töötagu ühes, stis walmib armulise riigiwalitsuse kosutusel, peagi wili meie nooruse waimu toitmiseks. Seda svowib sooja südamega Aleksandri kooli sõber. —tt —. llmadest ja wiljakaswust. 23. mkp. sadas stin müristamise wihma, rahega segamine, misläbi rukiwäljad ja aiawiljad paiguti rohket kahju kannatama pidiwad. Urmaste kihelk. Peetri mõisas lõi wälk ühe hobuse surnuks ja haawas Sõmerpalu wallas lawe talus üht inimest, kes aga lootuse järele paranema saab. Sealsamas  ligidal lõi ta (wälk) aga ühe täieealise inimese ja ühe poisikese surnuks. Heinasaak oli parem kui mullu aasta. Ilusa, kuiwa ilmade pärast wõisiwad luhad kõik korrapärast ära tehtud saada. Ristikheina saak oli keskmine.  Rukis andis suuremalt osalt head lõikust, mõnes kohas oli ka kehw. Tõuwili, sawi ja iseäranis kerge liiwa maade peal, leinab põua pärast, kuna ta mulla maa omanikknst rõõmsa lootustega täidab. Linad on läbikaudu  kõik kõhnad, wäga arwa leitakse keskmist lina. Nüid on jälle 15. Juulist saadik põud. —tt—. Teatus ja palwe. Eesti Aleksandri kooli Rawi abikomitee on nõuuks wõtnud sügise Septembri kuu lõpul ehk Oktobri kuu algu! Aleksandri kooli heaks näitemüiki  ärapidada ja palub kõiki ümberkaudseid Aleksandri kooli sõpru, selle tarwis rohkeöte andeid walmistada ja koguda, et pidu annete poolest rikas saaks olema ja kooli heaks rohkeste kopikaid wõiks kokku tulla. Tõttage siis kokku, waprad Wöru wennad ja wirgemad õrnad Sed, oma kasi jõuudu mööda tööle sirutates. Näidakem üles, et meie mitte asjata priiuse osalised ei ole, et meie südames tänu, priiuse kinkija ja palaw armastus isamaa ja sugurahwa parema käekäigu kättepüidmise kohta leegitseb. Aitkem isiennast, siis aitab meid ka Jumal! Andeid wõtawad igal ajal tänuga wastu: Kooliõpetaja W. Pakler  Kähris, majaomanik M. Krumpmann Wöbsus, Diakonus  A. Allik, kaupmehed Wold ja Zopp Wõrus, F. Ritsar loosu wallas, M. Kurelauk Timo wallas (Zõlgus), wall.wanem A. Mõos Wõimera wallas, rätsep J. Tilger Iõeweres, J. Oraw Uues-Kasaritsas ja abikomitee eestseisus  Wõru wallas, Nawi külas. Adres: Wõru kaudu. Lootuses, et meie palwe tähele saab pandud, soowime kõigile head tööjõudu, kindlat wäsimata meelt ja tööle ilusat, õnnelist edenemist! Eesti Aleksandri-kooli Nawi abikomitee Oestseisus. Lätimaalt. Ekawis (Bauske kreisis) on üks perenaine,  kuida „Latw. Aw." kirjutab, tee peal Riiga minnes äratapetud. Tema naabrid, kes temaga üht teed sõitnud, jõudnud temast mõni werst ette ja näinud korraga järeltuleja  hobust tühja wankrega neist mööda minna tahtwat. Nad läinud kohe tagasi ja leidnud perenaise purustatud peaga tee peal lamawat. Teda wiidi kohe kodu tagasi, aga kõnelda ta enam sõnagi ei saayud ja heitis juba poole tunni pärast hinge. Ta olnud alles noor naine, 33 aastat wana, elanud kõikidega rahus ja sõbralikult, nõnda et teda igaüks kiitnud. Tema juurest ei olnud midagi ärawõetud. Kaks inimest on kahtluse pärast kinni wõetud ja türni pandud. Üks neist olewat enne ähwardanud  teda maha lüia. Liibawlft toob kohaline leht ühe näituse, kui wäga igas asjas ettewaatust tarwis on. LinnawalitsuS wõtnud ühe ümberhulkuja heeringa kaupleja käest hea losikonna manaks läinud heeringaid ära ja puistanud neid ranna ligidal meresse. Laened uhtunud nad aga randa tagasi, kust neid waesed inimesed üleskorjanud ja söönud. Sealsamas on üks isand metsas jalutamise juures ühe rästik-mao keskpaikapidi kinniwõtnud. Wihane põesaalune  ei oskanud aga nalja, löönud julgel nooremehel ümber käte kokku ja hammustanud teda õige kardetawalt. Ehk tema kaasolew sõber küll kohe haawast kihwti wäljaimenud  ja wiina haawatule juua antud, mis mao hammustamise  wastu hea rohi olla, siiski lameda haige praegu palawiku käes woodis. Käsi ja keel on temal kangeste ülespaistetanud. Liibawi lähedal on pilkne mitmed hooned põlema löönud ja ühe 15 aastase tütarlapse, kes puu alla warju läinud, surmanud. Tallinnas on hiljuti, kuida „Rev. Ztg." teatab, selle poisikese kära peale, millest juba oma lugejatele teadustasime, päris üleüldine juudijaht tõusta ähwardanud.  Politseile oli teadustatud, et juutide palwekoja (sinagoge) läwe ette kari joobnuid töölisi (umbes 100 meest) ja muid alamaid inimesi kokku kogunud ja aknaid kiwidega fissepilduda ja palwetajatega rabelust alustada ähwardawat. Mõne minuti pärast jõudis politseimeister pristawi seltsis kohale ja kihutas käratsejaid laiali, enne kui weel midagi paha korda saata oliwad wõinud. Jumala teenistus ei saanud milgi wiifil rikutud ja koguduse liikmed  jõudsiwad kõik ilma tülitamata koju. Ka pühapäewal,  kuna just see päris jaht pidi lahti minema, ei wõinud  politsei hoolsa järelwalwamise pärast mingit rahu rikkumist ettetulla. See juhtumine ei olewat seal mitte uus, kahe aasta eest olnud samasugune lugu synagogi ees, mida waigistada politseil nõndasamuti õnneks läinud. Tallinnas on 30. Juulil uus kasarm kubermangu  walitsuse asemiku, kohaliste pealikute ja linnawanemate  juuresolemisel sissepühendatud. Maja olewat ajakohaliste tarwituse nõuudmist mööda, sündsa uuemate plaanide järele ehitatud ja wõiwat temas 400 soldatid lähedaste elu ja utsitamise ruumi leida. Endine panga ammetnik Grossmann, kes mõne aasta eest salaja wäljamaale põgenes ja riigipangast 80,000 rubla wäärtpaberites enesega ühes wõttis, on nüid Narwa ligidalt ühe mõisa pealt, kus ta pärast wäljamaalt.  tagasi jõudmist wõera nime all elas, kinni wõetud. Ta sohinaese läbi on püidjatel õnneks läinud põgeneja jälgile saada. Katse, lõksu langemise juures ennast ära kihwtitada, ei ole tal mitte korda läinud. Wirumaalt. Kabala jaamast Sonda poole tulla, on 21. Juulil üks mees masina alla jäenud, üeldakse et ta purjus on olnud. Ta oli Nigula kihelkonnast, Päda wallast, Uljaste külast pärit. U. 11. Lääne maakonnast toob „EestiPostim." rahwa elust pitka kirja, mida ka oma lugejatele lühendatult ette kanname: „Nagu teada on Hiiu saarel suur kalewi wabrik, mis baron Ungern-Sternbergi omandus on. Selles wabrikus teewad umbes 600 meest tööd ja saawad leiba. Praegu olla küll wabriku käekäik natuke raske, sest et sarnaseid asutusi mujal maadel õige palju on, aga wabriku ilus töö wõidab siiski kõik takistused ära ja seal walmistatud riiet ostetakse iseäranis Wenemaal õige tubliste. Wabriku töölistel olla enamiste kõikidel majad ja üksnes mõned elada ka wabriku hoonetes. Töölistel on ka igal mehel lapike maad, kus paari tündri wäärt kartohwlit ja muud aiawilja wõib maha teha. Töölised wõiwad päewas 40 kopikat künni 1 rubla teenida. Töö on aga kõik tükiwiisi töölistele wäljaantud ja kes wirgem on, see teenib muidugi rohkem. Töölised on mitmesse jauökonda  jagatud, nagu: kangrud, masina-töölised, wanutajad,  pressijad j. n. e. Töölistel on wabrikus kaks poodi, mida nad wabriku omaniku juhatusel aktsiate peale on asutanud, ja millest saadawa puhta kasu nemad selle järele, kuida kellelgi aktsiaid on, ära jagawad. Selle läbi on neil ka wõimalik odawamalt kaupa saada. Kumbagi  poe aktsiates seisab tööliste raha umbes 12,000 rubla, ühtekokku siis umbes 24,000 rubla. Kumbassegi poodi on üks kaupmees asjatoimendajaks wõetud, keda nimelt aktsiate omanikud waliwad ja kes aktsia omanikkudele  ka poodide tööst peakoosolekul raamatute järel aru annavad. Aktsia omanikud waliwad eneste keskest rewidendid,  kes iga kolme kuu pärast kõik poodide toimetamise ja raamatud läbiwaatawad, kas saadud kaup ilusaste on äramüidud ja kõik õigeste tehtud. Ühe aktsia suurus on 100 rubla ja ühel töömehel ei tohi rohkem aktsiaid olla, kui 500 rubla eest, et mitte mõnel üksikul liig palju võimust kasusaamise juures ei oleks. Töölised on kõik Hiu saarlased ja on enam jagu õige kaua seal töös, mõned ka juba wanematest saadik, kes aasta 50 eest, kui wabrik asutadi, juba sinna tööle hakkasiwad.  Töölised  olla oma eluga üsna rahul ja kui mõni on ära läinud, siis on nad mõne aja pärast jälle tagasi tulnud. Waimu elu olla tööliste seltsis üSna ärgas. Nendel on seal ka üks lauluselts, keda härra Bruus osawasti juhatab. Kool olla sitsewas järjes ja ajalehti loetawat seal üsna rohkeste." Pihkwast. Iseäraline imelik waatepilt paistab silma, kirjutab kohaline „Listok", kui ümberwaatad. Seal näed maanteede peal suuri wankrid talupoegadest weetawat. See imeline nähtawus tulla osalt hobuste puudusest, osalt aga ka sellest, et ümberkaudu walitsewa looma katku pärast, hobustega käimine keelatud on. Et aga ümberkaudse külade elanikud sagedaste linnas käima, senna wilja jne. wiima ehk sealt oma tarwitusi tooma piawad, siis ei jäe neil muud paremat nõuu üle, kui hobuste puudusel ise aeste wahele astuda. Sellepärast näikse 30 —4O puuda raskuseid koormaid, mitmetaolise prahiga, 6—12 inimest ees, 30 künni 40 wersta kaugusele weetawat. Peeterburgist. Kuida Wene „St. Pet. Ztg." teatab, on hilja aja eest riigiwalitsuse poolest kõigisse riigi jagudesse järgmised 4 küsimust kostmiseks saadetud: Kas on maksude alandamine maksuaruliste inimeste juures nende maksu tasumise wõimu kaswatanud, et nemad endiste  aastate puudusi ära tasuda ja oma pearaha nüid täieliselt maksa wõiwad? 2) OnS soolatolli kautamine mõnda iseäralist mõjumist, ja missugust nimelt, rahwa majapidamise asjas näitanud ja kuidas on see mõista, et wäljamaalt sisseweetud soola tarwitamine nüid nagu ennegi suur on? 3) Misseft tuleb kroonumetsade sissetuleku kahanemine ja punhindade alanemine mõningas riigijaus? ja 4) Missugustes, enam ehk wähem piiritolli liiniatest kauge kohtades on altkäe sisseweetud kaupadega kauplemist 1882 -1884 leitud? Peeterburgi konservatooriumist on mitmed õpilased  küpsuse tunnistustega lahkunud, nende hulgas ka kolm Juuti. Et seadus Juutide kohta, kellel luba Peeterburgis  elada on, kunstnikudest midagi ei lausu, siis on linnapea needsamad linnast wälja käskinud minna. Lehtede teatuse järele suriwad Peeterburgi ümberkaudu  hiljuti inimesi kärbeste nõelamise kätte, kes wist katku kätte lõpnud loomade läbi arakihwtitatud oliwad. Põhja telegrahwi seltsile telegrafeeritakseMoskwaft, et Tuula kubermangus vlew Kilkowi hobuste kaSwatuse mõisa hiljuti maha on põlenud, kus juures ligi sada hobust, nende hulgas palju suguhobuseid, otsa on saanud. Mõisnikude ringkondades liigub praegu küsimine keeles, kas mitte tarwis ei oleks mõisnikude õigusi laiendada ja kas ei sünniks mõisniku kogu otsustest osawötjatele (nagu maapäewal :e.) iseäralist liikmemaksu määrata. Tsernigowi mõisnikud on ülemalt poolt juba sellepoolist luba palunud. Wenemaa petrooleumi edenduseks on nõuuks wõetud St. Gotthardi tee peale üht wahenduse (kauplemise) kohta asutada, kust põhjapoolse Itaaliasse, Helweetsiasse ja lõuna Prantsuse maale Wene petrooleumi «võiks saata. Asutus saab Wene-Preisi piiril olewa, Kesk-Eüroopa wahendus paiga wiisi järele sisse saetud. „Nowosti" teate järele, pidawat wälimise asjade ministeerium nõuu, et edespidi wäljamaade konsuliteks wõimalikult merewäe staabi vhwitserid saaksiwad nimetatud, sest et nemad selle ammetisse kõige enam kõlblikud oleksiwad,  kuna nad wäljamaa meredel purjutades, wäljamaa  rahwaste elu ja olu ning nende keelt enam tundma wõinud õppida, kui töised riigi ammetnikud. Sisemise osjade minister on wiimasel Heina-kuu päewal, oma wäljamaa reisilt pealinna tagasi jõudnud. Wene kuulsa kirjaniku Pushkin'i bronzene mäles- * tuse-sammas on Pushkin'i platsile, sellesama nimelises uulitsas ülessäetud ja saawat Aagnsti-kuu lõpul pidulikul wiisil katte alt lahti tehtud. Ta on A. Morini wabrikus Peeterburgis prohwessor A. Morini plaani järele walatud ja tuleb linnal 10,000 rubla maksma. Sellessamas wabrikus walatakse praegu õntsa Keisri Aleksander 11. mälestuse-sammast, keda Petrosawodski linn enesele tellinud ja Glinka mälestuse sammast Smolenski linna jauks. „Liiwi kubermangu Zeitung" awaldab riigi nõuukogust  heaks arwatud maksu, mida kroonumõisate maa peal olewate talupoegade ja soldatite maa ostukirjade walmistamise  eest wõtta tuleb. 500 rbl. wäärt olewa maatüki  ostukirjade eest on 50 kop. maksa, maatüki pealt, 500 rublast künni 1500 rbl. wäärtuseni 1 rubla, ja enam kui 1500 rbl. wäärilise maatüki pealt 1,50 kop. Kolera algusest saadik on Tuulonis ja Marseljes 31. Juulini, esimeses 568 ja töises 891 suremise korda päewalehtedes teada antud. Need arwud wõiwad ehk waewalt  pool osa neist ohwridest tähendada, mida kolera seal omale wisfiste pärinud on. Nüid on ta aga sea! juba õnneks kustumas olema, wiimasel nädalal on paljalt weel Tuulonis 10 ja Marseljes 20 inimest kolerasse surnud ja mujal riikides, nagu Itaalias, Helweetstas zc. on ta ka üksildaseks jäenud ja loodetakse, et ta oma ringreisi läbi Eüroopa tegemata jätab. Berliinist tuleb teatus, et sealt wälja aetud ja aetawad, kõik süda Wene rahwuse liikmed on ja ühelainsal  Poolakal, mitte juukse karwagi liigutatud ei ole. Senini olewat juba 1800 Wenelasel tee Saksa pealinnast wälja, kättenäidatud. Kuida kuulda, on ka Poolamaalt ilma teenistuse ja tunnistuseta waljamaalasi, wälja hakatud wihtuma. 38 Austrialast, 30 Preislast, 17 wähemate Saksa riigikeste liiget, 14 Itaalialast, 10 Prantslast, 4 Belgialast j. m. m. on sarnase käsuga sealt juba minema saadetud. Warshawift. 14. Juuli õhta tuli salapolitsei ühe piimatallitusesse, kust nemad kahtlasi inimesi arwasiwad leidwat. Nad leidsiwad sealt ka tõeste kolm noort inimest. Kui neid kinni taheti wõtta, laskis üks rewolwriga politseiammetniku  peale. Sellejärele käis uus pauk töise ammetniku  peale, mis teda elukardetawalt haawas, nõnda et ta kohe maha langes ja hospidali pidi wiidama. Uulitsal jooksiwad inimesed kokku, wõtsiwad kurjategija käest sõariiötad  ära ja teda ennast kinni, kuna tema mõlemad seltsimehed mahti saiwad ärapõgeneda. Kes ta on, ei taha ta kellegile tunnistada. Mõni päew pärast seda on jällegi üht politsei ohwitseri püssiga lastud, õnneks on aga kurjategija kuul märgist mööda lendanud. Nishni-Nowgorodist. Kohaline kuberner kindralmajor  Baranow on teada annud, et kõik keda laada ajal 33. Sakala. 1884