Jda-Järwa Hakeuvihteri poolest käsk tull, mis tähendatud mehi Rakvere Wogtei-kohiuSse kutsub. Mehed ei tulnud sealt enam lagast. . . . ... Kui selle peale mõtleme; TaMaja wmnad za Tallitaja  abimehe ligi-sugulane! Need mehed on hellitamise läbi kurjategijateks kaswatatud. Õnnetu oli, keS neid nende tegude kohalise nimega nimetada julges; see pidi ähwardusi kuulma, mitte üksi nende poolt, waid ka wsimuSmeeste  poolt, kui need poisid ka juba mõni kord kohtu ja karistuse all seisnud oliwad. Margustel ei olnud enam otsa ega määra, juba warastati hobuseid ja lõhuti aitasi. Orawa kõrtsi ei julgenud keegi astuda, kellel raha taskus oli, seal tehti tema tast tühjaks ja tema wvtS weel rõõmus  olla, kui terwe liigetega wälja peafls. Ikka leiti tagajärel, et äõjal .selget tunnistust" ei olla, MM ainult  selget järelkuulmsitst punduS. Kõik tükid saiwad nagu seaduse filma-paart wahel ära tehtud. Nüüd ou kurjategijad  ometigi loksu langenud ja igaüks näeb, kus kurja elukombete juur oli. Auusamad inimesed ütlefiwad juba mõnest aeast saadik: .Ei tea, kui kaugele need mehed sel wiistl oma tükkidega lähemad". Eks nüüd ole näha! Nii rõhutud südamega meie ka langenud wendade peale mõtlema ja .Peasta meid ära sest kurjast" ka edaspidi  paluma peame, stiS wõime kinnitada, et meie walla asi kaugelt nii kole et ole, kui keegi ,n." seda .Eesti PoStimeheS" teeb: .Kelmidest ou sit ümberkaudu kõige rikkam ja kardetawam koht U. wald" j. n. e. See näitab wälja, nagu oleks siln õiglasi inimesi wäga wähe, kuna neid ometigi ikka rohkem on kui teist. On kolm, neli inimest hukka läinud, siis ei tähenda see Mitte weel kõiki walda, ega tähenda iseäralist .rikkust" kelmide poolest.  Siin on peale auusa perewauemate ka oma jägu wiisakaid noori mehi, kes kõiki halbust polgawad, headust ja õiget elukenadust Igapidi auuStawad ja armastawad, kasulikkusi raamatuid luewad, koos laulmas käiwad, wiiulit  mängiwad j. n. e. Loota on aga, et tähendatud pahategijad  enam U. walda rüwitama ei tule." 11. k. Baltiskist. Mõned pääwad, küõ liikuwad jeapangad Tallinna sadamat kinni tuupisiwad, on meie weike linnale ka natuke õnne toonud. Laewad tuliwad meie sadamasse, tõiwad Linua-kassale natuke sissetulemist ja tõiwad töörahwale  tööd. Paraku ei ole aga ükski maailma rõõm selge, nagu seal itta ka warju ou, kuS pääwapaistet on. Wõeramaa laewade toored madrused on siin wägiwallalist tegu teinud ja paraku ei olnud meie alandlikumatel kodanikkudel  mitte seda kaitsust, mida nemad õigusega pärida ja oodata wöifiwad. Selle kuu 17. pääwa õhtal on neli madrust Saksamaa aurulaewa .Laboe" pealt, kahe BaltiskiS elawa EeStimehe, Juhan Taamanni ja Karel NeuhauS peale karganud, on neid kätega, jalgadega ja nugadega raskest haawanud, nenda et weel teisel homikul lume peal werd oli, .nagu oleks härga tapetud", ja Karel NeuhauSi weel praegu haige maaS on. Kurjategijaid on küll ära tuntud, aga neid on siiski teisel pääwal ära sõita laStnd. Mehed ja nende peremehed ei ole sellega leppinud,  waid on teisel pääwal Kubernörile telegrammi saatnud  ja palunud, et nende asi kõrge kohtu poolest mõjuwalt  läbikuulamise alla wõetud, kurjategijad aga Neumühleni  sadamas Kieli ligidal, wangi wõetud faakfiwad, kui aurulaew senna jõuab. Kuida asi sigib, see on weel teadmata.  Wõib olla, et Baltiski pehmus wõeramaa meestele  suuremat raskust toob, kui leppimine siin maksnud olekS. Peawad nemad tagasi weetud saama, oma teu üle waStust andma, siis ei saa see neile mitte kerge olema. Meie alandlikud kodanikud et wõi äga ka ennast keelmata peksa ja weriStada lasta. Narwa hoolt kirjutakse meile: .Narwa linna ümberkaudu  on nüüd wäga kardetaw elada, sest wargaid on wäga palju, ja nemad ei wõta mitte enam salaja, waid wägise, kui muu nõuu ei aita. Mitmed kõrtsimehed ja trahterite peremehed peawad seesugust seltSkondasi oma juures ja on nendega üheS nõuus. Nenda on Walliotsa kõrtsimees K. W., kelle juures seesugune seltskond asub, ja õnnetu see inlmeue, keS õhta aeal senna juhtub sisse minema;  see ei tule terwe rahaga, sagedast ka mitte terwe nahaga sealt wälja. Pääwa aeal ou need seltSkondlased räbalas, nagu kõige wiletsamad kerjajad; seda uhkemas aga õhta aeal, ja siis on nemad nii wägewad, et igaühel oma seitse puuda selget rammu on. Mitu korda on nemad oma lahke peremehe, K. W., riided ka ära wiinud, aga sõbrade keSkiS ei Peeta sellest suuremat lugu ega tülitata sellega kohtuid. Sõbrad tasuwad tehtud kahju ka pea jälle ara. Teine seesugune oli mullu Grigori majas, et aga ümberkaudsed kaupmehed enam kuidagi sellega rahul olla ei wõinud, siis sai tema nende kaebtuSte peale lahti laStud. Nüüd wõttis tema aga Jwangorodis jälle trahteri ja pidada seal õpitud ametit edasi. Narwa linna sees ei saa seesugused pahategijad ja nende kaitsejad küll hõlpsast elada, aga ümberkaudu alewites on neil seda parem pidu, sest seal wotawad mitmed majaperemehed neid ja nende saaki lahest wasta ja oma peidu alla. Küünlakuu 7. pääwal tulnud Hermamäe walla waha- dik GuStaw Einmaun Narwa laadalt kodu poole. Et sel pääwal kang» tuisk oli, eksinud tema WebSküla ja Sininõmme  wahel teelt körwale ja teisel pääwal leiti tema surnukeha ühe heinakuhja körwaS. Joobnud tema wist et olnud, sest 1 rubla 50 kopikat on tema kottu kaasa wõtnud ja sellest on 1 rubla 20 kopikat tema taskus leitud. Küll wöib aga külm teda nödrendanud olla, sest talwise ilma kohta olnud tema riided wäga kerged ja wiletsad. Naene ja wiis last on teda leinama jäänud. Küünlakuu esimeSte pääwade seeS jäi Suur - Soldina metsas ükS mees puuraiumise juures puu alla ja sai surma. Ka sellel on naene ja kolm last järele jäänud.  Niisamasugust  surma sai wiimase aaSta Jürikuul Pähklamäe moonamees Jakob Kelmann Samokrasfi metsas. Üks raiutud puu oli teise najale jäänud, mehed oliwad puu langemist tuule hooleks jätnud ja oma tööd edasi teinud, aga nii ettewaatamatalt, et puu mehe pähe langes, kes mõne tunni pärast suri ja naese nelja lapsega leinama jättis. Küünlakuu 22. pääwal oli peremees Jaan Tiilo Udriast. Mereküla wallast, oma sulasega kruusi tee peale wedamas. Jaau Tiilo oli kinni jäänud koormat tõstnud, pärast kümmet sammu maha langenud ja paigal surnud olnud." ä.. V/. Liiwimaalt. KuS Liiwimaal lumi juba ära sulanud on, sealt kuulutakse, et talwwilja oras wäga heaste läbi talwe kestanud, ja maamehed tahawad mõnest märgist ära tunnnd olla, et meil head aastat loota on. Liiwimaa Landmarshall, .Baron Meyendorff, on pealinnast juba tagasi jõudnud. Ühe Peterburgist tulnud telegrammi järel on Ministri-komitee otsust mööda sel aaStal järgmiste raudteede  ehitamine ette wõtta: Krementshug-Nomnõi, Shmerinka  - Mohilew, Pihkwa-Riiga haruteega Tartu, Homel -Brjansk. Rshew -Wjasma, Luganskist Donezi kaldalt Asowi raudteele. Löunepool Liiwimaal on leetrid ja fharlah laste keskiS wäga kangest walitsemas. MitmeS paikas on koolid seisma jäätud; Sisfegali kihelkondas  on koolimajas lazaret asutatud, kus 20 haiget last pödemas on; teised saiwad koju lastud. Niisamati kaebatakse  ka Wonnu maakonnast. WõruS on selle klm 14. pääwal ükS meeS, Jaagupert, kiuni wõetud, kes tinast 20 kopikast hobe-rahasi teinud ja wälja annud oli. RitgaS on selle kuu 14. pääwal Düna jõe peal jea juba katki lõhutud ja laewad käima pandud. Tartu ja Wiljandi EeSti Põllumeeste Seltside wahel näib weike tüli tõusnud olema. Wiljandi  SeltS on Põllutöö-kooli põhjuskirjad kinnitamiseks sisse saatnud, kuida .Olewik" kirjutab, on need aga Niigas  kinni jäänud, sest neid on Tartu Selts teinud ja sealt pidiwad need ka sisse saadetud saama. Ka Aleksandrikooli  aSjus näib Wiljandi Põllumeeste Seltsil tüli tulema. Uhke maja ehitamiseks olla ikka Aleksandrikooli kassast raha laengud, mida nüüs wist tagafi päritakse, sest raha peab Renteisse antud saama, ja seal ei wöeta seesugust wslakirjafi  raha asemel wasta. Seesama sugune tüli on Wiljandi  Põllumeeste Seltsil ka Tallinna .Linda" Seltsiga, kelle .uuS walitsus" ka oma laenu tagasi päris, aga wist küll mitte saanud ei ole. Kuuramaalt. Kuuramaa Kubernör, Geheimerath von Liltenfeldt on neljaks kuuks wõerale maale lubatud. Kuuramaa Maapääw on selle kuu K. pääwal lõpetatud. Tänine Maawolinik, Baron Heyking, on järgmise kolme aasta peale ametisse tagasi walitud. Ruthenthali wallakoolis on kahe tunniga 40 koolilast nendanimetatud VeitS tantsu haigust saanud, pööraselt karganud, naernud ja nutnud, kuida ennast see imelik haiguõ näitab. Kreisarstt käsu peale on kool kinni pandud ja lapsed koju saadetud. BornSmünde wallakoolis on seda haigust mullu ka nähtud, miS aga pea lahkus, kui lapsed ühest lahutatud oliwad. Rutfawis on kroonu metsawaht selle kuu 7. pääwal ühe linnuwarga maha lasknud. Et linnuwaras oma püSst juba palgesse pannud oli, seda on sellest näha, et haawled tema käsi katki kiskunud. Laeng oli tema pähe läinud ja teda paigal surmanud. Poterbnrgist. Keisri Majeftäti käsu peale vliwad kõrged Keisrikoja ametnikud meeAerahwa ja naesterahwa sugust, kõrged riigiametnikud ja wäepealikud Ülestõusmisepüha  ööl Talwpalee-ktrikuSse, Jumala-teeniStusele kutsutud, miS pärast kolme suurtüki pauku, kell 11, 11'/, ja 12, harjunud wiistl algaõ. Kõik pealinna lehed kurdawad Würst Orlowi surma üle, kes palawa isamaa-armaStusega, targa meelega ja kõikumata  truuwusega oma ametit tallitanud on. Ka wõeramaa,  nimelt Saksamaa lehed leinawad selle mehe järel, kes ikka rahu ja sõbrust suure naabri-riikide wahel nõudis ja Würst Bismarki kaua-aegne sõber oli. Wiirst Orlow oli aastal 1827 sündinud ja algaS oma teenistust aaStal 1845 kui pealik Ratsa - Gardiwäe riigementis. Krimmi sõeas sai tema Silistria all, Arab Tabja lahingis, 9 haawa ja kautaS waõsaku stlma, miS temale elu otsani häda tegi ja temale warast surma saatis. Juba omaS 27. elu-aaStaS sai Würst Orlow Kindral-Majoriks, jäi küll nime poolest sõeawäe teenistusesse, tõusis aaStal 1865 Kindral-Leitnantiks ja aastal 4878 Ratsawäe-KindralikS. ei wõinud aga oma terwise pärast iegewast wäeteenistusest enam osa wõtta, oli sellepärast Wenemaa Saadik BelgiaS, Austrias, 12 aaStat Prantsusmaa! ja wiimaks 2 aastat Saksamaal, kuhu Keiser teda Würst Bismarki iseäralise soowimtse peale saatis; .aealouliku Wene-Sakla sõbruse kinnituseks". KeS tema asemele selle tähtsama paiga peale nimetatud saab, see on weel teadmata. TÜli Afghanistani piire pärast hakkab ka Inglismaa lehtedes juba jahtuma. Peterburgi suurkooli Professor, Friedrich von MartenS, on üheS pitkemas kirjas, awalikult ära seletanud, et tüli ainult sellest tõusnud, et Afghanistani Emir oma sõeawäge Inglismaa nõuu peale Pendshdehsse saatis, kuna piire kommiSsion just selle paiga üle nõuu pidi pidama. Selle peale wiiwitatt Wenemaa kommissärt, Kindral Selenõi, saatmist ja saadeti wäge Pul-i-Khatuni ja Sulfagari mägi-teele. Ka üks Inglismaa  leht kinnitab selge sõnaga, et kui sellest tülist peakS sõda sigima, siis oleks fee ainult Inglismaa süü. Nüüd on Afghanistani Emir Indias. Rawul Pindis, kuS India Wize-Kuningas teda ütlemata uhkusega wasta wõttiS ja kus nõuu peetud saab. Kutsub Emir Abdurrahman oma sõeawäe Pendshdehst ära, siis wöib rahuline piire - õiendamine algata. Moskwast. Skspini banki asjade õiendajate! on raske töö. Wiimase aaSta Heinakuuni oli 665,802 rubla sisse korjatud, selle aasta 1. Küünlakuu pääwani weel 224,86 6 rubla, nenda et ülepea 890,668 rubla koos oliwad. Sellest on aga asjatallituseks juba ligi 52.000 rubla ära kulunud ja wõlad on ilma intressideta 12,077.286 rubla suured. Seal on siis weel rohkem wõlga ,haamrega kustutada" ja Rõikow ja tema seltsilased nurisewad filski, et kohtu otsus nende wasta liig karm olnud. Nemad on selle otsuse wasta Senatis kaebtust tõstnud. Kharkowist. Taganrogi Tolli - ametnikkude ja kaupmeeste  protsess on selle kuu 12. pääwal lõpetatud. Neist saamad Siberisse saadetud: Kusowlew, Atkanow, Subkow ja Tshule; Olonezi kubermangu: Lipski; Tobolski kubermangu:  Vagliano. Maksma peawad süüalused kaupmehed 1,998,074 rubla, ametnikud 280,476 rubla. Kiahtast. Khiina walitsufe poolest olla iga naela wäljaweetud thee peale 15 kopikat tolli pandud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Wiimane nädal sai läbi kõige Saksamaa ,Bismarki nädal" nimetatud. Wist iialgi ei ole üht riigi-ametntkku sedawiist auustatud, kui Saksamaa rahwas oma riigi ühendajat auustanud on; ka walitsejad Würstid on waewalt nii uhket ja ühemeelist auu-andmist ja usalduse-tunntstust  näinud. Tuhandete ja tuhandete kaupa on söeameeSte, seltskondade, suurkoolide, koolide, kunstnikkude, ametmeeste ja tõörahwa rongid auutuledega, muusika- ja laulu-kooridega Kanzleri palee ette woolanud ja auustatud riigi-juhatajat ütlemata hõiskamisega teretanud. MitmeS linnaS ei läbetud Riigikanzleri auupääwa ära oodata, waid peeti pidust juba paar pääwa enne seda. AdreSfifi ja telegrammist on koormate kaupa siõse jooksnud. Auupääwa  homiku! kell 11 sõitis Keiser oma ustatawa teenri juure, temaga kõik Keiserlikud Prinzid ja teised Würstid kes Berliinis oliwad. Ketseri poolest on Würst BiSmarkile selle tähtsa tallituse pilt kingitud, kuS Kuningas Wilhelm Bersailles Saksamaa Keisriks kuulutatud ja sedawiist Saksamaa  riik uuesle asutatud sai. Schönhauseui mõisa kingitust  on Würst Vismart suure rõõmuga wasta wõtnud, pealegi et temale selle juures üteldi: .Teie olete Saksamaa  rööwitud maakonnad, ElsasSLothringi maad, Saksamaale  tagasi saatnud, tänuga toob Saksamaa Teile seda jagu Teie mõisast tagafi, mis kitsal aeal ära kadunud okt." Sel pääwal oliwad Bismarki waenlased urkasse pugenud ; et nemad pärast jälle wälja tulewad, seda on muidugi arwata. Ka wõeramaa lehed teretawad Saksamaa  Kanzlerit tema auupääwal sooja kirjadega, kõige pealt AnStria lehed ja Weneriigi WäljaSptdisle aSjade Ministeriumi  ametlik leht, Prantsuskeeli .Peterburi Zeitung". Taanimaalt. Jgaw tüli Daaui Ministeriumi ja Parlamenti wahel, on Pühapääwal, Küünlakuu 24. pääwal,  Kopenhagenis lausa mässamist sigitanud. Kära tõusis  esiteks Kopenhageni .Küti-Seltsi" koosolekul, kuS need liiked, kes Ministeriumi poole hoidwad, .wabameeliseid" liikeid Seltsist wälja lükata tahtsiwud, seda ka teisel koosolekul  seaduseks tegiwad, kus .wabameeliseid" wähem kokku tulnud ja .hääledeenamuS" teiste käes seisis. Õhtal oliwad  .wabameelised" töörahwast ja keda kätte saiwad, uulitsatel kokku keerutanud, kes Sozialistlaste laulust lauldes  esiteks .wabameelise" Parlamenti-liike, Holm'i, maja ette läkflwad ja seal auu-kära pidasiwad. Kasarmidest mööda, kus wärawad lukku pandi, weereflwad .wabalascd" Minister Estrup'i maja ette ja tõstsiwad pitka teutawat kära. Juba oli ratsawägi käsku saanud, hobuse selga istuda ja käratsejaid laiali pillutada, aga seda käsku wõet! pärast jälle tagasi. Mõned Politsei soldatid peletasiwad käratsejaid Kuninga-uulitsale, kus wiimased aga jälle jul-