led on meie kitsama isamaa, on Baltimaa keeled.  Uleültse näitab aga selle juhtkirja wiimine Nõlltttus se olema : Sakslane ja muulane, saage Eestlaseks, siis wast olete Baltlased,  siis wast on teil õigus isamaa õhkus hingata. Sedawiisi ei oleks siis , Sakala" Eestlase ja ,EeSti Baltlase wahel muud wahet kni paljas nimi, ja se waim näitab  köitis selles pitkaS juhtkirjas lehwima, kui pitka kõne lühikest tähendust wäljakoorime. Meie kardame, et juhtkirja kirjutaja iseennast weel üleüldise isamaa seisupaiga peale töSta suutnud ei ole. (Äääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Kubermangu-walitsuse poolest on ametlikkus lehtes kuulutud, et Kõigekõrgemast ttnnitud Riiksrathi heakSarwamise järel, selle aasta 22. Lehekuu pääwast, tnlewal aaõtal, se on 1881, Liiwimaa ja Eestimaa kubermangud riigi maa-maksudest osawötma saamad, niisamati kui teised riigijäud. Nende maksude kohta on Eestimaa ja Saaremaa IX. klaSst fisse, teised Liiwimaa jäud VI. klassi fisse arwatud. Maksud  saamad ükfi haritud maate pealt, se on põllu, heinamaa ja karjamaa pealt päritud ja maksetud. Kubermangu-walitsuse kohuseks on tehtud neid maid üleSpanna. mis maksu all seisamad  ja selleks Rittri-kogu poolest tarwilifi armuandmist pärida, et omalt poolelt oma ametnikude  ja kohtute läbi nende maksude iseäralist jälitamist üksikute möisade ja maa- ja talukoh' tade peale toimetab. Liimi maal on selleks jäutamiseks  Landrathi-kollegiumid seada, Eestimaal Kihelkonna-kommissionid Allseisaw kiri on meie kätte tulnud, aga natuke kaua tee peal wiiwind: , Lootuse seltsi mängukoor on oma lühikeses elu-aegaS kauniste edenend. Sellest on naha, et mängijad tubliste tööd tegiwad ja tüdimata spitundideft osa wötnud on. Kestab Ho olus ja osawõtmine selsamal mõedul edasi, siis wöime rõõmuga mängukoorile lähemaS tulewikus õnne soowida, et aga mängimine weel õppimine on ja weel palju harjutamist tarwis läheb, enne kui mäng parajalt kokkukäib ja puhtalt kõlab, sellepärast ei peaks koori awaliku mängimiSte läbi weel mitte omaS õppimises takistama. Mõnikord  ehk tuleb iseäraline sundimine wälja aStuda, aga siiS peab ka ettewaatama, kes kuuljad on. Muusikatundja eeS ei wõi nemad weel armu leida, pealegi, kui ei teata, et mängijad priitahtlikud  ja alleS hiljuti kokkuheitnud on. Säherdune  warane Väljaastumine wõib suusale ettewõtmisele  musta plekki sigitada, mis pärast raske kautada on. Kes minema! nädal il (kiri on 24. Heinakuu paamal kirjutud) Wene uäitemäugn waatamas kais, se peab maga kahetsema, et Lootuse mängijad juba julgend on, seal endid kuulda lasta, kuS praegu suurem jägu kuuljatest jõukam seisus Peterburgist on, kes muusika poolest  nii ellitatud saab, et nendele muial armalt sarnast pakkuda wõib, mis nendele meelehead teeb. Sagedast kuulsin üht teiselt küsima: ,MiS orkester se on? nende mängu ei wõi wäljakannatada,  i Mõni teadis mokke kärsutates koSta: se on siit üks Eesti orkester." Kas niisugused tähendused woiwad Eesti nimele ja Lootuse seltsile auu tuua? ehk need wenitatud  mis pilkamise kombel wahel kuulda oliwad? Mõtlege järele Isandad, mis on kasulisem, weel õppida ja pärastpoole ennast awalikult kuulda lasta, wõi nüüd juba pool ettewalmistud, auusad nime kautada, et keegi wiimaks Teid awalikule mängimisele ei palu. Arge pange pahaks, mida Teile mitmete sõbrade  ja suguwendade uimel kirjutanud olen." L. Narmast tulewad meile kirjad õnne ja õnnetuse üle Krähnholmi puuwilla wabriku juures  mille üle juba enne järel kirjutasime,  mis aga ka siin weel paika leida woiwad,  nenda kui ka mõne teise asja üle, mis ehk ka tähelepanemist tarwitawad : ,Krähnholmi wabriku weelangemise (joa) kaldal seisiwad Heina- kuu 14. pääwal mõni tuhat inimest, head nõlM leidmata mitu tundi liikumata paigal. Krähnholmi  saare peal mängides oliwad 4 poisikest, 10 künni 13 aaSta wanuduses, üksteisega naaklema  läinud, kuS juures üks nendest, üks keeletu  sündind poisike, teisele haiged tegi. Teised kolm saiwad selle üle pahaseks, wötsiwad teda kinni, wedasiwod ühe weike kalamehe paadi fisse ja lükkasiwad selle kaldast eemale. Et Krähnholmi  saar kohe ülewal pool weelangemist seisab, siis sattus paat poisikesega warsti kesked jõge, kuS wee woog teda langemise kohta wiis. Seal juhtus paat madala paiga peale ja jäi kell '/,6 aeal just langemise eeS kalju-rünka peale kinni, kuS ta 2'/, tundi, seisis. Kell 8 aeal tuli üks Sinowjewi raua - wabriku töömees, sidus ühe nööri oma ümber ja läkS Jumala ja oma kehatugewuse  peale lootes abttegemist katsuma. Tema sai küll paadi ligi aga mitte juure; wee-woog wiiS teda alla ja tema sai kaldalselsjatest ümberseutud  nööri abil waewalt eluga weest wäljakiStud.  Siis wötstwad Hanisimi töömehed, keS ka ennegi weehädalist aitanud on, neljakesti nõuuks poisikest nähtawast surmasuust yeaõta. KöiS sai üle jõe tõmmatud, üks mees läkS, sellest köiest kinnipidades paadi poole ja sai selle juure, wöttis  poist wälja, kes aga nüüd hirmu pärast mehe külleft kinni hakkas, nenda et köis selle kaest lahti peafiS. paat liigutud ja weest alla wiidud sai. Mees jäi kesk langemist poisikesega seisma, astus fiis paar sammu allapidi, kus sügawam wefi oli ja laskis ennast seal laenete fisse. Teised  kolm meest oliwad senni allpidi weelangemist  ühe paadiga weewoolu wasta seisnud, saiwad  õnnelikult mehe ja poist paati kiskuda, kus hirmust wabistud poisike ikka weel omast peastjast  lahtilaSta ei tahtnud ja wägiwallal pidi lahtikistud saama. Sel wiistl saiwad mõtlemata waewaga aga õnnelikult mees ja poisike peastetud.  —Wabriku-walitsus on peastjaleZS rubla annud ja temale peale seda ülemalt poolelt aimkingitust  paluda töutanud. Heinakuu 27. pääwa õhtul oli üks noor rätsepa-sell, nimega Bachmann, teiste söbradega trahteri läinud, kus aega wtitiS ja ka pead soojaks tegi, nenda et ilma mütsita wälja astus. Ukse peal pööras tema aga ümber ja läks toast mütsi tooma. Trahteri peremees andis temale kukla, saatis teda ilma mütsita wälja ja tõukas teda ukse ees weel nii waljuste, ei wasta kiwi langes ja otsa ette haugu sai, mis kolm sõrme lai on. Teisel pääwal wiidi trahteri peremehe kulu peale hospidali, kas tema sealt aga weel omal jala! wäljatuleb, se on teadmata. .... d ... . Helme kihelkonnast kirjutakse'. Helme kihelkonnas möllas 22. Jaanikuu pääwal pärast  lõunat, umbes rohkem kui Veerand tund kange torm, wihmaga ja rahega, Lõune poolt tulles. Igas paikas ei olnud seda mitte, waid se käis wibu wiisil, kui suurt teed mööda ja kust se üle laks, seal jäiwad kahjulikud jäljed järele. Hummuli mõisas wiis torm rehealuse kõigiga mis sees oli ühes, rehetubade wahelt ära. Uus, mõne aaSta eest ehitud müür, mis mõni samm rehest eemal seifis, sai nenda äralõhutud,  et muud järele ei jäänud, kui aga kiwist alused. Mõni werst eemal on palju wanu jämedaid puid kui keppist murtud ja palju teist juurtega ühes üleskistud. Rahe on palju rukkipõldu!: nii puruks peksnud, et aga mõned pead weel püsti seifiwad; palju aknaruutufi on purustud. Kuida rahvaS räägib, olla rahe ka Wõru- ja Lätimaa pool mitmes paikas põldudele  kahju teinud. Tartumaal Uniküla waldaS  põles 15. Jaanikuu pääwal pärast lõunat Kooba talumaja maha, nenda et muud üle ei jäänud, kui saun ja koda. Loomadest ei jäänud  enam sisse, kui üks hobune, mis peale 100 rubla wäärt oli ja üks siga. Mehed oliwad wälja läinud, wilja waatama, kodu ei olnud muud kui kaks tüdrukud. Senni kui :nehed tagasi jõudfiwad. oli tuli juba nii suureks läinud,  et kustutamine wõimata oli. Seal ligidal/ majõe ääres, läks 29. Jaanikuu pääwal äraraiutud  mets põlema. 7 sülda walmisraiutud puid ja 5 wakamaad ühe taluperemehe alerukkipöldu,  kes seal metsaõ elas, põlesiwad ära ja paljaks. Aust tuli oli wäljatulnud, seda ei ole teada, arwatakse aga, et marjaotstjad tulega ettewaatamata ümberkäinud on. Heinakuu 1. pääwa homikul läkstmad Helme kihelkondas, Patküla waldaS Pääbu talv karjalapsed, üks 15, teine 13 aastad wana, kui igal pääwal weike Õhne jõe ääre karja hoidma.  Mõne tunni pärast leiti nende riided jõe äärest ja nende surnukehad wee seest. Tütarlapsed  arwatakse ujuma läinud ja nenda uppunud  olema. 11. Riiast. Raha Minister Kindral-Adjutant Greigh tuli selle kuu 5. pääwa õhtul Riiga, sealiseid asju ülewaatama. Riia linn ja kõik Aiwimaa ootawad sellest ülewaaia nisest, et nende mitme-aastane tuline soowimine, se ou Ltiwimaa raudtee ehituse joone peale kosutud saaks. Liiwimaa raudtee, mis selle kubermangu pealinna ja weikemaid linnast ühtekõitma peab, on üks juba mõnest aeast saadik kõikidest tuntud tarwituS. Kuida se tee onm arudega ja kõrwuSteedega  ehitada wleb, selle üle on kaks soowimist  liikumas. Ühe plaani eesotsas seisab Baron Pahlen, kes kui Balti raudtee eesseisja, selle raudtee seltsi tasuks Tapa-Tartu raudteed Wõru kaudu Ostrowi ja sealt edasi Wjasma ehitada nõuu annab. Sellest teest saaks fiiS Tartust teine arutud, mis otsekohe Walka, sealt Wolmari kaudu Riiga läheks ja üht körwusteed  Malgast Pernu saadaks. Selle plaani pool seisab ka Liiwimaa Pölluharimise-selts. Teine plaan, mille eest Liiwimaa Rittre-kogu ja nimelt Riia linn kostab, kui ka Pernu ühendused  ja Riia Dünaburgi raudtee-selts. on selle peale rajatud, et Liiwimaa raudtee Riiast nii otsekohe kui wõimalik Wõnnu, Wolmeri, Malga ja Mõru kaudu Pihkwa peale ehitud ja sealt edaspidi Ribinsk-Bologoje raudteega scdawiifi ühendud saaks, et Pihkwast raudtee otsekohe Bologojesse ehitaks?. Sellest peateest saaksiwad fiis arud Tartu ja Pernu ehitud. Miimist plaani eest kostab üks palwe-kirt, mida Riia linn Raha-Ministri kätte annud on. Peruust. Möödaläinud kuu miimis te pääwade  sees oliwad ennast Pernu maakonna EeSti laulukoorid üheks weikeks laulupiduks oma keski  s ühendand. Muusikameister E v. Maezewski juhatamise all saiwad mitmed rasked tükid wäga suusast mängitud ja lauletud. Ka näitemäng on antud ja wäga heaste kordaläinud. Peterburgist. Ülemate riigi-ametnikude kestis on suurt muutmist olnud. Keisri Majestäti  Oma Kanzellei M. jäutus, mis riigi seestpidise rahu ülewalwamisekS, nimelt ka salaülewalwamiseks  seatud ja mitme muutmise all kaua aega kestanud oli, on koguni kautud ja selle tallituscd on Seestpidise aSjade Mmisteriumi hooleks antud. Seestpidise-asjade Ministriks on Kindml-Adjutant Graf Loris -Melikow ja tänine Seestpidise-asjade Minister Makow on Postide-Miniftriks nimetud. Uuendus oa igal poolel suurt rõõmu Mitand. Omas miinuses  kõrges ametis, kui Ülema Seadja - Kommisstont  juhataja, on Graf Loris - Melikow mässajate sala-seltskonna wõimu murda ja mässamise  himu niipalju lämmatada mõistnud, et Wenemaa jälle lahkemast hingab, teda kui peastjad  auustab ja kui tähtsama Ministeriumi juhatajad  rõõmuga ja kõikumata usaldusega teretab.  Selle uuendusega ühes on ka Ülem Seadja- Kommisfion oma tööd lõpetand ja sellega ov kõrge Riigiwalitsuse poolt awalikult wnnistud, et mässamise- tuju möödaläinud ja aeg tulnud olema arwatakse, kus korraliste seadustega läbi saab ja iseäralisi tööriistu segatud rahurikkujate wasta enam tarwiS ei lähe. Wiimaks ei ole aga unustada, et Keisri Majestäti Oma Kanzellei 111. jäutus kui sala-kohus maksis, mille peale iialgi hea meelega waadatud ei saanud, kui selle wana-aea asutuse tallitused Keiser Aleksander