Ta läks Peeterburgi, kus ta omad elu äparduse haawad parandas. Käes õlewal aaSta algusel oli ta nii kaugel et ta oma käe pääle sääl jälle sluupide ja jahtide töömaja korrale seadis. Tal oli tööd kroonu kni eraseisuste poolt, aga jürikuu algusel põlenud see töömaja ära. Onne korral pääsenud ta ühe töö mehega ülemise korra päält wälja; kõik maja kraam ja kuuS sada rubla raha jäänud tule omaduseks. Maja kraam olnud tal tuhat kahe saja rubla eest tulekahju kassasse kinnitatud. Pääle nende õnnetuste käib ta käfi fiisgi weel wäga hästi. Kes kõrgesse ronib, kukkub ka wahest. Poidelt. Kuritööd. Jürikuus ühel ööl nosinud pitkad näpud Lewala kõrtsi kambri akna eest ära; tõstnud läbi akna kauba-laua wälja, mille sahtlist pääle kümne rubla raha olnud, mis ka näpumehe omaks jäänud. Selsamal ööl näpatud ka Kuke kõrtsi kauba kambrist raha. Tartust. Öösel, 2-/3. skp., on Eistwere mõisahcrra Robert von Zur Mühlen, oma mõisa pääl raskesti haawatud. Nimetatud herra, kes enne siin linnas elas, läinud mõne päewa eest oma mõisasse, et seda uue rentniku kätte ära anda ja mõned suuremad raha summad wastn wõtta. Kuda arivata, on seda mõrtsukad teinud, keS rõõwihimuS oma nõuu korda tahtsiwad saata. Traadi teel tulewad sõnumid, et nimetatud herra haawad wäga kardetawab olla. Jutud, mis linnas liikuma hakanud, nagu oleks nimetatud herra juba haawade kätte surnud, ei ole meel mitte tõsised. EeSti Põllumeeste selts asutab ka tänawu jälle wäljanäitust, Tartust ülemalt poolt saadud lubaga. Tallinna priitahtlik tulekustutajate  selts, kõige wanem särane asutus Wenemaal, pidas 1. skp. wagusel wiifil oma 26. aaStapäewa. Tuletadi meelde, et selts enam kui weerand  sada aastat juba mana on. Tema olla kõigelt poolt lahkust ja osawõtmist leidnud. Tallinna tulekuStutajate seltsi peamees Siebcrt olla kõigi Baltimaa 46 tuletõrjuja seltsi auuliige. Ka praegune Tallinna selts olla oma presidendi oma auuliikmeks teinud. Aastal 188? on ühte kokku 13 tulekahju Tallinna» olnud ja pääle selle mitu korda alarmi tehtud tulekahjude pärast, mis maal olnud. Neist 13 tulekahjust olnud 7 suurt, 2 keskmist ja 4 wäikest. TulekuStutajate seltsil olnud 566 tegeniat liiget ja 567 osawõtjad liiget. Sisse wõctud 3616 rbl., kulud olnud 3185 rbl., nõnda olla meel kassas 431 rubla. Tallinnalased i me s t awad nüüd eneste keskel weidra>d külalisi, see on H i ina la si. Ühe lacwaga on nimelt 12 Hiinalast linna jõudnud. Need taewase riigi pojad on tihti ka uulitsal näha. Hiljuti olnud koguni maike nägelemine patsiga meeste ja teiste siit linna meeste wahel. Siis pidanud pika patfimehed  reas politseisse minema, mis kena olnud waadata. Tüli tulnud selle läbi, et uks siit linna mees ühe patsiga mehe opiumi-piibu suust ära löönud. Nagu teada suitsetawad Hiinlased üksnes opiumi, mis neid pärast suitsetamist üsna joobnuks teeb ja ka termist rikub. Opium on aga Tallinnas õige kallis ja maksab üsna wäikene tükk apteegis umbes 6 rubla. Patsiga mehed suitsetawad siisgi, ja esimene käik olnud apteeki opiumi ostma. Hiljuti käis siin jutt lehtedes ja suudes, et üks Hiinlane end ära uputanud, sest et tema pats joobnud olekus ära lõigatud ja tema seda häbi ei ole jõudnud kannatada. Aga õnneks ei olnud see jutt tõsi. Hiinlane ja pats on mõlemad puutumata ja terwcd. Tallinnas on kauplemine ja laewakäik elaw. See on õige rõõmus sõnum ja annab lootust, et Tallinna linn kaubitsemises  jälle oma endisele tähtsusele jõuab, kuna mitu aastat järgi mööda kaubitsemine tagurpidi käiku käis. Sadamas on lugu nii elaw nagu waewalt kunagi enne. Suured lorivad seisawad nagu päratud tondikered sadama silla ääres, ja töölised sibliwad edasi tagasi. Ei puudu aga ka Pahandusi. Alles 30. Apr. juhtus niisugune asi. Töölised jätsiwad kõik töö koguni seisma: ühed ütlewad selle pärast, et rohkem palka ei antud, teised, et neile rohkem palka lubatud ja ei ole antud. Lugu on nii nagu paraku igal „streigi" ajal. Töölised paniwad töö seisma, just kui teenistus kõige parem oli, aga seismisega ei teeni keegi midagi. Waheajal on uued töölised tulnud, ja endised peawad uut teenistust ootama. Selle läbi läheb mitu päewa kaduma, mil enese ja perekonna kõht süüa ja ihu riiet nõuab. Kibe õpetus, mis siit wõetakse, on see: Ära pane tööd seisma ega ära jäta kohta maha, sest parem on wähema palga eest tööd teha kui ei sugugi palka saada. Riiast. Liiwimaa raudtee ehitamisest  teatawad päewalehed, et see jõudsaste edeneda. Walga Saksa keelse lehe teatuse järele olla Walgast Riia poole werSta kümme rööpaid maha pandud. Hiljuti lastud Eesti ja Läti töömehed, kes seniajani tee ehitamise juures töös olnud, lahti ja toodud nende asemele Wene mehed. Wõnnus olla ka raudteejaama ehitus juba alganud. Peeterburgist. Tuletikkude maksu asjus, mis tänawu 1. Maist maksma hakkas, teatawad ajalehed, et rahaasjade minister enne selle maksma hakkamist aksisi ametile ühes eeskirja saatnud, täienduseks selle kohasele seadusele, mis tänawu 4. Januaril anti. Eeskirja järele peawad tikud niiwiisi saama pakitud, et igas toosis esiteks kuni 75 tikku, teiseks 75 —300 ja kolmandamaks 300—600 tikku on jne. Tooside worm ei ole mitte määratud. Banderollid peawad niiwiisi tooside pääle saama pandud, et toosi ilma banderolli katki kiskumata mitte lahti ei saa teha ega ka banderolli terwelt toosi päält ära wõtta. Nende tooside pääle, milles wähem kui 75 tikku on, peawad Vt kopikulised banderollid saama pandud, 75 kuni 300 tikulisie tooside pääle ühe kopikulised, 300 kuni 600 tikuliste tooside pääle kaks ühe kopikulist banderolli jne. Wäljamaalt toodud tikkude pääle pandawad banderollid on just poole kallimad. Selle juures on tähtjas teada, kui palju Wcnemaal tikuwabrikuid olemas on. 1865 aastal oli üle terwe Weneriigi ainult 27 tikuwabrikut, mis aastas 358,000 rbl. eest tikkusi walmistasiwad. Kümne aaSta pärast oli Wenemaa tikuwabrikute arm juba 123, ja nad walmistasiwad aastas 1,350,000 rbl. eest tikkusi. Lühemal kümnel aastal tõusis tikuwabrikute arm jälle kaunis rohkestc, nii et aastal 1885 kõiges Wene riigis 193 tikuwabrikut 8945 töölisega tööd tegiwad ja 2,305,000 rbl. eest tikkusi walmistasiwad. Passi seadluste muutmise asjus teatab Peterb. Wedomosti, et uus passiseaduse  plaan lähemal ajal riigi uõuukogus arutamise  alla saada tulema. Selle järele saada praegu makswad aasta ja lühema aja pääle autawad passid täitsa ära kautatud ja passiraamatud seatud, mis kümne aasta pääle antawat. Passiraamatu pidada enesele iga inimene muretsema, kes sellest kohast, kus ta üleskirjutatud, 50 wersta kaugel elada, kuna lähema maa juures passiraamatuid tarwis ei olla. Passiraamatu eest tulla tema omanikul igal aastal kohase politsei kätte üks rubla paSfiraha maksta. Tähendatud Wene leht loodab, et selle uuendatud passi seaduse läbi palju raskusi ja takistusi saada kaduma, mis praeguste passi seaduste juures passi tarwitajatel kanda olla. Riigiwalitsus olla nõuuks wõtnud kõike seda wilja. mis Baltimaa talu kogukondadel magasites  ära müüa lasta ja raha, mis selle eest sisse tuleb, talupoegade hoolekandmise kassasse panna lasta. Magasites olla ühte kogu umbes 5 miljonit puuda wilja. Nagu „Wal. Teatajas" kuulutakse, on Keisri Majesteet enne Lihawõtte pühi mitmele Luteri usu õpetajale, kes Wcnemaal ametis, ordu auurahasid ja kuldrisra kinkinud. Nende seas on nimelt Peeterburgi Luteri usu konsistvriumi jauskonna  abiesimehele kindral-superintendi Kornelius Laalandile püha Stanislause ordu I. klassi auuraha antud ja Peeterburgi gardiwäe divisjoni ning Eesti Jaani kiriku õpetaja l>r. Jakob Hurtile kuld rist. Kuda Nowoje Wremja teatab, olla üks Warshawi inshenjer koguni uuemoelise püssi wälja mõtelnud mis minutis 62 laengut wõib lasta. Püss on wäga kerge kanda ja ta raud ei lähe laskmise läbi mitte kuumaks. Uue sõjariista ülesleidja  mõtlewat PeeterburiSse reisida ja sääl sõjaministeriumile oma leidust ette panna. Kui see sõnum kindlal põhjal seisab, siis on see püss teiste siiamaani leitud püsside seast esimene, millega nii ruttu lasta wõib. Wilnas tulnud mõned kurjategijad hiljuti pangapidaja A. korterisse ja riisunud säält umbes 10,001) rbl. paberiraha ning 80,000 rbl. kuld ja hõberaha ning väärtasju ära. Tüdruku ja pangapidaja wõeratütre, kes aina kahekeste kodu» olnud, sidunud kurjategijad kinni ja ähvardanud neid surmata, kui nad häält teha ehk appi hüüda peaks julgema. Kuulu järele olla hiljem üks kurjategijatest kätte saadud, kelle käest umbes 16,000 rbl. eest raha ja väärtasju kätte saadud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaa keisri Friedrichi haigus on viimastel päevadel, nõnda kuda telegrammid  seda teatavad, paranenud; ka tema keha jõud olla natuke tugevamaks kasvanud, nõnda et nüüd jälle loota on, ta võida mõni aeg selle raske tõbcle vastu panna. Et tema raske tõbe üle palju tühju ilmaasjata kahtlusi on püütud laiale lautada, näitab see põhjendama, et hilja aja eest telegrammide abil teatati, see kaela haigus ulatada kuni kopsusse, ka palju mädast ila olla kopsust tulnud, nüüd aga teatakse, et tema kopsud täieste terved olla, ja haiguse koht olla üksinda kaela seeS, seepärast võib ka veel ikka loota, et keiser Friedrichi elu pole mitte nõnda surma ligidal,  kui mitmed teated seda on ette kuulutanud. Berlinist on hilja aja eest üks telk Scharlottenburgi rohtaida viidud, kelles haige keiser, kui tema tervis lubab, puhkamise paika saab võtma. Põhja-Saksamaa veeuputuse abiks on seeajani ligi 4 miljoni marki kingituse viisil korjatud. Elsass-Lotringi maa valitseja proua vürstina Hohenlohe on Elsass-Lotringi maalt 140,000 marka nende õnnetumatele korjanud, kes kõrge vee pärast kõik oma vara on ära kautanud. Mitmelt poolt teatakse, et veeõnnetuse abiks ikka meel rohkeid andeid kogutakse ja et andjad ka lahkelt oma annetega igal pool käe pärast on. Strassbvrgis Elsasse maal on hilja aja eest üks selts, kelle liikmed suuremalt jäult tohtrid olimad, ära keelatud, sest nende püüdmistes olnud mõnda leida, mis Saksamaa riigivalitsuse vasta töötanud. Nõndasama on üks teine selts Elsassts ära keelatud, kelle püüdmised esimese seltsi sarnased olnud. Sest on kerge aru saada, et Elsass-Lotringi elanikud ikka veel tahavad endid Saksamaa valitsuse  alt vabastada, ning siis ka soovivad, et Prantsuse- ja Saksamaa vahel õige pea peaks sõda algama, millal nemad siis endid kergest lahti saama loodavad. Prautsusemaal hakkab kuulus Boulangeri  tuju ikka wägewamini mööda inimesi käima. Juba kuulub, et soldatidki sest hakkanud osa võtma, kellele muidu kõwaste on keeltud endid politika asjade vahele segada. Kuulub, et Boulanger nüüd efite ministrite vastu tahab tormi joosta ja siis uut parlamenti