Sakala Wiliandis, g. Wtbrmrikuu päewäl 188 V. iii. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Kardetawad ajad. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Tartust: Rahwa koolid Kroonu alla. Pärnust: Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek. Pärnu maakonnast: Töö Aleksandri kooli heaks; Tori koolid. Tallinnast: Jüri Rummo. Baltiskist: Meremeeste kool. Soomemaalt: Runnebergi mälestuse sammas. Peeterburgist: Ketseruna Majesteedi kojutulek; Keiserliku Majesteedi 25 aastase juubeli pühaks; Keiserlikud Kõrgused; Kroonu hobuste hinnad; Weneriigi ajalehed. Porhowast: Pärandus loosimise all. Kishinewist: Asutused. Simferoopolist: Ilmad. Tiflisist: Näljahäda. Wderalt maalt. Rootsimaalt: Üleüldine wäeteenistus.  Hispaaniamaalt: Maru. Põhja-Aafrikast: Maurid ja Juudid. Bulgaariast: Uued saadikud. Kirja wastused. Kuulutused. Lisaleht. Seadused I. Aruanne Aleksandri kooli tööst. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja tilgad. Kardetawad ajad. oleme juba sagedaste sellest rääkinud, kui.  das Weneriigis praegu seltskond inimesi meie riigi rahuliku edenemist takistada püüab ja kõiki seiemaale  kalliks peetud asju maha tahab lõhkuda. Et need mässajad rahwa juures mingisugust kaastundmist ei leia, sellepärast ei näita neil ka muud eesmärki olewat, kui üksi seda, Weneriiki nurjatuma oleku sisse lükata, kus juures nende enese kasu kõige paremal kombel  nende kätte langeks. Sest need üksikud noored koolipoisid, keda meie kui mässajaid ette näeme astuwat,  ei ole muud, kui õige tee pealt ära eksitatud tööriistad töiste meeste käes, kes ennast ise warjul mõistawad hoida. Kes aga need päris sala waenlased  on, see üle on igaühel omad mõtted, aga awalikuks  ei ole neid seiemaale weel keegi jõudnud teha. Aga need sala riigi waenlased ei ole mitte üksi sellega rahul, et nad noori inimesi, kelle mõistus alles pool haritud ja kes ühtegi maailma tõsisest elust ja olust ei tea, mõrtsuka ja muu hirmsa töödele ülesse kihutawad, waid nende otstarbele on ka tulus, kui igal pool rahuta olekut ja mässamist oleks, ning rahwas, siin ühe seal töise asja pärast, kihisema läheks. Seesugune  ilmrahuta olek on selle põllu walmistaja, kuhu nad oma kihwtift seemet küliwad, ta kurnab riigiwalitsuse jõudu, ja tõmbab teda riigi edenemise tööde pealt kõrwale.  Sellepärast ei ütle need mässajad rahwale mitte: „tõuske riigiwalitsuse ja riigiwalitseja wasta üles!" rahwas saaks neid seesuguse hüüdmise eest kiwidega surnuks lööma. Nemad teewad oma tööd kawalamalt. Nii oli näituseks mullu aasta Wenemaa talupoegade seas jutt wäljas, et üks uus maade jautamine saaks tulema, kuuni riigiwalitsus seda juttu awalikult ja ametlikult waleks pidi tunnistama. Seesugune jutt sünnitas aga palju ilmrahu talupoegade seas ja pani mitugi toimetust seisma. Niisama katsuti Lõuna-Wenemaal  hilja aja eest tagasi rahwast Juutide wastu mässama  kihutada, et Juutide peale Kristlaste laste tapmist  tunnistadi, künni kohtud awalikuks tegiwad, et kõik täitsa wale oli. Oleks rahwast kord juba Juutide  wasta mässama jõuetud kihutada, siis vleksiwad targad juhtijad tema tuju pea igale poole jõudnud pöörata. Nii oleks meil paljugi näitusi. Sellkombel teewad mässajad oma tööd ja sagedaste  ei tea inimesed isegi, kelle tööriistad nad on. Sellepärast on ka meie kallis Riigi-isa oma terwe riigi alamatele neid noomituse sõnu rääkinud, et igamees  ühes aitaks, sala mässajate tööd tühjaks teha. Ja kuidas wõime seda kutsumist täita? Meie peame omad silmad lahti hoidma, et waled jutud ja kunstlikult  sünnitatud tujud meid kudagi wiisi seadusliku tee pealt kõrwale ei weaks ja meie seeläbi ka ilma tahtmata  sala kurjategijate seltskonna tööriistaks ei saaks. Wiimasel ajal, see on Januarikuu töise poole sees, on ütlemata palju talupoegi maalt Sakala Toimenduse  käest ühe asja pärast tulnud nõuu küsima, mis wäga imelik on. Maal lautatakse igal pool seda juttu laiali, et wallawalitsused enam pääraha inimeste käest pärida ei tohi, waid igal meeste hingel üksi weel Kroonu pääraha 1 rubla 99 kop. maksa on, mis Kroonu rentei Wiliandis wasta wõtab. Üksiku inimeste  käest aga seda raha wasta ei wõetawat, waid inimest pidada korraga õige hulga kaupa tulema, siis saada mitukümmend inimest kokku ühe kwiitungi. Kui meie seda juttu esimesel korral kuulsime, siis arwasime,  et inimesed, kes seesugust imeliku kõnet usuwad,  pääst nõrgaks on läinud, mis meie neile ka ütlesime.  Pärast aga toodi mehed meie juure, kes tõeste ülewal nimetatud kombel omad päärahad ise renteisse ära oliwad maksnud: 21 meest oliwad kokku ühe kwiitungi  saanud. Nüüd hakkasime asja järele pärima ja leidsime, et Wiliandi rentei mitmelt poolt üksiku meeste käest, kui nad hulgakaupa tuliwad ja hulga peale ühe kwiitungiga rahul oliwad, pääraha wasta oli wõtnud. Kui siis inimesi juba wäga palju igalt poolt kokku woolas, ei wõtnud rentei neid rahasi mitte enam wasta, waid saatis maksjad Sillakohtusse. Meie küsimise peale luges Meile rentmeister ühe seaduse punkti ette, kelle järele ta kõik summad wasta peab wõtma, mis renteisse maksetakse. Selle punkti Põhja peale olewat ta raha wasta wõtnud, muu asjadest ei teada tema ühtegi. Kuidas on nüüd selle asjaga lugu? Kõik jutud, et pääraha neil enam maksa ei ole, kes renteisse maksawad,  on selged wale jutud, kellega muud ei taheta, kui rahwa seas segadust sünnitada. Ka Kroonu pääraha  on hinge pealt enam maksa, kui 1 rubla 99 kop., sest Kroonu pärib seda raha iga rewisjoni hinge pealt lapsest kumu kõige wanema meheni, maksjad on agk üksi need, kes 15 künni 69 aasta wanused on. Sell kombel tuleb siis juba Kroonu pääraha iga maksja hinge peale üksi peale 3 rubla. Peale selle on jo ka walla ja kihelkonna maksud kõik seaduslikult ära määratud, ning kui neid wallawanemad õigel ajal sisse ei maksa, siis pistetakse neid kohe torni, ning nemad peawad ka oma waraga selle eest wastama, et kõik maksud ära saawad maksetud. Pääraha sissepärimine on juba ise üks raske ja kirju asi meie wallawalitsustele,  kuidas peawad nad selle pärimisega toime saama, kui mõned inimesed ise ühe jau sellest rahast ära maksawad,  ja mitme kümne inimese peale üksainus kwiitung  on! Pealegi ei ole selle kwiitungi peal mitte maksjate nimed ülewal, waid üksi maksetud raha summa ja walla nimi, kust inimesed on, nagu meie oma silmaga  oleme näinud. Seda asja ei jõua keegi wallawalitsus  seletada, ning ta saab sellepärast iga liikme käest ka edespidi täielt tema pääraha kätte nõudma. Siin ei aita ükski asi, need inimesed, kes oma raha ise renteisse ära on maksnud, wõiwad üksi wallawalitsust  paludes oma asja seletada ehk peawad omast rahast ilma jääma. Nii on siis ka näituseks Wiliandi wallawalitsus, ehk küll juba enne palju inimesi ise raha renteisse sisse oliwad maksnud, siiski selle walla Kroonu pääraha täielt ka ära maksnud. Aga mis see jamps ja mässamine kõik peab tähendama?  Ta ei tähenda muud, kui et meie waikne rahwas  ennast riigi sala waenlastest wale teede peale on lasknud eksitada. Nende waenlaste nõu oli wist see, et kui käest pääraha pärima hakkawad, need aga selle peale toetawad, et nad oma pääraha juba Kroonu renteisse ise äramaksnud, rah wast kergelt mässamisele wõiksiwad kihutada. Et wiimasel  ajal üksilu parteide käest enam renteisse raha wasta ei ole wõetud, ongi juba rahwast mitmes kohas õige kihisema pannud. Aga armsad suguwennad, meie palume teid, ärge laske ennast mitte seesuguse karoaluse mängu läbi eksiteele juhtida! Meie ütleme teile weel kord, et kõik need jutud, mis teid pääraha renteisse wiima sundisiwad, üks kawaluse wõrk on, kelle sisse teid ajada tahetakse. Üksi seeläbi wõime oma rahwa õiguse piirist laiendada loota, kui seadusliku rahuteed kõnnime, seaduslikult lubatud seltside elust elawalt osa roõtame ja selle eest muret peame, et meie koolid ja wallawalitsused õige korra sees on ja auusa meeste juhatuse all seisawad. Mis seadus on, see ei seisa mitte saladuses, ja igast uuest tähtjamast seadusest oleme ka meie rääkinud ja saame edespidigi jutustama. Jutud aga, keda sala nurkade taga sepitsetakse, ei ole kellegile mõistliku mehele seaduseks, weel wähem läheb ta nende juttude Põhja peale oma wara ühele ehk töisele poole wägise wälja pakkuma ja käest ära andma. Hoidgem sellepärast praegusel kardetawal ajal omad silmad lahti! Poliitika ringwaatus. Nagu meie kord juba jutustasime, on Austrias praegu Saksa partei ja töiste rahwauste wahel waidlemine  selle üle, kas wiimastel ka Austrias oma iseäralist  rahwausliku õigust peab olema ehk peawad nad ikka enam ja enam Sakslaste keele ja eesõiguste orjuse alla langema ja ära kaduma. Nimelt on Böömia rahwas pärinud, et nende keel Böömia maal koolides ja kohtudes ka maksaks ja nimelt ka Böömia suurekooli  peal enam maksma hakkaks. Need pärimised on juba wäga manad, nagu meie kord siin ajalehes Hussi eluloost rääkides ka juba selgeste ette näitasime. Nii pea kui nüüd Böömialased jälle mullu aasta lõpetusel  oma emakeele õigust Austrias pärima hakkasiwad, oliwad kohe kõik Saksa parteid ennast ühendanud, et ühes meeles nende püüdmiste wastu seista. Terme Austria riigi Sakslased lõiwad kokku ja hüüdsiwad Böömia Sakslaste eestwedamise all oma walju „Ei" Böömialaste  pärimistele wastu. Januari kuu lõpetusel õn nüüd nende Sakslaste partei eestwedajad Wiinis koos olnud, kus nad nõuuks wõtnud, omalt poolt ühe märgukirja mälja anda, kellega Böömialaste kirja tühjaks tahawad tunnistada. See kiri saab pea trükis mälja tulema, ehk teda nüüd küll meel sala hoitakse. Selle kirja põhjuseid saame edespidi muidugi kuulda. Et aga mitte loota ei ole, et Böömialased oma pärimistes  nüüd, kus nende naabrid Bulgaarialasedgi oma