kange käsk antud, oina poe wölga ühe nädala aja sees ära maksta, kui mitte seks nimetatud ajaks wõlg maksetud ci ole, wõlalised langemad kohtu alla jne „Kihelkonna  kohtu poolest saab selle läbi kange käsk antud, kõik see aastane wilja-wõlg magatfini aita sisse maksta ning pääle selle meel manast mõlast, (nii ja nii palju). „Silla kohtu poolest saab walla amctnikudele kange käsk antud, kõik kroonu maksu mõlad auksjoni wiisil sisse nõuda ja seks päewakS rentreisse ära maksta ja kwitungid Silla kohtus ette näidata. Kui see käsk täidetud ei saa, siis saamad soldatid malda saadetud — wahest jälle: „stahwctt talitaja rchnungi püüle järele saadetud," jne. MiS mõtleb nüüd üks wõlaline neid ahwardamaid kuulutusi kuuldes? Ei muud: Ta kallis rahu, mida ta kirikust korjas, on riisutud. KeS meel hingc-cluS kahe kaalu pääl kõikuwad,  need lähemad kõrtsi ja lahutawad sääl oma haawatud tundmist, scst ta teab, et tulewal ajal tal rasked päemad tulemas on. Auusam ja korrapäralikum oleks kui, kuulutusi, mis rahwa rahu rikkamad, kirikute  ees ehk sees ei saaks kuulutatud, maid et walla ametnikudele sarnatsed teated saaksiwad kätte saadetud ja need õiendawad rahwaga ome ameti kohalist toimetusi. Ka ei oleks meil selle wastu, kui ajaleht „ Saarlane" wallawalitsuStele ametlikuks leheks saaks kohustatud, millest nad igal nädalal lugeda möiksiwad, mis nende ameti asjadesse ja rahwa majapidamise külge puutub. Et meie räägitawaid wigadusi mitte ühest küljest ei tunne, ega kõneleda ei taha, siis nimetamine siin lõpetuses ka seda põhjust, kus need wead ka tulewad. Mõned wead tulewad osalt puudulikndeft ameti talitajatest. Meie waldadcs on weel kirjutajaid, kes ome mõtteid ühe asja seisu üle õigesti ei mõista awaldada. Sagedasti on kuulda, et walla mulksus sell nädalal kohtule kirja saadab, aga tulewal nädalal peab ta minema suusanaga  asja õiendama, sest et kiri arusaamata  on. Puudulikude ja arusaamata kirjalikud? waStuste pärast peawad kohtu wanemad mõnda üsna tühise asja pärast pitka tee tagant kohtu kutsuma- Niisammuti  on ähwardawa toonilised käsud ja kuulutused selle läbi wiisiks saanud, et meie rahwa asjaajajad õigel ajal ja aum paklikute nõuete waral ome kohuseid ei täida. Kord kiitles keegi talitaja, et tema üheksa korda järges kihelkonna kohtu käsu wastu on pannud, ning siis wiidud teda silla kohtu abil kohtu ette. Sarnasteid waStuhakkajaid on ikka siin ja sääl leida, ning sellepärast peawad ülemad ja wanemad käredal toonil ome käskusid wälja saatma. Püütagu igalt poolt auusaSti ja kaastundlikult  seaduslikust kohuseid täita, siis wähenewad ka wead meie üleüldises suures majapidamises. Aga see oli imelik: õnn oli talle täiesti selga põörnud. Ja kuna la hullustusega õnne järele tormas ja teda jälle uuesti kinni püüda katsus, põdcsiwad tema lapsed wiletsuscS ja tema naine jäi mi imaks üsna tuimaks kurivastusc ja häda pärast. Ja ta ci tohtinud kellegi käest nõu ega abi paluda, ta häbenes teist inimesi. Üks wõlglane tuli nüüd teise järele Sumanni käest raha nõudma ja kui mitte, siis tahta nad seda kohtu teel nõuda. Aga Sume-nn ei hoolinud kõigest sellest midagi ja ei mõllenudgi selle paha tagajärje pääle. Oli tal raha, siis ci lausunud ta oma wõla uskujatele sõnagi, sest ta tarwitaS ju ise raha oma himude orjamiseks. Ta oli niisugune mängu ori, et üks teine mõte tema juures aset ei leidnudgi, ta ei märkanud seda sügawust mitte, mis temal oma süü awaS ja et üks ainus samm iveel waja oli, siis oli temagi otsata sügawuses. V. Ühel külmal ja luulest! Jaanuari kuu päewal oli see. Lumi oli mitu jalga sügaw ja ühes linna jäoS lume sees uulitsa ääres feisiivad ühed wacsed iviletsad maja asjad. Külma käes mürisedes ja hambaid lögisedeS istusiivad kolm last kaks poissi ja üks tüdruk, ühe wiletsa moodi pääl ja kõle tuul ilberdaS nende õhukest jaktist ja kuubi, see oli üks kurb silmapilk. .See on Sumanni waranduse natuke," ütles üks mõõda minija naistcrahwas teisele. .Nii kaugele on see asi nüüd läinud. Kesk talwe ajal on nad majast wälja uulitsale heidetud. Mu mees rääkis mulle seda tüua homiku wara." „OH, sa armaS Jumal! hädadleS teine, „need waefed lapsed! Just Jaanuari kuus! Et see kõik riStiinimeSte seas ette tulla wõib!" „Jisak on seda Salomon Lõwi tahtmise järele teinud," arutas esimine naisterahwas edasi. „Wõlg wõla pääle on Sumann omale kaela tõmbanud ja kõik wa mängi läbi ja Jisak on oma poolt ka teinud, mis wõimalik, et teda ikka sügawamale mängi hullustuse sisse tõukada, sest sellest tuli tema omale ka kasu. Mida enam ta loosisi müüs, seda enam teenis ta omale. Wõla raha kasud iaiwad iga aasta pea juure arwatud, nii kaswas wõlg kiirel sammul. Kõige suurem wõlg oli tal Salomon Lõwi juures, see aga laskis seda nii suureks minna, kui ta maja arwaS wäärt olewat. Enne seda ei lausunud ta mitte sõnagi, nüüd aga tegi ta korraga selle asjale otsa pääle. See oli ju temale kerge, sest õigus ja kohtud oliwad tema poolt. Ta nõudis, et maja pidi ära müüdud saama ja muretses see eest, et keegi teda ostaks, nii pidi siis Sumann oma naise ja lastega uulitsale heidetud saama! Wunke'd tehtsiwad hakatuses kats nooremad last oma juure wõtta, aga sääl jäi Wur.le abikaasa titcwoodi haigeks ja koguni õige raskesti, seepärast pidi nüüd nõu peetud saama, sest uulitsale ei wõidud ju ometi mitte inimesi külmal talwe ajal jätta. ~Ja jah, kuidas lükab, nõnda läheb!" õhkas teine naiSterahwaS. „Wiie aasta eest oliwad Sumannid ausad kodanikud, nüüd on nad kerjajad, ja ainult mängi läbi on see asi nii kaugele läinud!" Mõlemad naisterühmad läksiwad edasi, seisma jäämiseks oli ilm wäga külm. Mõnigi jäi mööda minnes seisatama, raputas  pead ja läks siis jälle edasi. Tühjaks kraamitud majas seisis weel Sumanni abikaas ja pidas kõige nooremat tütart süles. Häda ja wiletsus oliwad tema nägu, mis enne wäga ilus, manaks ja inetumaks teinud. Ta ei tahtnud säält enne oma lapsega kipudagi, kuni ta teadis, kus ta marju paika leiab, uulitsale ei tahtnud ta mitte wäätima lapsega külma kätte minna. Ja ees kojas istus Sumann ! ühe senna ära unustatud puu pingi pääl, j waatas oma ette maha ja ei liikunudgi ! paigast. Selle aja sees oli pürgermeister nõnda seadnud, et need wiletsad maja riistad ühes tühjas kuuris saaksiwad üles hoitud ja Sumannid oma lastega waeste haige majasse wiidud. Kui uulitsal juba pimedaks läinud oli, läks Sumanni abikaas wäike laps süles waeste haige majasse ja pilkamise, nagu see, kelle jalad teda taluda e» taha, käis Sumann tema järele. Sääl wäikeseS toas iStusiwad juba nende kolm last ahju ees, kus tuli seeS põles ja õerusiwad külmast kangeks jäänud sõrmi. Kusto ei puserdanud mitte kaua, ta jäi kord korralt ikka nõrgemaks,  kuni tema wäsinult ahju körwa maha langes ja silmad poolest saadik kinni wajusiwad,  tema ei lasknud ennast woodi tõsta, waid tahtis senna samasse magama jääda. Ja enne kui öö möödas, oli ta hing wäikest wiletsat kiha maha jätnud, ta oli surnud! (Järg tuleb.) Isamaalt. Waljalgas on kuritegijate katse korda läinud, sellega et nad Augustikuu algusel ühel öösel torni aknast läbi pugenud, torni ukse lahti waaginud, nii kirikusse saanud ja sääl rahapaku lahti murdnud ja arwamise  järele nelikümmend rubla ära wimud. Selsamal nädalal, kuZ nimetatud kirikute külge puututati, waraStatud Reo Wene kiriku juures ühel wabadikul 20 rubla raha ära, kus juures kelmid meel mitmele asjale majas kahju teinud. Karjas on Augustikuu alguscl ühel öösel rojascd hingelised katset teinud Leisi Wene kirikusse minna. Kolm hauku puurinud nad ukse sisse, aga katse jäänud katseks ei saanud sisse. Jaauist. Keinastu la idust. Keinastu laid on rohkest ruut werst suur, mille pääl wiis päriseks ostetud kroonu talu kohta on ja pääle nende weel neli wabadiku. Ka saab kohtu kirjades Keinastu mõisa nimetatud, ning mitmed maakonna kohused arwetakse selle mõisa pääle, aga et sääl mõisat ei ole, ehk olnud ei olegi, sellepärast on talumehed endid kõhtude käest mõnest mõisa maksust lahti krabelenud, mille läbi nüüd kirjades nõuetawa mõisa maksu numbrid ilma asjaliku tähenduseta jüüwad. Keinastu rahwas on Muhu rahwa loomu järele: kindla waimuline. Meesterahwad  muudawad aeg ajalt ometegi oma riiete moodu ja keelt, aga naisterahwad mitte. Mõned neist on Saaremaale elama asunud, aga naisterahwad jääwad keele ja riiete poolest ikka KeinlasekS wõi „Laidlaseks,"  nagu nad ise nimetumad. Ehk küll Keinastu Jaani kihelkond on, siiSgi ei ole seda manast ajast saadik mitte weel ette tulnud, et Keinastu neiud Zaani mehele saanud, et Keinastu peiud Jaanist kosiwad; ja nii palju kui ses asjas wiimasel  ajal muutmist ette on tulnud, arwetakse  imelikude aasta armude (numbrite) wiga olewat, sest: 1881. aastal tuli üks Keinastu peig Jaani koduwäiks ja 1888 aastal kosis üks Keinastu peig ühe Karilase  need on abielus esimesed uudised