saama, et asutaja mitte enne ära ei nõrke , kui uueSte asutataw koht oma täie anni annab ja oma täie rendi wälja kannad. Reed tööd peawad Ühe osmva harjunud, Matawa ja kindla maamõõtja ja taksatort  läbi tehtud saama, ?e« kummagtle poole ei kõigu, ühelt poolelt selle kasu Üleliiga ei Mmm, kelle käest tema maksu saab, teiselt poolelt ennast, omate rchwamche nime Mdß mitte Vintsutada et tase. Kindlal meelel peab tema ükst seda tegema, miv tema seaduse, oma südametunnistuse  ja Jumala kohtu ees ära waõtata wõib. Selleks peab tema kord rahwa poolt, kord rahwa waSta seisma, kuida larwiS läheb kulda ast pärib, mitte kulda rahwaV pärib. Takseerimisest ehk hinda arwamisest kirjutame järgmises uumreS. Siin tahame aga weel lühtdelt kahe tarwituse peale täheudada, mida talukohtade krundita,nise ja külade laiali ehitamise juures ära unustada  et tohi. Kui suurematest küladest mitu kohta ehk koguni palju kohtast peawad wälja ehitatud saama, stiS et wõt seda sagedast mitte ühel aastal teha. Kulude Vähendamiseks, miS muidugi suured kiik on, tehakse seda lttdut kord ka ueuda, et wald wälja tõStetawate lohlade elumajad sell korral ehitab, kutda ennegi talumajade ehitamise kord ümber «alla käinud ou. SitS jääwad mõned kohad wahest ÜkS. kakS ehS kolm aastat wana paiga peale. Omad uued põllud, heinamad ja karjamaad wõtawad nemad teiSte kohtadega ühel aeal oina walitsuse alla, aga kÜIaS peab neile niikauaks ka endine õue plats ja uit palju aiamaad kätte jääma kui koduse keeduwilja, nimelt kapsaste kaSwatamisekS kulub. Seda maad piiratakse  uit kanakS selle krundist wälja, kelle kätte fee paik plaani järel wtimakS jäävamalt langeb, ja temale tasutakse  seda sellega. miS taksi järel maatüki rent on, ehk ta tülitamise pärast kahekordse hinnaga. Wälja ehitatama koha peremehe kaest ei nõnuta selle maatüki eest mitte renti, miS Väljaehitamiseni üle aru tema kätte jääb. Seda arwatakse temale selle ptikema tee tasumiseks, miS temal nii kaua tema uute põldude juure käia ou. Seda kahju peab nii kauaks mõtsaherra oma peale wõtma ja peab omale sellest kõrgemast rendist kahju tasumist arwama, mida tema uueSte ja paremini korraldatud kohtade pealt õigusega oodata wõib. Meie tähendame siin weel nneSte selle peale, et krnnditatud kohtade eest ikka rohkem renti maksetud on, kui peenarteS kohtade eest. Põllud miS üheS tükkis seisawad. tarwilawad wähem tööd, wtidawad wähem aega. wõiwad paremini haritud saada ja kannawad edaspidi rohk m wtlja. Esiteks wõtawad aga seadmised palju aega, mõne põllu peale peab kakS aaStad järgemisi üht wtlja külwatud saama ja rentijatel on mõnda muud eratööd ja kahju, mida mõisa, herra esiteks tasuma peab. Mõetmise ja jägamise kulud, ehitamiSte ja teiSte tööde ja kahjude tasumisel) tarwitawad aga utt palju raha, et mõisaherral selleks sagedaste ühe aaSta rent ehk ka weel rohkem ära kulub. Kui sitS taluperemehed päriksiwad. et kruuditamise läbi hinnalise' makS tehtud kohad endise ehk wahest koguni odawama rendiga nende kätte jäämapeaksiwad. siis saakõ see töö küll euamisttegemata  jäätud. Iga uuenduse juures peawad ikka mõlemad kasu saama, kes uuendusest osa wõtawad, muidu on uuendus  saudiste tehtud ehk jääb koguni tegemata, just nii. samati, nagu iga oige ja anusa taubalegemise juures mõlemad taubategijad kasu saama peawad. Uhepoolist kasu nõuuawad ja otsiwad üksi petised hobuse pariõuitud. Niisamuti ei pea elukorra põhjalise uuendamise juures itlgi ükS seisus ootama, et teine üksi temale head tegema, ennast aga uuuStama peab. Ikka peawad uuendustest mõlemad ja peawad kõik seisused, peab kõik maa kasu saama, muidu on uuendus sandiSte tehtud ehk jääb tegemata  Za ÜkS seisus, kes iseennast anustab, ei pea ka mitte heategu pärima ja ootama, waid peab lepiliknlt asjalikku korraldamist ootama. Heategu pärsivad kerjajad ja kätte topitud heategudega kaSwatakse kerjajate meelt, mitte aga ühe kindla rahwa ja seisuse aunsat meelt. See oli ÜkS asi, mille peale tähendama pidime. Kruuditamise juures on enamist ikka üht korraldatawat wahe.seadmist maja, ja selle mahe aea suuremaid kulust peawad mviõuiki.d neile Võimalikult tasuma, kelle peale tööd, tüllid ja kahjud langemad, et mõni peremees kahjude alla ci nõrkeks, enne kui kruuditamise kasu tema kätte jõuab. Oma kahju ja kulu tasumist peab mõisnik edaS. pidiSiest kõrgematest rentidest ja ostuhindadest ootama, mitte järSku. Kruuditamise suuremkasu peab aga talurahwale  jääma. SiiS jookse-wad edaspidi ka rendid ja ostuhinnad kergemalt ja takistamata flSse, ja see on ka mõlemate, iseäranis aga mõtfaherrade kasu. Teine ast, mille peale tähendada tahtsime, on järgmine: Igale kohale peawad küll wõtmalikult iga maatüki peale ära piiratud ja margitud teed seatud saama, siiski on wahest  tarwiS, et ehk mõue heinamaa peale ükst tee ehk läbikäi m ise õigust, läbi teiste heinamaale, karjamaate,  ehk ka läbi mõisa metsa anda wõib. MS seesugune õiguS peab siis kruntraamatuS ja kontraktide peal lähen- datud saama, ei pärast tüli ei tule, nimelt kui mõni koht juba ära müüdud on. Ja seesugustes tähendustes peab nimelt ja sõnalt üteldud olema, kui suured piired sel õigusel  on, kaS see läbi aaSta ehk ükst mõnel aeal on, kaS üksi maa tallitusekS, waid ka puude ja heina wedamiseks, karja läbiajamiseks j. n. e. Ja weel teisi õigusi peab sagedast Ühe koha piiretes teise kohale määratud saama, nagu näituseks õigust kraami läbi kaemata, mett wcdada j. n. e. Sagedast peab ka mõnele kohale keelatud saama, jõgest ja ojast aeguti ehk jäävamalt kinni panna ja sedawüst teist kohta aegnti uputada.  Ka on wahest tarwiõ, kohtadele kohuseid peale panna, nagu kraamist lahti pidada, mis teiste kohtade mee laskmiseks eeswolusels kulub j. n. s. - Kõik need õigused ja kohused on ikka kõige nende kohtade kruntraamatnteS  ja kontraktideõ üles panna, kelle külge need puuduma  d. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. AealehtedeS seisawad ikka weel otsata  rldad auutähtedest ja annulmedest. millega meie Suur Keiser kroonimise aeal, oma uStawate teenrite peale mõtelnud  on. ja seisawad pitkad ridad armuannctest. millega armuline Ntigi-Jfa oma waesemate ja oma eksinud laSte peale halaStaS. Auutähtede ja auunsinede kohta on meile iseäranis tähtjas, et sel korral Ewangeli usutunnistuse kirikuõpetajad  rohkem ja kõrgemaid auutähta saanud ou, kui iialgi enne. Saanud ou nimelt: Walge Kotka auutähe: Kiudral-Konsistoriumi Wize-Präsideut, Piiskop Z. v. Nicht e r. Piiskopi ammi me: WarshawtKtndral-Superintendent W. Ewerth. Stani«lause auutähe I. klassist: Moskwa Petri ja Pauli kirikuõpetaja, OberpaStor P. H, v. Dieckhofs. Wlad imiri auutähe 3. klassist : Peterbnrgi Kindral- Snperintendent C Laaland; Moskwa Kindral-Superiniendent  A. Jürgeussen; Eestimaa Kindral-Superintendent  W. Schultz; Peterbnrgi Commerzkooli usuõpetaja,  Pastor Chr. Hertzenberg, ja Gatshina tütarlaste  Gymnasiumt usuõpetaja, PaStor E. lürgensen, An n a auutähe 2. klassist : Lihula kirikuõpetaja, Pastor B. Spindler; Smolenski rügementi kirikuõpetaja, PaStor O. MirsaliS, ja Poolamaal Kielze kirikuõpetaja  A. S ch äs e r. Stanislause auutähe 2 klassist: Peterbnrgi Petri kiriku õpetaja, Pastor Dr. A, Stieren ; Prinz Oldenburgi lastemaja usuõpetaja, Pastor ANielsen,  ja Peterbnrgi Petri kiriku õpetaja, Ober-Konsisiorialrath  A. Fehrmann. Stantslause auutähe 3. klassist: Kuuramaa Uue-Autzi kirikuõpetaja, PaStor F. S ch midt; Poolamaal Tomashewi kirikuõpetaja Pastor E. Biedermann, ja Poolamaal WloclowSki kirikuõpetaja.  PaStor R. Zt rk wi h. Ku l d ri n naristi on saanud: Saaremaa Superinteudeut N. Wtukler; Pärnu Nigola kirikuõpetaja, OberpaStor F. Kolbe; Eestimaal Jüri kirikuõpetaja, Pastor N. Luther; Eestimaal Petri kirikuõpetaja. Pastor G. R inne; Kunramaal Mesotheni kirikuõpetaja, Ober-Aonsistorialrath  O. Panek; Tallinna Gymnasimni usuõpetaja, Pastor O. Lais; Mohilewi rügementi kirikuõpetaja, Pastor L. Dobbert. ja Wilna Mariakooli usuõpetaja, PaStor H. K o ch. Ilmalikku anu ja kõrgust ei ole Ewangeli usutunnistuse  kirik oma waimnliku ametuikudele seadnud ega iialgi pärinud. Kui aga just sel aeal, kus mõned tigedad ja salalikud erakondlased oma patuse keelega kahtlust meie kiriku wasta äratada ja sagedast meie kiriku koguduse keskiõ  sigitada püüdsiwad, kui just nüüd meie Suur Keiser oma kõikumata usaldust ja oma armu meie kiriku wasta sellega üleS näitab, et Keiser meie kiriku ülemale teenrile ühe auutähe andis, mida tänine üksi need kõrged Keisri teenrid saiwad, keS würstiikn aun piirel seisawad, ja ka teistele kõrgemaid, kui tänine nähti, siis peame meie kõik ennast selle üle rõõmustama. Usu kinnituseks kõikuma! aeal, wõtame meie seda otsimata aun Jumala ja tema uStawa sulase, meie Suure Keisri ja Herra käest tänuga waSta, ja tõutame ikka ja ikka ühesuguse kõikumata truuwi ja allaheitwa maimuga, witmse weretilgani näidata, et meie armastatud Suurel Keisril paremaid alamaid ei olnud ega ole, kui meid. Keda meie Suur Keiser teiste keSkift wälja walinud on, oma armu ja usalduse hiilgawat tähte nende rinna peale panna, kui üht nähtawat wastnst erakondlaSte  salajuttude waSta, need kandku neid tähtest oma koguduse rõõmuks ja kinnituseks. Nende anu on meie kõikide, kõige Ewangeli usutunnistuse koguduse auu l Teiste auutähe saajate keSkist nimetame weel: Wla - dimiri auutähe 2 kl.: Eeõtimaa tuletornide Direktor, Wize-Admiral Bashenow; 3. kl.: Aleksandri-Gymnafiumi  Direktor Hü her v. Gre i ffen fe lS; 4. kl.: Tallinna wangikodade ülewaataja, Oberstleitnant Huth; EeStimaa Kameralhofi jäutuse ülem, Staatsrath Grün - ret ch. An n a auutähe 2. kl.: Eestimaa Kontrolhofi juhataja, Staatsrath Carlhoff; Kadrinthali shlossi ülewaataja, Koll.-Ass. Lunin; EeStimaa Aktsiisiwalitsuse  wanem Ülewaataja, Aollegienrath v. Handt iv i g; Eestimaa Kameralhofi jäutuse ülem, Spreckelsen; EeStimaa Aktfiisiwalitsuse ringkonna ülewaataja Baron Stetnheil; Tallinna Kreiskooli Inspektor Ja hnenh, Tartu Vetrinärkooli Professor Semmer ja ülem kooliõpetaja  Finger; 3. kl.: Tallinna Postkontori ametnik v. Reutz, Kubermanguwalitsufe ametnik Gymnasiumt kooliõpetaja Dr. Kirchhofer, Kreiskooli kooliõpetaja Paucker . EeStimaa noorem Architekt Bernhard, Landstuakohtu Archivar v. Nottbeck; Aleksandri.Gymnastnmi kooliõpetaja. Hofralh A. Iljin- Tallinna Pristaw BrisinSki; randrüisilete ülemad, Kapten  Ponom arow ja Ratshkowski; Tartu Realkooli kooliõpetaja Johannfcn; Tartu Seminari ülewaataja abiline Lange; Tartu suurkooli rehnungi toimetaja -Jakobson.  Stanislause .auutähe 2. kl. : Tallinna Linnapea Aleksander Baron Ürkü.ll, Riia Linnapea R. Büngner; Miilawi Linnapea Baron Hahn; Kurefaare Gymnasiumt kooliõpetaja Faure, Tallinna telegrafi jaama ülem H. Stender; Tartu suurkooli Docent Masingülem  kooliõpetaja Sintenis; 3. kl.: Eestimaa Kubernõri  kanzellei juhataja abiline Michler; KreiSsaadik Graf Keyserling; Wirumaa Kreiskohtu wanem v. Nosenbach; Tallinna Politsei Sekretär Schn mann ' Tartu suurkooli Observator Lindstedt, Docenlid berg ja Koch; Prosector WikszemSki; Sekretär Treffner; Tartu Gymnasimni kooliõpetaja v. Zeddelmann;  Kaiani Vetrinärkooli Professor Blumberg- Peterbnrgi Elisabethkooli kooliõpetaja ja Saksakeeli burgt Zeitungi" toimetaja Paul von Kügelgen. Kuld auuraha, pealkiriaga »Kasuliku tegewuse eest'' on saanud: Tallinna kodanik Wilhelm Landesen; hõbe auuraha sellesama pealkirjaga: Tallinna kodanikud Athanasius  Mitrofanow ja Aleksander Modest dorf, ja Hapsalu kodanik Paul Jürgens. Kuida kirjutab, olla tuntud Märt Mitt kinni möetud ja Wõm linnas wangi pandud. Lihula ümberkaudsete usuwahetajate läbikatsumine on nii lõbusast, kergest ja usinast korda läinud, et neid juba kroonimise päiwil, selle kuu 17. pääwal wöitud ja Wene kiriku koguduse liikekS wasta wöetud on. EeStimaa põldude ja heinamaale kaSivu üle tuleb selle kuu 12. pääwast järgmine ametlik kuulutus: Rukki oras oli heaste talwe wälja kannatanud ja andis head lootust. Suwiwilja kiilwi oliwad wihmased ja wilud ilmad takistanud ; töö oli weel pooleli. Härjapea põllud oliwad head; metsheiua kaswud oliwad weel wähesed. Meie wõime omalt poolelt lisada, et rukis nüüd juba loomas ja metsad ja nurmed haljendamas on. Lätikeeli zeitung ? Valss" annab nõnu, Keisri Majeflälide kroonimise mälestuseks õunapuid küla koolimajade  juure iStnlada, ja kiidab selleks nimelt Wene „Keifer-Atetsaudri" õunapuid. Meie omast poolelt tähendame,  et fee nõnu wäga kena on ja täitmist teenib. Kahju, et natuke hiljaks jäi; aga kui kogudused seda nüüd nõuuks wõtaksiwad, selleks nüüd raha kokku paneksiwad ja puid ka kas sügisel ehk tulewal kewadel istutaksiwad, siis oleksiwad need ikka kroonimise püha mälestuseks kasivamas. Ka oma eneste aidadeõse wõiksiwad taluperemehed Keisri ja Keisri-Prana nime peale õunapuid ja teisi puid istutada,  mille warju all nende lapselapsed istuda wsiksiwad, nagu meie kõikide järeltnlewad põlwed meie armastatud Keisri-Paari suguwõsa warju all, põlwest põlweni puhkamise  paika ootame. Jumal andku! Ka Tallinna linnalaste kcskis leiawad ikka weel hullud jutud uskujaid. Nenda on mvned pahameelised wihawaenn sõbrad juttu wälja lautauud, et , kroonu poo- lOO,OOO rubla saadetud olla, mida Linnawalitsus kas jägama ehk muidu .rahwa" kasuks wõi rõõmuks tarwitama pidi. Linnawalitsus olla aga seda raha oma tasku pistnud, ja olla ? rahmale" palja kõhna pidu, 2000 rubla eest annud. Kust see .kroonu" seda raha witmaks wõtma peab, mida tema ,rahwale" ktugib, ja miks oma põhjatumast hallikast korraga nii palju ei wõta ja ,rahwa" peale sadada lase, et kõik mure ja häda korraga häwitatud saaks, seda ei seleta wihawaenu apostlid, ja selle järel ei päri nende lollid jüngrid. Peterburgist oli kroonimise paiwil ka jutt Tallinna wcninud,  et waua Saksamaa Keiser, meie Keisri suuronu, järSku ära surnud ja sellepärast rõõmupidud ära keelatud olla. Ka seda juttu arwatakse nende , toimetajate" ring» kondadest wäija külwatud olema, kes puhast rõõmu ei salli, kelle nisu nukra meele pinnal paremini idaneb, õitseb, kui rõõmsa meele pinnal. Tallinna rahwastjei ole aga kõik need ärritamises ja tühjad jutud eksitada suutnud. Ilma wähema pahanduseta on pidupääwad mööda läinud. Aga ei! natuke on ka siin olnud, kui see küll ka rohkem mõjunud, ja kui sellel ka kroonimisega  ja ühegi puhta, ehk koguni püha tallitusega wähematki  tegemist ei ole. Tallinna Sakalaste ja Poluwer,sikule