Pul-l-KhtstiS. Pinshdeh kSrwe saares, aset wõtta. Et need kiil ikka weel 80 penikoormat Heratist eemal ou, fliskl tõSleti lilgltSs.laql suurt kära, et Weuelased Herati ära wõtta tahta, ja ähwavdati Indiast 25,00!) meest 44 suurtükiga wasta saata, kuna Kindral Komarowil rohkem ei olla kui 8000 meest- Wene riigi poolt on kinnitatud,  et nõuu ei ole, Herati peale minna, mida ka sellest näha ou, et siis rohkem wäge saadetud oleks et aga Weuelased Inglaste käratsemise läbi ennast mitte tagasi peletada ei lase. Inglismaa poolt käratsetakse edasi ja ähwarvakft Wenelasi, kui ka sõeawäe wõimuga, Penshdeh kõrwe- saarelt tagasi tõrjuda. Mõned Saksamaa lehed hirwitawad ja tähendawad, et ähwardamine wäga raske ei ole, tättminne sel korral aga seda raSkem, sest kui AMhaniStaniõ  estmine suurtüki pauk kostaks, siis saaksiwad Inglased pea aru, et nemad oma 65,000 sõeamehega, miS neil IndiaS on, 250 millioni sealist rahwa st tallitseda ei siluda. Abdnrrahman Khan, AfghauistantMluir, saab sel kuul Indiasse oodatud, kus Wize-Kuningas Lord Dufftrin  temale piirel wasta läheb ja teda suure auuga wasta wõtab. Wenemaa Saadik Londonis on Minister Gladstonega pitkal jutul olnud. Muidugi ou arwata, et see tüli rahuliselt lepitatud saab, et Inglased sel korral järel annawad, sest neil ou oma kodu, Sudauis ja mujal palju tegemist. Muidu woikS Afghautstani piirel ükS tuli tõusta, miS kergest kõiki maailma põlema paneks. JeuiSseiSkist jõudis nende pääwade sees kulla-kild, 346 puuda kullaga, Pelerburgisse. Selle kulla raha-hind on umbes 7 millioni rubla. Teine kild, umbeS 700 puuda saab pea oodatud. Mõlemad on Keisrikoja-Ministeriumi  omad. Kõigekõrgema käsu peale saab sel aastal palju kuld- ja puhast höbe-raha löödud. Tulewal aastal arwatakse  maksmist jälle helisema rahaga algata wõima. Podoolia ja Wolhynia kubermaugudest kaevatakse weel kaugemtui hobuse-wargate üle, kui Kuuramaalt, kus neist tõeste ka mitte puudust ei ole. Kolme aasta käikus on ametliku sõnumite järel neiS kaheS kubermangus 1,807,686 rubla eest hobuseid ära warastatud, mis rohkem  kui 600,000 rubla aasta peale wälja teeb. Kõige rohkem häda tuleb sellest talurahwale, kelle aiuuS hobune sagedast töö aeal ärawarastatud saab, neuda et põllutöö seisma jääb ja majapidamine raisku läheb. Mohilewls olla, kuida sealine leht ,Shisky" kirjutab,  Poolakeele rääkimine awalikkudes paikades ära keelatud.  Sealised Juudid on kirjalikult töutama pidanud, et nemad ka oma keskis Poolakeelt ei räägi. MoSkwast. Suur thee-kaupluS J. M. Klein on ennast konkursi alla annud. Mõlad olla umbeS Imillioui  rubla suured. Aealehe ,NuSsj" toimetaja Ak salk  ow ou kuulutanud, et tema selle lehe wäljaaudmist haiguse pärast Mihkli kuuni seisma jätab. Sukru-kaupluS W. Genner ou ennast 2,340,000 rubla mõlaga konkursi alla annud. Kharkowist. Selle kuu 12. pääwa! algas protsess Taganrogi tolli-ametnikkude ja kaupmeeste wasta, kes aaStal 188) selle eest kohtu alla antud saiwad, et nemad tolli-aluseid kaupast ilma tollita sisse wedada lasksiwad ja sisse wedasiwae, mis läbi kroomile 325,932 rubla eest kahju tehtud on. Lõun ep oot Wene maal hakkawad jõed juba lahti minema ja mitmeS paikas sajab ööd ja pääwad wihma. Balgradis, OdeSsa kubermangus, on koolid Kuraatori lubaga kinni pandud, sest et koolilapsed läbi sopa kooli ei pease. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Riigipääwal on wiimasel tunnil ometigi  need 20,000 marka lubatud, mida Würst Wismari oma kanzellet kolmandema Direktori palgaks päris. Niisamati  on Aafrika randades wöelud koloniide tarwitusteks 280,000 marka lubatud. Niigipääw näib aru saanud olema, et rahwa suurem jagu Kanzleri selja taga seisab, ja annab nüüd pea igal poolel järel. Üks Saksamaa kaubaajamise selts on Zda-Aafrika raudas, Sansibari saare wastaS, 2500 ruutpeuikoormat maad ostnud. Seltsi pälwe  peale on Keiser seda maad oma kaitsuse alla wotnud. Maa olla põlluharimiseks wäga hea, agga kliima Eurooplastele  mitte just tarwiline. Inglismaa Miuisteriumi waSta on Würst Bismark Riigipääwal üht wäga tõsist kõnet pidanud, nimelt sellepärast, et Inglismaa WäljaSpidiste  aSjade Minister, Graf Granville, ParlamentiS asju wälja lobisenud on, miS Inglismaa Saadiku ja Saksamaa walitsuse wahel ,oma keSkis" räägitud saiwad, ja ei koguni mitte öiete, waid niipalju wäljajätmiStega ja lisadega, et sellest Saksamaa ja Prantsusmaa wahel tuSka olekS tulla wöinud. Anstria-Ungrumaalt, Ida-Slawlased walmistawad ennast  Slawi Apostlite, Kyrtlluse ja Methodiuse 1000 aastase mälestuse pühale, mida sel suwelMährenimaal, Welehradt fhloSst ja kiriku juures pühitseda tahetakse ja kuhu sadaiuhanbste kaupa pilgerid oodatakse. Wennaksed KyrilluS ja Methodius tuliwad Byzauzi Keiser Mihhael lil. ae ai, üheksa ma aaslasaea keskel, Tessalomkha maalt, kuulu  lasi wad E vaugeliumit Kaspia mere ääres KhasarlaStele, pärast BulgarlaStele. ja Mährent ja Böhmt maal kus WürStid Boris, Nastiz. Boriwot ja tema abikaasa Ludmilla,  kui ka nende rahwad ristitud saiwad. Kyrillus ja MethodiuS tegiwad kirjatähed Slawi keele kohta ja tülkisiwad  püha kirja Slawi keele, mis aastal 863 WelehradiS  malmis sai. Seal suri Kyrillus aasta! 869 ja olla ka seal maetud, kus ka tema hauda näidatakse, kui selle ehitusest ka arwatakse, et see nii waua olla ei wõi. Methodius sai pärast Roomas Erzpiiskopiks wõitud ja korraldas Paapsti lubaga Mährenis Slawi- Inma4a-teeniStust.  Nende mälestuse pühitsemine oleks muidu Mga kena, aga kahju, et seda Ma politika abinõuuks tarwitada püütakse, kuna see ainult usu asi olema peaks. Poolakad ja teised Rooma-Katholiigi usulised Slawlafed Austria piiretes, Bosnias, Herzogowinas ja möueS teises paikas Valkani poolsaarel, ou juba enne üht Nooma-Katholiigi  usulist Slawi rahwust korralda ja Greeka-Katholiigi  usulise Slawi rahwuse wasta wälja trumbata püüdnud,  mis läbi Austria wöimuskond Slawlaste keskis kinnitatud  saaks. Need päriwad nüüd Slawi Apostleid omale üksi, tahawad Slawlaste suuremat jagu, kes ennoft Greekaõigeusu  poole tunuistawad, eemal hoida, muidugi siis ka Weuelasi, kelle tähtsus selle läbi Valkani poolsaarel wäheueks.  Paapst oli kamal küll ja tõstis mõne aasta eest Kyrilluse ja Methodiuse Pühade sekka. Seda pidafiwad sel aeal ka Greeka-Katholiigt Slawlased lahkeks lepituse täheks oma wasta, nüüd saab aga selgeks, et see üks abinöuu  oli, Rooma-Katholiigi kirikule, s. o. Paapstile, kõige Slawlaste keskiS suuremat wöimuskonda toimetada. Nüüd näimad ennast sedawtisi kaks Köik-Siawlase kogukonda korraldama, Greeka-Kalholiigi Kõik-Slawlased, Weue wöimuskonna  all, ja Rooma-Katholiigi Kõik-Slawlased, Austria  wõimuskonna all. Kardetakse, et need kaks Kõik- Slawlust Kyrillus-Methodiuse pühal raskest ükSteise wasta pörkawad ja seda rahu raskest takistawad, mida Keisrid pidada tahawad. Kasivas Jstriamaal, ön natuke mässamist  olnud, millest aga ilma sõeawäe abita jagu saada loodetakse. Schweizist. üleüldised Anarchistlased, keda Schweizis umbes 8000 tükki olla, halkamad ka sealise walitsusele muret tegema, kes oma maad mitte põrgo-rohu köögiks ei taha teha lasta. Mitmed Aiarchistlased ou Schweizi piiretest  wälja aetud, teised on kiuni pandud. Selle peale on nemad nüüd sellega wastanud, et Ühenduse-paleet Bernis  ja teisi awalikku ehitusi dynamiitiga lõhkuda ähwardawad.  Hiljuti tuli üks kõrgem Prenssi kohtuametnik Zürichi linna, kingsepp Lieske wasta tunnistusi otsima, keda Polilseirath Dr. Rumpfst mõrtsukaks peetakse. Kohtud  on temale lahkest abiks olnud, Kahe Anarchistlase majad on läbi otsitud ja kirjan ära wöelud, mille sisu weel tuttaw ei ole. Bernis on selle kuu 3. pääwal 10 Anarchistlast kinni wõetud. Sedasama olla ka teistes linnades tehtud ja olla seda Ühendufe-nõukogn korralise otsuse peale tehtud. Prantsusmaalt. PaariisiS ja teistes paikades kestawad  Sozialisttaste käratfewad koosolekud ikka edasi, Neuda on Pariisis selle kuu 10. pääwa õhtal jälle üht seesugust peetud, kus tule-kõnesi peeti ja kus Politsei umbes 15 kõnemeest kinni wõttis ja luku taha pani. —- Kui Kaubauzamise Minister Couvier selle kuu 14. pääwal  Parlamentist wälja astus, siiS kargas üks mees rusikatega  tema peale. Minister wastas jalaga, mis pealetungijat  maha wiskas. See olla üks Ministri kaugemalt sugulane, kes sagedast asjata teenistust ja raha pärinud on. Cannes! olla mõrtsukas Inglismaa Kroupriuzi peale kippunud, ei ole aga oma nöuu korda saata suutnud.  Hiljuti suri lehe cks pvuple" toimetaja, lules Valles ära ja sai suure auu-käraga maha maetud. Ka Saksa Sozialistlased oliwad temale uhke auupärja muretsenud ja tahtiwad surnukirstu peale pauna.  See pahandas aga üliöppijate ,rahwuslist" meelt, kes wöeraste peale kargasiwad ja koledat kiskumist tegiwad. Kõik „wabaduse" ja „rahmuse" auukS! Khiiulaste üle saadud wöidud on suurt rõõmu sigitanud, nüüd olla seal aga edasitungimine seismas, kuuni abuvägi senna jõuab, sest endine wägi ou waewast ja tõbedest täitsa wälja kurnatud. Üllewabalased, keda ParlamentiS teks" nimetakse, on nöuuks wõtnud, üht koosolekut pidada ja seal otsuseks teha, et Ferry kõige oma Ministritega, kaebtuse alla pandud saaks, selle eest, et tema ilma Parlamenti  lubata KhiinlaStega sõda peab. ,Wassakupoolised"  räägiwad küll ikka ja igal poolel walitsuse wasta üksnes waStaräikimiseks, aga sell korral on neil õigus. Annami walitsufega tegi Prantsusmaa walitsus kaupast, miS Khlina üliwalitjuse-õiguse wasta käi st ivad, ja kui Khiina walitsus selle juure midagi tähendas, siis waStasimad  Prantslased suurtükkidega, ilma sõeakuulutuseta, ja lõhkesiwad Khiina linnast, sadamaid ja laewu, ksik ilma korralise koduse nõuupidamiseta ja ilma sõeakuulutuseta. Nüüd tahawad Prantslased ka weel wöeraid laewu läbi otsida ja ka riisi söea-salakaupade sekka lugeda, kuida seda iialgi weel tehtud ei ole, ka seal mitte, kus sõda pärast korralist kuulutust peeti. See kttik ou üleilmlise seaduse wastu, mis Prantslastele Khiinas rohkem rööwlite kui auusa söeameeste nägu annab ja au ustu st Euroopa .hariduse"  kohta suure matt ei kosuta. Et ,wassatupoolised" oma nõuga korda saaksiwad, seda on raske uskuda, sest Parlamenti häälede-enamns on Ferry poolt. Ameerikast. Ühendatud-riikide uus Präsident, Cleveland.  ou oma ametit 4. Paastukuu (20. Küünlakuu) pääuM alganud, ja on ka juba oma Ministreid nimetanud.  Teiste hea asjade kestis tõukab tema ka awaliku ametite saamist ja õiguse saamist raha eest, kuida see paraku  Ameerikas pruukiks on. maha rõhuda. - O'Douno« van Nossa on omast haawast juba paranenud. Kuida pärast leitud, ei olnud see rewolwer millega Mistress Dudley laskis, pea muud. kui üks mängu riist. Dyuamiitlaste  peamees ei ole siis ka palju muud häda saanud, kui ühe krammi naha sisse. Aga see kangelane, kes teisi sadade kaupa dynamiitiga surmama ärritab, on ennast oma wahwuse poolest nii wilets näitanud, et tema muud teha ei teadnud, kui ühe naesterahma wasta appi karjuda! Mistress Dudley peale ou ametlikult kaebtus tõstetud, surmamisekatse esimese graadi pärast. Kohtu ees ou Mrss. Dudley üsna lahke, ei näi arugi saama, et tema midagi teinud on, mis teda nuhtluse alla saatma peab. Arwatakse, et tema pea-ajud täitsa kordas ei ole. Columbia riikis.Löune-Ameerlkas, on mässamine. Küünlakuu  18. pääwal olla mässajad walitsuse wäge löönud ja piirata nüüd Cartagena linna 800 mehega ümber. Selle mässamise läbi wõikfiwad Panama kanali tööd takistatud saada. Kiriku teatused. Zaam kirikus: 2. Paastu-kuu pääwal, Keisri herra troonimise  pääwal, teeb pastor Grohmann kellu 1 jutlust ja wõtab pärast seda lauarahwast pihtile, paStor Ahmuth wõtab kellu 12 pihtile. 3. Paastu-kuu pääwal tecb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Lanlulehed arntegemisega waeste hoolekandmisest waeSte heaks. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat  pastor Ahmuth. 6. Paastu-kuu Pääwal kellu 5 teeb pastor Ahmuth paastu jutlust. Kaarte kirikus teeb 1. Paastu-kuu pääwal, kellu 5 pärast lõunat pastor Brasche paastujutlnst. Keisri herra troonimise pääwal,  2. PaaStu-kuu pääwal on Jumalateenistus kellu Püha- Pääwal 3. PaaStu-kuu pääwal teeb pastor Treuer jutlust ja Kaarlekiriku  õpetaja wõtab õpi-lapsed esimest korda lauale. Lanlulehed on une leeritoa heaks. Laualekirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9 —12, Pihti laupääw kellu 1. Wha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Laupääw, Keisri herra troonimise paäwal, on Jumala teenistus kellu 1 ja on ühteaegu lauarahwa pihtimine. Zaani kirikus. Ristitud: Wilhelmine Marie WidaS. Mihkel Jakob Trik, Arthur Ernst Johannson. Karl Ludwig Grossfeldt.  Christfried Johannes Laasmann. Maria Louife Lõbbn. Martin  August Joost. Friedrich Leopold Lnur. Johann Gottsried Otsmann.  Vertha Amalie HüUdmann. Wilhelmine Marie Tamberg. Helene Antonie Rumbach. Woldemar Johannes Mikker. Johannes Hermann Welberg. Emilie Elisabeth Karik. Susanna Elisabeth Jacobson. Adolf Woldemar Jeberg. Maetud: Jaan Kedik, WoorimeeS 33 a. Alcxander Ferdinand Adamson 7. k. 20 p. Anna Elisabeth Blnm 1 k. 20 p. Anna Halik, Gustavi abikaasa 35 a. 6k. 26 p. Christine BesproSwani, Jaani lesk 71 a. Amanda Leontine Maris Gehgard 5 a. 4 k. 12 p. Anna Carolinc Griiner, Petri lesk 74 a. 10 k. 4 p. Hugo Engelbrecht Nogen 2a. 10 k. 8 p. Louise Wilhelmine Koppel 1 a. 5 k. luh.l-waimu-kirikus. Maetud: Kingisepa meistri praua Minna Aggastld 48 a. Iga langetõbise, krambi- ja nerwihaigele woime meie üle maailma kuulsaks saanud ja kõige lahlsamatest tohtritest  heaks kiidetud härra professor Dr. siberi, paris, plaes äu Iröao, 6, parandamise wiist soowida; seepärast kellel ülemal nimetud haigus on andku seda julgeste nimetud tohtrile teada ja palju, kes oma terweks saamises kahtlased on saawad oma tormise jälle. Tema juures leiawad sarnatfed haiged waikest paranemise paika ja waesuse  peale saab waadatud; nii kui kuulakse ep ole sea! suure linnas hinnad mitte üle määra kõrged. Kirjalikult saab parandnd kui algus targu ülesantakfe. Weel peab tähele panema et herra Prof. vr. Albert wast pärast paranemist  maksu pärib.