tika-mehed. Ja Eesti talurahwa! ei olnud mitte waja, omale laiendatut politika-õignst Võitlemise waral saata, seda on kõige selgemast sellest näha, et see öigufe-laienduS ootamata, pärimata ja teadmata talurahwa kätte langes. Ja ka seda ei wõi ükski salata, et kui oma-tallitus kogukonna  asjus kogukonna enese kätte langes, et siis möis.  nikud seal talurahwale stSse seadmiseks abiks ja tugtks oliwad. Kuida wõiks fiis üleültse meie maa kodanlikkus ehk seisuslikkus eluS seisuslikkudest erakondadest, ehk politika-parteidest  juttu olla? Nendest woib aga üksi seal rääkida, kus üks seisus teise seisuse käest omale laiendatud õigust wälja woitleb. Kui meie maal kodanlikkus ehk politika elus erakondadest  ehk parteidest juttu olla ei wõinud, siis wöis seda weel wähem kirikltkkus elus olla. Meie maakirik, see on Ewang. Lnth. usutunnistuse kirik ei ole siin ega kusagil teisel maal politika wõimust nöuudnud ega wõinud seda nõuuda, sest see on otsekohe selle kiriku enese waimu wasta. Meie kirik ei ole muud ega taha muud olla, ega wõi oma waimu järel muud olla tahta, kui aga üksi üks pühitsuse ja õpetuse keda. iialgi mitte üks politika koda, mis ilmalikku wõimust pärida tahaks. Kuida siis si u ühest kiriklikust erakonnast rääkida wõiks. mis koguni weel rahwusliku erakonna wasta wõitleks, sellest ei suuda osawad  politika-mehed aru saada. Et aga meie kodumaaal iialgi rahwuSlikku waenu tuntud oleks, seda wõib nii sama mähe tõeks tunnistada. Sellel waenul ei ole siin ka koguni mitte seisupinda. Wõtku ometigi meie rahwuslikud tülikihutajad kord wacwaks  ja waadaku sette seisuse nimekirja läbi, keda nemad äranis .SakslaSteks" nimetawad, see on, meie maa rittreseisuse  ehk mõisnikukogu nimekirja. Seal leitakse kõige Euroopa rahwaste nimest: Sakslast, Rootslast, Taanlast, Inglast, Prantslast, Wenelasi, ja ka Eestlasi, kui need ka Saksa nimede all peidetud on. Eestikeeli nimest kannawad selle asemel mitmed kuulsad Balttmaa rittreseisuse liiked, kes EeSti sugust ei ole, ja nemad on neid Eestikeeli nimest läbi maailma kuulsaks teinud sa auu fisse tõstnud. Juba wanal pärispõlwe aeal oliwad mõned Eestlased - kõrgema õpetuse läbi seadust mööda kõrgema seisuse fisse tõusnud ja ükski ei olnud wiltu nende peale waatand sellepärast, et nemad Eestlased oliwad. Kui aga talurahwaS  priiks lastud sai, kui rahwa enese õpetuse järg kõrgemale  tõusis ja warandus kaswis, siis astus Eestirahwa poegadest ikka rohkem noori mehi suurkooli, ja seal ega pärast seda ei ole ükski neid nende suguwõfa pärast wihkand  ega põlgand, ega ole nendest lahkund, waid nemad elasiwad oma teisest sugust wõsund seisuse osalistega, kui sarnalised sarnaliStega ja kui sõbrad söbradega. Sakslased  ja Saksa koolides kaSwatatnd Eestlased on üheS Eesti keelt uurind, kosutand ja edendand ; kuida wõib fiis siin rahwuSlistest eesõigustest, erakondadest ja nende wõitlemistest  jutt olla? Kus üleültse riigi seaduse järel seisused on. seal on alamatel seisuste! ikka raskem ülemate seisuste sisse tõusta, aga kui ükski järeluurida tahaks siis lejaks tema kergest, et ühegi maa talurahwa seast niipalju mehi suurkooli õpetuse läbi ülema seisuse sisse tõusnud ei ole, kui just Eesti talurahwa seas. Weneriigi seisusteseadust  ei ole aga mitte .Sakslased" teinud, waid seda tegi Wene Keiser Peter Suur. ja Sakslased ei ole siin iialgi oma rahwasugu pärast üks ülem seisus olnud, waid niisamati kui kõik teised, oma seisusliku sündimise pärast, oma õpetuse-järje ehk oma kroonuteenistuse pärast. Weel rohkem: Eestlased ei ole iialgi Sakslaste päcised ehk kogum Sakslaste .orjad" olnud, kuida meie kannukallajad  kõlawates politika kõnedes nii suure himuga jutustawad,  waid ükfi talupojad oliwad riigiseadust mööda mõisnikude pärised, kuida nemad seda selle aasta-saea hakatuseni kõikis Euroopas oliwad ja Wenemaal, meie laiemal isamaal weel poolsada aastad hiljemini oliwad. Eestimaa mõisnikud et olnud ka kõik Sakslased ja Eestimaa  talupojad ei olnud kõik Eestlased, waid wiimaste keSkis on Wenelasi, Rootslasi ja Sakslasi. Rahwuslikkusi eesõigusi ei ole siin iialgi olnud waid kõik eesõigused oliwad  üleüldist riigiseadust mööda seisuslikud eesõigused. Seisuslikud eesõigused wähenefiwad ja kadusiwad aga rohkem ja rohkem sedamööda, kuida alam seisuS oma õpetuse-järges kosus, ülemast seisusest takistamata ja koguni ülema seisuse abil tõusis ja kosus, ja kiiremini kosus, kui seda ühegi! teisel maal nähtud on. Ja just se on meie maa õnnistus olnud, et talurahwa  ja üleültse alama seisuse politika õigused selle seisuse  õpetuse-järjega ühes kaswasiwad. Laiendatud õigustega  tulewad ikka ka Kstmdatud kohused ja üksi kõrgem õpetuse-järg annab rahwale osawuft ja jõudu, laiendatud õigusi tarwitada ja laiendatud kohust kanda ja täita. Sedawiist sigib rahuline ja korraline edendns kindla, kõikumata põhja peal, ja selles edenduses seisis Eesti rahwas, ja seda rahulist ja korralist edendust ei olnud Eesti rahwale mitte rahwuslised ja seisuslised, wõitlewad erakonnad saatnud, waid kõige maakodanikkude ühemeeleline töö, kuida se iga seisuse kohaline, oli, ja see töö edendas kõiki. Aga meie kestis on mehi ülestõusnud, kellel nii läbemata himu kuulsa nime järel on, et nemad oodata ei suutnud, künni nende rahuline hoolas töö neid kuulsaks teinud ja oma kodumaa kodanikkude keskis auu sisse tõstnud  oleks. Sesugufi mehi on ka juba enne, on igal aeal ja iga rahwa keskis nähtud. Wanal aeal raius Greeklane Alzibiades oma kalli koera uhke saba takka ära et aga Alheni linn temast räägiks, ja teine Greeklane, HerostratoS pistis koguni kuulsa Diana-templi põlema, üksi sellepärast, et tema nimi kuulsaks saaks. Meie maa kuulsuse-kullid, kes ennast .rahwamehed" nimekamad, on pea sedasama teinud, nemad on meie rahutempli põlema pistnud. Kuulsuse himulised oliwad kuulnud ja oliwad lugenud,  kuida teistel maadel ja teistes riikides rahwas ennast erakondadesse lahutanud on ja kuida erakondade eeswedajad  rahwakogudes ja Parlamentis kõlawaid kõnest peawad.  Meil oliwad wõitlemised rahwasugude ja seisuste wahel tundmata, sest kõik sugud ja seisused nõuudfiwad üht ja sedasama otstarvet, se on üleüldist haridust ja elupölwe  kergitust. Meie riigiseadus ei tunne Parlamenti, sest meie Keiser on Ükmvalitseja, keS oma Ministritega kõik riigi-asjad tallitab ja ükfi aga mõnel korral seisuste ja seltskondade poolt nende iseäraliste tarwituste ja soowimiste  üle teadust nõuuab. Parteist meil ei olnud ja Parlamenti meil ei olnud, kus kuulsuse himulisel) oma kõne-osawust oleks läikida lasta wõinud. Nende himu ei lasknud neid aga rahul magada, sellepärast luuletasiwad nemad meile .parteist" ja kallastwad wiha ja waenu nende sisse ja wõitlesiwad kõlama kõnega luuletatud mastaste wasta. Ja nemad kand st ivad wserast tültwaimu seltside fisse, mis ükfi waimuharimiseks ja elukenaduse ja majaja  põllupidamise kosutuseks asutatud oliwad. Nemad püüdsiwad  nendest seltsidest omale Parlamenti teha, mtlleS asjade üle wcielda wõikfiwad, mis ka ne>l seltsidel oma põhjuSkirjade, se on seaduse järel, midagi tegemist ei olnud. See on see tüli, mis lahutust Eesti Kirjameeste Seltsis sigitas, mis tegewaid kirjamehi wälja astuma sundis, nenda et aga kirjud mehed üle jäiwad ja Eesti Kirjameeste Selts nüüd Eesti Kirjumeeste Seltsiks muudetud on. Kuulsuse himulised kõnemehed räägiwad .rahwuslikust parteist" ja panemad .Sakslased", .Baltlased" ja ,kiriklasel»"  selle oma partei wastaseks. Milla ja kus ja kuida on need rahwa ehk Eesti rahwa edenduse wasta wõitlend? Sakslased on hoolsusega  ja osawusega Eestlaste waimuharimise, Eesti keele ja kirjanduse kallal tööd teinud ja teemad edasi. ,Baltlased"  ei ole ükssi era rahwas ega erakond waid on kõik need rahulised kodumaa kodanikud, kes rahwasugude wahel sõbrust sigitada ja iga rahwasugu omas rahwuseS ja keeles alleshoida ja edenda, ühendatud kodumaa waimu iga rahwasugu ja iga kodumaa poja südames äratada tahawad.  Ja koguni ,kiriklasel»" ? Seda hoolast tööd, mida meie maakirik Eestlaste waimuharimise, Eesti keele ja auufa Eesti meele kallal teinud on, seda wõiwad ükfi wihased tülikihutajad ja wiletsad kannukallajad salata. Eestlastel ega EeSti õigel edendusel ei ole wastaseid. Üksi nende wasta, kes tüli kihutada ja tüli waral wöerast keelt ja wõerast meelt Eesti rahwa sekka istutada püüawad  kes ühegiks salatarbeks meie maakirikut teutawad, üksi nende wasta seisawad need kui üks mees, keda tülikihutajad  .Sakslased, Baltlased ja kiriklasel»" nimetawad ja sõimawad. Rahwuslisest parteist j rahwawastasest parteist ei wõi juttu olla, waid üksi aga tüli parteist  ja rahu parteist. Tülikihutajad, kes ennast .rahwamehed" nimetawad, räägiwad wabameelelilest parteist ja w ana meele li se st parteist. Just nende meeste läbi, keda .rahwamehed" wanameeleliseks nimetawad, on rahwakoolid ja on talurahwa kosuw elukord,  kruntis talukohtade põhjusel korda Libekeelelised  .rahwasõbrad" on nimelt wiimast rasket ja tähtsat  tööt oma jõudu mööda takistand ja katsuwad ka nüüd weel takistada, kus see weel tehtud ei ole. Mõistliku wabaduse wasta ei ole siin ükski pannud, aga üksi nende .keerutama! kohisewate wabaduse ojade wasta, mis seaduslikku  elukorra löhuwad, nagu tallitsemata kewadesed weed, mis rahwaft ilmalikkude ja waimulikkude ülemate ja õpetajate wasta wihale kibutamad. Meie maal ei wöt wabameelelisest ja wannameelelisest parteist juttu ollawaid  üksi aga lõhkuma st parteist ja alleshoidwast  parteist. Esimene kihutab edasi, ilma et ütleks kuhu. Teine püüab rahwast selle seadusliku  ja uskliku pinna peal pidada, sellel tuntud ja teatud edenduse-joonel alleshoida, mis rahwast juba nii kaugele wiis ja mis ka neid edenduse-seltsist asutas, mida nüüd lõhkuw partei oma tallermaaks muuta tahab. See on l õ h k u w partei, keda meie uutmoodi .rahwamehed" w aba m eeleliseks nimetawad, ja see on alleshoidaw  partei keda need .rahwamehed" wanameeleliseks  nimetawad. Esimese pool seisawad wägiwald- sed uuendajad, teise pool seisawad rah kosutajad. Wiimased on need, keda tülikihutajad, l .Sakslast, Baltlast ja kiriklast" kiufawad ja teutawao. Rahulisel edenduse-tee! ei oleks meie maal iialgi parteid sigida wõinud. Kui aga ühel poolel seda pinda lõhkuma hakati, mille peal tõsine Eesti rahwuS seifis ja rõõmsast ja lahkest edasi astus, siis pidi teine partei juba iseenesest üleStöusma. Need parteid on nüüd nähtawad lahutust Eesti Kirjameeste Seltsis sigi taud, ehk ütleme selge sõnaga  wälja: See nendanimetalut .wabameelellne partei on Eesti Kirjameeste Seltsi lõhkund! Juba mõnest aeast saadik kihutas .Sakala" kõiki rahutumaid maimust, kellel kirjandusega midagi tegemist ei olnud, Kirjameeste Seltsi, et aga see nendanimetatut  .wabameeleline" partei nende häälte läbi walitsusele  saaks. Sedawiist muuksiwad Sakalased rahulist Kirjameeste Seltsi politika klubeks, Rahuliste! kirjameeste! ei wõinud pärast muud nõuu üle jääda, kui seltsist wälja astuda, sest palgatud häälede paljusega tehti seal otsuseid, millel kirjandusega midagi tegemist ei olnud, ja tuntud rahulised kirjamehed pidiwad oma nimedega kõiki neid enam ehk wähem nurjatumaid ja tühje tempusi katma, niikaua kui nemad Seltsi kiikedeks jäiwad, sest häälepaljusega  tehtud otsused oliwad ikka kõige Seltsi otsused. Meie ütlesime ülemal, et see kurwastaw juhtumine ühes ka rõõmustaw juhtumine oleks. Röömustaw on see sellepärast, et nüüd kord selgust segase asja sisse tulnud  on. Eesti Kirjameeste Selts oli ikka tähtsam Eesti Vaimuhariduse asutus ja kõik see pidi juba suurema usalduse  all seisma, mis sellest seltsist wälja läks. Kuida ja missuguse häälepaljuse waral üht ehk teist otsust seltsis tehti, seda ei wõinud rahwas teada, seda teadfiwad ükfi seltfiliiked ja teadfiwad ehk märafiwad need, kelle amet kirjandus ja politika on. Rahwas usaldas iga otsust, kui fee ka wõõriti ja seltsi paremate liikete meelt wasta oli, ja kirjamehed ja politikamehed, kes sellest seltsist eemal seifiwad, ei wõinud pärast enam ühtigi usaldada, mis sellest seltsist wäljatulnud oli. Ikka pidiwad nemad kartma, et neil otsustel midagi salatarbet oleks, kuida ka juba see sõna .rahwuSlik" iga tõsise rahwasõbra usaldust kautanud oli, sest selle nime all nõuuti eesmärkifi taga, mis seda ehk teist olla wõiwad, mitte aga rahwusl  i s e d. Paremad rahwasöbrad on nüüd mehisel meelel sellest seltsist wälja astund, nüüd teab igaüks, et seal aga weel kiustet taga aetakse, mitte rahwuslist kasu. Petta woib ennast selle üle nüüd aga ükfi weel see, kes ennast mägise petta lasta tahab. Se lahkumine tähendab lahutust Eestlaste ja Sakalaste wahel. Meie loodame, et Sakalaste  wõit neile kalliks läheb, et pärast tõsiste kirjameeste lahkumist nüüd ka need, kes weel seltsi fisse jäänud on äratunnewad, et selts eksiteele weetud sai ja et nüüd, kus enam wastaseid ei ole, tüliwaim iseenese tules ärapõleb. Sedawiist wõib õhk puhastatud saada ja aegamööda läheb rahulistel kirjameestel Võimalikuks, uueste seltsi fisse astuda ja oma rahulist tööd õnnistusega tallitada. Ükfi siis wõiks jäädaw kahju tulla, kui kihisew politika waim nüüd seltsis nii suurt wõimust wõtaks, et selts Riigiwalitsuse  poolest koguni ärakeelatud saaks. Uusi seltsist asutada näitab käesolewail päiwil raske olema. KurwaStawad  ilmumised näitawad Riigiwalitsuse usaldust Eestirahwa rahulise waimu peale raskest põrutanud olema. Püüdku siis need rahulisemad mehed, kes weel seltsi jäiwad  ja kelle armastust Eestirahwa wasta partei-leegid täieste ärakörwetanud ei ole, püüdku need .keerutawat kohisewat" waimu soigutava ja sedawiist Eesti Kirjameeste  Seltsi alles hoida paremate aegade peale! Omalt maalt. Tallinnast, .Ristirahwa Pühapääwa Leht" kirjutab  oma Nr. 36. sees: .Järeltulew tunnistus rahwa seast on kaua aega meie käes seisnud; nüüd on wist paras aeg seda lugijatele meele tuletada, sest et mõned mehed jälle meie koolide kallale  on kippund. Awalik tunnistus. Helme kihelkonna rahwa-koolmeiftred : J. Jakobson, J. Wahhi, A. Supp, O. Ruud, P. Roosmann, J. Miljan,  P. Stellmacher, H. Roosmann, J. Warres, J. Supp, J. Kotsmann, T. Rosenberg, J. Kukk, J. Prosa ja H. Prosa on kohuseks armand allseiswat awalitkn tunnistust anda: .Tartu Eesti Seitungi ütelda, kirjutab .Sakala": Eesti rahwa seas liikus juba ammu se soowimine, et rahwa, nimelt küla- ja kihelkonna-koolid Lutheruse kiriku walitsuse alt ära kroonu ehk ministeriumi walitsuse alla saakfiwad". Sesugune soow on uuemal ajal ikka elawamaks  kaswand, iseäranis Wiljandimaal ja nimelt seepärast, nagu ,Tartu Eesti Seitung" ütelda: Rahwas on selgeSte aru saanud ja näeb ise oma silmadega, kuda Lutheruse kiriku koolid usu-õ petusega ja kirikliku