peale, ning lapsed jäiwad mõlemad üksi koju. Kui ema paari tunni pärast jälle koju tagasi tuli, awaldas  ennast kõige koledam pilt tema silmale, mis inimene  kunagi näha wõib. Wanem wend oli weikse õe ülespoonud, oli siis ise nööri noaga katki tahtnud lõigata, aga seal juures meel õe kaela sisse lõiganud. Igamees wõib arwata, mis ema süda selle koleda werise pildi juures ütles. Kirjasaatja arwab, et wanemad  lapse kuuldes wist kurjategijate ülespoomisest on rääkinud ja poisikene seda mängides tahtnud järele teha. See hirmus lugu annab laste wanematele mitmetsugu  märkust. Kuuramaalt. Kuuramaa wallawanemad oliwad  Keiserliku Majesteedile 19. Weebruari kuu päewaks  ühe päewapiltide albumi tänutunnistuse awalduseks  annud, kus mitmelt poolt Kuuramaalt talukohtade  pildid ülesse oliwad wõetud, et selle läbi tunnistada, kui mõnusaste wiimasel ajal Kuuramaa talupoegade seisus edasi ja õitsema on läinud. Nüüd laimawad Saksakeele ajalehed selle albumi kokku seadjaid,  et seal üksi Kroonu mõisadest wõetud talude pildid ülemal olnud ja paljalt üksainukene pilt pärismõisadest, ning seegi üks lagunenud onnikene. Kui Kuuramaal  lugu niisama on, nagu siin meie juures, siis meie ei saa aru, kuidas Saksakeele ajalehed seesuguse kokkuseadmise üle ennast wihastada wõiwad. Selge on jo igamehele meie maal, et seal waldades, kus talukohad meel päriseks ei ole ostetud ja kus mõisad Kroonu päralt ei ole, talu hooned ja põllutöö praegu weel kõige nurjatumas olekus seisawad. Selle lehe wäljaandja on mullu aasta üht teenijat otsides kogemata  Lõhawere mõisa taludesse (Suure Jaani kihelkonnas)  juhtunud, kus need talud weel päriseks ei ole müüdud, aga kus elumajad nii hirmsas olekus oliwad,  et ennast häbeneksime, seesugust onni oma koha peal sigade laudaks tarivitada. Seesugused hooned on tõeste wäärt, et neid. tulewikule jäädawaks mälestuseks  ülesse maalitakse. Seal aga, kus talud päriseks  müüdud on, muudab ennast asi mõne aastaga kohe töiseks, sest meie talupojad teemad ööd ja päewad  läbi tööd ja elawad seal juures kõige waesema toiduga edasi, kui nad aga julged on, et nende töö palk neile enestele jääb. Oleks meie maal seesugust albumi walmistatud, nagu Kuuramaal, siis oleks, kui see album meie maa elust tõe wäärilist pilti oleks tahtnud anda, üks ainus pilt meie müümata onnitalude  seast wäga wähe olnud, waid neid oleks õige mitu pidanud olema. Peeterburgist. Suurhertsoglik Kõrgus Prints Aleksander Hessen-Darmstatist on oma poja Ludwig von Battenbergiga 7. Märtsil Peeterburgist  Saksamaale tagasi sõitnud. Würst Aleksander  I. Bulgaariast on 11. Märtsil Peeterburgist teele läinud ja 20. Märtsil Tirnowa linna jõudnud. Seestpidise ministri herra käsu peale 5. Märtsist  on „Golos'i" ajalehel kahe kuu peale ära keelatud,  kuulutusi wasta wõtta. Wene saadik Prantsusemaal, würst Orlow, on 14. Märtsil Peeterburgi jõudnud. Peeterburgis saab 22. Aprillist künni 2. Maini suur hobuste näitus olema. Auuhindadeks  on 12,000 rubla ära kinnitatud. Kes oma hobust sinna näitusele tahab wiia, peab seda kõige hiljemalt künni 2. Aprillini grahw Nirod'ile ülesandma LaWMMiieMn 28.) Mõned ajalehed teawad jutustada, et kurjategija  Hartmann ühe Saksa kaupmehe poeg Arhangelski  linnast olla. Jaltast. Endine Kroonumaade minister, kindraladjutant  Aleksander Aleksejewitsh Selenoj on 9. Märtsil omas suwemajas ära surnud ja 12. Märtsil maha maetud. Poolamaalt. Poolamaa rahwa hulk oli 1878 aasta lõpetusel 6,976,356 hinge, ning oli ühe aasta sees see rahwahulk 105,214 hinge suuremaks kasunud. Warshawi päälinna rahwa arw on 336,703 hinge. Aastal 1878 sündisiwad Poolamaal 266,499 last, kellest 9033 eksinud last oliwad. Wõeralt maalt. nias pereeit mvermangu walitsuse linna, kust neid aga ratsa politsei jälle minema kihutas, peale selle, kui mitmed majad põlema oliwad pannud. Mitu rööwlit jäiwad surnud wõitlemise koha peale maha. Konstantinoopolist. Tü.rai soldatide elu ei wõi mÜtekergeoÜa. Et Türgi "ralaga täitsa pankrot on, sellepärast ei jõua ta ka sõawäe moona wälja maksa, ja wahemehed, kes seda moona mõla peale muretsewad, annawad selle eest nn halba kaupa, kui wähegi wõimalik on. Nii on Jaaninas olewad soldatid nii halba toitu ja nimelt liha saanud, et nad hulga kaupa haigeks jäiwad ja ka ära suriwad.  Seal saatsiwad nad ühe korporali ja ühe feldwebli  Jaanina kommandandi juure abi paluma/ aga see laskis neile igaühele 80 witsahoopi anda, tegi nad liht soldatiteks, kelle endist teenistuse aega sugugi enam ei arwtzta, ja seadis nad töiste pataljonidesse teenistusse. Töist 80 hoopi laskis neile siis weel Mehmet Zeenis Pashaa anda. VariiW. Jesuiitide kindral paater Beckx on ParWlnma" jõudnud. Tema peab seal kiriklaste partei mõisnikute ja päämeestega nõuu pidama, kuidas igal pool maal rahwast riigiwalitsuse wasta ülesse wõiks kihutada, et nad ennast Jesuiitlaste poole tunnistaksiwad.  Kiriklaste ajaleht „Univers" ässitab juba õige häbematal kombel kõiki katoliiklasi riigiwalitsuse wasta üles. Tema kirjutab: „ Tagakiusamine on alustanud  ; otsus, kellega Jesuiitlust trehwatakse, trehwab kõiki katoliiklasi. Wihawaenus usu wasta kiusatakse Jesuntlasi taga" n. n. e. Ühe rikka rentjee ehk rahamehele Pariisis,  kellel ühtegi muud ametit ei olnud, kui omast rahast elada, Lulr tuju peale, juba elu-ajal omale kirstu walmis teha lasta ja teda proowida. Nüüd on ühel ilusal päewal majaperemehele meele tulnud, et wana rikas herra enam sugugi ennast ei näita. Tema läheb rikka ukse taha kuulama, ja seal kõlab temale toast hoigamise heal wasta. Nüüd tehakse uks wäekaupa lahti ja leitakse, et wanamees kirstu oli heitnud, ega enam wälja ei saanud. Seal lõhuti siis paar kirstu lauda katki ja aidati wang omast tahtmata wangihoonest wälja. Kas sellel rikkal mehel pärast weel himu oli, oma kirstu proowida, seda ei räägi ajalehed. missioni jutlusetegija G l oAner, Berliini missioni seltsi liige, on Inglismaal  Lõuna-Aasrika missioni tööst jutlust pidanud. Selle jutluse järele on Berliini missioni seltsi poolt 57 missionäri Lõuna-Aafrikas, kellel 42 kirikut, 8000 koguduste liiget ja 3 5 kooli. Zuulude keel olla üks wäga raske keel õppida, ja Glockner olewat neli aastat õppinud,  enne kui selle keele kätte sai. Glockner tunnistab, et Kahwrid ja Zuulud seal, kus neid meel missionärid ei ole õpetanud, omas põlises olekus wäga auusat elu elawad: nemad ei joo wiina, ega ei warasta ja on wõeraste wasta lahked. Kus nad aga walge Eürooplastega  kokku puuduwad ja nendega suuremalt läbi käima hakkawad, seal lähemad nende head eluwiisid pea kautsisse ja nad õpiwad kõiksugu kurjust. Kauba hinnad Tallinnas. 22. Märtsil 1880. rbl. kop. Sool, tünder 9 50 Weiste sool, 10 puudaline tünder 9 Rootsi heeringad, tünder. ... 14 künni 18 rbl. Räimed, tünder 14 „ 16 „ Heinad, puud 35 Oled, puud 20 Soome raud, taotud lattides, pärkap. 24 Ahju puud, kase puud, süld . . 6 „ „ kuuse ja männa, süld 5 Kiwisõed, puud , 20 Inglismaa kiwisõed, tünder . . 10 Telliskiwid, tuhat 15 künni 20 rbl. Kartohwlid, tshetwerik C/s tshtwrt.) 80 „ 85 kop. Röösk ehk hapu piim .... 4 „ 5 kop. Laua wõi, nael 35 Köögi wõi, nael 24 künni 27 kop. Munad, paar 4 Kirja wastused. 144) G. R. R—s. Täname. Leiate tänases numris. 145) J. L. H—s. Wäga rõõmus kuulda, et Eestlased ka Lätimaal  oma keskel 19. Webruari nii mönusaste pühitsenud. Kahju, et meie ruum neist pidudest pitkemalt jutustada ei luba! 146) J. L. W—s. Oleme kõik kätte saanud ja saame tarwitama,  ehk küll nii ruttu wõimalik ei ole. 147) G. H. R—s. Terwelt ei kannud ruum trükkida; oleme lühendanud. Soowime head õnne uue tööle! 148) T. P. S—l. Ei sünni trükkida. 149) J. L. W—k. Seesugused teu-orjuse kontraktid on seaduse poolest keelatud. Kui Teie mõisa herra neid tänawu Jüripäewal Teile lubab anda, siis ei wöi nad kõhtude poolest kinnitatud kontraktid olla, sest et keegi kohus seesugusi scadusewastalisi kontraktisi ei tohi kinnitada. 166) J. O. K —s. Meie saame sellest asjast pea ühes iseäralises  juhikirjas pitkemalt rääkima, ja wõime siis ka Teie lugu nimetada. 151) Koolm. A. T—s. Oleme jutustanud, aga nii pitkalt ei olnud wõimalik. 152) J. S. T—s. Mullu aasta lõpetusel oleme omi kuulutusi iga wana lugejale kaks eksemplari ära saatnud. Aga mitmes kohas on neid wargad, enne kui omanikude kätte ulatasiwad, paigale pannud. 153) P. J. S—s. Parem oleks, kui Teie seda lugu Wenekeele ajalehes «maldaksite. 154) J. L. K—s. Oleme lühidelt jutustanud. 155) T. E.-U—s. Täname wäga nende mõnusa annete eest! Meie oleme küll peaaegu iga tükki pidanud muutma, aga sellest ei ole lugu, tehke seda tööd hoolsalt edasi, Teil on selle poole rohkeste looduse  andeid. 156) J. T. O—s. Teie wana jutt on õige kena; kirjutage sarnatseid weel ülesse, kui tunnete. 157) H. J. R —s. Teie kirjad oleme kõik kätte saanud ja täname wäga. Kirja teel pitkemalt. 158) C. R—p M—s. Oleme liig palju seesugusi kirju saanud, ei wõi kõik trükkida. 159) AIH. B —s. Saame awaldama, aga wdtab weel natukene aega. 160) K. P. N —s. Sellest asjast on meile töiselt poolt juba pitkemalt kirjutatud. 161) J- J- A—s. Oleme lühendatud trükkinud. 162) A. R. Ä—s. Olime seda teadust juba mitmelt poolt enne saanud. 163) J. M. A—s. Leiate lühendatud tarwitatud. 164) J. K. S—l. Täname wäga, aga ei wõi trükkida. 165) J. T. K—s. Kahju, ruum ei luba enam Teie pidust jutustada. 166) Ilmar. Teie kiri on wäga mõnus ja meie saame teda edespidi trükkima. Nüüd aga on töised asjad koolidest ees ja saatke sellepärast sinna ka materjali ligi. 167) J. H. W—s. Ruum ei luba trükkida. 169) P K S^T—s peame sedasama otsuseks andma. 170) P. U. T—s. Kahju, meil on põhjuseks wõetud, kriitikust?  kirjade kohta, mis teistes lehtedes awaldati, mitte dicndusi wasta wõtta. Seadge oma kiri nii ära, et teda T. E. S. awaldada wõib. 171) J. R. 11—s. Hale küll, et Teie pool seda kallist päewa mõisa poolt seesuguse tööga rikuti. Aga ärgem rikkugem oma rahwa pidurõdmu seesuguste sõnumetega ära. Kalewipoja Selts on 27. Aprillil (pühal pärast Jüripüewa) kell 2 p. l. koosolekul. Könesi peawad: H. Ots: „Mulgi mõtted, Türklase tahtmised, Wirulase misadus"; O. Jutmann: „Tähtpäewad";  M. Suwi: „Kodune tohterdamine." Koosolekust wõtawad osa üksi seltsi liikmed ja lastewanemad, keda palutakse aegsaste kokku tulla Eestseisus. Hobuste oksjon. Sindi kalewi wabrikns Pärnu linna lähedal on «. Aprilil s. a. enne lõunat kella 11 ajal hobuste oksjon, kus 25 tugewat tööhobust enampakkumise teel ära müüakse. (237) K' Äht õmbluse masiuat soowitakse ära reisimise pärast kõikide muu riistadega ühes mäga odawalt ära müüa Pilistwere kihelkonnas manas koolimajas. (231) i «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Schnakenburg'i kuluga on Tartus wälja tulnud ja igas raamatupoes saada: Mõnda meie Keisri Altksauim 11. elust ja Valitsusest. Meie Keisri Aleksandri il. 25-aastase walitsuse püha mälestuseks wälja annud M. Jürmann. (Eesti Kirjameeste Seltsi Toimetused W 6.) Ilusa Keisri ja Keiserina pildiga. (148) Lind 25 Kop. i Paide linna krundis on üks linna mõis heinamaade ja rohuaedadega odawa hinna eest müüa. Lähemat teadust antakse Paides 63Ä. (184) i Linda. Eesti laewameeste seltsi poolt palutakse,  et igaüks, kes ennast seltsi liikmeks on sisse kirjutanud ja rahasumma seltsi kapitaliks lubanud, wõimalikult meel Märtsi kuu sees seda raha seltsi kontoris sisse maksaks, nõnda et selts oma täieliku  tegewust pea wõiks alustada. 2 (229) Cestseisus. Juuli kuus 1879 andsin ma kogemata ühe talupoisi kätte maale ühe topelkapsli hõbe ankru-uuri ära, Nr. 24761, mis tagasi palun tuua ja selle eest 15 rubla luban maksa. 1 (226). Uurmaker J. Treu.