uhes muidugi kõige suureni on, aga meile täädmata. Nii palju oleme kuulnud, ei maja tule kaksase kinnitamata olnud, seega kahju tasumist kustki loata ci ole. Kust tuli hakkanud, ci ole tääda antud. See mana sõna: „WaraS jätab warna seina, tuli jätab tuhka maha," läheb sagedaste mäga suure kibedusega tõeks. Jumal trööstigu waesid kannatajad! Kaugemalt kodumaalt. Tartust. Mõned Saksa aealehed on see sõnumi  toonud, et Tartu loomatohtri koolis Wenekcclel  õpetust hakatud andma. Kuida meie kuuleme,  on täna paamani Saksakcel sellel koolis õpekcelcks.  Knnln järele olla siinse Wene seminaari  kaswandikkudele Eestikeele rääkimine ära keelatud. (Olemil.) Pärnumaalt. 23. Augustil pidas siinse õpetaja Th. Walcker oma 2õ-aastast ammetipüha, kus siis ka mitmed wöörad õpetajad sell pääwal meie kirikus jutlust ütlesuvad. Kirikherra sai kihelkonna  ammetnikkude kui ka hulga crainimeste kaast mitmesuguseid kallid kingitusi, mis talle suurt rõõmu tegiwad. Pärnust. „Pcrn. Posti." kirjutab: Liiwimaa  mere rannal, Salats'i kohtas, ootasid redel 3. Augustil, 2 talupoega Uuc-Salatfist, ilusas purjepaatis üht, oma härra sugulast. Seesama pidi aurulaewast ~Fellin", kes Riiast Pärnu sõitis,  üleswöötud saama. Enne aga jõudis omite aurulacw „Dagmar" Pärnust Riiga sõitis, paadi juure. Talupoead olid järele arwamata lipu üleLtõinmamid,  ja seepärast põõris aurulaew „Dagmar"  , er ta tüll juba wähä mööda sõitnud oli, jälle ümber, selles mõttes, et paatiS üks ligisõitja on. Rüüd näitasid talupoead oma järele arwair.eua  lembet selleläbi, et nemad, kus uad lipu maas oleks pidanud wõtma, just aurulaevale eke >õi:nd. et kõrmalepõörmme mõimatu oli. „Dagmarsi  ots lõi vaadi wasaku poole mastu ja purustas  seda. Üksi kapteni E. W. Zöllner'ile ja tema kasu: pea.' tagasi.' ruttu täitmisele, masina mcisire poolt, oli seda tänada, et õnnetumad päästetud  sasivad l mõni labida-lõõk aurulaewaft enam ja need maeied oleks, üks paramal teine wassakul ratta-kasliö olnud ja wist mitte elus jälle wäljätlilnud.  Nõnda pääicsimad nad surma-irmu ja mõne kerge õiget saamisega oliwad aga ka mee all olnud. Noorem oidnud ennast alatusel aurulaewa  otmst kinni; wannn, juhtus uiikohc meesse. Nrõri ja Logidega saiwad nad siis wiimati päästetud  ja nende paat aurulaewa Alge nööriga kinnimitud.  W»r« maakonnast. Selle nödali haka» wsel MsipäSsNl on Wõru maakonnast Mecksi wallas  Arrawa Elas karjastd ühe sarmid lavsz tiigist  leidnud. Wesi on ära luiivannd, sa lapSon põhjan wälM hakmv.ld paistma. Taon koti sisse pisielud ja um.deS puudalmc tuvi kaela pandud ("). Arwataksi umbes kewadel see kurjale õ Tehtud olema:.  Sahid on juurde pandud, ja siis on Maakohtule  icädusiama mindud. WHid on patuseks «eais juurest sööma läinud, aga ime:' Wgast Tulles  lemmad nad lapse ära wlidud olema:! Üks naenc, kes säält poolt on mähkidele maslu tulnud ja Mc! eest märjad riided on olnud, on ülckuulsmuc  alla pandud. Wene maalt. Peererburgist. See komisjou, mille hoolde MMIHi-mchüde ja wangide Esimus Nbi katsuda auti, W hiljuti omad lööd lõueMmd. Rawisjvn iei iMI, ci mitte mõiumlit ei olla xoaegu WIZAgiS- tusse asjasse puutumata küsimuste üle täielist otsust  teha, seepärast u li nõuks ehk selles asjas niigi palju korda sama. et -vangimajade ja maagide  ülewaatmine ; lits i st-bermangu walitsuse köäst ära saab wdetud ja ühe iseäraliku selleks asutataiva kohtu alla antud, nii et see kohus igas kubermangus kõige -vangimajade üle waliseb. Seda söödust tahatakse tulema! aastal igas kohas riigis makstamaks teha. Septembri kuu teise paole sees saab riiginõukogus  otsuseks tehtud, kust raudteed Wenemaalt Siberi-i-aale teha tuleb. Tcedemiiüster kindraladjutat  Possiet ou ühe teeplaani malmis teinud, mis Tscheljabinski kaudu kunui Uufa linnani peab ulatama ja säölt edasi tunni Orenburgi raudteeni. Uus tee saab üle 940 -versta pitk olema ja -5? miljoni rubla maksma, see on iga -versta ehitamine  S 5 künni 60 tuhat rubla maksma. Uuel teel saab wäga tähtsas tulemit olema, sest kõik Siberimaa kaupa saaks üksnes uus tee -vedama. Arwatakse et efimisel aastal ainult Tobolski ja Orenburgi kubermangust üle 10 miljoni puuda -vilja -välja wõib -vedada, sest sää! on -vili oma rohkuse pärast üsna odaw. Siis jääb raudteel ka meel lõpmata palju teistest kohtadest Siberimaalt  wilja ja loomade produktisid-välja -vedada. Slatoust ja ka teistest suurtest -vabrikutest oleks rohkeste raudteel rauda -vedada. Praegu -veedakse iga aasta Slatoust pääle 90,000 puuda -valatud rauda ja 1,700,000 puuda raud- ja terasasju wälja. Moskwas on 5. Septembril kesk lõuna aeal lund sadanud. Skiermewiees, 5. Mihkli-kuupääwal. Täna hommiku kellu 9 sõitis keiser Wilhelm Berlini. Jumalagajätmise juures andsiwad mõlemad keisrid  Wilhelm ja Aleksander teine teisele kolm korda suud. Keiser Wilhelm andis meie Keisriprõua kääle ja otsaesisele suud. Temaga seltsis sõitis würst Bismarck oma poegadega ära. Kellu 10 sõitis Austria keiser ära. Keiser Franz Joscf andis  Keiser Aleksandrile kolm korda suud ja Keisriprõua  kääle. Enne kui rong minema hakkas, ütles keiser Franz Joscf meie Kcisripsarile: „Tänan  meel kord!" , mispääle Keiser Aleksander ivastas:  önnelist teed!" Wäljamaalt. Belgiamaalt. Tülid Katholiigi kriklaste ja wabamecliste kodanikkude «ahel on lausa lahti läinud. Walitsus oli üliwabalaste kätte libisenud, kes kooli kirikust lahu tasuvad, usuõpetust koolist wälja lükkasiwad ja ülepea nagu Weike-Prantslascd  tallitafiwad. Nende ülcmecliscd tallitused tiiditasiwad  rahwa wiimaks nõnda ära, et wiimasel Parlamenti walimisel enamist kõik mustad saadikud  'edeli potist wälja tulnvad. Rüüd sairoad Paavstluste keskist Ministrid wainud ja need põõ« rasiwad kõik asjad täitsa unstoe,". Koolid saiwad nõnda ümberplaanitud, et -nvd edespidi täitsa Paavstlaste all seisma peaknmad, Paavsti juure tahetakse Me alalist saadikut ametisse panna j. n. e. Kõik seltskond on nende uuenduste üle kohkunud,  Zvad,'.meelised rinMnuad kc-tmsizvad ennast Brüsseli linnas kokku ja läknwad määratumas pidulikkuS  rongis arwatakse dvnX») inimest läbi uulitsate kuningakoja ette, üht ralwekirja stssc andma, et kuningas muie stda uur koslisäädust ei kinnitaks, mis kõiki cdenduü toolist -nälja lükkama  ja noort sugu ihu ja hingega PaapstlaSte lämmatama maimu malitsuse alla andma kipub. Kuningas ci olnud küll ii? kodu oga palmckiri sai ära amud ja rongid, kes Brüsseli kodanikkude elama!  osamõtm.ist leidnuv, lchkusimad rahulisel kor- ral, ilma ühegi kärata ühest rr, S c. n :.u juba uut toolisäädust kinn:tan! . ' dikut paapsti juures nuuksul, d, ja u'' u ningas seda uut korda linriu. . > - olema. Paapstlaste südames u".s aga ura "5- tuke kahtlust immitseda ja nei"ol> ' ''' - u- uõ»--, omalt poolelt ka kõige rahma" ........ .> >u.i . rongis läbi Brüsseli uulitsale tl " 20. puäivaks oliwad kõik Paapst ..r'-s-d küladest kokki! keerutatud ja nerle ertc kujusratud. et Brüsseli kodanikud neid suure > -a w m wõtma saaksimad. Asi läks aga .te!- linn ja pea kõik limrnlased olmu p meele tähtedega, sinise lippudem td c" ,r ' dega rvälja ehitanud ja Paap'ü a nukäraga rvaSta wõctud. Si a -> , nende rongi wahele, kiskus nei d st . pea oliwad kepid ja teised riistad tallitamas. Musikantide  kääst saiwad mänguriistad ära kd-md. puruks lõhutud ja tükkidega Paapstlasi loobitud. Rongid saiwad igal poolel laiali tungiiaiud ja osawõtjad wõisiwad rõõmsad olla, kui ter.ve '.rahaga  pääsiwad. Pääle sada immest on haawatud, nende keSkis mitmed wöga raskest?. Kurda nüüd asjad sigiwad see on täädmata, aga sellest on jälle selgest naha mis sest tuleb, kui waiitsus! kuulsa ja kiidetud „häältepaljuse" pänle põhjMakse. Täna on üks erakond wägcw ja korraldab awalikku tallitust  oma meele järel, homme tuleb teine ja pöörab  kõik asjad ümber. Et sääl rahulisest elukorra ja hariduse kosumisest juttu olla ei '.või, seda ei cl rvaja pitkcmalt arutada. Itaaliast. Spezzias, Ncaplis ja teistes paikades  kipub kholera rohkem wõimust wõtma, kui Prantsuscmaal. Kuningas ise on tõbeei-"ud ürrades  käinud, haigetega rääkinud ja lp, > naga ja lahke kääga kinnitanud, k' raha tarwis läts. See on rahwa n > . mustanud ja kardetawat kholera-hir. ' i" d Paapst kirjutab roosikrantsi palwei . neiu Maria abiga Itaaliast wälja ' ll Itaalia walitsus ci arwa ellest küll olema, maid kässip soppa linna uulitsate pääli r a melt sadam-linnadeS, nagu Genua. kus selle poolest wäga waene lugu < paikas, nimelt Calabrias, on õpete pööraseks läinud ja käratseb, et ar-° v kihwtitada, kuida seda tõbede aea! tatrid hulkade poolt ikka kuuldakse, gad ei taha enam raudrec rongis - . Villa San Giovannis käratseflwad,« " d' r gad, et majaperemees üht arsti w kes kholerat rahwa sekka werada. peremees sai jalgupidi omast majast ja keppidega ja nugadega lormmi . t kuuni söeawägi teda päästis. Vööi on kinni wöötud. Üks jalawäe rüg. i' ' a saadetud, hullajatele päitseid näh- panemu. Mõnesugust. Tõtt nalja muuduid. saan Tõnu: Zkoh, lere slt.n: saad --7 lcgi näha, küida siis sinu lugu kee kor: Löriee T-nu. Lihad itta tv nn nr - . iaab lükatud, pulm nends, -- :ei'e .i ' Aga, mis ma pidin küsima: kas ."'.cd i - ... mast korda säile reisimas käinud d Tõnu: Käisin, ikka käisin jaliea.' mreisi  väät. Olen jällegi mõnda näinud nn-., -a omine  mind sinust kõrgema irevil.' ü-cn-drd. Tnu: Noh. su-? räägi wälsa, 'N 'N' ' - zni.ugusi nalja enam ko ci tee, nagu endi: mate nii kamalal miini mulle cue luisland e: n.a sind mõtlesin Wal.e-merc saartel 'õuna Ima. lia maad käinud olewat, kui sina ainul: aas