käega, laSkiS ühe hirm maha, jäi aga ise pärast jälle rängemast haigeks. P r a n t s u S m a a l l. Pariisis liigub jutt, et Nam Dinh'i kommandant TongkingiS, Oberst Baden AnnamtitlaStega  kokku sattunud, neist palju surmanud, ja ise ilma ühegi kahjuta linna tagasi tulnud olla. Tpaaniast. Mässamine näitab lämmatatud olema. Mangi wõetud mässajate peale mõistetakse karmi kohut. Mitmed on sõeakohtu poolest surmale mõistetud ja kohe maha laStud. Portugali piire üle põgenenud wäe pealikud lähemad sealt Inglismaale pelgu. Soldatid paluwad armu ja lubawad fiiS tagast tullu. Kannatamata meel teise usuliste waSta, keStab GpaaniaS ikka weel nii kangest edafi, et hiljuti Barzellonas 1300 kooliraamatud ära põletati,  kuS mõned Blibli salmid seeS oliwad, mida sealised Katholiigi Preestrid rahwale lugeda ei anna. Serbiast. Kuningas Mi laan läheb retsule. Wiini ,a Berliini. Saksamaa Keiser on teda suure lahkusega  sügtsetele manöwretele kutsunud. Serbia sõbruStuS AuStria ja Saksamaa KeiSri kodadega ei taha igal poolel just meele järel olla. Monteneegrost. Würst Nikita on Konstantlnopeli,  Sultani wõerusele reifinud, seal suure auustusega waSta wõetud, ja OSmanie anutähe saanud. Mõlemad Ministrid, Radonitsh ja Plamemtsh. keS Würsti kaasaS on, saiwad suure Medjidje auutähe. Ka selle wõeruskäigule  antakse politika tähendust. Würst Nikita kinnitab, et nüüd, kus pärast mitme saea aastast waenu. Türgi ja Monteneegro riikide wahel rahu tehtud on, tema kohus oleks naabri juure wõerusele minna. Egyptusest. Kholcera on nii palju wähenud, et wlimase sõnumi järel rohkem et surnud, kui 186 inimest.  Sellest ei peeta aga palju, sest juba enne on nähtud,  kuida see tõbi seal aeguti kuStuS ja pärast seda waljumini  jälle lahti läks. Aleksandrias on Eghptlased mässamist  tõstnud, hulga kaupa hospidalite peale tunginud ja ,Surma Kristlastele I" karjunud. Inglismaa sõeawägi ajaS käratsejäid laiali. Aafrikast. Kuningas Cetewayo on juba oma haawadest paranenud ja oma wägewama waStase, Usi - bepu peale tunginud. Lahing on kaks pääwa kestanud, mõlemtlt poolelt on palju mehi langenud ja wlimaks on wõit Cetewayo poole jäänud. Ufibepu küla langes waenlaSte  Me, tema ise põgeneS ära ja okfiS Juhn Dunni juureS peidupaika, mida see temale aga mitte ei annud. Jutu leht. Maawärisemine Iskia saarel. 11. Suuremaid ja wähemaid mägesi, kust aeguti tuld wälja purskab ehk purSkanud on. leitakse Jskia saarel palju; kõige suurem nendest on Epomeo mägi, umbes 1000 meetrit ehk 3000 jalga kõrge. Tuttawal aeal oli seal sagedast maawärisemist. kuida juba ülemal tähendatud,  nimelt umbeS aastal VOO, 400 ja Sl enne Kristust ja 380 pärast Kristust. SiiS näitasiwad maa alused wõimud nõrkenud olema; kaua aega oli rahu. Aastal 1302 woolas aga järsku Epomeo jalal, Monte Rotara kraterist wägew laawa oja wälja, jooksis mere poole, häwitaS kõiki mis ees oli, jahtus ja tarretas mereS ja sigitas Puuta Mölina sääre. Jälle tuli pitkem wahenaeg, kui ka nõdremad wärisemised aega aealt läbi saare tuksust  wad. Reid ei pandud suuremalt tähele, sest nendega oli seatine rahwas harjunud, nagu mujal kõue müristamistega. RahwaS elaS mureta, asutas wiinamarja istandusi, ehitas majast, külast, alewikkufi ja linnast. Casamicciola soojad hallikad, millest juba PliniuS kirjutab, et need kiwitõbistele abi anda, saiwad ikka kuulsamaks. Uhked elumajad, wõerastemajad, theatred ja teised kõrged elu tarwitused saiwad ehitatud, uhked pargid istutatud ja kaSwatatud; rikkaid wõeraid woolaS igal suwel ikka rohkemine kokku. Casamicciola elurahwa hulk oli nüüd juba umbes 4500 hinge peale kaswanud, Forio d'Jskia elurahwa hulk 7000 hinge peale. Aaõkal 1826 oli jälle raskem wärisemine ja selle järel tuliwad mitmed teised, mis rohkem ehk wähem kahju iegiwad, kus juures ka mõned inimesed surma saiwad. ja kuS Casamicciola ikka liikumise pesapaik olema näitas. Kalew Typhon oli pärast mitme saea aastast magamist unest ärkanud ja hakkas jälle pöörama, olekfiwad ebaustlikud  paganapõlwised efiwanemad ütelnud. Paastukuul 1881 tuli raske hoop, mis 249 maja HäwitaS, 150 maja rikkus ja mitu sada inimest surmas. Juba sel aeal kostfiwad  mõned hääled mis pärifiwad, et Casamicciola linn koguni maha jäätud saaks. Aga inimene armastab oma kodupaika, armastab oma warandust, loodab ja unustab. Jälle ehitati lõhutud majad üles ja parandati wigaStatud majad wälja; jälle kogustwad ennast kodanikud, jälle woolafiwad haiged ja terwed wõerad kokku, ühed termist, teised meelejahutust ja uut elurõõmu otsides. Sel suwel oli neid rohkem kui iialgi, Cassamicciola linnas üksi umbes 1500, kokku tulnud. Suwine piduaeg  saison, oli kõige elawamal korral ja elurõõm tuksus ilma mureta wõeraSte südames. Haiged tundstwad uutelu läbi soonte woolama; wäfitawast Vaimutööst ja raskest ametitallitusest tüditatud meeled lahkustwad ja toibustwad  karastawas lõhnas; rikkus, noorus ja kenadus läikifiwad ja sarastwad pidupaikadel; kodanikud ja maamehed,  kelle majades wõerad elasiwad, keS nende elutarwituste  eest hoolt kandfiwad, lootstwad suuremat sissetulekut kui tänistel aastatel. (Zääb pooleli.) Kirja wastused. Tallinna Eestlased ja Astronom Tallinna»: Peab ruumi kitsuse pärast teiseks korraks jääma. Muidu peaksime lähendama ja see oleks kahju. Kiriku teadused. Zaani kirikus: 14. Augustil teeb pastor Assmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab paStor Grohmann lastele jumalateenistust. Kaarte kirikus teeb 14. Augustil pastor Brasche jutlust. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz lb. Augustil jutlust. Tseusuri poolt» lubatatud. Tallwuas. 12. Leikuse-kuu Mwal ISSS. TrüNtad Liudf»r«'i pilrit«te j«»re» ja kuluga. Teada andmised. Sinaeri Käsitöö Kampani Rju-Jorkis, köiAt simm ja waiiciii öi»bl»se-i»ashi»a wabrik «ilmas, sai 1882 jälle selleläbi nii kui enne oma headuse tunnistuse, et KOZ.BSB algupiiralij! Singeri SmblnsNnshinnt M/äramüüs, se on: 42.000 rohkem, kui 1881. M Seesinane kõrge müima armu kasw. mida teistel wabnkutel nutte ei ole, on kõige parem tunnistus, et Singeri algupäralised mashinad oma headuse ja olu poolest kõige paremad on ja iga aastaga ikka enam inimeste meelepärasemaks lähemad. Uiimise kinnitusega, et nädalas aga 1 rubl. maksta on ja headuse wastutamisega miiiib neid Talkiimas: Ü. Reiillinger. Pilka uulitsar Rr. 57 (188). Slude majas; Narwas: Burgi-uulttsal, Nernst'i majas; Rakweres: Pitka uulitsal Nr. 16. «oooooooooo»»» Wme ja wälzamaa wabrikute Kaubamaja 6t. velerburgist, Zostiirnui-Dworill, annab seeläbi auuStatud kohalise ja ümberkaudse rahwale teada, et tema kõikide oma toimetuste aasta-arutegemise jälerele kindlaks on seadnud, Tallinna abikaubamajaS üksnes kuuni Ili-mu Augusti km, p. üliwkgu sdawu hindudega wcklja m ü i k i kõikidest kaupadest tahab pidada, nii kui: kõiksugused manufaktur-kauöad,  sttstd, kõiksugused linased riided, meeste ja uaesterastma pesu ja köiksuguü riiet . MM- 30 protsenti odawama hinnaga. "WS Künni 10-ma Augustini odaw mätjamüik restidest (järele jäänud kangaste tükkidest) igapääw kell 9 künni l l hom. Tallinnas, Wiru-unlitsal Nr. IM., Angcri majas. Raudtee roapaid, ehltuSte ja ahjude taewis, maiaks- «uvtoga. ..Ml.. 1 pois "MS kes kaupmeheks tahab õppida. wM kohta saada Wana turu kaelas Nr. 241. WWWW KoSti-lapsed »» leiawad ühe helwa hinna eest head ülespidamist ja järelemaatamist Suure Tartu uulitsas Nr. S«4. Diüel'i majas. Jilrel küsida pagarimeistrr Weinbergt juures. Sealsamas saawad ta Wene-, Prantsus- ja Saksakeele tuubist ja Muusiku  tuubist antud. Majaülespidamise muudmise pärast saawad Kaima mõisas, Michaeli kihelkonda» W leljma 3». Augustil, kellu 10-nest saadik enampakkujal muitud. Jgapääwane hinge tniduse mmt. kirjutanud Aalltt, teine triik, on praego walmis saanud ja saada Lindwors'i pärijate juureS. WMe lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta r KerdlaS: K. Huseu, Suure Hiioma-möisai, koolmeister Liit, Saadav mõisas: M. GuStavsohu.  Koeroi W. DualaS, Simuna»- W. Normanu,  Ragawere»: W. Lepp, Alel: Jakob Külmander,  Krikis: M. Meier, Wendra mõtsa»: J. Ealon, Wörru»: Bielrose proua, WalkaS: M. Rudolss'i raamatu-poes, NarwaS: M. Põder. Wiljandis: raamatu-kaupleja E. J. Karow. Uorteri-wahelamme. Gsmaspääw, 15. Augustist saadik elan mina Mruuutitfas  Mr. 115, Kotzeõue majas. Räägimise tunnid igapääw kellu 9 —12 enne Lõunat. Tallinnas, Augustil 1883. C. Ricsrnkampff, Adwokat. 81 peterburgi Mekastju tajumise  ja eturendi jetts. Meste sissemksctud kapital Z.IW.WV rabla. Tagavara kapital iile 2.5W.VW rubla. Wötab oma peale tajuda tulekahjud, liikumata ja liikuwad warad. Zlinnilaü warad: 3ga aaSta fissemaksetud fintfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal säetud aastade pärast kätte makstud. Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aaSta sisse maksetud sintfide mööda. Selsamal wiisil maksetakse poeglastele nende ameti hakatuseks tarwiS lähtawat raha. Kinnitab elurendid ee on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea seeS seatud aegades. Ligemat teadust annab A.G.Brvsse, Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitsal Nr. 117/3. J. Delkloff i leiwa-hinnad: t leib lS naelane 4l> kop t , S , -20 , t , 4 , —to . t peenleib 2 naelane tl » Aukoha miinist ja astniise-kmtrakt on saada kükimajas.