kaastööliste juurest 108 rubla puhast raha ja riideid, ja kaduS nendega ära. - Aawere maldas tuliwad Heinakuu  24. pääwal, süda lõune aeal kaks kaabakast Jaan Treiali talusse, kus ainult kolm weiket last kodu, peremees  kõige perega aga põllul tööl oliwad. Kadakad ajastwad  siad laudast wälja ja käSkifiwad lapsi neid põllule ajada. Kuna lapsed seda käsku täitstwad, murdstwad kaabakad  tuaS peremehe kapi lahti, wötstwad sealt peale 1200 rubla hindpaberid ja puhast raha, kaks kullatud rublatükki öösidega, kakS 4 küünart pitka hõbe kaela-ketti, millest üks kullatud oli, neli wana hõbe sõrmust ja ühe wana hõbe preesi, ja läkfiwad nendega ära. Laste jutu järel langes kahtluS tuntud kaabakate, Juhan J. Uudeküla wallast ja Abram L. Saksi wallast, peale. Heinakuu 25. pääwal saiwad need ühe kolmandemaga, Hans K. ühe nahakoormaga  Wiru-Triigi metsaS leitud. Abram L. ja Pöltsama  wallast päritud Hans K. saiwad kinni wõetud. Juhan  J. peasis metsa. Nahad on öösel wasta Heinakuu 18. pääwa Saiakople wallast nahkur Jüri Laurfeldi juurest  warastatud. Abram 8. ja Hans K. ajawad nüüd muidugi kõiki süüd kolmandema veale, kes ära peasis, keda aga ka pea kätte saada loodetakse, sest temal on sagedast kohtutega tegemist olnud ja tema on tuntud mees. Alu waldaS warastali öösel wasla selle kuu 5. pääwa Teru peremehe 11 aastane muste-kõrw mära ära ja jääli üks weike 3 aastane mära asemele, mis umbes 20 rubla wäärt on. Kohaku waldaS worastati Tomsi peremehe koplest üks kõrw ruun, 150 rubla wäärt, ara. Kahtlus langeb ühe Wenelase peale, kes kalu müütab. —. Sellesama  pereniehe luurest Varastati aasta eest ka üks hobune, miS niisama palju wäärt ott. Hobuse-wargad on temale siis lühikese aeaga 300 rubla eest kahju teinud. Hiljuti  kirjutasime Vargustest Rääsna ja Kärawete waldas. Margad, Kukuwerest päritud wennaksed Juhan ja Jaan N., ja Nakamõisast päritud Jaan tz., ou nüüd kiuni wõetud Juhan R. on juba enne ühe aasta Toompea Vangimajas istunud. Liiwimaa Kubernöri käsu peale päriwad sillakohtud wallawalitsnste poolt aru, kas uende tallituSkondades wöeramaa  alamaid kui maa pärisperemehi, reutnikkufi, majade ja wabrikute peremehi j. n. e. elamas on, kui kaua nemad  seal elawad j. n. e. Niisama on ka Baptifllaste üle aru anda. Pärnu maakonnast kirjutatakse Saksakeeli »Tallinna Zeitnngile" : »Üks uus tõug amelmehi olla Pärnu maakondaS  ja Läänemaal asunud, kes rahwa tergeusulisest meelest  rohket kasu korjama hakkawad. Need on rändajad k a e w u t e g i j a d, kes rahwale ette lorisewad, et nendel  kõik salg sooned maa all tuttawah olla ja et sellepärast ilma nende abita keegi üht kaewu ei wõi kaemata, mis ikka wett piab. Mitmesuguse kometiga näikawad nemad tulusat kaewu°aset ja lähemad fiis saadud palgaga omateed,  Mitmed otsida nende hulguste abi." - ,Riia Zeitnngi" sõnumite järel tuli hiljuti Uu la walda üks perekond Väljarändajaid Suhhumtst tagasi,  kes seal hulga teiste perekondadega Viletsuse stsse sattunud oli. Knida kuuldakse, tahawad weel mitmed perekonnad  Suhhumist kodumaale tagasi tulla, aga esiteks ei ole nendel selleks jõudu. Wiljandis saada tulewal aastal uus kuukiri , Linda" ilmuma, mida seatine koolipidaja Karoline Su - burg asutanud ja Cand. Hugo Treffner oma toimetuse alla wötnud olla. Luba selle lehe wäljaandmisekS  on selle kuu 4. pääwal juba tulnud. Kanepi lauluselts on juba mõne aasta eest nõuukS wötnud omale maja ehitada ja selleks ka puid muretsenud. Sel suwel olla ehitamine algatud. Malgast. Köstre-koolts, mis Liiwimaa Ritterkonna poolest endise Kihelkonna-koolmeistrite-Seminari asemele asutatud saab, pidi õpetamine selle kuu 17. pääwal algatud  saama. Et see asutus weel kindla põhja peale korraldatud  ei ole, sellepärast ei wõeta esimesel pool-aastal õppijate käest kooliraha ja nemad saawad ka weel kooli poolest ülespidamist. Selles koolis tahetakse meie kirikule tublist ametnikkufl, köstreid ja oreli-mängijaid kaswatada, kes niisama kaugele piawad õpetatud saama, kui endise Seminari kaswandikud. .Mrmaline" omas wiimaseS tigedas tuuletallamises meie Nr. 15 ja 16 juhtkirja wasta, ütleb: ..Hiljuti pauiwad Tallinna Sõbra sobrad kolm seminari  Liiwimaal kinni, sellepärast, et Ülema walitsuse poolt otsuseks oli tehtud, neisse koolidesse wöera riigi keele asemele oma riigi keelt õpetuse keeleks panna." Meie wöime seda omaks suureks auuks pidada, kui need meie sõbrad ou. kes EeSti rahwa heaks tänine nii palju koolist asutaflwad ja üles pidastwad. „Wööra riigi keeledes" ei ole neis koolides iialgi õpetatud ja nendest ei ole iialgi kaSwandikkufl wälja tulnud, kes mitte meie Keisri ja Herra truuwid alamad ja meie suure isamaa auu sa d ja kasulikud kodanikud ei olnud. Lina-kaswust tulewad Liiwimaalt järgmised sõnumid: Lina on enamist keskmine warane külw parem  kui hiline, millele suwine põud kahju on teinud. Ikka nähakse ka häid lina-põldust, nimelt Rahnus, Wõru ja Tartu maakoudas, enamist jääb lina aga lühikeseks. Eestimaal on lina, niipalju kui seda seal külwatakse, igal poolel wilets. Paltemalt, Segewoldi kihelkonnast kirjutab ~Latw. Aw.": ..Raudtee kallal tehakse agarast tööd, mis aga mägise maa pärast pitkamest edasi jõuab, sest kingud piawad  ära kaewatud, orud täidetud ja sillad ehitatud saama. Üle Ligati jõe saawad kaks silda ehitatud, mis sel sügisel plawad walmis saama. Kahjetseda on, et raudtee tööliste kestis sagedast hirmsad kiskumised juhkuwad, mis elu peale käiwad. Nenda sai Nelipühil ühe kiskumise juures üks tööline surnuks löödud, teine surmani haawatnd. Mõne nädali eest leidfiwad heinalised linaliu-aukus ühe surnukeha,  mis seal juba kaua aega oluud ja riiete järel ühe raudtee-töölise surnukehaks peetud sai, kui ka kuuldud ei ole, et üks neist oleks ära kadunud. Kuuramaalt kaebatakse. et põud hilisele suwiwiljale ja nimelt kartuhwlitele palju kahju teinud on. Liibawi ümberkaudu pidada mõned mõisad, kust muidu palju kartuhwlid  müüakse, sel sügisel oma tarwitust ostma, mis muidugi hinda kõrgendama saab. Rutsawist kirjutab ~Latw. Aw.", et seal hiljuti mõisa kaks heinakuhja ja kolm hoonet maha põletatud on. Tegija,  üks 21 aastane paiwiline. on leitud ja kohtu alla antud. Tema on juba tunnistanud, mitu maja tema Rutsawi ümberkaudu põlema pannud. Tema on ka tunnistanud  . et tema iga tulepanemise eest ühe Lithawi Zuudi käest maksu saanud. Kes selle Juudi selja taga seisab, seda ei ole weel teada. Oma kulu peale tema küll wist mitte ei maksa. Peterburgist. Keisri Majestätide reisust Daanimaale kirjutab Saksakeeli „Peterburgi Zeitung" ; ..Leikusekuu 11. pääwal oliwad kaubalaewad Kronstadti sadamates ja lahedel lippudega ehtetatud. Wasta kell 3 pärast lõunat hakkas Keiserlik laewustik Peterhofi poolt paistma, mille eesotsas söidulaew ..Aleksandria" Keisri Majestäti lai-lipu all sõitis, kuna sõidulaewad..Zarewna" ja ..Strelna" järel tuliwad. Jdapoolisel lahel pidas ..Aleksandria" Keiserliku sõidulaewa ..Dershawa" juures kinni, mis juba auru all ja wäljasõitmiseks malmis seifis. Kui Keisri Majeftät Kronstadti sadama kommandöri ja meremäe stahi ülema saatusel ..Aleksandria" peal senna jõudnud ja aruannet wasta wötnud oli, fiis söudfiwad mõlemad Majestätid „Dershawq", peale. Keisri Majestätide  saatusel oliwad Majeftät Greeka Kuninga-Praua, Keiserlikkud Kõrgused Suurwürft Auujärjepärija, Luurwürsti-Prauad  Ksenia Aleksandrowna ja Olga Aleksandrowna,  Suurwürstid Georg ja Michail Aleksandrowitsh, Kindral-Admiral Suurwürft Aleksei Aleksandrowitsh ja Greekamaa Kronprinz. ..Dershawa" peal saiwad Keisri Majestätid meremäe stabi ülemast, laewa kommandörist, pealikutest ja riita astunud laewameestest teretatud. Kui Keisri Majeftät pealikuid ja laewamehi teretanud ja aruannet  wasta wötnud otiwad, sai Kõigekõrgema käsu peal lailipp üles tõmmatud ja saiwad ankrud üles winnatud. Kell 3. 59 minutit sõitis ..Dershawa" merde; saatma lsiksiwad söidulaew „Strelna", Keiserlik Kõrgus Kindral- Admirali lai-lipu all, kes wahe aeal ..Dershawa" pealt ära läinud, auralaewad „Newa" ja „Röibka" ja Keiserlik söidulaew ..Zarewna", kes Kopenhagenist saadik kaasa läheb.  Maiestälid oliwad kõige selle aea laewa lae peal, laewamehi möödafõitwate laewade ..Askold", ..Admiral Nachimow" ja „Bojarin" peal teretates. Siis läksDershawa"  täie auru alla ja kadus ..Zarewna" saatusel pea waatajate filma eest ära. Teel on kõik Balti mere suured söealaewad Keisri Majestätisi ootamas." Kopenhagenist tulewad sõnumid, et Majestätid selle kuu 14. pääwal parast lõunat kell 1 senna jõudnud on. Daani Kuningas ja Kronprinz, niisamati ka Greekamaa Kuningas, oliwad soomns-laewustikuga lahele waSta sõitnud. Sadamasse oliwad Kuninga-Praua ja Prinzessid kõrgeid wõeraid teretama  tulnud, kes läbi lippudega kaunistatud linna Fredensborgisse  syitsiwad. Weuemaa Saadik Konstantinopelis, Nelidow, on Peterb.irgisse tulnud ja reisib sealt Saksamaale, nimelt Kissingeuisse, kus siis Würst Bismark. Weuemaa Saadik Konstantinopelis ja Austria Minister Graf Kalnoky kooS on. Peterburgis on palju 20 kopikusi walerahafi liikumas, mis aga õigetest selgest ära tunda on. Nende peal seisab aaSta-nummer 1885. Pärast Krasnoje-Selo laagri-aega saada 600 sõeakoolide  õppijat pealikuteks nimetatud. Novgorodist. Raudtee rong, mis öösel waSta selle kuu 6. pääwa Staraja Rusfast tulemas oli. on roopetest karganud. Wigastatud on kolm wag nit, üks inimene on keraek baawatn^ Aurulaew ,Olaf" on Hapsalusfe sõitnud, Keiserlik Kõrguse Suurwürft Wladimir Aleksandrowitsh  i lapsi sealt ära tooma. Tuulast. Mihklikuul saab Tula kubermangus suur hundijaht peetud ja selleks on 2000 ajajat kokku aetud. Nishni-Nowgorodist. Suur laat on sel aastnl elavam,  kui mullu. Raha-Minister on senna reisinud. Zarizõinist. Selle kuu 9. pääwal on Zarizöiuis suur Bosheskow'i maja, kus Rahukohtule ülem tuba sees oli, Linna-ameti maja. Rahukohtu maja, Notariati maja, üks hotel, palju poodist ja eramajast maha põlenud. Kohtukirjad  on wälja peastetud. Armutakse, et Bosheskow ise oma maja, mis 170,000 rubla eest oli kaitse alla antud, põlema on pistnud. Tema, tema abikaasa ja kolm teenijat on kinni pandud. Tiflisist. Wihmaft rikutud tee peal on selle kuu 5. pääwa õhtal üks raudtee-rong roopatest kargannd. Kaks wagonit on wigastatud. Kutais-R toni wahei on rööwlid raudteel ühe naeõterahwa käest palju raha rööwinud  ja sellega ära peasnud. Taga-Kaspia raudteel on sõidud wihmast rikutud tee pärast aeguti seisma  jäätud. Taga Baikalist. Wiimasel aastal on era-kaewandnstes 173 puuda, kroonu-kaewandustes 93 puuda kulda saadud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Kronstadtist, Leikusekuu 16. pääwal. Aurulaew,.Olas' Suurwürft Wladimiri lastega jõudis täna lõune aeal seia. Bulgariast. Sultan on Prinz Ferdinandile käsku annud Bulgariast ära minna. Weuemaa poolt päritakse, et üks walitseja Bulgaria ja Jda-Rumelia üle nimetatud saaks, kes uue Ministeriumi asutab ja uued Valimised Sobranje kohta wälja kirjutab. Roomast, Leikusekuu 13. pääwal. Siziltas Aderno külas on kaks arSti, keda walitsus senna saatis, kolm pääwa kadunud olnud. Kui neid wiimaks hirmsast lõhutud  kehadega ühes kraamis leiti, fiis oli üks juba surnud, teine suri tunni pärast. Seal leiti üks sedel kirjaga: ..Surma kihwlitajatele ja kholera-toojatele!" Parisist, Leikusekuu 13. pääwal. Mitmed lehed nurisewad  walitsuse wasta, kes ennast Bulgaria asjus Wenemaast  olla oheliku otsa wõtta lasknud ja rahwa healt ei kuulata. Jutu leht. Asutajad. Rahumslik näitemäng kolmes aktis EtteaStujad: Hans Pink, Direktor. Mats Tiiw, tema abiline; Jaan Wõti, kassameiSter, Jiiri Kinnas, tema abiline; Peter Sulg, raamatu-pidaja, Juhan Tint, tema abiline; Mihkel Silmi Jaak Kõrw > rewidentid. HanS Keel j Mängu-paik: Asutuse kontor. Akt 1. Esimene pilt. Pink, Wõti, Sulg, istuwad laua ääres. Pink. Waadake, armsad suguwennad, nii kaugele oleme fiis jõudnud, et see tähtjas Eesti asutus Kõrge Riigi - walitsuse poolest kinnitatud on. Sel wiisil saab nüüd ka Eesli nimi üle maailma kuulsaks, mida teised rahwad meie kmwal orjuse-aeal ära unustanud oliwad. See on ülitähtsas  kõige meie rahwale ja see saab meie elukorda, auu ja kõrgust tõstma. Nüüd wöime ennast teiste rahwaste kohaliseks pidada. Zuba meie Seltsi nimi on wanaste tuttaw. Nüüd on aga weel waja, et rohkest raha kokku woolab, et tubliste wöime tööle hakata. Kõige pealt tuleb nüüd aealehtede toimetajatega sõbrustada, et need meie kiitust wälja puhuwad. Küll siis meie ast edeneb,  küll siis teistele näitame! Wõti. Selle waSta ei Või keegi rääkida. Rahakapid  ja kastid on head. Küll mina raha - lugemisega korda saan. Sulg. 3a minu mure on, et tindist puudust ei tule. Mina tahan kõik nimed ja summad kirja panna, et igamees  neid rõõmuga lugeda wõib. Wiitungide ja wekslite töö käib minu käes kui west! Pink. Ka mina ei ole osawuseta oma ametile, olen Tallinna Sõbra lisaleht nr. 33 juure.