ühte ainust mesilaste pidamise ajalehte, ega mesilaste pidaja seltsi, ega päris head mesilaste  pidamise õpetuse raamatut, kuna seda teistes mandcS ja riikides hulga kaupa on. Sellepärast jöuawad nemad palju teha, nagu Ameerikas, Saksamaal ja mujal. Seal on mitmed mesilaste pidajate seltsid ja ajalehed ja raamatud. Sellepärast kui meie tahame mesilaste pidamisest kirjutada, siis peame teisi ajalehtede wälllaaandzaid paluma ja mid waewama, et nad oma a-alehtede rallist ja kasinat ruumi seks tarbeks lubaksid. Seep uüüd minu sosw teda kirjutades on. et saaks hakatud mõistlikku mesilaste vidamist enam tähele panema, m mõni, k.11.1e Jumal hea möisUne ja osawa käe eu anund. ärkab ja hakkab peale, ning see cn temale pärast kasuts j', naga meelepärast." Ai:täis wõib möui vide.za ka saada, aga seda ci wõr te e.sile lubada, et :a tõeste rikkaks saab, ja seda ei ole ka tarnis st st see on rumells st. patt keS rikkaks püüab saada. e. eulasee ridazal on hea küll, et ta sellest oma : saab ning et ta oma eluga rayul wöld olla Annab Jumal selle läbi rikkust, siis on see ka üks kallis Jumala and, mis tänuga tuleb mastu wötta. Peudc kihelkondaS on kaks suurt mesilaste  pidamise asutust. Üks Kõigi mõisa aidas õpetaja herral Nolckenil, teine kiriku köstri C. Paulmeistri juures, kus suurel möödu! mesilast peetakse ja mis ikka meel puude armu poolest saab rshkeniud ja see pidamine ikka enam meel tSiendud. Sellevärast  steaö siis ka teade autud, et Koigi mõiste errije.id wastu ree ee.ust nad uis mõ lern.es nimetud u.stst u-.e eudamise estr.nstu- reõiroad öpvid'. r.. ree rohkeun reste e""iõ.r. Ale.i, Jr " st i kuus, test uis stuerend kõige muu ist "ed tööd eeee.ä -- ststr.n eee-nu" i ' .ühegil liier.re.er.st. rrneegn pide" :e ' ust uis meie e.. reeel kellstnstkum e te t..r uetupuu- Kellel on nüüd wöimalik liiguwärgi puudega  niesilaSte pidamist alata? Sellel on wöimalik, kellel jõudu on matcriali nõuutada ja kes ise, kui ta ivähe on õppinud, puid mõistab malmis teha, sest üSna waene inimene ei saa ci otsa ega hakamst, sest need puud on kallid saada, Wäga pikaline kes ühe ainsa, aga palju rutem on järje peale saada, kes kolme nesta ehk weel enam puuga alustab. Kellel ou kasulikuni pakupuudcga mesilast pidada ? Sellel, kellel koguni wähe aega ou mesilastega ümber käia ja kellel wöimalik ei ole omale üht mesilaste pidajat pidada, sest kes üht mesilaste pidajat tahab pidada, selle! peab kõigewähcmast 30-00 puud aidas olema, sest siis woib aastas läbistikku  ZOO rubla puhast kasu saada. Sellest kasust saaks mesilaste pidaja palk maksetud ja !00 rubla jääks ivee! puude peremehele; aga muidugi mõista, 100 ja weel enam puust tuleks weel suurem kasu. Pakupuudega on ka -võimalik, et ei ole tarwis  mesilasi tappa, ning on küll ka wöimalik, et lvöib pesarärwisi klli need -väga mustaks läinud, uuendada, aga siisgi ei saa köit seda teha mis lüguwärgi ehk raamipuudega tehtud saab (Ots tuicb.) mn.: ".:ma> mis tu i u keue on ivöi :õ.0:n.00.d i" ..Jao, maarkc noor darra," :rar:a? 'oor ~000 on aü. mis niu igal rool :öioõ:i :n::om on >a ei ole mis: ro.ino nrn.l Wnnnoni mo.rel üo.i o.innn - . . .0... .n : I. nn nois õ.in.. ..ü: noooroooool" roo.õno-o ngs, N/ no. .. ' r in., 00n0000..0..r ..I ::n. nn:: lood :a lnnnn.ü rnno.tco.e sn NW suures''Ük6 Zvaua pruuk, . .0- - N :on. . . 0. oi. - .'. oo .0. --io .... no n. : . non, ... .......... .. nio n: . n: onn.rnio...: n. nn.o ..nn.N 0.0. .. i - nnnn "... o. -n .n: . n..r r.0.n.n.0 o.nl " n. .n.".i .oin.no. n no :n.:O. ninoo nn.no:oo. :o: mõõda lain.nd ...n . ' NN., noo: ni'o onoi.on.nr no.no mi'. muu Paõan.õnsoo !o.oi :oin mito.s--:o::nd  on. ÄÜanal o.'ül oli õa uruugiks, o: soo:nmõ:N.m üles astus ja szvaükult neid nimetas, kes niisuguste ass ude sees eksinud oliwad, Mis riigi käsud mitte ei nuhtlenud ja übc niisuguse inimese pääle sai siis õueMM ja kuuest koguduse mauemast komu mõistetud ja ärakeelatud mitmeks kuuks ausa seltskondadesse astumast. Aga keda pruuti on praegune õpetaja Anderfcn ara kumanud, seepärast et ta nägi, et seega uastu auli ja wihkamist ette tuli, mi et iesi llllmel nimetatud manast pruugist r.-. ud uu tagi ci ole üle jäänud kui see, c: kole pääle õpetaja kõne tõuseb kohtuma  istsa üles ja hüüab: „Müd on kaetasul  'ML Ägus!" Et nüüd selle pääle i. uuegi mitugi kaebdust ette ei tule, siis reed õucruza mõne lühikese macniiwse sönuua  lõvetun ja selle pääle algawab noore rukmü tõendused. Nüüd «emise piita sosnd püsti, millel törwa kihad eot sleniaud  ülal otsas on ja siis hatäiakic põlema,  nii pea kui pimeks läheb. Aa olen Juuni laupänva õhtu! Z8 —2v niisugust tuld näinud ja see on üsna ilus waadata. Need põlemad öö läbi ja kui tulematerjali vtiüs on, siis saab jälle uut platsi pandud. Kui nüüd tulev pSiewad ja pill'hMab, siis malimad rüdrukud omale tuiukcsi. Ha ice iimuib nõuda: Igat türukul su üks lillekimp kaes ja nüüd lähemad nemad poiste juurde, kes ennast Mk rcassc pannud  on. keda Nüüd üks tüdruk wälja walib, sellele annab ta pma lillekimbu ja see on ta tuiuken e. Et üks poiss tüdrukut, kes teda malid, tagasi lükab, see oleks üks hirmus pahandus ja seda ei ole minu elamise sees mitte ette tulnud. Tuiukene  tantsib nüüd ainult selle tüdrukuga, kes teda ma linud on ja muretseb selle tüdruku söögi ja joogi eest, aga mitte ainult sell õhtul, maid terwel järel tulewal aastal ci mõta ta misgi sugusest pidust osa, ilma oma tüdrukuta. Selle ivastu on aga tüdrukul ka omad kohused täita. Iga laupäemal pärast lõunat peab ta oma tuiukese korteri minema, säält tema musta pesu ära tooma ja puhtaks pesema, tema riided parandama, kui neil miga on jv selle eest ei saa ta mingi sugust palka. See pruuk on iseäranis neile kasulik, kes teistest kihelkondadest on ehk kellel mancmaid ega sõsaraid ei ole, kes tema eest muret pidada 'nõiksimad. Pääle selle kui tuiukesed malitatud on, algab tants ja mängid ja kestamas õõ läbi. siisgi ei pea teie mitte arwama cl noorrahwaS ttin kndagi wiisi üle piiri astub, üht rohkesti joonud inimest  naha on siin tõesti aruldane asi, muidugi on see sääl juures suureks abiks, et õpetaja ka ise nende ieas on- Ka mõisa herra ow Ml, ma oleil nii hästi teie isa km teie sau Ml näinud." „Kas teie armute siis. Mk armas sõber, et minu onn ka täna õhtu siia tuleb?'' küsis Aksel. „ See on ,väga n-õimalik," wastas sepp „scst ta Isamaalt. Karja kihelkonnast, üleskutse. Paari aasia eest tagasi oli meie kihcl konnas laenu raamatukogu asutamisest juttu kuulda, aga icc on nüüd kõik waikinud. Seda asja uuesti elule kutsuda, olen ma oma pääle matnud. Ma olen juba paale saja raamatu ostnud, aga et see wäga mähe on. selepSrast, kutsun ma ärksamaid mehi üles, kes selle käsulise asutuse tarwis kopikaid ohwerdaksiwad, ehkkesaasta maksjaks wöi lugejaks tahaks hakata. Kõik see toimetus  ci ole kerge, sest üks raskus on juba see ülemalt poolt luba walja nõuda, aga raskusi ja takistusi, mis meil rahwa maimu elu äratamises ette tulemad, ei pea ineie enestele mitte koormaks armuma.  Kili kasulikud laenu raamatukogud rahmale on, ei maksa siin pitkemalt kõueleda:  üksnes jääb ega soowida, et iga iamaa poeg ja tüttar selles ettewötteS tcgcw oleks. W. Mägi- T o i m. t ü h. Sarnane üleskutse, mis üksnes ühe kihelkonna kobta käib ei ole ajalehes mitte üsna kohane. Igas kihelkonnas  käiwad ka ärksamad mehed pea igal püha päewal kirikus ja sääl wöiwad nad ka pääle jumalateenistuse sellest kõneleda,  mis nende koguduse rahwa maimu elu edenemiseks kohane on. Ometegi: Et see ..üleskutse" eeskujuline on, oleme seda lühidelt awaldanud ja soowime et nende kaua aega peetud nõu ka täide läheks. Poide kihelkonnast. Udrikn laidus surnud ühe abielu paaril neli last ühe nädala sees ära; kolm maetud neist korraga.  Jaani kihelkonnast. Õiendus „Mõned Jaani sõbrad," kuidas nad endid nimetumad, mõistwad „Saarlase," 47. numbris minu pääle kohut sellepärast, et minu juhatusel laulukoor ja raamatukogu „engusele" olla läinud. Seda peaks iga Jaanlane teadma et mul laulukoori alal hoida wöimatu on, niinelt sellepärast et lauljaid ei ole. Mõõda läinud aja laulukooris  oliwad mul mõned lauljad üle piiri naabri kogudusest, mõned jälle teise usulised. ° Et aga üle piirilastel kauge tee pärast ja teise usulistel mõne muu põhjuse  pärast wõimalik ega sünnis ei ole minu juhatuse all laulmas käia ning: et mul oma wäikesest 500 hingelisest kogudusest  tarwiliku osa lauljaid saada ei ole, sellepärast pidi see käsuline ettcwõte ja katse ,engusclc' jääma. Mis „sõbrad" raamatu kogust könelewad, on ilma põhjuseta. Raamatukogu wõib, üksnes ülema -valitsuse lubaga asutatud ja peetud saada. Kui ma kord ome raa-