koolikotina Kurator on kohalises paikah ette pannud, et Saksa Seminar (Koolmeistrite-kovl) Tartus, tulema aasta Näärikuu t. pääwaft peab ära kautatud saama.  Gymnasiumides  saada üks teadustagu teise järel Wenekeeles õpetatud, nenda et aega mööda ka Gymnaffumides ainult Wenekeeles õpetatud saab. Eestimaa Kubernöri poolest on Mõisa- ja Wallapolitfeidele  ette kirjutatud selle üle walwata, et teise-usulised kusagil, meel wähem «malikult, midagi ei tohi rääkida, miS Greeka-õigeusnlistele ja nende kirikule kuidagi teutaw ehk kahjulik on, ehk et raamatuid, piltisi ja lehta wälja et lautata, mis seda ühegil wiifil teemad. —Püha Synodi Ülemsekretäri  ettepanekut mööda on Greeka-öigeusulisteleKõigekõrgemalt  ära keelatud, omaksete surnukirstust kirikutes lilledega  ja pärgadega ehtetada, niisamati ka pärgast matuserongide?  kanda. Ainult seda on surnute eeS ja taga kanda lubatud, millel kiriklikku ehk riikliku tähendust on. Politseid peawad selle käsu täitmise üle walwama. Teiste usutunnistuste  liigete kohta ei mõju see keeldus mitte. Hiljuti ilmus Wenekeeles ükS kiri: küsimine ja Õigeusk". Sellest ütleb „Rishki Westnik", et selleS esimest kord täielikult õigeusu liikumisest Vallimaa kubermangudes  sõnumit antakse ja loodab, et see kiri seda aSja Mõjuwalt seletab ja kinnitab. Zälle on ttkõ meie maakirikutest leseks jäänud. Pärast pitkemat haigust suri selle kuu 12. pääwal Isaaki kirikuõpetaja, Rudolf v. Hipp i u S. Tema oli endise Tallinna Kreiskooli Inspektori, August Wilhelm v. Hippius'e,  poeg ja oli 29. Wiinakuu pääwal 1835 Wöunu linnas sündinud. Oma üliöppiinist lõpetas tema TartuS aaStal 1895 ja sai aastal 1867 Jsaaki kiriku esimeseks õpetajaks walilud, kui see kihelkond EeStimaa Kirikutcrohkeudalmse-kaõsa  abiga Iõhwi ja Jaagupi kihelkonnast ära lahutatud oli. Juba mitu aaStat oli tema terwis waene, mis teda aga mitte ei keelanud, oma ametit hoolega tallitamast,  nii palju kui tema jõud iganes lubas, ja on see tallitus küll iseäranis raskes olnud üheS maanurkas, miS tänini kirikust nii kaugel oli. Tema mäleStuS jäägu auustuseSsel  Kullama kirikuõpetaja, Propst Paul Eberhard'i  surmast kirjutab ,RiSlirahwa Pühapääwa Leht": ,Zuba Laupääwal, kui tema mitu pruutpaari oli kihlanud ja muud ametitallitust toimetanud, oli tema kaewanud, et wäga wäsiuud olla. Pühapääwal oli palju lauarahwast ja Jumala teenistus kestis kell neljani. Kirikust wälja tulles oli tema jõud nenda otsas, et tema waewalt hingata sai ja kaks tundi hiljem hinge heitis. Kui üks wahwa soldat omaS mundris on see Jumala-riigi sõeameeS omaS teenistuses ära surnud, ameti-kuub seljas. ToeSte üks kena surm sellele, keS alati surma waStu walmistatud on." EeStimaa Kubernöri poolest on Eestimaa Kindral- Superintendentile kirjalikult teada antud, et tema Wangikoja-komiteest  peab wälja astuma, sest selleks ei olla seaduslikku  põhjust leida, et Kindral - Saperintendent selle komitee liige peab olema. Üks ülipõörane jutt on wiimasel nädalil õpetamata hulkasi Tallinnas kihisema pannud. Toompeal, von Lilienfeld'i maja keldris olla üks eluS inimene leitud, kes seal 15 wõi koguni 40 aaStat sissemüüritud olnud ja kes teab kuiva toidetud saanud. Politsei poolest oli selle jutu järel kuulatud ja muidugi leitud, et selles mitte üht tõesõna et olnud. Jutt oli aga fiiSki ikka laiemale  lagunenud, oli koolidesse nihkunud, seal harjutamata ajudest arutatud saanud ja nooremad ja wanemad, isased ja emakesed eidekesed, keS ennast kes teab kui kõrge seisuse ja , hariduse" osaliseks pidasiwad, olla sellest osa wõtnud. Õnnetuma inimese juuksed olnud nagu hobuse-lakk, küüned nagu kullt-küüued, tema ei olla enam käia ega rääkida oSkanud ja olla wiimakS koguni salamahti PeterburgiSse saadetud. Politseimeister on ise tähendatud keldrit ja selle müürist läbi waatanud, ei ole aga ühtigi leidnud, mis selle hullu jutule wähematkt põhjust olla panna wõinud. Nüüd on kohtud jutu tegijaid otstmaS, aga wist saab nende waew asjata olema, sest ega keegi seda süüd oma peale ei wõta ja wiimaks wõib see kõik jo ka ühest rumalast ja edewast naljast tõusnud olla, mis suust suhu käieS suureks kaõwaS, nagu lume-kera, mis mägedest alla weereb. See, keS seda juttu nalja pärast ehk kergel meelel algaS, see ei tunneks seda wist nüüd enam isegi ja ei wõiks seda siiS ka enam omakõ wõtta. Selle kuu 12. pääwal on kalamehed õnnetuma August Nahkru surnukeha, umbes wersta sadamast, pea sellesama paiga peal, kuS tema sisse langenud, üles leidnud.  Tema oli ühe renni sisse sattunud, mis laewade fiSsesöitmiseks raiutud oli ja mitte weel täitsa kinni külmetanud  ei olnud. Tallinna lahe on nüüd täitsa kinni, kera Kalasadamas on körenda otsast maha wõetud ja meri on nii sileda jeaga kaetud, kui seda mitmel aastal ei ole olnud. Liugraudadega jooksetakse Naissaarest saadik. Ka Baltiski lahe on mõni pääw pärast Tallinna lähet kinni külmetanud. Tartu maantee ääreS maja Nr. 4 kojast on selle kuu 5. pääwa õhtal üks korw mitmesuguse pesuga, kokku 70 rubla wäärt, ära warastatud. Uue sauna hoowiS wõeti selle kuu 12. pääwal kaks paSfita meest ühe koor- maga kinni, kus 2 kotti jahu ja 3 kotti wilja peal ott. Järelkuulamiste läbi tuli üles, et jahud ja wili öösel enne seda Maardu lahtilöhutud meskist warastatud oli. Selle kuu 13. paamal, pärast lõuuat, on Sauna-uulitsal Anderseni  majast, Karoline E. lukku pandud kommodist, kaks kuld uuri kettidega, 140 rubla wäärt, ära warastatud, Sellesama pääwa õhtal warastati 3. alewljäüs majas 101, Juut Hirsch R. lukku pandud kuurist, 100 paari saapaid, 32 paari püksa, 2 kasti walget plekki, 32 lamma nahka. 2 kasukast ja woodi riideid, kokku 500 rubla wäärt. Mõned weikemad wargused on Politseile üleS antud. Wiimasel aastal warastati 3. alewijäus Tiismanni juurest üks 900 rublane hindvaber ära. Nüüd on see paber Kirimäelt päritud Helene B. paletoo fisfe leitud, kuhu sisse õmmeldud oli. Wiimasel nädalil oliwad ilmad maitsed ja euamist selged, õösetel oli kuuni 11 graadi külma. Esmaspääwal  tuli mähe kerget lund. .Linda" malitsuS kuulutab, et Seltsi peakoosolek,  mis Paastukuu 3. päwal pidi peetud jaama, pühade pärast, mis selle nädali peale langemad, Paastukuu 11. peale määratud on. Mõlemad laewad olla Talwekuu lspnl Inglismaalt mälja jooksnud ja Näärikuu 28. paawal  BuenuS-Ayresse jõudnud. .Linda" remiderimisekomiSfioni  liige G. Niphardt on .Wirulafes" kuulutanud, kuida wiimase rewiderimise läbi selgeks tulnud, et Seltsi marandus praeguse walitsuse all mitte kaswanud ei ole, maid kahanenud on. Kuida ka meie omal aeal selle Seltsi enese aruandest arutasime. Rewident G. Niphardt arwab, et peakoosolekul järgmised küsimised tuleksimad ette panna: ,1) Kas .Linda" wõib meel nenda edasi elada? 2) Missugune  tegewus wõiks teda meel parandada? 3) Kust saame .Linda tegewuse juhatuseks õige tublisid ja osawaid mehi?" - Need küsimised näiwad tähtsad küll olema. Ala-Urbala mõisa ostmise kohta on .Linda" walitsus meile järgmise kirja saatnud: .Teie auuwäärt lehes Nr. 5 s. a. seisab jälle ükS wõeriti kirjutus Linda Seltsi kohta, nõnda kuida tema wennad ennegi mitmes lehes ja keeles on ilmunud nõnda ka see praegune Soome Seitungist mälja mõtte ning selle juure lisatud seletus on kõikipidi wõeriti selle asja kahjuks üleS wõetud; mille kohta meil see auu on, neid kõige jämedamaid eksitust ära seletada: 1) ei ole Lindas direktor Märkest seiemaale meel olnudki; 2) pidi see mõisa hind 115,000 rbl. olema, aga mitl^lso,ooo rbl. ; 3) ei tule see maa mitte 60 rubia teSsatiu maksma, waid 51 rubla. Mis teie kirja sissesaatja seal wösadikust kirjeldab, ei ole koguni õige, see mets ja maa on 1883 aasta! ühe waunutatud Eestimaa maamöetja poolt läbi mõedctud ja ära takseritud, ja ou sealt peale selle mähe palka ja põletus-puid mälja rujutud saanud. Kui see mõisa ostmine Linda Seltsile k cda läheks, saaks se taale head kasu tooma, aga kahju ou see kül, et fee asi ilma tõe põhjuseta Linda Seltsi kahjuks mitmelt poolt, kellel selleS asjas kõige wähemat tundmist ei ole olnud, ära solgitud on saanud. Kaubeldud on seda mõisa aga üks ainuke kord, ja see oli minema sügise, kui üks wiie mehest kokkupandud kommisfion seda mõisa maatamas käis. Kui see kaup edaspidi peakski toimetud saama, siis saab see enne weel mitmelt poolt ja mitme asjatundja mehest hoolega  järele waadatud ja läbikatsutud, nõnda et Teie enneaegne  kartus ühe teise Kuntauganaks saamise kohta selleS aSjas küll ilma aSjata on." „Auupaklikult Direktor P. Schreim". Meil on selle kirja juure tähendada: .Linda" Seltsi walitsusel näib sõna .wõeriti" wäga odaw olema. Kuida meie enese kiri selle lehe Nr. 5 seeS ja tema .wcnnad" .mitmes lehes ja keeles" .wõeriti" oliwad, seda ligemalt seletada ei ole .Linda" walitsus katsundki, waid on ainult oma ilmeksimatu .wõeriti" selle wasta wälja trumpanud. 3a kui meie otsekohe kindlaid küsimist .Linda" walilsuse aruannetest ja rehnungidest wälja arutasime ja awalikult ette panime, siis wastas see walitsus, et enne wastatud ei wöi saada, kui meie ühe oma kirjasaatja nime üles annud oleme, kellel nende küsimistega ühtegi tegemist ei olnud, sest neid olime meie ise wälja arutanud, mitte meie kirgasaatja.  Kui palju see .wõeriti" tühja sõnakõlina taha mõjuma saab, seda saab küll Paastukuu tl. päawal nägema. Oma küsimistega ja teiste kirjadega  ei ole meie .Linda" walits lsele weel wähem .Linda" Seltsile .kahju" teha püüdnud, waid asjaliku seletust,  millest mõlemad kasu saakfiwad, kui nemad selgel ja õige! teel olekfiwad. Et Ala-U bala ostmine wcel .mitmelt  poolt ja mitme asjatundja mehest hoolega järel waadatud  ja läbikatsutud" saab, selle üle rõõmustame meie ennast. Muud ei ole meie oma kirjadega tahtnud ja meie arwame, et need kirjad ja see .kartus" mitte ,enneaegsed"  ei olnud, sest pärast ostmist ei oleks kõik tõrelemised  ja .kartused" enam rohkem aitanud. Et, Linda "Seltsi walitsuses kedagi ei ole, kelle nimi Märkest" on, seda teadsime meie küll, aga nenda seisis see Soome lehteS ja meie ei wõinud seda muuta. Et see leht MürkeS" asemel Märkest" kirjutanud  on, see .ekfituS" ei ole koguni mitte .jäme" ja asja enese külge ei puudu see mitte sugugi. KeS seesugust wei- keseid eksitust oma kaitsemiseks tarwitab, see näitab Ellega, kui hädast temal kaitsemist larwiS läheb ja kui nõüü tema selleks leiab. Meie teadsime ka, et .Linda" walitsus  115,V00 rubla kui Ala-Urbala hinda üles andis, mitte 150,000 Rubla. Aga wiimane hind seisis Soome lehe sees ja meie ei wöinud seda muuta, muidu oleksime Soome lehe kirjast .wöeriti" aru annud. Meie ei ole kusagil kirjutanud, et üks dessätin Ala-Urbala pinnast .Liuda" Seltsil 60 rubla maksma tuleb, waid et .Linda" Selts seda hinda Eestlaste käest wõtta tahab. Sebci on aga .Liuda" Seltsi walitsus ise kuulutanud ja seda hinda peame meie ülikõrgeks Soomemaa harimata pinna eest ilma hooneteta ja teiste ehitusteta! Meil on .selles asjas" oma jägu .tundmist", selle peale wõib .Linda" walitsNS ja iga teine julge olla. Kui palju aga .Linda" .miie mehest kokkupandud kommisfionil" .selles asjas" oli, selle peale Hei ole meil mingisugust julgust. Alä-Urbala  mets olla aastal 1833 ühe Eestimaa maamõetja" läbi mõedetud ja .takseritud", kinnitab .Linda" walitsus. Suusöuaga oleme meie juba enne tähendanud, et meie teades üht sellenimelist .wannutatud EeStimaa maamõetjat" .setamaale weel ei olnudki", kidä isteK nimetadi.  Metsa .takserimine" ei ole enamist ka mitte maamõetja  asi ja sellepärast ei ole meil mingisugust usaldust selle .takserimise" peale. Seletust ei ole see .Linda" wälilsuse  kiri kuidagi toonud ja nende kartuste põhjust, mis meil selle kauba wasta on, ei ole see kiri kuidagi kõigutanud.  Mis selles kirjas meie wasta jäme ja i.kõige jämedam"  on, seda ei maksa arutada. Meie kohtts ei ole .Linda" walitsusele wiisakust õpetada. .Postimees" nuriseb ühe kirja waSta, mida .Ristirahwa Pühapäewa Leht" Karuselt, õpetaja  Hörlchelmanni lahkumise üle saanud on ja pahandab  ennast nimelt selle üle, et tähendatud kiriklik leht seal .ta" asemel ikka .Ta" kirjutada, kui see .ta" õpetaja kohta maksab. Oleks .Postimees" seda kirja natuke paremini tähele pannud ja asja tasase meelega järel mõtelnud, stiS oleks tema leidnud, et see mitte .Ristirahwa  Pühapääwa Lehe" enese kiri ei ole waid kirjasaatja L. ?. kiri, kes selle suure tähega wist koguduse iseäralist auustust oma lahkunud hingekarjatse wasta on tahtnud üles näidata. Meie arwateS ei olnud .Ristirahwa Pühapääwa  Lehe" toimetusel aSja ega õigust seda iseäralist auuStuse-tähte omalt poolelt maha rõhuda. Kui patju kasu seesugune kiustlemine aga Eesti rahwale saadab, see ou koguni teine asi. —> .Postimees" kirjutab oma Nr. 7 sees weel: .Saksa lehed on rõõmsad selle üle, et Eesti .Postimees kirja mõisnikkude Ökonomia seltsi üle awäl.danud  ja seda rohkesti kiitnud. Nad panemad kiidukirja .osalt Saksa keelde ümbergi." Kallis .Postimees": Need ei ole .Saksa lehed" ega ole .Eesti lehed", keS ennast selle üle röömustawad, et meie kodumaa kodanikud kõige wähemast põllutöö ja majapidamise asjas käsi käes käiwad, sugust ja seisusest hoolimata, waid ueed on meie kodumaa lehed, keS meie kodumaa põllutöö ja majapidamise kosumist soowiwad, mis igale sugule ja seisule meie kodumaal, ja kõige meie suurele isamaale ühetasa kasu toob. Tuhinad ja kiustlemised  mahuwad põllutööga, majapidamisega ja üleüldise haridusega just nii heaste kokku, kui tuli ja wesi. Zätku hecra Dr. Hermann meie kodumaa põllutööd ja majapidamist  rahule ja wabaks nendest j.wahedest" ja .lõhedest", mis juba küllalt kahju teinud. Wirumaalt. »Rakvere sõnumite järel on Äntu herra von Harpe, kes kaheksa aaStat järeStikku  Weike-Maarja Kihelkonna-kohtuherra oli, ennast nüüd sellest ametist lahti wõtnud ja kõik selle kihelkonna Tallitajad  ja wallakirjutajad on temale üht tänu-adressi kohalise kingitusega toonud. Sellesama lehe sõnumite järel on kohtute hoolsal tegewusel  korda läinud, kaht neist kurjategijatest kätte saada, kes Kakermaa talus mõrtsukatega tegiwad; kõige wähemast seista raske kahtlus kinniwõetud inimeste peal. Teadaaudja" sõnumite järel on Waiwara  kihelkondas üks rööw-mõrtsuka tegu tehtud ja selle juures 200 rubla rööwitud. Mõrtsukas olla kinni wöetud. Ligemad sõnumid oliwad weel tulemata. Wiljandist. Sealise ,Teadaandja" sõnumite järel on Wiljandi laat selle kuu 12. pääwal õige elaw olnud. Wõeraid kaupmehi olnud 70, kes kohalist tunnistust wõtfiwad.  Mslemil estmesel laadapääwal on maarahwas palju hobuseid kaubale toonud, hinnad olnud aga strski head keskmised ja olla umbes 20 künni 25,000 rubla eest hobuseid ostetud; ainult Selsawi herra von Transehe ostnud umbes 4000 rubla eest hobuseid ja tahta neid oma mõisadeSse Schlestas saata. Karkst potisepp olla jälle palju ja head kaupa laadale toonud. Nimetatud leht teab kolmest hobusewargusest rääkida; kakS warast on oma rööwiga  peasnud, üks on kinni wõetud. Ka kaks wargust stSfelõhkumifega on ette tulnud. Wäga kaebatakfe, et trahterid karmima walitsuse all ei seisa. Mõned tuntud wargad on omale trahteris korraliselt kamrid üürinud. Karola kihelkondaS on ennast sellesama lehe sõnumite