nast pipart läks weel üõna hädasti tarwiö.  Karjast 5 Augustil 1884. Täuu tuuuistus. fadetud armastuse annete eest. Selle eest, et teie oma armsat ja kristliku meelt meie armsa Õpetaja ja Saarema auuliku Piiskopi härrali minewal aastal tule kahju läbi juhtunud õnnetuse kohta nii osa mõtlikult olete üles näitnnud,  ja eneste keskes prii tahtlikult 20 rbl. 3 kop. kokku pannud ja meie auustud möörmündri härra kätte läkitanud, kohu juure meie oma mäikcst prii tahtlikku korjandust lisasime mis eest meie wäga armsa Õpetaja ja kõrgest auustud Piiskopi härrale,  nende selleaastase sündimise ja uue elumaja pühitsemise pääwaks üks ilus kirjutuse laud wõis mälestuseks kingitud saada, mis nendest iväga suure IM meele ja täuuga wastu wövli. Et teie auus töö meie südamid ühe tõsise ja lapseliku rõõmuga on täitnud, selle eest täname teid kõiki, kes sest osa wõtnud, iseäranis teie juhatajaid, kes teid selle auusa armastuse teule on üles äratanud awalikult kõikcst südamest. Rõõmsat andjat armastab Jumal.  Karja Ewang. Luth. koguduse nimel. Rotmeislrid: (wöörmündrid) M. Soonlep, M. Tamm, M. Rcbbane, P. Gricnscld, J. Kaiklcm, R. Ehrlich, T. Sepp, J. AuuS, R. Wahcr ja J. Laar. AttseMlast. (Pulma kokka õnnetus.) 3. Augustil käisin Sõrme randas kala ostmas, sääl kuulsin kena juttu pulma kokkade õnnetusest, mis mõne nurga paalt natukene naljakat nägu näitab  olewat. Kewade poolt kenal suisel aeal peetud Kaimra külaS pulmad, kahju, et wövrad perctc nimed mo meeles segamine läksid, nii palju mäletan selgeste,  et Wanamatsi, Kõrtsi ja Seppa perctcs lugu sündinud on; kust perest pruut saadut ja kuhu wiidut, seda mähet olen nõustanud, no küll nad ise parem täädmad. Liigu tulnud nõnda: Kui peigmees pruudiga ja pulmalistega oma õue mürama taha oli jõudnud, kus pill kibedaste häält tegi ja peiu pois ühte jooni Zitsa och, och, och! kurgu põhjast walja kangutas, siis olid kokkade  walmistamised selle rahwa mastu wõtmiseks oma registri järel kõik Haas korras: suur pesti wann nisu jahust limba tainast täis ja teised asjad  kõik korrastc malmis marutud, seega arwasid vaesed enestel ka aega olewat oma tulist uudis himmu -seega kustutada, ct peiu pruudiga sisse tulemist  oma silmadega näha saada, läksid ivälja isi enestele LõidcS: „lihamc ivaadame ko, kui pea limbud pärast katla libistud on, saame ikka õigel aeal woimis, lihamc." Seda parast aega oli ülcaidnik noor mees lvalwanud, keda pulma ei olnud kutsutud, ta lipsas  üle ma pulma pere kööki ja tegi sest masinistud  taignast kolm igawesl suurt limpu ja laskis, tccba katla, wann oligi üsna tühi, siis koristas  ts katla slla häasti tuld, et toidus õigeks maks kronuks saaks; püüle selle tegi ta kokkade õle kannu, ws sees marjule ülemiste «nisadeni ulaias pmis tühjaks, siis läks tuldud teed jälle ara. Kui kokkade himmu rõõmuliku pulma rahwa saatmisest natuke waigistud oli, ruttasid nad oma Wtud ametile. Äga. mis sugune kohkumine.  rcüe sarnast pulma koklaac kubermangus iialgi siin paikese all' pole ette tulnud, täitis nüüd nüSte hinge? Sisse astudes kiiratas Triin: ..Sh le>us: tulla Mari, limbu mann on tühi! kuhu meie nüüd saame?" Kõiki ristisid ette heites panimad  nad koguni imeks, mis sündinud oli. Mari üües: ..Tlcks siga see paha teinud ja isigna ära svrnnd, siis oleks wann määritud olewat, ja põslezi  on sea kärsa asemel immele sõrmed asemed tunda." Triin ütleb: ..Kulla Mari, na mis hall aü mc cm miskecbas katlas heljub?" Mari ajab kulbi katla ja nüüd leidsid, et suur katel kõik ühte limpu tais oli. Nüüd oli küll awalik kus limbu tainas jäänud, aga mis nõuga asju jälle korrale saada, seks oli paremat kus häad nõu tarwis; tõstsid  küll katla koogu otsast maha, aga mis nõuga saab niisugust hirmus suurt limpu katlast wälja? Sääl tõi Kõrtsi Triin tüssi pesemise lasna ja teised  nacscd aitasid mõned kulpidega ja lasnadcga ning wiimaks suure waewaga saadi see suur luup leiwa küna kaase pääle katlast wälja, millega teda kraejalgadc pääle tõsteti, kus teda esmalt wikatiga mitmeks suuremaks tükiks katki leigati ja siis puss nugadega peenemaks jägati ja jälle katlaga tulele aeti. See toimetus oli raske küll korda saata, sest see suur limp oli jo üsna isisew palame, et temase käega puutuda sugugi wõimalik ei olnud. Nõnda sai siis wiimaks see õnnetus, mis päris  teise kurja inimese töö oli jälle ära parandut. Kaugemalt kodumaalt. Peruus oli 5, 6 ja 7-mal Augustil loomada, põllutöö ja käsitöö-näitus. Auupresidcnt,  burimeister Konze tegi näitust saksa keele kõnega lahti ja põllumeeste seltsi president Toots eestikeele kõnega. Weikeste põllumeeste kõrwas oliwad ka mõned suuremad  põllumehed loomi näitusele saatnud, nimelt sai Kasti,herra krahw Siewers, oma hobuste eest kiitusekirja. Tartust. Liimi maa kirikuõpetajad saamad 12. Mihklikuupääwal Tartusse jubeleisinodile kokku tulema. „Zeitung für Stadt und Laud" järele on sinodi eeskawa järgmiselt: Kellu 9 hommiku koguwad nad endid uniwersitäti aulasaali kokku ja kellu 10 minnakse pidurongis Jaani kerikusse Jumalateenistusele. Kellu 1 peetakse Eestikeele  Jumalateenistust Maarja kirikus ja kellu 5 ühine pidusöök, kellest muidugi mõista ka kutsutud külalised osa saamad mõtma. Neljapääm kellu 9 alustawad koosolekute pidamised, mis iga pääw künni kellu 6-ni kestamad, lõunatunnid mahaarmatud. Neljapcüwal,  laupääwal, esmaspääwal ja teisipääwal  peetakse Jaani kirikus piibli ettclugemisctundisid.  Reedel ja laupääwal saab Jaani kirikus Luthcruse mälestuseks Zõlneri tehtud tükk mängitud. Pühapäämal peab ülemõpetaja Lütkens uniwersitäti kirikus jutlust ja kellu 1 õnnistatakse uus Peetri kirik sisse. See on meie waimulikudel 50- nes kokkutulemine. „ Eesti Post." kirjutab: Õp. M. Lipp, kes seni aeani Saare maal Kaarma koguduse õpetajaks oli, on nüüd oma uude kohta Rüü kiriku pääle tulnud jg 19. skp. ametisse sisse õnnistatud. Omistamas olnud proost Hasselblatt Kambjast ja õpetajad Eiscnschmidt Tartust uiug Hcssc Rõngust. Rõõmustame, et Nõo kogudus jälle.üks kord on õpetaja saanud ja sooniimc uuele hingekarjasele  jõudu ja rammu meie rahwa seas tööd teba. Lätimaalt. Bauske maakonnas on üks pere, laene, kuida „Latwcschu Awises" kirjutab, tee Mäl Riga minnes äratapctud. Tema naabrid, kes te:uaga üb: teed sõitnud, jõudnud temast mõni mersr eue ja näinud korraga järeletulija kelmil uima ,vankriga ncift mööda minna tahuval. Nad läinud kohe tagasi ja leidnud pereuaeie purustatud peaga tee päält. Ja müdi tobe koju tagasi, aga kõnelda ta enam iõnagi ei laanud ja heitis juba poole tunni pärast Istuge. Ta olnud alles noo, mune, 33 aaviat mana. elanud kalkidega rahus ja sõbralikult, nõnda et teda igaüks kiitnud. Tema juures ei olnud midagi ärawõetud. ltaks inimest on kahtluse paürast kinniwöetud ja torni pandud. Uks neist olewat enne ähnnudanud teda maha lüüa. Wene maalt. Pceterbnrgist. Wenemaa lihaloomade  wäljawedamisele tuli sellest takistust, et mõned wöörad riigiwalitsused neid loomi katku sissetoomise kartusel enam ei usaldanud.  Nüüd on aga katsutud tapetud loomi waljamaale wedama hakata ja see katse on esiotsas wüga kennste kordaläinud, uimelt Inglismaale. Sinna wectakse ka mujalt maailma jagudest liha sisse, aga see on mitmelt maalt mitmet wiisi takistaw. Afrikast  toomine minna iseäraliselt kalliks, Ameerikast toodaw liha on tee pääl ära külmenud, kuna aga Wenemaalt kuue pääwaga  nõnda parajal külmal hoidmisega liha wöörale maale saada, et ta igapidi heas korras ja wärskelt sinna jõudnud ja seepärast  ka sedamaid ära ostetud saanud. Hiljuti on koolide ministeerium kaks sii lidust Wenemaa koolide pärast Iväljaau- Ntld. Esimine kuulutab ja kinnitab, et rahwakoolid  peawad kirikuga käsi käes käima ja waimuliku ehk kirikliku juhatuse all seisma, et nende läbi rahmas õpetust ja tundmist saaks, mis ristiusu kindla põhjuste pääle rajatud on ja truumast riigi ja auujärje wastu kinnitab. Suur keisri herra on selle sääduse alla oma käega neid sõnu kirjutanud:  „Ma loodan, et koguduste õpetajad  endid selle tähtsa asja poolest oma kõrge kutsumise wäärilised saamad üles näitama!". Need on meie auuliku keisri ja kõrge riigi walitsuse mõtted ja soomid, ja need on nii selgcste kuulutatud, ci keegi teisite käänata ei wõi. Loodame nüüd, et meie kõik armuliku keisri herra ja riigi walitsuse  saadust hakkame meeles pidama. Teine süädus on ülema koolide pärast antud ja kasib, et nendegi kaswandikud mitte üksi tarkust ja täädusi õppiks, maid ka kristlikus maimus ja Jumala kartuses saaksid üleskaswatatud. Sellepärast peawad ülema koolide juhatajad tähele panema nende kadust elu, ueid kelle perekonnas koolikäijad  elawad, mis nad loewad, kellega sõprust  peawad, kuida oma prii aega wiidawad.  Kõik koolikäijate elu ja komaed tillemad  tähele panna, et nad ülcskasmaksid tõsiduse ja õiguse sees ja nende süda ira d mitte noorelt ei saaks ärarikutud. Kool peab tarkuses ja tundmises edasi miima aga l'c. auusa kristliku kasmatamise poolest abiks olema! 26. leikuse kuupäärval. Majestätid Keiser ja Kcisripröua. Suurwürst aujärjepärija  Suurwürstid Georg Alcksandromitsch, Wladimir Aleksandrowitsch ja Nikolai Nikolajewitsch  ,vanem on hcile öluu st-/, ärareisinud.  Täna waatab Majestar Keiser Wilnas sõjawääd üle ja jõuad domme wara Warsä-ausie. Warschaus, 27. lcituie-kuupääwel. Majeüäiid ja Keiserlikud Kergused jõuduroad  raua ennelsuuad kellu le- hea t-erwisega  scia. 27. leikine-kuupääma!, ökru. gimaliriuse  Majenärid  Keiser ja Keieriorõua ja Keüerii-