Mis see Baltialane on? Muud midagi, kui üks paljas kogusena (Collectivbezeichnung). Baltialane ei tähenda mitte üht seisust, mitte üht iseäralist rahwast ega ka üht iseäralist riiki, waid paljalt üht Balti kubermangudes elawat Wenelast, Eestlast, Saksa, Lätlast  zc. Kui meie nüüd sellest mõttest kinni hakkame, et igaüks neist rahwaste liigetest enne Baltlane ja siis alles Wenelane, Sakslane, Eestlane, Lätlane zc. olema peab, siis käib see'just wasta loomulikku mõtlemist. Kui meie Eestlased end Gallialaseks nimetada tahame, siis pole see jo mitte imeasi (ehk küll Balti kindral - knbermang ammu ära kautatud on ja Riigivalitsusel Baltialastega kui iseäranis rahwaga midagi awalikku tegemist pole), aga meie ei wõi siis millagi esimeses, waid alles neljandamas joones Baltialased olla. See on nii: Kui üks inimene Eesti emast ja isast ilmale tuleb, siis on ta Eestlaüe see on esimene joon. Sellest Eesti lapsest saab peale ristimist Kristlane see on töine joon. See Kristlane on Weneriigi alam see on kolmas joon. Kõige wiimaks woib seda Eestlast, kes Kristlane ja Wene alam on, weel tema kodu koha järele BaltialaseK-mimetada, kui tahetakse  see on neljas joon. Mxaeguste Baltialaste nimega ei tähendata muud rahwast, kui üksi Baltiamaa mõisnikka, kelle käes seiemaani ja praegu 'meie maa poliitika ja muud asjad ja õigused on. Tahab keegi praegusel sõna tähendusel Baltialane olla, siis on töise sõnaga üteldud Sakslane wõi Balti mõisnik^ Weel natuke seitungite wäljaandjatest. Kõige esite on tarwis, et seitung on. Töiseks on see seitung siis Wene, Saksa ehk Eesti seitung, selle järele, mis keeles ta wälja tuleb. Kui üks ajaleht Eesti keeles wälja tuleb, siis on ta esite Eesti rahwale kirjutatud ja peab esimeses joones. Eestirahwast õpetada, kaswatada ja äratada püüdma ning töises joones ka.muu rahwaste peale mõtlema, kes meie kodumaal Baltia kubermangudes  elawad. Tahab aga keegi esite Baltialane olla, miks ta siis oma ajaleht Eesti seitungiks nimetab? Mis see siis tähendab: üks Baltia (resp. Saksa) ajaleht  Eesti keeles, kellest muud Baltialased aru ei saagi? Sellest on kahju, et meie kõige wanem Eesti seitung „Eesti Postimees" omale niisuguse seisukoha on ärawalinud. Üks Baltia meeles Eestlane lahutab ära, mis rahwauslikud püüdmised kokku ehitawad. Meie peame kui Wene alamad ikka esite Eestlasteks jääma ja millalgi enne muulasteks saama; see üksi on meie loomulik ja kindel elu põhi. U. Kirja wastused. 259) G. A. T—s. Mõlemad kirjad seisawad tänases lehes, ehk küll töist rohkeste pidime lühendama. 260) A. D. K-l. Oleme natukene töiste sõnadega temud. 261) M- J. ja töised H—s. Ei ole luba trükkida. 262) —i K —s. Olge terme, saame ka lühendatud tarwitama, aga et wäga palju kirju saame, sellepärast peawad need ikka ette minema, kes wanadusega tarwitamataks lähemad. 263) J. L. K—s. Nagu näete, oleme tarwitanud. 264) A. W. J.-W—s. Kurb lugu küll, kui õpetaja koolmeistrile  ära keelab, lastele Keisri laulu õpetada! Seda wõib aga üksi teie pimedas nurgas teha. Meie pool on inimeste mõistus juba nii selginud, et seesugust käsku koolmeistrile enam sugugi wõimalik ei ole anda. 265) S. N. K—s. Nii terwelt ei ole wõimalik, meie saame seda juhtumist ühe töise pitkema kirja sees tarwitama." 266) J. K- R—s. Olge terme. Oleme muutmata tarwitanud. 267) M. A. S.-J—s. Saame lühendatud trükkima. 268) 1001, T. On töiste lugejatele täitsa arusaamata ja ei wõi sellepärast trükkida. Peaksime siis Teie seletuse ka täielt ligi trükkima,  mis mitte wõimalik ei ole. 269) H. S. P—s. Kui Teie sellest laulust aru ei saa, kellel oopis töine tähendus on, kui Teie oma küsimistes awaldatc, siis küsige kord suusõnal nende meeste käest järele, kes raamatut wälja on annud. Üleiildse on seesuguste sügama laulude sisu raske ära seletada, osalt ka seletus täitsa wõimata. Kellel laul meele pärast ei ole ja kes temast aru ei saa, see ärgu lugegu teda. Kusagil haritud rahwaste seas ci ole haritud rahwaste lehtede sees seesugust küsimisi awalikult poole-tosinate kaupa luba awaldada, nagu Teie seda teha soowite. Wõib olla, et Teie küsimist mõni waimulik p. leht ära saab trükkima, kellel kõik wabamad waimu-awaldustd wiimse-päewa tähed on. Meil ei ole seda omas ajalehes  wõimalik teha. .. 270) M. S. W—s. Kui Teie kiriku ümber nn palzu soppa,a sõnnikut on, et enam läbi ei saa, siis on see kurb lugu küll, aga pange oma kaebdus kiriku konwendile ette. Ehk tuleb abi. 271) A. T. K—l. Komitee kiri on natukene pitk, aga saame Nägema, mis teeme. 272) K. K. T. K—o. Olge terwe. Trükitud F. Feldt'i juures Wiliandis. Zensuri poolest lubatud. Riias, 8. Mail 1880. Anname oma 1879 aasta lugejatele teada, et „Sakala Kalendrist põllumeestele" minnast poognat trükitakse ja teda, nn pea kui Zensnri poolt mäljalantamise luba tagasi tuleb ja raamatnkõitja oma tööga Malmis on saanud,  iga mulluaastase lugejale kätte käkitatakse. Mõnelt poolt oleme sõnumeid  saanud, et tänawusest Sakalast 16 tulemata olla jäänud. Et fiit kõik eksemplarid õigel ajal ära saadeti, sellepärast palume teada anda, kus numrid pnuduwad, et neid Posti malitsus järele teaks pärima hakata. Sakala Toimendus. Teadaandmine. Taewere wallawalitsuse poolt antakse selleläbi teada, et siin kohtumajas 21. Maikuu  päewal s. a. enne lõunat kella 11 ajal 150 tshetwerti magasi rukkit, 50 tshetwerti magasi odre ja 50 tshetwerti magasi kaeru kohemaksetawa hinna hest paari tshetwerti kaupa enampakkujatele ära müakse. Taeweres, 10. Mail IHBO. Wallawalitsuse nimel: M 157. Wallawanem: Jüri Tirmann. õ- - -2 Suure KöpoS Wiliandimaal pakutakse kaks koolimaja seest ärarohwimiseks wülja Kes seda tööd enese peale tahab wõtta, wõib .M.Mail Suure. Kõpo wallamajas kaupa teha. Wallawalitsus. i Suure Kõpo mõisa Läti heinamaast  järele jäänud tükid antakse tA. Muil hommiku kella 9 ajal Läti metsa - mõisas enampakkumise teel tänawu aastaks NM" rendi peale, WU ning peab rendimaksu kohe peale pakkumist rentijast rvälja maksetama. 13i5) Suure Kõpo mõisawalitsus. i Tarwastu kihelkonnas, Saare mõisas, antakse Ansu Muni poe koht pood, kaks elutuba, ait keldriga ja tall Jaanipäewast rendi peale. Koht on maantee ääres ja tõisa pooda lähedal ei ole. Kaupa maja omanik. (337) 1 Eesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on 2. Juunil kella 2 ajal peale lõunat. Cesise isus. 1 Ülema kohtu lubaga Jõgweste mõisa aias Suistepüha tmsel päewal <9. Juunil) AltUl kuulsa Kanapää laulukoorist, ühendatud Jõgeweste mängukooriga antud. Wihmase  ilma korral saab sealsamas ühes sündsas hoones olema. Programmid ja Piletid on sellsamal päewal sealsamas peale kella 2 saada. (346) Hakatus kella 4 ajal p. l. s Head wankre määret weikeste püttide kaupa müüb odawalt Th. Kurrikoff, (344) Wiliandis. ) Wärskeid Tallinna >M- reatud räimi -WW on saada Wiliandis Granbergi majas. (342) H. SaH. i Häid klaperdawd linaseemnrid ja haid Saaremaa rukkit m.mwad odawastc A. Lange «Co. l 338) Pärnus. 3 IM' Kõige karwalist Inglis kanga lõime "WD soowitab A. Wiliandis, E. Wcrnckc kõrwal. Sealsamas saab ka üks koggu poollinast riiet, (Halblein), siitsi ja shotonet rätikuid odawalt wälja müütud. i «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Igas Eesti raamatupoes on saada: Eesti tüuu-laulu-pidu laulud, (334) Hind 30 kop. 2 Kolm ilusat ehituse platsi on müüa Gümnaasiiumi lähedal. Järele küsida Wana-Tennasilma mõisarentniku käest KLHno. DM Rannu köstri maja juures müakse 24. Maikuu päemal kõiksugu maja kraami ja mööblid enampakkumise teel kohemaksetawa  hinna eest ära. i A H H H 5-4-H -I-H (I) H ch (I)» (I) » H (I)» H H H H H !!! Hraatnaelu !!! Z () igas pitkuses ja tugewuses, Inglismaa sepa alaseid, kruuwtükka, () () ja kõige paremat wankri - määret ' () () müüb kõige odawama hinna eest () 0 Carl A. Lyemas e * (3."9) Põdra pood Pärnus. 2 Seeläbi annan ma auupaklikult kõikide oma sõpradele teada, et ma Tallinnas Narwa uulitsas maja 21 ühe uue wiina-poe olen asutanud, kus kõiksugu Tallinna, Ma kui ka Peeterbnrgi wiinasi ja kõiksugu  marjawiina (weini), nagu ka Peeterbmgi  õlut pudeli ja korwi kaupa odawa hinna eest müün. .Niisama on seal ka saada: Ma wankre määret, 2 rubla 10 kop. puud, suhknrt, kohwi, jahu ja kõiksugu würtsikaupa. (335) 2 MM- Seeläbi antakse teada, et Hotstre Linsi weski junres koguni uus ja lM VllillkrUstMlse mllslll küüna on pandud, kus odawa hinna eest heaste willu kraasitakse. (347) 2 Praegu on Tartus W. Zust i trükikojast ilmunud ja igal pool Eesti raamatupoodides saada: Mnvuwald. 11. Neljaliikme ja ruumi arwamine ning wõrdlused ruut- ja järg-armudega. Kirja pannud J. Kurrik. Hind köidetud: kop. Kooliõpetajatele, kes hulgakaupa ostawad, toimetab selle raamatu köidetud 20 "/o, köitmata 25"/" odawamalt wälja-andja: Tartus, Tallinna UUlits 15. » <336) 2 aasta kingitused" Eesti Aleksandri koolile. Wana-Kariste Sempre pulmas korjatud 2 rbl. 5 kop.; Uue-Kariste pääkohtumees H. Soowik korjanud 5 r.; Karel Suits, mis Jämejalal pulmas korjatud, 2 r. 15 k.; Andres  Tamm Muhult 2 rbl.; mõisarentnik AI. Nego Waljalast 2 r.; A. Saar 1 r.; rentnik Fr. Buck 2 r.; Holftre Üsa talus pulmapidul korjatud 14 rubla 50 kop., mille summast on annud: Peeter Jaason 2 rbl., J. Kansi, J. Raasild, J. Loorits, H. Windmann,  H. Riimaks, J. Moks, A. Aawik, Anu Kull, Epp Kull, J. Kull, H. Sults igaüks 1 rubla; kokku 30 rubla 70 kop., ja endiste summadega ühtekokku: 39-t rubla 87 kop. Edespidiseid andeid wötab tänuga wasta Peetremöisa uue meski peal (üks merst Wiliandi linnast eemal, Karula mõisa järele) müakse künni Jaanipäewani ühed ilma weata turbiinid kahe paari kiwidele alandatud hinnaga ära. Kaupa sealsamas meski peal. (332) 2 Head kanget seebikiwi müüb odawalt puuda ja naela kaupa Kabala wallas, Wilewere külas on üks uus maja müüa, mis kaheksa sülda 2'/2 jalga pitk ja neli sülda lai. Kaupa teeb sealsamas maja omanik Ära warastatud on 10. ja 11. Mail ööse üks mustjas punakas .» e aastane ruun. Märgid: Walge täpp otsa ees, laia kapjadega, keskmises  rammus, 80 rubla wäärt. Teadust palutakse sellest Margusest anda Saarde kihelkonna  Pati Ristikttla kohtumajasse. (348) Kaarli wallast on 7. ja 8. Mai wahel ööse —: kaks hobust ära warastatud. 1. Mustjas körb ruun umbes 2 arshinat  1 wershok kõrge, must lak mõlemil pool 10 aastat wana ja 100 rubla wäärt. 2. Raudjas ruun 12 aastat wana, lak paremal pool, walge täht otsas, parema esimese  kabja pealt sökutud ja 75 rubla wäärt. Teadaand)a ehk kätte tooja saab 30 rubla. Eakala Toimendus. (345) Sh. Kurrikoff Wiliandis. (300) Jakob Kaldas