Tallinna Sõber M 5. KuueS aastakäik. Tallimias, Z. Küünk-ku» Mwal W«. Ulrüldilt aealtht Eestikllhwalt mal ja linkadts. Tuleb ükskord nädaliS wälja. Maksab Tallinnal Lindfor»'i pSriste trükimaja»: s rubla, 40 kop. - pool-aasta, 4 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: ,zõtaS 2 rubla pool-aaStae 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt s to». Tellimised wöetakfe WaSta! Ualliuuas: Li«dsors'i päriate trükimajas. Ueteröurgis : J. S. Seelandt, vsuirapellas 54. —Tartu»-. W. Just. - Itakweres: L. Wattly. Hkaides: A. Seivelberg. Kapsaku»: H. Kollöerg. Lihulas: 11. Mttner't poodis. Wtljaudis: G. Z. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: Ah. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Waõtaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, -- kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport LairiSouik-llopr^.) «eatstter t «ust sigima» pahandused ja pahategijad meie kodumaa rahwa sekka e- Omalt maa t. Tallinnast: Maa. RMStttt - .Anda" Seltsi .eatus - Tra tente seaduse uuendus. - Hi„g--m-ttnst  ta dessätim maksust. - Tallinna äöwahtide tcgewuS. Kaks sõnumit ./Valguselt" ja tähendused nende ISrwa. - BaNisiifl: Meremeeste koolist. Rakwerest: Juutide palwemaja. Viljandi inaakou. nast: Väljarändamisest. Saaremaalt: Hudt asajad. Riiast: Düna jõgi laht,, Kuuramaalt z Tulekahju. Liibawi laitus. Peterbmgist- Keisrikoja». Kindral Wannowski termis. - Luth-ruf- - asutuse korjandus. Sõcamäe asjust. Pühapäewa pühitsemisest. Üürid. Raudtee õnnetus, Kronstadtist - Raudtee plaau lävi mere. Moskwast: Tö-Zrahwa kära. Pahandus, Koolmeistrite kassa, Warshaivist: Konkursis. Mohilew PodolskiN : Dnjcstri jõgi lahti. Arhhanglcst. Roflomist, Kharkowist. Odessast Saratowist, - Samaarast- Wõeralt maalt. Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Itaaliast. Egyptusest. Kust sigiwad pahandused ja pahategijad meie kadumaa rahwa sekka. I. Kut paari aasta eest tulepauemlsed ja teised kohkutawad  tähed msneS paikaS meie kodumaal ilmuma hakkafiwad,  kui nimelt üht kurjategu korda saata katsuti, mis weel mõne aasta eest iga Eestlase ihukarwa piiSti ajanud olek», ja kui MS Saksakeeli lehtedes meie kodumaa elukombete  tooreStamisest kirjutati, fiiS tostflwad meie nendanimetatud  lehed" üheS kooris oma häält selle waSta ja nimetastwad neid kirjast ,meie rahwa teutamisekS."  Mõned ueist lehtedest läkfiwad omas tuhinas koguni nii kaugele, et nenmd ülemal tähendatud koleda kurjateu juureS awalikult kurjategija eest ÜleS astuflwad, järel uurijaid kohtuid pilkasimad, kurjategija jälgede segamiseks  kõiksugust kahemäärilisi ssuumid wälja lautafiwad ja seda meest teatada ja kahtlaseks teha katsusiwad. kelle waSta tähendatud kuritegu plaultud ja teha katsutud oli. Nüüd ei leia meie Saksakeeli lehtedest seesuguste nähtuSte kohta euam palju muud, kui EeStikeeli lehtede sõnumite järeldamist (Rezvoduction). Nüüd kola wad aga needsamad ,rahwaSlikud lehed" kurjategudest ja kurjategijatest  ja elukombete tooreStamisest, keS seda kõiki enne nii suure tuhinaga salgasiwad ehk koguni kinni katta püüdsiwad.  Nüüd teadwad needsamad lehed lõpmata tulepanemiStest,  hobusewarguStest, koledaist kiSkumiStest ja paraku ka tapmistest, ühe sõnaga: elukombete tooreStamisest räägida.  Nüüd küsi wad nemad kohkudes: kust see tuleb? ja otfimad abi selle waSta. Guamist on ka kõik need lehed ÜheS kooris waStusega malmis: Se tuleb kõrtsielust  ja üleltiaStest kõrtsidest. Ja abi otfimad  nemad kõrtside wähendamiseS ja ae alehtede  lugemises. Meil ei wõt himu olla kõrtstelu ega kõrtside hulga eest koSta, aga meie ei leia ka mitte, et .rahwusltkkude lehtede" koorilaul täielist waStust selle küsimise peale annab, ja meie ei lela ka mitte, et ainult sellest nõuust mõjuwat abi loota olekS. Sellest koorilaulust nätb aga ükS wõeraS hääl läbi kolama, millel elukombete puhastamisega ja pahanduste wähendamisega ühtigi tegemist et ole, miS palju rohkem ise ükS pahandus ehk pahanduse täht on. See on erakondlaste  wihawaenu hääl. Nemad näiwad siin üht seisupaika leidnud olema, kust wooruse nimel kergelt wihawaenu meie kodumaa sugude ja seisuste wahel sütitada ja lõõtsutava wõikstwad ja see näib paraku nendel tähtsam ja armsam olema, kui rahwa elukombete puhastamine ja pahategude «vähendamine. Kui see mitte uenda ei oleks, küll nemad flis aealou ja statistika  aruandeid paremini tähele panekfiwad ja nendest «vaStust selle küsimise peale otsiksiwad, nagu seda muidu kstkiS teaduslikkus maailmas tehakse. Kuida igaüks teab, kellel meie kodumaa wähegi tuttaw, on köigewähemast GeStimaa kubermangus, umbeS pool jägu kõrtsidest kinni pandud ja joomine on maarahwa keskiS wäga rõõmuStawal  kombel kahane,md. Aktstfi «valitsuse ametnikud, keS oma ameti poolest kõrtsist üle «vaatamas käiwad, tunnistawad,  et nemad nädalite kaupa sõitnud on, ilma et ükS joobnud inimene nende silma puutus. Kuida siiiS elukombete  tooreStuS ja pahategude ja kurja tegu de kaSwamiue kõrtside üleliialisest hulgast ja liigjoomisest kaSwada wõiflwad, tuua need mõlemad uStawate ametlikkude tunnistuste  järel ka hanest wad.? Maal ei wõt fiiS pahanduste za pahategijate hulga kaswamine mitte, kõige «vähemast mitte üksi kõrtsielust tulla, sest see on kahanenud. Teine asi wõib selle poolest linnades olla. Seal on kõrtside ja õllepoodide hulk sellest aeast saadik wäga rohkeSte kaSwanud, kuS uue aktsist seaduse  järel igaüks kõrtsi ja õllepoodi asutada wõib, kes korralist tööd kardab kergest leiba teenida himustab ja joogikauplemiseks  patentid ostab. Iseäranis kaevatakse «viimasel aeal palju õllepoodide üle. Õlle joomine on küll iseenesest ilmasüütam kui «viina joomine, aga sagedast olla nendes poodides salamahti ka «viina ja üleüldse kõiki seda saada, mida patuse inimese patune süda himustab. Oma Nr. 4 sees toob nüüd Eesti PoStimeeS" juhtkirja:  „Kus kaswawad pahad liikmed meie rahwa sekka?" ja otsib üht teist waStust selle küsimise peale. Selle juhtkirja  järel kaswada ««eed ,pahad liiked" mõisades, mõisade põllusulaõte ehk .moonakate" lastest. Monakad elada palju kõrtsides, wötta ka omad lapsed senna kaasa ja koolis käimisest ei olla palju juttu. Kodu saada lapsed ka «vanemate  käest paha eesmärki, kuS nimelt isa Pühapääwa ei pidada, waid oma pöidu harida, omale puid «vedamas käia ja teist igapäiwist tööd teha, milleks temal uädali pätwil mõisa teenistuse pärast aega ei olla. Nenda kaswada  lapsed tooruses, ja kut neid pärast sunnitakse «vallakooli  minema, siis olla nemad seal koolmeistrile tuliseks ristiks, keS neile .tähti songides" oma kallist aega wiitma ja teisi lapsi nii kaua seiSta laskma pidada. Nendest laSlest  kaswada pärast inimesed, kes Jumalat ega inimest ei karda ega häbene, kes kirikust .ja koolimajast ikka mööda minna, aga kõrtsist ei ilmaski. On nemad «viimaks nurja läinund, fliS ajada .omanik" neid .mõne «vopsuga" mõisast  wälja. PeremeeS waldas ei tahta neid ka «vasta «võtta, sest et nemad sõna ei kuulda ja kõrts nende .hää sõber" olla, kuhu nemad fiiS ka «ninna. Seal olla aga raha tarwiS ja sellepärast minna seesugnsed inimesed wargale. ,EeSti PoStimehe" kirjasaatja «või kaastööline annab uõuu, srlle asja paranemiseks mõisadeSse koolisi asutada ja .EeSti PoStimehe" toimetaja tõutab, edaspidi «veel rohkem  moonakate elust kirjutada. Sel kirjal wõib moneS tükkis ja mõne mõisa kohta õiguS olla, aga kõige maa kohta et mahu see kogust mitte, ja tähendatud küsimise peale ei leia meie selles kirjas ka koguni mitte õiget ja täilist waStust. Mis meie aga ka fiin leiame, see on jälle see wõeraS hääl, millest juba ülemal rääkisime. Ka sel kirjal on oma kahjetsetaw, erakondlik  politika joon seeS. Waesed .moonakad" seisawad üleüldse meie .rahwameeSte" «viha all, nende süüks aetakse kõik ja neid katsutakse igapidi teisest rahwast lahutada, nagu ei oleks nemad koguni mitte .meie rahwa" liiked. See on nüüd kord meie rahwuSlaste ja .rahwaSlikkude lehtede" juureS .«noodis," on nende .hea toon," ja see .toon" kõlab ka sellest juhtkirjast wälja. Moonakate asutused ei ole jo meie kodumaal koguni mitte wanemad, kui aga waewalt natuke peale kakskümmend  aaStat. Hakatuses läkfiwad enamist ainult poiSmehed moonakaks ja nende perekonnad on nüüd weel enamist köit noored. Kuida siis moonakate lastest need .pahad liikmed" meie rahwa sekka .kaSwada" wõifiwad, kellest jo juba mitu aaStat jutt on, keS siiS ka enamist kotk wanemad  on, kui mõisades kaSwanud moonakate lapsed looduslikul  teel olla wõiwad? Kõige «vähemast ometigt enne kuidagi aru tehtud saama, kui palju moonakate lapsi juba pahategijate keSkiS leiti, enne kui üht terwet maarahwa seltskonda iseäranis, ühe üleüldise paha nähtuse süükandjakõ  tunnistada püütakse. Mitmes suuremas mõisas on juba nüüd mõisa rahwa koolid, weikemates on aga küll enamist ikka «vallakool nii ligi, et moonakate lapsed ilma waewata seal käia wsiwad. Kuida aga asjad praegu meie wallakoolmeistrite palkadega seisawad, seal ei oleks küll mitte soowida, et weikemateS «valdades ühe tühja jonni wõi kiust» pärast kaks kooli asutakse, waid «väga hea oleks koolmeistritele rohkem palka soowida. Seda «vöiks aga küll üksi seeläbi korda saata, et koolmeistrile peale tema praeguse palga iga lapse pealt natuke maksetakse ehk natuke rohkem maksetakse, kus seda juba nüüd tehakse. Meie oleme sellest tähtsast asjast juba enne kirjutanud ja meie loodame, et see õige soowimine enne ehk pärast ka tõeste täidetud saab. Siis oleks aga wäga kahju, kui üheS weikemas «valdas kaks kooli on, kus mõlemad koolmeistrid õiete elada et «või. Läheb ehk töö ühe koolmeistrile liiga raskeks, fiis oleks igapidi parem, ühe kooli peale kaks koolmeistrit pauna, kui kaht kooli asutada, ükfi selleks, et mõisa rahwa ja «valla rahwa lapsed juba «vara üksteisest lahutatud saatfiwad ja ükSteist wõeraks pidama hakaksiwad, nagu see paraku mõne poolkäärinud politika mehe soowimine olema näitab. Kui palju lahutust, lõhkumist ja killuta null meie weiket Eesti rahwas fiis «viimaks «välja kannatada suudab, ilma et mureneb ja ühest ära pudeneb ? Lahutus «väljarändamise läbi. nagu mõned pudenenud kodumaa pojad kiidawad. Lahutus kiriklikkus elus, lahutus Aleksandri kooli asjus ja teisteS ja pühendustes". Peab nüüd ka weel lahutus iga walla rahwakoolis tulema? Peale selle on mitmed «vallakoolid mõisa poolest asutatud, on msisaherra  käest maad saanud, möisaherrad maksawad ikka weel mitmes paikas muist koolmeistri palgast ja wõtawad kingituste  ja äratuste läbi elawat osa rahwa koolielust. Peab see kõik edaspidi hawitatud saama? Meie kardame, et siis Üks «väga suur jägu meie «vallakoolidest surmatõbesse kiduma jääkfiwao. Soowime ja palume Jumalat, et see ppunane  kriips", mis mõisa inaad «valla maast lahutab, mitte ka üht aida mõisa ja «valla rahwa südamete «vahel ei tähendaks! Kõige selle juures «võib jo ikka mõisasi ja teisi suurpöllu pidamise paikasi olla, kus seda ülewaatamise õigust ei tarwitata ja seda hoolekandmise kohust ei täideta, mis peremehel oma käsualuste ja leiwawanemal oma hoolealuste  «vasta on. Seal kulub muidugi äratust, aga see äratus peaks puhas ta silmanähtawalt tlma ühegi erakondliku  politika sihita olema. Kus seda äratust teisiti teha katsutakse, kus see mitte puhas ei ole, seal ei wõt sellest muud sigida, kui aga ärritamist ühel poolel ja meelepahandamist  teisel poolel. Ärritamist ja meelepahandamist on aga paraku juba nüüd üliküllalt sigitatud ja sellest ei tule tõeSte kasu kellegile. Pöörame nüüd jälle oma esimese küsimise juure tagasi. Kui ineie kodumaal elukombete toorestamist leitakse, kus pahateud ja kurjateud kaSwanud on, siis ei «või selle kardetawa  näituse põhjust mitte üksi kõrtsielus otsida, sest kõrtsid on «vähenenud ja liigjoomine on kahanenud. Weel wähem wõib ,paha liikmete kastvamist" mõisa moonakate laste keskist otsida, sest need „ liikmed" on enamist «vanemad,  knt moonakate lapsed olla wõiwad. Kui meie aga õiglase meelega ja segamata silmaga selle uähtuse põhjust otsida tahame, siis leiame meie seda mitmes teises asjas, miS muist kõige tänapäiwise maailma kohta üleüldse, muist meie kodumaa kohta iseäranis maksawad. Sellest kirjutame  järgmises numres.