ukse ette wisata, et fiis fiin arwamine ka tema peale langeks?  Pidagu mõni teine Zsprawnikutega ja kohtu liikmetega  rehnungifid, aga mitte mina! Aga kelle ukse ette teda õige oleks wisata?" Esiteks tuli temale mõte paha, surnu keha Karmannikowi juure wedada ja kuhugi tema hoowi kõrwale panna. Aga juba hakkaS koitma. Satrjopkinist  künni Karmannikowini ei olnud ka nii wäga pisut maad. Inimesed wõisiwad ülestõusta, ja keegi olekS wõinud  siis näha, kuidas tema kannab surnu keha. Satrjopkini  majast mitte wäga kaugel oli üks poodikene, mis kolmandama  MoSkali päralt oli, kes alewikus met, waha, sulgi ja harjakfid kokku PoodimeeS oli pääwal enne seda, kui met ja waha oli kokku ostnud ja kõik oma poodikesfe,  nagu magasini paigale pannud, poodist wälja minneS tähelepanemata wiifil ukse jätnud lukku panemata, oli seda aga paljalt haaki pannud. Satrjopkin läks sel aeal mööda ja pani seda tähele, naeris habemesse oma külamehe tähele panemata üle, aga ei ütelnud seda temale mitte. Nüüd tuli temale lukku panemata poodikene meele; ta wedaS surnu senna, tegi poodikese ukse lahti, kandis surnu keha sisse ja toppis tema mõlemad käed mee tünni; fiiS läks ise ruttuste ära kodu oma Dunjkaga tõrelema. Poodikese peremees ärkas ülesse, läks Välja uulitsa peale ja waatas: tema poodikese uks oli pärani lahti; tema ruttab senna ja nääb: tundmata inimene küürutab mee tünni juures ja toppinud mõlemad käed mee sisse. ,OH sina üleannetu, kuriloom! Mis sa teed fiin?" kisendas peremees ja lõikas temale kepiga tagast wasta pead. Surnu keha wajus tünni peale. PoodimeeS läks ligemale, waataS järele ja ähkis hirmu pärast. pÄratapetud! äratapetud! " karjus tema: ,Za kurat seda teab, kuida see juhtuS!" Kepki ei ole ka, Jumal teab, kui jäme, aga ma olen kõik tema pea lõhki löönud! KeS ajaS mind ometegi teda äratapma? Töe poolest, kurt waim kawal on ist seda niikaugele ajanud! MS ma nüüd pean hakkama tegema? Mind Võetakse kinni, seulaSse käed kinni, weetakfe kohtu ette! Kadunud on minu waesed lapsed, naad saamad kerjajaikS, aga mind saadetakse ära, Siberi. Ehk saaks teda kaelapealt  kuhugi ära saata, enne kui kõik rahwaS weel liikuma hakanud." Ilma et kaua oleks mõtelnud, wõttiS te«a kohe seda nõun pruukida, mis kõige eflteks meele tuli surnu keha ära jöe weerde Vedada ja wette wisata. Waewalt oli poodtmeeS surnu külge puutunud, seal sai ta warst aru, et surnu keha liig külm ja raSke oli, ja fiiS tuli temale kahtlane arwamine: kaS ei ole teda wahest keegi muu äratapnud ja kaS et ole ta vahest mitte tema poodi toodud? Aga Valge oli juba Välja»; inimesed  tõust vad magamast AeSse. MsllemiStega ja arwamiStega  ei Võinud mitte aega ärawiita ,Kui ka nenda olekS" tegi tema ifieneses otsust ,kut ka mina teda ei oleks äratapnud, kui ta minu juure oleks toodud, siiski ei peaseks mina hädast lahti. Minu kätte on jäänud surnu keha. EsttekS pandakse mind wangi torni, siis alleS hakatakse aSja läbi katsuma, kaS mina teda olen tapnud, ehk keegi muu. Ja nii kaua peaksin mina Vangitornis  istuma! Aga meie juures aetakse nnsugusid asju nenda, et mõni kakskümmend aaStat läbi peab istuma! Nõnda ei lähe! Parem on nüüd juba häda enese Slade pealt ära Veeretada! Ja poodtmeeS kandis surnu läbi selle hoowi mis otse tema poodtkese kõrwaS oli. Selle hoowi, taga ja aia taga, mis hoowi kõrwaS oli, jooksis jõgi. Poodimehe õnneks et tulnud temale kedagi inimest waSta, ta kandis surnu keha läbi wõera hoowi ja aia jöe ääre, fiduS kiwi külge ja tahtis teda siis jõkke wisata. Aga kaldast oli jõgi madal, ja wkk jooksu kch«i oki tük maad. Kuked laulsiwad alewikuS meeletumalt, la koSti» igalt poolt ja elajaleammumine.leda «Aja karja aetitarwiS oli rutata. PoodimecS nägi kalda juureS seiSwal lootsikut mõlaga. Tema paui surnu lssWMse istuma, fiduS möla temale kae külge, lükka» lootsiku kaldast «ne»a, waataS weel korra ümber ja MM siis, pMwet tehes ja kõikide pühade poole shateS. et ükSti seda ei nääkS, mis tema tegi. kibedaSte  kodupoole joottam. Lootsik, kelle 'siSse surnu oli pandud, oli ühe alewtku Maiku päralt, keS kalapüügist ela» ja ke» sealt kaugel, üsna alewtku weereS elaS. Wiimsel shtul oli tema kala püüdnud ja oli oma lootsikut senna kohta jätnud, kus la fiis oli, kui Zö kätte jsuudiS; aga nüüd hommikul läks tema läbi aidade jõe äärt mööda selle koha poole, kuhu ta Shtul oma lootsiku oli jätnud, et jälle meste oma harjunud ametisse hakata. Korraga näeb tema. et jõge mööda ujub tema lootsik, ja keegi iStuS see», mõla ÜB. ,Geisa paigal! seisa paigal!" hüüdi» kalamees. pärast sa wStsid lootsiku? KeS lubas? Pööra siia! Kas kuuled s Anna ära lootsik! (Zääb poolele.) Kiriku teadused. Jaani tirikas: 8. Augustil teed õpetaja Nslmuth enne lõunat jutlust ja võtab lauarahwast. Kg«le UMu õpetaja võtab pithapääw, 8. Augustil lauarahwast  wattu z on laupStiw enne lõunat, pihtimine kellu l. UHa-V«M«-UM»s - 8. «UMstil laeb kõ»ter jutlust. Tsmluri poolest lubatatub. r«lliuua». 6. «.ikse-t»» PäSwal IKS. - M '. '» PTrlj.t, ». Tead dmised. Tellimijrd meie lehe «Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmiSteS kuulutud saavad, niisamati ka Lindfors'i pärijate triikimajaS Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1882 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas ise äratuua 2 „ 40 „ pootastaas 1 „ 40 „ Aende meie auustatnd lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, rk hrrra pagarimeifter Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtuud, kus neid uue aaSta hakatusega äratuua wõib. Rohke ja «lulise ««Imtsek kutsmvad kõiki auupakUkull „Za«ma SSbra" väljaasdlad »i»dl«n>'t liii»»», lau »Mal «r. «8 (SZ). st. peleiinlrgi tulekahju tasumije  ja eturendi jetts. TSiejie sissemaksM kapital 24, M rudla. Tagawara kapital üle 2,W11,Wtl raba. Wötab oma pealt tasuda tulekahjud, liikumata ja liikuwad warad. Zlinnitab warad- Iga aaSta fissemaksetud fintfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal saetud aastade pärast kätte makstud Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aasta sisse maksetud fintside mõõda. Selsamal wiifil maksetakse poeglastele nende ameti hakatuseks tarwis lähtawat raha. Kinnitab eturendid see on(abi raha) kas tohe ehk wana hea sees seatud aegades. Ligemat teadust annab A. G. Brosse. Ülem agent Tallinnas, Münti-uulitsal Nr. 147 M. Tallinna linna-ammeti poolcü sauv seeläbi üleüldiseks teaduseks kuulutatud, ci linna immobilide maksu jaulujc kiri täi'.a> wuse 1882 aasta peale linna kassa toaS harjutud tallituse ajal üks kuu aega nende sissewaatamiseks, kellesse see puutub, saab wäljapandud olema, ning et nimetatud maks, nii kui ka teede korrapidamise asemele  seatud rahamaks 1882 oaSta pealt linna wolinikkude kogudusest 23. Junnil s. a. tehtud otsust mööda 1. Kepiembrik künni 1. Aktobrini kcStawa aja sees on äratosuda. Tallinnas, linna ammel, 31 > Juulil 1832. Linnapea asemik W. Hreiffenhagen. Nr. 1662. Linnasekretär H. Yenecke. Tallinna linna koolide nõnukogn poolt saab teadaantud, kt koolide Kuraatori härm lubaga eesseiswa poole aastaga Tallinnasse, I. linna poeglaste koolimajasse  kloostris, IV. kaheklasstne linna tütarlaste koot atustud on. Kes senna kooli omi lopsi panna ta. hawad, palutakse seda koolipreili igapüäw kellu 10 ja 12 wcchel teadaanda. Tallinnas, b. Lõikuse kuu p. 1882. Tallinna koolide nöuukogu nimel: W. Httiffenhagen. s. a. presitent. Wasili«õt«lst ja ettewalmstamft  tlisa«id hakkawad Tallinna Al"kkandri. GymnaNumis k. Auv-! Ligemad . /anseicis. K tvöwt.!, ? wähe prugidud, saamad u- ke Kalamaja uulitsal Blinow 'i majaS. W V-Wiow. Suure Sausti mõisas, Jüri kihelkondaS on gks sllerösr IIIIIIIII: rendi peale anda. 2 õppiplnsst wõiwad tündreseppa i juure õppima minna Wiru-jaKarjawärawa wahel, omas majaS. Cirrus CinMi. SM' IgapSSw -WW suur edeudus. Muusiku hakatus õhtu kek pool 8, edenduse hakatus kell 8. Platside htnuad: Ätt looshe 4 inimesele 6 rbl.. W looshe plats 1 rbl. 50 kop., üks numre plats 1 rbl., I. Plats 75 kop.. 11. Platt 50 kop., M. plats L 5 kop., lapsed alla 10 aaStad wanainimeste seltsis maksawad Asi I. platsi peal 50 kop. ja 11. platsi peal W kop. KaSsa oa enne lõunat kell 1S künni 2 ja kellu 4 knmi edenduse Mrcktor KiniW. >»- KM -»» saswad Kalwatt koolt j» ko»ti fk«l« wkttvd Ml. D»rä<>lvl p.mnil, uu« ouNiio» 'Nk> bs «kuitrj m-ja». RSSkuub !»si> m»js» j« tokil» Nino- j» Lo?so!ttlt Wiljxilili» ja ümberlandv «Stab tellimisi ja meie lehe .Tallinna Addtü' ocrca K. A. ZaroV'i raamatupoed waSka. Uhte head hoitjat th» «ettrse lapse juure otsitakse weikse Tarto m««t« tre». ««ja Nr S. Bee maja 28l suvek VSrnu uulitsal. K korteriga j, poodiga, lo°l> müidud ehk ka sirttud. Ligemad teatused pikka uulitsal Nr SO7, all. L°dlel 5—7. Heina-kuu p. on Kirva Keinamaakl N» 13 aastane mustakaspruun  r««» Srawarastud ja saab selle läbi palutud seda hobust kui peaks leitma Sirna mSija, ISrwa maal hea waewapalka «st katte tuua. Siras, sel S. Heina-l. p. ISB2. A. A«,« Wilar »«« MkHa». Möisa.politsei uimel. Hks kööln^idruk kes natuke Saksakeeli - - saab ochtud Kadrintaalis,  Lnwa i. Nr. 87. Uks amme saab otsitud TatarSki uuiits-S Schmtdt'i maja», endine latoby, 1 trepp ülewal.