Nr. 65 sees leiame järgmise ülikentfaka  kirjä : .Neue Dötptsche Zeitung" on Saksa .keisrist Friedrichist tema surma korral õige sandisle köne.lenüd  ja tema . 100 paewalist" wälitsust õige halwakS .pidades kritiseerinud. Meie paneme seda imeks, et üks .Saksa leht seda teeb. Kui keegi on Saksa riiki aida.nüd  põhjendada, siis on see praegu surnud keiser olnud. .Tetnäl on siis ka õigus «vähemaid «vaimusid karistada, .keS talle abiks ei olnud. .N. D. Z." ütleb, keiser .Medrich olla liig pehme olnud ja liig patju «vabadusi .lübätmd, kuilä suütt riiki üksneS «välju raudse käega .korral tuleb pidava. See tähendab siis, et kõik on maja .Bismärgi Wfil «näha rudjüdä, mis riigi põhjüsnõun .wastst käib. . Selle järele on siis Wene maa täicste õi.güseS,  kui ta «valju! käel siit maalt Saksa olekut kaotab." WõerÄmaä seespidise põlitikaga ei ole meil suuremat testemistj U«'eiM õle siis kä süureinät äsja ejsä ole «vähematki himu .Postimehega" selle üle waidlema halkata, keS Saksamaa  Keisririiki .põhjendaliüd" on ja keS seda nüüd jälle HZwitadä hlckustawad, keda seal .karistada", keda auutähtedestä  ehtetada tuleb. Kui aga tigedus ja rumalus wõeramäa  eräköüdlikudest wõitleinistest ja kurmastawatest juhtumistest  aSjä «võtaivad, oina sappi ja soppa meie kodumaa  ringkondade ja nende lehtede peale puistata, siis on meil sellega küll tegemist. Meie oleme .Neue Dörptsche Zeitungi" kohalist kirja suure hoolega läbi lugenud, meie et ole seal aga mitte üht sõnakest felleS tähenduses leidnud,  Ais eest .Postimees" seda lehte nüüd oinal «viisil .karistada" püüab. Meie leidsime ainult kah j atse - mi st, et ÜkS nii kõrge annetega, nii puhta tahtmisega ja ««ii suurtõ «voorustega «väljaehitatud Würst, kui Keiser Friedrich oli, «vast fiis trooni peale sai, kui halastamata haigus tema ihu ja «vaimu jõudu juba murdnud oli, kui tema mitte enam tema ise et olnud, kus siis .õõlinnud"  wägise tema haige - tuppa tungida ja Keisriirigi .äraproowitud kaasasutajaid" kahtlustada wöisimad. Seda ei kahjetse mitte ainult .Neue Dörptsche Zeitung", «vaid seda kähjetsewäd kõik need ringkonnad, kelle .riigi põ hjusnõu u" mitte demokratlik ei ole, «vaid mo - narchlik. Selle juureõ süüd selle kõrge kannataja peale lükata, ei ole neil ringkondadel iialgi «neele tulnud ja ka .Neue Dörptse Zeitung" ei ole seda teinud. Nenda «võitvad  seda kirja ainult .öölinuud" tähendada. Aga, herra Doctor, kuhu Teie sättute? - Kas tahate Teie fiis seda suureks kaswatada, mis .riigi põh - j üSnõ n n wäStu käib" ? ! Just nende wasta on Würst Bismark «võidelnud ja just nende wiha all tema omal maal ja wõeral maal seisab, kes Monarchi-trooni kõrwa ehk koguni waSta, üht weel kõrgemat ra hwa - trooni ehitada püüawab, ksthu siis ,rah«vamehed" peale asuksiwad ja rahwast kõigütakstwad jawintsutakflwad, kuidanende eneste kasu pärija nende eneSte tuju kannab. Weneriigi „põhjuSnõuu" on wägeiv ja kindel KeiSri- ja Jsewalitseja  troon. KaS stis wahest Baltimaa s. o. meie kodumaa hoidlaste ringkonnad ja nende ,olek" üht seesugust rahiva- t r o o n i on ehitada püüdnud, kuida see Saksamaal wiifi" «vastaste nõun" ja unenägü on, et selle järele" need ,Saksad" ja nende »olek" piawad ,kaotatud" saama? See on wast ükS logita, mis ,Postimehe" toü««etuses «valitseb  — Missugused «võimud ««eed on, kes seal wõidupärja  kallal purelewad? Täname Jumalat, et „Postimehe"  ,põhjüsnõUu" mitte Eesti rahwä ,põhjusnõ«lu", selle lehe ,olek" mitte Eesti rahwa ei ole! ,Walgus" kaebab, et tema kallis pagana-lapsuke ,Mndel eesmärk", meist olla ja lubab seda arutada, mis «neil selle kirja «vasta on, kui tema ,aeg annab". arwame, et seda j,«kustust koguni Mitte .sõimata" ei wõi, sest iga sõna, mida selle kohta üteldakse, on ikka weel liiga pehme. Meie ei usu ka mitte, et .Walgusel" selleks asjata tööks iialgi saab .aega" olema, kui temal seda aga on, fiis katsugu tema näidata, missugust auusat eeSmärki see tema kõlwatu  juttustus Eesti rahwale annab. Kahju, et Eesti Kirjameeste Seltsis nüüd seesugune «vaim «valitseb, mis seal! kõiki paremais «vaimust wälja peletab. Sealt kutsutakse  nüüd teisele wõidupidule, kutsutakse uusi kirjatööst Heinakuu 10. pääwani sisse saatma. Mullu kuulsime ja kuulutasime meie seda kutsumist suure rõõmuga. Kui aga selle Seltsi eestseisus ennast seesugustest .eesmärkidest"  juhtida laseb, fiis ei wõi parematel maimudel, ka selle Eesti asutuse peale eüäm suuremat usaldust olla, kui .Linda" Seltsi peale. EeStimaa Meierei-ühendus on juba 150 tündret wsid wõerale maale saatnud. Hiud on paremaks  läinud kui enne oli ja teeb 16'/, rubla hea «värske wõi, 14 rubla alama, s. o. «vanema wsi puuda eest wälja, peale kõige kulude. Sellega «võib «vist rahu! olla. .Selle kuu 11. pääwani on Tallinnas ülepea 797 inimest rõugesse haigeks jäänud, neist 505 kerweks saanud, 179 ära surnud ja 113 seisiwad «veel arstimise all. Selle kuu 5 pääwal sõitis üks 17 inimest suur seltskond purjupaadiga Tallinna sadamast BrigiLale (Piritale);  kui paat jõe-suus sisse pööramas oli, kukkus paadi peremees L. Komenski «vette ja uppus ära. Arivatakse,  et tema laewa põhja wasta töukanud ja uimastatud  oli, sest muidu ei oleks tema seal uppuda «võinud, kus waewalt neli jalga wett on. Kui teda wälja saadi siis oli juba hilja. Wiimasel nädalil on Tallinnas kolm tulekahju  olnud. Esimene tõusis öösel wasta selle kuu 9. pääwa kaupmees Sam oilo «vi majaS Wiru-nulitsal, õllemajas .Felsenkeller" (Kalju-kelder), kahest kohast korraga  ja sai tuletõrjujatest kerge waewaga kustutatud. Tuld kardetakse pandud olema ja .leti-mamsel" on kinni «võetud.  Teine oli selle kuu 11. pääwa homikul, kaupmees Demini keldres, kus öli, seep ja küünlad sees seisawad. Tuletõrjujad oliwad «varmalt seal ja kustutasiwad tule ära, enne kui kaugemale «ninna «võis. Kahju ott 2000 rubla suur. Sellsamal pääwal pärast lõunat kell 4 keetis puusep Maurer omas töötuas Balkiski maantee ääres, Lutheri pärijate majaS, ivärnitsat, mis üle kees, kaugele ümberringi purtsas ja silmapilgul kõige tua põlema pani. Raudtee-ametuik Ningmann oli tule juba ära kustutanud, enne kui tuletõrjujad senna jõudsiwad. Meister Maurer ise on kätest ja jalgest nii kangest Põletatud,  et ühe käe pealt nahk ja liha maha langes, nagu kinnas. Tema sai hospidalisse wiidud ja piab seal «vist kaua põdema. Õõsel wasta selle kuu 9. pääwa kargasiwad Pärnu maanteel neli kaabakast Herküla mehe Juhan Puhkan peale ja röõwifiwad tema käest 80 rubla. Pristaiv Nieländer H. ja tema abiline Selesnew saiwad kohe sõnumit, ruttasiwad senna ja kolm kardekawat kaabakast,  Baltiskist päritud Karl H., Jnglistelt päritud Mats W. ja August T. saiwad kinni «võetud. Neljas, keda .Janka" nimetakse, kelle õige nimi tundmata on, oli weel leidmata. Selle kuu 5. pääwa õhtul rööwifiwad neli kaabakast talumehe Hans Tallinn käest Afrika-uulitsal 13 rubla. Üks neist, majaperemehe-poeg August A., on kinni wõetlld. Selsamal pääwal on Marie R. korterist, Aiauulitsas  Fahrenholzi majas, umbes 20 rnbla eest majariistu  warastatud. Öösel «vasta selle kuu 6. pääwa wõeti 22aastane Reinhold Laberg Wiruwärawa ees kantsi peal kinni, kus tema kahe seltsilasega keldresse pugeda tahtis  ja juba kaks ruutu sisse majutanud oli. Seltfilafed peafiwad ära. Maalt. Öösel wasta Lehekuu 3. pääwa on Liigwalla  maldas elawa Magnus Tiwas'e 12aastane kõrw mära wankrega ja riistadega Varastatud. Öösel waSta Lehekuu 26. pääwa, on kaks tundmata kurjategijat Albn maldas 80aastase Hans Feldmanni tuppa tunginud,  kolm korda tema peale lasknud, teda pahemast käest ja peast haawauud ja juhatama sundinud, knS tema raha on. Waene rauk on juhatanud, rööwlid on 150 rnbla ära wõtnud, tema ja tema elatanud naese käed ja jalad kinni sidunud ja siis ära läinud. Feldmanni maja on külast eemal ja sellepärast ei ole keegi kära kuulnud. Homikul  on «vanake suure waewaga ennast paelust peastnud, oina naese lahti peastnud ja «veel nii palju jõudu leidnud, et külasse roomata wõis, asja «üles andma. Tagaajajad on kurjategijaid küll Kiwilu metsas näinud, ei ole aga ligemale  minna usaldanud, sest nemad on rewalwritega ähwardanud.  Hiljemine olla üks neist Peningi «valdas kinni «võetud. Baltiskist, Jaanikuu 13. pääwal. Ilmad on soojad, «viimastel päämadel natuke tuulised. Meie kuiwal maatopil  kipub põud aidades kahju tegema ja ka karjamaa lööb tõmmutama. Viljapõldudel stiil ümberkaudu ei nai weel suuremat häda olema. Tartust. Tartu EeSti Põllumeeste- Seltsi näitus on selle kuu 4., 5. ja 6. pääwal ära peetud. Seltsi präsident J. Tülk on näitust tulusa kõnega alganud. Nii palju kui tänini kuulda, on osawõtmine  õige elaw olnud, nimelt on naesterahwa käsitööd wäga rõõmustawat kosumist näitanud, ainult linanäitus  olnud weiksem, kui seda soowida on. Auuhiudadest  lubab .Eesti Postimees" omas järgmises uumreS, mis selle kuu 16. pääwal ilmub, aru anda. Kõigist on näha, et see Eesti Selts oma auusä ja hoolsa juhataja all õitseb. Tartust ja ümberkaudu toob .Uus Tartu Zeitung" õige palju «varguse- ja teiste pahategude sõnumid. keskis on üks, kohtute! juba enne tuttaw  18 aastane hulgus, selle kuu 4. pääwal Walteri maja Aia-uulitsas põlema pista katsunud, aga tuld on aegsast leitud ja kustutatud. Tema ütleb seda ,kättetasumiseks"  kingsepa wasta teinud olema, kes selles majaS elab ja teda ilma andeta omast tuast wälja ajanud on. .Uus Tartu Zeitung" arwab, et temal ka weel teisi põhjuseid  olnud. Ehk oli ka sellel mehikesel oma uutmoodi .kindel eesmärk". .T. S." t. Laiuse kiriku ülesehitamiseks on tagajärcl Lehekuu 31. pääwani Baltimaa kubermangudest ja Peterburgifl weel 1638 rubla 50 kopikat kokkutulnud, nenda et ülepea  wäljaSpoolt 15,071 rubla 61 kopikat kokku tuliwüd. Jumalat ja heategijaid tänades kuulutab kirikuõpetaja Dr. Bidder seda õnnistust üle palwete ja mõistmise, miS läbi see pühakoda nii lühikese aea käigul ilusamini omast purust tõusma saab, kui see enne oli. Jumala tuli taewast  on Ewang.-õigeusulistele seda paika näitanud, kus ««emad ennast kurwail päiwil armastuse-tegewusele koguma piawad, ja seda on nemad ära mõistnud ja on sõna kuulanud.  Rõngu kihelkondas on üks tuntud w a ras Rõngu kõrtsi ees ühe musika-khori kaks pilli warastanud. Tema on rahwa kätte sattunud ja niipalju .teutawat ihunuhtlust" saanud, et oma elu jätma pidi. .Postimees" tähendab selle juure i .Koer saab koera palka." See on õige küll, rahwas piaks aga ikka oma õiget wiha nii palju taltsitama, et iseennast seesuguste tegudega raske «vastutamise  alla ei saada. Kui uued elusooned meie kallist kodumaad nüüd ka kurjategijatega täitnud on, siiski jääb mõrtsukategu mörtsukateuks, üks kõik kelle kallal seda tehti. ?T. S." t Õisu mõisas saab selle kuu 26. pääival koguni iseäralist  näitust peetud. Senna piawad ühe ainsa hobuse,  tõugttäku .Mars", järeltulijad näitusele toodud saama. Auuhindadels on Liiwimaa Põllutöö-Seltfi poolest  hõbe- ja brongs-medaljefi, kiituse-kirjafi ja raha määratud.  Näituse-platsi ega tallide eest ei ole ühtigi maksa, oma hobuse toitmise eest piab aga igaüks ise hoolt kaüdma ja sündinud kahju ise kandma.. Näitusele toodud hobused piawad selle kuu 24. pääwani Õisu mõisawalitsusele kirjalikult  ettepandud saama ja näitajatel piawad tunnistused olema, et nende hobused tõeste nimetatud tõug-täku järeltulijad  on. Riigas oli Liiwimaa Kubernör linna-kassast 2800 rubla pärinud, kui esimest Po li ts ei-t u l e - tõrjujate kommando korteri üürimiseks. Linna-saadikute kogus oli seda pärimist tagasi lükatud ja üheS telegrammi läbi kõrgemalt poolelt abi palutud, kui seda raha ehk mägise wõtta tahetakse. Enne kui selle telegrammi peale wastust tuli, on aga selle kuu 3. pääwal  Politsei-ametnikud lüma-kaSsast kõik puhta raha, mis sea! sel korral oli, 982 rubla 74 kopikat, ära wötnud ja järgmisel pääwal weel wõtta tahtnud, aga siis oli aeg juba möödas, kus kassa lahti seisab. Selle asemel on selle kuu 6. pääwal turupoodide rentija käest 1817 rubla 26 kopikat wöetud, mida temal linna-kassale maksa oli ja sedawiisi esimese kuu osa päritud maksust täis tehtud. Riia linna omatallituS on sedawiist jälle kitsendatud ja linna ja kubermangu «valitsuse wahel on uus tüli, mis Senati poolest piab seletatud saama. Kuuramaalt. Mitawis sai selle kuu 10. pääwal Põllutöö- jaKäsitõö-näitus algatud. Valdohnist oliwad sel kewadel mitmed perekonnad  T iv eri kubermangusse wälja rändanud, ennast seal asutama. Nüüd on kaks perekonda juba tagasi  tulnud ja on mõnda rääkinud, mida need tähele panema  piaksiwad, kelle jalge all kodumaa pind palamaks läinud on. Kõiki oma «varandust on nemad teel senna ja sealt tagasi ära kulutanud ja on suures wiletsuses. Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir  Aleksandr o w i t s ch on selle kuu 10. pääwal Berlinist Peterhofl tagasi jõudnud. Berlinis oli Suurwürst  wkimasel pääwal tunni aega Würst Bismarki juures  olnud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Michael N i k o l a j e w i t s ch ja tema poeg, Suurwürst Sergei, on selle kuu 3 pääwal WarschawiSse reisinud. Selle kuu 8. pääwal sai Ewang.-Luth. Petri - kirikus Jumala - teenistus Keiser Friedrich  111. mälestuseks peetud. Juba palju enne määratud  aega oliwad kiriku suured ruumid täidetud. Kell 2 aeal tukuvad Keiserliku perekonna liiked läbi käärkamri kirikusse, nimelt Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Michael  Nikolajewitsch ja Georg Michailowitsch. Suurwürsti praua Jelissaweta Mawnkjewna, Suurwürsti-praua Jekaterina  Mkchailowua oma lastega, Herzagi-prauä Helene v?n Mecklenburg ja Herzogid Georg ja Karl von Mecklenbiirg.  Kirikus oliwad ka WäljaSpidiste asjade Mi. nister Riigisekretär von Giers kõige selle Ministeriumi liigetega, Teede-MlniSker Kindral-Adjutant Possjet, Püha Synodi Ükemproknrör Pobedonoszew, kõige wõeramaa saatekandade  liiked ja teised kõrged ametmehed. Altari-teeniskust  pidaS Kindral-Snperintendent Laaland, jutlust koguduse kirikuõpetaja Keussler, mida ka Wene lehed wäga mõjumaks kiidawad. Enamist kõik pealinna lehed arutawäd, et sõbruStuS  Wenemaa ja Saksamaa wahel Keiser Wilhelm 11. all ennemini kaswab kui kahaneb. Tema walitsuse hakatuse  kuulutamiseks on Jalawäe-Kindral von Pa pe Peterburgisse saadetud, üks Saksamaa kõige tähtsamatest Kindralitest, keõ wiimastes sõdadeS suurema auüga teeninud  on, Keiser Wilhelm I. juureS iseäralises usalduses seisis ja ka juba enne PeterburgiS oli ja Keisri poolest iseäralise tähelepanemisega wasta wõetud sai. —. Wene