poole tunnistanud ja neid oma jõuga toetada tõotand. Türgimaalt. Kauplemisel» Greeka ja Monteneegro piirete pärast kestawad ikka weel edasi, ja ei ole selge mil aeal neid lõpetakse. Pea näitab Türgi walitsus õige auusad nõuu neid seadmist täita, mida Berliinis tehti, pea löötsutawad käredad Waua - Türklased uut lootust, et asi soiku jääks, kui se wõimalikult wenitud ja wastapanijad Albaneeslased ikka peale salamahti tagakihntud ja teotud saakfimad. Nenda wenib siis waidlemine pääwaft pääwa, nädalift nädalisse ja kuust kuusse, ja ei jõua otsusele. Wõib olla, et Türklased oma mastapanemist  mahajäkawad, kui ehk Inglismaa uus Ministertum selged ja otsekohest teed käib ja Türklasteks lootust ei jäta segases mees kala püüda. Rahaasjad on Türgimaal koguni raiskus. Ministeriumi poolest olimad rehnungid tulema aasta kohta tehtud, kuida seda iga korraline riigimalitsus teeb. Sissetulemine oli õige kõrge summa peale arwatud ja wäljaminemised  pidiwad kauniste mähendud saama, nimelt selle läbi. et ametnikude paikasi kärbiti. Seal tulimad aga ninatargad läbikatsujad ja leidfiwad, et sissetulemise sekka ka need tollid loetud olimad, mis juba mitme aasta peale mõlauskujate kasuks kirjutud on; et kõik ettearmatud  maksud wäljakurnatud rahwa käest saada ei oleks ja ltt millioni asemel maemalt 10 millioni peale loota wõiks Ametnikude palkade mähendamisest ei tuleks aga midagi wälja, sest need ei oleks ka tänine muud midagi saanud, kui üksi seda, mida ise wõtsiwad. Riigimalitsus on maskraha hinda alandand,  ükski ei taha seda enam maksuks wasta - wõtta. Pagarid ei müi leiba; rahwas on koguni rahutu ja ou mitmes paikas seda mägise ja ilma hinnata wõtnud, mida maskraha eest saada ei ole. K i t nam aalt kirjutakse: „ Kohtumõistmist endise Saadiku Tshong-Haou peale püütakse küll sellega põhjusta, kui oleks tema enne käsku Peterburgist ära tulnud. Tõe poolest on se aga sellepärast, et Keisriprauad ja üks walitsusepartei  selle kaubaga rahul ei ole, mida tema Kuldsha pärast teinud on. Aga iga nõuutus Kiina poolt, sellest kaubast taganeda, wõiks palju pahandust teha ja Kiinmaa ja Wenemaa wahel kardetawad tüli sigitada. Suuremad sasitust selles asjas tegewad mitmesugused  mõtted nõuukogu enese keskis. Seal kogus olla mitmed parteid ja mitmed kõrged ametnikud olla ennast teenistusest lahti palunud. Juba mõnest aeast savik kosub rahwa wiha Keisri perekonna wägiwalla wasta, ja kõik tähed näitawad, et suur tüli tulemas on " Tõeste on ka hiljuti mässamistest pealinnas ja maal räägitud. Ameerikast. Põhja- Ameerikas keerukamad  kolm asja rahwa mõtteid. Eesotsas seisab uue Präsideuti walimine, mis sel aastal ettewöetud saab. Teiste seas on ka Kindral Grant, kes juba enne kaks järku Prändent oli, keda suur hulk uueste selle kõrge paiga peale tõsta soowib. Sesuguste walimiste juures ei lähe asjad Ameerikas igakord just mitte wäga siledast ja libedast edasi, ja kus mõned poliitika-mehed  oma uõuutust enam teistwiisi põhjustada  ei suuda, seal tegewad nemad seda rewolwrite  ja nugade abiga. „Kel mägi, sel wõimus, kel kukkur sel kohus/ se sõna maksab üleültse „Wabariikides" rohkem, kui meie, kesa nemad , Kuninga orjaks" sõimawad, armuta wõime. Teine tüli asi on Kiinlased, kes wiimise aegade sees tuhandete ja tuhandete kaupa omast liig-perekasi ..raewalikust Ameerikamaale rändauud on, ja siin kui agarad töömehed ja kui' hvidlitud inimesed niipalju tööd leiawad ja niipalju mara koktuhoidwnd.  et Ameerika rahwal kadedus harjakseid püslitõusma kihutab. Juba sagedast ou Ameerika töörahmas pärinud, et nende wöerastele  töötegemine Ameerika pinna peal keelatud saaks. Se pärimine on aga nii wäga ühe Vabariigi põhjusseaduse wasta. et seadusetegijad seda täita ei usalda, sellest rääkimata, et rohkem tööjõudu ühegi maale kahjuks olla ei wõi. niikaua kui üleültse weel tööd on ja rahwas ennast weel takistama liigutada wõib. Se aeg aga ei ole Ameerikas mitte eemalt weel näha. Nüüd ou nimelt Kalifornias mõned, kihupead ise kätte wõtnud. oma pärimisele mõuuanda ja kiusawad wõeraid kurjal kombel. Kihutajatest on küll mitmed juba mangi pandud aga külwatud seeme on idanend ja kannab oma wilja. Kolmas on Panamaa kanal. Ameerika Ühendud riikide walitsus kardab, et Euroopa riigid siin jalaaset leiaksiwad ja wötaksiwad, kui se töö Euroopa rahaga tehtud saab, ja kauplemisel» selle üle ei ole weel lõpetud. Löune- Ameerikas kestab sõda Tshiili riigi ja üheudud Peeru ja Boliiwia riikide wahel ikka weel edasi. Sõnumid on mitmesugused; ikka aga näitab, et Tshiili poole rohkem za rohkem wüitu jääb. Endine Peeru sõealaew .Huaskar", mida Tstniiaenlased wõtsiwad parandasiwad ja oma teenistusele seadsiwad, on nüüd ühe Inglismaa laewakinniwõtuud,  mis waenlastele sveatarwitust wedas. Muidugi jääb se kui hea saak wõitjate omaks. Kiriku teadused: Jaani-kirikus: 6 Jüri-k. p. teeb pastor Grohm  ann enne lõuuat jutlust ja wõtab lauarahwast. Kellu 9 õpijate wastuwõtmine. Laululehed õpiate piiblite heaks. Laupääw kellu 12 õpijate toetamine; kellu 1 Pihti. Kirjutamine homiku kellu 8 kuni pool 12. 9. Jüri-k. p. kellu 5 paastu jutlus. Kaaris kiriku õpetaja teeb reede kellu 5 paastujutlust  ja wvtab piihapääw, 6. Jüri-k. p. laurahwast wastu; lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat, pihti laupääw kellu 1. Htti lj a-W ai mu -üiri li us teeb pastor Bergwitz piihapääw. 6. Jiiri-kua p ja neljaspääw, 10. Jüri-kuu p., kella 5 paastu jutlust.; Tsmsuri poolest lubatud. Tallinnas. 4. Jürikuu p. 1380. - Trükitud Lindf ° rs' i pärijate juures ja kuluga. Tca daand inised. Tellimised meie lehe „Tallinna Sõbra" peale, saamad igal ajal wastuwõetud ja esimised numred järelsaadetud igast kohast, kus selle leke tellimised wastuwõetud saamad, ja Kindfors i pärijate trükimajaS Tallinnas. Talliimo Kauba kanga i annab seeläbi teada, et kellel weel sees on, p< kinnipanemisest sinsid > tud ei sa. E. Htllilies't laamauulilsas, Narwa n müüb taotud rauast liiki dega woderdatud köök-ah. iga suuruseid 17 rublased prugiwad aga pool wäl) Kõiksugu häid peenikesi suwe-milt-kiilnmud ?n uueste sissetulnud ja müüb hulga Viisi wabriku hinna eest, kui ka lüki kaupa, ja palun häid sõbru nägusat kaupa waatama ja ostma; tulla. P. Mettus, Tartus, kaubal)oowis Nr. 25. Põllu - meestele. Head puhtad Kärzapea- za Mmote - seemneid, mi kui põ«u-jipfitük?idest. müüb alwalt Georg Malmros, Pitka uulitsal. Uks UUs MUjS Kalamaja tee ääres, Me wabriku jures Nr. 69, on hea tummustega müüa. Põllu-, aen-jaroosl seemneid ou saada K. A. Kollöergi luures, Haapsalus. eie palume oma cmstud lugejaid,  kaeblusi selle üle, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaandmise paika, Mfgrsl pärijate trükimajasse Tallinna saata. Sesugune  toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wah elamist ja wiidab aega. slks uus ma.ja ia khits«ise plalstsi Kadrentali ligidal saawad oma tahtmise järel ,n»iüdud Järele küsida Riesenkampffi uulitsas Nr. 133, Justi majas. Kloga m >isa tarwit akse karnelit, Keila kihelkonda Uks mMH tüdruk, keeta ja triikida oskab, saab otsitud Toompea alewis Nr. 187 a, Rechtkch majasse, üks trepp ülesse. Kaks n on odawa hinnaga miiii uütsas Nr. 68. Lähema saada Laia ulilsa! Nr. 4 Kauba hin 29. Paastu-kuu p Soola tünder 9 rbl. l Kiwisool, tünder, 19 l Heringi tünder 14—1 t Silgu tünder 14—16 Kopli heina puud 35 ! Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpi Alwem raud 19 rbl. Kase puude süld 6 rbl Männi puude süld 5 Kiwisüte puuda 20 kol Kiwitõrwa tünder 10 Soome putõrwa tünde TelliSkiwid tuhat 15— Katuksekiwid tuhat 40