Saksamaa Krouprinzi terwise Ae tulewad sõnumid, et Dr. Mmkenzie Egyptusest tagafi tulles tema kurku jälle läbi waatanud ja tunnistanud on, et tema nähtusi leid- Md, mida krebsi juures muidu mitte ei leita. Kronprinz ise ou Austria Keisri-Prauale kirjutanud ja kindlat lootust  oma tervekssaamise peale tunnistanud. Mitmelt poolelt on Kronprinzile kodumaalt Zöulu-puid San RemoSse  saadetud, millest aga muist üle Ztalia piire ei saanud  lastud, sest et elawate puude ffssewedamine seal wiinapuu-koi  pärast ära on keelatud. Wast Saksamaa Saadiku eestkostmise peale on kingitused läbi peasnud. Wenemaa  Saadik Graf Peter Schuwalow on Saksamaa Keisri ja Keisrt-Proua poolest iseäralise lahkusega wasta wõetud. Miinist tuli Feldmarschall-Leitnant Prinz Windischgräh selle kuu 14. pääwal Berlini ja saada Keisri jutule wõetud. Üks aealeht hakkab arutama, et Saksamaa walitsus Austria politika läbi sunnitud saada Bulgaria asjust rohkem osa wõtma, kui tänine. Würst Bismarkil olla paha meel selle üle, kuida asjad Wenemaa ja Austria wahel seisawad. Tema arwata, et Bulgaria asjad nende riikide wahel wähem tuska teewad, kui Bosnia  ja Herzogwina asjad. Berlini kongressi otsust mööda wõttis Austria need Türgi maakonnad ,aeguti* oma tallituse alla, ei taha aga nendest enam taganeda, kuida ka sel aeal juba ette arwati. Kuida näitab, saab aga nüüd Wenemaa poolt selle „aeguti" tallituse lõpetust päritud,  arwates ka Montenegro heaks, kus himu on idapoole  edasi nihkuda. Wene paberraha hind on Berlini börsil ikka kõikumas, ei taha aga palju üle 175 marka tõusta. Bulgaria walitsus on Kreuzzeitungi" sõnumite  järel Lüttichis 50 000 püssi tellinud. Austria-Ungrumaal ou kõik lehed pühade aeal nukraid  kirjasi täis. Kõik kinnitawad, et Austria walitsus rahu nõuda, aga igal poolel hirm olla, et rahutõotused mitte täide ei minna. Erzherzog Karl Ludwig tahtis Homikumaale reisima minna, wiiwitab oma reisu aga segaste politika-asjade pärast. Keiser Franz Josef on Graf Andrassy'le oma pildi ühe käekirjaga saatnud, milles temale oma auustust ja sõbrust kinnitab. See on üks täht, et Keiser ülepea Ungarlaste wasta wäga lahke on, mis wähemat lahkust Slawlaste wasta ülepea ja Wenemaa  wasta iseäranis tähendab. Galizias, niisamati ka Ungrumaal, Wiini ja Pesti wahel, on nii palju lund sadanud, et raudtee-sõidud kinni jäiwad. Prantsusmaal tahab Ssea-Minister kindlusi wasta piireid mitmes tükkis muuta ja ähwardab oma ametit maha panna, kui tema nõuu wasta ei wöela. -- Lõuneidapoolisel  Prantsusmaal on pakane külm ja on wäga palju lund sadanud. Inglismaal on mana Gladstone Doweri linnamajas selle kuu 15. pääwal kõnet pidanud ja kinnitanud, et tema rahu peale loodab, rohkem aga weel selle peale, et Inglismaa  Europa sõeast osa ei saa wötma, kui sõda siiski piaks tõusma. Rahwahulgad on tema tõlda tigeda käraga teel saatnud ja lnme-keradega loopinud. Jtaliast. Inglaste saatekond on Abessyniast tagasi tulnud. Negus on faatekonda küll oma jutule wõtnud, ei ole aga mitte Jtalia poolt rahu paluda lubanud. Papsti jubiläumiks oli wiimaste sõnumite järel juba otsata palju rahwasi kokku tulnud. Kingituste aru on umbeS 50.000 mitmesuguseid uhkeid kiriku-riideid, 30,000 karikast  ja kruzifiri, 40,000 lühtret ja teisi seesugust asju. Ka kallist toidu-kaupa ja seesugust asju on lugemate koormate  kaupa kokku tulnud. Keisrid, Kuningad ja teised walitsejad Würstid ou uhkeid kingitusi ja õnnesoowimifl omais käekirjades saatnud, teiste keskiS ka iseäralise alandusega  Montenegro Würst, mis Greeka- Katholiiklaste poolest wist mitte suurema lahkusega ei saa tähele pandud. Ztalias on Neapolist saadik palju lund sadanud. Serbias on Wene-sõbraline MiniSter-Präfident Ristitsch ja tema teised Ministrid oma ameti maha pannud. Kuningas  on seda wasta wõtnud ja on neid palunud oma ametit edasi tatlitada, kuuni uued Ministrid nimetatud on. Konstantinopelis on Raha-Minister Mahmud-Dshellaledill  Pascha ametist lahkunud ja Zhudis Pascha tema asemele nimetatud. Wenemaa ja AnStria walmistamiste  peale waadatakse Türgi ringkondades wäga stõfise näuga. Kui ehk Wene wägi piaks BulgariaSse saadetud saama, siis tahta Türgi walitsnS sellest tülist tegewat osa wõtta. Juba nüüd hallatakse Makedonias ja Rumelia piirel sõeawäge kogutama. Bulgarias on Sobranje selle kuu 18. pääwal Ühest ära läinud. Prinz Ferdinand on üht kõnet pidanud, millel mingisugust tähtsust ei olla. Prinzess Clementme tahta waremini Bulgariast ära minna, kui temal esiteks nõuu oli. Omalt maalt. Tallinnast Peterburgist tuleb see leina-sõnum, et Akademiter Geheimerath Dr. Ferdinand Johann Wiedema  nn selle kuu 17. pääwa homikul ära surnud on. See tähtjas ja kuulus mees meie kodumaa tähtsamate poegade kesktst, kes nimelt ka Eesti keelt teadusliku põhja peate seadis, oli Jumalast nii Ma igaga õnnistatud, et tema surma-sõnum tema auuStajatele mitte just ootamata tulnud ei ole, aga siiski läbi kõige nende südamete leikab, kes kurwastusega Wana-Baltlaste kogu ikka rohkem kokku sulama naewad. Wiedemann oli Paastukuu 18. pääwal 1805 Hapsalus sündinud, käis Tallinna Gymnafiumist läbi ja astus aastul 1824 Tartu suurkooli, kus tema kolm aastat seadusi studeris. Juba oli tema kui seadusemees  ametis, jättis seda aga järsku maha, tegi Greekakeele  ülemõpetaja eksami ja wõttts üht kohalist ametit Miitawi Gymnafiumis. Sealt tuli tema sellessamas ametis  aastal 1837 Tallinna Gymnasiumisse ja hakkas juba siin tähtsaid kirjast Soome-Ugri keele-teaduses wälja andma, milles temal rohkem osawust oli, kui kellegil teisel sel aeal. Need kirjad juhtisiwad awalikku tähelepanemist tema peale ja aaStal 1857 kutsut! teda Peterburgisse, Keiserliku Teaduste-Akademia tegemaks liigeks, kus tema surmani osawat tööd on teinud. Kellel ei oleks mitte tema suur Eesti sõna-raamat, kõige wähemast nime kaudu tuttaw, Kui selged temal kõik Soome arust keelemurded oliwad sellest annab ka see tunnistust, et tema aastatel 1863 kuuni 1868 ühe kuulsa ja rikka keelede-tundja, Prinz Louis Lucian Bonaparte, poolest palutud sai, Matthäuse  Ewangeliumit kahes Liiwlaste, Wõtjaklaste, Syrjanlaste,  Lõune-Kareeliaste, Mordwinlasle, Tschermisslaste, Permlaste, Woguliaste ja Ostjaklaske keelemurdes wälja andma, mis Londonis Prinz Bonaparte kulu peale ilmus. Wiedemann oli aga ka teistes osawustes ja teadustes õpetatud. Tema oli muusika tundja teadust mööda ja tähtjas taimetetundja.  Wiedemann ja Weber on ühe raamatu köigeist Vallimaa  taimetest wälja annud. Iseäralise hoolega on tema aga Eesti keele kallal tööd teinud ja on igal suwel oma sõna-raamatu täieldamiseks kõiki maad läbi reisinud, kus Eesti keelt räägitakse, kuida tema Saaremaalt tulles ka weel selle aasta suwel meie juures Baltiskis käis ja seda kaasa wõttis, mida senni olime koguda jõudnud. Oma ligema kodumaa külge oli tema kõige oma südame soontega  kaswanud. Tartu suurkool auustas teda Auu- Doktori nimega ja Tartu suurkooli studentide - ühendus saatis temale omad wärwid, teda sellega  omaks Auu-Philisteriks" nimetates. Selle ühenduse  eestseisus on nüüd ka oma liigetele käsku annud, tema auuks leina-linti kanda. Dr. Ferdinand Johann Wiedemann oli wiimane ühest sõbrade salgakesest, mis omal aeal Tartu suurkoolis kokku astus ja tähtsaid mehi oma keskist isamaa ja kodumaa tööpõllute saatis, kellest nimetada on: Wigala kirikuõpetaja Propst Ed. Harteu, Keila kirikuõpetaja Provst Fick, Akademiker Kindral-Leitnant  von Helmersen, Dr. von Seidlitz, endine Baltiski kohtuherra Carl Kalk ja mõned teised. Need kõik on wiimaste aastate käikuS siit ilmast ära kutsutud ja Wiedemann  oli wiimane. Õpetatud maailm saab teda auustuses  meeles pidama ja iseäranis Eesti rahwal, kellel oma emakeel armas on, on asja tema mälestust auustada. Dr. Wiedemauni ase Keiserlikkus Teaduste-Akademias on nüüd tühi. Aleksandrikooli kohta, mis edaspidi ametlikult ,Karli - mõisa kolmeklassiline Linnakool" piab nimetatud saama, kuulutab „Walitsuse-Teadaandja" järgmist  Kõigekõrgemat käsku: r Tartu koolikonna Kuratori palwet mööda sai Rahwahariduse  Ministeriumi poolest Miniflri-komiteele ette pandud Karlimõisa kolmeklassilise Linnakoolile üht kuratoriumit asutada, järgmisel põhjusel: 1) Kuratoriumi liiked on selle Linnakooli Inspektor ja wiis liiget Eesti suguwõsast, keda koolikonna Kurator nimetab, kui tema enne kolme üle Liiwimaa Kubernöriga ja kahe üle Eestimaa Kubernöriga nõuu on pidanud. 2) Kuratorium saab Rahwahariduse- MiniSteriumi ringkonda arwatud ja on koolinõukogu tegewuse  poolest nende seadmiste alla pandud, mis Tartu koolikonna kohta antud saamad. - Kui need ettepanekud läbi waadatud oliwad, siis sai nöuuks wõetud, neid Ministrl-kogu  poolest Kõigekõrgema kinnituse alla anda. Keisri Majestäti poolest on need selle aasta Mihklikuu 29. pääwal kinnitatud." Kuida ,Olewik" kirjutab, on Koolide - Inspektor Speschkow Jõulukuu 8. pääwal Tartus olnud ja Kuratoriumi liigeteks on nimetatud: Juhatajaks Heiurichs on Paistust; kassahoidjaks preester Jnk Põltsamaalt; kirjatoimetaja abiliseks J. Kõrw Tallinnast; kassahoidja abiliseks taluperemees Hennu Holstrest. Kool pidada Leikusekuu 10 pääwal 1888 algatud saama. Keskkomitee liikeid et olnud nõuukogule  kutsutud. Kooli juhatajaks saada ühelt poolelt Hugo Treffner, teiselt poolelt J. Kunder soowitud. yPostimees" kirjutab nende asjade kohta: ?Aleksandrikooli  asjus oli selle kuu 8. pääwal Tartus selle kooli asutajate ja Kesk-komitee koosolek, millest ka Tartu õpekonna  Inspektor herra Speschkow Riiast osa wõttis. Asutajad  ei ole wõinud kauge maa tagast kõik koosolekule saada. Mitmed on aga ometigi koosolekul olnud. Asutajad  on kuulu järel selle poolt, et Aleksandri-koolis Eesti keel õpekeeleks jääks, sest et selleks era-koolides luba on," Meie omalt poolelt soowime selle nõuule mõnu, ei usu aga mitte, et asutajatel lootusi on, oma soowimist täidetud saada. Semu on Aleksandri-kooli lugu ka teinepool meie ligema kodumaa piirete tähelepanemist leidnud  ; nimelt on Poola leht mis Krakaus wälja tuleb, sellest osawõtmisega kirjutanud, ja „Nowoje Wremja" ei lepi sellega, waid wastab : »Selle kooli lugu on Eesti isamaalastele mõnda tuska toonud, sest et sellest üks Linnakool wähema klassidega sai, mitte aga midagi suuremat, ehk koguni üht , Eesti Uniwersttäti", kuida mõned Eesti isamaalased kergemast meelest und on näinud. Koolt õpetuskonna laius piab kõige pealt selle jõuu järel käima, mis käes on; kui nüüd korjatud kapital wäga suur ei ole, siis ei wöinud sellega ka midagi tähtsamat asutatud saada. Weel tähtsam näitaS aga küsimine opetuse-keele üle olema, milleks filmanähtawalt mõni keegi Eesti keelt on nõudnud. See on aga arusaadaw, et selle poolest midagi iseäralist üleüldise korra wasta lubada ei wõidud, mis järel seesugustes koolides Mene-keel piab spetuse-keel olema,  ja meie rõõmustame ennast, oma Riia kirjasaatja sõnumite järel kinnitada wõida, et mõistlikum jägu Eesti aeakirjandusest sellega wäga rahul on." „Uus Tartu Zei tung" tähendab selle juure: ,Zlma et meie selle üle pNowoje Wremjaga" tahaksime waidlema hakata, olgu ainult tõe tunnistuseks tähendatud, et kõigeist Eesti lehtedest,  mis meie silma alla taluvad, ainult Kõrw'i gus" sellega »wäga rahul" on." Tartu suurkooli 85aastase pidu kohta kirjutab teiste asjade keskis „Uus Tartu Zeitung" : , Suurkooli seekordne aasta-pidu on ühe wäljaspoolt ja seespoolt wäga tõsise ja kõikuma aea veale langenad. Kuna wäljaspoolt fõeariistade kõlin kostab, tuleb mitmest teisest suurkoolist sõnum kurwastawate nähtuste üle: mitte wähem kui neli riigi suurkooli, nende keskis Wenemaa kõige wanem, on omad kõnesaalid kinni panema pidanud, et üks wõeras waim ühe jäu õppijate seas wõimust wõtnud oli, mis teaduste rahulise kasutamise wasta käib. Küll wõime meie tänuga selle peale mõtelda, et selle suurkooli hakatusest saadik 85 aasta käikus meie suurkooli kõnesaalid mitte üht pääwa seesuguste asjade pärast kinni ei ole seisnud; mitte ei taha meie aga sellest uhkuses kiitleda, Uhe asja üle arwame ennast aga iseäranis rõõmustada wõima sellest, et küll wähe suurkoolist olla wõib, mille kuuljad ennast nii elawa armastusega, nii waga truuwusega omal suurkooli-aeal kui ka omas järgmises elus selle oma ema poole hoiawad, kui Tartu suurkooli kaswandikud." Tartu koolikonna Kuratori wiimasest ringkirjast on rahwakoolide asjus näha: Algamata oli õpetus weel üheksas Parochialkoolis: Palamusel, Sangastel, Kodawerel, Akstl, Harglas, Kolga-laanil, Uus-Pebalgil ja Wana-Schwaneburgil. Enamist oliwad wanemad omad lapsed Wallakoolidesse saatnud ja Parochialkoolid oliwad ilma koolilasteta jäänud. Ainult Kodawerel on Parochialkool  kinni jäänud ja koolilapsed koju saadetud. Kiriku wöörmünder tuetab ennast selle peale, et maja, kus kooli peeti, tema oma on, on Talwekuu 2. pääwal asjad wälja kanda ja maja lukku panna lasknud. -Wallakoolides  on õpetamine korralisel aeal alganud; ainult Luhbani  koolis sai koolmeister õpetamise aeal Maapolitsei poolest ametist heidetud, koolilapsed koju saadetud ja koolimaja  lukku pandud. Pealinna lehtede sõnumite järel olla Real koolide ammu plaanitud muutmine pea oodata. Need saada teaduste  poolest teiste keskmiste koolide (Gymnafiumite) kohaliseks  tehtud ja nendes saada iseäranis ingeniöride abilist ja mechanikust kaswatatnd. Söeawäe-kohuse täitmises saada Realkoolide kaswandikud ühetasaseid õigust Gymnastumide kaswandikkudega. Kõigekõrgemast kinnitatud Riiksrathi heaksarwamist mööda on Tallinna Politseile 9808 rubla lisa määratud, et 47 alamat ja 3 ülemat uut Politsei-soldatit ametisse panna wõib, kuida see juba Lehekuu 18. pääwal 1882 määratud oli. Pealinna lehtede sõnumite järel on Riia-Pihkwa raudtee ehitamiseks tulemaks aastaks 4,020,000 rubla määratud. Nendesama lehtede sees kirjutatakse jälle üleüldisest rahwalugemis est kõikis riikis, mis tulema!  aastal ette wõetud saada ja milleks 3,000,000 rubla määratud olla. Tallinna Linnasaadikute-kogus selle kuu 16. pääwal, seisis linna majapidamise rehnung tulema aasta kohta, kui ainus afl pääwakorral. Ainult selle lisaraha  wasta oli tõrelemist, mis linna poolest ülekorralisel wiistl Politseile määratud ja mis 10,000 rubla suur on. Et aga teisiti abi ei arivatud leida olema, stts sai ka see maSta wõetud. Sissetulemise!» ja wäljaminemised on 334,860 rubla 34 kopika peale ette arwatud ja sel suurusel  wasta wõetud. 3umala-laeka fissetulemised ja wäljaminemised saiwad 7514 rubla 45 kopika peale ette arwatud ja ilma pitkema arupidamiseta wasta wõetud. Tallinna Kubermangu-Gymnasiumist on selle poolaasta lõpul järgmised üheksa noort meest oma