ja Quettah wahel, miS 150 werSta pitk on ja sellel suwel walmiS i saada. Kandahar on sealt weel 200 werSta eemal; ka senna on nõuu raudteed ehitada. Pögenewatest Afghanlastest on valju külma ja nälga surnud, sest wiimase sõnumi järel sadaS seal juba 12 pääwa järges wthma ja lund. lirimaal ei ole Prinz ja PrinzesS von WaleS mitte igal poolel lahket waStawõtmist leidnud. Corki teel, Mallowi rautee jaama ligidal, on rahwuslafed mitme Parlamenti-saadiku juhatusel,  neid wiliStamisega ja hulgumisega teretanud. CorkiS  on rahwuSlased õhtal nende majade aknad ktwidega fiSse wiStanud, kuS auulipnd wälja riputatud oliwad. Itaaliast. Ztaalialased on Arafali sadama, Punamere  Annesley lahel, ära wõtnud ja seal oma lipu Üles tõmmanud. Spaaniast. Wana pruugi järel käiwad Kuningas ja Ksisijnga-Praua Suurel Neljapääwal juba mitmeS määraksid  kirikus. Sel aaStal olla dynamiitlased neid sel käigul oma põrgu-munadega surmata tahtnud. Politsei osi seda aga aegsast teada saanud ja on kurjanõuulised kinni wötnud. Kuninga? ja Kuninga-Praua on sellest hoolimata oma määratud käiku edasi käinud. Egyptusest. Need jutud, mis järel Araablaste sugukonnad  OSman Digmast lahkunud, näuvad tühjad olema. Oee kawal meeS on näinud, et tema lausa lahingiS IsiglaSte wäSta ei saa ja on neid sellepärast wale-sõnumitega  oma järel, mägede wahele, eksitada katsunud, kuS nemad ägedaS palawused nõrkeksiwad. Kindral Graham on aga eltewaatlik olnud ja on oma wäge Tamaist tagasi kutsunud, kui see linn enne põlema pistetud oli. Sudani algab nüüd palaw aeg, mida Eurooplased wälja kannatada et suuda. Seda aega tahab Kindral Graham mööda Muna laSta la senni SuakintS oodata, kuS mere õhk palamust  jahutab. Raudtee Suakini ja Berberi wahel on juba kauniste edenenud, ehitamine on jääb aga palamal aeal ka seisma. Selle raudtee wagonid saada terasega soomustatud, et waenlaSte kuulid nende peale ei hakka. Ameerikast. Kesk-Ameertka wabariikides, mõlemil poolel  Panama kaela, on juba mõnest aeast saadi? sõda lahti. Guatemala riigi Präsident, BarrioS, tahab neid riikisi Ahendada, nagu Põhja Ameerika riigid seda on. Tched ei ole sellega aga üheS nõuuS. Sellest on suur werewakäsiline  tõuSnud. BarrioS on mitu korda löödud, ei anna aga järel. ASpinwalli (Coloni) linn. maakaela põhjapooliseS otsaõ, langeS mässajate kätte, keS sealt küll wälja aetud saiwad, aga linna enne ära lõhknfiwad ja põlema piststwad. Kümmetuhat inimest on ilma peawarjutä  ja sunreS hädaS; tehtud kahju arwatakse 4,000,000 dollarit suur olema. Niisamati on ka Panama linn mässajate  kätte langenud ja et BarrioS'e salkude seaS wäga palju kaabakaid on, fiiS on rööwimtsed, põletamised ja tapmised igapääwased aSjad. Ühendatud riikidest on söealaewu  Panama kanalt riistade ja wõesa laewade kaitsemiseks  saadetud, miS ka peastetud olla. Siiski olla Panama  Kanali-seltS umbeS 500.000 dollari eest kahju saanud. Ka Mantooba maakondas, InglaSte Kanada riikiS. on mäSsasiline. Zirilased on seal segawerelafi. punase ja walge rahwa lapsi. Inglismaa walitsuse waSta mässama kihutanud, sest nüüd, kuS Inglismaa ja Venemaa wahel sõda oodatakse, olla neil Pool-IndtanlaStel paraS aeg, ennast Inglaste walitsuse alt peaSta. KusiluS Ameerika Kindral Grant, kes Lsune-riikifi ära wõitiS, kaks kord Präsident oli ja hiljuti oma waranduse  kautaS, on wäga haige. Juba arwatt teda suremas olema, aga wiimaSte pääwade feeS olla tema natuke toibunud. FiladelfiaS käiwad jutud, et Vene walitsuS kaks aurulaewa, .San Pedro" ja .San Pablo" ostnud olla, mida Inglismaa kaubalaewade küttimiseks tarwitada tahta, kui sõda peaks tulema. Ühendatud riikides olla wiimasel sügisel 3 millioni akret wähem nisu alla ja niisama palju wähem rukki alla seemendatud, kui aaStal enne seda. Nisu oraS olla ka wiletsam, rukki oraS aga parem, kui mullu. Jutu leht. Emand Huntyer. ühest Baltimaa maa»linnakes«st (järg). Hiljuti oli aga üks wiletS leheke ometi lõksu läinud, oli tema wiimase jutustuse ära trükkinud. Teisel pääwal oli herra Villmann .Kirjameeste Kalendre" wäljaandjale häbemata kirja saatnud ja raskest kaevanud, et kuulsa kirjamehe Berthold Villmanni nimi weel KalendreS ei seisa. .Tere lõunat, naabri-emand!" ütleS mehike alandliku lahkusega ja nikuta? paar kord pead. .Teie ehk ei tunnegi mind enam?" .Noh", wastaS emand Gunther kaunis tusklikult, raSwaseid käsi põllega pühkides ja nina kortsutateS, sest külaline lehkas kõiksuguse aptheki kauba järel. Miks mina herrat apthekret ei tunne! MiS Teie soowite?" .Kallis naabri-emand," wastas see ja kortsutas iragu tähtsaks, .mina tahtsin Teile üheks heateukS aSja anda. KaS näete, üleüldine heategemine, kirjandus ja luuletus on nüüd kord minu loomuse põhi. .Head teud on taewa wõti!" ütleb Paula, kuulsa kirjamehe Villmanni wiimafeS  jutustuses". Sellega wõttiS h.rra Villmann ühe rullitud paberi taskust, pani ettevaatlikult lauale ja rääkis edasi: Mina et tea, kaS see Teil tutkaw on, et mina ühe loosimise abil pööratud Aafrika Pagana-rahwale waimu- ja südamehariduse  raamatuid toimetamas olen, sest .haridus teeb priiks", ütleb Luiise sellessamas kirjas, millest mina juba rääkisin. Niisamati ei tea mina, kaS Teie juba kuulsite, et mina siin Töuweres üht hoSpidalit haige ja wana loomadele asutada tahan aga sellest ei ole nüüd jutt. -Heategija ei pea oma heategusi kella külge riputama", ütleb tuntud laulik, kellest juba rääkisin. Vaadake seda paberit kõrge kohtu lubaga olen mina üht korjandust alganud, mille sissetulemisega torni-kukke meie Jumala-koja peal uueste tahan kullata laSta. Mina olen kindel, kallis naabri-emand, et ka Teie oma natukest selleks annate, kutda Teie usklik süda Teid sunnib, kui minule ka üteldud  on: .Emand Guntheri juure lähete aSjata, selle süda on köwa." Aga see ei ole nii, kallis naabri-emand, see et ole nii!" .On nii", ütleS emand Gunther ja sidus tanu-paelad köwemtni kinni. .Seesuguseks asjaks ei ole minul mitte kopikat. Mina ei kerja kellegi käest ega anna ka ühegi kerjajale. Mina olen lesk ja pean ise oma wana pääwade  eest muretsema. KaS kukk torni otsas kullatud wõi suitsetud on, see on minul üks kõik." sAga, kallis naabri-emand", ÜtleS herra Villmann ja silitas oma õhukest habet, .kuida Teie räägite! Mina tean küll, Teil oli õnnetus oma Liinaga. Mina tundsin teda ka, oli kena lapS mängis pianot ja —" Minul ei ole last, herra," kärgatas emand Gunther järSku wahele ja pühkis higi otsa eest, .minu tütar on surnud. Ja pijanoga on lugu ka teisiti. Pijauo on suure preilide asi, minu tütar klimperdaS natuke klaweri peal". .Surnud?" küsis herra Villmann. Mis Teie räägite)  EkS tema jooksnud wseramaa musikantiga ära?" .Sellest aeast on tema minu kohta surnud." Ütles emand Gunther kindlast ja wihast punastatud palgetega. .Aga pistke aga oma paber jälle tasku, minul ei ole aega ja ärge pange pahaks mina ei kannata aptheki  aisu". Emand Gunther tegi ukse lahti, wõttis ahju takka kadaka oksa, pistis tulesse, tunni põledes pragises, ja wehkleS  sellega fiiS suitsetateS läbi tua, et wänge hais heategev  mehe ninasse hakkas, kellel muud nöuu ei olnud, kui taganeda. Mitte aimu üleüldistest asjadest", pomises tema natuke waljust ukse taga. .Häbemata, ihnus wanamoor!"  Kui herra Willman umber nurga pööras, siis tõstis tema mantle hõlma nina poole ja kinnitas: .Ei midagi! Muud kui natuke karboli ja terpentini haisu." . Za, nenda oli fee tulnud ja oli emand Guntheri Jöulu-röõmu ära rikkunud. Kõige rohkem pahandas  teda see jutt, mida Liinast tehti. MiS neil inimestel  ometigi sellest rääkida ja seda meele tuletada oli, mis juba seitsme aasta eest sündinud! Mis-oli neil selle asjaga tegemist, mis kellegi külge ei puutunud, ka emand Guntheri enese külge mitte! Aga siiski näis see asi täna rohkem kui muidu tema peaS keerlema, sest kui tema wiimase pekk.koogi pannust potti pannud ja tooli peale istunud oli, siis tuli Plush woodi alt wälja, liputas karuse sabaga ja pani käpa perenaese  põlwe peale, kes tema willast pead silitas ja poole häälega jutustas: (Jääb pooleli). Kiriku teatused. Jaam kirikus: 14. Jiiri-kuu pääwal, teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Atzmuth. Kaarle kirikus teeb pllhapääwal, 14. Airi-kuu pääwal, pastor Brasche jutlust. Mka-waimu-kirikus 14. Jüri-kuu pääwal, teeb pastor Bergwitz  jutlust Jaani ?iri?t»s Ristitud: Mari, ENsabkth Jmt: Ottilic Amalie Reba» A»'le Truu. Jnliu» Eduard viber. Elin Adioa Mat»s«hn. Johannr  Aitxauder Sõ-r. La ulatud: Petrr Kuiwjõ»t, Kmfchrr, Neiuga Mari Kemm. Jüri Wison, Woorimet». Neiuga Julie Ermam. Anton Jürgen-,  Zj'as<feppa sel. Neiuga Miiua Lcewolt. Jalob Pieldusch, bileii Matku», Neiuga Leruu Pruul. Carl Heinrich Krinal Luk-sepp, Neiaga Kai Sndmanu. Maetud: Elli Ad-le Krüzer, 4p. Marie Backnrjew, KaSstaust lesk, 78 a. Sk. Annelte Rosalie Dagodert, 20. 3k. Karl Gresfel, 4k. Autouie  Helene Jsupaw, 2 a Sk,2o p. Twa Alla», Tõnise lesk, 71 a. Ik. Liide Johanna Jacobfon, 2a. 28 p. Carl Alexaoder Treuhoffi surnud sündind  tüttar. Znliu- Tauslaotiu Metd, Sk. 1 p: Karl Johaune» Kruberg, 10 k 3 n. Pi»ha-waim»-ktri?uS. Ri » titud: Ldele Pauliue Ulla. Adele Sinberg. Johann,» Pir«. Maetud: Lisette Heleue zTeimaun, 2 k. 1 p. Alexandra Siosatte Kõpp, 7 k. LK p. Avsvo-siw qsmxpov. - Avp-,1., 10-ro 4°?»» 188 S. Trükitud Liud f°rS'i pilrijate tuure- ja kuluga. Tallinna alt linna koguduse walitsuse poolt saab selle läbi teada antud, et HM' s. pääwal s. a. "Wg wäeteeniötuse asjade toimetamise kommisioni hoones need listid, mis nende koguduse liikmete iile peetakse kes sel aastal stWjjetttllistch täitmise M langemad läbikatsutud ja kergitused mis wäeteeniötuse seaduse 8 45-ma järel nende heaks kes sisse kutsutud saamad, on lubatud, toimetud saawad. Need koguduse liikmed, kelle külge fee puudub, saawad sellepärrast päritud, tarwilikkul pääwal nimmetud hoones, hommiku kellu RQ kokku tulla. Tallinnas, 12. April-kuu p. 1885 a. . Tallinna alt linna koggudnsse wallitsuse mmmel: Raeherra: C. W. Grünberg. Jugo Meffneri »»»» Tartus Kooli lõpul wõiwad kaSwandikud minu koolist klassika ning realgiimnasiumide kolmandasse  klassi aStnda, apteekri õpilase, wäeteeniStusc kolmandama järgu ning priwat-ilementaarkool!  Soetata eksami ära teha. Priwaat elementaarkooli õpeteiad on waeteensStusest vritd. «ooliõpetasa arw oli 15 Detsembril m. a 9. KooliSpetajate arw olt 16. Märtsil s. a. 10. Saswaudikkude arw oli 16. Märtsil s. a 95. Peale iUeStõuSmife Piiha hakkab kooliõpetus eSmaSpääw » Aprillil ja maksawad uued sisseastujad kaSwandikud kunnl Äaanl kuum weevand kooli aasta eest. . . . ... Uusi kaswandittust wõttab wastn igal pääwal kell 19-2 l. koolimajas kroonuaja uulitsa».  ißotäuische Strasiei Nr. 21. T,.,» 2...1 D>--1..-1 Iluoo 'krstkuvr. Teadaandmijed. Tellimise kutse. Meie kuulutust selle lehe A- 44 sees oma auuStatud sõbradele ja lugejatele meele tuletateS, palume meie tellimiStega nüüd rutata, et lehe saatmises wahe-aega ei tule. Kuida tiinine kuue aasta käikuS, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatustes ainult seda pakkuma, mis proowitud, mis tõsi, mis kristliku ja auusa Põhja peal seisab. Kodumaa politikas saame EeSti rahwa rahu, auu ja õige kasu eest kostma, kus ja kelle waSta see iganes tarwis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja ilma kartuseta. Meie lehte tellitakse Talli,»uas: Liudforsi pärijate trükimajas: Peterburgis: J. A. S-elandt'i juures, ochkmepci:aa w 54; Tartus: Laakmanni juures; Rakweres: J Knhsi juures; Paides: A. Seidelbera i juures; Hapsalus: G Hollberg i juures; Lihulas: F. Biittner i juures ; Narmas: M. Põder'» juures; Wiljaudis: Karow» juures; Wõrus : praua Bielroose juures ; Walkas: M. Rudolf, Mres; KuresaareS: Th. Lange juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wötta lubanud, Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn; KoeruS: W. Duglas; Simunas: W. Normann. Liiwimaal : WändraS: J. Eglon ; Harglas: kinku. õpetaja W. Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saamad peale selle lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma asjatallitajatele  maal ja linnas, kes tellijaid koguwad, 10 protseuti tellimise hinnast, peale selle saamad kogujad maal meel iga kümne eksemplari juure ühe ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest meel sel aastal rohkemalt üles anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aaötal 1 kop. iga tileSwöetud ria pealt maksma. „TMnna Sõbra" tallitus ja toimetus, j , Minu werkstuba on niiiid jälle swana koha peal Wirru-ulitfaS Ikr. ISS Rottermanni maja waStus. Uhrmaker Tallinnas. Talukoha mmmise ja ostmise-kontrskt on saada trükimajas. Jgapääwane hinge toidust raamat. kirjutanud K. J. Ka tl eri, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Geskirjstl Lesti maarahwa koolidele. Hind SS kop.