—Ta tõi mammale ühe kirja, milles Sind papa kohe enese jutule kutsub," „Mina lähen kohe" ütles baron kibedalt , , , Winter oli hästi -parem ja iwõis juba voodist- wäljas käid, Baron käis teda waatamas, ei rääkinud aga aja puuduse pärast temale midagi, „Nüüd wõime siit kiil warsti ära sõita" ütles Winter sügamast! hinge tõmmates. „Warsti? ma arwan, et see ti" pikale saab weuima vastas baron. „Kas Sul siin siis nii meele wastu on?" - „Jah I kõige kõrgema kraadini I" „Hm noh, kannatame weel vähemalt  niigi kaua, kui Sa täiesti terwe oled! Mina sõidan praegu papa poole. Asjad on möllus: pärast walan muidugi kõik südame päält Sinu ette wälja. Seniks  ela hästi ja saa ruttu terweks!" Baron surus oma sõbra kätt ja sõitis siis Walistale. VII Koitla kutsar oli juba ära näinud, et noor baron Lindow wait alles terweni 30 wersta ära wõis sõita, nüüd pidi seda Walista kutsar ka nägema. Tema ci leppinud  aga mitte nii kergelt igawa, waikse sõiduga, kui Koitla kutsar; ja siis oleks weel ise asi olnud, kui mitte noor baron ei oleks wankris istunud. Ta alustas mitu korda juttu, mida baron ikka ühe! ainsa wastusega lõpetas, Wiimaks ütles baron koguni käredalt: „Mis Sa patrad"  lase sõita I" „Saab niisamasugune Muri, nagu wanomeesgi!" pomlles kutsar enesele habemesse ja tõmbas ohjad pingule, mille pääle warsti suur tolmu pilw waukri taha kerkis, Enne kui baron weel täiesti järele mõtelda sai, mis ta papaga pidi rääkima, leidis ta ennast isamaja trepi ees olewat. Tr läks sisse. Teener teatas, ct baroni  härra, juba ammugi oma poega ootawat,  Oskar läks oma isa ette; külmalt teretas  ta teda. „Jstu I" käskis isa koredalt, „Tänan, ma wõin ka seista. Mispärast  oled Sa mind kutsunud?"  baron  Albert wahtis wõõrastodes oma poja otsa; seesugusel toonil ei olnud poeg temaga siiamaale rääkinud, „Mina olen järele mõtelnud"  ütles  baron Albert pikalt, kuna ta sõrmedega  takti järele laua pääle tatjuias „Sa wõid need kuus sada rubla saada, aga üknes selle tingimisega, et Sa selle mana Martinile nad kohe ära annad ja ialgi enam tema juurde ci lähe. Saad ,aru? Siis tuled Sa warsti kõige oma kalli sõbraga Koitlalt ära ju hoiad ennast edespidi niisugustest inimestest eemale, kes Sinuga ühest seisusest ei ole, Siin on raha," Ta ulatas kuus „sajalist" poja Poole, „Tänan see on hilja mina ei taha Sinult midagi!" mustas Oskar  tumedalt, Tema isa käsi wajuS rahaga maha, ta wahtis kohmetanult Oskari  otsa. Äkiline wiha hoog pidas ta keele kinni. - „Mina ei oleks muidu siia tulnudgi" rääkis Oskar edasi „aga mul oli Sinuga rääkimist, Minul on üks , , , , õde I , , , ," Surma waikus walitses selle lühikese üteluse järele toas, Baron Albert oli kahwatanud ja wajus jõuetumalt tooli leeni najale. See sõna põrutas teda nagu wali hoop maha. „Sa teed oma isale liiga" sosistas hääl Oskari südames,  - „Ma ei wõi teisiti!"  wastas  Oskar sala häälele, , , , Baron Albert waikis ikka weel. Tema wali loomus ja enese valitsemine oliwad purustatud tema «vaitolemine tunnistas ra süüd. . . „Kust Sa seda tead?"  Kogeldas  wiimaks baron Albert; esimest korda kuulis Oskar, et tema isa ka tasasemalt  mõis raalida. nuh, et ma sel musil Sinuga rääkima pean, niis isa ja poja wahel ei sünni! Ma pean kui kohtumõistja oma isa ette tulema oh, kui walus on see l Kui hirmus kuristik on nüüd isa ja poja mahcl kuristik, mis neid äralahutab niis mõlemid ära neelata wõib!" Oskari hääl wajus sosisewaks, ta ci jõudnud ennast enam walitscda; pisarad weeresiwad tal laugcdcle, „Si Sa tead paljul" —lausus baron Albcrl waewalt kuuldawalt ja tõstis kae otsaesise pääle, „Jah, ma tean enam, kui Sa arwad l" wastas Oskar rahulisemalt. „Mina tean, kes minu õe ema surma saatis ma tean, miks minu ema isuril . . . Seda ma tean!" Baron Albert wajus küljakili kõweraks, silmad läksiwad kinni, käed rippusiwad lõdmalk  tormale ia oleks põrandale kukkulind,  kui tooli leen mitte ees ei oleks. „Jsa! .. . Isa!" hüüdis Oskar ehmatanult. Baron Albert ci -liegitzmiud ennast. Oskar astus ruttu tema juurde ;a wõttis ta käe pihku, see oli nõrk! Baron Albert oli kranibi sarnases minestuses. Oskar waMas hõbedast laua 'kella nupu pääle, hele kõlin helkis läbi wäiksetc  tubade baron Albert ei liigutanud ennast ikka wcel. Teener ruttas sisse. „Awitage minul papat woodisse tallutada,  ta on äkitselt haigeks jäänud!" ütles Oskar kohmetanud teendrile. Nad wiisi- wad baron Alberti woodisse, ta ei awaldanud  WRlgi elu märki. sõitku kutsar arsti järele!" —käskis Oskar; teener ruitas käsku edasi wiima. Mõne minuti pärast kihutas kutsar  linna poole ... Oskar püüdis isa elule äratada, mis ka wiimaks korda läks. Baron Albert tegi silmad lahti ja wahtis segaselt poja otsa. Oskaril seisis higi otsaesise pääl, ta oli nagu uimane, kõrwad wuhisesimad ja muidu  oli jälle kõik nii waikne, nagu oleks ta tuukri ülikonnas sügamas mee all. „Papa! . . Papa! Mis Sul wiga on?" hüüdis Oskar hirmunult. Baron Albert ei wastanud, ta silmad mahtisiwad  suurelt ja wõõralt enese ümber. Oskar wõttis ta käest kinni ja hüü-- dis segaselt. „Papa I Papa I . , . . Baron Albert tegi arusaamata häält, -- ta oli aimatud .... Oskar istus nõuuta tenia Moodi eesminutid  läksiwad tundide pikuselt mööda! Wäljas sosistasiwad inimesed üksteisele midagi  kõrwa sisse ja tcgtwad kahju-rõömsad näod. Silt ja jäält sosises torkaw sõnal „paras!" Mõne tunni järele jõudis arst WaliStale.  Ta wäänas lootuseta pääd, kui haige moodi ette astus ja baroni käe pihku sõttis. „Walmistage ennast kurwastuse wastu" ütles arst Oskarile, kui haiget läbi oli waadanud „Teie papa on raskesti haige !" „Ega ta ei sure?" küsis Oskar; hääl tahtis tal kinni jääda. „Surm ci wõi kaugel olla!"—tähendas  arst pääd rinna pääle lastes Arst jõudis meel nii palju awitada, et baron Albert õhtu eel rääkima hakkas. Kõige päält tahtis ta oma pojaga nelja silma all rääkida. Arst läks wälja. lJSrg tuleb.) tulema, kes, kuda lugejat mäletavad, waderiameti  enese paale vn lubanud wõtta.  Keiser Friedrich on omad järeljäänud  kirjad ja ülestähendused oma Abikaasale  eraomanduseks kinnitanud, s, o, lõik sissetulekud, mis nende kirjade läbi sunniwad, saab lesk keisri proua enesele. Keiser Friedrichi ülestähendusi olla mitu annet. Nad vn nüüd Inglise maalt jälle tagasi keiserinna kätte saadetud. Mõned anded sõjameheliste ülestähendustega on keiserinna riigi kirjakogu walitsuse kätte andnud. 'Bcrlini ülikooli rektori waliinine  on iseäralist politikalist wärwi hakanud  kandma. Professor Gerhardi wastukandidaadiks  on jällegi Virchow nimetatud, kelle kohta ajalehtedes kära tehtakse, sest et ta walitsuse wastoliste mõtetega olewat.  Suure  weehäda kohta, millest lugejale juba teatust oleme toonud, tulcwad ikka weel kohutawad  sõnumid. Arwatakse, et see wee häda Preisi maal sel aastasajal kõige suurem ja hädaohtlikum on. Suure wee juurde tuleb weel hirmus müristamine ja torm arwata, mis ajuti uist kange olnud, et ta aiad, puud ja majad ümber wiskanud ja wiimsetel katused Päält ära kiskunud. Wäga Palju kohtasid scisawad wee all ja häda ja viletsus  ov äraütlemata. Palju inimesi on laenetesse oma wara kaotanud ja pääwarjuta  jäänud. Ka Austria niaal on suur wesi palju kahju hakanud tegema, mis kuni Jda-Ungari maani on ulatanud. Prantsuse maal on asjad õige kirjud ja kibedad. Arwata on, et sõnumites, mis meile siia traadi teel tulewad, asjaseisu koguni pehmemalt kirjeldatakse, kui ta tõsiselt  on. Aga ka nendegi järele, mis siia tulnud, on selgesti näha, et söö seismajätmine  Parisis päew päewalt edasi kestab. Töölised nõuawad palgakõrgendaniist, aga' Peremehed ei täida seda soowi, ja nõnda läheb lugu ikka hullemaks. Igal pool vn tööliste seas nõuu liikumas, tööd üleüldiselt  seisma jätta ja selle läbi oma peremehi  suurema Palga-andmisele sundida. Peremehed  aga lubawad mujalt töölisi muretseda  ja ee anna järele. Ajalehed kirjeldawad  praegust olekut Prantsuse maal wäga kardetavaks  jn nõuawad, et hääd korda kudagi  jalale katsutaks seada. Jugllse maal on suur wesi palju kahju  sünnitanud. Suurte wihmasadude pä- rast seisavad palju kohte ja asutusi wee! all. Mõnes kohas on wesi 12 jalga kör- j geks tõusnud. Linnades ei ole pagarid i küpsetada võinud, sest et nende jahu koit wee sees seisnud. Leiva hind tõusnud selle läbi kolm korda kõrgemaks. Romfordi külas on wesi nii suurt ärahävitamist sünnitanud,  et seda kahju 4t),00v naelsterlingi  Pääle arwatakse. Mitmes kohas on vesi sillad ja raudteetammid ära viinud. Saksa keisri reis Jtalia maale on nüüd kõigiti kindel. Oma Rooma jõudmisel  saab ta ka pühapapa PaapSti poole külaliseks minema ja lubab see teda kõigiti pidulikult ja toredasti wastu wõtta. Reisi algus sünnib oktobri kuul. Portugalis kuningas Dom Luiz tuleb oma abikaasaga neil päeval Saksa keisrile külaliseks; teda tahetakse sõbralikult wastu wõtta. Berlmist tahta Bortugalia kuningas  weel teistele riigivalitsejatele wöörats minna, nimelt iseäranis nendele, kes talle sugulased on. Eesti maalt tub. Suure-Ulilas lõhkusiwad margad  öösel 27/28. mlk, kaupmehe W, poodi ukse lahti ja wiisiwad umbes 700 rbl. eest kaupa ära. Wargadele ei ole weel mitte jälgedele saadud. ts. Laiuse kiriku arvamine, mis 20 now. Mr a. wälgu läbi ära häwitati, on 7. aug. k. p. pääle määratud. Soome maalt. Kelsingist. Hulk Juuti si d, keda Soome maalt mälja sunniti minema, saada kõik Palestinasse minema ja Jerusalema linna ümberkaudsetesse kohtadesse elama asuma, kuhu neile mitmed rikkad Juudid maid ostnud. „Muntra Musikanter" nimelise laulukoori lauljad lähemad 4. augustil Kopeuhagenisse, kus nad 4 kontserti andwad.  Kodu tulles tahawad nad ühe kontserti  ka Wisby linnas Gutlandi saarel anda. Lauljaid on ligi 70 meest. Läti maalt. Kuura maak on wiljade seislläbikaudu kaunis hää. Kmwa ja külma poolse kewads pärast oli esiotsa põllumeestel küll hää saagi pääle mähe toorust, aga wiimsed wihmad on wiljakaswu kaunisti Parandanud. Heinasaak  oli kull kehma, aga rukkid, nisud, odrad  ja kaerad üsna häad. Kartohwlite seis on seni ajani rõõmustan, olnud. Hotdingeni maakonna lõuna poolsest nurgast tillemad sõnumid, et saal terme kuu aega ju järgesti hoogude kaupa pikse wih- Ainult 10. ja 12. juulil on ilmad tuimad olnud. Tund tunnilt tulewad uued wihina-hood. Ristikhein, mida meel üks jagu teha oli, on mädanema hakanud, rukkid, nisud, osalt ka odrad on maha löödud  ja pääd Pidi otseti maa sees. Muidugi  teeb see wilja häädusele kahju. Wene maalt. Kirjad Poola maalt. ZeuStahofis, 22, juulil 88, -- Siinsete hest tema lõikuselootuseid ei rikuks. Selle kartuse wähenduseks teeb ta juba kündes omajagu töötu ta ei künna mitte sarnasel wiisil, nagu harikult meie kodumaal, waid ajab wirgescid wõi wagusid Iga põld saab seda wiisi küntud. Muidugi ei ole see kündmise wiis kasulik, sest wagude wahedeks  jääb wäga Palju maad põllust kasukandmatalt tühjaks. Poola talupoeg aga arwab seda oma kliima Pärast tarwiliku olema, ja ei mõista teisel wiisil weetakistamiseks nõuu leida. Eesti talupoeg siiististt aru et mõne^muu mine on siin nii kchwal korral, et üks siinne Poola mõisnik oma karja weel sugugi Eesti talupojaga  wõrrelda ei saa. Ja et just karja läbi suurem jagu põllurammu tuleb, selle pärast wõi-  wad lugejad isegi arwata, et siin Põllutöö sarnasel  wiisil edeneda ega tõusta ei wõi, Talupojad ei pea enesel rohkem sarwloomasid kui üks ehk ka kaks; nõnda näeme sagedasti karja juures, kus 30 ehk rohkem looma koos, nende taga enam kar- Niisugune lugu on ka maadega. Palju maad seisab siin tühjalt, sest ta omanikud ei mõista temast  enesele tulu otsida- Näituseks ei läheks Eestlane ialgi linnast leiba ostma, kui ta enese põllul rukkid kaswawad. Poolakas aga teeb seda. Oma wiljanatukcse müüb ta ära ja ostab saadud raha eest enesele ülespidamist. Siinsete Poolakate kodune elu näib ka õige olema, kodumaal lugenud, et Poolakad ärksa maimuga, haritud rahwas olla, aga ma ei ole wähemalt siin ümberkaudu seda mitte toe leidnud olema. Poolaka  elumaja on nii wiletsakene, et sääl koik ma- M 86. Postimees. 1888.