'sa iga mõistlik inimene arwata. Nüüd saab tema seva tänuks, et ka need ennast tema wasta tunnistawad, kelle eest nii heast kostnud oli, kui se asi seda iganes kandis. Kuida peab Pastor Hurt'i süda walutama? KaS selle walu kaastundmiseks .Sakala' pehmes südames mitte ka nurgake ülejäänud ei ole? Kuida meie peale selle kuuleme, olla Eesti saadikute seaS ka mehi olnud, kes hiljuti weel sõnakest Eestikeelt ei mõistnud. Mis sellest wiga; seda paremini mõistfiwad nemad ,GoloS'i' — x .Eesti Postimees' oli oma Ru. 30 sees üht saadetud kirja „Paar sõna meie ajast ja tema wigadest' üleSwõtnud, millest mõned arwawad, et se meie aeakirjanduse  sigitaja ja kosutaja J. W. Jannseni enese töö oleks. SelleS kirjas saab ka mõnest -wigadusest räägitud, mida mõnelt poolelt Eestirahwa sekka külmata püütakse ja mis siin ja seal ka juba idanenud on. Iga mõistliku lugeja silma ees on se kiri wäga tähtjas, ja meie soowiksime, et kõik Eestlased seda lueksiwad. Et umbrohu külwaja seda pahaks panekfiwad oli ette arwata. .Peruo Postimees' on fiis ka oma Nu. 34 sees juhtkirja .Meie aeg on terwe, aga Baltlased on haiged' toonud, ja waagub selleS kirjas kui wares, kelle pesa kallale kiputakse. Asja wõib selleks wiletsal lehekesel ikka olla. Meie soowiksime aga, et .Eesti Postimees' sellest natuke õpetust wõtaks ja ennast mehisel meelel ühele ehk teisele poole tunnistaks. Kes igas jooneS põikleb, seda ei kui nahkhiirt, pärast linnud ega neljajalgsed loomad oma sekka. Wolmaris sai möödaläinud nädalil tänawune Liiwimaa kirikuõpetajate nõukogu peetud. Osawõtjaid oli sel aastal rohkem kokku tulnud kui teistel aastatel. Nahwuslise  liikumise üle oli Konfistorialrath Wtlli gero de üht kirja ettepannnd, mis suure tähelepanemisega wasta wõetud sai. Loodetakse, et se kiri edaspidi trükitud ja laiemates ringkondades tuttawaks tehtud saab. Patronaadi-öiguse  kautamine ehk muutmine oli selle nõuukogule ka ettepandud olnud, se ei armand omal aga mitte seaduslikku  õigust olema, selle küsimise peale wastust anda. Tartust. Sel poolaasta hakatusel on Tartu suurkoolis  161 noort õppijad waStawvetud. Nende hulk on nüüd juba 1219, kuna neid aastal 1876 rohkem ei olnud kui 859. Studeutide hulk on wiimaste aastate sees iga aasta 72 tõusnud. Peterbur gi st. Keisri Majestäti nimepääw saab selle kuu 30 pääwal peetud ; ettevalmistamised selle peale on majade kaunistamisega juba möödaläinud nädalil algatud. —. Keiserlik Kõrgus Kindral-Admiral Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh, kes omast kõrgest ametist hiljuti tagasi astuS ja praegu Krimmis elamas on, pidas oma 25 aastast juubelipääwa. kni Weneriigi merewäe ülem käsuandja. Õnnesoowimiseks reisifiwad Peterburgist mitmed  kõrged merewäe ülemad Krimmi. Aealehed arutawad neid mitmesuguseid edendusi, mis Suurwürst Konstantini tallituse aeal meremäe heaks ja kasuks tehtud on. Teiste asjade seas on selle peale tähendatud, et aastal 1855 merewäe keskis weel läbisegamini iga tuhande mehe pealt aastas 89 suriwad, aastal 1878 aga mitte rohkem kui ' 12 meest. Keisrikoja ja mõisade Minister, Kindral-Adjutant Jalawäe-Kindral Graf .Adlerberg on oma palwe peale sellest ametist lahti lastud ja tema asemele Kindral-- Adjutant Kindral-Leitenant Graf Woronzow-Dashkow nimetatud. Ametliknde sõnumite järel on neis kubermangudes, mis Saksamaa ja Austria piire! seisawad, selle kuu 15 pääwani 5 kubermangus ja 113 kohakondas 2061 looma lojuksetõbesse haigeks jäänud ja nendest 1005 looma langend. Kõige raskemast on lojukfetõbi ka Wolhiinias on tõbi wäga laiali läinud ja palju loomi langend. --- Saksakeeli .Peterburgi Zeitungi' sõnumite järel näitawad ennast Balti raudteel sagedast taskuwargad, keS nimelt sel aeal reisijate taskuid tühjendawad, kus need wagonite sisse ehk wagonitest wälja astuwad. Se leht annab reisijatele nõuu ülekuubede nööpisi hoolega kinni pidada, et pahategijad hõlpsast rinnatasku kallale ei pääseks. Goldingist kirjutab Wenekiriku Preester ja wangikoja-komitee  ülem Gobin .Rishkt Westnikus', et need kaebtused, mida .Golos' hiljuti Kuuramaa kohtute ja .Baronite' peale tõstis, millest ka meie selle lehe Nu.33 sees kirjutasime, täitsa waletatud on. Preester Gobin palub kirjamehi, mitte walejuttudega Greeka õigeusu asja roojastada ja selle kiriku tööd takistada. MM Westnik' annab omalt poolelt sedasama head nõuud ja arwab, et nende heal aSjal waja ei oleks, nende wastastega maletamises  wõidu jooksta. Mõned teised lehed arwawad, et .Rishiki Westnikul' õige wäga tarwis läheks, oma enese läwe ees natuke luuda tarwitada, nimelt aga ettewaatlik  olla, kui .Sakalast', Balt. Westnesist', .Balssist' ja teistest walelehtedest sõnumid wõtab ja laiemale puhub. Rahu kosutuseks läheks seda küll tarwis. Wolga maakondadest tulewad sõnumid, et Wolga jõe mest kangest alanend on ja selle läbi aurulaewade sõidud wäga takistatud saamad. Rjasanist. .Nowaja Wremja' sõnumite järel sajab Rjasani kubermagunS juba terwe kuu wihma, takistab wiljakorjamist ja teeb selle töö kulud wäga kõrgeks. Astrahhanist. Zuudijahilased ei ole ka Astraahhani  rahule jätnud. Hiljuti wõeti Politsei poolest mitmed tülikihutajad kinni, kes Lõuue-Lääne kubermangudest tulnud oliwad ja rahwale ette lorisesiwad, Niigiwalitsus oleks käskind, Juutisi wäljarööwida ja tagakiufata. Swirkast, Kijewi kubermangust. Aealeht.Sarja' kirjutab, et sealises maakondas Juudid ennast hulg l kaupa põllutöö juure palgaliseks pakuwad. Wene talupojad olla ennast selle üle aga maga pahandand ja ähwardada neid töölt peletada, kui tööandjad neid ka weel edaspidi palkaks!  ivad. Rumalus ja kannatuse puudus näitawad seal rahwa keskis weel wäga suured olema. Seal ei saada weel aru, et igaüks üleüldist seltskonna wara kosutab,  kes auusad tööd teeb, olgu tema Juut ehk kes teab kes, ja et meie õnnistatud laial isamaal ikka weel tööd rohkem on, kui töötegijaid. Seal ei saada weel aru, et need pärast ikka töötegijate kulu peal elawad, keda suusalt tööpõllult wälja lükatakse. Meie arwame, et meie Eesti wennad ka selles juba targemad, ka selles juba eemal on niipalju meile ka Wiljaudi laulik ja mõned teised lauliklased  ja luuliklased „idataewa tuulest' õpetajaks soowiwad ja kaela peale sundida himustawad. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kuida juba kirjutasime, on kiriklikkude  tülide lõpetus nüüd esiteks kätte jõudnud. Domherr  Dr. Korum on Paaxsti poolest Trieri Piiskopiks nimetatud, tema on Würft Bismarki kutsumise peale, mida Elsass-Lothringi Keisre-asemiku Feldmarshall Baron Manteuffle läbi toimetati, Warziinis käinud ja pärast on teda ka Keiser ise lahkest wasta wõtnud. Kõige küsimiste peale annab Piiskop Korum üksi seda wastust, et temal kõik politika kaubategemised Preusfi Riigiwalitsuse ja Paapsti wahel tundmata oleksiwad; tema ?ei oleks iialgi politika-meeS. waid ainult kiriku-ametnik ja hingekarjane olnud, ja jääks ka edaspidi üksi selleks. Keisri käsu peale saamad Riigipääwa-saadikute walimised 27/15 Wiinakuu pääwal ette wõetud. Aus tri a- U n grumaalt Kuida kuuldakse, saada Austria Keisri ja Itaalia Kuninga kokkutulemine Wiinakuul olema; kas WiiniS, ehk ühegis teises paikas, kus Keiser ehk sel aeal on, seda ei teata meel. Kas Itaalia Kuningas ka Saksamaa Keisri wõerusele tuleks, se on niisamati teadmata, ja arwatakse, et seda kõrgema põli tika pärast ka waja ei oleks. Itaalia ja Saksamaa wahel ei oleks midagi tüli, waid kindel sõbrus; oleks aga Itaalia Kuningas Austria Keisriga kokku saanud, siis oleks iseenesest selge, et tülid nende riikide wahel lõpetatud ja Itaalia kindlast Sakfa-Austria ühenduse kõrwa astunud on. Hhiina riik soowib edaspidi Austria pealinnas alalist Saadikud pidada ja on ühe kõrge ametniku läbi selleks Austria Keisrile kirja saatnud. Hhiina Keisri Kwuan-su kiri on kollase siidi peale maalitud. Austria Keisrile antakse anumine Hauang-Li (taevalik walitseja), niisamati kui Hhiina Keisrile; Itaalia Kuningast nimekamad  Hhiinlased Kwuo-Wan (Rahwawürst), Prantsusmaalt. Alshiiriast tulewad pahad sõnumid. Tuneesias on mässamine täitsa lahti ja Prantslased  tahawad seda maakond r kindla walitsuse alla wõtla. Alshiirias põletakse majast, põldufi ja metsast maha. Sidi- SHeiki luude juures olla pealuu puudu olnud ja seda puudust tarwitada Araablased mässamiseleegi lõõtsutamiseks.  Itaaliast. Juba mõnest aeast saadik kölafiwad jutud, Paapst tahaks Roomast ära ja Malta saare peale elama miuna. Se saar on sesama, mida Biiblis Mekite nimetakse, ja mis nüüd Inglismaa walitsuse all seisab. Esiteks peeti seda juttu paljaks ähwardamiseks, millega Paapstlased Rooma rahwa wiha Itaalia Kuningriigi wasta kihutada püüaksiwad; nüüd aga on jutud uueste ja kindlamini tõusnud. Saab näha, kuida asjad figiwad Spaaniast kostawad wiimase! aeal pahad sõnumid kurjategijate üle, keS metsad, põllud ja majad põlema panemad. Arwatakse, et ka seal need seltskondlased üle kätte lähemad, kes oma uuenduse-tegu täitmiseks kõiki lõhkuda ja hämitada püüawad. Türgimaalt. Uuemate sõnumite järel on Midhad Pasha ja tema seltsimehed Djedda'st waugi wiifil Taise wiidud. Ameerikast. Prästdent Garfieldi terwise üle tulewad paremad sõnumid; tema on juba toitu wõtnud ja paistetus on alamas. Oma haige-woodi pealt on tema oma emale kirjutand ja oma lootust tunnistaud, et aegamööda ja kannatusega terweks saaks. Mõrtsukas Guitean teeb wangtmajas tempusi, kui oleks tema nõdrameelelme;  seda ei usu aga ükski. Uus sõnum. Selle kuu 24 pääwal suri kaua-aegne Waiwara Kihelkonnakohtu-herra Georg Wilhelm Paul von Seegebarth. Jutuleht. Kalamehe tütar. Saksakeelest. Jaan Wahhi. I. Kalamehe majas. Neljateistkümne aasta sajal oli Witteni ja Müühlheimi linuade wahel palju kindlaid lossist ja kantsist, mis aga nüüd maa pealt üksi kadund ei ole, waid ka nende nimed unustuse sisse langenud on. Kena oli ülemalt nende tornidest alla orgu waatada, kus Ruuri jõgi mahutades ja kohisides, kärmeste oma teekäigul edasi tõttas! Et küll rüütlid ise palju kohailudusest lugu ei pidanud, aga seda enam losfi-preilid, nende tütred, kellest mõningagi oma katt ja warandust nendele andsiwad, kelle lossi ilu ja kena koht juba kuulsad oliwad. Teisel pool Blankensteini alewit, mis kõrgelt mäeotsast alla Ruuri orgu waatab, seisab pilliroost ja pajustikust ümberpiiratud, jõe ääres üksik weike kalamehe urtsikukene. Suuremast jaust puust ehitud ja saawitud seinad walgekS lubjatud. Köigealumiste ruutude peal paistfiwad mõned potililled, üks mitmeoksline mirdipuu ja mitu teisi, läbi akna wälja. Astume meie madala aga puhtalt peetud toasse. Woki ees ahju kõrwas istub priske jumekas tütarlaps, alamas aga korrapäralises riides. Tema ligidal pingi peal üks noor söamees, raudriided selgas ja mõek wööl. .Siis Sina ei taha mulle mitte ütelda, Raimer', ütles tütarlaps, .mis Sa minu isale, rüütli Hartensteinist üht salaja asja rääkisid?' .Ma ei tohi seda mitte teha, Elisabeth', wastaS soldat. .Hea küll', ütles ketraja, .nüüd tean ma, kui palju Sinu armastusest lugu pidada wõib. Ah, ma teadsin seda juba enne', ütles ta tasa enese ette. .Kui ma mõne päewa eest lille viedeld otsust küsisin, ütlesid nemad kõik ühest suust: Tema ei armasta sind mitte! ' Raimer oli kohmetand. Pead kätte peale toetades waatas ta järelemõteldes enese ette maha. Aga äkiselt põõris ta silmad ketraja poole, kes kärmeSte oma tööd edasi toimetas ja wahtis tiik aega teraselt neitsi nägusa, ja praegu tõsise pale peale, siis ütles ta pool haleda healega: .Eliisabet, ma tahan Sulle jutustada, aga ära Sa Jumala  pärast, seda mitte ühe sõna läbi oma isale awalda! .Ma tahan wait olla', wastas kalamehe tüttar ja jättis ketramist natuke seisma. .Sina tead', hakkas Raimer peale, .et minu peremees, herra Hartenstein, oma lootust Blankensteini parandaja peale on pannud. Tema soow, keda ma Isenbnrgi grahwile  teada andsin, kelle juures ennast lossi preili praegu ülespeab, ei saanud mitte wasta wõetud. Kogemata aga sai ta ise körwast teada, et Isenbnrgi grahw preiliga täna,  kasutütre tädi juure, kes Bohumi ligidal kloostre abbi praua olla. reisima saada. Nüüd tuli ta teise mõtte peale, äkiselt reisijate kallale tungida, et ta Berta, Blankensteini pärandaja mägise oma lossi wiiks. Sinu isa on meie rüütli suur sõber, tema teab seda asja selgeste, ja minul kästi heile temale ütelda, täna malmis olla ja oma weikest  lootsikut jõe ääres paigal pidada.' > .Oh kui hirmus!' hüüdis tütarlaps, kui soldat wait jäi. .Kuule Raimer, mina ei wõi Sinu herrat sugugi kannatada. Kuida saab se ilus Berta teda sallima, kui ennast tema kätte wahel tunneb olewat!' .Küll ta meite lossi peal ära harjub', ütles noor sõeamees. .Mina tahaks ennem Ruuri laenetesse kargada, ja seal enesele surma otsida, kui Berta asemel olla, ennem kui junkru prauaks saada', wastas tüdruk. .Sinu isa on meie herra sõber, Eliisabet', wiskas Raimer sõna wahele. .Mina tean seda kül', wastas Eliisabet, .Blankensteini  grahw, Berta isa, on temale rasket südame walu teinud, ja ta ei saa ega wõi seda mitte äraunustada, ega andeks anda. See tuli ühe weikese asja pärast. Grahw keelis temale kõige paremate kalakohtade peal, oma piiri sees, nota wäljaheitmast. Aga, oh kallis aeg, minu isa, kuuleb! kui ta Sind siit leiab, siis ei ole head. Põgene, ei maksa, on juba hilja! mis nüüd teha? Noor meeS kargab istme pealt üles. Ka tema julgus näitas kadund olewat, sest ta kartis ennast toore kalamehe filmi näitada, keda ta juba küllalt tundlS Kohmetand põõris ta silmad weikese akna poole ja nagi, et kalamees