„Eesti mees ja tema sugu, neist ei peeta kuskil lugu" ze., mis juba umbes 25 aasta eest siin pool rahwa seas lauldud on saanud. Nii kui kuulda, olla wale kaebdus ja laimdus nimetud kaupmehe auu maha kiskuja ja „sakste" ees kardetawaks tegija olnud. Annaks Jumal! Et jo ükskord niisugused wale kaebduse ja laimduse tagakiusamised meie Eestirahwa pealt ära kaoksiwad, mis all praegu mitu auusat Eesti meest ägawad, oma auu, terwise ja wara ilmsüüta ära peawad kaotama; annaks Jumal ka, et kõik walelikud Eestirahwa laimajad oma teenitud seadusliku trahwi ükskord kätte saakfiwad!" r. Tallinnast. Wastus Linda Seltsi walitsuse poolest „Revalsche Zeitung'i" H 35 ja 36 see seisma kõne peale „Linda" Seltsi seiemaalse tegewuse ja waranduse üle. 35 sees trükitakse üks „Linda" Seltsi aruanne ära, mida Selts mitte ei ole waSta wõtnud ega õigeks tunnistanud; sest et see aruanne ei ole täieliku raamatu pidamise põhja peal Valmistatud,  waid osalt küll raamatutest wõetud, osalt oma pää sees seisma arudest kokku seatud. Üleüldse on see aruanne ja Balangs seks walmistatud, et meie Seltsi liikmeid ja terwet rahwast sellest Seltsist eemale peletada ja nõnda meie kasuliku asutust maha rõhuda ja surnuks lüüa. 36 sees pidi selle kõne peale waSWS tulema ja asja seletatama; kõne ilmus küll ja selle all seisis J. A. Rangstein, aga paraku! ei wõi keegi seda waStusekS ega asja seletuseks pidada, waid esimese kõne lisanduseks, kuS J. A. Rangstein oma lippu wäga kõrgesse warda otsa üles tõmmab ja näitab: „mina siin"! eks ma paista kenaste? sest mull on „Sõbra" mantel seljas ja see passib wäga ilusaste. Jah, J. A. Rangstein sai meie Seltsi mägise topitud: 1) Rewideeriks, 2) raamatu-pidajaks ja 3) Direktoriks, aga wäga kahju! et tema ei ole meel ReKlde-trii rehnungi selgeks õppinud, millega „Linda" Seltsi tegewust ja wara wälja oleks wõinud rehkenda; tema ei ole weel neid põhjuseid tundma õppinud, millega „Linda" Seltsi tegewust ja wara õige korrale oleks seisma wõinud panna; sellepärast on tema oma nõdrust ära tunnud ja ennast „Linda" Seltsi raamatu pidajast ja Direktori ammetist 8. Weebruaril s. a. lahti tunnistanud. Et nüüd mõistlikuma meestest „Linda" Seltsis midagi tegewust on ette wõewd, millest kasu loota on, aga see ei mahu tema kärsituma maimu sisse ja teeb tema närwidele wäga suurt walu, sellepärast püüab tema nüüd igawiisi oma puudulist tööd „Linda" Seltsis, mis ta poolele jättis, täieSte maha kiskuda ja üleüldist Seltsi edendust mustaks ja kõlwatumaks määrida. Üleüldse on J. A. Rangstein püüdnud oma nimele „Linda" Seltsis uusi omadusi juure koguda, mis Euroopast künni Ameerikani oleks paistnud, nagu: kuulus  meister „HarmStrum", aga kahju! ta peab sellest ommetigi ilma jäema ja oma endise nimega rahul olema. Tema arwab iseenesest, et ta „Linda" Seltsile kes teab kui suurt head on teinud, aga paraku, kõik see töö peab uueste ümber tehtud saama, kui sellest igaüks täieSte aru saab, ja kui kõige tegewusel täielik mõistlik põhi all peab olema. Üleüldse ei näita see kuulus J. A. Rangstein neid kahte wana Ladinakeele sõna svedet ja Oreäit« tundma, wõi tahtis ta meelega raamatute sisse segadust teha ja äraminneS Seltsile segast kraami pärida jätta. Oma kõne lõpus soowib tema küll silmakirjaks, et Selts ühe tubli juhataja saaks. Muidugi teada, saab Selts juba ise selle eest muretsema ja on juba sellega hakatust teinud ja saab edespidi seda suurema osawusega  selle peale waatama, et temal mehed ammetis on, kelle peale julgeste wõib loota, ja kes ka kõik ! asjad ettewaatlikult ja kasulikult saawad toimetama. > Muidugi teada, ei wõi seda keegi salata, et hakatuses > kauniste peab kulutama, enne kui kasu wõib saada; ! seda teab iga ammetmees, seda teab iga põllumees ! ja käsitööline, kui midagi ette wõtab, asutab ja sisse seadab, kui palju seal kulusi ja wäljaandmifi ette tuleb, mis näitawad peaaegu ilmaaegsed olema, aga see ei saa kedagi äraehmatama, sest igaüks teab seda, kuhu ta on kulutanud ja wälja annud, sealt saab tema ka edespidi kasu saama, kui mõistlikult seda tagasi nõuab ja osawalt tööd teeb. Muidugi teada, ei wõi meie wäljaandes mitte suured 100'V«-lised kasud ette rehkendada, waid lootuse peale saab wälja antud, osawuse ja mõistliku tegewusega jälle tagasi nõutud otse kuida seda iga külwimees teeb. Linda Seltsi walitsus. Soomemaalt. Sealse riigipäewa peal on mitmed  tähtjad ja kõige maa kohta tulusad punktid ning mitmed uued seadeldused läbirääkimise all olnud. Suurt rõõmu äratab aga Soome rahwa juures see, et Riigi-Jsa helde meel nimelt Soome ülemate koolide  ja Soome keele edenemist oma kaitsmise ja armastuse  all peab, nagu sellega jo õnnis Jumalas hingaw Keiser hakatust oli teinud. Riigi-Jsa armuline silm Soomemaal teeb Soomlastele pea wõimalikuks, senniaegse  Rootsikeele kütke alt peaseda ja omal maal oma rahwa keeles ka riigi ja kooli asju ajada. -Vsiimsel ajal on ka jo Soomemaal ülemates koolides Rootsi keele asemel enam ja enam tõisi suuremaid kultuura keelefi, nagu nimelt Inglise, Prantsuse n. keelt hakatud  õpetama, nagu seda praeguse ja uuema aja tarwidus  nõuab. Ka seal, nagu meilgi siin pool Soomelahte, kaebatakse wäga tänawuse talwe-tee ja lume puuduse pärast, mis niiheaste põllulist talwist majatoimetust kui ka kauba-ajamist ja kõik läbikäimist takistas. Veebruari  hakatusel olla seal tormid mitmes kohas kahju teinud, mõnes kohas terwed majad ära lahutanud ehk kawksed pealt ära laastanud, ka kaebatakse mõneS kohas seal tormi läbi inimeste elu kahju sündinud olewat  ja muud häkilist õnnetust. Viimaste Veebruari nädalate sees on aga seal ka rohkeste lund sadanud. Üliõppijate arw Helsingi suureskoolis on tänawuse esimese poole aasta sees 1276 meest suur. Peeterburgist. Keiserliku Kõrguse Maria Pawlowna  on juba niikaugele terwisele jõudnud, et haiguse  poolest midagi enam karta ei ole ja sellepärast on ka arstide teadustused Kõrge haige üle lõpetatud. Kindral Skobelew on Keiserliku Majesteedi käsu peale 12. Veebruaril Pariisist ära reisinud, ja on Müncheni ja Praaga linna kaudu 21. Veebruaril Peeterburgisse jõudnud. 15. Veebruaril oli Zarskoje-Sseloos seisma kaardiwäe rügemendidel tänawu esimene harjutamise marsh, kuna ihukaitse rügemendid Keiserliku Majes Leedi eeS GatshinaS käisiwad, kus soldatitele kasarmutes  lõunat oli walmistatud ja ohwitserid Keiserliku  lauale kutsuti. Kõigekõrgem kingitus. Hilja aja eest oli ühel Peeterburgi aukodanikul Fedorowil see auu Keiserliku Majesteedile mitmesugust aia- ja põllutegewuse  produktist kingituseks wiia. Keiserlik Majesteet on temale selle peale ühe kalli-kiwidega ehitatud sõrmukse  armulikult kinkinud. Wene-Hiina rahuleping on nüüd trükis awaldatud,  kus juures ka ühtlasi teatakse, et Hiinas Mongoli  linnadesse kauplemise õienduseks ja toewseks Vene, konsulid saawad ametisse seatud. Kindral Gurko on Odessa kindral-kubernäriks seatud ja on oma ametit hakanud. 14. Veebruaril on ta sealse ajalehtede toimetajad enese juure kutsusunud  ja rääkinud, et ta ajalehtede tööd wäga kasulikuks  riigi ja rahwa edenemises, peab, kui nad kohut ja õigust oma awalduStes toetada, tema ei saada seks oma abi ja toetust mitte keelma. Peale selle andis kindral ajalehtedele nõuu, mitte üht seisust töise wasta ja üht rahwasugu töise peale wihale kihutada. Usu ja seaduse ja õiguse põhjused ja wiisid pidada ülespeetud  saama. Lõpeks nimetas kindral, et ajalehtedele  keegi seda õigust ei wõiwat keelda, et nad paha asju ja seaduste wasta eksimisi awaldawad ja nende inimeste tegewuste üle kriitiklikult räägiwad, kelle käes awalikud ametid toimetada on, kus juures, nagu mõistagi, ajaleht oma teaduste eest pidada wastust anda wõima. Lntsa Keisri Aleksander 11. surmasõnum on weel alles minewal suwel 26. Juulil Kamtshatkasse  Petropawlowski linna jõudnud. Kolm kasakat läkitadi Siberimaalt Jakutshki linnast sõnumegä  minema, aga üks ainus neist oli kohale jõudnud,  kuna ta enne 2800 wersta teed seljataga pidi jätma. Ainult kakskord aastas tuleb Kamtshatkasse post, ja nimelt Märtsikuul, ning tõistkord jälle Jaapani  kaudu laewade käigi ajal. Sellepärast saadetakse  iseäralikud sõnumed Siberisse ja sealt edasi Kamtshatkasse  käskjalgadega. Kulda saawat tänawu aastal rahaministeeriumisse  rohkeste sisse tulema. Nagu „Golos" teatab, saada kullapesemise ehk kullakogumise maakohtade omanikud riigi kassasse 2614 puuda kulda, mis 33,000,000 rubla wäärt, sisse andma. Sest kullast saada 33,000,000 rubla poolimperiaalisi ja 900,000 rubla kolmerublalisi kuldrahast tehtud. Peale selle saada rahategemise majas 700,000 rubla kõrgeproowilift  hõberaha, üks miljoni wõrS 48 proowist, ja waskraha 300,000 rubla juure tehtama. Saraatowi kubermangu maakogu on, nagu „ Äolos " teab rääkida, palwekirja riigimaade ministeeriumisse  sisse saatnud, et kunstlikult (see on seemendamise  ja istutamise läbi) sigitatud metsad kümmekond  aastaid kõigist maksudest wabaks jäetaks, ja nimelt leht-mets 30, okas-mets 20 aastat. Mõtet olla jo enne ministeeriumis üleswõetud ja saada asi pea riiginõuukogule ette pandud. Eesti Aleksandri tt-li asjus. Muutunud on järgmiste: 1. Kreenholmi abikomitee. Temale on juure tulnud järgmised aastamaksjad: H. Tomingas maksab 3 rubla aastas; 2 rubla aastas: M. Kuhlbach, J. Ney, A. Kärner, J. Wilhelmson ja J. Jaanson; 1 rubla aastas: A. Wilhelmson, J. Mikan ja naisterahwad J. Kaasik, M. Printwei, E. Reisberg, A. Kampas, A. Katus, M. Kabanow ja E. Blum; ühtekokku 22 rubla. Endised aastamaksjad on: a) kes 3 rubla aastas maksawad: K. Rutoph, Ht. Mühlberg,  P. Schwalbe, M. Karlson, J. G. Ney ja E. Reisberg; d) kes 2 rubla aastas maksawad: G. Hammer,  W. Okas, ja A. Matson; ü) kes 1 rubla aastas maksawad: A. Sommer, M. Nõmm ja K. Kiidelmann; kokku 27 rubla. Kõik aastamaksjad kokku 49 rubla. Ka abikomitee auuliige Arnemann on aastamaksja ilma kindla summa üles andmata. Kreenholmi abikomiteest  on enamiste elukoha muutmise pärast lahkunud:  K. Linlom, K. Wallmann, G. Kast, A. Lillenbach,  J. Pääsuke ja A. Tomingas. Selle abikomitee endise liikme A. Tominga korjamise raamat X° ö saab seeläbi awalikutt tühjaks mõistetud. 2. Jöelehtme abikomitee. Eestseisus on nüüd: President: koolm. M. Lootsmann,  abi koolm. Fr. Matson; kassahoidja P. Nährmann,  abi H. Ots; kirjutaja koolm. J. Buck, abi koolm. K. Renthosf. Abstomiteel on S aastamaksjat, kes kokku aastas 11 rubla maksawad. Nüüdsed korjajad liikmed on: koolm. Fr. Matson, koolm. E. Alas, rütsepp H. Kuika, koolm. J. Buck, koolm. J. Renthosf, sepp H. Umberg, koolm. J. Meier, J. Jäädel, J. Obert, J. Barensen, koolm. M. Lõõtsmann ja G. Tamberg. Nõos, M. lürmann, 24. Januaril ILB2. pääkomitee abipresident. 1 uus maju. kahe kauplemise kohaga, on priitahtlikult  müüa. Kaupa teeb Riia uulitsas K 29 (iös) i J. Griinöerg, Tartus. Kuulutused. (Politsei ludaga.) Kõrgeste auuStatud Tartu ja ümberkaudse rahwale anname auupaklikult teada, et arstirohtude ja wärwikauplus (~Droguen und Farbenhandlung"), mis enne nime all „Zwiebelberg K Co. Tartus", nüüd selle nime all »W- Tartu -W» arstirohtude ja wärwikauplus, (Dorpater Droguen und Farbenhandlung) Rüütli - uulitsas, Kasarinow'i majas edasi saab toimetawd, ja soowitab kõige paremine ja kõige odawamade hinnade ja korralikumate tingimiste all oma kaubakogu, kust saada on: arstimise- ja kunft-rohtust, lahutuskunsti (heemia) rohtust, wärwist maalimiseks ja wärwimiseks, wärnitseid, olija  piirituse lakkist, raswa ja aetheri õlist, würtstst, Gummi kaupasi, arstide asju ja nõuust, minkimise rohtust, seepisi, mineraalwett ja soolast j. n. e. 11. Wärskeid Norramaa DM" heeringaid iseäranis weiksemaid sortisi müüb odawa hinnaga Wiliandis Granberg'i poes (184) i H. Sass. Kawa wallawalitsuse poolest, Põltsamaa  kihelkonnas, Wiliandi maakonnas, saamad  kõik linna-, mõisa- ja walla-politseid palutud alamal nimetatud siitwalla pääraha  wõlgnikkust, kes ilma passita ümber hulguwad, oma piirides järele otsida ja kätte saamise korral mangi wiisil siia saata lasta, need mehed on: 1) Jakob Saks, 2) Eduard  Ludnng Pruks. (149) i Kawa wallawalitsus, 16. Jan. 1882. H. 5. Wallawanem J. Tiemanu. Uus raamat, praegu ilmunud ja Tartus Laakmann'i juures ja kõigis raamatupoodides saada: Kirjameeste Seltsi Toimetused U 51. Gesti-rahwa muiste-Mtvd ja wauad-kölltd. Kirja pannud Jakov Kõrw. —Esimene kimbukene. (Hind Sv kop.) Sisu: Waesemehe poeg ja Wanapagan. Kolmest Eesti järwekesest. Uued tükikesed Kalewipojast: Hundimägi;  Linnamägi. Halli- ja Mustajärwe tuleinine. Tundmata neiu. Kalapüüdja Jaanipäewne kimbatus. Lausanähtud näkineiu. Wete-ema heategu. Weejumaia heategu ja karistus. Niki Näki Roki otsa Noore jcä käik ja weealuied.