hingik löödud, kus Prantslased mõned mehed kautanud ja Khiinlased wiimakS harjunud wiifil ära jooksnud on. Sealised asjad on aga uueSte küsitawad ja Prantsusmaa ülem Kindral on käsku saanud, mitte enam wäge sealt ära saata. Prantsusmaa ja Inglismaa lepitus Egyptuse  asjus on tehtud, kaS Euroopa suurriigid aga kõigiga leppima saawad, selle üle on konferenzi poolt otsust oodata,  kui see Londonis kokku aStub, mis witmaste sõnumite järel weel kindel ei olnud. Lepitus ei tee ka Prantsusmaa  ja Inglismaa Parlamentile rõõmu. Mõlemilt poolelt  kaevatakse, et Minister teisele liiga järel annud olla. Toulon'iS ja Marseilles on kholera lahti läinud, mis laewadega Indiast sisse weetud olla. Palju inimest ei ole weel surnud ja sealt poolt kinnitakse, et asi wäga kardetaw  ei olla, aga kõikis Euroopas on kommiõfionid kokku astunud selle üle nõuu pidama, kuida tõbe laiali lagunemist  keelata. Toulon'ist on umbes 8000 inimest ära põgenenud. Itaaliast. Paapst olla üht nimeta kirja saanud, et dynamittlased tema Vaticani shlossi lõhkuda tahta. Mõnelt  poolelt salgatakse seda asja ära, teiselt poolelt kinnitakse,  et see kiri paha ja rumala naljategijate tegu olla; aga midagi põhjust olla sel jutul ikka. Et need kurjategijad  igale nurjatumale teule walmiS on, see on jo muidugi  tuttaw küll. Egyptusest. Suured hulgad Koptlast ja teisi Kristlast on Dongolast Löune-Egyptuse poole rändamas. Köit tunnislawad,  et mässajate poolt pealetungimist karta ei olla, aga wäga kardetakse Mahdi salasaadikutd, kes rahwast mässamisele kihutawad ja selleks maksude raSkust tarwitawad.  Kuida ka ametlikult seda salgatakse, siiski olla Missionäride ja teiste Eurooplaste tunnistust mööda Lõune - EgyPtuseS häda nii suur, et inimesed nälga surewad.  Sellepärust leiawad seal ka Mahdi salasaadikud lahket wastawõtmist. Dongola Kubernör on sõeariiStu ja teist tarwitust palunud, aga temale on käsku antud kõige wäega Dongolast wälja, Lõune poole minna, sest et teda ei usaldata. Selle üle kurdetakse, sest hirm, et Mahdi Egyptuse poole tungima saab, kaSwab ikka snuremakS. Suakini on üks kompanii Inglast tulnud ja peab Berberi raudteed ehitama hakkama. Pärast Berberi sisse wõtmist ja sealife söeawäe maha raiumist olla mässajad eemale taganenud ja kõrb olla ümberkaudu rahuline. Berberi langemine on ametlikult kuulutatud, aga Kairos ei taheta seda siiski weel täieSte uskuda. Uuemad sõnumid. 1 Peterbnrgist. Majestätid Keiser ja KeiSri - Praua, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija. Suurwürst Georg Aleksaudrowitsh, ja Ediuburgi Herzogi-Praua Maria  Aleksandrowna on Keiserliku söidulaewa Marewna" peal mõneks pääwaks Soome kääride wahele sõitma läinud.  Keiser on omast käest hädalistele Weikseli kallastel  200,000 rubla annud. Rakwerest. Selle kuu 12. pääwal on Rakwere ümberkaudu  kange müristamine, kange tuulega, wihmaga ja rahega olnud. Kardetakse, et palju talwewilja maha peksetud  on. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest. Friedrich Friedrichi järel. (Järg.) , August Puusep?" kordaS Edith, ülemeelise naeratamisega  ja waatas imeskatates Heinrihi otsa, nagu arwaks tema seda nime oma kaaslise kohta koguni wõimatumaks. ,Minu naermine näitab Teil küll wist koguni naljakas olema, aga mina ei wõi Teile iialgi Mere homikut" ütelda, ilma et tuntud nalja-näitemängu peale: Mere homikut herra Puusepp!" mõtlema peaksin." Heinrih tunnistas kogeldates, et see näitemäng temal tuttaw ei ole. Tema kukkur ei olnud näitemängude waatamist  tänine kanda suutnud. Mee on tõeste kahju", ütleS Edith. Mina armastan  seda tükki wäga ja pean sellepärast igast inimesest suurt lugu, kelle nimi Puusepp on. Olekfin mina ükS meesterahwas, fiis mängiksin Teile seda tükki paigal ette." Mas Teie olete näitemängija?" küsts Heinrih. Muidugi aga weikesel wiifll, tänine ei ole mina oma nime weel kuulsaks teha suutnud." Meie olete alles noor." , Kuulsat nime ei leenita mitte wanaduseS. Mina arwan  ka, et see minul iial korda ei lähe, sest mina olen waSta meelt näitelawa peale aStunud. Minn wanemad oliwad mõlemad näitemängijad, mina hakafin ka selleks, et tädist lahti saaksin, sest tema kinnitas ikka, et kõik näitemängijad  kergemeelised ja pahad inimesed olla Aga see ei ole tõsi; minu isa ei olnud kergemeeline ega paha/ Edithi sõnad oliwad Heinrihi tähelepanemist äratanud. Juba ammu oli tema soowinud kunstnikkudega tuttawakS saada; et tema seda nüüd kogemata sai, see rõõmustas teda. Maõ tahate Ameerikas näitemängijakS hakata?" küsis tema. Mi, ei", hüüdis Edith naerdes. Mina arwan, et mind seal weel wähem tähele pannakse. Mind ajab koguni üks teine asi, üks rõõmus ootus üle mere. Kui see nurja läheb, noh, siis ei aita muidugi muud, kui jälle näitelawal  õnne katsuda. Za mis asja pärast Teie reisite?" ,Kauplemise aSjus", wastas Hetnrih. Eedith waatas tunnistateS ja naeratateS tema peale. Meie ei ole sugugi kaupmehe näuline", ütleS tema. Mas on neil teine nägu, kui teistel inimeStel?" v Muidugi/ Missugune nägu se on?" Edith wiiwitas wastamisega. ,Mina tunnen seda küll, aga ütelda et oSka mina seda mitte/ ,Kelleks Teie mind siis peate?" Meda mina ei tea, aga kaupmeheks ei pea mina Teid mitte. Kui Teiega rääkima hakkasin, siis näitaS Teie nägu minul tuttaw olema; wist olen Teid enne näinud, kui mina ka ütelda ei wõi kus see oli/ Mist siis B. linnas, sest seal olen mina üleS kaSwanud  ja ei ole palju kaugemale saanud/ ,Aga B. linnaS ei ole mina iialgi olnud", waStaS Edith. ,Siiski aga tunnen mina Teid", lisas tema pitkamifi  juure. Müüd tuleb minule meele; Teie olete nii wäga minu onu nägu. Tema suri küll noorelt ära, aga minul on ükS pääwapilt temast weel järel. Üsna needsamad  silmad, üsna seesama nina, üsna kui tema ise!" ,Kuidas tema nimi oli?" Mernau; tema oli minu ema wend." ,Minul ei ole selle nimelist sugulast", kinnitas Heinrih.  Mee on kahjul" hüüdis Edith kurwalt. Mee oleks jo wäga kena olnud, siin laewa peal üht sõbra leida. Meie käime siin edasi ja tagasi. All kajüütiS ei wõi mina olla; seal on õhk nii paks ja hingamine nii raske, ja mina ei tunne seal kedagi. KaS reisite Teie ka esimeses  kajüütis?" Mi," waStaS Heinrih kartlikult. Minu amet ei luba minule weel nii suurt kulu." Minu tast lubab seda weel wähem", ütles Edith, ,aga kui ükfina reisija naesterahwas ei wõinud mina teises paikas reisida. Noh, see on üks kõik. Edaspidi wõin Teid jo ikka siin tülitada. Minul on hea meel, et Teie weel nii noor olete." Miks Teil selle üle hea meel on?" Mina olen jo muidugi wanem kui Teie, siis ei wõi meie üksteist ka armastama hakata/ Mas arwate?" küsis Heinrih naljatates. Mina olen kakskümmendkaks aastat wana." Miisama wana kui mina", ütleS Edith. See ei tee midagi. Armastamiseks olete Teie ikka weel liig noor; mina et wõiks iialgi üht meesterahwast armastada, keS niisama wana on, kui mina." MaS Teie süda peaks tõeste kõige pealt warrude järel küsima?" Muidugi! Minu süda ei toimeta iialgi midagi ilma peata, ja minul et ole koguni mitte himu armastada. Aga meie nihkume oma jutuga liiga kaugele. Kui mina Teid ei usaldaks, siis ei oleks mina Teie ligigi tulnud. Minul oli aga waja kellegiga tuttawakS saada, sest esimeses  kajüütiS waadatatse wõõriti silmadega minu peale, wist sellepärast, et mina üksi reisin; miks mina üksi reisin, selle järel ei ole muidugi keegi pärinud. Wiiwida ei wõinud mina aga oma reisuga mitte, kui minul ka kedagi ei olnud, kes kaasa tulnud oleks." Esimest korda lehwiS knrwaStus üle noore neiu näu. Meil on laewa peal seesama õigus kui teistel, ja kapten kaitseb kõiki", waigiStaS Heinrih. Mina loodan, et minul tema abi ka koguni mitte tarwiõ ei lähe", ütleS Edith, juba jälle rõõmsa näuga. (Zääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: JaampLSwal teeb pastor AsSumth enne lõunat  jutlust ja wõtab lauarahwast. Laululehed kiriku heaks. PaStor Grohmann teeb sel päiiwal Wulbi saare kabelis jutlust ja wõtab lauarahwast. Kaarte kiriku õpetaja wõtab JaaniMwal lauarahwast wasta Laululehti on uue leeritoa ehiiamise heaks. Lauale kirjutamine on laupMv enne lõunat kellu 9—12, ja pihti laupääw kellu 1. Vöha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 24. laani-kuu p. jutlust ja wõtab lauarahwast. Laululehed kiriku heaks. Tseusuri P°»l«s l»bat.wd. Tartu», 21. Jaani-kuu pSSwal 1384. - Trükitud Liudf°r»'i pilrij.t. juur.» j. kulu,». Põllutöö tarwituste elajale wälzanäilus Nimetut näitus saab Liiwimaa põllu- ja käsitöö seltsist korda saadetud ja W. kllMli 21. Löikuse-k. pääwani s. a. peetud. Eeskawa: >) Clajate näitus ja tõugloomade laat, ») Käsitööde näitus, L S) Wõidn kündmine. . Teadaandmised wõtab direktor Cd. Beckmann, WanaS-UuUtsaS Nr. S, Tartus, wasta. Näituse komitee. Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe Tallinna Sõbra" peale herra G. J. Karo,v'i raamatupoed wasta. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GeskirHNö Lesti maarahwa kootidele. Hind »5 kop. Teadaand inised. üks maakoht, ligi 8» tiinu suur, 40 wersta Tallinnast,  saab müüdud. Kauba hind ja muud tingimised wõib meie juures teada saada. , H. Jõge von Mant euffe, W. v. Samson, Adwokatid. Tallinnas, Toom peal Nr. »». KIIKS Nt MM, ükS sepakojaga ja hobnfe-talliga kümne jhooSte jäuks on müüa. Ligemalt Roofi-unitsas,  Juhkcudali juures. K. KeSft majas. Talakaha miiimise ja ostmist-kmtrakt on saada trükimajas. Selle lehe tellimist ia tellimise raha wStawad wastaii AerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisas, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. Sustav. sohu. Koero: W. DuglaS, Simunas: W. NormaunßagawereS:  W. Lepp, Alel: JakobÄülwander.  KrikiS: M. Meier, Wendra morsa»: J. Eglon, Wõrrus: Bielrose proua, Walka»: M. Rudolff'i raamatu-poes, NarwaS: M. Põder Wiliandis: raamatu-kaupleja S. S. Karow. Jgapääwane hinge tniiluse ranmat. kirjutanud A. J. Katter, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindworõ'i  pärijate juures. WSga head maad heinamaaga ja metsaga  rohkem kui VVVV desätint suur, on rohkem ehk wähem tukiwiifi ehk desätint wnsi müja. Seal on ka palju Eestlasi, S kooli ja käib Õpetaja Jumalateenistust pidamas Lähemat teadust saab Warshawi ratkdteed mööda Beloi jaamas Post waandet mööda Saräpinki jaamas Simanskoi-Sogi mõisas M. U. Jak-bsa juures. Eestimaa rahva Kalender 1884 aasta peale ou wäljatulnud ja saada Mfsrsl pmjllte juures. Rlremüljak» saamad körgkd prolfmti. Kaubahinnad. 21. Jaani kuu p. 1834- Soola tünder K rbl. kop. Siwisool, tünder, 10 puda 4 rbl. 60 kop. Heringi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder 16 rbl. Kopli heina puud 70 kop. Õle puud 80 kop. Soome lat-raua perkpuda 22 rbl. Alwem raud 19 rbl. Kase puude süld 6 rbl. 50 kop. Männi puude süld 5 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 13 kop. Hinnad Tallinna turul. 21. Jaoni-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 60 kop. Herned, t00p.... 7 . Leatsed, t00p.... » Tangud, toop ... 8 Weikse liha nael. . 13—1? Sea liha nael ... 14 « Rõõsk piim, toop . 4 » Hapu piim, toop. . 5 » Koore, kortel.... 4 » Laua wõi, nael . . 40 »