tundmise-kirjade, on Saksamaa Keiser, Kronprinz ja Würst BiSmark Kuninga-Prauale iseäranis kirjutanud ja kinnitanud,  et Kuninga surm Saksamaa sõbrust Spaania waSta ei wäheuda. Itaalias on ennast selle kuu 9. pääwal Jrredentlased jälle ilmutanud. Need on erakondlased  keS köikt Jtaalialast, kellest mõned kogukonnad weel AuStria walitsuse all elawad, oma suguwendadega ühendada  himvStawad, kui ka kurjategude abiga. Rohkem kui kolme aasta eest wiSkaS AuStria karganud soldat, Oberdank,  Triestis dynamiiti kera rahwa sekka, mis läbi palju inimesi termist ja elu kautafiwad, sai 9. Jõulukuu pääwal 1882 Austria kohtute poolest wölla surmale mõistetud ja üles poodud. Selle kalli kangelase auukS oliwad ennast ,Tõõrahwa-seltfid" GenuaS, kus Jrredentlaste pesapaik on, kokku kogunud ja ,pühitseflwad* oma weidra kangelase mälestust pidudega, kiitufe-lauludega tema kohta ja teutamiStega  Austria waSta. Ka Austria Konsulile on üks seesugune roojane luuletus poStiga kätte saadetud. Suursmat  tüli ei suutnud Jrredentlased teha, sest Politsei oli hoolega nende kannul. Jrredentlased on peale oma rahwusetuhina  ka SozialistlaSte maimust läbi õhutatud ja on iga korralise walitsuse leppimata waenlased. Wencdigi maakondas ilmunud kholera on kui päriS Aafia-kholera ära tuntud, kui see tamne ka weel palju ohwreid pärinud ei ole. Maakonda on igalt poolelt wahi alla pandud ja tõbe lämmatamisekS tehtud, miS wõimalik, kardetakse aga, et see hiljaks jäänud on. Paapst on Jõulu-õnnesoowijate wdsto oma rõõmu MiSfioni-tõö edenemise üle tunnistanud, ja ka selle usalduse üle, mida Saksamaa walitsus Karoliinide  aSjas Katholiigi ülema juhataja wasta ilmutanud, on aga ka juure lisanud: ka Itaalia walitsus kirikut  mitte taga ei kiusaks ja omas pvlitikaS tasane oleks, fiiSki ei wõi Paapst rahul olla, enne kui Rooma linn tagasi antud Wacne Paapst! Seda on tema wist pidanud waSta oma tahtmist ütlema, et leppimata Paapstlased ennast tema üle ei pahandaks. Rooma linna tagasiandmise peale ei ole küll wähematki lootust ja rahul peab tema siiski olema. Bulgaaria WürSti pääwakäsk söeawäele on sõna-sõnalt zärgmine: ,Ohwitserid ja soldatid! Sõeariistade-rahu Serblastega on tehtud ja mõne pääwa pärast pöörate Teie koju tagasi. Oma saadud  wõitude peale wõite Teie õigusega uhked olla, sest Teie olete neid lootusi, mida isamaa Teie peale heitis, hiilgawalt täitnud ja tänuga Kõigekõrgema wasta, kingitud wõitude eest, lähete Teie kui wõitjad koju tagasi. Meie tunnistame tänulikult, et meie söeamehed Wene KeiSri wäsimata hoole läbi, kes meie wäge elule seadnud ja ikka kaitsenud ou, ja Wene harjutajate töö ja waewa läbi, keS meie noort sõeamehi harjutanud ja sõnakuulmist, wahwust ja isamaa - armastust nende südames äratanud on, oma kohust täita suutstwad. Isamaa uimel tänan Teid weel kord, wennad, Teie eeskujuliku teenistuse eest, Teie wahwuse  ja iseenese-ärasalgamiss eest, mida Teie lahingi-wäljal üles näitanud olete; mina olen kindel selle peale, et, kui isamaa Teid uueSte tarwitab, Teie sellesama sõnakuulmisega,  usinusega ja hoolega kui nüüd, lippude alla ruttama saate, meie kalli isamaa priidust, auu ja õigust ,Aleksander." Würst Aleksandri sissekäigust Sofia linna kirjutakse selle kuu 14. pääwal: Täna oli Würst Aleksandri sissekäigu pidulik rong, tagasttulijate Bulgaaria ja Rumeenia drushinate eesotsas. Pealinna rahwas wõttis Würsti pärgadega ja lillekimpudega wasta. Selsamal wiifil teretafiwad teda Rahwasaadikute-kogu liiked,  kui ka Austria ja Inglismaa diplomatika aSjatallitajad.  Sissekäik sündis suurtükkide mürinaga, kellade kõlaga ja rahwa hõiskamisega, kes wõidurikast wäge waimuStusega teretas. Kathedralis sai tänupalwe peetud, miS peale Würst läbi linna poolest ehitatud auuwärawate sisse sõitis. Siin sai Würst naesterahwast, kohtute ja söeawäe ülematest  ja köigeist wõeramaa diplomatika asjatallitajatest, kes nüüd Sofias on, teretatud. Würst pidas siin kinni ja laskis tagasitulnud sõeawäge umbeS. 12,000 meest, paradikäikus  mööda minna. Esiteks läks jalawägi, siis suurtükija  ratsawägi. Paradi-käik kestis peale 2 tundi. Kui Würsi selle peale köit diplomatika ametnikud oma jutule wõtnud oli. läkS tema paleesse. Sõea-Ministeriumi maja peal lehwiwad peale Bulgaaria lippude ka Wene lipud. < Sissekäiku! on söeawäest ja rahwast mitu kord Wene KeiSrilaulu lauletud. Serbias walitfeb nukker waim, keS ennast sõeawäe keskis, Ministeriumis ja rahwa keSkis ilmutab, kõige rohkem aga aealehtede põhjuseta kuulutustes kõiksuguste pahategude üle, mida Bulgaarlased teinud olla. Et 60 Serbia soldatit wastapanemise pärast maha laStud, seda aetakse nüüd tagasi, aga keegi ei taha uskuda. Pea- Minister Garashanin tahta oma Kaasministritega ametist taganeda; ka seda tunnistaks? tühjaks jutuks, aga teiselt poolelt kinnitakse, et see tõsi küll olla ja kuulutakse juba uute Ministrite nimest, kes wabameelised olla ja Wenemaa poole hoida. Austria söbruseft, miS ühtigi aitanud ei ole, on laiad ringkonnad tüdinenud ja KuningaS ise kinnitab  ka, et Graf Khevenhüller aSjata wahele tulnud, tema olekS muidu , kui palju BulgaarlaSte ,nenda- nimetatud wõidud" wäärt oliwad. Et Piroii linna ja maakonna rahwaS ennast Bulgaaria Würsti alla heita himnStasiwad. selle eest on see maakond sõeaoleku alla pandud. Serbias on jut id tehtud, Bulgaarlased olla enne oma taganemist Piroti linna wälja rööwinud. Piroti waeStele on KuniugaS Kronprinzi nimel 5000 franki kinkinud.  Söeawäest on 7000 meest üheks kuuks koju lubatud,  teised jääwad püssi alla. Skuptshina (Serbia Parlament)  saada pea kokku kutsutud. Tahetakse kuuldud olla, et Serbia sõeawäs keskis juba enne paha waim liikunud ja Kuningas Milan just selle waimu lahutamiseks ja jahutamiseks  naabriga tüli otsinud. Türgimaal kestawad walmistamised söea waõta ikka weel edasi, nimelt on Saloniki  kindluste tarwis 120 suurt Kruppi suurtükki oStetnd,  et Greeklasi tagasi peletada, kui neil ehk himu tuleb seda linna merepoolt waatama tulla. Sultan pärib, et rahutegemine Bulgaaria ja Serbia wahel tema hooleks jäätud saaks. Bulgaaria asju peab selleS tükkis Medshid Pasha toimetama ja Würst Aleksandri saadik ainnlt Türgi saadiku abiline olema. Berliini kongressi otsuse järel wöib Sultan, kni Bulgaaria ülem walitseja, seda pärida. Muidugi  saaks siis Würst Aleksandri saadik aSju tallitama ja Sultani saadik aszatallitaja nime kandma. Greekamaa tallituStest on raske aru saada. Seal saada pea kõik maa sõeariistadest nõretama, aga ka kõik kaSfad tühjad olema. Suure kõlaga kuulutatakse ühelt poolelt, et Kreeta saarlased  Greekamaaga ennast ühendada himuStada ja selleks suurriikidelle palwekirja saatnud olla, teiselt poolelt kinnitaks?  aga, et saarlased ise, nimelt maarahmaS, kõigest sellest liikumisest ühtigi teada ei tahta, sest see panna nende töö seisma ja rikkuda nende koduse majapidamise ära. Omalt maalt. Tallinnast. Riia lehtede sõnumite järel saada Seespidiste  asjade Ministeriumis ja Kohtute Ministeriumis agarast uute seaduste kallal tööd tehtud, mis Baltimaa kubermangude elukorda mitmet wiisi muutma peawad. Eestimaa Vice-Kubernör, Kollegienrath Tillo, on Saratowi  Vice-Kubernöriks nimetatud. Tallinna uued Linnasaadikud on üht waga kiidetawat ühtmeelt üles näitanud. Victor Ba - ron Maydell on 72 häälest 69 häälega Linnapeaks walitud. Sellega on Linnasaadikutcks malitud Tallinna kodanikud iga sugust ja seisusest üles näitanud, et nemad ennast ühendada oskawad, kus üleüldine kasu seda pärib. Pärast waiimist tuliwad pea kõik Linnasaadikud ühel meelel ,Tallinna-Klube" saali kokku, uue Linnapea termist jooma. Linnasaadikud Höppener, Erbe ja v. Antropoff soowisiwad lühikestes kõnedes, et see üksmeel ka üle esimese  koosoleku kestaks. Seda soowime meie ka. Elagu ja kosugu ühendus meie kodumaa kodanikkude keskis, walitsegu rahu ja sõbrustus sugude ja seisuste wahel! Wana Linnafaadikute wiimasel koosolekul, selle kuu 11., 12. ja 13. pääwal, kus linna tulewa-aastase majapidamise-plaani  üle nõuu peeti, ei olnud palju waidlemist. Majapidamise- (Budget) kommisston oli oma eeSarwu nii ettevaatlikult ja kokkuhoidlikult teinud, et sellest palju maha tingida ei olnud. Hakatuses päris Linnasaadik Tshumikow,  et selle eesarwu kinnitamine uue Linnasaadikute kogu hooleks jäätud saaks, sest et wanad seda kinnitawad, millega uued maja pidama pearoad. Linnasaadikud Mickwitz ja Erbe tähendasiwad, et uued ennast selle üle ainult rõõmustada  wöikfiwad, kui nemad üht walmis tehtud tööd ees lemmad, mille tallituseks neil ehk meel harjutust ei ole. Ka wöiksiwad uued Linnasaadikud mõnda tükki sellest eesarmust  muula, kui muudetud asi seda pärib. Selle järel sai fliS ka Linnasaadikud Tshumikomi nõuu tagasi lükatud. Pitkemat arutamist tarwitas ka Linnasaadiku Tshumikomi  ettepanek, maeste aegade pärast Linnapea palka mahendada,  temale 5000 rubla asemel 4000 rubla määrata. Selle palgaga leita mehi küll, kes seda ametit oma peale wõtawad, ja temal olla teada, et teised Linnapead Wene linnades kõiki oma palka linnale kingimad. Seda ei olla tarwis, et Linnapea hobuseid peab ja tõllaga sõidab; selle ameti tallitajaid olla ka olnud, kes jala käisimad ja sellega ühtigi omast auust ei kautanud. Selle wasta räägib esiteks  Ls. Heube l. Linna kohus olla oma ülemat eestseisjat  auusast üles pidada; on sellel msimalik linnale seesugisi kingitusi anda, kuida eesköneleja tähendanud, siis olla see tema enese asi. Linn ei tohtida aga oma ülema ametniku kulu peale rikkust otsida, muidu wõiks kergest juhtuda, et Linnapea ametit wiimaks oksjoni wiisil sellele wälja pakutakse, kes kõige wähem palka pärib. Sedasama arwab ka Ls. Mickwttz ja tähendab, et Linnapea üht palka saama peab, millest oma ameti kohaliselt elada wsib; siis wõiks seda Linnapeaks malida, kes selleks kõige mõnusam on, muidu peaks ikka üht otfitama, kes ise rikaS küll on, et oma enese kulu peal elada wõib. Tfhumikowi  ettepanek sai siis ka tagasi lükatud. Teist pitkemat  arutamist sigitas Ls. Rosenthali nende 1000 rubla  wasta, mida Raekohus oma tülgi palga kõrgendamiseks pärib, sest et tülgile Kõigekõrgema keeldekasu läbi endise aru kohta mitmekordne töö tulnud on.. Kõneleja kinnitab, et Naekohtu ametnikud ka Kroonu ametnikud olla ja sellepärast  ise W-nekeelt mõistma pidada. Selle waSta räämad  Linnasaadikud Höppener, Erbe jaMickwitz, ja tähendawad, see Kõigekõrgem käsk ei sundida mitte, et RaekohuS  ise aSju Wene keeleõ tallitama peab, waid seal olla ka edaSpidi Saksakeel ametlik keel ja ainult mõne kohtuga olla Wenekeeli kirja wahetamist waja. Selleks olla tülli tarwis  ja kohtu-ametuikud ise ei wõida oma aega lükkimisega wiita, kui nemad ka Wenekeelt mõistawad. Rosen - thali ettepanek saab tagasi lükatud. Linnaameti poolest oli ette pandud, kõiki abirahast poole wähendada. Selle wasta räägib Ls. v. z. Mühlen nii palju, et kõiki abirahast ühetasa wähendada et wõi. Nimelt olla Kaarli-kiriku abiraha, 250 rubla, koguni maha kustutatud ; sellest olla aga 150 rubla juba enne jäädawalt lubatud ja seda maha kustutada ei olla Linnasaadikute-kogul õigust. Ka parast lubatud 100' rubla palub tema jätta, sest seda tarwitata palkadeks ja nende keelamine wõida koguduses tüli teha. Seda saab lubatav; niisamati ka mõned teised abirahad koolidele ja helduse-asatustele, puudutamata jäätud,  mille eest koStetud sai. KommiSston oli linna sissetulemist? kõrgendamiseks ette pannud, majade-maksufi 4 protsenti pealt 5 protsenti peale kõrgendada. Mitme Linnasaadiku wastarääkimise peale sai see tagasi lükatud ja majade-maksud wana wiisi jäätud. Sadama-fissetulemised  saiwad kommissioni eesarwu mööda 105,000 rudlaga linna-siSsetulemiste juure arwatud. Esiwanemate eluwiisi järel näiwad ka Tallinna wargad selle eest hoolt kandma, et neil Jõuluks sialiha on. Selle kuu 16. pääwal on 4. alewijäus majas ck256, Hedwig Pindeli kuur lahti lõhutud ja sealt 4 puuda fialiha  ära wacaStatud; peale selle weel üks waat ja üks paar saapaid. Selsamal pääwal warastati sealsamas linnasiäus majas H-227, Gustav Mägi kuurist umbeS 5 puuda sialiha. Enne pühade on ülepea õige rohkest Margustest kuulda; mitmed wargad on ka kinni wõetud. Talwekuu 2. pääwa öösel oli Juhan Uder'i juurest peale 60 rubla eest riideid warastatud. Nüüd on muist neist riietest Jakob R. juures, 4. linnajäus majaS F- 255, leitud. See mees näib ülepea wargate magasit pidanud olema; seal on weel mitmed kteised warastatud asjad leitud. Selle kuu 15. pääwa õhtal on kolm kaabakast jalgteel, mis weikest Rannawärawast sadama-teele läheb, ühe madruse peale karganud, teda ühe pudeliga maha löönud  ja wälja röõwinud. Õnneks leiti teda ja wiidi ühte poodi weike Rannawärawa juures, muidu oleks tema ehk tuiskus ära surnud. Kapteni tunnistust mööda on see madruS üks korraline ja tasana mees; et tema kellegiga riidus olnud, selle peale ei ole mõteldagi. Lumi mis ülewiimase nädali lõpul ja järgmisel Pühapääwal tulnud oli, sulaS wiimase nädali hakatusel jälle ära. Reedel tuli kange tuisuga palju lund, õhtal läks ilm soojaks ja Laupääwa homikul oliwad lagedad paigad juba paljad. Pühapääwal oli jälle külmem ilm. Pühapääwal, selle kuu 15. pääwal, sai uus Jürikirik  pidulikult sisse õnnistatud. Õnnistamisele oliwad teiste keskis ka Eestimaa Kindral-Snperintendent Dr. W. von Schultz, Konflstoriumi Präsident Landrath Baron Maydell, Ritterschaflshauptmann Graf Tie - senhansen ja 10 kirikuõpetajat tulnud; Tallinna linna nimel wötfiwad Raeherrad Pfaff ja Grünberg pidust osa. Pühitsemist tallitaS teiste osawötmisel Jda- Harju maakonna Propst, Kuusalu õpetaja W. Kent - mann. UuS kirik on umbes 24,000 rubla puhast raha maksnud, mida umbeS pooliti Eesti ja Saksa sugust koguduse-liited kokku paniwad, kuna wiimased ka ehitusepuud  ja teised maalt faadawad tarwitused maksuta andsiwad;  ehitust tallitas Architekt von Hoven. Pidulaual sai kõige pealt Keisri Majestäti termist joodud, kõige seltskondade ja Architekt von Ho veni terwist, kes selle töö eest hoolt kannud ja seda kõige Eestimaa ehteks korda saatnud on; Eesli koguduse peale mõtles Raeherra Grünberg pitkemas kõneS. Köstri-majas oliwad pidulauad Kiriku-wöörmündritele, Tallitajatele, muusika- ja laulukooride  liigetele kaetud, keda esimese pidulaua saadikud seal teretamas käisiwad ja seal röömu-hõiskamisega wasta wõetud saiwad. Ka see kena pidu on röõmustawat lahkust ja ühtmeel üles näitanud. Kulda kuuleme, pidi selle kuu 21. pääwal Si - muna kirikumõisas üks aruldane püha peetud saama: Pau cker'ite sugukonna 100 aastane m älest  u s e - p ä ä w sest aeast, kuS nemad Simuna kirikuõpetajad on. Aastast 1785 kuuni 1819 oli seal Heinrich Johann Paucker. 1819 kunui 1833 Heinrich Wilhelm Khristof Paucker, 1833 künni 1872 Hugo Richard Paucker, 1872 künni tänapääwani Eduard Peter Heinrich Paucker. Kõigelt  Eestimaalt ja suure riigi teistest kubermangudest oodati  selle pereka sugukonna liikeid, kellest mitmed kõrge paiga peal seisawad, pidale. Niisamati kui Saksamaal, on ka meie kodumaa Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku-