Poidelt. Meile kirjutakse: Saarlase «viimses lehes nr. 10. on üks paha asi Poidelt ühest Pöide koolmeistrist teatatud „ ustama st suust" ja et ikka wcel seda „nüüd ka pitkanäpumeheks saanud" meest sallitakse ametis. Et nüüd niisugune kurja asja sallimine tõeste kohalise kihelkonna kooli «valitsusele suureks süüks oleks, ja et Põlde kihelkonnas  kahed kihelkonna kooli walltsused on siis allnimetatud, kud Poide Eivangeeliumi Lutheruse usu kihelkonna kooliwalitsuse liige ja kud selle «valitsuse poolt auulist Saarlase toimetust palub nüüd ka üheS sellesinatse kirja äratrükkimisega omas lehes teatada, kumbagi kooliivalitsuse all see tähendatud „n«putöö ineeS" on? et teine «valitsus siis keelekandmise laimduse alt pääseks: et ta „sallida niisugust asja" mille alla mõlemad langemad  kui ei nimeta mihuke see süüdlane on, sest allnimetatud kooliwalitsus ei tea oma all mitte „näputöö meest" olewat. Kui aga auuliscle Saarlase toimetusel» peaks t'ast täheudud „ustawast  suust" teada olema, et ometi üks Lutheruse usu koolmeister see näputöö mees peaks olema siis palun mina auulist Saarlase toimetust ka ühe» seda meest nimetada, sest (nagu juba ööldi) sellsinatsel kooliivalitsuse! pole enesel niisugust meest initte teada ning teiseks kui süüdlane nimetamata jääb, siis langemad ka kõik teised koolmeistrid ilmasüüta laimduse ja keelekandmise alla. Aga ühes sellega ma siis ka auulist toimetust palun: olgu üheS Saarlases «või posti läbi kirjaga seda „usta«vad suud" allmmetatulc teada anda, et „näpuiöõ mees" wõiks (kui tarivi» peaks olema) selle tunnistaja abiga kohtulikult saada amaldatud sest kooliwalitsus «võib üksi awaliku tunnnistuse, ega mitte keelekandmise läbi ühelegi lahtilaskmist ametist muretseda kud iga õigusctundja mõistab ja Jumalasõna ütleb: „Wa««ema pääle ära «võta kaebtust «vastu kui ep ole kahte ehk koline tunnistusmeest.  (1 Tim. 5, 19). Pöide Eivang. Lutheruse usu kihelkonna kooli «valitsuse liige N. Nolckcn Poidel, 13. Märtsil Nr. 56. Toim. täh. Meie omalt poolt oleme auustud  õpetaja herra soowiinist täitnud ja teinale soowitud nime üles annud. Tartust. Postimoona maksmise kohta oli „Olewiku", „Postimehe" ja„Walg»se" sees sõnumid,  mis rahwa seas eksitust on sünnitanud. Selle kohta on neile nüüd Liimi kuberneri herra poolt järgmine õiendus ära triikida tulnud: EeSti ajalehtede: „Olewik", „Po «tiin  e e s" ja „Walgu «" sees on teatuS trükitud, et nagu peaks «valitseja senati ukast põhja paal Eestimaa kubermangus eraaSjut tõusnud kahtluse pärast postimoona maksmine, mis postijaamade kasuks kohus on maksta, aina üksi inõisaowanikude pääle langema. Nende ajalehe sõnumite pääle ütlesid palju Liiivimaa kubermangu talupoegi endid sest maksinisekohusest lahti ja nõuawad koguni mõisnikude käest 1880 aastast pääle maksetud moona tagasi. ' Selle poolest tühja juttude seletamise tarivis ja mitte Eestimaa kubermangu pääle «vaadates, kelle! Liiivimaaga kõrivu pannes teine talu seadus on, arivan enese kohuseks, teada anda, et mingi muutmist postimoona maksmise kohuse täitmise poolest Liiivimaa kubermangu pole tulnud, ega iningi «valitseja senati ukasi selle asja poolest olnud, mispärast niihästi talupojad, kui ka mõisnikud Liiivimaa kubermangus peawad seda kohust endise möödu järel täitma. KeS seda kohust initte ei täida, selle wõlglase käest «võetakse moon kohtu abiga. Sellega ühtlase arwan tarwis olewat teada anda, et kõik riigiwalitsuse käsud, mis Liiwimaa kubermangu talupoegade külge puuduwad, kubermanguajalehe  sisse trükitakse. Üksnes kubermangu ajalehes kuulutatud käsud, aga koguni mitte era- lehtede seest wõetud sõnumed, on need lellel riigiwalitsuse ja sellejärel kohusetäitmise tähendus on. Riiast. Kuberneri käsk teeb Riia elanikkudele kohuseks, et kõigil poodi ja muudel siltidel peab Läti ja Saksa keele kõrwal ka Wene keeli pääle kirjutatud olema. Et mitte wõeriti Wene keelt ei kirjutataks, siis kinnitab politsei kõik sildid enne ära ja ilma politsei lubata ei tohi ühtegi silti Liiwimaa kuberneri nõudmise pääle kuulutab  Riia politseimeister, et kõik awaliste etenduste ja koosolekute kuulutused, pääle kohaliste keelte tingimata ka Wene keeles peawad trükitud olema. Peterburgist. Suur rõõm on igal pool riikis nii ka meie seas selle üle, et riigi sissetulek minewal aastal wäga kindel ja suur oli. Minewal  1888. aastal on täitsa 41'/2 miljoni rubla rohkem riigi kassasse sisse tulnud kui wälja läinud; tulud on siis nii palju suuremad kui kulud. See on muidugi kõige rohkem sellest saanud, et Wenemaal  pea tcrwes riikis kaunis wilja-aaöta oli, kuna mujal EuropaS wili ikaldas. „Peterburgi Emangeliumi usu pühapäema leht" kirjutab: „WedomoStile" teatakse, et senatis 5. jäuSkonnaS wiie Liiwimaa Luteruse usu õpetaja protsess ee» olnud, kelle pääle kaebtud oli, et nad seadusewastaliselt Greeka-usu liikmeid Luteruse-usn kombe järele olla laulatanud ja et neli kaebduse alust neljaks kuuks ametist lahti ja üks üheks aastaks wangi olla mõistetud. Selle imekSpanewa  küsimise pääle, kudaS tulewad Luteruse usu õpetajad nii kaugele, et seaduse waStu tcewad? on wastata: Aastatel 1865—1835 oli tõutuse kiri, mille järele segapaaride lapsed Greeka usku peawad ristitud saama, maha jäetud, segapaaride  lapsed wöisiwad seega siis Luternse-usku ristitud saada ja wanad waljnd kirikpolitikalised seadused ei tulnud enam tarwitamise alla. Seeläbi lagunes arwamine laiali, nagu oleks nüüd Greeka usust Lutcruse-usku tagasi astumine wõimalik ja mitte enam keeldud. Esiotsa paniwad õpetajad usuwahetajatc soowile wasta ja ei tahtnud neid Luterusemsku tagasi wõtta. Kui aga pääletungimine  ikka tugewamaks jäi, wõttis ometi üks ja teine nõuuks, seda sammu astuda ja ehk küll scllciile kacbtust tõsteti, siiski ci pandud seda tähele ja usuwahetajad kui ka õpetajad jäiwad selguseta. Nüüd näis kahtlemata tõsi olema, et tähendatud kiriku?polttikalised seaduse paragrahwid wõimust wälja on heidetud ja mitte enam tarwitamise alla et saa tulema, mis ka selleaegse walitsews mõttesihiga  kokku näis sündima. Sell wiisil on siis umbes 60,000 Greckausulist Luteruse kiriku sülle wastu wõetud. Kui aga 1885. aastal wanad seaduSlised määrused jälle uueSte endisel wiisil maksma pandi, ei wõetud enam Kreekausulisi Luteruse usku waStu, tunnistus, et Luteruse usu õpetajad sugugi seaduse määruste üle ei taha astuda. Et aga need kord Luteruse usulised oliwad, sellcüle ei kahklenud keegi ja sellepärast toimetasiwad õpetajad sarnaste koguduse liikmete juures ikka endisel wiisil enda ametitallitusi. See on nüüd segadus, millest kaebdused ja kohtu otsused tähendatud  Liiwimaa õpetajate kohta, wälja tulewad, sest et seaduse järele, mida nüüd uueste maksmaks on kinnitatud, keegi, kes kord Greekausu liige olnud, säält enam lahkuda ei pidada." Odessast. Odessa ligikonna», Metitopoli küla juures on wanaaegne haud leitud, kus mitmed ktwist «väljaraiutud loomad, nagu krokodilid, kotkad ja teised, sees olnud, pääle selle mitmed kruusid wana rahaga täidetud. Arwatakse need Tatarlaste mahamaetud olewat. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa riigi wolinik Wissmann on oma tõöwätjale Jda-Afrikasse äraläinud, kus ta säälsetele mustadele ja pruunidele meestele aru peab pähe panema ja neid tundma õpetama, mis nende rahule tarwis on. Wõi see nüüd muud tähendab, kui et Afrika mehed Sakste sõna peawad kuulma hakkama. Tööd aga saab neil küllalt olema, enne kui nii kaugele saamad, sest Afrikanlased ei saa ka oma käsi puusas pidama, kui teised taguwad. Praegu olla Ml kõik üsna kihewil ja Arablaste peamees Buschiri walmistada kibedale wõiiusele. Ehk küll Saksa lacwad hoolega randa wahiwad, olla Arablastel siisgi korda läinud, paari laewatäit sõjariistu ja moona rannast sisimaale tassida. Need on sinna Saksamaalt, Hamburgist wiidud! ! Ungriamaalt. Ungriamaal on rahutu olek nii hirmus suureks läinud, et üsna lausa mässu on karta. Palju ei puudu enam, et sarnased lood käes on, kui 1848, kus Ungria päris sõda Austria wastu tegi. Sõjawäge on ju hoolega malmis pandud, aga rahwa meeled on nii wäga üritatud, et enam naljalt end waigistada ei lase. Käärimise nähtaw sigitaja on uus sõjamäe seadus, mille järele Ungria haritlased, kes muidu üks aasta teeniwad, ka teiseks aastaks peawad teenima jääma, kui ohwitseri eksami Saksa keeles ei suuda ära teha. Ometi on liikumise juured wist sügawamal.  Walitsuse poolest on ju lubatud, keele küsimuses järele anda, aga lepitust nülivad Ungria kisamehed just kartmat, et nüüd nii suure tüli tegiwad. Et üks üliõpilane, kes üleannetult parlamendi maja eeskojas taplema tikkus, sääl pistoliga lasta sai, on terwel maal otsatu üritust teinud, kõige päält aga PeStiS, ku» märatsejad hulgad mitut parlamendi liiget pcksiwad. Peaministrit  TiSsat pilduti kiividega ja karjuti wihaselt: „Tissa kadugu!" Muidugi saab see ka nüüd ametist lahkuma, mis aga siis tuleb, on teadmata. Märatsejad ei häbene ka sugugi keisrist, kes selles lootuses Pesti tuli, et tema sääl olek wastikuid waigistab. Prantsusemaalt. Prantslased on Hiinlastega karwupidi kokku juhtunud. Tonkingis  oli 17. Januaril päris sõda lahti, kus v tundi kangeste wõidcldi. Mässajad saiwad löödud. Prantslased kautasiwad 1 ohwitseri, 12 soldatil, haawu saiwad S ohwitseri ja 60 soldatit. Rootsimaalt. Nootfimaal on naisterahwa  õigused jälle märksa laiendatud. Ju ammu oli sääl ka naisterahwal walimiste» hääle õigus, nüüd on lubatud, et nad ka mitmete kogukonna ametite pääle wõiwad walitud saada. Rootsi õrnsugu on aga ka nii kaugel, et nad seda õigust kasuda tarwitada oskawad. Rootsi parlament on oma wiimasel istumisel selle küsimuse, kas on Rootsimaa Saksamaaga sõja ajaks ühe salalepingu teinud, hoopis kõrwale heitnud. Serbiamaalt. Kuulub, et Serbia kuningas Aleksander oma emaga Wenemaal tahta kokku saada. Ka endine kuningas Milan arwatakse hiljem kord Wenemaale minewat. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Kesknädalal, SN. Märtsil. Saksakeeli paastu Jumalateenistus õhtu kell 6 Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Reljaspäewal, Ztv. Märtsil. Eestikeeli paastu Jumalateenistus õhtu kell 6 Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Piihapäewal, S. Aprillil Saksakeeli Jumalateenistus kell lv. Jutlust Eestikeeli Jumalateenistus kell 12. Jutlust teeb õpetaja Willberg