Sakala l3. Wiliandis, 12. Juunikuu Päetval 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Sakala lugejatele. Senatori ülewaatuseft Läänemere kubermangudes. - Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: C. R. Jakobsoni haua-kabeli nurgakiwi panemisest. Tartust:  Eesti Kirjameeste Selts. Rannust: Kurb lugu. Wõnnust: L o omade haigusest. Peeterburgist: Kõigekõrgem käsk; tubaka hinnast; pealinna kaupmeeste Seltsist; Troonipärija kaswataja; Wene sõalacwadest;  telegrahwi ja posti asjadest. Moskwast: Wäljanäitusest. Krimmist:  Wilja kaswamisest. Kiewist - Ilmast. - Wõeralt maalt. Rootsimaalt: Rootsi kuninga hõbepulmad. Kuulutused. Lisaleht. Sillaotsa kerjaja. 111. Terwise hoidmisest ja kui tähtjas õhk eluülespidamiseks on. I. Sakala lugejatele! Täielise jõuu ja wõidu-julgusega astus „ Sakala"  sell aastal rahwa ette, ja rahwaS lootis, et ega sell aastal temäle enam ulNlagt takistust- eo tule: waStalised on jo kõik tükid tema wastu ära teinud, kõik kawalused ära katsunud, aga nad ei mõjunud midagi õigus ja tõde wõitiS ommeti; ega sell aastal nüüd enam midagi karta ei ole, nüüd kus asjad ja ajad selgemad kui enne! Nõnda arwas rahwas,  aga Jumal arwas teisiti. Kõige suurem takistus,  mis lehele tulla wõis, tuli temale, mis kellelgi meelde ei tulnud mõeldagi sündis. „ Sakala" asutaja  ja toimetaja wõttis Jumal wõitmise töö juurest äkitse ära, mõjuma mehise töö juurest kutsus ta teda ära. Kui Sa, armas lugeja, ajaloost loed, kuidas mõni wapper wäe-ülem lahingust lahingusse oma mäega wõites edasi sammus, kuidas kuningas temale selle eest auumärkisi andis, kuidas wägi temast waimustatud  oli, kuidas isamaa temale kiitust hõiskas, ja kui Sa siis wiimaks kuuled, et wahwa wõitleja äkitse surma suhu langes, olgu waenlase odast wõi kuulist, olgu äkitsest haigusest, siis teeb see Sulle haledat meelt ja Sa küsid: Jumal, mikspärast lasksid  sa seda sündida? Nõnda kaebab juba lugeja wõera rahwa wägimehe surma, aga kui langenud wõitleja weel lugeja enese rahwa eest wõitleja oli, siis walab > lugeja silmapisaraid, kaebab, kahetseb, leinab kaua, ei unusta wappert meest mitte ära. C. R. Jakobson langes äkitse wõitlemise töö juures, ja kaebamine, kahetsemine ei taha kaduda, leinamine ei taha lõppeda. Jumal, armas Jumal, mikspärast lasksid sa seda sündida!  hüüab Eestirahwas. Rahwas teab, et puhas inimese armastus ajas kadunud C. R. Jakobson'i inimese õiguse eest wõitlema, waewa ja kiusamist enese peale wõtma. Rahwas teab, et C. R. Jakobson  kaua oli ootanud, enne kui temal wõimalikuks sai, ajalehte wälja andma hakata, et suuremal mõe  dul, otsekohesemal kombel kui enne haridust, aru-saamist,  ärksust Eestirahwa seas edendada, ja kui wiimaks  temal ajalehe Väljaandmine wõimalikuks oli saanud, kui suure osawuse ja usinusega ta siis tööd tegi. Rahwas teab, et kadunud Jakobson mitte õhw poolt Eesti rahwalle õnne ei ootanud, waid hommiku poolt; ta teab seda ja rõõmustab ennast sellest, kui suure südamliku armastusega ja auustusega ta püüdis Keisri Majesteedi armu awaldusi oma rahwale arusaadawaks  teha. RahwaS teab, et ta neid Eestlasi ei põiganud, kes mitte suurema hulga usku ei ole, waid neid ühtlasi kui suguwendi armastas. Eestirahwas teab, et kui C. R. Jakobson': töö wiha sünnitas, et see wiha siis oma kasu ja oma woli püüdjate wiha oli, sest et nad kartsiwad oma kasU' kaduma minewat,  oma woli ja wõimust wähenewat, kui „Sakalas" awaldatud õigus wõidab. Rahwas rõõmustas ennast kõigest sellest, auustas auususe ja õiguse püüdjat, tall oli iseenesest mõista, et C. R. Jakobson weel kaua saab Eestirahwa edenemist toimetama ja hüüab nüüd ühest suust: Oh Jumal, miks oled, sa selle mehe meilt wõtnud, miks lasksid sa seda ommeti sündida, mis nüüd sündinud! Kewadine päewa paiste ja wihmuke nägi Eestlasi  igalt poolt ühe haua ääres ühenduses, kuidas seda enam mitme saja aasta eest ei ole nähtud Eestirahwa ärkamine sai selle haua» juures ilmsiks. Üks rahwas, kes nõnda oma wõitleja mahuksest osa wstak, kSS oma nõnda aüÄAtada yskob, ei see rahwas sammu surma poole, waid oma rahwuse elu poole. Jakobson on surnud, aga Eestirahwas elab, elab ja astub kõigis häis asjus edasi ja Jakobsoni  waim elab tema sees ja „ Sakala" elab ka. „Sakala" hakkab paari kuulise leina aja järele jälle tööle, tahab tööd teha endises waimus, endiste eesmärkide järele. „ Sakala" uus toimetaja ja Sakala  kaastöölised ja sõbrad, kes nüüd „Sakalalle" weel enam liginenud kui enne, tahawad selle eest hoolt kanda, et „Sakala" tõsise ja tuumaka sisuga ilmub, et ta kõige waimukamaks ja jõukamaks Eesti leheks jäeb. „ Sakala" on enne südamelikult palunud  ja palub ka nüüd: Keisrit kcrisfs Senatori ülewaatusest Läänemere kubermangudes. Ammu suure ihaldusega oodetud senatori ülewaatuS  ehk revision on alganud, kõrge senatori härra on juba meie kubermangu pealinnas Riias! See sõnum on meie rahwalle õnne kuulutaja rõõmu sõnum. Kõik meie rahwas usub kindlaste, et uus aeg, parem elu järg, lahkem, rahulisem meel meie maale, iseäranis selle uue armu näitamise läbi, mis meile Keisri Majesteedi  poolt awaldatud, saab algama ja et meie maa iseäraline õhkamine ja ägamine saab ära peletatud  teiste wana aja inetumate asjade kolikambrisse igaweste uinuma. Meie kõigearmulisema Keisri Härra saadik sõitis Mai kuu päewal Peeterburist wälja Riia poole. Warshawi raudtee hoowis oliwad, nagu Wene leht „Uus Aeg" teadustab, tema tuttawad ja suur hulk rahwast teda saatmas. Kui rong käima hakkas, kuuldi rahwa keskelt hüüdusi: „Õnnelist reisi ja palju tulu!" Kesknädalal Mai kuu päewal enne lõunat jõudis  senatori härra oma kantselei ammetnikudega Riiga. Teda auupakkudes wasta wõtmas oliwad: Kubernäri härra A. paron Uexküll, abikubernär von Tobiesen, kubermangu prokuröör von Kieter, linna pääwanem Büngner, pürjemeister Hollander ja mõlemad politseimeistrid.  Senatori härra saatusel oliwad tema kantselei ammetnikud: riigi-nõuumees Dmitri von Wenndrich (kohtuherra Warshaawast), hoowi-nõuumees Valerian von Klugen (kohtuhärra Warshaawast), riigi-nõuumees Nikolai Tumkowski (ühe jauskonna esimees sisemiste asjade ministeeriumis, talupoegade ja rahwakooli asjade  tundja), kohtuhärra hoowi-nõuumees Aleksander Pankow, titular-nõuumees Gneditsch, kohtuhärra Mihael Gubski Simbirskist (endine Tartu uniwersiteedi  student, kes kaua aega Tartus kui gimnasi õppija ja siis kui wdeerija elas ja meie maa asju wnneb). EeStikeele tõlgud on hoowi-nõuumeeS Rose ja kapten P. Weitsenberg. Lätikeele tõlk on tuttaw Lätikeele uurija ja kirjamees SterSte. 13-mal Mail andis senatori härra kubernärile teada, et Keisri Majesteedi käsu peale 20-nemast Januarist nimetatud fMütdri ülewmMst temef sellel päewal algab. Moskwa ajalehed awaldawad, et senatori  härrale olewat järgmised juhatused anwd: 1) kõikide Liimi- ja Kuuramaa kõhtude rewideerimist sügawalt  ja laialt käsile wõtta; 2) nende mõisnikkudega ise ilma wahemeesteta läbirääkimist ette wõtta, kelle i peale selle aasta Aprilli kuul üks Kuura talupoegade saatekond senatori Manassen'i juures kaebdust tõstis, et nad talupoegade õigusi maa pruukimise kohta kit!  sendanud; 3) Eestlaste ja Lätlaste praegusi tarwitusi järele uurida ja selle üle sisemiste asjade ministri härrale täielist aruannet teha, nõnda et talupoegade puudused ja hädad põlluharimise kohta sügawalt seletatud  ja harutatud saamad. . .. „Õnnelist reisi ja palju tulu!" hüüame ka meie ja teeme seda wäga rõõmsa meelega. Kui nüüd senatori ülewaatus tõeste palju tulu peab tooma, siis on esiteks tarwis, et kõrge härra meie maa asju nende tõsises olekus tundma õpib. Meie teame seda ja näeme mitmest märgist, et senatori härral ka tõeste see kindel tahtmine on. .. . Meie teame nüüd käes olewas asjas, et senatori härra ja tema ammetnikud wäga targad ja osawad on, õigust üleSse leidma, küll nad ka meie maal õiguse ülesse leiawad.. . . Nende härrade töö saab aga kergem olema, kui iga üks, kellel midagi ette tuua on, seda ka tõeste teeb, ja selgeste ja täieliste oma asja ette toob, et näha wõib, kuidas ta õiete on. Seal juures wõib ka EestirahwaS omalt poolt midagi teha. Kui mõni wallawalitsus peaks näituseks Vallamaksude raskusi ! ette panema tahtma, et kõrgelle härrale näidata, kui!  daS weikeste põllupidajate maa peal (wakumaa peal) ! palju "suuremad maksud on kui suurte põllupidajate i (mõisnikkude) maa peal, kellest Vastalised ümber i pöördud awaldusi teinud, siis pangu ta seda ette ja j olgu rehknung täieline ja selge. Antku ta rehknungisse  kõik walla awülikud maksud üleSse, aeg ja asjad kõrwal seiswa raha wäärtuse peale arwamisega, nagu tee-tegemise. päewad, jaama-moona ja kiriku maksud, ! kooli ja kohtu ülespidamise kulud j. n. e. Sealt saab siis näha, kus maksusi ehk wähendada, kus neid ! paremine jautada tuleb. Wõtame näituseks Tartu maakonna K. walla teetegemise rehknung, mis aasta 1880 kohta ühe ise!  äralise toimetuse tarwis tehti.