22. pääwal sadamas warastatud laewa-uuriga kinni «võetud,  leidis aga aega uuri meresse «visata. - Endised wangid Julius S., Julius M., Juhan T. ja Khristian M., kes ühest heinaküünist 25 rubla eest wihtist «varastanud,  saiwad kinni «võetud. Wihid oliwad juba Kompasst-uulilsaS  R. poodis ära mii udud ja on seal leitud. Baltiskist, Lehekuu 1. pääwal. Ilmad on soojad ja enamist «vagased; warjuS on kuuni 15 graadi sooja. Heile oli meil natuke wihma. Nurmed halkamad haljendama,  pungad puhkema ; kõik smvilinnud on juba siin. Jürikuu 25. pääwal tuli Norramaa aurulaew .MofS" heeringitega meie sadamasse, laStis «välja ja sõitis tühjalt Kõnigsbergisse. Harju-Jaani kirikuõpetaja, Alfred Eh rist of, on Jürikuu 22. pääwal Astrakhanist oma perekonna juure Harju-Jaani kirikumõisa tagasi tulnud. Rakwerest ja ümbertkaudn kirjutab .Rakwere Teadaandja"  : .Jürikuu 24. pääwal enne lõunat kell 11 läksiwad  Rakwere mõisa Lepna sulaste-majad põlema ja põlefiwad  maha. Kui katuS maha kukkus, fiis ajas kange tuul tuld läheda Rometu talukoha hoonete peale, mis ka kõik maha põlefiwad. Kahju on wäga suur. Tuld arwatakse paraku jälle pandud olema ja afi on ülekuulamise alla «võetud." .Jürikuu 25. pääwal juhtus siin see õnnetus,  et üks soldat turnimise juures oma enese ettewaatamise  puuduse läbi «naha kukkus ja jalast nii palju häda sai, et hospidalisse pidi «viidud saama." Piirsalust kuuleme, et seal ühe talukoha hooned Pühapääwal,  Jürikuu 30. pääwal. piksest põlema pandud ja maha põlenud on. Kui suur kahju on, seda sõnumitooja ei teadnud. Liiwimaalt. Nende pääwade sees on ükS kommisston, Kindral Petrowi juhatusel Liiwi raudteed Pihkwast Riiast saadik läbi waatamas käinud. Korraliste sõitude hakatus olla Jaanipääwaks oodata. Walga linnas saada suure tuhinaga uhkeid hotellist ehitatud, uue raudtee reisijatest suurt kasu oodates. Ettewaatlikud inimesed arwawad, et mõned neist hotellidest pea jälle kinni jääda wõiwad. Tartust kirjutatakse, et Jürikuu 3. nädalil Peipsi järwe keskpaikas weel kindel jea olnud, kui ka kaldad lahti oliwad.  Esimesed laewad puudega on Jürikuu 20. pääwal Tartusse tulnud. Ema-jões on wefi kaks nädaltt 7'/, jalga üle keskmise aru kõrge olnud. Tartu linnaS on Politsei poolest kask antud, et pärast Heinakuu 1. pääwa enam kusagil puu-katuseid olla ei tohi. Jürikuu 17. pääwal tuli esimene sõidurong Riiast Tartusse, oli eelkäiwa pääwa homikul kell 8 Riiast ära sõitnud, öösel Walkas olnud, sealt homikul kell 6 ära sõitnud ja nelja tunniga Tartusse jõudnud. Korralised sõidud ei ole sellega weel mitte algatnd. Pärnust. Aurulaew .Fairhead" jõudis Jürikuu 19. pääwal Pärnu sadamasse ja sellega oliwad laewafõidud aigatud. Kuida weemõetmised näitawad, ei ole sel talwel mere põhjas mitte rohkem liiwa kokku aetud. Ametist lahkunud Teede-Miuister Kindral-Adjutant Possjet'i  auuks, keS Pärnus sündinud ja Pärnu auukodanik on, on Suur Posti-uulits Possieti-uulitsaks ümber nimetatud.  Wiljandist. Igatsetud sooja wihma on Wiljandis ja ümberkaudu Jürikuu 22. pääwal rohkest sadanud ja kõik on haljendama ja puhkema hakkanud. Weibftwere wallamajas on rahakapp lahti lõhutud ja sealt 8000 rbl. hindpaberites ja puhtas rahas ära warastatud, mis enamist  «vaestelaste warandus olnud. Wiljandi Linnasaadikute-kogus  Jürikuu 17. pääwal on Liiwimaa Kubermangu  walitsuse linna-asjade jäuskonna kiri ette luetud, milles kästakse, et linna kirikuõpetaja ja orelimängija palgad rehnuugist piawad maha kustutatud saama. Kogudus on Jürikuu 20. pääwal nõuupidamiseks selles asjas kokku astunud. Riiast. Jürikuu 2. nädalil on suured mere-aurulaewad  teed Düna jõge mööda Riia sadamasse lahti lõhkunud  ja 18 suurt aurulaewa on Jürikuu 17. pääwal sisse jooksnud. Üks neist, .Teeling Head", on nii suur, et 60 wagoni-täit wilja sisse «võtta wõib. Ka ranna- ja jõesöidu  laewad on sõitma hakkanud ja tegew elu on alganud. . Düna Z tnn g i ' kaas-wäljaandja J Korff on selle lehe tallitusest ja toimetusest wälja astunud ja kõiki G. PipirS'i hooleks ükst jätnud. Juba mõne aea eest kostis .Nowoje Wremja" selle eest, et Düna Zei tungile" niõjuwat abiraha toimetatud saaks; taS seda soowimist täidetud, see on meil teadmata. Riigas on hiljuti Fekla Zwanow ära surnud, 109 aastat «vana. Liibawist. Lõhepüüdjatel on sel kewadel wäga hea saak ja lõhed on kõik peale 10 naela suured. Kalamehed kaebawad, et ülged palju kalu õnge otsast ära sõöwad ja ainult pea õngega järel jätawad. ülged olla nii kawalad, et ise õnge otsa kinni ei jää; mullu on üks aga ometigi jäänud. Peterburgist. GatschinaS on Keisri Majestätide juures Japani Prinz Tokechito Arissugawale Jürikuu 26. pääwal uhke pidulaud «valmistatud, kus KeiSri Majestät Japani Keisrikrooni-ritlretähte kandis. Õhtal sõitis wõeras Prinz Peterburgisse tagafi, oli järgmisel pääwal Kronstadtis ja reisis stiS Moskwasse, kust tema Saksamaale läheb. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Dmitri Konstantin owitsch on Jürikuu 23. pääwal Poltawa kubermangusse reisinud. Minister Graf Tolstoi surnukeha ou Jürikuu 28. pääwal wäga suure auuga fisse õnnistatud, kus Keisri Majestätid, Keiserlik KõrguS Suurwürst Auujärjepärija, palju Kõigekõrgema perekonna kilkeid ja enamist kõik riigi-teeniStuse ja sõeawäe kõrged ülemad ja pealikud, kes Peterburgis elawad, juures oliwad. Surnukeha saab Graf Tolstoi Makowa mõisa Njasani kubermangusse wiidud ja seal hiljemine, kui kabel selleks walmis ehitatud on, pidulikult «viimasele rahupaigale pandud.  Kõik Wene lehed kirjutawad iseäralise aunandmisega ärakutsutud Ministri tegewusest. Tema järeltulijaks on Riigi-sekretär Durnowo minetatud, kes juba enne kord Seespidiste asjade Ministri abiline oli ja seda ametit sagedast ükst tallitaS, kui Minister oina «viletsa terwise pärast pitkematele wahe-aegadele minema pidi, nagu enamist igal suwel ja sügisel Wiinakuuni ehk koguni Talwekuuni. Wene lehed on wäga rõõmsad uue Ministri üle, keS sellest joonest riigi seespidises politikas ei lahkuda. miS wiimaStel aastatel walitsenud on. Peterburgi Ewang.-Calwini usutunnistuse kirikuõpetaja  Dalton, kes seal kolmkümmend aastat õnnistusega  tööd teinud ja palju tulusaid waimulikkufi kirjast wälja annud on, lahkub nüüd sellelt tööpõllult. Pühapääwal,  Jürikuu 23. pääwal, saatis tema oma järeltulijat,  Gelderblom'i, kirikusse, kes seal oma esimest jutlust pidas. Sandomierzi linnas on suur tulekahju olnud. Juutide  linnajäust on rohkem kui pool maha põlenud ja tuhanded  on ilma leiwata ja peawarjuta. Kahju arwatakfe peale 300,000 rubla suur olema. Kronstadtist. Jürikuu 26. pääwal on Kronstadti kaubasadamas hirmus õnnetus juhtunud. Peterburgi kaupmees  Brandt'i wedu-aurulaew .Sofia" walmistas ennast mashina proowimisets wälja sõitma, kui kell 11 aeal enne lõunat katel järsku lõhki kargas. Kapten, mechanikused ja mõned madrused oliwad paigal surmatud, toim inimest oliwad meresse paisatud, kuS brandwahi lacw neid peaStiõ. PõrutuS oli nii kange, et aurulaew kohe põhja wajuS. Katla kildude läbi saiwad sõealaewa .Herzog Edinburg" peal, miS 70 sülda eemal seisis, kaks madrust raskest haawatud.  Üks jagu katlast lendas ühe barklaewa peale, miS põlema läks ja sadamast pidi wälja wiidud saama. Kui palju inimest surma saanud, seda ei olnud weel teada. Afi oli ülekuulamise alla antud. Mitmesugused sõnumid kõigist riigist. Tiflisist, Jürikuu 23. pääwal: Persia Schachi waslawõtmiseks tuliwad  Kindral-Adjutant Popow, Flügel-Adsutant Graf Keller ja üIS Persia Schachi Adjutant. Kõik reinwad DshulfaSse edasi. Perfiast tuli Wene Saadik WikstDolgoruki. Jürikuu  26. pääwal: Täna tuliwad Persia Riiginõuukogu Präfident ja Koolide Minister. Wecl teisi Persia auukandjaid  oodatakse. Jürikuu 28. pääwal: Persia Schah saab Lehekuu 3. pääwaks oodatud. Schahi waslawõtmisekS saamad kõik jaama-majad Akstafast Tiflisist saadik Persia wiifil ehtetatud. Akstafa jaama saab üks erarong saadetud,  milles ka mõned wagonid Keiserlikust rongist on. Asch kabad ist, Jürikuu 23. pääwal: Heike laSkiS Tschikifchljari sõeawäe magasi ülcwaataja Aderkas ennast maha. Wjernõist, Jürikuu 23. pääwal: Kubernöri  tahtmist mööda on linnawalitsuse poolest 700 palujale  majade ülesehitamiseks laenu autud. MinSkist, Jürikuu 24. pääwal: Wiimasel ööl oli suur tulekahju Gubernatorskaja ja Sacharjewskaja uulitsatel. Liibawi- Romnõi raudtee-walitsuse maja on täitsa maha põlenud. Kewade-sõnumid. Alatöirist, Jürikuu 23. pääwal:  UmbeS wiies jagu talwewilja orasest piab ümber küntud saama. Tschardschuist, Jürikuu 22 paa. wal: Tedshen on üle kallaste läinud ja on ühe tüki.raudtee  tammist ära uhtunud. Afghanistanist kuuldakse ,et maa Herati ümber «vee all on. Kronstadtist. Jürikuu 24. pääwal: Tana õhta kell 7 tuli üks wedu-aurulaew Peterburgist ja läks sadamasse. Jürikuu 26. pääwal : Kui esimesed söitjate-laewad on .Victoria" ja .Zäsarewitsch"  Peterburgist täna seia tulnud. Nemad ei'ole jead leidnud. Homme algawad korralised aurulaewade-sõidud Jürikuu 27. pääwal: Kronstadti ümber on wähe jead. Täna tuli Ladoga jead. Merepoole ei ole sõidud weel lahti. Kharabarowkast, Jürikuu 25. pääwal: Blagoweschtschenski juures on Amuri jõgi lahti, ülemal weel kinni. Simbirskist, Jürikuu 27. pääwal: Suwiwilja mahategemine saab hea ilmaga lõpetatud. Talwewilja orased on head, ainult Korssuni kreisis piab umbes wiies jagu ümber küntud saa,na. Maakond annab talurahwale seemet. Kaerte puud maksab 50 kop. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Saksamaal ou töölised sütekaewandustcs tõrkumas ja mässamas. Kärade «vaigistamiseks on mõnes paikas sõeawäge  tarwiS läinud ja kokkupõrkamises on werd jooksnud. Mitmed raua-wabrikud on oma töö pärast seisma jätnud. Parisist. Näituse esimestel kolmel pääwal on 330,000 franti sisse tulnud. Boulauger' wasta on aSju leitud, miõ teda ehk sõeakohtu alla saadamad. Asjatundjad tunnistawad, et Perrin ilma kuulita lasknud. Roomast. PaapStil olla nõuu üleilmlist Katholiiklastepääwa  kokku kutsuda. Jutu leht. Sõea marus. (Järg.) Kuna soldatid nurisetes taganestwad, pööras Luithart ennast wenna poole: .Tarwitame nüüd õhtasöömani aega lepituseks. Et mina ülepea lepitust otsin, see on suur järelandmine minu poolt, sest kuida näed, olen mina siin isand ja wõikfin ühtlaselt ütelda: homme wõtan tütre ja wiin ära." Sügamast ohkates wastas peremeeS: .Kui selle Zumala-kartuse wiimfeid riismeid kautanud oled, mida meie wagad wanemad Sinule palwetega ja pisaratega õpetafiwad, siis ei wõi mina muidugi loota, et kohus, auu ja õiguS Sinule ütlekstwad, kuida Leeuakest, kellele Sina teist paika ei leidnud, kui waest, wäetimat last meie juure tõid ja kuida meie truuwist tema eest hoolt kannud oleme. Mina ei räägiks sellest, sest tema on seda meile sõnakuulmisega ja lapseliku armastusega rohkest tasunud, aga nii palju õigust tema üle arwame teeninud olema, et sõna sekka anda wõime, kui teda wiletsuse ja hukatuse fisse wedada tahetakse." .Wend!" naeratas Luithart pilgates, .Sina hakkad aSja wõõriti peale, kui minu käest midagi saada tahad ja selle juures neid tentust külma merega korrakad, mida esimeses  ehmatuses minu tulemise üle, minule wasta nägu paiskasid. Seda tasuksin teisiti, kui tõeste nii paha oleksin, kui Sina mind omaS wooruse-ülbufes piad. Aga et selle peale mõtlen, mida Sina minu lapse heaks teinud oled, siiS tahan aru anda, miS temaga teha tahan, ja seda meest tahaksin näha, kes selles midagi paha leiab, kui plika õnne eest hoolt kannan. Minu nüüdne peremees, Grafi herra, keda Hollandi söeas teenisin, on mind omaks ligemaks  kodujäägrikS teinud, on nüüd oma rügementiga Saksamaa  pinna peal ja et ole mitte nende pahemate keskist, keS seal tallitawad. Grafi-praua oli temaga tulnud, ei leidnud aga rõõmu sõea-kärast ja ou Psalzis maha jäänud, kuS Graf teda sagedast waatamaS käib. See on üks peenike,  kena ja maga praua, aga ikka kurb, et kahe aasta eest oma ainust last, üht kaheksateistkümmend-aaStast õitsewat  neiukest kautanud on. Temal oti üks tuaneitfit, üks wirk, kena loomake, kellest tema palju lugu pidas, ja kui see ahwike läbenenud ja natuke mõistlik oleks olnud, siis ei oleks wift kaua keötanud, kuuni praua teda lapse asemele  wõtnud ja temast midagi teinud oleks. Aga edewal loomukefel jäi igawakS kauemini head last mängida. Poole aaSta eest, kui ükS soldatite salk meie elupaigast ära oli läinud, fiis oli ka tuaneilstke kadunud ja temaga mõni tükk Grafi-praua kuld-ehtetest, kes kurb oli, nagu oleks tema tütreke teist korda ära surnud. Sellest aeast saadik on tema knrwem kui iialgi enne, ja Graf on tuaneitfitega za tammerpreilidega Parisist ja Verjaillest, Normannini! ja Lyonist õnne tatsunud, ja keS teab kust mujalt, aga kõik oliwad kergemeelised loomukesed. Seal tuli temale mõte, üks waga Saksa neiuke oleks, keda temale tarwiS läheks.