a) Mld" on musta sulgedega kaetud linnud ning »ou weidrad oma kääksumise ja karjumise poolest; keegi »looduse sõber et taha neude kisa kuulda." Edasi, kuuluste ettekuulutamiSte keSkis seisab järgmine  prohweti-söna. »Ak i d pahandawad, et neid kääksujatekS hüitakse pja lubawad iga hütdjat tõrwa toobrisse toppida. Luba läheb luhta. Päike naerateleb. Kenad ilmad." Meie arwame, et need proowtd selle ,rahwamehe" seisupaika selgest küll üles näitawad, ja et meil aSja ei ole seletuseks midagi juure lisada. Just sellekssamaks otstarbeks, EeSti rahwa kangutamiseks  omast hariduse ja rahwuslikku elukorra pinnast, katsuti Eesti rahwa eest uStatawat aealugu peita ja selle asemele kõiksugust luuletusi panna. Kes nii kitsast mademest  üle minema piab, nagu see on, mille peale Eesti rahwast kihutada taheti ja osalt kihutatud on, sel piab selge pea olema ja madematel piab kindel käepide olema, muidu langeb ülekäija kohawasse jõkke. Meie Muudatajad" oliwad ühelt poolelt agarad EM rahwa päid wirmeldawate kujustustega kihisema panema, mida nemad Eesti rahwa aealuguks nimetafiwad, teiselt poolelt käepidemeid uStatawatd mälestusi ja sidemeid rahwa tänise hariduse-pinnaga lõhkuma ja katki rebima. Kõigist, mis rahwal aaSta-fadade käigul omaks ja armsaks  saanud, pidi rahwas lahutatud ja kihtsewa peaga, ilma tugita ja käepidemeta, kitsa mademate peale saadetud saama, kohawa rahwusliku maru siõse, mis läbi Europa möllab. C. R. Jakobson jutustab Islandi ,Sturlunga Saga" järel: , Jumala kuju oli wäga kunstlikult kallist puust tehtud ,ja üleüldse kullaga ja kalli kiividega kaetud. Peas oli rtemal üks l 2 kalli kiwiga ehitatud kroon, kaelas ükS pael, mis 300 marka kulda maksis ja põlwede peal ükS ,liug kullast, mis nii suur oli, et neli meest wõisiwad poina jänu kustutada, kui ta täis oli, ja ta oli kulda »täiS: wiimaks oli tal kuub seljaS mis rohkem wäärt oli, Mi kolm laewa täit kõige kallimat wara, mis läbi Gree,kamere  purjetastwad." See p Jumal" Biarmamaal Walgemere ääres, olnud Eesti rahwa kujuStaS C. R. Jakobson oma kuuljatele ette ja ärritas kuuljaid ,Sakslaste" wasta wihaseks, sest need olla selle >EeSti Jumala" Walgemere  äärest ära rööwinud ja ei olla selle eest EeSti rahwale  muud toonud, kui ! Herra K. A. Hermann  aga wapustab oma Doctori-kübarat ja pajatab: Mchhorn on wististe wäga tubli maamõetja, aga ,ajaloo tundmisest jäägu ta eemale." Kas see tükikene, mida siin ,suure rahwamehe" ja Eesti rahwa Malgustaja" kõnest ette panime, on aealugu?  C. R. Jakobson on jo Teie ja kõige Teie seltsilaste  hiilgaw eeStäht ja tõesammaS! Aga waatame, missugust Mälugu" herra vr. Hermann omas ,saba"- juttus rahwale õpetab. Tema kirjutab: , Kole sõnum käis läbi Eestlaste maa. MiS kole hinge ,sõnum ja millal? Nõnda küsid sa. lugeja. Jah! JutuS- sulle warstt. Ma wtin sind waimuõ küll tuhat minewiku sisse." Sedawiifi algab Vr. Hermann oma ,saba"-jutuStust ja witb siis oma lugejaid Wana-EestlaSte seltsis 5000 laewaga üle mere Rootfimaale. ,kuulsa ja wägewa" Sigtuna  liuna ..müüride Kalewi" alt maad „tnlimullaks" põletama, et müürid maha langekfiwad. Ja, herra Doctor, seesugusest ..ajaloost" jääme rõõmuga  ..eemale". Niipalju lapsikut lori ei suuda meie wana pea wälja kannatada. See kuulüS söea-käik ..kuulsa ja wägewa" Sigtuna linna alla, millest tähtsamad histortkused ühtigi ei tea, olnud jo C. R. Jakobsoni ja K. A. Hermanni ..käemehe" Läti Hindriku, tunnistust mööda aastal 1188. Miks siis „saba"-jutu luuletaja oma lugejaid 1000 aastat tagasi wiib? MikS ei ootanud tema weel 302 aastat? ..Kallis T Sõber! Kas teate ka, et Läti Hindriku ..tunnistuse järel juba Saare maal üksi 2000 laewa oli, „miks siis mitte terwel rahwal 5000, sest meie rahwas „oli rannaäärine?" hüüab vr. Hermann omalt kõrgelt lawalt. See „kaS teate ka" piab meid wist niisamati peletama, nagu jäägu ta eemale"; aga meie ei lase ennast peletada, pealegi weel nii nõdrast kollitajast. Läti Hindriku ehk õigem: /.Hinrik Lätlase" kiri ei ole meil küll mitte käepärast,  aga meie teame, et ükski tõsine historikuS sellest kirjast suuremat lugu ei pia. Meie teame ka, et suurem jägu Eesti rahwast iialgi meremehed ei olnud ja meie teame, et maailm weel iialgi üht 5000 purje suurt fõealaewaStikku  näinud ei ole. Aga meie tahame vr. Hermanniga  leppida. Tema ise ütleb omas ..saba' -juttuS: Nagu määratu w ee- p u tukate parw liikus laewade hulk laeuetel." Seesugust kannikest wõiS jo ikka tuhandete kaupa koguda; aga, herra Doctor, siin on jo jutt tõsistest  söea-laewadest, kui ka muidugi selle aea kohalistest. Seda asja, mis wist muud ühtigi ei olnud, kui ükS Saarlaste rööwi-käik, keõ jo ka Eestimaa randaS sagedast rööwimaS käisiwad, oli C. R Jakobson omaS esimeses „isamaa kõnes" aaStal 1868 suureks kangelase-teuks üleS puhunud, aga „Kolm isamaa kõne" teises trükkis son seda wälja jäätud. Kas saate aru, herra Doctor, miks seda wälja jääki? Wist oliwad osawamad ja tõsisemad historikused  kui Jakobson oli ja Teie olete, arwanud, et asjadest,  mis aealugulikul aeal sündinud, mitte nii palju awalikult jampfida ei tohi; ehk oliwad ka Eesti rahwa tõsisemad sõbrad arwanud, et rööwi käigud suuremad hariduse-tähed  ei ole. Jakobson ei tea jo neidude-rööwimisest ühtigi, waid arwab tähendatud Rootsi linna põletamist sellepärast sündinud olema, et kaks aaStat enne Taanlased  Eestlastega merel „õnne katsumas" käinud, vr Hermann  luuletab aga fõea-käiguks parajat aSja, luuletab Eestlastele üht laewustikku, kuida seda maailm iialgi näinud  ei ole ja laseb Sigtuna linna abinõuudega ära wõita, mis üle kõik täismeelega inimesed ainult hirwitada wõiwad.  See olla „aealugn"! Ja, sellest tahame „eemäle" jääda! MikS püütakse Eesti rahwa päid seesuguste tuuseldamistega  kihisema panna? Miks köigntatakse Eesti rahwahariduse-pinda?  Miks Vintsutatakse rahwast kõiksuguste ..muudatustega" ja ei jääta ka ristintmesi rahule, ühel aeal. kus muidugi kõik kõikumas on, kus iga rahwas ennast kindlal pinnal piab hoidma, kui rahwuslikkudest marudest ei taha maha puhutud ja laiali pillutatud saada? Ligi 19 aastat on sellest aeast mööda läinud, kui Eesti rahwa ~uus aeg" sisse helistatud saj, kui Eesti rahwast ..rahwusliku" kõrklusega ~waimustama..muuhatustega"  ja ..soowidega" winksutama, suurte..ettewõtetega" kosutama hakati. Missugust kasu see Eesti rahwa ühe n - dusele saatnud on. seda wõib „Kirjameeste Seltsi", ..Aleksandrikooli" ja teiste rahwuslikkude asutuSte walimistest  näha; seda wõib ka ..Wirulase", ..Walguse", „Rifhfi Westniku" ja mõne teise lehe iseäralistest sõnumitest  näha. Kui palju sel aeal EeSti rahwa elu ko mbed kosunud on, seda wõib kriminal-kohtute protokollidest näha. Kui palju see liikumine Eesti rahwa warandust kosutanud  on, seda wõib neist rahwuslikkudest asutustest näha, mis peale 500 000 rubla Eesti rahwa warandust ära neelanud on. See on üks summale, mida ehk weel 50 aaSta eest kõik Eeski rahwas kokku ei oleks Maksa suutnud.  Sellel juhatusel, mida meie agarad muudatajad ManamelisekS" nimetawad ja ennast asemele pakuwad, on Eesti rahwas Jumala abiga nii kaugele jõudnud, et see kahju ilma suurema hädata mõis kantud saada. Eks oleks aeg, neid kõrkluse-tuhinaid ja , muudatuse * tu;ufi soigutava? Muidu wõiks kergest tulla, et jälle 50 aaSta pärast kõik EeSti rahwas enam nii suurt summat maksa ei wõikS, kui Viimased tuuseldamised neelafiwad,  et EeSti rahwa keSkis 78 protsenti umbaabitslafi leitud saaks, kuna neid nüüd 4 protsenti on? Seda Muudatust" ja ,edendust" wõtku oma südame peale, kellel  selleks julgust on. Meie oleme rääkinud, et oma peaStaksime. Üleüldised sõnumid maailmast. Waiksel nädalil on ka Europa suures polttikaS wäiksemad  tuuled puhunud ja mitmelt poolelt on kinnitatud, et lähemal aeal enam üleüldise rahu rikkumist karta ei olla. Kui suures potitikaS ümber waatame, fiis leiame kolm tulepesa, kust leeki sütitates wälja wuhisema kardeti ja osalt ikka weel kardetakse, 1) Saksa-Prantsuse piirel, Elsass-Lothringi maade pärast; 2) Wene-Austria piirel, Valtani poolsaare parast; 3) Wene-Afghanistani piirel, Jda-Jndia pärast. Kuida teada, oli Prantsusmaa Viimases  Saksa-Prantsuse sõeaS raskeid löökist saanud ja oli seda Saksamaa wana pärandust Elsass-Lothringi maid , mida wägiwaldne Kuningas Ludwig XIV. kesket rahu-aega oma külge kiskunud, jälle wälja andma pidanud. Prantsusmaa  tulikannused, kes aastal 1870 lse seda sõda üles kihutanud oliwad ja Prantsusmaa piiret Rheini jõeni nihutada  himustafiwad, ei suuda aga oma rasket alandamist rahuga kanda, ei taha Frankfurti linnas tehtud rahu tõeks ja wiimaseks sõnaks pidada, waid kihutawad lsppmata ,kättetafumise"-sõda Saksamaa wasta. Kinnitatud faiwad ja saawad need ..kättetasujad" ühe Wenemaa erakonna poolt, keS ikka Prantslastega stlmitsenud ja ennast pool- Prantslasteks muutnud on, ja ühe teise erakonna poolt, keõ Prantsusmaa üliwabalaStega AnarchistlaStega filmitsewad ja sellepärast Saksamaa tugewat Keisririiki wihkawad. Need erakonnad ja mõned teised weel, nõuawad  sellepärast Wenemaa ühendamist Prantsusmaaga, Saksamaa Keisririigi maharõhumiseks. Wiimafel sügisel, kus üks agar /.kättetasuja", Kindral Boulanger, Prantsusmaa Söea-Ministriks saanud ja ükS käre Anarchistlane,  D4rou l ö d e . Wenemaa! reisinud ja pool- Prantslasi ja teist kahewäärilisi erakondlasi oma tule-kõnedega,.waimustanud"  oli, läks asi wäga põnewale. stindral Boulanger laSkiS Saksamaa piirel suurele sõeawäele aeglifi elumajast (barakkisi) ehitada ja walmiStas sõeawäe kokkukutsumist  ette, kuna Wenemaa erakondlased omais lehtedes suuxemaa tuhinaga Saksamaa wasta Srritasiwad, kui iialgi enne. Saksamaa walitsuS nõudis seda nähes sõeawäe rohkendamist, aga Keisririigi waStased Riigipääwal WindthorSti Keskpaiklased, Sozialistlajed. Poolakad ja ElsasS-Lothringi  tõrelejad —lükkafiwad seda nõudmist oma healedeenamusega tagasi. Würk Bismarki nõuu peale laskis Keiser seda wastalist Riigipääwa ära lohutada ja uufi walimifl wälja kirjutada, ja Paapst ise tunnistas ennast Keskpaiklaste wasta, keS tänine Katholigi kiriku lipu all Keisririigi wasta sõdinud ja ennast selleks ka SozialistlaStega,  kõige usu, kiriku ja seadusliku elukorra waStastega  ühendanud oliwad. Uued walimised saatsiwad palju mehi Riigipääwale. kes kindlast Keisririigi poole hoiawad. Nõuuwõtmise juures uue sõeawäe-seaduse üle jätfiwad Keskpaiklased oma healed andmata ja see seadus sai suure healedeenamusega waSta Võetud. Wene walitsus on senni kaks korda ametlikult ja awalikult kuulutanud, et erakondlaste ärritavused Saksamaa waõta mitte Wene walitsuse  meele järel ei ole. See on sits ka Prantsusmaa tulekannusete meelt jahutanud, ia kui ka ärritavused nende poolt ja Wenemaa erakondlaste poolt ikka weel edast kestawad,  siis on kardetaw ..waimuStus" ikka jahutatud;a lähemal aeal ei näi seal enam kokkupõrkamist karta olema Ka hakkawad Prantsusmaa Parlamentis juba nurinad selle üle kostma, mida ..kättetasumise"-tuju täitmise ettewalmistamiseks  otse raifati. nenda et Goblet' Mmisterium ennast waewaga jalgel piab. Prantsusmaa Vabariiklased on ka teW teel Mtuke jahutust saanud. Suure mässamise auustawakS Mälestuseks, mille käikus ka Kuningas Ludwig  XVI. ja Kmungachraua Martg Antoinette oma päid werekirwe alla panema pjdiwad. Plaanitakse suurt üleilmlist  n ä i t ust Partsis, Heinakuu 2. pääwal 1889, ja kõik riigiwalitsused pn ofawõtmisele kutsutud. Juba on aga Wenemaa, Saksamaa ja AuStria walitsuste poolt waõtus tulnud, et nende Monarchiriikide Valitsused seesugusest  rõõmu-pidust osa wstta ei taha. Bulgaria küsimine  ja sellega kardetaw lugu Wene-Austria piirel, et ole omas sügawamaS tähenduses muud ühtigi kui küsimine, kelle kätte ükskord Konstantinopeli linn ja wõimus merekaeladeS  Mustmere ja Wahemere wahel, langema piab, kui Türgi riik kord jäädawalt laguneb. Räägitakse, et Koystantinopel ja need merekaelad omal aeal juba sooja sõbrust Keiser Aleksander I za Napoleon I. wahel jahutanud  olla. Sel aeal oleks kerge asi olnud maailma Valitsust  Wenemaa ja Prantsusmaa wahel jägada ja Keiser Aleksander olla Konstantinopelit Wenemaale pärinud, kuida see ka riigimajapidamife pärast just loomuslik oli, kui kord maailm kahe riigi wahel piaks jägatud saama. Aga Napoleon  olla wastanud: Konstantinopelit ? Gi iialgi Z See on walitsuS üle kõige maailma!" Meie päiwil püütakse  riikide wõimuse asemele ra h wuS te wõimust toimetada ja iga rahwas püüab oma rahwust maailma walitsejaks panna. Europas on kolm pea rahwust: Sla w - lased. G erman lased ja Romani ased. Slawlaste  pesapaik on Wenemaa; neid on aga ka läbi Balkäni poolsaare ja Austria riikiS. Germanlased on Saksamaal, Inglismaal, Daanimaal ja Rootsimaal, osalt ka Austria Keisririikis. Romanlased on Prantsusmaal, SpaniaS, Portugalis ja Jtalias, aga ka RumäniaS ja Albanias, mis weel Türgi Valitsuse all seisab. Kõige suuremat himu ennast ühte heita ja oma rahwust ksikis maailmas mõjumaks  teha, näitawad meie päiwil Slawlased ja nende keSkis kõige käredamast üks erakond Wenemaal, keda sellepärast Kõikslawlasteks nimetakse. Teised rahwad on igal poolel rohkem isamaalased kui rahwuslafed, nemad nõuawad rohkem  oma isamaa, riigi, wõimust, kui oma rahwufe wõimust. Kõikslawlaste poolest on küll ka nime »Kõikgermanlased"  sigitada katsutud, aga sellel sõnal ei ole õiget põhjust ja seda ei ole siis ka Europas wasta wöetud. Prantsusmaa wabariiklased on üht oma maad, Spantat, Portugalit ja Jtaliat üheks Roman laSte wabaxiigiks  ühendada püüdnud ja selleks neil maadel sagedast mässamist üles kihutanud, aga fee ei ole suuremat osawõtmist  leidnud. Riigi - mõte on Germanlaste ja RomanlaSte maadel wägewam, kui ra hwu s e - mõte. Weikematest rahwastest ei wõi suures politikas juttu olla. need ei suuda rahwuslikku riiki asutada, elawad kaS ühe ehk teise riigi kaitsusel ehk saawad ühe teise rahwa sisse imetud, kui riigi-rahwa sees rahwuse-mõte riigi-mõttest wägewam  on. Tahawad Slawlased oma rahwuse-mõtet täita, fiis piawad nemad Konstantiuoplit ja tähendatud merekaelafi oma kätte saama, sest muidu ei pease nemad Mustmerest WahemereSse ja ei wõi oma wõimust igal poolel maksmaks teha. Sellepärast püüawad Wenelased sellest aeast saadik, kui Slawi rahwufe - mõte Wenemaal wägewakS sai, Bulgariat kindlamalt oma alla, et tee Konstantinopeli poole lahti oleks. Sellepärast seisawad aga ka Enropa teised riigid ja rahwad selle wasta, nimelt AuStria ja Inglismaa. AuStria ei qle ühine rahwuS-riik  ja laguneks wist ära, kui Slawlased ennast