Tallinna Sõber 50 Kümnes aastakäik Tallinnas, S Jõulukuu Mwal lM Kleöldne ataleht Ccsti rahivalk maal ja Uunades. Tuleb ükskord nädalis wälja» Maksab Tallinna» Liudfor»'t pärijate trükimajaS: aastasj' S rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS ! rubla 40 kop Koju ehk poltiga saadetud: aa»ta» L rubla pool»aa»tas I rubla 70 kop Kuulutused «aksawad lga rea eyk selle asemc pealt S kop. ivöetakse rvaÄta , pärijate krükimaja». - Neteröurgis: S. Keelaudl. o»»u«k>°-a« S 4. —Kartus: - Aakweres: Z. Autzs. - »aides: li. S-idelg-r--—  Kapsal»»: H. Kollverg. :A. ZZült»er'i poodis. Wiljaudis: s 2 Karow'i raamatupood. Marwas: W. ?öder. Wörus: Vraua Niekrole Malka»: M. Itudolfi- Kuresaare»: Zh. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhgr n. Elab Baltiskis, - lirjad käiwad Väitiski (Baltischport S^iiSoriS-llop^ Register- Itta wttl. —tl ltül dis e d s?numtd m « ailm a st. Omall maalt. Tallinnast ! Zcnsnri l asjust. Kiriku konwentidest. Kõrwalised lapsed. Tolli asjust. Uued laenupaberid.  Randteedest.  - ..Wolgiise osawStmised. Kohtate muutmisest. J. J-Nw. Estonia ia L'otns> Balti raudtee sissetulemlscd. - Leitud tütarlaps. Oma«tapja. Pahatcud. - Rõuged. - Baltiskift: Ilmad. > Maalt: Tulekahjud Ralwerch: Külmetanud wihm. Tartust: Oja mõrtsulaS Kessler ära surnud. Ema jöc l>mn. -W argus poStl p att. Walga maalouuast: Loomatoidu puudus. Saaremaalt: Mahajäätnd plaan. - ruwemaalt : Kude narr kasl Aetsaudrilooli adilomi ecde ja liriku-konweutide kohta. Peterdurqist' Georat.Rittrete vüb Uued iorged am.tuilud. - Owsjanuikow. Meri liuni - Jjeäralis dja uuemad jönum,». - Uued raamatud Ikka weel. (Järg.) , et rüitlite kreditkassad mitte kohaned talnrahwa põllu pangad ei ole, ega ka olla ei wõi, sest et neid mõisnikud oma erakasu parast on asutanud. Seda tõendab ka , Tallinna Sõber/ Siin on üks meelesegadus. Mis seisusest Kreditkassade asutajad  oliwad, sellega ei ole siin kellegi! tegemist.  KredttkaSsad saiwad põllumeestest põllumeestele  majapidamise tarwitufeks asutatud, mitte Ritterkondadest seisuslikuks tarwiluseks. Seda on , Sakala" oma lugejate meelesegamisekS kirjutanud. Ei meie seda , tõendanud" olla, see ei ole õige. Kas tahab , Sakala" fiin wahest ,tõendada", et KreditkaSsad talukohtade müümiseks asutatud olla, et ,mõisnikud" fiis talukohtade  ostjatele »erakasu" pärast raha laenata wõikfiwad?  Kreditkassad on umbeS kaks mehepõlwe waremini asutatud, kui keegi weel talukohtade müümise  peale mõtles. Neid on kõik mõisnikknde-kogu kõige maa põllutöö heaks asutanud ja pärast on neid just sellesama  kaubaga taluperemeestele lahti tehtud, millega mõisaperemehed  sealt raha saiwad. Need on awaliknd maakaSsad.  MiS see ,Eestimaa talupoeg" fiin siiõ lõriseb? Kelle käest pidi siis see ,erakasu" ühe awaliku  kassa läbi tulema, mis kõige asutajate oma oli, mille kasu ja kahju nende kõikide külge ühetasa puutus? Kus ja kuida oleme meie fiiS ,tõendanud", et Kreditkassad ,erakasu"  pärast asutatud on? , Sakala!" on kerge meie kulu peale kõiki mis tahab ütelda, sest meie kohalist kirja oma lugejale ette panna ei arwa tema tarwis olema. See on alatu tegu, aga olgu peale. Meie oma aSja eest »Sakala"  ees kosta ei ole meil waja. Edast kirjutab „Sakala": ,Ta ei taha rahul olla, ,kui üeldakse, et sellest pangast mõisnikkudele wälja maksetud  laen talupoegadele äramakSta ennem waSta kui peri,meelt  on ja et iga talupoeg, kellel arusaamine wähegi koha ,peal, ennem mujalt maaostmisekS laenab, kui räägitawast ,kreditkaSsast, kelle tasumistega olnud seadluste mööda üks ,inimese põlw naljalt korda et saa. Mõisnikud on oma ,mõtsade peale mõnikümmend tuhat rubla laenanud, ilma ,et sellel laenul tema alguSpärisel mõttel wallamaaga ühtegi tegu olekS. sest et selle laenu wõtmifel ükSneS mõisa liiku,mata  waranduS (Jmmobil) üle on takseritud, ilma talu,kohtasid  tähelepanemata. Selle wõla ette piab siis ka ,mõisa wastama. Aga et wõlg ja tema tasumine üks raSke on, siis saab see wõlg talukohtade müimisel x Selle laenu tegemiseks ei küsitagi sugu talupoja kaS ta ka tarwituses on laenama, waid üteldakse see on Tallinna, see on Riia maks. Ilma ,selle laenu tegemata ülepea 'pole wõimalik meil müia, ,Kust ,Tallinna Sõber", et keegi selle laenu üle /pole nurisenud ja et seda wacwalt talupoegade elukergitu,sekS  paremini on wõimalik saada?" See tükike kala" nendanimetatud ,Eesti talupoja" kirjast on omas Mõttekäikus nii segane ja omas sõnakäikuS nii umbeeStine, et seda waewalt üks inimene wõib kirjutanud olla, kes meie kodumaa maakassade tallitust wähegi tunneb ja keS Ceöti keelt selgeSte mõistad. See näitab wälja, nagu olekS seda ükS wõeras, wõeraS keeles, kirjutanud ja üks Eestlane, kes tema keelt õieke ei mõistnud, oleks seda ettewaatamata  rutuga EeSti keelesse tükkinud. Seal räägitakse  wõlgadest, mida , mõisnikkudele wälja- maksetud" ja mida uüüd waStumeelt  maksma pidada. Seal räägitakse laenudest, mida ainult mõisamaa veale tehtud ja mida nüüd talukohad  tasuma pidada ja mida talukohtadel koguni tarwis  ei olla; seal räägitakse laenudest talupoegade , clu- j. n. e. Tõeste, sellest sõnasafist on raske üht juhtmõtet wälja arutada ja kui meie seal suure waewaga üht mötke raasukest leiame, siis ei lähe see tegewa elu tarwituStega kuidagi kokku. Kes seda kirja lueb, see piakS ju arwama, et meie kodumaal talukohtade ostjad sunnitud saada, peale koha ostuhinna, weel wastalamist mõisa wölgade eest oma peale wõtma, ja mis meelesegadust  seal weel rohkem on. Wastata selle kirja peale, n.is ainult ühest segasest peast wõib tulnud olla, ei taha fiis ka kuidagi wõimalik olla ja meie paneme kõige wastuse asemel seda korda siin lühidelt üles, mis järel Eestimaa Kreditkassast ülepea mõisade, talu- ja maakohtade peale raha laenatud on. Hakatuses ei saanud need mõisad, mis Kreditkassast raha laenata tahtflwad, kaguni mitte takserikud, waid seda laenu anti selle adraarwu järel, millega kohaline mõis «eudanimetatud .maarnlliS" üles pandud oli. Et sel aeal laenu kohta mähet mõisamaa ja wallamaa wahel tehtud oleks, sellest ei wõinud juttugi olla. Seda wahet määrati  ülepea wast Jaanikuu 9. pääwal ZB4ö. Kui parast mõisade peale kõrgemat laenu andma hakati, kui hakatuses adrade peale määratud oli, siis sai ikka kõik see mõis. mõisamaa ja talumaa kokku, taksecitud ja kõige selle peale kokku laen antud, kõik kokku pidi fiis ka selle laenu eest waskama. Kõik, mis .Sakala" küsitan? kirjasaatja .üksnes  mõisa liikumata waca takseerimisest" ja .talukohtade tähelepanemata" jätmisest jampsid, on tema paljas unenägu. Et selle laenu juures talupoegade käest luba ei küsitud, seda ei wõi keegi imeks ega pahaks panua. Talukohad oliwad ju mõisaherra waidlemata omandnS, just nagu mõisamaa wõi .Zmmobil" ka, on seda ka tänapääwaui. kus need mitte taluperemeestele päriseks müüdud ei ote. Taluperemehed oliwad rentijad, kes oma kohtade pärisperemehe  wõlgade eest ei wasta, lelle luba siis ka parisperemehel  laenu wõlmiseks karmis ei lähe. Langes mõis laenu wõlga jäänud intresside pärast Kreditkassa kätte, siis sai see mõis kõige talukohtadega ühes Kreditkassa poolest ära müüdud, mis aga taluperemeeste, kui rentijate, külge sugugi ei puutunud, sest nemad jäiwad määratud rendi-aea lõpuni endise kaubaga tülitamata oma reulkohtade  peale. Kui hiljemini talukohtasi müüma siis sai iga müüdud talukoht Kreditkassa poolest iseäranis takserikud  ja fee laenu-osa, mis kõige mõisa wõlast selle koha peale langes, pidi mõisaherra poolest Kredilkassale tagasi maksetud saama, kui ostja seda mitte oma koha peale kirjutada.  s. o. ise laenata, ei tahtnud. Mis .Sakala" kirjasaatja  laenu wägiwaldsest ümberkirjutamisest räägib, see on jälle tema unenägu. Kus mõisasi pärast kõige talumaa krunditamist takseriti, seal sai juba iga talukoht iseäranis takserrtud, et see töö juba malmis ja iga talukoht müümiseks  ette walmistatud oleks, Sedawiisi saiwad ostmise ja müümise lallitused lühendatud ja ühes ka takserimise kulud mahendatud. Tahtis mõisaherra kõige oma mõisa, s. o. mõisamaa ja müümata talukohtade peale laenu wötta. siis saiwad kõik need kohad kuida neid Kreditkassas nimetatakse kokku arwatud ja kõige summa peale laen antud. Ostis nüüd üks taluperemees  oma koha päriseks, siis wõiS temale juba kaubategemise  juures üteldud saada, kui palju kõige mõisa wõlast tema koha peale Kreditkassa poolest wõib kirjutatud saada ja kui palju temal müüjaga õiendada jääb. Et enamist kõik talukohtade ostjad kõiki ostuhinda korraga wälja maksa ei jõua, et möisaherra, kui erainimene, nii hea kaubaga wõlga ostetud koha peale jätta ei wöi, kui põllutöö-bank, ja et ka ükski mõistlik ostja ennast ostmise juures kõigist rahast paljaks teha ei taha, sellepärast arwati, et iga ostja Kreditkassa wõlga oma koha peale tahab kirjutada lasta ja pandi seda ka kohe ostu kontraktide trükitud formularide sisse. Selle läbi ei ole aga keegi sunnitud, seda wõlga ka tõeste oma peale wötma. Kes kohta ilma Kreditkassa wõlata oSta wõib ja tahab, see maksku kõiki hinda wälja, kus fiiS kohaline paragraf kontrakti-formularist maha kustulud  saab ja müüja selle koha wõla-osa Kreditkassale tagasi maksab. Teda seletust oleme meie mähem Eestimaa  talurahiva juhatuseks kiriutanud, kellel meie arwates need asjad muidugi juba tuttawad on ja kes nende üle oma möisaherra, iga Kreditkassa-ametniku, iga maamõetja ja iga pärisperemehe käest seletust saada wõiwad. Meie kirjutasime seda rohkem nende salattallitajate peletamiseks, kes ehk sellest .Sakala" kirjast wett oma weskite peale koguda himustawad. (Pooleli.) Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskts, Jõulukuu 2. pääwal. Mõnest nädaiist saadik on Persias mõnda sündima hakkanud, mis Wenemaa tähelepanemist äratab. Juba kaua on Persias Wenemaa ja Inglismaa mõjukond üksteise  wasla wõitlennd, üks teisest wägewamaks saada tahtnud.  Kui Wenemaa oma piireid Persia piiret mööda ikka kaugemale India poole nihutas, siis langes loomuslikul wiisil Persia riik ka ikka rohkem oma wägewa naabri mõjnkonna alla ja Wenemaale oli seal kaubaajamise poolest mõnda eesõigust antud, nimelt Karuni jõe peal. Persia walitsus oli lubanud üht maanteed Meschhedi ja Aschkabadi wahele ehitada, Meschhedis üht Wenemaa Konsulit waöta wõtta j. n. e. Hiljuti sai Sir Drummond Wolff Inglismaa  poolt Pcrflasfe asjatallitajaks saadetud ja see kamal mees, keS juba enne EgyptuseS ja Konstantinopelis Znglisntaa  asju suure osawusega. nimelt just Wenemaa tarwituste  wasta, tallitanud on, on seda nüüd ka Pecfias teinud.  Karuni jõe peal sai teistele sedasama õigust antud mis seal senni Wenemaal üksi oli olnud, Persia walitsus ei taha enam tähendatud maanteed ehitada, ei ole Wene Konsulit Meschhedis mitte kinnitanud ta on wiimaks koguni Wenelasttle ära keelanud Lulfabadis nisu kaubelda. Mõnes Wene lehtes oli kord juba jutt, et Wenemaa  poolt Persiake üks uitimatum, s. o. wiimane sõna enne sõda, saadetud saada, mis järel Wene wägi üle Persia  piire läheks, kui sealtpoolt kõiki seda mitte tagasi ei wõeta, mis Inglism.aga wiimasel aeal kaubeldud on. Ikka olla aga lootust, et need asjad meel rahulisel ta' wõiwad õiendatud saada. Et meie päiwil kõige maailm asjad üksteise külge puuduwad, otse üksteisega kokku kaswannd  on, siis ei oleks lootust, et ükS Wene°Persia sõda nende kahe riigi omaks asjaks jääks, waid sellest wõiks kergest  see sütiies tulla, mis kõiki maailma põlema paneks. Soksamaa RiigiMwal on, kuida seda juba ette anvaia wõiS, Uttramontan lased ja Sozialdemo  k r a tla s e d legewad, et nõupidamised asjalikult ja rahuga peetud saada ei wõiks. Kentsakas ja umbloomuslik  näitab see ühendus küll wälja, kui selle peale ainult pealiskaudu waadatakse. aga keS asju sügawalt läbi waadata  oskab, see et pane seda koguni mitte imeks. Need