wõime ettewõtta. Selle peale laulis kooSolew rahwa hulk muusika mänguga ühes koos: „Jumal Keisrit kaitse sa!" Nõnda lõppes näiwS ja lahkuS rahwaS rahulikult ja rõõmsaste. Ülepea on weel ütelda, et näitus Mustwee alewiS  wäga lõbusaSte ära sai peetud, nagu igaüks, kes seda nägi, tõistti ei wõi ütelda. Näituse toimetuse juures oliwad ka Mustwee weynad wäga tegewad, rõõmsad ja lahked. Niisama ka Mustwee mängu koor, kelle waewa see pisukene rahaga tasumine mitte ei jõudnud  ckramaksa, waid rahwa edenemiseks on nemad ka näitust rõõmustanud, ja kõik kolm päewa seal tööd teinich. Kõik oli nii kaunis ja rõõmus. Kuskil ei olnud mingisugust riidu ega pahandust, ebk küll laada aeg oli, ja muidu ka wõib wäga rutuSte niisugusel ajal pahandus tulla. Kõik oli korras, auuS, mõistlik  ja ilus. Ka Wene-Eesti Seltsi „Sõpruse" kuu õhtust, wõtfiwad meie Tartu GeSti Põllumeeste Seltst eestseisuse  ja komitee liikmed osa, kuS äraütlemata rõõmuga  nägime, kuidaS seal Wene ja Eesti rahwas töine töisega käsi käeS käiwad ja isamaa edenemiseks auusal wiistl ja kokku leplikult ühes meeleS tööd teemad. Seltsi kirjatoimetaja J. Matto. Wõru maakonnast. Ilmadest. Harglased on sellel LuA Väga wähe põlluniisuwst ehk kosutust saanud, nõnda et põllumehe lõikuse-lootus suiwiljade juures koguniSte weikene on. Esimene wihm, keS põllumeest kauniste rõõmustas, oli Heinakuu 1. päewal; paraku aga mis tuli selle peale?, nenda kõrwetaw kuum, et sellesama kuu 4., 5. ja 6. päewal lõunaaja ümber päikese paistel mulla pinnal 41"/», ja wiluS 27°/ o R. oli. Paiguti nähakse, ka nüüd kartohwlite  pealsed ja suiwili suutumaks ära kõrwenud ole«ad!  Imeks peab aga küll panema, et niisugust kõrwetajat  päikesepaistet siin peab tunda saama, mida enne siiamaani teegi weel näinud ega tunnud ei ole. Wäga raske koorm põllumeestele! See põllumees,  tos omad heinad enne Jaonipäewa ära tegi, sai weel mis ta sai, oga keS peale selle jättis ja weel heina kaSwamist lootis, see eksis, ja sai paljalt kangest on siin läbikaudu kaunis Mv, aga snsk, smdkuumast enneaegu walmiS kõrwetatud, mis läbi muidugi mõista, terad peenikeseks ja kõhnaks jäid, nii et juha Heinakuu  5. päewal ruklõikusega hakatust tehtama pidi. MLast. Eilsel päewal, 7. Juulil, kirjutab „Rig. Ztg." peasiS tuli linna lähedal EbelShowi sooS lahti, misläbi 20 Vakamaad metsa maha põles. Suuremalt  jault oli soo noorte männadega kaetud. Ehk küll tuli mõne tunni pärast ära kuSLutadi, hakkas arusaamata wiifil sealsamas lähekorraS soo jällegi põlema, misläbi üks Vakamaa metsa ära põles. Friedrichftadtist. Metsa põlemine. Üks telegramm annab „Riia Zeit." teada: Tauerkalni kroonu met» on Friedrichstadti lähedal põlema hakanud.  Hommiku tuul kihutab tuld. Sesswegenist. SesSwegeni kihelkonnas on, nagu Balt. SemkopiS" kirjutab, hiljuti hirmus torm möllanud.  Palju puid on maha murtud, õlekqtuksed puhtas  ära sasinud, isegi kirikul plekikatuse ja palju muid pilpakatuksid maha tõstnud, rohsaidades ja rukkipõldudel  palju kahju teinud. Maru müra ja pitksemüristamine  olnud nii wali, et paljugi arwanud „ wiimse päewa" käes olevat. Peeterbnrgist. Mitme Peeterburgi kubermangu mõisniku heakSarwamise peale saab lähemal ajal, nagu MoSk. Wed." teaduswb, üks seltskond kokku astuma, mille otstarbe ja siht on, kiwihoonede ehitamist maal edendada. Nimetatud seltskond laenab talupoegadele hoonete ehituseks madala protsendide all raha, aga selle tingimisega, et hooned säetud tärminil peawad walmiS olema ja siis seltskonna juures saawad kinnitatud.  Seltsi tegewus saab esialgu Peeterburgi ja mõne naabri kubermangus algama. Koolide ministeerium annab iga aasta koolmeistrite  ja professorite koolitamiseks 71,500 rubla Välja. Sellest sammast langeb 10,000 rbl. Slaawi sugule stpendiumideks ehk abirahadeks, keS wanaaja keelest uuriwad ja õpilvad, 17,500 rbl. keelteuurijate seminarile LeiptsigiS ja 44,000 rbl. professorite ja ja koolmeistrite hariduseks. Selle summaga ei tule aga koolide ministeerium mitte wälja ja on seepärast, nagu.„Golos" kirjutab, weel 12,222 rubla 82 kop. juure palunud. Nagu „Herold" kirjutab, saab käeSolewal aastal merewäe juhataja wiitse-admiral Shestakowi Slewaatamise all Balti sõalaewade harjutus Kroonlinna  sadama all ära peetud. Vt riigiwalitsuS wiimasel ajal on ära näinud,  et Wenemaa wete kaitsmiseks WaikseS okeanis sõalaewade rohkendamist tarwis on, aga niisuguste laewade ehitus Siberi laewajauSkonnale wäga palju maksma tuleb, siis on meremäe ministeerium nõuuks wStnud, mSned meie monitoorid suurtüki lootsikuteks ümber muuta ja Läänemerest WladiwaStoki saaw. See sõalaewade rohkenduje tarwituS on wiimasel ajal nimelt Inglase ja Hiina pärast nähtawaks saanud. Reede 9. Juulil pärast lõunat jõuudsiroad Keiserliku laewa -,Aletsandria'ga" Kreekamaa Kuninglikud  Majesteedid, Daanimaa Kroonprints ja prints Wilhelm von Holstein-Glücksburg Peeterhoowi. Kell V-1 l enne lõunat oliwad kõrged wõerad Kopenhagenist Kroonlinna jõudnud ja siis nimetawd laewaga Peeterhoowi  sõitnud. Pühapäewal 11. Juulil sai meie Keiserliku MajeSteedide tütar, Suurwürstina Olga Aleksandrowna Peeterhoowis Keiserliws palees ristitud. Rõõmus püha oli nimelt seepärast weel wäga tähtsa, et peale muude kõrge wõeraste ka weel Keiserliku perekonna lähemad sugulased, Daam kroonprints, prints Wilhelm van HoMem-Glucksburg ja Kreeka kuningapaar warrudest  osa wõtsiwad. SkobeletyVL mälestuseks. „Peeterb. Ztg." kirjutab: Pärast Geok-Tepe kuulust wõiw oli kadunud kindral ühe «eikese maha jäetud Tekintsi tütarlapse oma juure Võtnud ja teda würStina ShakowSkoi  (sündinud krahmma Miljutin) hoole alla annud, kes teda kuhugile kroonu kooli kaswatada pani. Pärast kooli läbitegemist saab aga tütarlaps nüüd, kus tema kasuisa nii häkitselt ära suri, suutumaks ilma abita olema, sest et würStina ShakowSkoi kehwa on. Seda tähele pannes, awaldab „N. Z." üht temale sissesaadetud  kutset, millega ta nõuu annab, kadunud tubli sõamehele üht elusat mälestust asutada ja weikese Tatjana  Wihailowna TekinSka tulewiku eest muretseda. Mõned naisterahwad päälinna kõrgemaist perekondadest M proua P. Loginow'i nõuu andmise järele kaunikese summa raha korjanud, et seega üht Skobelew'i-stipendiumi asutada, mis waeSte ohwitseride Warshawi ajaleht „Kurj. Por." awaldab üht kõnet, miS tema toimetajal kindral Skobelew'iga olnud. Meie anname „Now. Wrem." järele tähtsamad  kohad tema kõnest siin järgmisel wiisil teada: Skobelew ütleS: Meie oleme Teie Poolakate  wastu küll ka eksinud, aga keS on meitest siis ilma wigata? Unustage seepärast ära, mis meie wahel on sündinud, ja laSkem meid ühel meelel isamaad kaitseda, muidu käib Teite käsi pahemine kui meil Wenelastel. Meie elame praegu ühel wäga keerulisel ajal. .. . Teie Poolakad olete kõrgemal, kui meie Wenelased, Teil on kõrgem hariduse järg ja seepärast Teile kasuks, kui Teie meie poole hoiate. Wäe- ja muu teenistuses on Poolakad wäga tublid ja peetakse neist lugu. Seepärast oleme ühel meelel ja käime käsi käe S... . Üleüldse saab Wenemaa iseennast aitama.  " Tema enese ja oma alamate kohta ütles Skobelew: Minu soow on see, et minu all teenijad ühel wiisil kõik söateenistuse raskustega on ära harjunud. Gt see aga mitte täieSte Võimalik ei ole, siis peawad nemad mind natuke karedaks. Za et just sellest on, pean ma ütlema, et ma nendega lühidelt ümber käin. Peale teenistuse olen mina aga paljalt nende seltsimees  ja mitte ülem, olgu see jootudel, pidudel ehk muus asjas. . . . Teenistuses aga (Skobelew näitaS siin käega, kuidas ohjast pingule tõmmatakse). „Sõa ajal muretsen mina oma soldatite eest; neil ei tohi midagi tarwiliku asja puududa. Selle eest nõuan aga, et minu käsud peawad täielikult saama täidetud. Sellepärast ei armasta mind mõned ja kurdawad minu waljuse üle. O jah, mina olen wali, aga ainult waenlastc ja harimata rahwa wasta. Kui mull näituseks korda läkS, wähese jõuuga Tekintfide  üle wõitu saada, siis sündis see ainult minu walju oleku läbi. Niisuguste metsalistega peab waljuSte ümberkäidama, muidu ei ole iial rahu." Selle küsimise peale, kuidas ta Peeterburgis saab waStu wõetud, wastas Skobelew: „OH, miS Peeterburgisse puutub selle üle ei ole mull muret. . . . Need, keda mina armastan ja kelle eest ma walmiS olen oma elu ohwerdama, saawad mind lahtiste kätega waStu wõtma, kui ka ilma mingisuguse awaliku auutuuniStuseta; seda usun ma kindlaSte. Terwe Wenemaa Moskwaga ees otsas mõtleb niisama kui minagi ja saab mind ikka niisama waStu wõtma, kui enne ikka." Nagu „Golos" kirjutab, on Wene ajakirjade surnuaial jällegi uus haud juure siginenud. Ajaleht ,Semstwo", mis nimelt rahwa elukorra parandamise eest wõitleS ja tööd tegi, on lugejate wähese hulga pärast pidanud hengusele minema. Moskwast. »Golos" ja Mow. Wrem." kirjutawad  üksikute sõnumete järele hirmsa raudtee õnnetuse  üle, miS 30""" Juunil, 296 wersta Moskwast eemal, Tsherni ja Bastijewo jaamade wahel Moskwa- Kurski raudtee peal juhtus. Õnnetuse põhi ou see, et häkiline wihm raudtee tammi, mis seal kohal umbeS 8 sülda kõrge on, ära SeniStaS, nii et tamm rongi raskuse all ära lagunes. Masin ja 8 wagonit kukkusiwad  alla ja saiwad liiwa ja mullaga täieste kiuni kaetud ja reisijad elusalt maha maetud. Masina juhataja  jäi elusse, temaga ühtlast ka weel teisa raudtee ametnikkust. Surnute hulk ei ole weel selgeste teada, arwatakse aga siiski peale saja vlewat. Üks konduktör, kess õnnetuse juhtumise korral ka rangis oli, jutustab sell? üle „Sowr. Jsw." järgmisel  wiifil: „Kui roiq umbes 20 sülda õnnetuse kohast kaugel oli, nägi masinist, et raudtee rööped mitte enam seatud kohal ei olnud, waid wiltu. Masinist  tahtis märki anda, et wagonitel pidi press saama peale keeratud, kui mina ka juba tähele panin, et meie juba nõos olime ja maa meie all liikus. Waewalt olime meie sellest kohast, kus pärast hirmus õnnetus juhtus, üle jõudnud, kui masin külleli kukkus ja meid wälja pillutas. Iga silmapilk ootasime meie aurukatla  lõhkiminemist ja kartsime, et meie tiikidest saame purustatud, mis aga mitte 0 sündinud) masin sai teistest wagonitest ka alla kistud ja meie olime peastetud.  Mina, masinisti abi ja ahjukütja jäime terwekS; masinistil on mitu küljeluud katki murtud. Meie selja taga nägime üht hirmust, wagoni riismetega taidetud sügawust, kuhu iSa rohkem liiwa ja mulda sisse langes." Õnnetuse kohal on praegu rohkem kui 1000 töölist  ametis, kes purustatud wagonite riismeid ja õnnetumate  surnukehast wälja kaewawad. Töö arwatakse rohkem kui kaks nädalat wälhama, enne kui tee jälle on ära parandatud. Säherdust hirmsat raudtee õnne- Weue rahwas on selle üle kohkunud ja ühtlasi ka wihave raudtee walitsuse üle, mille hooletuse läbi suuremalt  jault õnnetus on juhtunud, sest et tee juba ennegi selle koha peal wigaue olnud ja endise direktori nõuu, teed parandada, mitte pole kuulda wõetpd. Asi saada koPu ülekuulamise alla antud ja süialused langeda  kõwa karistuse alla. Wittepslist. 24. Juuni öösel, kirjutab kohaline ajaleht „Wostõk", kogusiwab endid umbes 40 meest ühe tulipea juhatusel Rowoiljinskas kokku, selle mõttega,  Juutide warandust rööwida. Nende häwituse töö algaS seega, et nad esite aknad puruks lõiwad. Mõned Juutidest püidsiwad wastu panna, saiwad aga seal juures kõwaste peksa; ükS on koguni raskeSte haawatud.  Üks waht löödi surnuks ja üks shandarm, kes rahu püidis jalal hoida, sai niisama peksa; see peale tormasiwad rõöwlid shandarmi elumaja juure ja hakkasiwad  seda ära lõhkuma. Waheajal oli politsei appi kutsutud, keS tulekustutajate seltskonna abil jälle rahu tegi ja neli pea mässajat kinni wõttis. Teisel päewal saiwad nad rahukohtu ette kutsutud ja mõisteti 3—4 nädalaks kinni. Kaebdusalused tunnistasiwad, et selle otsusega mitte rahul ei ole, sellepärast saab asi weel kord kohtu kätte tulema. Kirja wastused. 152) A. T. W. Meie ei ole kellegile tellijale Ajalehe saatmisega  wiiwitanud. 153) R. R. Saatku '/« aastat oma 13S1 a. adressi nummer toimendusele, stis wõib teada saada, palju ta wölgu on. Kirja alla paneb saatja ikka oma nime ka üles. 154) J. J. T—lis. Wõi siis sellepärast ei ole Teil enam midagi tegemist, et asi Teie arvamise järele liig kauaks on jämud! Hm? 155) R. T— s. Kirja oleme kätte saanud, täname waewa eest. Telegrammi palume ka Võimalikult tähele panna. 156) H. S. K—s. Täname wäga! Ka muialt oleme sõnumeid  saanud, et Senatorile palwekirja andmist püitakse takistada. 157) Harglane. Täname sõnumete eest, ehk nad ka küll wäga kurwad on. Saame awaldama. 15S) J. L. Ä-S. Teie sõnumed kSldawad küll mõnedele eeSmängiks  ja mõnda kohta tunnistuseks, sellepärast saame neid awaldama.' 159) J. M. S— s. Ka rõõmustav, asi. Saame lühidelt awaldama. 160) Th. J. T—S. Teie pakkumisega oleme rahul. " 161) J. R. R—L. Asi saab seletud. 162) J. F. T—s. Olge tervel Ehk saame pruukima. 168) T. E. P. S. Kui kadunud Jakobson oli seda lubanud, siis tema lubamise täitmist peame meie oma püha kohuseks. Edespidi aga ei wõi perekond Teie kuulutusi mitte enam ilma triikida, ajaleht isi saab küll endist wiifi ilma kätte saadetama. „ S a k a l a " 56 18. 188». Vastutaja: J. KLrw.