ju! tema koht juba oStetud ja tasutud on, oma kohta Nöuudmist mööda, kas suuremasse ehk wähe,masse  jägudeSse panna. Nüidue maksew seadus ei luba jeda mitte. Mitmesugused elukutsumised uõnudivad ka Mitmesugust maatarwitamist. Käsitööline wsib w ahe ma »maatükiga läbi saada, kuna ilma körwalise ametita mees »oma täit tegewust ja tööjõudu põllu juures piab tarwtjama.  Ja niisuguseid perekonna wõfust ehk koha pärijaid  saab ka EeStirahwa äraostetud suurema maade peale jääma. Praegu ou sarnane perekondlik eluseadlus ühe jugukouua krundi peal täitsa wõimata olnud, seda on , MaatükeldamisekS" nimetatud ja ka seadus ei ole selle ,poolt. Elu aga räägib siidiste niisuguste pärastese perekondliku  elu priitoimetuse poolt. Muidu ou iga üks, jeS sugukonna maksu Vanematest priiks ostetud koha pealt jeistele pärijatele walja piab maksma, selle täitmisega olnud ja kohi ou rutulise Väljamaksmise sunnil jvõeraste kätte läinud. Seda ei tule siis mitte ette kui juba on ühewauemate laSte wahel kohta ära jäutada. ,Siis on see pärija, kes põllutööd wähem armastab, ise„enesest  sunnitud oma jagu teise pärijale, keS enam põllu jõber on, kas rentima ehk ära müima ja suguwendlik v armastus Sekste ja Vennaste wahel jääb lõhkumata. ,See on nende ridade kirjutaja ajajooksul küpseks saanud i,mõte, aga kas see teiste põllumeeste poolt tuetust leiab. jeS seda wõib teada. Läbirääkimist oleks selles asjas jüll tõeste tarwis." X. (Meie arutamine jääb tulema). Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis kis, Heinakuu S. pääwal. Bulgarlaste Würsti-walimine näib liiwa sisse jooktnud ja seal kuiwamas olema. Walitud Würst, Prinz Ferdinand  von Koburg, wastas kutsumise peale tänuga, et tema walimlst wasta wötab, kui Sultan teda wasta wõtab ja suurriigid sellega lepiwad, olla ka kuulda lasknud, et tema ehk ka ilma Wenemaa lubata tuleb, kui seda esiteks saada ei ole, ja Venemaad tagajärel walmis tehtud asjaga lepitada  loodab. Ametlikult ei ole Wenemaa poolt teisiti lausutud, kui oodata oli, et Wenemaa seda Sobranjet seaduslikuks  ei pia ja sedamööda siis ka mitte selle kogu waltmist,  langeks see kelle peale iganes tahes. Wene lehed on wahe-aeal Prinz Ferdidandile Austria Erzherzog Marimiliani  lugu meele tuletanud, kes Napoleon 111. nõuu peale ja Prantsusmaa sõeawäe kaitsusel Meriko Keisrikrooni wasta wvttiS, keda aga Meriko Präsideut Juarez maha lt.sta laskis, kui Prantslased teda maha lätsiwad. Wahet siin küll ikka on, sest Prinz Ferdinand et läheks mitte wõera sõeawäe kaitsusel, waid Bulgarlaste eneste kutsumise peole, ikka wõtaks tema aga üht wäga kardetawat asja ette. Mis tahab üks weel tundmata noor Würst seal peale hakata, kellel weel rahwa usaldust, auuHlust ja armastust ära teenida  tnleb. Sobranje poolest läkitati ka kohe üks saadik Sultani juure, walitud Würsti kinnitamist paluma ja ükS tMiikliue saatekoud Prinz Ferdinandi juure, teda kui walitud Würsti teretama Prinz on saadikutele ühe raudtee-rongi walmis tellida lasknud ja neid selle kuu 3. pääwql Ebeuthali shlossis wasta wõtta lubanud. Mis wastust tema neile on anuud, see oli weel teadmata. Sultan tahta suurriikidega asja enne läbi rääkida, kui tema oma wastust annab. Bulgarias ei olla seda walimist  mitte nii ühel meelel hõiskamisega teretatud, kui sealt hakatuses mõne lehele kirjutati. Nimelt olla sõeawäe-pealikute  keskis, keda jo sealised kirjud ja segased aead kutsumata  polttikusteks teinud on, õige palju wastapauemtst oodata. Kõige pealt ou aga Prinz Ferdinandil oma sugukonna  pea, Koburgi Herzogi Ernst 11, luba tarwiS ja seda ei näi saada olema. Hakatuses kinnitati küll mitmelt poolelt,  Herzog Ernst olla seda luba juba enne annud, aga .Koburgi Zeitnng" oli seda ikka tagasi ajanud ja wiimane sõnum, selle kuu 2. pääwast ütleb, et Koburgi Herzogi perekoudlikkus kogus nvuuks wõetud olla, seda luba mitte anda. Kuida lugu sellega on, sellest ei ole õiete aru saada, Prinz Ferdinand ise olla aga kindla meelega wastawõtmise  poolt ja tahta enne kui Bulgariasse läheb, suurriikide  pealinnadesse reisida ja seal ise aSja korraldada katsuda Bulgaria Würstiks soowiwad teda Austria, Inglismaa ja Italia walitsused, ja ka Sultan olla omas südames tema poolt, et kord tülid Bulgarias lõpetatud saaksiwad, mis Türgi walitsust nüüd juba ligi kaks aastat  õiete hingata ei lase. Tema wasta on Wenemaa ja Wenemaa meeleheaks ka Prantsusmaa. Saksamaa ei taha oma pärast neist tülidest ühegil wiisil osa wötta, waid püüab mõlemaid laagreid wõimalikult lepitada, et kõige wähemast sealt poolt enam rahurttkumist karta ei oleks. Bulgaria walitsejad on Sobranje palwe veale paigale jäänud,  kuuni teada saab, kas Prinz Ferdinand tuleb wöi mitte. Ministrite tagasiastumist on Sobranje küll wasta wötnud, aga nnB Mintsterimn on jälle Stoilowi, tänise Minister-Präfidenti, juhatusel asutatud ja enamist kõik teised Ministrid on ka ametit nneste wasta wõtnud. Kõik Ministrid on Wenemaa waStased ja see on üks niisama  tähtjas kui ka.rd.etaw aegade-täht. Kui Prinz Ferdinand  mitte pea, ehk ka koguni mitte, Bulgariasse ei tule, siis lahkub Sobrauje wist ühest ära ja asjad jääwad niisama kirjuks, maad ja rahwast wintsutawaks, kui need tänine oliwad. Et Bulgaria asjad, lähemad need ka nii segaseks kui iganes tahes, üleüldist sõda leekama paneksiwad,  seda ei ole wist karta. Kõik suurriigid hoiawad ennast hoolega, seal Wenemaa meelt pahandada. ühelt teiselt poolelt ei taha aga mustad pilwed lahkuda,  on wiimasel aeal uueste mustemaks ja mustemaks läinud, ja kipuwad wägise mürlstamtst, wälku ja rahet Europa nurmede peale maha saatma. Asjad Saksamaa ja Prantsusmaa wabel on jälle nn pöuewale läinud, kui need ka Kindral Boulanger' Ministri-ameti aeal ei olnud. Mitte ainult ei pia Prantsusmaa walilsus otse awalikult ja ametlikult üht äraandjal? - palkajate seltskonda Oberst Vincenl'i ametlikul juhatusel, kes Clsass-Lothringi maid äraandjatega katnud on. nagu ämbliku wõrkudega, watd Saksamaa alamate kuri tagakiusamine, kes ameti poolest, oma asjatallituse pärast ehk era-teenistuseS Prantsusmaal elawad, nagu üleilmliste seaduste järel igas riikis teise riigi alamaid selle seaduse kaitfusel elamas on, on nii kurjast?  ülekäte läinud, et ükski suurriik seda oma alamate tagakiusamist ja awalikku teutamist pitka peale kannatada ei wöi, wist ka kannatada ei tohi, kui tigedate naabrite ülemeel mitte ülisuureks ei pia kaswatatud saama. Prantsusmaal  on kõik need majad üles pandud, aealehtedes kuulutatud  ja koguni nähtawalt märgitud, kus Sakslasi elab, ehk teenistuses on, ja aealehed ärritawad löppmata nende ja nende pidajate peale wihasekS ja panemad neid lausa needmise alla, kellega keegi ümber käia, kaubelda ega midagi  tegemist teha ei tohi, kui mitte ka sõimamise ja põlgamise  alla langeda ei taha. Selle kuu 2. pääwal pidafiwad  Prantslased oma suurt rahwuse-, s. o. esimese suure mässamise püha. Omalt maalt ja ka Prantsusmaa  walitsuse poolest oli Sakslastele nöuu antud, sellel pääwal mitte oma majadest wälja tulla ja ka omad uksed lukkus pidada, sest Politseil ei olla wõimust küll, neid ärritatud toore rahwa hulkade eest kaitseda. Ühe Saksa kaubamaja asjatallitaja kirjutab Caudry linnast Jaanikuu 24. pääwal oma leiwawanematele: /Auustatud herrad! Sellega pian Teile teada andma, et mina wäga paha aSjade läbi sunnitud olin, heile Caudryst ära minema. Pühapääwast saadik walitseb uiu otse üks kohkutaw meel Sakslaste wasta, mitmed herrad, nende keskis ka mina, peastwad häda ja waewaga surnukslöömise  eest; igal pääwal sõimatakse meid uulitsatel ja tunaheile öhta oli mcie uulits täitsa kinni. Meeletumad (turniad) waritfefiwad kuum homikuni kell 2 meie peale. Meie ametnik Raquet ei usalda enam wälja minna ja minu, kui Caudry Saksa kolonie 'kõige wanema liike peale, oliwad nemad kõige suurema wihaga waritsenud. Asi tuli ühest turni-pidust, mida 8e Cateau's peeti ja Zsamaa-liiga nöuukogust. Kõik Sakslased on hirmus. Tulewal Püha pääwal on kurni-pidu Caudrys ja Maire on kõigele Sakslastele ütelda lasknud, et nemad ära lähekstwad, sest et uusi kokkujooksmisi kardetakse. Sel wiistl ei ole wõimalik Caudrys elada. Mina olen ikka rahus ja lahkuses kõige Caudry wabrikantidega elanud, nii heaste ameti-tallituses, kui ka kodu-eluS, aga toore rahwa hulkade wasta ei ole wõimalik Võidelda ja mina olin sellepärast sunnitud, oma elu kaitsemiseks Caudryst ära minema. Kahtlemata saamad ka weel teised Sakslased  taganema, kuida ka kõik minu seltfllased arwawad. Minul on weel tähendada, et meist kellegist keegi selleks wiletsaks tagakiusamiseks wähematki asja aunud ei ole.^ Nii hulluks wõiwad asjad ühes riikis mlnna, kui walilsus  ennast opetamate hulkade peale tuetab ja Võimatumaks  jääb meeletumaid tujust taltsttada, mida meeletumad rahwuslased üles ärritawad, ainult sellepärast, et Sakslased  tugewamad oliwad, kui Prantslased aastal 1870 ilma asjata nende peale tungisiwad ja nende maid Nheiui jõeni ära wötta tahtsiwad. Ka teiste maade, nimelt Inglismaa ja Austria lehed hakkawad arutama, et Prantslaste pöörane  ja alatu wihawaen kardetawam on, kui Homikumaa küsimine, ja et Saksamaa neid alalist ärritamist kaua kannatada  ei wöi, mis pärast Boulanger' taganemist MiniSteriumU  ja pärast äraandjate protsessi Saksamaa Riigikohtu.  ees, meeletumatest ?isamaa" -käratsejateft kangemale leegile lõõtsutatud on, kui iialgi enne. Selle kõrwas näiwad aga Prantsusmaa seespidised asjad suurema rutuga  lagunemisele jõudma. Seitseteistkümmend aastat on Prantslaste nüüd kestanud, aga xwabad" walitfejad ei ole muud korda saata oskaNud, kui rahwast määramata maksude ja riiki määramata wõlgade alla toimetada  ja Prantsusmaad kõige Euvopa snurrtikidega peale selle aga ka weel Khiinaga tülisse kihutada. Kuida aga ülemal tähendatud, Prantsusmaa seeSpidised  asjad on kõikumas ja kipuwad lagunema. Respublika  chk wabariik tasasemas tähenduses! kuida see täniste Präsidentide Thiers'i, Mak Mahon'i ja Grivy all oli, ei näi enam kaua jälgel seista suutma. ÜHG poolelt kipuwad Monarchistlased. teiselt poolelt Demokrätläsed lõige käredamas tähenduses, Auarchistlased, f. o. mehed kes kõiki walitsust häwitada himustawad, ReSpublikat lõhkuma. Hiljuti oli Graf von Paris, Prantsusmaa Knninga-suguwösa  peamees, kes teiste Prinzidega ühes omalt isamaalt wälja aetud on, Jersey saarel, mis Inglismaa oma, aga Prantsusmaa ranna ligidal on. Senna oliwad suured  hulgad Prantsusmaa tähtsamatest seltskondadest teda kui Kuningast teretamas läinud ja tema on neile kinnitanud.  et tema igatahes walmis on isamaa peastmiseks tagasi  tulema, kui asjad nii kaugele jõudnud ja meeled nii kangele selginud on. Käredamatel wabalastel oli bimu selle üle ParlamentiS Ministerinmi poolt waslust pärida, aga see kiuSte-tegu näib esiteks weel tegemata jäänud olema. Nende hulk kaswada aga ikka suuremaks, kes walitsust ühe tugema korraldama käe alla anda soowiwad. Teiselt poolelt warilseivad Anarchiftlased, kelle wägewam kõnemees Rochefort on, kelle sekka aga ka Kindral Boulanger, Deroulsde  ja teised nendesarnatsed piawad Inetud saama, ja püüawad wabaduse nimel igaüks iseennast ainuS-isandaks teha. Rahwuse-piduks oli Anarchistlaste poolt suurt käratsemist  Prästdent Grevy ja Ministrite wasta ette walmistatud  ja rahwa-hulkasi ärritatud, neid igal poolel wiltskamisega  teretama, mis aga siete korda ei läinud. Me suurema salgu keskist, kus Rochefort ja teised seesugused mehed ise juhatajaks oliwad, on küll Boulanger' anuks ja Grevy teritamiseks käratsetud ja wilistatud, aga suuremad rahwa-hulgad on kära wastahüüdtUisega lämmWnud ja Politsei poolest on mõned üliagarad .isamaa-mehed" kinni wõetud. Ülepea on rahwuse. pidu rahulikumalt mööda läinud, kui arwati. Selle wastä on aga Anarchiftlased toore rahwa hulkade läbi hirmust kära teha lasknud, käi Kindral Boulanger Parisist Clermont-Ferrand'i linna reisis.  Parisist kirjutatakse selle üle: .Hotel du Louvre ees ootawad mõned tuhanded inimesi  Kindtal Boulanger' ärasõitmisi, laUlufl oma kangelase  peale lauldes ja /Elagu Boulanger!" karjudes. Lyoni wakshalli juures on suured salgud kooS. Seal müüakse tema medallionist ja piltisi ja lauletakfe laulust ikka löpesvnadega: „Il kaut gM revisaao!" (.Tema tagasi tulemtt!) Aega mööda on umbes 10,000 inimest kokku woolanud Kell 8 aeal tuleb Kindral Boulanger ühel healel karjuwav hulgad: „Il ns partria paa!" ja „Vjvs (.Tema ei lähe mitte!" ja .Elagu Boulanger!") Tema tõlda on kaksteistkümmend meest roninud,  kes teda ei kaha wälja laSta. Rongi liikumise peale ei olnud mõteldagi, niisama mähe oli wõimalik raudteed  inimestest puhastada. Jaama-ülem saatis telegrammi läbi Politseile sõnumit, keda seal pea ei olnudki. Waheaeal  oli Boulanger omas tötdas .minestanud". Kätepeal kandsiwad tema sõbrad teda wälja, hulgad andsiwad  natuke maad ja käest käeSse käies tuliwad üks klaaS õlut jä üks pudel wiina tema juure. Pärast jänu-küstukamist  suutis tema jälle käia. Tema tuikus üht mashina poole, kuhu raudtee-ametmkud teda peale tõstfiwad. Ärritatud  toore rahwa hulgad märkasiwad, mis tulemas oli, kogusiwad ennast mashina ümber ja katsiwad seda Mõne silmapilgu käitus oma ebajumala pilttdega. Kaks kõige agaramat .isamaalast" heitfiwad mashina ette maha, nagu tahaksiwad nemad mashinat ainult üle oma kehade edasi sõita lasta Mashina-juhataja, ainus mehiste mees jaamas,  laskis aga ärasõitmiseks wilistadä, mis .isamaalaste" tuhinat nii palju jahutas, et nemad rutemini üles kargafiwad,  kui maha heitnud oliwad. Kell 9, 40 minutit, sõitis Boulanger ühe mashina peal Parisist ära. AngoulsmeS  läks teina korralise rongi peale ja kaasa tulnud .isamaalased" saiwad seal maha jäätud. Kõik rongid oliwad selle kometi pärast kaks tundi wiiwinud. Toore rahwa hulgad, kui nägiwad, et nende ebajumal ometigi läinud oli, löhkusiwad esiteks wakshallis, mis nende käte alla sattus, woolastwad siis linna tagasi ja tegiwad aüustufe-kära  mäsfamise-samma ja nende-meeliste lehtede toimetuste  aknake all, kuuni Politsei neid laialt pillutas. Mratsemised  on kesk-ööni kestanud. Kõiki seda kära ott .Isamaa-liiga" ja Anarchistlaste lehed üles keerutanud. Lyom wakshalli ametnikud saawad seda kaua meeles pidama.  Oleksiivad nemad ennast segada lasknud ja rongist mitte aegsast pidada lasknud, siis oleksiwad need rahwa sekka sõitnud ja hirmust õnnetust sigitanud." Kõisie suurem wastatamine langeb aga Kindral Boulanger' peale. Tema kui soldat on esimeses joones kutsutud walitsnse sõna kuulama ja walitsust mässajate wasta kaitsema. Tema on aga ise nendega ühes nõuus olnud, keS seda seadusliku walitsnse wasta üleskeerutatud kokkujooksmisi ja käratsemist walmis toimetasiwad, ja on ise hoolt kannud,  et see aeg ärritatud hulkadel teada oli, milla tema teele minema pidi. Clermont-Ferrandis on teda niisama suguse kometiga wasta wõetud ja tema on komet-kõnedega waStanud. Mis piab küll ühest riigist saama, kuS seesugused  .rahwamehed" rahwast seadusliku walitsnse waSta wihale kihutawad, kuna waliksuftl wõrmust ega julgust