Tallinna Sõber M 29. iesjaS aastakäik. Tallinnas, A. Heina-km pääval IBBZ. UteSldnk aealehl Ecstirahwalk ma«l >« linnadcs. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajaS: aastas 2 rubla, 40 kop. Pool-aasias 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. K»»l»ws«d maklawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tlvl«tse» nmSta l HaK»»a«: ilndlor»'» pörlat, l»o»tmaj««. HketerSurgls : K. MW. Kartus W. Zust. - - Kernna: O. AudkwMa. Nah.»»e«« t A. AMH. haises: A. Ktidewtrst. Lapfatu»! O. A. LoWerg. Aur<s«»«e»i W. Aa»ge. Maak: kuida MaraniS kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichh orn. Elab BaltiZn», kirjad L-Uieti (Baltischport v!»»««iH.vop,B.Z Reaister: Wanameeliscd, wabameelised ja rahwamehed. Omaalt maalt: Tallinnast: Kl l samaarast. maa rahwokoolid. Piiskop Filareti mäleStuse-tiri. - Päranduse maksud. - ..SüMa - Pöörand tuul Lihunik Stcinl. - Uus Hakenrihter. Rahe. PoSti waliisuse kuulutus. Petnbargift : Wrged »arr»d. «Stgrd w?nab. Koolt waliijnjed. Paberraha. ..Nnssj" ja ..Strema". Riiast: 'Wkepealikatt wadctu». Wmshawist »«,ge wibm WSerall marll - saksamaalt. Au«iria»Uugrumaalk. Inglismaal!. -- Türgtmaalt. Kopenhagmch. Schwc>«st. - > Egypinscst. . Rmcemkast. Jut« leol. Wanameelised, wabameelised ja rahwamehed. (Lõpetus. III.) on iseäralise osawusega R. kihekonna kirikuõpetaja  sissetulemisel) kokku arwanud ja on leidnud, et tema aastas umbes 6000 rubla saab. Meil ei ole himu seda rehnungi ligemalt läbi waadata, meie tahame seda usaldada ja kõiki tenvekS tõeks pidada. Aga ühelt poolelt ei näita see teise taSku waritsemine ühegi auusa Eestimehe  tegu olema, waid langeb Sozialdemokratlaste ja Kommuuistlaste nukra kadeduse sarnakseks, kes jõukamate jõudu waesemate keSkis jagama kihutawad. Teiselt poolelt ei tunnista see üksik ette näitus weel ühtigi. See wõib jo olla, et mõnel kirikuõpetajal rohkem sissetulemist on, kui just igapääwaseks elutarwitusekS kulub. Aga see ei koorma jo kedagi. Seda kõiki on juba wanal aral määratud  ja need, kes pärast, waba kauplemise teel, maksualust maad ja pinda ostfiwad ehk rentisiwod, need tundsiwad maa ja pinna koormat ja arwasiwad seda ostuhinnast ehk rendihinnast  maha, ehk see oli juba thalre aru ehk rukiwaka aru tegemise juures maaja pinna hinnast maha arwatud. Saaksiwad need maksud, need real-koormad mahendatud  ehk koguni maha jäätud, siis peaksiwad nende hinnad, õiguse pärast, Liiwimaal thalrete ja Eestimaal rukiwakkade  juure arwatud saama, mille järel omast kohast jälle rendid ja ostuhinnad määratud saamad. See koguduse ehk rahwa warandus. mis ehk siin ja seal nüüd ühe kirikuõpetaja ülespidamiseks liig on, mida aga edaspidi kogudusel ehk rahwal wäga hädast tarwis läheks, see langeks fiis nagu kingitus seal taluperemeeste tasku, kus talukohad juba müüdud on, ja seal m õ isnikude  tasku, kus talukohad weel mitte müüdud ei ole. Mis kasu oleks aga sellest kogudusel, ebk ra h - wal? Aga meil on ka weel neid kihelkondast, kus kirikuõpetajatel  nii wähe sissetulemist on, et nemad sellest elada ei wõi, waid et nendele mõisnikude poolest iga kord lisa antakse, kui uus õpetaja kutsutud saab, ja et nemad kõrwaliste  ametitega, nagu kooli pidamistega ennast aitama peawad. Et sellest kogudusel kasu oleks, seda ei wõi küll keegi mõtelda ega tõeks tunnistada. Kuida näitaks aga see wälja, kui ühes kihelkondas koguduse warandust üksikute  kohaomanikude kätte wälja jägatakse, künni teises kihelkondas  muud nõuu olema ei näita, kui maa ja pinnareal-koormaid  kiriku heaks kõrgemaks tõsta? Aga sellega ei ole asi koguni weel mitte oksas. Need kihelkonnad, kus ehk õpetajal rohkem sissetulemist on, kui tema omaks igapääwaseks elutarwitusekS kulub, need on enamist ehk on ikka nii suured, et üks õpetaja juba nüüd oma ametit mõeduwalt täita ei suuda, edaSpidi aga weel wähem suutma saab, sest rahwast sigib igal aastal juure ja meie loodame et rahwa igatsemine selle iseäralise kirikuõpetaja ametitallituse kohta kaswab, mida iseäranis hingekarjatfe tallituseks nimetakse, mida mitte kirikus ei tallitata, waid rahwa juures, kodu. Uks auustakud kirikuõpetaja (Hasselblatt Karufist), kes uüüd juba mõne aasta eest surnud on, ütles kord : .Kihelkond ei peaks suurem olema, kui et kirikuõpetaja iga oma koguduse liike juure, jala minna wõiks." See on ehk esiteks meie kodumaal weel üleliiane pärimine et aga suurem jägu meie kihelkondadest liiga suured on, see on waidlemata tõsi. Seda on ka möeduwas paikas ära tuntud ja mitmest kihelkonnast on meie päiwil kaks ehk koguni kolm tehtud, ja teiste kihelkondade kaheks lõhkumist on juba nõuuks wõetud, ja see nõuu saab täidetud, nii pea kui kiriku ehitamiseks ja kiriku ametnikud? ülespidamiseks  nõuu leitud on. Kui nüüd ka R. kihelkond nii suur olekS, et seda kaheks ehk koguni kolmeks lõhkuda tarwiS läheb, kulda fiiS? ,Sakala" ja temaga üheS teised lagakidulajad parimad, et R. kihelkonna koguduse kiriku wara sealise talukohaomanikudele ja mõisnikudele, koguduse jõukamatele  liigetele kingitud, otse sõnaga: pillatud saaks. Juba sel põlwel ehk ka tulewal põlwel peaksiwad aga R. kihelkonnast kaks ehk kolm tehtud saama. Jääwad kiriku heaks kandatawad koormad selleks, mis need nüüd on siis leiakfiwad ehk kats, ehk ka kolm õpetajat oma ülespidamist. Saamad aga nüüd real-koormad  jäult ehk täitsa koguduse jõukamatele liigetele kingitud,  fiiS peaksiwad kihelkonna uue jägamise juure? uued real-koormad maa ja piuna peale pandud ssama, ehk peawad maksud hingede peale pandud saama, see on: waesem rahwas peab maksude osa wõtmtsele suuuitud saama, millest waesem rahwaS nüüd wabaStalud ou. Saamad uued real-koormad seatud, sitS peawad juba kõik maa ja pinna omanikud neist ühel wiistl osa wõtma. Nüüd on aga real-koormate all seiswad kohad selle jäuu odawamalt ostetud ; keS pärast kohtasi ostaks see peaks juba wabastatud koha eest nii palju rohkem maksma kui see koht real'koorma kautamise läbi hiunakamakS sai. Pannakse pärast jälle kohtadele maksud peale, siis tehakse jo nendele filmanählawat ülekohut, kes wabastatud kohtasi kõrgema hinnaga ostnwad. Need arutamised ei ole mitte paljad mõtte kujustused; asi saaks hiljemini ehk waremiui tõeste nenda olema, kui ,rahwameeste", nende küpsetamata politikusle kihulamised tõeste möeduksiwad ja täidetud saaksiwad. Aga selle peale ei ole mõteldagi, ja seda teadwad , rahwamehed" ise ka wäga heaste. lialgi ei saa RiigiwalitsuS lubama, et koguduste,  rahwa awallk warauduS, üksikule meeStele kingitud ja laiali pillatud saab. Kõik awaUk warauduS seisab Riigiwalitsuse kaitsemise all. ja Ewang. Luth. usutunnistuse  kirik» ja koguduste warauduS seisab Keiserliku Kindral-Konsistoriumi iseäralalife ülewaatamise ja hoolekandmise  all. Wõib olla, et mõnelt poolelt neid realkoormaid  raha peale arm ata tahetakse, millest Ewang. Luth, usutunnistuse kirikud ja kiriklikud ametnikud üleSpeetud  saamad. Wõib ka olla. et see tahtmine täidetud saab. Kas sellest aga kogudustele ehk kirikule kuidagi abi tuleks, see on koguni täitsa teine asi. Kellel maailma aSjad wähegi tuttawad on, see teab. kuida raha hind kõigub. MalguS" kaebab, et H. kihelkondas möldrid iga paari weskikiwide pealt kiriku õpetajale ühe fia kintsu maksma peawad, mille raskust 22 naela peale ja naela hinda tS kopika peale ar>rab. Saaks see kints nü»d raha peale arwatud, siis tuleks mõldrel 3 rubla 30 kopikat maksa; oleks see kints umbeS 30 aasta eest raha peale arwatud, siis maksaks tema 66 kopikat. Raha hind käib riigipaberite  kursi järel ja kurS käib selle järel, kuida riigi seespidine  majapidamine parema ehk madalama järje peal seisab.  Meie loodame, et Jumala ja meie targa ja kindla Keisri abiga meie riigi seespidine majapidamine pea paraneb  ja selle järel ka meie kurS paraneb. Saksiwad ktriku  heaks kantud real-koormad madala kursi aeal raha peale arwatud, siis saaksiwad koorma kandjad kahju; saaksiwad  need kõrge kursi aeal raha veale arwatud saanud, siis saakS kirik kahju. Ühel fia kintsul ja igal teisel tarwilisel asjal on aga ikka oma kõikumata tarwisusc hind. On meie kurs kõrge wõi madal, fee ei mõedu mitte sugugi ühe fia kintsu toitmise jõuu kohta. Kui ,WalguS" pärast kirjutab, et H. kihelkonda? .möldrid oma paremaid suutäist hingekarjasega jagama peaksiwad", siis ou see ükS könettän, millega üksi ükS halw watm halwa rahwa wtha kihutada wSlb. Meie loodame, et H. kihelkonna möldrid kõrgema hariduse järje peal seisawad,  kui ,Walguse" toimetaja, ja et nemad ennast seesugusest  halwast halpuiest eksitada ei lase! MiS tahawad siis meie .rahwamched" sma tigeda äSsitamistega nende real-koormate wasla, mis kiriku heaks wauast seast saadik maa ja pinna ja kohtade peal seisawad?  Maha jätka ei wõi RiigiwalitsuS neid laSta, ja kui need maha jäätud saaksiwad, siis oleks sellest üksi mõnel iõ>iün!i,i! mehel kasu, kogudusel rahwal olrta jc ilii oga kahju. Saamad real-koormad nüüd raha prali' siis saaksiwad koorma kandjad kahju, kuida ell? wõib. L-ltksiwad need enne raha peale arwai»d  ui? oleks kirik kahlu saanud, ja see saakS ka sits itta olciua, kui real-koormaid ühel aeal raha peale ariraiokse,  kus meie kurS kõrgema kui keskmise järje peal seisab. Wökame kõik need aSjad kokku, siis peame tunnistama : ,Rahwamehed" tahawad üksi agaj rahwast oma oleku peale wihale ärritada, tahawad rahu rikkuda ja tüli tõSta. See ei ole aga mitte õige rahwameeSte eeSmärk, see on SozialdemokrallaSte ja Nihilistlaõle eeSmärk. Nii kana. kui meie ,rahwamehed" rahwale mitte iga aSja õiget täheudul! asjalikult ei seleta, waid ükst aga tolmu  ü!eS kceriiiawad ja rahwa meelt segawad, nii kaua ei wõi meie neid mille sigeiks raawameeStekS radma sõbiadeks ja juhajatekS pidada, nii kaua saame ikka kõuemärgid kõrwa panema, kui neist kahewaäriiiõlell  ,r.ibwameeStest" jutt ou. Mis , Eesli PoStimeeS" selle oma kirja seeS lõppeks Ecsttinaa laiucikjuli kirjutab, sellega näitab tema, et tema neid ega seadusi n tunne ega «usta, ehk tema näitab himu, maarahwast seaduse waSta tormi jooksma kihutada, nagu seda kahewääritised rahwamehed ikka teinud on. Meil ci ole se! korral aega ega ruumi sellest rohkem kirjutada,  wõib olla, et meie pärast selle poole tagasi tuleme. Seda aga reamc meel lähendama, et see niisama suurt n'.iuuttwi!elj-ssi näitab, kui ülekohils rahwa waSta on, ise kõewal istuda >a meclesegawaie kirjadega külamehi ühe maini! peale taaka, tust nemad iialgi muud saaki kuju kanda ei wõi, km mu hkusi. Nenda tegiwad seda meie .radmamebed" mullu Veeril, nenda tegiwad nemad seda täna mu komade Mihkli kiriku waldaS, nenda on nemad seda igas paikas teinud kuhu oma salalikku keelt kandfimad  Olawõijale >a sõdrade naul tuliwad nemad, laskfiwad  ennast kiita ja iaiknwad omale raha maksa ja ei hoolind sellest, el nende eksiiamad tembud ja kõned mõne auuia mehe rahulist koduelu lehkufiwad, mõnda auusat meest wangirõl-re ja õnnetuse sisse saaksiwad. Seda teeb ~EeSli PoSlkmces" siin ka weel taga järel Peeri walla lalukohtade krunditamise asjuS, millest ütleb, et temal selle üle ..protokoll kaes oiekS. Kes seda .protokolli" kirjutanud  ja ,EeSti Postimehele" saatnud, seda meie ei tea. Seda teame meie aga. et Peeri mõis walla maast midagi omale wõtla ei tahtnud, et mõisaherra ka kuuendiku kohe tast edaspidi rentijate kätte jätta tahtis, et need tülid Peeri rahwal umbes 1300 rubla maksnud ja mõne mehwangi  saatnud en. Seda kahju on ,rahwamehed" rahwale  saatnud j kalulikkn taimel ei ole rahwale nende sõnakülwist  ja nende asutatud veel kusagil