nskaago 'Sa : ci Al-ermndor 'elle asja sees hirmsasti  Md. Ms moio mõlemata nraegr.ii ja inloman rakn or. ära riinneaed. Tcio neõesiaio kui raske me: olr. 'es asjas on ja misnegeesi mõiilnn raa e.ra neer. r.r..-.a e raena rean. näa aar.re aoid cenalo neolda. kas 'ee nänniks, et ma ära iäden, kanr.e.e. kangele, knd keegi mind ei tnr.no ja koegi rr.nl: ei kn Sea ei ole mille nii nõrk, kni teie aonaee, era . ..rne nsr.a eerr.e. i:r. neer näa rasknn ei olsks ja ma radn 'aaknn. Rabu ega rõõmr. ei reki m.a nir. mine leida. knS iga an äke e...ea ar m . m. oa ree r.e eee.el eele noeesn.  e eee. . ..a n.raeeee narre nn on ja rd.a or. rr ee l..ere ...er. eale- errr er. e e r õe rea eeel. oee rea aer. ra .e - er.e...e aar...ee raae.e '.aeeeeer. . alõlirn aai".as. crnanline ra.a.a. mina oi eea e... r er. ee rea eele ane.e e eri nõe eõ.o. raoeenae ja .ra.leer.ae. i.e.a rae. ee ee....'./ .eel.a na era e.eear rrrrr.e. ..ja era l.ore e ka nala ari.ele. ea n.io aonaas. r!gr. koma okner.r.e. mis n.eznne eal ea. arm.aa-amos, ja n'alde"'cs roie jnnre raoan erõarav: mn reie oi roa miaao. knidaS ta e aieare ajal teie nm-aü ennrod oli ja oi zeäoma! .ga rkl roio jnnron oi ladknnndN' .Ja. ja." iitlos ta ja reanknoas motos oma noad, ..naa man 'Saa 'eo oli nagn arm.aõlns, aga äi." arenaeans ei oland ka m.iuo. llsm. ega malreme  ei ete tal m.ir.n neastn mareo ja soe jnst cea man araloeinn rõdi. md laske ninad, bra totz- tcr, minna, ma palun teid; siin on, nagu kukkuks see tcrivc maja minu ja mu õnne üle sisse." „Teic peate ka reisima" wastas tohter otsust andes «nii pea, kui teie seda aga soowile, kas Home juba. „ Tänan maga! ütles tq rõõmust särama näoga, "see on see esi mine kergitus. Tehke mulle seda head ja paluge minu abikasat, et ts tuleks wccl näimast korda meie jutule; ma ci wõi seda mitte tema eest marjul hoida. Muretsege, cl ta õige rea tuleks mind teeb see asi üsna kartlikuks  - aga see ci wõi teisiti olla. Ja on see raskem mcõdas, siis saan ma jõudu ennast tulemasse wastu eue matmista." «Ma teen seda, armuline proua, mi pea kui teie abikaasa tagasi tuleb; praegusel silma pilgul on jg AarlsruueL asja talituses, ja saab alles nelja päcwa pärast tagasi oodctud." Paula dunlcd liikusimad malusalt. Nkmdu, oh muidu ci läinud la mine jalmamagi, ta pidi Paula käest tvna ~c la häsl i" seltsi wõtma ja nüüd mõis ra müwcks päcmats ära reisida, ilma ct iclle iõnagi oleks nilenud l Kui kaugel seisis juba i emast see aeg, täis nooruse lusti ja armastusi, kuidas oli see temast nii ruttu Mõõda läinud «Home, armuline proua," ütles arst, oma tübair käite mõttes, kui ta ilma asjata Paula poolt mastusi oli oolnud „home tulcu ma leid jälle maatma, ja loodan nüüd teie rammu rutulist  tagasi tulekut." Paula jäi oma koha pääle seisma; ta mõtles  Aleksandri sa oma ees seisma miimase jutustuse  pääle. Oigeks ajada ei tahtnud ta ennast mitte, sest ta uhkus seisis täielt selle wastu; maid ta tahtis talle ainult seda öölda, et ta ära läheb sa ialgi enam tagasi ei tule. Ta tahtis meel kord nende silmade sisse maadata, mis teda armastanud, meel kord seda häält kuulda,  mille kõla misagedasti tema südant rõõmustanud  oli. Aga kui ta seda enesele ette kujutas,  siis tundis ta, kuidas ta raminn ja uhkus abikaasa ees olles kadusiwad ja ta ei tahtnnd mitte nõrk olla, ta ei tohtinud seda mitte; Ehk küll süda lõhkeda tahtis surmamas piinas, abikaasa ei pidanud seda nägema, et ta ära minnes tema poole oleks tagasi maatund, see on selle poole, kes teda ja tema aur. pannusse oli tallanud. Kuidas oleks aga see, kui ta enne ära läheks knd Aleksander tagasi tuleks?! Tee mõte lendas tui uss! ta wüsinud peast läbi. Jah, tee nutmine  oli :ema ees, ehk kui üks mals kindlus, millest tema iüda midagi ei teadnud, Aü rutu kui >ee m.õie iulnud oli, nii samma ruun pidi ta ka läibeind laama. Ta andis oma elle '.võimisest  oma tüdrukule teada, järgmisel päemal juba iakiis ta ära reisida. ststärg jääb tulema.) kuulu järele >7- rupla olla csimist korda näha olnud. Mnhnst. Uigu panga kiwi, uiilkest Saarlane  22 numbris juba kõneles, lõhutakse nüüd enne Jaanipäcwa edasi. Sada sülda kiiva on Pceterburi tellitud. Paris koha omanik, kelle piiris see kiwi on, saab üks rubla kuut sülla pääit. Räägitakse et senna edeSpidl saada üks -vabrik ehitatud, kus sellest kiivist maguesia saab ivälja puhastatud. Läheb see jutt tõeks, siis saab see rahwale ja iscrauis selle päris koha omanikule  kasuks olema, sest see pauk auuab mittu sada tuhat sülda kiwa wälja. ' I. Id, Õiendus. Saarlase 5. lisalehe numbris „A iv w a ra m a tu" kohta olla inõued armauud nagu peaks see üks uus seadus olema, mida rahivaZ  täitma peab. Mis ~Anuva ramat" on, seda tähendasime mõõda läinud aasta wiimascL numris, sellepärast arwasime meie sellele mitte enam seletust  tarwis olemat, maid tähendasnne lühioelt: „scletuS mana aasta iviinunes numbris." Siin nimetame meel uuesti „Awiva ramat"on kuskilt kiriku raamatu kogust käsikirjas leitud, millcS 8 ivana aja seadust sees on, aga nendel ei ole nüüdse aja kohta enam midagi mõju, maid meie awaldame seda sellepärast et Saarlased äramärkawad  kuidas nende esiwanemate elu Illi) aasta eest oli. Su keegi „Awwa ramatu" seadust nüüdse aja seaduseks pidanud ja selle juhil pulmad kaheksa  pidulisega, poole piita õlle- ja kolme toobi mnnaga, ühe! päewal ära pidanud, siis olgu rõõmus, sest ta ei ole sellega midagi kahju saanud, maid kasu; on aga keegi suurema! mõõdul pidust pidanud, siis ärgu kartku, et ta selleparast kaheksaks  päewatS „'.vce-leiwa oim kar.Zli istuma" pannakse,  nagu „Awwa rammu" st.Mus stda nõuab. Tartust. Viimasel koosolekul, 17 lunil on EeSli rirjam.ecsic selts ülle kommisnoui keele tuudjeuest ja .irst.m.ecStesl mo.liuud, kes ül>ise kirja miin eest reab boolt kandma ja stda jalale scad"ü  st. ui.. tue.o .ui j..i ui.iisto i t.st lo stlliedemaun, üll ..te, st... i st iv ii oui i i kiruulueiajad ?iolcken, Bergm.o.uu. Kallas. ruun i kimauuu.g canä. rllevl. aillui st.uuiõ.ut.ujad Uiiiiill Kiud..- lliiggol. Org, stum SSu.. .--.. uü.iii. stai., Mu:, Tülk ja Kõriv. st. m. Wmbaust, 18. Junil. Täna homiku kellu kümne ajal jõudsiwad Keiserlikud .Kõrgused Snnrivürst  W ladimi r Äleksandr o iv i t s ch ja tema kõrge abikaasa SnurwürStinna M aria P a iv l o w n a siia. Pärnust. . SuwiSte pühad, mis nii igatsusega oodati, on meil jällegi möödas. Selle püha tähtsus on meil selle usn pidajatel  muidugi ületnhtjas ja iseäranis meel, et see aeg just sell kõige ilusamal kesk suwel,  kus kõik puud ja roosi lilled oma magusat lõhna õrnal tuule ohul, üle maa laiali kannab: Ilmad oliwad mäga ilusad ja ilma mihmata. Rahmas sõitis aurulaewa „Felliniga"  esimese püha homiku kell 6. Ruhnu saare „rohilisesse," ligi sõitjate! oli. bl reisi pealt maksa. Õhtu kell 9 oliumd nad jälle Pärnu all tagasi. Wäilsemad aurulaewad sõitsiwad kaaslastega Smtl za Tammistu mõisa alla „rohiliscsse," kus nende iga aastane käima koht on, mäga ilusa metsa all kõige jõe kalda peal 4 —S wersta Pärnust. Pääle suwistc pühi 4 Jaani kuul tõstis waiknc tuul mere poolt pisut pilme ränka üles ja pea lagunes see kaunis laiali  üle maa; need piisad, mis sealt tuliwad, kadusiwad pea jälle tulise kuiwa liiwamulla  sisse ära; peale wihma sau puhus wiredad tuult, mis liiwa tuule sambas üles keerutas. Põllu mehe lootus, sume milja poolest on pea lõppemas. Kartohmlcd kõrgemas paikades on nii wäetimad ja kolletanud lehtedega kui ka odrad, kaerad, sui rukkid, linad ja muud aja wiljad, ei tõuta põllu mehele head lõikust. Wihma oleks iga päew kibedast? tarwis. Heina aeg on juba käes; aasad ja nurmed puu paljad, sood ja metsa alused heinamaad ainult lips rohtub, mis maha niites samla ja rohu tuikasse ära kaub. Wacne lugu. Pärnu Saksa koguduse Nicol a i kiriku torn saab mälja poolt klinkre kiivist tehtud, on pea malmis saadawal. Ümarik mahe jügu saab RiiaS rauast tehtud. Arwatarse  sell iuwel malmis saamal. Libaus, 19. Innil. Eile õhtu jõudsiwad Keiserlikud Kõrgused siia ja saiivnd maale astudes sõjawac ja muu ametnikude poolt teretatud. Linna nõunik Zimmcrmann teretas kõrgeid wööraid  linna nimel ja andis neile hõbe waagna pääl soola ja leiba. Linna naesterahwad andfiwad  Suurwiirstinualc ühe lillekimbu. Kõige päält läksiwad Keiserlikud Kõrgused siit Weue kirikuse. Korterit pidasimad nad Anderüsi majas. Rahwa poolt oli osa wõtmine iili mäga claw. Linn oli iga pidi toredasti ehitatud. Peterburist. Bulgaria wür st Aleksander  on jälle õige palju Wcne lehtedes kõne all- Lehed ci ole würstiga sugugi rahul. Ta on lepingu wastu eksinud, sest ta on Bulgaria ja Numelia parlamendi liikmed ühte kokku kutsunud,  kuna lepingu järele mõlemad riigid lahutatud  parlamendiga peawad olema. Mõni ajaleht ootab ja nõuab, et Wene maa wägiwallaga peaks würsti sundima lepingut pidama. „Grashdanin"räögib  otse sõimamise iviisii ivürstist ning arwab, et ta omale raha kogub ja siis, kni ta kord ametist lahti saab, jälle Saksa maale läheb mureta elu elama. Greeka kuninga proua on oma lastega Odessa linnast läbi reisides 27. Junil Peterburgi jõudnud ja säält PawlowSki sõitnud. Teisipäewal, 17. Junil lõuna ajal, läksiwad  Keisri Majcsteetid. Keiserlikud Kõrgused  Sun r w ü rst Auujärje p ä r i j a, Suurwürst Georg A l ek sandr o w it s h ja SuurwürSti-Praua Ks enia Aleksandr own  a Aleksandria aurulaewa sadamast Keiserliku sõidulacwa  „Zarcwna" pääle, et sellega IV kimm 12 pääwaks Soomemaa skäridesse sõita. Kaasa läksiwad  Hofmarshall Wnrst Obolenski oma abikaasaga, Flügel-Adjntant Graf Olsnfjef ja Suurwürstide kaSivataja abiline, Wirkl. StaatSrath Hcath. „Zarewnat" saadawat Keiserlikud sõidulaewad „Slawjanka" ja „Marewo", ja tuurtükipaat „Burja".  LaewuStiku kommandõr on Kontre-Admiral Bassargin. Teisel päewal on Keisri Majcsteetid  Helsingi lahele jõudnud ja laewustiku Baräsundis  ankrnse heitnud. Ohtu! laulsiwad Helsingi  üliõppijatc koorid. Minema kuu 20. püewal on Riiksrathi otsust kmilutatatud, mis wõlglaste wangipancmist Baltimaa  kubermangudes ära keelab sa 23. Lehekuu