Omalt maalt. Tallinnast. Lugejad mäletavad küll veel, et Genator Kahhanow' i juhatusel üks kommWon Venemaa  wallawalitsuSte uuendamise Üle nõuu pldamaS on. Kuida nüüd .NowoSti" kirjutab, olla see kommiSfion oma tööd lõpetanud. NõuuwStmised ei ole küll weel awalttult tuulutatud, aga mõnda on wälja helisenud, mida ikka tähele  panna wvtb. Talurahwa wallakogu d u s e d, keS täntne walla ehk külakonna asju tallitasiwad, saada niipalju muudetud, et nendest edaspidi kõik seisused osa wvtawad, keS maal elawad. Talukohtute juure tulla Lepituse kohuS, kelle eeS MaSju seaduslikult tallitaba  wõib, kul need ise seda soowtwad, kelle wahel tüliaSju  on. Õigust oma wallawanemat ja vallakirjutajat  ise valida, peawad wallakogudused kautama. Politsei aSjad langeda Kohakonna-prtstawi (eranavoü WMMVB), ülevaatamise ja hoolekandmise asjad Aohakonna-ametmehe (vMoeWW) kätte. Ametmehe abilised saada külawanemad, Prtstawt abilised Politsei soldatid wõi shandarmid ehk SotSkijed (eorenis) olema, aga ükst jala, kuna endised ratsa shandarmid ära kautatud saamad. Mõiöuiludele saada ViguS antud, oma Pristawi ja oma SotSkijed pidada, kui nemad ise palka maksavad. KeS edaSpldt vallavanemaid ja kirjutaid valib, seda ei näi .NowoSti" sõnumisaatja teadma. Maakonna-nõuukogude ja Rahukohtute asutamine Baltimaa kubermangudes, on ka sellepärast wiiwinud, et Kahhanowi kommiSfion oma nöuupidamiStega wiiwtS. Kui need sõnumid õiged on, mlda.NoivoStiS" leitakse, siis on küll ka meie kodumaa oma maakohtute ja walttsuse muutmise ligemale jõudnud. Meie loodame aga, et meie maa eestseisus uit palju meie wallakoguduSte eest koStab, et neile oma wanemate ja kirjutaja  walimise õiguS puudutamata jääb. Venemaa seeSptdtSteS  kubermangudes seisab talurahwaõ madalama järje peal, on paiguti fuureS waesuseS ja ei ole fiiS ka seda omatallituse õigust otete tarwttada oSkanud, mida rahwale anti. Meie kodumaal on sellega teine lugu olnud; kusagil ei ole viina raandad valimistele mõnu annud ja kusagil ei ole walitud vallavanemad walla-asju raisku ja rikki ajanud. Meie loodame fiiS ka, et kõrge Riigivalitsus meie wallakoguduSst ka edaspidi rohkem usaldab ja nende omatallitust kitsamale ei pinguta. Muidugi on selleks meie praeguse maa-eesisetsuse eestkostmist waja, ja selleks on jälle waja, et maa-eestseisuse ufalduS wallakoguduSte peale et kahane, waid kindlaks jääb ja kosub. Usaldust meie kodumaa seisuste wahel kinnitada, peab fiiS iga mõistliku kodumaa kodaniku püüdmine olema. Seda soowib ka meie Keiser ja Herra ise, kuida Tema enese sõnad tunniStawad. Kas peakflwad küll Sakalased nüüd jälle .silmameega" meie kodumaa wallakogudustele sedasama .õigust" pärima, wõi .paluma", mis ehk meie laiema isamaa wallakogudustes  maksma pannakse, kus rahwas weel mitte nii kõrge järje peale saanud et ole? Tallinna Linnasaadikute koguS, selle kuu 3. pääwal,  sai nõuukS Metud: 1) Selle kogu endist nöuuwõtmist  täita ja alewite pea-uulitsates puumajade ehitamist ära keelata. 2) Priikaewud Tolli ja Pitka uulitsa nurgal, Börsi maja eeS, Dellingõhauseni maja ees Laial uulitsal, Uuel uulitsal, Wene uulitsal, Vanal Postuulitsal, Harju wärawa ees ja Vangi kaew Falki teel, on 1. Mihklikuu pääwast kinni panna. Selle waSta saamad priikaewud lahti jäätud ehk lahti tehtud: Suurel turul, Weneturul Wtruwärawa eeS, Narwa maanteel Vocke maja juures, Weike ja Suure Tartu maantee nurgal, platst peal Harjuwärawa eeS ja Alimani ja Falki parki uulitsa nurgal. 3) Karjawärawa weSktt ära müta ja selle weSkt krunti kruntraha peale anda. 4) Realkoolt ehitamiseks ltnna Jmmobil-bankist selle koolimaja peale ja nõndanimetatud  Brinki maja peale raha laenata. Ehitamiseks on linna poolt 145.000 rubla lubatud ja sellest on tänine 74,298 rubla wälja antud, miS aga esiteks teisteks tarwituStekS  määratud summadest wõetud oli. 5) Uks jägu Pärnu maontee ja Tartu maantee majaperemeestest oli juba wtimasel koosolekul palunud, et need linnajäud maa aluSte torude läbi kulwakS laStud saakflwad. Nüüd panivad  nemad seda aSja uueSte ette, tõutastwad omalt poolelt  poole kulu kanda ja teise poole tarvis linnale raha laenuks muretseda, mis eest linn neile S protsenti maksaks. See sai Linnasaadikute kogu poolest waSta wõetud. selle kaubaga, et nemad oma jäu rahast selle kuu 15. pääwani wälja maksakflwad ja teise jäu Mihklikuu 1. pääwani laenuks  totmetakftwad. Teiste kaupade keSkts, mis ehitamise külge puuduvad, sai weel seatud, et torud ükst põhjavee ja tervituse wee alla laskmiseks, mitte teiste kraawide fiSse viskamiseks tarvitatud saada tohtwad. Kes selle waSta teeb. see maksab esimesel korral 50 rubla, teisel korral saab tema maja kohaline toru kiuni pandud. KeS nende linnajäaude  majaperemeestest nüüd sellest ehitamisest osa ei wõta, pärast aga torudest osa wõtta tahab, fee maksab oma maja suuruse järel, selle luba eest 50 tunni 150 rubla. Tallinna Linnapeaks on herra W. G retfseuhagen  walitud. -- ÕnnesoowimiSte eest, KeiSri-Majestätide kroonimiseks, on teiste keSklS ka Kõigekõrgemat tänu kuulutatud: Eestimaa  Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuõpetajatele, Lihula ja BaltiSki linnalastele, Tallinna ja Lihula tuletõrjujatele, Türi kihelkonna mõiSuikudele ja talukoguduStele, Kuusalu kihelkonnale ja kirikuõpetajale. Krasnojarski ja OmSkt rügementidele, keS pühade aeal Tallinnast Soome maale lätstwad, on nende ülema kommadirija, Keiserlik Kõrguse Suurwürst Vladimir Aleksandrov ttshi poolt tänu kuulutatud, nende auusa teenistuse ja korralise ülespidamise eest. .Valitsuse Teadaandja" kuulutab, et sel aastal 218,000 meest oma söeawäe kohuse täitmisele kutsutud saawad. Kuida juba kirjutasime, oli Sakalaste esimene loom VIHulaS, kaunis head saaki annud. Kui palju rahwast ennast salwida laSkis, see on ikka weel segane; ühed kirjutawad  100 hingest, teised 400—500 hingest. Riia Piiskop  oli selle peale Audra ja Mihkli Preestrid Lihulasse saatnud ja Lehekuu 31. pääwal on teine parm salwitud; seal ei olnud aga rohkem, kui 20—30 hinge. Sellest on näha, et Sakalaste töö mida nemad nüüd juba peale aasta seal, ja mitu aaStat üleüldse teinud on, pea aSjata oli, sest kõige EeSti rahwa kohta et tähenda see salguke palju. Tagakihutamisest et ole ka nüüd puudu. Mitte Üksi kõrtsides  ei waritse Sakalaste saadikud, nagu ämblikud oma wõrgu sopptS, waid ka telegrafi postide külge on nemad oma kutseid kliisterdanud, jälle nagu ämblikud, kes oma wõrku rohukõrrest rohukörrele punuwad, kärbseid oodates, kelle südame werd nemad wälja imeda .ihkawad". Lihula  möllamist on kohtud ja ülemad wait olles pealt waadanud,  wist ei tahtnud nemad oma rahulaewaga tujumere laenete sisse sõita ja meeletumat kahinat weel suuremaks kaswatada. Neil woib õigus olla. Mingu tuju enne natuke üle. Kuida kirjutakse, olla ka Lihulas juba Vene kiriku ehitamine plaanitud ja selle asemeks Lihula kiriku talukoha maa, alewtku lõunepoolises otsas, wälja walitud. Meie tunneme seda paika wäga heaste ja tunnistame,  et see õige osawast wälja walitud on. Aga saame imeks näha, kas Sakalased selle .suguwenna" kohta ka natuke .silmawett" walawad, keda sedawiifi tema efiwanemate  elupaigast wälja kängutakse! Meie arwates peaksiwad ülemad ja wanemad palutud saama, et nemad selle aSja kohta maksmaks teekfiwad, mis selle üle Eestimaa  Taluseaduse 88 1, 2, õ ja 9 ütlewad. See kutseklri, mida Sakalased mullu Lihula ümberkaudu maarahwa  keSktS wäljalautanud, see seisab nüüd Saksakeeli .Ewangelt Pühapääwa Lehe" seeS. Meie loodame, et ka EeStikeeli alguSktrt pea meile toimetatud saab, ja tahame  seda fiis ka oma lugejatele ette panna EfitekS wõime teatustada. et selle kirja sepistaja kinnitab, tema olla seda Karl Robert Jakobsoni waimus kirjutanud, ja et see kiri waledest nõretab ja otsekohe Keisri enese sõnade  waSta käib. —Ka lubatakse salwitud meestele .hinge maad", see on: Sakalased lubawad krunditatud talukohad ära lõhkuda ja kõikuwais kildudes aast-aastalt oma.kõige rahwa" kätte anda. Sakalased kuulutavad Eesti talarahwale  sõda; aga Keiser walitseb tänu Jumalale! Kuida on Sakalased? Teie kinnitate ikka, et Jakobson tõe armastaja olnud; Jakobson kinnitas, et tema Lutheruse  kiriku ustaw liige olla, ja et tema EeSti talurahwa nõuumeeõ olla. Nüüd lõhutakse meie kiriku kogudust tema nimel ja tahetakse meie talukoht: tema nimel lõhkuda! Kas mitte keegi Jakobsoni jüngritest üles ei astu ja tema mälestust nende eest ei kaitse, kes teda lausa walelikuks tunniStawad ja fedawtifl tema põrmu teutawad?! Selle uutmoodi Katekismuse kõrwa, kust Sakalaste nüüdne juhtoinas, Dr. Weske oma . neljandemat käSku" õppis, selle kõrwa lisab nüüd .Walgus" ka ühe uutmoodi Biibli. OmaS tõrelemises .Eesti Postimehe"  ja .Olewiku" wasta, see on herra Pastor Hurti waõta, kirjutab .WalguS" oma Nr. 43 seeS: . sest Hurt on ligi 20 aastat EeSti rahwale .head teinud, ega teda miski süü pärast hukka ei wõi .mõista ic. Nõnda räägib Hermann, ehk küll meie rah.waS  nii mõtleb: kes koerust teeb, see kolki saab! Ka .pühakirjas seisab, et Aadamalle just .sellepärast ärakeeltud puust söömine .andeks et antud, et ta enne kana aega .waga meeS oli olnud. Jah, waadake, herra .Hermann, kuidas Teie loogika just rahwa ja pühakirja .waStu käib." Meil näitab, nagu oleks .Valguse" .meie rahwas", .pühakiri" ja .loogika" kõik ühes uutmoodi sortsipottiõ walmiS keedetud, see on Sakalaste tindipottiS. RiStirahwa ja sedawiifi fliS ka EeSti rahwa pühakirjas, ei seisa seesugusest  .Aadamast" mitte üht sõna, kellest .WalguS" fitn räägib. .Valguse" .pühakiri" on wist ka Genfis, Barkj, Ttido ja teiSte seesuguste .toimetajate" tehtud. Selle kentsaka kirjatüki .loogikat" jätame nende lehtede arutada, kelle waSta see kirjutatud on, ja tähendame aga weel, et kirjakesele Ladina kelli salmile „äMiens awieus Loeratos, Lsä mazis awioa juhtsõnaks otsa ette pandud on. Seda salmikut on .Valguse"  tartlased ühe tuntud Baltimaa sõimukirja pealt leidnud,  suure rõõmuga koju kannud ja hale-naljaka ülbusega oma wiletsuse katteks tarwitanud. Pangu.nemad ka mitu kullatud sadulat oma fia selga, ratsahobust ei saa fiast fiiSkt. Tahawad nemad kord jälle seda Ladina keelt salmikut  pühakirja ja logika solkimise katteks tarwitada, fliS anname neile nõuu, sedalnatuke .muuta", nagu nemad kõiki seadust ja elukorda .muuta" püüawad. Kirjutasu umbes nii: " (Zorrumpo klatouom, eorrumpo Looratew, KsÄ msssis eorrawpo vsriwtsm. .. Ehk tahawad nemad juhtsõna oma salanõuu kohaliseks teha, fiis kirjutagu: ?!atoms, zwieus vouati, däsximus ivimieus Lstorum est. See on kibe „vsritas«, aga ei ole wiga; ega lugejate suurem hulk sellest aru ei saa! .Virulane" kirjutab üht haledat lugu Tallinna töõrahwa  talwisefi hadast, kus tööd puudunud aga seda rohkem  nalga olnud, ja nüüdsest wiletsusest. kus üks teise peale tikub ja pääwapalka maha rõhub. Mis nõuu .Virulane"  selle häda wasta õiete annab, sellest ei ole aru saada, sest .kitsas wärawas" on jälle natuke takistust olnud  M palju paistab wälja, et.Virulane" töörahwast .Keisri hiilgawa trooni poolt" abi ootama juhatab. See nõuu on ekfitaw, sest selle hiilgawa trooni pealt ei jägata mitte wõerast omandust, waid kaitsetakse seda. mis igaühe oma on. Meie arwateS aitab fiin üksi see, kui rahwale nõuu antakse, maale jaäda, maa tööd teha ja mitte nii suurtes parwedeõ linnadesse tungida, et wiimaks üks teise tööd ja leiba käest ära kiskuma hakkab. Maal ei ole jo nii suurt töö puudust ja Sakalased ootawad jo isegi.paremat  aega", kus sulastele enam nii palju palka ei makseta.  Külap fiiS wist maal rohkem sulaste ja töörahwa otsijaid on, kui sulaseid ja töörahwast. .Rahwamehed" sõlmawad korralist leiwawanemaid.orjapidajaks", korralist teenijaid .orjaks". Sedawiifi õpetakse rahwast korralist teenistust põlgama kaswatakse määramata .priiduse" tuju ja kaswatakse lahtise rahwa hulka, keõ linnadesse kokku woolab ja wiimaks muidugi enam tööd ja leiba ei leia. Sellest tuleb see häda. Aga just häda tahawad seesugused .rahwamehed" sigitada, sest häda põllul õitseb nende nisu! Eestimaa kirikuõpetajad on selle kuu 14. pääwal korraliseks nöuupidamiseks Synodiks, kokku astunud. Harjumaa Manngerihti Sekretäriks on Oavä. jur. B. Mechmershausen, Läänemaa Manngerihti Sekretäriks  clauä. Hiir. A. Gabler walitud. .Kündja" on oma lugejatele KeiSri ja KeiSri- Praua pildi, ilma hinnata saatnud. See on üks kena ja tänu waärt kingitus. Üleüldse peame meie tunnistama, et Mülleri trükimaja Riigas, .Kündja" eest palju hoolt ja kulu kannab. Meie kardame selle juures aga üht et kulud suuremad on kui kasud, ja et Mülleri trükimaja  pilka peale ära tüdineb, kulu kanda, nii rikas ta ehk ka on. Ka LindforS'i pärijate trükimaja Tallinnas, kannab ikka weel muist meie lehe kulust, kui meie ka juba hinda kõrgendama pidime. Aga jälle kipub tüdimus tulema. Hinda ei wõi meie enam kõrgendada. Ehk tuleb rohkem lugejaid, kui ilmad ja silmad selgiwad! Kuida .Rakvere Teadaandja" kirjutab, on Rakwere  Eesti Seltsidele 30. Lehekuu pääwal, kõrgema käsu peale, kohalise kohtu poolest kuulutatud, et nemad edaspidi oma pääwakorda enne koosolekut Kubernöri herra ette panema  peawad. Meie arwame, et see pingutus neist .saadikutest" tulnud on, keda kõrged ülemad sel talwel Peterburgist koju tagasi faatsiwad. KaS on küll EeSti rahwal seda kahewäärilist kuulsust waja, et need .Seltsid", keS ennast ilma mõistliku rahwa lubata, nii suure käraga .EeSti Seltsideks" ja .rahwameeleliseks" kiidawad, Politsei  ülewaatamise alla pandud saamad? Neile on ka meie poolt lahket ja tungiwat nõuu antud, kuida nemad rahulikult elada ja õitseda wöiksiwad, aga nemad sõtmawad,  künni teaduS nende kätte tuleb ja teutuse wart kõige rahwa peale langeb. Eks oleks aeg seisatada, edasi ja tagasi waadata, enne kui rahwa ja rahwuse wanker kummuli  kraamis on?! BalttSkist. Herra Theodor Fabian on BaltiSki  Vogteikohtu wanemakS ja herra Peter Sõrensen Vogteikohlu kõrwameheks kinnitatud. Mär jamalt. Märjama möisaherra, BaronHuene on KeiSri Majestätide kroonimise mälestuseks wallakoolile 2 wakamaad aiamaad, 9 wakamaad põldu ja 30 wakamaad  rohumaad kinkinud. Keilast. Wana Keila kirikuõpetaja, PaStor Karl Georg Fick on selle kuu 12. pääwal, omaõ 82. eluaastas  ära surnud. Kursi kihelkonnast kirjutakse meile: »Sest armastusest? mis karja karjatsega ühendab, oleme 8. Jaanikuu pääwal KurstS elawat tunnistust oma silmaga