Tallinna Sõber « 48. KolmaS aastakäik. Talli»»»?, 27. Talwek»» pääwal Wl. UleiUdilk kkkleljt Eestirkhivklt mal ja likkades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajas: saStaS 2 rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas s rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt K kop. Tellimised wöetakse wasta t Tallinnas: LindfsrsN põrkate trükimajas. Neterburgis: A. H. Seelandt, va-suopeuaa H b 4. - Jartus: W. Just. - Ncrnns: K. KudewUta. -Aakweres: L. Watlly. Näides - A. SeidelSerg. Kaplalus: H. A. Kollverg. Knresaares: Ph. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichh orn. Elab Baltiskis, kirjad Kiwad Baltiski (Baltischport vaaristeuik.Noxrr..) Register : Baltiski Meremeeste-kool. - Tallinnast: uus seadus. - Uus aealeht. - Margused. - Jmretumat kirjad. - Sakala ja vr. Jaunftn. - Mart Mitt. - Petcrburg-st: vr.P-rag°w - ProtseS. Moskwast: Kaduud raha. Liunasaadikud. Warshawist: Rööwled. Mutawist: Maapaaw. Wilnas! - Kaduud raha. Wõeralt maalt: Saksamaalt- Migipiiäw. -» AnStria-Ungrumaalt: Tillid.  Prantsusmaalt  : Kiriklikud tülid. Inglismaalt: Õnnetus. Türgimaakt: Tülid. Ameerikast: Prästdeut Garfieldt mõrtsukas. Sissesaadetnd. Jutu leht: Kalamehe tütar. Kiriku teadused. Baltiski Meremeeste kool, selle tegewus ja diplomiga wäijaastund õppijate õigused. Aastal 1867, Jaanikuu 27 pääwal Kõigekõrgemast kinnitatud seaduse põhjusel sai aastal 1875 Baltiskis Meremeeste-kool asutatud. See kool algas 1. Talwekuu pääwal 1876 oma tööd kooliõpetaja herra Feldhuhni juhatuse  all, ja on seda sellest aeast saadi? hoolusega, osawufega  ja õnnistusega edasi teinud. Üleüldse on selles koolis 74 õppijad olnud; nende seas oliwad 42 Eestlast 22 Sakslast, 9 Daanlast, 1 Soomlane.  Eksameni ärateinud ja diplomiga wälja astund on 48 õppijad; nende seas 24 Eestlast, 14 Sakslast, S Daanlast,  ja 1 Soomlane. Kaugesõidu kippari diplomi saiwad 3 Daanlast 1 Sakslane, ja 1 Eestlane; kaugesõidu tüürmanni  diplomi saiwad 6 Sakslast, 4 Eestlast, 1 Soomlane;  teised saiwad rannasöidu tüürmanni diplomi. Haiguse  pärast on üks. wähese waiwuannete pärast ka üks Eestlane, muude aSjade pärast üks Sakslane wälja astunud. Teistest on muist oma õppimist poolele jätnud, muist tahawad  edespidi eksami ära teha, ehk nemad peawad enne weel seatud aea mere sõidul käinud olema. Kui meie selle peale mõtleme, et nimelt Eesti sugust õppijad suuremalt j ault muud teadust Meremeeste kooli kaasa ei too, kui aga nkfiseda õpetust mis külakoolis saanud  on, fiis peame imeks panema, kuida nemad enamiste ühe ainsa talwe käigul oma teadusi nii kõrgele kosutada suudawad. Meie oleme kooli raamatutest, mida herra Feldhuhn suure lahkusega meile ette pani, näinud, kuida nimelt losep Meybom ja Johan Romm Sagadist, meresõidu riistade  ' Baltiski seisupaika maailma kera peal tähtede jarel  ? suure osawusega üleswõtnud on, et õigemat üles- wõtmifi üksi aga kõige peenemate mathematika tööriistade abil korda saata wõib. Eksami juures on MeremeeSte-kooli õppijatel küll see suur kergitus, et nende käest mathematika teaduslikku põhjustamist  ei pärita, maid sellega leppitakse, kui nemad aga aru saanud ja meeles pidanud on. kuida mathematika õpetust  meresõidul tarwitakse. Siiski peame tunnistama, et meie ühegi palja sõna peale uskunud ei oleks, et selles üht noort inimest nii lühikese aeaga nii kangele saata Wõib, kuida seda Baltiski MeremeeSte-koolis silmaga näinud  oleme. On siin öpijate kerget arusaamist wõi vpetataja  osawat õpetusewiisi rohkem kiita, selle üle otsust teha, ei ole meil fiin esiteks meel wõimalik. Wäga kahetseda on, et meie Meremeeste koolil meel asjalikku EeStikeele kooliraamatut ei ole. mida peale kooli meremeestel ka edaspidi meeletuletamiseks ja edasi õppimiseks  tarwis läheks. Herra Feldhuhn aitab ennast esiteks  Saksakeeli ja Inglis keeli raamatutega. Nende järel saab õpetatud ja õpijad kirjutawad omad rehnungid ja mathematika arutegemised oma käega puhtaste üles. Seda oma käega kirjutatud raamatud wõtawad nemad kaasa ja peawad selle abil kooliõpetust meeles, niipalju kui meresõitud  seda ise meeles pidama ei sunni. Herra Feldhuhnil  on uõuu, ise üht Meremeeste kooliraamatut Eestitelt  kirjutada, aga muidugi tarwitab fee töö oma aega, ja kes trüki-kulud kandma peab, see on ka meel teadmata, sest seesuguse raamatule ei ole iialgi niipalju lugejaid ja ostjaid loota, et müümise läbi trüki kulud wõiksimad kantud  ja kaetud saada. Kirjutaja tööpaigast ei wõikS muidugi juttu, olla ja'sellest tema küll ka juttu ei teeks. Loota on ikka, et meie ka rahwassbru leiame, kes trükikulu kannawad. Igasugu meresõidu riistu on koolile Kroonu poolest tarwitust mööda rohkeste antud. Söeawäe kohuse täitmise poolest seisawad diplomiga Väljaastunud MeremeeSte-kooli õppijad nendega ühtes järges,  kes kefkmistetst koolidest, Gymnastdeft ja nende sarnalistest  läbikäinud on. Zaaniknu 27. paamal 1867 Kõigekõrgemast  kinnitatud Meeremeeste-koolide seadus ütleb selle asja kohta: Mehed, kes läbikatsumise põhjusel kippari ehk tüür,  manni graadt ja selle kohalist diplomi saanud on, saa,wad  kohalise kohtu poolest vaSfid määramata sea peale, , nemad än rekrutiwõtmisest ja pearahast priid, nii kaua, ,kni nemad kanbalaewade peal teeniwad. Kes meremehe ,ametil ilma täielise põhjuseta enne maha jätab, kui tema ,50 aastad manaks saanud on, peab oma endise seisuse Mse tagasi astuma ja oma, määramata aea peale antud , passi tagasi andma, mis üle kohaline kohus walwama ,peab". Passide poolest on pärast see muutuS tehtud, et passid  kaugema aea peale antud ei saa, kui kolme aasta peale. Kes uut passi saada tahab, see peab tunnistust tooma, et tema ühegi kauba laewa peal meresõidu teenistuses seisab. Aastal 1874 autud Weneriigi Söeawäckohuse Seadus, mis kõiki seisust selle kohuse täitmisele kutsub, on muidugi ka Meremeeste koolist diplomiga Väljaastunud meeste õigusi  muutnud. Nemad seisawad selle poolest nüüd 11. jäutuse koolide kaSwandikudega ühe järje peal, kuida juba ülemal tähendasime. Need õigused on: 1) MeremeeSle-koolist diplomiga wäljaaStunud õppijad  wõiwad kui Priitahtlikud ehk Wabalised oma sSewäekohust  täita. Nemad teeniwad siis Maa-Alawäe pelg Tallinna Sõbra lugejatele. Meie valume oma -mustatud lugejaid, uusi tellimisi õige pea nendes Paikades ülesandel, mis sell- lehe eesotlas seisawad, ehk mida kuulutuste  keskis aeg-aealt awaldame. Tellijad palume oma adreSst täitsa ja selgest kirjutada, et iga lugeja oma leht- oma enese adresst peale takistammaniisama kõrgeks jääma, kui see sel aastal on. Teeb laientatud lugejate-ring seda meile iganes wõimalikuks, siis tahame lisalebt-de läbi ruumi laiendamise eest hoolt kanda. Tänine ei tahtnud see wõimalik olla. Ikka meel on Andfors'i paniate truklmaia lootuses tulema varema aea peale, selle lehe kulu ja sissetulemise kaalu omalt poolelt korral hoidma pidanud. Meie lehe siht ia maim saamad selleks jääma, kuida hakatusest saadik oliwad. Osawötmme EesNrahwa -dendusest alleshotdwa, see on tuntud  kindla ia rahulise pinna peal, kõikumata tõe ja õiguse abil, lugu pidamata kiustlikude ja tigedate erakondlaste pahaks kaänannstest ia teutannstcst. Tõde ja õigust peame meie Ühesuguseks, kõige seisuste ja suguarude kohta Uksi sellel pinnal arwame in-ie rahwa. eluõnne ,a rahwuse aun kosutada  wõima ja kosutama tohtima. Et kahesugune mõet hirmus on Issanda ees, et kahesuguse mvedu tarwltaiad, igawese Aumala igawese seaduse iärel iseenese tulu ia auu hauda kaewawad, seda ei taha meie iial salata. Tehku teist keelelised lehed sedasama; puhklgu igauks oma wärawa alt siis saamad teed ja tanawad puhtad olema. Meie leht on Eestirahwale kirjutatud, mitte Saksa ega Wenerahwale, >a peab siis. ikka ?a EMikeeli Mkute lnimeste ja rchwaste kohustest rääkima, mitte üks, õigustest. Uksi seda õigust tohib iga üksik inimene ja rahwas pärida, mida ka teisele anda tahab. Kes Eestirahwak üksi aga määramata pärimistele, teiste õiguse lõhkumisele, moetmisele kahesuguse moeduga Wutawad, need kaewawad Eesti rahwa eluõnnele ja Eesti rahwuse auule hauda, need kibutamad EeStirahwast tulise piMga ~edaff" tundmata teqemast hoidku meid Jumal ! Mis iial kindlal, ustawal pinnal selge ja puhta riistadega Eestirahwa kasu. nõuab seda tahame igatahes heaks kiita ja kõigist wöimust tuetada, tulgu see nõuu Eestlaste eneste kesklst ehk ühegilt teiselt ustawalt poolelt. Mis kabewääriline on sellest "Oime nii kaua mait olla, kui see ennast Mitte wagiwallaga ette e, tungi, kui rebasesaba salalipu alt waya e, Msta M otsekohe'ehk °mäs kaugemas mõnus Eesti rahwa ja rahwuse alleshoidmise, meie Tartu koolikonna har.duw üleüldise rabu ia usalduse, tõe ja õiguse peale kipub, selle wasta tahame kindla «ulgusega woidelda, kiitku see ennast ka tuhandel keelel ia Pasuna bäälel ~rahwuslikuks" ehk peitku oma salanõu» kõige kõrgema ja pühama lipu alla- . . . , . . , ... . , . Kes nendes Püüdmistes ja nendes tõrjumistes meie poole hoiawad, neid palume meie, seda edaspidi e awama tegewusega üles na,tada,km seda täUine tehtud on. Kes sel aastal meid oma auustatud kirjadega, oma nõuuga ja oma löuuga tuetasiwad, neid taname sooiast südamest oma enese, kõige varemate Eestlaste ja kõige tõsiste rahwasõbrade nimel. . ... .... . Edasi Jumala abiga, Ristiusu õpetuse ja meie Suure Keisr, seaduse teel! „TMNNÄ Sõt»M tMMktllS,