1) TobolSki kubermangus: Rõishkowo asutuse» 170 Eestlast, 330 Lätlast, Mulina külaS - . 110 , Soome Pudene kttlaS 180 Omi jõe ääres nuhtluse asutuses  430 » 410 , teiSteS paikades , 100 » Kokku 780 Eestlast, 950 Lätlast. 2) JeniSseiski kubermangus, MinuSstnski Uaakondas, waSta Khiina piiret ja müüri: Werhuaja-Bulauka nuhtluse . asutuses 860 Eestlast, Lätlast, Nishnaja-Bulanka nuhtluse asutuses v 800 v Irkutski kubermangus 50 » 50 v Kokku 910 Eestlast, 850 Lätlast. 3) Samaara kubermangus: Wikowaka TsheSnoSkowka „ külades 745 Eestlast, Lätlast. Samaara ltnuaS 110 » 20 , Nowo-Useni maakondaS kolmes  asutuses 480 „ - Kokku 1335 Eestlast, 20 Lätlast. 4) SimbirSki kubermang. 400 Eestlast, 330 Lätlast. 5) Woroneshi kubermangus, Bogutsheri maakondaS. . BO » «) Kaluga kubermangus, Shisdra linna ligidal. . » 140 » 7) Kaana Saksa asutuses, Pjatigorski ligidal ..... 40 » » 8) EeS-Kaukaafia EeSti asutuõteS 1480 ? 15 » 9) Taga-KaukaastaS: EeSti asutus Suhhum-Kalee ligidal . . 50 , -- ? soldatid 70 » 15 , era-inimefl 20 - ' Kokku 140 Eestlast, 15 Lätlast. 10) Tweri kubermangus: Rshewt ligidal Eestlast, 100 Lätlast, Osttashkowi linna ligidal . . 50 » » Bologoje ja Saretshie rautee jaamade wahel. . - 60 » Kokku 50 Eestlast, 160 Lätlast. 11) Saratowi kubermangus. Läti-asntuS Aleksandrowbki- VoSselok. Wolski maakond. Eestlast 300 Lätlast. Kõigist kõiki 5133 Eestlast, 2860 Läilast. Neist maakondadest, mis Twerist, Kalugast, Orelist, Kurõkist ja Kharkowtft Lääne pool, Doni Kasakate maast ja Jekaterinoslawi, Kherssoni ja Tanria kubermangudest za maakondadest ei olnud tähendatud leht täielist sõnumit ,Eesti Postimehe sõnumite järel on Läänemaal rahwast Wene uSku heitnud: Lihula waldaS; Matsalu, SaStama, Tuudi ja Watla waldaS; Moose, Mõisaküla, MaSsu, Wirtsu. Padrema ja Mõtsu waldaS. ja Oiderma waldaS. Suure»» jägu usuwahetajatest on mõisa sulased, lahtised inimesed ja waesemad taluperemehed, Mõtsu waldaS  ka mõned kohaomanikud. MõneS perekondas on isa üksi ehk isa laStega ehk jäult laStega Wene uSku heitnud, kuna ema ükfi, ema laStega ehk jäult lastega Lutheru e usku jätwad. Wene usku heitnud taluperemehed et ole oma kohtade kiriku-maksust maksa tahtnud, aga need maksud on oksjoni teel wälja päritud. Mõned on ennast Lutheruse usku tagasi palunud ja ükS olla ka Lutheruse kirtkuS armulaual  käinud. Esimeses pesapaikas, see on Lihula ja Wirtsu ümberkaudu, olla see liikumine nüüd seismas. Kuida kuuldakse, on ka mõned inimesed Martna kihelkondaS ja teised Wältkse. waldaõ, Wigala kihelkondaS, oma usutunnistust  wahetanud. .. , Linda " Seltsi koosolek selle kuu 5. pääwal on õige tormiline olnud. Direktoriks walitud herra Weitzenberg  on pitkemas kõnes seletanud, et Selts tasum se >a äralahkumise teele astuma peaks. Suurem lägu hääledest olnud aga tema nõun waSta ja sellepärast et ole tema Direktori ametit mitte waSta wõtnud, ehk wist küll õigem: herra Weitzenberg on Direktori ametist tagasi aStunud, sest tema tallitas seda ametit juba mõned nädalid. DtrektorikS  sai selle peale ,valitud tishler Schreim Peterbur. gist ja tema abilisteks Käbi, Althoff ja Saar, keS 10 pääwa käigul asjatallitust kätte wõtawad. Kmda näha, on siis nüüd endise walitsuse waStalised walttsust ja juhatust oma kätte wõtnud. Uue walitsuse liigetest tunneme meie näult aga üht; meie loodame, et teised ka nii kindlad ja uStatawad mehed on, ja meie soowime neile õnne nende okkalisel teel. Omalt poolelt wõime meie aga nueSte seda nõuu anda, mida juba mullu aimud oleme: Liuda" Selts wõtku oma tallitust ja tegewust rohkem kokku Eesti Kaubalaewa Seltsiks. Kõik wälised aSjad peawad wdimalikult wälja tõugatud saama, see on: Suur maja Tartus, suur ait Tallinnas ja kõik kodused ja wälised pudu-kauplused saagu kindlal kaubal uStalawale käele wälja üüritud ja wälja renditud, kui iialgi ilma suurema  kahjuta wõimalik, fiiS koguni ära müüdud. Eraseltfidake  laenatud kapitalid saagu tagasi päritud, niisamati ka, kui ehk koguni erainimestele midagi laenakud on, sest .Linda" ei ole kellegi laenumaja. Laewad saagu ustatawate  asjatundjate läbi takseritud. Siis saagu sel ustatawal  põhjusel aru tehtud, kui palju .Linda" aktsiad sel silmapilgul tõeste wäärt on, ja see hind saagu tõtt mööda aktsionäridele kuulutatud. Wõib olla, et mõni aktsionär esiteks natuke kohkuks, aga sellest ei ole suuremat wiga. Otsekohene auus tunnistus teenib ja äratab usaldust, juba Eesti nime auu pärast peakfiwad aktsionärid alandatud hindadega leppima ja nemad ise on jo omaõ peakogus otsuseks teinud, et .Linda" Seltõ mitte tasumise ja ära lahkumise teele ei aStu. Seda arwame meie ka paremaks sest tasumise teel olekfiwad ehk aktsiate hinnad weel alamale  majutatud saada wvinud, kui need tõe poolest on, ja kui .Linda" edaSpidi oma tööd kindlamal joonel tegema hakkab, kui see SeltS ennast tõeste ainult selleks muudab, milleks ta asutatud on, see on Eesti Kaubalaewa Seltsiks, fiiS wsiwad aktsiad Jumala abiga pea jälle oma täie ehk ka kõrgema hinna peale tõusta. Kõige pealt peawad aga kõik kahewäärilised kangelased, nagu need, kes õiete ei tea, kas nemad oma Eestikeeli nime W ga wõi V-ga kirjutama peawad, ei tohi Seltsis ega Seltsi ametites sallitud saada, sest kahtlus mis nende peal seisab, wõib sealt kergest kõige Seltsi peale libiseda ja auusamate ringkondade usaldust häwttada. .Linda" on esimeses joones meremeeste ühendus ja meremehed tarwitawad ühetasast tuult. Otsekohesel ja kindlal teel wõib .Linda" pea niisamati  õitsema hakata, nagu .Austra" õitseb. Kui aga ja kahewäärilised püüdmised ja tallitused, ka edasvidi  Seltsi sisse jääwad, fiiõ saab see tulema, mida meie juba hakatuses ja ka mullu ette ütelnud oleme: Ema Linda saab jälle ühe järwetäie silmawett  w ala ma, uüüd aga mitte enam oma mehe surma pärast, waid oma la st e eksituse pärast.— .Linda" Seltsi uus walitsuS tallitagu auuga, kindlusega ja osawusega oma waStatawat ametit ja Jumal andku õnnistusi! Meile on.Linda" Seltsi kohta rahwa keskist üks kiri tulnud, mis seda aSja natuke teisiti arutab, mida ruumi puuduse pärast tulewakS nädaliks jätma peame. Üks kole-hale juhtumine paneb neil päiwil Eestimaa kõrgemaid ringkondafi sügamast liikuma ja leinama. Mullu oli Kindral von Mohrenshild katseks  ühe ratsawäe salguga Nishni-Nowgorodist ratsa Peterburgi  sõitnud, see katse oli wäga heast korda läinud ja sellest sai palju räägitud. Sel talwel katsus Suur-Lähtre herra, Emil Baron Schilling, üks endine ratsawäe pealik ja Georgi-Ritter, ka üht pitkemat ratsasõit». Oma kutsari saatusel sõitis tema omast .mõisast, 90 werSta, 4V, tunniga Tallinn). Ka sellest ratsasõidust sai omal aeal räägitud ja Tallinna Saksakeeli lehtedes kirjutatud, ja Baron Schilling on weel suuremaid ratsasõidu tükka ette wõtta, ja nimelt ka Berliini sõita lubanud. Tema kälimeeS. WaSta mõisa herra Karl von Knorrtng, ka üks ratsasõidu kangelane, oli selle oma sugulase sõidu ja lubamise üle awalikull kohut mõistnud, wist ehk ka halwaks pidades ja pilgates, oli seda ühe Austria Grafi sõiduga wõrreldanud ja sellest palju alamaks pidanud. Wõib ka olla, et kälimeeste wahel enne midagi tüli tuld psleS, nagu seda paraku sagedast ligisugulaSte wahel nähakse, kus see siis enamist walusam on kui wõeraste wahei. ja et see wana tuli fiiS uueste üleS leekaS. Selle kuu 4. pääiva öhtal oli Baron Schilling oma kälimehe poolt theatriS seletust pärinud, mis nii käredale sõnawahetauusele wiis. et herra v. Knorrtng Baron Schilliugit Püstolite peale kutsus. Kõik lepituse katsed ei mõjunud ja kaksiwõitlemine sai selle kuu 6. pääwal. pärast lõunat Kadrinthalis, wõeraStemaja  .Hotel de France" aidaS peetud. Tingimised oliwad rasked kolm kuuli 15 sammu pealt. Juba esimeses käikuS oli herra von Knorring käest haawatud, teises käikuS läksiwad mõlemad kuulid mööda. Jälle katsusiwad  käemehed, Kersä herra Baron Pilar herra v. Knorringi  poolt ja Kloodi herra von Derfelden Baron Schillingi poolt, ja teised pealtwaatajad lepitust teha, aga asjata. Jälle saiwad püstolid laetud, kommando peale kõlafiwad kolmandama käigu paugud ühel hoobil. 3lma Hääleta langes herra v. Knorring maha ja ott paigal surnud; kuul ott tema seitsmema küljeluu kõrwast sisse, läbi kopsu ja südame läinud ja teiselt poolelt wälja tulnud; Baron Schilling oli lõua alt kergest haawatud. Baron Schilling on alla 30 aastat, herra v. Knorring oli peale 30 aaStat  wana ja jätab noore abikaasa kahe weike tütrega leinama.  MiS tülid ehk wõttlejate wahel weel olla wõisiwad,  see on teadmata, aga kohaliste ringkondade awalik osawötmine seisab Baron Schillingi pool. Selle kuu 6. pääwal suri Eestimaa Kubermangu- Archlekt, Wirkl. Staatsrat Gabler äkitselt ära. Schwarzenhäupteri  maja ukse ees langes tema maha, sai koju wiidud ja heitis pea hinge. Gabler oli 64 aastat wana ja oli 45 aastat teenistuses seisnud, kus tema hoolsus ja osawuS temalle kõrgemat auunime ja mõnda auutähte saatis. Tulepanimise kahtluse pärast on Tallinnas 13 inimest  kinni ja 7 Politsei walwamise all. Wiimased kaks, Juudid Schimmel N. ja Hirsch R., saiwad selle kuu 3. pääwal kinni pandud. -—Teiste kurjategude keskiS on kolm rööwlit selle kuu 2. pääwa õhtal, Strohmi kõrtsi ligidal, Hans St. peale tunginud, kes Tallinnast oma koju, Harku mõisa sõitmas oli, on teda uimaseks peksnud, tema saanist 4 siakintsu  rööwinud ja siis ära jooksnud. Kui Hans St. jälle natuke toibus, siis sõitis tema linna tagasi ja otsis abi. Kui ka kuritegu pimedas tehtud sai. siiski on herra Pristaw Ina juba kaks rööwlit ja nende rööwi üles leidnud. Äkitselt ära surnud lukusepp Strandeli surnukeha külgeS on nüüd nii selgeid surmatähta leitud, et tema maha maetud sai. ,Wirulane" on kord õige selgest üles näitanud, kui wähe tema meie maa ja rahwa elust teab. Oma Nr. 10 sees jutustab see ,rahwa kasu" nõudja, et Wihulas,iga saunamees" aastas 350 sülda puid raiuma pidada! Meil ei ole Wihula asjad mitte tuttawad, aga see mõis on wana aru järel 18 adra suur. Seal peab siis kõige wähemast 30 olema. Raiuksiwad need igaüks 350 sülda puid, mis juba üle nende ihuliku jõuu käib, fiiS raiuksiwad nemad kokku 10.500 sülda l Mõtelgu igaüks, kes meie maad ja metsa wähegi tunneb ja kellel ,kanawõrra mõistust nuppuS" on, kuida õnnis Dr Kreutzwald  seda nimetab, kui kaua siis Wihula metsad ette löökfiwad.  »EeSti Postimees on heaks arwanud, meie kirjast käänata ja on selleks üht weiket trükiwiga tarwitanud, mis meie trükiparandaja filmapaari wahele jäänud, mida aga igaüks ise ära mõista wõib, kes mõista tahab ja mis iseenesest ka ühtigi suuremat segadust ei tee. Meie Nr. 4 sees seisab Keisri sõnade? ,Ritterkonna juhatuse  järel", kus meie käekirja järel .Ritterkonna peameeste  juhatuse järel" seisma peaks. Need peamehed on aga selles tükkis, nagu teistes ka, Ritterkondade hääle kandjad, mitte oma enese eranõuu täitjad ja sedamiisi on nende juhatus ka Ritterkondade juhatus. Siis kirjutab ,EeStt Postimees", et meie peale Sohbergi laulude (mida tema Goethe lauludega wõrreldab), ka 3. Bergmanni lauludest  õnsa KeiSri Aleksander 11. 25 aastase walitsuse mälestuseks ,sõimanud" olla. ,Sõimanud" et ole meie üht ega teist, waid oleme sõelunud kritiserinud, kuida see iga awaliku lehe õiguS ja kohus on. Mis , Eesti PoStimeeS" fiin Goethi laulust »Die Brautnacht" kirjutab,  see ei puudu seia, sest sellest ei ole meie kirjutanud, see on ka ikka natuke teisiti, kui Sohbergi äärel" istumine, ,õ ö" ootamine enne laulatust, 3. Bergmanni tähendadud luuletus on aga täis aealou  likku wah e t. Meie ei wõi ega taha stin selle üle pitkemat seletust teha, kui aga luuletaja meiega selle üle waielda tahab, siis oleme meie selleks igatahes malmis. BaltiSkist. Selle kuu 23. ja 24. pääwakS on BaltiSki kodanikud, uute Linnasaadikute walimiseks kokku kutsutud. Suuremat tüli ei ole kiu iialgi olnud. Meie loodame, et ka nüüd aSjad mõistliku rahuga ja meie weike kodukonna tõsise armastusega toimetatud saamad. Znmmal andku selleks walijatele ja nendele abi ja õnnistust keda walitakse, el meie linnale nende osawa nõuupidamise all kord nendest kammitsatest peaseks, mis meie ülessitsemist lämmatawad, mida aga targal ja tasasel meelel küll ikka ka natuke lõdwendada  wõimalik oleks. Tänawu, kuS kõik Baltimaa ranna sadamad lahti seisamad, on meie waesem rahwas snureS kitsikus. Ainult kolm laewa on meie sadamasse tulnud ja tõõd ja teenistust ei ole kusagil. Selle kõrwaS kaebatakse ka kõrtside üleliialise hulga üle kuhu rahwas töö puuduse pärast aega wiitma minna. Ilmad näiwad juba täitsa kewadeseks minna tahtma. Selle kuu 5. pääwa!  oliwad esimesed musträäStad, Rootsi warblased woi kuldnokad näha ja esimesed lõukesed kuulda. Täna, selle kuu 12. pääwal, kargawad ka juba külmalinnud (Finken) puude oksade peal. Praegu on pilwisel ilmal S graadi sooja ja ööd on ka soojad. Rakverest kaebab fealine , Teadaandja", et margad surnuaiast haudade pärjad ja paremad lindid ära rõöwida. Alamale ei wõi küll inimene omaõ tooruses langeda, kui seesugusele Jumala rahupaiga teutamisele. Jumal puhastagu  meie maad ja rahwast seesugustest tooruSlaStest. Wörust. Saksakeeli ,Uue Tartu Zeitungt« sõnumite järel on Wõru linnas, pärast pitkemat wahe-aega, öösel selle kuu 3. ja 4. pääwa wahel, jälle tulekahju olnud. Tuli oli õhtul kell 11, kaupmees P. Zohannsoni ktwileS wiina puhastamise wabrikuS lahti peasnnd, kangema  tuule mõnul wõimust wõtnud ja sädemeid naabri majade