Iga junnile peab toolmeisicr nõnda ennast ette uuünusup.na cl la õpetama asja lasuele aruiaa- dairaks ja inagusats mõista leha. Kui koolmeister seda ci tee. ehk mõne maimu anded uu kaugele j ei u!a:a siis on see kalli kooliaja raiskamine ja i laste maimu surmamine, aga Katekismuse ja Piibli z lugude juures teeb see meel suuremat kabiu. Kui , koe'.meister nendes tundides kõik malmistamise lasteraale lükkab, ütledes: ..õppige see ehk see tükk hoomseiß sclgeste pähe." Kui lapsed seda käsku truiste täitwad, siis on neil palju tööd ja peagi tuleb see kahju, et nad usu-õpetuse tunda liiaks koormaks pidawad ja sellega kallist Jumala sõna halkamad põlgama ja, koolist wälja minnes, wõib laps rõõmustada, et ta Katekismuse ja Piibli lugude  vünaliklst orjusest on lahti saanud. Ta on tüll ralju pähe õppinud teaduses targaks saanud, aga la süda on tühi ja ta peab oma rahu ja ajamüdet juturaamatudest, milledest nüüdsel ajal puudu ci ole ja majalt otsima; kardetaw kahjul tr. jas kõige rohkem -tegemist, läks ta kodust cra: enne cmen, kui ta ära läks, andis teegi tillrukulc kemar käsku, kõik Mr. Memiuzreni raiks rabul olemiseks teha. llui ra mimueü unliricst läbi oli läinud, astus sa Lr:o riiere poodi ja ostis siin emale ilumd riided, mis ta kohe taga tuas ute mm, ..Ma jaran. omad manad riided rraegu liia." üttes ta juudi naeicle, „tr.nm cbk ka ae ee.rem sulen ma neid ara rviima." ela oma rea karer oli ta muutnud ja iileeui kaenmirud juuksrc üle ühe poonu miüa'e oearäriku lidunud, nõuda nla 'um übe ruru mõi iusla naem nägu oli. -ü.me kaua pärast teda iems ra mana rmmuli m.am ees ja soonis. Bobi järele kündes, ".mc laskmist. Ulm boidja cli kaugee  tasku laanud. Mtite kedagi woörast hinge lime lasta, cnne kui mana Porireda n.äm.ud- oli. Nõnda hüüdis siis ukse hoidja  maja omaniku möõra juure. ~ma rabad Bobi juure minna, ms kallike  d" küüs Pott. ühllan wöõrast imelikult raai mmadaics. . sab." mastas Bcttv mõõra häälega, ..mull on. raile terisid miia." ..T crnid," kordas mana ja ta suu ümber oli rclostaw naer naba. „so, ah so. rcrisid! Ja muud midagi: kui teriiid, muidugi, reriüd. Heheke!^ Betty jäi juba Potti imeliku oleku pärast  kabe wakele ja öbkas lahkesti, kui ta Bobiga üksi ühes wäikscs kambris oli. „Ra ootan sind täna ööse," sosistas ta tena, .stest selle ööl peab meie ette wõtmme  korda saadetud saama." ~s?e ei pasi mulle mitte," urises Bob pahaselt, ~mull ou täua öösse muud ees, ma ei tabaks seda head saaki ka mööda lasta minna.'' ..5.a siiski pead sa seda tegema," wastas  Betty kindlasti. „Nii parast aega ei tule exam." ./Parast aega?" küsis Bob, aga palju järele andlikumalt. ,/ludas'nõnda? Uks öö on ometi niisama hea kui teine." ~Ei ole tõsi," -.vastas tüdruk kärsitult M rääkis oma peigmehele, mis karmis oli. ,stui ta lõpetanud oli, nüitis Bob rahul olewat sa lubas taatud tunnil ilmuda. ~Pns so une jook käepärast? küsis Betty, uus pääle ta seltsiline tolle ühe wäikse pudeltkcw, mis see oma kuue tasku ära vettls ja ilma sõna lausumata tuast wälja läks .... Wiimse c.za juütumiscd olimad rabasn Äir. Blesnngtoni tcrwise päüle mozunud. Wana rarra nntdis annast wäga  ncdra olewar M sellevärast ci käinud ia cnam iga paäm jalutamas: ka ümariku tundidel ligidal trahteris käimise oli La maha jätnud, mis perenacne, Mis Betty Blass, maga hea meelega nägi. Waua härra läks iv ara moodi ja nõnda istusimad siis selle õhtul, millest meie räägime, perenaene ja köögitüdruk üksi theemce laua juures. Mis Betty oli täna wäga heas tojus, sest la käskis köögitüdrukut Jane't tüki külma liha praadi laua pääle tuua, mis see seda enemine  tegi, et ta muidu ikka kuima leiba thecwc kõrma oli saanud. Wist tuli see ka Betty heast tojust, ei ta Jane äraolemise ajal natukse pulbrit lhceme tassi sisse riputas; sest pulber oli walge kui sukkur, ehk tahtis ta sellega tbcemct  magusaks teha; kuida üteldud, perenaene  oli täna wäga heas tojus ja lobas Jancga kui oma sugusega, l/.ui wäga kabjatas  Jane teda, et ta pääle hakistc suur wüsimus tuli, mis tema sundis warakult woodi minna, ilui hea meelega oleks ta Betty ühegi tunnikese juttu ajanud, aga ta oli wäga wäsinud ja ta silmad kukkusid  mägise kinni. Noor nacstcrahwas näis seda märkawad,  sest ta ütles: „Sa oled unine, wacne Jane, mine magama:  nüüd 'pole jo ka enam midagi tegemist  ja ma saan ka warsti magama mine ma, ma tunnen ennast ka nõnda wäsinud." Wali aigitamine tunnistas, et ta iõt oli raalinud. (Järg Lulcb.) Isamaast. Kaarmalt. K olme w a l l a t n m a poisi tähtsamad teud. Miiicwa aasta soojamal ajal käinud kolme wabatniku pojed Pahkla waldaS ühes seltsis, oma tahtmise järel wöljae. karjamaal ja ka teiste pereteS. Kõige ni»rem nnft 8, teine 9 ja kõige ivan-em 12 aas:a::o. Euamist iga pääw vinud needsamad nagu lckku tellitud ühes seltsis raiu. eelõles.e meaumus talad armata; aga aega mäeta läinud mmsi'd -.u.eäcS oma lercuvusega juba liiale. TiüK! heina töö ajal r.älund neid kord mäija rääk irrisi elu, wõi taigu rääma õhtu pidu r.äitlemod: üls neist liigu.anud kibedaSte Murel.'..  teued iar.tsir.ud, kuuni marbad wähegi maseu. uid anud. -- Teiue eerd mõeuud nad wäljal:  uue uee ea >eluie'e kiuni, ra-endanud seda -ar'e uamsee cue ja isu.uaud liu raüle, muudkui la-s aga 'õila: aga noor kurjumata loomake läi- mid marsi hakatuses lõhkuma ja pillanud sõitjaid sillakraami maha; loomale läinud ratastega karjamaale.  luS üls lambrine teda pärast mäfimust maagist lahti päästnud. Pärast poole on neist mõni juba warguse ametist kätte saadut, ja nõnda harjutanud needsamad endid ikka edasi, künni nad minnaks üheks ette matmiseks nön malmis pidanud,  kuidas kord hcasti suurt tuld näha saaks ja seks leinud nad kauba ara, et iga üks oma lvancmate maja pidi põlema hakatama! Kahju küll, et laste kurja teu nõu siis alles amaiiknks sai, kui juba kahe lapse wanemate majad  põlenud oliwad. Kolmas kõige wanem pois wiitnud oma maja põletamisega seepärast aega, et ta oma kahte kooli raamatud, mis ema kastis olnud, meel kätte ei olnud saanud, ta kartnud neid ära põlewad, neist oleks tall' wäga kahju"olnud' Noored kangelased saanud küll pärast ka kohtu aluseks, kus nemad manuse ja mõistuse jäu järel wanemate juures olemisel ka natuke töö palka saanud; aga põlenud majad ja maja kraam jäi põlenuks. See sündmus olgu iga laste Vanematele üks tähljas sõnum näitus, et kogumste õige ei ole lapsi ilma kellegi -valitsuseta ja ilma midagi toimetusele  wäljas hulkumas pidada, kus nad maga kcrgeste kurjale käsiliseks saamad, sest „inimeste südame mõtete mõtlemised on kurjad (juba) lapse põlwesr." Ja Paulus maenitseb kõiki laste wanemaid:  „KaSmatage neid karistamises ja Issanda maenivcmikes." X. 1. Kerkult. Säält poolt kirjutab sõber sulg meile järgmised read: 29 Talwe kuu pääwal peeti meil sügisest kiriku koiuventi ja koolikohut. Sellest on mull kaks asja :ehtsaks armatcs awaldada: Esiteks, et meie ülemaga auustud kiriku eestseisja, wöörmündri härra baron o. Nolkcu suurema kohtu Gneti ja talituse pärast meis kiriku ametist endid lahti mmsid, sell põhjusel, kui nemad ütlesid: „Et mina laialise kohtu ameti talituse pärast teie kiriku asjade eest nõnda ci jõua hoolt kanda, kui ses karmis oleks, päälcgi, et ma siin kirikkondas ci ela; olen mina hcaksarmauud, et parem seda ametit  maha panna, kui puudulikult ja poolikult pidada,  mis ka teile kasulik ei ole; seega olen ma ennast täna sest lahti wötnud ja oleme eneste kcskcs  Kandla härrat paluma seda eneste püäle wõtta, kes seda palwet ka waStu on wõtnud. Meie awaldame selle sõnumega oma tänise kiriku auustnd wõrmündri härrale südameliku tänu selle waewa eost, mis nemad nende kuue ameti aastate sees meie kiriku asjade eest muret kandes on näinud, ja soowime neile nende käes olema Maa wanema Silla kohtu pea härra raskes ametis rohket maimu jõudu, termist, õnne ja head edendust kõige Saaremaa rahwa kasuks! Teiseks, sai sell pääwal „kooli wanema" amet jalale säätud, ja kiriku eestseisuse ja kirikkonua koolide  walitsuse poolest kinnitub. Kooli wanema amet on minu arwatcs üks .isa maaline" amet, mis hooletuse ja rumaluse wastu waieldcs, peab isamaa poegade ja tüdarte kaswatamist silmas pidama. Jumal andku nende meestele, kes kooliwancma ametisse on walitsctud, seks jõudu ja osawust, et sest oodetaw ja loodctaw kasu tulemata ei jääks; maid palju wilja kannas isamaa iluks ja kasuks ja ka risti koguduse õitsmiseks! -u.- Kaugemalt kodumaalt. Tartust. „Qlewiku" tähelugemisest ja tööplaanide  tegemisest kirjutab „Tallina Sõber" omas 51. numbris nõnda: „Olewiku" toimetus on omale seda iseäralist ajawiidet teinud, et kõige Eesti lehtede tähtesi kokku arwanud ja on selle järele leidnud, et Olewik kõige suurem, küll mist ka kõige parem Eesti leht olla! „Eesti Postimees"  on seda armu läbi katsunud ja selles eksitust  leidnud, paneb ennast esimese, „Olewiku" mast kolmandama paika pääle. Meie omalt poolt