Sakala ..U Z«, WiljaiidiS. 4. Dctsembrilmi PäcWal 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad^ Sissekord. Poliitika leht. Mis meie põllumees soode põlemise juures mõtleb. Poliitika ringmaatus. Omalt maalt. Wiljandist: ..Olewiku" toimetaja uuest wiguritükist; lõbustuse õhhtutest.  Pärnumaalt:  Mõte Aleks, kooli kohta; wallawalitluste rewideerimisest; lipp kroonu pühadeks. Tartust: Uus selts „Sulew"; õpetaja Jürmann; õnnetus. Riiast: Ei ole tõsi; uued Senaatori herra ametnikud; mana ja uus kubernör. Malgast: Uus põllum. selts.  Mälur  ärist: Uued laewomeeste seltsid. Tallinnast: „Wrulase" toimetajale  juhtunud lugu Rakwcrest: Abi õpetaja. Virumaalt: Leerilaste orjusest; rahwa elust. Maricnburgist: Manitsus. Peeterburgist: Keisri Proua Peetcrburgis käik; minister v. Giers; riigi sissetulekud; pearahast; Keisri Herra abirahad; wilja kaup; Keisri Herra heldus; suurkool kinni; üliõpilaste märatsemine. Moskwast: Tulekahju. Hark omist: Auuraha. Mõnesugused sõnumed. Sillaotsa kerjaja. XVI. J. R Rezoldt'i teekäänd 30VV rversta. I. Mõröta Eüroopa kultuura ajaloost. I. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Kuulutuid. Mis meie põllumees soode põlemise juures mõtleb. Astume meie mõne elatanud Eesti põllumehega koos, magusat juttu ajades, ning küsime tema käest mõnda soode põlemise üle, siis annab ta meile wastuse, kellest meie mitte ütelda ei tohi, et ta wale oleks. Tema arwamise järele on soomaad, turba soo iseäraneS,  10—15 jala sügawuseni eluawaldawate jagudega täidetud, mis pealmises, iseäranis aga kõige pealmises korras weel elawate taimedega, sammaldega, iseäranis seina-samblaga (ZMsAMiiü) kaetud on. Alumised kihid on enamiste juba ajajooksul söe sarnaseks saanud. Juhtub kuiw aeg olema, nii et wesi kahaneb ja kaub, ja juhtub sel ajal tuluke lahti peasema, siis põlewad samblate surnud esiwanemad ja elawad järel tulejad ära, ning wana põllumees ütleb: Auk põles maa sisse! Kui aga aja jooksul niisuguse surnud sammaltega  aluspõhja peale sõmermulda on kogunud ja selle kihutusel mets kaswama hakkanud, siis on alumistel  kihtidel, nagu ütelda, kaas peal, kelle sees aga > paljalt siin ehk seal madalamatel kohtadel weel sammlast  lagi on, mis kui korsten õhku alt ülesse ja ülemalt alla saadab. Juhtub niisugune soo põlema minema, siis peab inimene temale lähenedes ettewaatlik  olema. Siin põleb alumine surnud sambla kord. Tulukesele annawad aga puu juurtest maapinnaSse  tehtud haugud ja wälimise õhuga koosseiswad  samblakaswatajad kohad „tõmbamist." Kui nüüd see alumine põlemine täies hoos on, siis ei kustuta teda ammugi üks weike wihmahoog ehk sügisene  härm wõi kumesadu ära, waid õõgamine kestab ' seni, künni aga tulel weel maapinnas toitu on. Muidugi on sõmermulla kiht nüüd kui õhukene kaanekene  õõnsa koopa peal, kes puud enam kanda ei jõua. Need langemad wiimaks maha. Kui nüüd inimene, wõi elajas selle õhukese kaane peale juhtub, siis on ta maapinnalt kadunud: ta langeb 10 —15 jalase sügawusesse ja leiab seal tuleleegis ehk tuhas otsa. Wesi täidab tulewal aastal ehk edespidi õõnsa koopa ning see wõtab nüüd mahalangenud puud ja põõsad oma sülle. Aegamööda sigineb sõmermulla kord, mis esite kui mäda soo jala all kiigub ja kõigub,  läheb paksemaks ja hakkab heina kaswatama. Niitjad lähemad heinamaale ning leiawad siit ja sealt palgi tüwikuid maapinnast ning ei mõtlegi sellepeale, et siin enne mets ehk põõsastik on olnud. Map ehk ka wee sees ei mädane aga puu tüwikud mitte nn ruttu ära, sest et siin wäha hapnikku (Sauerstoff) on, kes puu rutem ära kolletada ja määndada ivõiks. -Puu tüwed wõiwad mitu sada aastat weeS ehk maapinnas  ala! hoitud saada, kus nad kui M ligi ei puutu üksi mustemaks lähemad. Iseäranis kaua seisab tammepuu wee sees mädanemisele Vastu. Sagedaste kaswawad järwede kaldal tammed.. Kui nüüd mest nende juurtelt oma laenetega mulla ära hoomab, siis langemad nad mette ning seisawatz siin kui wanaisad mitukümmend ja sada aastat tetwed. Holstre mõisa (Wiljandi maal, PaiSW kihelkonnas) päralt olemust Lina järwest, mis kinkude Vahel katla sarnases lohus on, leiti arwata 10 aa«A eest meel niisugune tamme tümikas, kelle wanadust keegi ei teadnud ülesse anda, sest et tammed ammugi juba järwe kaldalt ära kadunud on. Kui mõnele nooremale  põllumehele need read asja annaksiwad lugu ise sügawamalt järele uurida, siis saaks sest mul hea meel olema. cxxx) Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Tähtjam asi, millest nüüd kõik Wenemaal räägiwad, on meie wälimiste asjade ministri herra von Glers'i wäljamaa reis. Herra von Giers pidi efite Wiini kaudu Itaaliasse Piisa linna reisima ja tee peal Auftria-Ungria wälimiste asjade ministriga kokku saama. Aga asi tuli ootamata kombel tõisite. Ministri herra reisis Berliini kaudu ümber ja käis würst Bismark'i Warzini lossis waatamas. Kui kaks nõnda tähtjat meest, nagu Giers ja Bismark, kes kahe suureriigi wälimisi asju juhiwad, kokku saawad, siis pole ime, kui igamees seda usub, et nad mitte ilmast ja tuulest juttu ei westa, waid tähtsa poliitika küsimuste  üle oma mõtteid awaldawad ja wahetawad. Aga mis nad siis rääkisiwad? see on see asi, mille kallal kõik poliitika mehed ja lehed oma pead murrawad.  Herra von Giers pole seitsmel aastal üle Wenemaa  piiri saanud, olgu siis et ta wiimati „Dershawa" laewa peal Keisri herrat Danzigi saatmas käis, kus ta ka sellel korral Bismark'iga mõne tunnikese juttu westis. Sellepärast ei ole see sugugi ime, kui ta kord perekonna asjus reisib, aga, ehk küll tõendatakse, et tema teekonnal mitte iseäralist poliitika ülesannet põhjuseks pole, siiski on neil ka õigus, kes arwawad, et suurteriikide wälimiste asjade juhatajate aeg tõeste nõnda napp olla, et nad mitte sellepärast pitka teekonda  ette ei wõta, et aga töise ametiwennale tõendaja,  et nende wahel sõbrus ja üksmeel walitseb. Kui meie ministri herra mitte otseteed Itaaliasse ei reisinud, waid Bismark'i kodu kaudu ringi käis, siis pidada temal selleks iseäralised põhjused olema. Aga olgu need põhjused missugused tahes, seda loodawad kõik, et tema kõnelemine Bismark'iga nõndasama Eü roopa rahu edendaja saab olnud olema, nagu mullune Danzig'is kokstl saamine mõlemate naabririikide sõbrusest  tunnistust andis. Minister GierS olla mees, kes kõwerkäänu poliitika sõgesiku mängimist ei armaStawat, waid otseteed asjatalitust kõige paramakS pidawat. Saksamaalt. , Preist saadikute koguS pidaS rahaminister Scholz oma esimese kõste, milles ta pitkalt  ja laialt riigi rahalisest seisust, sissetulekust ja wäljaminekust seletust andis. Iseäranis oliwad need kohad tema kõnest tähelepanemise wäärt, kus ta alama seisuste maksu wähendamisest ja seeläbi kautsi minewa sissetuleku ärajautamisest wiina ja tubaka kauplemise peale rääkis. Et tubaka ja wiina peale weel rohkem tolli panna, näitab saadikukogule wäga waSta meelt olewat. Saksamaal teadwad mõned poliitika mehed tõendata, et Wene walitsusel nõuu olla, kõik omad saadikute kohad ja ametid Saksamaal ära kautada; üksnes Stuttgarti pidada weel edsSpidi Wene saadik jäema. Seda kõnet oli juba ammugi enne kuulda, aga ta oli igakord tuulest wõetud; saab näha, kaS nüüd täide lähäb. Prantsusemaalt. Palawa werega Prantslased  on omad asjad õiete kirjuks ja segaseks ajanud. Wõib wäga wõimalik olla, et Duclerc'i ministeerium täna ehk homme langeb; nimelt wõib see Freycinet süü läbi tulla, kes Algeeria piiskopile sealse asjade edendamise tarwis ilma kellegi luata 50,000 pranka wälja pani. Selle teu üle on nüüd parlamentiS Jules Roche läbi suur waieluS tõusnud, mis, kuda ööldud, ministeeriumi langemisega wõib lõppeda. Gambetta  paneb kõik rattad liikuma, et oma wana wsimust  jälle kätte saada. Tema katsub kõigile äraseletada,  et wabatriik walitsuse all hauale sammuda, ja et tema see ainus mees olla, kes Prantslasi peal wee jaksab hoida. Palju ajalehta teewad Gambetta heaks tööd, mis aga mõnikord just asjale kahjuks on, nagu näituseks see lugu, kus Gambetta oma ajalehe „Voltaire" läbi püüdis kõige maailmale ära seletada, et würst Bismark wana Bourbonide sugu graaf Chambordi  Prantsuse troonile püüda upitada. Keiser Wilhelm  ja Franz Joosep ning Itaalia kuningas Humbert olla ka sellepoolt, ning priiriigil olla hukkaminemist karta, kui mitte tema tüüri Gambetta kätte ei anta. See Gambettast wäljasaadetud hirmu sõnum on aga igalt poolt tuulest wõetud tühjaks kisaks tunnistatud,  ning seega tema sigitaja auu rahwa eeS wähendatud. Jnglisemaalt. Oli kord kuulda, nagu saaks Inglisemaal peagi ministrite wahetus tulema, aga „Times" teab nüüd kuulutada, et tähendatud sõnum mitte õige ei olewat. Praegu on kõik wõimuS ja woli Inglisemaal peaministri Gladstone käeS, kelle tahtmist tema wihasemad wastalisedgi peawad tegema, aga sellel mehel ei pea mõtetki olema oma wõimust mõne töise heaks käest ära anda. Egiptuse asjade kohta ei ole Inglise poolt weel midagi selget ja kindlat  awaldatud. KoduseS asjadeS on Inglased naisterahwa  omaduse õiguse kohta ühe seaduse walmis teinud, mis tanukandjaid oma waranduse asjade poolest täitsa meeste woli alt lahti mõistab. Tulewa aaStast saadik on Inglisemaal iga naine ise oma wara täielik walitseja, mitte üle mehel mingit ütlemist pole. Ise seegi, mis naine mingi tööga teenib, jäeb temale,