jn. e. Mõned suMmad asjad jagati loosi läbi. lastele wälja. Kui meie selle peale mõtleme, et nimetatud koolides enamiste waeste wanemate lapsed käiwad, neist aga jälle kõige Vaesemad jõulupuust osa wõtsiwad, keS ihukatte puuduse pärast tihti koolist kodu pidiwad jääma, siis on Endla Selts tõeste head külmanud ja helõed andjad mõndagi pisarat oma ligi-- mese- armastama teu ja ande läbi kuiwatanud. dame, et niisugune ettewõtmine Endlas ja Pärnus wiimseks ei jää ja et meel palju niisugust lahkeid õhtuid  fiinseS Eesti seltsis leidma saame. Sellega ühes aga soowime, et Endla seltsil ikka enam osawõtjaid Pärnu linnast ja maalt tekkiks, et Selts oma jõuu ja liigete kaswamisega ka wõimsamalt sarnatsid ja muid häid ettewõtmist wõiks korda Minetada. —r—  Peale seda kirjutakse meel Pärnust, et tänawu aasta hakatusel Endla seltsis ka waeste kroonuteenistusest  lahtilastud soldatite heaks üks pidu-õhtu ja tummade ja muu heategemiste heaks üks basaar Endla Seltsis on peetud. Tummade heaks olla 150 rubla kokku tulnud. Basaar. 11. Januaril pidas Kreeka-usu wanem preester Suigusaar oma koguduse heaks basaari, mis 1000 rubla sisse tõi, millest 100 rubla Wolga näljahädalistele anti, suurem jagu aga waeste koolilaste  ja kiriku heaks ära määrati. Jumal õnnistagu kõiki häid ettewõtmisi! kuuleme, mitmesuguseid  asju enampakkumise teel Eesti Aleksandri kooli heaks Mlja müüa. Endla nimel tohib kirjasaatja küll wist kõiki Pärnumaa Eestlasi paluda, andeid Aleksandri kooli heaks rohkeste kokku wiia. Loodame, et ka see tulus ja wirk ettewõtmine palju sõpru ja lahket osawõtmist  saab leidma! Tartust. Siin peeti 14. Januaril uniwersiteedi professorite rohke osawõtmisega siinse Veterinäärisuurekooli  32 aastast aastapäewa. Auupalka selle pidupäewal saiwad studentid Jakob Saks Tartust ja L. J. Kunsien Kuuramaalt. Pidukõne pidaja lõpetas oma kõnet Keiserliku Majesteedile ja Keiserliku majale õnnistust soowides, ja selle peale lauldi Keisrilaulu. Tallinnast. Siin on 13. Januaril Tallinnamaa mõLsMSrrMDMS tuseS Schultz jutlust. Grahw Rehbinder'i asemele walitsetud Ruili baron Wrangel mõisnikule päämeheks. Peeterdurgist. Keiserlik Kõrgus wanem Suurmürst Nikolai Nikolajewitsh, kelle wõerale maale reisimisest meie hilja rääkisime,, tahta seda talwe AldsheiriS mööda saata ja seal oma termist kosutada. Keiserliku Kõrguse teekond Aldsheirisse läheb Wiini, Palärmo ja Naapoli kaudu Weneetsia. AHekarsk, protsess alganud ,a ,o tõrM päewal otsa saanud. Tema on noor mees, 22 aastane, ja tunnistakse teda süüdlaseks, tegewalt Nihilistlaste  mässamisest osa wõtnud olewat. Tema olla Nihilistlase Hartmann'iga enne läbikäinud, ja on tema kambrist suur hulk sala mässamise kirju ja male passisi üles leitud. Teda on Siberi mõistetud. Wõeralt maalt. Inglismaal ja Prantsusmaal on tänawu külm nii kättge, nagu seda seal sada aasta sees ei ole nähtud. Nimelt Prantsusemaal on inimesed õige hädas, sest nende hooned ei ole sugugi nõuda ehitatud, et seesuguse  külma wasta jõuaksiwad panna. Inglismaalt ja Indiast. Ehk küll Inglise walitsus midagi selget teadust Jndiamaa poolt ei anna, kus mässamise maim, nagu uäha, kaunis käredaste liikumas, tuleb siiski Londoni ajalehtedele praegu iga päew Jndialaste sõa- ja mässamise nõuust tellegrammisi. Nõnda tuli 16. Januaril tellegramm Inglismaale, et 27 meest Kolapores, ühes weikeses India rngikeses, kinni olla wõetud ja kohtu alla pandud, sest et neil Inglaste wastu mässamiseks ja sõanõuuks juba hulk sõariistu olla kogutud olnud ja nad rahwast kuningana  wastu üleskutsunud. Awalik kaebus kohtu ees nende wastu oli see: Minema aasta hakakusel wõttis üks neist kohtualustest, nimega Rambhut, nõuu, Kolapore  rahwast sõale üleskihutada ja awaldas seda nõuu neile, kes temaga ühes wandusiwad, Inglastele wastu hakata, praegust Kolapore würsti ehk Maharajat, kes Inglise walitsuse poolest ametisse kinnitatud, kõxwale heita ja Chimu Sahibit asemele panna, kes 1857 kus Inglaste wasta suur mässamine oli kaas-würst oli olnud, teda mässamise süüdlaseks arwati ja teda kodumaalt wõerasse kohta mangi pandi, kus ta 1876 suri. Rahwa seas Kolapores aga näitab arwamine olewat, et tema meel elus on ja Rambhut toetas selle peale oma nõuu. Mitu korda tuliwad Jndulased nõuupidamiseks kokku, 3000 ja SOOO meest, ja wõeti nõuuks, kõik Eürooplased, nimelt Jnglasev, ära tappa, kuna need pühapäewal 31. Oktobril õhtusel  Jumala teenistusel kirikus koos oliwad. Häkised rasked wihmahood, nagu Indias seda sagedaste sünnib, keelsiwad nõuu korda saatmast, mis siis järgmiseks pühaks 7. Nvwembriks jäeti. Sell päewal aga eksisiwad  mässajad pilkases õhtu pimeduses teelt ära ja saiwad alles siis kiriku juure, kui kogudus jo koost ära oli läinud. Nüüd wõeti nõuuks, mässamise üleswõtmist 14. Nvwembriks jätta ja kõige suuremal hoolel ettewaadata, et asi kindlaSte korda lähäks. Aga enne kui see päew kätte tuli, sai nõuu awalikuks ja mässajate päämehed wõeti kinni. Sellest on jälle näha, kuida Jnglisriigil praegu igalt poolt allaheidetud  maade ja rahwastega tegemist on, kui neid oma walitsuse alt ei taha kautada. Lõuna'Ameerikas põleb Tshiile ja Peruu- Poliiwia wabatriikide wahel sõda. Wiimsete sõhumete järele seisab sõa-õnn täieste Tshiile meeste pool ja need on Peruu päälinna Liima ära wõtnud. Peruualased  saiwad täitsa löödud; Peruu wabatriigi president  Pieroola peaStis sennast põgenedes, tema wend ja riigi sõaminister langesiwad wangi. Wõerariikide saadikud Liimas püüawad sõariistade rahu sobitada. Rahutingimistes, kui sõda edasi ei pea kestma, saawad Peruualased wistist mõne maanurga omast riigist kautama. Kirja wastused. 33) Ch. L. S—s. pealt waadsta, aga kes ühes wõitleb, sellel on oma silmaring. Oleksime tänulikud, kui «eile Krimmist enam Eestlaste elust sõnumeid saadaksite. 34) A. T. R—s. Nüüd näeme küll ära, et Teie sellest mehest täitsa tõtt olete jutustanud. Aga ta on ennast juba rahwa juures ise nii haisema pannud, et tema langemiseks kellegi muul ligi ei ole tarwis aidata. Ta saab ennast ise oma kõikuma telingute alla ära matma. 85) J. B. L —s. Oleksime wäga tänulikud, kui meile Eestlaste elust Kaukaasia maal enam sõnumeid saadaksite. 86) P. K. S—ll. Saame Teie kirja peale pea kirjateel wastust  andma. 37) M. N. L—s. Liig mähe nime all. On ka liig raske aru saada. 88) S. T. O—st. Teie laulul „Kuu ja päikene" on wäga ilusad  mõtted, aga wormi poolest on laul liig puudulik. Lugege hoolega „Kalewixoja" laulu ja õppige omi mõtteid selle wormi järele awaldama. 89) J. T. O—s. Ei wõi tarwitada. 90) J. T. T—s. Saame awaldama. 91) Ä. W. P—s. Parem saab sealse seltsielule olema, kui Teie kirja awaldamata jätame. See on selge, et Peeterburgi linnas wõimalik ei ole, kaht Eesti seltsi nõnda ülemal pidada, et nad Eet nimele auu toomad ja teda mitte popsi järje sisse maha ei tõmba. 92) J. W. Parem on, kui sellest asjast nüüd enne ei räägit kui juba tükk teed edenenud on. Teie küsite: „Kas kohtumõistjal on lubi toolist ülestõusta ja üle wõrrete kedagit rööbata?" Kui seda mõi kohtumõistja on teinud, siis on ta küll teeninud, et teda kohtu laua taga ära wisatakse ja härgade ajajaks seatakse. Wiliandi EM Põllumeeste Selts on omal wiimasel koosolekul otsuseks teinud, laenatud raha eest, mis obligatsioni wasta oma krundi ja edespidise maja peale laimrb, kuus protsenti intressi maksa. Et nüüd maja materist malmis on ostetud ja ehitus kewade alustab, aga Selts meel raha laenuks tarwitab, sellepärast antakse seda neile teada, keS ehk oma raha Seltsi kätte intressi peale tahab ästda. Obligatsionid on kümne rublased. Lähemat teadust annab Seltsi president C. R. Jakobson Wiliandis. (38) i Settst eestseisus. Wäljakirjutatud auuhinnad. Omal koosolekul 23. Juulil on Pärnu Eesti Põllumeeste Selts nõuuks wõtnud, kaks auuhinda kõige parema talumaja plaanide eest wälja kirjutada. Äeid plaanist peab kõige wähemalt kaks olema: üks talutoale, kus rehetuba ühes on, ja töine ilma rehetoata. Soowitaw oleks, kui ka kõrwaliste hoonete plaanid ligi oleksiwad, nimelt hobuste talli ja elajate lauda plaanid. Kõige parema plaanide eest on: esimene auupalk üks hõbe auuraha ja ministeeriumi kiituse.kiri; töine järgmine auupalk üks wask auuraha  ja seltsi kiituse kiri. Need mehed, kes oma tööde eest neid auupalkasi tahawad saada, peawad omad plaanid tarwiliste seletustega, künni 1. Aprillikuu päewani 188 t minu kui seltsi presitendi kätte kas Wiliandi ehk Wändra saatma, aga saatja nimi ei tohi mitte kirja all olla, waid ühe kinni pitseeritud ümbriku sees. Kui komitee, keda selts nende plaanide  kohtumõistjaks seab, oma otsused ära on annud, stiS alles tehakse ümbrused lahti ja Vaadatakse, kes wõitjad on. Wiliandis, Oktobri kuul ISSV. Seltsi nimel: Seltsi president C. R. Jakobson. Wiliandis Hoidu' seltsi saalis saab I. ja S. Webruaril s. a. näitemäng olema. Mängitud saatvad: Kohetee kõige parem Rätsep Wips Piletite hinnad SV ja Sv kopikat. Hakatus õhtu kell 8. (53) i Eestseisus. MU" Tänasest saadik elan mina kingisepa-- meistri Maddisson'i majas, Koidu Seltsi maja ülemises korras, ja minuga wõib kokku saada iga päew hom. kella 10 —1. (24) i Kreisi loomadearst Balezunas. Ruumi puuduse pärast tahan üht pruugitud käsi ktdralnjse mjlmt ära müüa. M. Blmn, (79) Z Haapsalus. «Kuulutused. (P olit s e i lub a g a.) z Seltslikud õhtud kõnepidamistega ja tormiliste asjade läbirääkimisega  on igal pühapäewal, millel kuuõhtut ega muud koosolekut seltsi majas ei ole. Seltsi elu edendamiseks ja kaswatamiseks  palutakse kõiki liikmeid neist Seltslikuist õhtutest ikka rohkeste osa wõtta. Hakatus iga kord õhtu kell 8. Ee st seisuse nimel: (si) i president Z. lärw. er on nüüd Mumme majas, gümnaasiumi kõrwal Äks ühekordne suur uus karosell mis oma kindluse poolest tubli ja muidu tema puuwärk peenikeselt ning täielikult tehtud, saab ära müüdud. — Selgemat teadust selle üle annab maalmeister J. Triidemann Wiliandis, kus ka karoselli Märki näha saab. Täielikult ülespandud wõib teda Wiliandi Saksa laada rendiraha wastawotja K. vou zur Mühten. (ehk ringsõidu masin), ajal näha. (55) i Minu hinna-kiri 1881 aastale aiawilja-, pöllnwilja-, rohtude-, puude ja lille-seemnetest, taimedest, wiljapuudeft ja põesastest on Saksa- ja Eestikeeles wälja tulnud ja saadan teda soowijatele ilma hinnata kätte, ka wõib neid kirju „ Sakala" toimenduses saada. Kõik pakutud seemned on päris puhtad ja idanemise poolest täitsa head, ning hinnad on wõimalikud madalad. Rikkas hinna-kirjas leiawad tahtjad wana hea ja äraproowitud seemne-tõugude kõrwal ka kõigeparemaid uusi soowitatud  seemneid nii heaste aiawilja kui lille-aedadele. Sedasama hinna-kirja wõib ka soowimise peale Wenekeeles saada. (L9i) s kunst- ja kauba-kärnär Tartus. Need seltsi-liikmed, kes weel telliskiwa« Põrnu Cesti Põllumeeste Seltsi maja ehitamiseks Wäudra-Tahkuselt  tuua tahawad, woiwad seda igatahes teha. Palutakse rohkeste selle weu juures abiks olla. (SH" ,-1 Ehituse komitee. . . . § 8 8 Pärnu Eesti Põllumeeste Selts on omal koosolekul 28. Juulil mullu a. a? äramääranud, ettänawu aaStal Pärnu s » põllutöö ja koduloomade.näitusel ka v 8 kaks auuhiuda (ehk enam) 8 neile saawad antud, kes kõige paremad H Z W-linamurdmise A näitusele toowad. Esimene amchind on 25 rubla, tõn« 16' rubla, ühes - kiituse kirjadega. Pärnu Eesti Põllu- " meeste Seltsi poolest antakse seda aegsaste  teada, et seesuguste masinate meistrid ennast õigel ajal ette teaksiwad  walmistada. ' «. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi nimel: 2 Seltsi eestseisus. Wastse Konguta mõisa põllumaa metsas on MU" asu-kohti saada: 100 rbl. wakamaa metsaga ehk ilma metsata, 16 wakamaa  tükides. Hakata wõib ka 4 kuuni 8 wakamaaga.  (76) 1 Mõisa omanik Saare Kaks Atfo. Annan kõikidele teada, et üks 23 taaldri »»» hea talu koht Ropka wallas, 10 wersta Tartust eemal, hea tingimistega reudi peale antakse. Kaupa teeb (62) Koha omanik Jaan Saufck. i