nende kogodused neid jätte oma sekka tagasi wõtawad. 4) Jnimised eesöiguslistest seisustest, keS nüüd õiguste kautamisele  ja Siberi ligematesse maakondadesse mõistetud saawad, on edaspidi Siberisse saatmise asemel 4 kuuni 5 aastaks «vangi ja pärast 6. aastaks Politsei ülewaatamise alla panna. 5) Niisamati saab ka inimestega alamast seisusest tehtud, s-lle wahega, et neid wangikoja asemel wanglde-karistuse-majadesse pannakse. 6) Saatmine wangitööle  jääb endist wiisi 7) Saatmine Siberisse saab saatmisega  asutustesse ühevääriliseks arwatud, s. o. niisamati wangipõlwekS muudetud. 8) Küsimine, kas need pealinnades  elada wõiwad, keS nuhtluse all seisawad, jäi «vastamata.  See tähendab «vist seda, et selle üle igal korral iseäranis kohtu poolest otsus tehtud saab. See plaan piab, kui seda kinnitatakse, juba tulema aasta Näärikuu 1. pääwast maksma hakkama. .RuSskaja Mõiss!" on üht wäga tähtsat kirja Ewangeliumi-üheuduse adressi ja Püha Synodi Ülem- Prokuröri waStuse kohta toonud. See kiri seisab täieste Saksakeeli ,Peterburgi Zeituugi" 84 sees, kus seda igaüks lugeda wõib, kes meie isamaa seespidisest politikast ja usutunnistuste asjast osa wõtab. —. Wägiwallaseid surmamist on Eestimaal  wiimasel aastal 12 olnud. 1) Üks paha-nimega noor mees sai Tallinnas Epinatjewi-uulitsal nuaga surnuks  pistetud. 2) Tallinnas sai üks Inglismaa madrus ühest Wene madrusest surnuks löödud. 3) Üks tollimadrus sai kiskumises teiste madrustega Tallinnas surmatud. 4) Üks Soome laewa tüürmann sai Tallinnas sellesama laewa puusepast nii raskest pöitlega hawatud, et ära suri. 5) Üks Juut sai Tallinnas Makeri-uulitsal ühest rööwlist maha lastud. Üks talumees sai Rakweres kiskumises soldatitega nendest surmani haawatud. 7) Üks mees sai Rakweres rööwlitest kuuliga surmani haawatud. 8) Üks mees sai Rakweres läbileigatud kõriga leitud. 9) üls talunaene sai maanteel Kurna metsa wahel röivlitest ära tapetud. 10) Üks talumees sai Haljala kiriku ligidal maha löödud leitud. 11) Üks talunaene sai Rakwere mõisas rööwlitest ära tapetud. Weikeses Rakweres on niisaama palju tapmist olnud, kui suures Tallinnas! 12) Üks puusep sai Martna kihelkoudaS ühest joobnud inimesest  surmani haawatud. Peale selle on 11 sündinud last surnult leitud, kellest enamist aru.ata, mõnest ka teada on, et emad neid tapsiwad. Oma-tapjaid oli 28, nende keskis 25 meesterahwast ja 3 naesterahwast. Neid oliwad Tallinnas 10, teistes linnades 2, Harjumaal 4, Virumaal 6, lärwamaal 4, Läänemaal 2. Nendest poosiwad  ennast üles 14 meesterahwast ja 2 naeSterahwaft, tapsiwad ennast tuleriistadega 7 meesterahwast, uputafiwad 2 meesterahwast ja 1 naesterahwas, 1 meesterahwas leikas  oma kõri maha ja üks «võttis kihwti. Rabandus esse on järsku 64 inimest surnud, 56 meesterahwast ja 8 naesterahwast, nende keskis 15 liialise wiina-joomise läbi. Õnnetumat surma on 126 innimest, jO4 meesterahwast ja 22 naesterahwast saanud. Nendest uppusiwad  63 (meesterahwast 56, naesterahwast 7). Kõrgelt kukkustwad ja 2 naesterahwast, kokku 10, wiimasle keskis Nelipühil üks tüdruk kiige pealt, kus liiga inimesi peal oli ja mis katki läks. Raudtee rongide alla jäiwad 4 meesterahwast ja 1 naesterahwas. HobnStest surnuks löödud saiwad 2 meesterahwast; kukkuwatest asjadest,  nagu puudest, palkidest j. n. e. 9 meesterahwast ja 1 naesterahwas. Koormate all saiwad 5 talupoega surma.- Kaks weiket poeglast ja üks weike tütarlaps saiwad emadest  unes surnuks lämmatatud. Kaks töömeest saiwad wiinakööktdes surma. Kaks meesterahwast laskstwad ennast ise kogemata surnuks, neli saiwad teiste püsside läbi kogemata  surma. Üks poisike suri härja kaewamisesse, üks meesterahwas hobuse hammustamisesse, üks naesterahwas kihwtise mau hammustamisesse. Kaks meesterahwast ja neli naesterahwast jäiwad pölewatesse majadesse, kaks weiket  poeglast ja kaks weiket tütarlast suruvad tulehaawadeSse,  mida põlewatest riietest saanud oliwad, ehk et tulist wett neude peale woolanud; kaks naesterahwast saiwad piksest surnuks löödud. ÜkS meesterahwas suri süte-wingu, üks naesterahwas sai külmast wõetnd, üks weike poisike suri saadud wiina. Pastukuu 26. pääwal oli Lanstoa-kohtus wiimane arutamine kaebtuste üle Jõelähtme kirikuõpetaja Paul Loppenowe peale, nagu oleks tema Gre^ka- õigeusu kiriku õpetusi, kiriku pühasi (pühaks mõistetud inimesi) ja neitsit Mariat omas jutluSteS teutanud. Tema sai süüst lahti mõistetud. ,Valitsuse Teadaanja" kuulutab Kõigekõrgemast kinnitatud Niiksrathi heaksarwamist, mis järel sel aastal ÜkS üleüldine hobuste-lugemine sõeawäe tarwit usteks piab ette «võetud saama. KaS seda kõikis riikis tehakse, woi ainult üksikutes jägudeS, milla seda algatakse ja kui pitka aega selleks määratakse, seda kuulutatakse  omal aeal, Sõea-Ministri ja Seespidiste asjade Ministri heaksarwamist mööda. Tööjõulise!) hobused ja warfad saawad iseäranis üles pandud ja tõöjõuliSte hobuSte  keskis wahe tehtud, kuhu need sündsad on, kas ratsawäe, suurlükiwäe ehk «voori hobustekS. KeS selle otsusega rahul ei ole, mida tema hobuse üle tehti, see wõib kahe nädali kaikus Kreisi- ehk Liiiua-Sõeawäekohuse- kohtus  kaebata, nende kohtute otsuse üle aga nelja nädali kaikus Kubermaugu-Sõeawäekohuse-kohtus. Ühes saab ka selle üle aru tehtud, kuida hobuste-kaswatamine igas maakoudaS  on. Selle tallilufe kuludeks on kroonu kassast 179,920 rubla määratud. Tallinna Liunasaadikute-kogus Paastukuu 23. pääwal, on nõuuks wõetud hobuseraudtee  ehitamist selleks kokku astunud uue seltsi Baron Girard, Baron Fersen ja Baron Rosen kätte anda. Kunui Paastukuu 24. pääwani oliwad Tallinnas  266 inimest rõng esse haigeks jäänud, nendest 71 terweks saanud ja 56 ära surnud; arstimise all seisiwad  weel 139 rõuge-haiget. Ka Liiw i m a a Kousist o r i u m on kirikuõpetajatele.  mõisade ja waldade walitsustele ringkirja saatnud,  et kolimised sel aastal neli pääwa hiljemini, Jürikuu  27. pääwal, algatud saaksiivad. Eestimaa on sel korral ilma ülikarjatseta ja ühe seesuguse ringkirja «väljasaatmiseks wõib siin ehk takistusi ees olla. Kui seda siis siin ehk ka mitte ei piaks ilmuma, siis loodame meie ikka, et ka siin pühade rahu kolimistega ei rikuta. . Paastukuu 15. pääwal sai 16aastane Toompea hmgekirjallne Johann L. Pärnu maantee ääres ühe kahewäärilise  maja hoowis ühe uaeslerahwaga kinni wõetnd, kes Risti kõrtsi eest ühe hobuse «varastanud ja tagaajajate eest senna põgenenud oli. Tulnud sõnumite järel on öösel wasta Paastukuu 19. pääwa Pio metsa mõisast Türi kihelkandas kakS kõrwi mära ära waraslatud. Baltiskist, Paastukuu 28 paamal, Viimane nädal näitas jälle õige talwine wälja. Tuul pööras ida poole ja tõi rohkest lund. Maarjapääwats oli maa jälle iile ja üle paksema lumega kaetud, kui seda wiimasel talwrl ülepea oli. Marjapääwa homikul oli 4 graadi külma ja järgmise!  pääwal tõi kange ja wilu idatuul palju lund ja kanget tuisku, mis kõige pääwa möllas, kuna thermometer ka keskpääwa aeal ikka weel külma näitas. Öösel waikis tuul ja Pühapääwa homikut teretas pehme kewadeue ilm tasase lõunetuulega. Pühapääma homikul oli ka näha, et laupääwane kange tuul lahtist wett palju meie sadama ligemale toonud oli, Laewade wäljalõhkumise töö oli raskem, kui ette arwati. Suured raudsed aurulaewad Cross," ja on küll sadamast wälja lõhutud, esimene seistS aga Piihapääwal alles umbes ühe werSta peal, teised weel ligemal. Weikemad  aurulaewad , Aleksander," ja ,Arel" oliwad  esiteks weel sadamasse jäänud. Määratu raudne aurulaew ja 11/ seisiwad kõige selle aea, kus meie lahe kiuni on, sadama suus Need tahtsiwad  ennast oma käe peal ja oma enese meeste abiga wälja lõhkuda, kus juures aga järsku pööramise juures Paastukuu 25. pääwa õhtal esimese otsa parema külje sisse sai. Wesi hakkas sisse woolama, abi» aurulaew „Dmina" ruttas sadamast appi ja kohe oli hulk rahwast abiks seal, kes laewa nii palju wälja laStida  aitafiwad, et auk üle weepinna tõusis ja häda lapp peale wõib pandud saada. Last laewa esimeses jäutuses, linad ja linaseemned, on märjaks saanud, saawad siin kuuridesse weetud ja pärast oksjoni «viisil ASsekurauziseltsi  rehnungi peale ära müüdud, keS kahju kannab. Teistes ruumides ei ole kaubad kahju saanud.  Sõnumid  meie ligemalt kodumaalt ja la emalt isamaalt näitawad,  et kartus uputuste eest läbistilku õnneks mitte täitsa täide ei ole läinud. Tartus oli Emajõgi juba üleminewa nädal! lõpul tõusma ja jea kerkima hakkanud. Paastukuu 23. pääwal oli wesi 8 jalga üle keskmise aru tõusnud ja sildade wahel oli jea liikumine hakkanud, Sellest  aeast saadik ei ole sõnumid tulnud ja siis wist ka nutte suuremat häda olnud. Riiast kirjutati Paastukuu  22. pääwal: ,Düuaburgist tnlewad sõnumid, et wiimasel ööl Düua jõgi uii kõrgesse tõusnud, et kindluses uputust kardeti. Hirm on möödas, wesi alaneb, - Düua jõel on jea pea Riiast saadik liikumas, linua wahel weel kindel. Dünamündes teemad aurulaewad tööd, et jõe suu lahti saaks. Paastukuu 24. pääwal hakkas Riigas jea liikuma. MiitawiS oli heile wesi kangest linna woolanud. Täna alaneb weepiud ja hirm näib möödas olema. Dünaburgi ümberkaudu on uputnS suur olnud, kuida lugejad alamal leiawad. PthkwaS hakkas jea Welikaja peal Paastukuu 20. pääwal liikuma. Moskwas oli Moskwa jõe wesi Paastukuu 2!. pääwal kangest tõusma hakkanud ja kolmandemal pääwal oli alamates linnajägudes uputus. Ka kaks silda oliwad jeast wigastatud. Riigi seespidistest kubeemängudest  leiame kewade hakatusest järgmised sõnumid  : Schlüsselburgist, Paastukuu 24. pääwal: Neewa jõgi on on jõesuust kaks wersta ülemale lahti. Khar korvist, Paastukuu 24. pääwal: Talwewilja orased on wäga ilusad. Poltawast, Paastukuu 24. pääwal: Worksla jõgi on lahti läinud. Enamist kõik linna sillad on wiga saanud. Simbirskist, Paastukuu 24. pääwal: Swjaga on lahti läinud. Volga wesi on 3 arschiuat töuSnud. Jürikuu hakatusel loodetakse laevasõitudega algata. Kalugast, Paastukuu  25. pääwal: Mõned uulitsad on wee all. Vangid  saawad Politsei «vangimajadesse wiidud.  Tamarast:  Paastukuu 25 pääival: Volga ja Tamara jõed on lahti läinud. Nishni Nowgorodist, Paastukuu 25. pääwal: Oka jea ou täna mitu korda liikuma  hakkanud. J e k a t e r i n e u b u r g i st, Paastukuu  25. pääwal: Tschussowaja on lahti läinud. Slon i m i st, Paastukuu 21. pääwal: Schura jõgi ja Oginski kanal on üle paelunud, selle läbi on madalamad  linnajöud wee all. Wesi tõuseb. Raudteerongid ei pease jaama, sest et mitmed weiked sillad wakshalli juures lõhutud on. Kaupade wedud on seisma jäätud. Alat õ i r i st, PaaStukuu 22. pääival: Heile lõhkes jea Schura peal ja hakkaS minema. Minskist, Paastukuu 20. pääival: Swislotscha on üle kallaste paeseuud, mitmed majad ja sillad on fisse langenud, ka üks kiwimaja on alt õõnistatud. Orelist, Paastukuu  20. pääwal: Jõed on lahti läinud. Wesi on tõusmas.  Zariz ö i n i st, Paastukuu 20. pääival: Laevasõidud ou alganud, Astrakhanist on juba kaks auru-- laewa seia tnluud. K r e m e n t s ch u g i st, Paastukuu  16. pääwal: DnjepeU peal on jea liikuma hakkanud  ja liuna madalamad jänd on wee all. Rahrvas on Jelissawetgradisse ja teistesse paikadesse põgenenud. Kardetakse, et wesi niisama kõrgesse tõuseb kui aastal 1877, kus pea kõik linn wee all oli. Pärast ei ole sealt sõnumit tulnud ja suur hirm oli wist asjata. Helsingis ou Paastukuu 18. pääwal esimene kõuemüristamine  olnud. Kange tuulega sadas rahet ja wihma,  pea ou ilm aga jälle «vaikinud. Wseral maal, nimelt põhja po õlisel Saksamaal, kus uputused nii wäga suurt häda ja kahjutegiwad, on wesi nüüd paikuti alanemas. Kardetakse, et talwwilja-põllnd uputuste läbi wäga palju kahju saanud ja Berliin börsil oliwad wilja hinnad Paastukuu 25. pääwal sellepärast tõusmas. Ungrumaa! oli sõnumite järel Paastun 25. pääwast Szegedini linn jälle suures hädas. Mitmes kohas oliwad kammid juba lõhutud; üks pioniri-rügemLnt oli appi saadetud. Ümberkaudsetes  külades oli uputus juba wäga palju kahju teinud. Liiwimaalt Lliwimaa Kubernör ou Kihelkonna kohtutele  järgmist ringkirja saatnud: Wallawalitsuste läbiwaatamise  juures olen mina leidnud, et taluperemehed neid mitmesuguseid maksust mitte täieste ei tunne, mis neil kirikuõpetajatele, köstritele, koolmeistritele ja kiriku ametnikkudele  maksa on, sellepärast panen mina Kihelkoimakohlutele  ette, nemad andku kõige Wallawalitsustele teada, et minu käsu peale iga kihelkonna kohta regu latiivid trükitud on, s. o. lehed kirikumaksude üle, mida igal kogudusel  ja igal mõisal seadust mööda kirikuõpetajale ja Lutheruse  kiriku ametnikkudele maksa on. Wallawalitsused wõuvad neid lehta 20 kopika eest iga lehe pealt Kihelkounakohtutest  saada." Moskwa ringkonna-kohtu otsus, mis järel endised posti-amctniknd Ketchu dow ja Machro  >vski, kes 120,000 rubla «varastanud, ja kodukoolitaja Panow, kes neil abiks olnud, sellepärast süüst lahti mõistetud saiwad, et see raha ühes wõeramaa Asseknrauzscltsis  kaitse alla antud oli, on Senati poolest walju sõnaga  tühjaks mõistetud ja need uutmoodt jid" uueste sellesama kohtu teise jäutuse alla antud Peate selle saawad ka Moskwa Ringkonna-kohtu Prokuröri abiline  ja kurjategijate eestkostja kohtu alla antud. Prokuröri  abiline et ole seal seda teinud, mis tema kohus on, s. o. seadust kaitsenud, ja eestkostja ei ole mitte kurjakegu oma silma ees pidanud ja süüd «võimalikult alandada püüdnud, milleks temal õigus on, waid õigust politika-tnhiuate  alla lämmatanud ja sellega Vandemeeste meelt seganud.  Ülepea laitis Senati Ulem-Prokorör Koni walju sõnaga seda korda hukka, mis Wandemeeste-kohtukes ennast pesitanud on, kns, nagu siin, üks Adwokat 1500 rubla eest ühe ametnikn eestkostmist oma peale «võtnud, keS kuu? 30 rubla palka saab ja «varastatud rahaga eestkostjale palka maksab. Kohtn Präsident sallida, et eestkostja Vandemeestele ära seletada, isamaa-ormastus «vabandada seda. kui wõeramaa alamate knln peale «varastatakse,  sest kroonul olla oma rubla ka kallis, mis selle läbi saamata jääb, kui hindpakkisi, mis posti peale antud saawad, wõeramaa seltside kaitsuse alla antakse, kuida see mõrrale  maadele saadetud raha kohta seaduslik on. Ülepea kujustada seesugused eestkostjad Vandemeestele ette, nemad olla kutsutud wahet rikaste külluse ja «vaeste «viletsuse wahel tasutama j. n. e. Seesugust tallitust ei tohtida ülemad kohtud sallida. Lõune Wenemaa linnadest tnlewad raSked kaebtused ümberhulkuwate koerte üle. Kijewis, Kharkowis ja teistes linnades hulkuda koerad karjakaupa