wammate jaoks andnud, kus ta soowis, et need tema hinge õnsuse eest palwetaks. Siis ta oli kadunuks jäänud. Kuulu järele olewat sääl metsaS, kust ta wiimati kätte saadi, tuleriida aset ja tunglaid leitud. Arwataffe, et neiuke iseennast ohwriks tuua oli tahtnud, mida ta omas meeles õigeks armas, selleks ise tuleriida walmistas, otsa ronis ja põlema pistis; aga wiimaks ometi mälust sunnitud, tulest ära põgenes, enne kui see elu oleks lõpetanud. Tüdruk ise, kes suremas haige on, ei anna mingisugust teadust enese üle. Nii ta on, kuna enne inimesi usu pärast tuleriidale sunniti, tikuwad mõned priitahtlikult sinna, nagu oleks nendel kahju, et endised ajad möödas on. Sim-birskist. SimbirSkis häwitaS snur tulekahju 29- Juunil pääle 200 maja suutumaks ära. Õösc kella ühe ajal läks tuli lahti ja wöidi alles õhtu kell 11 ära lämmatada. Palju inimesi on lageda taewa alla korterisse jäänud. Bakust. Käsk. „Nowaje Wremja" teatab: Baku kuberncer on käsu wälja andnud, et wõera maa mehed mitte ei wöi KaSpia merel laewade juhatajaks heita. Selle pääle tuli kubernerile palju kaeblusi, milles uimelt üteldi, et kuberneril õigust ei olla särast käsku anda ja et selle läbi hulk Eestlasi ja Lätlasi, kes laewade kaptenid olnud, on wõera maa meesteks peetud, kuna nad ometi Balti meremeeste koolides on õppinud. Selle kacbtuse pääle on siis kuberner käsu andnud, et Eestlased ja Lätlased ci pea mitte matjamaa meesteks peetama ega neid laewade juhatamise ametist  lahti lastama, sest nemad on Wcne alamad, oga üksi wõera maa mehed ei tohi laewa juhatada. - Sellest näeme siis, et palju Eesti mehi sääl kaugel Aasia rajal KaSpia mere laeivade juhatajad on. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser Willem on meie keisri herrale laewaga wöörsile tulnud. Seda wöeraks tulekut loetakse wäga tähtsaks; sest ta näitab seda tühendawat, et Saksa keiser jälle rohkem Wcnelasega käsi käes soowib käia, mis läbi ju üleüldine  rahu Europa riikide wahel wäga saaks toetatud. Wümsel aastal oli Wenelase  ja Sakslase endine sõbrus õiete külmaks jäänud ja sellepärast söjakartus segas ühte puhku rahwa meeli ja pani tormilised asjawahendamistd  ja kauplemifed kinni- Selle läbi kukkus ka Wene rubla hind nii wäga, et 100 rubla ühe wahs mitte rohkem ei maksnud, kui 164 marka- See tähendab: kui üks kaupmees 100 rubla paberi raha wäljamaale läkitas, et tema selle eest kaupa tahtis osta ehk oma wölga tasuda, siis ei olnud see sajarublane paber sääl mitte rohkem wäärt, kui arwata 50 rubla hõbedat Iga saja rubla päält läks nõnda pool kaduma ja kõik kaup, mis matjamaalt sisse toodi, sai meie juures see wõrs kallimalt müüdud. Mis suurt kahju see iga rahamaksjale  tegi wõib arwata. Aga kindlam rahulootus, mis noore keiser Willemi poliitikast  ette tulnud, on Wene raha wäärtust juba hästi kergitanud. Juba nüüd 100 rubla maksawad ligi 200 marka. Räägitakse, et Wenelase ja teiste riikide wahel olla sekeldused Bulgaria asjade pärast kirjade pääl. BulgarmMiMkt. Bulgariamaal ise olla lood praegu üsna kirjud. See Bulgaria rahwa eestwedajate partei, mis prints Ferdinandi omal ajal auujiirje pääle ülendas,  on isekeskis riidu läinud ja lagunemas. Waeue prints ei tea enam, kelle pääle ennast peab toetama ehk kust abi otsima. Lood lähemad printsi walitsusele selle läbi meel kardetawamaks, et kroonu kassad rahast üsna tühjad olewat. Riigi-valitsus ci jõua oma amctnikudele enam seatud ajal palka maksta. UueSte ehitatud raudtee ci saa käima sest raha pole, misga massinaid ja wagunid saaks ostetud. Rahwa käest nõutakse ilma armuta wiimsed kui kroonu maksud ja manad wõlad sisse. Ei saagi seda auku täide; kuid aga üritab rahwast printsi -valitsust wastu. Wenelane wift näitab sellepärast nii suurt kannatust Bulgaria  lugudega üles, sest ta loodab, et Bulgaarlased ise omal ajal prints Ferdinandi minema saadawad ja siis on Wenelasel paras aeg Bulgaria -valitsust oma tahtmise järele seada. Kirjawastused. ira. S. O. Täname I ei tarwita mitte 11Z. A. K. P. Küll leiate kohalt. Korjake aga ise AMZWWZ. N-n> Iwzs 1888 roM Trükitud,Miresa«e Nädaiitehe" trükikojas Kuresaare, Muhuse, Hapsalu, Pattiski ja säält raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Aurulaew „ Konstautin Kapten A. LirrA, saab reede sell 22. Juulil kell 10 enne lõunat ja pühapäev)  sell 24. Juulil kell 10 enne lõunat ülewal nimetatud kohtadesse, ja teisipäew sell 26. Juulil kellu 8 homiku Riiga wäljasvitma. Lähemat teadust annab MHsoö. LctHtczo, Kuresaares. Riia auvnwAjasõitmise wAjasõitmise laewade päewad. Peeterburgi Admiral 20 Juulil Leauder 2» Juulll AlMauder 11. 27. Juulil Lähemat teadust annab Riiga: Leauder 21. Juulil Aleksander 11. 24. Juulil Admiral 28. Juulil R> MMlt. Teadaan d m i s e d. Kuulutus. 1. Saaremaa kihelkonna kohtust saab seeläbi kuulutud, et siin kihelkonna  kohtus, Otti mõisas, esmaspäeval  sel 1. Augustil s. a. Torgi ja teisipäeval sel 2. Augustil Peretorgi  läbi mvlemil päivil lõuna kell 12 Muhu saares ärasurnud kaupmehe ja walla kirjutaja S. Walteri majad oksjoni wiisil enampakkujale  äramüüdud saamad, ja nimelt: 1) Muhu Liiwa kõrtsi wastas: elatis nmja poega ja kõige poe sisseseadmistega ja körwa hoonega, kus ait, tall ja kuur ühe kaktuse all. 2) Muhu köstri maa pääl olew elatis hoone, körwa hoonetega: ait, lihthoone ja kelder; 3) Wölla Maldas, Nõmme puumaa  pääl kaks heina küüni. Kõiki ligemaid teadusi saab siit kihelkonna kohtust. Otti mõisas, 1. Saaremaa kihelkonna  kohtus sel 4. Juulil 1888. Meed lapsed, kes kooti M tulewad, leiawad kortri kohta; niisamnmti  saawad ka tüttarlapsed, kes linna tulewad, odowalt ja lahkesti waStu wõetud. Lähemat teadust Saarlase trükikojas.