gu Lõunemaa puud, aga ei kauna nende kombel kullakarwa  wiljal x Tahad Sina seda näha?" küftS Suwi, »fiiS ole rõõmus! Ja Suwi sirutas oma käe välja ja metsa lehed  lõiwad punaseks ja kollaseks; uhked karwad langesiwad  metsade peale. Kibuvitsa põesad läikifiwad tulipunaseist  marjadest ja õispuu oli täis hiilgawatd tarju. Tammetõrud langesiwad tuppedest ja metsaS õitsefiwad mõned õied teist korda. Aga aaStawalitseja kaasa jäi waiksemaks ja maitsemaks ja ikka kahwamakS. ,Tuul puhub wilust! ütleS tema. on wilud udud! Minul on igatsus nooruse maale!" Ja tema nägi toonekurgesi lahkuma ja sirutas oma käsi nende järel. Tema waatas pääsukeSte pesadesse. Need oliwad tühjad; rohi ja hilised õied tärkasiwad fees, ja warblased wõtfiwad  nendest aset. ,Piip! kuhu pererahwas kadund? Ei needmist wilu õhku kannatada ei suuda, kui fee neile natuke filmi puhub. Nemad on meie maalt läinud! Head teed! Ja kollasemaks ja kollasemaks läkfiwad lehed. MetsaS  langes leht lehe järel; sügise tuuled puhufiwad. Wiimane  leikuse aeg oli käes. Ja kollase lehtede peal maaS oli aaStawalitseja kaasa ja waataS pehme silmaga hiilgama  tähtede poole, ja tema mees seifi? tema kõrwaS. Tuule hoog keeruta? lehti üleS need langesiwad maha; siis oli Suwi kaasa kadund, aga ükS liblekaS, witmane sellel aastal, lehwis kõikumas lendus läbi wilu õhu. Ja niisked udud tuliwad, ja jea külmad tuuled ja pilkad pimedad ööd. AaSta valitseja seisis lumiwalgs juuksetega, aga seda tema ei märkand, waid pidas seda lumeks, mis pilweteft langenud oleks. Õhuke lumekord heitis ennast üle wälja. Ja kirikukellad kõlafiwad; kõlafiwad Jõulu pühadeks. pääw.i kellad kõlawad!" ütles aasta valitseja.  ,Pea saab noor walitseja-paar sündima. Mina saan rahu, niisamati kui minu kaasa! Rahu, seal hiilgava  tähe peal. ' 5a rohelises kuusiks, KS lumi maad kattis, seal seiseifiS  Aõulu-ingel sa õnnistas neid puid mis pühadeks pidiwad tarwitatud saama. ,Rõõm tubades ja rõõm roheliste oksade all l " ütleS wana aaStawalitseja. Wiimased nädalid oliwad teda lumiwalgekS  muutnud. ,Rahu aeg jõuab; Uue aasta noor paar saab krooni ja walitsuse kepi! " ,3a wõimus on siiski Sinul" ütleS Zõulumgel. ,WõimuS, aga mitte rahul Lase lund ennast soojenduseks  noore orase peale heita! Õpi kannatama, kui looduS ennast teise alla heidab; oled Sina ka Valitseja, MS õpi iseennast unustama ja fiiSki elama! Sinu aeg tuleb, kui Kewade tuleb I" ,Milla tuleb Kewade? " küsis Talwe. , Kewade tuleb, kui toonekurg tuleb l" Ja walge juuksetega ja lumiwalge habemega iStuS Talwe mäel, lume hange otsas. Tema oli wana ja paenutud  aga tugev nagu talwe tuuled, nagu jea wägi. Aa tema wahtiS Aune poole, nagu endine Talwe enne teda. Aea paukuS, lumi kärises, läikima järwede peal jookstwad liugulaskjad; kaarnad ja waresed paistfiwad walge  lume peal; tuuleõhk ei olnud tunda. Aa waikfeS õhkuS  ptigiStaS Talwe omad käed kokku, ja jea kaSwiS küünra paksuseks wete peal. SitS tuliwad warblased linnast ja küsiflwad: ,KeS on see wana, seal ülemal?" Aa kronk oli ka jälle seal. eht oli tema poeg, mis üks kõik on, ja ütles warblaStele: ,See on Talwe, mulline manamees. Tema ei ole surnud,  kuida Kalender ütleb, tema on Kewade kaSwataja, keS tnlemaS on l" Milla tuleb «emade?« kWfiwsd warblased. ,SiiS tuleb meile hea aeg ja parem walitsuS. Gana et kõlba kuhugi! i Ja wagusaS mõttes nikutas Talwe peaga, muSta metsa poole, kuS raagus puud kenaS kujuS seistwad, ja talwiseS uinutuseS kõikufiwad jeatülmad udupilwed. Aasta Valitseja  nägi und omast noorusest ja oma mehe-ialisest jöuust, ja homiknl M kõik mets härma ehteS. See oli Talwe unenägu suwifest seast. Päike tuli wälja ja sulatas  härma oksade pealt. .Milla tuleb Kewade?" tüfifiwad warblased. , Kevade!" kölaS hääl mägede poolt, tuS lumi maaS oli. Aa päike paistis soojemalt ja soojemalt. Lumi salat  ja linnud tsUwab oma häält: , Kewade tuleb!" Aa kõrgest, läbi õhu tuli esimene toonekurg, teine tuli tema järel. Kummagi selgaS iStuS kena lapsuke, ja nemad  laskstwad ennast maha, lageda wälja peale, ja lapsed  teretaflwad maad ja teretastwad wana «algist meest, ja see kadas nagu Mooses; udu pilwed oliwad teda ära kannnb. AaSta jutt on lvpewd. ,See on tõsi!" ütlestwad warblased. ,Za see on kena küll, aga see ei ole Kalendre järel, ja sellepärast ei ole see mitte õige!" Kirja wastused. urkalane Tallinna», st) Nimeta kirjad ei teeni kiill vastust, meie tahame aga siiski natuke tähenda. Meid ei peleta roojase ja rumala valega soolatud löimamised, ega kohkuta ähvardamised, Kui see rah «aö tõcStr o eStt rahva» olek», kes urkast valetab, sõimab ja ähvardad ja seda köili salakirja» avaldab, milles niisama palju kirjawtgasi on, kui toorust, siis olelflwad need lehed tõeSte „rahva lehed", kellest urMased röömu tunnevad. Aga, tänu Jumatale!  ast on teisiti ja selle pärast on ka ikka veel neid ke» just meie lehte rahva leheks peavad. Edast Jumala nimel, Kei»ri, usutmnistuse ja kodumaa eest! G. Lf. S.: Ikka puudub veel ruumi. S. Blt.: Hiljaks jäänud, tulda näete. K. K. L.: Saab edaspidi tänuga tarvitatud. Et St i rahva mängud ja laulud. Selle nime all on meile tundmata käe läbi üks weike trükikiri saadetud, mis sel aastal Tartus, paalmanni ttükimajaS ilmunud on. Rõõmuga näeme meie, kuida üks lahke meel ja lahke käsi H. Rink 7- voore rahva sündsa ja puhta rõõmu eest hoolt kannud on. -- Ütleme ka: Ta elagu! Tead mised. Tellimised «Tallinna Sõber" veale saamad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saamad, misamati ka SindforS r pärijate trtttmajaS Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waAawSlta ,a toimetada. Tellimise hind on 188? aaSta peal! postiga chk kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta -- kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas ise äratuua 2 „ 40 „ Tallinna linna raha-lmnk wõtab raha sissemaksmist jookSwate rehknutide wasta 4 °/° peal aaStaS, (tv Aprillik. p. !882, arwatud) „ , 6 kuu eest , , 4'/, °/° , - l—2 aasta 5 7° peal aastas. ' ' ,3 aasta peale ja üle selle 67» Peal a.. annab raha pantide, rahawääriliste paberite ja kauba eest 6 künni 7 7,, wõtab wekslid wasta. kellel wähemast kaks allkirja on, 6 kuuni 7 7. peale, wõtab raha kapitalide hoidmist, iihe rubla poole aaSta pealt t 0,000 rubla eest, muretseb raha wekslite ostmist ja müümist, ühe kommissioni maksu eest. m,S 'j. /o «watud, wekslite sisse kasfirimist, mis Tallinnas maksetawad on, ühe kommissioni maksu eest, mis /« /» on " . , mis teises kohaS maksetawad on, , » . - - ' ' kupongide wahetamist, 7, künni 7, eest. arwab aga wähemast 5 kop. iga kupongi Vahetamisest, müüb Tallinna 5 7° linna laenupaberid 95 7> eest Need Statutid ja Reglementid (põhjusseadused), üle selle banki seaduse wõiwad igal Päawal kellu 10-2 banki majas ilma hinnata wasta wõetud saada. Tallinnas, 3-mal Zürikun päawal 1882. , . z». Linna ralm-banki Direktorid. Mlilmrgi illllktchjtt lnsttmije  ja elureM jetts. Tiitlit sisstUokstliid kapital 24, M rubla. Tagawara kapital iile 2.M.M rubla. Wölad oma pralr laiuda tulekahjud, liikumata ja iiikumäd Varad. Uinnilnl» warad: Iga aaSta fiSsemalsetud sintflde pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal saetud aaötade pärast kätte makstud. Makiab lölottaslele >nel>el minemiseks kaasa rahad nende, iga aasia sisse maksetud fintflde «Ada. Selsamal wiisil maksetakse poeglastele . nende ameti hakatuseks larwis lahtawat raha. KtttUltab elure n d i t> see on : abi rabas kas kobe ehk wa« hea sees seatud aegades. Lige ak teadust annab A. G.Brosse, Ülem agent Tallinnas, Munti-muiitsak Nr. 447/3. Teadaandmille. 19-m-ü Mail kellu 1 lõuna ajal, saab korteri kommisstoni saalis, wäljapakkumine Shandarmr kassarmi ümberehitamise pärast peetud. Need tingimised seisawad enne lõuna tundide aegus selle nimetud saalis ettepanemiseks. Tallinnas, 1. Mail 1882. P. Wellberg, korteri kommisstoni Prästdent. Talukoha umiunse °ja ostmise-koutract on saada Klli»ms'i IrükiUajas.