saadetakse nendega ka kõige tarvilikumat prahti; kui võimalik tehakse prahti kunstlikul wiistl veiksemaks ja kergemaks, et rohkem prahti wõikS ligi saata, nagu seda Pariisi ümberpiiramise ajal kirjadega sündis; kirjad saiwad nii veikselt päevapiltnikust mahawõetud, et liht stlmaga neid enam lugeda ei võinud, vaid see kasvatajate klaaside, mikroskoopide, läbi pidi sündima. Dragon, selle kirjade mahavõtmise kunsti, leidja, sõitis pommiga Pariisist ära, et ka teistes rikMagudes seda kunSti õpetada. See sündis seepärast, et kirja - tuid, keS Pariisist pommidega wäljasõitsiwad, jälle rohkeSte  sõnumeid enesega kaasa päälinna võtta wõikfivad. Õhukesest läbipaistawast paberist lõigati I'/?" pikad jä 1" laiad rihmakesed. Kõik kirjad trükiti kõige suurema poogna peale, 15,(XX) tähte ühe kulle peale, need tähed võeti siis 800 korda veiksemalt nende rihmakeSte peale maha, niisuguseid mahakirjade rihmakefi seuti umbeS 20 tüki kirja-tuide sülede, nimelt keskmiste sabasulede külge kinni, ja nii läks postillion oma ehk V" loe raSke postipaunaga 300,000 stenografia  tähekest enesega kandes, päälinna poole minema. Jõudis poStillion oma ära määratud paika, siis loeti neid kirju iseäralise suure kasvataja klaasi käbi. Riigi jagudest oli 363 tuid väljasaadetud, keS Pariisi pidivad jõudma, neist oliwad aga paljalt M oma õige kohale jõudnud. Saksa-Prantsuse sõa ajal oliwad  ülepea 91 inimest Shu-laevadega üleSse sõitnud ja IV,BOO naela kirju s. o. 3,000,000 kirja pommidega  ärasaadetud. Mõned õhulaevad on koguyi kaduma läinud, vist tuulest merde aetud saanud. Mõned pommid aga sattufiwad ka SakSlaSte kätte, kes iga pommi peale laskfiwad ja GambetH selle juures käest haawasiwad, suurem hulk pommist aga jõudsiwad oma äraseatud kohta randa. Jaequard purjetas sõnadega: Mina saan suure pitka reisi tegema" oma laevaga õhumerde, ja ta on ka tõeSte nii pitka reifi ettevõtnud, et tänapäewanigi veel oma reifi pealt ei ole tagasi tulnud. Tema kirjad leiti merest. WarSti peale Jacquard'i tõusis Jules Favre õhusse ülesse, sai ka õhust mere peale aetud, peaStiS aga ennast 2000 kõrgusest Belle-Jsle saare peale. Msued õhusõitjad hüppafivad 40' kõrguselt  maha, et vaenlastest mitte vangi võetud ei saaks, millest õnnetusest nad aga mitte ei peasenud. Mõved teised dhureifijad sõa ajal saiwad jälle oma maa laevadest veel eluga Atlandi okeani peal peaStetud. JanSsen sõitis riigivalitsuse käsu peale Pariisist AlgeriaSse Aafrikasse, et seal päevawarjutamist tähelpanna.  Ka koeri saadeti sõa ajal õhulaevadega Pariisist ära, et nende läbi jälle sõnumeid töistest riigijagudest saada, neist aga ei tulnud Pariisi mitte ükski tagasi. Õhulaevade kiirus, mida raudteerongi kiiruse kõrvu seada võib, on aSja annud ülepea kiirusi ühe teise kõrvu seada. Mehine mees käib tunnis 5,600 meetert, (üks meeter 3,28 jalga.) posi sõidab PrantsuS-ja Inglismaal 12,964 „ tubli purjelaev sõidab 22,263 „ Aurulaev 27,580 „ Auruwanker keskmise kiirusega 55,560 „ „ kõige suurema „ 111,120 „ suurtüki llml jookseb tunnis 955,632 „ maakera , „ 137,344,329 „ valgus „ „ 1,440.670,800,000 „ elektriwägi „ 2,040,163,200,000 „ Kui tihti insektid omi tiivu kergitavad arvatakse välja kõlast, mida nad tiiwade kergitamisega sünnitavad,  ehk tehakse ka klaasist eykindert mustaks, pistetakse  insekti nõela otsa ja lastakse tiivu cylindri külge puutuda. Selle juures leitakse, et kärbes ühes sekundis 330 korda omi tiivu kergitab, mesilane 290 ja erilane  140 korda ühes sekundis. Et üht täielikumat pilti õhureisidest anda, nimetan mina siin mõnda näitust:  ükSkord kuulstvad õhusõitjad 3000 jala kõrgusel,  kuS nad paksu pilvedest ümberpiiratud oliwad, häkttselt imeliku muusikat. Poola rahva laulu, nii selgeSte nagu tuleks see lauluheal pilvedest; maa peal all anti kontserti» MiSke õhk kannab kõlast ja healefi paremine edasi nsi Kuv õhk, udu palju paremine  kui puhas õhk. Õhusõitjad võivad inimesi all maa peal ulllitsatvS hüüda, inimesed all kuulevad aga hüüdmist üleültse palju halwemine, kui õhusõitjad healt maa pealt; mõnikord vaatfivad talupojad, kes ennast hüütud kuulfiwad olevat, kõigile poole suure imetlemisega,  kust heal võiks tulla, sest et nad mitte aimata ei võinud, et ta ülevalt taeva võlvist tuli. Mb tulema.) valgus Teekond Krimmi poolsaarele Aprilli kuu lSpul ja Mi kuu algusel 1882. Kõne, mis Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis pidanud president M. Mitt. 11. Aleksandrowski on üks linna sarnane paik, mis KeiSri Aleksandri I. ajal sinna olla asutatud. Siin elab mitmetsugu rahvast. Seal on suhkru vabrikuid  ja teisi sarnatsid asutusi. Toredad majad annavad  rahwa elu-korra headusest ja rikkusest siin avalikult  tunnistust. Siin on ka iöte raudtee waksaal. Ülepea on koht suurel wiisil wilja ja ilu puudega ehitatud. Tniepri jõgi, keda mööda siinse ümberkautse rahvale palkifid ning muud ehitus -materjali tuuakse, pöörab siit paremat kätt kaugele kõrvale, siin vast nähtakse üht suurt lagendiku luht-heinamaad, kelle hein aga mitte loomadele õigete meelepäraline ei olla. Peale selle aga ei ole künni Muõtamereni enam mingisugust madaliku heinamaad näha. Aleksandrowskist minnes on wassakut kätt kõrge kallaS; tee käib siin orgupidi; aga kalda peal on weerew tasane maa, siin nägin ma ka pööras adraga sügavat põllukündmist peale hakkavat.  Küntud muld oli must nagu pigi. Siin paistis ka esimest korda Hollandi moodi tuuleweski silma, sest sekimaünised tuuleveskid oliwad siin enamiste kuue ja kaheksa tiivalised peergudest purjudega, ja nelja kandiliStest  palkidest IV- künni 2 sülla kõrguse seinadega tehtud pukk-tuule-weSkid; neid oli külade ligidal väljade  peal õige rvhkeSte kõrwuSti seismas. Kui tähendatud suure Tniepri jõe orust wälja jõudsime, fiiS vahest algas üks lõpmata suur lagendik,  mis tasane nagu vee peegel on, ja ümberkaudu mitme sadande verstade viisi künni Krimmi poolsaareni  sarnane üteldi olevad. Siin tee pealt sõites paistfiwad ilusaid ja suuri külasid oma uhke kiwi-hoonetega  ja puiestikkudega vaatajale Ilma. Mullapind on, kuida öeldud, pigi must. Ühe tessätini külvist saadud siin mullu aaStal, nagu mulle paar sealiste küla peremehi jutuStafiwad, 18 tshetwerti talwe-nisu. Ühe tessätini maa peale pidada V- tshetwerti seemet külitama, mis seal kui ka Krimmis ühe võrdne külvi mõõt pidada olema. Niisugust alalist tasandiku pidi viib raudtee Perekopi  maakonda Krimmi poolsaarele. Hulk soola-järwi, mis siin maa kitsanduseS MuStamere käärade vahel suurele maale ja Krimmi poolsaarele nagu wahekohaks on. Raudtee on siin soola-järwede madalikkudest läbi täidetud; sest maakitsandusest on veel umbes 120 versta Simferoopoli ehk kubermangu päälinna, keda öö ajal läbi sõitsin. Peeterburgist künni Krimmi Poolsaarele oli tee 3V- päevaga ära käidud. Simferoopoli waksaalist, kus mitmed Eesti vennad ootafivad, läksime pärast kui nimetatud linna olin waatanud, Katikoi külasse. Siin elavad umbes 16 EeSti perekonda rendi kohtades, ja weel enamiste endistes  Tatarite elumajades. Niisugused Tatarite elumajad on madalad ja ilma laeta, katus on saviga alt ära määritud, pärast valgeks  lubjatud. Ahju asemel on üksnes tulease, katusest  läbi minev auk viib suitsu välja. Kõik tuhk külast kantakse ühte hunikusse, kellest kauge aja vältusel  igasse külasse kaunis tubli mäe rünk on sündinud. Ka vanast olnud külade asemid võib seesugufist  tuhamägedest ära tunda. Eestlased on hakkanud  niisugusid tuhamägesid põllurammuks pruukima. Niisama on ka ahjud tuppa ja korsnad majadele peale tehtud. Katikoi külas ön Eestlastel 1750 tessätini maad ja maksavad selle eest kokku 1350 rubla renti. Nad soovivad aga enestele päriskohte oSta, kus siis oma tahtmise ja meele järele enestele paremaid elumajasid ehk muid põhjalikumaid asutust võivad ehitada; sest rendi koha peal võiks ehk seesama õnnetus tulla, nagu see meie maal on, et mõisnikud koha parandamise trahviks võimatu suure rendi peale panevad, ja töö tegija nõnda omast vaevast ja varandusest ilma võiks jäeda. Siiski ei pidada seal enneaegist kontrahtide lõhkumist, ega vägivaldsed kohtadest rentnikud? väljaviskamist  ette tulema, sest Eestlasi pestavat seal auuStuse  väärt põllumeesteks. Katikoi külas arvatakse kõige kehvemad maad olema, ka on seal küla kohalde palju paekivi, mis põlluharimist neis kohtades raskeks teeb, sest siis ka see soovimine on tulnud, et teise kohta enestele maad päriseks osta, kelleks nad eneste keskel paarkümmend tuhat rubla kokku arvavad panna võivat. Teisel päewal, Mail, läksime mitme Katikoi küla meestega siit Tarkani külasse, mida 25 EeSti perekonda kolme aaSta eest oliwad päriseks ostnud. Suuremal jaul perAokdadest on umbes 120 tessätini maad, teistel vähem. Ostmise hind tessätini pealt olnud 17 rubla. Selle kolme aaHta aja sees on nad koguni uue küla koha asutanud ja ilusad kiwi elu-majad peale ehitanud. Mitmed neist oliwad poolel, nii et seda rohket ehitust, ja paaskivi aedafi, mis Sue ja kgsupuu  aedade ümber kui ka tänavateks on tehtud, imeks tuleb panna, kuida seda kõik nii lühikese ajaga ja suurdstp  võetud põllu töö kõrwal ära on jõuetud teha. Neil on flin ka üks ilu- ja marja puude istandus,  mis uhkeste kasvab. Selle kõrwal ka mawsse paik, mida ka teistes päris ostetud külades uiisama nägin. Kabeli aed, kui wiimne puhkamise paik, oli mull wäga trõöstlik näha, sest ligidal olewa hauakääpale  wõib jõuetu munakene, kes oma kõrvalist sinna oli matnud, ning nõrk emakene, kes oma armsamat last oma abikaasa kõrwale oli sängitanud, hõlpsaSte jõuda, ning seal igal rahu mõtete korral oma hinge õhkamist pühandateS taewa poole saata. Siit läksime selle küla rahva, ja nimelt ühe auusa peremehe J. Malts lahkel saatusel MuSta mere õhtu poolse randa, kus ka üks umbes 100 tessätini suurune soola-järw oli.*) Siin ligidal ja selle järve ning suure maa pidaja mõisniku juures olime wõeraks, kus lõuna laual Krimmi weini jõime. Siin juures pean tähendama, et iga Eestlase juures, kus iialgi olin, olgu nad rentnikud ehk pärisnikud, meil söögi laual weini pudelid ei puudunud. Siin mõisas ja ka mitme teiste juures võis see sõna elawalt tõeks minna, et mõisnikud talu rahvaga käsi käes käiwad Öösiks läksime siit Tarkani külasse tagasi, kust teisel päewal Taewaminemise pühal teise paika Musta mere randa Samruki külasse läksin. Seal elawad umbeS 25 GeSti perekonda, keS 1861. aastal Tallinna maalt sinna elama on läinud. Küla yu kõrge Musta mere kaldal meresse jookswa ojakese kalda peal. Kahivas  elab siin oma ilmliku kui ka waimu wara poolt tubliSte, kellest nende uhke kiwi kooli-maja awalikku tunnistust annab, mida nad priitahtlikult ehitanud on. Küla rahwas maksab siin koolmeistrile 300 rubla rahapalka,  peale selle harivad nad temale weel armastuse poolt vilja tarwis maad walmis. Küla rahwas kiitfiwad siin igapidi oma elu, tänafiwad  Jumalat ja Kõrget Keisri Härrat, keS omal ajal neid oli aitanud siin kohtade peale saada, kuS nad nüüd rahulikult ja rõõmuga oma põllu tööd wõida teha, kuhu ei keegi neid waewama ei wsi tulla, waid nad aga üht ainust üleüldlikku maksu lõrge kroonu taksi järele pjdada maksma, mis läbi nad nüüd kooli ja laSte waimu hariduse eest lahkeste ja takistamata wõWa hoolt kanda, kelleks neil enne Krimmi tulekut omal maal ligi rääkida mingi luba ei olla olnud, ja rahul pidanud olema, et mis kirikhärra ja mõisa härra ütelnud,  see üksi pidand tõsi olema ja ka sündima, mille läbi ka nemad, kui omalt maalt wälja oliwad pidand rändama, tarwilikkl õpetuse ja puuduse pärast wäga palju waewa ja kahju pidanud kandma ja kannatama, kuna hiljem ehk aru saanud, et nende hariduse ja teaduse puudus üksnes endisest armetust ja kehvast koolipidamise  kombetest oliwad "tulnud. Nad tunda nüüd elawalt ära, kuidas kooli lugu ilma kirikliku walitsuseta, nagu pühal priiusel Jumala ja Kõrge Keisri kaitse all lõpmata rõõmuga pidada edenema,  kMe eest nad meie armulist Riigi-Jsa ja tema heldust küllalt tänada ei jõudwat. Peale selle kõnelesiwad nad kohtupidamise korrast ja headusest, kudas see terwelle Wenemaale ja ka neile põllumeestele suureks õnnistuseks olla, et nad kõigist asjata waewamiStest wabad olla, üeldeS: „Meie Eestlased  oleme siin Krimmis juba 20 aastat elanud. Meie teame ja näeme, et meil üks auuline walitsuS ja õiguse nõudja kohus on. lialgi ei ole meie siin üht härrat näinud, kes meid oleks tohtinud sundida, et ilma mütsita ja kässa lakkudes oleksime pidanud endid nende ees kummardama, ja nende karedaid  tahtmisi täitma. Meie ei olegi kõige Krimmis oleku aja sees weel ühegi tüliasja pärast kohtus käinud.  Meist peetakse siin kui anusaist inimestest auusat lugu Meie oleme siin wabad Keisri Härra alamad, ja ei julgeks siit iialgi enam tagasi minna, kui mvile ka kes teab kui suured pärih-platsid peastivgd kingitama " Mull oli tõeSte rõõm nende waba elu rõõmsaist jutustamiStest, iseäranis nende wanakeNest, kes tänu silmavee pisaraid walades, oma õnnelikust prii elust ja endisest kurblikust korrast ärapeasemisest suure vaimustusega  kõnelesiwad. Mrg jäeb tulema.) *) Krimmi rahwas saamad isi omalt maalt ja jiirwedest soola. ,> G a k a la" SS IBBS. Wastutaja: J. Kõrw.