— Ja mis siis weel waimnlikudest lauludest, meie kiriku kaunistuseks ja äratamiseks on, eks need ole ka Saksa «aimu lapsed, ja ekS ole need ka selle waimu läbi meie mhwa omaks saanud? Ja eks ole see Mk EM parema «aimuga kokku sulauud, et see EeStt waimu lõhuks ja häwltatt. keS ksi? seda walmultkku ja waimlikku wara ja mäge EeStt watmust ära lahutada tahaks? Mitt siis »EM Postimees" ennast selle üle pahandab? KaS tahab tema ka ,pram" wõi yhärra" Zohanson-Wma laulu laulda ja oma sammust Lihula poole sirutada?! StiS räägib »EM PoStimeeS" TiSza-ESzlari protsessist  ja arwab et seda ,ka wäga häSti TartuS, Tallinnas wõi BalMlSgi" olett wõinud tulla, sest ka silu olla seesugust  ebauSku. Kui wähe tunneb ja auuStab , EeStt Postimehe" toimetaja seda maad ja seda rahwast, kelle eest tema ennast ,wsttlema" kiitleb! --See wõib jo olla, et siin seesugust ebausku on. Et siin aga ka seesugust «valetunnistajaid ja seesugust ülekohtusi kohtumõistjaid leida oleks nagu Ungrumaal, seda et usu meie mitte. Mitte see ebausk et teinud Magyarlasi selleS prrtseWS nii Hatwatt,  maid nende waletunniStused ja ülekohtused kohtu ametnikud, nende kole »rahwuse" tuhin, mIS neid kõige auu ja õiguse waSta tuimaks teinud oli. MIS aga nüüd ,EeStt Postimehe" toimetaja sellest mässamisest ja werewalamisest ütleb, mida ,r ahwuse-t u n d m u S" Ungrumaal sigitanud on? I KaS soowiwad meie ,rahwamehed"  meile ka wahest seesugust ,rahwuse-tundmust" ? KaS nemad aru ei saa, et Ristiusu õpetusest hoolimata,  mis rahwuSte «ihkamist keelab, seesugune ,rahwusetundmuS"  küll weike EeStt rahwale kasu tuua ei wviks? , EeStt PoStimeeS" kirjutab weel sellest kuulsast pettuse kirjast, mis Lihula ümberkaudu leitud sai, ja näitab selle juureS , Virulase" toimetajat rohkem usaldama, kui meie kohtuid ja meie kiriku ülemaid wanemaid. Kui ,rahwusetundmuS"  kedagi nii pimedaks teha wölb, siis tahaksime meie ennemini sellest kahewäärtlisest andest ilma olla ja ilma jääda. Saame näha, mis aSju, EeSti Postimees" meile weel ette kannab. Mis tänine ilmunud on, see on wiletS küll! Meile kirjutakse: »OH, oh, Tallinna Sõber I Utta nüüd hädast üht waest Sirtsi soo Wivulaft. Kui kahe inimese wahel eksitus juhtub, sits peab kolmas seletama  I Waata weud I Lugu on utt: Tulin hullu peaga Sirtsi soo pealt teisele poole Tallinna parmude pagu. Siin sain kogemata St. Tallinna Virulasega ühte, ja too rääkis mulle oma , esimese" tagumise külle peal sarnast hirmust juttu Wirumaalt: I. Et Kunda tsementi wabrikuS  olla ISO ristimata Liiwimaa töömeest, kellel sõimu nimed olla Nteläuder sest ristinime ei ole ühegi!! 11. G 25. Juulil ou 33 Liiwimaa Nieländerit Kunda tsementi wabrikust, Tallinna linnas ,omas kubermangus" olnud! ja on nemad Politsei poolest wangi pandud, sellepärast  et neil ei olla oma passist juureõ olnud, ja et ole nende meeSte seltsis ühtigi Adler'it ega Petersell'! olnud?  Külap see Adler jo wist on Sirtsi soo pealt ,öökull" ja Petersell on porgandi poolwend, ja panda teda supi sisse. Oh mina waene maa ja ranna Wirulane! Kuda mina nüüd peasen teine poolt Tallinna Sirtsi, kui Liiwimaa  kubermang on Tallinnas minu tee peal eeS; milla jõuan mina sellest kubermangust läbi sõita? et saan olema Sonda pooleS jaamaS, Balti raudtee peal! Kust minu tee läheb Nüri kõrtsi, Wihama ja lalaötu kaudu otse kohe Strtsisoo kõrtsi ja soo peale wälja l Teine tee läheb küll weel aurulaeiraga Purtse jõkke ja sealt Napa weStl kaudu Kärblase kõrtsi, ja sealt jälle Sirtsi kõrtsi: aga oh, oh! Selle tee peal on minul kammitufi eeS: Kunda kohas 117 Nieländrit, ja Napa weski wesitamm, - öökull ja porgandi poolwend, need on ikka oma küla mehed, neid ei ole karta. Ja weel on Kuuda krhaS »kohtunik", kes ülekohtuga ja Mgwallaga kiusab; kiividega ja malkadega neid maga Liiwimaa mehi härrasid ja leiwawanemaid tapma l Hoolimata sest, et: ,Sel pSSwal olnud mõned Liimimaa  mehed tööle tulnud ja pahandust ära unuStateS teinud nad oma tööd rahulikult edasi! Ja et ole nendele selle eest weel mitte miski jooduraha  antud, et nemad Dr. Lieweni on maha löönud ja rahulikutt, 3umala kartuses ja wanemate auuStuseS oma tööd edasi teinud? Aga paha lagu on weel see: Kewadel läksin parmude paguSse, lasksin rattarummude tegijad letwast lahti ja nüüd tuleb talwekS teisi töömehi kaubelda : Noh? Waata nüüd! Ristimata Kunda Liimi Nieländerisi on paljugi hulkumas, ja kogemata mölan ehk ühe Nieländri omale sulaseks. Too lõhub minu pea ktwidega ja malkadega meriseks, wõtab  ratta tegemise wabriku minu käest ära ja hakkab ise wabriku ,Terehtritt" ja walitseb sits Jumala, seaduse ja Tallinna Nr. 31. Wtrulase meelt mööda. 3a siis tuleb weel Ranna-Wirumaa hakenrihtri kohtumõistja oma meelewallaga  selle aSja wahele seletama, ja fils tuleb minul tema ja Terehter Liiwimaa Nteländeri waSta 150 torm! jooksta, künni kell pool kolmeni homikul! Kust mina merise peaga selle jõu ja nõuu wõtan. Liiatigi weel, kui 31. Tallinna Wirulane mind hirmutab oma kuulsa mõistusega  ja minu meelt nukraks teeb koleda jutuga, kuidas parun Nolde laStud lepa metsa sihti mööda kahelt poolt püssidega maha ; kuidas Soomemaal Wirulastele tupenugadega ,lohe kuhjaga" kätte tasutakse; kuidas PeterburglS  suitsewaid tulekastifi kerge wankri (Viru wankri?) pealt uulitsale wtsatakse, ja kuidas Kaukaasia maal ristimata  laSte raSwast salmi tehakse! Jutu wahel püüab küll Tallinna Wirulane mulle wähe waletada; Jekaterinoslawist tema räägib: Rahwas olnud sellepärast Juutide peale wäga wihaue, et ÜkS Juut ühe talumehe l e nurjatumal kombel ülekohut teinud. Mis asjas ehk mil wiisil, see ei olla weel teada! ? (Seda mina kuulsin Jakobsoni käest jutu wahel natuke: et talumees pannud Juutidele waranduse poolt natuke midagit juure!) HiSpamaS hakkanud 1100 meest riigiwalitsuse wasta mässama; ItrtlaSte püssikuulide eest ei pease keegi põgenema;  Rootflmaal saab dynamiitiga kohtu kirjutajate kõrwu põrutatud; JerusalemmaS tunginud Venelased Juutide palwemajaõse; Taanimaal on , südikad" mehed kuninga auu märgid maha kiskunud ja ära wisanud!  Ja weel palju teisi tapmisi ja wastapanemist tema mulle jutustaS, mida igaüks tema enese käest wõib teada saada l Pärast mitme tapmise ja werewalamise teatustuse tema siiS weel kõneleb üht waStust Virumaa 3- N.'le, et: Kõik säherdused sõnumid ei ole wähemalgi wiifil kristliku  ja inimliku oleku ning tõe ja õiguse waSta. (Oh, selle hea troosti eest ütlen Tallinna Virulasele  küll palju tänu!) Aga oma waga lõpulauluga tema hirmutab mind waest metsalist otse läbi tuule Kaanisoo  kaudu Sirtsu, weretilkuwaid malkasi istutama ja ueid Jakobi tammeks nimetama! Sest wagast kristlikust salmist jäiwad mulle need kõige armsamad sõnad meele: ,Leidsin kepi tüki Mõisa põllu pealt, Siiski were tükka Ta peal tundsin ma, Mädanema saatsin Jälle rutuga. -- (Et uut malka temast kaSwakõ?) Oh! need kallid trooSti sõnad anuawad mulle seda lootust, et malgad minu pruugitawaks kaswawad, et nendega  Nieländrit omast rattarummu wabrikust wsin wälja kõlistada! Oh sa kallis rahwasober, Tallinna Wirulane! Istuta neid merisid kepi tükka nii palju, et Dr. Liiweni kätte ka ükS malk saab! Mina loodan, et Sirtsi sooS need malgad  hästi sitked kaSwawad; saada mulle taimeid, mina kaswatau ühe kena malga sinu jäukS, selle eest, et panid Liiwimaa kubermangu Tallinna turule minu tee peale ette! 3a nüüd, Tallinna Sõber! Saada mulle sõnumit, kuida mina pean teine poolt Tallinnat koju saama. Tallinna  Wirulane on minu mõistuse nii segamini ajanud, et mina enam ei tea, kas mull ou ka õiget nime wõi olen puhtalt ilma nimeta; sellepärast ära pane vahaks, et mina ei tea paremat nime kirja alla panna, kui ise silmaga näed. NL. Aga, kallis aeg! Hoidku ennast weel Tallinna WirulaStega kokku saamast! Kui nende 31 juba merd ja surma kuulutab, tülap tema nooremad wennad siis toowad tuld ja törwa nendele, kes abileu tööga siin maailmas püüawad palukest saada! ?" Omalt maalt. Tallinnast. Riiksratht poolt kinnitatud seadust mööda on soldatitel, keS haawade, wigaduSte ehk haiguste pärast, mida nemad tegewaS teenistuses saanud ja mis neid keelawad  ennast tööga toita, kui nemad teenistusest lahti ehk abiwäe sekka laStud saamad, järgmisel teel seaduslikku abi nõuda: j) Oma palwekirja ja oma lahtilaskmise pilletit anuawad nemad selle ringkonna söeawäe ülema juures sisse, kus nende eluase ou. 2) Kohaline söeawäe ülem pärib paluja poolt seletust, kuida tema tegemas teenistuses haawu, wigadufi ehk haigusi saanud, et temal warandust ega sugulasi  ei ole, kes teda toidaksiwad, ja annab kõik need kirjad ja tunnistused kohalises maakonna ehk linna sõeawäe-kohuse  kommiSflonis sisse. 3) Kui söeawäe-kohuse kommiSfion paluja kirjast ja tuuniStusi läbi katsunud ja teda kui tarwtS, ühe söeawäe arSti ja ühe kodanliku arsti poolest on läbi waadata lasknud, siis saab otsuS tehtud, kaS temal seadusliku abi peale õigust on wõi mitte. Kui temal õigust ei ole, fllS ei saa tema palwet tähele pandud. Kui temal õigust on, siis saamad selle üle järgmised tunnistused  kirja Haudud: a) tunnistus köigeist haawOest, wigadustest ja haigustest, ja mil aeal ja kuida need saadud  on; b) tunnistus selle üle, et palujal warandust ega ka sugulast ei ole, keS teda toita tahakfiwad; o) tommiSfioni  otsuS selle üle, kas paluja tööd teha wsib wõi mitte, ja kas temal wõerast abi tarwiS on wõi mitte. 4) Need tunnistused, kommiSfloni otsus ja paluja Pillet saamad  kommissioni poolest kohalise ringkonna söeawäe ülema käite saadetud, kes seda asja nende kohtute ette paneb, kelle tallttuse all see on, ehk palujale teada annab, kui temal kommissioni otsust mööda abi peale õigust ei ole. S) Kaebtused nende otsuste üle on neljateistkümne pääwa käikuS, pärast kuulutust, kubermangu sõeawäe-kohuse kommissioni  ette panna. Kahe nädali eest oliwad rööwmõrtsukad Märjamaa  kaupmehe Jüri Mastberg'i ja tema sulase raskest haawanud ja tema raha riisunud. Selle kuu 19. pääwa homikul andis Saue jaama komissari abiline, Friedrich Sonntag Tallinna Politseile teada, et rööwlid just praegu Pärnu maanteed mööda, palqatud hobustega linna tulemas on. Pristaw Hradetzki ja kaks Politsei soldatid läkflwad wasta, ja kuida ka rööwlid, Jüri Meigast Raasikult ja Hindrik Kuusmann Kostiwerest,  wasta paniwad, faiwad nemad pea kinni seutud. Jüri Meigas'e taskus leiti 29 rubla paberraha mis kõik merine oli, 6 rewolre laenglt, 1 kimp wötmeid, 1 rohuklaas  mustja rohuga, mis weel läbi katsutud ei ole ja üks laetud üherauaga püss, wankrist. Hindrik Kuusmann'! taskus leili 60 kopikat peenraha. 1 wõti. V« nael tubakast, ja tema riiete woodre wahel 28 rubla paberraha. Pristaw Hradetzki pidi kinniwõtmise juures oma sõeariistu tarwitama.  Politsei teel katsufiwad rõöwled wahisoldati kaest püssi ära kiskuda, mis neil aga korda ei läinud, kui ka püss osalt köweraks paenutatnd ja katki murtud on. Selle paiga peal. kus rööwlid kinni wõetud saiwad, leidis sealine kõrtsmik Karl Männik ühe punasest nahast tehtud rahatasku,  kus üks 200 rublane Kreditkassa paber, Raikülast HanS Prehkle nime peale kirjutatud, ja 10 postmarki sees oliwad, ja wiis oma leidust Politseisse. Seda taskut on wist rööwlid maha wiskanud, kui neid kinni wõeti. Ligemaid  sõnumid selle kurjateu üle, ja ka rõöwitud raha üle, ei ole weel tulnud. Kaupmees Mastberg on oma haawatest  nii palju paranenud, et tema selle kuu 19. pääwal woodist wälja tulla wõis. Sulase kaela on mõrtsukad pea läbi letkanud. Tema oli 10 pääwa täitsa uimane, on nüüd küll toibunud, kas tema aga elama jääb, see on ikka wäga küsitaw. Hindrik Kuusmann on 3 aasta eest üheS Tallinna leiwawabrikns teenistuses olnud ja oli mitme pahateu pärast wangiroodu mõistetud. Kroonimise armukäsk oli teda wangist peastnud ja selle armu peale on tema nüüd sedawiisi wastust annud! Eestimaa kubermangu maamõetja Eicbenfeld on Hofrathi nime alla tõstetud. Tartust. Selle kuu 18. pääwal wöttis Tartu koolilõuna  uus Kurator, Geheimerath Kapustin, Tartu suurkooli õpetajad ja üliöppijate eestseisjad wasta. Oma kõnet pidas meie kodumaa koolide ülem tallitaja selges Saksakeeles, tunnistas, kuida tema ikka Tartu suurkooli kuulsast õpetlikust tallitusest elawat osa wötnud on ja ennast nüüd wäga rõõmustab, selle suurkooli eest hoolt kanda. Tema kõne ja tema ise kõige oma olekuga, on kõiki kuuljaid  ja nägijaid wäga rõõmustanud ja on seda lootust kinnitanud, mis selle kõrge ametniku ees, meie kodumaa õpetatud ringkondade kätte jõudnud oli. Nimelt kirjutab temast Würst Meshtsherski aealeht : ,Meie soowikfime iga isamaa suurkoolile ühe Kapustin'! juhatajaks."  Jumal andku õnnistust! Geheimerath Kapustin  on Pihkwa Muud, ja sõidab sealt ametlikkus asjatallituses  Riiga ja Kuuramaale. Selleks poolaastaks, mis nüüd peale hakkab, saiwad Tartu suurkooli 168 uut üliõppijat wasta wõetud. Ülepea on Tartu suurkoolis nüüd 1453 õppijat. Nendest õpiwad: kirikuõpetajaks 193, arstiks 619, apthekreks 104, kohtuasja tallitajaks 245, aealou ja keelede tundjaks 183, physika ja mathematika tundjaks 109. Hiljuti oli Härjanurme mees Märt Koit Tartus kaupa teinud, üht wana kaewu puhastata, kus paha wefi sees oli. Teda lasti üheS raandas kaewu, kui tema aga juba peale kaks tundi kaewuS oli ja omast midagi elumärki ei annud, siis kardeti õnnetust ja saadet! Politseile teadust. Politsei tuli arstiga warmalt senna ja laSkiS meest kookudega  wälja kiskuda, kes pahas õhkus läkastatud ja smnud  oli. Tartu Eesti aealehed leiawad juba asja selle üle kaebata, et Politsei nüüd enam Aleksandrikvoli ja Kirjameeste Seltsi kuulutusi ilma takistuseta trükkida ei lase, mida enne iialgi ei nähtud Meie arwateS tnleb see sellest, et need lehed wöerunud on, aSjast asjalikult  rääkimast, ja ikka oma parteiwiha , oma asja" —> kõige kirjadega ja kuulutuste stsse kannawad, see , oma asi" aga enamist nii kangest haiseb, et Politsei selle wäljalautamist lubada ei tohi, pealegi ühel aeal, kus kholera maailmas liikumas on. Selle kaebtuse ja kurtuse kõrwaS kirjutab ,Eesti Postimees", natuke wiletsast  peidetud rõõmuga: „Ka ou tähelepanemise wäärt, et see kord komiteed on