tuid, arwu ja nimelt ka sisu poolest on Eesti kirjandus  rõõmustawalt kaswanud. Seda peab tunnistama iga üks, kes asja tunneb ja õigust armastada tahab. Mis sa tahad siis ka ühe waewalt millioni armulise rahwa käest, kes alles paari kümne aasta eest elama ja olema hakkas? Ega Sa ommeti tema käest nii sugust kirjandust nõuda ei wõi, nagu ühe mitme millionilise rahwa käest, kelle literatuura hakatus mitu sada aastat mana, sellepärast et neil mitte künni meie aastasaja keskajani kõik seisused ühe ainsa orjaseisuse sisse sawtatud ei olnud! Mis ärkand Eesti rahwas teha mõis, on tehtud. Et meie raamatute sees ka kehwi raamatuid on, kelle süü see fiis õiete on? Eesti rahwa harimine ja õpetamine anti nende seisuste hooleks, kellel iseäralised eesõigused oliwad miks nad meile paremaid eeskujusid ei teinud? miks nad wiletsemaid raamatuid teinud kui meie Eestlased ise? Miks nad kirjawara kaswatamise peaaegu paljalt Eestlaste hooleks jätnud? .. . Nende lootus selle peale, et kui nemad Eesti kirjawara ei kaswata, et ta siis ei kaswagi, ei läinud mitte täide. Nüüd ei aita kirumine, et meie kirjawara ei edeneks, ka enam midagi, vr. Kreutzwald'!  wanakene ei saa oma töösid mitte enam tegemataks  tunnistada, teiste töösid ka mitte, mis tehtud, on tehtud! Oli enne mõni aeg vr. Kreutzwald pea-aegu üksi tuumakate raamatute kirjutaja, nüüd on meil neid jo mitu. Takistusi on meil küllalt, nimelt ei tohi raamatud mitte suured, kalli hinnalised olla, sest rahwas ei ole weel jõuukas küllalt, aga kirjandus on ommeti jõudsaste kaswamas. Kes fiis ütleb, et Eesti kirjandus tagasi minemas on, see ei tunne asja, ei taha teda tunda ehk temal on mõni muu wiga. Ranno kihelkonnast jutustakse järgmist kurba lugu: Esimesel Nelipühi pühal langes üks tüdruk Ranno kirikus jutluse ajal krampide walu läbi kiriku põrmandule maha. Kohe tõusis koguduse hulgas suur kära ja tõukamine, naesed karjusiwad ja et tolmu üles keerles, arwasiwad eemal seisjad selle jutu, mis seal rahwa hulgas liikumas oli, nüüd tõeks minewat: Nüüd tuleb ammu oodetud dünamiidi pauk ja lõhkumine!  Kiriku koori peal astus üks kiriku akna peale, et hädakorral wälja peaseda. Õnnetuseks  kukkus ta ühes aknaga wälja. Selle uue lärmi läbi weel rohkem ehmatanud, püüdis nüüd iga üks rutuste uksest wälja saada, misläbi hirmus tõukamine ja kära tõuusis. 'Mõned wanad naesed põgenesiwad õpetaja juure üles kantsli peale, kelle maenitsew heal kisa ja kära sekka ära kadus. Kaua aja pärast alles läks õpetajal ja köstril korda, rahutumaid meelest Vaigistada. Mitmesugust muljumisi ja pigistust on seeläbi juhtunud. Suuremast õnnetusest ei ole mitte kuulda. Wõnnuft. 24 wersta Wõnnust kaugel, Drobbushi mõisa järel olemas peres jäiwad 18. Mail ühe tunni aja sees karja hulgas korraga 18 lehma põrna põletiku  kätte haigeks. Selle hirmsa haiguse laiali lautamise  kaitsmiseks, on kohaliku fillakohtu poolt tarwilikud  toimetused ette wõetud ja kubernäri poolt loomatohter  Hill nimetatud kohale saadetud. Peeterburgist. Kõige kõrgem käsk 13. Mai kuu päewast teeb seaduseks, et kõik toimetused Lääne kubermangude maakonna ja kubermangu nekruti komisjonides  Wene keeli peawad sündima. Liisualusel on aga lubatud, emakeelt pruukida. Nendes jauskondades ainult, kus see mitte kohe Võimalik ei ole sisse seada, wõiwad asjad weel manal wiisil saada edasi toimetatud. Tubakas on Viimasel ajal hinnas Väga tõuusnud, ja arwatakse üleüldse seepärast tulnud olewat,  et uus seadus lehttubaka müümise üle ikka weel mitte ei ole ilmunud. Tubaka kauplus on seepärast Wenemaal kui ka Soomemaal wäga waikne. Päälinna kaupmeeste selts on, kuida „Uus Aeg" teab kuulutada, nõuuks wõtnud, uut tulekahju kinnitamise seltsi mitme miljoni põhjuskapitaliga  asutada, selle otstarbega, et mitmel meie kinnitamise  seltsidel Võimalik oleks, nende juures kinnitatud  Varandust hea tingimiste all edasi kinnitada. Nagu „Strana" teab kirjutada, olewat würst Orlow, kes seiemaale Pariisis Wene saadikuks oli, Keiserliku kõrguse, suurwürst troonipärija kaswatajaks Valitsetud. Wäga tähtjas ja kõrge amet. Seniajani oliwad Wene sõalaewad, kes lääne pool Aasia randa „Waikses Okeaanis" rändasiwad, ikka sunnitud, kui laewa kere ehk masinate parandamist  pidi ette saama Võetud, Jaapani ehk Hiina sadamatesse  sõitma. Wene ajaleht „Nowosti" teab kuulutada,  et tulewal aastal Wene sõalaewadel sarnastel juhtumise korradel mitte enam tarwis ei olla, wõera Valitsuste juurest abi otsida. Wladiwostoki sadam saada palju suuremaks tehtud ja sinna ka weel tarwilik  tööwba masinate paranduseks ehitatud. Tarwilised  töönõuud saamad muist moonalaewa, muist sõalaewade  peal Kroonlinnast sinna Viidud. Nagu „St. Peterb. Wed." teatab, käidakse selle plaaniga ümber, posti ja telegrahwi Valitsusi ühendada. Seeläbi wõida Vähem ametnikust pidada ja rohkem kasu sisse tulla. Nõnda saada näituseks postmeistri ja telegrahwi jaama walitseja amet ühe mehe kätte antud. Moskwast. Wäljanäitusel on wiimasel pühapäewal  nagu „Golos'ile teadustakse 12,000 inimest käinud, kelle hulgast 6188" mitte prii sisseminek  ei olnud Krimmist. Wiljakasw nõnda kirjutab „OdeSsa seitung" on Krimmis wäga wilets. Mitmes kohas ei ole seiemaale sugugi wihma olnud; mõnes kohaS wäga wähe. Nisu on nii waene, et põllumees kõige paremal korral, see on kui wähegi ilmad selle järele on, kaks seemet wõib loota; mõneS kohas on lootus oopis kadunud, sest et nisu juba loonud ja kõrred poolest saadik kollased on, seepärast ei wõi wihm ka mitte enam palju kasu saata. Niisama sugune kurb lugu on ka suwewiljaga. Rohi ei kaSwa pea sugugi; ei ole seepärast ka heinasaaki loota. Mitmes kohas sunnib nüüd juba häda ja toidu puudus loomadele hõlgi andma. Kiewist. Ammu oodetud wihm tuli selle kuu hakawsel ja wältas sumbuse ja jaheda ilmaga kümme päewa. Kõik mured ja kartused oliwad ühe korraga eemale peletatud. Rohi on juba nii pitk, et niita wõiks, wilja kasw igal pool nii hea, et julgeSte rohke lõikuse peale wõib loota. Sellepärast langeda ka Viljahinnad iga päewaga, ja põllumehed, keS enamiste  ikka kaebawad ja kurdawad, on täis lootust. Wiljapuudest aga, ehk küll juba ära õitsenud, ei ole seda mitte loota, mis minewal suwel. Kirsi marju ja maasikaid müiakse juba ammugi, aga need on Weikse-Aasiast ja Konstantinoopelist Odessa kaudu sisse toodud. Wihma järele on ilm jälle wäga palamaks saanud ja roosipuu ja Akaatsiad õitsewad juba 15. Mai-kuust saadik, kuna muidu muudel aastatel alles Mai kuu lõpus nii kaugel on. Wöeralt maalt. Rootstmaalt. Rootsi kuninga hõbepulma päewal olewat, nagu „Peterb. seitung" kirjutab, meie Keiserlikud Majesteedid kõrge paarile südamliku õnnesoomimise telegrammi Stokholmi saatnud. Sell samal päewal olewat ka niisamasugune südamlik waStuS Aleksandriasse tagasi tulnud. Wastutaja: J. Kõrw Kadunud C. R. Jakobson'! kirjutatud , iiÄet" on nüüd tõistkord trükitud. Tellimisi woiab wasta Eesti Kirjameeste Seltsi kirjutaja A. Sõrd. Eesti Kirjameeste Settji lähem koosolek Tartus (mitte Wiliandis) Esmaspäewal SA. Juunil s. a. Wanemuise Seltsi majas. Hakatus kell 10 enne lõunat. DM" Eestseisuse koosolek 20. Juunil õhtu kell 7 Wanemuise Seltsi majas. (238) i Kuulutused. (Politsei lubaga.) „Scrkcrtcr ti^gezcrtete. —ZO!« —> crkcrtcp saab ka edespidi ikka wana tutwa Piirides käima ja igal nädalal endisel wiifil wälja tulema. Iga nummer on künni 2 trükipoognat suur, ning selle järele, kuidas jõud kannab, saab ka iga ehk mitme numri kohta üks pilt tulema. Ajalehe hind on kõige kirjanduse ja põllutöö lisalehega ühes terwe aasta pealt Wiliandi maakonnas, kus waldade postitaskud linnast lehed ise ära toowad, 2 rubla Hit kop., aga muial täie postirahaga A rubla. Poole aasta hind on l rubla Äv kop. ja postirahaga l rubla 75 kop. Wähema kui poole aasta peale tellimist wasta ei wõeta. Tellijate adressid olgu selgeste tellimise juures ülesse kirjutatud, nimelt tellija nimi, elukoht (wald ehk mõis) ja wiimane kirjapostijaama nimi. Wäga soowitaw oleks, kui wana trükitud adres, kelle all jo ajalehed enne kätte on tulnud, ligi antakse. Raha maksetakse tellimise juures ette. Kes enam kui kümme eksemplari telliwad, saawad iga kümne eksemplari kohta, kui raha otsekaudu ilma wähemeheta toimenduse kätte saadawad, ühe priieksemplari.  Tellimised ja rahakirjad tulewad selle adresfi all: Li, MMkIM MMi. «i, ?. Muu kirjade adres wõib ka Eestikeele olla: Sakala Toimendusele Wiliandis R. Jakobsonile. Linnades wõtawad järelnimetatud kaupmehed ja raamatupoed tellimist waSta: Tartus: Sachker'i ja Reimann'i raamatupoed; Tallinnas: Toomas Jakobson'i raamatupood, G. Herms ja kaupmees P. G. Brehm; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kooliõpetaja J. Pärn; Pärnus: Jakoby ja E. Treufeldt'i raamatupoed; NarwaA: A. G. Grigorjew'i raamatupood ja M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Wõrus: Vielrose raamatupood; Wiliandis: Sakala Toimendus. Tartu linna ja ümberkaudse kohtadele, kes Tartust omad pakid ära wõiwad lasta tuua, oleme nii ära seadnud, et kõik pakid, kus kõige wähemalt 10 eksemplari sees, juba Laupäew hommiku siit ära lähewad, nii et neid Pühapäew hommiku Tartust kätte wõib saada. Tallinna ajalehed saawad edespidi ka Laupäewal juba ära minema ja Esmaspäewal Tallinnas olema. C. N. Jakobsoni pärijad. Wastsemõisa walla Kansu nurga peremehed Aadu, Andres, Jüri ja Ans Pakowid, Peet Jäski, Jaan Hansen, Juhan Elijas, Juhan Letner, Peet Letner, Ans Kolding, Tiit Klaas, Jaan Kimmel, Jüri Laud, Tõnis Märtson, F. Feldmann ja Taawet Tirmaun on Wiliandi Põllumeeste maja ehituseks ühtekokku 27 pooltõise tollilist lauda kinkinud. Taawet Tirmann  peale selle meel I rbl. raha. Sakala Toimendus.