tähendust, fiiS rääkigu seda selgest wälja, aga ärgu segagu lugejate meelt, üleüldiste sõnadega tülikihutustega. „Golos" ja ,Sakala" räägiwad  üksi sellest, et midagi tehtud on, seda wõiwad nemad oma tahtmise järel wäljaehitada ja tülikihutuseks tarwitada; miks seda tehtud on, sellest ei räägi „Golos" ja , Sakala" mitte, seda ei wõi need lehed oma „eesmärkideks" tarwitada. On se anus? Arwab „ Sakala", et Lagena pärisherra pool ülekohus olema peab, ükfi sellepärast, et tema efiwanemad, Jumal teab, mitme pölwe eest, Saksamaalt tuliwad, ja et Lagena wabatikudel õigus olema peab, ükfi sellepärast, et nemad Eestlased on? Mõedetakse sedawiisi, Jumala seaduse järel, ühe möeduga iga ühele? Õpetakse fedawiifi rahwale seaduse ja õiguse tundmist ja seaduse ja õiguse auustamift? Kui Sakala" weel mõnda põhjustamata teutuft meie ja Lagena pärisherra wasta wäljapuistand on, fiis lõpetab seda kirja nende sõnadega: „Tallinna Sõber" lisab ka weel juure, et nimetud waeste inimestele  korterid kohtu poolesi malmis olla muretsetud,  kui „ kutsumata wõeras ennast wahele toppinud." Seda ta ei ütle aga mitte, kus se korter iial oli kus 30 hoopi kätte antakse, ehk muial. Tõeste, kena tegu ja weel kenamad eestkostjad! On se ka „ustawa Tallinnamaa õpetatud mehe" tarkus, wõi „lisab" Sakala" seda omalt poolelt  juure? Meil ei ole sesugused korterid tuntud, kuS elurahwale küsimata ja teenimata 30 hoopi antakse, sellepärast ei wõinnd meie sellest muidugi midagi ütelda. On „Sakalat" sesugused korterid tnttawad, siis andku neid ülesse; põhjustamata kohtute teutust jätku aga Nihilistide ja Kommunardide hooleks! Meie wõime weel teada anda, et se Lagena kangekae- lisie wabadiknde asi, enne kohtuotsuse täitmist ka meie anustud Kubernõri herra ülekuulamise all oli, kes Sakslane ega Eestlane ei ole. Meie wvime ka weel teada anda, et selle kõrge herra „heategu", kes seda asja sasisse ajas, kõrgemas paikas wäga pahaks pandud ja seda temale ka täheudud on, ja seda ühe kõrge mehe poolest, kelle nime neil päiwil iga Weneriigi kodanik kõige suurema auustamisega ja täielisema  usaldusega tunneb ja nimetab. Ühest Riias sündind, sarnaliseft asjast algades,  seletab „ Sakala" oma lugejatele pärast wahet mõisamaa ja talumaa wahel, ja kirjutab  : für Stadt und Land" näitab ära „unustanud olewat. et meie Balti seaduste järel talu ja mõisamaa wahel suur wahe Talumaade peal ei wõi mõisnikud ? mitte kõik teha, mis nad tahawad, ja orjuse  ajal oliwad ka kõik maksud talumaade „peal wakuraamatute järele kindluste ära määratud. Ehk küll mõnes kohas meie v Balti eraõigustest kangeste kinni hoitakse, „ siiski näitab, nagu ei oleks neid seal wahel i, olemas, kus talupoegade õigustest räägitakse.  Sellepärast on Riia lugu, millest „Zeitung für Stadt und Land" jutustab, pvopis töine, kui see, mis Tallinnamaal tundis". , Sakala" on siin kaks asja unustand. Esiteks seda, et se asi, mis Tallinnamaal sündis, mitte talumaa peal ei sündind, waid mõisamaa peal. Teiseks on „ Sakala" wahet mõisamaa ja talumaa wahel põhjani seletada  unustand. Mõisamaa on ilma ühegi piiramiseta  mõisniku oma. Talumaa, kui se mitte talurahwale müüdud ei ole, on ka mõis- niku oma. Talumaad ei wõi aga teistwiist tarwitada, kui seadusliku wäljarentimise läbi, talukoguduse liigetele, kes ka teisest seisusest, kui taluseisusest olla wõiwad. Igal rential on õiguS,  rentkohta niikaua pidada, kui tema oma kohust, kui rentija, kui koguduse-liige ja kui riigi-kodanik täidab. Saab koht müüdud, fiis on rentijal õigus, seda pakutud hinnaga ja tehtud kaubaga omale pärida, kui seda pärimist määratud aeal ülesannab. Kui tema müüdud kohta mitte ei päri. fiis saab tema seaduslikku ehk koutraktis määratud tasumist. Niisamati saab rentija tasumist, kui kohta rendi lisamise pärast käest ära annab. Muud wahet mõisamaa  ja talumaa wahel ei ole. Kusagil ei määra seadus, et kangekaelsed ,waesed" kohta ilma ühegi heateuta edasi pidada wõiwad, kui nemad seda juba 15 aastad ilma ühegi heateuta  pidanud on. Lagena asjas oleks fiis ka möisaheral talumaa peal õigus olnud, se asi oli aga mõisamaa peal. Omanduse-õigus on hariduse pöhjuskiwi, kes seda nihutab, se nihutab haridust. Seda peaks ka „ Sakala" õpetama, muidu saawad nõdremad wennad eksitatud  ja õnnetuse sisse saadetud, sest eksitus teeb eksijale ikka kahju ja langeb kui pahategu eksitaja hinge peale. Seda pidagu „Sakala" meeles! Kiriku teadused: Jaaui-kirikus: 2. Talwe-k. p. teeb pastor Grolimana  enne ja pärast lõunat jutlust ja wõtab teisest kogudusest lauarahwast. Kaarke-kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 2. Talwek.  p. lauarahwast wastu. Laululehti on kiriku heaks. Lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat kellu pool 10 —12 ja wõetakse pihtile laupääw kellu 1. I^üha-ZSaimu-kirikus: 2. Talwe-k. p. teeb pastor Bergwitz jutlust. Tstnsuri poolest lubcttud. Tallinnas- 11. Wima-kuu P. 1880. Trllkiwd LiudforS ' i pärijate juures ja kuluga Tallinna Linnakohtu poolt saab teada antud et kõik need, kes tnlewal 1881 aastal kui kaupmehed, wabrikandid, aaptekerid, mootograhmid, saunaomanikud, trahteri  ja kõrtsipidajad, hantwergid, kalaznehed, wovrimehed, j. n. e. kas oma käe peal, ehk kui sellid j. n. e. siin linnas kanba ehk tööammetid tahtwad ajada Kõigekõrgemalt  9. Webrnaril 1805 kinnitad kauba ja tõömaksn-seadnse põhja peal seatud, kauba- ja tööammeti-kirjasid peawad wäljawõtma, sest et nemad muidu, kui tulema järelwaatamise juures wüljatuleb, et nemad ilma seatud kirjata üht niisugust ammetid  on ajanud seaduses ettenähtud trahwi alla laugemad. Tallinna linna molinikude kogudus on omas koosolekust 7. Oktobril 1878. a. linnaseadust ja Kõigekõrgemalt 26. Oktobril 1870 kinnitatud Riiksraadi heaksarwamist järgmiste maksude sissenjamist  seadnud: . . ühe esimise ja teise kildi kaubmehe- kirja eest kakskümmed wns ja teiste kirjade ja pilletide eest küulme protsenti sest, mis kroonule saab maksetud. Nimetud maksud saamad Tallinna liuna Pearaha-Kommissioni toas wastamõetud  ja sealsamas ka ülemal seletud kirjad ja pilletid Linnakohtu nimel wäljaantud  ja saab se tuba Nowembri-kuul igapääm pühapääwad je kroonupühad wäljawõetttd,  ennelõunat kellu 11 kuuni kellu 1. Detsembri kuul aga kellu o kumu kellu 7 pärast lõunat 31 Detsembri kuu püäwani 1830 lahti olema. Sellega ühtlasi saamad kõik kirjatarwitajad pallutud endi kirjad aegsalt wäljawõtta, sest et kui neist wiimaste päämade sees wäga palju ühe korraga tillemad, kergeste wõiks sündida, et se mitte mõimalik ei oleks, kirjand õigel ajal mäljaanda. Tallinnas, Linnakohus 8. Oktobril 1880. Linuapealik A. Baron Uexküll Nr. 1890. Linnasekretär O. Benecke. Eassiuua aN-Nnna koguduse waMsuse pooli saamad kõiki linna koguduse liikmeid, kes sell aastal sõea-teenistusse astunust ealised on, selle läbi päritud, et nemad U. Nomemkris 1880. a., homiku kellu 10, Harjumaa kreist-wäeteenistusse-kommissioni, suure Krewzewi  uulitsal Kr. 351, liisku wõlina, kokkutulewad. Tallinnas, alt-linna koguduse walitsus, 16. Oktobril 1860. a. Präsident: Raeherra C. W. Grnnberg. Nr. 432. Sekretär: Th Bunge Tallinna Toompaä pearaha kommissioni poosest läheb kõigile selle aasta sissekutfumise alla langemade Toompää kogu konna liikmetele kutse, ennast 14. UmeMi kmi p. f. a., homiittl kell» 10, Harjo sveawäe kohtu kommissioni (Tallinnas, suure Arewjewi uulitsal, Beatre majas Nr. 35!), liisu tömmamiseks koguda. Tallinnas, Toompääl, 15. Oktobri-k. p. 1880. a. Eestistuja F. Holm. Kiria asiandaja A» Anderson. Teadaandmised. Kõige paremaid leppa > susi umib odawalt H. Drewitz, Karja uulitsal, Pfaff'i majas. Ms noor hobune saab halwalt müidud suure Kompasuoi uulitsas Nr. 212. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa kätte toimetada peame aga sellepärast paluma, niipalju kui wõib rohkem lehti ühes pakkis tellida. Iga lugejale oma adresst peale saata, käib iile meie jõu. on wäljalulnud ja on saada I j Jättemüiad saamad patju yakwematt. Tallinnas on saada: 35 kop. Hinnad Tallinna turul. 22. Wiinakuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 45—50 kop. Herned, toop Leatsed, toop. . Tangud, toop . Weikse liha nael Sea liha nael . Röösk piim, toop Hapu piim, toop Koore, kortel. . Lana wõi, nael Püti wõi, nael Muna paar . , 7 7 10 12—18 10—13 5-6 6 5—6 38-40 27—30 5