Riias suri hiljuti rikas kaupmees P. Popow, kes üks selle linna kõige tähtsam Wenelane oli, ära ja on heategewa asutustele hea summa kese nimelt 42,500 rubla pärandada jätnud. Sellest summast on ta ühe Wene sugu ja kui wõimalik kaupmehe seisusest üliõppijale Tartu ülikooli peal, 6000 rubla abirahaks wõi stipendiumiks määranud. Samasuguste tingimistega ja suure stipendiumi  on ta ühe Mõskma ülikooli kaswandiku tarwis määranud.  Ulejäedawa summa on kadunud kohaliste Wene koolide ja seltside heaks määranud, kes teadagi, unustamata  tema mälestust tänulises südames saamad kandma. 1. skp. pühendati Riias „Peeter Suure meremeeste  maja" nimelme uus asutus sisse, millest kuberneri härra, linna ja maawanemad kui ka hulk külalisi osawötsiwad.  Selle majasse olla ruumid järgmisel wiistl sisse seatud: Korter 12 abitarwitama mäljateeninud soldati  tarwis, ühise seltöliku ruumidega; elukorter 40 koha otsija tegema meremeestele ühes lugemise saali, kokkutulemise  tua, söögisaali kui ka mängu kohtadega; köök, kõige tarwiliSte majapidamise ruumidega; tallituse ja elutuba  mäe laewameeSte kool, kaptenite, tüürimeeste, mashinistide  ja kütjate klassidega, ühes raamatukogu, õpeasjade  ja masinate ruumidega kui ka kooliõpetajate elukorteritega.  Ka obserwatoorium saada sisse säetud. Minewases numbris tähendatud nelja kiriku lõhkumise  kohta teadustatakse „Ztg. f. St. u. Land'i!e," et waras Wolmaris kätte olemat saadud, kes kõigis nimetatud  kirikutes riisumas käinud. Liibawi-Romni raudtee peal juhtunud hiljuti järgmine haruldane lugu: Keegi proua A. sõitnud omast mõisast, kus ta sume! miibinud, oma lastega ühes esimese klassi wagunis pealinna tagasi. Häkitselt äratab teda ta koolipreili öösel uwst üles ja teadustab, et proua 11 aastane tütrekene ilma jälgedeta ära olla kadunud. Proua A. ei teadnud mis seda kuuldes pidi tegema. Kaasreisijad, kui ka rongijuhatajad tegimad kadunud lapse otsimiseks, mis ial wõimalik. Rong lasti 6 wersta tagasi sõita, umbes selle kohani, kus last kõige pealt maja leitud, sõitjad silmitsesimad sõitmisel hoolega raudtee ääri, aga kadunud ei olnud kusagil näha. Ltgema raudtee jaamast saatis jaama peamees kohe erarongi kadumise kohale, kellega 30 töömeest tõrwa tontidega ühes saadeti. Teatawa koha ümberkaudu otsiti proua A. näitamisel kõik läbi, mindi otsimisega 15 wersta tagasi, aga kõik ilmaaegu. Waese ema hirm oli muidugi mõista suur. Töise hommikul läheb ema ootesaali ja leiab oma suuremaks rõõmuks tütre sealt eest, kuS ta parajuste theelaual theed joob. Tütarlaps oli kuutõbes rongi plattformi pealt maha kargan nud, kuna ta und näinud, nagu kargaks tg oma kaassõbraga  heina kuheliku otsast maha, mis mõisas sagedaste sündinud. Rongist wälja hüppamisel ei ole ta mingit wiga saanud, sest et tal üks suurem riie ümber olnud. Peale seda on ta ühe peapadja ühes wõtnud, kelle peal heina sees rahuliste edasi puhkama jäenud nagu poleks midagi olnud. Kui ta üles ärkas, mõtelnud ta, et rong rööpast walja libestanud, mis läbi ta maha kukkunud. Ta läinud lähikaudselt paistwa tule peale edasi ja jõudnud talumajasse. Sealt saadeti teda hobuse wankriga nimetatud  jaama, kust teda õnnelik ema kätte leidis. Uue Läti ajakirja „Rota" esimene ja proowi nummer on ilmunud, ja on wäga mitmesuguse tubli sisuga. Peale teaduste lubab „Rota" (Ehe) ka ilukirjanduse  (bellctristiku) eest hoolt kanda. „ Nota" on Lätlaste! sedasama mis meil „Oma Maa", ,ehk küll „Rota" programm  weel laialisem ja mitmesugusem on, kui „Oma Maal." Peale selle ilmub ta igal nädalal. Toimetaja adwokat J. Klawinsch. „Austra" kapitaal on Augusti kuu seeS 2,750 rubla suuremaks kaswanud, nõnda et seltsi kapitaal 1. Septembril 179,811 rubla suur oli. „Tehwijale"'kirjutatakse, et mõnikord hobusewargad  pärast ülekuulamist künni otsuse tegemiseni kohtu poolt lahti lastawat. Sell ajal aga pruukiwat waras jällegi oma ammetit ja sellepärast olla mõned hobuse wargad sillakohtule töist korda ära antud, enne kui weel esimese warguse üle otsus tehtud olnud. Kirjasaatja arwab ka, et hobuse wargaid niisama nagu hoone põletajaid  Siberimaale tarwis saata olla. Ajalehed toowad sagedaste kaebdusi, kui wäga kahjulikult suur kõrtside hulk meie rahwa elusse mõjub, niiheaste waranduse häwitamises, kui kombede rikkumises. Wenemaal on talupojad mõnes kohas kindlaste ettewõtnud neist koguni kõrwale hoida, misläbi nende hulk muidugi pidi wahenema, aga meie juures ei ole niisugusest mehisest ettewõttest kuulda olnud. Näituseks, kui rohkeste meie maa kõrtsidega õnnistatud on ja kui wäga nad rahwa elujõuudu wäljaimewad, wõtame „Balt. Westn." 214. numbri seest ühe kirja, mida nimetatud lehele Sissegali (Madleena) kihelkonnast saadetud. Seal olcwat kohalise kihelkonna 7000 hinge peal 37 kõrtsi, kes kõik lopsakalt haljendawad. Kui naesterahwaid, lapsi ja wanarauke juure ei arwa, siis pidawat ainult 1750 meeste hinge nimetud kõrtsi hulga ülespidama. Iga kõrtsimees makswad  kõrtsi pidamise eest künni 450 rbl. ja 400 rubla kuluwad tai enda ülespidamiseks, ja kapitali kaswatamisekS ära ehk kokku 850 rbl. Need 850 rbl. teewad 75 protsenti müidawa kaupade pealt. Nõnda maksawad ostjad weel 1133 rbl. kauba pärishinda ka, kes ühes kasuga kokku 1988 rbl. wälja teeb. See on ühtekokku 73,000 rbl. ehk 42 rbl. iga hinge pealt. Kui ka 20,000 rbl. kõrtside juurest poodidest ostetawa tarwilise kauba eest maha arwame, siis jäeb ommeti peale 50,000 rbl. üle, mis nagu wette wisatud on, ja see kõik ühes ainsas kihelkonnas,  ise weel aja kahju! TõeSte wõiks nende summadega,  mis kõrtsid ära neelawad, rahwa elu edenemiseks  imet teha. Uue-Schnmneburgis hakkanud 30. Augustil üks talu õhtu kellu 9 aeg põlema, õnneks saadud aga tuld, et teda aegsaste nähtud, ärakustutada. Aga sellsamal ööl kell 12 aeg seisnud põhuküin, kus 100 koormat ruki õlgi ja haganaid sees olnud, lausa leekides. Jällegi olnud waprad tulekustutajad piagi õnnetuse Paigal, aga olnud juba hillja. Nüid alles saadud selgeSte aru, et tuli hirmsast inimesest läidatud olnud. Aga kurjad käed ei ole sellega weel rahule waid põletanud hooned, mis 30. Augustil tulest üle jaenud, 5. Septembril  4 elaja ja palju majariistadega ära. „BalsS'i" kirjasaatja ütleb lõpeks: „Kui niisuguse hirmsa töö peale waatame, siis lähab tõeste hirmuwärin läbi kontide ja meie piame sügawaste ära punastama, et meie usu- ja suguwendade seas weel nii pimedaid ja kuradlikke kättemaksmise  abinõuusid saab tarwitatud." Kurjategija jälgi saab otsitud ja ta ülesaudjale on kohalise wallawalitsuse poolt 300 rbl. lubatud. Sealtsamast teadustatakse „Balss'ile" järgmist naljakat sündmust: Heinakuul tuli üks puusepa sell kogukonna  kohtu ette ja palus kohut, sest et ta taltsimata joomise himu läbi wäga wiletsa järje sisse olla langenud, sagedaste päewade kaupa tühja kõhuga ja pool halasti mööda pidada saatma ja omal sellepärast ainult hädarikast ja wiletsat tulewikku ees näha, et kohus temale karistusega  appi tuleks seda pahaharjunud kombet enesest ärawõerutama.  Ta palus asja nii wiisi protokolli wõtta: igakord kui teda joobnust pärast leitakse, ilma kellegi otsuseta  temale 30 witsahoopi tuttawa koha peale wälja lugeda. Ainult see temast enesest wäljaarwatud ja hoolega läbimõeldud  abinõuu wõida teda hukatusest peasta. Ommeti palus ta ühelajal enesele seda õigust ette, tema enese pulma ehk muu pidu korral, mida ilma jookide pruukimiseta  wõimalik pidada ei olewat, seda tingimist mitte makswaks pidada. Niisugusel loul tahta tema aga kogukonna  kohtult lubakirja paluda, kui kauaks ta sarnaste pidude rõõmu tohib maitseda. Kuuramaa maapäewa awamine on 15. Nowembri kuu päewa peale määratud. Kuuramaa rahe kahju tasumise selts olewat, nagu Miitaus wäljatulnud seltsi 1883. aasta aruanne näitab, nimetud aastal mõisadele, kirikumõisadele, talupoegadele  j. n. e. rahest rikutud põldude eest 55,737 rbl. ja 91 kop. wälja maksnud. 'Nagu „Balt. Westn." teatab, on Jlmajeni kirikus (Kuuramaa!) 7./8. Augusti öösel üks kahetsemise wäärt külaline käinud. Ta roninud aknast sisse ja purustanud  kirwega kõik oreli torud peenikese tükkideks nõnda, et kõik kiriku põrand neid täis olnud. Õnneks kuulnud õitseline kära kirikus, wõtnud omale abi ja nõnda tabatud süialune kinni. Ta olewat selle sama walla nõdrameeleline  liige. Mõne aasta eest teinud ta nimetud kiriku oreli ja altarile ühel öösel juba suurt kahju ja lubanud nüid weel Ilseni ja Durbeni kirikuse minna ja neid „kuradikesi" (nõnda nimetab ta oreli torusid) wäljaajada. Praegu on ta Grobini linna kohtu järele waatamise ja ülekuulamise all. Goldingenist kirjutatakse ~Tehwijale," et seal hiljuti üks kidflpung, nimega G. ärasurnud. See waene rikas elanud õige lihtsalt isiennast teenides ühes weikeses tuakeses, kuS ta ka oma „weikest waranduft" wahtides ärasurnud. Politsei leidnud surnut alleS mõne päewa pärast, kui see juba lehkama hakkas. Surnut lahti lõigates  leitud, et ta nälga surnud, sest tal ei ole muud sees olnud, kui mõni haljaS herne kooreke. Päetfis leitud üks kaStike, kelles peale 10,000 rbl. eest wäärtpaberid olnud. Kidstpung olnud enne kirjutaja ammetis. Ja jah,' werewaesid rikkaid on ikka ilmas leida. — Littaulased rännata wiimaste aastade sees suurte karjade kaupa Ameerika maale, nagu ajalehed teatawad, oma maad ja waranduft päris naeruwäärt hinna eest äramüies. Peeterburgist. St. Peetetburgi koolikonna kuraator olla omas walitsuse wallas ringkirjaga eraõpetuse tundide andmise ärakeelnud. Esimene ja tähtsam paberossi wabriku peamees St. Peeterburgis ja üleüldse Wenemaal J. A. F. Müller on surnud. Tema läbi on need tuttawad suitsu nõud Wenemaal kõige enam laiali lagunenud. Kuuendama aastakümne hakul oli Mülleri wabrik isegi wäljamaal kuulus ja nüidki on temal riigi seeS palju ostjaid ja tema kauba tarwitajaid. Et koolera tulewal aastal ka Wenemaal lahti ei peaseks, on arstiwalitsuse jauskond lõunapoolse kubermangu  walitsustele ringkirjaga südame peale kirjutanud, käesolewal sügisel terwise kaitse tingimisi ja seadlusi linnades ja maal külades, terawa läbiwaatamise alla wõtta. Puhtuse  eest hoolekandmine olgu igas majas maal kui linnaS, esimene asi, kui selle ähwardawa hirmutust waStu julge tahetakse olla. Keiserlik Majesteet on Warshawi raudtee shandarmi  walitsuse peamehe, oberst Friedrikule, briljanti sõrmuse Keiserliku Majesteedi nimega ja sellesama walitsuse  Liublini jauskonna peamehele kapten Paläologile briljanti sõrmuse kinkinud. Ajaleht „Grashdanin" (kodanik) saada uuest aastast saani kaks korda nädalas wälja käima. Soomemaal olewat tänawu sügise nii soe, et õunapuud  töist kord õitsema hakkawad ja pääsukesed uueste hauuduwad. „Olewiku" sõnume järele on sealt 100,000 leistkat wõid wäljamaale wiitud. Moskwaft tulewad kurwastawad sõnumed üliõpilaste rahutuse üle. Üliõppijad kogunud suures parmas, kiwid ja muud sarnased pildumist riistad käes, ühe ülikooli kõrwalise  ruumi ette, kus sees wanameelelist Moskwa Zeitungi  trükitakse ja tahtnud selle aknaid purustama hakata, millele politsei õigel ajal wahele saanud, enne kui weel midagi kurja oleks korda saata saadud. Peale 100 üli- Sppijat on kinniwõetud, nende hulgas mitmed wõerad naesterahwad ja muud käratsejad. 7. skp. on Mostwas raske tuleõnnetus juhtunud.  Kella 5 ajal on tuli Slodownikow'i poodides, Saksa theatri maja kõrwal, lahti peasenud ja niiheasti theatri maja kui ka 67 poodi tuhaks teinud. Üleüldine kahju arwatakse 4 miljoni rubla peale. Odessa linna oli mõne nädala eest üks rewident endise tolli direktori Lempizki asja läbikatsuma saadetud. Kui ammetnik pitka aja peale oma tööga walmis saanud ja oma aruandega pealinna tagasi hakkanud minema, kadunud arusaamata wiisil kõik ta märkimised ja korjandused  ära ja mis nüid muud parata, kui hakkagu oma tööd uuesti peale. Turkestanl maajaust tulewad rahutumad sõnumed. Wenemaa kolijad Kirgiislased olla õieti wihased Wenelaste  peale. .Suured ja awalikud mässamised ja Wene ammetnikudelle wastu panemised olla küll wähemaks jäenud, aga wiha ja waen ei olewat sellepärast mitte kadunud. Kus Kirgiislased ialgi mõne üksiku Wenelase ehk ka Wene rändaja kauba seltsi kätte saada, seda riisuda ja surmada nad kohe ära. Wene alamad ei julgeda Kirgiiside lähedal enam sõariistateta põldu harima minna, waid kanda alati töö juures sõariiStu ühes. Sarnased lood sünniwad Kaspia mere lõunepool Kirgiiside rohulaanedes. Wõeralt maalt. Londonist. Brüsseli linnast anti teada, et dünamidi  mehed Inglismaale reisida. Sellepärast laStakse salapolitseil kõik Inglismaale reisijad terawaste ülewolwada.  Salapolitsei ammetnikud on ka Belgia maale Antwerpenisse ja töiste sadama linnadesse saadetud, keS seal hoolega dünamidi meeste jälgi üles pidada otsima. Ühe hobuste wõidujooksu ringi kohalt pealtwaatajate hoone alt leiti heila kard kast, milleS 16 dünamidi patroni seeS oliwad. Kairos, 5. Okt. Nagu kuulda, lasknud Gordon pasha Shendi ja Metemnihi linnade peale tuld anda ja ümberpiirata. Gordon käija nüid tihti Karthumi linnast wäljas toidu kraami otsimas. Kirja wastused. 350) J. L. W Täname ja lubame omal ajal ka seda asja nimetada. 351) H. R. W —. Täname, aga jäewad edespidiseks ilmuma. 352) S. W. W-. Ei ole sellest weel midagi wiga, katsuge tulewal  aastal warem olla, siis on asi ikka parem. 353) J. K. T —. Täname wäga. 354) J. K. R—. Oleme kirjutanud ja saame soowi täitma. 855) J. P, R—. Tarwitame tänuga ja saame Teile töise asja pärast kirjateel kohe kostma, kui wähegi mahti saame. 356) —w—. T—. Wäga mõnus ja paras töö. Tänu! 357) —pp—. W.-W—. Ruumi puuduse pärast jäeb töiseks korraks. 358) P. P. W-. Hillja! Liig hillja. 359) J L. P—. Tartumaal. Saame tulewases numbris nimetama. 360) K. A. T—. Täname ja oleme omal ajal kostnud. 361) G. J. J. V—. Teie õe tellimise nummer on ka 147. 362) J. R. W—. Saame hea meelega täitma. 363) N. A. H—. Juba oleme sellest enne Teie kirrja ammu kõnelnud. 364) „Sakel." Jäeb edespidi tarwitada. Täname ja palume meid alati meeles pidada. 56 43. Sakala. 1884