Hukka läinud aurulaewa pealt olla inimesed, 120 hinge, ühe telegrammi järel, Sokotora saare peale peasnud ja ootawad abi, mida meile kodumaalt ka juba saadetud on. See paik, Punase mere kaM, kuS Mõskma" hukatust leidis, olla üleüldse wäga kardetäw. Kakõ tuule neelu käiwad seal Vastastikku ja kihutawad kaldast nii kangeid pilweid LuiSkawat liiwa mere peale, et kallast näha ei wõi. Kaldal elab peale selle nii tooreS ja tallitsemata rahwaS, et laewamehed maale minna usaldada  ei tohi. Selsamal aeal on seal ka suur Inglismaa aurulaew .Flower Cästle" hukka läinud, mis selsamal aeal Singaporest wälja jooksis ja kalli thecha laStitüd oli. Sokotora saare peal on nii palaw, et waestek laewameestel  ja reisijatel seal palju häda olema arwatäkse. Moskwast. Hiljuti ära surnud Metropokit M a - k a r i asemele on Piiskop Zoanniki nimetatud. Kurski raudtee ametnikud Swetnizki ja Usemblo son ,Wene Kurjeri" toimetaja Lan in' i kallale läinud ja teda kurjaste' läbi peksnud. Need sõnumid,  mida ,Wene Kurjer" Kurski raudtee õnnetuse' üle anuud, need oliwad tähendatud raudtee ametuikude wiha selle aealehe toimetaja peale kihutanud, otse kui oleks temal wõimalik olnud, paha asja üle heat sõnumit anda. Hullajad on kinni pandud. Mõskma kaübämaja Nagosin ja komp. on kon. kursi alla pandud. Wõlad olla peale kolm ja üks pool millioni rubla suured. Mõskma näitusele oli ka üks Läti laulukoor läinud ja on seal wäga suurt kiitust leidnud. Wene aealehed tülgiwad nende laulust jä Lõstawad neid kõrgesse. See oleks muidu wäga kena ja oleks wäga rõõmuStaw, aga kõigist paistab wälja, et Lätlased ja nende laulud mitte Wenekeeli lehtede südame peal ei seisa, waid nende eneste erakondlik politika, millega meie maarahwai d tasa kesti ümber rahwastada soowiwad. Pekiga püütakse hiiri, kiitusega mehi. Moskwas plaanitakse Priitahtliku tuletõrjujate  asutamist, kuida need Baltimaa linnades, ligemise abiks elamas on. Ufast. Kroonu kulla kaewanduses, MiaSfi jõe ääres, Slatousti maakondas, on üks tük selget kulda leitud, mis 49 naela kaalub. Keiser Aleksander!, walitsuse aeal sai, pea sellesama paiga peal, ka üks wäga suur tük selget kulda leitud, aga nii suur ei olnud see mitte. Meile onWalga maakonnast järgmine kiri saadetud, mida kirjasaatja enese keelemurdes, muutma üles paneme. Juba fiiS. kui , Eesti Postimehe" ja tetSte lehtede sees, Part Suija nime nende hukkamistega  kokku mässitud sai, mida palwekirja sepad Karula kihelkondas tawveremeeSte wasta tõstfiwad, juba siis ei wõmud meie seda uskada, et tema poolt seesugused tembud tuetatud ehk koguni üles kihutatud saada wõikfiwad. Part Suija on ,rahwameeste" kurja keele alla langend, üksi selle pärast, et tema Aleksandri kooli üheks asutuseks muuta soowrs, mis enam otseteel rahwa k asu, kui rahwuse kõla ja lai k i taga nöuuaksi See on tema ainus süü, mille pärast .rahwarnehed" teda kiusawad  ja teutawad. Teist süüd ei ole tema peale, tema awalikkus elus, ega ka tema koduelus weel ükski leida suutnud. Ka nüüd, kuS nõunks rvõetud on, Aleksandri koolist üht Realkoolt teha, WS siis selle osutatama EeSki haridusepaiga hoolekandjad selle- uõuu ligidale nihkunud on, mida Part Suija kohe hakatuses andis, ka nüüd ei jäta nemad teda rahul, waid kiusawad teda oma teutliku maledega lõpmata See on tõeste üks wäga kurwastaw  aegade täht, et ,rahwamehed" oma erakondlast igal poole! ette topiwad, wabandawadj r a h w asaadikuteks  ja teisteks rrõuumeesteks ja roolimeesteks teemad,  kui neil ka warguse, pettuse ja teiste paha ja halwa tegude määred kulges seisawad, kuna nemad armsa meeste peale süüd luuletawad, üksi selle pärast, et need rahwa eluõnne tasases ja rahulisel teel leida loodawad, mitte wihawaestu "sa "lahutama rahwuse kära teel, mis wiimaks ometigi rahwast kusagile teisele poolele saata ei wõi, kui aga oma estwanemate elukombest, kirikust ja rahwusest wälja. Jumal parandagu'. Kiri on järgmine: Eesti PoStimehhe redaktori Härrale Dr. Hermanni Teie olete sowinu, minnu selle porriga kokku mari, meS Teye lehhe konsa küllen om, et mul Teiega kül minkisuggust  teggemrst ei ole olnu, nink näidate sellega omma süddame torust uink penikeSse kombe ärrasalgamist ülleS, mes kü! halle nätta. Om, kui selle Doktori aunimme päle kaeme, mes Teye hendale wist Saksamaalt õllele perrinu. Teie ütlete, et se kirri, mes Teie timmatsen Poskimehhe lehhen 27 numbrin saisap, , mäega tähtsa" kirri om, nink pallete, tedda panda." Minna olle sedda kirja nüüd tähhele pandnu nink tunnista Teile, et ta sellepolest wöls om, j) et selle rahwa kirjutaja nimmi mitte Part enge Willem Elltam om, 2) et temma mitte minnu kaSsupoig  ei ole, 3) et minna tedda mitte henda mant ei olle ärraajanu rahwa kirjotamisse oerrast, enge ja enne kirjutamist  temma laisku Sse nink sönnawötmata meie rer?a>T lest msuggune sullane kui temma ei kõlba mulle mitte. kui temma ka minnn naise suggnlane om, 4) e! temma min nn nõllwn läbbi ei olle rahwast kirjolanu, enge sedda om lemma wist wõtnu tetta, et lemmal muud teniõlust eö õlle. Tõed es tahha temma mitte tetta, kerjamist pand temma häbbis. seperrast teggi temma hendale sõpru kirjutamisse läbbi, 5) Ni kuiS kuulda, ollewat Karrola ja Kaagjar-ve mõisa wallitsus ju ammugi kaibtusse kirju Willem Ellrami perrast  Wörru ma kohtule saatnu. Niuea om se lnggu. enl Teye ütlete, et Eesti rahwa waStalitse tedda kiriulamis sele om kihhulanu. Ka se om wõlS, et õige om, ei Eesli rahwa waStalitse sullaflt, popsi nink monakaid temma mannu omma rändama saatnu , nink ne waStalitse ollete Teie ja Teie sarnatse redaktori Härrat, keS rahwast kihhutawa kirjutama ja kaibama. Ne omma ne EeStirahwa  kurjateggia, kes rahwa pale needmist ja haikalast saatwa. Kuis Teie ni noor ja latselik ollete eht dnlla meiega, et Teie lodate, et sullaje popsi, mmamchhe >a soldati sawa perremeeste hädda kaibama nink oma hädda kaibamata jätma, kui nemma arwawa hendal badda ollewat?  Kas sullase, popsi ja solati Teie lnm perre nüüd mitte ei p.eas üttema, et Teie ollete perremeeste Adwokat, kes allamat rahwast nende kätke tahh.rp arra anda? Sel kombel Teie kihhutate omma latselikku eht irllu mele labbi neid weel ennamb meie wasta ülleS nink teke meie perremeeste  ellu weel wai alikkumaS ja raSkemaS. PölgduSsega  käändku henda Eesti rahwaS Teie lehhest ja temma sarnaste lehtedest arra, kes Teie EeSti rahwast porriga koko mari te ja hukkatusse pole sadate. Part Suija. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Heinakuu W paamal on saksamaa  elatanud Keiser Wilhelm ja Austria Keiier Joskf Aschelis kooS olnud. Kui ka aealehed ?n>>ttan'ad, et karged walitsejad ÜM aga oma eneste keskls kukku saada tahtnud, ja et nemad kõiki kõrget pali:.ka! lõrwale jataksiwad, siiski wöib arwala, et nemad se! kirjul ara! mitte just ükst metsakindudest M rohuaia roosidest jutt» ei aja. Za kui nemad ka omas juttudes EM kusest ja Suessi kanalist, Arabi Pashast ja Admiral Seymourist ühtigi ei räägiks, siis tunnistab juba nende kokku tulemine ise, Saksamaa ja Austria kõikumata ühendust, ja see oa ka kõrge politika. Saksamaa aealeh-d teadma ka jntMada,  et Weue Keiser Kopenhageni ;a sealt Wiini sõi daks. Ka see oleks rahu ja üdeudule lad! ?a sellepääasi maga roõn«Slaw. - Kaidoliigi kirik ei nai Preus i Riigiwalitsuse lepitawat lareiaudmist mitte sugugi anus lama ja omalt poolelt, tajuda tahtma. Kui pea koik Piiskopide asemed tühjad o limad. fltS pani tstiigimalillus seadust mööda Katholiigi kogudustele omalt poolelt hingekarjatsed,  kes seaduslikku eksami teinud ja waimulik» selsuse  liiked oliwad. Rüüd' « jälle Riigiwalitsuse järelandmisi  mõõda mõned Piiskopid ametisse seatud ja NiigiwalitsuS  oli neid ja Paapsti niipalju usaldanud, et neile seda riigi-alama wanet järel lättis, mida Maüeadufed päriwad.  Waewalt on nemad aga oma ate.ue peal soojaks saanud, kui juba oma sõda Riigiwalitsuse wasta suure karedusega uueSte peale hakkawad. Neuda ou BreSlau uus WurflpiiSkop käsku annud. et k i? iimd Preestrid 'oma ametit maha paueksnvad, keS seda Riigiw.stilsuse käest saanud on. Mis Riigiwalusus selle peale waSlama saab, see on wee! teadmata. Austria- llngrunraal t. TrieftiS kebtud kuri tegu on Austria aealehtede ja ka rahulisema rahwa wiha kangest põlema pannud. Surmatud sai selle kuiMen tädi üks noor Juut. nimega Angelo Forti; raskest haa watud sai arst Dr. von Dorn. Forti on suure osawõimisega,  kõige Triesti rahwa poolest maha maetud. Dr. v. Dorni purustatud jalga taheti esiteks ära leizata, jääti seda aga pärast tegemata ja loodetakse jalga parandada, km tema ka edaspidi lonkama saab. Rahwahulgad tormafiwad  weel taks pääiva parast seda läbi uulitsate, sõimafiwad  ja needstwad ZtaaliaSte Zrredenta Seltsi ia hõis kasiwad Austria poole. Politsei pidi Zlaaliaiasi,a nende majast ja asutust rahwa eest kaitstum. Räägitakse, et kolm lihuniku selli kinui wõetud ella, keda selleks leuks, 20 guldnaga palgatud. Raha jagamise kallal läinud nemad  pärast riidu ja aimud selle üles, kes dünamiiti kera wiSkas. Ztaaliakeele aealehed mõiõtawad seda kuna tegu küll ka hukka, et aga RiigiwaiilsuS edaspidi suurema hoolega oma tähelepanemist Zrredenta Seltsi peale heitma saab, seda on muidugi arwata. Prantsusmaalt. Uus Miuisier-Präsiden: on oma walitwse sihti Parlamenti eeS tunnistanud. Meie ei leia selle sees kusagil üht mõtet mis ilmutaks, kuida tema Egyptuse küfimuse üle mõtleb. Tema ütleb, et km Prantsusmaa  kasu ja auu kuidagi tarwitaks, et walitsus Eguptuse  tüli ligemale astuma peaks, siis saaks Ministenum seda Parlamenti ette ja nöuupidamise alla andma. Selle üleüldise kõnekäänuga peavad pslkttka mehed MtekS leppima.  Kuiüuga-krooni pärija, Graf Chambord (Zhamboor),  kes oma eraioudiaõlc seaS nime Henri V. laimab, on raskest haige ia lurema-s. Tema on 29/1.7. Mihklikuu  paamat ZB2N Wöib olla, et see Nahwarisgi  >vaoiaue hiuwa tangcb, aga teist on seal weel J ug! isma a i t. ParlameittiS on lirimaa aSjade pärast jälle suur lAi, mida endise Minifleriumi erakond tõstnud on, kuida näha selleks, et Gladstme sunnitud saakS, oma Ministri ametist tagist astuma. liri rentijate Võlglast tahrst P.nstaure.i!! p.Mrst kolmeks jäukada; üht jagu peab rentija maksma teist jägn Riigivalitsus ja kolinal  jaga inõisai? e,na kavjiiks wölma. RiigiwatuiuS  niakiaks oina jäau ara, niipea kui rentija seda soovib.  istud on SUiabum ieda seadust «enda «uuta tahlilild. e: rentija riup, abi stkst rendiakdja-UütKMu luhaga  wdkta. ja ei ka lestmas jagu peaks maksetud saama, kui veniga oina kaha leile kaile anda tahab. Reed vaidlemised  ähwardawad kõiki seadust ttarja ajama, mida Mi«isterium  Irriaraa rentijate lepitamiseks teha tahtis, ja mida wäga larw>S on, sest et lirimaa rentijad ehk talupojad  oma mitme aastast wölgast ise tasuda jõuakstvad, selle peale ei ete mm ridagi. Aga wist ei aitaks see ka patju, kui Munst.liami nõudmine töeSte seaduseks tehtud saM, sest Imimaa !st!i on wähem talurahva poolt tõusnud,  kui ueude lagakihulajate poolt, m>S lirimaad Inglismaa  küllest ära lahutada tahavad. Siiski oleks hea, kui Mimstmmn küikt nöuu katsuda wSiks. mis iganeS lepitamiseks  kõlvulik on, aga seda takiStakse nüüd erakondlaste emMdmMe pärast, millel lirimaa talurahva asjadega ühtegi tegemist ei ole. Neuda on nüüd a«1, kus valitsus Parlamenti all seisab ja erakondade laened kõiki tulusat nõuu maha uhuvad, et aga erakonnad ise elada wõiksiwad  l ÜkS kuuluS äsfitaja, AnnaParuell, kuulsa JirilaSle peamehe õde, on ära surnud. Tema oli kõiki oma e!n Imi.idie äMamiseks tarvitanud, sõitis ratsa läbi man, kihutad Mli in oti uit ära kniwetand, et tema keha ioelUe >a >n läiroir p.Ujod luu ja nahk ole Ula näitas. Aga lema terav keel oli kuulsa vennale suureks tuekS. - WaiidruirrSZr kohuS on lirimaal kaks meest lahti mõistnud,  kelle peal tõeks tunnistatud kaebtused seisavad, et nemad  majast põlema pistnud, naest ja lavu piinanud ou, ja kelle juureS sõeariiSlu sa kõiksugust mässamise kirjast leiti. Riigivalitsus ei ole mid aga mitte kahli lasknud, waid saadab  neid ja nende sarnasteid erakohtu ette, ilma vandemeesteta,  kuida nüüd lirimaa kohta antud erastavasrd lubavad.  lirilaue Waljh kelle juureS viimati Londonis nii palju jocoriiötu l.i!i, on jeitSme aaSta peale vangi» tööle MSiSlrlud. Jutu leht. Jlthtlittttsed pärast surma. Mtwjftt elaniku luluSlus.) Tatrjopkinik oli ivad tema armastuse üle kahtlased mõtled, pidas selle kohta wiha ja tegi sellega suuremat kaht» iseenesele, jmt selle kiuste ja wiha kandja mehe padandnjcks armatseS naene meelega igaüht, kes tema ümder lipitses, ja neid ei olnud mitte pisut : alewikkus räägiti, et Zattjopkini naesega wahest see üksnes ei seisnud ühe jala peal, keS l-i seda ei tahtnud. Sel ööl, kunas ülemal kirjeldatud lugu sündis, oli Srtrjopkin kuskil mõerfll kaunas ja luti pnrmö peaga kain. Knn tSufls üles, Pilwed.  mis enne taewast kaisiwad, lahkufiwad ara. Asju mõis inba ära tunda, kui ka kull mi.te wäga selgeSte, selle pärast et kuu ale kahanemas. Kni Satrjopkin oma majale lähemale j nudis, nägi tema trepi peal akna all inimese kogu, keS kangelt nadu. peaga waSta akent näitas kummardama!.  ,Otzo. lnrat wõ!kn i Teal ou mõni kutsumata külaline minu Tausta juure rontmaS! Oota aga sina, palumata kälimecS, kuli mina und koStitan!" Rsnda ütles  lcmr isimeme, kunas Zasakeisi üles trepi peale läks >a oksljtf kcrstga põlatud knlaliiele knklasse wstntas, Tundmata  mees langes pikali maha. Kni Satrjopkin teda tvaams. stiS sõneldaS tema hirmuga i ~A.atavelud l Kurat  teda mõstu. ära tapetnd! Nüüd on häda! Nüüd on õnnelnS ilma ootamata, ilma aimamata! MiS ma nüüd pean peale hakkama? Ma õnneni inimene olen kadunud, ma olen kadunud!" ja selle juures saüs leina oma peast kinni ja hakkas kosti sngustd siuu suust irälja ajama, mida kull trukis ei pruugita, aga ilma milleta igapaäwases keeles mille läbi ei laa, Kni esimene meele ärah-.itmije ja hirmu tuhing mööda oli, hakkas Sastgovkin järele mõtlema, mis lennal oleks elle wktla. oleks teada anda, et waras tükkis aknast sisse, ja mina sel aeal lv n teda" küsis tema iseeneses za andis ka ise selle peale wastrste: „Ei mil teel  mille! Seda ei usuta! Ehk kui ka usutaks,  ometigi  tuleb kohus siia. hakatakse surnu keha läbi katsuma, rahwaft kokku kustuma ja küsite!ema, mind wõelakse kinni, wifatakse torni! Oh häda! häda! Wöi oleks teda wahest nüüd, kui keegi weel ei ole näinud, ära wedada ja kellegi