ostetakse, siis kardawad nemad elu-raskendamist, ja selleks on neil paraku asja küll. Eestlased tehku ka edaspidi tasaselttööd  kindla pinna peal ja hoidku kokku. Kellel jõudu ja põllutöö osawuft on ja kes mõisat mõistlikult wälja arwatud  hinnaga oSta wöib, see ostku ja olgu õiglane ja osawötlik  igaühe wasta, ja korraldagu mõistlikult oma wallarahwa elu. Rohkem ei wöi tema käest keegi pärida ja rohkem ei ole ka tarwis. Mitte heategudega ja ja armuannetega ei kaswatata kindlat, jõukat ja nõukat rahwast, waid mõistliku korraldamisega. Seda teed on manad mõifa-omanikud käinud ja ei ole ennast stiS ka selle juures unustanud, ja rahwas ja nemad ise on selle ;uures Jumala abiga kosunud. Tehku uued möisa-omanikud sedasama.  siis on nemad manade auusad järeltulijad. Ainult ,suguwe»mastuse" pärast ja oma korraldamiseks  ,rentisid" ja kõrgendada, ei ole kellegi! õigust. Nahwal vu üks kõik, kes teda wälja kurnas, kas „suguwend"  wõi wöeras, ja Eesti r a,h wuse tugt ei ole mitte need paar sada , Eesti sugust mõisa-omanikku", kes ennast ehk aega mööda selleks kosutawad, mi ? Eesti meelised" nemad ka olla wöiwad, waid Eesti rahwuse tugi on ikka Eesti mõistlik, kindel, jõukas ja nõukas talurahwas. LaSke rahwast tasaselt kosuda, küll siis rahwus iseenesest  kosub. Rahwust wöib niisama wähe auruga kaõwatada, nagu põlluwilja! Kes rahwust nagu talwa ühise kiriku koguduse ja ühise kodumaa kodanikkude wahele ajab, see eksib kiriku ja kodumaa wasta, rikub lahket elu koguduses ja kodumaal, ajab seltslikku elu lõhki ja nurja. Kes rahwust nagu talwa üleüldise rahwa - majapidamise wahele ajab, see eksib rahwa majapidamise ja waranduse  wasta, see lõhub warandust ja sigitab igapoolist  waesust ja wiletsust; see kosutab rahwust rahwa kulu peale. Et aga wiimaks rahwus rahwaga üheS nõrkeb, sellest saawad küll kõik aru. Nendes ehitustes on rahwas  metokutw tulepalk, mis ehitust põlema paneb. Seda pangu kõik tähele, olgu nemad ühest ehk teisest sugust! —Ja ka seda ärgu unustagu keegi: Kes oma rentperemeestele  rohkem renti peale paneb, kui nemad lahkest kanda suud awad, see häwitab neid ja iseennast. Rent - peremehed kurnawad esiteks omad maad wälja, jätawad hooned kohendamata,  maksawad paar aastat põldude ja hoonete kulu peale üleliiga renti, jääwad stiS rendi wõlga, peawad wälja minema ja mõisa-omanik ei saa pärast mitte poolt renti wäljakurnatud ja lohakuse sisse jäänud kohtade eest; wõlga jäänud rendist rääkimata, mis wiimast enamist ka rohkem wälja teeb, kui endised ülearulised lisad. Kes lehma lüpsa tahab, see peab ka lehma korralikult kosuda laskma. Seda teadwad paremad manad mõisa - omanikud wäga heaste; mõtelgu uued ka selle peale! , Eesti Postimehe" juhtkirjas leiame meie weel järgmist  arusaamata tükki: ,Üksnes seda on soowida, et kui üks Eestlane wõib ehk ,tahab suuremaid maid osta, kui üks talukoht on, fiis ta ,i!ka püüaks karjamõisa osta, kui ta rüütlimõifa ei suuda pNõuutada ehk teda saada ei ole. Seda ei ole mitte kiita, ,kui üks mees üksi liig suure hulga talukohtastd, kas 10 ,künni 20 kohta ostab ja siis neist mõisa teeb, mille labr ,rahwal elamise ruumi mahendab." Seda ei tohi jo meie kodumaal keegi teha, sest see on meie kodumaa taluseaduse järel ära keelatud. Eestimaa taluseaduse  järel ei tohi üks talukoht suurem olla, kui 24 dessätini põllumaad, kohaliste heinamaatega ja karjamaatega, ja mitte wähem kui 3 dessätini põllumaad, kohaste heinaja  karjamaatega. Liiwimaal on kõige suurem seaduslik talukoht 80 thalrit kõige wähem 10 thalrit. Sellega on meie kodumaal talukohtade möisadeks kokku sulatamine ja lõhkumine ära keelatud, ja meie loodame, et see ka uenda jääb, kuida ka mõnelt poolelt selle wasta Mtakse". Meie loodame, et ahnus ühelt poolelt külakondade laastamiseks,  teiselt poolelt isade päranduse lõhkumiseks luba ei saa. Seadus lubab küll, et üks peremees mitu kohta rentida  ehk osta wõib, mis kokku suuremad on, kui seadus ette kirjutab, aga tema ei tohi neid iialgi üheks kohaks kokku sulatada. See tähendab seaduse andjate waimus seda: Mitte üksi üksikute talukohtade piired ei pea maaratud  suurusel alles hoitud saama, waid igal kohal peawad ka omad korralised elumajad ja körwalised hooned olema, nenda et igal aeal era - peremees iga koha fisse astuda wõib. Wöib olla, et mõui meeS selle seaduse selja takka kawalusega salateed teha himustab, ehk ka seaduse siitstüpaari  wahel juba teinud on; aga see on ülekohus, sest ilmalik seadus peab niisamati tões ja waimus peetud saama,  nagu Jumala sõna, mitte ainult kirjatähte mööda. Meie loodame ka, et see seaduS kohaliste kohtute poolest selles waimus seletatud saaks, kui käsn-käänutajaid wastatamise  alla kutsutakse. Kui aga keegi oma talukohtadest kokkusulatatud peal 10 künni 20 talukoha hooned peab üles pidama; stiS arwame meie, et sulatamise tuju temast ruttu lahkub, kui tema ka muidu seaduse waimust ja rahwa elutarwitusest palju ei hooli. Omalt maalt. Tallinnast. Et Juutidel mitte tingimata õigus ei ole igas Wenerügi kubermangus ja linnas elada, waid ainult mõnes,  mis pasflde-seaduses iseäranis nimetatud on, teisteS aga määratud tingimistega, ja et see seadus muidugi ka Juntide laste kohta mõjub, need aga siiski igas koolis üleswsetud saawad ja sedawiise linnades ja paikades elawad,  kuS Juutidel alalise elupaiga õigust ei ole, sellepärast on Koolide-Minister kooliwalitsustele ette kirjutanud Juutide  lapfi üksi siis koolidesse üles wötta, kui neil Politsei poolest tunnistused on, et nemad seal alaliselt elada tohtwad. Liiwimaa Zeitung" kuulutab Riiksrathi  heaksarwamist nende maksude kohta, mida need talupojad  ja soldatid oma ostnkirjade (krepostide) pealt maksma peawad, kes Kuuramaa ja Liiwimaa kroonu-waldades maad ostawad. Iga maatüki ostukirjade pealt mis kuuni 500 rubla maksab, on 50 kopikat, mis 500 künni 1500 rubla maksab on 1 rubla, miS peale 1500 rubla maksab on 1 rubla 50 kopikat kreposti raha maksa. Riigivalitsuse poolest on kõikis riikis järgmiste 4 küsimise peale wastust Nõuutud: 1) Kas on korraliste kroonumaksude wähendamine maksu-aluse rahwa kohta nii palju mõjunud, et rahwa maksmise jõud kosunud ja maksualune  rahwas endisi wõlgafi tasuda ja edaspidi ilma wõlga jäämata oma kroomaksust maksa wõib? 2) On soola aktsiisi  wähendamine rahwa majapidaliku elu kohta kuidagi mõjunud ja kust see luleb, et ikka weel nii rohkest wõeramaa  soola tarwitakse? 3) Kust see tuleb, et kroonu metsad wiimasel aeal mõnes paikas wähem sisse kanawad ja puu hinnad alanewad. 4) Missugustes tolli-piiretest ligemates ehk kaugemates paikades on aastatel 1882—1884 kauplemist  petiSkaupadega (salaja flsseweetud tolli-alnSte kaupadega)  leitud? Kuida juba kuulutatud, saawad sel aastal Weneriikis 224 tuhat meest oma sõeawäe kohuse täitmisele kutsutud. Nendest langeb Eestimaa peale 1062 meest, Liiwimaa peale 3201 meest, Kumamas peale 1886 meest. Kõige rohkem, 7063 meest, annab Kijewi kubermang; kõige wähem,  4 meest, Daghestani maakond. Keisri Majestäti poolest on Secsp. as. Ministri ettepanekut mööda Peterburgi kirikuõpetaja AleksanderFehrmann  ja Osinowski (Tamara kubermangus) kirikuõpetaja Karl Theodor Hölz Kindral - Konsistoriumi maimulikkudeks,  Geheimrath Schilinsky ja Staatsrath VaronStempel  Kindral-Konsistoriumi ilmalikkudeks liiketeks nimetatud. Liiwimaa! on Uns-Pebalgi kirikuõpetaja Kählbrandt Wönnu, ja Wiljandi-Kspu kirikuõpetaja A. Doll Wiljandi maakonna Propstiks (praustikS) kinnitatud.  Saksakeeli Tartu Zeitungi" sees seisab järgmini  kiri: need söödad mitmesugused on. millega meie talurahwast  kodumaalt wälgarändamisele meelitakse, see on teatud ast. Üks abinõu mida selleks sagedust tarwitakse, on rahwuslikkudeS lehtedes ülespandud kuulutused metsatÜkkide  maatükkide ja mõisade müümisest, waljaspool meie kodumaa piireid mille headust enamist hiilgama warwidega kujuStakse ja mille hind meie kodumaa maahindade kohta enamist wäga odaw on. Aga häda selle waese talumehele, kes seesugust wäljakiitmist tõeks peab! , Eesti Postimees" teab omas wiimases numres ühest seesugusest asjast rääkida,  kuida rahwast petetakse ja wälja kurnatakse".  Nimetatud  leht kirjutab: Nõnda seifis hiljuti meie ja ka teistes lehtedes, et .Pihkwa kubermangus üks mõis 5000 rubla eest üheS hoonetega müüa olla. See kuulutus oli maa omaniku 'poolest fisse saadetud. Selle kuulutuse peale läkfiwad 'paar meest Pihkwa kubermangu seda kohta waalama'Aga  nad leinud, et saäl mõisat ei olegi, wa!d paljas 'wõsadik suuremat jagu soomaad, kus pääl mitte ühte ainust hoonet et ole olnud. Mehed tahawad nüüd Wene 'maal omaniku pääle kaevata, et seda kuulutab, mis töfi ei ole ja et nad ilma asjata on reift teinud. Meie 'anname nõuu. et kui Wene maalt kohke müüa pakutakse, 'siis need. kes osta soowiwad, enne kirja läbi järele kuu'lakfiwad,  ja siis alles reisi teekstwad." «... Meie arwame, et see nõu palju et aita. Kes kuulutustes  tõtt ei räägi, see oskab ka kirjutada, miS mitte töfi ei ole. Et /EeSti PostimeeS" seesugusest lausa pettusest  kirjutab, see on anus; Heinakuu 31. pääwal on üks lehm Tallinna karjamaal,  punase tuletorni ligidal, järsku langenud. Loomaarst  J. Mey on leidnud, et langenud lehmal põrnapõletus ehk Siberi katk olnud; tema käsu peale sai langenud lehm paigal ara põletatud. Looma-arst, Linnapea ja Politseimeister  on seda paika waatamas käinud ja wahi alla pannud, kus tõbine loom iganes wöib käinud olla, et teised  loomad senna ei pease. Niisamati on ka sealpoolise rahwale kuulutatud, mis tähele panna tuleb, et tobl Walt ei lähe. Loodetakse, et selle rutulise ja mõjuma Hoolekandmise  läbi loomatobi paigal lämmatatud saab. Heinakuu 28. pääwa shtal andis Gorodowoi weikelt  Tartu maanteelt Tallinna Politseile teada, et Juutide  palwemaja ees umbes 100 joobnud töölist ja halwa rahwast kogutud olla, kes palwemaja Zaknaid lõhkuma kippuda, kus parajast Jumala - teenistust peeti. Mõne minuti pärast oli Politseimeister Linna - Pristawiga seal ja ajas kokku jooksnud hulga laiali, ilma et Juutide Jumala - teenistus kuidagi eksitatud ehk kellegile midagi häda tehtud sai. Pühapääwal sai Politsei poolest homikust õhtuni hoolega walwatud ja ei ole siis ka mingisugust  kära ega segadust ette tulnud. Juba kaks aaStat enne seda oli Tallinnas kord ärritamist Juutide waSta kuulda, mis aga ka ilma suurema waewata waigistaiud sai. Sel korral on wist see weike kära rahwast ärritanud,  mis natuke enne seda ühe Juudipoisi ja ühe teise poist wahel uulitsal oli. Meie hoolsa walitsuse läbi ja meie rahwa tasasema, Ewangeliumi õpetusest walgustatud waimu läbi, ei ole tänine seesugused inetumad kärad ülesleekada  suutnud, nagu teistest paikadest kuuldakse, aga rahwa keskis olla ikka paha meel Juutide waSta sigimas. Meie loodame, et meie rahwas ennast ka edaspidi tegudest eemal hoiab miS haritud kristliku maimuga kuidagi kokku ei mahu. Ikka oleks aga ka soowida, et Juudid ennast kõige selle eest Hoiakstwad, mis rahwast ärritab ja neid Politseiga  tülisse saadab. Narwast. Peterburgi lehtede sõnumite järel on Narwa Linnasaadikud W. P. Petrow, P. J. Wankow ja A. Th. Jakowlew Heinakuu 26. pääwal Peterburgi Kubernöri juures olnud ja linna nimel palunud, et Narwa linu ka kohtu asjade poolest Peterburgi kubermanguga ühendatud saaks. Kes neid selleks wolitanud, seda ei ole kirjutatud. Narwa linn, siinpool Narowat, on üks wana Valtimaa linn, sai aga enne seda tormiga fisse wõetud, kui Eestimaa ennast Wene Keisri walitsuse alla heitis. Selle läbi on wahe Narwa linna ja Eestimaa wahel siginud  ja see linn ei ole mitte kõige nende õiguste osaliseks saanud, mida Eestimaale Harku lepituses wälja kaubeldi. Narwa linna krundi külge saab ka weike Pähklamäe mõis, Mõne talukohaga arwatud, mis siis wist ka igas tükkis Peterburgi kubermangu külge langema peakstwad. Hiljuti sai Narmas kuulus waras Grossmann kinni wõetud. Tema oli mõne aea eest Rugibankist hulga raha warastanud ja sellega wõerale maale põgenenud, pärast  aga salaja lagast tulnud ja ühes mõisas teinepool Narowat elanud. Sellest oli üks Peterburgi Politseiametnik  kuulda saanud ja on nüüd suure osawuscga seda kardetawat lindu kinni püüdnud. Hiomaalt kirjutakse meile, et ka seal juba mõned pered  oma usutunnistust wahetanud olla. Tartust. ,EeSti Postimehe" M3l seisab järgmine aruanne: ,Nende ridadega tunnistame alama! nimetud, kõige Eesti Aleksandri-kooli sõpradele, et meie 25. 3»ulil f. a. nimetatud kooli kasuks kogutud raha summa uue walitud Eesti - Aleksandcikooli abi- ja pääkomiteede otsuse järele, oleme rewideerinud ja leidnud, et kõik kogutud raha summa kasuliku intressi kandja paberites korralikult on alal hoitud. Selle korjatud raha üleüldine summa on praegu 87,483 rubla 12. kop." Tartus, 26. Juulil 1884. ,J. R. Rezoldt. vr. KSHler. Warres. 3. Tülk." See aruanne on muidu rõõmustaw ja korraline, ainult see näitab natuke korrata olema, et siin weel ,uue walitud abi- ja peakomiteedest" jutt on. ,Pääkomitee" asemel on jo üks kommiSsio » astunud ja kas abikomiteed edaspidi weel jääwad, see on jo küfitaw. ,Tall. Sõb." toim. Saaremaalt. ,Kuresaare Nädalilehe" sõnumite järel ei ole Anseküla ja Karja kihelkondades tagajärel enam loomi pörnapoletusesse surnud, nenda et tõbi arwatakse häwttud olema. Riiast. Heinakuu 30. pääwal kell 4 pärast lõunat oli Riia linna üle pärast kanget palawat, hirmuS kõue. wihma sadu. Mõne minutiga langes nii palju rahega segatud wihma, et wefi enam katetud kanalitesse ei mah. tunud ja madalamaid uulitsaid täitis, kuna suured raheterad aidadeS ja majades palju aknaid lõhknstwad. Wiimaks langefiwad mõned rasked piksehoobid linna peale. Üks hoop lõi wöeraStemaja fisse, ei sütitanud  aga mitte, waid lõhkus ainult krohwi maha. Uks teine hoop lõi töZ - naestcrahwa, Tatjana Mihhailowna Toshkin't surnuks, kes Uue-Wenc uulitsal oma korteri ukse ees seifis. Selle kõrwas mäSsafiwad weel kanged keeriuuled,  mis palju puid maha murdfiwad ja järsku paesutatud  Düna jõe peal laewadele palju kahju tegiwad. Raudteel on kaks wagonit ümber lükatud ja saiwad pärast suure waewaga üles tõstetud ja korrale seatud. Heinakuu 28. pääwal sai ,AuStra" Seltsi uuS laew ,Austra" wette lastud ja harjunud kombel .ristitud".  Laew on tamme ja kuuse puust ehitatud, kannab 320 registri tonni, on 126 jalga pitk, 30 jalga lai ja maksab 29,000 rubla. Pidul oliwad Kubernör Geheime-