ainus walitseja Würst, kes sellest Kuninga-mõrksukate malestuse-pidust  osa wõtab. Japani Prinzi-paar tulla Lehe-kuu 9. pääwal Peterburgisse ja jääda Lehekuu 43. pääwani. Raha-Ministeriumi poolest saab endine Peterburgi Sadama-Tolliameti ülem, Wirkl. Staatsrath Njasowski, näituse aeaks Pariisi saadetud. Wenemaa Saadik Pariisis läheb nii kauaks wahe-aeale ja et mitte-ametlikud ringkonnad Wenemaalt sellest näitusest elawat osa wõtawad, fiiS on neil wist ka seal üht ametlikku ülewaatajat ja, kus häda, kaitsejat tarwis. Türgi walitsus on üht uut asja leidnud, millega sõeakulude tasumine wõib wiiwitatud saada. Seal küsitakse nüüd, kuida aasta piab arwatnd saama, kas Türgi wiifil Paastukuu 4. pääwast Küünlakuu lõpuni, wsi RiStirahwa  wiisil Näärikuu 1. pääwast Jõulukuu lõpuni. Saab aasta Türgi wiisil arwatud, fiis saada Türgi walitsus 80,000 Türgi naelaga (640,000 rublaga) wähem läbi. Ka tõstetakse küsimist, kes stempelmarkid maksma piab, mis ka õige suure summa wälja teewad. Newa jõgi läks Jürikuu 44. pääwal lahti. Kronstadti poole sõideti ikka weel saanidega. Jea oli mure, aga paks. Metsakaitse-seadus, mis hiljuti kuulutatud  sai, on Wenemaa seespidistes kubermangudes, kus palju metsa on, takiStuSte waSta tõukanud. Seal on suured metsad juba aastate peale ette wäljaraiumisekS puukauplejatele renditud ja need parimad nüüd, et kaup tülitamata piab peetud saama. Kroonumaade-Minister on üht ringkirja selle aSja seletamiseks wälja saatnud, milles nimelt tähendatakse, et era-kaubad, mis sagedast koguni tagajärel, pärast uue seaduse andmist, wõiwad tehtud olla, seadust omas pea-asjaS mitte takistada ei wõi. Üksikutes asjades piab õiget teed uue seaduse ja mana pruugi wahel otsitud saama. Soomemaalt. Hangö sadam on Jürikuu 8. pääwal lahti lõhutud. Taanimaa aurulaew .Bryderen* murdis selle töö juures küll esiteks oma kruuwi tiiwad, pani aga uue kruuwi sisse ja tegi töö malmis. Kohe jooksiwad ka aurulaewad .Erpress* ja .Capella* stSse. Wiimasega tahawad 500 wäljarändajat kodumaalt ära sõita, kes senni Hangös ootawad. Moskwast. Hiljuti sui Moskwa Leitud lastemaja  aruanne kuulutatud. Selle järel oliwad aaStal 1887 senna 16,751 lost autud, wiimasel aastal 17,114. Wiimastest on 3025 last juba haiged olnud, kui neid senna toodi ja 1382 on pea suremaS olnud. Leitudlastemajas  on 6550 last haigeks jäänud. Läbistikku wõeti igal pääwal 46 last ja 35 imetajat wasta. Wiimastest oli suur puudus, läbistikku puudusiwad igal pääwal umbes 400. Enamist saamad need lapsed küladesse Moskwa. Smolenski, Kaluga. Tula ja Wladimiri kubermangudes antud. Suremine nende keskis on wäga suur. Jekaterinsslawist. Kamenskoje külas on suur Cockevill'e  wabrik umbes 4000 töölisega, keS seal sagedast hirmust  kära teemad, nimelt palga-maksu pääwadel kõrtsides, mida seal 49 on. Paastukuu 26. pääwal on kära iseäranis  suur olnud, nimelt Poolakas Danilewitsch'i trahteris, kus joobnud töölised kõik peremehe majariistad puruks peksnud, kanad ja puurilinnud surnuks löönud, hobuste silmad peast pistnud ja ülepea umbes 45,000 rubla eest kahju teinud on. Mis arwab .Saunamees* sellest .wabrikn-haridusest*, mida tema omas .Elu Saatusel* nii kõrgeks üle põllumeeste hariduse tõstis? .T. S. * t. Odessast. Kreuzer .Jarosslaw* läks selle kuu 5. pääwal 500 wäljarändajaga ja 30,000 puuda kaupadega kauge Homikumaa teele. Nende wangide keskis, kes Paastukuu 30. pääwal kreuzer .Petersburg* peal Sachalini  saarele wangitööle saadetud samad, oli ka abielu-paar Wihlup, endine Baroni-praua Vietinghoff ja tuapois Wihlup, kes Varon Vietinghoffi ära kihwtitastwad ja siis paari läkstwad. .OdeSsa Zeituug* kirjutab ka neude teust ja protsessist, aga enamist wõõritk. Saksa asujad rändawad lõunepoolt Wenemaalt ikka weel wälja. Paastukuul  on 450 perekonda wälja rändannd ja weel 45 perekonda  on selleks omad paberid K-eiSpolitseist wälja wõtuud. Põldude peal on ennast kaks wiljahäwitajat: Zieselhiired  ja Hesfi-kärbsed suurteS parwedes näitauud. Tomskist. Wiimasel aastal on Kesk-Wenemaalt, nimelt  Kurski kubermangust, 3245 perekonda 18,431 hingega TomSki kubermangusse rändanud. Et aga elu Siberis mitte kerge ei ole, sellepärast on 144 perekonda 877 hingega  iuba jälle tagasi läinud. Kewade hakatusest on wiimasel nädalil järgmised sõnumid  tulnud: Wjatkafi, Jürikuu 11. pääwal: Täna saiwad laewasõidud Wjatka ja Kasani wahel algatud. Nishni Nowgorodist, Jürikuu 10. pääwal: Laewasõidud  Wolga peal RõibiuSkisse ja AfirakhaniSse, ja Oka peal, on alganud. Wesi tõuseb ikka weel, aga wähem I Alatõirist, Jürikuu 12. pääwal: Sura mest on tõuSmas; korralised aurulaewa-sõidud Alatõiri ja WaSsili wahel on alganud. Kijewist, Jürikuu 13. pääwal: Dnjeper on üle kallaSte tõuSnud ja linuajägu Podol on wee all. Rahwas läks majadest wälja ja leldflwad mujal aset. West on kaks sülda üle keskmise aru tõusnud. Sewastopolist, Jürikuu 14. pääwal: Feodosta kreisis näitab ennast HeSseni-kärbes. Kohaliste põldude pealt katsutakse wilja ära põletada. Khabarowkast, Jürikuu 43. pääwal: Amuri jõgi on lahti läinud; west on madal z kewade on külm. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Tallinnast. Laewasõidud on Pühapääwal, 46. Jürikuu  paäwal algauud, ja Kesknädalal, 19. Jürikuu p., oliwad  juba 48 laewa stSfe tulnud. Wiinis on esimesel Lihawõte-pühal kõik hobuste-raudteede  kutsarid järsku tõrkuma läinud ja halwa rahwa hulgad on omas kärahimuS ennast kutsumata nendega ühendanud. Palju wagonid on lõhutud ja palju teist korrata aSju on ette tulnud. Kokkupõrkamises Politseiga ja sõeawäega on werd jooksnud. Mässamine oli wäga suur ja lõppeS wast wiiendemal pääwal. Sozialifllased, Juudid ja Juutide wihkajad olla seal legewad olnud. Prantsusmaalt. Boulauger on Jürikuu 42. pääwal Brüsselist Londonisse elama läinud; Pariisis otsitakse tema erakondlaste majast ikka wcel läbi. -- Kõik Monarchi-riikide  Saadikud lähemad suure näituse hakatuseks Parifist ära. Jutu leht. Sõea marus l3ärg) Magdalena, kellest nii suure murega räägiti, oli fenni teenija tüdrukuga lautas loomi tallitamaS olnud, oli fiis köökis õhtu toitu walmiStanud ja seda mitu kord tuppa tuua katsunud, ikka aga sisse minna pelgunud, kui kaSwuwanemaid  nii sügawas arutamises nägi. Üksikutest kuuldud  sõnadest oli tema aru saanud, mis aSjast jutt oli ja tema süda oli mürd-raskeks läinud. .Kaitsege mind, ärge laSke mind ära wiia!* oli tema nutu healega hüüda tahtnud, aga fiiS tuli temale meele, mis kaSwu-ema LiSbeth  ja tema oma ema õpetanud: Jumala käSkufi enne kuulama, kui oma enese peale mõtlema. Ja Jumala käsk: .Auusta isa ja ema,* oli temale, just et see isa kohlaM raSke täita oli, iseäralise hoolega õpetatud. 2. ÜtS wseras. Nenda jahutas Magdalena oma kuumawaid filmi wärske meega ja sai wäljaSpidi nii palju jõudu, et oma kaSwu-wanemate ette äSluda ja sõnumit waSta wõtta wõis, isa olla tulla ja oma tütart kaasa wõtta lubanud. .Leenake,*  ÜtleS onu kinnitateS, kui tecka waikist häda nägi, .kui tarwiS läheb, stiS tahan Sind Sinu enese lihaliku isa wasta kaitseda * Magdalena ei suutnud waStata, aga tädi peale waadates raputas tema waikselt pead ja isa Khristof teadis nüüd, et kui tema ka oma enese südamekahtlust  maigiStakS ja tütart isale keelata tahaks, need kaks naeSterahwast rohkem tema waSta pänekfiwad, kui taltfitamata  wend ise. Nenda iStustwad need kolm mureS kooS; teenija tüdruk oli külmaks jäänud toidu puudutamata wälja wiinud, kui koer õues järsku haukuma hakkas ja wärawa peale koputati. Keda tulema arwati, seda lugefiwad nemad üksteise kahwatanud  nägudest. Khristof tõusis ohkates üleS ja wõttis uõtmed, Meesterahwast majaS teenimas ei olnud. Töödele,  millega nemad ise malmis ei saanud, tuliwad päiwilifed  lähemast külast ja öö aeal toimetas peremees ise õuewärama  lahtitegemist. Perekoht oli üksi, kaugel kõigeist inimeste elupaikadest ja palju kaabakaid oti ümber hulkumas.  LiSbeth ja Magdalena oliwad Khriflofi järel Oli kardetud MõeraS tulemas wõi oli midagi muud karta, igapidi tahtstwad nemad üheSkooS kõiki wasta wõtta. .Kes seal on?* küsiS peremees. .Kes seal on?* waStaS heal wäljaSpoolt kaunis pahase meelega. .Tehke kord wäraw lahti, kaS arwate hea olema öö ja udu käes õueS seista, kui mina pelgnnnd ei ole, Teie eluaset penikoormate kaupa ümberkaudu otsida?* .Annaks Jumal, et õiete kuuleme,* ütlefiwad meeS ja naene korraga, .see on ju õde Katharina Schorndorfist!* .Ja, see tema on!* hüüdis tulija, kui raske taba lagast lükatud ja wäraw lahti tehtud sai. .See tema on, kui temas ka paha meel selle üle on, et ennast tema eest peitsite,  kelle watlolemift oleksite usaldada wõinud! Aga leidnud on tema Teid ometigi, kurda Teie ennast ka peitsite/ nenda toStiS lahke heal suure rätiku alt, mille stSse lugew naeSterahwa kuju ennast mässinud oli, kes* nüüd kiirel sammul läbi tasakesti lahti tehtud wärawa aStus. .Kannata*,  ütleS tema, kui Khristof wärawat kinni panna tahtis,  .minu noor juhataja näib waene poisike, külmetanud ja tühja kõhuga olema, mina arwan, et temale fiin öömaja ja õhtaleiba on.* (Poolelt.) Kiriku teatused. Aaaut kirikus. Ristitud! Erna Wilmar. GuStaw Ah t»ki. Richard ja JohanfltS ReinaSu (kaksikud). Johanna Treimann.  Johannes Pohlberg. Alcx. Huberg Arnold Lenzmann. Karl Raat. Oswald Rosen. Arkadia Michelson Aleksander Treumann.  Oskar ja Julie Reinmann (kaksikud). Eduard Mänd. Emil Tiit». Pauline Nittim. Maria Pümson. Marta Mitürisep. Alfred Rekkaro. Äerta Hanzow Aleksander Todmavn. Lanlatud t Jaan Ormann, pill. soldat, ja El» M>k. Andres Ostermann, töömees, ja Miina Kruberg. TSnis SuuSmann, töömees, ja Maria Kurtna. Hind, ek Riisikamp, pilleti nnterohwitser ja Maria Aliksmann. Jaan Seelman, töömees, ja Ann Knumann. Maetud: Tõnu Pek, endine kandultor 30 a ZobaaneS Mätlik 4a. Annette Haaw, 2 k. GuStaw Liiwi sündimisest surnud tütar. Richard TiiwaS, 12 a» Jaan Sirak, töömees, 72 a. Katarina Holm, lesk, 76 a. Katkine Duzineki, l 76 a. Albert Erman. 2 a. Eugen Hansen, 6 p. Katriina Remmell, l. 60 a. Richard ReinauS, 10 t. Johannes ReinauS, 11 t. Priidik Juurberg, tvöm e», 43 a. Alwive UuStal, Wil- Helmi n. 35 a. Emilie Aldo. 1 a. Leena Weinberg, 63 a. AüHa-Wnimn kirikus: Ristitud - Hilda KriSkine Emilis Wist. Maetud" Johann Friedrich Jakobson, 60 a. Johann Jakobson  73 a. Konduktor Jüri Normark 44 a. Treial Karl Eduard Strauss 33 a. AosLvTvso itl ro IBSS. TrüNwd L«u df» r I' i» > r«j » > «aur.e t° kuluga. X I! cciW PsKllwK ii Eestim aa rahwa si koda jkKiriku raamatud wanast seltsist I ! on weel 63 kop. tükk saada x Lindsarsl tlükimjas, ! I Tallinnas, Laja-uulitsas. Teada and mised. Soowin auuStalud ostjatele oma rildk' kauplusest suures wäljawalikuS kretongi, sefiri, sarpinkat, willaseid sa poolwillaseid  kleidiriideid regeumantle riiet, kreton, linaseid, willaseid ja siidist pääwawarjust, iga karwafammetit, plüshi, siidi riiet karncrimife tarvis, pike tekid, lõuendit ja pool löu endit ja teisi rndekcnipast odawalt. R L. Tõnnius, Harja- ja Pofi-autitsa nurza peas, tohter Adelhrimi  majal. Jgapääwane hinge toidust raamat. Kirjutanud A. K. HaUer, on saada Lindforst par-ijate trükkiojal. "HobuSke kaSwatasatele antakse! selle läbi teada, et 24-mast Mäctflst kaks Tori suaMkil. ..Ms" ja .Mik". Wiljandis saamad olema. "Ändfors i pärijate truN kojas on saada õpetlikud GeskirjÄtl AestLmaa Hlahwa-kootidete. Hind: A» kop, Hinnad Tallinna turul: 21. Jürikuu pSüwal 1889. Sartuhwlid, tsheimk . . 30 kop Herned, toop 6." Leadsed, tovp 6 , Tangud, toop 7 , Weikse lihu nael .... 10—15 „ Sea liha nael .... 10 » RSõsk piim, toop . 3 . Hapu piim. toop .... 4 „ Koore kortel ..... 4 . Laua wõi nael .... 32 „ Püti wõi nael .... 28 „ Muna paar. 4 „