alla wõtnud. Aga Buursid piirasiwad teda sisse ja wõitlemine kestis hommiku kella 7 ajast künni lõuna kella kaheni. Inglaste sõawägi kahanes ikka enatn ja nad katsusiwad ennast nüüd waenlase lõawäest läbi lüia. Nüüd alustas hirmus käsitsi wõitlemine, kus suurem jagu Inglasi langes, nende seas ka ülemkindral  Colley. Waewalt sada meest peasesiwad eluga talupoegade kaest ara. Colley asemel on nüüd kindral Roberts Transwaalia sõawägede ülemkommandöriks tõstetud. tuli awalikuks, et üks kaubama  ja"M,MV püssi Prantsusemaalt Kreekamaale wiia tahtis, mis aga awalikuks tuli ja selleparast woor kinni pandi. Need püssid oliwad aga riigiwalitsuse käest ostetud ja sellepärast on nüüd walitsuse wastalised senatis nimelt kära tõstnud, nagu tahaks riigiwalitsus sala Kreekamaad aidata. See asi teeb praegu weel Prantsusemaal suurt kära. Prantsusemaa kõige kuulsam praegune laulik ja kirjamees Victor Hugo on Webruari kuul oma 80 aastast sündimise päewa pühit- senud, kuna terwest Prantsuse maast teda saadikud  teretamas käistwad, sell kombel, et tema majast mööda läkstwad ja oma auustamift hõi-?> sates ülestunnistasiwad. Rongis oli enam kui sada tuhat inimest, nii et mõödaminek hommikust õhtuni kestis. Omalt maalt. Wiliandis, tv. Webruaril. Jälle on see kaunis päew käes, kus meie armuline Riigi-Jsa, meie armastatud Keiser Aleksander !1., Weneriigi trooni peale astus. Miljonid hõiskawad, sest selle päewaga alustas Weneriigile uus aeg, kes kõik meie elu ja paremaid püüdmisi hiigla sammudel edasi on wiinud. Enam kui weerand sada aastat on meie armuline Keiser meie armuline Isa olnud, ja ka Eestirahwas on seda armu suurelt tunda saanud. Nagu terwes WenerLigis, nii tõusewad ka weikse Eestirahwa seast igast elamast südamest palwed tänasel päewal taewa poole, et Jumal meie armulist Riigi-Jsa meel kaua Weneriigi õnneks elada laseks ja oma kaitsema käe oma salwitud mehe peal nagu seiemaale warjates edasi hoiaks. Selles lootuses oleme ka rõõmsad, sest kus nii palju palumaid  palweid taewa poole tõuseb, seal kuuleb neid Jumal tõeste. Issand kaitsku ja hoidgu ise meie kallist Riigi-Jsa ja kergitagu Tema rasket tööd Tema riigi alamate kasuks ja Jumala riigi auuks! » Sak-l§ arw «» Www» «A-ma suur, kui Mmalt on küll tuhat lugejätjüüretulnud,  aga Wiliandi maakonnast on peale tuhat lugejat ära. kadunud. Oleks Wiliandi maakonna lugejate arw niisama suureks jäänud, nagu mullu, siis oleks meil tänawu ligi kuus tuhat lugejat. Wiliandi maakonnas on tänawu wäga waene aeg, sest ka muid ajalehta ei loeta enam, kui mullu, nagu meie teada oleme saanud. Aga ülekohus on see küll, waese aja pärast ka waimu põua kätte anda, sest ka muial on jo tänawu meie maal waene aeg. Et meie ajaleht Wiliandi maakonnas paljalt 2 rubla 60 kop. maksab, sellepärast ei ole sugugi aru saadaw, mikspärast  just siin iseäralikult lugejate arw tagasi on löönud. Sellepärast loodame, et weel taga järele tellimisi kokku tuleb ja trükime kuus tuhat eksemplari weel kuu otsa edasi. Meie Wiliandimaa rahwas ei tohiks oma waimu ommeti mitte suuremalt põua kätte anda, tui seda muial näha on. Uued ajalehed ja wanade toimendWte muudatused. ..Walitsuse Teadustaja" uuem nummer annabra sellest teadust, mis ajalehtede kohta ülema zensuri walitsuse poolest uusi kinnitusi ja muudatusi olnud. Eesti ajalehtedest on seal kaks nimetatud. Esimene on „Eesti Jutustaja", kelle wäljaandmise luba J. Bergmann Tallinnas saanud, nagu meie kord jo teada andsime. Seda ajaleht on 17. Januaril riigi walitsuse poolest kinnitatud, ja vr. K. Hermann on selle kinnitamise järele wastutaja redaktor. Töine Eesti ajaleht, mille kohta ametlikuid sõnumeid antakse, on „Eesti Postimees". Temale on ülema zensuri walitsuse poolest J. W. Jannseni asemel Harry Jannseni  kõrwal Eugen Jannsen wäljaandjaks kinnitatud. A. Grenzsteinist ei ole juttugi. Seal on siis emb kumba sündinud: A. Grenzstein ei ole sugugi kinnitamiseks  ette pandud, ehk teda on ette pandud, aga ei ole walitsuse poolest kinnitatud. Tõsised ja wastutajad  „Eesti Postimehe" wäljaandjad on siis praegu Harry Jannsen ja Eugen Jannsen. Kuidas seesugusel 100 l A. Grenzftein'i nimi „Eesti Postimehe" ees otsas kui wastutaja toimendaja nimi seista wõib, see on meile arusaamata. Wiliandi maakonnast. Juubeli päew. Jõgeweste  wallawalitsuse liige A. Päss, kes 10 aastat walla ametis auusaste walla kasuks tööd teinud, on 12. Januaril oma 50. aastast sündimise päewa pidanud,  kus teda ka töised wallawalitsuse-, kohtu- ja mängukoori liikmed teretamas ja ilusa kingitusega rõõmustamas  käinud. Meie ajal ei ole mitte kerge walla ametit pidada, aga kes seda 10 aastat järjeste auuga edasi mõistab pidada, see on tõeste auustamise wäärt. H Hõimumaalt. Tee kinni MneMne. Halliste kihelkonnast Hrgmine kiri awaldamiseks ' kätte: „Abja-Perakülast käib tee, Woltweti-Räägu karjamõisa krundist läbi minnes, otsekohe Pärnu maantee  peale wälja. See tee on juba õige wana ja teda tarwitas Peraküla rahwas siis juba, kui Räägu karjamõisa  kohta alles mets kattis. Meie Balti kubermangudel  on küll see seadus, et kui mõnd teed juba kümme aastat tarwitadi, siis teda enam mitte kinni ei tohita panna. Siiski on Woltweti pärisherra von Stryk korraga meie wana tee, mis Perakülast Räägu kaudu otse Pärnu maantee peale wälja wiib, kinni pannud ja on oma teeäärse talupoegadele kange käsu kätte annud, et igaüht teekäijat, kes Perakülast tuleb ehk sinna läheb, kinni wõtaksiwad ja Woltweti mõisa Looksiwad. Perakülast wana teed Rääku sõites, on kaks wersta, aga kui töist teed ümbert peawad sõitma, on sinna kõige wähemalt kakskümmend wersta. Aga siiski, tahab keegi wana lühikest teed sõita, olgu ta wõeras ehk tuntud inimene, seal kargawad temale tee peal korraga inimesed kallale, wiiwad teda kümme wersta tagasi Woltweti mõisa, kus tema käest üks rubla trahwi wõetakse, ja lastakse teda siis selle ähwardawa  käsuga minema, et ümbert peab sõitma, mille läbi ta 30 wersta ilmaaegu peab ära käima. Mõned wõerad inimesed, kes tee keelust ühtegi ei teadnud, on pealetungijaid mehi ka rööwliteks pidanud ja on selle läbi juba mitu suurt tüli olnud. Nii on minewal sügisel Woltweti ja Peraküla rahwa wahel peaaegu were walamist olnud. Peraküla rahwas tuli sillult (teede tegemast) hilja pimedal ööl tagasi. Wihma sadas ja töö oli mehi kui loomi ära wäsitanud. Et rutem koju saaksiwad, sõitsiwad wana otse teed. Aga Woltweti herra oli seda päewa ka meeles pidanud; ta oli hulk mehi tee ääre wahi peale saatnud.. Need kargasiwad pimedas Peraküla meestele wasta, „raha, raha!" kisendades. Peraküla rahwas wõtsiwad aga omad. labidad abiks ja lõiwad pealetungijad tagasi. Kui nad aga kuulda saiwad, et pealetungijad herra teenrid on, kes läbikäijaid kinni wõtawad, ei sõdinud nad enam wasta, waid lasksiwad ennast kõige loomadega  Woltweti mõisa wedada, kus igaüks oma rubla herrale ära maksis, ja siis läbi wihma ligi 40 wersta köwerat teed koju poole hakkas sõitma. Peraküla ja Woltweti piirirahwa wahel on nüüd endine rahu rikutud  ja tüli läheb iga päewaga suuremaks." Usu st, mis Tallinnamaal laialt maakonda on ulatanud, paistab ikka enam ja enam wälja, kui suurelt kahjulik  see wõeramaa petjate töö on. Kõige pimedamat ebausku rahwa sekka laiali lautada ja selle ebausu woli abil oma lõikust pidada, see on nende petjate eesmärk. Tänawu uuel aastal on need kõlwatumad ebausu „prohwetid" ühe „ taewa - kirja " rahwa sekka laiali lautanud, mis nad esiotsa raha eest olla müünud,  aga keda pärast rahwas ise nii laiali lautanud, et teda nüüd peaaegu igas majas leida wõib. Kiri on Saksakeele käänudes kirjutatud, mis awaldab, et tema meister mitte meie maa mees ei ole. Meie rahwa seas ei ole ka tõeste weel seesugust kõlwatumaid  inimesi, kes püha Jumala ja Jeesuse nime seesuguse  pettuse mantliks tarwitada julgeksiwad. Eesnimetatud  „taewa-kiri" alustab nende sõnadega: „Püha Jumal! Jesus Kristus! Rahu olgu! Mina olen seda kirja oma Jumaliku käega kirjutanud ja oma ingli Mikaeli läbi saatnud teie juure maa peale, mis kuldtähtedega kirjutud on ja on näha Mihaeli kirikus Holsteini maal Kordu linnas ja üle ristmise seisab ta, kes teda kinni tahab wõtta, nende eest taganeb tema, ja kes teda maha kirjutab, neile tõutab ta ise ennast üles." Selle kentsaka sissejuhatuse järele tulewad  XI punkti, kus kõiksugu õpetusi antakse. Kolm esimest punkti ehk käsku käsiwad kirikus käia ja keelawad  Laupäewa õhtul ja Pühapäewal kõige weiksema töö tegemist. VIII. punkt on nõnda: „Kes seda raamatut  omas majas hoiab ja ei tee sest, see peab ära neetud olema risti usu kirikuse ja minust maha jäetud  olema; see kiri peab üks töise kätte andma mahakirjutada  lainama, ja kui teil nii palju pattu on, kui mere kald ääres liiwa on ja nenda palju tähti seisivad  taewas, siis peawad need patud teil andeks andma." Kirja lõpetus käsib 40 päewa aastas tähele panna, mis õnnetuse päewad peawad olema. Need päewad on seal ka kõik nimetatud. Siis on. juure lisatud: „Need lapsed, mis selle päewadel sündinud,  ei ela mitte kaua ja on õnnetumad. Need inimesed, kes meed päewad elawad woi ennast lasewad laulatada, neil on üks õnnetu abielu ja elawad suures  õnnetuses ja nende elu lähäb ropuste edasi ja neil ei ole õnne oma söömisega ja kokkuhoidmisega, ja nende päewade sehes ei tohi keegi töise korterisse minna ja mitte reisima minna wee woi maa peal." Peale nende 40 päewa ütleb kiri weel edasi: „Ja on weel mõned päewad tähele panna: 3. Märtsil sai Jeesus kuradist kiusatud, 1. Aprillil sai Jeesus hõbetüki  eest ära müüdud, 29. Juunil sai Joannese pää otsast ära raiutud, 18. Augustil oli wee uputus, 18. Septembril sai Jeruusalem ära rikutud, 12. Detsembril sai Soodom ja Komorra ära põletud. Need lapsed, kes nende päewades sünniwad, surewad warsti ära, ka ema ihus, ja mõnikord surewad ema ise ära, ja nende päewades ei tohi mitte kohtu ette minna, siis kaotad, ja nende päewades ei tohi mitte istutada, külwada woi ka kalu püüdma minna, lindusi  püüda. Sa ei pea ka mitte nende päewades wõlgu laenata, siis ei saa kedagi, ka pead ennast hoidma, mitte wälja minna." Kiri lõpetab nende sõnadega: „ Jumal hoidgu igal pool. Aamen! Jeesus Kristus." Esimesed müüdud kirjad olla puudulises kirjutuse wiisis ja weel enam Saksa kõnekäänudes kirjutatud  olnud, aga rahwas olla neid kirju ärakirjutades  aegamööda palju parandanud. Ette pandud tükkidest näeme aga, kuidas selle kirjaga muud ei püüta kätte saada, kui rahwast kõige pimedama ebausule  äratada. Rahwas pidada üksikuid päewi tähele hakkama panema ja oma tööd nende päewade järele ära seadma. See olla äraneetud, kes seda kirja pühaks ei pea ja tema järele ei tee. Kiri nimetab ennast ka esimeseks kirjaks. Wift saab neid siis weel ka tõisa taga järele tulema. Meie loodame, et ka kõige pimedamates  Eestimaa nurkades mitte üht Eestlast ei ela, kes nii jõledas ebausus ja pimedas rumaluses kinni seisab, et seda petistest sepitsetud kirja kudagi wiisi uskuda wõiks. Wõru linnast. k. Wõru linnast kirjutatakse meile: „Nii pea kui meie linna Aleksandri kooliabikomitee uuendatud sai, wõeti kohe nõuuks, Heaks näitemüüki (Basaari) pidada, jõudis I.' Webruaril kätte. Endine Dr. Kreutzwaldi maja üüriti selle tarbeks ära. Neiud, kes suurel mõedul osa wõtsiwad ja abikomitees ka tegewad on, oliwad pidusaali wäga kenaste lilledega ära ehitanud ja kaunis rohkeste kingitusi walmistanud. Kanapää laulu- ja Waabina mängukoor rõõmustasiwad  oma tutwa osawusega osawõtjaid. Kõiki kaastöölisi  südamest tänades, anname teada, et selle näitemüügi  tulek ja minek järgmine olnud: Sisse tuli 344 rubla 11 kop., wälja läks 202 rubla 26 kop., ja Aleksandri kooli heaks jäiwad järele 141 rubla 85 kop. millest summast kohe 140 rubla Tartu ära saadeti." Wõrumaalt. Õnnistamata matuse koht. Rõuge kihelkonnast tuleb meile järelseisaw kiri: „Rohkem kui paari aasta eest tagasi sai meie matuse ehk surnu-aid täis, mille peale uus matuse koht töisele poole kirikut,  paar wersta kirikust eemal ära walitsedi. Selle kohaga ei olnud mitte kõik kogudus rahul, ning et meil wana matuse-aia kõrwal ilus matmiseks kõlbaw maa on, mis Haanja talupoegade omandus, siis ostsiwad  kolm kroonu walda, Haanja ja Wana- ja Uus- Kasseritsa neist talumaadest omale matmise maa, walmistasiwad aia ümber, saatsiwad kirjad kinnitamisele  ja palusiwad õpetajat õnnistama. Aga täna päewani ei ole meie matuse-koht meie usu kombe järele mitte ära õnnistatud, ning nõnda on juba 4 inimest sinna õnnistamata maa sisse maha maetud. Ligimised kohtud on ütelnud, et see wõimata on, matuse kohta talu maa peale asutada. Meie tahaksime  teada saada, kas see õige on ja mis meie peame tegema, et meie matuse koht ära saaks õnnistatud." Selle peale anname wastuseks: Et talu maade peale matuse kohta ei wõi asutada, ei ole õige, sest muial Liiwimaal on juba matuse kohte talumaade peal ja sellepärast saab neid ka Rõuges seal olla wõima. Kinnitamiseks tuleks Teil enne wallawalitsuse  tunnistusega, et suryu-aid ehk matuse koht mitte