saada .Rishki Westniku' trükimajaS trükitud, kes ennast ka selle üle wäga rõõmustab. Selle kuu 10. pääwa homikul suri Tallinnas järsku endine LandStua kohtu Sekretär, Adwokat ja Linnasaadik  Karl Eduard Koch, 55 aastat wana. Osawas,  auusas ja hoolsaS teenistuses ja ameti-tallituseS oli tema omale laias ringkondades, ülemate ja alamate juures, sõbrust ja auustust teeninud. Ametlikud sõnumid Eestimaa põlluwilja üle, selle kuu 1. pääwast, ütlewad: Leigatud talwewilja rehed oliwad  läbiStikku keskmisel wiisil wälja annud. Talwewilja oras oli põua läbi, mis juba umbeS kuu aega kestab, waewaliselt tõuSnud ja mitmeS paikas rukki-uSfi läbi palju rikutud. Suwiwiljast oli oder öökülmadest, nimelt Leikusekuu  18. ja 19. pääwa wahel, kahju saanud; oli sel aeal juba enamist leigatud; waewalt on läbistiku keskmist saaki loota, ainult mõnes paikas Järwamaal oli lootus parem. Kaer oli enamist weel leikamata. Kartuhwletele oliwad öökülmad ja pärast põud kahju teinud, saak saab wist kerge olema. UleSwõtmine oli algatud. Selle kuu 8. pääwa ümber oli Eestimaal natuke wihma, sellest aeast saadik on ilmad jälle kuiwad ja lähewad järgest wilumaks. Mets on enamist kõik kollane, mitme puu peal kuiwastwad lehed juba enne kolletamist ja langefiwad maha. Suwilinnud näiwad juba kötk ära läinud olema. Raske õnnetus juhtuS selle kuu 2. pääwal Tallinnas,  ühe kojamehe perekondas. Tema oli midagi käsitööd tegemas, oli selleks ühe weike kasti kapi pealt maha wõtnud  ja oma ette laua peale pannud. Tähele panemata oli tema ainus, 4 aaStane laps ligemale tulnud, kastist ühe laetud rewolwri wötnud ia sellega mängima hakkanud. Tuleriist läkS aga lahti ja laeng läbi lapse rinna, keS ühe ainsa kiilatamisega surnult maha langes. Õnnetu ema oli meelt ära heitmas ja palus lapsukest tui ka üks ainuS kord weel karjuda. Kohe sai arst kutsutud, aga tema ei wõinud seal muud teha kui aga tunnistada, et laps surnud oli. Sagedast ja sagedast kuuldakse seesugustest  ja teistest õnnetustest laetud rewolwrete läbi, mida inimesed omaks .kaitsemiseks' ostawad ja peawad, ilma et sellest palju kuulda olekõ, kus keegi ennast seesuguse  kardetawa mänguriistaga tõeste .kaitsenud' oleks. Wäga oleks nende wähemat pidamist ja, kus neid peetakse, rohkemat ettewaatamist soowlda. Selle kuu 7. pääwal kargas üks granat Paljassaarel lõhki, kui kuulikoguja MadiS Käwats teda üleswötta tahtis. Õnnetuma mehe käfi sai purustatud ja tema suri kolmandemal pääwal hospidalis ära. See naesterahwas, kes ennast hiljuti raudtee rongist surnuks sõita laSkis, olnud soldati naene Tiina Reinberg, kes oma mehega õnnelikkus abieluS elanud,  aegutt aga nõrgameeline olnud ja wist ühes seesuguses  õnnetumas tujus seda koledat tegu teinud. . Sakalast' et ole meie mõnel aeal enam rääkinud ja see leht oli meile ka kaua aega tulemata jäänud. Nüüd on jälle kolm wiimast numret tulnud. Nende sees leiame Waldemari kirja .Linda' Seltsi ja ülepea meresõidu asutuste kohta, miS teistes lehtedes ka seisis ja iseenesest oige mõistlik on. .Sakala' toimetus on aga omalt poolelt selle kirja kõrwa ühe .tähenduse' lisanud, mis meie arwates mitte mõistlik ei ole, millest kõige wähemast meie aru ei saa, mida sellepärast oma lugejate ette paneme, et ehk laiemad ringkonnad meile ja teistele selle üle seda seletust aunakstwad, mida soowime. .Sakala' toimetus .tähendab': .See Läti-Eesti laewasõidu kaSwamine saab paraku .seeläbi palju takistatud, et rikkaks läinud laewa omanikud .oma kapitaali kindlale maale kinni panemad, kus nad .talusid oStawad ja hooneid ehitawad. Waranduse kas.wamist  toob see neile aruldasel korral, aga wana Rahwa .arwamise järele olla pärisperemees ja mõisnik auusam .kui laewaomanik. See kisub meie laewasõidu käest palju .kapitaali ära'. Kes seda lueb ja tõeks ja õigeks pidada tahab, see peab silmi õeruma ja järel mõtlema, kas tema mitte kauaaegsest  unest ei ärka, kuna ehk meie kodumaa aõjad ennast koguni teiseks muutsiwad, kui need sel aeal oliwad, kuS tema magama uinus. Kes on juba kuulnud, et üks Eesti meeS kui .laewaomanik' rikkaks sai ja stiS oma rikkusega .talusid' ostma ja .hooneid' ehitama hakkas? Meie omalt poolelt oleme küll mõnda Eesti meest näinud, kellel laewad oliwad, aga need oliwad ikka üheS ka taluperemehed.  Meie oleme paraku aga ta näinud, et taluperemeeste  käest seda weiket .kapitaali', mida nemad põllutööga  .kindlal maal' kogunud ja kokku hoidnud oliwad, kõlama köuede mõnul ära korjati ja sellega laewu oSteti ja .hooneid' ehitati, mis ühtigi sisse ei kannud. Za paraku seifiwad .Sakala' ja mitmed teised lehed nende .korjajate' eest, nagu .Sakala' weel mullu sügise, kui kõik juba teadsiwad kuida .Lindaga' lugu on, kiitletes kirjutas, et ükski seltS nii ustnaõte kosunud ei olla, kui .Linda', muudkui rahwas kandku oma raha ikka aga senna kokku, kus rohkem kui .kümnekordsed' intressid saada olla, nagu esimeses .Liuda' kutsekirjaS kiideldt. Meil ei ole muidugi ühtigi laewa ja meresõidu asutuste waSta ütelda, kui need osawa meremeeste ja maailma  kaubaajamise tundjate juhatuse all seisawad. Meresõidu  asutused ja laewade ehitamifed on küll üsna meie maa ja rahwa kehalised, kellel aga jõudu ja iganes wöimalik  on, see muretsegu omale ikka kõige pealt üht kindlat  pesapaika kindlal maal. Jääb temal fiiS midagi üle, mida tema kasulikult oma majapidamise ja oma koha parandamiseks tarwitada ei wõi, siis andku tema seda kindla ja ustatawa raha-asutuste kätte kasude peale, hoidku ennast aga kõnemeeste ja kirjameeste eest. .Eesti Postimehel' on jälle kord tähtjaõ unenägu olnud, mida oma wiimases numreS lugejatele jutustab. Tema näinud .Eesti inglid' wõi Eesti ühenduse  waimu, ja EeSti .löhe-waimu', mõlemit muidugi kohalises mundris, keü üksteisega purelenud. .Löhe-waim' lahkunud wiimaks ja .ingel' hüüdnud: .Eestlased! Kolme asja iseäranis on teil tarwis: Eesti meelt kõrgeks pidada, Eesti ühendust jalal hoida ja EeSti kirjandust kaswatada'. Kentsakas .ingel'! Missugune .Eesti meel' olema, missuguse! pinnal ja missuguseks eesmärgiks Eestlased ennast .ühendama' peawad, et .Eesti kirjandus puhaS olema peab ja et Eesti rahwas ükfi oma efiwanemate waga, ühise usutunnistuse pinnal jäädawat kindlat ühendust leida wõib, sellest ei ole see .ingel' ühtigi ütelda teadnud. Näha küll, mis tõugu see .ingel' oli! .Eesti PoStimehe' kuulutustes pakutakse Sahhum- Kalee ligidal 600 dessätini maad müia, 86 rubla dessätini  eest. .Soowitusi' wöetakse .Eesti PoStimehe' trükikojas  .A. K.' all wasta. Kui meie selle peale mõtleme, et jälle mõned perekonnad peawad omast ühisest kodumaast tuhandele werstade peale wintsutatud saama, siis on meil sellest ütlemata kahju. Peale selle on päritud  hind määratu kõrge. Kui ostjad seda kahju arwawad, mis nende maja-wara pillamisest tuleb, reisu kulu, metsa-maa laastamist ja harimist, hoonete ehitamist j. n. e>, fiis tuleb neile ükS desfätin seal kaugel maal, wõera rahwa keSkis, kõige wähemast 300—400 rubla maksma, kuna kodumaal ehitatud ja korraldatud talukohtafi läbiStikku 60 —70 rubla dessätini eest, saada on. .Wir ülane' on oma Saksakeelest tülgitud jutt .Paater Benedikt' lõpetanud ja kiidab teda nüüd ise. See olla .mõnusaste' tema lugejate .waimuSse' mõjunud  ja „ kaunis järeldus' olla mitme tuhandete ,südametesse'  jäänud. Meie arwates ei wõi see .kaunis järeldus'  muud olla, kui seltslik ja seisuslik wihawaen.  Et seesugust .järeldust' kristliku EeSti rahwa ees .kauniks' nimetakse, see oleks üks wäga kurwastaw aegade-täht, kui seda tõeste keegi teine teinud oleks, kui jutustaja ise. Baltiskist. Kange torm selle kuu 7. pääwal, on kahe inimesele surma toonud. Umbes kell 6 aeal õhtal, tahtfiwad  rändrüütlid Peter Wassiljew ja Terenti Sirnikow, ja nende sõudja, Pakrisaare meeS Hinrtk Söderstrõm Kurksilt Pakrisaarele sõita, aga Suure ja Weike Pakrisaare  wahel lõi kange tuulehoog paadi ümber. Mehed saiwad vaadist kinni pidada ja ronifiwad kiili peale. Sealt tahtis Hinrik Söderstrõm masti peal maale ujuda, on aga wist maha libisenud, sest ainult mast on kaldale uhutud.  Soldatid saiwad suure waewaga paadi jälle ümber pöörata ja Wasfiljew katsuS ankrul üles tõmmata, aga üks raSke laene kiskuS teda merde, kust tema enam wälja ei peaLnud. Sirnikow sai wiimaks ankru üleS ja laeued uhtufiwad teda paadiga homikul kell 8 Weike Pakrisaare lõunepoolise otsa peale, kus tema pool tarretanud olekus waewaga maale peafis. WaSfiljewi surnukeha sai kolmandemal  pääwal leitud. Rakwere kihelkonnast. Selle kuu esimeste pääwade seeS on Kaarli mõisa herra Baron Tiesenhausen oma 60 aastast sündimise pääwa pidanud. Homikul oli koolmeister oma koolilastega tulnud, auustatud mõisaherrat lauluga teretama. Selle peale tultwad wallaperemehed ja tõiwad oma armastatud heategijale ja waesete aitajale kullatud hõbe-peekri ja hõbe-klaast-jala kingituseks. Liigutud südamega  tänas wana herra selle ar »astuse ülesnäitamise eest ja mõlemilt poolelt sai soowitud, et seesama armastus ja ühendus jäädawalt mõisaherra ja koguduse wahel kestaks. Märjama kihelkonnast. Kuida .Kündjale' kirjutakse, on Kasti mõisa herra, Graf Sievers i peale lastud, kui tema ühel õbtal koolimajast mõisa sõitis, mis umbes werst maad mõisast eemal on. Graf Sievers on kõige oma walla poolest wäga armastatud; mõni vääw enne seda oli koolmeister Waher teda oma koolilastega lauluga rõõmustamas  käinud ja kuld-uuriketi kingituseks saanud. Saksakeeli .Tallinna Zeitnng' on selle, õnneks nurjaläinud  kurjateu üle hiljemini ka sõnumit saanud. Selle järel on see afi juba Leikusekuu eflmeSte pääwade fees olnud. Graf. kes ühe teise herraga sõitis, on kohe kinni pidada lasknud, kui pauku kuulis, ja on kurjategija järel jooksnud, tema kogu ja riideid umbeõ küll näinud, teda oga mitte kätte saanud. Grasi enese kuulamiste peale on ka ükS kahtlane noor mees kinni wõetud ja kohtu ülekuulamise  alla antud, kes mitte Kasti wallast ei ole. Kas tema midagi tunnistanud, kuida tema kahtluse alla langenud  ja missuguses meeles seda kurjategu teha katsutud, selle kõige üle ei ole weel sõnumit. Tartust. Liiwimaa 50. Synod on selle kuu 12. pääwal  TartuS pidulikult algatud. Osawõtjaid on rohkeSte 184 kokku tulnud. Suurkooli kõnesaalis teretas kõiki osawõtjaid Kindral-Superintendent Girgensohn; peale selle: Rektor von Wahl Tartu suurkooli nimel, Landrath von Oettingen Liiwimaa Ritterkonna nimel, Bürgermeister Kupffer Tartu linna nimel, Dekan Volck suurkooli theologia  jäuSkonna nimel. Peterburgi kirikuõpetaja Ülem konfitorialrath  Fehrmann Kindral-Kouststoriumi nimel, Kindral- Superintendent Lamberl Kuuramaa Syuodi nimel, Propst Hoffmann Eestimaa Syuodi nimel, Snperintendent Winkler  Saaremaa Synodi nimel. Riia kirikuõpetaja Gähtgens  luges Riia Majistrati adresfi, Tallinna kirikuõpetaja Luther Tallinna linna õnuesoowimist ja Moskwa kirikuõpetaja  Fechuer Moskwa Konsttoriumi õuuesoowiniist ette. Peale selle könelestwad üks Soomemaa kirikuõpetaja ja ükS liige Warshawi Synodist. Propst Krüger luges Wiljandi  Raekohtu ja kiriku eestseisuse adreSst. Dobleni kirikuõpetaja  Dr. Bielcnstein kõneles Läti Kirjameeste Seltsi nimel. Kell 11 läks pidurong Jaani kirikusse, kus pidulik  lumala-teenistuS peetud sai. Walmis ehitatud Eesti Petri-kiriku sisseõnnistamist taheti Synodi poolest selle kuu 16. pääwal ette wötta. Seda tähtsat pääwa ja tallitust  ette walmistates kirjutab Saksakeeli .Uus Tartu Zeitung' pitkemalt Tartu kiriklikust elust ja kirikutest, kuida Tartus kaheksa kirikut olnud, mis aga kõik ära laguneflwad, kui Tartu linn Põhjamaa söea käikus ära lõhutud sai. Kui Wologds kõrbetesse weetud Tartu kodanikkude  riismed tagast tuliwad, fiiS pidiwad kaua aega Sakslased ja Eestlased oma Jumala-teenistust pooliti lagunenud  ja pooliti kaetud Jaani kirikus pidama. Wana Doomi-kirik ei tõusnud iialgi enam meie usutunnistuse kogudusele, waid selle waremete peale sai aastal 1743 Greeka-õigeusu Taewaminemise-kirik ehitatud. Weel läkstwad  ligi 100 aastat mööda, enne kui Maarja-kirik ehitatud  sai, kuhu EeSti kogudus asuS, kellel nüüd jälle oma kirik oli, mida aastas 1582 Poola Zesuiitid Ewang.- Lutheranlaste käest ära kiskunud ja mis Põhjamaa söea käigul teistega üheS ära lõhutud oli- Pärast seda on Untwersitäti kirik ehitatud ja kui see aaStal 1867 fisse õnnistatud oli, flis audis Propst A. H. Willigerode Maarja-koguduse aealou raamatu wälja. Raha, mis selle raamatu eest sisse tuli, sai kui esimene ande teise Eesti kiriku ehitamiseks kasude peale pandud. Ehitamise peale ei olnud esiteks küll weel mõteldagi, aga EeSti kogudus oli juba nii suureks kaswanud, et tema ennast aaStal 1869 jäutaS, kus juureS üks jagu Maarja-kirikusse jäi, kuna Saksa Jaani-kogudus teisele omaS kirikuõ aset andis, kuS nüüd jälle kaheS keeles aga üheS meeles Jumalateenistust  peeti. Selles samaS ühes meeleS hakkafiwad nüüd kahekeelelised usuwennad uue Petri-kiriku heaks kõigest  jõust raha korjama. Aastal 1832 oliwad 25,000 rubla kokku tulnud ja pidulikult sai Lehekuu 30. pääwal Petri-kiriku põhjuSkiwi pandud. Elawama jõuga hakkafiwad  nüüd jälle Eestlased ja Sakslased ohwrid oma ühtse Ewangeltumi altari peale kandma, et wara kokku tuleks, mis Zumala-koja ehitamiseks weel puuduS. Kui korjanduse tähtsamad juhatajad on Tartu Kohtu-BürgermeiSter  Kupffer, Maarja-koguduse õpetaja, Konflstorialrath  Willigerode ja Petri-koguduse esimene õpetaja,  Pastor Eisenschmidt nimetatud. Aga ka awalikud  kehakonnad, nagu Tartu Magifirat, Ewang.-Luth. AbtkaSsa ja Tartu Linnasaadikute kogu on ühel meelel selle ehituse kallal tööd teinud, mis nüüd walmis on ja oma kõikumata rist-sõrmega selle ühise taewa poole näitab, kuS sugu ja seisuse järel ei pärita, waid ainult pühitsetud südame järel, mille puhastamiseks ja pühitsemiseks ka see pühakoda asutatud ja õnnistatud on. Saagu fiiS ka Petri-kirikuS rohkest südameid Valgustatud  ja pühitsetud. Saagu ka need pühitsetud kiwid, millest esimene otse kui meie kodumaa suurkooli poolest, teised kõige meie kodumaa sugude ja seisuSte poolest pandud  on, saagu need ka tulema põlwede eeS hüüdma, et meie keSkis teadus ja usk ühisel teel käima ja meie ühine Ewangeliumt kirik kõiki meie kodumaa sugust ja seisust ühendama peawad! Tartu suurkooli poolest saab Lector vr. WeSke kahe aaSta peale reifule saadetud, Ungru-keelt ja teist Soome-keele kännust wösunud keelest uurima. Selleks saab tema aastaS 1!00 rubla, peale oma Lectori palga, mis 400 rubla suur on. .Olewiku' sõnumite järel olla Tartu Wene Seminari  kaSwandikkudele ära keelatud oma keSkiS Eestikeelt rääkida. —- Selle kuu 5. pääwal oli Tartust iikS seitSme aaStane poeglaps, kelle isa Strrel tähetorni teesiStu/eS