Tallinna Sõber M 19. Kümnes aastakäik Tallinnas, 3. Lehekuu pääwal IM. Ulenldnc nenleht Eesti rahlvaie «sai ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja- Maksab TallinnäS Lindfor«'i pärijate trükimajaS: aastas. 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastal 3 rubla Pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk sesse aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse rvaSta r Ltuds»rs't pärijate trülllmajas.- S. Seelandi. Laakman». -Aakweres- z. Kuys. - Aaides: A. SeidelSera. Kapsalus: H. Kossöerg. Lihulas: K. ZSüttuer't paadis. Wiliaudis: E. Z. Karow'i raamatupoad. - Yarwas: M. Aöder. - Mõrus. Aiaua -Sielrol?. - Walkas: W. Nudolst, Auresaares: Kh. j Lauge. —Maal: knida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaltiSkiS, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Register : AbikaSsaMeljas Lennu-leht. Üleüldised lõuumid maailmast. Omalt maalt- Talllnnast - Auutähcd. Uus Zensuri-seadus. Tulet'kludc wabrikud Rõuged. Äkiline surm. Õnnetused ja pahateud.  BaltiSlist: Ilmad. Rakwerest; Mõrtsukalegu. Ametipüha. - PNerburgist: Keisrikojast. Kharkowist: Põllusõnnmid. — Archangelist: Dwino jõgi. Nerljchinskiõ- Kcwadc. Wjatka Wargus Pollutoo >a majapidamisest. Põllutöö ja majapidamisest - kohUttubadiN. - JMu leht - Wale-Waldemar. - Jseiira.lised ja uuemad sõnumid. Mõnda. Uks . püha,.kes palka saab. Knsir Wilhelmist. Lanton'i Gice-Kuninga Tschana Tschi Tuna'i pmast ' - Leudonr ..wabastatud uaeSterahwofl. - Kiriklikud teadused. - Kuulutused. Wenemaa Ewangeliumi-Lutheruse usutunnistuse koguduste Abikassa neljas Knnu-leh!, Saksa-keeles wälja autud Palmipuude-pühaks, 17. Jürikuu  pääwal 1888, toob hakatuses järgmised Weiked pildid Eesti rahwa elust. ,Eestlased on Üks rahwuke, kes meie Lennulehe  (ilmub Eesti keeleõ nime all lugejate  keSkist ainult nime järel wõib luttaw olla. Aga Ewang.-Luth. Abikassa tunneb seda weiket rahwast wäga heaste, kuida teiselt poolelt Eestlased ka seda usu ja armastuse-kassat  wäga heaste tunnewad. Mõlemad seisawad,  selle kassa asutusest saadik, lahkes «vastastikuses tegewuses. Eestlased on oma weermgat selle kassale toonud  ja kassa omalt poolelt ou waeseid EeSti kogudust enam kui üks kord tähtsate summadega tuetauud. Meie wõime ainult soowida ja tahame loota, et see usuwennalik  seisukord edaspidi weel südamelikumaks ja kindlamaks saaks, nimelt et jõukamate EeSti koguduste poolest weel rohkem armaskuse-andeid Abikassale tuleks. Eestlastega tahaks Lennu»leht sel korral oma armsaid lugejaid natuke ligemalt sõbrustada. Kus elab see rahwuke? Eestlased ligi üks million hinge - elawad kõikis nende järel nimetatud  Eestimaa kubermangus, põhjapoolises pooleS Liiwimaa  kubermangust ja pea kõikide saarte peal, mis Idameres  Wene riigi omad on. Üksikud laiali pillatud asukogudused  on weel Pihkwa ja Peterburgi kubermangudes, siis ka Wolga kallastel, Kaukasias ja Krimmis. Eestimaal  on tähtjas Tallinna kaubalinn, Liiwimaal tuutud Tartu suurkooli-linn, kuS pea kõik Wene riigi Lutheruse usutunnistuse kirikuõpetajad oma õpetust ja ettewalmistamist  waimuliku ameti peale saanud on; Eesti Saaremaal  on tähtsam paik Kuresaare linn, kui terwise-paik oma terwiS-wõimulise mere-muda läbi üle kõige Wene riigi tuttaw. Kes nendes linnades elanud on, need on ka Eestlasi näinud. Aga kogemata kokkujuhtumine uulitsal  ei tee weel inimestega ega rahwaga tuttawaks. Eestlased on Soomlaste ligisugulased; sellepärast on ka nende keel Soome keelega wäga ühtwiisi. Kolmeteistkümnena  aasta-saea hakatusel (1208 1224) saiwad nemad Saksa Rittrete alla heidetud ja khristlikkude misfionäride  läbi Katholiigi usu poole pööratud. Kolmsada aastat keStis Saksa walitsuS ja Katholiigi usutunnistus sellel maal. Kuueteistkümnena aastasaea hakatusel leidis Lutheruse usupuhastamine Liiwimaale ja Eestimaale ruttu teed ja sellest aeast saadik tunnistawad Eestlased ennast Ewaugeliumi-Lutheruse usu poole. Pärast usupuhastamist, aastal 1561, sai Liiwimaa Poola ja Eestimaa Rootsi walitsuje alla. Rootslased wõitsiwad seitsmeteistkümnema aasta-saea hakatusel ka Liiwimaa (kuS Poolakad wahe-aeal Ewangeliumi usutunnistust oltwad taga kiusama hakkanud. ,T. S." t.) ja on siis pärast mõlemite maade ühendamist Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikut Eestlaste keSkiS esiteks viete kinnitanud ja wälja ehitanud. Rootsi wana korraldamiste  ja asutamiSte peal seisab weel täna kiriklik elu sellel maal. Põhjamaa sõeas (1760 —1721) «võitis Peter Suur Liiwimaa ja Eestimaa (kus wahe-aeal Rootsi walitsuS  mõisnikkude mõisast ,õiguse nimel enese poole kiskuma" oli hakkanud. ,T. S." t.) Sellest aeast saadik seisawad Eestlased Wene «valitsuse all. Nimetatud sõea hirmsad järjed ja päriSpõlwe raSke rõhk pidafiivad kaua aega Eestlaste  waimlikku ja kodanlikku elu-kosumist maas, kuuni kallimeeline Keiser Aleksander Esimene mõisnikkude palme peale pärispõlwe lõpetas ja Eestlastele aastal 1819 (EeStimaal 1816 ,T. S." t ) «vabadust kinkis. Pärispõlwe hämitamisega algab Eestlaste keskis uuk kosumine. Heamcelised herrad maal-elawate Saksa sugust mõisnikkude keSkist ja hoolsad kirtku-õpetajad muretsesiwad auustatawamal wiisil soojas armastuses rahma «vaimliku ja waimuliku hea eest, rahwakoolid saiwad asutatud ja rahwakirjad  wälja antud. Kõrge-teemftusega, unustainata Propst Otto Wilhelm Masing Äksil Tartll ligidal, andis esimese Eesti aealehe «välja, ühe «väga hea uädalikirja  rahwale, mis neli aaStat korraliselt wälja tuli, aastast 1821 künni 1824. Iseäralist elawat kerkimist saiwad Eesti kooli-asjad ja EeSti rahmakirjandus Keiser Aleksander Teise «valitsuse aeal. Nimelt tallitus sel aeal suure õnnistusega rahwa-kirjamees ja kaua aegne aealehetoimetaja  Johann Woldemar Jannsen, kes nüüd raugaigas  on. Oma kirjalise tegewuse kõrwas on see auuwäärt ja paljn-teeninud meeS ka muud tulusat ja kosutawat tööd Eesti rahma keskis teinud. Selsamal «viisil ja selsamal aeal ärkas ka kiriklik elu suuremale elamusele ja tegemusele.  Vaimliku ja kirikliku elu kõrwas näeme meie sel aeal Eesti rahwa-elns üheS ka «väga kasulikkusi ja «viljakandjaid  uuendamist majapidamise maldkondaS ja kodanlikus  maldkondaS. Suuremat tähtsust sai talurahwa teuteenistuse  HZwitaunne, mille asemele raharent tuli. Selle läbi sai taluruhwa tööjõud nende eneste põllutööks «vabastatud  ja talurahwa ja mõisaherrade seisukord üksteise wasta sai lahkemaks. Pea mindi majapidamise uuendustes üht «väga tähtsat sammu eemale. Targad sa inimesle-armastajad  mõisa-herrad algafimad üht täielist talumaade päriseks-müümifl  taluperemeestele, et neid päriS-peremeeSteks teha. (Kui enne talukohad mõisaherrade kulu peale ja juhatust mööda nenda uueSte korraldatud ,krunti pandud"  oliwad, et need ülepea päris-omandusekS kõlwukikuks  saiwad, ,T. S." t.) Nüüd on üks suur osa talumaast juba talurahwa päriseks saanud, nimelt Liiwimaal  palju peale poole kõigest talumaast. Selle läbi on Eesti taluseisuS ühe kindla elu-pinna peale pandud ja jõukas elu ou nähtawalt kerkinud. Endisest teu-teeniStufe kohapidajast on üks maba põllumees oma käe peal saanud, kes nüüd koguni teise osawõtmisega ja järjega tööd teeb. Suurt muutmist majapidamise poolest wõib maal igal poolel  näha, heaste haritud põldudel ja heinamaadel, elumajades,  põllutöö-riistades, riides, kauplemises ja liikumises.  Kosumised majapidamises ja jõukamas eluS on ka «vaimlikule haridusele kasu saatnud. Suurema jõuu mõnul on ka kooliasja kosumine «võimalikuks tehtud saada «võinud. Eestlaste aealehed ja aeakirjad on ennast kangest rohkendanud ja neil on omad lugejad. Iseäralise armastusega  saamad rahwa keSkis laulmine ja muusika haritud. Pea igas kihelkondas on ükS heaSte korraldatud seltS mitmehealisekS laulmiseks ja sarwe muusikaks. Need lauluja  muufika-feltfid makmistawad aeg-aealt muflka rahwapidufi,  kuS siiS mitmed seltsid kokku tulewad. Mitmes paikaS on rahwa-raamatu-kogud. Linnades ou mitmed seltslikud ühendused asutatud, maarahwa keskis on põllutöö-seltsid  tõusnud. Kiriklik meel on ennast mitmetes «vanade Jumala-kodade ümberehitamistcS ja nende kohalistes  kaunistamistes, ka mikmeS uus-ehituseS rõõmustamas wiisil ilmutanud. Kiriku-käimine on igal poolel hea ja lumala-kojad on enamist ikka täidetud. Lühtdelt, Eesti rahwa elu on «viimasel aeal elawat, rõömuStawat ülendust «võtnud. Aga, meie annaksime armsa lugejale ühepoolist, walepilti,  im meie temale Eesti rahwaelust ainult «valgustatud  külge näidata tahaksime. Walguse peale langewad ka mustad, ojalt sügamast mustad warjud. Uue-aegse haridusega on ka uue-aegne umbusk oma fisseminekut pidanud  ja leiab oma tunnistajaid. Liha-himu patud on kaswanud. (Maal mitte. ,T. S." t.) MsneS paikas on elukombed  ja majapidamine joomise läbi nii palju kahju saanud, et Politsei ja teiste kõhtude korralised abinsuud enam ei aita, ja rahwas sagedast iseennast aitab ja kättesaadud «vargad surmab. Noorema sugu keskis on kurwastawat pillawat ülemeelt ja elukombete rikkumist nähtud. Ärkanud rahwuse-meel ei ole mitte ainult agarust hea peale, waid ka inetumaid wihawaenu okkaid ja ohakaid maal elawate Sakslaste wasta kaswatanud. Oma kasu ahnitsejate tagakihutamiste  ja töewastaliste aealehtede-kirjade läbi on häwitawaid tülist ja lohkeid rahwa sekka kaswatatud. Südametunnistuseta ettewõtjad ja asutajad on palju kahju teinud ja «vastastikust usaldust kõigutanud. Waimulikkus waldkondas on ennast erausulised nähtused ilmutanud. Nii kurwastawad need tähendatud nähtused ka on, siiski piame tänuga Jtmala waSta tunnistama, et rahwa ülirohkem jägu, rahwa põhjus- ja jäädwust-andaw känd, terme ja tugew, usu-truuw ja hea ewaugeliumlik on. Maapind  on ometigi hea, wastawötja ja kaSwataja. Seda rohkem on meie kohus, seda pinda harida ja kalli wiljaga seemcudada. Selleks wõib iga usuwend ka Abikassa läbi aidata." Kallid rahu- ja röõmu-pühad on mööda jõudnud. Rahu ja rõõmu soowime, et kõik usuwennad Eesti rahwa kiriklikust, waimulisest, waimulikust ja ilmalikust kosumisest ikka rohkem rõõmu tunda ja rõõmu sõnumid kuulutada mõitflwad. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Jürikuu Z 6. pääwal. Saksamaa Keisri terwisest, s. o. tema lootuseta haigusest,  tukewad ikka peale segased sõnumid. Oige inetu on lugeda, knida erakondlased oma Keisri haigewoodit oma keerulise politika tallermaaks teemad ja kuida Inglismaa  arst Dr. Mackenzie ennast nende politikuSte tööriistaks  tarwitada lasrb, kellel himu on Saksamaa Riigipääwa  Inglismaa Parlamenti sarnaseks muuta. Inglismaa politika tarwitab, et lootus Kuninga-praua «väimehe trrwekssaamise  peale «võimalikult kaua keStaks ja seda tühja lootust kaSmatamas on Dr. Mackenzie maga tegew. Tema saata künni 160 telegrammi seesuguste sõnumitega pääwas mitmesugustele lehtedele. Selle kõrwas saadab tema ka otse keutawakd sõnumid Professor Dr. von Bergmanni  waSta Inglismaa lehtedesse, et süü tciSte peale langeks, k»i see kord tuleb, mis tulemata jääda ei wõi. Professor Dr. von Bergmann ei ole nende kirjade peale mitte «vastanud, seda on Dr. Mackenzie ka omaks kasuks tarwitanud ja kirjutanud, et Dr. v. Bergmann oma süüd tundes maik olla. Berlini ArStide-seltsi koosolekul on Dr. v. Bergmann selle waSta seletanud: ,Mina ei ole mitte oma süü tundmise pärast mait, waid sellepärast, et mina, nagu iga teine au u wäärt Inglismaa ja Saksamaa