s) kogudusesse juure tulnud: 44 hinge. 9) Koguduse liikmeid on praegu: 1828 meeSterahwast, 2237 naesterahwast, kokku 40K5 hinge s. o. 19 hinge rohkem kui aasta eest. —r— Waldjalast. kurwaStui. Kaheksa aastat lagast, nuttis Waldjala kogudus walupisaraid oma armsa õpetaja lahkumise pärast haawad oliwad  walusad. Warsi pärast seda saiwad need kurwastajad haawad uue õpetaja tulemise läbi jälle parandatud ja kuni siia ajani läks koguduse elu üsna rõõmsasti ja lõbusasti, aga nüüd Shwardab seesama walus aeg kui rändaw täht, jälle tagasi tulla. Meie armas õpetaja, kes kaheksa aastat hoolsasti nii hästi koguduse-kui kiriku heaksomajõudu on kulutanud, on teise ameti pääle kutsutud, mida ta ka on wastu wõtnud. Kuidas teada, on kogudus  kui suur latsaret, kus ihu- ja hinge häda rohkel mõõdul walitseb. Ihuliku tõbede ja haiguste wähendamiseks  on õpetaja praua omast halastajast käest abi suuremast osast ilma hinnata rohkel mõõdul wälja jaganud, ja kus ivõimalik haigetele nõu ja jõuga abiks olnud; mitmele on ta oma kodu tohtri linnast tellinud ja on selle kulu ise kannud : see oli ometi armastus! Ka kirik on armastuse tööst toetust saanud. Praeguse õpetaja ajal kes nüüd lahkuda tahab, on tema sõbra töödest uus altari pilt, pääle sada rubla wäärt, kingitud. Ka on meile kuulsa oreli meistri Normanni käest uus orel toodud, mis ligi tuhat rubla wäärt on: see on nõu ja kulu tarwitanud, mille juures õpetaja ja tema praua wäga tegewad on olnud ja selle raha korjamise juures palju waewa näinud ja kulu kannud ja kus juures Aeika päris praua suur Jumala ja inimeste armasta ja, ühesgi tükkis järele ei jäänud. Kõik siin nimetatud kõrgesti auuStatud saksad on meie kihelkonnas palju armastuse häid tegusid teinud, mida siin ei jõua nimetada ja mille eest kogudus kõigile waewa nägijatele ja kulukandjatele südameliku tänu awaldab. Kui Jumal  tahab, et armas õpetaja meitest peab lahkuma, siisgi jääb temast unustamata mälestus meile järele. Kõrgem tasugu waewa, mis nähtud ja tööd mis tehtud andku ka uuele cttewõttele rohket õnnistust. Karjast. Kiri. Jõulud, need aasta otsa oodetud kallid päewad on möödas. Meil ei olnud üleüidikult ütelda: need rõõmu päewad mitte kõige rõõmsamad. Koori laulu ci olnud meil sel aastal mitte kuulda, ehk see meid enne ikka rõõmustanud ja elustanud on, selle poolest oleme siis tagurpidi käinud ja läinud: Jõulu laupäewa õhtul, jumalateenistuse ajal löönud üks pahareti sulane kiriku kutsri kambri akna katki ja läinud kambrisse. Õnneks juhtunud senna üks inimene minema, mille läbi kuritegija aknast wälja jooksnud; ta ci saanud säält midagi wiia, aga ta jätnud ühe rusika suuruse kiwi laua pääle. m. Mida ma enne küll mitu korda kuulsin, aga ei uskunud, seda käisin ise sel mööda läinud Jõulu waatamas ja ennäe: Oligi tõsi, et Pamma külas tüdrukud ühes poistega perest peresse ümber hulguwad ja mis wccl weidram: õrn sugu laulab ka poistega ühes laulusid, mis Jõulu ajal sündsad laulda ei ole. Oh! m. WattuS nirisejatele. Mitmed nuriscwad minu kohta ja mitmed saadawad mulle sõimu kirjasid sellepärast, et ma Karja rahwa elust haibdust kirjutanud olen. Kallid Karilused! suguwenad ja- õed! Miks teie sellepärast nurisete  ja mind sõimate? Mina olen awalikult ajalehes  oma rahwa elust kirjutanud: on see wale olnud, siit tunnistage seda awalikult ka maleks, aga olen ma tõde kõnelenud, miks teie siis sellepärast  nurisete. Wõi olen ma siis üksi ajalehe kirjutuse ori? Ajaleht on ju selle otstarbeks asutatud,  et sellesse igaüks kirjutada wõib. Kui teie auusaid, ja kiiduwäiirt tegusid teate, siis awaldage neid ise ka, kui arwate et ma neid awaldada ei taha. Mul on südamelik iguisus ja püüdmine, et meie rahwa elukord paraneks ja mu ülem rõõm on omast rahwast head kirjutada, aga kui seda -i ole, kuida pean ma siis kurja salgama? Ma pean ka seda awaldama, aga uskuge —: raske südamega. KurwaStusega pean mina, ja iga teine tõsine isamaa armastaja nägema, et pahad kombed meie rahwa elus oma pead tõstawad ja oma wiljaga meie kallist kodumaad rojastawad. Uueks aastaks uut jõudu! Edenegu headus! kadugu kurjus! Seda soowib kõige KarilaStele ja kodumaa lastele uuel aastal kätt pakkudes W. Mägi. Lausel, Jõulukuu 29. päewal, 1888. Jaanist. Hõbe pulmad. Taaliku mõisa päris herra H. E. Fõrster pidanud Jõulu esimisel pühal hõbe pulmi. Selle tähtsa päewa mälestuseks kinkinud ta Jaani kirikule kaks suurt ja ilust lühtrit ühes kahe suure küünlaga ja iga tooli nurga pääle ühe wäikese lühtri. Suured lühtrid maksnud 40 rubla ja küünlad 6 rubla. Tänu wäärt kingitus. Kirik olnud Jõulu laupäewa õhtul ja esimisel pühal wäga rikkalilult walgustatud. Pärnumaalt. Pärnu politseiwalitsus on ringkirja läbi wallawalitsustele ette kirjutanud: „Aleksandri komitee nõudmise pääle saab ette kirjutatud,  et kõikide tähendatud komitee all seiswate soldatite ja nende leskede atstahwku kirjad, passid, kohalise kreisi wäeülema ja muud tunnistused pääle nende surma ära wöetud ja selle walitsuse kätte saadetud peawad saama, kust nad wälja on antud." Tartust. Olewik kirjutab: Targad saamad ikka eesmärgile. Meil siin Tartu ligidal ei sündinud  hea lugu, waid paha. Näe poisid tuliwad sügise kõrtsist ja wiskasiwad koerustükina talu aknast kiwiga sisse. Kohtu ee» ei tunnistanud nad üles, kes wiskaja oli. Nüüd anti igale seitsmele mehele oma 20 hoopi witsu. Ja waata, nende kaleStand süda sulas ja nad tunntztasiwad wiskaja üles. Oleks nad seda pool tundi ennemine teinud, siis oleks wit» nurka jäänud. Toimetuse poolt tähendakse  selle aruldase sõnume juurde, et kaebduse alused aga kõik kui kuritöö salgajad süüdlased oliwad, see on selge. Walgast. Malgast teatakse, et säälnc raudtee  jaam, mille kallal küll palju tööd on tehtud, weel kaugeltgi malmis ei ole. Sinna tulla umbei 30 hoonet seisma, millest weel suurem osa poolikul olla. Raudtee rongid käia küll ju Riia ja Malga wahel, aga mitte kindlal ajal, nii et nendest täit tulu ei olla. Ehk küll tee awamist ammu on lubatud, ei taha see sündida, mõned kardawad koguni, et sellega sügiseni aega läheb. Riiast. Läti laulupidu üle on kaunis piduraamat wälja antud, mida euiul. Lautenbach toimetanud ja milles ta pidu wäga sündsalt kirjeldab. Peeterburgist. Borki raudtee õnnetus on tähelepanemist lõunapoolsele raudteede pääle juhtinud ja nüüd on sääl asju awalikuks tulnud, mis otse kohutawad kuulda on. Korratu» ja hooletus on ülisuur olnud: raudtee walitsus on ainult katsunud, kuda wõimalikult palju raha saaks, aga reisijate eest hoolitsemise jättis ta Jumala hooleks. Paljudes paikades on teemahid ja muud ametnikud puudunud ja kui ülemalt poolt järele päriti, ööldi neid latsaretis vlewat. Kui waatama mindi, leitigi ka säält hulk mehi, kes endid raudtee teenijateks tunnistasiwad, aga hiljem tuli awalikuks, et need cbahaiged oliwad olnud, keda raudtee walitsus maksu eest sinna oli tellinud. Koguni roopaid on hulga wiisil «varastatud. Tee-walitsuse arukirjaS seisawad küll suured summad,  mis tee korraspidamiscks wälja olla antud, kuid need seista ainult paberi pääl. Mitmed mõjumehed on ju walju wastutamise alla wõetud ja teistel on seesama lugu oodata. Hiljem on säälpoel Me uusi õnnetust sündinud. Teisel jõulupühal sõitis würstina Lieven Harkowi ligidal oma isale wõerstle minnes üle raudtee, rong tuli aga pääle ja aja» saani ja hobused puruks. Kutsar sai surma, würstinna aga oli roobaste wahele langenud ja leiti säält terwelt, kuid minestanud olekus üles. Mõni päew warem oli Moskwa-Bresti raudteel rong kõrwale ja kohe sellejärele kaks rongi kokku jooksnud. Suuremat õnnetust aga sääl ei sündinud. „Now. Wr." teatab, et tulewal suwel mitmed kõrged wöörad Wene maale tulla. KewadekS oodatakse Persia sbahhi, kes siit Europa reisile läheb ja ka pärast jälle Peeterburgi kaudu kodu läheb. Daani ja Greeka kuningapaarid tulla Juuni kuul, arwata sel ajal ka Montenegro würst, siis ka Hesseni suurherzog oma tütre Alise kaasas. Suurwürsti Pauli pulmadeks tulla ka Inglis kroonprits oma ema asemikuna Peeterburgisse  Warshawist. Hiljuti sõitis Warsahwi kaudu Kiiewisse üks Hamburgi linna kõige osawam politsei ametnik Karl Förster, kes üht Bernhardt Stiefeli taga ajas, kes ühe suure Hamburgi pangamaja  kassa pidaja on olnud ja siililt 80,000 margiga ära kadunud. Poola lehtede teatuse järele arwetakse kindlaile, et Sticfel Warshawi kaudu Kiewisse läinud. Sellele, kes põgenejat kätte wõib toimetada, antakse 20,000 marki wacwa palka. Wilna kubermangust. Wilnakubermangu» Wilenski maakonnas on üks manamees palju üle saja aasta mana, ta tõendab, et ta Prantsuse sõja ajal (1812) 40 aastat mana olnud. Tema naabrid, kes ka juba manad mehed on, ütlewad, et nad teda ikka ühte moodu umbes «viiskümmend Kutaissist teatakse „Russ. Wed." et Taga- Kaukasia raudteel ühe ainsa päewaga wiis õnnetust olla sündinud. Kuna teistest kahju suur ei olnud, laks Supsa jaama juures üks petroleumi magon, millele teine rong selga tuli, puruks ja petroleum päälegi põlema, mis kustutusega suurt waewa tegi. Üks konduktor sai surina, üks tööline raskesti haawatud. Wäljamaalt. Kuna wäljamaa ajalehed aasta wahetuse puhul enamasti kõik selles mõttes kirjutasiwad et tänawuse aasta algul üleüldine polittka seis hästi rahulikum on, kui mullu, tõendawad sedasama  nüüd ka Wene lehed oma aastalõpu kirjades. PõnewuS Europa riikide wahelt ei ole küll sugugi kadunud, aga wähemaks on ta jäänud. Politika scisukohla ei ole ka keegi riik mullu aastal palju muutnud. Wenemaa politika on ka mullu oma põhjuSmõttele kindlaks jäänud: ühegi lepingu läbi mõne wälise riigiga ennast oma tegcwuse» köita lasta, maid wabalt nõnda asju toimetada, kuda see riigi kasule sünnis on. Kesk-Europa ühendus on omas endises seisukorras mee! kindlam, hoolimata, et Saksamaal mullusest saadik ju kolmas keiser walitseb. Prantsusemaa on omas endises waenulikns olekus Saksamaa wastu, ka Inglis, HiSxania ja teiste wähemate riikide politika on endiseks jäänud. Tuttawal Europa mtiliaugul Balkani poolsaarel, on ka mullu aastal suitiu küllalt olnud, aga õnneks on tuli tulemata jäänud. Rumenias on asjad rahulisemaks  muutunud. BulgariaS walitseb ikka cbawürst ja polegi teda teised riigid enam palju tülitanud, aga sisemised segadused teemad mehele elu hapuks. Türgi „haigs meei" põeb ka oma wanaduse wäetit olekut maitselt; on aga katsunud, wahel ka rohkem eluivõimu awaldada, nimelt oli tal nõu olnud, koguni Afrikas oma õigusi maksma panema hakata. Aga see nõu suikus warsti. Kõige ägedam oli mullune aasta küll Serbias, kus kuningapaari kodune tüli ka riigis rahutust sigita», kuni see wiimatt lahutusega lõppes. Siis tuli riigi põhjus-