mathile" õnne, kindlust ja jõudu selle tee peal. Aga meie leiame selles teretuses H midagi, nM Masta meie kõigest jõust ja maimust: .tasa, tasa!" hüstdma peame. Meie lueme seal: .Meie asi saab olema, weidrusi (Curiositäten) .Baltimaa möödaläinud aeast unustuse kamriSfe panna wälja kolida mõnda wana tükki wanaist päiwist, ennast .lahutada mitmesugustest olemistest, mis maa auu ja .tema head elukorda kurjaste ähwardab ja häwitada .mitmesuguseid wiletsaid arwamifi, mis oma kurwa mõjuudusega  seltskonna politiklikku auusat elukommet laastava .wõiwad. Aga praegu lehwib meie maa laiades ringkon„dades  üks kardetaw maim, kes meie kodumaa asjade wasta waenuline olema näitab üks waim, kes kõiki edendust salgab, kes kõige meie maa elu .aSju nende alguse eluta kirjatähe külgeS kinni pidada .tahaks ja juba wäriseb sõna uuendus kuuldes j. n. e." Sedawiisi on jo õige kerge kõneleda ja.kirjutada, kui luba on asjadest üksi üleüldisel wiisil rääkida. Missugused asjad oliwad fiis Baltimaa möödaläinud aegaS nii .weidrad" ? Kas wõib .Die Heimath" ehk wahest üht maad nimetada, kus sel aeal asjad niisama .weidrad" ei olnud? Kas .Die Heimath" weel mitte ei tea, et igaWk mimene  ja iga seltskond just niisamati oma aea kodanik on, nagu tema oma linna ehk oma maa kodanik on? Kuida wsib see leht pärida, et Baltimaa seisused juba wiisteistkümnemal  aasta-saeal ÜheksateistkÜmuema aasta-saea kodanikud  pidiwad olema? Za kui .Die Heimath" neid .weidrusi" unustuse kamri pauna tahab, miks tema siis ise neid ilma asjata ette kannab? Wöi kas peab see wahest tähendama, et need .weidrused" ikka weel edasi keStawad? KeS ühe maa uuendustest ja edendustest aru saada ja neid koguni weel teiste ees arutada  tahab, see peab selle maa endist lugu, uuenduste käiku ja selle-aegist seisu tundma, kaS tema arutab, muidu Wöib tema kergest tühja juttu rääkida ja rasket ülekohut teha. Sõna .uuendus" juures .wariseda" meie kodumaal  mõned ringkonnad? Kes meie kodumaa elukorda wiimase neljakümne aasta sees osawa meelega tähele pannud  on ja ka teiste maate uuendusi tunneb, see peab tunnistama, et uuendust kusagil nii põhjani tehtud ei ole, ja et tehtud uuendused kusagil tulusamini mõjunud ei ole, kui just siin. kõige wähemast nii kaugelt, kui need uuendused  otsekohe maarahwa igapääwase elu külge puuduwad. Wötame aga paar uuendust silma alla. Neljakümne aasta eest oli meie kodumaal ainult teurentijaid, kes raha tähtsusest  pea ühtigi ei teadnud, kelle taskust sagedast ka kõige kawalam waras kopikat leidnud ei oleks, sest et seda seal ei olnudgi. Need teurentijad torkisiwad oma puruks lõhutud  põllu-lappisi wiletsa sahaga ja wiletsa tööloomaga, söitfiwad wankretes ja regedes, kus sagedast mitte loodi rauda fees ei olnud. Teureut on häwitatud, talukohad on krunditatud ja sellega talu-mõisadeks muudetud, ja Eestimaal  ja Liiwimaal läbistikku, on umbes pool jagu köigeist talumaadest nende endiste teurentijate päriseks saanud. Za mis kõige rõsmustawam selle juures on, see on see, et keegi nerd sundinud ei ole, oma kohtasi ostma, enne kui neil selleks osawust ja mõjuwut jõudu oli. Selle läbi on need mehed peremeheks saanud, kes ka peren ehe kohuseid kanda oskawad ja talufeisuse auu kanda jõuawad. Ostetud  kohad ühtekokku on peale 70 millioni rubla wäärt. Seda hinda on endised rahata teurentijaid natuke rohkem kui kahekümne aasta käikus muist wälja maksnud, muist on seda nende kätte laxnuks usaldatud. Kes oleks neljakümne  aasta eest seda ette ütelda usaldanud! Sun ei ole ühtigi uuendust järsku, kõlaga ja käraga tehtud. Aga nenda peab see kaolema ja just selle läbi on uuendused tulusalt mõjunud. Mujal on uuendust järsku tehtud, aga rahwa igapäawane elu ei ole sellest tulu tunnud. Uuendused ei tohi mitte järsku ja wägiwaldselt tehtud saada, muidu põrutawad uuendused rahwa majapidamise pinda nii kangest läbi, et koduelu hooned wabisewad ja milme-aastane waesus ja wiletsus uuenduse esimesed mõjudused on. Üks uuendus peab looduslikult teisest wälja kaswama ja fiis wast seaduse  katuse all warjatud saama. Seda on siin tehtud ja seda tehakse siin ka ikka ja edaspidi. Palja kirjatähe külge ei taha aega ega asja keegi meie kodumaal naelutada, aga meie kodumaa mõjuwad ringkonnad on neid .kurwi mõjuvust"  näinud, mis järskust ja wägiwaldsest uuendusest tulewad, sellepärast .wärisewad" need ringkonnad seesuguste  mõjuvuste eest, ja selle eest on rahwas neile tänu wõlga. Meil oleks weel rohkem rääkida ja oleks weel rohkem mahutada. Erawiha pärast ei tõrele meie mitte, waid meie soowime, et iga meie kodumaa leht ikka tõtt omaks eesmärgiks wõtaks ja iga aSja põhjust jundma õpiks, enne kui tema oma kirja rahwa sekka saadab. Üleüldiste, nimeta ja nimetamata kaebtustega meie kodumaa elukona waSta, nagu .Die Heimath" seda teeb, ei uuendata ega edendata mitte, waid sigitakse meelepahandust ühel poolel ja nukrat meelt teisel poolel, millest kellegile kasu ei tule. Saagu uuel aastal iga leht lahke näuga ja lahke südamega tõe teel oma tööd tegema! Omalt maalt. Tallinnast. Abiturientide eksamid Tallinna Kubermangu  - Gymnafiumis ja Toompea-koolis saiwad selle kuu 19. pääwal peetud. Gymnaffumist saiwad I. numrega  wälja laStnd: Eugen Sire ja Wladimir Law- j agin; 11. numrega: Friedrich W i e ck m a n n, Konstantin  T h o m son, Konstantin Ackermanu Oskar v. Fischer, Karl Siegel, Nikolai v. H u e ck ja Karl v. Fick. Toompea koolist: Klas v. Ramm, Thomas  v. Ramm, Theodor Törne ja Georg v. Sie - vers. Gymnastumis tegiwad 9 wälist õppijat oma eksami. Nendest saiwad 4 läbi. Hiljuti ärasurnud Bürgermeister Arthur Baron Girard de Soucanton on omas testamentiS Tallinnas kirikliku waeSte-hoolekandmise asutusele 1000 rubla, Lutheruse waestelaste-majale 1000 rubla, Toompea waestelaste-majale 1000 rubla, Marie-Louise leskedemajale  1000 rubla ja Kanuti gildi Marie leskede- majale 1000 rubla päranduseks jätnud. Keiserlik Wene Technika Selts on selle kuu 5. pääwal ülekorralist koosolekut pidanud, kus ka Tallinnas tulewal sügisel peetama käsitöö ja wabrikutöö  wäljanäituse asi nSuupidamise all seisis. Tallinna  Abiseltsi juhataks sai Admiral Bashenow, tema abiliseks  kaupmees Chr. Rokrmann kinnitatud. Niisamati saiwad ka wäljanäituse liiked kinnitatud ja sa! nende hooleks  antud, selle waljanaitnse plaani, mis esimene Eestimaal  on, walmis teha ja Technika Seltsi peakomiteele ette panna. Sellega on see wäljanäitus siis kinnitatud. Eestimaa Põllutöö Selts on nõuuks wõtnud, põllutöö wäljanaitu st iseäranis, kuida kuuleme, natuke ennemini,  Tallinnas ära pidada. Tallinna linna majapidamise eesarwu järel, mis Linnasaadikuk-kogus selle kuu 17. pääwal lõpetatud sai, on näha, et linna sissetulemisel» umbes 370,000 rubla suured ou. Juba mõne aea eest oli kuulda, et kohalistes ringkondades  nõuu oli, Raplast Tallinna iiht kitsa - rooplist raudteed ehitada. Kuida meie niiiid ühest kõnest näeme mida Jnsheniör A. von Weiss selle kuu 17. vääwal Eestimaa  Kirjameeste Seltsi Technika jäutuses pidanud, ei ole see plaan mitte ära unustatud. Kõneleja seletas iseäranis  kitsa - roopeliste ja laia-roopeliste raudteede seisu üksteise waska. Kahjud kitsa teede peal on need, et kaubad mis laia-roopliste teede peale lähemad, ümber peawad lautud saama, ja et kitsa-rooplistest teedest sõea aeal kasu ei ole. Selle wasts on kitsa raudteede ehitamine ja ülespidamine  palju odawam. Laia raudteede werst tuleb umbes 50,000 rubla maksma. On raudtee roopad meetrit (2'/ i jalga) üksteisest eemal, siis maksab ühe wersta ehitamine umbes 9000 rubla; t meetri laiuse raudtee ehitamine maksab 11,000 rubla. I'/, meetri laiuse raudtee  ehitamine maksab 18,000 rubla wersta pealt.  Sellestsamast  kõnest näeme ka. et nõuu olnud seda kitsa roopelist raudteed Raplast Paidesse ehitada, aga Paidelajed ei olla selles nöuus olnud, sest nemad oodata üht laia - roopelist raudteed Paidest Aegwiidule. Kui palju Põhjust sel lootusal  on. see oli kõnelejal teadmata. Esiteks mõteldakse siis ainult Rapla-Tallinna raudtee peale, kus maapind selleks nii tulus on, et kulud wõimalikult odawad olema saada. —. Selle kuu 17. pääwa homikul waraskati Suurel Tatari-uulitsal kõrtsi 255 ees, Jngliste talumehe Zaan Kurema kõrw ruun saaniga ära. Saani Veal oli üks tähitud  figa. Kahju on kokku 75 rubla. Üks teenija tüdruk Tallinnas, kes sel aeal ilma kohata oli, on kawalusega oma ,Sakstele" poodidest ja meistrite juurest kõiksugust asju ,näha" wiinud, wiimaks kaks paari naesterahwa saapaid, kingsepp Willig'i juurest, ei ole aga ennast ise pärast näitanud. Politsei on selle kentsaka tuwikese, nimega Wilheimine L. wiimaks ometigi kakle saanud. Õnnetuseks on aga üks teine tüdruk, kes temaga ühe uäuline ja sealsamas  maiaS teenis, kus W. L. enne teeninud, esiteks tema asemel kinni pandud, künni tema peremees tema eest kostis ja teda wangist peastiS. Selle tüdruku ema abiga on waraS pärast leitud. Mewiku" sõnumitest, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi wiimase koosoleku üle, leiame üht kentsakat tähendust. Seal on nõuupidamise all seisnud,  et Põllumeeste Selts mõne aasta eest Tallinnast Drümpelmauni waarikust üht rehepaksmise mashinat proowi peale wõtnud. Seda mashinat wõknud aga selle-aegne Seltsi juhataja (Märt Mitt) oma kätte proowida, ei olla aga omast proowimifest tänine aru ega ka mashinat tagasi annud. leiame, meie, et Aleksandrikooli abikomiteed  käsku saanud on, kõiki korjatud raha otsekohe Riigirenteisse saata. ,Skdawiifi," ittleb »Heimath", ,on fiis Aleksandrikooli tallitus täitsa rahwa kaest ära wöetud." Baltiskist. .Sakala" on Saksakeeli lehtedest üht teatust  BaltiSki linna asjade üle ära trükkinud, on sellest aga kõiki seda maha jätnud, mis selle lehe era-politikaga kokku ei mahu. .Sakala" jutustab, kuida Baltiskis ainult  80 Sakslast elada ja Saksa kogudus ikka rohkem kokku sulada, Eestlasi olla küll 530 hinge, aga ka need elada waesuses. Ülepea olla Baltiski linn puuduse pärast .lagunemas". Need sõnumid tarwitawad mitmelt poolelt õiendust. Nii wäga wiletsad ei ole meie aSj id ka weel mitte, et meie juba .lagunemist" kartma peaksime. BaltiSki linn elab euamist omast lahtisest lahest, kui teised Baltimere sadamad meie randas ja Soome raudas juba kinni on. Paar talwet järestikku on juhtunud, et ka Tallinna lahe läbi talwe lahti seisis, ja see on BaMskile aeguti kahju teinud. Meie loodame aga, et Tallinna kaubamajad ennast Baltiskiga sadama asjus nii kaugelt üheudawad ja meie sadama suurendamise eest nii paliu kostawad, et ülepea hilisel sügisel kõik laewad Baltiski sadamasse jooksewad ja wälja lastida wõiwad, mis läbi hulk assekuranzi raha tagasi jaab; siis ou suur ja weike naaber kasu saanud ja siis on Baltiski kitsikud pääwad möödas. Kaua ei möi see kestata, et sellest Tallinna mõjumaks paikades aru ei saada, sest kadedusega weike Baltiski wasta, ei tehta muud, kui nuuinatakse Lubawit raswaseks. Baltiski sadam on Tallinna looduslik talwine sadam; on seda kord igalt poolelt ära tuntud, siis et wõi meie linna ülesõitsemine enam kaugel olla. Selles katuses, mille järel .Sakala" oma kurwa sõnumi walmistanud, seisis aga ka, et ka käesokwal kitsal aeal rõõmustan? elu meie koguduses tuksub.  Juba enne kirjutasime, kuida meie linnakeses weikelaste  kool asutatud sai, kus Sakslaste, WenelaSte ja Eestlaste  lapsed lahkest üksteisega mängiwad ja õpiwad, nii palju kui nende nooruse kohaline on; kuida meie linna prauad ja preilid meie waesemate kaaskodanikkude tütrele heaks Mtöõ-kooli asutafiwad ja juhatawad, kuida nimelt Eeõti koguduse igatsust Zumala-sõna sagedama kuulutuse järel täita katsutakse, kuida meie kirikuõpetaja kutset mööda kirikliku waeste-hoolekandmise heaks kõnest peetakse j. n. e. Imelik, et .Sakala" seda leidnud ei ole. waid ainult Saksa koguduse wal.asuremist ja Baltiski linna lagunemist, mis tähendatud kirjas koguni mitte sedawiisi ei seisnud. Kuida meie nüüd kuuleme, olla nõuu BaltiSkis üht palwemaja ehitada, mis tarwis juba maad kingitud ja raha korjatud, ja meil on weel mõnda nõuu, mida Jumala  abiga korda saata loodame, kuuni kõrgemast paigast suuremat abi toimetakse. Lühidelt: meie eluraskuste ja murede kõrwaS, millest küll Wiljandis wist ka puudust ei ole, on meil ka omad rõõmsad elutähed ja lootused, ja sugude wäljasuremise ja liuna .lagunemise" peale ei mõtle siin keegi. Ädise mõisaS on selle kuu 18. pääwal Senator Gehelmerath  Baron Herman» von Roseu ära surnud. Tartust. Selle kuu 12. pääwal sai Tartu suurkooli 82 aastane sündimise-pääw suure rõõmuga ja iluga ära peetud, miS pidulöunega herra Kurator, Geheimerath Kapustiui  juures algas ja Akaoemia-klubes kuuni kesk-ööui edafi keStiS Teadusliku wsiduktrjade eest saiwad wiis kuld-medal,ct wälja jagatud, nimelt saiwad seda: Jumalasõna  jäuskondas stull. tdeol. Aleksander Schöneich Warschawist; seaduste jäuskondas stuä. jur. Alfons von Heyking; arStlde-jäuSkondas—Elias Liessner Odessast; üleüldiste teaduste jäuskondas stuä. tkeol. Rudolf Kallas Saaremaalt (nüüd kirikuõpetaja Walkas),  .wäga hea" rehkendamise-raamatu eest, ja swä. bot. Wladislaw Rothbert Wilnast, taimete uurimise eest. Nii kaua kui Dv. M. Weske reisu peal ou, saab endine stuä. tllaol. Makfimilian Põder .Oma Maa" toimetust oma peale wõtma. Pärnust. Wiimasel Linnajaadikute kogul sai Konsul N. Bremer ühe saatekonna liiteks walitud, keda Liimimaa  Ritterkond, Riia Börfi-komilee, Riia ja Pärnu Linnaametid  Peterburgi saadawad, paluma, et kui Rita-Pihkwa raudtee ehitatud saab, mis juba pea kindel olla, selle tee pealt ka üks aru Pärnu ehitatud saaks. Riiast. Selle kuu 13. pääwal suri Riia linnas Suurtüki-mäe Kindral Reiuhold Baron Wrangell, 83 aastat mana. Tema oli Eestimaal sündinud ja oli Krimmi sõea aeal Rita Kommandant wiimne selles ametis, sest pärast seda kautati fee amet ära. Kuresaarest. Talwine takistus man jäte peal on selle kuu hakatusel juba alganud. Postid peasewad wäga korrata  üle. Põltsamalt palutakse meid järgmist kirja üleS wõtta: , Keegi sõber on heakS arwanud seda kirja Põltsama wäljanäitusest, mis ,Tallinna Sõbra" Le 41 sees seifis, ,OtewikuS" õiendada. Seda , õiendust" kuluks mitmet wiifi uueste õiendada, aga mina ei soowi sõbra õienduse» himu liiati rikkuda, sellepärast nimetan ainult paar asja, edaspidise tähelepanemise äratamiseks. Ainult kariloomade arw olnud õige, aga hobustest olnud neli ja sigadest üks põrsas wähem üles antud, kui näitusele toodud. Kõiki loomi olen mina kuuride all üle lugenud ja ka kuuri