hilja küpsma hakkas ja mõnes kohas põllud  wcel rohelised oliwad; üleüldiselt näitab sui-wili keskmist leikust andwat. Kartuhwlid oliwad üsna head, ainult mõnes  kohas saiwad nad öö külmade läbi waewatud. Ms ime käntsakas protses peab see talwe Peeterburgis ära peetud saama. Nowosti kirjutab selle üle järgmiselt: Lühikest aega enne wiimast Wene-Türgi sõja hakkatust wõttis üks noor mees, rikka wanemate poeg, nõuks priitahtlikult wäe teenistuse astuda, aga ta ei wõinud nõu tawat eksaami ära teha. Ühel pääwal tuli tema sõber, lahti saanud ohwitser S., tema juurde ja pakus ennast tema eest eksaami tegema. Pakumine, mis hakatusest nali oli, tegi noort meest rahutumaks ja läks wiimaks toeks. S. wõttis oma sõbra T. paberid seltsi ja reisis ühte lõuna poolse  linna selle lubamisega, et sääl eksaami teha ja siis kohe jälle tagasi tulla. Sääl, ja see oli Odessas, tegi ta tõeste eksaami c»a sõbra T. nimel ära ja T. elas sell ajal S. nime all Peeterburgis. S. astus Odessas ühe rügimendi sisse ja lootis säält Peeterburgi ühte teise rügimenti tulla, et siis T.ga ümberwahctada. Nädal läks nädali järele mööda; sõja kuulutus sai wälja antud ja S. kirjutas nüüd meelt ära heites: Oh häda! ma ei saa mitte Peeterburgi tulla, waid pean tulewal  nädalal üle Donau jõe reisima. Ehk küll kurwa südamega, jäi T ometi rahule ja saab kahe kuu pärast S. rõõmsa sõnumi  et ta olla ohwitseriks saanud. Ikka T. nime all teenides sai S. Plewna juures haawatud ja anti temal Georgi riista. Sae mõtte, et S. ehk wahest T. nime all surra wõiks, tegi talle muidugi rasket muret,  kui tema häkitselt Kishinewist oma sõbra käest täädust sai, et ta täiesti terme,  aga MM rubla kroonu raha ära mangunud  olla ja seepärast kohtu all saanud. Wõib arwata, kuidas see meelepäraline sõnum T. kohta mõjus, siiski üks teine kiri trööstis teda pea, sest S. sai priiks mõistetud. Rüüd läks üks pool aastat mõõda ilma S. Vest täädust saamata. Wiimaks tuli üks kiri, milles S. kirjutas; temale olla midagi sündinud, mis ta ilmaski  «tanud ei oleks; tema olla abielusse  astunud ja temal olla üks poeg sündinud. T. oli ise ka sell ajal üht neidu  armastama hakanud, keda ta enesele wõtta tahtis ja see luba sai temale nüüd Meste ära keelatud; ta oli sellepärast meele Srahcidmiscs. Wiimaks lvpes sõda  ja ühel pääwal sai T. S. käest kirja, kus te»» nõuda kirjutas: „Ma tulen naese  lapsega sinu juure. Katsu ennast sest asjast päästa, kuidas sa ise arwad. Ma ole» sinu pärast palju kannatanud; teenust  ja aega kautanud. Rüüd on kord sinu Nes. Sunni oma mõtteid tvõle ja päästa ennast ja mind sest massist l" Mõne  paamad MLe seda tuli S. ka tõesti nacse, lapse ja kõigiga, mis tal oli T. juure. on su munder Georgi ristiga.  niv on su nacne ja laps!" Ales S. ? 'le ja andis temale seega mundri ja risti kätte. Noor abikaasa, kes petuscst midagi ci rääduud, Minestas ära, jäi kõigeks ja suri ära. Lapsukest wõtsiwad T man emad oma juurde. T. ise aga andis seda tlrwet asja kohtule Wõds. S. ja T. on praegu mõlemad kohtu all ja nende asi saab järel tulewal taimel Peeterburgi kohtudes õiendatud. Jekaterinburgist saab seitungile „Uusaeg kirjutatud, et uue raudtee pääl, mis 1. mihkli k. p. malmis saama pidi, 22. leikuse k. p. kaks õnnetust ette tulnud on. mille läbi 20 inimest surma sannud on. Esimine õnnetus sündis ühe mashina aida ehituse tellingute maha langemise läbi, kus palju töömehi surma saiwad. Enne juba selle raudtee ehituse ajal oliwad kaks korda tellingud maha kukkunud, mille läbi kuus inimest otsa saiwad. Teine õnnetus, 22. leikuse k. p. sündis rongi rööpastest mälja hüpamise läbi, kus sees töömehed oliwad, mis oma tee päält kõrwale kiwi murdu läks. Kui palju inimeisi sääl otsa saanud ehk haawatud  on, pole meel mitte tääda. Wäljamaalt. Telegrammid. Philippopeli linnast. 0. mihkli k. p. Ida Ruumeelia rahwas kuulutas täna Bulgaariastega ühendust. Kindral-kuberneer  on oma majasse kinni pandud, praegune  walitsus kõrwale heidetud ja üks häda-walitsus asemel säätud. Terwe sõja wägi mandus Bulgaaria würstile truuse wannet. Were walamist pole mitte ette tulnub. 8. mihkli k. p. Täna on telegrammi läbi Bulgaaria würsti Aleksandri käest üks üleskutse siia jõudnud, mille sees ta ennast nimetab „Jumala armust ja rahwa tahtmisest Põhja- ja Lõuna- Bulgaaria  würstiks." Rahwa wastupanemine, mis reede homiku wara algas, läks takistuseta edasi. Hädawalitsus on igal pool wastu wõetud ja sisse säätud. Rahwas wannub würsti Aleksandrile truust ja ehitab  ennast sõja riistadega. Soldatid on mitmese kohta Türgi piirile saadetud; üle piiri minew raudtee ning telegrahwid on ära purustud. Kordus walitseb igal pool. Türgi ja Grceka elanikud saatfiwad saadikud,  et uut walitsust sääduse ning korduse  pidamise eest tänada, ja temale priitahtlikud  ohwrid maa kaitsmiseks ning Türklaste sisse tungimise waStupanemiseks pakkuda. Philippopeli linna Türgi leht andis pühapääwal ühe eralehe, milles ta oma lugijatele nõu annab endid uue asjade  muutmises rahul olla. Sofia linnast 8 mihkli k. p. Wene seitung „Nowosti räägib: Rumeelia ülestõusmine  sai terme Bulgaaria rahwast hõiskamisega waStu wõetud. Uks suur rahwa  koosolek tegi laupääwal otsuseks, mürsti  Aleksandrit paluda Rumeeliasse minna ja Bulgaaria sõjawäge senna saata. Samast otsust on enamiste kõik Bulgaaria koosolekud annud. Sofias on üks komitee  priitahtliku sõjamäe asutuseks säätud. Uks Bulgaaria mäe salk olla Rumeelia piirist Ae läinud ja teised mäe hulgad pidada järele minema. Berliinist. 8. mihkli k. p. Rumeelia rahwa ülestõusmine sünnitas siin suurt tähelepanemist. Arwatakse, et selle asjale kõik suure riigi walitsuscd Berliini rahu tegemise põhjusel wahele lähemad. Würst Biskmark on eile õhtu siia jõudnud.  Peeierbsrgist 7. mihkli k. p. Wene pealinna ajalehed ei tea siit saadik weel mingisugust, mis Balkani poole-saare Ml sundinud on, wõib aga arwata, et nad kõik enam ehk wähem sõbraliku silmaga  selle pääl waatma saamad. Ainult wälimise ministeriumi ajaleht „Journ. de St Petersb." räägib sest asjast kui küll lühidelt, siiski tähtsal wiisil. Nimetud ametlik leht mäletab" häkitselt, julgeste ja õnnelikult korda saadetud" Philippopeli linna rahwa ettewõtte järele Ida Ruumelia walitsuse wastu, et selle maa politiika muudatus  Berliini koosoleku, see on suurriikide, töö on : seepärast on ka nende riikide kord selle juhtmise üle nõu pidada." Saarlane kõneleb Saarlastega*). Et meie rutemine oma kirjakeeles kindlama  põhjusele ja ühele eesmärgile jõuaksime,  selle otstarbeks wõtan ma edespidi mõned sõnad, mis „Saarlases" kõige enam kahepidisel näol tarwitatud saamad, läbirääkimise alla. Et minu kirjakeele põhjuse rajamise töö Saaremaa kohta kohaline ja kindel saaks olema, sellepärast on minu südamlik soow, et Saaramaa kirjanikud igas Saaremaa kihelkondas oma rahwa-keelt hoolega tähele  panemad ja kõik sõnad ja kõnekäänud, mis nüüdse kirjakeelega mitte ühte ei lähe, üles tähendawad; seda korjandust saame õigel ajal ja õigel kohal oma kasuks tarwitama.  Saaremaal on palju rahwakeele sõnu, mis sündsad oleksiwad kirjakeelesse üles wõtta; siiski ei oleks see mitte õige, kui meie neid igaüks oma tahtmisega tarwitama  hakkame, mille läbi meite kirjakeel jällegi wäga kesiseks läheks, maid meie peame neid enne ühe keeldetundjale läbi katsumiseks ettepanema. Saame meie, armsad Saarlased, oma kirjakeelele ühe kindla aluse, ühemeelise eesmärgi ja senna juure meel hulga sündsaid  rahwakeele sõnu, eks see ole siis üks tähtjas magu meite hariduse põllul! II Ma olen kord ettemõtnud Saaremaa kirjanikudega kõneleda, sellepärast palun siin „Saarlase" lugejaid seda mitte paljuks  panna, kui ma täna selle tarwis jälle natuke ajalehe ruumi tarwitan. Ma kannan  oma isamaad (Saaremaad) ja selle rahwast  oma südame esimise lehekülje pääl, millepärast  ma „Saarlase" lugejaid mitte ühte silmapilkugi ei wõi ära unustada; just minu tänane kõne söuabgi selle eesmärgi poole, et „Saar!ase" lugejatel igal ajal tuumakaid  suupüralisi palukesi näkitseda oleks. Meie Saarema ja rahwas oma elu ja oluga on see suur toidukamber, millest Saaremaa kirjanikud, kui kokad „ Saarlase"  lugejatele paremaid palukesi peawad malmis küpsetama ja lauale kandma, mille juures ka kaugelt küla kakku ei saa puuduma.  Wäga soomitaw on et igast Saaremaa  kihelkonnast juhtumisi ja sündmusi *) Saarlase Slscs numbris on juhtkönc, „Saar!k»e kõneleb Saarlastega," trüMcs segamine  läinud, nii cl saa' kiil! kirjaniku kenad ?n, aga mine :a mõUeie koku -eakmine ei : :"-n