koolmeister sest aastast, kus teda tagawara wäesse arwatud on, kuue aasta jooksul tunnistused  selte üle, et nemad ikka ametis seisawad, oma kreisi wäe kommissioni, (nikruti kommissioni) sisse saatma piawad ja pärast selle kuue aaSta lõppu weel 9 aastat tagawara wäe sekka arwatud ja sest saadik igal aastal Pärnu kreisi wäe ülema walitsusele need ülewal  nimetatud dokumendid sisse piawad saatma. Toim. tähendus. Selle Silla kohtu märgukirja järele on koolmeistrid Mammuti kui kõik muudki 15 aastat tagawara wäes. Kuuel esimesel aastal piawad nad aga puudumata  iga aasta ametis oleku üle tunnistuse kirjad sisse saatma; jätawad nad seda mõni aasta tegemata, siis wiiakse neid ilma mingi wabanduseta teeniwasse wakke. Pärastsed 9 aastat on aga niisugused, kus koolmeistriks olnud  tagawara wäe mees ainult siis teenima wiiakse, kui töised selle aasta tagawara mehed piaksiwad teenima kutsutama. Annab aga koolmeister oma ametis oleku tunnistuse siis ka waekommisstonile sisse, siis jääb ta niisammuti  ka teenistusesse minemata. Seda pangu aga kõik koolmeistr-ld tähele, et nad mitte õpetajate käest Saksakeelseid tunnistusi wastu ei wõta ja neid sisse ei anna. Suure-Jaanlst, hõbepulmad. S. k. 12. p. pühitses meie kihelkonna kooliõpetaja  ja köster oma hõbepulma. Tema praegused  ja endised koolipoisid, kelledest mõned ju wiiekümne aastased on, äratasiwad auuwäärt paari hommikul koori lauluga. Juba enam kui kolmkümmend aastat on tähtjas mees rahwa tuluks hariduse põllul tööd teinud  ja tema töö on ka nähtawat wilja kandnud, sest palju on siin kihelkonnas neid mehi, kellel oma haridust, sagedastegi ka head nõuu ja abi oma armsa koolmeistrile tänada on. Sarnane tänutundmus sundis ka mõndagi auusat meest rohke kingitusega rõõmustama, nii kinkisiwad kihelkonna rahwas 116 rubla, kuna mõisnikud omalt poolt kallid hõbedased sööginõuud  muretsefiwad. Lõune ajal pidas kohaline  õpetaja pidu Jumala teenistust. Tõeste oli see liigutaw näha, kuda elatanud paar hõbedase  roosi ja pärjaga oma kaheksa priske lapse keskel otse kui uuele elule õnnistatud sai, kuna mõned hõbewalged juukse kiud ju endistest eluraskustest  tunnistafiwad. Annaks Kõrgem, et tubli meeS kord ka oma kuldpulmi wõiks pidada. —mina Pärnumaalt. Wändrast teatab meile kirjasaatja,  et Änge kõrtsis korraga üheksa kelmi kinni wöetud ja Pärnu SillakohtuSse saadetud. Kelmide päämees olla ennatt oksa tõmbanud, kui kuulda saanud, et tema sellid lõksu langenud.  Wõrumaalt. Wsru Kandle Selts pühitses  16. skp. oma kuuendamat aastapidu. Esimees  Toom awas koosolekut uue aasta õnnesoowiga,  peale selle rääkis kohaline õpetaja Seltsi kohustest", kus kõneleja seltsliku elu kohustest pikemalt seletas, kus ta ka tähendas, et seltsis kodu- ja isamaa tundmisele olcwat maja juhatada. Kõneleja tuletas ühes ka Eesti Õpetatud Seltsi Viiekümne aasialist tegewust ja tema juubeli pidu meelde. Pärast rääkisiwad  weel noorik Kaun ja J. Johannson seltsi kohastest asjadest mõnda head. Pidu laual lasti Keisri Härrat, kubernöri ja Eesti naisterahwaid elada. Ka Wanemuiue ja õp. Hoershelmann oliwad seltsile õnne soowinud. Tallinnast. Sealne kauplemine ja sadama tegewus on mööda läinud aastal parem olnud,  kui endistel wiiel aastatel. Iseäranis suur oli waljaweetud kauba hulk, nimelt 23'/- miljoni rbl. eest, kuna aastal enne seda kõigest 16 miljoni rubla eest kaupa wälja wiidi. Suurem osa kaupa wiidi Inglismaale, selle järele tulewad Saksa, Rootsi, Hollandi ja Prantsusemaa arwata. Tallinnas pidada rohkeste rõugehaigust liikumas olema. Sealsed arstid on kubernöri kaasasolemisel aru pidanud, kuda haiguse wastu wõidelda, et ta mitte rohkeste maad ei leiaks. Nöuuks wöetud üht ajutist haige maja korrale seadida, kus 25 haiget korraga arstimist wõiwad  leida. Narwast. Kange külmaga on tänawu Naroowa jõe tõke, mis pea ialgi kinni ei külmeta,  ometi sell talwel jääkorraga kaetud. Kreenholmi ja Stieglitzi wabrikud lasiwad jääd tünamiidiga purustada. Lätimaalt. Riiast. Wene paberi raha hinna langemise  pärast wäljamaadeS, on Riia raamatukaupmehed  nõuuks wõtnud, kõiki raamatuid, muustka heftist, ajakirju jne. nõnda müia, et ühe Saksa margi eest 7t) kop. wõtta. Sellega  lähwad wäljamaalt tellitud raamatud ja ajakirjad hea osa kallimaks. Goldingeni maakonnast tahta suur hulk Lätlasi Ameerikasse rännata. Wäljarändamise himu tulnud sellest, et üks sealne peremees, kes warem Ameerikasse läinud, seal hulga kuld-rebaseid kinni püidnud raha muidugi. Liibawist. Llibawi linnawolinikkude palwekiri,  mis nad ülemale poole sisse andsiwad, ct Saksakeel Gümnanumi ja Nealkoolides kuni esimese ülema klassini, õpekeeleks jääks, on rahwa hariduse ministrist selle tähendusega tagasi lükatud saanud, et üksi Liibawi heaks mitte teistsuguseid seadusi ei wõida teha; kui kõigel poo! Wenekeel üleüldine õpekeel olla, siis pidada ka Liibawis nõnda olema. Kuuramaa kirjanduse ja kunstide õpetatud Seltsi koosolekul näidati üht neljajalaga kukke. Loomake on Bauskes ilmale tekkinud, ainult paar päewa elanud ja sai ühest sealsest kaupmehest  nimetatud Seltsile kingitud. Soomemaalt. Praost Petterson on selle eest, et ta protokollide  wõltsimiste abil 124 996 marka kõrwale  toimetas, omast õigusest ilma, 16 päewaks  wee ja leiwa peale wangi mõistetud, peale selle piab ta ära tarwitatud summa kolmekordselt  tagasi maksma ja kui ta seda mitte ei jõua, siis wangitööga tasuma. Soome postkunturitesse maal saada kõnetraadid, telefon, üleSse saetud. Wenemaalt. Peterburist. Sisemise ministeriumi arSti jaoskonnas olewat üks muudatuse plaan tehtud, kuda neid, kes seaduste wastu. mida politsei terwise rikkumise ja loomade kaitse wastu annud, mitte tähele ei pane, trahwida tuleb. Kes neid seadusi tähele ei pane, saada 100 kuni 300 rubla trahwimaksmiseie mõistetud. Kes toitusi rikuwad ja sellesarnast kaupasi wõlsiwad, saada esimest korda 300 rublaga, uueste eksimise  korral aga 600 rublaga trahwitud, kvlmandamal  korral kaotab eksija kõik omad õigused. Neil päiwil oli Peterburis üks teadusline  wäljanäitus, kus muu seas ka kõige maailma  rahwaste keha kujufi näitusele toodi. Kujud, mida Dresteni, Müncheni ja Peterburi kunstnikud nikerdanud, oliwad elu-suurused. Kewadel on wäljanäitus Moskwas ja hiljem saab ta iga suurema linna tulema. Baadeni Sooda- ja Anilini wabriku walitsusele on lubatud, ka Wenemaal oma tegewust alustada. Nagu teatab, on üks hra Eisen omale Wene marmori ja porsieri «valmistamise töökoja wõi wabriku asutanud ja awanud. Räägitaw Eisen on Oloonetst kubermangus suure maatüki rentinud ja murrab  sealt Wene marmori ja porsieri, et teda sealt päälinna wedada ja seal walmistada. Wesise ja metsaga kaswanud maakoha pärast on murdmine küll raske, aga Eisenist walmistatud  marmor pidada parem olema kui Ztalia oma. Porsieri seltsidest olla iseäranis punase ja musta näoline hea. Suur raudtee selts on nõuuks wõtnud, masinate kütmiseks mitte sugugi enam puid, waid kiwisüsi tarwitada. Aksiisi walitsuse ametlise arwu järele on Peterburi kubermangu joogimajade eest 13 miljoni rubla tolliraha saadud, seega 6 protsenti  kõigest riigi sellekohasest sissetulekust. sUookOöekili L'bMloeM'le teatatakse Peterburist, et seniaegne Pärsia-Wene saadik, würst Dolgorukow Peterburisse tulnud, kust ta mitte enam tagasi ei minewat, waid tema asemele  minewat tõsine riiginõuunik, praegune ministerpresident Cettenje (Monteneegros) Pärsiasse  Wene saadikuks. Neil päiwil saada üks saatekond Koreast, (Astas) päälinna tulema. Nagu keegi Peterburi leht teatab, olla üks päälinna Warschawlane selle algupäralise mõttele tulnud, naisterahwa ilu wäljanäitust pidada, nagu seda suurtes Europa linnades ka juba on tehtud, ja on selleks omalt poolt 8000 rubla lubanud. Iludused saada kolme klassi jagatud, musta-, helewalgete- ja keskwaheliste  jagudesse. Iga jaoskonna ilusamate jaoks on wiis auuhinda määratud, milledest iga jaoskonna kõige ilusamad 300 rublased kuld auurahad saawad. Usume, et meie weiksest Wiljandist ometi keegi auuhinda püidma ei lähe. Wiimsel ajal rohkeste ettetulnud raudteede  seismisest lumetuisude läbi, on nõuuks wõetud, Lõuna - Wenemaa raudteede ääre puid istutada. HurkoWift telegrahweerjtakse ühe Moskwa lehele, et ühel rongil korda on läinud, Harkowi  tee peal lumesse kinni jäänud sõidurongile,  kus 351) inimest oliwad ja juba mõni päew ootasiwad, juure jõuda ja neile toitu wiia. Abiks tõttaw roug wõis kohalti wiie tunniga ainult ühe wersta edasi saada. Praegu sõidawad rongid Harkowisse jälle sisse ja wälja. Odessast. Kirikust wälja astudes keeras keegi Z. ennast ümber, mill üks naesterahwa kübara pikk ehte nõel temal töise silma wälja torkas. Edemusega ei tea ka „ õrnemad" enam, kuda omi kübaraid ehitada. Sealne leht kirjutab, et wäljamaa raua tolli alla panemisest saadik, olla sealsete raudtee wabrikute tegewus kaugelt suuremaks tõusnud. Jekaterinburi rauawabrik üksi olewat  ainult lõuna-Wenemaale enam kui kahe miljoni rubla eest mitmesugust rauda müinud ja lootust olla, et see tegewuse tõusmine järjest  saada ülenema. Mustamere äärse Kaukasia  kalda rahwarikkaks tegemise nõuu olewat jälle elawal kombel läbirääkimisel. Seal olla nimelt 227000 tesj. prii kroonumaad, millest aga küll kõigest 600 desj. põlluharimiseks kõlblik  on. Suurem osa maad olla tarwis aiawiljade  ja wiinamägede tarwis ära harida, milleks aga seda oskajaid asunikka waja olla. Wernõist. Hiinlased Kashgaris käiwad Wene paberi rahaga pahaste ümber, nad korjawad  paberi raha kokku ja põletawad seda ära. Nende oma paberi raha ei taha aga keegi ja sellepärast on pikapatsimehed nõnda wihased. Kaukasia mäe elanikkude käest hakatakse tulewal aastal soldatist nõudma ja sellepärast rändab palju sealist rahwast Türgimaale. Sellepärast on praegu seal maad õige kerge saada. Siberist. Biisk'i maakond on Väljarändajate  läbi paksuks läinud rahwa hulga pärast kolmeks maakonnaks jagatud. Sewastopolist. Raudtee tamm on ühest kohast meest õõneks uuristatud ja mest woolab sellest üle. Sõidud on ajuti seismas. Kirjad Wenemaalt. iv. Linnast 23 wersta lõune poole Estonia külasse, wiib mööda mere äärt hästi tehtud kroonu kiwitte, kus ka kirvift raiutud Verstapostid  kõrwas on. Muidugi ei ole see Estonia küla pärast tehtud, waid läheb kaugemale töistesse  linnadesse. Weikesi ja suuri fildu ning silla kest on sellel teel wäga tihti, ehk küll jõed ja ojad harilikult pia kuiwad on. Üks suur sild käib kõrgelt üle laia jõe, aga jõe põhja Vaadates näeb, et üks Veike ojake töises sõrwas  kiwide peal niriseb. Kui aga wihma tuleb,  mida äikese pilwed siin mõnikord päewade wiisi ojadena wäljaweeretawad, ehk kui wäga palawad ilmad on ja mägedes palju lund sulab,  siis tõuseb mest wäga kõrgeks, nagu tahaks ta kõik ilma häwitada. Wäiksed ojakesedki muudawad endid kohutawateks jõgedeks, mis mägedest tulles põliseid puid kõige juurtega ja mis aga ette juhtub ühes kisuwad ja hirmsa kiirusega mässawalt merde jovksewad. Niisugune wihasem wesi-neitsite wete-mäng wõj pulma-sõit kestab ainult päewa ehk kaks ja kõik on niisamma nagu ennegi. Linnast peale hakates on mere ja mägede wahe üsna kitsas, läheb aga kordkorralt laiemaks, kuni Estonia külast 7 Versta mere äärde ja 15 wersta mägedesse on. Mäed on siiöli nagu käega katsuda, ehk küll kaugemad ladwad paarisaa wersta kauguselt üle madalamate filmi paistawad.  Räägitud teed mööda edasi sõites, näitab  loodus oma kõige ilusamat külge. Linna ligidal on tee ja mägede Vahel rikaste meeste suwi majad aedadega, Aõnda nimetatud „datshid",  osalt Wenelaste ja Sakslaste, osalt ka Prantslaste ja Inglaste omandus. Kõige suurem  ja uhkem on maakonna ülema ennw polkownik WedenSki aed, kus mitu sada seltsi kallimaid lõunimaa puid ja lugemata hulk kõiksuguseid rovsisid ja taime seltsisid leida Võib. Kaugemate edasi minnes kaswab tee ääres rohkeste piiblis tuttawaid  dodami-, seedri- ja Viigipuid. Wugid on wäga magusad maitseda ja himukad ihaldada,  nii et wanad mehed ja naesedki pnude latwa rontwad maitsewaid marju kätte saama; wõib olla ka sellepärast, et Sakkeuse wiisil möödaminejaid  Vahtida, wõi minagi seda tean! Seda aga tean küll ütelda, et Viigipuu madal ning laialiste ja jämedate oksadega on, kuhu Sakkeusel suurt waewa otsa ronides ei olnud. Peale tutwate õuna-, pirni- ja ploomipuude kaswawad siin weel aprikosid ja sestsammast seltsist persikud, kastaniad, suured ja laiad pähklipuud, millede wili Eestimaal Saksamaa pähklite nime all tuntud on; Loorberipuud, wiina wäädid, mis mööda jämedamaid puid ülesse keerutawad ja palju muid puid ja kaSwustd,  mida ükshaawal nimetada ei jõua. Niisugune mets on Suhhumis igal pool ja ka Eestlaste krundi peal. Päris Eestimaa puudest  on siin weel leida tammed, sang-lepad, wahtrad, saared, jalakad, osalt ka sarapuid, Pajusid ja niinepuid. Tammed vn siin päris puude kangelased, mis 3 —sülda jämedaks kaswawad. Eestlaste lähedal on üks õõneS tamm, mis mehe rinna kõrguselt oma 3l) jalga jäme on. Tamme järgmised on sinearid, krapid,  kastaniad ja pähklipuud. Neistsammadest puudest saetakse ka laudu I—IV- arssinad laiad. Enam laiemaid ei ole wõimalik saagida. Linnast wiis wersta eemal jookseb üks paks ja kõrge müir mägedest tulles otse merde, millest  tee koht on maha lõhutud. Müir on praegu  weel köwa küllalt ja räägitakse, et ta wanaste  kahe mürsti rajaks on teeninud. Meil pole lusti seda pikemalt uurida, waid waatame  nüid, kuida Eestlaste seia asumisega lugu oli, pärast wõime weel mõnda muud ringi waadata. Kirja wastused. . 177) J. K. P Ei olnud wõimalik Teie soowi täita, aeg ja muud asjad keelsiwad. 178) D. S. W. Leiate, et kohe õiendasime ja Teile lehe saatsime. Täname! 179) J. R. E. Lehe saatsime kohe, kui Teie tellimise kirja posti pealt kätte saime. 180) J. J. S. Leidsite juba lehest. 181) H K. W-S. Olge terws, mahutasime kohe lehte. 182) Ä. M. T. Meie oleme Teile lehe meelel saatmata jätnud. Paljalt sõnume saatjaid on meil lähestiku kahte tükki ,võimata pidada. Häid kirjatöösid saame aga muul wiisil tasuma. 133) J U. T. Sõnum lehes. Laulu mõte hea, tahab aga mõnest kohast siluda. 184) H. S. A Auustatud laulik! Teie lauludest ei wõi meie ühtegi trüki masina alla saata, nad on, nagu isegi ütlete „nõdrad " 185) H S. P Need on manad asjad, mis me neist enam puudutame. 188) C. T. P. Täname wäga! Käes ja tarwitame; saab mis saab. 187) cl. Need iönumed ei ole mitte ajalehe kohased. Lihtlabane walla kodune talitus, millest töised mingit õppust ega eesmärki ei saa, ei maksa awaldada. 168> J. J. T. Kuulutus lehes. 189) H. T. T. Saame marsi saatma. 190) —mina- Palume andeks, et mähe tillemaks tegime; lehe ruumi ja mõne põhjuse pärast oli seda tõeste tarwis. Teie lehe kadumine on meil arusaamata. Lisame lehe sinna kui soowitc; aga ütelge kindlalt. 191) W. a. Lihtne warguse sõnum on üsna ilmaaegne. Töine sõnum lehes. 192) H. K S. Täname saadetuse eest; mis mahtus, leiate lehest. 193) J. M. N. Andsime kohe lehes ruumi. 194) A. L T. Töiieti seda muuta on raske; ei ole ka just hädaste tarwiski. Tuletage wiimsel kokkusaamisel üeldud sõna meelde. 195) M. R. W. Olge nii hea ja wiige käsitsi sinna; saates wõib kcrgeste kaotsi minna. Uuemad sõnumed. - »H. k.« sees ilmus järgmine Liiwi kubernöri ringkiri 1. Weebruarist Kihelkonnakohtudeie:  Ülewaatajate kõhtude toimetuste kaebtuste läbi waatamisel olen ma mõnda korda juba tähele pannud, et Kihelkonnakohtud, walla wolikogu liikmeid walla ametnikkudeks pidades, 1866 antud kogukonna seaduse 28. ja 34. art. nende kohta tarwitawad. See Kihelkonna  kõhtude arwamine on aga täieste ilma põhjuseta,  sest et walla wolikogu liikmeid mitte walla ametnikkudeks pidada ei wõi. (Selle peale juhatatakse mitme kogukonna seaduse paragrahwi  peale, mis näitawad, et wolikogu liikmeid  mitte päris walla ametnikkudeks ei pia arwatama; stis läheb kiri nõnda edafi:) Sellest  on siis näha: 1) et walla wolikogu liikmeid  kogukonna seaduse 34. paragrahwis tähendatud  ameti üleastumise trahwide alla mitte heita ei wõi, mis wallaametnikkude ameti üleastumiste  kohta on määratud, ja 2) et kogukonna  seaduse 28. paragrahwi, mille järele inimesi, kes kohtu poolt trahwitud ehk ka kahtluse  alla jäänud on, ehk jälle kohtu ja ülekuulamise  all seisawad, ehk mõnda korda juba politsei kohtu poolt on karistatud, walla ametnikkudeks  mitte walida ei wõi, mitte wolikogu liigete kohta ei wõi tarwitada, ja et neid wolikogu  liigeteks wõib küll walida, kui walimine aga muidu korralikult sünnib. Seda tuletan ma kõikidele Kihelkonnakohtudele meelde. ?. L. Kõhtude muudatusest kõneledes tähendab  »Ilokoe et see küsimus ikka alles weel poolik on, kas Liiwi EeSti jao Maakonna kohus Tartusse wõi Wiljandisse saab. N. D. Z. Arstiteaduse nõuukogu on lisamaksude departemanguga ühel nõuul apteekidele joodawa wiina müimise õiguse tohtri tähe järele aunud. N. D. Z. Meile teatatakse, et mõjuwates ringkondades  see küsimus elule on tõusnud, neid mõisaid kroonule tagasi wõtta, mis Balti rüitlikogude  kätte kohaste politsei-kõhtude ülespidamise  eest pruukida oli antud. Sest et nüid roarsi riigi kõbus ja politsei meie kubermangudesse  sisse saetakse, siis ei ole ka enam mingit  põhjust neid mõisaid meel kauemine rüitlikogude  kätte jätta. x. A. >6 8 Sakala. 1888