ei saa õicte aru, niiö kasu seesugusest igaivast tööst Eesti lehtedele ehk nende lugejatele tuleme peab. Tänine ci ole kirjanduse töö headust kusagil wcel kirjatähtege hulga, waid ainult ,vaimu ja vsawuse järele arivatud. Pitka kõne sees ei ole igatahes rohkem tarkust, kui lühikese kõne sees. Pitkad kirjad ei kuluta ka igatahes rohkem aega, kui lühikesed, waid mitmed osawamad kirjamehed kärbiwad  ise oma enese kirjas! ja kirjutamad ümber, kui liiga pitkaks wcnima kipuwad, mis läbi kirja lühendamine sagedaste niisama palju aega tarivitab,  kui esimene kirjutamine, kuna tähendatud kiri lugejate suurema hulgale arusaadawam on. - - Lutheri korjandus alla juba, kuida pealinna  pühapääwa leht täadustab, 163, 000 rubla väüle kaswannd. Esimene anne selle summa protsentidest, nimelt 4000 rubla saada uue Peetri  kiriku osaks, kelle ehitus waheajal seisma pidanud  jääma. Senator Manascini endine ametnik ja praeguse  Warssawi kohtukonna prokurööri abiline, härra von Klugen on, kuidas Tal. Teat. kuulutab,  Liiwi kubermangu prokurööriks nimetatud. Wiru maakonnast. Praegu on Haljala kihelkonnas mitmed omale nõud matnud isamaalt wälja rännata ja lõune vool riigi rajal uut eluaset  otsida. Esimehed Aaspere ja Wihula wallast tahawad ivarõti teele minna. Ka Porkuni wallast  Väikse Maarja kihelkonnast on Väljarändamise lusti kuulda." Meie veame siin meel kord rändamise himustele meelde tuletama, et nad mitte kergel meelel ei rändaks. (Eesti Post.) Eakala kirjutab: „ uueks aastaks." Eesti süda ja Wene keel. Eesti mees ja Wene riigialam.  Eesti keel ja Wene keel. Eesti meel ja Wene maim käiwad Sakalas käes ja on meie töö alguselt otstarbeks olnud. Meile kästi Wõru kreiskoolis pool-euam Wenekeclt õpetada kui seimini, Rakwere kreiskoolis  tahetakse Wenekeclt õpetuskeeleks tõsta j. n. e. j. n. c. e. Tallinnast. Öösel csimise ja teise Jõulu püha Wshel näinud öövaht luhkentali uulitsas ühe Wiinapoc aknaluukde vahelt paksu suitsu wälja  tvlewat. Et öövahi kange kloppimise pääle seep vastu ei olla kastetud, siis purustanud ta ühe juure tulnud scltsisega poe aknaluugid maha, murduud klaasi ning tunginud sisse. Sääl olnud maja ja poe peremees purjus täis põrandal maas ja ta püksid põlenud tormates. Öövahid kustutanud  tule ära. veremche jalgade päält olnud nahk paigusii juda wcks põlenud. Warsti viidud mees kaige majaeie. ?änva maakonnast. Mõrtsukatöö. Üks mga-NarvameeS tulnud Piibi mõisa Koeru kihelkonda rõrsiaid vsima ja jäänud ühts kõrtsi õeks. Ta läinud õhtul välja jalutama. Süäl karanud tais mccji lema kallale, hoidnud ta suu kinni ja risiinnd raha ära. Mees olnud suurcü hädas kodu tagasi-saamisega. Risujad ei ole meel r.u.u.e v.' .ja nän.si. Teine paha lugu ftMr.ud  teisik kõrtsis. SNI on olnud üks rikas noor mees. si valla ametnik, kes kõrtsi teistega tüli otsinud. Kõrtsi ukse ees löönud ta teisele koguni veaga sissi Tciscd võtnud nõuks teda karistada.  ja ia saanud ka koledasti peksta, õiganud NrKs terme õs ja pidanud pärast tohtri alla minema.  O » setuS. Kurge mõisa ZlmblaS biMuud  raam nädali eest üks töömees M. Kristjan'sin  kecsto prsaZa tõrde. Teda tõmmatud kull rsNs smlja, aga krev praak oli ta smeti nii ära MasNvd, et vaene mccs 12 tvna» parast hinge heLS. Wenemaalt. Pccterbnrift. KeskAa s i a k oh t a annaivad  mitmed Wene lehed, nimelt aga „RuSsj" ja „Nomoje Wrcinja" nõu, et Wene maa peaks oma piirisid sääl meel kangcmase püüdma ajada. Mcrwi  Tnrkmenlased on endid Wene walitsuse alla heitnud, ja Wene piir ei olla Afganistani maa pealinnast Herat'ist enam kangemal kui Peeterburg Narmast. Nüüd olla tarwis, et üks sõjakäik Inglaste  wastu alustataks ja kui wõimalik Ees-Jndia Inglise walitsuse alt lahti tahetaks, nagu seda omal ajal Skobelew ka wõimalikuks ja tarwiliseks arwanud. Säälsed rahwad ei olla muidugi Inglise  walitsusega rahul ja igatsewad wäga, et Wene riik nende juurde tuleks. Tarwis olla üks kord Inglastele ütelda: „Meie Wcnelased oleme Kesk- Aasta isandad, ja kes meile sääl takistuseks ja risuks ees on, selle luiskame wupsti teelt ära." Kui seda wiisi Aasias mõit Wene kätte olla saanud,  siis olla ka kerge Konstantinoplit ja Bosporust  Wene wõimu alla wõtta, mis pea asi on. Pctcrburgist : Kuulukse, et raha-ministeriunn  poolt tahetakse uusi maksusid suurema bankade ja aksia-scltside pääle panna seda moodi, et nemad omast puhtast kasust kroonule 3 prosenti,  see on 3 rubla saja päält peawad maksma. Siis tahetakse meel kubermangude käest maksusid pärida, mis kubermangude walitsused jälle ümbrikute  ja suurema kauba-asutuste pääle wõüvad panna: aga ühe weikese osa neist maksudest möiwad  linnad ehk maakonnad eneste tarwiiiste toimetusteks  tagasi hoida. Raha ministerium loodab,  et kroonu sell musil pääle 4 miljoni rubla saab. Hiljuti on saadikud Pecterburis käinud luba palumas, tulewal suwel käsitöö wäljanäitust sääl ärapidada. Kuida kuulda, on nüüd see luba palujatele  juba kätte saadetud. Sachalmi saarelt teatab ajaleht WladiwoStok,  et wangid säält tihti troppide kaupa ära põgcncwat. Mõne nädala eest põgenenud 13 meest ühe korraga ära; nad saanud enesele ühe lootsiku, jõudnud sellega suurele maale ja teinud sääl palju kurja. Ainult mõned saadud meel kätte ja need poodud üles. Paar nädalat hiljem põgenenud sääl! samast saarelt jällegi hulk wangisi ära. Wäljamaalt. Prantsuse maalt. Sõjaminister Campenou on sääl ametist ära astunud ja tema asemele kindral Lewal saamid. Et Campenou ametist lahkus, tulla sest, et tema mitte ci tahtnud enam wäga Tonkini saata, aga mimstsrpresidenl Ferry nõuab 'oda, sest Fcrrp tahab Hiinlastele mida enam seda parem mööda vüksa anda. Sellest on siis näha, et sõda Hiinaga meel ammugi lõpmas st ole. Praegu tulewad sõnumid, et proua Clovis- HugucS kohtu poolest on süüst lahti mõistetud. See uaesterahwaS oli nimelt herra Morin'i rewolioriga  nõnda haannmud, et see mõne nädali päraü suri, sest et Mvrin oli temale hulga häbemata  toeiusekirjasid saatnud. Aga kohtu kulud peab vroua E lõvis- Hugr.es maksma. Itaaliast. Wiimakes Kardin,zaüde koosolekus on raapst wäga selle üle kaebanud, et Itaalia walitsus tema wabadusi igal poolel piirab, teda ka koguni enam kristlikku l-Kdnsi lollitada ei lase, mis wist selle paülc tähendab, et kord selle üle pilgati, kui tema kuninga Hellusekäiku kholcra hvsrÄsülcs, kiuste vLron üle lrmnbaia tahtis. Paapst tahendab wcel selle pöäle, et laps Jcsus - põgenemine labi oma Wacnlasle een päästnud sai, et tema oma õnnistegija tööd kcrva mats wõiks. Sellega on näha, et paapsti lahkumine Roomast nähtawat kuju saama hakkab. Juba räägitakse Salonikist ja räägitakse Konstantiuoplist, kuhu paapst minna tahta. See kõik näitab ka selle Katholiigi- Slawi Seltsiga sidemes seisma, millest Austrias jutt on. Egiptimaalt. Kaua aea pärast on kindral Gordon enesest jälle elu-märki annud. Üks käskjalg,  kes Oktobris Dongolast Khartumi linna saadetud sai, tuli 1. Januaril Körti linnal Niiluse  jõe ääre tagasi, kindral Wolseley juure ühe wäikese sedeliga, wacwait post-marka suurune, mille pääle Gordon tindiga need jõnad kirjutanud oli: Khartum all right. Dcc. 14. th. C. G. Gordon (Khartumi linnas kõik korra pääl.) Käskjalg leidis kindrali Gordonit heas meeles ja rõõmsas näuS: temal oli tubakat ja toidu-ivara rohkeste, suitsetas röömsaste ja ootas oma lahti püstja mäe tulekut. Ta oli ööd pääwaks teinud, sest püäwa läbi magab  ta, kuna ta öö acal wasimata ümber luusib, wahi soldatid ümberwahetab ning ennast waenlaste  pääle langemise wastuwalmistab. Igaühe oma kahe „palee" pääle on tema ühe suurctükki ülcS pannud; kohe pärast pääma tõusu astub ta katusele, waatab kiikiri läbi waenlaste seisu ja tugewust  ning paneb iga liikumist tähele. Tema kiri oli mist sellepärast ncnda maike, et teda häda korral ilma waewata oleks wõinud alla neelata. Keskjalg oli teda nööp-nöela suuruseks kokku rullinud  ja oma kuue aluse wahele pistnud. Kindral Wolseley arivab seda kirja õigeks ning on wist selle pääle nõuks wõtnud, läbi kõrbe Shendy linna masin oma terme mäega wälja minna. Inglismaalt. Londonis armutakse, et London-silla  lõhkujad Prantsusmaalt tulnud ja kohe pärast oma tegu tagasi reisinud on. Silla saiamaid  on mee all läbi maadatud ja leitud, et neil kahe jala laiused prand sees on; siiski arwatakse, et migadused ennast parandada tasemad. Melbourncst kirjutakse, et Australia koloniide  malitsus Saksamaa tallistuste wasta. Lõunamere  saarte pääl waielda tahab. Kapstadtist kirjutakse, et Talurüklasie salgud sõeariistadega piiri poole tungimad. Präsident on seda ära keelnud, aga seda ei ole tähele pandud. Mõnesugust. Saare Töuu ja Törwe Onu. Sõrme Suu eksam. Tõnu. Tere, tere. Sõrire Omi! oleme ometi jälle kokku juhtunud. Kuidas siis nüüd käsi ka käib? Onu. Tere isi ko! ole terme küsimast, lihab ikka ko nõnda kidu-widu tihkelt läbi. Tõnu. Mis see lähendabi „tihkelt läbi", on sull midagi takistust ette tulnud? Onu. Ei ko suuremat ühtid, kut sa isigi ko tead, meie halwa rahwa elu lihab ikka nõnda pinetamise wiisi edasi. Aga, mis ma ko pidin küsima, sull näitab täna ko nii iseäralik rõõmus nägu olewat, nagu oleks siin südames kõik pillid ja pasunad tuules, mis see ometi ko tähendab? eks räägi mälja! Tõnu. Mis see kurbtus siin ilmas paremat tähendab? Aga, kui ma otse tõtt ütlen, mull on praegu asja küll rõõmus olla, sest mind sai hiljaku  ühe uue vsaiaamise seltsi üles wõctud, see rõõm kipvitab mo südant kangcöte. Onu. Mis uus maiaamsie seliS iee siis on, kuhu bulla sa siis ko mid? Räägi! Tõnu. Mind sai ..Saarlasi jmw tuba" ühks liikmeks waStu mõstud. Onu: Oi, oi, oi, ??õi sind sai ks senna mõstu mõstud; on sääl siis isisi siikmid palju ks'