Sakala WiljuudiS, 11. Augustikuu päetual 1884. VII. aastakäik. Ilmub iga! laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimendnse adress: „ Sakala" toimendusele Wiliandis. Wene keeli: Li. Ll^oiii. vi. 'l>k^.i»iii>. „Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75, kop., postita 1 rubla 50 kop Wecrand aasta peale tellimisi waetu ei wõcta. Iga tellija, kes kiim ne lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutatie selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajalcht. Väljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts tänab feega kõiki auufaid maakonna kontserdi  toimetajaid, kooride juhatajaid, lauljaid  ja mängijaid awaliknlt ja teatab ühtlasi, et selle laulupiduga seltfi maja mõned sa ad rublad odawamaks saanud. Eesti Aleksandri-kooli asutajate ja abikomiteede  koosolek 23. Juulil 1884. Enam kui aasta on mööda läinud, mill enam meie elama priiuse mälestuse samba pärast nõuupidamisele  kokku ei ole tulla wõidud ja üleüldised nõuupidamised  sellepärast seisma pidiwad. Mõned abikomiteed ei teinud ka koguni sellest ajast saadik töödki, kuna aga töised abikomiteed seda agaramine ja ustnamine töötasiwad  ja minema aastaga enam raha kokku panniwad, kui kunagi enne. Kuberneri härra nõuudis asja seletatamiseks  iga abikomitee käest aru*) ja kogus sedawiisi nende tegewuse õigeks pildiks materiali, mis muidugi ka ülemasse kohta ette panna oliwad. Asja selgutadi seda wiifi, mis ka oma jagu aega tarwitas, künni nüid kõrge ministeeriumi otsus tuli. Waheajal rääkisiwad juba ajälehed,  et ülemate otsus nõnda saawat olema, et abikomiteefid  ära kautada, mis rahwast kartlikuks tegi, sest et meel suurt summa raha tarwis läheb, enne kui kool käima pandud wõib saada ja ainult abikomiteed need raha korjajad on. See raske ja rõhuw õhk sai aga suurel mõedul kergitatud, kui Tartus olema Eesti Aleksandri-kooli  asjatoimetuskond Juulikuu esimestel päewadel  iga abikomiteele kirjalikult teatas, et pealinnast saadud  sõnume järele 23. Juulil Aleksandri-kooli asutajate ja abikomiteede koosolek wist sisemiste asjade tallitaja ministeeriumi lubaga ära peetud saab ja milleks iga komitee wiiwitamata saadikut wolitaks. Enne mõeldud päewa anti Tartust ka meel iga komiteele selle tärmini kindlaks jäemist teada ja püiti ka lähedalt ja kaugelt saadikuid saata, sest et ministri härra otsust rahwaS põnewusega ootas. Kaua oodatud 23. Juulil olid ka E. A. kooli komiteede saadikud endid rohkeste Kirjameeste Seltsi majasse kogunud, kus poole päewa aegu Saarde abikomitee  saadik eanä. Hugu Tressner koosolekut algas. Tema seletas ministri härra otsuse siia jõudmisest ja teatas, et alles 18. Juulil kohaline politseimeister temale ammetlikud kirjad kätte annud. Ta ruttanud sedamaid pealinna, et ehk sealt koosoleku ärapidamise tärmini pitkendamist  saada, mis aga wõimalik ei olnud ja sellepärast  sedamaid stafetid ja telegrammid igale poole abi- *) Aru pidi antama: 1. Kus abikomitee on? 2. Mis nime kannab abikomitee? 3. Abikomitee president, kassahoidja, kirjutaja (nimi ja eluseisus)?  4. Kui suur on korjajate liikmete arw? 5. Kui palju aastamaksjaid  ja kui palju nemad aastas maksawad? 6. Miil aastal komitee alustatud?  7. Kui palju on komitee tänini raha korjanud ja peakomitee kätte aatnud? 8. Kas on seal kihelkonnas enne abikomiteed olnud, kes tõiseg a nd ühendanud wõi tööd lõpetanud? komiteedele ja endse 13. peakomitee liikmetele kätte saadetud.  Siis luges tema ammetliku ministri härra otsuse kirrja ette, kus Eesti rahwa Aleksandri-kooli segaduste seletamiseks tänasel päewal kooli asutajate, endise 13 peakomitee  liikmete ja abikomiteede saadikute koosolemist lubatakse ära pidada ja selle koosolekuile lõpeotsuse tegemist  usaldatakse: 1. Kas annete korjamiste peakomitee ja abikomiteed ärakautatud saakfiwad? 11. Kas kooli kassa mõnda riigiwalitsuse asutusse paigale panda oleks? 111. KaS kooSolejad ühte kommiSjoni ei walitakS, kes edasipidi Aleksandri-kooli asju ajab ja selle eest hoolt kannab, et peawõimalikult Eesti-rahwa ülem kool elusse wõiks saada? ' , Kubernerile on eeskirja järele koosolekust määratud otsused protokolli ärakirjaga teatada, mis sealt ministeeriumi  edasi saadetud saamad. Selle peale seletas professor J. Köler omalt poolt, et Eesti rahwa kooli asutamist wiimastel aastatel kahjustamast  takistatud ja pealegi meel kõrgemal kohal annete korjamiste komiteede peale kaebatud, nõnda et juba nõuu olnud, neid ära kautada. Tema on abikomiteede eest kostnud, sest et meel kooli heaks raha tarwis ja muul wiisil korralikult wõimalik raha korjata ei ole. Armuline  riigiwalitsus on siis ka tema seletusi tähelpannud ja tänaseks päewaks koosolekut lubanud, milleläbi meil jällegi wõimalik on oma sülelapse ja priiuse-mälestuse samba ehituse eest hoolt kanda ja nõuupidada. Ta lõpetas  riigiwa litsust selle uue armu awalduse eest alandlikult  Aleksandri-kooli asutajate nimel tänades. Koosolejad  oliwad nende sõnade läbi nähtawalt liigutatud ja tõuusiwad istmetelt üles ning laulsiwad suure Vaimustusega  kolm korda Keisri-laulu ega ei tahtnud peale seda hurraa hüidmised lõppeda. Woliniku G. Daniel'i ettepanemise peale laulsiwad koosolejad prof. Köler'ile mitu korda „Ta elagu". Wolikirjade läbiwaatamine, mis selle peale ettewõeti, tarwitas kaua aega. Tori abikomitee, kellele juba minewal  peakoosolekul healeõigust ei antud, sest et ta oma tegewust oli lõpetanud ja kõik raamatudki ära saatnud, oli uueste ka selle koosolekuile Grenzsteini saadikuks wolitanud, mis aga koosolek eelnimetatud põhjusel tüh jaks tunnistas. Pillistwere abikomitee oli kaks saadikut saatnud, kuna aga ministeeriumi eeskirjas ainult üht lubatud oli ja sellepärast ka töine äraminema pidi. Türi abikomitee saadikuks kinnitati Lõwi, aga anti ühelhvobil  ka töiselt poolt wolitatud wolinikule healeõigus, sest et see komitee lahku heitnud. Põltsamaa abikomitee oli Wares't wolitanud, kellele ka abikomitee president ja kassahoidja wolikirja wälja oliwad annud. Selle wasta oli aga abikomitee kirjutaja ja paar liht liiget omalt poolt Pillistwere abikomiteed wolitanud, midas koosolek tühjaks tunnistas. Kokku oliwad 89 ahikomiteed omad wolinikud koosolekule saatnud. Ministeeriumist kooli asutajateks arwatud 20 meest, kes 31. Märtsil 1871 a. Balti kindral-kubernerile palwekirja  sisse andsiwad ja kellest koosolekust 14 osawõtfiwad on järgmised: P. Ainson, J. Kandsi, J. Raudsepp, H. Henno, M. Jakobson, J. Paulson, H. Nurk Tallinnamaalt,  Jüri Lellep Wana-Wõidust, J. Ainson, P. Hendrikson,  J. Pill, J. Ritso, J. Wühner Läänemaal, A. Paulson koolm., J. Pulleritz, (Jaak Kibe ja A. Aadamson  surnud), J. Kihno Saarde köster, H. Lill Muri peremees ja F. Palzar kroonu metsahoidja Holstrest. Peakomitee liikmed olid: prof. Köler, õp. Hurt, J. W. Jannsen, J. Kapp, J. Tammann, J. Wühner, H. Wühner, H. Henno ja wälja astunud liige õpetaja Eisenschmidt. Wolikirjade järele, mis koosolek läbikatsumisel õige leidis olewat, olid kokku 112 healeõiguselist saadikut osa wõtmas ja walitesiwad need ühel healel ennä. Hugu Treffner'i koosoleku juhatajaks ja kooliõpetaja Kurrik'u protokolli kirjutajaks. Sellega astus koosolek ministeeriumi eeskirjas määratud  otsuste andmisele ja hakkas läbirääkimine. Professori  härra Köler seletas, et segaduste ja tüli lõpetamiseks, mis meie kooli rahakorjamise asjus tekkinud, tarwis läheb peakomiteed kautada. Tema on ministeeriumis kuulnud, et senniajane komiteede tallitus, nagu maja ostmine j. n. e. seaduse wasta on, sest et komiteedel muu asjaga tegemist ei ole, kui oga rahakorjamisega. Sellega on siis komiteed  omast teest kõrwale läinud ja segadust teinud. Et aga töisel wiisil kudagi wõimalik ei ole raha korjata, mis ommetegi weel küllalt koolile tarwis läheb, seeparast piawad küll esiotsa abikomiteed elusse jäetama. Õpetaja Eisenschmidt arwas, et koosolek üksikult pea- ja abikomiteede  üle otsust annaks, mis ka kõikide poolt heaks kiideti.  Esiteks tegi koosolek otsuse, et abikomiteed alal jätta, sest et muidu kuidagi korralikult rahakorjamist wõimalik toimetada ei ole; selle otsuse waSta oliwad ainult kaks healt, õpetajad Hurt ja Eisenschmidt. Peakomitee  kohta tehti otsuseks, et peakomitee ära kaub, sest et ministeeriumi küsimiste kolmandama punkti järele walitaw komisjon senniaegsed peakomitee tallitused oma peale wõtta wõib. Peakomitee kautamise wasta oliwad: õp. Hurt ja Eisenschmidt, Kapp, Grenzstein, J. W. Jannsen'i wolinik vr. E. Jannsen, proua vr. Rosenthal, M. Jakobson, Sütt, Rose, Soo, Dr. Hermann, Nigol, Kuus, kirjutaja Eisenschmidt ja Riemann. Ministeeriumi töise küsimise kohta tehti ühel healel otsuseks, et Aleksandri-kooli rahakassa riigi asutusse paigale panna ja kui wõimalik Tartu renteisse. Sellega oleks koolikassa kadumise eest kindel ja julge. Asi saab muidugi nõnda seisma, et paberid intressi kannawad; selle tarwis ei arwatud üksi riigipaberid nõuutada, waid ka muid kindlaid paberid, mis kasu toomad. Kolmandama ministeeriumi küsimise kohta tehti otsuseks, et üks kommisjon walitada ja nimelt 25 liikmest,  kes edespidi kooli asju ajab Kui peale pitkemat läbirääkimist komisjoni liikmete sedelitega walimine ka otsuseks oli tehtud, pandis asutaja ja peakomitee liige H. Henno 25 walitetawat kanditaati koosolekule ette, mis koosolejad 14 asutajat oma keskel määranud olid. Peale seda saiwad weel 25 kanditaati nimetatud ja kõik tahwli peale üleskirjutatud. Pros. Köler rääkis enne —AeAiinift zcr - Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Wõrns: Vielrose- Malgas: Rudolf; Paide>: Seidelberg; Peeterburgis: K. Leopas, Leuenm npoen. X? 30 ja N. Mattissen, Ileuei.iü npoen., Nveia, X» 28/21. Wiljandis: F. Feldt.