konna kopikaga läbi, ehk annab ajakirjanduse  eest mõned rublad ära, mille läbi ta iga nädala seda saab, mille järele ta waim kiheleb; on aasta möödas, siis on tal hea osa määritud ja kurseltatud ajalehti  järel, kui ta neid kaotanud, ehk kaupmehele  äramüüuud ei ole, mis hiljem temale ka ta järeltulijatele wähe tähtjad ja kasulikud  on. Eestlaste hulgas oleks kirjutuse kasuks uus mõte päewa äratada, nimelt mida arwurikkam ja tuumakam kellegi kodune kirjawara on; mida rohkem keegi raamatuid oStab, seda rohkem kiitust ja anu on ta ära teeninud. Saadetagu meile siis sarnatsid teateid, kui palju kuskil  kihelkondaS keegi aastas raamatuid on ostnud ja kui suure hinnaline ja arwurikas  kellegi mehe raamatu kogu on. Jaanist. Angerjas kaewus. KeinaSte laidus Matsi talu kaemust leitud küünlakuu lõpul wiie naelane angerjas. Teatakse tõendada, et see kuidagid muud musi senna ei saanud, kui maa põhjast mee soont mööda- Kaew on 280 sülda merest kaugel ja merest tulla sellesse suur weesoon, mille läbi enne sagedasti, iseäranis  kui mered tõusnud on, kala poegi ja kakandid kaewusse tulnud. Muhus teadwad manad inimesed kõneleda,  et arwata saja aasta eest üks ani Wahtna hallika soont mööda kolm wcrsta kaugele Iga küla kaewusse läinud. Ani olnud meel elus kuid ehmed olnud kitsal teel ära kulunud. Hiiumaalt. Kärdla malla karboni wahtmeister  lasknud ennast 26. Webruaril omas tuas püstoliga surnuks. Ta olla enne seda üht noort soldatit nii rängaSte peksnud, et see ära surnud, ja mist nuhtlust kartes, on ta oma elule otsa teinud. Pärnumaalt. Ülewaataja kohus on wallawalitsustele  ette kirjutanud, selle eest hoolt kanda, et kui shandarmid lahtiste passidega oma aineti liste sõitude pääl korterit ja küüthobusid nõuau.  Wiljandist teatab kohane Saksa leht, et Mil üks hobune teise püssiga wigaseks lasknud. Õnnetus sündinud järgmiselt: Uks maamees  sõitnud linna ja wõtnud, et kurjategijate pärast julgem.oleks, laetud püssi kaasa, mille ta linna jõudes saani heinte alla pistnud. Saani xäklt heinu süües puutunud aga üks teine hobune püssi nõnda, et see lahti läinud ja saani ceS olemat hobust nii raskcste haawanud, et temast enam elulooma ci saanud, mikspärast omanik ta ära surmanud. Aruldane õnnetus ! Tartust. Ilma armuta ou mägew surm Tartu linnast ühe tubli mehe elu, kes osaw ja tugew omas töös, kindel, jõukas ja mehine igas omas ette mõttes oli, ärakustutanud. Härra Dr. phil. Emil Matticscn, kes ju 25 aastad Tartu Saksakeele ajalehe Nimetaja, suure trüikikoja  omanik ja Tartu liuna kauba bürgermeister oli, surn kesk uädali 9. Märtsil õhta kell pikka raske haiguse järele. Temaga kautab Tartu linu ühe oma kõige tublimatest poegadest. Dr. Emil Matliescn sündis 24. Augustil 18S4 aastal Tartus. Oma kooli hariduse sai tema T. gymnasiumis  1845—1854 aastal; tuderis siis Tartus, pärast wäljamaal Berlinis ja Leiptsigis, kus wlimase kõrge kooli päkl tema oma doktori eksami tegi. Sääit tuli ta oma isamaale tagasi ja on sest ajast saadik Tartus oma rohke ajalehe toimetuse ja trükkikoja juhatuse tööde kõrwas,  ka mitu tähtsad linna ametid kandnud ja nende ülesandeid osowusega ära õiendanud, seepärast  jääb tema määlestus tähtjaks. Riiast. Paastukuu 10. p. saiwad Liimimaa hoomt kohtus kaebamised S. Luttcruseusuliste õpetajate wastu järele kuulatud. Laudhoni õp. Vogeli üle oli kaebatnd, ta olla üht tütarlast Olga Fuchs kutsunud Wene usust Lutteruse usku tulema. Õp. Vogel tunnistas, et ta seda tütarlast koguniste  ei olla kutsunud, waid et tema ise ja tema ema kaugcste tema pääle on käinud, et ta teda leeri ja lauale wõtaks, ja rviimaks oli ta nende palwed täitnud. Sedasama tunnistasid ka Olga Fuchs ja tema ema. Siis kaebas meel Wene usu preester, õp. Vogel olla ühe Wene usu naisele Ilse Kalniug ette rääkinud, et ta peaks Lutteruse usku heitma, siis wõida ta omast mehest lahutatud saada. Ilse Kalniug tunnistas kohtu ees, ta olla küll õp. Vogeli juures käinud ja küsinud, kaS ta ei wõiks omast mehest lahutud saada Lutteruse usku heitmisest et olla aga sugugi juttu olnud. Hoowi kohus mõistis õpetaja V o g e l't s ü ü st lahti. Õpetaja Reinberg ja õpetaja Berg, kelle pääle kaebdus oli tõstetud,  et nemad olla kumbgi ühe paari laulatanud, kellest teine pruutrahwaS Wene usku on olnud, sciiwad ka süü st lahti mõistet ud. Pruust Dolli kohta Wiljandist ja õpet. Suute kohta tegi hoowikohus otsuseks, et esimese kohtuasi enne Pärnu, ja teise kohtuasi Wõmni maakohtudes saaks järele kuulatud. Klmramanlt. Nagu teada, on Saksa praeguse  keisrite Friedrichile mitmelt poolt haiguse parandamiseks abi pakutud. „Latw- Am, teatab, et üks Knnramaa Lätlane nimega Martin BrnnowSki  Jllnksti maakonnast Asari wallast nimetud toimetust palunud, temale nõuks olla keisri Friedrichi parandajaks saada. Kui haigus tõeste mähi tõbi olla, lubada ta oma rohtudega seda warsti terweks teha. Kuuramaa kindraisupcrdent on kõige mõisa ja wallawalitsustele kirjasid saatnud, et nad peaksiwad  Jüripncwasid toimetusi mitte Jüripäewal, pärast Ülestõusmise püha toimetama. Kempeuist kirjutakse „Deenas Lapale" järgmiselt: Mõne aasta eest saadeti sepp J. Loose lukulöhkumiss pärast Siberisse - nüüd tuli ta siia oma kodukohta jälle tagasi. Paale selle kui ta määratud aja mangi roodus ära oli olnud, saadeti ta ühte saatekonnasse, kes ühe kõrgema ametniku juhatusel Jda-Sibcri maa randa uurinud. Suur torm lõhkus laewa ära ja L. ujus kahe seltsilisega laewa tüki pääl kangele merele, kust neid cuue nälja surma Ameerika laewamehed leidsiwad ja enestega ühes Ameerika maale ühte rannalinua haigemajasse wiisiwad. Pääle selle kui Lätlane Loose terweks oli saanud, auti talle luba seppapada asutada ja tööle hakata. Ehk tal Amerika rannal küll kaunis hea elukord oli, ci suutnud ta sääl mitte kauem kui kaks aastat elada; teda sundis imeline igatsus kodumaale minema. Läbi Põhja- Ameerika rändaies sai ta Lindenbergis jõukate Preislaötcga kokku, kellede juures ta pikemaks ajaks asupaika wõttii. Aga uuesti tundis ta kodu igatsust, ja rändas edasi kuni Inglismaale, kust ta rahapuuduse pärast mõni knu paigal pidi olema. Ja nüüd hiljuti jõudis ta Riiga ning sääit Liwimaad mööda edasi kuni oma kodukülasse sugulaste ja tnttawate juurde. Aga kaua ei kestnud  ta rõõm mitte. Kohaline kohus ivõttis ta mangi ja saatis Siberisse tagasi. Peeterburgis on 4. skp. riigi rahaministeriumi  hoones tcatmatal kombel tuli lahti pääsenud ja ühe tepartcmangu töötoa ära põletanud. Kuda „Herold" teatab, olla kahju umbes 2SYO rbl. Minema aasta lõpul teatasiwad Wenc ajalehed, et sõjamäe I. jauskoima kommandeerija kindral Barklai de Tolli kõigekõrgemalt kõma laituse on saanud. Nüüd toob Riia Weneusuliste kiriklik leht sõnumi, mille järele laitus nimelt sellepärast antud, et kindral Barklai  de Tolli, kes Luteri usku, oma poja lapsed Luteri usu järele on ristida lasknud, mis riigi seaduse järele mitte ei oleks tohtinud sündida, sest et laste ema Wenc õigeusuline on. Peeterburgi ajaleht „Jnvalide" kuulutab: WäeteeniStuse edenemise kasuks saab „tuwi-post" esiotsa provwi wiisil sisse seatud. „Tuwi-post" on kasulik nende wäc jauskondadele, mis ivaenlaStest  on sisse piiratud; nad wõiwad oma tuwidega  wälise mäele teatada, kuda kindluses sõja moona ja teiste wastupaueku materjaliga lugu on, siis wõiwad teised, kui wõimalik, neile kohalist abi tuua. Lõuna Wenemaa kubermangudest teatab „NowostiSääl on mitu suurt wiina wabriku peremeest ühe wiina põletamise seltsi põhjendanud ja tema põhjuskirjad rahaministeeriumisse läbikatsumiseks  ja kinnitamiseks sisse saatnud. Tähendatud  seltsi eesmärk on, wiina põletamise kunsti wõimalikult kõrgendada ja parandada püüda. Nemad tahta ühte peapõletamise kohta nõnda sisse seadida, et sääl kõiksugused proowid wõiwad põletamise  kohta läbi katsutud saada, ning kui siis seesuguse provwi katsete läbi midagi paremat uudist on leitud, seda uudist kohe oma wiina wabrikutes üles wõtta. Wissiste saab raha minister  seesuguse seltsi põhjuskirju lahke meelega kinnitama.  Wäljamaalt. Saksamaalt. Uus Saksa keiser Friedrich 111. on küünlal. 29. p. „Riigi teatajas" järgmise kuulutuse awaldanud. Minu rahwale! Oma kuulsusrikkast elust on keiser lahkunud. Minu armastatud isaga, keda mina ja mu kuninglik maja taga nutab ja kõige sügawamas walus leinab, kaotas Preisimaa truu rahwas oma kuulsusega kroonitud kuninga. Saksa rahwas oma ühenduse põhjendaja, uuesti sündinud  riik esimese Saksa keisri! Tema kallis nimi jääb Mdawalt Saksa isamaa suurusega ühte, mille uuesti põhjendus Preisi rahwa ja würstide raske töö kõige kaunimaks palgaks on. Kuna kuningas Wilhelm ära wäsimata isamaa-isaliku hoolekandmisega Preisi sõjamäe tema tõsise kutse ladwale tõstis, pani ta oma juhatuse all wõidetud Saksa sõjariistade mölludele kindla põhja, millest rahwale ühendus wälja kaswas. Sellega mõis ta riigi niisuguse lugemuse sisse aidata, nagu iga Sakslase süda seda ammugi oli igatsenud, aga mille kättesaamiseks tal lootustki polnud. Ja mis ta suure ohwritega oma rahwale oli oli tal wõimalik oma walitsuse aastate seesHWa tööga kinnitada ja õnnistusrikkalt edendada. Oma enese jõun pääle julge olles seisab Saksamaa kõikide riikide ees anu sees ja ihaldab ainult oma wõidetud suurust kinni pidada ja ülendada. Et see nii on, selle eest peame keiser Wilhelmile tema mankumata kohusetruuduse ja wäsimata töö eest isamaa heaks tänu andma. Kõik õigused ja kohused on nüüd Minu pääle langenud, mis Minu maja krooniga ühendatud on, ja mida Ma selles ajas, mis Jumala tahtmise järele Minule on antud, truuiste täita ette wõtan. Oma suurt ülesannet alati südames kandes, saab Minu püüdmine  olema, seda tööd sel mõttel edasi saata, mil mõttel ta aluStnd sai: Saksamaad üheks rahupaigaks teha ja ühenduse riikidega ühes meeles Saksamaa kasuks tööd teha. Oma truule rahwale, kes aasta sadade kaupa häil kui ka raskeil  päiwil Minu maja poole on hoidnud, toon Ma oma muutmata ustawust ; sest Ma usun kindlaste,  et kui würst ja rahwas käsi käes kälwad Minu krooni kui ka maa hea käekäik igal ajal kindla põhja pääl on, mille walitsusele Ma nüüd kutsutud olen ja kellele Ma tõutan, õiglane ning õnnes ning õnnetuses truu kuningas olla. Jumal andku Mulle oma õnnistust ja jõudu selle töö tarwis, milleks minu elu sest saadik pühandatud on. Friedrich 111. Prantsusemaait on lord jälle weidraid sõnumeid  kuulda. Sääl olid wiimati mõningad parlamenti liikmed walida. Walimise juures