Tallinna Sõber M A. W»-« oaSla»!', Taklianas. Zl. Lehe-kuu pmwal IBBZ. Klessidne aealeht Etstirghwgle «aal ja liknades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindsor»'! pSriake trkkimajaS: GWMS L rubla, 40 kop. psol-aaStaS ......... 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: sMa» g rubla --- pool»aastas - > - i rubla 70 kop. Kuututused maksavad iga rea eyk selle aseme pealt s Kop. Tellimised wvetakse wasta: Palli,mas: Lwdsors'ipäriate trüklmazas. Ueleröurgis: J. S. Scelandt, Ovnusporeui M 54. Kartus: ZS. Zuli. - Aakweres: L. Wattly. H»aides: A. Seidekõerg. Kaplakus: H. Kollöerg. Mulas -A. AüttnerN poodis. Wlljandis: G. J. Aarow'i raamatupood. Kunresaares: W. Lange.—Maak: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichh oru. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baliiski (Baltischport Lu^riücrik-lloiirr..) ümekaarc elik Saaremaa asjust. - Omalt maalt.' TalMmast - KSigekõrgemast autud auutähed - Märt RegMer» PSllad ja heinamaad. - Üks WuS «Suu. - H >Uud jutud ja '«MaseP asjad. Tartust! Tuieiahju. - Kroonimise pidu. - Nurjatumad kärad. - Peterlmrgist! Kõigekõrgeutal seadinistd ja käekirjad. - Armu, üsk. ErausuliSte õiguste laiendamine. - Kroonimist pidu. - Tnle- kahju. Mos'wast - Kroonimise Pühad. Wmshawist: Kindral Albedinski P. - - Orelist: Paha äpardus,  Simseropolist!  Rohutirtsu pesad. -- Pnuwili. Saratowist: Suur kala. Bogorodiskist: Ilmad. Tulekahjud. Loomalad:, Kobrljakist : i Jmctegew pühakuju. Rostvwist - Zuudijaht. Wõcralt maalt! Salsamaalt. yramfusmaalt. Inglismaalt. Rumeeniast. Konstantmoplist. Kiriku teadused. Kuresaare ehk Saaremaa asjast. V. Teine suur eksitus oleks see, kui taluperemehed arwaksiwad  ehk päriksiwad. et krunditamlsega kõik talukohad ühes WakondüS wõiksiwad ühesuguseks tehtud saada, ehk et need koguni ühesuguseks tehtud saama pealsiwad. Ja üks maamõetja,  kes ise sellest wanameeltsest mõttest peasüüd ei ole, ehk keS üht seesugust pärimist täita tahaks, see rikuks krunditamise  Plaani täitsa ära ja paneks köit selle edeuduse ja talurahwa põllutöö üleSöttsemtse jaädawalt kammitsasse, mida klttüditamisest loodetakse. Krunditamise läbi ei taheta mitte ühe walla, ühe külakonua  ehk ühe kogukonna maid nagu osast ühetasa walla, küla eh? koguduse liikete kätte jägada, waid tahetakse sellest talumaast, mis tänine kitsamates ehk laiemate? peenrateS üksiku kohapidajate käes oli, talukohtasi ehk talu - mõisasi asutada. Reed talukohad ehk talu m otsad peawad »II palju kui iialgi wõimalik, uenda piiratud ja korraldatud olema, et «endest igaüks kui iseloom elada, edeneda ja kosuda wvib, ilma et põllutöö ja majapidamise takistamise juures kuidagi üht teist talukohta tülitada tarwlS  läheks. ÜkS koht ei pea teist tülitama ega takistama, üks koht ei pea teisest tülitatud ega takistatud saama. Igal kohal peawad omad maad woimalikult käepärast olema. See on iga maakoha, nimelt põllutöö koha esimene ja ülem tarwitus. Kehwamad maad, mis peremehe käe all on, wõiwad mõistliku töö ja wästmata hoolekandmise mõnul  heaks maaks tehtud saada; kõige paremad maad lähemad  hukka, kui nemad liiga kaugel on, ehk kui teed nende peale mitte igatahes takistamata ja lahti ei ole. Waalame  meie külade peale, mis põldude keSkel seisawad. siis leiame meie euamist ikka, et hea maa nagu rõngas ümber küla käib, eemal kehwamakS läheb ja wiimasteS otsades sagedast enam tööd ja waewa ära et tasu. Suuremalt jäult et tule see koguni mitte sellest, et küla ligidal maa looduse poolest parem on, waid see tuleb sellest, et maad küla ligidal peremeeste käe all on, et kesa aeal kari euamist  küla ligidal puhkab, et sõnniku wedamtse juures igast koormast midagi tee peal mis üle põlde käib, ikka natuke  maha pudeneb, et küla ligidal põllud ikka paremini ja hoolsamini haritud saawad, ja et ka juba elumajadest ja lautadest wälja woolaw õhk mitmesuguste aurudega täidetud  on, miS maha langedes ja ennast mullaga ühendateS,  maad rohkem rammukamad, kui arwatakse, rohkem ka, kui sagedast sõnnik rammutab. See wägi, mis sõnniku seeS on ja maad kõige kangemast rammutab ehk toimetele kõige rohkemat toitu annab, fee ei ole koguni mitte üks kõma 'või kindel asi; see ei ole see natuke mulda, mis mädanenud sõnnikust üle jääb, waid see ou a m moutak, ÜkS lõhkaw aur. See on see, mis sõnnikule oma isewiifi haisu annab. Niipea kui see hais sõnnikust ära lahkunud on, siis on ka sõnniku suurem wägi otsaS on ära hinganud ehk ära põlenud" kuida maarahwas seda nimetab. Külade ehitamise juures ei ole mitte esimeses joones selle peale waadatud, et külad hea maa peale ehitatud saiwad, waid selle peale, et eluhooned sündsa elupaiga peal seisakflwad.  Pudenenud sõnnik, jalge ja rataste külge jäänud rammudega täidetud muld, kõige rohkem aga elumajadest ja lautadest wälja õhkawad aurud ja gaasid on, aga lähemaid  maid aegade kätkuS wägewast rammutanud ja heak» teinud. Weel rohkem kui lähedate põldude peal, nähakse aurude wäge lähedate rohumaade peal. Saakfiwad ühe koha hooned ka kõige kehwama maa peale ehitatud, mõne aaSta pärast katab wägew, lopsakas roht õuet ja lähemaid kopleid. Aurud ja gaasid ehk õhud, on maid rohkem rammutanud,  kui ükski sõnnik seda teha suudab. See on ka ÜkS neist snmeist kasudest, mis talukohtade krundttamisest ja külade laiali ehitamisest tuleb. Kuna kokku ehitatud külades rammutawad õhud teede ja tallatud õuede tallermaade peale langemad ja nenda ilma kasuta kauwad, ehk ka sagedast koguni üleliiga ühe weikema pinna peale langemad ja maapinda üleliialise kulusega täidawad, jägawad need ennast üksikute kohtade ümberkaudu tarwiliseS tasaduseõ, ja need toomad ka sellele enesele kasu, kelle omad nemad on. Aegamööda saab sedawiisi iga üksikult ehitatud koha ümber üks rammuga täidetud maapinna  rõngaS sigima. See rõngas saab aga üksikute pere kohta laiem olema, kui see terme külade kohta on, sest üksikutel kohtadel ei ole nii kaugeid maid, kui kalade! ou, kuhu rammutaw õhk iialgi ei ulata. Mida laiemale külakondade üksikud kohad siis weetud, küladest wälja ehitatud saawad, seda varem see tulewate põlwede kohta on. Ja see suur ja tähtjas kasu tuleb rohkem ehk wähem ka juba selle põlwe enese katte, kes wälja ehitamise ja nne korraldamise kulu ja koormat kandma ja waewa nägema peab. Ja kni see ka mitte nenda ei oleks, kuida fee ometigi nenda on, siis ei tohi meie, ei tohi selle põlwe mõisnikud ega tohi selle põlwe talumehed unustada, et Jumala nõuu tulema põlwede tulu nende kätte usaldanud on. Nemad peawad tulema põlwede eluõnne  külwama, nagu nemad nii mitmes tükkis endiste põlwede külwift rohkem leikamad, kui igapaäwased inimesed aimawad, kellele igapääwased tööd ja ta litused sügawamakS  järelmõtlemiseks aega ei anna. Suurel maal on talukohtade krunditamise jnureS sagedast  selles eksitud, et suurematesse küladesse üleliiga kohtast  paigale jääti. Mõisnikud kartsiwad 'väljaehitamise kulust, talumehed kartsiwad 'väljaehitamise waewa ja koormat,  tahlsiwad ka üleliiga igaüks parematest maadest osa saada. Kulu ja waewa kartmine, sitkus ja kadedus on mõnda krunditamise plaani takistanud ja rikkunud. Ka oli see tähtjaS töö ja tallitus weel uus ja nägemata, oli tundmata ja teadmata asi. Waft pärast, kui ära nähti, kuida mõistlikult wälja ehitatud kohad kosusiwad ja kange mõnuga teiste ette jõudsiwad, mast siis kargasiwad silmad lahti, aga siis oli eksituse parandamine hiljaks jäänud. Kulud oliwad kantud need aeglised kahjud oliwad kantud, mis esiteks igast krunbitamisest sigiwad; neid uneste kanda ei olnud kellegi! himu. sagedast ei olnud selleks ka enam jõudu, ja sagedast oliwad mitmed kohad juba ära müüdud; uued omanikud ei lasknud ennast enam tülitada. Meie soowiksime, et Saaremaa mitme eksituse eest kaitsetud saaks, mis suurel maal selles esiteks weel tundmata ja teadmata töös juhtuma pidiwad. Meie ütleme mata ja teadmata töös", sest seda ei ole kusagil mujal, ei Wenemaal, ei ka wöeral maal enne tehtud, waid Eestimaal ja Liiwimaal aina üksi Kuuramaal oliwad juba enne üksikud kohad. Meie loodame, et tulewad põlwed  seda suurt tööd ja hoolekandmist ära tundma saawad, mis talukohtade krunditamisega talurahwa kosuwa elupõlwe heaks tehtud sai. Meie loodame ka, et tulewad põlwed nende meeste ja seisuste wasta tänulikumad olema saawad, keS selleks kõiki oma 'vaimujõudu tarwitastwad ja oma raha kulutasiwad. Jäädawa tähtedega peaks EeSti talurahwa?  nende meeSte nimest oma mäleõtuseSse kirjutama, keS waewast, tülist ja kulust, sagedast ka kiusamisest ja sõimamisest hoolimata, seda korraldamist algasiwad ja seda tööd korda saatfiwad. Kui Saaremaal talukohtade krunditamine Jumala abiga algab, siis jäiku mõisaherrad kõiki sitkust kõrwale, talumehed  jätku kõiki waewa kartmist ja kõiki kadedust kõrwale. Mõlemad pangu aga omad korwad lukku nende ,rahwameeste" kiusamiste ja ärritamiSte wasta, kelle amet tülikihutamine on, kes maarahwa elupõlwe kosutamast põhjusest ühtigi ei tea, kes ühtigi näinud ja teinud ei ole, waid kõiki oma tarkust omast tindipotist, sagedast paraku koguni omast kihwitisest tindipotist wõtawad. Seesuguste türklastega oli juba suurel maal krunditamise juures palju tegemist. Sel aeal ei olnud neid aga weel nii üleliiga palju kui uüüd; sel aeal ei olnud nemad weel nii jultunud  kui nüüd, ja sel aeal ei raisatud weel niipalju trükimusta  lehtede jäuks, kes põllutöö asjus ja rahwaelu aSjus nii rumalad ou, nagu näituseks „Walgus" ja „Wirulane", kes muud teha ei oska, kui üksi aga kadedust kõlistada ja wihawaeuu leegiks lõõtsutava. Oli meil juba suurel maal talukohtade krunditamise ja korraldamise juures nii palju rahwa ebasõbrade kõrwasosistamise wasta woidelda, sai nende tittitamisle läbi mõni tulus plaan rikutud ja mõni meeS oma koha pealt nihutatud ja wälja tungitatud, kuida peab asi nüüd minema, kus nemad suure trummiga ja kella kõlinaga oma kihwtt rahwa sekka külwawad! Raud riiet peawad mõisaherrad oma südame ümber panema,  et kiustlikult tõstetud tülid neid ei eksita ega wäsita. Raud riiet peawad taluperemehed oma südame ümber panema,  et ebasõbrad kadedust nende südamesse ei külwa ja suureks ei kas mata. Ühesuguseks headuse poolest, ühesuguseks suuruse poolest ei wõi krunditatud talukohad mitte tehtud saada. Kadeduseta  peab mõni peremees pealt waatama, kuida tuntud parem maa tema naabri kätte langeb, kelle ma ad wana paiga peale seisma jääwad, kuna tema oma elumajaga ja hoonetega kehwama maa peale taganema peab, ja weel kõiki ehitamise tüli ja waewa kandma peab, mida temale täitsa tasuda iialgi wõimalik ci ole. Aga sadade näituste põhjusel wõime meie temale kinnitada, et temal edaspidi selle kehwama maa peal ometigi lahkem elnpõlw olema saab kui enne, kus tema külas elas, kus temal paremast maast niisamati oma osa oli, nagu igal teisel. Ja tema uued maad saawad tema uue elupaiga ümber nende rammude  läbi ikka kõrgemale headusele tõusma, mida meie ülemal tähendasime. Wana paiga peale jäänud kohtade ligemad maad saawad aga aegamööda sellest ülijõust muist kantama, mida nemad kõige endise suure küla õhust oma sisse imesiwad, kui pere pere kõrwa ehitatud oli. Wi makS saab paigale jäänud kohtade ja wälja ehitatud kohtade maade headus üksteise sarnatseks nihkuma, ja üksi sellel saab lahkem ja parem elu olema, kelle koht lahkemate piirete  sees seisab, ja seda saawad euamist ikka wälja ehitatud  kohad olema. Sellega ei taha meie koguni mitte ütelda, et maa ja maa wahel mitte looduse poolest wahet ei ole, mida kõik peremehe hoolsus ja mõistuS tasutava ei suuda. Ja kui seda ka tasutava wõimalik oleks, siis tarwitab ikka kehwama loodusega maa rohkem tööd, rohkem hoolekandmist ja rohkem  kulu, mis kohtade krunditamise ja hinda arwamise juures niipalju tähele panna on, et need peremehed oma suurema töö ja hoolekandmise, ja oma suurema kulude eest odawama rendi eht odawama ostuhinna läbi tasumist saamad.  kelle maad looduse poolest kehwamad on. Ja ka need eratööd ja kahjud, mis wäljaehitatud kohtade peremeestele  sigiwad, kuuni hooned ja aiad ja õuemaad ehitatud  ja korraldatud, ja kuuni lahjad põllud ehk koguni uued põllud korralise järje peale nihkuwad, ka need peawad wötmalikult ära takseerilud ja möisaherra poolest tasutud