mis maa seadus küll karistada ähvardab, jääb aga kõhtudel teadmatuks? Kas Teie, armuline kuningas, teate siis ise kõik, mis Teie riigis ülekohut  sünnib? Küll olete Teie suurewõimuline ja wägew ja palju on Teie käes; aga kas ulatab Teie käsi nii kaugele, et ta sala kurjategijad nende peiduurgastest välja tooks, nende male katted näo pealt maha kisuks ja neid nende tõsises olekus inimeste ette säeks? Ei, kõrge kuningas, nii kaugele  Teie käsi ialgi ei ulata, nii kaugele ka Teie kohtu mõistjate teadmine ei jõua tungida! Meie aga, kes meie mägestiku maa karistuse kohtu vanemad  oleme, meie tunneme ka neid kõige salajamaid  kurjetegusi meie silm tungib vaga näoliste  patuste kõige salajamate tegude juurde, meie toome need valge ette, ja kui meil ka mitte võimust  ega õigust ei ole, ihu ja elu nuhelda, siis litsume meie ometigi kurjategijale häbi märgi külge, meie säeme ta kui noomivaks näituseks töiste ette ja, uskuge mu juttu, armuline kuningas, meie kohus teeb sagedaste palju rohkem kasu kui need otsused, mis Teie kohtumõistjad maa seaduste järele Teie nimel teevad. Uskuge seda, kuningas, kellele meie elu kibedaks oleme teinud, sellest ei saa keegi enam Jumala vastu nurisedes ütlema: Maata, seal on need Jumala kartmatad, nad on õnnelikud maailmas ja saavad rikkaks, ja mõni elab veel terve eluaja kui õnnelik inimene ning sureb kui õiglane mees'/ Ei, kes meie käest karistuse märgi on saanud, sellest räägitakse nii nagu pühakiri ütleb: „Jumal paneb kurjad libeda maa peale ning tõukab nende jalad alt ära!" Surma vaikus valitses ümberringi, kui vanake oma pühaliku kõne lõpetas. Sügavas mõttes oli kuninga pää rinna najale vajunud, kuna kõikide karistuse kohtu vanemate silmad täis lootuse tuld tema poole pöördud oliwad. Siis andis ta hobuse seljast pääwanemale kätt, pigistas seda südamlikult ning ütles: „Teie olete üks auus mees, kes oma sõna mehelikult välja kõnelda oskab. Ma olen teilt küsinud, mis teie keiser Karlile oleksite vastanud. kui ta teie sekka oleks tulnud, ja ehk vahest oleks ka tema teie vastusega rahul olnud. Teil on õigus kuninga käsi ei ulata tõeste mitte nii kaugele, kui kaugele ta teda sirutada himustaks, et igalt poolt kõiki ülekohtu tegijaid kätte saada ja karistada, ja tema ei ole mitte kui Jumal, kes kõik teab, kelle näo järele ta küll loodnd piab olema. Aga minu sttid ei pia see ka mitte olema, et mu käsi nii lühike ja silm nii jõuetu on; kui keegi teie seast, teie auusad mägestiku maa mehed, ialgi minu ette astuks ja minu käest nõrkade õiguse tarvis vägevate ülekohtu vastu abi paluks, siis tahan ma alati teie palvet kuulda, oma kuningliku  sõna juures. Kes teie olete? Ma tahan omale teie nimed ülesse tähendada, et teie siis alati minu juurde peaseksite, kui teie mulle tõtt ja õigust kõnelema  tulete." „Kõrge kuningas," ütles päüwanem, „meie kohus on Teie kõhtude poolt suure karistuse ähwardamisega  ära keeletud meie oleme kõige kangema  wande läbi oma saladuse külge köidetud. Ei kellegile, ka Teile mitte, ei tohi meie oma nimest nimetada." „Teil on õigus," ütles kuningas, „teie teod on kirjutatud seaduste ees keeletud ma ei taha mitte, ma ei tohi mitte teada, mis teie teete ja toimetate. Mitte kui kuningas ei ole ma täna teie juttu kuulnud, maid mees mehe wastu oleme meie täna siin ükstõisega juttu ajanud, ja see kõik jääb jälle siiasammasse. Aga kui teie mõne palme wõi kaebtuse ehk tõe sõnaga minu juurde tulla tahate, siis nõudke minuga Alamäe keisri nimel kokku saada, ja nii tõeste kui Jumala taewas oma tähtedega meie pää kohal on ma kuulen teie palwet ja aitan, et õigus õitseda wõiks." „Jumal õnnistagu Teid, kõrge kuningas," ütles pääwanem, „selle sõna eest; meie kirjutame selle oma südamesse üles ja piame seda meeles! Paremat  ja ustawamat tõtt ei saa kuningas mitte mujalt enam kuulda, kui oma rahwa suust! See on kui selge mäehallikas, kust eluwesi wälja woolab, ja ehk meie küll palju wähem õpetatud oleme ja mitte nii kaugele ilmasse waadata ei oska, kui need isandad seal kõrgemal, kes Teie auujärje ümber seisawad, siis tunneme meie aga siiski ära, mis meie maale ja ka Teile waewa teeb, sest kuningas  ja rahwas, eks need ole ju üks liha ja meri mis ühele hea, on ka töisele meele pärast, ja kui meie rääkida tohiksime, siis " „Mis see on siis," küsis kuningas ergult, „mis Teie südame peal on? Rääkige ära, ehk wahest on Jumal just meid sellel tunnil ise kokku juhatanud." „Meie kuuleme igalt poolt." rääkis päämanem edasi, kuna töised tema ligimale kippusiwad ja silma kuninga pealt ära pöörmata ilma hinge tõmbamata kuulasiwad, „meie kuuleme, et ilmas kurjad mõtted  liikumas on et Prantslane Preisiga tüli otsib, ja meie kuuleme siit ja sealt heali, kes arwawad,  Teie, armuline kuningas, piate nüid seda parast aega tarwitama ja Preisile seda ülekohut nüid kätte tasuma, mis see nelja aasta eest meile tegi." „Ja siis?" hüidis kuningas; „teil on õigus, nii on praegu luod ja mis teie sellest arwate?" „Meie oleme selle poolest rumalad inimesed, armuline kuningas," rääkis pääwanem edasi, „meie ei tea ju midagi niisugusest ilma toimetamisest, ja meid täitis, Jumal teab, ehk põrgu waim ise selle kange wihaga nende wastu, et nad meid sellel korral  ära wõitsiwad ja meile nii suurt kahju tegiwad.  Aga, armuline kuningas, mikSpärast meie sellel korral siis Austriaga, kelle käest Baierlane ialgi midagi head ei ole saanud, ühte nõuusse heitsime? Ja nüid hakkab ometi Saksa weri meie soontes kihama, ja nüid Prantslastega ühte nõuusse heita ja Preislastele kätte tasuda see tuleb mulle ette, nagu piaksime kuradit paluma, maenlasele kätte maksma tulla; kätte maksta saaksime meie ehk küll, aga kaotaksime ka oma hinge ära. Ja ometi on kirjutatud: ,Issanda päralt on kätte maksmine/ Meie oleme oma isade käest neist kurjest aegadest ju küllalt kuulnud, mis Prantslased meie peale on saatnud, ehk nad küll kui sõbrad, kui male sõbrad siis meie juurde tuliwad ja meid mitmesuguste söötadega meelitasiwad; meie oleme ju ka kuulnud, kuidas nad meie maa poegi ühes enestega Wenemaa  lumehangedesse wedasiwad meie oleme ka kuulnud, kuidas Teie wanaisa, meie hea kuningas  Ludniig, kes südame ja meele poolest õige Baierlane oli, sellel korral rasket kurbtust südames kandis, et niisugune ühendus Welshidega tehtud oli, ja meie maa peale toodud häda ja häbi pärast haledust tundis. Nüid tahaksime meie Teid sellepärast  paluda, kõrge kuningas, tahame Teid südamest  paluda, ärge heitke mitte Prantslastega ühte nõuusse, ja mis Teil Preisi wastu südames on, seda jätke Jumala hoolde tema ei jäta Baierlast  mitte maha." Jälle seisis kuningas natuke aega sügamas mõttes. „Ja see on siis teie kõikide arrvamine?" küsis ta siis, kõikide otsa waadates. „See on meie kõikide arwamine!" sai ta kõikide  wanemate käest wastuseks. „Ma tänan teid!" ütles kuningas liigutatult. ..Kui Jumal kuningat tahab õnnistada, siis annab ta temale tema rahwa healt kuulda, sa õnn sellele kes seda healt mitte ühest kõrmast sisse sa töisest wälja ei lase minna! Jääge nüid kõik Jumalaga pidage seda silmapilku ja minu tõotust meeles!" Ta andis järgi mööda igale ühele kätt, pööris sus oma hobuse ümber ja sõitis pikkamesi sedasamma teed mööda tagasi, kust ta tulnud oli. ..Elagu armuline kuningas!" hüidis pääwa.ncm, ..elagu, elagu ja meel kord elagu!" Kõik töised hõiskasiwad ühes ning lasksiwao kuningat elada, nii et mäed wastu kajasiwad. Weel kord pööris kuningas teel ümber ning tänas käe näitamisega ja kadus siis puude marju ära. Warsi kuuldi suure tee pealt hobuste kabja müdinat, mis kanges kiiruses Partenkirgu poole kuuldi mincwat, Mrg wUd) 11. Tartu koolikonna rahwakoolide direktori  ja inspektorite alla tulewad kõik linna ja maa ettewalmistuse- (elementar-) koolid olgu nende nime mis taheS seadida, kust mitte ew.-Luteruse wõi mõne muu usu tunnistuse  koolid wälja ei jää nõndasammuti ka kõik kõrwalised koolid, kui ka need inimesed,  keS Tartu koolikonnas kõrwalisi tundisi annawad ehk kodukooli piawad; selle juures piawad ka kreiskoolid kuni oma ümbermuutmiseni  ja Greeka Õigeusu rahwakoolid, kuni neile ise uus sellekohane walitsuse wiis säetakse,  esiotsa selle nimetatud walitsuse alla jääma. 111. Rahwakoolide direktoril on see õigus, Greeka Õigeusu rahwakoolide nõuukogu istumisel  kui liige ligi olla; nende koolide ülewalwamise  ja järelewaatamise õigused jääwad aga esiotsa inspektorite kätte, kes siiamaale Greeka Õigeusu koolide inspektorite käes oliwad. IV. Koolide ülewaatamise jaoskondade ära jaotamine rahwakooli-inspektorite kätte antakse Tartu koolikonna kuratori hoolde. V. Tartu koolikonna rahwakoolide direktori  ja inspektorite ametite kohta, nimelt nende ametite ülespidamise asjus ja ülepää kõikide selle teenistusesse puutuwate õiguste kohta tuleb Kõigekõrgemalt poolt 25. Mail 1874 kinnitatud riigi nõuukogu heaksarwamise V. art. tarwitada, kus see asi rahwakoolide walitsuse  ümbermuutmisesse puutub neis kubermangudes,  kus semstwo walitsus sisse on säetud. VI. Tartu koolikonna rahwakoolide direktori  ja kuue inspektori ülespidamiseks tarwitatawad  14 500 rubla arwatakse iga aasta, kui tarwis, Hariduse ministeriumi Väljaminekute  sekka, kuna ühtlasi selle summa juurde ka Balti kubermangude kahe Greeka Ligeusu rahwakoolide inspektori ülespidamiseks määratud  4 500 rubla arwata tuleb." Nii on siis meie koolide tulemase Valitsuse  Välimine nägu. Meil ei jää muud soowida, kuid ainult seda, et meie koolid uue Valitsuse all palju rohkem õitsema hakkaksiwad ja meie rahwale tulewikus suurt kasu saadaksiivad.  Isa ja ema, laps ning koolmeister, igaüks täitku kõikumata truudusega oma kohut ja pidagu oma eesmärki elamas armastuses silmas, küllap siis sinna jõuame, kuhu meie igaüks püidma piaksime. Ilma Valitseja andku selleks jõuudu! Poliitika ringwaatus. Bulgaria ministri Stoilowi reisist kõnelevad  lehed nüid mõndagi; kohane on vististe  küll muidugi see arvamine, et Stoilow Europa riikide arvamist Bulgaria vürsti valimises  kuulda tahab saada, et siis kodus oma asju jälle selle tuule vastu või järele seadida võiks. Missugusel kujul sobranje kokku tulek ja vürsti valimine mööda saab minema, on koguni küsitav. Mässust on jälle kõminat kuulda. Ehk küll valitsus esimese mässu katse nii suure jõuuga näitas ära võita jõudvat, ei ole siiski valitsuse vastalised araks läinud. Tuttaw walitsuse wastaline Nabokow olla omale sada meest juba kogunud; kus ta nendega  minna wõi mis nendega teha tahab, ei ole teada. Bulgariast põgeneb ikka weel perekondasi  wälja, kes kõik enamiste Wenemaale tulewad. Keegi Prantslane, kes Balkanis käis, arwab, et Wenemaal õige suur mõju Balkani poolesaare  kohta on. Sellel mõjul olla kaks põhjust;  esiteks on Wenemaa seal palju head teinud  ja nende rahwaSte Vabastamiseks suuri ohwreid wiinud ning töiseks on nad usu poolest  sugulased. Sellel wiisil olla Wenemaale Konstantinopeli tee kaunis sile, mis ka Jnglanegi  enam rikkuda ei suuda. Mitmed ajalehed ja sõnume saatjad tahawad  Wene asja AsiaS kaunis tõsiseks teha. Nii teatasime minewal nädalal telegrammides, kuidas seal kibedaste Herati wõtmisest ja kaitsmisest  kõneldakse. Nii teatab ka sõnum jälle, mis Bombaist tuleb, et Wene Turkestani kubernör pidada seal kubermangudes ümber reisima ja maade maksusi odawamaks jätma; päilikutele raha kinkima ja khanidele nõuu andma, kindlamat ühendust oma ülema walitsusega  teha, kus ta weel neile suuri ametid pidada tõotama, kui sõda India wastu lahti piaks minema ja nad selles sõas tublid on. AsganiStani sõawäe seaS olla suur nurin, et neile palka mitte puhtas rahas ei makseta, waid tarwiduse materjalis. Afganistani emir on suures hirmus, et asi tõeste wiimaks temal kibedaks wöiks minna, ning saadab oma rahwale  ringkirju wälja, kus ta neid Wenelaste wastu ülesse ässitab. Siberi ajaleht annab tungiwalt nõuu, et Peeterburi ja Wladiwostoki linn raudteega ühendatud saaks, sest Hiinaga olla tõeste sõda karta. Iga riik püiab oma piirisi laiendada ning sellepärast tehakse sagedaste ka töisega sõprust, et töist omale suutäieks saada. Sarnane asi on just Hispanial ja Prantsusel ees, nimelt Marokko sultaniga. Nii tahab Hispania nüid ühe õpetatud ja suurte meeste saatekonna sinna saata, kes ühes ka suuri kingitusi ligi wõtawad, et sellel wiisil sultanit oma poole meelitada. Weike SanMarino wabadriik, Jtalias, on omale uue Valitseja saanud, nimelt prowessori  Fattori. Nimetatud mees saab seda weikest riiki siis tulewikus Valitsema. Lõune-Amerikas UruguaiS on jälle mässamine  tulemas. Töistest ajalehtedest. „Wirmaline" paneb Liiwi kubernöri härra Riia Läti seltsi aasta pidul peetud köne omale juhtkirjaks. „Eesti Postimees" nr. 10 kõneleb veel valla koolist ning nimetab seda Eestlastele kõige tähtjamaks asutuseks, mille eest iseäranis hoolt piab kantama. Leht ütleb: „ Suurema jao valla koolide asutuseks on mõisate poolt talu maa antud, sellega koolmeistri palk tasutud ja sellel teel siis walla liigetel kooli kulud kergemaks tehtud." Siin on see sõna „ suurema jao" kurjaste pruugitud. Keegi räägib sellessammas lehes meie raamatute wälimisest kujust ning laidab seda wäga, et raamatud suuruse poolest nii otsatu mitme kesised on. Ta soowib, et raamatud mitte liias weikses kujus ei ilmuks ja nende suurus ka üks oleks, iseäranis ühe sisuliste raamatute juures. Oige soow. „Wirulane" räägib walla ametnikkude palgast, sest sagedaSte ei teadwat ametnikud, kui palju nad seda saawad wõi saama piawad ning see teeb segadust. Kirjasaatja saadab selle asja kohta järgmise seaduse punkti: Liiwimaa talurahwa seaduse raamatu 26. paragrahwi kohta antud patendi järele, 2-sest Detsembrist 1868 aastal U 138, wõiwad walla ametnikud nõuda, et 1) kui wald 266 täisealist inimest (meeste- ja naisterahwas kokku arwatud) ehk alla selle suur on, siis tuleb, kõige wähemalt arwatud, walla ametnikkude palgaks maksta: wallawanemale 16 kop., walla kohtu esimehele (pääkohtumehele) 5 kop., walla wöölmündrile ja abikohtumeestele kop. igaühe täisiulise walla liikme hinge pealt. 2) a. Suuremates waldades, mille liigete arw kuni 566 on, tuleb ülewel 1. all tähendatud  palga juurde, iga hinge pealt, mis üle 266 on, weel maksta: wallawanemale 5 kop., walla kohtu esimehele 2V? kop., walla kohtu kõrwameestele ja walla wöölmündrile I'/* k., 2) b. Waldades, mis 566 —1666 hinge suured on, tuleb iga hinge pealt, mis peale 566 on, peale 1. ja 2 g. all nimetatud palga juurde weel maksta: wallawanemale weel 3 kop., walla kohtu esimehele 1 V? kop., walla wöölmündrile ja walla kohtu kõrwameestele  V» kop. 2) ä. Waldades, mis üle 1666 hinge suured on, tuleb iga hinge pealt, mis üle 1666 on, peale 1., 2. a ja b all tähendatud palga juurde weel maksta: wallawanemale  2 kop., walla kohtu esimehele 1 k., walla wöölmündrile ja walla kohtu kõrwameestele  V- kop. „Olewikns" kõneleb keegi H. käsitööst rahwakoolides. Esiteks räägib ta wvõramaade meeste arwamistcst ja toimetustest selles asjas. P. Koit, kes koolmeistrite wanaduse abikassa  soowib asutada, paneb mõne pääpunkti omalt poolt selle Põhjus kirja seadmise tarwis ülesse. (Meie praegu neist pikemalt ei räägi.) seletab oma rahwale wäljanäituse  tulu ära. Lootuse järele saab Saaremaal  tulewal suwel wäljanäituS olema. „Tal linna SõbraS" ilmub Dr. P. Hellati reisi-aruanne Balti kubermangude pidali tõbest. „Walguses" soowih J. Kunder, et Eesti rahwaS oma orjapõlwest wabaks laskmise päewa, 26. Märtsi kuu päewa, niisammuti pühitsema hakkaks, kui Wene rahwas 19. Weebruarit pühitseb. „Walguö" tõotab weel iga aasta niisuguseid jutte oma sulest tuua, kui „ Kindel eesmärk" olnud. „Kindla eesmärgi"  pärast on ..Postimehe" ja ..Walgnse" wahel suur waieluS. Kriitikusel on selle jutule mõndagi süidi anda, aga „Walgus" ei taha neid ühtegi wastu wõtta, waid ütleb, et tal weel mõni sada kirja mis tema juttu kiitwat. Wäga hea! ..Walguse" lugejate arw olla nii suur. et lehte juba kolmapäewa hommikul kell 7 piab hakkama, ja kolmabane ja neljabane päew otsast otsani trükkima ning siis wõib ta alles reedi ilmuda. Postimees" noomib raamatu kauplust ning paneb neile südame peale, et nad head kirjandust hoolega laiali laotukstwad. Õige soow. Eestimaalt. Wiljandist. Mõned ajalehed teatawad, et mitmed seaduse määrused, mis rahwa arwu külge puutuwad, uueste ümber tahetawat muuta. Et neid seadust täieliselt kokku seada, selleks mõeldawat üleüldist rahwalugemist ette wõtta. »II6L. Lkst « teab ütelda, et weel sellelsammal  aastal üleüldist rahwalugemist tahetawat  ette wõtta; ühes ka Transkaukasia ja Balti kubermangud. Peale selle mõeldawat mustlaste ümberrändamist  ära keelata, et selle läbi hobuste wargust wähendada. Kandidaatideks saamise eksami tegemise wiist tahetawat ülikoolide peal muuta, nõnda kirjutab »6oLp. M.« Edespidi mõeldawat kõik eksami tegijad salga kaupa seada, igas salgas  kolm tükki. Igat salka tahetawat siis igas õpeasjas wähemalt kaks tundi aega katsuda.  Läheb see tõeks, siis ei ole mitte enam nii kerge kandidaadiks saada ja piakstwad õppijad  kauemine kooli jääma. Liiwi kubermangu maamõõtja nõuab üleüldise kubermangu seaduse art. 675. ja 676. põhjusel kõikide Liiwi kubermangu rüitlikogu  maamõõtjate käest, et need kuni 16. Aprillini  s. a. oma risti-, isa- ja liignimed kui ka kohtade ja lähema postijaama nimed ülesse annaksiwad, ühes ärakirjade juurde lisamisega g) Liiwi maanõuukogu kollegiumi tunnistustest ja d) mõisaomanikkude tunnistustest wiimse kahe aasta maamõõtmise toode üle. Siin juureS tuletatakse maamõõtjatele meelde, et nende pärast, kes oma teatamist täitmata jätawad, ehk neid nõutud tunnistust mitte ei saada, Liiwi maanõuukogu kollegium palutud saab, neid nimekirjast maha kustutada, kui inimest, kes endid teadmatalt kuskil üles piawad ja mitte maamõõtmise tööd ei tee. Ajalehed teadstwad peaaegu juba üsna kindlaste tõendada, et tubaku ükfik-kaupluse õiguS õige warsi makswaks saab pantama. Selle kohta toob »llpaL. Moni.« (Riigiwalitsuse  Teataja) nüid järgmise teate: ..Raha ministeriumisse  tulnud sõnumitest paistab walja, et ajalehtedes tärkanud sõnumite järele, nagu saaks tubaku üksik-kaupluse õigus warst sisse säetama mõnes maakonnas tubaku kaswatajad kartma on jäänud, tulewal aastal weel tubakut külwada, ja et tubaku wabrikud 5L 13. Sakala. 1887