olid. Aga ma Palun sind, ara löö mu teenrid surnuks ja ära takista neid minu käsu täitmises. Minad ei tee sinu armukesele  midagi paha. Mul on külm ja tahan  oma kambrisse minna. Sina armastad  teda ja sellepärast on mul nõuu teda ligi wõtta,. et oma tähelepanemist tema pääle kallata." Meie läksime Hija kambrisse, kus Tema esiteks minu käest küsis, kas inina mitte seda kokku juhtumist ei ole toimetanud. Kui ma avastasin, et ma sellest sugugi ei teadnud, ütles ta: „Ma usun et sa tõtt räägid, ja sina täna õnne, et ma seda usun. Aga sina Ustane, kuda julgesid sa minu käsu wastu ilmuda?" Ustane seletas julgelt ja asjalikult, kuda tema oma meest armastada ja kuda llksgi mägi teda tema kallist Leost lahutada ei wõida. Leo koAis ka südikalt Ustane eest- ja käskis ennast Ustanega ühte musi nuhelda. Pika waidlemise järele sai Hija nõnda ärritatud, et ta Ustanet palja käe löögiga surmas. See sundis nii ruttu ja nii imelikult,  et meie sest kohe arugi ei saanud. Kui Leo aga Ustanet äratada püüdis ja nägi, et see tõesti surnud oli, Uargas ta Hija poole ja tahtis temale naese surma kätte maksta. Hija sirutas käe wälja ja palus imehaleda  ja armsa häälega oma äkilist tegu andeks. „Sinule andeks anda, sa kurjategija, sa mõrtsukas!" hüüdis Leo ärarääkimata wiha ja waluga. Ma wannun taewa ja maa juures, et ma su surnuks löön, kui ma aga wõin." „E>, ei, sa ei löö mind surnuks," kostis  Hija ikka weel õrna häälega, „sina ei tea seda, mis ja warsti teada saad. Sina oled minu armas kallis Kallikrat, minu ilus, minu tugew mees.. Kaks tuhat aastat  ma ootasin sind ja nüüd oled sa tul- nudi Aga tema" ta näitas Ustane surnukeha pääle „tema oli meie wahel ja selle pärast Pidin ma ta kõrwale saatma." „Köik see on häbemata wale!" kisendas Leo meeletumalt. „Ma ki ole mitte Kallikrat;  öeldakse küll, et mul sellenimeline esiwanem olnud, aga nunn nimi on Leo Winsci." „Waata, sa ise ütled, et su esiwanema nimi Kallikrat oli!" hüüdis Hija rõõmsalt. „Ja sina oled Kallikrat, mu hcrra ja mu abikaas." „Mina ei ole Kallikrat ja wõtan ennem  kuradi ema kui sinu omale naeseks, sest sinust -pahem ka temagi ei wõi olla!" „AH sa arwad? Aga sa ei ole meel minu nägu näinud; ma olen wäga ilus." „Mis minul sinu iluga tegemist? Ma ei taha sind nähagi, ma wihkan sind, mõrtsukas!" „Tõesti? Aga mina ütlen sulle, et sa paari minuti pärast hoopis teist juttu ajad. Sa saad weel siin, Ustane surnukeha junres  mulle armastust awaldama. Waata minu Pääle, Kallikrat!" Nende sõnadega wiskas Tema oma loorist!  läksiwad. „Pllha Jumal!" hüüdis ta mürisedes„oled  sa naesterahwas wõi taewa ingel?" „Naesterahwas, minu kallis Kallikrat, Leo astus sammu Tema poole aga korraga lauges ta maade Ustane surnukeha  Pääle ja ta jäi seisma. „Ma eH wõi!" ütles ta maemaga. „Sina oled tema mõrtsukas aga tema armastas mind nii wäga." Ma panin ehmatades tähele, et ta juba oli unustanud, et ta ise ka teda oli armastanud.  „Mis sa temast kahjatseb?" trööstis Hija magusa häälega. „Tema suri ilma waluta ja s<s teadmis.es, ci sa. teda armastad;  kas tema saatus mitte küllalt hää ci olnud? Aga kui ma patustanud olen, lase minu langes tema rinna najale« nende huuled puutusiwad palamas suuandmises koiku, See, kes üleloomulist, näidumat ilu enese ette kujutada oskab, mõistgu Leo Pääle kohut,  Alina mõistan teda süütaks. Mina olen H>jat näinud ja wõin tunnistada, et keegi surelik sääl ei oleks wõinud mastu panna, Hija libise- nagu madu Leo käte «vahelt ivälja ja naeris wõidu rõõmsa Leo rinnust tuli häda- ja häbi ohkamine, Tema aga kattis ennast ruttu looridega, kutsus paar lurt-tumma ja laskis Ustane surnukeha wälja kanda. Selle pääle wüs ta meid sinna koopasse,  kus ma teda mandumas nägin ja näitas «neile oma Kallckrati palsameriiud surnukeha. Ma kargasin ehmatades tagasi, sest meie ees lamas Leo,'teine Leo nii ühte moodi oliwad surnud Kalllkrat ja elus Leo, kes kohmetanud nagu sammas paigal seisis ja oma surnud esimanciiia pääle mahtis. Surnukehal oli haaw rinnas. Politika ringwaatus. Waidlused keisri Friedrichi haiguse üle on nüüd ilmunud Mackenzie tõrelemise kirja läbi Saksa arstide wastu uuesti päewakorrale  kisutud. hale ou kuulda, kuda see kõrge haige oma tohtrite käes kiskumise  kanniks on olnud. Kuna omal ajal Saksa tohtrid Mackenziele süüks andsiwad, et ta oskamata wiisil keisrit oli arstimid, tõstab see nüüd weel palju watjemat kaebtust  nende, nimelt vr. Bergmanni Päälc, kes iseäranis 31. märtsil hingamise toru sissepaucmisel koguni halwasti olla teinud. Terwe Mackenzie kiri nõretab teotustest. Tema olnud ainuke, kes weel keisri elu pikendanud,  teised olnud ainult eksitajad. Mackenziel ou hää rääkida, sist keisri Friedrichi  lesk on temale Pika auustuse ja usalduse  kirja saatnud, milles ta tema tegewuse üle oma täit rahulolemist tunnistab. Selle kirja pääle kapukates mõistab ta nüüd nagu kõrgelt troonilt teiste pääle kohut. Saksa maal on tema kiri küll ära keelatud,  aga pahandust saab ta küllalt ikka sigitama.  Mackenzie kirja, mõjul on päewaraamatu  asja arukused ka nagu kõrwale säänud, selgust ei ole nendesse ka seninigi tulnud. Austrias arwnti Taaffe ministerium kõikumas olewat, jsellega ühtlasi ka tema walitsuse  eeskawa. See ei näi aga sugugi nii olewat; küll on kaks ministrit lahkunud, aga nende asemele on mehed astunud, kelle meelsus täitsa endiste ministrite sarnane on. Arwatakse koguni, et uus kohtuminister  Schönborn oma Saksa nimest hoolimata  weel elawamalt ja agaramalt Tshehhide  poole saada hoidma ja nende Püüdmisi  toetama, kui tema celkäia Prazak seda tegi. Seda olewat tema senisest tegewusest arwata, sest ta olla üks südimatest Böömi maale iseriigi õiguse nõudjatest. Wõib siis arwata, et Austria Sakslased, osast ka Magyarlajcd  sellest ministrite wahetusest rõõmu ei tunne. Wiimasel ajal näib Austria rahwaste wõitluses Poolakate erakond kõige enam Pääle wee tõuswat. Nendel on korda läinud, Galizia maakonnale kaunis lseseiswat  walitsust soetada ja' walitsuse ametnikkudeks  peaaegu ainult Poolakaid scadida. Päälegi on sestsaadik, kui rahaniinisterium ühe Poolaka juhatuse alla sai, nendele ka kõr- getcsse riigiametitesse saamine wäga hõlpsaks tehtud. Sarnane olek ci meeldi aga teistele,  nimelt Ruthcnlastele, kes wiimati Lembergis suurt koosolekut pidasiwad ja saal oma rahwuse surumise üle waljusti kaebasiwad, nad ktil! ka ühtlasi oma truudust ja tänu Austria walitsuse wastu tunnistasiwad. Aga Poolakatest olla maja ' ennast erutada ja nende mõju alt pääseda. Prantsuse maal püüowad walitsuse meelsed  ajalehed wiimasest presidendi Carnoti reisist wälja seletada, et rahwas walitsusega  wäga rahul olewat ja et wasllkutc erakonnal siigawamat tuge ei olewat. Lyonist  ärasaatmisel olnud 200,000 inimest raudtee jaamas koos, kes presidenti otsatu hõiskamisega auustanud, nii et see üsna liigutaw olnud. See olla tunnistuseks, et Boulangeri uuenduse nõudmisi ei sallitawat. Et aga ministerium ometi waja arwas, parlamendile  uuenduse plaani ette panna, tunnistab  ikka, et selleks tarwitust on. Kuna põhjusseadüse muutmise läbiwaatamine ühe komissioni hooleks on antud, wvtab parlament  riigi kulu rehnungisid läbirääkiinise alla ja esiotsa on nüüd ministeriumi wsiikoht  kindel, kui kauaks aga, on wäga rusikani.  Üks asjatundja PrantslaXe annab wäga kurwa otsust riigi rahalise seisukorra  üle. Wiimsest sõjast saadik olewat kui ettearwus määratud. Ja kõiki roäljaandmisi  ei olla meel teadagi. N>i olla riigiwõlad otsatuks kaswanud. See teeb jällegi ajalehtedes erutust. Saksa keisri reisi kohta toomad ajalehed  ikka suuri arutusi, palju nendest aga asja pihta käiwad on teadmata. Paawsti erakondlased loodawad sellest mõnes- asjas oma puha-isale kergitust, -sest keiser rääkinud temaga kaua ja südamelikult. Teised aga arwawad,  et nende wahel mingisugust ligemat  rääkimist ei ole ette tulnud. - - Wa-» heajal käis Jkalia kuningas onia wõõraga wäljakaewamisi waatamasja tuliwad 6. okt. Rooma tagasi. Serbias on ammu kardetud ministeriumi  iyahetus ometi ilmunud. Mõned ministrid on lahkunud, teised lahkumas. äranis tunda olewat, et kuningas sarnaseid mehi sinna soowida, kes tema abielu lahutuse  asjas tema meelelise otsuse annaksiwad, mis nüüd pea otsustamise alla tuleb, Jsigi konsistoriumi  president, kes küll kõigiti kuninga poole on lahkuma pidanud, sest ct ta Garashanini erakondlane olewat, Mitmed'Wene lehed arivamad kuninga Miiani  mõistust segaseks ja teda seega walitemiseks  wõinietuks. Eesti maalt. Wäike- M a a r j a st> Mõnus nõu u. Et mincwasel aastal meie kihelkonnast  >väga palju hobuseid ara warastati,  siis on nüüd mitmed külad selle kiiduwäürt  nõuu paälc tulnud, öösetel küla juures teed kürbissega ehk minnaga kinni panna, kus juures latern põleb ja kaks mahti järgi niöödm—külanieestest seisawad, '' kes kõiki kahtlasi hobuse mehi kuni hommikuni,  chk kui karmis, meel kanc«ini kinni eesmärgi järele tehtaks ja et üksi niisnguj  sed tundmatud hobuse mehed takistamata läbi lastaks, kellel walla tema et nende' käest niisugused sõjariistad ära » wõetud saamad, Maid ka ühtlasi rahukohtu seaduse AH 117 ja 118 põhjusel raha trahmiga trahwitud. Kes siis sääraseid nõuusid kanda tahaivad, toogu selleks politsei  walitsuselt luba, 5, okt, kell 4 päüle lõunat põles Taali karjamõisa jWendensteinij hobpste mitte. Tiil? hakatus on praegu wcei teadmata. (a^b)2 Kaiaweres on kõhu tõbi inimesi  kurnamas, mõnda on ka „wikati mees" selle mõjul omale pärinud. —nt— Wene maalt. Keiserlikkud Majesteedid  on mõne päewa wiibimise pätile Zinandeli mõisas säält Tionstshi laagrisse sõjamäe iilcwaatamisele sõitnud. SuurmllrStid Sergei ja Paul Aleksandrowitsh  on Jernsalemmast Pääle kõige pühapaikade labiwaatamist Egiptuse maale edasi reisinud ja 7. okt. Port- Saidi jõudnud. Egiptuse khedimee tahta kõrgeid wõõraid ivõimalikult suurel wiisil endise Egiptuse toredusega ja hiilgusega wastu wõtto. Selleks olla sttewalmtstused kibedasti käsil; üks palee saada wõõrastele korteriks iseäralikult sisse seatud. Keisri Majesteedi nimepäeMa on tänawu aasta iseäralisel wiisil Adrianopolis  peetud. Wene konsuli majasse tulnud  arutu palju öunesoowijaid kõige seisuste  ja usutunnistuste poolt; õhtu olnud konsuli maja ilutuledega ehiiud ja pidutants  kestnud öö läbi. Kirikus pidanud Greeka metropolii suure rnhmcihulga osawõtmisel  pidulikku jumalateenistust. Wene saadik Bcrlinis, graf Shuon  ta jälle Berliin oma aineti pääle tagasi  pööranud. Kuulu järele aga saada temale  pea teine amet antud ja praegune saadik Haagis graf Kapnist tema järeletulijaks.  Teiselt poolt aga arwatakse, et see Wene Mdikuks Partsi saaivat, kust ba< ron Mvhrenheim ehk pea lahkuda. Wälimise ministri v. Gierssi amet i jub ileum, mis ligemal ajal oodata on, saada aruldaselt tore ja hiilgaw olema.  Diplomaatika ringkondade poolt walmistatawat  temale uhke album kingituseks,  mille wäärtus 10,000 rbl. pääle arwitnkse.  Selles saada kõik tähtsamad juhtumised  v. GierSsi aineti rijast seisma, ka suwine keisrite koosolek saada sääl kujutatud. Wene õigeusu missioni ülemaks Abessiuiasse nimetatud, preester Pais s i on ju Odessasse läinud, kust ta ka teiste preestritega ja kasakatega otse Ashinowi Seda ja teist. Kosjjaaeg. Mis mujal ei junni, süm nib Akinnesota riigis on uksi knd nacsterahwad agarasti ühe seaduse ka suks kthutamaS, milles meestele, kes kosja kanditadid on ja neiudele liginema hakkawad. neid „meelitades" kindel aeg peab määra tama, mille lõpul nad oma „tõsist otsust' peawad awaldamm Õrnakeste poolt armatakse  4 nädalat selleks küll olewat. Aga mehed artmwad seda aega uaesterahiva loomu tundma saamiseks liig lühikeseks ja päriwad selleks wäheinalt kaheksa nädalat, kui seadus tõesti jalale saaks, niis weel kahtlane  oiu Aga küll tuleis siis Minnesota kohtunikkudel kosja Protsessidega palju tegemist  l Aruldane wanadus. Ka Hommiku Wäike-Asias suri hiljuti keegi wuna Türklaue  132 aasta wauaduses. Tal oli 7 naest olnud, juba kõik surnud; wiimse oli ta weel oma 98 aasta wauaduses kosinud. Tänäwu oli tal meelgi mõte, naest kosida, aga tal Puudus selleks tarwiliue raha nõuu. Oma seitsmest abielust oli ta ka kaunist wilja näinudi 60 poega ja 9 tütart oli ta saanud, kes aga ka kõik enne isa suruvad, Wanake oli lihtsa talunik, sõi ainult odra leiba ja übe; liha uksi suurtel pühadel  ja ei joonud muud kui wett. Riideks oli tal pikk linane särk; puksisid pruukis ta ainult reiside püäl. Magamise kohaks oti pilliroost  ase. Ei olnud mees oma pika elu sees kunagi haige olnud, muudgu wiimsetel elu Päewadel, Siia juurde wõime lähendada,  et kümmekonna aasta eest kusgil Eesti maa! ka üks seitsme nacse mees ära suri, kes wiimse naese kosiz, kui ta juba puru - pime ol>, aga selle ta jättis ka surres  leseks. Kindlasti ei tea ütelda, kui munaks see mees oli saanud, wähemalt aga ka 100 aasta ümber. Nõuuküsimised ja nõuuandmised. Kas oleks tudägi wõunalik saapaid nii wiisi määrida, et nad kulina käes ära ei Mtaks? Kas kadunud J, Kunden käsikiri, kus wiina .joomisest seletust tehti, juba on ilmunud?  liUemineival suwel Kirjameeste seltsi koosolekul tutwustas kadunud teda ja pidas sellest kõnet. 116. Rosti m e e s. 1888.