Tallinna Sõber « 36. WiieS aastakäik. Tallinnas, 9. NWli-knn pääwal IBBZ. Ultjildnk aealeht Eestikghlvklt «aal ja liaaades. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindsor»'i pSriate trükimajas: «a,ta, 2 rubla, 40 kop. pool-asStaS l rubla 40 kop Koju ehi postiga saadetud: aasta» 3 rubla -- pool-aaStaS 4 rubla 70 kop. Auulvtnsed maksavad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wvetakfe wasta r Hallim»»» - <Ft,»dfar»'tpärtate trükimajas. Neleröurgis: J. S. Seekaudt, o»unopouau 54. Hartus: W. Just. - Makweres: L. Wattly. Näides: A. SeidelSerg. Kapsaku»: H. Kollberg. -Mulas: A. Uüttner'i poodis. Mljandis: G. J. Aarow'i raamatupood. Kuurelaares: M. Lange.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor! W. F. Elchhorn. Elab Baltiskis, kirjad iäiwad BalliM (Baltischport LaÄ7ISWIT-IIoA^.) t SalalgM uu«d vlliidmlstd. ..EtSli Postimehele ', kahelt poolt. Omalt maalt.' Tallinnast: Lindfors'i ptlrllate trlllimala. Uleksmbrikoolt asjust ja teistest tülidest. - Weike-Maarjafl: Tulekahju. - Narmast: Ounetus. KM üle mee. Surnuaia teutajad. kartust: Niiitusell - Tnlepauijad. PZltsamalt - Al. kooli maja lShlujad. Äolmarist - Shuod. Riiast: Lulhcrnse asutusest. Senator ira reisinud I Kroonu waldade rent. Hariduse aruanne. Saaremaalt - Missioni püha. Kuuramaalt - Kuratori käigust. - I Lutheruse asutusest. Baron Nolde mõrtsukad. Peterburgist : Keisrikojast. Lepituse kirik. Weneriik ja Saksamaa > Wene «vennastused vallimaal. Walsk paberraha.— Mostwast: Kroonimise kuludest. Mohilew-PodolSkM j Kurgutõbi. -- Gjelostokist: Tulekahju Wõeralt maalt: Saksamaalt. AnStria-Ungrumaalt., Taanimaal Gakalaste uuemad püüdmised. il. Meil et wõt suuremat himu olla Sakalastega üleüldse ja .Virulasega" iseäranis. Ristiusu põhjusspetuSte üle maidlema minna. Seesugune waidlemine ei ole ellmeseS joones ilmaliku lehtede all. ja waidlemisekS on ka üht waStast waja. kellel watdlemise aSjast natuke teadust on, kuna Sakalased ja nende .Virulane" Ristiusu õpetuste poolest kottpimedad olema näiwad. Kui keegi näituseks õpetab: Inimene wõib küll omast mäest head teha ja kurja ära mõika". fltS ei aStu tema sellega mitte üksi Emang.-Luth usutunnistusest mälja, maid Ristiusust üleüldse,  sest sellega salatakse lunastamist ja Lunastajat. Kes seda aga salgab, see et ole Ristiinimene, olgu tema nüüd muidu PelagiuS, BalKer, Jaan Järw ehk keegi teine märkimata  wõt märgitud Prohwet. Seesuguste meeste waStu waielda, selleks ei ole meie lehteS õiget paika ega ole küllalt ruumi, ja meie loodame, et selleks ka õiget aSja ei ole, sest VeStt rahwast peame meie Emangeliumi usutunnistuse  õpetuses nii kindlaks, et rahwa wähegi paremad pojad ja tütred ennast seesugustest .uuemeeltStest" wõi ,maba meelistest" ja /õe armastajatest" õpetajatest eksitada et lase. Aga .Virulane" ja Sakalased ja nende salalikud seljatagused ei ole oma teutust Lutheruse waSta, mitte usu pärast algauud maid politika pärast. Neil on üks kõik, mis Eestlased usuwad ja kaS nemad üleüldse usuwad, kui nemad aga kõigest sellest lahkuwad, mis nende esiwanematel  armaS, kallis ja püha oli, kui nemad aga kõiki seda wihkama ja põlgama hakkakstmad mis nende oma on. ja selle järel jookSma hakkakstmad, mida Sakalased neile pakuwad,  fliS oleks Sakalaste himu täidetud, sest siis seifakstwad  Eestlased Sakalaste ja nende salaltkude seljataguSte  walitsuse all. See .Virulase" ktri on politiklikukS tembutamiseks kirjutatud, nagu teised salamahti ja «malikult  rahwa sekka saadetud Sakalaste äsfitamised ka. Sellepärast  on meie politika lehel asja ja on meie kohus näidata,  kui pöörane ja malelt? see .Virulase" kirt on. Meie palume fiiS oma lugejaid ja palume /Virulase" salaperemehi,  järel mõtelda, mis see tähendama peab, kui, Virulane"  kirjutab: .Kloostrites õhkaw AuguStiinuse maimu tuluke ja selle .waStu ristikoguduses mana aegse kirjade kõnkltne ära .seletamine ühendafimad ennast Lutheri maimus." Meie ei saa sellest klrjatükikest aru, meie lugejad ei saa wtst ka sellest aru, ja .Virulase" tartlased ei tea wist isegi, mis see sõuade-segaduS tähendama peab. Mida ja keda fiiS .Virulane" siin ekslikuks ja eksijaks peab, kas AuguStinuse maimu .tulukest", wõt mana aegse kirjade .tönkltst" ära seletamist, mis ristikoguduses selle tulukese .waStu" oli? -- Kutda wöifiwad flin ennast Lutheri" maimus kaks eksitust korraga ühendada, mis üksteise .waSiu" käifimad? KaS tahawad stiS .Vtrulase"  petised leiwamanemad Lutherust üheks segapäisekS meheks teha, kuna tänine ka tema kõige tigedamad waenlased  tema mõistust, tarkust ja teadust tähtsaks ja suureks tunntStallwad? l -- Meie arwame, et Sakalastel fiin üks weike äpardus juhtunud on. Nemad ütlewad seda oma kentsakat kirjaproowikest  ,sthe tõe armastaja ning wabameelise Saksa kirikhärra". Baltzeri, kõne järel sepiõtanud olema. Meie tähendasime juba witmaseS numriS, et meie seda Baltzertt, RtStiusu aSjuS, mitte mõjumaks kohtumõistjaks pidada et wõt. Aga seeiugust meeletumat halpust et ole tema küll wtst mitte kirjutanud, selleks oli tema ikka üleliiga õpeta- tud meeS ja teadis, mis logita on. Aga Sakalased otsifiwad  küll wist üht kirja millest teadsiwad, et see Lutheruse wasta on, ja nemad otfifiwad üht meest, kes seda kirja tülgiks ja Eestlaste sekka saadaks. Wist ei leidnnd nemad selleks wiletsakS teuks üht targemat, kui .Virulase" toimetajat,  keS omaS teaduse ja mõistuse nödruseS sellest koguni  mitte aru ei saanud, mis Baltzer kirjutanud oli. Tema tülkis wist. weike koolipoisi kombel, paljaid sõnu, ilma mõistuseta, ja sellest /önklisest" küttimisest sigis midagi,  kuS meelt ega mõistust sees ei ole. Jaan Järwuse .arwamine" on selle wiletsa kirjaproomi .kännuks wõi tüwekS" saanud, ja .nagu känd nõnda wosu". See .Virulase" tülgimeisterdus on üleüldse nii halenaljaks,  et tema ka kohtade ja paikade pärisnimest tülgib. Nenda ütleb tema. et Lntherus Paapsti Bulle Wittenbergi linna .Araka" wärawa ees ära põletanud olla! —Selle järel oleks /Virulane" oma käe meest Baltzer'it .Kudrutaja'kS" nimetama pidanud. Eht oleks ka õigem! See Sakalaste ja nende seljataguste wiletS sepistus solgib jo Lutheruse usupuhastamise ehk õigem: kirtkupuhaSlamife  aealugu, ja räägib ise üheõ paikas täitsa selle waSta, mida ta teises paikas tunnistab. Nendest waidlemisele  kutsumise tükkidest, mida Lutherus 31. Viinakuu pääwal ISI 7, Wittenbergi kiriku ukse peale lõi, kirjutab .Virulane": sH 7t-se waieldawa asja peatüki peal.kiri,  mis ta kiriku ukse peale üles lõi, oli nõnda: .Kes /elle tõsidusele wastu waidleb, et paapft .raha eest patud andeks anda wõib, see .olgu äramannutud ja äraneetud; kes aga .pattude andeksandmise kuulutaja munga ülemeelse ja .wallakuma sõnade hämitamise pärast hoolt kannab, see ,olgu õnnistatud." Sellest näeme selgeste, et Luther .mitte raha eest patude andeksandmise mastu, maid /angeSte selle poolt wõitles." See on male, kallis .Virulane" ja .Virulase" nõuumehed.  Teie olete siin aealugu solkinud ja räägite just selle wasta, mida Teie enne Lutherusele süüks anda tahtsite.  Need kakS waidlemise tükki, millest räägitakse, on nenda: 7!) »KeS paapstlitu pattude andeksandmise wasta räägib,  see olgu äraneetud ja hukka mõistetud." 72) ,Kes aga andeksandmise kõnemehe ülemeelise ja häbemata sõnade wasta hoolt kannab ehk muret peab, see olgu õnnistatud." Sakalased ja nende seljatagused on Lutheruse sõnade sekka omalt poolelt kaks sõna: „ raha eest lisanud. Pattude andeksandmise kuulutamist on Õnnistegija ise oma jüngrite ja nende järeltulijate hooleks annud, ja Paapst oli ametlikult Apostlite järeltulijate juhataja. Selle waimultku ametitallituse wasta et wõinud fiis ka LutheruS rääkida, ega tohtinud lubada, et teised selle wasta räägiwad.  Aga just ,raha eest" pattude andeksandmise wasta tahtis jo LutheruS waielda, just selleks tema oma kutsekirja Wittenbergi kiriku ukse külge lõi. Kust fiis Sakalaste TheologuS selle sõnumi wõttis, et LutheruS raha eest pattude andeksandmise poolt" wõitles, ja koguni weel pkangeSte" wvitleS? Sakalased ja nende liigjulged seljatagused on kakS sõna Lutheruse sõnade juure lisanud, on Lutheruse kirja häbemata! kombel solkinud, on seda solki ,mete rahwa" kasuks ja EeSti maakiriku koguduse meivesegamlseks  ja eksitamiseks GeSti rahwa sekka kannud, ja Mtrulase" wiletS toimetaja on ennast ftlle solgi ettekandjaks  tarwitada lasknud. Olekfiwad aga Sakalased ise natuke rohkem järele mõtelnud, ehk oleksiwad Nemad teadnud,  et Eestlased ise ka järel mõtelda oskamad, sits oleksiwad  nemad seda wiletsal ja halwa tempu tegemata jätnud,  sest sellega wõitlewad nemad selle wasta, Mida nemad ise mõni rida ülemal, Lutherusele süüks andsiwad. Sakalased peawad jo Pelagiufe õpetust õigeks, mis järel: ,Inimene omast wäest küll head teha ja kurja ära mõika" wõib, ja pahandawad eunast Augustiuuse üle. keS õpetab, et inimene ,üksi armu läbi wabaks ja õnsakS"  saab, ja nemad ütlewad, et Lutheruse SpetuS gustiinufe maimu pitserimärgiga märgitud" olnud. Kas Sakalaste wõi nende seljataguste kestis mitte üht meest ei olnud, kes kiriku aealoust nii palju teab, et just see õnnsaks saamine omast wäest ja heategude läbi, selle eksliku õpetuse ,känd ja tüwi" oli, mille järel pattust raha eest andeks anti. Biibli õpetusest lahkunud Paapst tunnistas seda üheks heaks tenks, kui Petrikiriku ehitamiseks raha anti, ja õpetas, et selle hea teu läbi õnnsaks saada wõib. Lutherus õpetas Ewangeliumi järel, et inimene mitte omast wäest ja oma tegude läbi õnnsaks ei saa, waid ükfi armu läbi. Kuida fiiS Lutherus  pärast jälle selle » poolt" wõidelda ja koguni ? kangest " wõidelda wõis, et selle eest õnnsaks saada wõib, mida Paapst heaks teuks nimetas?!— Kõigist on näha, et Sakalased ja nende seljatagused muud teha ei taha, kui aga Lutherust teutada, ja et nemad Eesti rahwast täitsa mõistmata ?meie rahwaks" peawad, kes kõiki halpust usuks, mida nemad ette kannawad, kui ka nende juttudel niisama sugused märgid külgeS on, nagu nende juttude kuulutajal, ja kui ikka ükS jägu tcife waSta tunnistab ja teist hukka mõistab. Ärge eksige. Teie wõite ehk mõnda nõdremat waimu segada, aga EeSki rahwa suurem, kindlam ja parem jägu saab Teie kurjast ja jõledast tembutamist aru küll, ja saab omal aeal Teie üle kohut mõistma! pWirulasele" on pulk kurku pistetud. Tema Nr. 35 sees tuleb tema sitkemast jutust" küll weel ÜkS kangest sasitud kasukaga wälja, aga sellega on selleks korraks  see afi ka otsas. kirjutab kurtes: Nagu mitmed muud mehed, nõnda hakkasime ka meie vDr. Martin Lutheri 400 aasialise sündimisepääwa mälestuseks  temä (Lutheri) elust ja tegewusest pitkemat kirja ,awaldamä. Meie püüdsime seda ühe tõe armastaja Saksa Balzeri kõne järele teha, mida see meeS oma Kogudusele pühapäewal on ettelugenud. Nüid aga oleme lünnitüd selle kirjatöö «maldamist jäävamalt pooleli jätma põhjuste pärast, mis kaugelt üle meie meelewalla läiwad." Meie kahjeiseme seda ka. edemus ja rumalus  oli selles kirjaS Sakalaste salanõu» nii kenast ilmutama  hakkanud, kui aga soowida oli. Milla nemad jälle nii raskest senna auku langemad, mida nemad meie maakirikule  uuristawad, see on küsitan?. Kahju! Niisamati, nagu Mirulane" meie maakiriku kallal kangutab, niisamati kangutab ,Walgus" juba jälle mitu nädalit häbemata kawalusega ja eksitama malega, meie talukohtade ja meie talnseisuse kallal. Tema juhtkiri /Wenemaa elu ja olu ', nõretab maledest. Niipea kui aeg ja ruum lnbamad, tahame ka seda kirja sarja peale panna. » EeSti Postimehe " juhtkirja Mõni sõna waStusekS" wäga kentsakat »järge", peame ruumi puuduse