nüüd oma õlle keha tuppa; siis söönud ja joonud  nemad kõik see öö läbi, aga pea asi olnud ramu katsumine, kus nad wägi pulka mädades mittu raud kangi köweraks tõmmanud; nad olnud  wäga ühe jõulised. Nii tugew ja wägew kui Tõnis ka oli, ei mõistnud ta siiski kaua elada, kui wäetike kiriku waen Ingel Rand, kuida ülewel  tähedasime. Kõige tugewamal ja kõige nõrgemal,  on siis meie koguduses siia ajani see õnn olnud kõige kauemine elada. < —r. Kaugemalt kodumalt. Tallinnas on wiimsel nädalal üks wäga kurb ja kole lugu sündinud. Mõne aja eest oli suure Lehtre herra baron Schilling mõne tunniga Lchtrcst Tallinna ratsa sõitnud. Kui nüüd Märtsi kuus mõisnikud Tallinnas kous oliwad, oli baron Schillingi õemees, Wasta mõisa herra von Knorring  teda pilkanud, et asi ci olla tõsi, tüli läks lahti, pahad sõnad saiwad mölemilt poolt mahetatud ja wiimaks läksiwad mõlemad herrad Kadrintali metsas pistolitega töine töise wastu mälja. Baron Schilling sai mähe hawatud, laskis aga oma õemeest maha. Pärast andis ta ise asja politseile tÜäda. Knorringi surnukeha sai maale Nigula kirikusse wiidud. Eks ole hirmus, et üks inimene on sedawiisi surma saanud ja nii mitu inimest on imetumaks saanud, tapja ise, tema waene õde oma lastega tema ema ja kõik suguwösa. ~Rev. Beol)." räägib ühest kitsarööpalitcst raudteest, mida erainimcsed oma jõuu ja nöuuga Löune Harjumaalt Rapla kihelkonnast Tallinnasse tahtwat ehitada, et kergemine põlluproduktist ja piiritust linna wedada. Ehitamiseks olewat asutajatel  juba õige suur kapitaal koos. Seda raudteed  tahetawat pärastpoole kuni Pärnu linnani pikendada ja selle asja pärast olewat läbirääkimised  Liimi maa rahameestega juba alganud. Peaks see tähtjas cttewöte tõeste korda minema! Riiast. Läti laewameeste seltsi „Austra" asjad käiwad nii heasti, kirjutab „Ristir. p. l." et seltsi liikmed mullse aasta eest 15 protsenti oma kapitaali pääle saamad. Pöhjuskapitaal on praegu 122,351 rubla suur ja tahetakse teda 300,000 rubla peale tõsta. Üks uus laew on saanud Windawis tellitud. Kahju küll, et meie „Linda" seltsi asjad mitte nii heasti ei lähe. Jälle on üks seltsi direktor, herra Weizenberg ennast ammetist lahti wötnud, sellepärast, et seltsi raha asjatumaga segased on, ja et tema nöuu, asjad taieste lõpetada, tagasi lükati. Uueks direktoriks  waliti tisler Schreim ja tema abilisteks rätsepat Käbi, Althossi ja Saari herraid. Kas mehed, kes muidu tublid ammctnikud on, just laewameeste asjad täädwad toimetada, seda saame näha. Laanemaalt. Walgu mõisast sõitnud „Wiru!ase" järele wiimasel Veebruaril üks talu mees J. õhtu kella 10 ajal mööda ja mõisa lusthoone  eest lastud paar pauku püssi. Üks kuul lennanud Ae J. õla läbi päälmiste riiete; ihu jäänud puutumata. Mõisa walitseja ja kohus aga anvanud, et J. ise oma õla riideid rinnastanud,  mis eest teda tubliste lubatud karistada ja kaua aega wangistada. Wene maalt. Peterburgist. Saksa kirjanik Friedrich Spielhagen on ühe korraga kõigi päälinna Wene ja Saffa lehtede kõne tuumaks saanud selle läbi et ta Peterburgi linna kord waatama tuleb. Ka Peterburgi linna-walitsus on otsuseks teinud teda saadikute läbi teretada lasta. Mitmed Wene lehed ei ole aga sellega sugugi rahul. Iseäranis „Nowoje Wremja" pilkab oige kibedasti linnawalitsust  selle otsuse üle. Ta ütleb, et Spielhagen  ammugi nii kuulus kirjamees ei ole kui Wene kirjamehed grahw Tolstoi ja Jwan Turgenjew. Keegi ei oleks Bcrliuis niisugust wastmvötmist malmistanud. Asi näeb ka küll natuke liiale läinud  olewat ja Saksa kirjamehele on liig palju auu pakutud. Praegu tuleb sõnum, et Spielhagen  juba 7. s. k. p. Peterburgi on jõudnud ja pidulikul  wiisil wastu wöetud. „Nowoje Wremja" ja töised lehed ei jäta ka nüüd järele asja pilkamast. Wene preestrite olekust räägib „Now. Wr." Nende elu olla sees pool Wene maal õige raske. Koduste poolest ei tulla palju sisje, ja preestrid elada enamasti põllutööst, ja tihti olla neid põllul kündmas äästamas ja niitmas näha. Nende elu aga olla waesem kui talupoegadel, sest kui talupoeg sureb, siis jätab ta oma lastele tüki maad järele, aga preestril ei olla midagi järele jätta. Sellepärast olla nende perekonna lugu tihti üpris wacne. Kuida päälinna ajalehed teatawad, on Peterburgis leetri haigus möllamas. —5. Märtsil. „Wcne St. Peterb. Ztg." tääduse järele küsinud rahaminister Moskwa, Peeterburgi,  Kijewi, Harkowi ja Nishni Nowgorodi panga komiteede käest nöuu, kui palju nende armumise  järele walatud raua sisse wedamise tollimaksu  kõrgendada tuleks ja nimetatud komiteed annud wastuseks, et tarwitamata walatud raua pealt 15 kop. puuda eest ja tarwitatud, riistadeks  tehtud raua ja masinate eest, ka Soomemaalt  sisse weetawa raua ja masinate päält, sell möedul rohkem tollimaksu wöctaks. Odessa, Riia ja Liibawi panga - komiteede arwawiscd olewat töised. 9. Märtsil. Eile suri endine Keisrikoja minister grahw Adlerberg omas 91. eluaastas  ära. Wäljamaalt. Rahu Wcncmaa ja Saksamaa wahel sünnitas esmalt Austria- ja Prantsusmaal suurt kära. Nendes riikides arwati, et sellest neile suurt kahju karta olla. Austrialased ütlesiwad, Wenelane  tahta nende ja Sakslaste wahel lahutust sünnitada. Sellest tulla nende riigile lõpmata palju kahju. Prantslased arwasiwad ka, et neile Wene-Saksa sõprus kuidagi wiisi kasu ei saa tooma, waid küll palju enemalt kahju. Nüüd on aga Prantslased kui ka Austrialased aru saanud, et neil uuest poliitika tuulest ühtegi karta tarwis ei ole. Et sõda edespidi mitte nii ruttu karta ei ole, siis on suurte riikide wahel nöuu peetud, kuidas wiisi ja kui palju söawäge mahendada tuleks.  Praegu on Euroopa suurtel riikidel niipalju  söawäge ülespidada, et see riigid taieste wälja kurnab. Suure söawäe ülespidamise üle kuulukse igas riigis kaebdusi. Wöib aga kindlaste rahu pääle loota, siis ei ole sugugi mitte niipalju wäge tarwis. See saaks riigi kulusid wäga suurel möedul mahendama. Riikide walitsuste wastu mässajatele tahetakse seeläbi kõma tamm ette teha, et kui ühe riigi mässajad töistes riikides kätte saadakse, siis neid säält wälja peab andama. Tänini  ei sündinud see aga mitte sedawiisi. Põgenes  üks mässaja ühest riigist töise, siis ei antud teda säält mitte wälja ja keegi ei tohtinud säält ka tema külge puutuda. Seega oli siis mässa- jäte kinnijäämine wäga raske, sest et nad kergoste  wäljamaals ära põgeneda wöisiwad. Prantsuse maalt. Sääl oli rõõm selle üle suur, et Bacninhi linn Tonkingis Prantsuse sõjamäe läbi oli ära wõidetud. See rõõm on aga selle läbi mahendatud, et Prantsuse rahahind on alanema hakanud. See olla sest tulnud, et Prantslased ei ole Hiina sõjamehi wangi wötnud. Selle läbi ei olla neil wöimalik Hiina käest söjakulu  nöuda> ja Prantslastel ei ole wöidust suuremat  kasu. Arwatakse, et Aasias pea uus lahing  oodata on. Saadud wöidust arwatakse aga nii palju kasu tulewat, et Inglane nüüd enam nii hölpsaste Prantslasega karmupidi kokku ei lähe, sest et üks wüike Prantslaste wäeosa on suure kindla linna ära wöitnud. Inglise maalt. Sääl näeb wöidurõöm õige suur olewat, et Inglise söjawägi S' Mahdi wäehulgad on põgenema ajanud admiral Hcwct on kuulutuse wälja andu, d ° Osman Digma kas elusalt ehk surnult t n toob, see saab hulga raha. Aga Osmrn 2 , . on juba sügawasse maa sisse punuma pa ja raske saab olema teda kätte saada. Ka ei ole teada, kus Mahdi ise praegu seisab. Nõnda on sõnumid, mis Inglise maa kaudu Asrikast tulewad. Inglise ajalehed annawad nöuu sõda edasi pidada ja Mahdile mitte aega anda wäge koguda. Egiptuse maalt. Ülemas Egiptuses möllab  sõda täies koleduses. Mahdi ja tema üleina söeapääliku Osman Digma käsi näeb wiimasel ajal kaunis sandiste käiwat. Inglise walitsuse poolest on kindral Graham suure mäega Mahdi wasta saadetud, ja 1. s. k. p. on Grahamil Osman Digma wastu õige suure lahingu pidanud, kus palju söeamehi merisel wöitlusel surma saanud. Osman Digma mehed wöidelmid üsna lömvi moodi; üksgi ei ole taganenud, maid nad saanud igaüks jala pääl surma. Armuheitmist ei ole sugugi olnud, sest kindral Graham on Osman Digma't enne lahingit alla heitma kutsunud, aga see ei ole seda teinud. Mõne tunni sõdimise järel on Osman Digma leer täiesti kõige saagiga Inglaste kätte langenud. Kindral Grahami kuulutus  on kõigile Sudaui würstidele olnud ja neid kutsunud endid Mahdist lahti ütlema, Mahdi ei ola mitte Jumalast saadetud prohwet, nagu ta päälik Osman Digma, kes enne Suakinis paha elu elanud ja kölwatu inimene olnud. Asi näeb küll nii olewat, et juba Mahdi wöimus hakkab wähenema. Kooli Jukkule wälja arwata. I. koguduse kõige wanem mees on praegus üks aasta wanem, kui Wanueli tütar Anna siis, kui Jeesus esimist korda Jerusalemma templis oli; kui wana? J. töise asu koguduses suri 1883 aastal üks emake, kes 11 korda 9 aastat sa 9 kuud wana oli; kui mittu aastat oleks ta meel pidand elama, kui sada aastat täis oleks saanud? Nalja nurk. Teemees: Kõrtsi papa, mis kellu aeg teil juba an? Körtsipapa: Meite kellu on hukkas, sest saa aru midagi, iga tunni taga lööb. Teemees: Jota käimine ometi õige on? Körtsipapa: Midas see käimiuegi suurem  asi on, on ta ühe tunni ära käinud, ilma ümber waatmata oort töist jälle.