Alma lahingi mälestase-sammas. Kaheksa wersta esimesest Krimmi Eesti külast Samrukist lõunapoole, mööda Sevastoopoli teed minna on Alma- Burljuki küla, Alma jõe ääres, kuS Krimmi sõja ajal Alma lahing oli. Selles lahingis langenute Wene sõjameeste  mälestuseks ehitati tänavu mälestuse sammas, lõuna pool Alma jõge, mäe küljes, kus lahing kõige Palavam olnud ja langenute haudade kohad praegu veel tunda on. Sammas on umbes 4 sülda (raud sülda) kõrge. Jalg on valgest koralliseeritud kivist, mis Krimmist  Eüpatooria linna ümbert saadakse, tehtud; sammas ise ülevalt on aga Krimmi marmorist ja oma vormi poolest „obilisk". Põhjapool samba tahvli peale on kirjutatud: Lo«llvö7> IISLIIIIIXI. LI. eMAiemn. Lõunapool tahvli peal: 8" 1854 r. See on Eesti keele tõlkis: Mälestuseks langenud sõjameestele Alma lahingis. 8. Septembril 1854 a. Tänawu 8. Septembril, see on just 30. Alma lahing» aastapäewal, sai see mälestuse-sammas pühalikult stssepühitsetud ja katte alt lahti wõetud. Rahwaft oli määratu patju igalt poolt ligidalt ja kaugelt selle päewa hommikul ja linnadest Simferoopolist, Sewastoopolist, Eüpatooriast ja Bachtsbisaraist päewal enne seda kokku woolanud. Hommiku kell V-10, kui bataljon BjeloStoki polgu soldatid, jalamehi ja üks jagu suuretüki mehi hobustega ja suurtükkidega Alma jõe äärest laagrist muusika  mängu all mälestuse samba juure marssistwad, sõitfiwad  ka tähtsamad kõrged ammetnikud: Tauria kuberner, wiitse-kuberner ja palju muid ja Tauria kubermangu Greeka õigeusu peapiiskop waimuliku koguga samba juure. Kell °/»10 hakkaS pühalik tallitus peale ja punkt kell 10 wõeti sammas suurtüki ja püsfi paukude all lahti. Siis luges peapiiskop Germogen Luuka ewangeliumist Maria kiituse laulu ja peale selle loannese ewangeliumist Petaania  tiigi weesegamisest ingli läbi, ette. Peale selle piserdas ta sammast pühitsetud weega ja ka rahwast peale samba piserdamise. Siis palwetati Keisri maja eest, mille järele wäe muustka-koor MM mängis ja suurtükid ja püssid paukusiwad. Siis palwetati  hingepalwet Nikolai 1., Aleksander 11. ja kõikide Keisri, usu ja isamaale langenute sõjameeste eest. Peale selle paukusiwad weel kord suurtükid ja püssid, ja marssistwad kõik sõjamehed, soldatid ja ohwitserid, muusika-koori  mängimisel auu-marssis 3 korda ümber malestuse-samba.  Kell punkt 11 oli pühalik tallitus lõpetatud. Sammas oli tamme ja lorperi lehtedest männikutega ehitatud.  Pühitsemise ajal oli nii waikne ilm, et tuule õhk küinlaidgi ära ei puhunud, mis samba ees põlesiwad. Suits, suurtükkide ja püsside paukumise ajal, langes rahwa peale ümber samba, nagu pilw ja tuletas 30 aasta eest sündmust koosolejatele meele, kuS mitte nõnda kui nüid tuulde paugutadi, waid inimesed inimeste peale! Peale pühaliku tallituse lõpetuse marssis sõjameeste salk muusika mangu all laagrisse, kuS neid lõunasöök ootaS ja Tanria kuberner laskis omalt poolt igale soldatille  V- kõrtelt napsu söögi alla anda, miS üle wiimsed rõemsad oliwad. Peale sööma mängisiwad tyäe muusikandid  pahu lugusid wabatahtlikult ja soldatid oliwad nõnda waimustatud, et paljud rõemu pärast tantsisiwad. Suurematele ammetnikudelle ja pealikutelle oli siin lähedal  wiljapuu-aia omaniku Pastaki aiaS, õunapuude all, miS õuntest täis nõreflwad, lõuna söök walmistatud. Siin peeti palju lauakõnesid selle päewa mälestuseks: esiteks tõuufiS kuberneri härra üles ja pidaS pitkema kõne Alma lahingist, kuS ta Wene sõjameeste wahwust üleüldse  ja iseäranis Alma lahingiS ette tõi, üteldes: 1200 meest olid Wladimiri polgust üksi ja üleüldse 2400 meest kolme polgulisest sõawaest, mis siin mitu korda suurema hulga waenlaste wastu hakkasiwad, langenud, aga weel ei taganenud ülejäenud. See tunnistab, missugune armaStuS Wene sõjamehe rinnus Keisri, usu ja isamaa wastu lõkendab, kes teda nii wahwaste nende eest wälja aStuma sunnib. Wene sõjameeste wahwuse eest ja mälestuseks  tõstan ma fiin oma wendade werega ujutud maa peal oma klaasi. Kõik lavalised lõiwad klaasid hurraa hüidmisel kokku. SiiS tõusis kuberneri härra jälle üleS ja ütles: Meie seaS, mu isandad, on täna siin laualiste keskel kolm meest, keS Alma lahingist on osa wõtnud; üks neist on meie auustatud wiitse-kuberner, keS sell ajal weel alles noorena ohwitserina õnnetute Wladimirlaste seaS osawõttis. Siis tõsteti kõigist lavalistest klaasid hurra hüidmisel nende kolme isamaa poegade terwiseks. Siis tõsteti klaasid weel praeguste noorte sõjameeste ter- wiseks. Peale selle pidas lühikese kõne üks aiaomanik siitsamast isand Augustinowitsh töiste siinsete aiaomanikkude nimel järgmiselt: Meie, Alma lahingi pealtnägijad, siinsed  aiaomanikud, saime selle lahingi läbi suure kahju) meie aiad saiwad äratallatud, puud ärapuruStatud ja rikutud aga meie kannatasime seda nurisemata, ennast saatuse alla kummardates. Sõda läks mööda, waatame, tulewad Inglased ja ehitawad oma langenud wendadelle mälestuse samba. (On praegu leida ja tänawu kewade uueste ümberehitatud, Wene sõjameeste mälestuse sambast sadakord sammu põhja pool. Ta on surnukirstu ehk puusärgi  sarnane, eht walkjas sinisest marmorist, umbes 5 jalga kõrge.) Peale selle tulewad Prantslased ja teemad  sedasama, aga meie langenute wendade hauad jäiwad ilma mälestuseta, mis meie, kui selle sündmuse tunnistajad  ja pealtnägijad mitte ärakannatada ei tahtnud, ja mis ikka meile igapäew uueste nagu sõimu kaela tõi. Nagu wanasvna ütleb: on kõrge, kuningani kauge," nõnda ei wõinud ka see asi Keisri ette jõuuda iseenesest. Nüid aga, kus mitmepoolsetel osawõtmisel ülemalt  poolt luba tuli ja juba täna 30-aästasel Alma lahingi mälestamise päewal oleme wõinud oma langenute isamaa poegade mälestuse-samba sisse pühitseda, oleme meie Alma jõe ääre aia-omanikud kõigega äraleppinud. Seda tunnistades awaldan ma kõigi aia-omanikkude nimel oma sügawat tänu neile kõigile, kes asja edendusest on waimustawalt osawõtnud ja tõstan kõikide nende terwiseks oma klaasi hurraa! Peale selle rääkis üks Karaim*) Eüpatooriast mõned sõnad rahwuste sidemetest, mis meid meie kalli Keisri targa walitsuse all, kõiki üheks kaastundliseks  seltskonnaks liitwat ja laskis Keisert Majesteeti elada, mis peale terwest kogust hurraa hüiti ja wäe muufikakoor mängis ,LvWe, Mps xpamil/. Peale selle tõusis kuberneri härra üles ja awaldas Eüpatooria Karaimi kogudusele tänu, et see peale Krimmi sõja seal langenud Wene sõjameeste hauad üleskohendanud ja praegu kiidetawaS  olekus hoidwat, mis peale ta Eüpatooria Karaimi kogudust elada laskis. Sellepeale tänaS ülemal nimetatud  Karaim oma koguduse nimel kuberneri härrat selle anu eest. SnS peale selle tõuuflS üks maakonna asjade tallitaja  liige, isand Steewen Simferoopolist, üles ja tuletas kogule meele, et ka Tatra rahwa seast üks mõisnik Alibei Chunkalow peale Alma lahingit, lahingi platsilt palju haawatuid, mis ta sealt aga leidnud, oma mõisa wedanud,  neid arstinud ja tuetanud, künni neid edasi saata wõidud ja tõstis oma klaasi Tatra rahwuse eest, mis kõik lavalised waimuStusega hurra huides kaasa tegiwad. Peale selle lasti peapiiskop Germogen elada, keS ka lavalistest osawõttiS tõiSte waimulikkude meestega. Paljugi sai seal weel kõneldud ja terwiseid joodud, aga kõiki ei ole wõimalik minul ärakirjeldada. Olen püidnud lühidelt tähtsamaid nii palju kui meele jäi „Sakala" lugejatele teatada. Nõnda palju weel nimetan, et päevapiltnikud mälestuse-samba pühitsemise, kui ka lõuna söögi laual istujaid õunapuude all klaaside kokku lööma peal, mitu korda üles wõjsiwad. Kell 3 pärast lõunat lõppes mälestuse'samba  pidu ja kõik, ülemad ja alamad sõitsiwad koju poole. Soldatid marSsistwad, kui omad telgid bliwad  üleS wõtnud, ka laulu ja mänguga Sewastoopoli poole. Krimmis, 14. Sept. 18L4. (H. lu. Mõnesugused sõnumed. Wäljamaa lehtede järele anname järgmise juhatuse, kuida riietest plekkisi keemialiste katsete põhjusel, kõige paremine wälja wõtta wõib, ka oma lugejate ette: Suhkru, liimi, tärklise, jahu j. n. e. plekkisi, üsna lihtlabase pesemise läbi sooja weega, kelle sisse natukene Weneetsia soola on sulatatud. Wereplekid niisama kui ülemal, peaks aga siiski weel rauaplekkisi järele jäema, siis sulatatud suhkru ehk ka ristikheina hapuga (Kleesäure) järele awitada, Puuwilja, punase tindi, rothweini, taimede wärwi plekid, walge riide seest: Nõrgendatud weewlihapu ehk palawa klooriweega pesta. WillaSte, PoomwillaSte ehk siidi riietest: Leige Weneetsia seebi- ehk nõrgendatud salmiaku  weega pesemise läbi. Allitsariini tindi plekid pesetakse walge riide seest palawa klooriweega wälja. Willaste, poomwillaSte ehk siidi riietest, kui wärw lubab, nõrgendatud wiinahapu (Weinsäure) läbi. Rooste ehk gallustindi plekid, walge riide seest: Palawa  ristikheina hapuga ja tina raasukeste tarwitamisega. WillaSte ehk poomwillaSte riietest: Mitmekordne tsitroonihapu  pruukimine. Siidi puhastamiseks ei ole seesugusel korral enam mingit abinõuu, katsed saakfiwad wiga weel pahendama. Kepiplekid seemisnahka kinnastest. Ühe õhukindla kastikesesse pannakse natukene hirwesarwe soola (Hirschhornsalz)  sellepeale pannakse kindad niikauaks, künni kõik plekid neist kadunud. Higiplekid lähevad 1 jao salyuaku (Salmiakgeist), 3 jao alkoholi ja 8 jao veevlihapu segu (Schveseläther) läbi välja. Abi koide vaStu. Raua witriol saab heaSti kuivatatud,  siis pulbriks õerutud ja asja karvade ehk sulgede võimalikult juurde laiali raputatud. Õlivärvi plekid ei saa mitte enam nagu enne terpentiini  õli, vaid üsna lihtlabaselt unerohuga (Chloroform) puhastatud. Üks puhas lapikene niisutakse unerohu vedelikuga  ja õerutakse selle nartsuga siis plekki, miS sedamaid puhtaks läheb. Et Chloroform uimastavalt mõjub, fliS on sellega ettevaatliku ümberkäimist soovitada. Oli, laki, vaigu, rasva, tõrva ja vankremaäre plekid puhastatakse kõigist riietest Bentsiniga, laStatse teda ilusasti ära kuivada ja piaks siis veel plekkisi järele jäema pruugitakse enne nimetatud seebivett (venetianischer Seife). Paraffini ja Stearini plekid peStakse kõigist riietest kõwa wiinawaimuga (Weingeist) wälja. Lubja, libe ja alkaliede plekid üleüldse, pesetakse walge riide seest nõrgendatud hätika hapuga, willased ja stidi riided puhastatakse weega nõrgendatud tsttronihapuga. Kirjalaki plekid puhastatakse Bentstniga ja ettewaatliku õerumise läbi sõrme kuisega. Õlle, punshi, kohwi j. n. e. plekid aetakse kõigist riietest lihtlabase pesemise läbi wälja, tarwilisel korral natukene kristalliseeritud soodat abiks wõtteS. Keegi annab Heroldis nõuu looma katku waStu järgmist abi tarwitada: Kase tõrwa weega pidada tallide ja lautade seinad, loomade toidu redelid ja ruhwed talwel ja iseäranis kewade hoolega kokkupritsttama ja aeg ajalt ka mõni natuke natukese soolaga segatult loomadele joogi sekka kallama. Kewadel, loomade waljalaskmisel pidada loomade suu ja selg künni ristluudeni selle kulla weega niisutada./mis igal nädalal paar korda ette on WStta. Kes selle järele teeb, tõendab nimetatud Saksa lehe kirjasaatja,  M. r. kes seda abinõuu ise kui põllumees suure kasuga olewat katsunud, selle loomad wõida külgehakkawate haiguste wastu alati julged olla ja terwed seista. Kirjasaatja  ütleb ennast Nowgorodi kub. Ustjugi tee ääres ühe mõisa rentnik olnud olewat, kelle heinamaa peal iga päew suuri karju, keda Peeterburisse aetud, söödetud ja seega mitu kord haigused sisse weetud saanud, kes ümberkaudse elanikudel elajad wiimseni maha murdnud, aga tema kari (120 looma) koguniste puutumata jäenud. Piiri mõisnikul  Kokowil langenud mõne päewaga 200 looma ja Bjelajakresti kiriku külaS wiimane kui üks loom, aga temal jäenud kõik terweks. Seda teadust tõendab ka kreisiarst Dr. v. A . . . .S, kes seda rohtu 13 aaStat kasuga ütleb pruukida lasknud olewat, mis ka juba haigeksjäenud  loomadele siSseantud saanud. Isand M... r lubab seda rohtu linnadesse ja küladesse sisse seada, nii pea kui ta arsti walitsuse poolest selle müimiseks luba saanud. Arst kimbatuses. Ühe talumehe abikaasa jäi haigeks ja kutsuti arst tema juure. „KaS Teie jõuate ka mu waewa äratasuda," küsib arst kahtledeS. Talumees  tõõtab 5 kullatükki kõrgele ja lausub: „Reed on Teie päralt, ükspuhas kas Teie teda terwekS toherdate ehk ärasurmate!" Haige sureb ära ja arst nõuab lubatud 5 kullatükki kätte. „KaS Teie minu naese terweks tegite?" küsib talunik. mitte!" „KaS Teie teda äratapfite?" „Jumal hoitku!" „Roh, fiiS ei ole Teil ka midagi õigust raha nõuda." *) Karaimid üks ise jagu Ebrea usulist. Äratage wendi. Juba tõuSnud priius paike säraw Üle waeje wangiS Eestimaa! Awatud on waimu kuldne wäraw Armulikult Eesti rahwalla. Lõpnud ammu Pitk ja pime uni Taewast walgust maha helendab RahwaS ärkand siiski uinub mõni Waimu wangiS weelgi aigutab. Kes on ärkand äratagu wendi, Kes weel uinund raskelt magama, Et nad wiimaks wärawaSsa kindi Pslgtud ei jäekS häbis leinama. Lä. li. ÜVökrmauu. 5S 42. Sakala. 1884 Wastutaja: J. Kõrw.