rubla eest wtimaseid Riigi laenupaberid waraStud.  Ze katarinenburg i st. „Nowaja Wremja" sõnumite järel walmistab ennast Jekcttarinenburgi  linn kõrgel kombel Keisri Juubeliyüha wasta. Nõuuks on wõetud: 1) Naesterahwa- Gümnastum! ehituseks need 15,000 rubla, mis selleks weel puuduwad, allakirjutuste läbi korjata ja paluda, et se kool Keisri Majestäti nime peale nimetud saab. S) Üht Leitudlaste maja asutada. 3) Linna Waestemaja juures üht kirikud ehitada. 4) Kathedra! - kirikule üht suurt kella walada lasta. 5) Kathedral-kiriku katust kullata iasta. Tiflisist. Mõne aea eest on Poti sadamasse  Amerikast wilja toodud ja sellest juba üks jägu Tiflist saadetud. Amerika wili tuleb wähem maksma kui omamaa wili. Helsingi. Uni Verst tät soowib Keisri Zuubelipüha hiilgawal wiistl pühitseda. Uniwersttäti  Rektor walmistab programmi sette tarwis. Pidukönet saada Professor Aalkwist Soomekeeli ja Professor Montgomeri Nootsikeeli  pidama. Püha saadaühepidulanluga algatud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Niigipääw on Näärikuu 3! pääwa! algatud. Trooni-kõnet luges Gras Stolberg Weungerode. Sõua-sönalt ei ole se kõne weel mitte meie kätte jõudnud, niipalju on aga teada, et Keiser igapoolist rahu ja rahuuõuudmift suure tähtsusega nimetanud on. Rahu ja rahulik, need sõnad on seitse kord selles kõnes wälMäägitud, mida siis la aealehed üleüldiseks mhukuulutufeks mmetawad. Würst Bismark ei olnud Riigipääwa algatusele tulnud, tema termis ei kanda pika püstiseiAmist.  Küünlakuu 1 pääwal sai Riigipääwa PmffdetiM walitud: Graf Arniltt-Bvytzenburg; esimeseks Abi-Präfidentiks: Frantenstein; teisew ÜbbPrasidemW: Hölder.  PrantsuSmaa  Saadik Gcaf WaLije saab 4 Küünlakuu  pääwal Berliini tagasi oodatud; tema jääb oma ameti peale. - Se partei, keS wiimise Mmiftermmi Zluettdamise läbi lepitust PaapStiga tulema lootis arwateS. et riigiwalitsus  järelannaks, ja kelle eesotsas endine Hüttnoweri Kuningriigi Minister Wmdhsrst seisab, se nääb ikka selgemini, et lootus tühine oli ja et Bismark muud ei tahtnud, kui selle partei toetust oma uue tolliseadustele, Se partei hakkab juba arusaama, et ükski Preussi Valitsus Paapstiga. keS Prmssi riigiseadust  tühjaks mõista tahtis, rahu ei tee. enne kui sealtpoolt eksitust tmmistakse. Uus Kooli-ja Kinku-Minister von Pnttkammer on seda selgest küll wälja näi tanud, nii suurt lootust esiteks Roomlased ka tema peale paniwad. Peale seda aga tõusswad aeg-aealt ikka jälle jutud, kui tahakflwad uued Ministrid von Pnttkammer js Bitter pea jälle omast ametist lahkuda. Prantsa m a a l t. Kui ka waMsuse poolelt kinnitakse. et Saksamaa sõeawäs rohkendamine midagi muret ei sigitaks, siiski ei taha aealehed sellega rahule jääda ja acutawad  omalt poolelt seda asja lõpmata. Nende arutamist? järel saaks Saksamaal uue söeawäe seaduse järel wõimalik olema sõea aeal 3, l(19.000 wäljsõpetud meest wäljasaata, kuna tamne neid rohkem saada ei olnud, kui 2,500.000 meest. Wabariigi walitsuse poolest sõelutakse söeawäe, seast ja awaliku ametnikude seast ikka rohkem mehi Nalja, kelle südant taieste selle walitsuse-korra poole hoidma ei arwata. Wahetewahel tõuseb aga siin ehk seal moni suurem eh? weikem rakuke, mis käärilawad pärmi rahwahulga põhjas ilmutab. Nenda on hiljuti üks mees Pariisis uulitsa pea! karjund: „ Elagu Napoleon! Maha Wabariik!" Teda on kiuniwöetud ja kaheks nädaliks luku taha pandud. - Ministeriumis  on ülesarwatud et wiimine sõda, mida Napaleon lil. Saksamaa wasta tõstis ja pidas, ligi 14,000 mMoni franki maksis. Rahwa maksud saiwad sellepärast pärast sõda 632 millioni franki kõrgemale tõstetud. Inglismaalt. Parlammtis päritakse ülema Ministri Lord Beakonssield käest tiidimata selged wastust, kas se tõsi oleks, et walitsus Perstamaale luba annud Herati linna Afghamstammaal omaks wõtta. Minister annab pea poolt, pea segast wasmst, Nea stleb ka ei se asi «Valikuks nonupidaMissks weel küps ei oleks. Läöi selle tolmu aga, mida küsijate silmi puistatakse, näitab asi Niipalju töfi olema, et Inglismaa poolt seda luba antud oleks. Kas aga Persia malitsus seda kaunist õunakest ilma Wenemgi lubata noppida julgeb, seda ei ole weel imegu teada. Kuna Kindral RobertS Afghamstams ööd ja paamad silmad lahtipidama peab, et siit ehk sealt kaljurünka takka talitsemata ja halastamata waStased salaja teMa kallale ei tule, veetakse kodumaal mõnelt poolelt nõuu, teda kohtu alla panna. Inda mõnest aeast saadik kölawad rahwa seas hääled kes ülema Kindralile üleliigi karmust Võidetud Vaenlaste wasta süüks anMWüd, mis läbi Afghamsti rahwa meeled jäävamalt Inglaste wasta wihale kihutud saakstwad. Nendest juttudest on üks hea sugulane Kindralile sõnumid annud, ja se saadab nüüd telegrafi läbi seda aru : l2 Talwekun pääwa smwad umbes 73 meest hukatud. Üks kohtuni? ja 6 teist selle eest. et nemad Inglismaa Ohwitscride surnukehast teotanud oliwad; 17 wäemoona rööwimise varast ja et nende juures asju leiti, mis surmatud Saadikute omad oliwad; 49 oliwad moona-faatjaid surmanud ja Saadikute tapmise juures abiks olnud. Pärast 12 Talwekuu pääwa saiwad weel 9 meest hukatud, kelle peal kindlast tunnistad kaebtus seisis, et Saadikute surmamise juures süüalused oliwad. Jõulukuu 15 paamani saiwad weel 15 meest hukatud, haawatud soldatite tapmise pärast ja olamõtmise pärast Saadikute tapmise Üks iseäranis arwukiri hukatud meeste nimedega ja nende süülunniStustega olla teel. Lord Salisbury on nõuu annud üht asjatundjatest kokkuseatud kommisstoni wäljasaata. kes G reeta maa ja Türgimaa piiret üiewaataks ja selle uueste seadmise üle kindlad plaani teeks. Teised suurriigid olla selle nõuu poolt soowida aga omalt poolt mõnda juure lisada. Hispaania maalt. Otero on 28 Näärikuu pää-val esimese kohtu poolest surmanuhtluse  alla mõistetud, ja saab wande-meeõte kohtu ette saadetud. Ztaalia m a a l t. Kumaga Praua terwise üle tulemad pahad sõnumid. Teda kardetakse nõdrameeleliseks jääma. Rsots i m a a! t. Neaslest tuli telegrast  sõnum et Rootsi laew /WeneV millega Professor Nordenskjold läbi Põhjamere sõitis, 2 Küünlakuu päüNal Neayli sadama jõudis ja suure rõõmuga ja auuga wasta-võetud sai. Laena juhatajad ja soetud mehed saiWsd kohtute ja söeawäe ülemate läbi teretud. Kodumaal walmMakse kojutulijatele auuStawad waslaroötmist. Riigivääw on Professor Norömskjoidile 4000 krooni aastast cmupalka mõistnud. Kiriku teadused: Jaam-kiriktts :10 Küünla-k. leev pastor Groh - mann enne lõuna! jutlust ja wotab lanarahwast. Kaarle-kiriku õpetaja halab poeglaste leri - õ p e t u st m a a- ja j a t s a k e e l e 13. Knünla-kun p. ja wõtab pühapääw, l 0 Küünla-k. p. lau arahwa  st wastu. Lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat. Pihti laupääw kellu 1. Wüha-Mauna-Klriüns: 10. Küünla-k. p. teeb pastor Ber gwitz jutlust. Tscnsuri poolest lnbamd. Tallinnas, 8. Käimla-kuu P. 1380. Trükitud LindforS i pärijate juures ja kl ga meie lehe „Tal!inna Sõbra" peale, saawad igal ajal wastuwõetud ja estmi?ed numred jarelsaadetud igast kohast, kus selle lehe tellimised wastuwõetud saawad, ja Kmdfors'i pärijate trükiinajas Tallinnas. Ausat ostjat, kes tahab ühte head kauba kohta saada, korts ja pood ja ka head korralised maad, kõik kokku mma; ühe teise kauba pärast on saada Haapsalu kreisis, Nigula kiriku juures, Koila kõrlso pood Järel küsida Paris koha omaniku kaurmecs A. Lossmanni käest. Üks WMMhwvb, taieste sisseseatud, on Tartu maantee peal ärajiürida.  Ligemad teadust saab Carl Ed. Hartmuthi junrcs, Dunkre uulitsas Rr. Uks heinamaa saab ärarenditud. Ligemad teadust saab weikc Arewjewi uulitsas Nr. 305. Kaks saamad müüdud. Ligemat teadust saab Peuckeri TapetimoeS wiruuulitsal. ja maja on müja MMre uulitsas Nr. 366. Ligemat teadust sealt sammast. alemis, waeste - kooli uulitsas Nr. 145, vu üls Ktts ZN«ja müia, kus üls pood all on. Järele küsida seal samas. Ms kes saksakeeli räägib, saab tuppa ja ühe weikse lapse juure otsitud Laiauulitsas Nr. 65 (48), taga hoowis, 1 trepp ülesse. Uks mrikt kollane koer on ärojooksnud ja saab wäga palutud, sedk NigulaSte uulitsale, Ficki majasse tuua. "Suure Roseak.autsi uulitsas Nr. 123 saamad mindud: tekid, kuued, palitood ja kõik sugued teised aöjad. " Hinnad Tallinna tnrnl» 4. Küünla-kuu pääw. Karduhwlid, tsetwk. 65 kop. Herned, t00p.... 8 „ Leatsed, toop .... » Tangud, loop .. . B—3 „ Weikse liha nael. . 12—16 „ Sea liha nael. . . 13—14 „ Röösk piim, toop . 4—5 . Hapu piim, toop. . 6 Koore, korter.... 4—5 „ Laua wvi, nael . . 35 „ Püti wõi, nael. . - 23—35 „ Muna paar ... 5 „ hea tuunistusteg?, wõib kohta saada Kloga mõisas. Keila kihelkondas. Kauba-hinnad. 3. Küüula-kuu p. 1880: Soola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 9 rbl. Heriugi tünder 14 —18 rbl. Si!gu tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 35 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 34 rbl. Alwem raud 19 rbl. Kase puude süld 6 rbl. kop. Männi puude süld 5 rbl. kop. Kiwisute puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15-20 rbl.