maks tõstnud. Kui suurt lugu Hiina keiser Gordonist pidaS, paistab sellest walja, et temale kõige suurema sõamehe  nime ja kõige kõrgemad auu märgid (kollase kampsoni  ja wau suled,) andis. Niisama auuS ja oma kasu püidmata oli ka Gordon pärast Sudani kubernööri ametis. Egiptuse wiitse-sultan pakkus 10,000 naela Sterlingi (62,800 rbl.) palgaks, aga tema ei wõtnud mitte rohkem waStu kui 2000 naela (12,560 rubla). Ta ei olnud weel mitte aaStat aega oma ametis, kui ta juba KaiiroSse oma reisi kulud ära saatis, kuna aga tema eesolewa kubernööri tuleku kuluks Egiptuse walitsuS 1,200,000 liiret (umbes 300,000 rubla) pidi maksma. Kui ta aaStal 1874 oma ameti üle jättis, oli ta niisama kiidetud tubli walitseja, nagu ta Taipingi mässu lõpul kui kuulus sõameeS iga ühe suust kiitust sai. Gordoni wiimsed sõalikud juhtumised on meile juba küllalt tuttawad, sellepärast tahame tema kodusest elust, kus ta ennast kui inimese suo armastaja awaldas, mõni sõna kõnelda. AaStast 1865-1871 elaS oberst Gordon wagusaste Londoni ligidal Gravesendis, kus tema Temse jõe äärseid kaitse kohte pidi parandama. Tema selle aegsest elust kõneleb üks kiri järgmiselt: Tema elas täieSte just tõiSte kasuks. Tema maja oli kord koolimaja, kord haigete  ehk waeste maja ja oli ennemalt ühe misjonäri, kui töiste käskija, elu asemeks arwata. Kõikide töiste muredest ja hädadest wõttiS ta osa. Waeseid, haigeid ja õnnetumaid  ei põlanud ta kunagi ära, waid igaüks abi paluja leidis ta silma ees armu. Iseäranis ellalt armastas ta lapsi. Uulitsate pealt kutsus ta lapsi oma juurde, puhastas  neid, laSkis neile uued rõõwad selga panna ja jättis nad wahel nädalte kaupa oma juurde. Siin luges ta neile üht ja töist ette ja õpetas neid niisama suguse waimustusega,  nagu wiiks ta neid sõtta. Sagedaste kogus ta nad laewa peale enese ümber ja näitas siis maakaarti pealt nõõla otsaga, kus poole selle sõidu riistaga, kus peal nad praegu on, minnakse. Lõpeks kaswis tema koolilaste  arw nii suureks, et neid kuskille muiale korterisse pidi seadma, kus ta neid ise meelgi õpetamas käis. Üks töine Inglise kirjanik räägib, et tema kõige armsamine  haigete ja waeste majades käinud, kuS temalt abisaajate  hulk mitte weike ei ole olnud. Palju surejaid kutsusiwad ennemalt Gordoni oma surma sängi juurde, kui waimuliku mehe wõi õpetaja, ja ta ei pannud kunagi nende palwele waStu. Raha ei olnud temal kunagi seismas,  waid koguni oma kuld auu, rahad olla ta ümber lasknud sulatada, et waeseid aidata wõiks. Nõnda elas Gordon kui õige kristlane. Ta oli wagune ja uuris hea meelega piidelt; kõndis sagedaste üksinda ja arwas enda siis Jumala lahedal olewat. Meie mõte ei olnud mitte täielikku elupilti Gordonist  anda, waid tahtsime aga oma lugejaid lühidelt selle mehega, kelle juhtumistest juba aasta aega terwe haritud ilm ja muist õpetuseta rahwaid räägiwad, tutwaks teha. Sest näeme meie, missugune tahtjas mees mitte üksipäini oma isamaale, waid ka töistele eesmärgiks, see oli, kes Kartumi linnas wiimist korda hinge tõmbas. Kui kõrge auu sees tema oma isamaa suuremate meelest oli, näeme meie sest: Kui Gordon Londoni wiimaft korda jumalaga jättis ja Egiptusesse läks, kandis praegune Egiptuse sõawägede  ülem-kindral Wolseley tema reisikotti wagunisse, Granville ostis tale pileti ja hertsog von Cambridge, Inglise sõawäe ülem kommandör wõttis temale waguni ukse lahti. Niisugustest asjadest ei pannud Gordon suuremat  tähelegi, aga nad wõiwad siiski näidata, kui suurt lugu Inglise kõrge auukandjad sellest lihtsast mehest pidastwad.  Mis Inglismaa Gordoni surmaga kaotanud on, tunnistanud iga päew teda leinaja rahwas ja ajalehed. Kirja wastused. 72) K. A. S. J. Tarwitatud. Palume ikka sõnumega rutata. 73) T. R. K. Piame Teile sedasammagi ütlema. Lubaduse saamisega  läheb muidugi aega, ja kui weel saatjad ka wiiwitawad, siis piab ajaleht üksnes manu teatust lugejatele kandma. 74) X 2. Palume andeks anda, et weel mitte ei wõinud Tere küsimisele aset anda. Loodame edespidi seda teha. 75) T. T. A. Kahju küll, ei kaotsi minemisi ikka ette tuleb. Täidame Teie soorvi. 76) T. O. K. J. Uurige rohkem laulikute töösid läbi, iseäranis meie kallist Kalewi poega, siis saamad Teie laulud ka ivälimise wormi poolest paranema; nüid on nad küll jõuetumad Kui aega saame nerd muuta, siis ehk awaldame mõne. 77) P. R, P. Awaldame. Kena küll. 78) T. M. H. Käes; oleme juba kirjateel wastanud. Igasse kihelkonda  wõtame meie tänuga sõnume saatja, kus seda weel ei oie, ühe priieksemplari  eest wastu. 79) H. J. S. Miks Teie kaibate oma elu igawuse üle? Ega seda jo töiseks muuta ei saa. Saatke ajalehele midagi ja lugege ajalehest midagi, kui Teil wähegi wahe aega üle jäeb; küllap siis näete, kuidas igawusel põgenemiseks jaiad alla aetakse. 80) J M. N. Täname Teid Teie pidupäewa kirjelduse eest. Seltslik elu edenegu, see laiendab silmaringi. 81) Põhjancn. Teate on tarwitatud. Lauludega tahaksime ka sedasamma  heal meelel teha. 82) M. J. L. See wõib jo ka kergeste woimalik olla, et see Teile unustuse läbi saatmata on jäennd. Saame Teie soowi täitma. 83) A. P. P. Miks Teie ilma aegu meiega pahandate, ega meie süi läbi Teie sõnum lehes ilmumata ja Teile „Kirja wastustes" wastus andmata on jäenud. Toimetajate wahetamise läbi on, mitte üksipäini Teie teate, waid ka weel mitu töist, „Sakala" tarwis kaotsi läinud. Pärige sealt järele, kelle nimel Teie nad saatsite. 84) T. K. S. Täname teatete eest; mis woimalik, saame.awaldama. Palume nimetatud käsikirja ühes nõuudmise awaldamisega meile näha saata, muidu ei ole meil woimalik midagi otsust anda. 1885 ZH 9. Sakala. Ao»«väeuo 22. 1835 i. Trükitud F. Feldt' i juure? Viljandis. palume kõiki auustatud Mv» kirjasaatjaid „Sakala" stsusse puutuwate kirjadelle mitte enam härra Z. Lipp'u nime peale kirjutada, waid ainult „Sakala toimendusele." Keiserliku Sillakohtu lubaga saab Eesii. Doilum. saalis io. MLvtstr f.». Pärnus olewa Lilli Suuburg'i Eesti tütarlaste kooli heaks Näitemüik ärapeetud. Näitemttigil saamad mitmesugused kaunid asjad enampakkumise teel kohemaksetawa hinna eest ära müitud. Mitmed laulukoorid ja kaunis muusika mäng saamad kuuljaid rõõmustama. Ka thee- ja söögilaud  on walmistatud. Näitemüigi lõpul on Seltsi liikmetele ja nende läbi sissetoodud wõõrastele  tants. Sisseastumise hind näitemüigile on 20 kop. ehk kes 25—30 kop. määrilise asja toob, saab kõige õhtu tarwis prii pileti. Tantsu pilet maksab meesterahwal 50 kop. ja naisterahwal 20 kop. Kassa pidajaks on toimekonna liige T. Tamm. Näitemüik algab p. l. kellu S, lõpeb hommiku kellu 4. Rohket osawõtmist palub Itäitemmgi toimekond. Wiljandi kogukonna walitsus kuulutab, et Wiljandi linnas olewa Mh«m miin n>mi!>. kus nüid wäeteenistuse kommission sees on, 16. Märtsil s. a. siin kogukonna kohtu majas enampakkumise teel wäljaüiritud saamad, ja kutsub kõiki soowijaid nimetatud päewal siia kaupa tegema tulla. Tingimised saamad siin enne pakkumisi üles antud. Wiljandi Kogukonna Walitsus, 13. Webruaril  1385. Kogukonna walitsuse nimel: Wallawanema asemik: J. Wirumann. U 295. s Kirjutaja: T. Kurrik. Wiljandis on üks müia. Maja on uus, kaheksama elu kambriga. Järel küsida trahteripidaja Johann Kiisa käest, Wiljandis. 3 4A WWM n? Wilj andi linnas, magaski uulitsas olemast  C. J. Kreutzdahl i pärijate chiwplW krmdijl tahetakse üht osa ära müia. Krunt seisab keset linna ja on ehitamiseks wäga sündsa. Lähemat teadust annawad pärijate eestkostjad kaupmees hra B. Sewigh ja adwukat R. Schöler Wiljandis. g Kuulutused. Eesti Kaubalaewa Seltsi 4 - " järele saab Tallinnas Seltsimajas Esmaspäew, 4. Märtsi k. p. s. a. ärapeetud; Hakatus kell lv hommiku. 1. Aruanne Seltsi tegewuse üle aasta! 1884. S. Walitsuse muudaws U 34, 35 ja 50 järele. 3. Tööplaani ettepanek §§ 39 ja 59 järele 1885 aasta kohta. 4. Mõned walitsuse poolt ettepanekud. Tähendus: Wolitused töiste eest peawad seaduslikult kinnitatud olema. ' Linda Seltsi walitsus. Eesti Kirjawara 18. Eesti Kirjameeste Seltsi Toimetused. MM mlmstmise sprtus ' kõikidele Eesti perenaestele ja ueile, kes nendeks tahalvad saada. Toimetanud Mai Reiwelt. W Hind: 80 kop. Saada: Wiljandis F. Feldt'i juurest ja ka muialt raamatukauplustest. t. Attwdmzi AMihji-kmilmist elts pöhjuskapital 2,400,000 rbl. peale tagawara wõtab wasta liikumata ja liikuvat vara ja kaupasi, <1 iiß kapitalide ja intresside peale suremisel ja elamisel, nõnda kui ka laste kaaswara j. n. e. M. E. Schoeler. Lähemat teadust annab Wiljandi linna ja ümberkaudusele Hea seisukoha pealne kala- ja maarahwa tarwituste kauplus, millel hulk ostusõpru on, antakse ette tulnud juhtumiste pärast iga tahes tahtjalle kätte. Lähemat teadust antakse Tartus, kaubahoowis  M 23. z südamega ütlen mina oma armsa Witjandi rahwate tema maimnstatud  osawötmise eest minu kontl  sertist, tuhat tänu IZc» Reguldi kogukonna kohtu poolt, mis Suure-Jaani kihelkonnas, saab seeläbi kuulutud,  et siit mõisamaa peal 7 koha omanik Jaak Kõrtsmik oma koha rendi õiguse Ollustwere walla mehe Peet Käärale 600 rubla eest ära on müinud; kellel see wastu midagi ütlemist on, tulgu kolme kuu aja sees, see on kuni 10. Maini s. a. siia kohtu juure oma wastu rääkimist üleS ütlema. 46 ReguldiS, sel 14. Webruaril 1885 i Kogukonna kohtu nimel: PääkohtumeeS: Jaan Toimann. Z 5 Teadaandmine! Seega teadustan oma sõbradelle, et mina igal ajal linu ostan ja kõrget hinda maksan. C. Höltzer Wiijandis. 3 Rose majas, tiigi juures. Seega annan teada, et mina^oma !? sepa -Koda ?! Jüripäewast wälja üirin, kas kõige sepa riistadega  ehk ilma riisteta. Wiljandi mõisa politsei ringis, Tartu uulitsas H 16 i majaomanik J. Peet. Tuhalane Margusse talu peremehel Tõnis Visnapuul on kaks hobust. nahk rangid, leid ja pruuniks wärwitud  saan 24. Weebruaril ära warastatud. 1) Must mära, 4 aastat mana, lakk parema külle peal; esimese parema jala kabja sees lõhe. Hobune on 125 rubla wäärt. 2) Walkjas körw ruun, 6 aastat wana, pikk must saba, weike lakk, pahema külle pealt alt walkjas, pealt poolt musi. Hobuse wäärtns 130 rubla. Mõlemad hobused ligi 2 arsh. kõrged. Erastatud hobustest ja riistadest Wlljandl sillakohtule ehk Tuhalane kohtule teadust annab, saab head waewapalka.