-viksid, terwed ja osast targad. Et aga kõrtsi kauplus ööd läbi lahti on, sellepärast on ka palju neid, kes ööd läbi kõrtsi kambrites tuliivctt imedes ome kopikaid raiskawad, ehk walla amcmirkude pääle käiwad et need pcawad wälja -võtma ja järgmisel päcwal joomased, unised ja jaburad on. Juhtub siis niisuguse ööd läbi mässu ja trallamise  juures „numbri pois" kõrtsi isanda ehk emanda waSta määratama, siis on tal, kuida juba tähendasime,  teiseks päewakS linnas koht ette -valmistatud.  Mõni kõrtsi isand -võtab ka seks ööks, kui numbri poisid linna läh-vad, kohalist mõisast, mõisa -valitseja ja lubja abiks, kes jaburaid „numbn poissa" kinni sidumad, kui seda tarwis juhtub olema. Paari aasta eest tuli see linna lahedal L. kõrtsis ette, et kõrtsi ja mõisa isandad ühe J. kihelkonnast K. -valla numbri poisi ööse kellu 3. ajal kiuni sidusiwad, sellepärast et ta kõrtsi õlle klaasi oli katki teinud, tahtsiwad teda linna -viia. Walla kirjutaja ci sooivinud, et nende walla mees selle pärast peaks häbistatud saama, ütles isandatele  Kui meeS õhtu kell kümme ette tuba oleks jäänud, si-S ci oleks ta nüüd ööcs kellu kolme ajal mitte siin kambris teil õlle-klaast -võinud katki teha, et aga teie seadust -vasta kõrtsi ööd läbi lahti peate, selle eest saate siis täna ka kohtu ees waStutama, kui mehe senna miitc. Mõisa isand oli selle otsuse kohta -väga tohe, ning ütles - ei just noorte meeste linna minemise ajal ööd läbi peamad kõrtsid lahti olema; waat kus seaduse tundja oli. Sovwida on, et walla ja muud mmsad inimesed meie kalli kodumaa ja rahwa kasu ja aun eest wälja astuwad, see ou, et nad kõik kõrtsi pidajad. Silla kohtu üles annnioad, kus paale seadusliku aja meel kaupa müüakse. Hakkab meie rabwaS ise kõrtsi seadust nõudma, siis ei olesinvad ineie kõrtsid mitte enam nii magusad  teenistuse kohad, kui praegusel ajal, et knS ial üks kõrtsimees lahti saab, senna on kümme pääle pakkumas. küsimist pääle, kas m ennast süüdlaseks tunnistab üsna külmal: ja lühidalt: „Ei." Sooja ja tõsiste 'õnadeha rääkis :a siis oma olemist RosheSteri rerekeunas. kui ka ema valaivat ja puhast armastusi  Tema lurre Elleni zmstu, tunnistas, et :a Elleniga stlaja kihlatud olnud ja et tal nõu en. olnud, uuuaaa. kui abikaasaga Saksamaale lagast minna ja ununeks jutustas ta üsna kurws! ju lõ.ndas :a ei midagi teadwad. Seda õnncuimat juniuu stll ülemil nimeiatud mõeras reo õbiul, nii ralgn. ku . r-imale 'eu teada oli. rääkis ta järgmist! miini: ..Kui ma rrM RoiheAeriza stssi unune unu,u:a n.nu unsimisee iriieistii. asine korn.ie.i  ms m.iis nain ene. keda meie luiil.ie.nn. SnMi .undame eleirat. Maieadsin küll. ei Smir mana ülem.meri vool: Elleni peigineõeks iZaendmud oli: ma innd in. aga ka Elleni äramõumaio masTupanennu  ja lernll kindla! nõu, ilmasgi Suniile ema rae! ga mdant anda. Ma ei olnud seepärast 'ost madik, kui ma stda kindlasie Teadsin. et Elle» LINU uku minu võral! Vl>, Smiü õigust. MIS ta auras emstl Elleni kohta oleirae, midagi tähele vannud. A»i nemit nüüd aga. kuna Elle» tema ilma TNmaia ilmumist üle M kohkus, et ta miW Lite vahele ara Minestas, «indjs Ellenit karge jämedama wnadega sõsaTa haUM, sihastaim  ma ennast nii kangcSli, et ma, kui Elle» galle ToibNNud oli ja ennast o»s x»esc MZe psÄe tseiW, »sa Wihs «eelt, Wids Ssiti lsss sõssõ rlrmad üles ürilanud. mitte ei jõudnud tallil- seda. Ma tõmbasin remolwri, mida ma ikka oma juures kandsin, wälja ja lasksin Smiti pääle, kes selle mahe ajal oli hakanud põgenema, ilma et ma oleksin pimedas näinud ta pääle sihtida. Mis mind seks sundis, ei tea ma mitte ütelda. Smitilc kahju teha, ei olnud mitte mu tahtmine; oleks mu! si- tahtmine olnud, siis oleksin ma teda Püüdnud kiuni wõtta ja wastu maad lüüa. Aga ilma tahtmata sain ma äkkiliscst irühast seks sunnitud.  Ilma iseäranis nõuta tarisin ma remolwri kätte ja saatsin oma laimaja rahu ja rikujale kuuli järele, sellest hoolimata, kas ta teda oiama pidi ir-õi mitte, et aga seega oma '.vihameelt lahutada. Et see kuul põgenejat wõuS haawata, ehk koguni surmata, see pääle ei mõtlenud ma sell silma pilgu! mitte. Ma tahtsin seega põgeneja! näidata, ct ma tema tormilisi sõnu mitte rahuga masta ci Wvtmid, Maid igapidi malmis olin teda see eest karistama. Lahidelt õõlda, ma tegin, mis ma kohe selle järele raskesti kahetsesin. Sest, wacwalt oli pauk käinud, siis oli üks wali häda kisa kuulda. Mc», kes, nagu minagi, kartis, et Tmit haawaiud  ehk koguni surmatud on, andis mulle tungiwall  seda nõu, nii rutu kui rvõimalik ära põgeneda  ja mina, kohkunud ja inurck. et minu koosolekust Elleniga wõiks paha arwawd saada, alustasin täiesti põgenemist. Ma kiskusin ennast Elleni West, kellele ma meel ruttuga Mx palama musu otsa esise pääle muljusin, lahti, rutasin pargi aja poole, mis Ml üsna ligi oli js kargasin  säält Ae priimcailma. SäÄ kuulsin Ma oma selja taga pargis krõbinat, kui inimese sammud kiireste mu järele tulnval ja selle päüle käis üks pauk. Ma ei teadnud mitte, mis ma sest arwama  pidin, jäin aga ilma teadmata seisma ja otsisin oma püstoli. Omaks pahanduseks leidsin ma teda kadunud olewat. Ma tahtsin meel kord tagasi minna ja järele waadata, mis see pauk tähendas ja oma püstoli ara tuua. Aga ma kartsin meel kord selle koha pääle astuda, kus ma teadsin ennast mõrtsuka tööd teinud olewat, ehk oli see kartus jälle uuesti wõcr astega kokku juhtuda, kellele ma oleksin pidanud rääkima, ivõi mis see kõik oli, mis mind tagasi hoidis, oma tahtmist taita. Ma seisatasin tüki aega ja et jääl midagi iseäranis enam kuulda ci olnud, läksin  ma jälle edasi, mõteldes, et see pauk, mis mu selja taga kuulda oli, noorest Smiiist kui ta meel elas, mulle kütte maksmiseks järele saadetud sai. Ma põõrstu seda teed, mis linna poole wiis ja olin pea oma ära reisimise mõtetega töös. Ma tahtsin kohe Ncu OrleanSü linnast ära lõuna poole reisida, ennast säül Elleniga, kes mu järele reisima  pidi, laulatada laskma ja siis temaga oma kodumaale, Europa tagasi reisima. Kui ma oma tuppa jõudsin, oli minu csiminc töö, Ellenile kirjutada ja talle teada anda, mis ma ette wõtnud olin. Aga waewalt olin ma mõned read kirjutanud,  siis sundis mind ahastus ja rahutu olek ära. iJLrg jääb tulema.) Isamaalt. Laulu edendajatele. Armsad sugumennad! Iga ühe püha kohus peaks alcma noort sugu hariduses edasi aidala, sest uüüdue aeg nõuab seda. Selle tarwiS peaksime laulmise eest rohkem hoolt kandma, sest kuö see lõbul loksuma hakkab, sääl haridus ka sammu edasi nihkub. Kõige rohkem möiksiwad selles tööd teha meie noore soo juhatajad (koolmeistrid). Kutsuge noored mehed ja neiud kokku, osutagem igasse kooli majasse  laulu koorid, küll näete kuda rahwa käe käik paraneks. Palju kõlwatumaid kombeid jääksiivad tegemata ja lõbus olek walitseks noore kui mana wahel; kui ka mõnda raskust ja halbdust esmalt kanda oleks, aga sest ei wõi hoolida, igal heal asjal on omad waeulased. Tunnen külasid, kus noored mehed ja neiud õhtatcl küla tänamas ümber hulguwad ja kõik sugusid rumalaid tegusid sõnal ja teol awaldawad. Kas see pole häbiks meie noorele koole! Kas ci ivõiks parematel kohtadel  koosolekuid pidada, knd küla tänamas lausa taewa all! Selleks on ju sündsad koolimajad, kus tulemalgel armsaid Wanemuise wiisisid wõiksiuie  iveeretada ja ajalehtedest kosutawad meele jahutust leida. Suine aeg on mööda jõudnud, aga mitte kusagil ei ole ilusad Eesti näisid kontserdil  kõlanud, katsugem seda puudust parandada, et meie juures ka kontserdi andmine rohkem edeneks, see kõik tõstab laulmist kõrgemale järjele. Seda soowib üks Saare sõber südamest. Toim. täh. Ajakohatum ja tarwiline sooiv, saagu see edespidi ka rohkem tähele pandud. Wiina kuu IV./11. öösel tuli Saarlastele csimine öö-külm. Jaani kihelkonnast. Maasi malla mees Konstantin Zleiop läinud wiinakuu teisel põcival tnulinge kiimale pursn sisse seadma, selsammal panemise silmapilgul tulnud tuule nuhin, wiinud ta uimaga üles; ta lasknud ennast lahti, ja purustanud  maha kukkudes jalaluu. Walljalnst. Ehk küll mana aga siisgi tähtjas uudis: 30. Lcikuse k. p. tõusis tume must piim kange tuule, mälgu heitmise- ja raske mühinaga  loodest ruttuga ülese. Iga põllumees rõõmustas  et wihma tuli; sest rugi oras oli wihma puuduse Pärast kinni. Mälgu heitmine oli ränk ja kõue hoobid panimad ümber kantse maa -värisema.  L. mõisas wccti parajast wilja rehe küüni; lnhn ka õnnetuseks wälk (snnr tule rattas) weotnulest  wäätud sisse läks, süült rehe toa ahju, ahjust tagasi küüni ja küünist mälja, kus õues ilma kahjuta wäriütaw plahmatus sündinud. Õnneks ei süütanud wälk rehte mitte põlema, knS rentniku suurem wilja -varandus sccS olnud, sttehepap, kes wärawate wahel olnud saanud selili wissatud ja wirna maimud tunnud nht konvetaivat  lehka üle palgcde minewad, kõik ilma imgata. Issanda tcnd on imelikud —! Mitmed, ivcel meie aegsest rahmast, peawad uste ja aukude kmni panemise müristamise ajal üheks kurja asja eest hoidmiseks nimelt, et ivana kuri oma sulustega sisse ep pääseks, keda wälk hirmu-wäärt wihkada, kuna see just meo tuule parast, mis elekri mäe enesega seltsis ivcab, peab igast mõistlikust majamehest  sündima, kui õnnetuse eest tahab hoida. Sellsammal päeival löönud ka kõu nimetud mõisa karjamaal ühe puu sisse ja kihelkonna kooli majast umb arivateS 20 sülda ka ühe puu sisse, mille laastud kui tikkud kaugele wissatud saanud. —x.— Pärnumaalt. Pärnu Mihklipäewa laat peeti 22. Septembril ara. Ilm oli ilus ja seega meelitas ta kaunis rahwa hulga laada platsi; muidu oleks ehk rahwa kui ka kauba poolest laat ivcel suurem olnud ; aga muist laksuvad Wündra looma laadale, mis ka sell samal päewal ära peeti. Käsitöösi oli wähe ja makseti weidi hinda. Hobuse wahetus oli kaunis heas joones, mis enamiste Juudi ja Mustlaste kaup on. Wõi naelast makseti 17 künni 20 kop; muna paar kop. Ka tasku märgust tuli ette; mis aga osama politsei ametuikude käest ei päesenud, mitmed olla puuri pistetud, oma teenitud palka ootama. Öösel tuleb wäga sageduste uulitsa pääl kui ka linna puiestikus, öö hulkujate läbi tülist, mõnel hilja aja käijal kisutakse wiimne raha kopik taskust mägise ära, kui see juhtub weel wastu panema, siis saab ta kelmide ruusikaid kauba püäle weel tosinate kaupa maitsta. Kinni wõtmisel põgeuewad kõik öö pimeduse kätte.