meie Saare waimu elu edasi nihkumises suureks takistujaks on. Kui meie ühe miimasel aastal kindlal maal ilmunud aja lehe terme aasta käigu kätte wötame, siis leiame, et enamisti iga nummer mi« daga Kindla maa Eestlaste waimu elu edasi minekust jutustab. Olgu et kohegi! lauluehk  mängu koor asutud, Kontserti antud, näite mängu mängitud, läinu raamatu kogu asutud ehk mõnda muud selle sarnast. Aga kui meie Saarlase terme aasta käigu läbi otsime, ei leia meie niisugustest asjadest mitte midagi mis ka ime ei ole, sest laulu koorist, kes kontscrtisi anda wõiksiwad, on Saaremaal mähe leida ja kui ma ei eksi, on Kärlal kõige Saaremaa kohta ainuüksi mängu koor. Näite mängude  mängimisest ei tea suurem hulk ka midagi, sest ainult linnas on paar kord Eesti keeli näite mängu etendub ja Reos üks kord. Ka läinu raamatu kogusi on mähe. Kelle päale mõteldes peame küll küsima  . Kust see tuleb, et Saarlased, kes manal ajal tublid mehed olnud, nüüd nii kaugele teiste taha on jäänud; kas alaline  elu üles pidamise mure maimu elu edasi nihkumist takistab, wõi on sääl mõni muu wiga? Sellega wõiwad Saarlased endid küll osalt wabandada, et lahjad maad ja kõrged rendid takistajad on, aga minu armamise järele on tuimus kõige paalt süüdlane, sest ka kindla maa rahwal on rendi maksud ja mõnes kohas ka lahjad maad, aga nende maim on palju ergem, nemad tundwad et maimu elu niisamma edasi peab jõudma kui töötegemine  uuemal ajal üles leitud abi nõudega.  Aga kas Saarlased Ms kohe nn tuimaks  loodud on? Ei ka mitte!  Loomuse  poolest on Saarlased muidugi niisama  sugused kui teised Eestlased, aga nemad on Ma wäinade taha otse kui ära uinunud, kui kindla maa Eestlased aja lehtede lugemise ja mõne muu äratuse hääle läbi crgustud saiwad, sest maimu eluga on lugu otse kui elektri mäega, mis õerumise läbi üratud peab saama. Saarlased  armastawad küll ka seltfimist, seda tunnistawad nende pitkad pulmad ja marud,  mis mõnes luhas neli päcwa peetud saamad, aga suurt maimu haridust ei paista saält «Aja. Pea asi niisuguste pidude pääl on joomine ja iga pidu peremees  arwab enesele anuks kui tall aga hea kange õlud on ja mõni tubli märjukese  rüipaja, pidu osaline ei saa Ml Saarlaste keeli malgct pääwa nägema, mii maiel ajal on küll ka lusti mängude mängimine Mguvärast moeks saanud, kellele  Nrra Liim oma raamatutega hea põhja  on rännus, aga see läheb tuimalt ja mäest miin edasi, sest Liim'a raamatud on suurema jõu Saarlastele meel tundmata. Aga nüüd küsime ka: mill wiisil on wõimalik Saarlasi nende maimu elus ärata?  Selleks oo meil esmalt tublist koolmeistrid  ja rahma ees wädajaid maja, kelledest fiin weel suur puudus on, sellepärast  et koolmeistrid kasina palga pärast muud ei »N kui kooli walitsuse poolt säätud paamad lastele õpetust anda ja siis jälle muu töö kallale, kellega päist palukest teenida. Ja lõbusal sume ajah kui KS puud ja põrsad looduse keelt kõnelewad ja linnud kontsertisi annawad, on suurem jagu koolmeistrid wõera linnades  ja Suuremaa sees tööl. Teiseks oleks aja lehtede ja raamatute lugemine tubli ärataja ja senna juure ei ole ka niisuurt  kulu tarwis. Aga lehti wõiksiwad ligidal olewad inimesed koku tellida kui nad wähegi ergemad olcksiwad, sest praegus  on terwed külad ja ka wallad olemas,  kus ühtegi aja lehte ei loeta. Saarlane,  meie wäike ja odaw aja leht, oleks Saare rahwa kohta kaunis omane, lest et ta kõige rohkem Saarlaste elust kõneleb ja Saarlast äratada püiab, aga tedagi loetakse wähe, teisi suuremaid ja kallimaid ei maksa  nimetadagi. Raamatute lugemist wõiwad läinu raamatu kogud edenda, mis kõige wähemalt iga kiriku juures peaks olema, kust wõimalikult odawa hinnaga raamatud lugemiseks antud saamad. Asutajad  jätku aga oma kasu nõudmata, see on esi otsa liig! Näitemängud ja muusiku koorid tuleksiwad  siis muidugi aegamööda järele kui need enne tutamaks tehtud on saanud, nende asutuseks on ka rohkem kulu ja Lpetud  inimesi tarwis, milledest praegus suur puudus on. Seepärast armsad Saarlased! ise äranis  teie koolmeistrid, ärkage ja hakage tööle kui mehed, näidake et teie Wirulaste mennad ja Soomlaste sugulased olete; uinumise aeg on möödas saage erguks, et Saarlaue marsi teie maimu elu edasi kõlamisest  sõnnumid wõiks tuua. Pärnu Saksa käsitöö wäljanäitus on 20. heinakuul alganud ja wäga elawat osawõtmist leidnud. Wäljanäituse komitee oli oma tööd suure hoole ja osawusega toimetanud ja lõbustuse eest hoolt kannud. TBalgust kirjutatakse „Z. f. St. u. L-dile" : 22. heinakuul leiti linna ligidal metsas, Riia postmaantee ääres, üks hobune  Eesti talupoja wankriga puukülge seutud. Wanker oli merega üle malatud. Arstlik ülcwaatamine tõendas, et see inimese  meri oli. Lugu näitab nii, et siin mõrsuka töö on sündinud. Wankrist oli weel leiwakott ja rätik söökidega, müürsega  haamer ja katkine labidas leitud. Wärsket ristikheina oli hobusele ette wisatud,  millest muist weel wankris seisis. Praegu ci ole kuritegu weel awalikuks saanud, mis aga wirga politsei tegewusel siiski loota on. Olewik. kirjutatakse meile, et sääl põrna tõbi hobusid, weisid ja sigu maha murdwat. Mõne! peremehel olla suurem jagu loomi kõik koleda haiguse kätte ära lõpnud. Rukkisaak olnud madalates  kohtades, kus muidu ikka waene wili kasivanud, hüä- mujal keskmine. Heina saadud mähe. Suwennlja lootus olla waene. Vanemuise näitlejad on praegu Tsllmnas,  kus nad eile suures näitemajas laulumängu  Preciosa eteudasnvad ja kuhu nad weel paariks pääwaks jääwad. Vanemuise  aias astufiwad nende asemele uued noored näitlijad, kes siiski ilma pärast saalis hulga waatajate ees tükikese naljamängu kiidetama osa isusega ette toomad  ja elawat kätteplaksutamist sünnitasiwad.  Iseäranis hagarostc näitles proua N. Enne nättlvfi tegi härra SMdonow aias mitmesuguseid kunsttükka- Wortmse mängukoor oli maalt lahkeste Wanemuise koori asemele astunud. Wecl üks aiapidu ja siis rahwapidu ! Seks telligem kuiw ilm malmis! Moskwast Telefoni läbi tahetakse Mõskma linn Peterburi ja Nishni-Nowgorodiga  ühendada. Telefoni-traat pandakse telegrafi-traadiga kõrwu, kui seks riigi-walitsuse  polest luba tuleb. Nõnda loodetakse  siis asja nii kaugele saawat, et Moskwast  wõib inimene teise inimesega, kes Peterburis on, rääkida, ehk küll mahe ligi 700 wersta suur on. Nii kaugele on inimese  maim jõudnud! Kalngast. Tubli tegu, mis sääl sündinud,  on praegu ajalehtede teatada. Kalugas,  on nagu seda ka mujal sünnib, wilja ülesostjad wilja hinnad kõrgesse ajanud.  Linnapää ostnud oma rahaga 10,000 puuda rukkid ja müünud odawa hinnaga waesele cahwale. Warsti läinud ka turuhinnad  all oma õigele kõrgusele. Tislisisi. Suurest wihmasaiust antakse säält sõnumid. Hiljuti sadanud sääl nii palju wihma, et Tiflis-Batumll raudtee ühest kohast umbes kolme saja sülla pääl alt ära öönistanud, ühe tunneli sisse langetanud,  ühe wahimaja wee alla pannud ja weel palju muud õnnetust sünnitanud. Raudteel sõitmine peab nii kaua seisma, kui tee täiesti on parandatud. Siberikatk on juba meie kubermangu  piiril, nimelt Witebski kubermangus Lutseni kreisis Marienhausenis, mis Malga  maad waStu rajab. Süül on ta juba palju ohwrid pärinud. Politiika ringwaatus. Mis Inglismaalt täna tähtsamat üttelda  oleks, on see, et Inglismaa kauplus terme maailma kuulsa statistika kirjutaja,  Neumann-Spallarti, järele wiimsel ajal muhenema hakanud on, kuna see enne  iga aastaga suuremaks tõusis. See teeb Inglastele palju pea walu, sest sellest  on selgeste näha, et Inglismaa, kelle tugcwuse alus kauplemine on, omast endisest  kõrgest politiika seisu paigast on hakanud alla nihkuma. Seda on ka wiimsed  Inglismaa tülid teiste riikidega üles tunnistanud. Berliini on käes olemal ajal mitmed riigid omad saadikud saatnud, kes selle üle nõuu pearoad pidama, kuida posti ja iseäranis telegrahwi kirjade wahctamist, nii heasti möerastc riikide wahel, kui ka omal maal parema ja odamama korrale sääda. Kas aga nimetud saadikute logu seda oma mist kiidu wäärt ning iscärn.is Saksamaalt toetud heat nõuu ka tö ks tegema saab, seda on mähe loota, sest mõned riigid, nende seas iseäranes Wenemaa,  kartwad, et nad telegrammi hindade alandamise Mi suurt kahju saamad, kuna teised odama hinna läbi rohkendud telegrammi  möi kirjade armu läbi selle kahju tasumist lootmad. Tulewik saab aru andma, mis suguse partei uõuu saaduseks tcbtud on. Prantsusemaa peab uõuu 1889. aastat suure kodusõja saja aasta mälestuseks  maailma wäljanäitust ära pidada. Mõned seitungid rääliwad aga, et Saksa