AtheniS ja oli mõned pääwad seal. Mõnelt poolelt kinnitatakse,  et tema Athenis olnud asju Wenemaa ja Greekamaa wahel korraldamas, kui tüli Türgi ja Greekamaa  wahel suuremaks piakõ minema. Greeka Kuninga perekond on Korfu saarele läinud. Niikauaks on üks Wene sõealaew senna saadetud. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Vice-Kubernöör, Wirkl. Staatsrath  Wassil j ewski on kaheks kuuks riigi seespidistesse  kubermangudesse ja wõerale maale lubatud. Wanem Kubermangukohtu-liige, Kollegien-Assessor R a - gow i t s ch, kes aeguti Vice-Kubernöri ametit tallitas, on kolm nädalit wahe-aega saanad ja tema ametit tallitab senni Kubermangukohtu-liige Titulärrath Würst Schirinski-Sch  i ch m a t o w. Kuida Peterburgist kirjutatakse, ei ole Baltimaa kohtute-muvtmise plaa n weel mitte Riiksrathi  ette pandud, sest weel ei ole Ministeriumite heaksarwamised  selle üle sisse tulnud. Riiksrathis s.iada see asi wist wast tulewal koosolekul ette wõetud. . Hageri kirikuõpetaja August Hõrschel - mann, on Harjumaa Manngerichti poolest süüst lahti mõistetud. Selle kuu 44. pääwal seisis Schujeni kirikuõpetaja Julius Schläger Liiwimaa Hoowkohtu  ees, kaebtuse all, et tema segapaarifi ilma Greekaõigeusu  waimuliku ülemate lubata laulatanud olla. Tema on süüst lahti mõistetud. .Riia Zeitungi" järel seisab Greeka-õigeusu .Riia Piiskopkonna Zeitungis" pitkem kiri Piiskop Arseni wiimasest reisust Eestimaal, nimelt ,Pü h tit- Sellest kirjast on tähendatud Saksa-keeline leht järgmist jagu üles wõtnud: .Kahe wersta pealt seisis püha Zumala-ema mägi ühe kalewi-ehituse kujuga Piiskopi  silma ees, mis oma suuruse ja oma seisupaiga läbi Õigeusu kirikut lämmatab. Esimene mõnu oli kange, maharõhuw. Piiskop ei suutnud oma liigutust peita ja suured pisarad seisiwad tema silmis. Piiskopi saatjad ei näinud wähem liigutud olema, igaühele tuli seda nähes mõte: Kui tõeSte tarwis oli siin üht Lutheruse kirikut ehitada, miks on selleks siis seda kõigei! Õigeusulistel nii wäga kallist püha mäge walitud, kas siis ümberkaudu üht teist sündsat paika ei olnud? Mikspärast pidi siis üks nii suur Lutheruse kirik otse Õigeusu kiriku õlade peale ehitatud saama? Kes tahtis Õigeusule seda kahekorrist, rasket teutust teha? Piiskop wsttis ühe Lutheranlaste saatekonua wasta. ÜkS nendest pööras ennast ühe kõnega Piiskopi poole, mis ühe harimata, lihtlase mehe suust kuulda harjumata ast oli. See on näitus sellest, et see talupoeg kõnet pähe õppinud oli. Kõige Lutheranlaste nimel palus see talupoeg puhtas Wene-keeles Piiskoppi, Lutheruse kiriku edasiehitamiseks luba toimetada tahta. Tema rääkis sellest, et, kui see luba mitte ei tuleks, tema ja tema Lutheruse-usuline maarahwas seda kui üht kibedat  südametunnistuse-sundmust tundma saaksiwad. Piiskop  wastas, et kõneleja suuga midagi rääkida, mida tema omas südames mitte ei tunda, seletas temale, missugune tähendus sel paigal Õigeusulastel olla ja kuulutas temale, et fiin Oigeusulaste pühal paigal ühe Lutheruse kiriku ehitust mitte lubatud ei saa. Sellest kõnest hirmutatud aStufiwad Lutheranlased Piiskopi juure ja palufiwad .tema õnnistust." Saksakeeli .Tallinna Zeitungile" kirjutakse Parifist:  .Mina arwan, et Teie ja Teie lugejad sellest osa wõtamad, et üks meie kodumaa-poeg, kujuraiuja Adamson BaltiSkist, sel aastal mõne oma kunsttööga .Salouis" üles wõetud on, mis seda rohkem tähendab, kui Salonis üleswõetawate kunlltööde hulk sel aastal wähendatud on. KakS üleswõetud tööd on Leo XM. medaljon-kuju ja üks 5 kuuni Kaastane poisike, keS esimest kord piipu põletada katsub. Herra Adamson on juba kaheksa kuud Parifis ja tema andest peetakse suurt lugu, nii heaste kunstnikkude keSkis, kellega tema Wene klübes üheS käib, kui ka kunsti-armaStajate junres, keda siin rohkest  on. Meie wõime ennast ainult rõõmustada, et ühel Eestimaa-pojal jälle korda on läinud, hoolsuse ja ande läbi omale kunsti-ilmaS üht nii auustatud seisupaika teenida."  . . Tallinnas on Näärikuu 21. pääwast künni selle kuu 15. pääwani 436 inimest rõugeSse haigeks jäänud, nendest 216 terwekS saanud ja 86 ära surnud. Arstimise  alla jäiwad sel pääwal 134 inimest. Selle kuu 14. pääwa õhtal kell läks Hindrik  Safrani maja Joakhimsthali uulitsal põlema, kargas sealt Jürjewi maja peale ja mitte ainult mõlemad majad ei põlenud wiimaseni korrani maha, waid ka esimese maja wiis kuuri ja teise maja üks kuur. Tuli arwatakse pandud  olema, kuida esimese maza elurahwas tunnistab, nende keskis ka kuuluS kaardi-nõid ,Kaardi" Tiina. Aga mitte surelik kuri käsi ei olla selle tunnistuse järel seda kurja teinud, waid wana ise. Kaks .Musta" läinud natuke enne tule tõusmist ühte kuuri, üks suurem punase peaga, sabaga, sarwedega ja siku jalgadega, ja üks weikem, niifama-suguses wana-moodi mundres. Politseil wõib tegemist olla, enne kui neid kätte saab. Safrani maja oli 900 rubla eest Zürjewi maja 1200 rubla eest kaitse alla antud. Esimese kahju olla 1000 rubla, teise kahju 1300 rubla suur. Selle kuu 18. pääwal toodi 14 wangi Rakwerest Tallinnasse, kellest mitte wähem hobuse-warguse pärast kaebtuse all ei seisa, kui ka k s t e i st k ii m m en d. nende keskis ükS 63 aastat wana. Suurem hulk nendest on Liiwimaalt päritud. -- öösel wasta selle kuu 22. pääwa on Wene-uulitsas  kaupmees D. lukkupanbud hoowist maalide seest 16 pead sukrut, kokku 80 rubla wäärt, ära warastatud. Saksakeeli .Moskwa Zeitungi" sõnumite järele olla mõjumas paikas nõuu, edaspidi neid hõberahast, millesse  augud puuritud on, mitte enam täie hinna eest kroonu-kassades wasta mõtta. Läbipuuritud 20kopika-ti"iki eest saada 16 kopikat, 15kopika-tüki eest 12 kopikat ja 10kopika-tüki eest 8 kopikat arwatud. Baltiskist, Ziirikuu 24. pääwal. Wiimasel nädalil tuliwad meie sadamasse weel auculaewad .Norway," yNordkap" ja .Beryl," Näärikuust saadik 42 aurulaewa. Wälja läkfiwad .R. F. Matthems," /Strassburg,"  .Norway," ja weike purjulaew „!!<)- .lmxnuk kes talwel siin oli olnud. Teisipääwal, selle kuu 19. pääwal, oli meil tänawune esimene  su w i-p aa w, kus thermometer warjuS 15 graadi peale tõusis, järgmisel pääwal koguni 16 graadi peale. Siis tuliwad jälle wilnmad lääne-tuuled ja ümberkaudu üteldakse ka öökülma olnud olema. Rukki oras on terwe juurega talwe alt wälja tulnud, et ole siin aga tänine meel haljendama hakata suutnud, kuida meie seda Eestimaa  ja Liiwimaa teistest paikadest kuuleme. Muidu on rohi tärkamas ja esimesed õitsewad külmalilled dsMica) saiwad siin ümberkaudu Palmipnude-püha homikul  leitud. Tallinna sadam on selle kuu 16. pääwast  saadik lahti ja künni selle kuu 23. pääwani oliwad 51 aurulaewa siSse, 46 aurnlaewa wälja jooksnud. -- Pärnu lahe on selle kuu 14. päämal lahti läinud. — Nakwere ümberkaudu, nimelt Piira mctfaS, olla „Rakwere  Teadaandja" sõnumite järel juba selle kuu 8. pääwal  öõpitkud kuuldud. Meie arwame, et see üks eksitus on. Wisi on kuulja lanluräästa laulu õõpitku lauluks pidanud. Kronstadti ja Peterburgi wahel sõidawad aurulaewad wiimase nädalt wiimastcst pääwadest saadik takistamata. Meie weike linna kiriklik elu tuksub ja kosub tasadufes rõõmsaste ja üks pung puhkeb teise järel, rõõmuStawat õiekest näidates. Omast wahesest jõunst kannab meie weike kogudus oma armsa ja hoolsa hingekarjalse juhatusel rõõmuga oma weeringaid ligemate ja kaugemate nsuwendade heaks, niisamati ka paganarahwa peasimiseks kurwast waimuööst, kokkn ja iga aastaga kaswawad  ohwerdatud summakesed suuremaks. Aga ka oma enese koguduse kiriklikku tarwitust ei unusta meie kirikuõpetaja  ära. ja teda ja üksteist waStastikku tuetawad koguduse-liiked  rõõmuga anujates püüdmistes. Nenda on üht summakest uue altari-pildi muretsemiseks kogutud  ja Ülestõusmise-püha homikulwaatas ülestõusnud Õnnistegija  pilt kullatud raami seest altari pealt maha, elawamakS meeletuletamiseks selle wasta, kes meile hirmus ja hädas, kurwastuses  ja surmaS waõta hüüab: ,Mma elan ja teie piate ka elama!" Wähem kui ühe aaSta käikus oli selle altari-pildi muretsemiseks meie koguduse  keskist ja ka mujalt kokku tulnud: ükfikuid andeid 108 rubla 79 kopikat, laulu-lehtede eest 29 rubla 47 kopikat,  ühe kiriku-kontserti läbi 53 rubla 60 kopikat, intressist  1 rubla 42 kopikat, kokku 193 rubla 28 kopikat; kulud oliwad: pilt raamiga 155 rubla, kast pakkimisega 5 rubla, poõtiraha 5 rubla 59 kopikat, ülespanemine 6 rubla, kokkn 171 rubla 59 kopikat. Üle jäänud on 21 rubla 69 kopikat,  mis meie kiriku edaspidiseks ehteks piab tarwitatud saama; puudub jo ikka wecl wägewama heategu kirikukell,  mis läbi meie linnakese kostaks, koguduse-liikeid äratates  kokku kutsudes Jumala-sõna kuulutamisele, palwele rõõmsal ja knrwal aeal; puudub ka weel meie kirikul kõrgem  torn, mis wähegi üle meie linnakese madalate majade ja üle puude latwade wälja paistaks, kus kell kõikuda wõiks, ,kõrgeS maailma elu üle", üheks healekS,ülewe!t". Jumala  abiga ja meie koguduse ärksa osawõtmisega loodame meie omal aeal ka nii kaugele jõudma. Rohke osawõtmisega  sai teisel pühal meie noore laulu-seltfi poolt kirikukontsert  seltsi enese kosumise tarwituseks peetud, seltsi asutaja,  kooliõpetaja ja kõsire G. Kasemets'a juhatusel, mis jälle rõõmustawalt näitas, kui kaugele fee hoolaS noor mees lühikese aeaga koori-laulu meie ärkanud koguduses harjutanud ja saatnud on. Rakwerest Kuida kohaline .Teadaandja" kirjutab, on selle kuu 17. pääwal üks seatine kojanaene kaemust wett wõtm« läinud ja oma lapse kaemus leidnud. Waemaga  sai tema lapse weel elusalt wälja, kes aga järgmisel  öösel kopsu-rabandusesse järsku ära suri.  Mõisawalitseja  U. on oma elule kuuliga otsa teinud. Zuba mõnest aeast saadik olnud tema raskemeeline. - Öösel wasta selle kuu 18. pääwa on potifepa-sell Georg 8., ukse peale koputamise läbi, unest äratatud ja tema wend ja Konstantin K. on öömaja palunud, mida G. 8., ei annnd. Pärast tulnud Konstantin K. tagasi ja lasknud G. B. peale; kuul ou pimedas mööda läinud. Öpipois, kes selliga ühes tuas magas, tunnistab ka, et tema laskjat  healest ära on kunnnd, kes aga ise tänine oma nurjatumat  tegu salgab. Weel mõnest teisest nurjatumast teust kirjutab see leht .Walguse" sündimise-linnast. Selle kuu 17. pääwal on Kulina mõisa wiinaköök põlema läinud.  Tuli on küll pea kustutatud, ikka aga umbeS 600 rubla eest kahju teinud. Liiwimaalt. /Postimehe" sõnumite järel on Liiwimaa  Kubernör ametlikult Kiriku-wõörmündritele teada annnd,  et ikka mee! köstreid ametis olla, kes kihclkonnakoolmeistrite  palka saada, ilma et nemad wiimaste ametid tallitawad. See olla seaduse waSta ja mõlemad ametit pidada ikka ühendatud olema. Kuba enne oli pärima hakatud, et maad, mis köstrite käes on, kihelkonna koolmeistritele  pidada antud saama. Need pärimised on ühe Nootst-aegse seaduse peale põhjustatud, mis hiljemate korraldamiste ja uute elutarwituste läbi paigalt nihutatud oli. Selle läbi langekfiwad siiS ka köstrid Rahwakoolide- Jnspektorite wõimuskonna alla. Malgast kirjutatakse, et roopate panemine juba 6 werSta Riia poole malmis saanud oli. Lätlased ja Eestlased, kes senui raudteel tööl liwad, on ametist lahti laStud ja Venelased nende asemele pandud. Viljandist. Kohaline .Teadaandja" tõi hiljuti elukombete  toorestamise näituseks Parnu-Wiljandi maakondaS sõnumit, et Pärnu Maakohtus 27 inimest mõrtsnkategude ja surmamise pärast ülekuulamise all seista. See leht on sealt unud järgmisi täieldamist saanud: Pärnu Maakohtu ülekuulamise all feisawad 1) täidetud mõrtsukate» pärast 26 inimest; 2) katsutud mõrtsukate» pärast 3 inimest; 3) surmamise pärast kiskumises 9 inimest; 4) kurjategijate surmamise pärast 3 inimest; 3) surmamise pärast hooletuse?  2 inimest; surmamise pärast kaitsemises 1 inimene; kokku 46 inimest. Lapse snrmamised on siin arwamata. Peipsi rannast. .Rishski West,tiku" sõnumite järel oli Liiwani na külaS selle kuu 10. pääwal suur õnnetus.  Kange põhjatuul kihutas jeapankafi suurte kiividega  ühes küla poole. Mis teel ees oli, sai lõhutud. Greeka-õigeusu kiriku plats ja pool surnuaida, mis mitte just madalikkus ei ole, saiwad jeapankade alla maetud. 8 elumaja. 10 küüni, palju paatksi ja majariiStn on lõhutud  ehk alla uhutud. Greeka-õigeusu Piiskop ArSseui on Greeka-õigensulistele 25 rubla saatnud. Kuuramaalt. .Nowosti" sõnumite järel on Greekaõigeusu  Vratstwo Vallimaa kubermangudes üht palwekirja fisse saatnud, et Kuuramaal rohkem rahwakoolisi Wene õpetus keelega asutatud saaksiwad. Koguduse-walitsustele on käsk antud, et need Lätlased, keS ennast Greeka-õigeusulisteks  on salwida lasknud, ainult nende nimedega koguduste-nimekirjades  piawad üles pandud saama, mida Greeka-õigeusu preestrid üleS annawad. —. .Rishski Westnik"  on jälle pärima hakkanud, et Läti-keelised raamatud Wene kirjatähtedega piawad trükitud saama, kõige Läti lehtede ühisest kinnitamisest hoolimata, et neil tähtedel teine heal nn, kui Läti keelel. Peterburgist. Lihawõte-ööks oliwad Kõige kõrgema käsu peale Keisrikoja kõrged ametnikud ja teised riigi ja sõeawäe auukandjad Talwe-palee kirikusse, niisamati ka pärast lõunat Jumala-teenistnsele kokku kutsutud. Milla Keisri Majestätid ise tulnud, selle üle puudusiwad  weel sõnumid. Nelja nädali kaikus enne ümberasumist  Gatschinasse, on Keiõri Majestätid kõiki tütarlaste koolist PeterburgiS waatamaõ käinud. Krimmist tnlewad sõnumid, et see kewade wiljale nii kosulaw on olnud, kui seda armast on nähtud. Iseäranis olla talwe-nisn wäga iluS ja juba põlwe kõrgune. Põllutöö ja majapidamine. Mis piame meie oma tütretega peale hakkama?  Selle küsimise peale koStab ./Saksa Üleüldine Põllutöö Leht^: Muretsege neile head kooliõpetust. Õpetage neid head toitu keetma. Õpetage neid pesema, triikima, oma riideid ja head pesu ise tegema. Õpetage neid leiba tegema ja mõistma, et korraline köök aptheki kulu kahandab. Õpetage neid, et üks mark 100 pennigat