Postimees (Endine Pärnu Postimees.) Zl° 59. TartuV, 84.. mail. Kolmaskümnesteine aastakäik. Postina aast, Zr,— k, Ilma postita aast. 2r,60 k. >/- 2„ - „ „ „ V- „ 1„40 „ ! -l/z - .g^. ", Kolmaskümnesteine aastakäik. Vielrvse. Malgas: Rudolff. Põltsamaal: Leih berg, Pnchk. Haapsalus: Hollbcrg. Kuresaares Lang. Jõhwis: Haho. Keilas: Maaberg Alatskiwil: Fr. Kärner. Narmas: Grigorjew Kuusmann. Peterburis: Seelandt, Leopas Politika ringwaatus. Mlitmed Saksa ja Austria lehed töstsiivad  wiimsel ajal jälle kanget kisa, et Wene wilja määralul hulgal üle püri weetawat, mis nende kodust põllutööd suutumaks lämmatama  kippuda. Nõuti ja päriti tungiwalt,  et walitsused selle wastu nõuu ja abi otsiks. Ongi tõesti rohkesti Wene wilja  wiimsel ajal nimelt miidrid,  Kuda aga Sakslased seda keelda wõi takistada tahawad, ei ole aru saada, kui nad jällegi oma suuri tolli maksust mitte meel kõrgemale kruuwida ei taha, mis aga nendele enestele ka ju niisama walus oleks, sest see-Mstab wilja hinda, Naljukas-krllü ek Sakstr maa runa wiljast küllalt ci saa, kui aga wõõralt .maalt wilja wiidakse, siis pahandamad. Saksa keisri elama minek Fridrichstroni  loossissc pidi neljapäewa ja reedi wahel oleiua, ja raudtee maid laewa paal. Arstidest, kes siiamaale Or, Mackenzie  kõrwal keisrit arstimas olnud, saada salanõuunik Leyden ja professor Krause keisrit igal hommikul waatamas käima, nii kaua im ta Potsdamis miibib, Pääle nende saada meel mitmed teised Saksa arstid kolm korda nädalas nendest läbirääkimistest osawötma, mis keisri rohitsemisesse puutuwad,  Keiser pidada kuni juuni kuu lõpuni 'Fricdrichskronissx jääma, Keisri kaela kulles olewat praegu, kuda „Vossische Zeitung"  teatab, üks koht olemas, kus palawik sees olewat. See koht ei seista aga lõikamise  haawnga milgi wiisil ühenduses ega puuruwat sellega kokku, waid olla hõbekaru majutuse läbi sündinud, -Kroonprints on Eharlottenburi lossi aias keisrile sõja- Me^lmrjüinst^ette näidanud, mida wiimne tõllas püsti seistes päält waatnud. Inglise walitsus on nõuuks töötund  tulema kuu jooksul kahte kommisjoni asutada, mis sõjamäe suurendamise ja riigi kindlama kaitsemise kohta läbirääkimisi ja tormilisi eestöösid käsile wõtawad. Esimene  kommisjon saada kroonumeeste.teenistusesse  puutnwaid küsimisi arutama ja nende olekut parandada püüdma, kuna teine wäliste riigi kallale tükiimiste wastu kaitseplaanisid ja mis selleks" teha tuleb, läbi räägib. Üks Inglise leht toob sõnumi, ei Battenbergi  printsi kihlus Saksa keisri tütre Viktoriaga lähemal ajal awaldatud saatvat. Saame ometi ilma imeks kuulda, kas see nõuu raudse Bismargi wastupanckust  hoolimata täide läheb, Prantsuse maal tekkis korraga mõte üht nõndanimetatud Wahemere ühendust elule kutsuda, mille osaliseks Prantsuse, Jtalia ja Hispania riigid kui Wahemere äärsed maad ja ühtlasi ka ühe Ladina sugu rahwad, oleks pidanud heitma, et sellel teel Kesk-Europa ühendusele wastu-kaalu anda, mis ju muidu ülimägewaks mincwat, oma wõimu liig suureks paisutada ja wiimati ka Wahemerd „Germania" järweks wõida muuta. Ja hakatigi püüdma selleks teed tasandada;  tähtjale Jtalia jenatorile Alfiereile, kuulja Kawuri sugulasele, awaldati soowi, et -ta seda asja Jtalias edendada püüaks. Kuid see mees on otsekohe selgesti tõendanud, et Jtalia walitsus kindlasti Saksa-Austria lepingust kinni hvidwat, küll Prantsuse riigiga ka sõbralikult elada tahtwat aga kõigest ühendusest tagasi hvidwat, Jtalia rahwa suurem hulk nõudwat rahu ja wat seda Saksa maaga ühenduses kindlama olewat, sest Saksa maa tahtwat, aga seda kinni Pidada, mis käes, kuna Prantsuse maa aga Elsass-Lothringi nõudwat, mis ju sõjata saada ei ole. Nii on siis Wahemere  ühenduse plaan Mette kukkunud. Montenegro maal tuleb praegu õige sagedasti mässulisi liikumisi ette, Nõnda  teatakse säet hiljun ..üks Montenegro'!  Pärit olew rööwisalk Herzegowiinasse tunginud. See on tunnistuseks, et Montenegros  Pönewatest õerumistest puudust ei ole. Sarnaste rõöwisalkade siht olla Austria-üngria sõjamäes segaduse tegemine, Wiinis aga ci ärata see suurt tähelepanesuse  ja tegewuse Pääle julged' oldakse. Mitmes paigas on Greera ageutifid kinni wõetud, kelledele süüks antakse, et nad oma konsulite käsul maa elanikknsid Türgi wastu'wihale kihutawad. Leiti ka nende juures hulk kahtlnstawaid kirju, millede tõenduste Male 15 nendest sõjakohtu alla antud/ —Ühe wahe oli kuulda, et Bulgaarlased seda sugugi sallida ci tohtwat, et Makedonia Greeka külge langeks, sest et nad seda maad omale nõuawad. Nüüd aga tõendatakse, et Bulgaarlased  ka seda hää meelega näeks, kui aga Türgi walitsus sääl langeks, pärast olla ju nendel kerge kõike seda maad omale saada, sest et säälsed elanikud suuremalt osalt Bulgaarlased  olewat, mis nüüd alles õieti awalikuks on tulnud, kui nende rahwuse tundmus elule on ärkanud. Et Jtaliat natuke kohutada, oli kord üks Prantsuse admiral mõtteid awaldanud, et sõjakorral Prantslastel kerge olewat, Jtalia lahtiseid merelinnasid ära purustada ja sellega Jtaliale suurt kahju teha. Selle pääle on aga kohe Jtalia parlamendis ette pantud, jalapäält mereranda kindlaks, teha. Ja minister CriHi on katseid teinud, ka Hispania- riiki oma Kesk-Europa ühenduse liikmeks meelitada, ta on tähendada püüdnud, et Jtalial ja Hispanial ühesugused kasud Wahemerel olewat, ühtlasi on selles mõttes ka Saksamaa poolt sammust astutud, mis aga kõik mõjuta on jäänud. Hispania ei arwa hääks ennast kudagi köita, mitte Kesk- Europa külge, ega ka mitte Prantsusega ühte, nagu plaanitaw Wahemere ühendus seda oleks pärinud. Selle wastu on aga Jtalial korda läinud, nagu mõnest ministri tähendusest näha. Inglismaa poolt teatust saada, et sõjakorral Inglis maa Ataliat aitama ja toetama saatvat. Jutunurk. Kuhu päikene ei paista. Eduard Wildc. (Järg.) Margareta wõttis täie isuga pidulõbust osa. Ta kõneles Palju, ta tantsis Palju, ta oli lustilikuni kui keegi teine naesterahwas.  Tema rõõmust olekut pandi imeks. „Ta on wäga imelik oma abielu üle" lltelsiwad  ühed; „ehk ta on õnnelik selle üle, et ta mees mitte kodus ei ole," pilkasimad teised. Aga selle juures oliwad aimamised  ühised, et ta õnnelik pidi olema. Kahju,  et seltskonnas terasemaid tähelepanejaid, paremaid inimese-tundjaid ei olnud. Nmlx oleks silma puutunud, et noore proua lustilik  inin, tema naer ja kõne haiglast üritust  awaldas, haiglast jänunemist rõõmukarika  täielise tühjendamise järele, nagu inimene, kes mingit hingewaewa joowastawa  joogi läbi mõneks ajaks unustada, kustutada  tahab. Pidu kaupmees Merki juures ei jäänud wiimasels, millest noor proua talwe wältusel  osa mötiis. Ei, Aiargaretale sai lõbu  nagu elu olluseks. Ta hakkas selles tülis üle piiri minema. Tantsiõhtud, maskemdud,  teater, kontserttd, nii palju kui seda Tallinn pakkuda wöis igal Pool nähti proua Madisoni. Wäsinult ja roidunult  tuli ta õhtul koju; pahas tujus, kipitama südametunnistusega ärkas ta hommikul  üles, aga nagu Purjutaja oma pääwalu  uue joomisega ära püüab parandada, nõnda otsis Margareta südame maiustamiseks  järgmisel päewal uut lõbu. Wana Ivost imestas, kahetses, nurises. „Proua Margareta, mis teil on?" jJoost ütles talle sest saadik, kui ta mehele saanud,  „teie"). „Ma ei tunne teid enam! Ma murran selle üle sagedasti pääd, kas teie see Margareta olete, kes Ncsselni tab mind mõni miirastus! Mis tähendab see alaline pidutsemine, see sõitmine, see mäljas - olemine kcsk-ööni? Teie rikute oma termist, teie kaotate oma rahu ja õnne!" Margareta lööb silmad maha. Wanakese  sõnad torkawad teda, seda enam, et ta südametunnistus isegi teda waewab. Aga seda ei tohi näidata, selle wastu maja end kaitseda,  selle torkamise ja maewamise üle maja  wõitu saada. ~Ivost, sa teed mulle ülekohut!" Ivost wangutab Pääd. „Ei, armas lõbuõhtu järele teie rahu kadunud on, et teie pahas tujus ja wäga kahwatu olete." „See ei tule sellest; ma olen ainult Jälle raputab wanakene pääd. „Joost, kas ma olen noor?" küllalt." „Kas ma jään nooreks?" „Seda mitte." „Kas inimene tohib rõõmus olla?" „Miks mitte." „Jseäranis siis kui ta noor ja terme  on? « „Jseäranis siis, - mul ei ole selhe wastu midagi I" „Sellcpärastl Miks imestad sa siis selle üle, kui mina rõõmus olen? Mis põhjus oleks mul, üksina kodus istuda ja igawust kannatada? Wana sõber, ära nurise  ilmaaegu! Minu mehel ei ole selle wastu midagi, et ma end lõbustada Püüan  !" „Ja, aga see lõbustamine läheb liiale!" „Ei lähe wanakcne! Ma Püüan piiri pidada." „Aga see ei lähe teile korda," pomiseb manamees habemesse. „Miks mu°mees ka minust lahus elab!" nuriseb Margarcta ja haigutab selle juures;  siis lisab ta mõttes juurde: „Ei, tal ei ole selle wastu midagi, et ma rõõmus"  Margareta haigutab „et ma rõõmus olen" ... . - „Ei tea ka," pomiseb Ivost. Ja õhtul sõidab proua Madison maskepidule.  . . . Ära arwa lugeja, et ma eksin. Ma ei maleta mitte Margaretad kirjeldades. Küll ei oska ma sulle hingeteadusliselt seletada ja põhjendada, miks ja kust tema meele ja loomu äkiline terawscrwaline muutus tulnud,  ma ei mõista inimese südameid, meeli mese-mõtteid reeglite külge köita, sisteemidesse  jaotada, ma arwan seda ka wõima- taks aga kui lugeja meelele Margareta loomus kudagi uagu wõõriti püüab olla, siis jääb minule ainult tõendada, et ma ainult seda kõnelen, mis ma olen ustawast hallikast kuulnud. Ma jätan terase lugeja hooleks, hingeelulistele mõistatustele seletust otsida. Seltskondades sai Margareta ka Leopold  Nesselniga kokku. Mis nende mõlemate  wahel kord sündinud, oli kõigile muidugi  teadmataks jäänud. Siis oli ka ainult  õige ja taktiline, kui nad ise sellest märku ei hakanud andma. Margareta oli Leopoldi wastu jahe,, aga sõbralik...nagu sugulane sugulase wastu kunagi, nagu uaene  peigmehe wastu. Margareta hoidis hoolega selle -eest, et ta Leopoldiga ussina kokku ei juhtunud; wähemalt päält näha oli see ka Leopoldi püüe, wõi ootas ta ainult parajat inahti? . . . Imelik lugu oli Leopoldi naesewõtmisega.  Pulmi ei tulnud ega tulnud ja ometi oli üleüldiselt oodatud, et tal nendega  rutt taga on. Sõbradele, kes selle järele kllsisiwad, kostis ta, Tatjana olla haiglane, mispärast ootama pidiwad. Aga aega mööda hakkas jutu kõmin ikka tugewamaks  ja tugcwamaks minema, et asjad Nesselni ja Tatjana isa wahel hästi korras ei olewat. Herra Leontjew olla Leopoldi asjanduse rahalise seisukorra kohta halbu sõnuntid saanud, mis teda kahtlema pannud.  Kuu kuu järele läks mööda, Nesseln oli ikka weel poissmees, Tatjana ei ilmunud  kusgilt. Eesti maalt. Laiuse kihelkonnas, Waimastwere wallas põleS 4. skp. Kllkiansu talu ära. Majakraam jäi suuremalt jaolt kõik sisse, sest kange tuul ei aimud enam palju aega neid wälja tuua. Tulekahju hakatus sündis  ligilähedal olemast saunamehe urtsikust, kust kange tuul pSlewa sauna katuse õled tulega nimetatud talukatusele ajas. Säunamehe  hobune, lehm ja lambad jäiwad sisse. Kahju hakatus aimatakse laste hooletumast  tulega ümberkäimisest, iiimelt tubakusuitsetamisest  tulnud olewat. Kahju on suuri Kodawere pool on rõugetõbk ikka weel möllamas ja ohwrid parimas. Ib. mail, mil ka meie riigiisa kroonimise  päewa meelde tuletadi, oli siin Mustwee uue tulekustutajate maja nurgakiwi  sisseõnnistamine. Jumalateenistust pidas  kohaline Wene-Õigeusu preester A. iZ. Sisse saiwad müüritud: Mitmesugused praegu käidawad hõbe- ja waskrahad, Wene-Saksa  ja ka kõik Eestikeelelised ajalehed, praeguste ame med, tulekustutajate nimekiri ja lühikene Eestikeeleline Mustwee ajalugu. Pärast seda tühjendati mitmed terwise klaasid ning lasti lõbusat muusika mängu ja laulu rohkesti päält kuulajate kõrwu kõlada. n. 1.. Paistu Kaarlis teeb mölder H. hoolega psupEtrmra modils jise käiwa masina) kallal tööd. Pääjöuud on juba täiesti käes. Praegu puhastab ja täiendab ta teda ja tahab Daank maale ka näitusele wiia. Wististe on see töö asjata. 1. Säälsamas wallas on noored peiud ja neiud 1. mail kena „maipidu" ära pidannud,  kus juures metsa herra A. L. oma pilli jgitarre) ära on kaotanud, mis seni ajani kadunuks on jäänud. Auus leidja ..wõiks ta ilusasti omaniku kätte tuua. Pühapäewal 29, mail s. a. peab Paistu kihelkonna kool laulu ja muusikamängu  lõbustusel Hukatud kell V-2 p. l. Jsteplats 30 kop., seisuplats  15 kop. Wallakooli ealiste! ja noorematel lastel on päältwaatamine prii. Soowida oleks, et niisugused pidud  rohkem ette tuleksiwad ja rahwa poolt elawat osawõtmist leiaksiwäd. —u—  Or a wa s tegiwad kewadised ivinged tuuled, külm ja osalt ka Põud rukki vrastele palju kahju, nii et suurem