Vonlanger Parisist põgenes, selle üle käiwad õige kentsakad  jutud. Ühe jutu järel olla Ministerium temast ühegil wiisil lahti saada tahtnud. Minister Constans lasknnd sellepärast ühe Politfei-ametniku oma juure tulla, kellest tema teadis, et see Voulanger' sõber oli ja temale kõiki räägiks, ja pärinud tema käest homseks kuus tugewat ja julget meest, sest tema (Minister ConstanS) tahta Boulanger't  kinni wõtta lasta. Ametnik olla kohe Boulanger' juure ruttanud ja temale seda rääkinud, kes siis ka selsamal  õhtal põgenenud, kuida Minister kawalast ette arwanud.  Belgias olla temale nõuu antud, ennemini Inglismaale minna, sest Kuningas soowida seda, ja tema on fiis ka läinud. Boulangistlaste lehed käratsewad aga, et kõik jälle .Bismarki" tegu olla, kelle ette Ministrid pslwili heitnud, kuuni Keiser Wilhelm Belgia walitsust sundinud, .Prantsusmaa peastjat" wälja ajama.  Algerias  on ennast Rochefort'i poeg maha lasknud. Tema surnukeha taheta Parisi tuua ja isa, kes Boulauger'ga  ühes redus on, tahta walitsuse poolt luba paluda, matuseks Parisi tulla, ilma et teda seal kinni wöetakse. Walttsus tahta temale seda luba anda. Parifis on Boulanger' 52aaSlastks sündimise-pääwaks, Jürikuu 17. pääwal, tema erakondlaste poolest suured pidud peetud. Prantslaste usaldus Boulanger' peale olla tema kahekordse  põgenemise läbi aga wäga kangest kõigutatud ja Boulangistlaste lehtedel olla raske seda usaldust tuetada. Inglismaalt. Jürikuu 12: pääwal peetud Hoidlastekoosolekus  kinnitas Lord Salesbury, et fõeawäe rohkendamist  kibedast tarwis minna, ja et rumalus olla, sel kardetawal  aeal Jirilastele rohkemat isewalitsuse-õiguft lubada, mida nemad ühegi wälise waenlase pealetungimise juures riigi kahjuks kurjast pruukida wöikfiwad. Herzog of Edinburg, Wene Keisri kälimees, tuli Jürikuu 15. pääwal haigelt soomuslaewa .Aleksandra" peal Spithead'ti, kuS tema kõrge abikaasa tema juure laewa peale läks. Teisel pääwal reisis Herzog Londonisse, kus arStid arwafiwad,  et haigus, mida tema Maltas saanud, pea lahkub. Jtaliast. Hiljuti käifiwad jutud, et Abessynia Negus Johannes mitte surnud ei olla. wiimast juttu ei taheta aga uskuda, sest tema kolm pärandufe-nõudjad olla tegewad sa üksteisega tülis. Kuningas ja Krouprinz reifiwad Lehekuu 19. (7.) pääwal St. Gotthardi raudteed kaudu Berlini. Nendega lähemad Minister-Präfident Crispi ja Sõea-Minister Bertole. Ülimabalaste erakonnad tahawad selsamal pääwal sõbruse-telegrammifi Parisi saata. Kuida Belgiast kirjutatakse, saada Jtalia Kronprinz nüüd ometigi Belgia  Kuninga tütart, Prinzess Klementine't kostma, kuida ka käredad Paapstlased selle wasta oliwad. Saksamaa Ultramontanlaste  leht on hirmus wihane selle üle, pealegi weel, et Saksamaa selle juures abiks olnud. Saksamaa Kölni Meeste-lauluselts saab Jtalias wäga suure auuga üles peetud. Jürikuu 14. pääwa õhtaks oli lauluselts Kuningakotta  kutsutud. RoomaS on ühe kanali ehitamise juureS  Jürikuu 12. pääwal tcling murdnud ja töölised 8 kuuni 10 metrit sügawasse kukkunud, kuS puru neid kattis. Mitmed on raskest wigastatud, surma ei näi keegi saanud olema. ... Spaniast. Katholiiklaste-pääwal Madrid t,s sai wäga käredast Paapsti ilmalikku riiki tagafi päritud. See et olla mitte Jtalia seespidine afi, waid selleks pidada ennast kõigi maailma Rooma-Katholiiklased ühendama.  Portugalis  on Katholiiklaste-pääw. mis Jürikuu 14. pääwal Oportos kokku astus, sedasama pärinud. Nendanimetatud .Rooma-küsimine" kipub mägise põlema minema. Bulgariast kaevatakse, et Serbia piire pool sõeariistadega  meeste-salgad ilmuda, kellest ei teata, kes nemad on ja mis nõuu neil on. Rumäniast. Rumänia Krouprinz (Prinz Ferdinand von Hohenzollern) on Jürikuu 19. pääwa homikul Bukarest'!  linua jõudnud, kuhu Kuningas, Kuninga-praua ja riigi kõrgemad auukandjad teda wasta wõtma tulnud oliwad.  Sõeawägi käis paradis Prinzi eest mõõda, liuna uulitsad oliwad hõiSkawa rahwaga täidetud ja majad lippudega  ehtetatud. Prinz Ferdinand jääda nüüd põliselt omale uuele isamaale elama. Austria Keisrile on Prinz Ferdinand von Hohenzollerni nimetamine Rumänia Kronprinziks  ametlikult teada antud. Teistelt maadelt ei ole selle üle weel sõnumit tulnud. Afrikast. Kairos käiwad jutud, et Scheik Senussi Khartumi linna ära wõtnud ja Mahdi põgenenud olla. Inglismaa miSfionär Roscoe ja tema abikaasa saiwad Bushirist Jda-Aftika randas kinni wõetud, aga jälle lahti lastud ja on juba Bagamayosfe tulnud. Dr. EdwardS, Taylor ja weel üks Europlane, keda misfionär Hooper olema arwati. saiwad ka kinni wõetud, Bushiri päris neude eest 10,000 rupiat luna, on seda saanud ja Jürikuu 14. pääwal on lahti lastud wangid Sansibarisse tulnud. Jürikuu 17. pääwal jõudis üks sõealaew 325 mehega Sanstbarisse, keda Saksamaa Riigikommissar Wissmann palkanud. Kesk - Afrikast on Sultan Mandara, Kilima-Ndscharo mäe äärest, ühe saatekonna suurte kingituStega  Saksamaa Keisri juure saatnud ja oodatakse seda saatekonda Lehekuu hakatusel Hamburgisse jõudma. Amerikast. Jürikuu 18. pääwal on selle pääwa 100- aaskast malestuse-püha peetud, kuS George Washington ühendatud-riikide esimeseks Präsidentiks sai.  Oklahoma  maakond Pöhja-Amerikas, mis tänine Jndianlaste omaks peetud sai, on Jürikuu 10. pääwal Ühenda tudriikide  walitsufe poolest asujatele lahti autud. Igalt poolelt  tormas asujaid senna, aga juba oliwad teised ette jõudnud ja maa ilma lubata omale wõtnud. Umbes 100,000 inimest oliwad kokku woolanud ja nende wahel on werist wõitlemist olnud. Kindral Merrit pidas sõeawäega wõimalikult korda. Palju maa-himustajaid on tühjalt tagasi minema pidanud. Esiteks on need weel suures hädas, kes senna jäiwad. Hamiltoni juures on Jürikuu 16. pääwa! üks raudtee-roug roopatest kargauud, neli wagonit saiwad lahutud ja läksiwad põlema. Sõnumisaatmise  aeal oliwad 25 surnukeha puru alt wälja kaewatud;  palju inimesi on wigastatud, Magellani merekaelas  on Amerika aurulaew .Eokapari" ja Saksamaa aurulaew .Olympia" kokku põrkanud. .Olympia" on suurt kahju saanud; mõlemite laewade meeStekonnad on peaStetud. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Kubernõri herra poolest saadeti meile kuulutamiseks järgmine Teadaandmine. Toimetus komitee talurahwa tööhooste feltfi hobuste näituse asutuse üle Eestimaa kubermangus annab sellega kõigile kubermangu rahwale teada, et nimetud seltst hobuste näitus sell aastal Tallinnas 22-se Juuni kuu pääwa peale on nimetatud. Näituse peale saawad lastud mära- ja täkku-hobnsed, kasu poolest mitte wähemad, kui 1 arshin 14 wershokki, nõndasamuti ka heafeltstlised heast äranuumatud üheaastalised  sälud, kelle eest töiste näituste peal weel mitte auupalka  snxesliü) põle saadud. Ilheaastolised sälud peawad ilma rautamatta näitusele toodama. Talurahwa hobuste wäärtoleku otsustamise juures saab ifiäranis tähelepandud, hooste wäijaspidme nähtus, nende rammu nähtawale saatja olek, wästmatus töö peale ja kõlblik olek, s. o. kasu, jämedus, kont, musklid ja lahjus (e^xoeib.) Talurahwa töö-hobuste näituse peale ettetoomiseks jettetoojateks)  lubatakse talupojad, asunikud (kolonistid) ja niisugused  kodanikud, kes põlluharimise tööst elawad, kelle hulgast mitte maha ei ole arwatud kiriku teenistuses seiswad  inimesed. Sellepärast, et auupalgad näituselle toodud hobuste eest ükfi nende inimestele wõiwad antud saada, kelle auupalga wäärilised hobused nende oma juureS on sündinud ja kaswatud,  fiis peawad inimesed, kes oma hobusid foowiwad ettenäidata, tunnistuSkirja wallawalitsuse poolest ette näitama  hobuse päraltolemise, nii kui ka selle kohta, et hobused  nende omandus on, ühes hobuse nime, seltst, karwa, wanuduse, kaswu ja iseäralise märkide tähendusega, aga ka ülesandega, kas ei ole enne millalgi ettenäidalawa hobuse  eest mingisugust auupalka saadud, ja kui saadud, siis missugust ja mill ajal. Auupalkadeks paremate hobuste eest ou Riigi hobusekasvatuse  peawalitsuse poolest lubatud 200 rubla ja peale seda kaks pronks auraha pealkirjaga „paremad sugu talurahwa  hobuse eest" ja kolm kiitus-kirja. Inimesed, kes oma hobusid näituselle foowiwad tuua, peawad neid 22-sel Juuni kuu pääwal kell 10 homiku Tallinna Tompea Losfi hoowi peale tooma. Sell pääwal saab toimetus komitee poolest tarwilik läbiwaatus näitusele toodud hooste üle ja auupalkade ärajautamiue  paremate hobuste eest äratallitud. Kohtute-Ministeriumi poolest on RiikSrathile üks plaan nende nuhtluse raskendamiseks ette pandud, keS awalikku raha ära pillutawad ehk kõrwale wiiwad. Tänine wõifiwad seesugused wargad mõne õiguse kautamisega ära saadetud eh? kuuni I'/, aasta peale wangiroodu  pandud saada; uue plaani järel tahetakse neid 2 künni 4 aasta peale wangi-tõõke panna. ,Riia Zeitungi" endine toimetaja, Aleksander Buchho lz, saab Riia Politsei poolest kirja läbi ,Liimimaa  Kubermangu Zeitungis" awalikult otsitud, nuhtwseseaduse  Z 1036 põhjusel. See paragraf räägib nendest, kes wihawaenu sugude ja seisuste wahel üles kihutawad. ja määrab nende nuhtlust. ,Rishki Westniku" sõnumite järel ei saada Mia Zeitung", Vallimaa kõige wanem leht, mitte enam ilmuma. Tallinna sadamas on Jürikuu 16. pääwast  saadik, kus abi-aurulaew »Meteor" kanali läbi jea lõhkunud oli, elaw tegewuS. Jürikuu 22. pääwaui oliwad  50 aurulaewa sisse ja 51 aurulaewa wälja jooksnud. Lahel oli küll weel jeat, aga loodeti, et idatuul ka seda pea wälja ajaks. See on Tallinna sadama kõige parem Kui Kronstadti lahe ja Peterburgi mere-kanal talwe paelust peasewad, kuida seda pea tulema oodati, fiis läheb laewade suurem hulk senna. ,L i n da" -s e l ts i pea koosolekust, mis Jürikuu 17. pääwa peale määratud oli, kirjutatakse , Tallinna Zeilungile", et 112 aktsionäri, aktsiatega 50,800 rubla eest, kokku tulnud oliwad. Et aga põhjuSkirja Z 74 peakoosolekuks  osawõtjaid 66,700 rubla aktsia-kapitaliga nõuab, sellepärast ei wõmud nõuupidamised ja otsustamised mitte ette wõetud saada. Aruaude järel on kahel wiimasel aastal 15,228 rubla 52 kopikat puhtalt sisse tulnud, mis wõlgade tasumiseks tarwitatud sai, nenda et endistest kahjudest  nüüd weel aga 48,860 rubla 74 kopikut tasuda on. Peale selle on laewade .Linda Morgenroden" ja .Aleksander"  parandamiseks ja takserimiseks 4152 rubla 21 kopikat kulutatud. Mõlemad laewad on Prantsusmaa kommissioni . teritas" poolest hea klassi sisse takseritud. .Linda Morgenroden" 1 1, .Aleksander" I»/, L. 22. Esimene laew on tänawnsest sissetulemisest juba 125 nael stärlingi, teine 4200 franki sisse saatnud. Erawõlgadell,  mis 5490 rubla 58 kopikat suured, on 482 rubla 47 kopikat tasutud. - Sakfa-keeline naljaleht xPipifar" kuulutab, et oma ilmumist Saksa-keeleS seisma jätnud on ja edaspidi WenekeeleS  nime all .Wsemirnoje Echo" ilmuma saab. Uut lehte saadetakse tellijatele selle aaSta lõpuni wana hinna eest, keS seda aga mitte ei soowi, need wõiwad seda, mis wana lehe tellimise rahast üle jäänud on, Jaanikuu 1. pääwani lagast pärida. Jürikuu 16. pääwal leili Pärnu maantee ääreS Erbe mõisa ligidal ühe heaS riides tundmata mehe surnukeha, keS ennast seal puu-oksa külge üles poonud oli. Tema taskutes leiti 3 rubla raha. Raemoisa wallast päritud Jakob K, keS Tallinnas Üht kõrtsi pidas, katsus Jürikuu 16. pääwal euuast üles puua, sai aga õigel aeal lingust wõetud ja Politseisse wiidud. Seal on tema ütelnud, et tema seda oma naese hirmutamiseks teinud, kes ennast haigeks ütelda ja leti taga seista ei tahta. Mees oli joobnud ja on seda wist joodiku-hulluses teinud. saksa-keelisele ,Tallinna Zeitungile" on järgmine kiri sisse saadetud: ,Selle peale, kui Tallinna Ewang.-Lulh. kogudustele, keS tänine Kirikliku waeste-hoolekaudmise kesk-kassat walitsesiwad,  heite nende tegewus kõrgema wõimuse läbi ära keelatud ja kaSsa, 837 rubla 77 kopikaga, raamatutega ja teiste asjadega, ära wõetud ou, on ühendus waesuse ja kerjamise waSta lõppenud. Tallinnas, Jürikuu 21. pääwal 1889. Superintendent H a l l er. Maalt toowad Tallinna Saksa-keelised lehed järgmisi sõnumid: ,PaaStukuu 19. pääwal waraStati Kurisu kõrtsi eest Orgmetsa talumehe Jaan P. hobune saaniga ära. Waras, Orina walla meeS Aado T-, on kätte saadud ja kinni wõetud". ,Jürikuu 8. pääwa! leiti Riisipere metsas talumehe T. surnukeha, kes tuisust saadik Jõulukuu 26. pääwal kadunud oli. Tema kõrwas leiti üks tühi ja üks poolel wäljajoodud wiina-pudel ja sellest on arwata, et tema joobnud peaga tuiSkns surma saanud on". ,Öösel waSta Jürikuu 3. pääwa põles Abiuõmme mõisa rehi maha. 1500 puuda õlgi ja 200 puuda linnu jäiwad sisse. Kust tull wälja läinud, see on teadmata." Baltiskist, Jürikuu 24. pääwal. Wiimase nädali lõpu! läksiwad ilmad tasase ida-tuulega soojaks. Õösetel oli kuuni 6 graadi, pääwa aeal warjus künni 12 graadi sooja. Nurmed on haljendamas, warasemad õilmed, külmalilled  ja kitsefilmad, on õitsemas, tomingate ja pihlakate pungad hakkawad puhkema. Wihma igatsetakse. Heile sõitis meie wiimaue aurulaew, wälja niisamati ka ,JSla", kes Tallinnast kaertega wälja jooksnud, Osmussaare juureS jea sees wiga saanud ja parandamiseks  meie sadamasse tulnud oli. Norramaa purjulaew vNordfljernen" tuli wiimasel nädalil heeringitcga meie sadamasse, kui 30. kaubalaew sel aastal, ja on ikka weel fiin. Muidu on sadam tühi, ainult abi-aurulaewad rMeteor" ja ,Dwina" on fiin. Puuwillu, kiwtsüfi ja peenkaupa puukastides, nimelt mashinate üksikuid tükkifi, on siin weel palju, raudtee korda ootamas. Meie kauaaegne piirewahkide pealik, Rittmeister W. von Brückner, keS juba otse meie linna omaks saanud oli, on Oberst- LeitnantikS tSStetud ja läheb PeterburgiSse, ühe kõrgema ameti peale. Tema asemele tuleb Surropi piirwahtide pealik, StabSrittmeister Aue. Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Michail Nikolajewitsch tuli Jürikuu lk. pääwal wõeralt maakl PeterburgiSse tagafi. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Nikolai Nikolajewitsch wanem reists Jürikuu 17. pääwal Doni waldkondadeSfe, sealist tagawara-ratsawäge  üle waatama, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Konstantin Konstantinowitsch ja lema abikaasa Zelissaweta  Mawrikijewna reistfiwad Jürikuu 15. pääwal wõerale maale. Keiserlik KõrguS Suurwürst Peter Nikolajewitsch tuli Jürikuu 18. pääwal wõeralt maalt PeterburgiSse  lagast. Japani Prinz Tokechito Arissugawa