maale sõidab, läbi waatama peab, kas mitte mõni „papake" wõi „ mammake" oma tütreid ehk ümardajaid  mõersile ei mii. Hiljuti leiti ühe laewa peal seesugune paks „mammake" mitme noore neiuga, keS kõik Baatu,ni linna reisida tahtsiwad. Wanamoor ütles, tütarlapsed olla tema waestemajast oma kaswatada  wõtnud ning nuia nad nüüd üle mere tutwate juure, kus neid „head kohad" oodata. Et mamma ja kasutütarte ütelused segased oliwad, saiwad nad wahi alla miidud. Tüdrukud aga põgenesiwad tee peal nuhtluse hirmul wahtide käest ära, ning „wõeras ema" otsib neid praegu taga, et oma riided kätte saada, mis ta neile turule wiimiseks selga oli annud. Südi wargus. Waewalt tehakse küll kusagil muial nii suures linnas enam kurja, petetakse, warastatakse j. n. e., kui Odessa linnas. Hiljuti tuli seal üks uus aruldane tükk juure. Kui uus kindral-kubernär Drenteln Odessasse jõudis, üüris ta omale suwemaja, kellel kiwimüür ümberringi ja wahid järjest juures oliwad. Siiski oliwad kurjategijad sisse peasenud ja majas hulga kallid asju kokku oma küüsi saanud. Õnneks näinud neid üks teener, kutsunud politseiwahi  appi ja saanud asjad kätte, margad aga saanud plagama. Kui kindral-kubernär seda kuulnud, lasknud  ta politsei käest küsida, kuidas siis alles nende inimestega selles tükis lugu olla, kellel wahtisi mitte nende wara kaitsmas ei ole. Smolenskist. Lendaw kööginaine. Augusti kuus oli selle linna ligidal ühe mõisa peal nii kange maru ja müristamise ilm, et tuul kõige suuremad puud ühes juurtega maa seest wälja kiskus, meskid ja tammid purustas ja majad alusmüüri pealt mitme jala kõrgusele tõstis ja edasi wiis. Mõisa kööginaise,  kes parajaste õue peal oli, tõstis tuul lendu, umbes 4 sülla kõrgusele, ja wiis ta tuuletiiwul enam kui werst maad edasi, künni naine ühe puu oksadesse kinni jäi, kust teda minestand olekus pärast maha wõeti. Minestus kestis 48 tundi. Irkutskist. Ühe ajalehe elulugu. Ajalehe „Siber" wäljaandja jutustab, et aastal 1875, kui tema ajaleht wälja pidi tulema, seal kõiki inimesi, kes selle ettewõtmise poolt olnud, poliitika eksijateks peetud, kõigi eestulewate kaastööliste majad ja asjad läbi otsitud  ning kohalik walitsus kõik teinud, et ajalehe wäljatulemist  tühjaks teha. See ei läinud nüüd muidugi mitte korda, aga ajalehel oli ühtepuhku zensuriga ja kohaliku walitsusega tegemist. Mitu korda katsus wiimane,  Peeterburgis ajalehe kinnipanemist korda saata, aga ülemwalitsus ei olnud sellepoolt. Wiimaks tõmmati  ajalehe kaastöölised ühe poliitika protsessi alla, mitmed neist pandi kinni ja kõik sellepärast, et üks noor kooliõpetaja, kes wahel ajalehele kirju saatis, ühe poliitika protsessi all oli. Aasta aega läks sell wiisil mööda, künni krahw Loris-Melikow kõik kohtualused lahti mõistis. Sellega ei lõppenud aga ajalehe waluaeg  meel mitte. Kui tänawu Märtsi kuus ajalehe Väljaandja trükimaja kõige seest-wärgiga ärapõles, peeti wäljaandjat majapõletajaks, kes seda mõne poliitika asja pärast teinud, ning pandi teda mangi. Kõik kirjad ja rahad, abi ja kaastöölised langesiwad kohtu alla, ning wäljaandja oli sell wiisil sunnitud, oma ametit maha jätma, mispärast ajaleht seisma jäi. Nüüd on protsess, mis 5 kuud wältas ja kuna hulk inimesi mangi heideti, kohtu ees lõpetatud. Kohus ei leidnud kedagi süüalust, maid pidi kohwmõistjat, kes süüdi läbi katsunud ja palju ülekohut teinud, ise kohtu alla mõistma. Wõeralt maalt. Berliinist. Üks naljakas etendus sündis uue hullude-maja aias Berliinis. Kuna hullud oma wahtide juhatusel jalutasiwad, oli ühel neist, ühel tublil kutsaril,  korda läinud, nägemata ühe suure puu otsa ronida, kelle ülemise oksa peale ta wiimati peatama jäi. Ehk mähid teda küll puu all iga moodi kõnega katsusiwad maha kutsuda, ei jätnud rumal siiski oma kõrget seisupaika mitte maha, maid murdis omale meel koguni tugema oksa, et sellega oma tuule-tiiwul liigutatud priiust pealetungijate wasta kaitseda. Ei jäänud wiimati muud nõuu üle, kuid katsuti külma mee jõuudu. Ühest meepritsist saadeti külma kastet tungiwal kiirusel kohe waese hullu peale, aga ka see ei aidanud, sest mees hoidis puust kinni, ning palus, kui tüki aja pärast järele jäeti, et mehed all uuesti jahutawat nalja teeksiwad. Prits pandi jälle hüüdma, aga kõik ilma asjata. Kõik nõuu oli otsas, ning palumisega tehti uuesti alustust. Wiimaks tungis palme wist hullu südamesse ning ta kuulutas allseiswa rahwahulgale, ta tahta siis maha tulla, kui kõik tema turnimise osawust ja jõuudu kõwasti hurraa-hüüdmisega  kiita tahaksiwad. Seda lubati ja tehti ka suurel mõedul, ning hull tuli siis pikkamisi maha ja laskis ennast rahuliste oma wahtidest wasta wõtta. Ersermnist. Armeenia rahwas. Kõige kannatlikum rahwas Türgi walitsuse all on wistist Armeenlased. Aastasadade kaupa on neid igapidi surutud  ja waewatud, nüüd aga on ka nende kannatus otsa lõpnud ning, sõariistad käes, tahawad nad ise omale õigust otsida. Oma kuulsa ülema Babik Jsh- siami juhatuse all on neid Uue-Bajaside lähedal ligi kolm tuhat meest kokku tulnud. Ühes tõiseS kohas on nad Marshimoni oma ülemaks walitsenud ja temale truudust künni surmani mandunud. Marshimon on oma wäesalgad Wan'i poole saatnud ja oma pealikutele  mõnusas kõnes selgeks teinud, et nad püha tõsidusega  oma usu ja rahwa eest wõitlema peawad. „Armeenlased," ütles ta, „oliwad surnud; nende meri jooksis raske kannatuseaja löökide all. Nüüd aga äratab  Jumal ka meie rahwa uue elule, mis meie aga omale enne kätte peame wõitlema. Meie wõitleme aga üksi Türgi sõawägede ja walitsewa pashaade wasta, pühad ja puutumata peawad meist kõik muud rahwaõigused ja iga muu inimese auu ja wara meie maal olema, olgu ta mis tahte usku." Konstantinoopolist  ei ole nii pea abi loota, ja on sellepärast Wan'i kindral-kubernär Samih Pashaa hädas, ehk ta küll kõik oma jõuudu kokku wõtab, et ennast õnnetuse  eest kaitseda. Türklased on Armeenlastega küllalt mänginud, nüüd aga näikse, kui tahaksiwad nende wanad ja uued patud kättemaksmist leida. Ameerikast. Jme-elajas. Uues maailmas wõib ikka weel raha kergel wiisil saada, kui aga selle saamiseks uus ja hull tükk wälja on mõeldud. Nagu wanal ajal Kreeklased kuulsa Trooja täku ehitasiwad, nõnda laskis üks Ameeriklane omale hilja aja eest tagasi ilmatuma suure puust lehma teha. Keegi ei teadnud, kas selle päratuma elaja kõhus tantsu ja pidusi hakatakse pidama ehk mõnda muud, aga rahwa uudise himu oli äratatud ning kaswis ikka suuremaks. Suur lehm pandi wiimaks selle-tarwis ehitatud toredasse  templisse, ning ilusaste ehitatud piigad seisiwad tema ümber ja oliwad ka põlwili tema ees: „MiS nüüd saab?" küsis rahwas ning ei jõudnud ära oodata, mis sellest tembust küll wälja saaks tulema. Kaua ei lastud aga ka oodata, sest juba töisel päewal hakkasiwad  kenad neiud puu lehma sõõrutama ning ennäh! suure looma udar andis head jeätusega jahutatud ja wiinaga segatud piimajooki õige rohkeste, mis rahwal ka nii moka järele oli, et lehm waewalt nii palju jõudis anda, kui nõueti. Selle uue joogi ülesleidja tahta oma imeliku neljajalgse waadiga linnast linna rännata, ning ette on näha, et ta enne rikas meeS on, kui kõik linnad, kuhu minna tahab, läbi on käidud. Kuld - küla. Uue - Mehhiko päälinna Santa Fee lähedal on üks küla ülesleitud, mis kulla poolest rikka maa peale on ehitatud. Et külahooned kiwidest ja mullast üles on tehtud, mis sellest maa mullast on wõetud, siis on igas hoones muidugi mõni nael kulda. Nüüd aga on kullakaewamine seal suurel wiisil alustanud  ja kulda õige tubliste leitud. Et poliitika ringwaatus ja mõned kodused sõnumed, ei tea mis wea pärast, Riiast õigel ajal tagasi ei ole tulnud, sellepärast tuleb meie leht täna ilma poliitika ringwaatuseta wälja. Sakala Toimendus. : Wiliandi Eesti MllNlttste Sellil lähem koosolek on Pühapäewal SV. Nowembril lõuna kella I ajal. Peale seltsi lõpetust saamad enampakkumise  teel mõned käsitööd äramüüdud, mis Halliste neiud Eesti Aleksaudrikooli  heaks kinkinud. 2 Eestseisus. EM Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on V. Detsembril kella S ajal peale lõunat. 2 Eestseisus. 5 ..Juubeli aasta kingitused^ Eesti Alelsandri-k-olile. ! Kadunud J. Adamson'i kasutütre pulma peal Holstres korjatud 26 rubla; Polli Kiini riftmise peal kokku pandud 4 rubla 10 kop.; Th. Jaanwerk Tallinnast saatnud 1 rubla; kokku 31 rubla 10 kop., ehk endiste summadega  ühtekokku: SSI rubla S 3 kop. Palume ka juubeli aastal jälle Jõuluks meie Aleksandri-kooli meeles pidada. Sakala Toimendus. Kuulutus. Wili andi linnawalitsuse poolest antakse seeläbi teada ja tähele panna, et nii heaste Wiiratse mõisa kui ka talumaade pealt liiwa ja sawi 'Mi üksi siis wõib wõtta, kui linnawalitsuse kantsleist  seks lubakiri wälja on wöetud, mis igal päewal kella 11 künni 2 wälja antakse. Kes selle wasta teemad, langemad seadusliku trahwi alla. Hind, mis linna kassa heaks lubakirja eest wõetakse, on iga ühehobuse koorma liiwa ja sawi eest 5 kopikat. Wiliandis, linnawalitsus, 10. Now. 1880. Linna pääwanem: J. Werncke. X? 183. H. W. Wonagel, kirjutaja. (700) i von Andrcac maja Wiliandis, mis hantwärgiseltsi maja wasta, umakse ära. Ka on sealsamas weel mõned MU" mööblid "WU müüa. (696) i Jüripäewast 1881 saamad SM" wälja renditud "WK 1) Soo kõrtsi põllud, heinamaa ja karjasmaa,  peale 9 tessätink suured. 2) Kubja wesimeski ja kõrts ühes peale 8 tessätini põllu- ja heinamaaga. 3) Mõisa kõrts ja sugu aia- ja heinam. Kes neid kohte rentida tahawad, wõiwad  Wana-Kasseritsi mõisas kaupa teha ja kohti järele kuulata. (694) i Kuulutused. (Politsei lubaga.) Wäga head ja wiljarikkad P»ll»MM^ weikestes ja ka suurtes osades, kuidas seda aga soowitakse, müakse odawalt ära ehk renditakse ka kasuliku tingimistega wälja: Peeterburgi kubermangus, Oudowa kreisis, Usmina kogukonnas, Semansko-Logo mõisas, 60 wersta Pihkwast ja 45 wersta Warsaawa raudtee Belaja jaamast kaugel. Lähemat teadust  wõib igal ajal nimetatud mõisas saada. Eestirahwast on Oudowa maakonnas ligi 3000 hinge juba elamas, kellel omad palwemajad  ja koolid on ja kelle juure Eesti õpetaja  Peeterburgist kaks korda aastas käib kiriklikku  tallitust toimetamas. (693) s Seeläbi annan teada, et kes liatls kl» lmk hea maa ja heinamaadega odawa hinna eest osta soowiwad, wõiwad minu juure järelekuulama tulla. Järwe- Jaani kiriku juures (697) 2 kaupmees A. Blauberg. 15 head talukohta müüa.-»» Eestimaal, Lääne maakonnas, Nigula kihelkonnas. Seljakuta mõisas. Haapsalu lähe» dal on häid talukohte heinamaadega ja metsadega müüa 1500 rublast künni 4000 rublani. Kaupa saab tehtud Seljaküla mõisas walitseja Kammerberg i ehk Tallinnas pärisherra vou Rentelni juures, Tome peal 11. (K2O) i Muist Kõppo köstre põldudest antakse Jüripäewast 1881 DM" rendi peale. -WW Kaupa tehakse sealsamas igal ajal. (K 95) 1 Seeläbi antakse teada, et Wiliandi linnas Ms trahter rendi peale on anda. Lähemat teadust annab kingisepameister Maddisfon omas majas. (?oi) i Pärnu lähedal on üks täielikult sisseseatud AM" õlle-kõõk keda kohe kätte wõib wõtta, mitme aasta peale hea tingimiStega rendi peale anda. Lähemat teadust annab napsiwabriku  omanik herra C. Norrmaun Pärnu linnas. (665) 2