Valtimaa tänised kõrged nõuukogud tallitawad oma ametit Keisri Majeftäti Kõigekõrgema käsu peale, on fiiS ka tõeste ja täieste .Maapääwad", mitte ainult .nõnda nimetatud". Iga seadus maksab kõikts Wene riikiS nii kaua täieste ja peab niikaua täieSte auuStatud ja täidetud saama, künni Wene riigi Kõigekõrgem wõimuS uut asemele paneb. Kes selleS tükkis rahwa meelt segab, see ei ole rahwa sõber, ei ole riigi kindel kodanik ega KeiSri uStaw alam. Kui .Wirulast" tema sõnade pärast mitte waõtatamise  alla ei kutsuta ja karistuse alla ei panda, fiiS tuleb see ainult sellest, et teda mõjuwaS paikaS wähe tähele pannakse.  Seda pangu .Wirulane" iseäranis tähele! .Wirulane" kirjutab siis: .Oktobri kuul 1881 audis minister Jgnatjew käsu, et .Balti kubermangudesse Wene maakonna seadlused sisseseatud  saaksiwad ning nõuudis, et siinsed mõisnikkude maa.päewad  omalt poolt ka märkusi annakfiwad, kudas seda .siinse maade iseolu järele tuleks teha." Wene riikiS on üks ainus wõimuS,kes seesugust käSkn anda wõib. See wõtmus on meie Herra ja Keiser ise ja üksi. .Wirulane" kirjutab weel: .Wäga tähtjas arutataw asi olewat Liiwi mõisnikkude .maapäewal ka kiriku maksude ja kirikliku koormatuste  küsimuse arutamine. Endine minister nõuudnud, .et meie kirikute real koormatused kautatud peaksiwad saa.ma,  ning see küsimus pidawat ka, nii raske ta küll ole.wat,  kostetud saama." Kirikute .reaikoormatuste" kau ta mise peale ei ole keegi mõtelnud ja seda ei ole keegi .nõuudnud";  see .küfimuS"- ei seisa ka kellegi .arutamise"  all. Ainult selle küsimise kohta on juba mõnest aeast saadik kostmist otsitud, kas ja kuida kirikule maksetawad  ja tehtawad nenda nimetatud .natural-maksud", nagu wili, heinad, linad, kanad j. n.e., ja tööpääwad, wsikfiwad  raha peale ümberarwatud ja selge rahaga tasutud saada. Ktrikumõisade maad ja kõige Baltimaa maa ja pinna peal seiswad kiriku-maksud on meie maakiriku omandus,  mida küll õigel hinnal rahaga tasuda wõib, aga ei mitte .ära kautada" ega kellegile teisele anda, sest Keiser ütleb: .Igaühe omanduõ peab puudutamata  jääma!" Peale selle on .Wirulane" mõnda tähtsat nõuuprdamise  aSja, mis sügawalt rahwa majapidamise ja kooli-elu külge puudub, nimetamata jätnud ehk poolikult nimetanud.  Silmanähtawalt ei ole .Wirulane" seda mitte unustanud, waid on teades ja tahtes rahwa silma eest ära peita tahtnud, kuida Maapääwad rahwa majapidamise ja waimu-elu eest hoolt kannawad. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Kubernör, Geheimerath Poli - wano w on selle kuu 13. pääwal wõerale maale retsinud. Tema läheb Nauheimi Hanau ligidale, soola-wee wannisi pruukima. Kubernõri ametit lallitab senni Wize-Kubernör, Kammerherra ManjoS, Wize-Kubernöri ametit wanem Kubermangu kohtuherra, StaatSrath E. v. Nottbeck. Eestimaa kirikuõpetajate Synod algas selle kuu 13. pääwal, Zumala-teeniStusega Toompea kirikus. Altari-teenistust enne jutlust tallitaS Karust kirikuõpetaja  A. Hörschelmann, pärast jutlust Kindral-Superintendent  Dr. W. Schultz; jutlust pidas Kuusalu kirikuõpetaja,  Propst W. Kentmann, 4. Mos. ram. 11. p. 10—18 s. järel. Riigi-hobusekaSwatamise asutuse Litwimaa asjatallitaja poolest oleme meie sõnumit saanud, et ka sel aaStal Tartu loomanäitusel ja tõuglooma laadal, mis Leikusekuu 25.-27. pääwal peetud saab, Riigi-hobusekaswatamise  asutuse auupalgad Litwimaa Põllutöö ja Käsitöö kosutamise Seltsi läbi nende hobuSte eest wäljajägatud  saawad, mlö talurahwa käeS on. Auupalkadeks on tähendatud poolelt lubatud: tööhobuste kohta 100 rubla, heaste peetud aastaste warsade kohta . . 100 . Ka arwatakse, et Riigi-hobusekaSwatamise asutus tähendatud  laadal kolm künni neli täkku oSta laseb Eestimaa põldude ja heina m aate kaswu üle oliwad selle kuu 8. pääwast järgmised ametlikud  sõnumid tulnud; Talwewili oli wiimaSte korraliste  ilmade mõnul üleüldse kauniste kosunud ja oli korraliste loonud; sandemad sõnumid oli selle poolest Lõune-Harjumaalt ja Maa-Läänemaalt tulnud, kus talwe paiguti kahju teinud oli ja rukki kaSwud waesemad oliwad. Ka suwiwil j a oras ei olnud igal poolel ühetasane; nimelt krebati Maa - Wirumaalt, Löune - Järwamaalt >a Maa - Läänemaalt nendest paikadest, kuS suwiwili liiga märja maa sisse tehtud oli; Läänemaa tetSteS MkadeS oli põud 25. Lehekuu ja 8. Jaanikuu pääwa wahel kahin teinud. Hei nakaSwu üle tulewad igalt poolelt head sõnumid; ainult Läänemaal oli aegline põud rohukaSwu paiguti takistanud. Kahjutegijaid kärsikuid ei olnud kusagil  nähtud; rahefajud ei olnud suuremat kahju temud. Niipalju kui meie ise Baltiski ümberkaudu näinud oleme, oli rnkiS paiguti talmel natuke kahju saanud, üleüldse aga hea ja selle kuu 16. pääwal oliwad esimesed õilmed näha. Suwiwili ja rohi kosÜmad kauniste; wihma, nimelt pikse wihma on rohkeste olnud. .Walguse" sõnumite järel olnud Lehekuu 25. pääwal Wigalaõ wäga raske wihma ja rahe sadu. UmbeS tund aega woolanud wett ja sadanud  jeatükka pilwetest, mis wett kunn! 3 jala kõrgusem põldude peale sigitanud. Noored puulehed ja rukis olnud maha pekfetud, suwiwilja seemne ja pandud kartuhwlid maa seest wälja pestud ja alla ujutatud. Ka wälja jäänud  pslluriistad ja wärawad «idadest saanud alla aetud. Rahe löönud mitu sada lammast maha ja neid leitud mõnes paikas 5—6 tükki hunnikus. 50—60 peremehel olla wilja lootus täitsa otsas; kahju olla ülepea umbes 30,000 rubla suur. Imeks on panna, et ühegiS teiseS lehtes selle õnnetuse üle tänine migagi leida ei ole. Tallinna Linnasaadiknte kogus selle kun 13. pääwal, sai Linnasaadik von Hueck majade takserimise peakommissioni juhatajaks, Linnasaadik Martin Schmidt selle kommisfioni liikeks. ja 4. kwartal-kommisfioni  liigeteks Russwurm ja Ch. Luther walitud.  Linna ehituse platside plaani kommisfioni liigeteks saiwad Linnasaadikud v. Hueck, A. Elfenbein, Benecke, v. Gloy ja Zipser walitud. NöuukS sai wõetud Nigolesti kiriku waeStemaja platsilt  Tatari uulitsalt, üht kanalit Pärnu maantee kanalisse ehitada lasta. Kulud on 1393 rubla 64 kopika peale arwatud; neist kannab waestemaja walitsus ühe poole ja toimetab teise poole linnale laenuks. KeS edaspidi seda kanalit oma erakanali eeswoolukS toimetada soowib, see maksab 25 rubla. Wabriku uulitsa majaperemeeste  palwe peale sai nõuuks wõetud, weewärgist tähendatud  uulitsale weetorusi panna. Kulud on 654 rubla 40 kopika peale arwatud. Friedrich Winckoli Uuehollandi uulitsa majaperemeeste uimel kaebanud, et sealine kanal kõlwatumast ehitatud on ja oli nõudnud, et Linna-insheniör, ehituste nlewaataja Nieländer ja müürisepp  Sperling kohtu alla autud, nimetatud majaperemeestele  aga nende kulud tagasi maksetud saakfiwad. Pitkema läbirääkimise järel leiti seda kaebtust põhjustamata olema ja lükati tagasi. —-Kiwisüte ja toore-raua tollid saawad  ka Baltimore sadamates Heinakuu 1. pääwast maksma.  Kroonu - mõisade Ministerium on iseäranis nende tollide eest kostnud. Kuida asi põllutöö riistade ja mashinake  tollidega olema saab, see on weel teadmata. Nagu juba kirjutasime, saab Liiwimaa Maapääwa poolt palutud, et tähendatud riiStad ja mashinad ka edaSpidi ilma tollita wõeralt maalt wõiksiwad sisse weeiud saada, sest et põllutöö  palju takistatud saab, kui fisseweetud riistade hind tollimaksu läbi tõuseb, kus siis oma maa wabrikud muidugi  ka oma hindasi kõrgemaks tõstawad. Balti raudtee on selle aasta 1. Lehekuu  pääwani 1,420,324 rubla woortraha sisse wõtnud, peale 400,000 rubla rohkem kui mullu selle aea seeS. Kõik Weneriigi raudteed kokku kandstwad selle aaSta esimesel  neljandikul 55'/. million rubla sisse, 7.,, protsenti rohkem kui mullu selle aea sees. Sõitnud on sel aeal 6,854,291 inimest, kaupasi ja kraami on meetud 669,896,079 puuda; mullu selle aea sees sõitfiwad 6,498,010 inimest ja weeti 611.497.297 puuda kaupasi ja kraami. Weneriigi uuest metall-raha laenust wõeral maal, kostfiwad hääled wõcramaa lehtedes.  Riigiwalilsus tahta laenatud metall-rahaga 25 million nael stärlingi eest paber-raha sisse wahetada ja häwitada. Peterburgi .Börsi Zeitung" tunnistab seda sõnumit tühjaks jutuks, aga teiselt poolelt saab seda ikka weel tõekS peetud. Wene paber-raha hind oli wõeral maal 100 rubla pealt paari kuu eest weel 197 marka, tõufiS fiiS 211 marka peale, langes künni 204 markani ja on nüüd jälle natuke tõusnud. Üht peen-wargate seltskonda on Tallinna Politsei selle kuu 10. pääwa ümber kinni wõtnud. Selle seltskonna liiked oliwad nendanimetatud .reisijad kunstnikud", peened inimesed peenes riides ja peene elukombetega. Nemad reistwad ühest linnast teise, waraStawad kokku mida kätte saawad ja wiiwad fiiS oma saagi kaugemale peitu ja turule; wast mõne aea pärast tulewad nemad jälle tagasi. TalllnnaS oli nende pesapaik sel korral Uuel uulitsal, .Kuld tuwi" wõeraste majas. Seal leiti nende juurest hulk waraStud asjadega täidetud kohwreid ja reisu-taskuid, millest muist juba omanikkudele tagasi toimetatud saiwad. Mitmed jultunud luku-löhkumised  ja wargused, mida wnmasel aeal Tallinnas kesk pääwa aeal kehti, on nende töö olnud. WaraStud asju on nende juures umbeS 1000 rubla eest leitud. Tuntud Suhhum-Kalee sõnumian  dj a, 3. N. Rezo l d, on .EeSti PoStimehe" läbi üht pitka wabandamise ja tõrelemise kirja rahwa sekka saatnud. Tema kinnitab, et tema iialgi .r ahw a st ärritanud" ei olla. Meie omalt poolelt tahame sellega leppida. 3. R. Rezold kinnitab weel, et keegi .isand" Eichhorn  Saksakeeli .Peterburgi ZettungiS" tema waSta .Vihast kirja loopinud" ja .teotust wälja matanud" olla. Meie teadeS on tamne üks ainus Eichhorn Saksakeeli .Peterburgi Zeitungis" aeguti kirjutanud ja see on .Tallinna  Sõbra" toimetaja; külap see siis ka see .isand" olema peab, kellest .herra" Rezold kirjutab. Meie wsime temale aga kinnitada, et see .isand" sel aastal weel üht sõna Saksakeeli .Peterburgi Zeitungis" kirjutanud  ei ole, ja .herra" Rezoldist iialgi mitte. Meie lisame weel, et meie lehe toimetaja mitte sellepärast oma kaaStöõd tähendatatud Saksakeeli lehe junreS seisma jätnud  ei ole, et temal selleks tööks tahtmist ehk asja ei olnud, waid ainult sellepärast, et temal aega ei olnud. Pitkaline haigus sel taimel oli tema tööjõudu Vähendanud ja ülekorralised tülitamised pärast seda, olimad tema aega killutanud. »Olewik" kirjutab: Maalt kohaomanikkude poolt kuuleme meie selle üle nurinat, et E. Põllumeeste selts nõuuks on wõtnud, asutatawa põllutöö kooli heaks igale kohaomanikule thalri pealt 2 kop. Seda sõnumit olekS raske uskuda, sest nii weikct maksu peaksiwad need põllumehed rõõmuga maksma, kellel wõimalik oli, oma kohta päriseks oSta, kni ka esiteks weel wõlgadega, nagu meie kodumaal ja mujal niisamati, mõisnikkude mõisad ka suuremalt jäult wõlgade all seisawad. Plaanitud maks plaanitud Põllutöö kooli heaks ei tee jo rohkem wälja. kui 1 rubla 60 kop. terwe Liiwimaa adra pealt, läbiStikku arwata umbes 50 kopikat iga ostetud koha pealt, kuna peremeeste järeltulijad selle eest juhatusi saawad, kuida nende kohad edaspidi niisama palju ehk pealeselle rublasi aastas rohkem sisse kanda wõiwad. Aga sel kentsakal nähtusel on ka oma ees-aealugu. .Sakala" sõnumite järel on see asi Jürikuu 29. pääwal Wiljandi .Eesti Põllumeeste"  Seltsi läbirääkimise all seisnud. Tuntud aunliige P. Ainson on .seletanud", et rohkem ei nõunta, kui aga '/, kopikat thalre pealt, mis läbiStikku umbeS 13 kopikat iga thaalre pealt wälja teeb! Siis räägitud tähendatud koosolekus selle üle, et kes 50 rubla korraga sisse maksab, see wõib Wiljandi .EeSti Põllumeeste"  Seltsi .eluaegseks liikmeks" saada, ja soowitud rohkeSte .sarnaseid liikmeid". Koosoleku aruanne lõpeb  .Sakalas" järgmisel wiisil: .Kuida lugejatel tuttaw, tahab kohaline Eesti Põllumeeste  SeltS eesolewal suwel üht üleüldist maakonna kontserti ära pidada, miSseks maalt laulu ja mängu koorid proowi laulu ja mängule Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi majasse kokku tulnud, kust kuulda wöis, et mõeldawaS  asjas tubllSte tööd on tehtud ja kontserti ette tarwiliku  hoole ja usinusega walmistatud on. Aga nagu uäha oli, puudusiwad proowil weel mõned kutsutud kooridest.  Soowida oleks wäga et keegi neist oma asja hooletuse sisse ei jätaks, ega tulemata ei jääks. Loodame et lähemalle proowile, mis kuulu järele pea jälle peetud saab, wististe kõik koorid ilmuma saawad." Wiljandift. Öösel selle kuu 10. ja 11. pääwa wahel, on Wiljandis suur tulekahju olnud, kus Kreuhdahli kahekordne  puu-maja ja kaks körwalist maja täitsa maha pölesiwad.  Ühe neljandema maja katus on poolelt ära põlenud ja ühe kiwikuuri katuS on ka kahju saanud. Tuletõrjujad  on auusast tööd teinud, aga et tuli juba wäga suur ja majad wäga ligistikku oliwad, ei suutnud nemad rohkem teha, kui naabri-majasi kaitseda, nimelt ka Raeherra  Rosenbergi wabrikut, mis suures hädas oli. Kreuhdahli kahekordne maja oli weikeStes korlerideü waesema  rahwa käes üüri peal. Alumise korra peal on üürijate  aSjad wälja peastetud, kui nendest ka suurem jägu rikutud on; teise korra peal on kõik sisse jäänud, waesed inimesed on nimelt omad tööriistad kautanud, on suureS hädas ja ootawad abi ligemisc lahkest käest. Wörust. .Rishki Westniku" sõnumite järel walmistada Wõru linn ennast oma 100 aaStase sündimise-pääwa pidule ette, mida selle aasta 19. Leikusekuu pääwal pidada  taheta. Peipsi rannast kaevatakse Läti aealehtedes kalameeste häda üle. Peipsi randas on enamiste kõik maa kroonumõisade  oma. Kuida rahwaS seal räägib, olla esiwanematele  maad palutud, aga nemad et ole seda waSta wötnud  waid on ainult kalapüigist elada tahtnud. Nüüd wäheneda aga kalad iga aastaga, kalamehed minna suwel Pärnu lahele ja Ladoga järwele, tulla aga ka sealt sagedast tühjalt tagasi ja häda olla siis wäga suur. Meie arwates  wõib neid üksnes kahel wiifil aidata. Kroonu-mõisades  on wist maad küll, mida weel põllumeeste tarwitusekS  korraldatud ja antud ei ole; otsigu sealine rahwas neid maid wälja, palugu neid omale asukohaks ja hakaku korraliseks põllumeheks; ka wsikfiwad nemad kroonu-mõi. sade põllu-ja heinamaid omale rentida ja oma keõkis jägada;  need saamad jo muidugi ikka rendi peale antud. Kui nemad aga kalameesteks jääda tahawad, fiiS on neil ainult karmist kalapüigi seadusest abi oodata, mis selle üle walwab, et wakkade kaupa kala poegi wälja ei weeta.