äad rhk Ilmub >nrile ,-si rima Iili" triisikaj ?,ian'k rhk aua sn väjirma, k«lka sellr »kiijaläkiga" sallile 'ä ahrndab : Ka 3 praseb  srlirst Õilsast wärawasi" läbi, miö nuir trlr' nitvd ikka jinir! laki ierb! - Äirir naa, saanikee <v, cnnast iänive äallvek,m  päämasi saadik annsaji baikal pidada siintnnd. - Z aluakiia 7, luuriva Kztvl vli iinr ilub pvhjawalMsh mis krU k.'l»u>u ki-dlist za k.aki tarivalantnll ivalgnkltab, nenda rl vkh mana hrrra 4täal!iAkiS. vvsrl krll 2 aral, dnrv suuli-mat  -riikikiria Ingrda vv'innd. Kahin, rl tarmaö enamijt  pilwry >'li. Nakivr i r ii .Ralwnr ? rndaavdja" kirjutab: vst r x piln d v U läbrb wiimasrl ara! mrir maakondaS Ma Srllrjl alla 'Asrifr Maarja kihrlkoudaS iabkrm kannatada. mid nuvir ara erst, pä« raft inika pmida tali, ri alr ailada snvinttd. waid on kviwa maa vbir ladna,id. Mrir loodamr ainult wee! silla il iva pralr 'AKrpnndnll rdhvb isräranib weikemaa pfloarrdkr Mant, kr? oma karlnhmlid miile ilma suure kabinla mina ri van, scst rl wiiuaköögtd täie jõuga tööd tcha ri saa. Kulda mrilr räägitakse, olla tündre lvtinak.ukiihm!f!r  hind jvba sapiks Mlk Wngttwd. Stt klittlmaia adaw hind saadab ««semaid MvMeht suure kilnkii li»sr n.' i 1 a il. vlimimaa ..sinbrrmaugu Zeiinng'' kuululal',  k! laskmine PaStnr Schlnii peale elik ka kogemata >»hl»i!n»e alla ineilS. "alu metsa sAite? on tema oma ligidal Paul» k»nl»»d ja läbi Pnesa tuld näinud. Tema au diiiidiind. keS seal laseks ?a uu laskjat metsast wälja k„ii,,»»d. au» tl laki ei nie U'adtanud ja ükski ei ole tulnud  lsld lalki.'! mettsuka Mr lil olnud, fliö wõis tema k,!.iljl »'eel ient knida laõta. ' Jumal andku, et lugu mi on! Namknmi derra. Varu» Meyeudorssi haaw on lviimable  jrumnttr järel paranemas. p unuuaa mangu kuulutab , et ?Nur-K»l"inr, mid igal uädali pääwal. kell Z--3 oma salule »>/!>>!». kellel temaga trüki aSjade pärast rääkimist >'N, tnitmi astlad nn siis seal nn st juba Wize-Kubeiunii  »li lnaataniiie asla anlnd. Äeuatnri kanzelieiöse nn kaks uut ametnikku saad.l»d  ' >inliegie» Sch m idi ja Kalishi Maakonna  fnl,!n Pi. turnn abiline, Knllegien ASseSsor Zwan '.'itabüli»iniiii!' >- niSs e n k n. 5-nalnt Ma na Vein nn seda palka liia suureks annannd. mis länine Vallimere rnndaS hukka läinud lae»  ..de, kaupade >a kiaaim peaflmise eest maksetakse, ja ninatn nl tee palk mahendatud saaks. Kanpmeedte küla peale saab NiigaS üks Mereni  eea <e.m a z a edilatild PnhjnSkiwi on juba pandud. inl<nnij e kulu on l 00,000 rubla peale armatud. Sa a remaal t. Kange maru, mis 25. Minata»  pääinal meie mere peal möllas, on suuri õnnetust ,in'l.i»ttd K aksk üm m « nVwl 1 V kalameest, 20 »d.-,l nnillaü. e> leisO «allast oliwad merel ja on kõik laeneted s ama leihWh. Kll>,iaui a a l t. Nnhawist on Sösel, Wiiuakuu 211". z.i pääma ma Kel hirmust onnetttS jtthtUNttd. KükS wnlil.i Mnpansi mõisast, pere reheS oliwad 29. 2Nm,.»ktt» pääioai i! noort inimest, 9 meeKterahwast ja ~ „.u<neiahmasi linn lottgu>annd. Pärast õhtuWma läkijtt-ad  nemad mustama, järsku peasts aga tuli lahti, ilma ,l j...>!>>, oi, -la. knida. Kliimad linad pvleflwad nii kiirest, ,t stlm.l rilstttl soil reht leekist seisis. Inimesed ei peasüüd  mälsa. min oli suits neid läkatmmd, enne kui nemad k.MNso nnosi äikasimad. Nnhawist Wtaü küll appi. aga l>n , uinud imur maemaga mld lämmaianiid oliwad, stiõ lfitt usta unel põlenud smnnkehad. Kaheksa oliwad ukse zumed. luuki aseme peal maast. Waesed omaksed kaisustnad  hirmsa ahastinsoga omakseid ära luuda. Seesugust ahast!"» ei ole Nttpawig weel nähtud. Jumal andku, et seda ka edastpidi ei nähta! Wnnaknu 25. ja M. pääwai möllas Liida» 1" lst hitinnst mai». Sadamast tõulist west üle stlla. Katused  saimad lohntttd la puud maha murtud. Tuul oli I.nstkn kaiigekst läinud, hukk paalist oli merel, ühest paadist.  tuline kalamehega, ei ole pärast seda ühtegi emm kuuldud. Mi ! kawi 8 leidis Politsei ühe kingsepa juurest  5, noor! meest, kest Dolsteni maakonnast tulnud ja oinale rohtu kõrina pritsida lasknud, mis nende kõrwu zookstma pani. Sedawiisi lahtüwad nemad soldati põlwest peustta ;a on kurja arsttile igaüks 49(1 kuuni A 99 rubla makstnnd? Kast nemad ka omast rahast palju kätte jaamad, see ou teadmata. Kingsepa juureS leiti aga weel paar sada endla. , P rtee bttr g i st. Oodatud tähtsad mehed, Kindral- Adstitant «sttas Ä h tt w alow , Mas J gna t j e lv ja Kmd'a!-sd,niant D o tt d U k o ,v - K 0 r S s a » ko iv on Pelerbttrgi tulnud jq OMi MjHD jutule wõetud. Arwatakse, et Graf Shuwalow ja Graf Zgnatjew  kSigekS talwekS Peterburgi jäämsd. Würst DondukowsKorssükow  reisib Kaukaasia maale tagasi. -- Wäljaspidiöte  asjade Minister von G ie rS on luba saanud, kaheks nädalikS wõerale maale reisida. Tema läheb Piisa linna, oma perekonna jume. Arwatakse, et tema reisu peal ka Wiirst Bismarki juure läheb. Mitmest maakonnast on jälle palwekirjad sisse saadetud,  milles palulakse, et Riigtwalitsus wõlgadega kannataks,  ehk ka werl raha abiks annaks. Seespidiste asjade  Minister on Kubernöridele ringkirja saatnud, milles kästakse hoolega juurida, kaS rahwas ka tõeste häda pärast  omad maksud wolga jätab, sest üksi kibeda häda pärast  peab edaspidi wõlgadega kannatatud saama. KuulnS Austraalia reisiga Mi kluhho-Matlay  on juba mõned nädalid Peterburgis ja peab ettelugemist  omast reisust. Korjatud looduse asjad ja teised asjad on tema Sidney linna jätnud, sest tema nõuu on, meel kaheks aastaks Austraalia maale tagasi minna, oma korjandusi täiendama ja korraldama. Pea asi, miks tema kodumaale tuli, oli reisu raha, ja raha millega tema oma kirjast wsiks trükkida lasta. Riigiwalitsuse poolest saab tema kaheks aastaks, iga aasta 400 nael stärlingi, umbes 4000 rubla, ja oma wõlgade tasumiseks 1300 nael stärlingi.  Trüki kulu on Keiser oma enese peale wötnud. Aasia reisija, Oberst Przewalski on omas mõisas, Smolenski kubermangus ja kirjutab oma reisu kirjast. Kewadel  tahab tema jälle reisule ustuna. Magister P e - tersen Tartust oli Weue .Keiserliku Geografia Seltsi abiga uusi maid, Taga-Kaukaaflas uurimas, ja on nüüd ka tagasi jõudnud. Kuida pGolos" kirjutab, on wolaskala püüdmine Murmani randas, sel aastal palju saaki annud. Seal on 383 walaskala kätte saadud. Tulewal aastal saada kuue Weue seltsi poolest walaskala püüdjad Jda-Soomemarki  rauda püügile saadetud. Neewa jõgi on sell aastal kolm nädaltt enne keskmist  aega kinni külmetanud. Kronstadti lahe on nüüd täitsa kinni külmetanud ja laewasõidud on seismas; ka käiakse juba üle jea. Riigisekretär Kohhanowi juhatuse all teeb juba kaua aega üks kommiSfion tööd Weue Maakonnanõuukogude  ja talu asjade üle. Kogutud sõnumite järel ei ole Maakonna-nõuukogude ja talukoguduste wahel mingisugust  fidet, igaüks tallitada asju oma käe peal, nagu ei oleks uell üksteisega midagi tegemist. Talukogudesed ei peaks ka nimetatud mmkogudest ühtigi lugu. waid kaebakfiwad.  et need muud ei sigitaks, kui maksust ja kulu.— Selles asjas oleks palju muutmist ja paraudamist maja. ... Seespidiste asjade Mintsteriumt poolest on Riigiwalitsuse  käest suurt summa raha palutud, millega maha põlenud külast jälle jalale aidata wõikS. Wenekeelt ,Statistika Aeakiri" annab aru nende inimeste üle, kes Weue riikis aastast 1870 künni 1874 liia wiina joomise läbi surma saanud on. Neid oli selle aea sees Euroopa-WeneriMs üleüldse 22,529, nende kestis  1932 naesterahwast. Linnades suri ivad 4191 inimest wiina, teised kõik maal. Kõige rohkem seesugust surma oli ueiS kubermangudes, kus kõige wähem kõrtsist on. see on idapoolisteS ja keskoaigaste kubermandes.  Näituseks suriwad wiina läbi: Wjatka kubermangus 1965 inimest, Mõskma kub. 1437, Permi kub. 1362, Tambowt kub. 1251, Peterburi kub. 1158, Nishni-Nowgorodi  kub. 1017, Njasani kub. 987, Woroneshi kub. 977, Tuula kub. 933, Wladimiri kub. 872, Kostroma kub. 841, Saratowi kub. 822, Tweri kub. 804. Pensa kub. 716, Kasaui kub. 735, Jarosslawi kub. 566, Wologda  kub. SO4, Nowgorodi kub. 475, Samaara kub. 4SI, SimbirSki kub. 431, Oreli kub. 361, Orenburgi kub. 280, Ufa kub. 268, Aiwimaa kub. 267, Pihkwa kub. 866, Kurökt kub. 237. Kijewt kub. 190, Podoolia maal 194, Arhhangelski kub. 169, Hhersoni kub. 161. Poltawa kub. 158, Tschermgowi kub. 147, Olonezi kub. 132. Hharkowi kub. 119. Tauria kub. 108, Wolhyuia kub. 106, Zekateriuosslawi kub. 88, Grodno kub. 76, Mohilewi  kub. 72, Astrahhant kub. 62, Bessaraabia kub. 60, Wilna kub. 44, WitebSkt kub. 39, Minski kub. 44, Kowno kub. 18, EeStimaa kub. 16. Kuuramaa kub. 8 inimest.— Sellest arwatakse, et paljast kõrtside wähendamiseft  liigjoomise wähendamist loota ei ole. Moskwast. Protsess endise Leitud-laste-maja kassahoida,  Melnizki wasta on algalud. Kuida lugejad küll weel mäletawad, wöttiS Melnizki mõne aea eest 307.000 rubla selle maja raha Moskwa Riigibanki kontorist  wälja ja üttes pärast, tema oleks uulitsal ära nõrkenud  ja sel aeal oleks raha ära warastatud. Feodor Zlarinowitsh Melnizki on 51 aastat wana, weike kuiwetanud  meeS, pitka habemega. Tema peal seisawad järgmt  ed kaebtused: 1) aaStal 1880 ja 1881 on tema 5307 rubla kroonu raha omale wõtuud. 2) aaStal 1877 künni ISBt Moskwa L.itud-laSte-maja kassast V3SI rubla >a Prinz Oldenburgt Waestemaja kassast 7800 rubla, 3) S2VO rubla kroonu raha ilma lubata tarvitanud, 4) nimetatud  307,00(1 rubla varastanud. Tunnistused on juba tõeks teinud, et Melnizkt koguni mitte seda uulitsat mööda sõita ei võinud, mida tema nimetas, sest see oli parandamiseks sügava kaevandusega kinni pandud. Temaga ühes seisab rahalugeja Li lwinow kohtu all. Litwinow on Üks 66 aastat wana, endine auus Feldwebel, mitme auutähega. Temale antakse süüks, et tema mitte raha waSta võtmiseks kaasa ei läinud, kuida seaduS pärib. Warshawist. Warshawi ligidal ühes külas, on Katholiigt Preestri majapidaja oma riided kiviõliga kastnud.  tua uksed lukku pannud ja fiiS ennast põlema pistnud. Naabrid on teda põleva riietega tuas jooksma näinud, aga kui ukse lahti murda jöudfiwad, fiiS oli õnnetu naeSterahwas  juba nii kangest põlenud, et pea hinge heitis. Woroneshist. Korotojaki maakondaS on 12 inimest  korraga haigeks jäänud, keS leiba söönud oliwad, mida musta-hiwadega segatud viljast tehtud oli. Nende jalad läkfiwad põletusesse ja pidivad ära leigatud saama. Toms k i st. Tomski ja Barnauli maakondades on vili sel aastal vaga rohkest musta-hiwadega segatud. Palju inimest on seesugusest viljast tehtud leivast haigeks jäänud ja mitmed on ära surnud. Saraisktst, Njasani kubermangust. Wiinakuu 20. pääwal seifis talumehe poeg Wasfili Petrush i n kohtu ees, kes oma noorema venna ära tapnud oli, et ainsaks pojaks jääks ja soldatiks minema ei peaks. Noor kurjategija  salgaS küll, aga märgid oliwad nii selged, et tema 20 aasta peale wangitööle mõistetud sai. Pärast kohtuotsust  tunnistas tema oma süü üleS. Odessast. Kohtu ees seisavad mitmed sõeawäe moona ametnikud, kes umbes 6 millioni rubla rohkem raamatusse pannud, kui nemad moona ostmiseks tarvitafiwad. Tsherespowezist. Talvekuu 14. pääwal pidaS Rashdestwenski kiriku salmilaulja oma 50 aastast ameti pääva. Sellessamas ametis, sellessamas kirikus on tema isa 50 aastat, isa-isa 40 aastat ja selle isa 60 aaStat seisnud. Plozkist. Witnakuu keskmiste pääwade seeS on Plozki ümberkaudu waarmarjad teist kord küpsemas olnud. Radomist. Olkuszi maakondas on ükS talunaene, kes kartuhwlid üles wõttis, umbes tuhat kuld ja hõberaha leidnud, suuremalt jäuult oliwad need kolme ja kahe saea aasta eest löödud Hollandi dukatid. Jekaterinenburgist. Mjaõsi maakondas on üks kullatükk leitud, mis 49 naela kaalub. Tsherny-Jaris on soetõbi nii kangeks läinud, et koolid kolmeks nädalikS kinni pandud saiwad. Wõeralt maalt. S akfamaalt. Preusst Maapääw on selle kuu 2. pääwal algatud. Trooniksnet pidas Keiser ise Troonikõne  kinnitab, et põllutööd ja wabrikutööd edenemas oleksiwad;  tarwilised wälja andmised nõuaksiwad aga laenu. Alamate seisuste koormad peaksiwad kergitatud saama. Weel oleks raudteest ehitada ja jögefi kanalitega ühenda. See kõik ja mitmed teised tähtsad seadused saakstwad Maapääwale  nõuupidamiseks ette pandud. Paapstiga oleksiwad nõnupidamised käsil, millest kiriklikku lepitust loota wötks. Kõige naabririikidega seisaks Saksamaa kõikumata sõbruseS. Wene Minister von GierS jõudis selle kuu 6. pääwal  Danzigi, pidi teisel pääwal edasi reisima ja wist ka Varziui sõitma, knida arwatakse. Au stria-Ung ruma al t. LembergiS on kuus käsitöö selli kinni wõetud, kelle juures hulk Sozialdemokratlaste  kirjast ja kuulisi leiti, mis ühegi kärkawa rohuga täidetud oliwad. Seda jõest leitud surnukeha, mida pea Esther Solymossy kehaks peeti, pea mitte, tahetakse uueks läbiwaataniiseks üles kaemata. Pran ts u S maa lt. Pariisis liiguwad jutud, et Grevyl nõuu oleks, Präfidenti ametit maha panna. Temal oleks hirm oma elu eest. Kui tema järeltulijad saamad nimetud: Gambetta, Chanzy ehk BriSson. KaS fee tõsi on, seda tuleb ära oodata. Inglismaalt. Parlamentis on seaduseks tehtud, et nõuukogu lihtlase häälepaljusega mõne kõneleja kõnet keelata wõib. Enne oli selleks kolm weerand häälest maja. Clanelly dynamiti wabrikus oli selle kuu 6 pääwal kärgatus. 3 meesterahwast ja 2 naeSterahwast on surmatud,  7 inimest haawatud. Egyptus e st. EeSkuulamised Arabt Pasha protsessis  on lõpetatud. Tema eestkostjad saiwad kolm nädalit aega, kõiki kirjast läbi waadata ja oma waStust kirja panna. Paberite seas on mõned, Sultani käsu peale saadetud kirjad, milles Arabi Pashat käsfitakfe, Sultani wöimuskonda Egyptuses kaitseda ja Khediiwe wasta panna, keda Sultan niisama wähe usaldaks, kui kõiki teist, keS , Inglaste nõuus olekfiwad. Khediiwe on kuulutanud, et Egyptuse sissetulemisel» ja wäljaminemised mitte enam Inglismaa ja Prantsusmaa ülevaatajate all ei seisaks. See tähendab: Prantslased on Egyptusest wälja visatud, Inglased saamad edeSpidi ükfi walitsema.