läks. Liigutawate sõnadega tunnistas Saadek oma südame lõket, mis temal juba ammu Edithi waSta põlenud olla ja küsis, kas neiuke teda ka armastada wõida. Edith tunnistas temale oma suurt wölga mitme hea nõuu eest, aga eunast temaga eluks aeakS ühendada, olla siiski woimata. Mina ei wõi oma südant sundida," ütles Edith ja ruttas ära. Saadek jäi üksi ja wahtiS minija järel. »Tema ei wõi mind armastaha, sest et kapteni armastab," sosistas Saadek iseeneses. Mota, neiuke!" Tüki aega seisis tema liikumata, lõi siis silmad piduliste  poole ja nägi kuida Edith jälle kapteniga lahkeste juttu ajas. Kole wiha tõusis tema südameS; kuri mõte käis tema peast läbi. Tema ruttaS alla kajüüti, wöttiS kohwrist Edithi ilu-asjad ja paberid, ja wiSkas läbi akna merde. Kõik oli paari minutiga sündinud; keegi ei olnud seda tähele pannud. Rahulise näuga läks Saadek piduliste  juure tagasi. Pidu kestis õhtuni. X. ASjata otsimised ja lõpetus. Kui Edith ennast teisel homikul riidesse panna tahtis,  leidis tema, et ehted ja paberid kadunud oliwad. Kohkunud näuga jooksis tema laewalaele, knõ kapten Karsten ja Saadek juttu ajasiwad, ja hüüdis: Minu asjad ja paberid on ära warastatud, rööwitud!" Kapten ja Saadek kargasiwad püSti. pMis on Teil waraStatud?" hüüdis kapten. pMinu raha, minu kuld-asjad, minu paberid!" Möimata!" hüüdis kapten. Miin, minu laewa peal ei tohi ühtigi kaduda!" ASjata otsimine algaS. Saadek näitaS kõige murelikumat  nägu. Kõik otfisiwad, aga keegi ei leidnud midagi. Teisel pääwal, kui Edith ja Karsten jälle sügawaS juttus oliwad, kui kapten neiule kõiki kahju tasuda ja teda ka ilma suure waranduseta elu-aea armastada tõutaS, kuõ Edith sedasama tõutust andis, seal tunnistas tema ka, et pidupääwal Saadeki armupakkumist tagasi tõukanud oli. Sellest armas kapten kindlaste. et Saade? kõiki neid asju warastanud ja merde wiskanud oli, aga kindlat tunnistust ei wõinud selles keegi anda. Wahe-aeal oli wanake, kelle eest Maria nii õrnalt hoolt kannud, ära surnud ja Heinrih,  kelle süda ennast kohe selle neiu poole kiskunud, oli ennast temaga tuttawakS teha püüdnud. Maria käest oli tema teada saanud, et ka tema oma kaswatajaga selle päranduse  pärast Ameerika reisule läinud oli. Noore neiukese lahkus ja õrn meel oliwad meie sõbra südant ikka ligemale tema poole kiskunud, künni mõlemad üksteisele elu-aealist armastust ja truuwust tõutafiwad. Nenda seisiwad asjad, kui laew Nju-Zorki sadamasse jõudis. Sealt aStuti maa-reisu peale ja Chicagos ilmufiwad Saadek, Edith, Maria ja Heinrih, kui pärijad. Kohtus tuli aga pea ilmsiks, et Lampreht ometigi enne surma testamenti teinud ja selleS Mariat oma ainsaks pärijaks teinud oli. Senni oli ka Rüdiger Ameerikasse jõudnud ja oli nüüd noorel tõutatud paaril tueks ja abiks kõige takistuste waSta, mida Saadeki kamalus neile teele weeretada katsus. Suurest warast wsis ja tahtis Maria iga sugulasele oma rohket osa anda ; et aga Saadek ennast oma enese kawaluSte  wõrku mässinud oli, siis ei julgenud tema ennast wiimaks enam näidata ja kaduS ära. Kui Heinrih koju tagasi jõudis, siis algas wanemate majas uus elu. Et ainult suur warandus nende õnne ei põhjustanud, seda ei ole waja iseäranis kinnitada. Nooruse tuli, mis Rüdigeri tänine nii karskes südames süttinud oli, leidis õnnelikku wastawõtmist Liina poolt, ja suurema waranduse abil wõis sepp oma ametit nii laiali wenitada, kui see tema tegema meele kohaline oli. Juliana aga, kui kuulis, kuida teda petetud oli, kautas oma wiimase mõistuse ja pidi nödrameeliste majas aset wõtma. Kapten Karsten ja Edith saiwad ja jäiwad meie fõbrade sõbraks, ja kui Karsten kord jälle Ameerikasse sõitis, olla Saadek kusagil sadamas kui waene pakikandja kaugelt tema silma puutunud. Zga langetõbise, krambi- ja nerwihaigele wõime meie üle maailma kuulsaks saanud ja kõige tähtsamatest tohtritest  heaks kiidetud härra professor vr. Albert, ?aris, xlaos äu I°röus, 6, parandamise wiisi soowida; seepärast kellel ülemal nimetud haigus on andku seda julgeste nimetud tohtrile teada ja palju, kes oma terweks saamises kahtlased on saawad oma terwise jälle. Tema juures leiawad sarnatsed haiged waikest paranemise paika ja waesuse  peale saab waadatud; nii kui kuulakse ep ole seal suure linnas hinnad mitte üle määra kõrged. Kirjalikult saab parandud kui aigus targu ülesantakse. Weel peab tähele panema et herra Prof. vr. Albert wast pärast paranemist  maksu pärib. Kiriku teadused. Zaani kirikus : 30. Jõulukuu pääwal teeb pastor Grohmann  enne lõunat jutlust. Pärast lõunat teeb pastor Atzmuth lastele Jumalateenistust. 31. Jõulukuu pääwal kell 5 peab pastor Ajzmuth Jumalateenistust.  Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pihti on pärast jutlust. Nääri pääwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Laululehed kiriku heaks. Pärast lõunat paõtor AHmuth. Kaarte kirikus teewad jutlust: pühapääw pärast Jõulu: Pastor Treuer; Nääri laupääwa õhtu kellu 5 ja Nääri pääwal PaStor Brasche. Kaarle kiriku õpetaja wõttab Neäri laupääwa õhtu lauarahwast waStu ja kirjutab neid selsamal pääwal enne lõunat kellu B—l 2 ja wõtab neid pihtile õhtuse Jumalateenistuse tunnil. Laululehti on waua aasta õhtu ja Nääri pääwal uue leeritoa heaks. Uäha-wainm-kirikns teeb pastor Bergwitz pühapääw jutlust. ESmaSpääw, Nääri laupääwa õhtul, teeb pastor Bergwitz kellu 5 jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauarahwast kirjutakse selsamal pääwal enne lõunat. Pihtimine on õhtu, kohe pärast jutlust. Uue aasta pühal teeb pastor Bergwitz jutlust. Laululehed on kiriku heaks. Avs-o-es? «Msxxov. - 27-ro Ae-°»6x-. 1834. Xrükttud Li udf» r »' i »iir ij at» t-ure, ja kulaga. Teadaandmised. Tellimijeb meie lehe ..Tallinna Sõber" eale saawad kõikis kohtades mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate triikimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist wastawõtta ja toimetada. Tellimisehindon 1885 aasta peal: postiga e?k kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kuõ neid äratuua wõib. «» ' »« «, > //Tallmna Sõbra , tväljaandja Lmdsorõ l panjad Tallmnas, Lala uulitsas N. W (KZ.) Tellimije kutje. Meie kuulutust selle lehe A- 44 sees oma auuStatud sõbradele ja lugejatele meele tuletateS, palume meie tellimiStega nüüd rutata, et lehe saatmises wahe-aega ei tule. Kuida tänine kuue aasta käitus, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatustes ainult seda pakkuma, mis proowitud. mis tõsi, mis kristliku ja auusa põhja peal seisab. Kodumaa politikaS saame Eesti rahwa rahu, auu ja õige kasu eest kostma, kus ja kelle wasta see iganes tarwis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja ilma kartuseta. .. .. . , . - Meie lehte tellitakse Tallinnas: Lindforsr parrzate trurrmazas; Peterbnrgis: J, A. Seelandti juures, OchMöpeimii A 54; Tartus : Laakmanni juures; Rakweres J. Kuhsi juures, Paides : A. Serdelbera i juures; Hapsalus: G Hollberg't juures; Lihulas: F. Buttner i jumes; Narwas. M. Põder i juures; Wiljandrs: Karow» juures; ÄVõrus: praua juures; ZValkas: Ai. Nudolf r juures; Kuresaares Th. Lange juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wõlta lubanud, Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister Liit; Sagadi mõisas: M. Gnstavsohn; KoeruS: W. Duglas; SimunaS: W. Normann. Liiwimaal: WändraS: J. Eglon; HarglaS: kmku. õpetaja W. Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saawad peale selle lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma asjatallitajatele  maal ja linnas, kes tellijaid kogumad, 10 protseuti tellimise hinnast, peale selle saawad kogujad maal weel iga kümne eksemplari juure ühe ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest weel sel aastal rohkemalt AeS anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga üleSwöetud ria pealt maksma. , , . , ..Tallinna sõbra" tussil».? m toimetus. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ges kirjak Lesti maarahwa koolidele. Kind »5 kop. müib halwa hinnaga Lkr. kotermsnn, piirituse wabriku körwas. Etstimaa rahwa Kalender 188 Z ZMÄ aasta peale on walmis saanud ja saada Slldsml Vlilijlltt jMlltS. Mllemmjai) saamad KSrged psotsenti. Talukoha mmmise jaostmise-kontrakt on saada Lindsors'i trükimajas. t-itka-uulitsas. rohelisi turul Nr. SOS, on üks trahter äea üürida. Ligemat teatust saab sealsamas, 1 trepp ülemal. Venemaa MMM! soola ja cfimll seltsi Mlvahttlingii» müiwad wäga vdawalt Loström 00., Märnus. Harju-Madise kihelkonnast, Laokülast MadiS Matsina hobune on selle kuu 1!, pääwal Baltiski linnas ära waraStatud. Märgid: l 0 aastane, täie kehaga must ruun 2 arshinat kõrge, lalk paremal pool, parema silma pealmise lau naha fees weike tilke; Wcne riistad oliwad peal ja weike wärwimat a sõidnregi taga. KeS hobusest peremehele ehk ka selle toime ajale Baltiskis, wõib selget teatust anda, saab oma waewa auu sasie tasutud. W- K. Kichhorn, «Tallinna Sõbra" toimetaja. Hinnad Tallinna tnrnl. 23. Jõulu-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk 4g kop. Herned toop g Leatsed, toop L « Tangud, toop B'/,., Weikse liha nael 12—17 , Sea liha nael 10—12 „ MSsk piim, toop k „ Hapu piim, toop 5—7 „ Koore, kortel S Jgapääwane hinge Mch ranmnt. kirjutanud A. J. Ka Teri, teine trük, on walmis saanud ja saada Lind>vors'i  pärijate juures. Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wõtawad waSta: SerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisaskoolmeister  Liit, Saadgo mõisas: M. Gustav, sohu. Koero: W. Duglas, SimunaS: W. Normann  RagawereS: W. Lepp, Alel: Jakob Kiillander  , KikriS: M. Meier, Weudra mõisa» J. Eglon, Wõrru»: Bielrose proua, Walka»: M. Rudolss'i ramatu-poeS, NarwaS: M. Pödrr Wiljandis: raamatu-kaupleja E. J. Karow.