Tallinna Sõber M 9. GeitSmeS aastakäik. Tallinnas l. Paastu kuu päwal 1885. Kleöldne aenleht Eestirihvnle ««sl j« linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Naks»» Tuliuus» eindfsr»'! pNrtate trkttmuju»? »>»>» H rubla, 40 kop.— pvol.aaStae l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: I rubla pool-aa»taa 1 rubla 70 kop. Kuulutused ««llsawad iga rea ehll selle aseme pealt 5 Nop. Tellimised wöetakfe wu«ta: päriate lrüktmajas. ?eterSurglo . z. S. Zieetuudt, 0»»u«pcr»« X 54. Hartu» : - Matt,veres: Auhs. ?aides - A. SetdelSerg. Saplalus: ch. Hollverg. Kihutas: Ls. I!üttner'i paadis. Zviljansis : s 5. L. s«ro»'t raamatupood. Aarmas: W. ?öder. Mõrus Mraua Bielrose. Malkas: M. Zludolst. Kuuresaares - Maal: kuida ljcacaui, lrrululakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Slab valtiskis, kirjad röiwad Baltiski (Baltischp-rt La-iikcuiS.lloi)?».) Register» Teaduslik Sõnaraamat - Omalt maalt. Tall.nurst- Ameliwude wahelus.-Pärandufe-maksust. - Wkne i Uus Saadik ja Konsulid. - Afghanistani piirelt - Kulla killad - Helisen. raha - Podoaliast la W.llwinnit - Hobuleriigi  rahwataa.id, - Kiri Aletsaudritoali aSjuS, - Kiri Krähnhalmi .vabrikust. - Leitud 'aps. - Paha- > Margused. - Mahilewist: Poalakeel keelatud. - Maskwast: Konkur- - Rui-ja" sei.mas - K.arkawitt Prats? » teud. Nuhtlus. Koertest. Ilmad. ..Olemiks' kentsakas ..kuuldus". Olle-makfudest. - - Wõeralt maalt - Saksamaalt. Austria-Uugrumaalt. Schwemst Prantsusmaalt' Ameerikast Kiriku Riiast- Wüljarandajad. - Ob-rst Nord. - Peterburist; Keisrikojast. - Gra, Talstai fuwi-kort-r. - j teotused. - Kuulutused. prantsusmaalt. - Ameentast. Ktcrlu „Teaduslik Sõnaraamat." II 4) .TeaduSte Raamat" ei kõlbata õppimiseks j. n. e. Aga kovliraamatukS ei ole jo keegi «veel üht ConverfattonS-Lerikonit  kirjutanud ja kovliraamatukS ei tarwitakõ seda keegi. Siin näitab ennast see suur eksttuS, mis .Olewtktu" sundis plaanitud sõnaraamatud .TeaduSte Raamatuks" nimetama. Mitte teadusi põhjani õpetada ei wõi ega taha ükS ConversationS-Lerikon, waid tahab aga igaüht iga teadusega, iga maailmas sündinud  aSjaga, iga tarwtlise ja igaZskahjulife asjaga, iga tähtsa inimesega j. n. e. ülekaudu tuttawakö teha. KeS üht ehk teist ametit põhjani õppida, üht ehk teist teadust põhjani omaks leha tahab, see mingu kohalise iseäralise meistri juure, see muretsegu omake raamatu, milleS seda .üht" ja seda .teist" põhjan! õpetakse. ,Olewik" ütleb alamal: ,ÜkS inimene ei suuda kõiki teadust õppida ega oSta. ,Aga üksikud teaduSte kirjad leiawad enestele enam sõpru. , Nemad on kerged oSta ja, mis pääast on, neist wõib ,üht teadust tubliSte tundma õppida, miS teaduSte raa,matu  seest wvimata on. AlleS stiS, kui woimaliknlt iga ,teaduSpõlln tarwiS meil jo wäikene kästraamatukene täeS ,on, wõime suure teaduSte pääle mõtelda, milles kõik , teadused läbisegi tähestiku järel ühes seisawad. Ükstkute käsiraamatud on linu, leksikon on adreõsi-kontor: , Ehitagem enne linn, fiis adressi-kontor". Just sellepärast, et iga inimene iga teadust õppida ei suuda, just sellepärast on meil üleüldist teaduslikku sõnaraamatut  hädast tarwiS. Igaüks õpib üht ametit ehk üht teadust «võimalikult Põhjani, kui oma iseäralist tööpõldu ja oma ülespidamise pohiust. Teised ametid ja teised teadused  ei tohi temal aga mitte täitsa tundmata olla, muidu jääb tema tegewaS eluS sagedaste kinni, muidu ei ole tema mitte Ülepea õpetatud inimene ega ole ka haritud inimene, kuida elutarwitused ülepea ja kuida seltskondlik elu seda meie päiwil parimad. KeS ainult tubliSte künda oSkab, see ei ole kaugelt weel mitte tubli põllumees, waid temal peawad ka teised põllutöö tallitused tuttawad olema ja tema peab nende tallituSte täitmiseks harjutatud olema. KeS aga ka kõige nende tallituSte peale harjutatud on. see wõib küll tubli põllumees olla, aga tema et ole weel kaugelt mitte tubli peremees, keS iga küsimise eeS kindel olla wõib, mida tegew elu tema ette paneb. Tema peab ka ülekaudu looduse aSju tundma, peab ülekaudu seadust tundma, peab ülekaudu kaubastamist tundma j. n. e. Et tema seda kõiki aga mitte läieSte tunda ei wõi, ega ka meeleS pidada et wõi, oma igapääwaSte tallituSte kürwaS,  selleks on temal üht kodusõbrat waja, keS t-male iga ettetulewa aSja üle lühikest uStatawat teatust annab ja, kui tarwiS, senna juhatab, kuS laiemat teatust eht ka põhjalist  teadust saada on. Üks seesugune kodusõber tahab see raamat olla ja lepib fiis ka sellega, kui teda .Teaduslik  Sõnaraamat" nimetakse. .TeaduSte Raamat" ei taha ega tohi tema ennast nimetada, sest siis et suudaks tema oma hooplikku tõutamist täita. Just niisamati aga nagu põllumehega, just niisamati on ka lugu iga ametmehega ja on lugu iga teaduse-mehega. Igaüks õpib seda «võimalikult Põhjani, miS tema iseäraline tööpõld ja tema elu ülespidaja on. Teised ametid ja teised teadused ei tohi temal aga mitte täitsa wõerad olla, muidu et wõi ametmees peremees olla ja teaduse-meeS ei wõi õpetatud meeS olla, ja seltslikkus eluS seisab igaüks ükst, sest puu- sepp et wõi mitte üksi puuseppadega, philologikus mitte üksi philologikuStega ümber käia. Igaühel, keS seltskonna haritud liiked olla tahawad, peab ka teistest asjadest niipalju  ülekaudist tundmist olema, et nemad teiste jutust aru saamad. Ia õpetatud meeStel peab töõ-ametitest ja teistest teaduskondadest kõige «vähemast niipalju ülekaudist tundmist olema, kui selleks kulub, et nemad teadwad: Seda aSja mina ei oska, ja omad näpud sellest  eemale jätawad, mida nemad mitte ei oska. Paar kümmend aasta eest katsuS philologikus Vallimaa agrarpolititat  juhtida, langes aga nii raSke eksituste sisse, et tema oma auusat nime hirwitamise alla saatis ja mitme meelt segaS, keS niisama ühepoolised oliwad, kui tema. Seda äpardust on mõne teisele pärast weel juhtunud, ja üksi sellepärast juhtunud, et nendel teistest teaduskondadest ka mitte ülekaudist teadust ei olnud. Muidu ei oleks nemad oma jalga ühe wainupeale pistnud, kuS nemad teisi juhatada et oSka, kuS neile enestele muud ei kaswa, kui ohakaid. Seesugust ülekaudist teadust iga aSja iile, tahab .Teaduslik Sõnaraamat" anda ja tahab fedaiviisi igaühe kodusõber olla, ja seda on meil hädast tarivtS. .Olewik" arwab, et .TeadnSlik Sõnaraamat" niipalju  ostjaid et leia, kui kulude kanduuseks tarwiS läheb, tahab aga selle asemel iga teaduse üle üht iseäralist .käsiraamatutest"  kirjutada. Need leiaksiwad jo ühtekokku weel «vähem ostjaid, sest neid on ainult neil tariv s kes üht iseäranis teadust kui oma ametit öpiwad. Neil on igaühel oma piiratud ringkond, kuna .Teadusliku Sõnaraamatu"  ringkond kõik haritud inimesed ja need on, keS ennast haritud inimesteks harjutada tahawad. Äes aga üht iseäralist teadust kui oma ametit õpib, see ei lepi .käsiraamalukesega" ega wõi sellega leppida; tema otsib põhjalist õpetuse-raamalut, kui see ka mitte EeSti keeline ei ole, sest üht laiema keelekonna keelt on tema ometigi juba õppinud. Aga ka stin maksab täie rõhuga: ,Üht teha ja teist mitte tegemata jätta." Ilma ühe iileüldise  juhatajata majapidamise asjuS ja suureS teaduste waldaS, mis , Teaduslik Tönaraamal" olla tahab, ei wõi iseäralised teaduslikud , käsiraamatud" rahwale suuremat kasu tuua. On kellegi! rahiva keSkist tahtmist ja wallalist aega, teaduSle suureS waldaS ümber waadata ja üht iseäralist  teaduste jäuSkonda ligemalt omaks teha, fiis on temal kõige pealt tarwiS teada, mis iga jäuSkond on ja õpetab. Seda wõib tema „ Teaduslikust Sõnaraamatust" leida ja wõib seda läuSkonda wälja walida, mis kõige rohkem tema tahtmise ja tema annete kohaline on. Muidu wõtab tema ühe .käsiraamatuise" teise lärel kätte ja lueb ja lueb, kuuni «väsib, ilma et sellest suuremal kasil saanud olekS. , Üksikud teaduSle käsiraamatud on linu, leksion on ,adreSsikoutor. Ehitagem enne linn. siiõ adresstkontor," ütleb , Olewik." Siin on kaks eksitust. , Üksikud teaduste  raamatud" ei ole mitte ,linn," maid on linna ükstkud  hooned; kõik teadused ühtekokku ou mast linn. Tahab aga keegi linna ehitada, siis ei tohi tema mitte ükstkuid hooneid juhtumise kaupa korrata üleS laduda, waid peab enne plaani tegema. Seda plaani ei wõi aga keegi teha, kui temal mitte kõige teaduste üle enne ülekaudist teadust ei ole. Seda ülekaudist teadust tahab , Teaduslik Sõnaraamat"  Pakkuda, ja wast stiS wõib plaani teha.  Teaduste  ,linn" on aga juba ehitatud, kui ka mitte Eestikeelistest  kiividest. Miks et peaks siis Eeötirahwal üht omakeeltst ,adreSsikonlortt" olema, kust selle wöeraSkeelise linna kohta kõige «vähemast ustawat juhatust antakse? Meie arivame, et stiS «vast selle linna üksikuid hooneid õiete ehitama ja tarwitama. teaduslikkusi .käsiraamatuid" kirjutama ja lugema hakatakse, kui selle linua plaan .Teadusliktus  Sõnaraamatus" EeSti rahwale nähtawalt elle pandud on. Kui ka mitte Eesli kiividest ja EeSti kätega, siiski on see linn niisama heaste Eesti rahwale, ku! iga teise rahwale ehitatud. See ou Eesti kaaS-oma. Teadus ei ole mitte rahwuSlik waid on üleilmlik. Sellepärast  on Eesti rahwal üht juhataiat selles ünnaS tarwiS.  Ühes teiseS paikas üllcb .Olemit": .Need oleksiivad iseäranis kirjanikud, kelledel seda tar.wiS  tulekS, aga EeSti kirjanikud et tarwila EeSti raa.  mälute juureS teaduse raamatut, sest et ««eed neid aõsu, .mis seal leiawad, muidugi tunnewad." Siin peame küll natuke: .Tasa, tasa!" hüüdma. Kõik keS raamatuid kirjutawad, nimelt aga teaduSlikaid raamatuid, larwitawad abinõuukS seda, mida teised kohalise  aSja üle juba kirjutanud on, olgu ka ainult meeletuletamiseks.  Kellegi mäleStus ei ole nii kindel, et tema kõiki jäädawalt kinnipidava wõib, mida kord õppis. Ega fiiS ka .EeSti kirjanikkudega" palju teisiti olla wõi, kelle keSkiS meie teades nii palju algus-uuriiaid weel ci ole, et nemad ilma eelkäijate abita korda saatsiwad. Aga olgu ta, et teaduslikkude .käsiraamatute" kirjutajad teaduSte  üle kirjutawad, mida nemad kui oma ametit õppinud  on, ia et nemad sellest ületaudsest juhatusest palju tarwitada ei wõi, mida .Teaduslik Sõnaraamat" anda «võib, stiS on aga aea lehtede kirjutajatel üht seesugust raamatut tingimata tarwis. Nemad peawad sagedast asjadest kirjutama, mis teaduskondade külge puuduwad,  mida nemad koguni sügawamalt õppinud ei ole, eht mida nemad juba ammu ära unustanud ou, sest et see nende korraliste tallituSte külge ei puutunud. Seal ei saa nemad muidu korda, kui peawad ennast ise sellega enne lühidell tuttawaks tegema ehk seda ühe uStataiva abimehe juhatusel meele tuletama, mis neil segane ehk mida nemad unustanud on. Üks seesugune abimees on jälle .Teaduslik Sõnaraamat." Polikika käigud ja teised juhtumised teewad sagedast ka üht nuustakud maanurka, üht mere-lahet, üht jõge, üht linnakest järsku tähtsaks, mida aealehe toimetaja unustanud ou. nii heaste tema koolis ka oma geograsiat õppis ja mõisns. Peab tema selle üle uüü) järsku kirjutama, siis peab tema juhatust ja meeletuletamist otsima, ja tema leiab seda itta kõige kergemini ja kõige paremini .Teaduslikust Sõnaraamatust." Geografia raamatuid läbi otsida wõtab rohkem aega. kui aealehe toimetaja! enamist on. ja fee peab juba uks wäga täieline geografia raamat olema, kus nende asiade üle nii täielist teatust leitakse, kui seesugustes sõnaraamatutes. Tänine oa EeSti aealehtede toimetajad Saksatee i teokatega  läbi ajanud, aga üteldakse, et nende kesk-S mõned olla, keS Saksakeeli ei mõista. Mis peawad need tegema?  Noh. eks ole seda nende lehtedest sagedast kiill näha. Nemad kirjutawad seda, mida nemad .muidugi tunnewad"! Weel rohkem on seesugust sõnaraamatut aealehtede lugejatel tarwis. Meie ei wõi iga koha ja paiga üle mitte seletust anda, mis lehe sees ette tuleb; selleks ei ole meil aega ega ole ruumi. Lugejad luewad, ei tea aga kuS ast sü dis ja missuguste kohaliste mõjuduSte  ja tingimiSte all see sündis, ja nendel ei saa asi selgeks, nii hoolega nemad ka luewad. Koguni teisiti olekS asi, kui nendel lähemas naabruses, koolimajas ehk teiseS paikaS, üks seesugune kodusõber oleks. kes. neile seletust anda wsikS. Meie arwame, et Eesti rahwaS