Sakala z«, A. WiljaMS, 2Z. ONobrikm pörwal tBB2. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Eesti Aleksandri kooli komiteede koosolek. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Wilsandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja pühitsemine: ,Mndja"; „Gestt Postimees";  kihelkonna kohtunik v. Rennenkampff; liisuwõtmise aeg; kirt A. Grcnzstein'ile. Wiljandimaalt: Kurb juhtumine: õpetaja walitamine; ühenduse wili. Pärnust: Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek: „Pärnu Postimees" müüa; tulekahju. Tartusi: „Olewiku" trükimaja; Rheini jumal; mõrtsuka töö. Riiast: Uus Saksakeele ajaleht. Peeterburgist:  Kõigekõrgem kingitus; rehkenduse komisjon; ministri kõnehinnid; zensuri reeglid. Moskwast: Wäljanäiiuie auuhinnad. Bje lo st okist: Tagasi tulnud Juudid. Mõnesugused sõnumed. Wõitlus elu eest. 111. Teekond Krimmi poolsaarele. IV. Joogi weest. I. Kalender ehk tähtraamat. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kuulutused. Eesti Aleksandri kooli komiteede koosolek. Tartus, ü. Oktobril 1882. Aokk» oliwad wlnud S HAetja 47 abikomitee saadikud ja hulk abikomtteede mkmeid ja wõeraid. Peakomitee president, õp. J. Hurt, alustas koosolekut  kadunud auupresidenti vi. Kreutzwaldi meele tuletates. „Kõik Eestirahwas leinab teda tänuga taga. Tema on esimene EeSti kirjamees, kes Eesti waimuS hakkas kirjatööd tegema. Tema on teaduse põllul EeStirahwa mälestusi korjanud ja tallele pannud, iseäranis on tema laule korjanud ja nõnda oma kannelt mänginud. Auu tema jälgile ja rahu tema põrmule!" Kreutzwald': mälestust auuStadeS tõusiwad koosolejad püsti. Peale selle, kui Viimse koosoleku protokoll sai ette loetud ja waSta wõetud, andis koosoleku juhataja  teada, et Aleksandri kooli esimene kassahoidja õp. W. Eisenschmidt oma ameti olla maha pannud ja pääkomiteest wälja astunud. Ühtlasi pani kõneleja pääkomitee ettepaneku koosolejatele ette: õp. Eisen- saadikute läbi paluda, et tema meel jäeks. Nüüd tuli lühike läbirääkimine, kuS seletati, tunnistati  ja põhjendati, et rewideerijad Aleks, kooli kassa igakord leidnud korras olewat, et abikomiteed õp. Gisenschmidt'iga ikka rahul olnud, et sedamööda komiteede  poolt mitte asja ei ole antud, mispärast kassahoidja  oma ametist peaks lahkuma. Siis tehti ühel healel otsuseks, kolm meest sedamaid õp. Eisenschmidt'i juure läkitada teda paluma, et ta weel edasi kaSsahoidjaks  jäeks. Saadikuteks Valitseti vr. Rosenthal, Goldmann ja TõnniSson. Nüüd wõeti käsile Aleks, kooli põhjus kiri, mis seks Valitsetud komisjon Valmistanud ja koosolekule  ettepanemiseks oli trükkida lasknud. Põhjuskiri  loeti ja kaaluti üksiku paragrahwide kaupa järjest läbi ja wõeti sellkombel Vasta. Sellsamal kombel wõeti ka Aleksandri kooli õpetus plaan läbi ja arwati heaks. Need mõlemad  tükid oliwad selle koosoleku pea-aSjad ja nende läbiwõtmine nõuudiS rohkeSte aega. PõhjuSkiri kui ka õpetuSplaan on mõlemad realkooli kohased, ja kõikide ühtlast soowi mööda peab meie Aleks, kool üheks realkooliks põhjendatud saama. Niipea kui põhjuskiri riigiwalitsuse poolest saab kinnitatud, saab kooli kuratoorium Valitsetama ja siis ka kool ise algama. Otsuseks tehti, Keisri Majesteetide kroonimise pühaks prof. J. Koeler'it Aleks, kooli komiteede saa- dikuks paluda.Nõpuks Mett, prof. Koelerttt paluda, et tema Ar. KreutzwoMi asemele püäkomitee auuprestdendiks heidaN. D Saadikud, keda eyne ELsenschmidtti juure saadeti, tõiwad waSWW N õp. Eisenschmidt 'Mitte enam Aleks, kooli käSftWdjaks ei saa jäema. Mesidendi hooleks anti, õp.Wisenschmidttile tema MW ja waewa eest komstesdeMimel tänukirja saata. Peale läbirääkimise jäi Sturema hülga soowi peale uue esimese kasfahoidjM walitamine Wlewase koosoleku peale. Senikaua Mab Aleks, kooli kassa kahe abikassahoidja, G. SachMja Goldmann'i Valitsuse  all. M Wiljandi Eesti PõllumsWe Seltsi poolt oliwad saadikud Volikirjaga wlnud, 5eS selle Seltsi uue maja peale AW. kooli kassast esimese obligatsioni  peale laenuks palufiwad. Peale selle kui see asi eilses peakomitee koosolekus ja nüüd suures koosolekus  iga külge pidi oli läbi räägitud ja ära kaalutud, arwati niisugust Väljalaenamist iseäranis kindlaks ja tulusaks ja tehti otsuseks, Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsile 7000 rubla laenuks anda. Lõpeks wõeti nõuuks, järgmist koosolekut pidada Wiljandis 4. Januaril 1883. Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Moskwa wäljanäitus mis esiteks Septembri kuu keskel pidi lõpma, keStis Kõigekõrgema käsu peale kuni 1. Oktobrini edasi. Moskwa wäljanäitus  ei olnud mitte üksnes selle poolest tähtjas, et peale meie Kõrge Keisri paari ja perekonna ka mitmed wõera maade kroonitud pead teda waatamas käisiwad, waid palju enam weel selle poolest, et see näitus kõigile selgeks tegi, et Wenemaa käsi töö ja kunst ilmsalgamata  nõnda kõrgele järjele on jõudnud, et teda kõige töiste Euroopa suurema riigi käsitööga wõib wõrrelda.  Peale Moskwa näituse on Wenemaal tähtjamad  asjad riigiwalitsuse sissemised toimetused, nagu näituseks uus trükiseadus. See puutub aga kõige pealt nende ajalehtedesse, mis mitte tsensuri all ei seisa. Tähendatud trükiseadus on nende lootuse täitsa tühjaks teinud, kes ajalehtele nüüd täielist wabadust ootafiwad  osaks saawat. Töine tähtjas asi on rahaministeeriumis  käsil, kus Weneriigi raha asju täitsa ümbermuuta  ja parandata tahetakse. Et sellega ainult riigi kasu püütakse, on igal ühel teada, selle pärast pole ka ime, kui nüüd mõned naabririigid wiltu silmaga  selle peale waatawad, kui Wene poolt tolliseaduses  muudatusi ette wõetakse, mis naabritele wsimatumaks  tahawad teha, kauba toimetuses Wenemaa kahjuks  oma kukkurt täita. Egiptuse aSjade kohta olla töistel riikidel Wenemaa arwamine teada, millega esialgu  kõik rahul on. Wene ja Austria wahel arwati küll kord nylrus walitsewat, aga et see tühine mõte oli, sede tunnistab et Wene saadik würst Lobat!ow  Nosstowski jälle Wiims wiibib, kus ta 29. Sept. oma tunniskirja Austria keisrile ära andis. Saksamaal ei ole erakondade wõitlemine riigija  maapäewa saadikute walitamisel weel ammugi mitte lõpenud, waid kestawad õiete käredalt edasi. Ühenduse  püüdmine Watikani ja Saksa riigi walitsuse wahel ei taha ka sugugi edeneda. Paabst Leo XIII. poolt peeti lepitust wäga wõimalikuks, sest et ta kaunis rahu armastaja mees öeldi olewad. Aga uuemal ajal on Jesuiitide partei kõik ühenduse püüdmised tühjaks teinud. Jesuiitide wõimus on wäga kindel, sest et neil arutumad rikuse hallikad põhjaks all on, mille abil nad Mred asjad jõuawad korda saata. Saksa walitsusel olla kindel nõuu, senikaua mitte poolt sõna järele anda, kui paabst omalt poolt ühendusele  kätt ei paku. Et selleks wäga pisut lootust on, tunniStawad UltramontaanlaSte ajalehed päris awalikllt. Prantsusemaal hakatakse nüüd taga järele aru saama, et neil kudagi wiifi enam wõimalik ei ole, oma endist wõimust ja woli Egiptuses uueste jalale seadida. Prantslased jäiwad hiljaks, ning nüüd on seal Inglased peremehed. Et Prantslastel mitte korda ei läinud, Egiptuses midagi wõita, sellepärast arwatakse, et Gambetta selle kahju tasumiseks oma silma Madagaskari ja Kongo jõekonna peale olla heitnud. Inglise maal on peale koduste tallituste muidugi teada Egiptuse asjade õiendamine pea asi. Prantslasi püüavad nad võimalikult õrnalt ja pitkalt selle mõttega tutwustada ja ära harjutada, et neil nüüd Egiptuses nõnda heaste kui mitte midagi ütlemist  ei ole. Parlamentis, mis sügise kokku tuleb, on tähtjas asi ees, see on parlamendi alamkoja toimetuste viisi muutmine ja parandamine, millele  süüks anti, et tema toimetused ja tallitused kuni otsuse tegemiseni liig pitkale wenida. Edespidi peab see wiga parandatud saama, ning et see sünniks, selleks teevad kõik vabatmeelelised parteid hoolega tööd, mis mitte asjata ei sqa olema, sest et riigi valitsus asja poolt on. lirimaa asjad ei ole weel sugugi paranenud.  Kuda tuttaw, korjati maaliigele Ameerika ühendatud riikides suured summad raha. See korjatus  on nüüd lõpetatud, sest et maaliigel enam mingit tähendust ei ole. Aga mässamise vaim õhkub ikka edasi ning avaldab ennast kuritegudes, mida lirimaal wiimasel ajal jälle õieti sagedaste ette tuleb. Millal siin õnnetumal maal jälle seadus ja korraline elu valitsema hakkab, ei wõi keegi ette ütelda. Austriast. Miinist räägitakse praegu palju selle üle, kas Miini linn tugeva kantside läbi kindluseks tuleks muuta ehk mitte. Hiljuti kirjutas üks ülem ohvitser v. Rechkorn selle küsimuse kohta ühe raamatu, kus sees ta nõuu annab Miini linna tähtjaks kindluseks  teha. Arvatakse et see soow riigi valitsust olla välja läinud. Aga tema täitmine saaks riigile hirmus palju raha maksma, sellepärast leiab see mõte väga palju waStalisi, kes niisuguse ettevõtte selgeks aSjata raiskamiseks nimetavad. Ungria saadikute - maja on kokku tulnud, ning juba esimesel koosolekul pärisivad  rahva saadikud ministeeriumilt Juutide tülide ja raudtee õnnetuste kohta seletust. Minister - presidenti  Tisza vastuse järele on Pressburgis jälle rahu valitsemas. Juutide tagakiusamine pole poolegi nõnda õel olnud, kuda Miini ajalehed seda esimese tuhinaga