sigu ja lehmi söötnud. Tema füi sai selgeks tehtud ja RaekohuS mõistis teda ühe kuu aeaks, tema õpipoissi wiiekS pääwakS kinni. Rõuged on Tartus kangest liikumas. Linnawalitsuse poolest on ükS aegline rõugehospidal  asutatud, kuhu waesemaid haigeid igal pääwa ja öö ajal ilma hinnata hoolekandmise ja arstimise alla wasta Võetakse, kuna jõukamate haigete eest 50 kopikat pääwas maksa tuleb. Selle kuu 7. pääwal on esimene raudtee-rong  Tartust Walka sõitnud. Sõidurongid ei saada weel mitte nii pea algatud. Malgast kirjutatakse ühe Läti lehele, et sealine Sillakohus  Wana-SchwaneburgiS juba mitu pääwa üht paha aSja on ülekuulamas olnud. Seal oliwad margad saagi jägamise juures surnu-aia peal riidu läinud ja üht remolwri-kuuliga  raskest haamanud. Arsti juure wiidud, oli tema seal kõiki üleS tunnistanud. Nüüd on selle järges  40 peremeest ja perepoega wangi pandud ja arwatakse, et weel mitmed teised kinni Võetud saamad. Ümberkaudu olla kõik Vangimajad täidetud. Walga Linnasaadikute Valimised, nimelt 3. klassis, on selle kuu 5. pääwal nii rahuliselt ära toimetatud, et kõik kümme ettepandud kandidati  ühel heale! walitud saiwad. Morn maakonnast kirjutatakse meile: Meie Rõngu kihelkondaS oli tänawu koolidega suur takistus. Kirikuõpetaja  ei kutsunud koolist endisel aeal kokku, sest et temal kooli-asjus enam endist wõimust et ole. Kiriku-wöörmündri  herra oli nii armuline ja andis omalt poolelt koolmeistritele käsku, et koolid kokku tulema piawad, kes siiS ka sõna kuulsiwad, nenda et walla koolid kestet Viinakuud  õpetamist algafiwad. Kihelkonna - kool, mis muidu Leikufe kuul algab, algas sel aastal Talwekun hakatusel. Wõrus on margad öösel wasta Talwekuu 5. pääwa Neiman  i poodi tunginud ja sealt wiina, tallanahka ja kolme pääwa kanbaraha ära Varastanud/ Wörulane. Pärnu maakonnast kirjutatakse Miljandi Teadaandjale":  waldas Saarde tihelkoudas näitab ennast üks Mupaistlaste" selts asutanud olema, kes kurjategijaid  üleS otsib ja nuhtleb. Kaks kurjategijat on juba kättetasujate ohwrikS langenud. Sitke hoolega oliwad nemad wargate elupaika wälja uurinud, kes seda ikka mnudawad, oliwad seda leidnud ja ümber piiranud. Kui ükS waras katuse all wälja tuli, sai tema paigal maha laStud. Peremees, kelle juures wargad peawarju leidnud, tegi ukse lahti ja tahtis waadata, mis seal oli. Sel silmapilgul tungis hulk mehi kaetud nägudega sisse ja hakkas teist warast otsima. Teda leili kramkamrist, wiidi wälja ja lasti ka maha. Wast teisel homikul julges majarahwaS surnukehad üles koristada ja asja kohtule teada anda. Mõned neist kättetasujatest on ära tuntud ja kaks juba kinni Võetud. Uks neist mahalastud wargateft  on juba Viies Viljandi Maakohlu-alustest, kes lühikse aea käikus kätte-tasujate ohwriks langenud on/ Viljandist kirjutab kohaline Madaandja" selle kuu 11. pääwal: „Õnneks on meile pool sellest nii jälgist soldatiwõtmise-aeaft juba möödas. Jälk oli see aeg nende noorte meeSte tooruse läbi, keS teenistusesse minema pidiwad, iseäranis 11. kantonist, Paiste, Tarwastu ja Helme kihelkonnast, kust noored mehed ka sel korral omale Võimalikult suure tooruse-auupärja teenifimad ja kelle pärast Politsei jõud pidi rehkendatud saama.  Seesama  leht kirjutab, et Nawesti waldas mõned loomad põ r n a-p õle tuse ss e langenud on. Õnnetuseks on ükS peremees, kes tõbe loomust ei tunnud ja langenud loomi nülgis, oma sõrme kilanud ja on nüüd were-kihwtituseS  haige. Rõngu kihelkondqs on ..Olewiku" sõnumite järel ühes waldas peremehed Wallawanema nöuu peale ennast selleks ühendanud, et iga peremees, kes teadeS ühe margale öömaja  annab. 25 rubla maksma piab. Kes seda üles annab, see saab poole sellest trahwi-rahast, kuna teine pool walla waestelaekasse langeb. Mitmed peremehed on juba maksma pandud ja kewadest saadik on wald wargatest tühi. See Wallawanem on hiljuti teist korda ametisse walitud. . Kuuramaalt. Protsess endise Baron,-praua Sofle Elt s a beth Ä i eti ng h of- Sche e l, sündinud Baroness  SasS ja tema nüüdse mehe. endise tuapoisi Ged - dert Wihlup wasta, Baron Victor Vieting- Hof-Scheel surma pärast, on Wiina kuu 27., 28. ja 29. pääwal Kowno Ringkonna-kohtu ees peetud. Mõlemad  on süüdlaseks leitud, kõigeist õigustest lahti ja 13 aasta peale wangitööle mõistetud. Asi on lühidelt järgmine: Lehekuu 2. pääwal 1880 suri oma Kemeneni mõisas Kowno kubermangus Kunramaalt päritud Victor Baron Vieiinghof-Scheel äkitselt ära. Tema oli põllult koju tulnud ja lõune-lauale istunud, üksi, kuna muidu tema praua ja wetke tütar temaga üheS sõimad; sel korral ei olla temal aega, oli praua ütelnud ja teise kamriSse läinud. Teenimas oli tuapotS Geddert Wihlup. Baron Vietinghof  oli klaasi wiina Võtnud ja suppi sööma hakkanud, kui järSkn rasket walu tundis. Krampides sai tema moodi peale pandud ja suri pea ära. Kutsutud arst ütleS teda südame alwatusesse surnud olema; surnukeha sai Suur- Behrseni mõisa Kuuramaale wiidud ja seal perekondlikkusse hauda maha maetud. Rahwa keskiS oliwad äga jutud tõusnud, et Baron kihwti surnud, mida tema praua ja tema tuapois temale wiina fees annud, kes juba enne üksteisega kölwatumas elus elanud. Sugulaste pärimise ja Kubermangu-kohtu käsu peale sai surnu - keha Wiinakuu  10. pääwal 1886 wälja kaewatud ja kõhu sees chemika teel rohkest strychnini (üht wäga kanget kihwti) leitud. Senni oliwad Sofie von Vietinghof ja Geddert Wihlup Wiinakuu 7. pääwa õhtul ennast Greeka-õigeuSku salwida lasknud ja oliwad järgmisel pääwal Greeka-õigeusu kirikus kokku laulatud. Mitme ilmunud tähtede ja tunnistuste peale, nimelt oli Wihlup ka üht metsawahti Baroni äratapmiseks  palgata katsunud, sai noor paar kinni wõetud ja nende elumaja läbi otsitud, kus nimelt Baroni-praua kirjast leitj, mida tema oma mehe elu-aeal tuapoifile kirjutanud ja milleS ka sellest jutt oli, et kedagi kõrwale saata tarwiS olla. Mõlemad salgafiwad ja püüdfiwad süüd Baroni enese peale tõugata, kes ise kihwti wõtnud olla. Selle wasta tunnistas aga kõik tema tänine elu, nimelt tema usklik ja kiriklik meel. Peale selle sai kahtlus nii raSkeste tunnistuste  läbi tuetatud, et Wande-mehed teisite ei wsinud, kui neid süüdlasteks tunnistada, mis peale Sofie Elisabeth Wihlup, endine Baroni-praua Vietinghof, 25 aaStat wana, ja tema nüüdne mees Geddert Wihlup, 22 aastat wana, kohtu poolest tähendatud nuhtluse alla mõistetud saiwad. Nende eestkostja, Würst Urussow, tahab asja kõrgema kohtu ette wiia. Friedrichstadt'i ligidal on hiljuti kolm kuulsat warast ja rööwlit pärast rasket wõitlemist kinni wõetud. ÜkS nendest sai wõitlemises maha lastud. Peterburgist. Selle kuu 13. pääwal kell 3'/» pärast lõunat, tuliwad Keisri-Majestätid, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija ja Suurwürst Georg esimest korda pärast oma reisu Gatschinast Peterburgisse,  käisiwad Kasani ja Peter-Pauli kirikus ja wõtfiwad Anitschkowi palees korterit. Kõik linn oli teretamiseks  uhkesle ehtetatud. Jsaaki kathedralis ja teistes kirikutes oli pidulik Jumala-teenistus Keisri-Praua sündimise-pääwal  ja kõik linn oli uueste ehtetatud. Saksamaa Keisri troonikõnet tunnistab ametlik „llonrnal äs Bt. ?stsrsdourg" tähtsaks rahuhealeks; teised  Wenekeeli pealinna-lehed nurisewad rohkem ehk wähem. Weel suuremat pahandust teemad neile lehtedele aga need vKölni Zeitungi" ilmutamised, mille peale „Bulgaria" sõnumite sees tähendatud on. Prantsusmaa kohta rõõmustamas  ennast need lehed Rouvier' Ministeriumi langemise üle, kes iialgi nende meele järel ei olnud, sest see Ministerium tõukas  Kindral Boulanger' wälja, kelle peal sõeahimuliste ja werejänuliste rahwuslaste lootus seifis. Siiski on neil lehtedel ka hirm, et sellest inetumast sasist Prantsusmaal midagi sigida wõib, mis Prantslast pitka aea peale nõrgendab  ja neid keelab maailma üleüldisest politikasi osa wõtta. Pihkwas walmiStatakse rah wa -luge m i st ette, mis ühe pääwa käikus piab toimetatud saama. Kubernör,  Geheimrath Baron Uerküll, oli priitahtlikud lugejad selle kuu 8. pääwaks kokku kutsunud ja on neile ära seletanud,  kuida seda tööd tema ameti-aeal Liiwimaa! ära ta liita ti. Warschawist kirjutatakse, et Kijewi wana Metropolil  Platon oma ametit maha panna soowib ja Khlomi ja Warshawi Erzpiiskop Leonti tema asemele  nimetatud saada. Ka Warshawi ülem Politseimeister, Kindral Tolstoi, paluda ennast ametist lahti. Odessast Öösel wasta selle kuu 5. pääwa on Wene Aurulaewade- ja Kauplemise Seltfl aurulaewad /Westa" ja „Sineus" Tarkhankutt tuletorni ligidal kokku pörkanud ja „Westa" on põhja wajunud. Lasti ega reisijaid peal ei olnud, aga kõik 35 laewameest on surma saanud. pWesta" oli seesama laew, millega Kapten Baranow, nüüd Kindral ja Nishni Nowgorodi Kubernör, wiimases sõeas Türgi soomuslaewade wasta wõitles ja misD läbi mõlemad kuulsaks saiwad. Odessas walmistatakse ühepääwast  rahwa-lug e m i st ette. Merwist. Üks suur jägu wõidetud Turkmeenlaste maast on Keisri Majestäti era-mõisaks määratud. Selle kuu 5. pääwal on Riigisekretär von Richter senna tulnud, seda Keisri Majestäti Murghabi mõisa korraldama. Seal asutatakse iseäranis puuwilla istandusi ja kanalite läbi saab Murghabi jõest nende maade peale wett juhitud, mis tänine kuiwad kõrwed oliwad ja ühtigi sisse ei kannud. Krimmist kirjutakse Saksakeeli ,PeterburgiZeitungile:" Viinakuu 24. pääwal pidas Eesti asutus Dshurtschi,  Perekopi maakondas, oma 25 aastast asutuse pääwa. Aastal 1862 jätsiwad selle paiga asutajad oma kodumaad Eestimaal maha, et pojale maale" lähelfiwad, „mis nii kena ja hea olla, kui üks paradis" kuida nende juhid neile ette kujutanud oliwad. Wast pärast kolmekuulist  rändamist, mitmes hädas ja waewas, jõudsiwad nemad põhjapoolise Krimmi marjuta lagestikku, kus Riigiwalitfus  neile üht mahajäätud Tatarlaste küla asupaigaks määranud oli. Ainult paljast lageslikku leidsiwad nemad ja Tatarlaste lagunenud urtfikuid, ei ühtigi aga, mis pparadislik" oli, kui otsata kauget ümberwaatust selleks ei arwala, kuida seda Lõune-Wenemaa lagestikkudes igal poolel leitakse. Küll on seal „sojal paikasi, nimelt selle lõunepoolises ääres, aga neid ei ole lihtlaste wäljarändajate osaks määratud. Heal ehk nukral meelel pidiwad Eestlased ennast lagestikkns asutama ja pesitama, nii heaste kui wõis. Raske ja kibe on neil nende uue kodupaiga asutamine küll olnud. Perekopi lagestikkus, oliwad  neil jo maa ja rahwaS tundmata, nimelt aga elu lagestikkus, kus juures unustada ei wõi, et Krimmi põhjapooline  lagestik, kust Tatarlased pärast Krimmi sõda oliwad  wälja rändanud, sell aeal täitsa tühi oli ja üheks maaks peetud sai, mida harida wõimalik ei olla. Esimesel  aasta-kümnel oli looma-kaswatamtne uute asujate ainus ülespidamise hallikas, kuna nende pojad lõunepoolises vandas, nimelt Liwadias, nende tütred Simferopolis tööd, teenistust, leiba ja palka leidsiwad. ,Haiged ihu ja hinge voolest," kuida nemad ise ütlewad, pidiwad Eestlased sel aeal palju häda ja waewa kannatama sest et nemad kaua aega ilma waimuliku teenistuseta oliwad. Wast teises aasta-kümneS, kui selle asutuse ümberkaudu, nagu sealpoolsetes  lagestikkudes ülepea, Mennonitlased, s. o. Saksa põllumehed, ennast elama asutasiwad kes ainult põllutööd tegiwad ja seda ,haritatamat" maad kõige kenamat nisu kandma sundifiwad, kui rohket palka oma wäsimata hoolekandmise  eest, Eesti ja Wene asujate imekspanemiseks Perekopi lagestikkus wast siis hakkasiwad nemad oma tähelepanemist rohkem põllutöö peale heitma ja sellest aeast saadik hakkas nende elukord kindlamini kosuma, mis läbi nende majapidamine nüüdse korraldatud seisu peale tõusis. Wana Tatarlaste küla on juba mitmest aastast saadik kadunud ja üks uus, kena küla on ehitatud, Saksa asutuste eeskuju järel. Aida de asutamiseks, nimelt puwilja  kaswatamiseks, ei näi Eestlastel palju himu olema, kui nemad selle suurt kasu ka kergest näha wõiwad nimelt heaste korraldatud Saksa asutustes. Selle peale mõteldes, et neil raske tööga ja suure waewaga wiimaks oli korda läinud, wõeral maal üht kindlat kodupaika asutada,  andsiwad Eesti asujad tähendatud asutuses omal jubeli-pääwal tänu Kõigekõrgemale ja mõtlefiwad tänust täidetud südamega Jumalas hingama Keiser Aleksander 11. inimeste-armastuse peale, kelle käsu peale neile asutamiseks kroonu maad ja esimesel aeal kroonu poolest laenu wiifil abi antud oli. Selle juures ei wõinud nemad aga ilma sügama kuhjetsemiseta nende suurte kahjude peale mõtelda, mida täitsa nurja läinud Kuntaugani eltewõte nii heaste wara poolest, kui ka waimlikkus asjas Eesti asutusele mitmel wiifil teinud on, kuida ühel poolel rohkem kui 30 perekonda, keda asujate ringkonnast selle iseäralise ettewõtmise  juure kisti, rohkem kui 100,000 rubla kautanud ja selle läbi täitsa wiletsuse sisse langenud on, ja teiselt poolelt  wõerdumine Jumalast ja elukombete rikkumine Eesti asutajate kestis kahjatsetawalt on edenenud, nimelt noore sugu keskts, kelle eeskäijateks mitmed kodumaalt tulnud inimesed saiwad, kes kas Kuntauganis elastwad, ehk ühest asutusest teise rändafiwad ja , haritud" meesteks nimetatud  saiwad." Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist, Talwekuu 15. pääwal. Kronprinz Frieddrich  Wilhelm on Riigivääwa osawõtmise eest tänada lasknud ja oma lootust kuulutanud, et tema heas terwises tagast tuleb. Mitme Wiirstile olla tema aga Inmalagajätmise  kirjast saatnud. Uued wiljatollid maksawad selle kuu 14. pääwast saadik. Maakaitse-wäe ülespidamiseks  päritakse Niigipääwa poolt 100,000 marka. Wiinist, Talwekuu 14. pääwal. , Kölni ilmutamised on Sofias tuska teinud. Arwatakse, et Prinz Ferdinand oma trooni peal kõikumas on. Ka Bulgarias tõusewad tähtsad healed tema wasta. Parisist, Talwekuu 16. pääwal. Grevy taganemine on hindpaberite hinda tõstnud. Uulitsatel on rahwahulgad  mitmes paikas kära teinud» Jutu leht. Mardipääw- Üks tõeste sündinud lugu. (Järg). Mina arwan ka, Sina piakstd järel andma", ütles taluperenaene waikse healega. ,Teil naestel on hea rääkida.  aga kui mina mitte järele ei anna?" üttes peremees.  »Siis ei tea mina muud nõuu, kui et meie ennast bankrotti alla anname, kuida meile muidugi nõuu antakse ja mina wõtan oma kaafaraha, 1200 guldnat wälja, kõik auusast teenitud ja waewaga kokkuhoitud raha, ja Teie wõite meie kohaga teha, mis tahate. Kuida nüüd hinnad on, saate Teie küll waewalt 3000 guldnat, seda