MM: amm ühtigi; wvia näpust !" Weelühes MW oleme meie Wana»Eestlased natuke. kahe wahel: Meie ei saa aru, mis Suue see Sakalaste õnnistegija, see C. R. Jakobson EeSti eahwale peab toonud olema. Kui meie kõiki mihawaeuu kihwti ja kära, kõiki tüli EeSkimaa elaniku de wahel maha armame, siis ei jää midagi nähtumaks,  miS Jakobson unekS on teinud. Kui meie waua EM aealehe-isa. J. W. Jaunfeu oma .Pärnu"-, pärast MStl Postimeest" kirjutas, ilusad õpetused looduslikul, lõbusat witfil ualjatilkadega segatud, stis kosuS EeSlirahwas waguselt, nagu tatmelaba mõistliku kärnalt hoole all. Seat tuleb äkiSte ükS Jakobson, nagu rahe ja tnulemvru, selle weike taimelaba üle, puhub, mässab, tuiskab, ajab mana kärnali aiast wälja, wapnStab ja raputab taimetd» kisub flin ja seal juured lahti: Peawad kõik teistwiisi kaSmama, teiflwitfi wilja kandma ja tulise auruga usinaste kõrgesse ja suureks kaSmama. Neuda, et suurel peakärnaM, seal üle pilwete muud uöuu et olnud, kuid ütles: Kuule, Jakobson, mina olen finule terawat mõistust annud, et sa pidid minu taimelaval mana kärnalt! abiks olema ja selle tubli põhja peal edasi töötama. Aga sina teed mulle seal palju k 'ra ja mõru, hakkad tule ja torma tontidega  suitsetama, kuS kastma ja siduma peab. Sellepärast lasen siud amelist lahti, saadan sind lalwkorterisse, kuS kõik mõrutegijad magasi seisawad ; muidu teed sina minu taimelava oma meeletuma suitsetamisega paljaks tuimaks ja närtsinud KõrewekS!" Waatame nüüd Jakobsoni jüngrite aealehtede, nimelt Mirulase" peale, kes kõiki oma õnnistust Jakobsoni armust ootab ja palub, siis ei jää meile .Wirulase" sügamast tarkuse merest, mis eemalt nii suur. ligemalt waadates muud ühtigi üle, kui üks weikene. udune Järw". - Mitu Eestlast. Alutaguse maakonnast, Lüganuse kihelkonnast kirjutakse meile: M,i wäga armas ei ole, kellele Jumal seda rõõmu annab, et tema puhta südamega oma pitka töö peale lagast waadata wõib. ÜkS seesugune tähtjas pääw oli Heinakuu 2. pääwal ülemal nimetatud kihelkonda»,  Sakkn nmlla koolmeistre, Johann Petersonile  jätte jõudnud, keS oma 25 aastast ameti püha pühitseda mõis. Juba homtku wara korjas ennast selle kiila laulukoor, noorte ja manade ofawõtmisel koolimaja juure, armast koolmeistrit lauluga unest äratama. Kni jubllar neid lahkest teretanud oli, siis aStusiwad walla peremehed oma suuesoomimlStega ja kingitustega ette; kingttnsto seaS oli ka üks selleks päämakS Tallinliast tellitud  Jutluse raamat. Siis jüudstwad kõik koolmeistred kihelkonnast senna ja terelaftmad oma ametimenda homtkulauluga  ja mitmesuguste kingitustega. Kell 6 ja 7 wahel tuliwad mõisaherra, Landrath von LömiS ja kirikuõpetaja F. Walther, keda aumvärawast koolimajani lauluga saadeti.  Õpetaja pidaS kõnet Luka Emang. 16, l, 2 järel, ja seletas seda nii tähjalt ja mõnusalt, et pisarad jubilari ja teiste kuuljate silmis hiilgastwad. Õpetaja luges KreiS-koolikohln anukirja ette, miS 25 rubla kingitusega saadetud oli, herra Landrath kinkis omalt poolelt 25 rubla, ja kirikuõpetaja Õnnistegija ölipildi raamiga, auusa teenistuse  tunnistuseks. Oh, et seesugust palmi sagedast ette tuleks, kuS näha saab, kuida rahulolemine ja armastus wallarahwast ja koolmeistrit ühendab! Siis mast wõib koolmeistri tööst head leitust oodata, nagu seda Sakkul näha on, kuS nemad armastuses, käst käes asju edendanud  ja igaüks näha wõib, et koolmeistri löö mitte asjata ei olnud. Andku Jumal, et jubilar edaSpidi weel kaua omast ametist rõõmu luuda saaks, nagu see temal tänine on korda läinud, et kaua weel noortele ja manadele juhatajaks  ja eesmärgiks olla wõikS! Seda soowiwad kõik jubilari õpilased ja kott, keS sellest pidust osa wststwad." L. U. ä. Saaremaalt kirjutakse: sõna neile, kellesse asi puudub. Tulewal sügisel on kõige Ewangeliu  vii-Lu iheruse usulistele lähjaS pääw tulemas, see on ufnisa 4l)tt aastane sündimise pääw. Selle päawa larwiS awaldan mina Ühe aSja kohta oma soowi. Meie Testija  Liiwimaal on palju kabelid ja ka kirikuid, kuS õpetajat ei ole, kus köstrid peawad rahmale jutlust ette lugema. Et seks tähtsaks pääwaks mitte weel kohalist jutlust ei ol> . seepärast oleks soowida, et see aegsast walmiõtatud saaks. Nuda puuduwad ka jutlused tähtsail kroonu pühadel, n iS läbi köstrid suurt puudust tundwad. Nüüdsel ärkanud ja elawal aeal nõuab rahwas kroonu pühade pühitsemist, miS ka iga õige alama kord ja kohuS on, aga köstritel ei ole jutlust, mida ette lueksiwad. Mina palun sa soowin kõige ametiwendade nimel, et tähendatud puudused wähendatud  saaksiwad/ r—r. Meie omalt poolelt lisame oma kindlat lootust juure, et meie auuStatud kirikuõpetajad, keS ikka malmis oliwad kõiki seda rõõmuga täitma, mis jumalakartliku Eetztl rähmale  tõeSte hea ja tulus on. ka seda appl kutsumist rõõmuga  kuulewad. Kahjetsema peame meie, et seeafi mitte MM tämwAjt Gyttod! aega jutule tulnud ei ole. Wöib aga ka olla, et sellest mõeduwaS paikaS juba räägitud on. xTall. Sõb." toim. Sellesama kirjasaatja poolt tuleb weel: Sakalastele  ja Noor-GestlaSte le mõni sõna mõtlemiseks.  Waidlemine ja naaklemine ja taatlemine EeSti suguwendade wahel on ammugi juba liiale läinud. WastaStikku vii il takse pitkadeö kirjades näidata ja seletada, kulda ühed rahwa usaldust ära teeniuud, teised seda jälle kautanud olla. Suurel hulgal kormatt õpetaja J. Hurti peale, nagu oleks tema kõige suurem rahwa waenlane. Nenda on kõik Eesti tähtsamad ja tegewamad mehed waStastikku läbi sõelutud ja kaalutud; kõik on leitud kesksed  ja kerged olema; kõik on rahwa usalduse ära. kautanud;  kõik ou rahwa juhatajateks kolwatumad j. u. e. Mööda läinud aasta ja käesolew aeg ou Eesti aealoule  musta plekki külge löönud; ilma et seda keegi enam parandada wöib. Seda kurba lugu nähes ja tähele pannes, tõusewad minu mõttes oh kahju, paljude suguwendade pahanduseks mõned küsimised ja nende peale lühikesed kostmised. 1) Millal on sarnane meelde segadus auufate Eestiwendade  sekka tulnud? Kostus: Seda taimet, kelle wõsud nüüd pilwedeni on wõrsunud, iStutas Eesti „wägimeeS" aastal 1878. (Juba ennemini. 6. Viinakuu pääwal 1868, sai taimelava  kaewatud. Sõb." toim.) Ja kui temale tahetakse  kiwi-kabelit ehk muud aun sammast ehitada, siis näitab see ilmaasjata olema. See mees ou omale ise auusamba aluse põhjendanud, mille kallal nüüd järeltulijad näikse agarast tööd tegema, et ta ots taewani ulataks. See auusammas ou Eestiwendade lahutud waim ja meel Eesti parteid. 2) Mis kasu toob Eesti rahwale lahutud waim ja meel, parteid, nääklemised ja kaaklemised? Kostus: Kasu mitte midagi, aga kahju on ärarääkimata  suur, nagn seda mõned aealehed juba seletanud on. ,Nitd selgitab, rahu laulab", oli Eesti ,uägimehe" põhjussöna ja eeSmärk ja fiht. Seda eesmärki  on tema trooni peale ronijad püüdnud kinni pidada, ja waata selgust ja mõtle selle kasu: Meie Eesti mehed on üksteist nenda püüdnud selgitada, et neist kõige maailma näha paljad keed ja haganad on järele jäänud. 3) Kuida saab sel wiisil Eesti tulewikuga olema?> KoStuS: Lootuseta wiletS! EeSti rahwaS ootab pitki silmi oma elule parandust, ja kergitust ja suuremaid eesõigust. Ülemast walitfejast ou EeSti rahwale küll ka kergitust ja eesõigusi antud, millest ka see rahwasöua on tulnud: „EestirahwaS käib oma jalge peal." KeS aga meie rahwa oma jalge peal käimist tähele paneb, see peab tunnistama, et ta weel mitte kindlal sammu! ei kõnni, waid weel üks lomberdaja on. Talurahwa puudustest tema aSjade tallituseS, ei taha mina see kord sõnakest kõneleda. Talurahwas on paiguti weel madalama waimuhaciduse järje peal, seepärast ei ole imeks panna, kui kõik mitte nenda ei ole kui peaks olema. Minu soow on üksneS Eesti haritud meestest rääkida, kes endid rahwa eestwedajateks uimetawad. Ka nende hooleks on kõrge Riigiwalitsus midagi usaldanud, mis meie Eesti rahwa auu ja tähtsust pidi ülendama. Armuline Riigiwalitsus lubaS, et Eestirahwas oma wabastajale, Issanda rahus hingaja Keiser Aleksander I. üht auusammast wõiks ehitada. See auusammas on Eesti Aleksaudrikool, mida EeSti wabaduse mälestuse-sambaks kutsutakse. Kuidas selle ehitamisega lugu ou, seda teab iga isamaa poeg. Weider on see ehitus küll, kui seda igast kandist tähele pannakse: Armulise Niigi- Isale auusammas, EeSti rahwale häbisammas.  Wabaduse mälestus on ka riiu mälestus! Ehitajad on asja nii kaugele toimetanud, et nüüd ülemat walitsejat peawad oma tööle abiks kutsuma. Tõeste! see kõik mis nüüd sel aeal Eesti elus. on juhtunud, ei ole mitte EeSti rahwale auuks ega kasuks. Eesti haritud mehed et ole mitte auusal wiisil jõudnud korral hoida, mis nende hooleks on antud. Kuidas wõiwad nemad loota, et tulewikkuS weel suuremaid eesõigusi nende kätte usaldakse! Aeg oleks juba ammu käes. kuS Eestlased kg mõnda tähtsat kirjasõna peaksiwad tähele panema, nenda kui: v3ga koda mis isekeskis riibus ou, langeb ; ärge riielge mitte tee peal; teie ei pea mitte üles minema, ega oma wendade waStu sõdima." r—r. Kui meie sel kmral rohkem saadetud kirjast, teiste sõnumite  ja nimelt jutu lehe kulu peale, üleswötnud oleme, M loodame meie, et lugejad seda mitte igawaks ei pea. Need on tähtsad hääled Eesti paremate ja kindlamate poegade  poolest, miS tunnistust annawad, et see kahjetsew tüli ja tull, mida iiles kihutas ja sütitas, koguni mitte nii wäga kõige rahwa" meele järel ei ole, kui need mehed rahwale ette kujustada pü,Samad, W wägimalla pärijaks saada ja Eesti rahwast nimel wägiwaldse pettusega kuhugi jahtida himustavad, kuhu rahvas koguni mitte minna ei taha. Meie loodame, et ka need tähtsad, hääled rahvast kinnita, wad, seda kammitsat katki kiskuda, mida vägivaldsed „ rahvamehed" köita püüavad. ,Tall. Sõb." toim. Rakverest. /Rakvere Teadaandja" sõnumite järel olivad selle aasta esimesel poolel sealisteS koolides õppijaid:  Kreiskoolis 82, Poeglaste elementarkooliS IW, Wene Kirikukoolis 38, Kalevipoja koolis 24. Linna kõrgemas Tütarlaste koolis 34, l. TütarlaSte-elementarkoolis  78, 11. TütarlaSte-elementarkoolis 70. ESmaSpääwa  koolis käisiwad 31 õpipoisi. Tart u st. Tartu koolikonna Kurator, Senator Geheimerath  Baron Stackelberg on oma palve peale sellest ametist lahti lastud ja läheb oma Senatori ameti peale tagasi. Baron Stackelberg on ligi kolm aastat selle tähtsa ameti peal olnud, mis õige palju tähendab, sest neid kõrgeid  ametnikkusi on viimaste aastate sees väga sagedast vahetatud. Tema amet oli raske, sest tema oli ühe eelkäija  järeltulija, kellel see amet üksi aga Ministri ametisse  asteks oli. Ka oli temal kohe hakatuses palm pahandust  üht tõugu Wene aealehtedega, kellel Tartu suurkool, kui Ewangeliumi-Lutheruse usutunnistuse kirikuõpetajate istandus, valus okas silmas on. Tema ou aga. kõiki kiusamist kindlal ja mehisel meelel välja kannatanud, künni haukumised soikunud olivad, millest omal aeal suure koerte keskts ka weiked kutsikad, nagu Westnik" ja vik" elavat osa wötsiwad. Wast fiis, kui keegi enam arvata ei või, et need haukujad teda ära peletanud, oleksiwad,  astus tema sest tulitavast ametist tagasi. Suure hoolega on tema omas ametis selle eest muretsenud, mida kõige Wene riigile üleüldse za Baltimaa kõrgemale vaimuharimisele  iseäranis, tulusaks pidas. Tema asemele on Geheimerath Kapustin nimetatud, kes viimaste aastate sees Zarosslawi Lizeumi Direktor oli. Zumal walguõtagu  ja kinnitagu teda tema vastatavas ametis! Liimima alt. Lauternsee mõisas on üht nurjatumat  tegu tehtud. Seal on mõisaherra, Baron KloHt'i perekonna matmise paigal haua ristid lõhutud ja hauad ühel viisil roojastatud, millest rääkida ei kõlba. GS ole edendus, edendajad?! Kuuramaalt. Selle kuu 20. pääval on Kuuramaal  üks kuri töö ära tehtud. Wirzeui Majorathetxa Baron Nolde, endise Tartu koolikonna Kuratori Baroa Stackelberg ! kälimees, on tee peal Liibawist koju, maha laStud. Mõrtsukad on kaks laengid, jämeda haawletega ja hakitud tinaga, 12 sammu pealt, tema peale lasknud, küs ühelt poolelt, teiue teiselt poolelt, madalast võsastikust, kuhu enne parajad sihid sisse raiunud olivad. ÜkS metsnik,  keS temaga ühes tõldas istus, on ka kergest haavatud.  Mis kurjategijatel kihutuseks olnud, see on veel teadmata. Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Vladimir  A l e k sa n d r ow i ts h ou oma kõrge abikaasaga reisinud. SeeSpidiSte asjade Minister Graf Tolstoi on Kõigekõrgemat luha saanud, mõneks aeakS oma mõisa, Rjasani kubermangu reisida. Wahe aeal tallitab  tema abiline, Geheimerath Durnowo Ministri ametit. Malitsuse kuulutab iiht kära, mida halwa rahwa hulgad Jekaterinoslawis Juutide waSta tõstnud,  kellest wihawaenu kihutajad juttu tegiwad, et ükS Juut üht talunaest löönud olla. Kära lämmatamisekS pidi söeawäge appi saadetud saama, kes oma sõeariiStu tarwitafiwad. Käratsejatest on 10 surmatud, 13 haawatud. Kõik need on raudtee töömehed. Wenekeeli leht ,RusSki on esimest noomimist  saanud, teiste süüde kestis selle eest, et tema talurahwale  seadust ja Riigimalitsuse nõuumõtmifi wõõriti seletas  ja rahwast , asjata lootusetele" kihutas. Grodu ost Hiljuti lõi pikne ühe mõisniku tütre surnuks, kes linna tulnud oli. Tema nägu ja juuksed oliwad põletatud ja körwetatud. Surm on silmapilgul tulnud. Jekatert n os l a w i st. Selle kuu 16. pWwa! sai kohus weikekodaniku, Rabowski waSta lõpetatud, WiS kaks pääwa kestanud oli. Tema sellis kaebtufe all> oma naese kihwitaga surmanud olema; hulk tunnistajaid, kojlm asjatundjat ja arst Dr. Stadton kinnitafiwad tema kurjategu  tõeks. Wandemehed mõistfiwad teda süüst lahti. pHead" inimesed I! Kishenewist, 15 Heinakuu pääwal. LeikuS on kibedast kästl. Akkermani maakondas on pooled nisupõllud ära kõrwenud. Kishnewi maakondas on palju wilja põua ja rahe läbi rikutud. Tubakas on heaSte kosunud. . Rjasanist. Heknakaswud on igal poolel head ja ka wiljast loodetakse head leikust. Niit ja leikuS on hea ilmaga algatud. HeSsikärbes on kubermangu lõunepooliSteS maakondades natuke kahju teinud. Tulekahjust oli täniue kolm kord wähem kui mullu. Stmbirskist. Kubermangu Maakonnamõuukogu otsib 3?0,0vl) rubla laenata, et taDrahwaS, kelle talwwili täitsa rikki läinud ön, wilja seemek saaks. Waese rahwa