poole. 'Meie saame õitsema ja wilja kandma üksnes siis, kui meie leeme, mis meie kohuS. Meie koguduse kohuste acuS on iseäranis üks, mis kõikide wahetegemata kõikide  osawõtmift ja kaastööd nõuab. See on meie hoolekandmine meie kiriku kooli eest. Gwangeliumi usu kirik ei wõi koolita olla. Kiriku kõrwas peab kool seisma ja lööd tegema. Küll on meil ju ka kool olemas, aga fee tarwitab hädaste suuremaks ja täielisemaks tegemist. Meie peame kõik nõuud ja jõuud kokku wõtma ja oma kiriku koolt laiendama ja ülendama. Seks äratagu ja maimuStagu meid praegune juubeli aasta uueSte. Alla kirjutatud koguduse eestseisus palub sellega kõiki Eesti Jaani koguduse liikurid sudanntikult, sellsiuatsel käes olewal juubeli aastal heldet kät lakti tei a ja meie kiriku kooli uueks ehitamiseks  jõudu mööda vhwriandid kokku panna. Iga all nimetatud koguduse wanem on malmis, neid andid wastuwõtma ja kiriku Nõukogu kätte muretsema  kes korjatud summad intressi pääle paneb ja kuuni ehitamiseni riigipangas hoiab. Meie lootus on, et sell aastal ükski, olgu tema k s taheS meie koguduse., oma annet ohwerdamata ci jäta. Meil ou see täis usaldus, et meie Eesti koguduses kristlik  maim ja armastus ülemaks ehteks armutakse ja et EeStirahmaö ka siin ühenduse ja okwriröõmsa tööga oma elu tahab kinnitada ja täies tormises hoida. Tunnistagem tenga üles, et Gwangeliumi mägi ja maim meie Veskes mitte mõimuta ei ole, Maid uut elu loob ja ilmsiks toob. Armsad weuuad ja ind! Ilmutagem sõna ja leuga, ohwri ja andega, et meie kristlikus «vaimuharimises auuga töiste rahwaste kõrwas tahame seista ja oma laste tulewikkn  kalliks ja tähtsaks peame. Ütelgu weel järeltulewad põlwed meist, kui nad meie koguduse ajaraamatut lugewad:  Need Eesti Jaani koguduse liikmed, kes aaStal 1887 Peterburis elasiwad ja oma koguduse saja -aastast mälestust  pidasiwad, oliwad tõsised kristlased ja anusad Eestlased,  nad tegnvad, mis nende kohus oli, täieSti. Au nende mälestusele, tänu nende teu eest! Juba on meil kooli uueks ehitamiseks kogutud ja intressi  peal 6000 rbl. Selle kindla põhja peale kandkem siis tänawu rohkeste uusi ehituse kiwa, et meie uue koolimaja  müürid pea wöiksiwad tõusta ja katus peale saada, Jumalale auuks ja koguduse tuluks. 3umal andku seda! Pääle priitahtliku annete, mis igamees oma arwamise järele kas õpetaja ehk mõne teise allseiSwa kiriku wanema kätte annab, saawad weel mõned nööriraamatud kiriku pitseriga ustama inimeste läbi ümber käima, kuhu igaüks oma ohwriande oma käega sisse wõib kirjutada. 3uubeli pääwal, 23, Augustil, saab kogudusele iseäraline aru antud  neist annetest, miS sellesinatse palumise peale kokku tulnud. See aruanne saab tiks kraadiklaas olema. taS meie sees elu weri on wõi surma idu. See aruanne saab ühtlasi mõõduks olema, kellega meie naabrid meid saawad mõetma. mis meie «väärt oleme. Ühtlasi palume kõiki usuwendi Eestis ja Liimis südamelikult,  ka omalt poolt meid aidata, et meie koguduse ja tema laste rõõm wõiks täieline olla. Kõiki andid, ka kõige pisemaid, «võetakse tänuga wasta (Room. 12. 15). Peterburi Zmaui koguduse eestseisuse liikmed: P. Olsen, A Trenke. P. MagguS, K. Leopas, P. v. Kinowitsch, Ed. Treffner, A Tefch, J. Baum, U. v. Hübschmann, K. Room, V-" E. Lehmaun, J Andersson, C. Grünberg, J. Jaauson, Baron Taude, J. Sihwermann, P. Nrock, Fr. Bufch, J. Lulberg, J. Puström, A. CaSpary, l)>, Fr. Hildebrandt, A. Hansfohn, K. Adamfon, Spttajs or. Hurt St. Peterburis, 1887. Jutu leht. Kaks kosttast. lil. Järgmisel pääwal koputas Dr. Agar herra Habakuk! ukse peale. UkS tehti lahti ja üks kena preili küsis soowimise  järel. ,KaS herra Habakukiga wõiks kokku saada?" küsis tulija. »Sel silmapilgu! küll mitte. Wanemad on natuke jalutama läinud. Nemad tulewad aga pea tagasi. Aga olge nii hea, herra Doctor, istuge." Wõeras wastas mõne korralise sõnaga, wõttis lähema iste peal aset ja preili istus teise tooli peale, tema wasta. ,Zsal saab Teie tulemise üle rõõm olema," algaS preili jutustust. ,Kes teab", waõtas wõeras lühidelt ja katsus põuetasku.  kuhu weikese kurjategija kirjutuse-raamatu pistnud oli. »Ega ometigi minu wenna pärast midagi pahandust ole?" küsis preili Habakuk kartlikult. Dr. Agar nikutas kahtlaselt õla. ,Palun, ütelge, mis paha minu wend on teinud?" ,Selle pärast küll just olen tulnud." »Mis on siis sündinud? Ega tema ometigi mõnda halwa tegu ole teinud?" »Kuida nüüd seda nimetada tahetakse. Ülemeelised tembud on ikka ka midagi, millega jäädawalt ei tohi leppida." ,3a just täna, tema sündimise-pääwal, piab seesugune pahandus tulema!" oli noore neiu hale kaebtuS. »Soo, kas täna on tema sündimise pääw?" ,3a, just täna saab tema üksteistkümne aastaseks l Oh, Teie ei tea, kui armas poisike tema on. Ema iseäranis  piab sellest suurt lugu. et tigedust tema sees ei ole, kui tema wahest ka mõnda koerust teeb. Kui Teie, herra Doctor, ometigi see kord weel andeks anda wõikstte!" Noore mehe süda hakkas sulama; kes olekS ka kaua seesugusest suust tulnud palwe wasta seista suutnud. Lahkest astus tema neiu kutsumise peale laua ligemale, kuS noore süüdlasele määratud kingitused pea! seifiwad, kuS kena asju küll peal oli. mis waataja südames mõtet äratafiwad, et saaja neid just teeninud ei olla. Neiuke näitas ka oma tööd ette, mida wenna rõõmustamiseks walmistanud oli. Wõeras leidis seda kiituse wäärilisekS, pealegi weel, kui silmad töö pealt tegija peale libisestwad, miS sagedast küll juhtus. Wallatuma poist õe kenadus häwitaS ikka rohkem pahandust tema südamest, ja kui tema nägi, missuguse kartusega fiin tema otsuse peale oodati, stiS kinnitas Dr. Agar küsimata, asi wõida seekord unustatud  saada, et kena pidu rikkumata jääks. Õnnelikku liikumist äratas noore mehe südames, neiu südamelik tänu, keS nüüd ka teada soowis, miS pärast kooliherra kaebama tulnud. Nüüd wast tuli Dr. Agaril tema endine nõu õiete lapsik ette. Pidi tema kena neiu eeS tunnistama, et poisikese ,fiku looduselugu uurimine" ja ,Dr. Kitsebabe" teda nii wäga pahandanud oliwad? Ei! Nagu süüdlane  kinnitas tema weel kord kogeldates, et asi pidada unustatud olema, et temal nüüd ka herra Habakukiga kokku saada iseäralist asja ei olla, ja hakkas minekut tegema. Ukse peal tuli majaperemees oma abikaasaga tema wasta. Mõlemad tunuistafiwad oma rõõmu, poja koolitajat oma katuse all näha ja palustwad teda lagast, poja termist jooma. Herra Habakuk algaS juttu kenast ilmast; tema abikaasa pidas seda juttu liig igapäswasekS ja jutustas omast wiimasest unenäust, kus käärid tema käest maha ja otse püsti kukkunud, mis külalise tulemist tähendada. Herra Habakuk kinnitas omalt poolelt tähtsust, sest kui tema sõber hiljuti auutähe rinda saanud, siis olla tema rind pahemal poolel enne seda kolm nädalit järges unes kihelenud. Targa praua meelest oli see jälle õige rumal jutt ja waene mees wõis rääkida, mis tahes, ikka ei leidnud see tema teisepoole ees armu. Wiimaks arwaS praua õiget tooni leidnud olema ja jutusta?  meelitama keelega: ,Heile rääkisime Teiest, herra Dockor. Teie wist ei usugi, kui suure igaldusega meie Teie sügawaid arutusi zeitungis lueme. Ka meie Minni pärib ikka kui uus nummer tuleb, kas seal ka midagi Dr. Agari poolt sees on. Meil on juba kaunis kogu Teie kirjadest. Too neid seia, Minni!" Tütar tõi sõnakuuliku rutuga teisest tuast lehed ja näitaS wõerale seda tähtsat pabert-wirna, mis noort kooliõpetajat  mast õiete meelitas ja teda sundis, oma tänu selle osawõtmise eest tunnistama. lärSku tuli Habakukile pojuke meele ja tema küsis, kuida kooliherra sellega rahul olla. Dr. Agar ei tahtnud nüüd enam wallatusteft rääkida ja wõis õppimise üle tõtt mööda ainult head ütelda. Peale mõnda lahket sõna. pidi Dr. Agar lahkuma ja lubas perekonna palme peale õige sagedast jälle senna tulla, sest mida poeg rikkunud, seda oli tütar kuhjaga parandanud, kellest eemale jääda meie sõbral juba õige kurb näitas olema. Tnlewiku fiudent aga, Habaknki 11-aastane wõsu, sai sel pääwal peale enne määratud rõõmustuste weel uuri kingituseks. IV. Praua Habakuk, seda piab ütlema, mõistis haritud inimestega ümber käia ja teadusest ja kunstist osa wõtta. Kui kord zirkus Cinisellt kunstratsajad ka Ara linna asust wad, siis ei olnud tema wiimane, kes seda hariduse asu tust waatama läkS. Eks wana sõna ole jo tõsi, et loom sagedast targem on, kui inimene? Seda nähti siin ja hobuste ja teiste õppetatud loomade tarkusest üsna silmaga. Ka mõistis praua Habakuk nii peene keelega puntra dillets" pärida, et teised kadedusest lõhkema kippufiwad. kes nii peent keelt ei mõistnud. Muidugi teada, pidi siis ka Minni peene rahwa haridust õppima ja tema kaunid anded aitasiwad teda pea soowitud järjele. Tuntud a i on aga ikka, et naesterahwas. olgu tema nii peenest kaswatatud,  kui iganes tahes, mõnes asjas weel meesterahwa nõuu ja õpetamist täieldamiseks tarwitab. Kes pidi siin see täieldaja olema? Oma meest ei arwanud praua Habakul selle järje peal olema ja weike fiku-looduse uurija oli «vee wäga noor. Seal ei jäänud siis muud üle, kui Dr Aga rit paluda, kes ka rõõmuga tuli ja ikka ja ikka jälle tuli, ja kui tema sealt lahkus ja kui tema oma wanemate juure tagasi tuli, stiS hiilgasiwad tema silmad, ja isa pilgutas filmi ema wasta ja ema isa wasta. Mõlemad arwafiwad  mist, et fee mis neile 26 aasta eest juhtunud, nüüd ka pojale juhtuda wõiks. aga mitte ainult meister Agar ja tema emand ei pilgutanud filmi. Ka herra Habakuk ja tema praua hakkasiwad midagi märkama ja andfiwad tähte, et see just wasta nende meelt ei oleks, kui kord preili Minnist  praua Dr. Agar saaks. Kui praua Habakuk kord emand Agarit uulitsal juhtus nägema, siis tuli temale järsku meele, et nemad lapse põlwes ühes koolis käinud, seda aga senni ära unustanud oliwad. (Järg jääb tulema) HvWoõv YSSS7POV. v-w I»ss 18S7. Trükitud Lt»dfor«'i pSrii -tk juure» jll kuluga. .Lesti Kirjameeste Setist oosolek ja MMMM oytutte pidu on Tallinnas esmaspäew 13. juunil f. u. Lootuse setist lahkeste lubatud sume ruumides, Falcki puiestikus. 1. slcS veale eestseisuse liikmete koosolekul  kõnesid soowiwad pidada,neid palume seda aeglaste eestseisusele teada anda. S Wõerad wõiwad koosolekust, kui pealtkuuljad, vsawõtta, maksawad aga Eesti kirjanduse heaks St) kop. Kes enam annab, olgu slidameft tänatud. Hakatus kell ist enne lõunat. Eestseisus. >» Teadaandmne.»» Minu wärwi kauplus ei oie 4 m«st Mai kuu piiiiwast saadik mitte enam alumise korra peal, waid üks trepp ülemal. Wana turu U: 163. Sisse mine? on suurest uksest. Martin Böckler, Tallinnas. Kirjade adress jääb wana wiist. oc)oooo!0!Oezovoo JgaPSäwaue hinge toidust raamat, kirjutanud A. K. Kasser on walmis saanud ja saada Lindfors't  pärijate juures. ooooooioioooooo Teadaandmised. Lautu ja mängu leht teine aastakäik 1836 on wäljas ja wiimased numbrid tellijate kätte saadetud. Leht oma odawa h nna eest Ptiidnud rohkesti juttusid ja õpetust, laulu- ja mängu-nootisid pakkuda. Palume neid, ?e« lehe sõbraks soowiwad jääda, uusi tellimisi nii pea kui wõimalik üles anda, et adresstd wõikfime malmis trükkida. AdresS: .vr. K. A. Hermann Tnrtns." Hind mana wiisi aastas posti kaudu s rnbla, >se ära w>ia Silp kop. Mõõda läinud 1886. aaSta käiku on meel sellesama hinna eest saada Irubla eest postiga ja 80 kop. ise wiia. Raamatukauplustes saab Laulu ja mängu leht poogitud 1 rubla 20 kop. eest müüa olema. Ka esimest aastakäiku on meel wäike osa saada. Ilusamat kingitust sugulastele ja sõpradele ei ole naljalt leida kui Laulu ja mängu lehe üks aastakäik. Nõnda näituseks on 1886 aastakäigu sees suur hulk ilusaid juttusid, kenasid lugusid, õpetusi, hulk kuulsate meeste piltisid, pääle selle meel üle poole saja sega- ja meeste-koorilaulusid ja suur hulk mängu- ja tantsu-lükkisid wiiulile. Loodan, et ta rahwa meele järele saab olema. Wiljandi Ewangeliumi Luthe - ruse kihelkonna-kooli seadalse sügljc abikoolmeister. Ses seda kohta soowib, sellel olg z Tartu Wene koolnieistri-scmcuari eksami - diplom, sa see saatku sel suwel kaaskirjaga oma soowi ja tunnistuste ärakirjad Wiljandimaa  kooliwalitsusele. Koolt- ja iirikuwõõlmündri herra Maron Wngern-Sternöerg» Ärareisimise pärast saamad mööblid  ja köögi riistad halwalt müüdud;  Rattaskaewu - uulitsas. Fors manni majas. Waatada wõil neid kellu 12—4. Selle läbi saab teada antud,  et Wao mõisa oma tee, mil Kiltsi Wakshalli läheb, iga ühelt käia ja sõita, kõmas te kelatud on. Wao-msifa Walitsus.