Selle mehe ameti, see on waeste õnnetu kurttummade piinamiste külge oli Sakala hilja aja eest tagasi natukene puudutanud (millest küll juba ammugi oleks awalikuis ajalehtedes  peatud räägitama), ning see on mehe ülesäritanud, et ühe nii sopase ja arwata wõimata laimduse-kirja malmis on luuletanud, mille sarnast küll mähe maailmas trükitakse. Kõikide nende laimduste külge puudutada ei ole sugugi wõimalik:  Eesti Postimees on seesuguste kõige ropema sõimusõnade  awaldamisega täitsa haritud inimeste seltsist wälja astunud. Ma ei mastaks selle kirja peale sugugi, kui ta mitte meie seltside ja põllutöö näituste külge ei puudutaks, kelle kohta kirjakirjutaja rahwa usaldust ära tahaks kautada. Esmalt tahab laimaja näidata: maata, need Eesti mehed seal näituste juhatamiste juures on meel toredamad, kui Saksad, ärge sellepärast omi asju sinna näitustele wiige, maid wiige neid Sakslastest asutatud näitustele. Sest Sakala Väljaandja olewat mullu aasta Pärnu näitusel Wigala meest ilma mütsata enese eös seista lasknud. Selle peale ei pruugi ma wist mitte oma wabanduseks nimetada, et ma meel ühtegi inimest enese ees mütsata ei ole seista lasknud, ja et minule ikka häbipuna tegija kohta palgedesse tõuseb, kui seda keegi teha katsub. Esimene asi on siis kohe, et ma teda oma mütsi käsin pähä panna, ja kui ta seda ei tee, siis pööran ma temale põlgdes selga, sest üks auus mees seisab üksi Jumala ja oma kuninga ees ilma mütsata. Töiselt tahab kõlwatu laimaja näidata: seal Eesti näituste  peal antakse üksi ijeile auurahasi, kes Jakobsoni sõbrad on, sellepärast ärge minge sinna. Nüüd ei olnud aga auuhindade mõistjas komitees mitte kaks ehk kolm liiget, waid neid oli seal ligi kümme ja auuhinnad anti healte paljuse järele. Mina ei wõinud seal ühtegi tahta anda, waid kui komitee auuhindade andmise pärast nõu pidas ja Hans Diesfeldp naabrid rääkisiwad, et tema härga mitte sugutamiseks ei ole tarwitatud, waid paljalt noorest põlwest saadik ülesnuumatud, seal ütlesin mina, et ma Ado Kuldkepp  härga, kelle sugust ma paarkümmend ilusat mullikat ja wasikat näinud olin, tähtjamaks sugupulliks peaksin nimetama,  ehk ta küll 40 naela kergem oli, kui esimene härg. Mõlemad mehed sasivad aga esimese auuhinna omale. Kui sellepärast Eesti Postimehes weel seisab: „Sellesama näituse peal tahtis Jakobson mägise selle mehe härjale, kelle käest temal raha wõlgu oli, auuraha anda" siis ei ole see ütelus mitte üksi esimeses pooles wale, waid on ka töises pooles laimaja sopane luuletus, sest Ado Kuldkepp käest ei ole mull weel ilmaski üht kopikat raha wõlga olnud. Kolmandaks tahab laimaja ütelda: ärge enam sinna Pärnu Eesti põllumeeste seltsi minge, teie lähete sinna, aga juhatajaid ei ole seal. Sest kahel korral olla Jakobson seltsi ilmaaegu oodata lasknud, ilma et seltsi oleks tulnud. Mina olen Pärnu Eesti põllumeeste seltsi seitse aastat juha- tanud ja seal selle aja sees 64 pitkemat kõnet pidanud. AaStal 1878, kuS WiliandiS ajaleht wälja halasin andma, ei saanud ma kahel korral mitte seltsi koosolekule Pärnu sõita, ehk küll kõnet olin lubanud pidada. Siis ma olin ennast wabandanud ja seltsi tublid abipresitendid juhatasiwad minu asemel koosolekuid ja pidasiwad ka kõnest. Ja seda kahekordset äraolemist seitsme aasta seeS wiskab minule nüüd EeSti PoStimeeS oma sopase kaastöölisega sõimates ette. Mitu seltsi on juba Harry Jannsen juhatanud? Mitu muud isamaa tööd teinud, et nii julgeb rääkida? Aastal  1878 olin ma Pärnu põllumeeste seltsile kirjutanud ja palunud, et töist presitenti walitseksiwad, aga seltsi usaldus  minu wasta oli nii suur, et mind siiski uuest selle auuametisse walitses. Üksi Pärnu Eesti põllumeeste seltsi auu pärast olen ma sunnitud olnud, siin oma sulge selle üleSrääkimata toore sõimu ja laimduse kirja wasta kätte wõtma. Mis töistest laimdustest arwata tuleb, keda weel enam täitsa tuulest on wõetud, see paistab iseenesest wälja. Toitku Eesti Postimees  omi lugejaid ikka edasi seesuguse toidusega, meie oma leht tema korrutamisega määrima ei hakka. Sakala watjaandja. Zensuri poolest lubatud. Riias, SO. Nowembril 1880. Trükitud F. Jcldt'i juures WiliandiS. Oma sõpradele soowib head pnkskini, trappi, kalewit, willaseid rätikuid, suuri ja kleidi riiet, meikseid, siidi rätikuid, ja kõige uuema moodu järele kõige parematest  meistritest tehtud meeste- ja naisterahwa riideid, mis kõik paraja  hinna eest müüb A. W. Werncke pood (744) Wiliandis staaphoones. i Teadaandmine. —-S-4-s—- Sellega annan mina kõikidele teada, kellele rauda waja on, olgu endale ehk müümise tarwis, et mina head taM Wene-mda, 6 kop. nael ja pürkpund 22 rubla eest, müün. Selle raua seas on'ka palju poolwalmistuid, nii kui: poolwalmistatuid  künniraudu, hingesi, telgesi, reerandu, wasaraid ja mõnda muud, sellesama hinna eest. Wõru linnas. (653) Kaupmees E. «AllUsiüS. i Seeläbi antakse teada, et Rapla kihelkonnas ja Rapla wallaS üks talukoht müüa on, mis 55!/, tessätini suur. Lähemat teadust  annab Rapla kaupmees Gutmann. (731) 1 Wäga head ja wiljarikkad weikestes ja ka suurtes osades, kuidas seda aga soowitakse, müakse odawalt ära ehk renditakse ka kasuliku tingimistega wälja: Peeterburgi kubermangus, Oudowa kreisis, Usmina kogukonnas, Semansko -Logo mõisas, 60 wersta Pihkwast ja 45 wersta Warsaawa raudtee Belaja jaamast kaugel. Lähemat teadust  wõib igal ajal nimetatud mõisas saada. Eestirahmast on Oudowa maakonnas ligi 3000 hinge juba elamas, kellel omad palwcmajad  ja koolid on ja kelle juure Eesti õpetaja  Peeterburgist kaks korda aastas käib kiriklikka  tallitust toimetumas. (693) 1 Rendi peale antakse: IM- üks õllepood ja üks trahteri koht. Lähemat  teadust annab Lihunik A. Krõll (727) 1 Wiliandis. Seeläbi annan teada, et omad Makraasimise kautoaii masinad ühes wiieaastase weSki kontraktiga ära müün. Wastemõisa wallas (Suure-Jaani kihelkonnas), Kildu meskis. (733) 1 Jüri Haas. Wist Tartus Schnakenburgi trükimajas saab hiljem wälja tulema: Üleüldine jillahltrilltise õpetus Läänemere kubermangudele n. n. e. <743) i Minu trükikojas Tartus on trükitud ja wõib igaüks minu raamatupoest AW" ilma hinnata "WU saada, kas ise äratuues ehk kirja läbi: Täielik Eestikeele raamatute nimekiri ehk Katalog, kus kõik seilajal saadawad Eestikeele raamatud on ülespandud ja keda kõik minu raamatupoest saada wõib. Hjlhelm Just. Eesti raamatu kaupmees ja raamaw trükkija Tartus. (692) 3 I-I i-!-5 Schnakenburgi kuluga on Tartus uueste wälja tulnud: Aakukoktud nende tähtsamad seadused trahwid. (seo) Hmd paljalt M kopikat i «Kuulutused. (Politsei lubaga.) Ms mõis Tallinnamaal müüa, ligi tuhat teSsätini suur, kus Svv Riia wakamaad head põldu ja Hvv wakamaad  heinamaad. Mõis on 30 wersta linnast ja 15 wersta suurest alewikust eemal. Lähemat teadust annab selle lehe wäljaandja. <742) 3 Seeläbi annan teada, et ma Peeterburgi kubermangust mitte kaugel Warsaawa  raudtee jaamast, Gatshina lähedalt mõisa olen ostnud, kuhu minule WW» pooleteramehi ja teenrid tarwis on. Palun neid, kellel kohta siin ei peaks olema, minuga kaupa tulla tegema, mis nii pea kui wõimalik sündigu. Ka rendin muist sellest maast wälja. Lähemat teadust annab Suure-Jaani kiriku juures Wiliandimaal (699) i mõisa omanik 3. AktllltUlN. Seeläbi annan teada, et ma wiljapuhastamise masinaid, mis minust ülesleitud uue parandatud seadelduse järele tehtud ja millega odre, nisu ja kaeru kure - ernestest ja muu umbrohu - seemnest puhastada wõib, igasuguses  suuruses ja mitmesuguse hinnaga müün. (7s«) i F. Blomerius Muai-m. Uus raamat. Allnimetatud raamatukaupluse kuluga praegu wälja tulnud ja igas raamatupoes  saada: Kolm päewä Koolmeistri elust. Otto Ruppius'e järele Saksakeelest ümber pannud H. Lind. Hind 25 kop. Woritz H!udotff'i raamatukauplus (734) 3 Walgas. « «» s: «» snzz Tähtjas uudis. F. Feldti kuluga on Wiliandis uueste wälja tulnud ja igas raamatupoes saada: Mõistukõned ja luule-jutustused. Kerder'i ja Krummacher'i kirjadest kokkupannud Jakob Körw. LM" Hind 20 kop. SM- Korteri Vahetus. -Wi Mina elan nüüd Hcirju uulitsas Höppneri majas (Höppneri kontor). Rääkimise tunnid igal päewal hommiku kella 9 —ll. Adwokat C. Riesenkampf (710) 1 Tallinnas. >M" Suur õmbluse Mllllilli luauer Wiliandis The lingtr Manusakturing Tõi Nju-Joorkist s «. L 9> L «> s -« « « «« »»» « s Ksl? ? s « » »-. "s NS Ma tähendan siin, et iga ostja ette waataks, ja mitte järele tehtud Sin geri õmbluse masinaid kusagilt ei ostaks, kiitku neid nende omanikud uueks Singeri  wärki paremaks uuendatud õmbluse masinateks ehk muu nimedega, sest sei emaale  ei käi Ameerika Singeri õmbluse masinatest weel keegi üle, ning on sellepärast  naeruwäärt, kui seiemaale täitsa tundmata õmbluse masinaid tugewamaks ja parandatud riistadeks kiidetakse, millest,  nagu ise mõista, ilmaski juttu ei wõi olla. Ameerika päris Singeri õmbluse masinaid  on üksi minu juures saada, kus tõisa masinaid, kellest üks halwem on kui töine, mitte ei peeta. Wiliandis, Reich'i majas. Kindralajent terwe Eüroopale >°W> I A. MälillZsr. Ühed rangid, shleid ja ohjad on leitud, ning wõib neid omanik Wiliandis turunurga õllepoest Karl Jaus'i juurest kätte saada. (745) i Wiliandi laadal 25. Nowembril on wäheline körw ruun ära warastatud, kõhu alt heledam põdra karma, parem tagumine  jalg kabja juurest walge, lakk pahemal pool. Selle warguse üle palutakse Wiliandi Sillakohtule teadust anda. (732) i 26. Nowembril õhtu on Wiliandi linnast poe ukse eest kaks hobust ühe ree eeS ära warastatud. Esimene hobune wöik ruun, 15 aastat mana, keskmisest suurusest, esimese parema kabja sees auk; töine hobune kõrb mära, 8 aastat mana, rangide kohas kaela ümber walged karmad. Regi pruuniks wärwitud  saare jalastega, esimese ja tagumise aranda alt rauad läbi ja raud konksudega aisad ees. Kes sellest wargusest Wastemmsa wallawalitsusele  teadust wõib anda, saab head waewapalka.  (741) l G. Käsitaja Kaanso mõisas. Pühapäewal 23. Nowembril warastadi Tartus  weike punane täkk ära, 4 aastat wana, tagumised jalad, üks üle piire töine poolest säärest, walged, weike walge lauk otsa peal, nahkriistad peal ja kanakorw saan taga, mis siniseks wärwitud ja punase-walge kriipsudega  ületehtud. Kes selle wargusest Tartu politsei kohtule teadust annab saab head waewapalka. (735) i J. Wöhrmann.