iH Tartust. Ka 2. ja 1. walikondaS on kõik Livenikomitee  kandidattd suure häälede-enamufega LinnasaadikutekS  walitud. Tartu EeSli Põllumeeste Selts on , EeSti Postimehe  sõnumite järel nõuuks wõtnud sel suwel Wastse- NöoS põllut öö ja käsitöö näitust pidada ja on selleks palwekirja kohalises MinisieriumiS sisse annud. Selle kuu 15. pääwal pidi kommission walitud saama, keS tarwiliSte ehituste eest aegsast hoolt kannaa. , Eesti Postimees < palub iseäranis Eesti naesterahwast, sellest näitusest oma osawa käsitöödega rohkest osa wõtta. Meie omalt poolt soowiwe selle auusa ja rahulise ettewõtmisele rohket tulu ja õnne. Tartu lehtede sõnumite järel on Vr. Weske Kasaui  suurkooli peale Soome keele Professoriks kutsutud, on seda kutsumist waSta wõtnud, saada oma reisu lühendama  ja pea oma uue paiga peale asuma. Wäga imeks paneme maie, kutda vr. Herrmann nüüd omas , Postimehes'  tagajärel vr. Weske peale igalt poolelt süüd otsib.  nimelt oma Nr. 10 seeS .waStuseks' kirjutab: ,vr. Weske juhatas kord näitemängu, milli sissetulnud puhaS kasu kõik kaduma läkS'; ,tegi näitemüüki (C. R. Jakobsoni rinnakuju hääks, aga raha ei suanud rinnakuju osta' j. n. e. Järgmises numres kirjutab ,PoStimeeS': ,vr. Weske kohta on meil weel kord ütelda, et meie mitte paha pärast ei ole seda tema üle kirjutanud, mis meie lehes oli.' Meie omalt poolelt piame tunnis' tama, et meil wähematki himu ei oleks, meie üle seesugust ,hääd' knulda. ,T. S.' l. Tartus käiwad jutud, et Tartu Kooli konna walitsuS Tartust Riiga asutatud saada. See sõnum seisab ka .Rishki WestnitkuS.' wõi on see koguni sealt wälja läiuud. . Saaremaalt. .Kuresaare Nädalalehe' sõnumite järel saada ka Kuresaare linnal see kõrge õnn olema Keiserlik  Kõrgust Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshi  ja tema Kõrget Abikaasat näha saada. Seesama leht kaebab, et meie Saksakeeli lehed sagedast .Walgnsest' ja ,Virulasest' sõnumid Saaremaa aSjade üle wõtta. Need lehed olla aga Saaremaal pea tundmata ja sõnumid näidata wälja, nagu olekfiwad nad Tallinnas tehtud. Peetervurgist. Paastu aeaks on Keisri Majestatid oma kõrge perekonnaga jälle Gatshinasse elama läinud. Kuninglik Kõrgus HeSseni Suurherzog Ludwig IV. ja tema tütar Jrane on selle kuu 6. pääwal Saksamaale lagast reisinud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Belgiast. Selle kuu 6. pääwal, kui Prantsusmaa Communardlaste, s. o. Parist põletajate mälestuse-pääwal, on .töölised' LüttichiS hirmust kära teinud, palju trahterist  wälja rööwiuud ja Leopoldi-uulitsal kõik poed ära lõhkunud. Politsei ja kodanikkude wägi tarwitafiwad sõeariistu  käratsejade waStu. Kodanikku wäe kommandör ja neli soldatid saiwad kiwidega haawatud. Umbes sada meest ou kinni wõetud. Kahju on peale 100,000 franki — „Wabrikuid, wabrikuid!' hüüawad .Eesti' rahwamehed. Inglismaalt. Manchesteris on selle kuu 6. paawa! töölised' suurt kära teinud, kui liuna walitsus kuulutas, et neile sel korral tööd anda ei olla. Politsei abiga saiwad  rõöwimised keelatud. Jutu leht. Kandlepois- Tio: Oh waari! — 3a mis siZea-ttlem ütleS? KeS laskis tema waesi ema weel nutta? k Kas käskis tema poega lahti laSta? Kandlepois: Ei! Ei tulnud hunt sala-sammul ja inimeeste südamed oliwad kõwemad kui kiwi. Kark-Jaak: Eks ole! Siin on jo selgest lugeda. Muisti-Mart: Noh, lue, et kuuleme. Kõrtsi-perenaene: See kuulutuse-leht on minu. Mina pean kõige vealt teadma, mis seal sees seisab. Lue ette! Kark - 3 aak: MiS seal rohem wiga? 3uut rääkis  juba. AsscSsor on redusse läinud ja kes teda kinni wõtab, sellele on sada thalret lubatud. MiS aga teada tarwiS on, see on mehe nägu, seda tahan ette lugeda. (Lueb): ,Assesfor von Brünett, 28 aastat wana; kui tema ära kargaS, stiS oli temal: pruun kuub, must west, hallid püksid, kirju kaelarätik' Ah, miS! Riided wiSkaS  metsa, pani teised selga. Aga nägu, oma nägu, seda ei saa muuta, seda tuleb tähele panna, et lindu tunneks. (Lueb edasi) : ,Keskmine pitkuS, muStad juuksed, kõrge otsaesine,  suured tõmmud silmad j. n. e.' Ei see ka aita! Aga nüüd kuulge, nüüd tulewad iseäralised märgid: »Ees kaks hammast puudu, pahema kulmu peal suur harm.' Soo, soo, see oleks midagi, ses wõikS juhiks olla. Miili-Mart: Aga mis stis auusal mehel selle juhiga tegemist on? Kark-3aak: S-ss-ignse linnu jälgi ajada, ei ole warguS. Seda on käötad ja selle eest saab maksetud. Miil-Mart: Kes käskis? Waenlane! Kui waenlane  kõik meie kuninga hirwed ja metskitsed Sinule lubab ja Sina neid lased, stis oled linnuwaraS, ja kui Sina selle mehe waenlase lätte saadad, keS meie kuningast suusast  teenis, fiiS oled kurjategija, kelle ainus palk wõllaS ja kõiS peawad olema. Kark-3aak: Kas pean sõeawäe-ülemale seda lahket  kõnet ilmutam? Miil-Mart: Minu pärast! Wõid ka weel lisada, et kui tema kedagi ei leia, kes seesugust kurjategijat poob, fiiS luban mina teda oma miilhanguga maha lüia. Kõrtsi-perenaene: Pidage rahu, lapsed, muidu muudab ennast Teis rõõmu klaasike kihwtiks. Kes siis seesugust patu-palka nõuab? Ema on tuttaw waga ja helde proua, poeg olla ka auuwäärt herra, mida sellel oma rahwa keSkis karta on? Seda juttu on ainult Juut alustanud,  muidu ci olekS keegi selle järel pärinud. Aga mõtlen üksnes raha peale, kui see ka werd maksaks. Waibel: Wai! On kirjutatud kuulutuse-leht Juutidele  ja Khristlastele, ja eks ole isandad waenlased ka Kristlased? Miili-Mart: Olgu see kirjutatud kellele tahes, selle järel teha ei tohi keegi, muidu kirjutan mina temale oma suure sulega midagi kübara peale. Pange tähele ! Waibel: Sain aru. Õppigu teised miS ütleb Miili isand Kark-3aak: EkS fiiS waenlased ise aSfeSsorit otsi? EkS nad pane wahtifi teede peale? Waibel: Otflwad küll, leiame wahtifi igal poolel. Nemad saawad tulema ka seia metsa. Seisawad juba õige ligidal oma laekud püssidega, ja wara homiku tahawad  teha jahti aSfessori peale. Kõrtsi-perenaene: Kull fiiS wõib siin kara tulla! Mustlase waua-ema: Perenaesuke, jätta nüüd sõbrad ja waenlased rahule. Näidake minule ja minu lapsele aset, kuS puhata wõime. Poisike uinub magama. Tule, Wari! Tule, läheme pu kama. Kandlepois: Läheme, wana-eideke. Silmad ou wäsinud, tahan neid puhkama pauna. Miili-Mart: Meil on ka aeg koju minna. Tõuse  üleS, 3aak! Läheme koju ja katsume kirjut aega nii palju wähemakS magada, kui wõime. Kark-3aak: Ei ma tule, mul on weel 3uudiga tegemist. See on raha afi, tahan temaga oma keskiS rääkida. Waibel: Kuida isand soowib, aga tunnist»Smeheks kuluks weel kolmas. Kark-Jaak: Pea suu. Minul on Sinuga üksi tegemist. Miili-Mart; Noh, toimetage fiiS oma aSju, aga hoidke ennast kahe muSta eest, kuradi musta küünte ja Miili-Mardi muSta rusika eest. Jumalaga! (Läheb wälja.) Kõrtsi-perenaene: Noh, wana-eideke, tulge oma poisikesega, wiin Teid asemele. (Kerjajale) 3a Sina, külamees Tio: Oh 3umaluke! Eit, tema magab. Kuule, tõuse üleS! Mine lakka, seal heinte sees on pehmem ja parem. Kerjaja: Pean homiku wara edasi minema. Kark-Jaak: See on õige. Wir? meeS peab wara ülewal olema. Kõrtsi-perenaene: Noh, tulge fiiS minu järel. Mina wiin Teid puhkama. (Läheb Mustlase wana-emaga, landle-poisiga, kerjajaga ja Tioga wälja.) 4. etteaste. Kark-Jaak. Juut Waibel. Kark-Jaak: Kuule Waibel, Sina oled kawal meeõ. Eks meie ole juba mõnda kaupa üksteisega toimetanud.  Waibel: Nuu, miks peame käratsema? Oleme mõlemad waiksed mehed. On isandal linnu nähku müia? Mina oStan. MiS minul sellega tegemist, knst isand neid wõttiS. Kark - 3 aak: Linnu-nahkn minul on ja neid wõid Sina saada. Aga nüüd on jutt ühest teisest nahast, miS rohkem maksab. Sina näiksid, mis kuulutuse leheS seisab, kaS tahad nüüd aidata, et seda kätte saame? Waibel: Räägib isand neist sada thalrest? On kena rahake, aga kuida wsib seda kätte saada, kuida tahate kinni püüda asseSsori? Ega wöi tema peale waritseda nagu linnu peale, kui tuleb oraS-põllule? Kark-3aak: See on minu asi. Küsin ainult, kaS tahad aidata? Muidu otfid üht teist, afi ei kannata wiiwitamistl. Waibel: Nuu, nuu, kui on rutt taga, ärge fiiS enam otsige. Olen juba siiu- Kark-3aak (a»tub Juudi ligi): Waibel! Waibel: 3sand 3aak, miõ on tarwiS? Kark-3aak: Mälupea! Kus on Sinu silmad? ASsesfor on siin Waibel: 3umal aita! KaS? Siin Kõrwe kõrtsis? Aark-3aak: Olete teda kõik näinud, aga olite kõik pimedad, mina üfi nägin. Kerjaja kingsepa-sell ei ole keegi teine, kui otsitud aSfeSsor von Beunert. Waibel: Kingsepa-sell? EkS ole isand seekord ka lasknud metsa? Kingsepa-sell?, Kark - 3 aak: Mina ütle» Sulle, 3nut, see tema on! Tema kohkus, kui kuulutust lugesin, sellest sain esimest  tähte. GiiS leidsin ka hammaste mulgu ja leidsin härmi kulmu pael, just nagu kuulutuse-lehes seisab. Oled Sina tema peale waatanud? On kingsepa-sellil nii peened Ued? See on aSseSsor von Brunert. Waibel: Wõib olla. Aga isand, miS tahate teha waese õnnetuma mehega? Kark-Jaak: Seda jätan sõea-ülema hooleks. Mina pärin ainult raha. Waibel: Aga, kaS kuulis isand, miS see jäme meeS, see Miili-Mart rääkis, kahest mustast? (Jääb pooleli.) Jumal on sündida lasknud, et meie ainus tiitar ja Sde, Olga Sahma Heleue Geargine Glhhara, heile järskut surma leidis. Joh. 14, 2. Balti Skis, 12. Paastukuu saamal 1886. Wanemad ja wenuad Eestium rähm Ksleader aasta peate on malmis ja müüakse Mforsl pärijate jaares. lällemüüad saamad kõrged vrotsentl. Teadaandmised. Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta kasepakust, 7 jalga pilkad ja 9 künni 20 tolli põikmSetn, ladwa otsast lamedad, aS.awad hea hinna eest MaKaklllv jlt A.M. Lvthkl MallinnaS. Mnamnimine ehk rendi peale andmine. Kakssada seitsekümmend wiis (2?5) tesfätiini maad, mi» enne põllumaa olnud, elumajaga, hooneteaa  ja kraamiga jaamad kat-teistiümmendtahat 5,2.000, rbl. eest ära müüdud eyr ra rendt peale antud. Külwatud on 2S deSf. härjapea-seemneid, 10 desf. rrnltd ja dess. kartuhwlimaa, mis peale selle, ou hea tarzam-a. Balti raudtee, pooljoama Wruba ligedal <osw Peterburgist ja 59 werSta Narmast eemal). Maa peal wõib wõlg 2400 rbl. seisma jääma. Ligemat teatust saab mõisa Sjäglitz r omaniku  juures, Wruda jaamal. Tellimisi meie lehe peale wõtawad maal wasta: Eestimaal: Hiomaa Suurmöisa koolmeister  LM; Sagadi mõisas : M. Gustav- Ma; KveruS: W. DnglaS; Simunas: W. Normann. Liewiwaal: WändraS: J. Eglon ; Harglas: tirikuõpetaja W. Ehristiaui; Põltsamal: G. F Leiberg. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. „XaM»»a Sõbra" tallitus. Uue tellimise kuulutus. .Meelejahutaja", Eesti perekonna õpetlik ja lõbuS nädalakiri, algab 1. Januariga 1886 oma uue aastakäigu ning awab selle kuulutusega  oma tellimise. «Meelejahutaja" maksab tulewal aaStal: Aastas: Tartus ehk Tartust ise ära tuues, s, o. postita 2 rubla; Postiga kätte läkitatnlt 2 rubla 60 kopikat. . . Poolaastas: Tartus 1 rbl. PoSttga Ir.3S k. Tellimist wõtawad s niaegfed auuStatud abilised  mujal ja H Laakmauni enese trükikoda, Tartus, wasta ning palutakse raha kohe tellimisele  juure lisada ehk ka postmarkides sisse saata. Iga W tellitud lehe kohta antakse auuStatud mahendajatele  1 leht maksuta. . Rishki Westuiku trükiwajaS trükitakse ja saab warSti walmiS: Loomulik Meelekeele wördnöpetus Küsimise- ja Kostmisemäog Wenekeele rääkimise ruttu kättesaamise tarwis. HennesS-Berlrtze õpetuse  wi'st jire>. P. Ahhar. l. rrri. Postrga koju k tte saadetav 14 kop., !0 tükke uhe rubla eest. Tellimised on saata järgmise adressi all: 1«50a,r, ?»rb.