,Sa ei tohi mitte üksi koju minna/ ütles jahimees kartlikult, , hundid on Sind ükskord filma saanud ja saawad Sind jälle taga ajama. Kas ma ei wsiks Sind mitte saatma tulla?" Mi/ wastas Eliisabet ja tegi edasi minekut. Aga kibedad, kurwad tunnid ja surma hirm, mis ta kannatanud oli, nõudsiwad ka oma õigust taga; pool äraminestanud kukkus ta maantee ääre maha. Kui Willem seda nägi wiSkaS ta wibupüSsi käest ära ja tõstis oma tugema lättega kukkunud tütarlapse jälle üles. ,Minu kodu on lähedamal/ ümises ta enese ette. Mune kerge äratada, mast ehk ootab just mind, sest ta teab, et ma ühe tiiru Ümber metsa teha tahtsin; ma miin teda oma majasse, seal wõib ta ennast ilusti wäljapuhata ja Home isa juure tagasi minna." Nenda rääkides kandis Willem kallist warandust oma urtfiku poole. Waewalt oli ta sel wiisil Viiskümmend sammu edasi jõudnud, kui juba jälle ostmata külalised karja kaupa nende ümber waritsesiwad. ,Hundid I" kisendas tema, higi kogus ennast otsa peale, ja keigest jõuust ruttas ta hinge tõmbamata edasi. Hundid, kes meel werejänulisemaks oliwad läinud, tükkisiwad  ikka ligemale. Weel aga ei olnud neil julgust teda maha tõmmata; Willem aga tundis metsaltste witst, et Mõne minuti pärast nende küünte wahel saaks olema, kui ta mitte pea koju ei jõuaks. Kui ta! oma wibu oleks ligi olnud, siis oleks ta mõne maha kähwatanud, teades, et metsalised fiis kohe surnukeha kallale, seda äraneelma jooksewad; aga nüüd pidiwad jalgade wile ufinuS ja jõuu wõim tema ja ta waranduse peastjad olema. Willem oli tugew, suure julgusega mees. Ta olek» kaffkehwema riistaga, kui wibu, hundid minema ajanud, siiski täna oli kallis waranduõ tema kätte ustud, see- Pärast ei wöinud tema muu peale mõtelda, kui seda metsaliSte  käest ärapeasta. Hinge tõmbamata tõttas ta oma teed edasi ja ei raatsind üht silmapilku ärawiita. Ma wõin jälle käia/ hüüdis äkitselt Eliisabet ja laskis ennast Willemi käte wahelt jalge peale. Willem laskis ka seda sündida, wõttiS siis käest kinni ja nüüd ruttasiwad mõlemad edasi. Juba hakkas läbi puude Willemi talust tuli nende silmi paistma, koerte haukumine oli õige ligidal kuulda. Põgenejad tungisiwad õue, Willem pant wärawa kinni, fiis jäi ta seisma ja ÜtleS: Meie oleme peasnud!" (Jääb poolele.) Kirja wastused. li. 'ld. —X. : Oli hiljaks jäänud, sellepärast wast nüüd tänuga tarwitatud. Teie lahket tõutust mööda ootame peda ja teist". Tüliwaimud on wäga tcgewad, sellepärast peaksiwad ka lahked rahuwaimud  üksteist tuctates rohkem tegewad olema, km paraku tämm. No. 1,.: Kui walla-ametnikud hooletumad ehk ülekohtused  on, siis tuleb nende üle seaduslikul teel kaebata. Aealehed ei wõi ennast sesuguste koguduste seestpidiste asjade sekka mässida; neil on meie päiwil juba itliitldiste maa asjadega rohkem tegemist, kui tallitada suudawad. Kiriku teadused. Jaani kirkus: 20. Septembril teeb õpetaja Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Assmuth. Eesti keeli leeri õpetust hakawad mõlemad õpetajad 21. Septembril,  õpetaja Grohmann poeglaste ja tütarlastega, õpetaja Assmuth ükspäinis poeglastega. Kaarte kiriku õpetaja Brasche teeb pühapääw, 20. Septembril jutlust. Mha-Maim«-kirikus: 20. Septembril teeb pastor Bergwitz  jutlust. Peterburi tulekahju, elukinnitamise ja elurendi selts. Elukinnitamine on selleks alustud, et teenistuse ja wara kahju, mis ühe inimese surma läbi tõuseb, jälle öiendud saab, ja iseäranis kinnitab üks pereisa selle läbi omaksete tulema elu põhja. Tema pakub aga kaa kõige elu ettetulemisteS üht kindlat abi korjamise läbi ennast hädda eest hoida, ja on sell wiisil nii hästi üksikul kui kogu perele kasuks soowida. Oma peret pärast surma mure ja häda eest hoida, suguwõsale  üht pärimist järel jätta, truuwi teenijatele ehk mõne inimeste heaks alustud seltsile mälestust anda, lastele  kaasaraha ehk elamise hakkatust kinnitada, oma enese wara kaSwatada, enese ehk kellegi omakSte wana päewade eest muretseda, oma wölgade tarwiõ korjandust teha, oma wara põhja kinnitada kahjuliku ettetulemiSte eest seda kõik ja weel palju teist inimese eluks tar vilist seadmist wõib selle elukinnitamise seltfi läbi kõige kergemalt nõuda. Elukinnitamine on Ameerikas, Inglismaal, Prantsuse maal ja Saksamaal juba nõnda üleswõetud, et iga antud inimene sedasama niisama tarwtliseks arwab omaksid pärast surma selle läbi mure ja häda eest hoida, kui kaa oma maja ehk teist wara tulekahju ees kinnitada; kaa Wenemaal  hakkab see kasu, mis niisuguste kassadest tõuseb juba tutawamaks jääma, et sell kombe! weikeste wäljaandmistega  niihästi oma elu õhtud kui kaa omakste edasisaamist  pärast surma kergitada wõib. Palju ehk arwawad, kui naad selle tarwis aegajalt raha korjawad, et fiis ka wõiwad niisama kõik toimetada kui ühe niisuguse kassa läbi. Aga kui meie seda õiete tähelpaneme siis tunneme suurt wahet. KeS ise korjab, paneb aga niipalju, kokku, kui tema wõib, aga elukinnitamise  kassas nii palju, kui tema tahab. Seletuseks olgu: keegi wõttab nõuukS iga aasta 20 rubla korjata ja intressi peale panna, oma laste ehk omaste heaks, niikaua kui jOOO rubla täis saaks, mis intressidega 25 aasta pärast koos olekS. Aga kui korjaja 10 aasta pärast suureks, fiiS ei oleks ta mitte 1000 rubla, waid ükS weerend sellest korjanud, ja poleks ta omakstele mitte ni palju järel jätnud  kui tema tahtis, waid aga nii palju kui tema korjata wõis. Oleks aga ükS 27 aastane inimene need 20 rubla eluktnnitamise kassasse maksnud, siis oleksid tema omaksed see soowitud 1000 rubla tõeste saanud, kaa siis, kui tema kohe pärast seda oleks ära surnud, kui esimene maks oli sisse maksedut. Siis oleks nii palju saadud, kui koguja taht i.s. Peeterburi linna tulekakahju, elukinnitamise ja elurendi selts on nüüd ette wõtnud nii hästi tulekahju läbi sündinud  kahju tasuda, kui ka rahwale kõik teised head soowida,  mis teised elu kinnitamise seltsid annawad, ja tahab seda nii rohkel mõedul toimetada, kui seda kassa põhjuSkiri  iiales lubab, ja loodab selle läbi, et aastased maksud nii odawalt, kui wõimalik kinnitub on et rohkeste seda pakutud head pruugitud saab. Et kõik lubamised täidetud saawad, selle ette seisab kogu selts oma waraga ja isseäraniS.  1) oma põhja waraga suur 2,400,000 rubla. 2) inimeste suremise seaduse järel, kust selgest näha, et iga aaSta rohkem fisse saab maksetud kui wälja antakse, 3) ja mis sellest ülejääv, jälle põhja wara juure pandud saab, iseäraliku juhtuwate õnnetuste heaks. SeltS wõttab kõik kinnitused waStu 50-nest kuni 12,000 rublani, ja elurendi kinnitused 50-nest kuni 3000 rublani. Kes ennast kassasse fisseostnud, wõib oma maksud korraga ehk iga aastas, iga 6, 4 ehk 3 kuu takka maksta. Igaüks saab selle tarwis üks lisa leht. kus peal see maks kinnitad on, ja ei ialgi kõrgemaks  tõstetud saa. Maksu tarwis on igaühel 3 kuud aega, aga fiis peab ta weikesed protsendid juure lisama,  ja sureb ta nende kolme kuu sees ära enne kui jõudis maksta, siis saab ikka tema raha taieste wälja maksetud. Kes 5 aastat juba maksnud on, wõib oma maksu paberi (polise) seltsile pandiks panna ja selle peale raha laenuks wõtta, ehk kui tema enam ei wõi seda raha maksta, ostab selts see paberi tagasi, ehk annab temale ühe uue wähema maksuga. Wõlapärijate kaeb tust ei wöta selts mitte wastu. Selts lubab igaüht, kes selle kassasse ennast sisse ostnud, ilma et seda teada anda pruugiks ehk midagi juure maksta, maa ja mere peal aastani reisida ja maksab  ikka selle kinnitub summa wälja, kui tema ka reisu peal õnnetu surma leiab, nagu raudtee peal, niisama maksab selts ikka raha summa wälja, kui ka sisseostja koleeraSse, soojatõbesse ehk rõugesse sureb ehk muidu õnnetuse läbi oma elu kautab. Täielikud tabellid, seltsi statudid (vöhjuSkirjad) nii kui keik tarwilifed teadused annawad sunsonaga eh? kirja läbi Peeterburis peakuntor suures Morskaja uulitsas Nu. 32 ja Tallinnas kaupmees A. G. Bcosse Muntiuulitsal. Tseusuri poolest lubatud. Tallinnas. lö. Mihkli.luup7l3sl."- Trükitudindf°rs'ipärijate juures ja Muga. Tuletikk» wabrikus Pernumantee ääres i°°b Joegtapsi 13--16 aastased. Ma weel tööle wõetud. kes palitoo ja kleidi õmblust õppida tahahawad,  saamad wasta wõetud Praua Kawalenko  juures pitka uulitsal Nr. 111, Kotzebue majas, 3 treppi Messe. Üks noor truu p o is saab otsitud wana turul Nr. 241, poodis. Üks suurem ehitamise Plats saab weikestcs sägades müüdut Arewjewi uulitsas  Plehni wiili wabrikus. . EWule jMsid. päris krunti peal saawad müüdut weilese ameerika  uulitsas. Järel küsida Art. AatÄi juures suure Pernu-mantre ääres, Mühlmaunt msjaS (Spriugthal). Üks weski wark on odawa hinnaga miiiija. Teadust selle üle saab W Palmbergi poodis, Hobusepea  ja Laia uulitsa nurga peal. "Merburgi magasin, Weneturu ääres, Ueukcri majas, sai Maegu hulgakaupa ja pakkub odawa hinnaga järgmist kaupa müüja: Manell 70 kopika künar ;a kallrm. Kasüimir 75 „ „ „ „ Willasi riiet 14 „ ~ „ „ Woollõuentid 11 „ " v Söirtingi 9 „ „ „ Sitsi „ „ Sekisttst 9 „ „ „ LinakõuentidLb „ Peale selle hulga kaupa Kalewtt, wlllaseid  rätikuid, lõuentid, pesu. laua linasi, nina rättikuid, kangru lõimed wäga odawa  hinnaga. „ ... Selle pärast, et mitmes poodis üks wäljaspoolt toodut ja koguniste sant seep HMnna seepi kohta müüdud saab, anname selle labr teada, et meie seepidel, iga ühel kangil me:e wabriko tempel peal on. Naela hinnad on meie seepidel 7—lo kop., headuse järel. K. H Kress Eo, Tallinna seepi wabrst WU-stXr»k.ii>und W« on Esmaspääwal. üks walge emmrs. Leidjad palutakse äraanda Juhkentali tee peale Karl Kessi majasse. Leidja saab auusaste oma waewa tasutud. vmepea m > —> — - . —...^ SnnitekS ja Talweks uut moodi Naesterahwa - Mantlid .lm. W.7.R. Mantlid. Pal-t-t. J°»id j° °°°d° M-- Ssoi Trav. Diaaonal ja te,st seltsi n,et za iga seltsi garnirur», nenva samuti Triko- ja kalewi-rnet, Fanelli ja palju muud kaupa on praegu sisse- Endine wäljamüümine tuurib edasi Wihmamautlid (Regenmantlid)  saamad odawaid müüdud F. Bogdanowi pood Teadaandmised. Tallinna Linnakohtu poolest saab seeläbi üleüldiseks teaduseks kuulutud, et linnawolinikude kogudus omas koosolekus 26. Augustil s. a. otsuseks teinud, Tallinnas  peetawat Mihklipäänm laata Karjawärawa platsi pealt liiwalageda peale, mis suure Tartu maantee ligidal panna. Tallinnas, Linnakohus, 9. Septembril 1881. Linna peawanem A Baron UexVüll. Linnasekretär: O. Benecke HxidlN-mjmil Si«Stl Mst. Cx. wildriW, DHM kelle müima aru aastal 1880, 538 tuhat ja 609 ömõlus maftnad UIM ehk 107 tuhat 442 enam km aastal enne seda ott, on 30-ne aasta ajal oma teadust wäkja näitnud et algus Sirigertt masinad mi hästi perekondades kui ka iga ammetniin  töö juures kõige armsamad muudest wöljapautud õmblus/  «FA, - «/ «» U masinatest on ja et nad oma ehituse, headuse, tegewuse ja tugewuse  poolest ühelist teiste wabrikute masinatest e> wvr nende - sarnatseks saada. Singer õmbluS-masinad on uendud parandustega « .-Hja abi tükkidega tehtud. Jseäranes tuletanma meele seda uut taliaspuud, mis mõlemil voolel kus Singer'i Manu- °n. Seesama ei saaoma >arga ehituse vär°st kõik mstrin on õmbluse juures s-clabi lopend ja isegi nõrgema nnmesele °n too masina peal rlma waewata wõimalik. - s»aa -Kt km masina armi peal wabnku mark ,a ka taks Mi: exhe Singer Manufaetnrwg Co. seisab. K. AMM, Mtka nukitsas Wr. 5? 188 Stude majas. EtrahwaS ise ka waesemad inimesed wõiksid algus Singer', masinadkatt-saadoiaawad  nemad ilma et hind kallim oleks mähe awaltes maksuga R rubla nadalaS aramS-dud. wõetakse iga seltsi manad ja puudulikud masinad raha asemel wastu. MhmammW ja MmnmW müib odawalt G. Katzmann, Kinga uulitsal omas majas. MM miiämine. Harku mõisa walitsuse poolest saab seeläbi teada antud, et Poliis. Nissi kihelkonnas, Ruunawere jaama lähedal, lcssatiim kaupa metsa müüakse. Metsa isand M ülle ron t Oktoobrist  künni AO Oktoobrini s. a. Põlli ülema metfawahi jnures. kelle hooleks metsa müümine ja raha waStawõtmine antud  om Uks 9W sülda lmir mürawlakune ehitamiseplats,  ärtu krundi peal, liuna ligidal, saab kõik, ehk tükiwiist üramüütud. Ligemad teadust annab Makler Erdmann. > Mubahinnad. 12. Mihkli kuu p. 18S1: Soola tünder 7 rbl. kop. Kiwifool, tünder, 10 pnda 7 rbl. Heringi tünder 30 —25 rbl. Silgu tünder 15—20 rbl. Kopli heina pnud 90 kop. Õle puud 2õ kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld S rbl. 50 kop. Manni puude süld 4 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—20 rbl.