"Sakala" on waewakS wötnud meie fihtkirja /üll ja rahu" peale kord waStata, on seda aga muidugi  oma wana wiisi mööda, üksi käänatnstega ja wäänatustega teinud. Et meie usutunnistust , Kõige pealt Eestlane ja siis alles muulane" mitte omaks, waid meid koguni selle waSta tunnistame, seda tarwitab /Sakala",  meid rahwa waSta seks maalida. Kes seda meie fihtkirja teraselt ja osawalt loeb, se saab isegi aru, mis meie sellega ütelda tahame, ja meie arwame, , Sakala" ise ka, aga , Sakala" mõtleb: ,Tõst wõib õige hea asi olla, niikaua tui Mõedub, kuS aga mitte. eks sel wõi ka midagi muud rääkida." Meie räägime ikka üksi seda, mida heaks ja tõeks arwame, ja oleme  ka selles fihtkirjas Wenertigi rahwasugufi söbrustusele manitsend. Et sõbruStuS sõbraks teeb ja et sõber sõbrale annab, mis ° õigus on, se on jo looduslik asi. Ega sõber sõbrale wägtwalda tee. Meie manitseme iga rahwasugu  oma kuue sees ja oma keele murdes uStawad Keisri alamad ja riigi kodanikud ja Üksteise edenduses toeks olema. Mikspärast arwab, et sellest Eestlasele küll ei ole, seda wõib ise teada ja selle tülikihutuse eest wastuft anda, meie mitte. Rohkem sellest rääkida on asjata, ega /Sakala" meie juttu nenda oma lugejatele seleta kuida se on, waid üksi nenda, kuida seda tülikihutuseks käänata wõib. Et ,Sakala" kirjast mööda, kirjutaja enese peale kargab, se on üks asi, mida kõik haritud rahwas põigates juba ammu hukka - mõistnud on. Se ei ole peale seda iialgi muud, kui iseoma nõdruse tunnistus. Kes tunneb, et tema asja peale wöitu ei saa. se katsub asja sigitajad maharusuda. Meie oleme tõe, õiguse ja rahu eest wainule astund ja ei tohi neid mudatükkisi pelguda, mida waenlased aja takka loobiwad. Sõeamees ei tohi iseenese eest hoolt kanda, ja saruatseid sõeariistu tarwitada, on meie aun wasta. Lõppeks tunnistame meel oma rõõmu selle üle, et meie lehte ,Ristirahwa Pühapääwa Lehe" ja , Eesti Postimehe" sarnatseks peab. Kui meil ka nõun ei ole ennast ühegi teise pidada ja kui meie ka oma sõbrade igatahes wäljaastume, kui neid arwame eksind olema, siis on se meile ikka suureks auuks, kui meid nende lehtede kõr- wa seatakse, keS igal aeal kõigi wale wastased oliwad. Redaktori tooli pealt ei taha meie täna rohkem  rääkida; mida aga meie auustud sõber saatis, seda paneme wecl lugejate ette: Küla taatide jutustamine. Hans ja Mats. Tere ka Willandi mehed! Saab Teid ka wahest meie pool näha. Kalja Pärt ja Nalja Mart. Tulime korraks ka Wastlaliugu laskma, et linad heaste kaswaksiwad, millest edaspidi jälle uut lõuga kedrada tahime. Mats. MiS lugu se on, et Teie lõng wahest katki läheb? Kas Teil on nii abrad linad kaSwand, wai? HanS. Se tuleb wift sellest, et nemad nüüd wõeramaa kajaka sõnnikud põllurammuks on hakkand tarwitama. Mats. No jah'. Sellest se wõib jo küll tulla. Ega wõeramaa sõnnik iial meie koduelajate põllurammu sarnane ei ole, mis meie maa taimeid igapidi tubliks ja tugemaks kaswatab. Nalja Mart. Meie lõng on kord kuulsaks saanud ja seda ostetakse palju. Mis meil sellega tegemist, kui palju ka peab. Km katki läheb, eks siis aga sõlmi jälle kokku, eks siis pea jälle, kuuni katki läheb. Hans. Kuule, mis ma pidin küsima: Mis koeratõug se Teil on. millest wimati jutustasite  weiked terawa ninaga koerad, kes muud teha ei mõista, kui aga haukuda? Kalja Pärt. Mo, no, need mõistawad ka linnupesast nuuskida ja mune ja poegi nälbata.  kui leidma juhtuwad. Meil on neid tükki kolm. On kaunis terased loomad ja tunnewad heaste haisu. Mats. Tohoo! Need käiwad jo siis paha peal; kuida Teie sesugusi peate? Kalja Pärt. Peame sellepärast, et rebaste ja kullide jaoks ühtigi üle ci jääks Hans. Noh, tagaparem! Lindude sigimisest  ei hooli Teie siis sugugi. Rebased ja kullid wöiwad ka kahju teha, aga ega need nii pahurad ole, kui Teie koerad. Need hämitawad jo linnud soutumaks ära. Nalja Mart. Läheme peale. Pärt! mis Sa nende rumalatele meie saladust seletama hakkad'. Mats. Eks kuule, HanS! Need pidawad endid targemaks kui meid. Hans. Mis nemad tarkuseks pidawad, se on koguni midagi muud kui se, mis meie seks arwame. Seon nende ,iseoma tarkus/ Seda meie ei mõista ega tahagi mõista. Hans. Mats ae! Ms sõge sikk se on, mis seal mökitab, ikka: ,plek, plek, plek." Mats. Se tahtnud wiljapuid harima minna; ennäe, tõrjutud tagasi. Sellepärast on ta nüüd nii wihane. Hans. No taga parem! KeS siis kitse wõib Zämaliks panna; ta koorib jo puud paljaks. Mats. No jah! Aga kas stkkud sellest hooliwad,  et puud kõrwewad, kui aga oma enese himu aetud saab. Hans. Aga on kentsakas loom Kas nääd kuida kepsu lööb: saba püsti ja sarwed malmis  puksima. Mats. Ta wa'a weidec läind wiimati kaupmehe  leti taha, kaupmees annud taale tüki kanged tubakad löuge wahele; oh sa walu! kuida ta silmi pöörleud. Hans. Miks ta ms ikka ,plek, plek" mökitab? Mats. Noh, eks Sa siis kuule; se on jo paljas plek, mis ta mökitab. Kirja wastused. Uks aealehe lugeja Eestimaal: Teie olete meile suurt rõõmu teinud. Ühel aeal, kus wihawaenu kihutajad kartmatu kõige selle wasta astuwad, mida meie, esiwanemad plihaks pidastwad, ühel sellesugusel  aeal peaksiwad ka rahukaitsejad üksteist tundma ja pühapaiga kaitsejad üksteist tundma ja jõuuga ja nõuuga toetama. Sel korral ei wõinud mahutada, edaspidi saame seda tegema, niipalju kui „i lmaliku leh e" kohaline on Mõnes asjas on juba Teis maimus mast ust antud, enne kui Teie kiri tuli. Miks mõni teine mustuseta jäi, sellest saate aru, kui selle lehe miimist nummred loete. Kiriku teadused: Jaani-kirikus: 23 PaaStu-k. p teeb pastor Gro h - mann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Kaarte kiriku õpetaja teeb reede kellu 5 paastujutlust  wõtab pühapäaw, 23 Paastu-kuu p. lauarahwast wastu; lauale kirjutainiue on laupääw enne lõunat kellu 9'/, —12, Pihti laupääw kellu 1. Aüha-Waium-kirikus: 23. Paasta-kuu p. teeb pastor Bergwitz jutlust. (Leerilaste sisseõnnistamine ja laululelzti kiriku heaks.) Teisipääw, paastu Maria paemal, teeb pastor Bergwitz jutlust. A-usu-i p°°k°? Tuliuus PuMu-luu ISS°. - T-«i.ud Li»ds.-«'i pi-ij-t- luu--» j. kulu,. Teadaandmised. (kWZ) Tellimised SMH meie lehe „Tallinna Sõbra veale, saawad igal ajal wastuwõetud ja esimised numred jarelsaadetud igast kohast, kus selle lehe tellimised wastuwõetud saawad, ja -Lindfors i pärijate trükimajas Tallinnas. Kalamaja tee ääres, kõie wabri on hea tingimistega müüa. on saada Haapsall Kauba-hinn 15. p. Soola tander S rbl. 5( Kiwisool, tünder, 10 pu Heringi tünder 14—18 Silgu tünder 14—16 r TMiMt kslltlg baM annab seeläbi teada, et kellel weel sees on, p kinnipanemisest sinsid tud ei sa. Ld. Ile! wiiliwa on nüüd suure Arewiewi palume oma kaeblusi lebti korraliste kätte ei wäljaaudmise paika, trükimajasse Tallinna sugune toimetus redaktc sigitab kirja wahetami aega. Maidla mõisas, Hag! ou 59 lehm Me lehe l ja teTimise raya «°t« : J. Husen. Suure koolmeister Liit, Lihulas: kis, Saggadi mõisas: T Koero: W. Duglas, Simr mann, Ragaweres: W. Lel Külwander, Kritis: M. mõisas: J. Eglon, Ab Wörrus: Vielrose proua, Z dolff's raamatu-poes, Naru Hinnad Tallinn 19. Paastu-kml pä Karduhwlid, tsetwk.