Sakala tk Wiljandis. 18. Augustikuu püetval 1884. VII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimenduse adrels: „ Sakala " toimendusele Wiljandis Wene keeli: öl> L^o»l „Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaSta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajalcht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge <k Ströhm'i raamatupoed; HaapsalnS: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PärnuS: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamawpood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Wörus: Vielrose; Walgas : Rudolf; Paides: Seidelberg; PeeterburgiS: K. Leopas, LsoeniS npoen. goui. 80 ja N. Mattis sen, K koeni ii uxoeu., x Lssauen. uoors., M 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Sissekord. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koduloomade, põllutöö ja käsitööde wäljanäitus 4., 5. ja 6. Aug. s. a. Poliitika ringwaatus. Omal.t maalt. Wiljandist: Praustid; haigused; sissekutsutud wäcteenistuse kõhule täitmiseks; kindral-konsistooriumi liikmed. Wiljandi maak: Näitemiiik; hundid; weel sõnake kõrtsidest; õnnetus; kölwatu tegu. Pärnu maak: Õienduseks. Tartust: Jauskouna inspektor; juubeli sinod; hariduse ministri ringkiri. Tartu maak.: Näitemäng. Wõru maak.: Kirjad. Bauskest: Mõrtsuka tegu. Liibawist: Maenitsus ettewaatusele; õnnetus; pikse kahju. Tallinnast: Juudi jaht; kasarm; panga waras Grossmann käes. Wirumaalt:  Õnnetus. Läänemaalt: Hiiu saare rahwa elust. Peeterburgist: Teated. Pihkwast. Warshawist Nishni-Nowgorodist. Basulukist. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirjawastused. Kuulutused. Terwituseks Sakala pidule 16. ja 17 Juunil 1884. Neli pühapäewa. I. Inimese elu pitkendamise kunstist. I. Mõnesugused sõnumed. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltfi koduloomade, põllu- ja käsitööde wäljanäitus 4., 5. ja 6. Augustil 1834 a. ÄäituS algas teretuskõnedega, midas Seltsi esimees  Toots ja auuliige Conze pidasiwad ja mida koosolejate  poolt waimustawalt Riigi palwega lõpetadi. Näitusele oliwad 36 täkku, 15 mära ja 1 ruun-hobune toodud. Neist oliwad 24 hobust talupoegade, 7 mõisnikude,  3 Tori hobuste kaswatusest ja 8 linna kobani  kude ja kaupmeeste päralt. Sarwelajaid oliwad 5 pulli, 13 lehma, 9 mullikast, 5 lammast ja peale selle 1 emis oma 8 põrsaga ning mõned kanad. Käsi- ja näputööst oliwad näitusel peale 200 numbert, enamiste naesterahwa tööd, nagu willased ja linased kangad, õige rohkeste kõiksugu woodi ja põranda tekkisi, laud- ja woodilinasi,  rätikuid, kindaid, sukke ja muid riided. Pärnust ja Riiast rehepeksmise ja wiljapuhastamise masinaid, adru, sahku ja muid põllutöö ja majapidamises tarwitawaid  riistu. Auuhindasi saiwad hobuste eest: Jaan Jaakson Torist, 3 aastase puhast werd Eesti täku eest, Ministeeriumi suure hõbe auuraha; Hans Diesfeldt Wana-Wändrast, 5 aastase Orlowi mära eest, Ministeeriumi  weikese hõbe auuraha; Mart Tammpuu Wana- Wändrast, 3 aastase Orlowi täku eest, Ministeeriumi wask auuraha; Mihkel Rebane Wana-Wigalast, 4 aastase Eesti-Araabia mära eest, Ministeeriumi wask auuraha; Jüri Hanson Arest, 3 aastase Eesti täku eest, Oek. Sotsiet. wask auuraha; Hans Rosenfeldt Kasarist, 5 aastase EeSti mära eest, Oek. Sotsiet. wask auuraha; Ministeeriumi kiitusekirju saiwad: Mõisnikkude hobuste kaswatus Toris, kahe Araabia-Soome ja ühe Eesti täku eest, ja graf v. Sievers Kasti mõisast, oma nelja hobuse eest, mida ta näituselle oli toonud. Pärnu Põllumeeste Seltsi kiitusekirju saiwad: Mihkel Oinas Koorgast, 3 aastase Eesti täku eest; H. Nornberg  Pärnust 4 aastase Eesti poolwerd täku eest; Jaan Kraam Mõtsust, 5 aastase Eesti täku eest; F. Conze Pärnust, 7'/- aastase segawerd mära eest; H. v. Seeberg  Tammistest, 4 aastase Orlowi mära eest; proua E. von Derfelden Kaelustest, 7V? aastase Eesti-Kleperi mära eest. Raha saiwad: Jaan Lell Andrust 25 rubla 3 aastase Orlowi täku eest; Mart Jaak Tõstamaalt,  5 rubla 3 aastase Prantsuse segawerd täku eest; Jaan Kask Konuwerest, 2 aastase Eesti-Jnglis täku ja Tõnis Wiiderson Wigalast, oma 3 aastase Eesti täku eest, kummagi 3 rubla, ja Hendrek Kangur Tõstamaalt 10 rubla, 4 aastase Eesti mära eest. Sarwelajate eest sa imad: Mihkel Thomberg Taalist, 2 aastase Ostfriiseni  Breitenburgi pulli eest, Ministeeriumi suure hõbe auuraha; Tõstama mõisa, oma IV- aastaste Angleri tõugu mullikate eest, Ministeeriumi weikese hõbe auuraha; Hans Diesfeldt Wana-Wändrast, 2 aastase Ostfr. Eesti lehma eest, Ministeeriumi mask auuraha; M. Thomberg Taalist, 2'/» aastase Eesti Breitenburgi lehma eest Õk- Sotsiet. wask auuraha. Ministeeriumi kiitusekirja sai J. Thal Sindist 5 aastase Breitenburgeri lehma eest. Pärnu Pöllum. Seltsi kiitusekirju saiwad: J. Bostrem Niidust, 3'/2 aastase Hollandi pulli eest, ja B. Niederberger  Pärnust, 3 aastase Hollandi mullika eest. Raha saiwad: D. Michelson Surjust, 7V- aastase Eesti lehma eest 10 ruala, ja Mihkel Köösel Tõstamaalt, Inglis oina eest 5 rubla. Naesterahwad oma käsitööde eest saiwad suuremaid kuldsõrmusid: A. Leppik Kaarli wallast ja Kata Kull Wana-Wändrast, willaste kangaste eest, neiu H. Johanson Pärnust ja Miina Leesment  Pattist, tekkide eest. Weikesi kuldsõrmust saiwad:  Mari Köösel Tõstamaalt, Maret Kardau Märjast, M. Werner Saugast ja Anu Kull Kamaralt. Hõbesõrmusid  saiwad: J. Blümel ja Olga Janson Pärnust ja M. Tammpuu Wana-Wändrast. Ministeeriumi kiitusekirja  sai proua E. v. Derfelden käsi- ja näputööde eest, milles iseäranis wäga tähtsad, umbes 60 aasta eest koetud laudlinad, salw- ja käterätikud oliwad. Nimetatud  auus proua tahtnud selle wana kangrutööde Väljapanekuga  näidata, kui ilust peenikest tööd wanast mõisasakste  juhatusel rahwa seas tehtud, kuna seda uuemal ajal mitte enam nõnda ei jõuetawat ära õppida! Sest lõngad nende asjade jauks olewat Eesti naesed külaS kedranud, laulinad, salw- ja käterätikud, kuhu ilusad lilled korrapäraliselt sisse koetud, oliwad peenikesed, kui siid, ühe Eesti mehe Madis Tundelsi koetud, kelle nimi ja aasta-U (1818) mõninga asjale otsa sisse oli koetud. Seltsi kiitusekirju saiwad: Neiu Liisa Sahl, C. Müller ja J. Lipp Pärnust, tekkide eest; muide käsitööde eest: Anna Martson, Anna Gerbersohn ja Marie Thom Torist lwiimane ilusa juukstest palmitud tööde eest), Mari Jacke Tõstamaalt, J. Michelsohn Surjust, Liisa Martinson ja Sipelgas Nulust, Mari Pool Wana-Wändrast,  Mal Kask Abjast ja Ida Arnemann ilusa pildiraami  eest. Peale selle saiwad weel P. P. S. kiitusekirju  R. Kudschus sadulsepa tööde eest, Knospe ühe weikese  kasti ja J. B. Otstawel ühe oreli eest. Hea õlle eest saiwad: A. Liedemann Taalist, Ministeeriumi wask auuraha; P. Kull Pärnust, Ök. Sotsiet. wask auuraha ja H. Nõmm Audrust, Ministeeriumi kiitusekirja. Hea wõi eest saiwad: Tiina Kull Pattist, suure kuldsõrmuse, Kata Kull Wana-Wändrast, weikese kuldsõrmuse, Mari Pool Wana-Wändrast hõbesõrmuse ja Mart Tohw Laiksaarest  3 rubla. Rehepeksmise ja wiljapuhastamise masinate, adra, saha ja muide põllutöö riistade eest saiwad: Sebulke Pärnust ministeeriumi weikese hõbe auuraha ja P. van Dyk Riiast Ministeeriumi kiitusekirja, ja A. J. Thomberg Pärnust kunst luku eest Ök. Sotfiet. wask auuraha. Näitust on 2600 inimest waatamas käinud, mis näitetoimekonnale peale 700 rubla sisse tõi. Kulude üle ei wõi praegu mitte otsustada, sest et näitehooned ja Seltsi platsi ümber plank sellest, kui ka kewadisest basaari sissetulekust piawad makstud saama. Siiski on näitetoimekond  näite kordaminemisega rahul ning tänab kõiki osawõtjaid, kes kuidagi selle kordasaatmiseks aga töötanud  on. Möödaläinud näitusega on Selts oma neljat näitust lõpetanud, ja saab seesugust Riigiwakitsuse armulist  lubadust mööda iga aasta Pärnus umbes sellesama ajaga ära pidama. Tulema aastase Seltsi näituse wastu palume jällegi kõiki ümberkaudseid Eesti põllumehi agaralt  töötada ja hoolega selle ette muret pidada, et meie Põllumeeste Seltsi näitus ikka aasta aastalt täielisemaks kosuks. Üksi agara tegewuse ja wäsimata katsumiStega edeneme sihile. „Mr»ta«e." Poliitika ringwaatus. Wenemaa sisemise elu ja poliitika asju edendatakse  iga päewaga ja nimetatakse riigiwalitsuse poolest komisfionifi töösse, keS weel pooleli olewaid paranduste töösid lõpetama piawad. Nagu meie pealinnast sõnumeid  saime, tahta armuline riigiwalitsuS tulewal aastal ka meie Balti kubermangudesse rahukohtuid ammetisse  seada ja seega meie rahwa kohtuliku elujärge tõsta. Rahukohtunikude walitemise wiisi pärast olla weel nõuupidamist  ja arwata on, et künni semstwo sisseseadmiseni riigiwalitsuS ise rahukohtunikka nimetama saab. EeSti rahwas ootab igatsusega omale uusi õiguseandmise kohtuid  ja saab ka seda rõõmuga teretama, kui riigiwalitsuS omalt poolt kohtunikud ise nimetab ja ammetisse paneb. Saksamaa erapooletumatel wabadlastel ei ole ka enam hea oma meeleliste suure hulgast lahus elada. Need mehed jäewad enamiste ikka walimiStel wahe peale, nagu nad ise healte andmisega parlamendis endid näitawad.  Erapooletumate eestwedaja Rudolph von Benningsen  on oma sõprade wastu awaldanud, et temal enam nõuu ei olewat, parlamendi liikmeks heita, kui ta parteilasi  nõnda wähe walitakse, et neil enam mingit mõju ega jõuudu ei ole. Sellest wõib ette näha, et wabadlased  tõsises meeles ja suures kooris „priimeeleliste partei"  nime all selle aastasel walitemisel enam tuetust rahwa poolt loota wõiwad. Saksamaa riigikantsler würst Bismark ja Austriamaa  wälimiste asjade tallitaja minister krahw Kolnoky on pärast peremeeste koosolemist ka omalt poolt asju läbi kõnelenud, mis seitungid kõik ühest suust rahusõnumed  ütlewad olewat. Bismarki sõbrus on suurel mõedul oma ülemereliste  naabrite Inglaste wasta jahtunud. Wiimase Egipti konwerentstl on külmuse asi suurel mõedul ja maa-