EsmaLpäew, 19. Junnil, ööse kellu 1 ajal äratasiwad tulekahju kellad meie linna elanikkusi magusast uuest üleSse. Schmid'i auruweski taga olcw puude kuur, kus ka 19 sülda puid sees oli, oli põlema läinud ja põles nii ruttu maha, et midagi päästa ci wõidud- Kahju olla 299 rubla ümber. Millest tuli hakkanud on sellepärast teadmata,  et sääl kedagi hingelist sees ci elanud, ega ka kedagi mitmel pä-wal sees käinud: Waljttlast. Pühapäew, 18. Juunil pidas meie uus õpetaja E. Blosfeld Waljala kirikus  proowi jutlust ja sai ühel häälel kõige koguduse  poolt wastu wõetud. Ehk küll suur kirik tublid häält tarwitab, siiski arwasiwad kuuljad, et nimetud noor õpetaja palju wähcma waewaga edespidi läbi saab. Mõnes kohas on palju sigade suremist kuulda ja L. mõisas olla ka kaks tohtrid haigeid loomi waatamaS käinud; linna arst ütelnud, et loomad siis surewad, kui jooma mesi ja künad hästi puhtad ei ole; maa tohtri arwamistcst ei ole rahwa seas misgitsugust kuulda, aga külap nad teisipidi mõtlewad! Pärnumaalt. Kilingist kirjutakse, et üks abielu  mees sellepärast enese elu wõtnud, et ta noor naine enesele kolm kolmerublalist tanu lasknud teha. Liiwimaalt. Torma kihelkonnas uppus T. walla mees K., 10 aastat wana, 3. Juunil T. mõisa jõkke ära. Nimetatud noormees läinud enne sööki teistega' ühes jõkke suplema. Kui mees sisse läinud, ütelnud ta: „Kiill on täna külm wcsi. Täna upun wist mina ära." Kui ta kesk jõge ojuuud, kus umbes 10 jalga mett on, kisendanud  ta: „Jsa tule appi, mina uppun!" Teised arwanud teda aga nalja tegema, ja mees wajunud põhja! Arwata on, et tal krambid lõiwad; sest töö juurest tulles kohe higise kehaga mette minna, on alati kahjulik - sellepärast ettewaatuft  igaühele, kes suplema läheb. Teised suplejad on ka nii hooletud olnud, et üksgi pole usaldanud appi minna. Hoiatuseks igaühele, et kohe wette ei lähe, kui ihu soe ou ja et enne peab liikme kohad ja rinnad märjaks tegema uiug siis ühekorraga  sisse kargama. Uue Liiwi raudtee awamist ou kelmid ka õige hoolsalt oma kasuks tarwitada püüdnud ja harjumata teekäijate ettewaatamata olekust wiija lõigata lasknud. Muidu rahulises Walgas näib nüüd tcrwe wargate seltskond tekkinud olewat, kes raudtee jaama ümber luusida. Hiljuti warastati Helme kaupmehel S. rongi allumise juures otse käte wahclt rshapung 900 rublaga ära. Waras ou kinni tabatud ja on päälcgi naisterahwas, ka kaks ta seltsilist on AntSmõisas kätte saadud, keda õige uhkes riides auusa mehena sääl peetud. Raha pole aga nende ega ka marga juures leitud, nii et wist wecl mõni seltsilane kätte saamata on, kelle näppu saak on jäänud. Ettcwaatust raudteel reisijatele! Tartumaalt. Kurw astus. Koosa küla» uppunud 5. Juunil kaks wiie aastasi tütarlast wcSki järwe ara. Õnnetud läinud kellegi nägeinatalt  nimetud kohta suplema, kust neid uppunult leiti. Hoiatuseks laste wanematele. Ärgu lastagu lapsi oma pead mööda ümber hulkuda! Hapsainst. Kroonu poolest on nüüd Hapsalusse  üks mercwce arst asutatud ja selleks On. Radzin ski nimetatud. Kellegile ci tohi ilma tema lubata mcrc-muda (Schlammi) antud saada ja kõik teised arstid peawad oma haigete nimed, haigused ja haiguse-käiku temale üles andma. Petcrburgist. Peterburgis olid 1500 kaupmeest  riigiwalitsuscle palwekirja sisse annud, et pühapäewal kauba ajamine peaks ärakeelatud saama. Keisri herra on nende palwet kuulda wõtnud ja heaks kiitnud. 11. Juunil sai selle uue seaduse pärast KasanSki kirikus tänu-Jumal  ateen i S t u S peetud, kellest iseäralikult poesellid osa wõtsid. Walitsewa» senatis on hiljuti ühes protsessis  otsustatud, et nende lrahwialuste abikaasad, keda pärast oma wangis olemist enam oma kogukondadesse  tagasi ei wõeta ja nad sellel põhjusel Siberisse asumiseks saadetakse, oma meestest täiesti lahutatud wõida saada, kui nad ise wabatahtlikult nendega kaasa ei taha minna. Nad saada siis õiguse, takistamata igal pool elada ja ka uuesti abielusse heita. SuurwürSti Peter Niko laj ew it sh pulmad Montenegro printsessi Militsaga saada Peterhoonns 25. Juulil peetama, milleks ka Montenegro würst kõige oma perekonnaga jälle siia tulewad. „Wal. teat." awaldab riigipanga muudetud ja täiendatud põhjuskirju, mille läbi selle tegewus laiendatud ja erainimestele enam wõimalikuks saab sellest osa wõtta. Nimelt wõlb riigipank wäärtpaberite  ostmist ja müümist talitada. on ju meel üks merine lapakas," hüüdis politsei ametnik hõiskama rõõmuga. „Siin ei ole midagi enam kahkleda. Üks lind on juba meie puuris ja teised kaks saame ka pea leidma." „Herra," hüüdis Jaen põlemas wihas, „mina olen üks auus inimene; ajage mitte seesugust hirmust laimdusi minu kohta suust wälja, muidu wõin ma kergesti ära unustada, et teie kroonu mundrit kannate." Kohtunik astus kohkudes tagasi ja andis oma teenritele märku, et nad pidiwad Jaani kinni wõtma. Kohe sai Jaen kinni seotud ja tema kinuiwõtjad hüüdsiwad pilgates: Soo, küll teie nüüd peate tundma Spima, et teie walitsuse sõna peate kuulma. Saab näha kui õigeks teie ennast kohtus tunnistama saate. Nüüd peate linna tulema ja nii kauaks mangi jääma kuni teid üle kuulatakse." Seega hakasiwad nad minema. Jaani pale kuumas wihast. Wäike Willem  aga tungis ette ja hakkas sülega ümber isa jalgade kinni ja hüüdis walju häälega nuttes: „Teie ei pea minu armast isa mitte ära wiima, ta ei ole midagi kurja teinud! Tema õde nuttis ka ühes. Ka wanaema palus neid mehi: Jätke mu poeg meel mõneks päewaks siia! Waatke kui haige ta poeg on ja teda ära wiies, riisute ka tema põetaja ja aitaja temalt. Mina mana inimene ei mõi ju üksi teda talitada.  Minu poeg on ilma süüta; ma tunnistan seda, küll Jumala nuhtlus saab tema laimajat omal ajal kätte!" „Kiskugs teda neist tagasi pidajaist lahti!" hüüdis kohtunik teenritele wastu, kelle meel ka haledaks läinud oli ja kes küsides oma peremehe otsa waatasiwad. „Edasi, ütlen ma, edasi ja kohe!" „Jaen, oma ilmsüütust teades, oli liig uhke üht palme sõna wälja rääkima. Aga kui ta selle pääle mõtles, mis wiletsus ja waesuS tema omaksid ootab, kui ta mitte enam nende juures ei ole, siis ütles ta kohtuniku wastu: „Jätke mind mõneks päewaks meel siia, nagu mu ema teid palus; ma ei saa teie käest mitte ära jooksma. Meie külas on inimesi küll, keS minu eest käemeheks heidawad. Waadake nende wacste ja siin selle surinani haige lapse pääle!" Natuke rohkem sellest suurest weeuputusest,  mis Ameerikas sündis. (Ots). Õnnetuse platsil, kus surm iga ühe hingelise wärisema paui, oli kole röömimiue ja märgus päewakorral. Korratu olek läheb üle käe. Hulgused  käiwad hulgani kokkulangenud majade wahelt läbi, riisuwad surnuid paljaks ja warastawad kõik, mis kätte puutub. Nad riisusiivad haigete käest toiduwaragi ära, mis neile halastajad südamed kokku olid toonud. Seda tähele pannes oli Pennsilwania  kuberner soldatid Johnstowni saatnud. Üle kahekümne mehe, keS õnnetuse platsil riisudes ja marastades ümber laisimad, saiwad rahwa poolt maha lastud, kcS nende kuritöö üle oli üles ärritatud. Kui soldatid juba sinna oliwad jõudnud, tuii sääl ikka meel riisumist ette; sest üks trobikond  kurjategijaid tungis raudtee waguuite kallale, sai aga ära wõidetud. Warsti pääle kesköö katsuti  ka linna panga uksi lahti murda, aga wahid, kes ligidal oliwad, jõudsiwad weel parajal ajal sinna. Nad lasksiwad kuus kurjategijat maha ja wõtsiwad panga oma alla. Nii saiwad weel mitmed  surmatud, keS õnnetute käest kõrwarõngaid ja sõrmusid riisusid, kuni kodanikkude poolt kokku seatud komitee käsu andis, et igaüks, kes surnuid mitte ära koristada ega matta ei aita, endise linna Johnstowni asemelt kohe pidi ära minema. See käsk oli mõjus, mille täitmise üle soldatid ja wahid walwasiwad. Kurjategijad pidiwad endid eemale hoidma ja halaslatajad südamed pakkusiwad igal pool abi. Üksikud pildid õnnetuse platsilt, mille üle kirjutatakse, on otse südant lõhestawad. Iga silmapilk oli jälle näha, kuidas inimesed wee sees surmaga wõitlssiwad ja siis ära kadusiivad. Ja neid oli wäga palju. Üks noor neiu ojus maja katusel mett mööda alla. Pisarafilmil palus ta kaldal olejaid pätiltwaatajaid,  et nad teda aitaksiwad. Üks meesterahwas  läks nii kaugele mette, kuni meel jalad põhja puutusiwad ja käskis neiut mõne puu pääl kalda poole sõuda, sest et katus, mille pääl ta oli, warsti ähmardas kokku langeda. Waewalt oliwad need sõnad üteldud, kui katus ära lagunes ja noore õitsema elu lacnctelc ohwriks andis. Kaks meest istusiwad kerge lootsiku sees, millega nad noole kiirusega edasi ojusid. Nende wahel seisis põlwede pääl weike 6—7 aastane tüdrukukene, millel lumiwalged riided seljas. Ta silm waatas üles taewa poole ja heledad pisarad weerefiwad üle põskete maha. Kui lootsik kalda ligidalt mööda läks, oli ta kui aimatud. Haledalt waatas ta kaldal olejate pääle, kcS aga mitte aidata ei wõinud. Warsti pääle selle kukkus ta mette ja kadus ära. Keegi teine kirjutab õnnetuse kohalt järgmiselt i Üks noormees ja kaks naisterühmast ojusiwad katuse tükiga mett mööda alla. Kui nad silla kohale jõudsiwad, küünitati neile nöör kätte, millega neid päästa taheti. Kiireste rabas mees nööri järele ja pidas ka paar minutit temast kinni, pidi aga warsti jälle lahti laskma, sest et ta naiste» rahwaid, kes tast kinni hoidsiwad enesega ei jõud-