Saksakeeli Miia Leitungi" sõnumite järel saada Rahukohtud tulema aaSta hakatusel Baltlmaa kubermangudes  asutatud. R akwerest. Heinakuu 21 . pääwal oli Kohala waldaS ükS 2t aaStat wana talunaene lapsewoodi heitnud, aga kõige abiga ei peaSnud laps stindima. Noor naene oli waluft nii ära nõrkenud, et teda teisel homikul surnuks peeti, omal aeal surnukirstu pandi ja Nakwere kiriku, mahamatintsele wiidi. Kirikust surnuaiale sSiteS märkastwad  pealiStujad, et kirStu kaaS kerkis, ei pannud seda aga tähele, waid arwastwad, et surnukeha palama ilmaga paesuks.  Haual tehti surnukirst lahti ja koledus ja haledus täitis waatajate südameid. LapS oli sündinud, noor ema oli kätega ja jalgadega kirStu kaant lahti rõhuda püüdnud, oli aga kitsaS ruumis läkaSlanud oli surnud. -- Jumal kinnitagu mitmekordselt õnnetumaid omakseid! Õppigu aga rahmas sellest kurwast juhtumisest, oma surnute juures ettewaatlikum olema. Kundast. Heinakuu 20 ja 21. pääwal oli Kunda wabrikuS lausa mässamine. KakS Liiwimaa töömeest, Jakob Adler ja Jakob Sepp oliwad juba sagedast wabriku juhataja, Dr. Lieweni waSta pannud, oliwad Hakenrihtrt juure kutsutud, aga kolmekorraft kutsumist tähele panemata jätnud. Kui nimetatud pääwal Hakeurihter ise wabrikuSfe tuli, tegiwad kõik Liiwimaa töömehed suurt kära, kuS juures wabriku juhataja Dr. Liewen, raskest haawatud sai. Ka kohtuherra, wabriku juhataja abiline Kolubo», ja wabriku  arst Dr. Luik, on mäSsajadest kiwidega loobitud ja muist häda saanud. Eestimaa ja Wene töömehi on mässajad  ähwardamiStega sundida püüdnud, nende pöörasest hullamisest osa wõtta, mis neil aga mitte korda läinud ei ole, waid saiwad Eestimaa tõörahwa ja WenelaSte abiga kohtuherra ja wabriku ülemad mässajate käest peaStetud. Telegrafi sõnumi peale saatis Kubernör Kubermangu kohtuherra  Thilo, taks Politsei ohwitseri ja kuuS Shandarmi nende pealikuga senna, ja Heinakuu 23. pääwal tuli 45 soldatit. Mässamine on lämmatatud, aga sellega ei ole asi muidugi otsas. Paigal on seitse käratsejat kinni wvetud  ja wangi wiidud ; Liiwimaa Stest on 50 meest, nende keskis mitmed peamehed ilma lubata, käratseteS ja ähwardateS ära läinud. Heinakuu 25. pääwal on nendest 33 Tallinna tulnud, , suuremat kohut" otstma, on aga esiteks Politseis kinni pandud. Venekeelt Meterburgt Zeituug", see Sakalaste sigitaja ja tuetaja, keS meie kodumaast  suurt RthiltstlaSte wangikoda teha htmuStab, see hõiskab juba, et Vallimaal mässamine lahti olla. Seda, mis ühe terme maa ja rahwa kohta »mässamiseks"  nimetada wõtkS, seda ei näe meie fiin küll mitte, selle waSta aga õige rohkest selle kihwtise seemnekardetawat  orast, mida ja teised Sakalased ülemate ja alamate, teenijate ja leiwawanemate wahele, iseäranis aga tõörahwa sekka, nii rohkest ja agarast külwawad.  Wist saamad mitmed ekfitatud Mguwennad" rakke õnnetuse sisse langema, aga mis halastamata Sakalased  sellest hooliwad, kui aga nende tülihimu täidetud saab ja nende rahapuugad Juudase hõbelükkidest paesuwad! Tart u st. Nagu meie juba enne kirjutasime, saad ka sel aaötal TartuS, »Liiwimaa Põllutöö ja Kästtöö edendamise Seltsi" poolest asutatud koduloomade ja põlluwilja,  iseäranis odrawilja näitus, Leikusekuu 27, 28. ja 2V. pääwal, tuutud auupalkadega ja auuhindadega peetud. Iseäranis kutsub nüüd weel nimetatud Seltst näituse valitsus,  käsitööde rohke ettetoomisele. Käsitööde auuhindadekS  on uimelt määratud : a) Kedruse töö eest: I. auuhind: hsbe medalje, 11. auuhtnd: wask medalje, 111. auuhiud: kiitusekiri. d) Labase linase riide eest: I. auuhind: wask medalje,  11. auuhind: kiituse kiri. 0) Toimse ja flamish (kirjukootud) linase riide eest: I. auuhind: hõbe medalje, ll auuhind: wask medalje, 111. auuhind: kiitusekiri. ä) Wööde eest : I. auuhtnd: S rubla, N. auuhind: 3 rubla. s) Willase ja poolwillase riide eest: l. auuhind : hõbe medalje, 11. auuhind- wask medalje, 111. auuhtnd: kiitusekiri. t) Käsi õmbluse töö eest : l. auuhind: S rubla, 11. auuhind 3 rubla. 8) Mashina-ömbluse töö eest. I. auuhind: 3 rubla, N. auuhind: kiitusekiri. k) Wäljaömbluse töö eest riide peal: I. auuhind: kiitusekiri, 11. auuhind: kiitusekiri. 1) Wäljaömbluse töö eest konewaa peal ja heekeldamise  töö eest: l. auuhind: 3 rubla, N. auuhind: kiitusekiri.  Ir) Pitflkudumise töö: I. auuhind: 10 rubla, 11. auuhind: V rubla, M. auuhind: 3 rubla. Tööd ou Leikusekuu 25. pääwaks Tartu, herra E. Beckmanui kätte saata. Ott mitmed tööd asjatundjate kommiAfiofli poolest ühe kõrgema auuhmua kohaliseks arwatud, fiiS saab medalje liisu järel antud; teised saawad kirjaliku auuhinna tunnistuse.  Ka saab selsamal aea! wö jl>uk ü nd mZu e, ühe paiga peal peetud, mida näitusel määratakse. Wõidukündmiue  on kahe hobuse adradega, ja wöiwad sellest taluperemehed  ja sulased osa wvtta. AuuhinnakS saamad peremehed üht kingitust ehk raha, sulased 5 rubla, 3 rubla ja 1 rubla. Ligemat teatust, kõigest sellest mis näituse külge puudub, anuawad järgmised komitee liiked, herrad: von Stvers, Wana-KuuStel; O. Zastrow, Pühajärwel;  Professor v. Ra u pa ch. Tartus ; E. Beckmann,  TartuS. See tähtjas nättuS on neil küll meel rõsmsaS mälestuses,  keS sellest enne osa wõtsiwad. Meie soowime sellele kodumaa kasukS ja auukS ikka rohkem osawõtjaid. Viljandist. Jaanikuu iB. pääwal lõi pikne Karista  waldaS KaSstjaan! talumaja sisse. Rahwas peasis waewalt hingega wälja, kui juba teine hoop Nõmmiku pere aida põlema pani, kust tuli KaSfijaani lautade peale kargab ja neid maha põletas. KolmaS hoop lõi ka Nõmmiku  elumaja põlema ja ka see põles maani maha. Riiast. Riia näituse-komitee poolest saiwad zementi wabrtkn omanik C. Ch. Schmidt, õllewabriku omanik Chr. v. Stritzki, Riia lüpfikarja juhataja D. Scheel ja Hofrath Baranzewitsh Peterburgt saadetud, näituse  kõrge kaitsejale, Ketserlik KõrguS Suurwürst Wla - dimir Aleksandr owitsh'ile Riia näituse tänu tunnistama ja üht uhket albumit kingituseks wiima, milles näituse ehitused ja kuuskümmend näituse jägu pääwapiltideS  üles pandud on. Saadikud ja nende kingitus saiwad  Heinakuu 23. pääwal armulikult waSta wõetud. Ka oliwad C. Ch. Schmidt ühe suitsetatud Düüna lõhe, ja Scheel laua wõid Suurwürsti-Prauale kingituseks wiinud, mida Keiserlik Kõrgused lahkusega wasta wõtstwad. Suurwürst  kahjetses, et temal aega ei olnud, ise näitusele tulla ja tunnistas kui wäga Riia linn temal sellest aeaft heaS mälestuses seisab, kui umbes 20 aasta eest seal oli. Lauternsee haudade teutamise üle kirjutaksesSaksakeeli  pßita Zeitungile", et keegi seda sealise talurahwa süüks ei arwa, waid et töömehi wõerastest kubermangudest tegijateks peetakse, kes seal tööl ja meistriga tüliõ olnud. Talurahwaga elab Baron Clodt rahus ja lahkuseS' Odensee mõisas, Kalzenau-Fehtelni klhelkondas ou öösel, Heinakuu 26. ja 27. pääwa wahel möisaherra wanemate  hauad ära lohutud ja surnuriStid puruks peksetud. ÜkS kahtlane mees, keda selle .kangelase-tüki' tegijaks peetakse, on kinni wõetud ja Wõnnu linna, kohtu ette saadetud.  Liibawist. Liibawi laew ,Ceres", Kapten G. RicklefS, on St, Malost Riiga sõites, Põhjameres põhja langenud. Kapteni tütar ja 8 laewameest on ühe Inglismaa  laewa peale peaStetud ja Londoni wiidud. —Kohalistes  ringkondades saada nõuu peetud, Baron Nolde mõrtsukate leidjatele ja ülestunnistajatele kõrget rahapalka  pakkuda. Kes seda koledat tegu teinud on, keS Lauternsee ja Odensee inetumaid tegufi teinud on, mis weel halwemat kui metsalise meelt tunniStawad; keS msiSnikude  ja taluperemeeste hooneid ja wilja ja heinu põlema piStab, see kõik on saladuses. See aga on selge, et kui hiljuti Kuuramaa Kubernõr käsku andis selle üle walwata,  et Läti ,Seltsides" mitte salatallitust peetud ei saa, stiS oltwad Wenekeelt .Peterburgt Zntung" ja tema ja meie Baltimaa , paremate rahwusliste lehtede" suured sõbrad  ja seltfilased kohe sõimamas, just nagu oleks neil aöja, salatallitust kaitseda. Kellel körwad on kuulda see kuulgu, ja hoidku iseoma ja oma sugnrahwa auu! Peterbur gi st. Heinakuu 3!. pääwal reififiwad Keiserlikud Kõrgused SuurwürStid Mihhail Nikolajewttsh  ja Georg Mihhailo witsh wöerale maale, kuida kirjutakse Schweriini. Kroonimise kommiSstoni juhataja, StaatSfekretär von Richter on kroonimise kulude üle oma aruannet kõrgemas  paikas ette pannud. Selle järel on MoskwaS 6,500,000 rubla wälja antud. Kohtute Minister, Staatssekretär Nabokow on Kõigekõrgema lubaga mõneks aeakS wöerale maale reisinud. Nii kauaks on tema abiline, Geheimerath Markow, Kohtute  Ministeriumi aSjatallitajaks nimetatud. Wene ,rahwuSl!kud" lehed waidlewad ja murrawad  oma pead kahe asja üle: Kuida teutawaid Juudijahtifi  Wenemaa linnades lämmatada ja kuida,Sakslasi" keelata wõikS, et nemad kõiki Wolhynia ja Podoolia maad ja teisi läänepooliseid kubermangust ära ei oStakS ja Venelasi  wälja et tungitaks. Meie arwateS mõedub mõlemile  poole ükS ja seesama nõu, see on tegew tö ö. Leiakfiwad need lehed nõuu, luutufi tegewale tööle harjutada,  et nemad enam mitte üksi wõera töõwaewa palka wiinaga ja petiskaubaga wälja ei imeks, küll sits rahwaS nendega lepiks. Saakstwad Wene talupojad ka kindlad kohad kätte ja teekfiwad nemad aaõtas 300 pääwa tööd, nagu meie kodumaa rahwaS, mitte ainult 200, küll siis nende jõud kosuks, küll nemad fiiS ise pea maade MMwad.  Hakakstwad Wene mõisnikud ise oma majapidamist järA waatama, ega nemad siis oMA-MÄsast pool muidu wõeraStele annaks. Keisri Majestätide pihti-isa, Protopresbiter Ba - shanow, on Heinakuu 3!. pääwal äkitselt ära surnud. Pääwal peale selle, 1. Leikusekuu pääwal pidi tema oma 60 aastast Preefiriameti püha pidama. WaSfili Bashanow  oli aastal 1800 sündinud; tema isa oli Dtakonus ühes külakirikus. - Kroonu rahahoowis saab sel aastal löödud: 33,000,100 rubla eest kuld poolimperialifi, 450,000 rubla eest kolmerublaselt» kuldrahast, 700,000 rubla eest selget hõberaha, 1,500,000 rubla eest segatud peent hõberaha, 500,000 rubla eest waskraha, 132,000 rubla eest medaljefi  ja teist tählrahast. Moskwast. Kahju, mida rasked wihmad ja rahesajud  Heinakuul Mojkws ümberkaudu teinud on, arwakakse ligi pool millioni rubla peale. Rishni-Nowgorodist. Wasfil SuiSki maakondas  on Heinakuu 29. pääwal rahe 4105 deSsätini wtlja maha peksnud. Kahju on umbes 200.000 rubla suur. Rahe terad oliwad kana muua suurused. Mohilew-PodolSkist. Soroki, Benderi, Kishnewt,  Orgejewi ja laSst maakondades oli loomatöbi Heinanakuu  lõpuni 360 looma surmanud. Swirkast, Kijewi kubermangust. See naeSterahwas,  keS liigwaimuStuseS näljasurma läbi taewa minna tahtis, kuida meie hiljuti kirjutasime, see on nüüd ometigi jälle sööma hakkanud. Juba oli tema 24 pääwa söömata olnud ja tema keha hakkas külmaks jääma, kui arst wiimasekS  katseks kangest lehkawat theet tema woodi ette panna laskis. Selle waSta ei wõinud tema seista, waid jõi ühe tassi kange himuga wälja. SiiS pandi thee asemel  buljongi; tema laskis ennast petta ja jõi ka seda. Nüüd wõtab tema juba kõwemat toitu ja toibub usinast. Zekaterinoslawist. Wiimane Zuudijaht on wiljakauplemist nii palju takistanud, et kusagilt ostjaid ei tule. Juudid, kelle majad lõhutud on, elawad linnast wäljaS, telkides, ja saawad linna kulu peale toidetud. Peale nende inimeste, keS paigal surma saiwad, oliwad Heinakuu lõpuni haawatud inimestest ka juba neli ära surnud. Wangi wõetud inimestest on kuuSteistkümmend sseakohtu alla antud, kes tegewalt soldatite wasta pannud oliwad. Kahju on wäga suur ja saab ühe kommiSstoni poolest takseritud. Ka maalt, Kriwoi Rog'i külast tahtis ükS umbes 1000 inimest suur rahwasalk käratsejatele appi tulla, aga raudtee walitsuS ei laksnud neid soita. Kobeljakist, Poltawa kubermangust. KakS lahtilastud  soldatid, Mogila ja Stokasow oliwad KobilWi maakondas juttu wälja lautanud, et nemad saadetud oka, kõiki neid üleõ kirjutama, kes wälja rändada tahawad. Iga üleskirjutatud hinge pealt wõtsiwad nemad 50 kopikat. Üksi Suhhoje külaS lasksiwad ennast umbeS 400 inimest üleS kirjutada ja mitmed neist müüfiwad kõik omad asjad ära. Pea saiwad aga kohtud seda kuulda ja Stokasow sai kinni pandud. Mogila ässitas aga rahwast nii kaugele,  et nemad Suhhoje külast suures parwes linna tuliwad  ja oma kallist ,rahwameest* wälja värifiwad. Rääkimine  ja seletamine ei aitanud pöörase hulga waSta ühtigi,  ja ka fiis ei annud eksitatud inimesed lärel, kui sabatid  tulla lasti. WiimakS saadeii soldatid (28 messt) neid wägise laiali ajama ja 20 iilimest saiwad haawatud, nende keSkis 5 inimest raskest. Kui Kubernõri käsu peale Poltawast rohkem sõeawäge tulnud ja Suhhoje külaSfe, Magila't kinni wõtma saadetud oli, fiiS leiti seal üksi lapsi ja wanu raukasi; kõik teised oliwad ära jooksnud^ Orenburgist. Suur kaubaajate küla Saroki' ou öösel 21. ja 22. Heinakuu pääwa wahel maha põlenud. Räägitakse, et peale 200 maja tuhaks põlenud olla. Batuumist. Heinakuu 27. pääwal oli Baluumi ümberkaudu nii kange wthmasadu, et Batuum-Samtredi raudtee mitmes paikas ära lõhutud sai. Sõidud on seismak Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa ja AuStria Keisrid on kaks pääwa IsheliS kooS olnud ja nende lahkest ümber» käimisest arutakse, et ka nende riikide wahel sõbrus ja ja ühendus kõikumata on. Nende pääwade seeS on 25 aaStat täis saanud, et Keiser Wilhelm, efitekS kui oma haige wenna asemik, PreuSfi riigi üle walitseb. Et kuningliku  perekonna raSke kurwaStus teda walitsejakSi tegi, sellepärast ei ole tema mingisugust pidu soowinud. Heinakuu 27. pääwal on ErfurtiS ja selle järel WartburgtS,  Eifenacht linna ligidal, selle tähtsa pääwa mäleSu tust suure iluga ja rõõmuga peetud, kuS omal aeal DW M artin Luther Erfurtist läbi, WormS'i linna sSiMja  seal nii mehise kindlusega Ewangeliumi ja RiStiuM' wabaduse eest, KeiSri. WürStide ja Katholiigi kiriku wägimeeSte  eeS kostis. Uhkele pidule, kuS meie Zumalamehe reisu, hiilgamas rongis, wana-aegseS riides silma ette toodi,