Ka ci jäta ta meie, Hilda asutatud, lauluseltsi rahule, waid tahab suil seda maha kiskuda, mis talwel on üles ehitud. Suil, kus mitmesuguste loodusawaldustc sündmusel  Waucmuine ligi olemist kõige rohkem tunnukse,  on meie laulu seltsi liikmed matjamaal töös Mis neid ja palju muid senna sunnib, on ,vaesus.  Wabad mehed lähemad omale säält termet aastast ülespidamist, talurcntnikude sulased ja osalt ka peremehed ise, oma maasaagile jätku juure teenima.  Oma wiljaga saab üks küünlapääwa ja teine kcwadised pühad kätte, kusta tühise tee aegus sõrmed juba seemne keha tühendamise karmis wnlja oli sirutanud. Kõik eest tulem aeg saab suil teenitud  rahaga üle elatatud ja ülejäädam maksudeks maksetud. Nimetamata ci tohi jäeda, et ka neid on, kes sõrme lcimatükile suutäie piiriks pannes, juure ostmata terme aasta läbi ajawad. Näidatud puuduste pärast saab rahwa haridus tagasi hoitud. Tühi kõht on tõeste wali käsnandja. Hari ennast wõimalikult, siis paraneb aeg. Head edenemist soowib teie lehele tutaw. M Kaugemalt kodumaalt. Tartust. Näärikuu 19. pääwal oliwad, kuida Saksakeeli „Uiis Tartu Zcitung" kirjutab, plaanitud  Liiwimaa Kalapüüde Seltsi osawõtjad Tartus koosolekule kutsutud ja wõtsiwad hakkatuseks säätud komitee aruannet selle üle wasta, kuida asi põhjuskirjade  kinnitamisega seisab, jätsiivad aga otsuse tegemist teiseks pääwaks, sest et osawõtjaid kullalt kokku tulnud ei olnud. Teisel pääwal sasivad kroonuimnsade-Ministeriumi poolest siinse seltsi kohta tehtud säädmiscd ette loetud ja wasta wõctud. Kuida juba hakkatusest saadik plaanitud, saab see selts „Wene Kalapüüde ja Kalakaswatamise seltsi" abisclts olema, kes PceterburgiS aset peab ja oma asju tallitab. Liikeid vn juba pääle wiiskümmcnd  ja nende hulka loodetakse rohkest kasivama, kui esiteks see eksitus kahanenud on, et see asi ainult  kalarikka wete peremeeste külge puutuda. Liiwimaa abisclts, kes omaks eesmärgiks teinud on, seda rõõwpüüdmist ja selle järgcsi häwitada, mille kahju juba mitu kümnend aastat selgeste ära tuntund sn, tarwitab oma tugewamaks tegewuscks  rohkem liikeid, kes mitte ainult oma kaasliike  rahaga seltsi ei tueta, waid igapidi oma jõuga ja nõuga ühest asjad osa wõtawad, mis kõige maa ja rohiva külge puudub. Kellegi! ei wõi see jv üks kõik Ma, kas üleüldine kalade Vähenemine  ja kallima kalade kahanemine ikka meel edasi kestab nagu tönine, wõi kas nõu leitakse, kohanemisi kgswamiseks muuta. Taßvmast. Eestimaa kubernccri poolt anti Wirulasct järgmine ära trükkida: saadetud sõnumitest olen ma tähele pannad, et minu Valitsuse alla usaldatud kubermangu  v»s rahma seas Suchum Kaleesse Väljarändamise  'tsh« ikka tõuseb. See tubin on ühe juttu järeldus, mis rahwa seas ümbcrkäimas on ja nulle järele noored mehed, kes kroonu tecnis:u>'e  -rrnslisid on, Kaukaasiasse elama asudes kroo:rv  u-cniStzpest wabaks jänvat, ning Kaukaasiasse elama asujaid saal mitmesugused eesõigused oo- Uiwar. TcSe asja pärast arwan ««a tamÄNcks, kci: neid innnefi, kestase see pvdub, hoiatads ja scklchsmchele Sada anda, et ülemal tähendatud jutt, mäljarändejate kroonuteenistuse slt WobaÄ«»Vest. täina Uma võbjuleta op, a« kii d, ck«iM«gu- M Mmeliscd esmgused wäljamudajoid Saukasuses ci osrs. Mis «AMäNdamise eaesesse puudub, siis sMd minule saadcwd taädaandmiste järele walja- rändajatele rändamiseks ainult siis luba anda, kui nad selle Kaukaasia kubermangu wõi jaoskonna ülema walitseja käest selleks enne luba on saanud, kuhu nad minna tahawad ja kui «väljarändajad wõi nende wolimchcd neile lubatud maid on -vaatamas käinud." Wäljamaalt. Pariisist. 4. Wcbruari k.p. Kõikis Anarhistlaste  eilses koosolekudes sai nõuks wõetud, et tänane koosolek pidi lausa taewa all ärapeetud saama,  et seega näidata, kui suur Pariisi häda olla, ning ette wõetud endid sest kohast (teatri patsist,) mitte politsei läbi ära ajada lasta. Täna hoomiku saiwad  kaks Anarhistlaste juhatajad wangi wõetud. Lõunast saadik peab politsei teatri platsi wahi all. Mitmed soldatid? batalionid laksuvad raudtee-hoowi ning rae-kojasse. Igas kasarmis seisiwad soldatide truppid «väljaminemisele walinis. Uulitsate päül hulkuwad suured hulgad uudis himmulisi, ka näit«vad  ennast inõned töömehed, nimelt üks suur hulk töömeeste nacsi lastega, kes kerjaivad. Kellu 3 ajal on jälle kaks wangi «võtmist. Kuni kellu 3. ei olnud tööteegijate arw mitte suur. Kohwemajad ja trahterid, mis mitte kinni ei olnud, oliivad waatushimmulisi  täis. Kellu pool neli teemad 40 politsei ametniku ja sala politsei liikmed soldatide abiga teatri platsi ja ligidased uulitsad inimestest tühjaks; keegi ei saa läbi lastud. Kuskil pool ei panda «vastu. Seestpidiste asjade minister ja linna politsei-meister on teatri platsi ligidal ühes majas. Waatus himmulised wähenewad, töötegijaid  nähakse wähe. Teatri platsil «vangistatud seitungi kirjutaja Martinet on üks neist pea meestest;  politsei pani temale käed rauda. Pool «viiest on rahwa hulk uulitsate pääl nõnda suur, et «vankriga  waewalt läbi saab. Nähakse palju rahwast kaltsudes, kes käsku edasi-tungimiseks ootawad, kõik teatri inaja uksed on kinni. Kaks inimest saamad «vangistatud, kes kohwe maja ees hüüdsiwad: „Iciba!" Pärast kellu wiite kaSwab inimeste arw ikka suuremaks; üks suurem hulk tõõinehi tuli nähtawale, on aga meel päältivaatajate seas. Vr6 katsuwad, teatri jplatsi ära wõtta, saamad aga politseist ja soldatidest tagasi tõrjutud. Saab tolmatud, aga oinetigi tagancwad; mitmed wangi «võimised tnleivad ette; «vankrid ei saa uulitsa pääl ennast mitte enam liigutada. «vajub rahwa hulk teatri platsi pääle tagasi, soldatid hobuste selgas tungiwad pääle; palju saab «õilistud  ja karjutud, aga nad taganeivad. Punase krae mehed ja soldatid käiwad kõik teatri maja ligidal olcivat uulitsat läbi ja sundiwad rahwasst tagasi. üks kahekordne truppide rida panewd uulitsaile wahel teatri maja ees teed kinni. Anarhistlaste pea korter on ühes trahteriS„Pää- uulitsal," Anarhistlased  on nõuks wõtnud, õö läbi üles jääda ja ähwardawad dünamiit pommide wiskamisega. Vü? ott jälle üks uus hobuse wäe pääle tungimine;  20 meest saamad mangi maetud. Pariisis oa kõik suures mures; ühes hotellis reisisiwad  täna pärast lõunat 25 perekonda ära. Cgipti maalt.Mahdi on nüüd ise tääda annud, et Khartum tema kätte on langenud ja kindral Gordsn  surnud olla. Mõlemad asjad, nn hcasti Khartumi  linna ära wõtmine kui kajGordoni' surm on äraandmise läbi sündinud. Farag Pascha, kelle käsu all Gordoni Sudaanlaste trupp oli, ja kes üks kord juba enne Sm andja olnud pömst surma mõistetud, aga heasselelisc asaldawa õnsa Gordoni käest jälle armu sai, on Ähartumi  linna nüüd Mahdile araannud. Ära andmine saisoldatide kahju ja kauaaegse kannatamise läbi kergeks tehtud. Mahdi sõja mäed icgiwad ses kaua aega ilma asjata waSiii pandud ja nüüd äraandmise läbi lahti tehtud linnas üht niisugust koledat riisumise ja lõhkumise tööd, kuidas see toore usu hullustajatel uksi wõimalik on. Nacsterahwad saiwad enamiste külma -verega ära tapetud ja wähucsed lapsed aja -viltuseks odade otsa aetud ja üles tõsielud. Kui Gordon seda harjumata uulitsa kisa ja müra kuulis, -uis Mahdi wäe hulkade läbi sünnitatud sai, ruttas tema omast paleest -välja, et asja põhjust aru saada, aga palee lääwc pääl trehwas teda äraandja oda. Keegi muu ei kaeba enam Gordoni hirmsa äraandmise  surma üle kui Mahdi. Inimese olemise poolest kahjatsewad Inglased Gordoni surma üle, aga politika olemise poolest on tema surm neil palju soowitawam kui ta elamine wangis ja seda auusa meelelist Gordoni ennast on tema surm mitmest alandusest ja piinamisest päästnud. Kadunud Gordon oli nii heasti politika kui raha asjus üheks kasulikuks karistuseks, kõige päält Inglastele. Aga ka Sudaanlaste juures oleks ta palju, jah -väga palju -võinud -veel korda saata. Mahdi li juba seda sõnumid laiale lautada lasknud,  et Gordon olla Muhamedi usu poole pöörnud,  ja -viibida praegu nende mässajate juures. Selle sõnumi põhjuseks olla tal -vana Muhamedlaste  prohiveetlik ettekuulutus olnud, kus ööldaksc, kui see tõsine Mahdi ilmub, Kartani sugust, temaga  ühendut, see saab rahwast keppiga oma ees ajama. Gordoni niini, nõnda kuidas Sudaanlased  seda wälja rääkiwad, peab küll Kartau kirjutud  olema ja see on -võimalik, et Mahdi enne Gordoni surma selle mõtte üle rõõmustas, kui ta seda ettekuulutust -vah-va Khartumi kaitsjaga -võrdles.  Gordonil oli mittu aastat see -viis olnud, et ta palja keppi sõja riistaks -võttis -võttis, kui ta lahiugise läks. Ameerikast. O'Donnovan Rossa, sees dünamiitlaSte,  lõhkujate ja üleilmliste tule-ja wereseltsilaste  kuulus esimees, on nüüd ise ka omast külwist midagi leikanud. Näärikuu 21. pää-val kõndis O'Donnovan Rossa ühe noore naesterahwaga  juttu ajades New-Aorki uulitsal. Järsku jäi naesterahwas seisma, tõmmas rewolwri wälja ja laskis. Kuul läks õla alt sisse, O'Donuovan Rossa langes maha ja karjus: „Mind on maha lastud!" Naesterahwas askiS weel neli korda, ei trehwanud aga enam. Tema haaw ei ole wäga raske, kui ka kuul -viis tolli sügawasse tunginud ja künnagateS kinni jäänud on. Hospidali ecstuad  on dünamiitlastega täidetud, kes oma juhataja  hädast osa wõtawad. Naestcrahivas on. 24 aastane lesk, Lucilla Aseult Dudley, ühe endise -väepääliku tütar Inglismaalt. Pärast oma mehe ja kahe lapse surma on tema hospidalites haigeid aitamas olnud. Mihklikuul Ameerikasse tulnud ja ka sääl ühes uõdramecliste hospidalis teeninud. Tema oli O'Donnovan Rõõsale kirjutanud, ennast dünamütlaste liikeks pakkunud, seda-viisi selle kurja looma kurjust wälja uurinud ja kurjategude-kotti oma kuuliga kalki rebida katsunud. Et tema nüüd ise ka eksiteele sattunud, seda ci tule temal meelegi.  Mõnesugust. Küla kooli laste eksamis küsis kord koolmeister  ise lastelt: „Lapsed, kes on mailma teinud? Noh? Kes? Mihkel, kas sina? Hans, kas sina? Johan nist sina? Noh aga Mats, mis sina wastad? kosta sa ometi? Himu! — hakkas pois nutma js ütles: „Jah, pai koolmeister, see on küll minu temp; andke see koid wcel andeks, ega mina seda enam ei tee!