Sakala s« Wiljandis. 19. Mailnn päewal 1884. vil. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Toimenduse adress: „ Sakala" toimendusele Wiljandis. Wene keeli: B/> psMuni-v „(laisÄäa" vb cheõiiiil,. „ Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaSta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop. Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Linda seltsi asjus. I Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Suurwürst Troonipärija täieealise saamise pühast; Wiljandi Eesti Põllum. Seltsi koosolekust II; kontserti proow. Wiljandi maak.: Wöisiku härra v. Zur-Mühlen; kiri Helmest. Pärnust: Hobuste raudtees; Eesti hobused wäljamaale; räimesaak. Tartust: Kurator Kapustin Riiga. WSrust: Õnnetu surm; kiri rahwa elust. Malgast: Baron Wolsf surnud. Riiast: Juutide siginemine; Baptistide konsilium. Liibawist: Kooli asutamisest.  Bauskest: Koerte surm. Tallinnast: Moisnikude selts mitte kinnitatud; õpetaja ameti kandidaatid; sõakohtu otsus; Leetsi kiriku wargus; õnnetusest mere peal; suur lume tuisk. Järwamaalt: Kool ja raamatukogu.  Wirumaalt: Walguse kiri. Narmast: Teated. Peeterburgist: Teated. Kroonlinnast. Moskwast. Rjäsanist. Wöeralt maalt. Kirja wastused. Kuulutused. Bob Ellerhein. XIII. Külgehakkawaist haigustest. 111. Uued raamatud. Mõnesugused sõnumed. Saladus. „Linda" Seltsi aktsionäridele. praegu saab meie Seltsi üle ajalehtedes õige Palju kõneldud. Asja on selleks see lugu annud, et wiimsel peakoosolekul 5. Märtsil s. a. Seltsile ette pandud aruanne Seltsi põhjuskapitali, mis 200,000 rubla sisse makstud, kahanemist 33,431 rubla 2 kop. peale arwab, ja et Seltsi eestseisus, mis 8. Märtsil 1882 peakoosolekul  ammetisse walitud, settel peakoosolekul peale üksikute,  kes wiimased ennast tagasi walida lasksiwad, enamalt  jault Seltsi tahtmisel ammetist lahti saanud. Et põhjuskapitali kahanemine meile aktsionäridele kurwastaw  nähtawus ja eestseisuse lahti saamine suur muudatus  Seltsi edespidise elu kohta on, siis on asja läbi rääkimiseks küllalt. Kuda aga need aktsionärid, kes Seltsi tegewust lähemalt pealt waatanud ja ise enamaift peakoosolekutest osa võtnud on, tähelepannud saamad olema, on kõigis, neist avaldustes peale hra P. Weitzenberg'i  kirja, wäga wähe juhatavaid ehk kasulikuid mõtteid  olnud, vaid asja räägitakse nõnda, kuida see aga räckkijalle enesele kõige sündsam on) kus ka weel seda püiet tunda on, Seltsi halba seisukorda wastastiku töine töisele süiks anda. Et lahkunud eestseisusest ülesseatud aruande ettepanek Seltsile wiimsel peakoosolekul wist Seltsi rahutuma oleku pärast täielik küllalt ei olnud, nõnda et enam jagu aktsionärifigi ei tea, kust ja mille läbi kahju tulnud, keda aga ajalehtedes ilma mingisuguse seletuseta 33,431 rbl. 2 kop. wälja hüitakse, mis läbi ainult kahju suurendatud wõib saada ja et tõsist olekut, selgeks teha, olen tarwilikuks pidanud, omalt poolt seda summa lähemalt seletada. ö. Märtsi s. a. peakoosolekul ei saanud kõik tarvilikud  küsimised läbi tehtud, mis nüid uuest kuulutud peakoosolekul 30. Aprillil s. a. vististe läbi tehtud piavad saama, mille hulgas ka sellesama aruande vastuvõtmine  ehk kinnitus on, siis teaks ennast iga aktsionär  selgemal teadusel õigema otsuse poole hoida. Kui SeltS õieti ei tea, kust paha ja halbdus ja mille läbi kahju Seltsi tulnud, siis muidugi wõib tulla, et need kohad parandamata jäewad ja uusi wigasi juure saab tehtud. Kõige rohkem süid antakse nüid lahkunud eestseisusele, mida ka uueste walitud eestseisus omas kirjas (vaata WalguS 31 ja Wirulane 14) järgmise ütelusega kuulutab: „Hra P. Weitzenberg'iga ühes sai ka endine eestseisus lahti mõistetud ja tema wõerite tegewuse üle, kelle läbi Seltsi aktsiad 83 rbl. peale langenud on, aru tegemisele nõnutud." Järgmisel saab näidatud, et sui enamalt jault asutuse ja selle täitjade peale kukkub, need aga lahkusiwad juba enam kui kahe aasta eest walitsusest, kus nüid lahkunud walitsus walitud sai (nagu eeSpvol tähendad 8. Märtsil 1882) ja siis ei ole mitte õige, inimestele Linda Seltsist ja tema tegewuse juhatajatest kohatumaid teatust anda ja wistist ei ole meie praegune eestseisus asjalugu mitte õieti tunyud, kui ta niisugust ütel:M. jelle. pealkirja all „Asjalik  seletus" awaldab. Niisuguse teatuse läbi wõib see arwamine äratatud saada, et puuduw summa meelega läbi löödud on, mis aga kõige ekslisem ja seda enam kahjulisem  oleks. Ma olen Linda Seltsi aruanded hakatusest saadik läbiwõtnud ja neist kõigist nimelt „kasu ja kahju konto" ülesanded kokku seadnud, mille läbi järgmisi arwust olen saanud. Wiimase aruande järele awaldud puudumas summas 33,431 rbl. 2 kop. on kolme liiki summast, mis mathematika seaduste järele enamiste aga mitte kahju summad ei ole; need summad on: mahakirjutused majade, laewade j. n. e. pealt 18764 rubla 22 kop. asutuse, patentide, kontori palkade  j. n. e. kulust . . 11297 „ 43 „ päris sündinud kahju 3369 „ 37 „ ülepea 33431 rubla 2 kop. Mahakirjutused 18764 rubla 22 kopikat jautawad endid: laew „Linda Morgenroden" . . 12886 rubla 21 kop. „ „Aleksander Linda" . . . 1929 „ 39 „ maja Tallinnas 655 „ 14 „ kauba-ait 195 „ 97 „ maja Tartus 1659 „ 99 „ 1999 aktsia lehte, mis pruukimata  ja kelle eest selget raha ü 1-rbl. wälja pandud 1999 „ „ niisamuti põhjuskirja raamatuid 446 „ 69 „ ülepea 18764 rubla 22 kop. Need mahakirjutused on nõnda, et põhjuskirja järel laewade pealt 19 "/o ja kiwihoonete pealt 3"/<> wäärtus igal aaStal esihakulisest hinnast odawamakS takseeritud saab, kuS laew 19 aasta ja kiwihoone 33 V» aasta pärast Seltsile midagi enam maksta ei tohi, kus Seltsi waranduse  wäärtus tõstetud, aktsiate hind aga üle liig alandatud  saab, sest kiwihoone ei lõpe mitte 33V» aastaga, ega laew 19 aastaga otsa; juba laew käib kahe wõrra nii kaua ja tubli kiwihoone seisab ka kõige wähemalt oma 89—199 aastat. Et aga Seltsi põhjuskiri seda mahakirjutust nõuab, siis ei wõi parata, seda senni sedawiisi  tegemast, künni need paragrahwid Seltsi soowimise ja palumise peale ehk muudetud saawad. Olgu siiski kuida see on, aga see on selge, et neid üleliigseid mahakirjutuse  summast mathematika seaduste järele mitte päris kahju sekka arwata ei wõi. Ühes ma ha kirjutustega on praegust puuduwat summa 33,431 rubla 2 kop. järgmiste  tegewusjagude pealt arwatud, nimelt: kahju kasu rubla kop. rubla kop. Asutusel*) protsendi maksmisest liigetele (aktsionäridele) kahju, et raha odawa jälle-protsendi peal seisnud, nii kui Riigi pangaS 3 "/o peal: 1398 69 raha-paberitest kursi läbi . . . 2969 77 laew „Linda Morgenroden" . . 16768 48 „ „Aleksander Linda" . . . 1344 75 mõnesugused kulud 16774 21 maksetud liikme rahad 1919 65 hooned üleüldse 392 52 kauplus 3422 62 ülepea: 38256 81 4825 79 sissetulek: 4825 79 jäeb puuduwaks summaks: 33431 2 Tahab keegi ülewal nimetatud tegewuS jagude pealt kahju ehk kasu summa ilma mahakirjutusteta teada s. o. kulud ja päriskahju kokku, siis arwaku nende kohta seatud summadest eespool nimetud mahakirjutused ära, siis näitawad endid: kahju kasu rubla kop. rubla kop. protsendi maksmine 1398 69 raha-paberid 2969 77 laew „Linda Morgenroden" . . 3882 17 „ „Ateksander Linda" . . . 584 55 kulud 15327 61 liikme rahad 1919 65 hooned 2894 53 kauplus 3422 62 ülepea: 22579 15 7912 35 sissetulek: 7912 35 kulud ja kahju kokku: 14666 89 (Järg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Wene senati kohtu 4. ja 5. jauSkond, mis nimelt meie Läänemere kubermangude kohta tähtis, saawat ära kautatud. Peale seda kuulukse ka weel, et Wene uuS kohtukord, mis mujal riigi kubermangudes ja jagudes *) Selts on asutajate asjatundmatu oleku läbi üleüldse 9920 rubla 16 kop. oma liigetele enne aegu ja wastu seadust 1880, 1881 ja 1882 aasta jooksul wälja jaganud, mis lelle läbi sündinud, et asutajad hakatusel raha andjatele s. o. liigetele aga 5 "/o aastas lubasiwad ja wälja jagasiwad, ilma küsimata, kas see summa ka sisse tuleku läbi kaetud saanud, waid see on sissemaksetud kapitalist enesest osalt wõetud. Et see aga sündinud, siis on see summa selle aegse tegewuse jagude peale nii kaugelt a 5 °/o ära jautatud, mil wiisU 3611 rubla 86 kop. wälja saab. ülemal nimetatud summa ei lase ennast mitte jautada, sest et see juba üle s°/o läheks ja tuleb sellepärast  kahjuks arwata, et mõni jagu kapitali asutusel odawa jälle - protsendi peal seisis. Tartus: J. TÜ lk Kirjameeste Seltsimajas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuude wiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; WõruS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelberg; PeeterbnrgiS: K. Leopas, Heveuiü npoen. MUk 80 ja N. Mattissen, HeLeniö nxoell., ? üaoaiiei.-. uoera, Ao»lk 28/21. Wiljandis: F. Feldt.