lwaid neid tuleks katkuks nimetada ja nende waSta zka niisama Üks kuningriik on Eüroopas jälle Mre tulnud ja see on kuningriik. Kindral Leeca ettepanemise  peale onßuWmmDarlament otsuseks teinud, et Rumeenia edespidi kuningriik pidada olema. Nõnda on fiiS seiemaalne Rumeenia würst Karel I. nime all Rumeenia kuningaks saanud. Seda Vürsti walitses Rumeenia rahwaS healte paljusega aastal 1866 omale Vürstiks. Aga künni wiimase Wene-Türgi sõani oli Rumeenia ikka alles weel Türgi wasalliriik. Selles svaS Võitlesiwad Rumeenialased ühes Venelastega Türklaste waSta ja kuulutasiwad ennast 22. Mail 1877 Türklase alt priiks. Seda Vabadust kinnitafiwad fiiS suuredriigid 15. Juulil 1878 Berliini kongressil. JvAlüsed on Aafrikas Buursidega rahu teinud, aga kus seda rahulepingut maha tehti, on Buursid lepingu kohast eemal weel Inglaste üle Võitu saanud. Selles lahingus on 18 Inglast ära tapetud ja 90 haawatud, ning Buursid on Inglaste  käest 3000 padroni ja 2 suurttükki Srawõitnud. Inglased on Viimasel ajal oma sõdimistega õige palju häbi saanud. Ka AsghaniStaaniS on nende wereärawalamine  ilmaaegu olnud, sest nüüd kutsuwad nad sealt omad sõawäed ka terwelt ära ja AfghaniStaani maa pidada täitsa wabaks maaks jääma. Peale selle, kui Wmelane wõiteS töiselt poolt lähemale tuli, nägi Inglane ära, et temaga AsghaniStaaniS enam nalja ei olnud. Tema on rõõmus, kui neid maid edasi enese all jõuab pidada, kuhu ta seiemaale oma kaupa mahutab. Langekfiwad need maad, nimelt India, tema käest ära, siis oleks Inglase tähtjus korraga GüroopaS niisama suur, nagu Hispaania ehk Portugalis  tähtjuS, keS manast, kui suur jagu Ameerikast ja muu maadest nende all seisiwad, kõige wagewamad riigid oliwad. Mõned wäljaSmaa ajalehed teadwad jutustada, et Kreekamaa Valitsuse ja Albaania wahel leping maVa mille järele mõlemad ühes nõuus Türklase waSta sõda tahta pidada, künni Albaania Türklase alt wabaks ja Kreeklane oma õigusele on saanud. Albaania riik pidada siis sell kombel Kreeka kuningriigiga ühendatud saama, nagu praegu Austria ja Ungria ühendatud on: nii heaSte Kreeka kui Albaania  maal pidada igalühel oma parlament olema, aga mõlemad seisawad Kreeka kuninga krooni all ühenduses.  Albaania saadikud pidada praegu Ateene linnas  seda lepingut tegemas olema. See on hea nõu küll, kui ta aga ka heaste täide lähäb. Roomast tulewad sõnumed, et järgmine suur maailma näitus seal saada olema. Selle näituse toimetaja  komitee on juba asutatud, kellel kuninga wend auuprefitendiks ja würst Gabrielli presitendiks on. Maailma näitus saada Oktobris 1885 alustama ja Maini 1886 kestma. Kulusi arwatakse 42 miljoni peale. Seesuguse ettewõtmisele soowib iga auus inimene  head edenemist. Omalt maalt. WilLandis....Qmatruuduse wannet Keiserlii«Mmk»teedi  °n nüüd juba Wtst tga rngiatam Mwandunud. Igalt poolt, kust sõnumeid saame, on Eestlased seda wannet suure Vaimustusega  mandunud. Liigutaw oli näha, kuidas, kui manne alustas, terwe kiriku täis mehi korraga omad käed nagu piigid püsti ajasiwad ja siis südamest  tulema tugema healega mände sõnu järele rääkisimad,  nõnda et kiriku seinad märisesiwad. See oli üks ütlemata suur ja kallis Jumala teenistus, mis temast osawõtjate südamest ilmaski ära ei saa kustuma. Siiski tuleb meile ka mitmest kihelkonnast, näituseks Pilistwerest, kirju, millest wälja paistab, et seal rahwas  suures leinamises on. Seal ei ole mehi mitte käsa ja kolm sõrme ülesse lastud tõsta ja mände sõnu waljuSte järele rääkida, nagu muidu ikka mände juures  tehakse, maid kirikherra lugenud paljalt ettekirjutatud  wandesõnad kirikus ette ja sellega olnud asi lõpetatud. See on ütlemata paha meelt ja leinamist neis kogudustes sünnitanud. Weidrad tunnistused. Meie maa Saksakeele  ajalehes „Baltische Monatsschrift" kirjutab tema Väljaandja, hirmsast 1. Märtsil tehtud põrgu-teust rääkides, et ka Balti kubermangud ennast mitte selle hirmsa teu kohta, mis taewa poole kisendab, süüst lahti ei wõida mõista. Seda rasket tunnistust awaldadeS,  ütleb ta ikka „meie". Selle wasta tõuseb nüüd „ Zeitung für Stadt und Land" üles ja ütleb, et see üks ülekohtune tunnistus olla, kui „ Baltische Monatsschrift"  näitab, „nagu peaksime meie walatud kalli mere eest tasumist andma ja nagu kannaksiwad Balti kubermangud  kaassüüd Keisri surma pärast." Ka meie omalt poolt peame tunnistama, et meie suure imekspanemisega  seda kirja „Baltische Monatsschrift'is" oleme lugenud, mida täitja wanameelses kiriklikus maimus  on kirjutatud. peab põlastusega seesugust tunnistust oma maa pealt tagasi lükkama, sest meie seas ei ole weiksemat kibet, mis seesuguse hirmsa teuga sugulane oleks, nagu 1. Märtsil PeeterburgiS  ära tehti. Sellepärast on ka maal üksiku kogudustes  ütlemata wiha põlema süttinud, kui kirikulised kuulsiwad, kuidas ka seal kantslidelt seesugust kaassüüd meie maa kohta tunnistada püüti, mis meile mitmed kirjad elama sõnadega on awaldanud. Need, keS seesuguste  üteluste abil oma seisuse moli suurendada püawad, peaksiwad seda mõtlema, et neid ütelust töiselt  poolt maga möeriti mõistetakse, mis suuri segadusi  wõib sünnitada, nagu seda ka juba näha on. Sellepärast peame omalt poolt wälja ütlema, et meie neid ütelust niisama luuletuseks arwame, nagu mõndagi  muid, mille Ml maailma hirmsat patujärge nähtawaks püütakse maalida. Ühe peu täie põrglaste poegade pärast ei tohiks keegi terwet maailma ja oma kodumaad hukka mõista ja põlastawa järje peale alla lükata. Wiliandi maakonnast. Helme kirikherra Ernst Behse on 25. Märtsil oma ameti 25 aastast juubeli päewa pühitsenud. õige palju Wiliandi maakonnas liikumas. Neid ei saa küll palju olema, aga nad teemad osawaste tööd, sest üks hobune kadub töise järel ära. Üks waras näitab oma osawust nimelt selleläbi üles, et oma ametit naisterahwa riides peab. Hilja aja eest tagasi warastas  ta Wiliandi linnast Wahrhusen'i hoowist hobuse ära, aga et hobuse omanik jäljed kätte sai, trõöstiti teda sellega, et oma hobuse kätte saaks saama. Waras oli siis ka selle hobusega paljalt künni Wändra kiriku juure sõitnud, kus kirikulise hobusega Tallinnamaale edasi tõttas, aga Wiliandis warastatud hobuse Wändrasse  jättis. Nüüd on töine hobune jälle Wiliandist ära warastatud, millega üks naisterahwa riides waras ära oli sõitnud. Pangu sellepärast inimesed, kellel hobused  saani eeS, ka naisterahwa riide kandjaid tähele. Pärnust. Tu.lekahjyd. Pärnu linnas hakkas 26. Märtsil Hans Diedr. Schmidt'i neljakordne linaait  põlema, kus nimelt mullu aasta ülesostetud linad sees oliwad. Tuli läks pea nii suureks, et pea ka töise sellesama kontori aida põlema pani, mille kustutamise  peale keegi enam mõtelda ei wõinud. Tulekustutamise  selts oli rõõmus, et ümberkaudseid hooneid tule eest jõudis kaitsta. Linad ja hooned oliwad tulekassas  ülewal. Nagu kuulda, olla 8000 pärkpunda linu ära põlenud. Pärnu politsei kohus on sellele 500 rubla wälja pakkunud, kes sellest tulekahju algamisest  kudagi teadust teab anda. PÄMwmb, S 2. - B. Sperlingk õpetaja ametisse seatuv ja Eesti Elisa- kiriku abiõpetajaks sisseõnnistud saanud. l z) '-"koosolekul 7. Märtsil teretas president M. Mitt koosolijaid  nende kurwa sõnumete teadaandmisega, mis päälinnas oli sündinud: et meie armuline Keiser ja üliarmas Riigi-Jfa Aleksander 11., kelle nimi kui koidutäht  igaweste Eesti pinnal paistab, hirmsa kurjateu läbi on mulla põue hingama pidanud minema. Selts, neist kurwaist sõnumetest rõhutud, awaldas oma tundmist  laulus: „Mo elu, Kristus ise." Ühtlasi tuletas president ka meele, et wana Jumal ikka alles elab, ta meid mitte waesiks lasteks ei ole jätnud, maid meile jälle uut Isa on kinkinud, kelle peale Eestirahwas jälle oma lootust tulewikus kindlal meelel paneb. Sellepeale  laulis Selts Keiserliku Majesteedile Aleksandri 111. waikselt ja pühalikult: „Jumal Keisrit kaitse sa." vr. M. Weske luges nüüd meie nüüdse Keisri Aleksandri  111. kohe walitsuse hakatuses Väljaantud Kõigekõrgemat  käsk?kirja ette, mille läbi ka talupoegi Keiserliku  truuduse wandele kutsutakse, mille läbi talupojad kõikide töiste riigialamate õiguste osaliseks on saanud. See on üks tähtjas muudatus, keda meie kõige esimeseks  Keisri Herra Aleksandri 111. walitsuses nimetama peame. Kõige esimest korda julgeb nüüd talupoeg, nii kaua kui Weneriik seisab, ka Jumala püha pale ees oma Keisrile truudust künni wiimse mere tilgani manduda.  Sellepeale wõeti nõuuks, Keiserliku Majesteedile  oma põlgdust kurjateu ja oma truudust Keiserliku maja masta kirja teel wnnistada. President M. Mitt ja kongressi saadik A. Tido andsiwad aru kongressi asjadest. Peale selle pidasiwad kõnesi stuä. Ml. Jürgenson  „ kõrbe rahwastest" (see kõne saab pea Sakalas seisma) ja koolmeister Antik Seltsi kirjutajaks, kelle koht siiamaale täitmata oli, waliti ühel healel herra Di . M. Weske. Seapeale wõeLL nõuuks, jälle palwekirja ministeeriumisse saata, et Selts edespidi mitte enam Riia waid Peeterburgi kongressi külge arwatud saaks. Presitendi ettepanemine:  et Selts, kui ministeerium Eesti Põllumeeste Seltside saadikute palwet, ka weikeste põllumeeste seast saadikut Peeterburgi suure kongressi peale walitada, kuulda wõtab, siis saadikule reisiraha annaks, wõeti wasta. President palus koosolijaid teu-oriuse kohta materiali korjata ja sisse saata. seda täita. Dr. Weske andis Wõrtsjärwe tähtjusest kaubaajamisele,  kui Emajõgi puhastub saab, seletusi ja teadusi.  Emajõe puhastamise kasu ei puutuda mitte üksi Tartu, waid ka Wiliandi ja Walga linnadesse. Laewad  wõida jõge mööda künni 10 werstani Wiliandi ja Walga alla peaseda, kui mõnda puhastamist ja kaewamist ettewõetakse. Tehti otsuseks, Wiliandi Põllumeeste  Seltsi käest selles asjas nõuu pärida ja nende heaksarwamist kuulda ning antud tähendusi kokku panna, weel täiendada ja kubernäri herrale sissesaata. J. Liiw'i raamatu „ üleüldine lina-harimise õpetus" kritiseerijaks saiwad seltsiliige Kuus ja Kotkas walitud. Sellest koosolekust wõtsiwad umbes 100 liiget ja wõerast osa. Tulema koosoleku päew määrati ära ja leiti kõige sündsam seks olewat, päew enne Kirjameeste  Seltsi koosolekut, s. o. 14. Aprillil, kokku tulla. Lõppeks tänas president koosolijaid nii rohke ja lahke Seltsist osawõtmise eest ja sellega lõppes koosolek. Peeterburgist. Meie unustamata kalli, õndsa Keisri surelik põrm pandi Pühapäewal 15. Märtsil mullapõue ja Kõrge Lahkuja magab nüüd Kindluse kirikus Oma Abikaasa kõrwal ja ühes Oma Kõrge Esiwanematega igawest und. Ei enam lehwita seal kirikul must leinalipp, ei enam saa tuhanded truu alamate, truu rahwa hulgad sinna tõttama, weel kord seda armast nägu nägema: aga Tema mälestus elab edasi laias Weneriigis, nii kaua kui seal weel Wenealamate  südamed tuksuwad ja ajalugu saab Peastjat- Keisrit Tema suure Efiwanemaga kõrwu panema, kes esimene oli, Keda sinna kirikusse, Keiserliku hauadesse pandi. Matmine sündis nagu ette oli seawd. Kella V-11 ajal kuulutasiwad kolm kindluselt müriStawat suuretüki pauku, et kõik suured riigi ametmehed, waimulikud, sõamehed ja kõigist kubermangudest tulnud saadikud kindluse kirikusse pidiwad tulema. Weneriigi riiete ehk uniformide kandjate kõrwal nähti siin wõeramaade  poliitika saadikute kogus ja nendega ühes olemas sõameeste saadikutes kõige haritud maade riideid Eüroopast,  Aasiast ja Ameerikast, aga kõik need uhked riided oliwad, nagu mõista, leinariided.  Sõnalausumata,  norgus pääga astusiwad kaarti-wäe rongid igasugu  sõariistade osakonnast oma seatud kohtade peale. Iga ainsa sõamehe silmadest oli lugeda, kui raske ' kurwastus ja kahju neil südames liikus. Wistist igamees  nende hulgast oleks parem palamas lahingis oma elu annud oma Keisri ja isamaa auuks ja kiituseks,  kui et siin kurwa teenistust oleks täitnud kalli lahkunud Isale miimast auumälestust andes. Kella 11 ajal astus Keiserlik Majeesteet, Oma Kõrge Abikaasa  käekõrmal, kirikusse; nende järele tuliwad Keiserlik  Kõrgus Troonipärija oma õe ja wendadega, nende järele Suurwürst Wladimir Oma Abikaasaga, Suurwürstina  Maria Aleksandrowna, Suurwürstid Aleksei, Sergei ja Paul, nende järele Aleksandri 11. wennad Oma Abikaasade ja lastega j. m. Siin olemad wõerad würstid, nimelt Saksa kroonprints, prints WaaleS ja muud tuliwad natuke kaugemal järele, kui Jumala teenistus jo hakanud oli. Kiriku ukse peal wõttis Peeterburgi ja Nowgorodi Metropolit, kelle ümber kõrged waimulikud mehed seisiwad, Keiserlikka Majesteetisi  wasta, neile ühtlasi nende sisse astumisega õnnistust andes. Keiser ja Tema Abikaasa andsiwad mana preestri käele suud ja läksiwad siis Oma töiste Kõrge sugukonna liigete saatusel Oma koha peale paremale poole kirstu; sellega hakkas suur mawse Jumalateenistus. Kui see oli lõpetatud, astusiwad Keiserlikud Majesteedid puusärgi juure, langesiwad seal kauaks palwesse ja jätsiwad siis sügama waluga kallist Lahkunud Jumalaga, miimast kord külma palele ja .kätele suud andes. Kõik juuresolejad tegiwad nende eesmärgi järele; igaüks tahtis meel kord oma Keisrit näha ja teda tänada kõige hea eest, mis ta tema käest osaks oli saanud. Siis kandsiwad kaheksa kõige wanemat Keiserliku Majesteedi adjutanti, nende ees otsas mana würst Suworow, lilledega kaewd puusärgi-kaane puusärgi juure, Keiser pani purpurimantli  surnu peale ja puusärk pandi kinni. Siis astus Keiserlik Majesteet puusärgi päitsesse, Keiserliku Sugukonna liikmed ja wõerad würstid kahele poole ja tõstsiwad puusärgi õlgade peale niyg tõsises waikseS rongis liikus kandjate kogu, metropolit waimuliku