Saarlane 55° 17. Neljaspäewal, 28. Aprillil 1888. V. aastakäik. maksab: Saaremaal aastas .... 1 rbl. 20 kp. pooles aastas 1 „ ZI „ Jiiuad igal maksab 2 kop. Micüldine volttitt »j»!khi «»»< ja lii»» rahmle. 'W Liiguwärgipuudes linnupidamisest algusarud. Esimine järg. Saarlases on juba mõnikord mesilasepidamisest  juttu olnud. Ka on mõned Saaremaal hakkanud liiguwärkides lindusi pidama ning mõnel on nõu ehk himmu ka hakkata. Kaks korda on ka juba puudemaade  harimise seltsi laiendatus koosolekus linnupidamise üle kõnesid peetud ja ehk tulewal Meiukuul ühte uut koosolekut saab kokku kutsuda. Aga nõnda wöiks õige aeg olla jälle Saarlases pisut linnupidamise algusarudest niisugustele seletust anda, kes juba hakkanud ehk soowiwad liiguwärgis linnupidamisega pääle hakata. See on waidlemata tõsi: et ka meite Saaremaale ühe osawa liiguwärgis linnupidamisest  wöiks kena kasu tulla ning ka mõnel wabadiku mehel ta linnuaid üheks rikkaks puumaaks olla: nõnda kud wäljasmaadel  palju on kes oma linnuajast saksamoodi  elawad. Nõnda elas Saksamaa kõigekuulsam linnupidaja Gravenhorst Braunschweigi linnas sajast linnupuust kahekordses majas, ja kui ta pidi linnast oma lindude pärast ära minema wõis ta omale ühe pisukese mõisa osta. Ka Ülemaal  sigib liiguwärgis linnupidamine aasta aastalt; ning manast juba on meite maadel kohti olnud, kus pakupuudes pääle sada puud on peetud. Ja Saaremaa on öitserikas ning kuulus oma magusa walge mee pärast. Aga niisugune suurem kasu on aina üksi liiguwärgis pidamisest loota, sest et liiguwärgiga iga pere täitsa linnupidaja käes on, kõik temaga tehja ja ettewõtta mis sünnib ja kasulik on, nagu iga muu koduloomaga. See sünnib see läbi, et 'za kerwi sünnib üksaawalt kõige mee ehk poegadega puust wälja wõtta ilma linnu tapmata ehk suurt waewamata ja seda müüa ehk nõdremaid peresid sellega toetada. Aga nii palju kud liiguwärgiga linnupuu kastid ülemad on pakupuudest, nii palju neist kastidest on ülemad ümberpöörda (ka liiguwärgiga) Gravenhorsti õlest loogaraami korwid ehk ka muud pööri wõi ka kapi puud. Sest kastidest wõetakse otsades raamides  kerwid üksteise järge wälja, nõnda et kui keskelt tuleb üks kerw wõtta ehk aga paljast waadata mis keskel on künni 7 wõi enam kerwi peab kõikide mesilastega eest ära wõtma ja nii kauaks neid ühe abikasti panema, ja taga jälle niisamuti üksteise järge tagasi puusse panema, mis palju aega wiidab ja . lindusi segab. Aga pööripuud (: ja nimelt loogakorwid —) on nagu üks sügaw kummuli pandud küna mis ühe põhjalana pääl seisab. Kui nüüd tahab-sissewaadata ehk midagi wälja wõtta ehk sisse panna, siis pöörtakse seda kummuli küna ümber ja kõik kohe ilma ühegi kerwi wälja wõtmata on lahti su ees, otsast otsani, keskelt läbi näeb iga kerwi wahe sisse ja tunneb kohe kui tugcw pere on, kus ta tööjärg on, kust peab wõtma ehk kuhu peab abi andma. Ja kui siis keSkeltgi tahab ühe kerwi wottä ehk senna abi anda ei ole ial mitte enam kud ühte ainustgi kerwi tarwis wäljawõtta. Ja nõndasamuti on kapipuud, mis kapimoodi pitkemaft küljest lahtiwöetakse, kust siis ka tagant lõik seestpidise wõib ülewaadata ja üks awalt iga kerwi isepäinis wälja wõtta. Seda hinda kulub poolt aega wähemine nende puude juures ära tööd tehjes ning lindusi segata mitte suurt palja ühe raami wälja lootmisega. Selleläbi lähemad kõik tööd puremine korda ; nõnda kui ka Gravenhorst  kiidab: et aina sest ajast saadik kus ta kastid ülejätnud tema täit kasu hakanud omast linnupidamisest kätte saama. Pääle selle on õlekorwid palju alwemad. Raha eest kõik kallisti tehtud maksab korw 3 rubla ja oma marjuga 4 rubla; kui keegi kõik ise ning alwemal kombel teeb, läheb korwi hind weel ühest rublast alla. Aga seda mõistab üks järelemõtleja inimene muidugi kohe ära, et niisugust ehk üleüldsed kasu aina üks osaw mees wõib saaja; oskamata ei wõi midagi muud, kud kahju sellest leida. Sellepärast on mõlemad tarwis : Teiselpoolt  wvimalikult palju hakkajaid mehi Ühe katuse all. i HDiigioja küla kõrtsis. Schlesiamaal M istusiwad ühel ilusal kcwadisel õhtul mitu mana talu peremeest koos, suitsetasiwad  piipu, jõiwad õlut ja ajasiwad ühest ja teisest asjast juttu. „Kuuncrt," ütles taluuik Kleinert oma naabrile, „räägitakse, et sa pead tahtma kangesti ehitama hakata? Ons see tõsi? Mu wanamoor arwas ennast täna ehitusmeistri Helbingi sinu õueS näinud olewat." Jah, Kuunert, tõendas ka talunik AnderSson,  „seda räägiwad kõik, ja arwawad, et sa oma kaksik poegadele ehitada tahad." „See ta ka on," kinnitas Kuunert ise, keS enne oma lühikese piibu suust ära wõtis ja ühe tugema lonksu rüüpas. „See ta ka on. Ühe küüni pean ma muidugi ehitama, mul on ju jõulust saadik, kus see mana lurjus sulane mu küüni katusele punase kuke pani, ainult hädaputkaS ülal. Elatis maja on minu tarwis hea küll ja saab meel kaua mastu pidama, aga need mõlemad kaksikud poisid peawad ühe parema maja saama ja umbest minu maja ette peab uuS maja üles ehitatud saama, ja ma olen omale juba plaani teinud, mis tõesti asjakohane on." „Ja see on?" hüüdsiwad teised talunikud Ühe korraga. Kuunert tegi ühe niisuguse saladust täis targa kawala näo, nagu oleks ta mõni prohwessor. „Kes A ütlenud on, peab ka B ütlema/ sundis Kleinert, „tule aga wälja oma targa plaaniga." Kuunert pani mõlemad käewarred laua pääle ja waatis oma ümber. „Teie teate ju, et kaksikud mind weel mitte kordagi ei ole pahandanud ja et üks ikka teise järele jookseb, nagu ei wöiks ta ilma teist nägemata  ja teise juures olemata mitte elada. Sää! olen ma siis ise eneses mõtlenud, nemad pearoad ka ikka kokku jääma. Seega tahan ma üht maja ehitada, mis kaheks ühe suuruseks pooleks jägatud on, ainult ühise esikoja uksega ja küünil peawad ka ühed wärawad, aga kaks ühe sugust poolt olema, ja omas testamcntis kinnitan mina, et Kaarel ja Hindrik ühes koos peawad puumaad pidama ja et iga üks umbest poole põllu saaki ja muud sisse tulekud peab saama, kõik puumaa töö peawad nemad ühes koos ja ühise jõuga tegema." Kuunert jäi wait ja waatas uhkelt oma ümber istujate pääle, mis need küll tema targa plaani kohta ütlema pidiwad. Teised aga oliwad kõik nii imelikult wait ja suitsetasiwad kangesti, nagu tahaksiwad nad omad mõtted ja näod suitsu sisse ära peita. „Ühe katuse alla peawad kaksikud jääma," ütles Kuunert jälle, „kas see ei ole mitte üks targasti wälja arwatud plaan?" Talunik Kleinert kratsis kõrwa tagust ja ütles pitkamisi: «Kui sa nüüd tõesti teada tahad Kuunert, mis teised su plaanist arwawad, siis tahan mina sulle omad mõtcd ja arwamised lühidelt öölda: Targaks ci wõi mina seda mõtet mitte kiita. Lahus rahuS, ütleb üks wana sõna, ja tõsisemat sõna ci tunne ma tõesti mitte kui see on." „Sa arwad wist," tuli Kuunert wahele, „et Kaarel ja Hindrik ei saa mitte teine teisega toime? Nende mõlemate wahel ei ole weel ialgi üht paha sõna olnud." „Usun küll," noogutas Kleinert peaga. „Siit saadik ei ole nende wahel mitte minu- ja sinu omadus platsis olnud, waid nad on mõlemad sinule tööd teinud, aga, aga —" „Ssda on ju ühte puhku kuulda," ütles talunik Anderson, „et päranduse kallal, mõni kord paljast paari taalri pärast sugukond  tülise läheb, nõnda et wend lvennast ja õde õest midagi ei taha enam teada; küsige oga mana Hansu käest, ta teab sellest küll jutustada." (Järg tuleb.)