Tallinna Sõber K? 42. KolmaS aastakäik. Talliinnas, W. Wiinakuu päälva! 1881. Uleiiidue itilkht Gestilkhivalt maal jli Uanadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trllkimajas: aaStaS S rubla, 40 kop. pool-aaStaS 4 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas S rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maklarvad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta! HaMunas- Lindfors'i päriate trükimajas. Seteröurgis - J. K. Seelandt, o»»usxcu»u li- 54. Jartus : W. Just. - peruus: K. Audewüta. Aakweres : L. Matil?. haides: A. Heidelberg. Kapsalus: H. A. Koilõerg. Kuresaares: U. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Naötaja redaktor! 3Ä. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Us.rrikcuijt-lloprr,.) Sieatster: ..Rahwamehed". Omalt maalt: Tallinnast: Estmesc Wali-komitee knlsekiri. Teis- Wali-komitee asjust. Weel kord Kuusiku kuldpulmast. Rahukohtud. Maksude koerade pealt. Liwmsaadikute walimiscst. Kargand waugid linniwõetnd. Esimene lumi. Alutagusemaalt: Peeri tilli. Riiast: Tulekahjud. Tartust: ..Kirjameeste Seltsist". A. Aint. Meeletnsnad rahakorjajad. ..Wenuak- kohtu ees. Wiljandist: Tulekahju. —T. R. Jacobsou. Usuwahetajad. Z— Kuuramaalt: Torm.  Peterburgist  Kõrgeist ametnikndest. Kõrge kommission. Weue Liibli-sels. Talurahwa wõlad. Moskwast: Kinniwõetuv  rahamees. Twerist.- Pahad elukombed. Kameuez-Podolskist: Karmid wõlapärijad. Warshawist- Rahwa kartus. Sõisranist: Wäljaraudajad. Tomskist: Juetuwargus. Saksamaalt. —Ausrria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. „Rahwamehed". Auustatud käe läbi on meile järgmine kiri siss esaatetud,  millele rõõmuga aset anname, kui selle asja üle ka juba enne sagedast kirjutad on. Ms imelik meie-aegue uus ning wõeraS sõna „rahwa  mee s" ; üks sõna mis wast mõne aasta eest ..Noor- Eeftlas te" läbi ontutta vaks ning maal sellstliikete suus sagedast pumgitawaks sõnaks saanud. Ou weel ka teisi sõnu. mida ..rah wa m ehed" omais kõnedes nagu wahelegemiseks  inimeste wahel tarwitawad, nii kui „uuemeeleline".  ..wanameeleline". ..wabameeleline", „mis waimulaps  sa oled" j. n. t. s. Mis peame meie neist sõnadest arwama? Eks need sõnad näita, nagu tahakinvad „ra hwame h e d" üht wahet inimeste ja inimeste wahel teha? Eks see näita wälja. nagu waataksiwad nemad põlgamisega nende peale, kes mitte nende seltsist ei ole ? eks need sõnad nagu  ärrita kimvastust ja meelehaigust teiste sees ja kustuta armastust, usaldust, ühtemeelt ja wennalikn ühendumist üksteisega? Eks see näita wälja nagu 'p oleks teised mitte täie mehe aru sees, waid rumalad, arusaamata, ..wanameelelised kes oma sugurahwast ei armasta ega au usta ? On lugu tõeste nenda, siis jon see küll kurtmise  wäärt ja siiis ei wöi imeks panna, kui need rahwa suuS ruugitawad sõnadwiimaks ..parteide" sünnitajaks saawad. Aga mitte ükspäinis need nimetud sõuad ei sega rahwa meelt ja lämmata inimeste usaldust üksteise wasta, waid weel rohkem kurtmise ja kaebamise wäärt on see lugu. et meie rahwa eelkäijad, waimuharijad ehk eestvedajad,  kes ometigi ühe töö kallal ühe nõuu- ja meelelised peaksid olema, paraku enam ist igaüks isetee peal käiwad, ning wihawaenus üksteisega tõe pärast, ning ka weel mõned  tõe wasta riidlewad, mida juba kõik mõistlikud inimesed  imeks panemad. On küll wahest tõe pärast wälja astuda ja tõele tõsist tunnistust anda, ja kui see tasase maimuga, armastuse sõnaga sünnib, siis ei wõi seda ükski imeks ega pahaks pauna. Kui mina keS neid ridast kirjutan mõne nädala  eest ..Risttrahwa Pühapääwa Lehest', Nr. 36. ..Rahwuslikudest  õpetajatest" lugesin, siis ei leidnud mina sellest  seletusest midagi wöörite asja, waid selget tõtt. Olgu paar nädalat peale selle, lugesin „Eesti Postimehes"  kus mina seda koguni mitte ei oleks ootand üht ..Sakala" sarnast waStust. Mina arwan, wistift ei oleks ..Eesti Postimehe" sule läbi säyardune sapiga segatud  wastuse-kiri mitte paberi peale pandud, kui ta mitte kogemata! kombel seda lira ..Pühapäämalehes" wõöri et oleks mõistnud, sest ..Pühapääwalehi" ei oleks minu arwawamise  järel seesugust wastust oodata ega karta wõinud. Sähardused terawad ja torkiwad ..Sakala" ja ~Wa lguse"  sarnatsed wastused kuStutawad armastust ia usaldust  aeakirjade wäljaandjate wasta, pealegi weel siiis. kni mõnes aeakirjas ülemate ja õpetajate seisus ja anu ilmasüüta  awalikuld teutatud ja riisutud saab. Mis on siin ilmas  küll rohkem soowida. kni rahu, armastust ja ühtemeelt?  3a just kõiki seda puudub meie aeal nii wäga! Ei ole rahu ega armastust ülemate ja alamate, ei õpetud meeste ja õpetamata meeste, ..Kirjameeste Seltsi" ja seltflliigete wahel. Kõik on rõhutumad, üks ei mõista ühe, teine ei mõista teise meelt ega keelt, nagu oleksime meie keskel Baabeli meele ja keele segamist! Niiwäga kiidu ja auustamise wäärt. kui ..Kirjameeste Selts" on. mis nüüd aga paraku „Sakala" parteist lõ- hutud saanud, nii kahewõrra oleks ta auustud, kui ta oma kirjateul kristliku meele ja pühakirja põhja peal seisab ja oma sugurahwast armastates, tema aealiku ja igawese elu kasuks truuiste ja wäsimata tööd teeb. Ei ükski mõistlik inimine maata elle ligemise-armastuse töö peale kadeda silmaga, kui selle töö juures mitte enese waid Jumala auu ja ligemise tõsist edendust, mitte ükspäinis  aealikku, waid ka igawe st kasu nõuutakse. Aga kui seda tööd üksi silmakirjaks, oma auu ja kasu pärast  tehakse, nenda kui see tänine paraku mõnest mehest,  tema tööst ja kirjast näha ja igaühele silma ees awalik on. et püüdnud aga Absaloni kawalusega inimeste südameid meelitamise kombel warastada ja enese poole kiskuda, millest aga suurem jägu meis armsaist Eestiweudadest  weel mitte täit aru ei saa, sest et neile juba ülemäära  prügi ja liiwa eeswedajadest on silmadesse wisatud.  Niisugust kawala meelitamise kombel rahwa ülesässitamist  kõigesugusele suurustusele ja waslupauemisele, ei wõi küll mitte rahwa Valgustamiseks ega edendamiseks  nimetvda, waid pi med nsew ü rs ti pimeduseks.  rahwa lõhkumiseks ning parteide  sigitamiseks. Nemad ehitawad oma koda liiwa peale, ja mis liiwa peale ehitatud õu, see saab omal aeal tuulest ja tormist ümberlükatud. Aga tahame  meie oma suguwendadele õiged parandajad, edendajad ia tuelajad olla tahame meis mõistlikud arstid olla. siis ei pea meie mitte paljad' wäljaSpidised plastertajad, waid peame ka seesipid iste. wigade parandajad olema, ja seda tööd peaksime meie just esimeseks ning ülemaks arwama.  Ei se aita. kui meie puu külge aga waljaspidiseks  iluks ja au uks kaunist wilja rippntame. waid meie kohus on, kui ustmvad rahwa mehed olla tahame, puud ennast Jumala abiga nenda kosutada, et tema ise kaunist wilja kasivatab. Aga kui seda teha tahame, siis ou tarwis, et meie esi te iseeneste haigust ja oma taewalikku arsti peame tundma ja iseendid temast oleme lasknud parandada  ja terweks teha. Pöörame omad silmad üleültse meie praeguse aea, oma rahwa ja iseäranis noore sugu peale, mis näeme ja kuuleme igalt poolelt? Küll wähe head, aga õige rohkest  paha asja ligidalt ja kaugelt, kuida igaühel tuttaw on. ilma et minul seda siin iseäranis nimetada tarwis oleks. Kui ühelt poolelt head tõelikud aealehed paha asja külge wähegi puudutawad. siis on teiselt poolelt tuluke  lahti, mis kõiki kurjust kur ategijate meeleheaks kiuni kattab, kõiki kurja heaks ja head asja kurjaks püüab pöörata!  On see õige, säherdusel kombel kurjust ja ülekohut kinnikattes, ennast ülekohtuste seltsimeheks ja sõbraks heita, ning nenda rääkida, kuida inimeste kõrwad sügelewad? Niisugust mehi nimetab püha kiri ..Jumala waenlaseks".  Ou se üks õige rahwa meele ja waimu harimise  wiis? On see üks tõearmastuse eesmärk rahwale? Eks see too inimeste sisse üht wõerast waimu. eks see sünnita kõrkust, rumalat uhkust, wastopauemist ja wiimaks mässamist, misläbi juba mitmed waesed omas rumaluses  õnnetumaks saanud on? Kibedad pisarad woolawad mitme mõistliku ema silmist oma laste pärast. Õiete hirmuga waa tawad nemad selle paha aeawaimu ja segase asja peale, mis nüüd mõne kahjutegewa aealehe ja mõne hingekihwtiwa raamatu läbi rohkel mõedul inimeste südametesse kütwatud saab. Kes wõib seda emade kurwastust imeks panna, kui nemad seda juba omaist wanemateist lastest peawad nägema, kuida sellesama paha maimu ja umbusu wõrkus kinni on! Lapsed  on terased hea ning paha asju tähele panema. Wõime  küll arwata, kui nemad selle paha maimu õhkus üles kaswawad, niug juba noorelt nende „uue meeleliste" hooplemist, kiitlemist, waidlemist ja riidlemist, suuda juba enamist igal poolel ja igas majas leitakse, kuulewad, eks see pane juba nende noori südameid omal wiisil mö-t lema ja eks se jää otse kui tikitud kiri kiwi sees, nende südamese, mis wiimaks omal aeal, kui wanemaks saanud, — omad kihwtised pungad, õied ja okkad, kõige hea asja wasta torkides wälja ajab. Wõib arwata, kui seesama umbusu paha waimu wägi ennast weel ikka enam üle maade ja rahwaste lautab, wõi must wõtab ja wiimaks ka koolide sisse tungib, et ta meie ristikogudusele üht walusat haawa saab lööma, mida parandada wist mitte kerge olema ei saa. Jumal ise hoidku neid, sesugust kardetawa!  aega nägemast. Aga Jumal, kes enam jõuab ja aitab, kui meie palume,  tehku ise kõikide silmad lahti, et niiheaste ülemad kui alamad, õpetud kui õpetamatad, noored ja wanad wõikflivad ühemeelelises armastuses rahu sees elada ja tunda seda „ü ht asja" mis kõige tarwis on, aga tunda ka seda kurja aega, milles meie elame, et ma mis meie jalge all juba kõikumas, ja mitmesugused  kahjulegewlikud tuled mitmes paikas põlemas on. Andku Jnmal, et meie kristliku silmaga seda kõiki näeksime, ning selle peale mõtleksime, mis meie ja meie armsa Eestirahwa sugu Vendade rahule, niiheaste aealiku kui igawese rahuks elu kõige enam tarwis on enne kui se hiljaks jääb! " n. Meil ei wõi selle kirja kohta omalt poolelt paljutähendava  ega palju selle juure lisada olla. Maname eleline/  saawad ehk ka meie lugejatest mitmed ütlema. Wõib olla. Neid põhjusmõtteid, mida meie selle kirja sees leiame, neid ou aastasadade käikus wanameeleliseks nimetud, kõrwale heidetud ja uemeeleli si". ehk kuida rahwa mehed" seda uimetawad ,wa ba me elel i - si " mõtteid ja püüdmisi nende asemele seatud. Mõni aeg hiilgasiwad uuendused, neid kiideti lauludes ja körklewateS  kõnedes. Rahwaste elulõng libises aga tähelepanemata  wärtna pealt ja sasis ennast rohkem ja rohkem. Wiimaks ei jäänud ikka muud nõuu, kui wana keripuud uueste tolmund nurgast wälja tuua ja selle abil sasi lautada  ja lausaks lõngaks kerida. Ka meie maal on juba siin ja seal rahwa elulõng sasimas. Ehk on hea, kui kord jälle wana äraproowitut keripuut näidatakse. Näitaja,  kes ülemas kirjas rahwa ette astub, on ka Eestlane, on ka rahwamees, kes rahwa tõsise ededuse kallal mõned aastad hoolega ja õnnistusega tööt teioud on. Tema hoolsat tööt tunnistawad mitmed paremad koolmeistred, keda tema kaswatas, ja tunnistawad auutähed, mida tema kahe Keisri poolest rinna peal kanda tohib. Omalt maalt. Tallinnast. Tallinna Linnasaadikute .valimise esimine toimekond, mida kokkutulnud walijad l Wiinakuu päälval Kanuti-gildi saalis seadfiwad ja walitsesiwad, on oma käkteusaltut tööt algaud. Pvhjnsmõtte selle toimekonna,  ehk esimise Wali-komitee ametiiallituses on see. et kõige walikonna soowimist ja tarwitnst tähele pannes, üksi sesugused mehed Linuasaadikute-ksudidatikirja  ülespandud saama peawad,. kelle waimuandede teadused, asjatundmises, ja hoolsus neid selle