Tallinna Sõber Kl 12. Kümnes aastakäik Tallinnas, 18. PaaStukun pääwal WB. Ulculdne aealeht Eesti rshsiiilk «sal ja liuaades. Tuleb ükskord nadalis walja. Maksab Tallinnas Lindfors'! pärijate trükimajaS: ,llsra« 2 rubla, 40 kop.— pool-aa5ta5......... I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ZoaStaS 2 rubla pool-aaStaS t rubla 70 kop Kuulutused maksawad iga rea eyk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wõetokse wasta l Hallinuas: Tiut>fars'i pärijate trültimajas. Aeteröurgks: S. Seelaudt, Oouusposas 54. Harkus: Laakmaun. Aakweres: z:. Kuhs. haides: A. SeidelSerg. Kapsasus: H. KallSerg. Lihulas: A. IZüttlrer'r poodis. Wiljaudis: tz. J. Karom'! raamatupood. Warwas: M. ZSSrus: Arelrose. W. Fkudolst- Kuresaares: Hh. sLange. —Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastlkja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad kälwad Baltiski (Baltischport NaariirouiA-lloxrtb Register: Üleüldised sõnumidmaailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Dc. E. Mattieku P Wene lehtede healed usu asjade kohta. Würst Barklay de Tollh.Weimarn. „M>sa-Politscid." Harju- Jaani kirikuõpetaja. „Walgnse" - Mere-.,Linda". - Maq.,,Lmd.i.' Kroon kingitus Bralslwole. Weue kirikute ehitamine. Rõuged. Pahateud. Baltiskist: Kemvde hakatus situ ja mujal, lahkumast trlwest. Pihkma kub-rmaugust: Kingitus. Soomemaalt- Keisri snwi-palee ehitus. Maapääw. P terburgist: Keisrikojast. Mälestuse pühitsemine. Prinz Hohcnlohe-Ochriugen. Wene l htedesl. Odessast: Tülitatud laulatamine. Kharko»«ist: Baktesivlogiko hospidal. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: Kuumlused. Walc-Waldem.r. Kiriku teadused Kuulutused. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltislis, Paastukuu 11. Pääwal Ikka meel ei taha suur politika-ratas õiete käima hakata; löök, mida Keiser Wilhelmi surm selle rattale andis, oli liiga wägew ja weel ei teata kindlast, kas see löök mitte ka mõnda teist keerutajat suure politika-ratta kallal, põrutanud ei ole. Et nüüdse Saksamaa Kesri ja WÜrst Bismarki mõtete wahel enne mõnda wahet oli. seda teatakse. Kronprinz Friedrich hoidis omal aeal rohkem  nende ringkondade poole, keda nimetatakse  ja Aronprinzess Victoria silma ees on ikka Inglismaa  Parlammt oma suure, mitmest tükist koguni ainus-wõimusega,  kui soowitaw eesmärk ühe riigivalitsuse asjus seiSnud, kuna Keiser Wilhelm ja tema wägew Kanzler ikka rohkem hoidlaste juhtmõttes seisimad, mis walitsuse suuremat ja wägewamat osa walitseja Würstile ja tema kutsutud ligematele abilistele Ministritele pärib. Koledad nähtused, mis üliwabalaste ringkondadest ilmustwad,  nagu Hõdcli ja Nobelingi mõrtsuka-teu katsed Keiser Wilhelmi elu wasta, niisamati ehk ka need segadused, kiidetud Parlamenti-walitsuses wiimasel aeal riigi seespidise ja wäljaSpidise rahu ja wägewuse kahjuks on olnud, ligendastwad aga Kronprinzi wägewast Kanzleri  poole, kui teda ka ikka rohkem wabameeliste erakondade  ligemate sekka luetud on, kui Würst Bismarki politika-joonega  kokku mahtuma näitab. Wiimasel aeal, Kronprinzi haiguse aeal, olla kõrgetes ringkondades Berlinis  tõeste nõuupidamised selle üle olnud, kas teda weel kindlama lootusega walitsuse-wõimuliseks pidada wõib, wõi kaS tarwis läheks, pärast Keiser Wilhelmi surma, Prinz Wilhelm'it kohe Prinz-walitsejaks nimetada. Kui seda aSja ka salgamata kurwastufega nõuupidamise alla wöeti ja kui seda ka wõimalikuma õrnusega arutati, siis ei wõinud  see ometigi teisiti olla, kui et see omast kohast tuska tegi, nimelt Kronprinzesfi südames, kelle käest sedawiisi walitseja Keisri-Praua aun ja tähtsus otse kui ära libisema  kippus. Seal näitab ka selle sitkuse põhjus olema, millega Dr. Mackeuzie ikka weel kõige teiste kuulsate arõtide wasta kinnitab, et Keiser Friedrich'! kurgu-haigus mitte lootuseta krebS ei ole; ka arsti-tuppa näitab politika tunginud olema, nagu see paraku mõpe kiriku wõimusmeeste tubadesse tunginud on. Nendest wahedest politika-joonedes  ja nendest tuskadest on nüüd üliwabalaste ringkonnad  omal maal, ja Saksamaa wägewuse kadedad naabrid  wõerail maadel, niisamati ka Monarchi-wõimuse wihkajad  igal poolel, asja wõtnud ette kuulutada, et Keiser Friedrich Saksamaa politikat teisele joonele juhtida tahta ja Würst BiSmarki tähtsus ja wõimus lõppemas olla. Iseäranis Prantsusmaal on hõiskamine selle üle suur, aga ka Wenemaalt on seesugust healesi knulda, koguni ka Saksamaal, .wabameelistes" ringkondades. Teised ringkonnad  arwawad, wist täie õigusega, et Keiser Friedrich liiga suur on, ennast tuSknde läbi, mis ehk tema enese ja tema ligemate omaksete külge puuduwad, suures politikaS  oigelt teelt eksitada lasta, ja just Prantslaste hõiskamisel»  Würst Bismarki wõimuse lõppemise üle, wõiksiwad  ka ühe totrama filmi selle kohta lahti teha, mida need hõiskajad Würst Bismarki mõjuvuse lõppemisest ootawad.  Tänini tähendab siis ka kõik selle peale, Würst Bismark kõikumata oma paiga peale jääb ja et kõige wähemast esiteks weel Saksamaa politikas seespoole ega wäljaspoole mingisugust muutmist oodata ei ole. Wahe-aeal on Keiser Wilhelmi surnukeha nii hiilgama rongi ja nii palju pisarate saatmisel Charlotkenburgls kabelisse pandud, kui mõlemaid ehk weel ühegi Würsti järel käinud ega jooksnud ei ole. See panemine kabelisse  ei olla aga mitte jäädaw, waid ivast nelja uädali pärast saada surnukirst Keiser Wilhelm'i kaduma jäuga tema esiwanemate juure jäävamale paigale pandud. Niipalju kui aealehtede sõnumitest knulda, on wiimase aea põrutused ja unte kohuste täitmine Keiser Friedrich'! elujõudu  rohkem kinnitanud, kui nõrgendanud. Kõik, kes teda näinud, kinnitawad, et tema liikumine nii tngew ja korraline on, nagu ei oleks surma-haigust tema kulges, ja ka tema waim olla nii selge ja teraw, nagu ei oleks snrma-kartust tema südameS. Ainult rääkida ei wõi ehk ei tohi tema mitte. Ka ei olla temal mitte nõuu Wiesbadeulsfe  eh? kusagile mujale minna, waid tema tahta Charlottenbnrgisse jääda ja sealt ise oma walitsuse-ametit tallitada. Kas see elujõud mitte wiimastest wägewatest liikumistest möödaminewalk karastatud ei ole ja seda rutemine  ei lange, kui nende liikumiste mõnu soikuma hakkab, seda on ära oodata. Riigipääwa poolest on Keisrile selle eest üht tänn-adressi saata nõuuks wõetud, et tema ifeenese-arasalgamisega, kõigist omast haigusest ja waewast hoolimata, walitsust kohe ja kindla käega oma enese kätte wsttis. Riigipääw tõukab trunwiste kõige nende nõude täitmise junreS abiks olla, mida Keiser Wilhelm  Saksamaa rahwale päranduseks jättis. Ühel meelel wõeti nõuukS Riigikanzlerit paluda, et tema Riigipääwa järgmisel  koosolekul ettepanekS, Keiser Wilhelmile üht tema tähtsuse  ja Saksamaa tänu kohalist mälestuse-sammast ehitada. Selle peale lõpetas Riigipääw selle kuu 8. pääwal Keisri käsku mööda selleks korraks oma koosolekut. Keiser Friedrich'! walitsuse hakatuse ametlikuks kuulutamiseks saawad saadetud: Londonisse Kindral-Adjutant von LoZu, Wiini Kindral-Adjutant Graf Lehndorss, Peterburgisse  Kindral-Adjutant von Werder, Rooma Kindral-Adjutant Würst von Hohenlohe-Ingelfingen, Madrid'ti  ja Lissaboni Kindral-Adjutant Würst Radziwill, Parist Kindral von Alten, Paapsti juure Ülem- Schenk Würst Hahfeldt. Sõbrustuse-healed, mis Keiser Friedrich'! kuulutustest kõlawad ja ka Wene lehtest Saksamaa  ja Wenemaa kohta wasta hekisewad, oliwad Wene paberraha hinda Berlini börsil ruttu tõstnud, nenda et selle kuu 5. pääwal seal juba jälle 170 marka 100 rubla eest makseti. Senni näib must kassike wahele tulnud olema, sest selle kuu 7. pääwal oli hind jälle ligi 4 marka alanenud. Kergest wõib börsi kahtlus sellest tulla, et Wene lehed nüüd seda rohkem Austria üle käratfewad, mida rohkem nemad Saksamaale kiituse-laulust lanlawad,  kuna nendel riikidel ühine politika on. Prantsusmaal on Boulanger'-kära mägewamini kõlamas,  kui iialgi enne. Tema saiakäigud Parifis, Sõea- Ministti käsu wasta, kus juures tema koguni oma silmi stui-musla prilliga katnud ja petiselt lonkanud on, et teda kutsumata nägijad ära ei tunneks, on tema süü-waadi põhja akt ära löönud. Sõea-Ministri ettepanekut mööda on Präfideut teda esiteks tema tegemast ametist sõeawäe keskis lahti teinud ja wähem kui poole palga peale pannud.  Edaspidi tahetakse teda kohtu alla anda ja sõeawäe keSkift wälja heita. Nüüd on ennast kaks erakonda asutanud,  kellest üks teda kui isamaa õnnetoojat Parlamenti saata, teine kui wabariigi lõhkujat kõigest awalikust elust wälja heita tahab. Mõlemad saavamad oma tahtmise täitmiseks kölawaid kuulutust rahwa sekka. Mõistmata hulkade kestis ja lõhkujate ringkondade keskis on waüinistus tema kohta nii suur, et üks leht pilgates  kirjutab, arstid olla Prantsusmaal üht uut wäljalagunewat tobe »Boulangitis" leidnud. Wiimasel nädalil suri Präsidenti isa, 86aastane Senator Lazare Hyppolyle Sadi-Carnot, ära. Tema matusel  on toorestatud hulgad suure käraga ,Boulunger'- lauln" laulnud ja matuse rongi ülepea suureks pahanduseks  seganud. Boulangistlased on rahwa tuhina kihutamiseks  koguni ühe uue aealehe - ,La Cocarde" asutanud, milles kõik torud tema kiitust wälja puhuwad. Kõige halpimatest maledest ei põrka see leht tagasi, millega oma kangelase tähtsust rahwa keskis kaSwatada loodab. Nenda olla selle lehe sõnumite järel Keiser Wilhelm oma surmawoodi peal Kronprinz Wllhelm'ile ütelnud: »WalmiSta  ennast wõitlemseks Kindral Boulanger' wasta; tema on üks hirmus wastaue/ Sellest pöörasest lehest on Parisis ühe pääwaga 400.000 eksemplari müüdud, on Sõea-MiniSteriumis mõned aknad sisse loopinud ja teisi seesugnsi tegusi teinud. Prantsusmaal on uulitsa-,rahwa?" juba rohkem kui ükskord oma käraga walitsust istelt tõukanud ja kergest wõib juhtuda, et ka sel korral see ,Theatre-Kindral," kuida tasasemad ringkonnad teda nimetawad, seesuguse ,kõik-rahwa" õlade peal ja rusikate mõnul kõrge paiga peale tõstetud saab, kus tema palju kära, werewalamist ja ahastust sigitada wõib, kui ka wiimaks Prantsusmaa enese jäädawaks kahjuks, kuida seda igal poolel nähiud on, kus kawalad ja kiufllikud „ esimehed" õpetamata hulkast  politika-lawale kihntasiwad. Juba wõtawad ka Wene lehed sellest Boulanger'-kärast elamat osa. Kas nemad sellest aga oma süle-lapsele kasu loodawad wõi kahju kardawad,  sellest ei ole õiete aru saada. Omas südameS soowiwad nemad kõiki, mis Kesk-Europa rahu ülepea, Saksamaa rahu aga iseäranis rikknda wõiks, et aga nüüd meelitused Saksamaa uue Keisri waSta pääwa korral seisawad, siis ei usalda nemad oma lippu selgemast näidata.  Pranlsusmaa ja Jtalia wahel kipuwad asjad ikka pahemaks minema. Kui see põnewus ennast ka walitsus te wahel taieste ei näita, siis ilmub see seda rohkem wastaõtikknses  rahwusliku wiha ilmutamises. Pärast mitmesugust  tüli nende riikide piirel, tõusis Küünlakuu 29. pääwal Arlees' linnaS kiskumine Jtalialaste ja Prantslaste  wahel, mis weel järgmisel pääwal edasi kestis ja mille käigul kaks Prantsusmaa soldatit surnuks  löödud saiwad. Tegijad saiwad kinni wõetud, aga rahwas tungis wahtkde peale, tahtis wangisi .nende käest kiskuda ja nende peale omast käest kohut mõista. Pärast tungisiwad  rahwa hulgad Jtalialaste peale, kes Rhone tammi  kallal tööl oliwad ja põgenema kihutatud saiwad. Prantsusmaal on palju Jtalia töölisi, kes rahulisemad on ja wähema palgaga lepiwad, selle juures ka suurema hoolega tööd teemad. Nende peale on Prantsusmaa töölised  juba ammu wihased ja meriseid kiskumist tuleb sagedast  ette. Kardetakse, et Jtalialased seal pea niisamati awalikn needuse all seisma saamad, nagu Sakslased aastast  1871 saadik kõigeist nendest kõnedest hoolimata, mida Jtalialaste ja Prantslaste, kui Romani sugurahwaSte ,wennaSlufest" veetakse. Et seesugused tülid ,wendade" keSkis ka suure politika kohta mõjuwad, selle üle ei wõi kahtlust olla. Suures poltiikas on sel korral muidu üsna waikne asi; kõik seisab weel Keiser Wilhelmi surma mõnu all. Bulgaria walitsus ei tahta enne Türgi walitsuse