mehed kölawaid ja ärritawaid kõnest peawad, ,rahwa kasust" üleliiga lorisewad, kuna nemad rahwast ega rahwa elutarwitust tegemast elust tundma õppinud ei ole, maid ainult oma eneste mõtte-kujuStuStest, mis koguni teistti on, kui asjad tegemas elus. Sedawiist ei tee Parlamenti!)  sagedast muud ühtigi, kui et iga erakond on erakondlikku  jonni ajab ja Riigiwalttsuste nõuuwõtmifi takistab. Saksamaa Saadik von Schlözer on pärast pitkemat ootamist  Mihklikuu 25. pääwal Paapsti jutule wõetud. KaS kiriklik lepitus selle läbi ligemale jõudnud, see on wäga küsitaw. AuStria-Ungrumaalt. Kuulus maaler HanS Makart  on Mihklikuu 22. pääwal WiiniS ära surnud, omal 45. elu-aastal. Makart oli ka üks neist meeStest, keda ühelt poolelt üleliiga kiideti, teiselt poolelt üleliiga laideti. Kuulsaks on teda tema säcawad wärwid ja tema naeõterahwa  kehade maalimised teinud, mis aga tundjate tunnistust  mööda rohkem himu kui paleuslikku ja wooruSlikku mõtet waatajate südames äratawad ja sedawiist õige kunsti otstarvet ei täida. Tema on oma aea fihti meelitanud, selle läbi kiitust ja laitust saanud. Tema matuseid on Witnis ütlemata uhkusega peetud. Emmaschachti mäekaemanduseS,  Poola-Ostrau ligidal, on Mihklikuu 28. pääwal mäe-õhu kärgatus olnud, kus 20 töömeest surmatud  saiwad. Prantsusmaalt. Formosa saare randas on Admiral Courbet Mihklikuu 19. pääwal Kelongi sadama, pääwal pärast seda Admiral LeSpeS Tamsui sadama ära wõtnud. Kelongi ligidal on ka Prantslased Khiina sõeawäge tagasi löönud ja ise nende asemele asunud. Suurem kasu, miS sellest Prantslastele tuleb, on see, et nemad seal nüüd Ziwisüte kaewanduSte peremehed on ja oma tarwitust sealt wõtta wõiwad. Tongkingi piirel, Lõhnani jõe kaldal, on Kindral Negrier Mihkliknn 26. pääwal wiis tundi 1000 mehega 6000 Khiinlaste wasta Võidelnud, neid põgenema saatnud, kõik nende söeatarwituse ja palju hobuseid  ja hobu-eeSleid ära wõtnud. Prantslastel olla 1 pealik ja 20 meest surmatud, Kindral Negrier ise, 2 pealikut  ja 50 meest haawatud. Khiinlastest olla umbeS 1000 meest langenud. Nemad on sell korral suurema itwahwnsega wasta muidu, nenda ei PrantSslased  ka bajonetiga nende peale tunginud. Korralist sõeakuulutust ei ole aga ikka weel kummagilt poolelt wälja antud. Kodumaal näiwad aga Prantsusmaa aSjad, neist kergeist wõitudest hoolimata, üleüldise majapidamise  poolest ja seltslikku elu poolest, ikka rohkem raisku minema. Lyonis on öösel, Mihklikuu 24. ja 25. pääwa wahel, ükS dynamiiti kera shandarmide kasarm! akna peale pandud, mis sea! lõhki kargas, aknad ja lähedamad müürid ära lõhkus, aga õnneks inimestele kahju teinud ei ole. Lyonis olla juba 15,000 töölist ilma tööta; nemad palusiwad, et RiigiwalitsuS nende häda ühe kommiSfioni  läbi üle waadata laseks, aga wabrikute peremehed ei taha seda lubada; nemad kardawad, et selle läbi maailma  kaupluste usaldus nende peale wähendatud saaks. Ka põllutöö olla wäga raiskus ja wtinapuu koi on umbeS pooled wiinapuu istandused paljaks laastanud. Et waesuS ja wiletsus kaswamaS on, seda on nimelt sellest näha, et wiimase üheksa kuu 47 millioni franki awalikuist maksudest  wähem fisse tulnud on, kui Raha-Ministeriumi poolt ette arwatud oli. Kõik majapidamine on tagurpidi käimas,  ainult awalik Jumala- ja pühakodade teutamiue on edenemas ja õitsemas. Pariisis pidi Mihklikuu 24. pääwal  Bt. Meolas äs edamps kiriku käerkammer maha kiskumiseks  Politsei hoole alla antud saama, sest et seal uulitsat laiemaks teha tahetakse. Politsei ametnikul ei olnud aga kirja kaasas ja sellepärast ei wõtnud kohaline Preester käerkamre wõtmetd tema kätte anda. Kui ametnik  ära läinud oli, fiiS tõusis kirikus hirmnS kära. Toorestatud  hulgad pauiwad mütsid ja kübarad pähe, wiliStasiwad,  karjustwad ja laulsiwad mässamise wõi ,priiduse" laulust. Kui kusagilt hüüti, et mütsid ja kübarad peawad maha wõetud saama, siis töufiwad waStusekS rusikad püsti. Naesterahwad kandffwad wiina ja toitu kiriku ja altari laua peal hakati pidu pidama. Üks noor mees läks tantsle peale, pidas seal osatawat ja rahwaS  waStas rõömu-hõiskamisega. Kära kaswiS ikka suuremaks.  WiimakS tuli üks Politsei ametnik ja tahti? hea sõnaga pööraseid soigutava, aga paljalt mõned läkfiwad  wälja. Üks naesterahwas iStus altari peal, suitsetas sigarit ja rääkis roppu juttu. Uulitsa-poisid pefiwad käsi pühitsetud wee sees, teised pistsiwad pea pühitsetud wee waagnasse. Kui hulgad wiimaks kirikust lahku fiwad, siis kestaS kära uulitsatel weel sügawa ööni edasi. Nii kaugele on kiidetud ,wabariik" wõi ,rahwariik" Prantslast  juba ,edendanud"! Kirja wastused. Praua A. v. M. P.: „Wohl fand ich's, waS deckte der Rosenstrauch, Wohl kannt' ich und ehrt' ich den sinnigen Brauch; Doch ist'S nicht die Blume, eS ist nur die Frucht, Die dem Alter verblieb beim Alter man sucht." Kiriku teadused. Jaam kirikus 7. Wiina-kuu pääwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Asmuth. 10. Wiina-kuu pääwal kellu 5 peab pastor Asmuth piibeltundi. Kaarle kiriku õpetaja wõtab piihapääw, 7. Wiina-kuu p. lauarahwast  wasta. Laululehti on uue leeritoa ehitamise heaks. Lauarahwast  kirjutakse laupääw enne lõunat kellu 9—12 ja wõetakse pihtile laupääw kellu l. Poeglaste EeSti keele leeriõpetus hakkab 15. Wiina-kuu pääwal. Lapsed saawad leeri kirjutatud reede, 12. Ott., kellu 12—2. Uüha-waimu-kirikus teeb pastor Berawitz 7. Wiinakuu p. jutlust. Iga langetõbise, krambi- ja nerwihaigele wõime meie üle maailma kuulsaks saanud ja kõige tähtsamatest tohtritest  heaks kiidetud härra professor Dr. Albert, karis, piaes äu Iröas, 6, parandamise wiisi soowida; seepärast kellel ülemal nimetud haigus on andku seda julgeste nimetud tohtrile teada ja palju, kes oma terweks saamises kahtlased on saawad oma terwise jälle. Tema juures leiawad sarnatsed haiged waikest paranemise paika ja waesuse  peale saab waadatud; nii kui kuulakse ep ole seal suure linnaS hinnad mitte üle määra kõrged. Kirjalikult saab parandud kui aiguS targu ülesantakfe. Weel peab tähele panema et herra Prof. Dr. Albert mast Pärast paranemist  maksu pärib. qn-wo». - 4--° oõ6xs löö 4 r. - Trükitud Liods°r-'i p-rtj.te juu«- j° wl««°. Tead sandini j ed. Tcllimiled meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saawad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisanlati ka Lindfors i pärijate trukimajas Tallinnas wastawõetud: peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1884 aaS t a peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ r, .r» Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimelster Wieckmaun Tallinnas Kullaseppa uulitsa omas majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuuawõib. -v t." ! N /lL Sõbra", wäl aand a Lmdsors'! pamad Taümnas, liala mmlsas N. W. (dö). Tallinna Linna kohtu poolest saawad kõik need keS 1885 aastal asutust mis Kõigekõrgemalt 4. Julil 1861. kinnitatud trahteri sarnaliste kohtade seadmiSte 1 artilli  seletuses on ülespandud nimelt: hotellistd, härbäristd, asetjäämise  korterid, päris trahterid, restoratsionistd, kohwi- jasöömamajastd,  puhwetistd teatrite juures, aurulaewa- ja raudtee jaamade peal, klubides ja kõiksugu  lausa kokkntulikutes tahtwad piddada, seeläbi palutud selle üle Linna kohtule seadust mööda käskusid tähele pannas 15. Oktobreni s. a. kirja labi teadust anda ja endi palwe kirajdelle ülemal  nimetatud seadmiste 12 paragrahwis tähhentatud attcstati juure panna. Nimetatud attestat kuhu üks 60 koppikane  tempelmark tuleb peale panna, saab wälja antnd: kaupmeestele ja bürgeritele  Linna pealiku poolest, neile kes sumptokladis seisarvad, hantwergiammeti  eestseisja ja eltermannide poolest, ja talupoegadele nende kogukonna watitsuse poolest. Ses attestatis peab seisma et seisma et see, kellele tema on antud, kohtu poolest mitte pole trahwitud saanud ja et ta omad kroonu ja koguduse maksud ilma mölata on ära tasunud. ~ Tallinnas, linnakohus, sel 27. Septembril 1884. Linnapeawanem W. Greisfenhagen. U- 1794. Linnasekretär O. Benecre. Laeioooillöte kool Balliskis. Õpetuse hakatus: aurutaja-ek sam 1. Nowembril s. a. kapteni eksam 1. Januaril 1885 ja kestab l. Aprillini 1885. Teada andmise  juures on üks ristimise-, rõugetäht  pass ja üks tunnistuse täht, et laewa peal teenistuses on olnud, sisse anda. Õpetus on prii. Teadaandmifi  wõtawad wasta koolmeister Kapten A Zletdhuyn ja Linnapea W. Demin. Baltiskis, 7. Septembril 1884. K 38. UUIIU ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulntamisi meie lehe , Tallinna Sõbra peale herra K. Z. Karow'i raamatupoed waSta. »»»»xxxxxxxx»«»xxxxxxxx»«»» Sellega anname meie oma auustatud kirjasaatjatele teada, et meie X edaspidi iga tarwitatud kirja eest üks kopik trükitud ria pealt maksame. X Kui jõud edaspidi wähegi kannab, sus tahame rohkem maksa. Rldade üle X saab „Tallinna Sõbra" tallituseS rehnung peetud ja uue aaSta hakatusel V" saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, etnme kodu-5)  maa ja usutunnistuse uStawad rahwakool meistrid õige rohkeSte meie tööst osa wõtaksiwad, mis nii wäga ka nende eneste M jäädama kindla elukorra külge puudub. W „HaMnna Sõbra" toimetus ja tassttus. s«»»xxxxxxxx»>»»xxxxxxx»»« Sindi mõisast Pärnu juures saamad tatukohtasi müüdnd. Ligemat teatust annawau: maamöetja  Peters Pärnus, ja RijaS Adwokat von Wahi, Nikolai-Boulevard Nr. 4. Tallinnast » wersta Baltiski maante ääres päris krundi peal olew Witi mõisaks saab müidud. Majadest on seal: S suurt ja S wäikest elumaja,  » talli tõllokuuriga, küiu, kiwist ait ja suur wõlwitud kelder. Kogu selle koha järele on 23 tiinumaad; 40,540 llj sülda on heinamaaks ja 12,700 ruutsülda on hästi heade, jämeda puudega puieStiku all ja muist marja- ja juure aeaks. Ta olek kahe maante wahel on selleks wäga omane et seda wäikesteks tükkideks jäutada wõib. Ligemat teadust saab selle koha omaniku, kollegienrath o. Hansen i käest, KloostriuulitsaS, U S. JgapSäwune hinge toiduse ruomut, kirjutanud A. J. KaTeri, teine trnk, on walmis saanud ja saada Lmdwors'i  Pärijate juures. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ges Kirjaä Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Talukoha inimise ja ostmse-Imtrakt Lindsors'L trükimazas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: Kcrdlas: K. Husen, Suure Hiioma-möisas» koolmeister Liit, Saadgo mmsas: M. Gustao, sohu, Koero: W. Dnglas, Simunas: W. Normann  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külmander,  Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WörruS: Bielrose proua, Walkas: M. Rudolff'i raamatu-poes, Narmas : M. Põder WiljandiS: raamatu-taupleja E. J. Karow. Hinnad Tallinna turnl. on saada 4. Wiina-kun päcimal. Zarduhwlid, tsetw Herned, toop. . . Leatsed, toop. . . Tangud, toop . . 60 kop. Sea liha nael . . Rõõsk piim, toop Hapu piim, toop. Koore, kortel. . . Weikse liha nael. . 3 4 ..