ole tunnistus, niis meie rahwas ka ühe kasuliku ja hädast tarwiliku ettewötmise juures ivöiks. Wäga soowida oleks, et ka möjuwal kohas, meie talurahwa kasuks, selle üle saaks nöuu peetud ja läbi räägitud j sest kui meil üks loomade kaitsmise selts juba on, kui palju enam määrt ei ole inimeste elu! li r' tarwis. Augustm jäägu Wilitta juure ja jutustagu temale sest hääst Maimust, kes pilwede üle elab." „Ka see peab sündima, armas laps, kui ma õhtu jahi teelt tagasi tulen," wastas Augustm. „Süamehed saamad mind ju naescks nimetama, kui ma mitte nendega ühesseltsis wälja ei lähä põtra ja karu ajama." „Minu mend peab Wilitta juures miiminia!  ütles tüdruk õige tungiwalt. „Mets on suur ja peidab kardetawaid asju palju. Minu mend peab ette waatama." Naeratades noogutas Augustin pääd. „Mina olen juba mitu korda metsas käinud  ja ei ole sääl mingisugust kardetawat asja Näinud," ütles Augustin. Mets on tige! mets on maga salalik ja kardetaw!" kordas meel Wilitta. „Ja kui oleks !" wastas Augustin. „See suur, wägew Baim ülemal taewas, kellest ma sulle jutustasin, on igas pool minu juures, ka metsas. Hädas saab tema mind kaitsma, olgu see, kes teab kui suur." „Siisk peab mu wend Wilitta juure jääma!" ütles tüdruk ja waatas paluja silmaga Augustini otsa. Telawaaride jäägritel  ci ole walgemehe abi mitte tarwis. Nemad saaksimad kadedaks, kui temal rohkem  õnne oleks, kui nendel ja tema enam ° lindusi koju tooks. Ja tõeste, minu wend ei tohi mitte Wilitta juurest ära minna." Augustin oleks ka pea tüdruku palwele järele annud, millel waidlemata üks salaja põhi pidi olema ja jahi päält kodu jäänud, kui mitte mana päälik Unkas praegu kogemata  nende juure ei oleks astunud, kes asjale töise mahe tegi. „Minu wennal on õigus," ütles Unkas Wilittale, kui Augustin temale oma waidlemise  asja üles oli rääkinud. Walgel mehel on teraw silm, osaw käsi ja hää püss. Temast saab suur kütt, kui ta rohkem jahi pääl luusimas käib." Wilitta ei julgenud mitte enam kauamine Augustini paluda, et ta koju jääks. Aga salaja sosistas ta temale körwa sisse: „Wennake maata ette, „nobe hunt" ulub metsas!" Nüüd mõistis Augustin selgeste ära, mikspärast Wilitta teda metsa minemast keelis. „Nobe hunt" oli Wenonda, nõnda nimetadi teda suguwendadest. See oli küll tõsi, et selle mehe läbi õnnetust karta oli, mille eest Wilitta käskis ennast hoida. Sellegi  pärast ei jätnud Augustin oma ette wötmist poolele, maid kindla lootusega Jumala  hoole alla ennast andes, läks ta oma sõbra Nattiga töisel hommikul õige wara teele. Wilitta õhkas, kui ta teda nägi mmewat; Augustin aga läks rõõmsa süda- mega. Sest mis häda mõis temale juhtuda,  kui Jumal oma kaitsema käega tahtis  hoida. Lõuna aeg jõudis kätte ja Augustini! oli nõnda palju õnne olnud, et tall himu pääle tuli oma jahti tänaseks lõpetada. Tema hakkas Nattid hüüdma, kes suurel jahi õhinal üht põtra taga ajades, temast oli ära lahkunud. Ta hüüdis metsa, nõnda et ta hääl puude wahel kõlas ja kajas, siis kuulas ta jälle wagusi, kas kusagilt poolt hüüdmisele mastust antakse. Aga kõik jäi wagusi. Paljast metsa oja mulin, mis mölinal  alla poole jooksis, ja hääle wastu kõla oli kuulda. Korra laskis tõ püssi ja kuulas  jälle, kas kustkilt -poolt mastust anti. Aga kui mastust ei tulnud, siis armas Augustin et Natti Telawaarlaste külla tagasi on läinud ja wöttis nöuuks ka ära koju poole minna. Enne aga täitis ta püssi täis ja raputas wärsket rohtu panni pääle. Waewalt oli ta sada sammu edasi läinud, kui korraga metsast wälja astudes ühe wäikese lagendiku pääle sai. Tema ees seisiwad mana lõhkenud kalju rühad ja nende ümber kaswasiwad ilmatu suured ja jämedad puud. ' (Järg jääb tulema.) Isamaalt. Muhumaalt. (Painaja protsess.) Et ebausk  meie saarerahwa seas wecl tubliöte oma tööd teeb, näitab järgmine lugu selgeste üles. H. walla noormees kosinud omale S. walla tüdruku pruudiks, kaubad saanud kindlaks tehtud ja mõlemalt poolt walmistud pulmade wastu. Mõne nädala pärast hakkanud peigmees oma sõbra ees haliscma, et ta enam painaja eest rahu ci saa, et see teda iga ööse waewada. „Mis see ime" kostnud sõber, „snll on ju painaja pruudiks,  eks sa meel ci ole kuulnud, et wanaeit (prundi ema) ammu juba mana kuulus painaja on olnud, kus so könvad on olnnd, et sa weel seda Pole kuulnud. Ma panen üsna imeks, et sa niisuguste inimeste sekka oled kosja läinud, nagu oleks keik muud tüdrukud otsas. Ega siis tütar ka ema nootidest ilma ei wöi olla, las' teda oma kookudega jääda." Peigmes omas kerges tujus läind ka kohe selsammal õhtul oma kalli sõbraga pruudi-koju, kus see kõiki tuppa astudes suure kisaga üles äratanud: „fiin on see wana painajate pesa." Kui tuli jõuti üles wötta, oli juba laimaja uksest wälja putkanud. Peigmees ammd küll üles, kcS laimaja oli, aga oma pruudi wastu, keda ta, oma sõbra juttu uskudes, tõeste ka painajaks pidas, ei olnud tal mitte enam usaldust  ja jättis teda üle. Peremees, kellel enam kole laimduse kui tütre ülejätmise üle pahane meel oli, kuida ta ennegi juba seda laimduse kõminat tasa oli kuulnud, aga ilmas mitte õige jälge peale saanud, andis, et niisugusest pahast teutusest omaksid puhastada. asja Kogukonna kohtu ette. Kogukonna kohtu ees tõendanud tißalustaja oma ütelust, et see mitte tühi laimdus 'p olla. Et Kogukonna kohus asja õiendusele ei saanud, sai asi Kihelkonna kohtu ette antud, kust weel praegu otsuD tegemist ära peab ootama. Küll on hale asi, et weel risti rahwa seas, kus juba risti usu walgus peale kuue sa'a aasta on paistnud, niisugust eba usku leida on, et wöib uskuda et teine risti inimene ennast kurjakswaimuks  ümber wöib muuta ja siis paha waimu wiisil kedagi öösel piinada ja rõhuda. Selge tunnistus, et usk Kpistuse sisse ja kindel lootus Jumala pääle, 'pole aset. Lutheruse mälestus. Meie loodame, et lugejad saamad neid sõnumid häämeelega wastu wötma, mis meie siin Lutheruse mälestusest awaldame.  Mõned on juba pitki silmi seda awaldust ootnud, küsides: Kui palju raha tuli Lutheruse mälestuseks kokku ? Palju on sest Eeslaste anded? Kus seda raha hoitakse? Kuida neid protsentisid pruugitakse, kelle kasuks? Katsume siis nende küsimiste  pääle wastu st anda. Selle küsimise pääle, palju Lutheruse mälestuseks  raha kokku tulnud woime rõõmuga wastada:  Palju rohkem, kui keegi seda esmalt julges  uskudes loota. Wiie kindralsupertendi kutse kiri soowis, et iga meite usu hinge päält oleks 5 kopikat sisse tulnud, see aru oleks siis saja tuhande rublani sisse toonud, sest Lutheruse rahwa hinge arwu loetakse Wcne riikis 2'/2 miljoni hinge olcwat. Nüüd on korjamine lõpetud ja raha summad wastu wöetud ja aru anded wälja ilmunud ja sääl seisab ülewel, et Lutheruse mälestuseks  on Wene riikis korjamise läbi sisse tulnud  154,532 rbl. 39 kop. see teeb iga Lutheruse usulise kohta wälja 6 kopikat. Üksikuist piiskopkondadest on raha korjamise pääkomiteele sisse saadetud järgmisel wiisil: Peterburgi piiskopkonnast 47,050 rbl. 35 kop. Liiwimaa „ 30,000 „ „ Kuuramaa „ 24,503 „ 89 „ Mõskma „ 19,393 „ 92 „ Riia linna „ 15,736 „ 50 „ 136684 rbl. 66 kop. Eestimaa „ 11,476 „ 33 „ Tallinna linna „ 4,520 „ 40 „ Saaremaa „ 1,412 „ „ Grusia koloviidest Kaukasiast 433 „ „ Kõik kokku 154,532 rbl. 39 kop. Kui palju ses summas peaks Eestlaste, iseäranis  weel Saarlaste andeid olema? Päris wahet selle pääle on woimatu teha, sest meie huikas  elab siin rahwas nii häästi linnas kui maal segamine. Sakslased ja Eestlased, kui suur kummagi  rahwa and on, ei ole woimalik wahet teha ja, mis tarwis seda nii puhtalt olekski? Näitame aga, nimelt kui palju igast kogudusest on andid sisse tuluud ja paneme ka üles koguduse hinge aru, nii palju kui meile sest on teada antud, juba sestki saame näha ühte pilti, kuidas armastus  oma kalli Ew. Lutheruse usu wastu kuskil koguduses on juurdunud, mis ka haridust tunnistab.  Meie Saaremaa kogudustest on Lutheruse mälestuseks järgmisel wiisil kokku tulnud: Kuresaare linna kog. 3000 hinge 450 rbl. kop. Kihelkonna kogudus 6996 „ 274 „ „ Kaarma kogudus 3821 „ 139 „ 93 „ Pöide ja ) . Jaani j kogudus 1476 „ 109 „ „ Kerla kogudus 1991 „ 90 „ „ Jamaja kogudus 3159 „ I Anseküla kogudus „ j " " Karja kogudus 3259 „ 78 „ 95 „ Mustjala koguduses 2273 „ 60 „ „ Muhu kogudus 1300 „ 52 „ 20 „ Walljala kogudus 3551 „ 48 „ 72 „ Püha koguduses 3688 „ 22 „ „ Kokku 34514 hinge 1412 rbl. kop. Need armud on meie Saaremaa kohta wöga tähtsad sest need maalimad igast kogudusest meile üht tähtsat pilti silma ette, kust näha möime, kuidas koguduse rahwas maimu haridus on edenenud,  et moistwad ka oma kallist, puhtast Ew. Lutheruse usust lugu pidada, ja oma auu tundmist  selle poolest awaldada. - Mõnest kogudusest on ainult lese naese andet seks ohwriks toodud.