Kalkani poolsaarel ühendatvad. Inglismaal on ka himu meredelt üle maailma walitseda, mitte KöikgermanlaSte  nimel, waid JnglaSte eneSte nimel. Sellepärast paneb Inglismaa Slawlaste tungimise wasta Mustmerelt Wahemerele. Saksamaal ei ole iseäralist asja Balkani  poolsaare ja merekaelade wõitmistest osa wõtta. Saksamaa  seisab nüüd weel ka rohkem Wenemaa püüdmiste eest, aga ei mitte armastuse pärast SlawlaSte waSta, waid kartuse pärast, et Wenelafed muidu Prantslast nende ,kältetasumise"-tujuS tuetaksiwad. Kuhu poole Saksamaa ennast pööraks, kui sõda tõeSte lahti läheks, see on kahtlane.  Prantsusmaa seisab sõnadega Wenemaa  püüdmiste eest Balkani poolsaarel ja himustab Wene wara ja kulu peale oma „kättetasumise"-tuju Saksamaa  waSta täita; kas aga Prantsusmaa ka teuga Wenemaa  eest seisaks, see on wäga küfitaw. Saaks see tuju täidetud, ehk saakõ Saksamaa ja Prantsusmaa wahel ühegil tersel wiistl jäädawalt lepitus tehtud, siis saaksiwad Prantslased wist SlawlaSte edasitungimise wastased olema, sest ühe wõerarahwa wõimuS Wahemerel leikab sügawast nende elutarwituste sisse. Jtalia on juba nüüd Wenemaa  püüdmiste wastane, sest Wahemeri oma suuremad ja weikemate lohedega on Jtalia elupind, kus fee riik nii wähe tetfi sallib, kui iganes wõimalik. Inglismaa  ei ole iialgi neid mõjuwalt tuetanud, kes sealt abi ootastwad ja on ka Bulgarlast üksi jätnud,  kui aSjad kibedaks läkfiwad. Selle kõrwaS tõstsiwad aga salakthutajad mässamisi walitsuse wasta ja laskfiwad ennast selle eest erakondlastest omal maal ja wõeral maal kõrgeiks isamaa-meeSteks ja kannatajateks kiita Et sel wiisil on BulgarlaSte keskis auüstus iga walltjuse waSta häwitatud ja wiimaks ei tea enam keegi, miS lubatud ja miS keelatud on, igaüks piab wiimäks oma tuju ainsaks seaduseks, kuida atwatä wõib. Üks ei usalda seal nüüd ka üht, teine teist, igaüks kardab äraandmist  oma ameti wenna ja ligisugulase poolt. Weikemad  mäSsamised tärkawad flin ja seal üles, saawäd küll pea jälle lämmatatud, näitawad aga, et usaldus ja sõnakuulmine  lõppemas on, ja äratawad omaS järgeS uufi mässamist. Suured ringkonnad soowiwad ja päriwad Würst Aleksandri tagasikutsumist. Temale olla aga Saksamaa ja AuStria poolt nõuu antud, kutsumist mitte wasta wõttä ja tema olla ka oma sebradele kinnitanud, et tema ühegi kaubaga minna ei taha. Kui tema aga läheks, sits ei figitakS tema minemine mitte lausa sõda, sest keegi ei taha peale hakata ja sellega kõiki waStatamist oma peale laduda. Mitmed Wene lehed saaksiwad küll urisema, aga Riigivalitsus ei saaks sellepärast wist mitte üht soldatit ülemere saatma. MiS temal ja tema sõbradel aga karta oleks, see on falakuulid ja pist-nuad, millega seal juba mõnest aeast saadik sõda peetakse. Europa rahu rikkumist ei ole aga Bulgaria pärast lähemal aeal wist ka mitte karta. —Kolmaõ tulease, Wen e- Afg hau i - st an i piir, näitab tõsisemat nägu, kui see tüli wist küll Wenema ja Inglismaa wahel üksi wõib wälja wõideldud  saada. Sellest kirjutab ,Zeitung für Stadt und Land" ,Jngliõmaagaj söbruõtatud ja pärast mõnesugust troonitüli  Inglismaa poolt walitsusele pandud Afghanistani E m i r A b d u r r a h m a n K h a n on juba mõnest aeast saadik wsttlemises mässaja, wahwa ja kawala Ghilzat mägirahwaga. Sõnumid selle wõitlemise käigu üle on tänine segased ja räägiwad üksteise waSta. KaS Ejub Khan, keS Perfias ülewaatamise all elab ja Afghanistani  trooni omale pärib, selle mässamise lõötsutaja olnud, fee on teadmata. Igapidi peetakse aga Ghilzailasi Inglismaa wõimuSkonna waStaSteks AfghantstaniS ja sellega  ka Wene erakonna sõbradeks. WiimaSte sõnumite järel on nemad Kabuli ja Kandahari wahel kindlat aset wõtnud ja walitsewad sedawiifi tee üle nende kahe pealinna wahel. Need sõea-tuksumised AfghanistaniS on selle läbi iseäranis tähtsad, et see piire-kommisfion, mis kahe aSSta eest tüli lepitamiseks seatud sai, kui Wenelafed ja Inglased Panschdeh juures üksteise yiaStaS seifiwad, pärast oma pitkalifi sagedast takistatud tööd nüüd jälle PeterburgiS kooS on, mõnda weikemat tüli asja piir-fihtiS õiendamas. Selle rahu-tööga ei taha aga see sõeakära  kokku mahtuda. Abdurrahmanni walitsuse waSta on ikka mõnelt poolelt räägitud ja ainult Inglismaa raha ja Inglismaa sõeawäe tagil on troon püsti seisnud. Kui just neil päiwil Wenemaa ja Inglismaa wõimuSkonnad  KonstantinopeliS raskemalt kokku põrkanud on, kui iialgi enne ja kui Wene Saadiku wõimuS, mis Sultani jumeS hiljuti weel pea üksi maksis, Bulgaria ja Egyptuse aSjuS Inglismaa Saadiku läbi kõigutatud näitab olema, kui selsamal aeal GhilzailaSte mässamine AfghanistaniS  järsku uufi raSkufi toob, kuS just wana tüli Inglaste ja Wenelaõte wahel lõppemas olema näitas, siis hakatakse igal poolel nagu wägtse aimama, et Kesk-Asia küsimine Balkani poolsaare küsimisega kuidagi üheS seisab ja seda aimamist arutawad siis ka kõik wõeramaa lehed/ Tähtjaks piame selles aSjaS ka arwama, et Kindral Ba- ron KaulbarS, kes Inglismaa wõimuse wähendamisekS  Bulgarlasse saadetud oli, nüüd Persiasse saab. Miinist reisib Kindral Kaulbars Berlini kaudu Peterburgisse  ja on wist nende kahe Keisriigi pealinnades suttrte politlkä juhatajatega ka Kesk-Asia asju arutanud. Sealt wõiks kergest pea mürinat kuulda olla, miS ehk ka läbi kõigi Europa kostab. Omalt maalt. Tallinnast. Wenekeeli Zeitung/ sõnumite;  järel saada Baltimaa kubermangude kohtute muutmisega selle aasta Jaanikuu 1. pääwal algatud ja esimesed Ringkonna-kohtud Tallinnas, Miitawis ja Liibawis  asutatud. „ Eestimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab, et Tallinna  Linnapea kaebtuS selle üle, et Kubernöri käsu peale Jumala-laeka warandus, mis nimelt Tallinna Ewang- Luth. usutunmStuse kirikute ülespidamiseks määratud oli, Raekohtu walitsuse alt Linnasäadikute walitsuse alla päritud  sai, Senati poolest on tähelepanemata jäänud, ja et sedawiifi Rae mõis ja Kautjala mõis, niisamati ka 48,000 rubla korjatud kirikute-kapitali, Liunafaadikute-kogu walitsuse  alla piab antud saama. Edaspidi piab siis Linnasaadikute  kogu hoolekandmist Tallinna Ewang.-Luth. usutstnnistllse  kirikute eest oma peale wõtma, kuna see kohus tänine Raekohtu kanda oli. Kardina herra, Baron Ernst vo n Ros e n , on Järwa-Jaani Kihelkonna-kohtu wanemaks walitud. Endine Palzmari kirikuõpetaja Brandt, kes Smolenskisse  elama saadetud sai, on nüüd luba saanud Moskwa Piiskopkondas jälle kirikuõpetaja ametisse astuda ja on Saratowi linna elama läinud. Kuuni aasta 1883 lõpuni oliwad EeStimaa kubermangus  2989 talukohta taluperemeestele päriseks müüdud; aastal 1884 müüdi 569 talukohta/ aastal 1885 müüdi 557 talukohta. Kokku on tänine talumaast 4115 kohta ligi 157,557 dessätiniga müüdud ja nende eest on 9,182,686 rubla maksetud, mis läbistikku natuke peale 58 rubla dessätini eest wälja teeb. Kõige odawamalt osteti aaStal 1877, kus üks deSsätin läbistikku 49 rubla 36 kopikat maksis, kõige kallimat hinda, 71 rubla 43 kopikat,  makseti läbistikku aaStal 1884. Muidugi ei tule hindade kõikumine mitte, kõige wähemast mitte suuremalt osalt, waesematest ja parematest aastatest, waid tuleb rohkem  sellest, kuida ühel ehk teisel aastal rohkem waesemates ehk wiljakamateS maakondades talukohtasi müüakse. Peale selle on mõisamaast 294 talukohta 10,436 dessätiniga ära müüdud ja kroonu waldades 336 kohta 2743 dessätiniga.  Erawaldades on iga talumaast müüdud koht läbistikku  natuke rohkem kui 38'/, dessätini suur, kroonu waldadeS natuke peale 8 dessätini. Wahe tuleb sellest, et kroonu Wasknarwa waldaS talukohad WenMaa seespidiste  kubermangude korra peal seisawad ja wäga weiked  on. Wiimase kolme aaõta sees on Wenekeeli sõnumite järel Baltimaa kubermangudes ligi 6000 wõeramaa alamat Wene alamaks heitnud. UendH on 1020 käfitöö-mehed, 1730 põllumehed, 108 lihtlased töölised. Raudtee ametnikkudest heitfiwad 118 Wene alamaks,  kaupmeestest 240, studentidest 30, kooliõpetajatest 52, arstidest 42, peale nende üks kirikuõpetaja ja mitmed muud. Neist oliwad 3180 Saksamaa riigi, 740 Austria, teised teiste riikide alamad. Paastukuu 27. ja 30. pääwal oliwad Kasperwiiki MeremeeSte-kooli õppijad Tallinnas eksami tegemas. Nendest saiwad kaugesõidu tüürmanniks: Magnus  Al lem o w Sagadist. Johannes Mikkenber g Palmsist ja Jaan Wrikholm Wchulast. Rannasõidu tüürmanniks : Johannes S e ebl u m Asperist, Jüri Li imann  Kolgast, Mihkel RüüS Saaremaalt, Guftaw Kröönstrom Kolgast, Zost Paadimeister Kolgast,  Anton Kuur mann Mõtstkust, Jüri Eintr ei Kõndast, Jakob Warma Kõndast ja Aleksander Hansen  Narwast. Olewik kirjutab selle kirja kohta, mis hiljuti meie lehe sees Wene kirjatähtede wasta seists: ,Meie ei ütle fiin mitte et Tall. Sõber õige asja eest ei seisa ; aga seda peame imeks panema, et ta niisuguse näituse wõtab, mis hoopis wiltu läheb. Wene keeles on meie v täht ja Wenelane wõib tõutus ka õigeste lugeda. See AparduS, et Jumala tõutus asemel Jumala teutus loetakse, on küll Saksa ja LätikeeleS ette tulnud, milledes kummagiS  meie õ tähte ega healt e'c ole, aga mitte Wene keeles/  Oma enese ja kõikide nimel, kes niisamati nagu meie Wene keeli lugema ja kirjutama, ja Wene grammatikat  õppistwad, aga seda tähte seal mitte leidnud ei ole. miS Eesti õ kohaline oleks, palume ,Olewiku« toimetust nii lahke olla ja seda tähte omas järgmises numreS nimetada.  Suur riigi-saladuS, mida igaM teada ei pruugi, et wõt see täht jo mitte olla! BMskist, Jüri-kuu 7. pääwal. Jlm.ad ei taha epnast ikka wesi muuta, waid jääwad pea niisama suguseks, midq enamist läbi selle talwe oliwad. Aösetel külmetab enamist, pääwa aeal tõuseb soe waewalt 6 graadi peqle. Wahest pilmitab, aga lund ega wihma ei ole tulnud! Waewalt on nii kurwa nurme nähtud, kui tänawu. Enne Jõulut läks maa pea roheliselt lume alla ja tuli pea pärast Hõulut  niisamati wälja. Kmwad ja wilud tuuled ön senni kõiki kahwaks pleekinud ja kuiwad külmad näiwad paiguti ka rohu juurt rikkunud olema. Kewadese wee rammutamisest  on maapind tänine ilma jäänud ja rohu rõõmsat kaswp ei ole wist loota. Hapsalust. Bürgermeistri teenistusest oma palwe peale lahti lastud Linnapea'M irsa l i s ' asemele sai Vogtejkvhtu  wanem C. N o s e n b au.m BürgerMeistrikp jg Raeherra  A. Jakobsonn Vogteikohtu wanemäks walitud. "Linnapea  ametit tgllitah herra Mirsalis edafi. Tartust. Katholiigi kirik, mis Jõulukuu 11. pääwa. maha põles, on mõne heategija abiga, kellest nimelt Üks rohkest annud, juba jälle walmis ehitatud, suurem ja ilusam  kui enne, ja Ülestõusmise-püha esimesel ja teisel pääwal  wõis uudes kstikus jpba jälle Jnmala-teenistust peetud  saada. Riiast. sõnumite järel on Riia-Miitawi Greeka-õigeusu Pii s k p pDona t Podolia ja Braslawi Piiskopiks, tema asemele Peterburgi Zskademia juhataja, Piiskop ÄrSs e n k,' nimetatud. Liiwimaa Landr a t h i? kol l eg iu m on Senatis  Kubernöri käsu Üle kaebanud, mis järel Maa-Politsei  kirjawahetamine Wallawalitsustega ainult Wene keeles  pidi peetud saama. Sellesama käsu Üle on ka Riia Raekohus SenaD kaebanud. Kuuramaalt. Kuuramaa Kubernör on käsku annud, et põllumeeste sulased maal kõige Lihawõte nädali pärast pühade, priiks piawad saama. Petexburgist. Jumala-teenistus Keisri Maje - stätide ligiolemisel, on Lihawõte öösel Talwe-palee kirikus  harjunud hiilgusega peetud, kuhu kõrgemad Keisrikoja  ülemad ja teised kõrged aunkandjad mnast juba kell 11 aeal kogunud oliwad. Ka Japani Prinz oma abikaasaga,  kes Pekerburgis wõerusel on, oliwad Jumala-teenistusel  ja on terase silmaga kõiki seda uhkust tähele pannud. Keisri Majestati poolest on Lihawõteks rohkest kõrgeid auutähta wälja jagatud ja iseäranis rohkest on neid sel korral Wene kirikute kõrgemate auukandjate peale langenud.  Teiste ametnikkude keskis on ka EeStimaa Vize- Kubernör, Wirkl. Staatsrath Wassilj e w s k i, St. Stanislaufe rittretähe 1. klassist saanud. Ne w a jõe lahti m t n em ist luetake sel aaStal Paastukuu 31. pääwast. Aurulaewade sõidud Peterburgi ja Kronstadti wahel on juba alganud. Krassnaja Gorkast tuliwad selle kuu 2. pääwal sõnumid, et mere peal juba lahtist kohtast nähtud. Pealinna lehtede sõnumite järel saada edaspidi weiket hõberaha löödud, milleS 50 jäu asemel ainult 30 jägu selget hõbedat on, et rohkem wälja tuleks. Wõeramaa passide peale pandud maksust loodetakse 1,110,000 rubla aastas stSse tulema. Lodzist. Hulk wabrikuid on oma tööd wähendanud ja töölist on hulga kaupa lahti lastud, keS nüüd ilma tööta mööda uulitsaid hulguwad ja kõiksugust korrata tegust  teewad. Oma tööd mahendama on wabrikud selle läbi sunnitud, et maailma turud wabriku-kaupadega ülearu täidetud on, mis seal enam ostjaid ei leia. Kohtute poolest  on nöuuks wöetud tööta töölist oma koju tagasi saata, wõeramaa alamaid üle piire, oma maa alamaid oma kogudustesse. Podoliast. Sel talwel on Podolias neli suurt sukruwabriknt  maha põlenud, ilma et ühegil korral oleks selgeks teha suudetud, kulda. t>H lahti peaSnud. Sukru-wabrikute!  on sel korral iseäranis kitsas afi, sest hinnad on igal poolel nii kangest maha rõhutud, et kulud enam wälja tulla ei taha. See afl teeb need tulekahjud kahtlaseks. Poolamaalt Üht kurwa lugu kirjutatakse Rudnikist. Hiljuti tahtstwad 31 lodjamcest ühes wenes üle Sau jõe Krzeshowi minna; kolm meest sõudfiwad wigast wenet. Kestet jõge langes wene järsku külleli ja kadus laenete alla. Kaheksa meest peasefiwad wälja, teised kõik on uppunud.  Mitmed on perekonnad järel jätnud. Orelist. Maloarchangelskis on Paastukuu j'3o. pääwal  kaupmees Shigatshewi 14 aastane tütar oma wõeraema  ja oma lihase wenna maha löönud, Tiflisist, Jürikuu j . pääwal. Wiimasel öösel kargas üks kauba-rong Jelissawetpoli ia Dal-Mametla jaamade wahel roopatest wälja. Kolm inimest on hurmatud, kaks kergemast wigastatud, kolm wagonit lõhutud. Siberist. Krafsnojarskis leiti, et ükS posti-task teel lahti leigatud ja sealt 60,000 rubla wälja wõetud oli, mida sealise Riigibanki jäutusele oli saadetud.