rwa meie oma lugejate kohta tähtsaks. Eesti rahwa tuttawatest ja omaksetest on aga saanud: Peterburgi Kindral-Superintendent Cornelius Laaland St. Stanislause  rittretähe I. klassist; Peterburgi Anna-koguduse kirikuõpetaja Conrad Freyfeldt, Peterburgi Jaanikoguduse  kirikuõpetaja Dr. Jakob Hurt ja Narwa Mihklikoguduse  kirikuõpetaja AleriuS Knieper Md nnnariSti.  Peale nende weel mitmed teised Ewangeliumi usutunnistuse  kirikuõpetajad Wenemaa seespidistes kubermangudes  ja Poolamaal. „UuS Tartu Zeitung" kirjutab oma Nr. 96 sees, Jürikuu 26. pääwast : ,Zensuri-walitsuse poolest on täna meie trükikojale ametlikult teada antud, et kõik Eesti- ja Läti-keelised trüki-aSjad waimnlikn ja waimulik ärakawa sisuga (palwe-raamatud) ilmaliku zeusuri alt wõetud ja edaspidi ainult Riigas, Greeka-õigeusu kiriku teenritest piawad zenseritud saama. Eesti-keeliscd waimnlikud kirjad on nimelt Riia Petri-Pauli kiriku Protohierei Jakob Lindenberg'i ülewaatamise alla antud. See käsk seisab ühe Jürikuu 16. pääwal antud Ülem-Zensuri-walitsuse  eeskirja peal." Protohierei Jakob Lindenberg on ,Walguse" asutaja. Michael Lindenberg'! wend.  .Ristirahwa  Pühapääwa Leht," mis järgmiseks Pühapääwaks muidu ikka juba Reedel meie kätte jõudis, on täna, Laupääwal,  weel tulemata. Kas leht pühade wõi juba uue pitka tee pärast wiiwinud, see on meil teadmata. Tule tikkude aktsiõ pidi selle kuu 1. pääwal algama. Selle tähtsa uuenduse juures teeb woje Wremja" Wene riigi tuletikkude-wabriknte seisukorra üle aru. AaStal 1865 oli Wene riikis 73 tuletiku-wabriknt  ja need walmistasiwad 358,000 rubla eest kaupa. Aastal 1875 oli juba 123 wabrikut 1,350,000 eest tehtud  kaubaga. Kümme aastat pärast seda oli wabrikute hulk 193 peale ja walmistatud kauba hind 2,305,000 rubla peale tõnSnud, kus juureS 7645 inimest tööd saiwad.  Peale Wenemaa wabrikute tuletikkude on ka weel oige palju wõeramaa tuletikkust tarwitatud, kui ka nende stsse wedamine, mis aastal 1874 weel 62,730 puuda 339,000 rubla eest oli, aastast 1877 saadik palju wähenenud  ou. Ka tuletikkude fissewedamine Soomemaaalt on wähenenud. Tallinnas on Näärikuu 21. pääwast künni selle kuu 15. pääwani 491 inimest rõugesse haigeks jäänud, nendest 231 terweks saanud ja 99 ära surnud. Arstimise  alla jäiwad sel pääwal 161 inimest. Jürikuu 29. pääwal suri Tallinna kaupmees Konstantin Kuhu Pitkal-uulitsal äkitselt ära. ülestõusmise püha esimese pääwa homikul leiti naeue Marie N. oma maja akna all lõhutud näuga ja murtud jalaga uulitsal. Tema ütleb, et üks naene sealtsamast majast kolme teise abiga, kellega tema,armaStuse-asjade" pärast tülisse saanud, tema kallale tulnud ja teda wiimaks  teise korra pealt aknast wälja wiskanud. Need teised salgawad seda aga ja arwawad, et tema ise aknast wälja karganud. Teisel pühal on ükS noor mees, kelle nimi nimetamata  jäätakse, sellega oma oma aega wiituud, et laululindust  maha laskis. Selle toore aeawiite kallalt on teda aga leitud, tema püss ära wõetud ja teda ennast kohtu alla antud. Sadamas algawa tööga on seal ka wargused jälle alganud. Nenda wõeti Jürikuu 28. pääwal Purdist päritud Karl L. kinni, kes 87- naela puuwillu oli warastanud.  Jürikuu 23 pääwal sattus preili T. turul ühe heas riides mehega jalgteel wastastikku, kes auupakklikult körmale astus, aga mitu kord nenda, et mõlemad ikka jälle kokku põrkastwak. Kui see ,herra" wiimaks möödas  oli, nägi preili T. oma käekoti lahti ja oma rahakoti  sealt warastatud olema. Tema läkS aga ,herra" järel ja palus oma asja tagasi, mida mõned teised kuulsiwad  ja appi tuliwad. Wõeras wiskas küll oma saagi maha ja pani jooksma, sai aga kinni wõetud ja kui Juut Faiwitsch Krupat ära tundtud. Õöset waSta Jürikuu 22. pääwa oli Reinhold B. woorimehega koju sõitmas, kui Kaarli kiriku juureS ükS teine woorimeeS kolme sõitjaga järel jõudis, kellest üks tema peale kargas ja tema taskust t 4 rubla »leidis." Woitlemises saiwad B. riided lõhki kistud, aga raha suutis  tema oma woorimehe kätte anda. Kisa peale tuli lähem Politsei-soldat appi ja röõwel, August K. Läänemaa  Rannamõisa wallast, sai kinni wõetud, kuna seltsimehed  oma woorimehega peastwad. Baltiskist, Lehekuu 2, pääwal. Ilmad olimad miimasel  nädalil enamist tuulised ja wilud. Reede hoiniku wara on natuke lund sadanud ja ka heile tuliwad mõned tibad. Iseäranis külmaiS paikades on ka õhukest jead wee peal olnud. Täna on ilm natuke soojem ja sadaS natuke wihma. Rukki oras ei ole tänine kosuda tahtnud. Aurulaew ,Beryl" jooksis wiimasel nädalil wälja ja »Czar" tuli sisse, wiimane, mida meil seda puhku oodata oli. Kokku on Jõulust saadik 43 aurulaewa meie sada- masse tulnud, 62 aurulaewa ja 2 purjulaewa wälja läinud.  Nüüd on ka juba Kronstadti lahe täitsa lahti. Saaremaa ja Muhumaa wäinad oliwad wiimasel  nädalil weel murdjeaga täidetud.  Wanamõis  a s, Läänemaal, on Jürikuu 25. pääwal pääsukest nähtud.  Meie lähemates metsatukkades oli kägu Jürikuu 30. pääwa õhtal esimest kord »suwi sõnumit" toomas. Raktverest. Kohaline »Teadaandja" kirjutab: ,Jälle on meil siit ümberkaudu üht koledat mõrtsuka tegu üles panna. Ühel wanemal talumehe! oli ühe J. mõisas elama  tuttawa käest 10 rubla saada ja tema läks nende pääwade sees senna, oma raha kätke saama. Wõlglane wõttis teda wäga lahkest wasta, maksis 10 rubla wälja ja läks teda ka weel lüki keed saatma. Teel näis tema aga raha wäljamaksmist kahjeksema, sest järsku kargas tema oma scltstlase peale, lõi teda surnuks ja wõttis tema juurest leitud raha ära, mida rohkem ei olnud, kui need 10 rubla. Õnnetuma surnukeha sai wast ligi ühe nädali varast leitud, kohe langes kahtlus selle mehe peale, kes kiuni wõetud sai, esiteks küll oma tegu salgas, pärast aga tunnistas." Sellesama 'ehe sõnumite järel on Kadrina kihelkonna  köster, Gustaw Johannson, Jürikuu 23. pääwal ÜhelkondlaSle suure osawõtmisega oma 50aastast ameti-pääwa pühitsenud. Peterburgist. Keisri Majestätid ja Keiserlikud  Kõrgused Sunrwürst Auujärjepärija ja Suurwürst Georg Aleksan d r o w i ts ch tuliwad Lihawõte-lanpääwal, pärast lõunat kell 5 Gatschinast Peterburgisse  ja wõtstwad Keis.i Majestäti palees korterit.  Lihawõte-öZ sai Talwe-palees harjunud hiilgawal  wiisil peetud. Harjunud õuuesoowimised sõeawäe  ülemate ja kutsutud meeSte-kondade poolest saiwad Keisri Majestätidest Lihawõte wiimasel pühal AnitschkowipaleeS  wasta wõetud. Unterohwiisend ja teised kutsutud sõeamehed alamatest graadidest saiwad raha-kingitusi ja Keisri-praua käest igaüks ühe kalli muna porzellanist. Selsamal pääwal maatas Keiser neid noori mehi platsi peal Talwe-palee ja Admiralitäti wahel läbi, keS selle talwe kaikus sõeawäe-teenistusesse wõetud on, ja ou nendega  rahul olnud. Jürikuu 26. pääwal sõitsiwad Keisri Majestätid ja Suurwürstid jälle Gatschmasse tagasi,  kus järgmisel pääwal Keiserlik Kõrgus Suurwürst Georg Aleksandrowitscbi sündimise-pääw piduliku Jumala-teenistusega ja pärast piduliku lõune lauaga  100 osawõtjale, peetud sai. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Nikolai Rikolajewitsch wanem on Jürikuu 26. pääwal Doni waldkonda reisinud, sealist ratsawäge  läbi waatama. Kharkowist, Jürikuu 28. pääwal: ,Talwewiljast ja heinast loodetakse head saaki. Kosutawat wihma sajab parajaste." Archangelist, Jürikuu 25. pääwal: ,Dwina jõe jea on täna keskmise weega jõe kõigil laiusel liikuma hak> kanud. Nertschinsklst, Jürikuu 25. pääwal: »Tööde hakatus põldudel ja kulla-pesemistes on sandi ilmade läbi wiiwttatud.  Steppides on palju loomi lumetmskude läbi otsa saanud." Wjatka kubermangus on Kasani kohku liige Globo- Michaleuko Rahu kohtuid läbi waatamas käinud. Järg oli, et suurem jagu Rahukohtu-wanematefl kohtu alla antud sai. Senati poolest on kaks Nahukohtu-wanemat laiskuse pärast ja ükS kolmas pillamise ja kohtu-paberite ümbertegemise pärast kohtu alla antud. Wiimane on wahe aeal ära surnud. Tiflisist, Jürikuu 28. pääwal: »Heile on Kubermangu-Reuteis  313,090 rubla puudust leitud. Uks ametnik  ou ära kadunud. Põllutöö ja majapidamine. Kanepi kaswatamisest kirjutab Põllutöö Zeitung": Juba sellepärast piakS kanepi kas watamine rohkemat tähelepanemist leidma, et kanepile ikka meel kergest kaupa leitakse. Iseäranis on kanepi kaZmatamine  selle läbi kasulik, et sellest palju inimest ka talwel tööd leiawad, keS seda muidu mähe leiakstwad, ehk ka koguni mitte. Selle korwas ei ole kanepil teiste kindtaimetega  maailma-turul nii rasket wõitlemist, nagu näituseks  linadel puuwillaga. Iseäranis sündsad on kanepile  nõgu-maad, aga ka mnllakamad niisked kõrgused. Kanepit wõib ka mitu aastat järges ühe paiga peal kaswatakud  saada, kui aga heast rammutatakse. Kõige parem on hobuse ehk lamma sõnnik, mida aga mdimalikult juba sügisel piab stsse küntama. Maad on tarwiS heasle läbi harida ja seemet mdimalikult ridasse külmata (drillida). Ridade wahel ou mähet jätta, et pärast õitsemist isased kanepid (koermed) wälja woiwad kistud saada, emast kanepit  puudutamata. Isane kanep (koermed) annab peenemad  kiudu, kui emane, mida seemne pär. st kauemini seis- ma jäätakse. Kanepi peenuse kohta on ka külwi wäheut ehk rohkem paksus tähtjas; 80 liitrit (68 V, toopi) 7. hektari (ligi I'/, Eestimaa wakamaa) peale annab peenikest  kanepit; jämedamaks kanepiks külwatakse 40 liitrit 7« hektari peale. Kanep õn wäga õrn külma wasta, sellepärast piab wast siis külwiga algatama, kui öökülmast enam karta ei ole. Kanep kaswab stiS jõudsast ja lämmatab  umbrohu ära. Kiskumiseks on paras aeg, kui pealmised  seemned walkjad kollased on. Kistud kanepit pannakse  wihkudes püsti, et seemned järel küpseda wõiwad ja kaetakse Hpealt õlgedega kinni, et linnud seemne kallale ei pease. On seemned küpsed, siis rabatakse ehk peksetakse neid wälja ja pannakse kanepit ligunema, kuuni kiud kergest  lahti tuleb, mis peale neid kuiwatatakse, katuse alla wiiakse ja edaspidi niisamati haritakse, nagu linu. Ropsitud kanepit saab 7« hektari pealt 15 centnerit (37 7, puuda), mis tänaste hindade järel, 30 marka centneri eest, 450 marla (korralise kursi järel 144 rubla) '/z hektari pealt stsse kannab. Selle juure tuleb weel 10 fcheffelit (umbes il Tallinna wakka) seemneid, mis head hinda maksawad. > — Kõik seda tähele panueS wõib tunnistada, et kanepi kaswatamine. kus maa selleks kõlbab, rohkem kasu toob. kui mitmed teised pölluwiljad ja et seda ka meie kodumaal piaks tähele pandama. Eestimaa kohtutubadest. Trahteri-pidaja Siephany juures oli stsse lõhutud ja warastatud, miõ peale Politsei tema teenijate elumajades läbiotsimist ette wõttis ja ühe Haimre walla 21aastase hingekirjalase, August Lorberg'i, juures mõnda leidis, mis korralisel wiisil ei näinud saadud olema ja mida Stephany ja tema aaikaasa pärast omaks tunnistastwad. Lorberg sai wieks kuuks wangi mõistetud, kohtuotsus aga täitmata jäätud, kuuni Raekohtus üks teine siSselõhkumise  ja warguse asi seletatud on. millest tema ka osa wõtnud olla. Jõulukuu 31. pääwal 1886 oli Torupilli kõrtsi eest Uuemõisa talumehe Juhan Mikitaja hobune saaniga ja riistadega ära warastatud. Kahtluse alla oli 35aastane Hans Kurin langenud, keda ühe seesuguse sõiduriistaga Orgita laadal nähtud. Kolme tunnistaja läbi wõis tema tõeks teha, et tema sel aeal mitte Tallinnas ei ole olnud ja sai selle pärast kasbtuse alt lahti mõistetud. Leiduwarguse pärast seifiwad 21aastane Arthur Klopotow ja Härgla walla 48aaStane hingekirjalane Anna Kielmann kaebtuse all. Klopotow oli Sillaotsa  kõrtsi juureS, 25 werSta Tallinnast eemal, maantee peal Jaanikuu 25. pääwal neli 50kopikalist kupongi leidnud  ja omale wõtnnd. Selle eest sai tema kaheks pääwaks  kinni mõistetud. Anna Kielmann oli ühe hõbe figari karbi leidnud, seda üleSandmata jätnud ja sai selle eest 5 rubla maksma, ehk üheks pääwaks kinni mõistetud. Kõlwatuma ülespidamise eest Pristaw Nieländer 2. tuaS, sai Helene Luiska, wahe aeal mehele läinud Grimm, kümneks pääwaks kinni mõistetud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlimst, Jürikuu 30. pääwal. , Keisril oli wiimasel ööl rahuline puhkamine. Nüüd. kell 10. aeal, tõuseb tema üles ja tahab omas iöötuas diwani ehk ka tooli peal olla. Keisri meel on lahke ja isu hea." Pääwadel enne seda kiriutaii, et mada-jooksmine edasi kestab. Dr. Mackenzie  ja Dr. Leyden oliwad jälle, uue kanülc sisse pannud, mis endisest natuke pitkem ou. Õhtati piawad arstid nõuukogust,  ei ole aga Keisri haiguses midagi uudist leidnud. Dr. Mackeuzie on Dr. Virchow'iga nöuu pidamas olnud ja soowib, et Dc. Virchow saaks Keisrit waatama tulla laslnd. Dr. Mackeuzie kinnitab »British Medical Journalis",  et tema Keisri haiguse üle ühtigi aealehtedes kuulutanud  ei olla. mis mitte lubatud ei olnud ja kaebtuste peale ei waSlaaud. Prinz Heinrich'! laulatamine  Hesseni Prinzest Jreue' ga saab Lehekuu 12. pääwal Eharlottenbnrgis olema. Prinz von Wales saab pulma oodatud. Miinist, Jürikuu 29. pääwal. Serbia Kuninga-praua tuki Wiini, Keiser oti heite pool tundi tema juures. Pärast  on Graf Kalnoky Kiininga-praua jutul olnud ja Weneinaa saatekonna liige Würst Kantakuseu sai tema lauale kutsutud. ESmaSpääwal tahtis Kuninga-praua Serbiasse reiflda. Suurwürsti-praua Maria Pawlowna  oli heike Saksamaa Saadiku õhta-pidul, täua Wenemaa  saatekondaS homiku-laual ja reisiis lõune aeal Peterburgi  poole edasi. Dünkirchenist, Jürikuu 29. pääwal Kindral Boulanger  jõudis täna seia ja sai wakshallis suurest rahwahulgast  .Vagu Boulanger" kisendamisega wasta wõetud. WiliStamist on rahwa keskist ka kuulda olnud. Parrsist,