Wäga tähtjas terwisele on liha ülalhoidmine ja ülalhoidmise wiis, keS liha kaua aega wärskeks ja heaste maitswaks hoiab ja mõningate maade suurest liharikkusest tõisa lihast waest kohast osawõtta lubab, teeks waese rahwale kergeks, liha toitu saada. Nüüdsel ajal pruugitawad liha ülalhoidmise wiifld põhjendawad ennast külma mõjuduse, wee wäljatõmbamise ja mädanemise  wastaliste olluste mõjuduse peale. Külm on hea abi liha ülalhoidmiseks ja saab põhja pool suurel mõedul seks tarwitud, aga kahjuks wõime meie seda üksi määratud aasta ajadel teha. Külmetanud liha tükkid ei tohi peale ärasulamist mitte kaua soojas seista, sest et nad muidu ruttu äramädanekfiwad.  Põhja Ameerika ja Aafrikamaal saab liha ärakuiwatamise  abiga ülal hoitud. Kuiwatanud liha tükkid wõiwad heaste ülal hoitud ja kaugemale saadetud saada, aga nad on kõwad, nahamoodi ja peawad enne tarwitamist  kaua wee sees pehmeks tehtud saama. Nende maik on wärske liha maiguga ühesugune. Kindistes nõudes seisawad nemad wäga heaste, õhus aga lähewad  nad mõne aja pärast mädanema. Liha ülalhoidmine keedusoola abiga, liha soolamine  on wana ja wäljalautud kombe. Keedu soola mõjudus põhjendab ennast wee wäljatõmbamise peale. Liha kautab selle juures suurt hulka oma sooladest, maiku andjaist ollustest ja munawalge jagudest, kautab oma päris maiku ära ja läheb aegapidi kõwaks. Kaua wältaw soolaliha tarwitamine sünnitab seedmisele takkiStusi,  ka ei wõi ta liha suppi walmistamiseks pruugitud  saada ja ilmkahtluseta mitte wärske liha aset täita. Liha suitsetamine, mille juures west wäljaaetud ja mõned suitsu ollused liha mädanemise wasta mõjuwad,  on hea ülalhoidmise kombe sea lihale, worstidele ja ka weise lihale, ta ei kõlba aga mitte peenema liha seltsidele, kelle maik seeläbi wäga muudetud saab. Kus üksi suitsetud liha süüakse, sigineb rahwas sandiste. Haige loomade liha söömine saab sagedaste inimeste  haiguste põhjuseks. Mädanema hakkaw liha ei näita enamiste terwise peale kahjulikult mõjuwad, sest mitmed rahwad sööwad suure isuga ja ilma kahjuta mädant liha, aga siiski tulewad ka wahel ärakihwtimised  ette. Kui palju haige loomade liha söömine inimeste terwist ära rikkub, on weel üks küsimus, aga siiski on selge, et niisugust liha sagedaste ilma põhjuseta  kardetawaks on peetud. Põrna tõbiliste loomade rool rmge yarras, ja nywt leetmlse ega ka' kõhu lima läbi ara hämitud ei olnud, ja seeparast on ikka parem, et niisugune liha mitte söödud ei saa. Wäga kardetav)  inimesele on niisugune looma liha, kelle Veri mäda olluste läbi ära kihwtitud sai, nimelt seepärast, et kihwt ka mitte keetmise läbi ära häwitatud ei saa. Sagedaste sünniwad inimeste juures liha söömise läbi pael ussid; mõnikord on sea ja tõpra liha sees nõndanimetatud tangud ehk soormad, kellest inimese soolikas paelussid tekkiwad. Õnneks saawad soormad keetmise ja ka kange suitsetamise ja soolamise läbi surmatud,  nii et üksi toore wõi mitte pehmeks keedetud liha söömise juures karta tuleb, et pael uss üleswõetud  saab. Kohtades, kus toorest liha süüakse, waewawad  inimesi rohkeste pael ussid. Tangud ehk soormad  on juba palja silmaga kui Valkjas hallid, ümmargused  herne suurused Villid näha, kelle naha läbi tulewa pael ussi Valge pea Välja paistab. Tangude armastatud koht on keele pära muskulid, kus neid kergeste  leida wõib. Sea tangud on siin ja seal ka inimese ihus leida, nimelt pea ajus ja silmas ja sünnitawad  sagedaste rasket haigust. Niisugused inimesed on kuidagi Viisi pael usside mune üles Võtnud. Suurem tähtsus on trihiinidel, kes ka sea lihas ette tulewad ja sest ajast, kui nad Eüroopas tuttawaks  saiwad, juba sagedaste raskeid tõbesi sünnitanud on. Nemad saawad seeläbi kardetawaks, et nad soolikas  ennast suurel hulgal rohkendawad, üks emane sünnitab 2 —3 nädali sees 500—1000 poegi. Noored  trihiinid tungiwad läbi soolikate meresse ja lähemad  läbi kõige ihu, kuni nad Viimaks muskulite kiude külge seisma jäemad, ennast Veikese koorekeste sisse seawad ja kurja haigusi ja surma sünnitawad. Wälja on uuritud, et inimese ihus sellest kardetamast wõerast külalisest 30 miljoni olla mõiwad, kes nii weikesed on, et 6000 trihiinid nõela pea ruumi sisse wõtawad. Siiamaale ei ole meel ülesleitud, kas siga wõi rott esialgune trihiini kandja on. Et rottidel palju sagedamalt  trihiinisi on, kui seadel, ja et sead kõige rohkem  seeläbi trihiinisi üleswõtawad, et nad rottisi söömad,  siis on wist rottid estalgused trihiinide kandjad. Ka leitakse sagedaste niisugustes kohtades trihiinisi rottides, kus siiamaale ei seades trihiinid leitud, ega trihiinidest sündiwad haigused inimeste juures tähele pantud ei olnud. Kõige sagedamalt on nende rottide sees trihiinisi, kes tapmise majades elawad. Sead wõiwad ka weel seeläbi trihiinisi üleswõtta, et neile tõisteft seadest ollusi, kelles trihiinisi on, toiduks ette pantakse. Inimene saab trihiinisi enamiste toore wõi mitte pehmeks keedetud sea liha söömise läbi. Liha tubli sissesoolamise ja suitsetamise juures saawad trihiinid wee wäljaajamise läbi surmatud, jäewad aga nii sagedaste  ettetulewa ruttulise suitsetamise ja soolamise juures  enamiste elama. Uuema teaduste järel sünnitawad  100 seadest, kelles trihiinisi on, üksi 3 trihiinide tõbesi. Silmaga wõib trihiinisi üksi siis selgeste äratunda,  kui nad juba lubja koortes on, nad on siis kui walkjad punktilised kehad näha. Kõige sagedamalt ja kõige rohkem on nad rinna ja kõhu õõnete waheseinas,  külje kõndide ja kõrisõlme musklites leida. Et trihiinisi inimesest eemale hoida, peab sea liha mikroskopi  abiga järele waadatud, peawad rottid sea lautades  ärakautud saama, ja ei tohi sead töistest seadest saadud ollustega toidetud saada. Oleme meie nüüd lihaga ennast tutwustanud, siis lähme ka tözste toitwate olluste juure. Kõndidest, krõmsust ja kokkuseuwaft koest sündima liimi tähtsus toitmisele on see, et liimi läbi munawalge lahutus ihus wähendud saada wõib, sest et liim ühe jau munawalge  asemel lahutud saab. Liim wähendab rohkem munawalge lahutust ihus kui rasw ja tärklise jahu. Liim ei teeni mitte koede ehituseks, ja ei sünnita ka mitte liimi ihus, waid kõik söödud liim saab lahutud ja ihust jälle wälja saadetud. Ka raswa lahutus ihus saab liimi läbi wähendud. Selle järel ei ole siis liim tähtsuseta toidu ollus, ta ei tohi aga mitte liig rohkeSte üleswõetud saada, sest et ta siis kergeste seedmisele  takkistus! nagu oksendamist sünnitab. Rohkeste on toitwad ollused segatud lindude munade sisus. Muna on kokkuseatud koorest, 74"/ o weest, munawalgest 14°/», raswaft ja mineralide ollustest  nimelt woswori happu sooladest ja rauast I—2"/o. Muna walge sees on rohkem wett kui kollase sees, sellepärast on muna kollane rikkam munawalgest ja raswast. Seedmisele on pehmelt keedetud munad paremad  kui kõwaste keedetud, sest et nad kergemalt äraseedetud  saawad. ' näha, et mitmed . arule wiiwad, et ead, sest et õhk nende koorte läbi sisse tungida wõib, pantakse neid aga tuha wõi saepuru sisse, siis wõib osalt õhku neist eemale hoida, kõige paremalt aga hoitakse mune seeläbi  ülal, et neid kanepi õliga ületõmmatakse. Kaugele wäljalautud ja tähtsad toidud on piim ja temast walmistatud toidu ollused. Peale lehma piima saab mitmes kohtades ka kitse ja lamba piim tarwitud. Euroopa waese maa rahwa elule on kitse piim iseäralikult tahtjas sest saadik, kui talupoeg lehma piima wiimse tilgani juustu wabrikutesse äramüüma  hakkas. Mida rohkem kitse ühes kohas on, seda paremalt on waene rabwas toidetud. Peale raswa kerakeste, kes piimas ojuwad, on temas ka munawalget,  piimasuhkurt ja soolast. Korraliku lehma piima sees on 84—88"/ v wett, 3—7"/ o juustu ollust, 3—5"/ o piimasuhkurt, 3—6'Vo raswa ja "/» mineralide ollust. Juustu ollus on piima sees kõige tähtsam ollus, keS weresse läheb. Kitse ja lamba piim on peaaegu niisama kokkuseatud kui lehma piim, ema piim on magusam, sest et temas rohkem suhkurt on, aga selle wasta on ta ka waesem juustu ollusest. Mitte üksi lastele ei ole piim tarwilik waid ka täiskaswand inimestele, nimelt nõrgadele ja neile, kes haigusest paranewad. Piima seismise juures lahutab ennast üks jagu juustu ollusest ja sünnitab piima suhkru käärimist, siis saab suurel hulgal piima hapu sünnitud,  tema kukkutab ilmlahutamata ülejäenud juustu ollust wälja ja piim läheb kokku. Keetmise läbi wõib Piim kauem rõõsaks hoitud saada, ja ka sooda juurelisamise läbi wõib hapnemine mitme päewade peale wälja jäeda. Seal kus piima ostetakse, ilma et teatakse, kust ta wõetud on, on tema keetmine selgeste soowitaw. Kindel on, et haige loomade piim oma terwise wastalist mõnudust suuremalt osalt ärakautab, kui ta keedetud saab. Hea ilmärarikmata piim on toitmisele tähtjas, aga kellegi kauba asjaga ei petteta rohkem kui piimaga. Üleüldse annab ennast hea Piim seeläbi tunda, et ta ilmläbipaistew walge natuke sinikas wõi kollakas on, et tall magus maik on, et, kui walge warras temasse pistetakse ja tasa jälle wälja wmmatakse, midagi warda külge jäeb, mis aga siis mitte ei sünni kui wett juure pantud on, et ta, kui tilka pöidla küüne peale pantakse, mitte finikat äärt ei näita ja tilk mitte laiali ei lagune. Enamiste rikuwad piimaga kauplejad teda wee ja sooda juure panemise läbi ära. Kliistri, kriidi ja jahu juure lisamine, et weega segatud, wedelaks ja seega kergemaks tehtud piima jälle raskeks teha, tuleb arwa ette, sest et niisugust pettust kergeste ülesleida wõib, sagedaste aga saab rahwas seeläbi petetud, et piimaga kauplejad mahakooritud piima kui sooja ja sooja piima kui koort mnüwad. Waesema rahwale oleks see suur õnnetus, kui üks jagu kartohwli põldudest karjamaadeks ja wiina põletamised kartohwliteft  piima tallitusteks ümbermuudetud saaksiwad. Niisama peaksiwad linnades suured piima tallitused sisseseatud saama, kelle piim küll mitte turu hinna eest müüdud ei wõi saada, aga kui rahwas teab, et ta tõeste puhast piima saab, maksab ka waene hea meelega natuke rohkem. Seisab piim natuke aega, siis korjawad ennast suuremad raswa tilgad tema peal kokku ja sünnitawad koort, kellest wõi tehtud saab. Hea ei ole, piima metallist nõude sees hoida, waid kõige paremad on puust wõi klaasist nõud. Wõi sees on 78—94'V0 raswa, wähe juustu ollust, suhkurt ja soolast ja 5—29"/» wett. Niisama tahtjas kui wõi on juust. Juustu sees on suur hulk toitwaid ollust, nimelt juustu ollust ja raswa, ja ka natukene soolast ja suhtun. Selle järel, kas juust mahakooritud wõi maha koorimata piimast tehtud saab, on ka kõhna ja raswatset juustu: esimese sees on kuni 45"/" munawalget, B—lo '/.. raswa ja umbes 40"/ o wett, wiimase sees on 25—30"/.. munawalget, niisama palju raswa ja umbes 35"/> wett. Juust on oma rohke munawalge ja raswa poolest odaw toit, ja täitsa ime on, et nimelt waene rahwas juustu mitte üleüldisemalt ja sagedamalt ei söö. Sagedaste tulewad ärakihwtimised juustu läbi ette, kelle põhjus weernundmata on, wististe sünnib see kihwt tema mädanemise juures. M-g jäeb tulema.) Uus raamat. Th. Jakobsoni juures Tallinnas on hiljuti ilmunud: 24 Juttu lastele. Kirjutanud J. Pärn. Jutud on kõik lühikesed, 42 lehekülje peale ära mahutatud.  Enamiste on nad wäljaandja oma tehtud, üksi mõne juures on ta wabest wõerast eeskuju tarwitanud.  Suurema jau tükkide sisu on laste kohta üsna kõlblik, kuid jutustusest „Wõeras ema" ei wõi meie seda mitte ütelda. Et wõeras ema oma ema aset wõiks täieste täita, ei ole ju wõimalik, aga igakord ei ole wõerasema seal juures mitte süüdlane, ega sugugi nii sant, kui seda nimetatud tükkis kirjeldaks?. Töine wiga on, et wõera ema halbufi just lastele juttudes ettepannakse, mille läbi nad juba iga wõera ema wastu külmust südamesse saawad ja seega wahet wõeraema ja laste wahel ikka suurendawad. Kolmandaks  on laste iseenese uputamine just kui ilusaks ja kenaks teuks maalitud, mis täitsa woorusliku põhjata ja selle wastu on. See tükk oleks, kuda näeme, küll wahest mõne wõera emale ettepantud wõinud saada, mitte aga lastele, mille jauks raamat kirjutatud on. Kui lapsed selle eeskuju järele tegema hakaksiwad, mis siis küll sünniks? Wormi poolest iseäranis puuduline  on luuletus „Üks ingel on mu emake." Liig ilmluulelikud sõnad on ka laulus: „piimapudi", „ema sülg", „kottike", „pesu", „liha kintsuke." Laulu mõte on aga muidu hea. Kui nimetatud puudused ja hulk trükiwigasi maha arwame, siis wõime raamatukest lastele  küllalt soowitada. —x Kirja wastused. 121) M. A. U—s. Ei aitaks midagi, kui Teie kirja «maldaksime;  seal wõib üksnes kohtu tee?' abi leida. Saate eest täname; peaksiwad kõik nõnda oma kohut täitma. 122) M. T. W—s. Ei lähe korda. 123) M. K. T —s. Kuda näete, oleme tarwitanud. Mis Puudub, on maha pidanud jäema. See on tõsi, need mehed lahmad küll liig häbemataks. 124) Ä—a—t—ja. Tarwitatud; olge terme! Seda jutustage naabritele ka sagedaste. 125) vr. M. W. T—s. Ei ole mitte meie süü, et Teie wastuse  töine pool ühest numbrist on wälja jäenud; jõuudis liig hilja meie kätte, sellepärast polnud enam milgi wiisil wõimalik. 126) J. T. O—s. Saab näha, mis wõimalik on teha. See lugu on ka meile juba ammu tuttaw. Pidage meid ka edespidi meeles. 127) M. U. W —s. Käes; olge terme saatmast. 128) H. J. A -s. Ei üht ega toist ei wõi ajalehes awaldata. Waewa eest täname ja loodame, et Teie edespidi meile ikka omalt poolt teatusi saadate, mis meie ikka ära saame trükkima, kui wähegi wõimalik  on. 129) J. S. S —ga. Oleme lühendatult tarwitanud. 130) P. T. P—s. Ülepea ei wõi Teie iialgi teada, kas Xl>X noor ehk mana mees on, ja kui Teie kihelkonna kooli plaan ka sada korda Liiwimaa kooli seaduse järele kokku seatud on, siis ei ole sellega meel ammugi mitte tõendatud, et selle kohta enam midagi soowida üle ei jäeks. Pealegi wöime meie Teile selge sõnaga ütelda, et Teie kooli õpetuse plaan mitte Liiwimaa kooli seaduse järele kokku seatud ei ole. Wastutaja: J. K3rw.