Eesti Postimees. Mleütdine ajaleht Maa- ja Lin«arahwale. K 39. T«»rtt»s, 28. Septembril 1888 KakSkiiUmes wiieS (TK.) «aswMk. Tuleb igal kolmapiie»val wÄlja. I KiuiMiiste lillrMridll Mllkstk 5 kop. ! Goimsivrss arörsfs: „EeSti Postimehe" toimetusele Tartus. Raatuie kSrmal nr. 1. I Wene keeli! Ri> poa««»ir> raooru ..Eesti Postimees" L. 05 Aspnra,. . I Tellimisi ja kaalutust w viruvad wastu: TartuS Eesti Postimehe toimetus raatuse kärmal nr. I;E.Z. K»roivo raamatupood. kaupmees N. Nmblta ja KiintgSfeld, A. ja E. Mk, maalermeister G. SachS. lrlikkija herra H. Laulma»» - N. Sachker'l ja P. Schmidt'» raamatu?. Tallinnas: Nusch'i, Kluge ja Str»hm'i. Wafsermantt'i.Zakobssn'i raamatuposdja kaupmehed G. Sax. Nafthal ja ..Stnda" selts: Pärnus: Jakobi) ja Treufeldt'i raaniatuposd ja Endla.setts; Paides: Setdelbergx Narmas: Nrtgorjew' ja ZakobyiSiEo. raamatupoed ja kaupmees Kelch: Peterburis: J. Seelandt, Eesti Jaani kiriku köster; K. LoopaS. Ilsuonitt aoai, nr. 3S. F. Watlentus, älaian nonmmounsn ao«s nr. 6; O. Kranz't raamatukauplus, .lur<z»nutt np. innu nr 27, Fr. Petrtck. IlnoouiS iipoon. nr. Sja N. Ratttesen. Ilonouitt nposn. 7 Uasanonaro A»ora nr SS—2l; WSrus: Julie Vtelrose raamatupood; Wiljandis: E. Z. Karo«'i ja K. Ksldti.i raamatupoed ja kanditor Ichneider; Malgas: W. Rudolssi raamatupood; RakwersS! G. KuhS't raamatupood ja A. H. Trenn,aun, Pika ual. nr. Sl; MtsaNlaal: Lethbergi raamatupood; Hapsa'us:G. A. Haltberg; Kurssaares: Tl). Lange; Mulas: kaupmees Bitttuer; Pihkmas! Z, WolframM; Kiiru-WiindruZ: H. Lemberg! Keilas: J NiigaSttk. KakSkümnes wiies (SS.) aastakäik. „GeSti Postimehe" aastahind Kõllumehe lisalehega: Kostiga » rubla, ilma postita S rukka sv kop. > poole aasta hind postiga 1 rakk, K» kop., postita 1 rukla SS Kop. Iga tellija, tss 10 lehte tellib, saab ithe ilma hinnata. AdreSstd palutakse selzeste kirjutada. Poliitika ringwaatus. Palju kirjutawad poliitika lehed «uimastel päewadel Saksamaa lesin Wilhelmi reisist, kuda tema südamlikult ja waimustawalt teiste Saksamaa würStide ja rahwa poolt igal pool wastu on wõetud ja kui rohkeste seda päewa, millal tema selle ehk teise würsti wõerusel olnud, muusika, näitemängu ja ilutuledega seal on püitud kaunistada. Praegu, millal meie seda kirjutame, on tema Wiinis, Austria keisri wõerusel, kus tema kõrgematele Austria- Ungria riigi ametnikkudele palju ordusid on wälja jaganud. Siit tahab tema Itaalia kuninga wõerusele reisida, kus teda aga uhkemine  wastu wõtta tahetakse, kui iial teises kohas. Seal on ka juba Ladina keeli üks tahwel «valmistatud, mis Rooma raatuse suure ukse üle saab selle mälestuseks üles seatud, et keiser Wilhelm on Itaalia kuningat oma külaskäiguga auuStanud. Selle mälestuse tahwli peal saawad umbes järgmised laused Eesti keeli ümber tõlgitud seisma: Saksamaa kuulus Keiser ja Preisimaa Kuningas on siin linnas Itaalia Kuninga Humberti wõerusel olnud, et sõbruslik leppiug  Saksa ja Itaalia rahwaste mahel saaks kinnitatud, kes ühel meelel, püidmisel ja järeldusel oma isamaad suurendanud, ou siin suure kapitooli ruumides kõige kodanikkude saatusel ja koosolekul suure «vaimustusega pidulikult wastu mõetud. Kui see sõna tõsi on, et midagi ilma põhjuseta ei sünni, siis piab ka Itaalia riigil  ja tema kuningal seks põhjuseid olema, mikspärast nad Saksamaa keisri nõnda wäga  suure, pea oma kohalise jõuu üle minema, uhkusega wastu wõtta tahawäd. Kui meie ei eksi, siis on missist lootused, mis Itaalia rahwast ülesse kutsuwad, et wägew Saksamaa neid siis aivitab, kui neil abi waja on, olgu  see poliitika püidmistes, kus head tugi ja uõuuandjat, ehk ivõidu wäljal lahingu platsil,  kus tublit «vägimeest «vaja; sest Itaalia kui ka Prantsuse rahwa wahel on ju mõni aeg põnewus kaswamas. Ka seda häpardust, mis Itaalia mäemeestel Abessiinias on ette tulnud, arwatakse jaust Prantslaste süiks. Abessiinia neegus olla oma mäemeestele Prantsusemaalt  head sõjariistad (kaanonid ja püssid)  muretsenud, uing teuur mäemeeste juhatajate  (pealikute) hulgas olla Prantslasi; seepärast olla Abessiinlased nõnda wägewad, et Itaalia wäemehed seal nende üle wõitu ei saa, maid taganema piawad. Seesugused poolkõrwalised asjad kaswawad mõnikotd nõnda wägewaks, et wiimaks neist kõige tugewama jõuuga enam wõimust ei saa, seda wiisi näitab  asi Abessiinia ja Jtaaliamaa wahel praegu olema. Abessiinia häpardused ühel pool, Prantslaste  põnewus teisel pool, need sunnimad Jtaaliamaad  omale tugewat abimeest otsima, ning see tngew abimees wõib küll Saksamaa keiser  olla j. n. e. Seepärast saab nimetatud mehe wastuwõttnife auuks nõnda rohkest kõiksugu kulu tehtud. Ehk nüid küll seesuguse suure mehe käsn all palju maapealset mäge seisab, ja tema selle suure wäega palju wägewat tööd ära toimetada wõib, siiski ei wõi, nõnda kuda ajalugu seda sagedaste oma peatükkides awaldab,  mitte julge olla, et kõik see, mis poliitika  wäljal targaste kokku sepitsetakse, pikema  aja woolu peale seisma jääb; seepärast ei wõi praegu midagi julgest see üle lauseda, mis tähtjus, eestüheydatud keisri reisil ja nende pühitsuStel saab poliitika wäljal olema, millega selle mehe külaskäiki igal pool auustatakse.  ,> Prantsuse ajalehed teatawad, et 17. Septembrit  kindral Boulangeri sõbrad Pariisis ühe suure koosoleku ara pidanud, ning oma arwamisi tulewiku kohta suure lootusega ja ka julgusega awaldanud. Suurem jagu neist meestest olnud Prantsuse isamaa seltsi liikmed,  keda ka wahest kindral Boulangeri ihu kaardeks nimetatakse. Boulanger tahta ise 29. Septembril, nõnda kuda tema sõbrad seda teatawad, Pariisi jõuda, ning siis lohe seal oina uute plaanidega saadikute hulgas üles astuda. Tema reisi üle pole see ajani meel keegi midagi usaldawalt teatada julgenud, saab näha, kas Boulanger ise oma reisi üle saab midagi lausema, wõi jätab ta seda koguni  üheks saladuseks. Mikspärast Boulanger  seda oma reisi saladuseks hoiab, selle kohta wõlwad temal oma selsied põhjused olla. Poliitika  meestel on enainikte ikka seesugused pttided, et nad teisi onia sala teaduse maimul  eksitada tahawad; ning siis ennast see sile rõemustawad, ehk oma kasu sell musil kergest leida jaksawad. Kindral Boulangeri partei on Prantsusemaäl kaunis suur, aga ka wäljainaal on temal sõpru, kes salaja tema poole hoiawab, seepärast on jälle teiste poliitika  meeste meel tema üle kade ja soowiwad temale õnnetust, ehk ei karda ka seda mitte, Boulangeri elu tingitud hukkajate abil ära kustutada. Üsna mana ja tuttaw asi on see, et ühel tublil mehel, kes osawaste rahwa kasuks töötada mõistab ja püiab, ikka rohkeste  kadedaid wastalisi on. Just nõnda on praegu kindral Boulaugeriga lugu. Weel ikka lirjutawad mitmed Saksakeele poliitika lehed see üle, miks keiser Friedrichi  päewaraamat on awaldatud? Miks selle awaldamisega mitme auusa ja kõrge mehe auu külge puudutud? Seepärast, et meie neid asju, mis sellesse tähtsasse päewaräamatusse  ülesse oli tähendatud, selgeste ei tunne, ei julge meie mitte oma grammist see üle lauseda,  nõnda palju näitab aga tõsi olema, et.suuremate meeste päewaraamatuid mitte ilma põhjuseta ei peata awaldama, kui nende oma käest see kohta täit luba pole antud, ehk siis, kui nad ära sttrnud, nende ligemate pärandajate poolt sarnastlubsi pole saadud. Geheimrath  Dr. Geffcken on, kuda uuemad teated  kuulntawad, kõrgenia käsu peale seepärast kinni wõetud ja wangi heidetud, et tema tähendud päewaraamatu olla „Deutsche Rundschau"  lehes awaldanud. Nüid teatawad jälle mõned Saksamaa poliitika lehed, et Dr. Geffcken  wõida põhjendada, et temal keiser Friedrich  käest luba olnud, seda päewaraamatut 3 kuud pärast tema surma awaldada, seda luba saada tema kohtule ette näitama. Kui asjad nõnda on, siis ei wõi kohtud Dr. Geffcken  it mitte süialuseks mõista, ehk olgu siis, et tema teistsuguseid teateid on awaldanud, kui seal päewaraamatus ou kirjutatud. Schweizimaalt. Schweizi wabariigi katoliku  piiskopid on püha paawstile ühe kirja saatnud, kellega nemad awaldawad, et see kõikide nende ühemeeleline soow olla, et p. paawsti endine ilmalik würsti riik jälle jalale seatud saaks. Paawst olla risti usu peamees,  maapealne Kristuse asemik, Isa kõikidele ristiusu rahwastele, kuningate ja rahwaste lepitaja kohtunik j. n. e.; seepärast pidada temal oma maapealne walitsus ka olema, et ta .igas omas talituses waba wõiks olla. Mitu sada aastat on Rooma linn sa hulk maad tema ümber paawsti päralt olnud, nüid on seda maad ja linna kõlbmata käed wäewöimusega ära wõtnud, mis üle 300 miljoni katoliku usulisi ennast pahastawad ning nõuawad, et see soow piaks täidetud saama. Sellel kirjal on wissiste suur tähtsusi  Meie teame ju, et mõne nädala eest tagasi Saksamaa piiskopid Freiburgi linnas see üle nõuupidasid, kuda püha paawsti ilmlikku  riigi walitsust jälle üles ehitada wõiks. Peale selle teatasiwad Belgiamaa katoliku preestrid, et nemad ka see üle tahta 10. Oktoobril  nõuu pidada, weel natuke hiljem teatasid  Spaniamaa katoliku ülemad kiriku isandad,  et nemad ka selle sama asja üle ühte nvuukogu. tahta ära pidada, nüid saadawad Schweizimaa katoliku preestrid p. paawstile see üle kirja, et nemad sess küsitamas asjas just nõnda sama mõtlewad, kuda Saksamaa, Belgia ja Spaaniamaa ülemad k. piiskopid. Ülemal tähendatud nõuupidamine katoliku piiskoppide  .poolt nõuab seepärast tähelepanemist, et nende hulk suur on, ja suure hulga mõju ikka midagi tähendab. Missugusel wiisil ehk wõimul, need kõrged piiskopi härrad, seda soowi tahawad teuks muuta, see üle pole awalikult weel midagi teatatud. Prantsusemaalt. Prantsusemaal wõisiwad  see ajani wöera riigi alamad, kui nad midagi halwust Prantsuse riigi alamatele ei teinud, wäga rahuliselt elada, ilma et neil waja oleks olnud oma passi ehk muid tunnistuskirju  ette näidata. Nüid on seepärast, et wäga palju wõeralt maalt sinna elama tulewad, ning sealsed maad liig rohke hinge armuga täidawad, presidendi poolt käsk antud, et: Igaüks, kes Prantsuse maal ehk linnas, pikema ajale tahab elama jääda, peab 14. päewa wäsdul burimeistrile awaldama: 1) Oma ja oma wanemate nime. 3) Missugu rahwa soost ta on. 3) Millal ja kus kohal ta sündinud. 4) Kus kohal ta wiimate elanud. 5) Mis tööd tema teeb, ehk on temal nõnda rohkest wara, et ta oma protsentidest  wõib elada. 6) Kui tema naise, mees on, siis piawad naise ja ka laste nimed ülesantud saama. Pole wõeramaa mehel seesuguseid tunnistuskirju mitte ette näidata, siis määrab bürgermeister ehk kuberneer 14 päewa eh! weel natuke pikema aja, millal need paberid ja tunnistused piawad ette näidatud  saama. Ei muretse wõeramaa alam neid tunnistusi mitte, siis sunnitakse teda üle Prantsusemaa piiri wälja astuma. Nende kohta, kellel ju Prantsusemaal üks amet on, ehk seal ümber reisiwad ehk jälle suplemise hallikatesse terwise parandamise pärast on tulnud, ei ole see käsk mitte maksmaks tehtud. Madame Juliette Adam on seesugune  naisterühmas, kes poliitika saladusi püiab awaldada. Temal on Saksamaal rohkest tuttawaid kõrgemat sugu naisterahwaid, nende abil katsub tema ka würst Bismargi saladusi wälja uurida ja kui ta midagi on teada  saanud, siis kirjutab tema Prantsuse lehes „Nouve.lle Revue," mis sagedaste õige kena lugeda on. Mõne päewa eest kirjutas Madame Adam, et würst Bismark tahta Prantsusemaad eestulewal sõjal nõnda ära wõita, et Prantsusemaa esimese riigi suurusest  ja tähtsusest teise alama riigi seisusesse  piab lükatud saama, seepärast olla würst Bismark Itaalia ministri, Krispile ütelnud, et Saksa wägi saab tulemas jsõjas üle Belgiamaa Prantsusemaale minema, kas Belgiamaa seda lubada tahab ehk mitte, see tähendada wähe, Saksamaa poolt olla see kohta ju kõik ette walmistatud. Tema, Madame Adam, arwab, et Belgiamaa olla juba würst Bismargiga nõnda lepinud, et kui Saksamaa Prantsusemaaga sodima hakkab, siis ei saa Belgiamaa mitte üksinda Saksa wäge oma piiridest läbi laskma, waid Saksa wäge ka omalt poolt awitama, mis temal waja olla. See pärast annab nimetatud naisterühmas seda imelikku nõuu Prantsuse j wöe ja riigi toimetuse esimeestele, nad pida- Jututuba. Mu ja vlu wäsimilemas Õhtus. Marokko rahwujs teaduseks. Alfred Vt«lzn°r'i järele A. L-ithammel. (Ots.) Kõige suurem uhkus riietega MarokkoS mvaldab ennast õrna soo juures, nagu meiegi juures, ehk küll see uhkus maja uksest wälja ei pease, sest et naisterahwad endid uulitsal lügawaste katetud näidata tohiwad. Siin katab walge, üle pea tõmmatud, maani ulataw  chaik nende keha täitsa iga uudisehimulise pilkude eest künni silmadeni, mis kitsa awaukse wahelt kui paar kallist kiwi ühest jahukotist wälja kiirgawad. Kodu mängib, nagu piltide  ja kujutuste järele küllalt tuttaw, uhkete riiete kõrwal kuld ja kallid kiwid pea osa. Sellega on nemad täitsa nõnda üelda raiskamast  ehitatud, nii kaugelt kui perekonnapea  rahakott aga iialeski lubab. Mis nüid Marokkolaste eluwiiside ja pruukide  kohta ütelda tuleb, siis on need nii mitmekesised,  kuida see nii mitmetseltsi sugudest kokkusegatud rahwa juures iseäraliku usuga kunagi olla wõib. Meie tahame selles tükis  lührdelt kolkuwõttes ainult üleüldistest pruulidest tähtsamaid ette tuua. Maa ja rahwa hariduse seisu tähendades üleüldiselt on, et praegu keegi Maurialaue tmves Marokkos üht wõerast keelt ei oska rääkida, kirjutada ega lugeda, et ainult ! enese oma waewalt mõistawad ja et, kes !!ugu paremin? oskab, üheks thalebiks ehk õpetatuks pcheks peetakse, seaduslikku haridust  pole Marokkos ülepea olemas ; naiste- rahwale iseäranis keelab koguni koran kõigewähemat  teaduse õppimist. Ülepea on koran Maurialasele kõige teaduste hallikaks ja aluseks,  nii et kõik muud peale selle üleliiaks arwatakse. Mauria koolides ei saa muud õpetatud kui korani salmist, keda koolmeister oma ümberseiSwatele lastele puu-lauakeSte peale üles kirjutab, et neid pähä õppima piawad. Maürialase kõne kubiseb siis ka lausete ja kõne-käänudega koranist, iseäranis kui kõues, ülespidamises ja liigutuses muidugi iväga kaine Marokkolane mis kergeste juhtuda wõib häkitsclt wihastud saab, muidugi ainult niisama häkitselt sõnatuma rahusse langeda, mis siis mitte arwa, isegi seltskonnas, tunni wiisi wültab, ilma et ta seda ka ainult ühe sõnaga rikkunud oleks. Palju rääkimise sõber ei ole Maurialaue ülepea mitte, räägib ta aga, siis piawad wähemalt omas perekonnas kõik waikima ja tingimata kuulama. Omas majas on perekonna-pea peale selle täieline walitseja ja käskija-keelaja; teised ei maksa midagi, iseäranis Araablaste juures, kelle juures naisi orja seisuses peetakse, peaaegu weel halwemaks, kuna Berberlaste juures naine palju enam lugupidamises seisab ja Juutide juures mehega ühesuguse auu sees ou. Täis Moslemlane on aga seda, mis Ülemal nimetud, omas majas. Tema istme peale ei tohi keegi muud istuda, ilma tema lubata ei tohi koguni keegi kodunt cemalegi minna. Külaliseks tema palju ei käi, ta istub armsamiue üksipäini mõttes. Marokko naised selle waStü, iseäranis jõuukamad, tulewad sagedaste  kokku. Naisterahwa wõeras jätab jalawarjud ukse taha, mis näitab, et wõeras õrna-suoline  sees on; keegi meesterahwäs ei tohi siis sisse minna. Naisterahwast näikse ka sage- daste suures tropis jalutamas käiwat, iseäranis  reedel, Mohameedlaste uädalapühal, mis naistele wäljakäimise päewaks on nagu laupäew neile suplemise päewaks. Lõbustustelejaseltsilikkudele kokkutulekutele ei ole Maurialaue ülepea suur sõber. Tunnikaupa  enese ette unistamine on  armsam  lahutus ja koguni mitte igawuseks. Üleüldiseid  lõbustusi ja pidusi on ka kül, mis aga harilikult ainult iseäralikkudel aegadel ja perekonna pühadel peetakse. Suurematel söömaaegadel, kus naised ikka lahus naiste tuas tallitatud saamad, puudub arwa muusika koor, kes, wiis künni kümme meest suur, wahetpidamata söömaajal  mängib, ja wahest ka tellitud tantsijad, neegrid enamiste, ringtantsudega ühe eestantsijaga  keskel mängu ülendamas on, mis meie ärwamise järele muud ei ole, kui korratu ümberkeksimine ja -keerutamine. Mauria orkestri mänguriistad ou üks gumbri, kitarri moodi, mõne keelega, üks erbab, kahe keelega, wiiuli moodi mänguriist, mis mibu- saruatse poognaga tõmmatud saab, peale seda üks rheita, klarinekte moodi kärisema healega, üks tarär ehk ka rohkem, trummi sarnane, ja wiimaks üks derbuya, käsitrumm, mis kahe pulgaga, üks kummaski käes, mõlemi naha peale korraga löödud saab. Ühe uist suguse orkestri kokkukõla ou siis ka enamiste kõrwuhuugataw, kuidas muusika Marokkos ülepea meel wäga madala astme peal seisab. Marokkolase armsamaks lõbustajaks op peale ussitantsitajate weel awalikud jutupuhujad,  kes oma „põhja" enamiste muinas jutust „Tuhat ja ühest ööst" wõtawad, peale selle weel kepiwehklejad, keda enamiste paaris lageda paiga peal waatqjatest ümberpiiratud nähikse, kelle käest pegle kaksikwõitlust raha aetakse. Marokkolastel on ka oma „rahwa- pidud," kelle mängud ja lõbustused,, Fautasia" nime alla kokku wõetud saamad, mille peajagu alati mängusõjad hobuste seljas ou, Imb-al-barnll s. o. „pulbri mäng" nimetatud, kus harilikult  soldatid wastakute püssi lastes ja metSlikult  kisendades wõitlewad, kus juures siis kõige kunstlikumat ratsutamist näha wõib. Kõige selle maa pruukide hulgast ou need, mis pulmadesse puutuwad, wist kõige kenamad,  ja nende kirjeldustega tahame meie oma tukki lõpetada. Mauria pulmad wältawad wiis päewa, millel igal ühel oma ise nimi on: vimmani, olwclsollbü, ibovlii, vbuari ja ambaria. Ehamämll päewal saab pruut, walge riietega ehitatud, sauna (vlnnüm) wiidud, selle peale woodisse pandud, kuhu ta kuuni järgmise päewani piab jääma. Chodschbal tõstab teda sealt «slvSaka.> wälja üks selle jauks walitud naisterahwas ja kannab teda teise woodisse, kus temal käte ja marwaste  küined punaseks wärwrtud saamad. See toimetus saab naisterahwa musekantidest mängu ja lauluga, pruudi sõbrannatest jaga kurwade kaebtuste ja pisaratega eesolewa lahkumise  üle tuekatud. Kolmandamal päewal on pidusöömaaeg pruudi sugulastele ja tutwatele. Neljaudamal päewal, chuarill, saawad tema wäürtasjad ja raha kui kingituseks sõbranate poolt ära toodud, mis ühte suure pruudi tuppa seatud tassi muusikamängu saatusel pandud saawad. Sellesama päewa õhtul saab ka peigmees oma tutwastest muusikamängu ja põlewate tõrwa lontide saatusel läbi linna peauulitsats wiidud, Ambcria wiinmks on siis päris pulma päew. Selle wiiendama päewa õhtul, millal peigmees oma terwe kaaskonna lõbusas seltsis, rikkalikult ja mitmet moodi auustatud, olnud, saab pruut, kes jälle walgete riietega ehitatud, oma tulemast abikaasat ootab, sellest suures saajas ära toodud; eesotsas käiwad sugulased ja sõbrad püssi paugutades. Paremat kätt uhkeste ehitatud hobuse kõrwal, mida peigmeest  kannab, on ühe eesli seljas „ ambaria," üks suur, moschees (templis) hoitud, rikkalikult  ehitatud puur, mis ümberringi kardinatega  kaetud ja pruudi wastuwõtmiseks määratud  on. Et ambaria ka tee peal mitte tühi olla ei tohi, et wahest mõni paha maim mitte sisse elutsema nunna ei wõiks, on üks poisikene seal sees, kes puurist siis wast wälja tuleb, kui see eesli seljast maha tõmmatud, pruudi maja ukse ette seatud ja nimetud negafa pruuti käte peal sinna sisse tõstnud on. Nüid saab ambaria, kuhu meel kõiksugu  toidu kraami ja antud raha õnnetoomiseks  uude majapidamisesse pandud, jälle eesli selga tõstetud, ja saab, muusekantid taga otsas, läheb peigmehe maja poole. Kohale jõuudeS, astub peigmees oma maja ukse peale, tõstab parema käe ülesse, ja norgus peaga, allaheitmise märgiks, astub negafast talutatud pruut oma isanda ja abikaasa  käe alt läbi oma uude elu kohta. Negafa paneb selle peale ukse lukku ja walmistab  noore paarile süia, kuna terwe saatekond  ära lahkub. Teisel hommikul laseb noor naisemees oma maja ees mõni pauk püssi, sõbrad tulewad weel wiimast kord õnne soowima,  noorik wahetab selle peale oma pruudiriided  naiste riiete wastu ümber, millega pulmapidu lõppenud on. Mõni weel iseäralik Marokkolaste pruuk ja kombe on niisama kardetud kui auustud wõeraSteft juba ära wõerutatud. Wiimastel aastatel on koguni trükikunst sinna teed leidnud  sisse peaseda. Trükimust saab wistist ka Marokkole hariduse kuulutajaks olema.