keS enne seaduse wasta Ewang.-Luth. usutunnistusesse ristitud olnud, noori inimesi, kes weel mitte abielus ei elanud ja leskesi, kes pärast oma Greeka-Katholtigi usutunnistusest  abikaasa surma ennast ümber salwida lasksiwad. Spi rikuse wäljawedu Wene riigist oli «viimaste aastade sees nii kaugeSte kaswanud, et aastal 1887 juba 6,500,000 ivedro wälja weetud saiwad. Aastal 1888 on see wäljawedu nii palju kahanenud, et ainult 5,335 000 wälja weeti. Selle asemel on puhastatud spirilnse wäljawedu 40,000 medro kaswanud ja sai seda wiimasel aastal ülepea 929,000 wedro wälja weetud. Baltimaa Õigeusu Bratstwo on Küünlakuu 10. pääwal Peterburgis, W. A. Ze Areikow  ' i juhatusel koosolekut pidanud. ,Nowoje Wremja" kirjutas sellest: , KooSolek sai sellega algatud, et Bratstwo  ära surnud kassahoidja, L. A. Artamonow'i, peale mõteldi. Tema oli ametisse saanud, kui Bratstwo kassas 8000 rubla oli, ja oma hoolekandmise ja «väsimata tcgewuse  läbi on tema asja nii kaugele saatnud, et kapital nüüd 200,000 rubla peale kaswanud ön. Tema mälestust  auuStasiwad koosolijad istetelt ülestõusmisega. Selle peale sai aaSta 1889 uiajapidamise-plaan nõuupidamise alla wõetud. Iseäralist tähelepanemist oli kirikute ja koolide  ülespidamise peale heidetud, sest et need ainsad möjuwad  Õigeusu istanduse-paigad olla. Selles asjas on juba õige tähtsat järge olnud. Wene koolid lakobstadtiS ja GoldingeniS on ülearu täidetud; «vaimulikud mehed seisawad üleüldises auustuses ja seisawad palju rohkem rahwa ligidal, kui Lutheruse kirikuõpetajad. Siiski on aga kirikutele ja koolidele weel palju tuetufl tarwis, Sakslaste  «vastupanemise parast. Selle «vastupanemise loomuslikku  pilti annab järgmine tõe-asi: WürSti-praua E. D. Schachowskoi asutas Zõhivis ühe kooli. Sakslased asutastwad kohe kooliga uks ukse wastas ühe kõrtsi. Kui fiis Würsti-praua Schachowskoi ühe kiriku ehitas ja kõrts seadust mööda ära kaduma pidi, asutafiwad Sakslased selle asemele uhke kooli hinnata koolitarwitustega, hinnata õpetusega  ja kingitustega koolilastele. Kahtlemata kasulikud ränd-koolid, kuida neid Rootsis on, ei ole esiteks Baltimaa  kubermangudes wõimalikud, sest et paigast paika rändajad  koolmeistrid ja nendest tarwitatud kooliraamatud ülewaatamise  alla ei wõi pandud saada. Nenda pidi weel hiljuti ükS geografia-raamat tarwitusest ära heidetud saama, milleS Kijewi läbirääkimise juures ÕigeusulaStele süüks antud sai, et nemad pühade luudele auukartust näitawad. Lehed usu elukombliku sisuga, mida Bratstwo 100,000 eksemplaris Läti ja Eesti keelemurdeteS «välja lautab, puuduwad ka Lutheruse usu kohta. ,Majapidamise eesanvud on järgmised : Sissetulemist saab 15,747 rubla oodatud; need on intressid puudntainata  kapitalist ja iseäralistest kapitalidest (215,900 rubla). Wäljaarldmised on järgmisel «viisil arwatud: Kirikute ehitamiseks  ja ülespidamiseks 2000 rubla, koolidele ja Uue Testamenti «väljasaatmiseks 5458 rubla, teisteks «väljaandmist  eks 5059 rubla. See on fissetulemiStega ühesugune  summa. Ettearwämata «valjaandmised piawad, kui fissewõtmised wähemad on, selle järel piiratud saama Liigete  maksudest saab 500 rubla oodakud. See majapidamjse  plaan saab üleüldisest koosolekust kinnitatud. Walitsusesse  saiwad wäljaastünud liikmete aseu«el «valitud herrad: S. E. Gegorow, L. F. Abaturow, J. M. Michailow, J. T. Tichonow, A. G. Tschadejew ja 3- A. Boro«vkow. Niisamuti saiwad kä re«visioni-koinmisfioniSse uued liiked «valitud." Nenda ,Nswoje Wremja" aruanne Baltimaa  Õigeusu Bratstwo wiimasest koosolekust. Nüüd kirjutab seesama leht: ,Selles aruandes oli üteldud, et Sakslased Bratstwo ettewõtmistele Iõh«vi alewikkuS plaanilisel  wiifil «vasta panna. Selle tõe-aSja tunnistuseks oli tähendatud, et õigeusulise kooliga ,uks ukse waSta" üks joomamaja ja pärast sellessamas majaS üks kool prii-koolilaõtega asutatud sai. Kuida meile nüüd taieste ustatawast paigast teadustatakse, ei ole see mitte tõsi. Ei nüüd, kus Bratstwo kool Zõhwis ühes üüritud ruumis on, ei ka aasta enne kooli asutamist ole selles üüritud majaS ega ka selle naabruses üht jookide-kauplust olnud ja ei ole ka üht seesugust asutatud. Wis Saksa era-kooli kohta maksab, mis sellesamas majas on, siis on see seal tõeste ja oli juba üks aasta eüne Bratstwo kooli asutamist seal." Ka rEestimaa Kubermangu Zeitüng" oli ,Nowöje Wremjas" seiSwat Bratstwo aruannet üles wõtuud ja kuulutab seda nüüd omas wiimaseS numres ««iisaMki tühjaks jutuks. Küünlakuu 24. pääwa homikul oli Lutheri kaubaait Sadam a-uul i t s a l põlema säinud. Kustutamisega oli tuletõrjujatel teise homikuni tegemist, sest teise korra peal oli 20,000 kotti Min, mis põlesiwad ja rasked kustutada oliwad. Gerhard jg Hey kaubamaja kaubad alumise korra peal, saiwad «valja kantud. Kust tuli tõusnud, see oli weel teadmata, niisamati oli ka kahju suurus weel üles arwamala. Küünlakuu 21. pääwa homikul leiti 2. alewi-jäus majaS Nr. 415 Vöhmimaalt päritud Janoa Rebrik omas korteris üles poodud. Weike hulkuja, 10aastane Maria Matwejew, kes suwe! Helsingist Tallinnasse toodud sai, siin kõiksugust imelikkusi jutlusi reisudest oma .tädiga" ja oma mahajätmisest  rääkinud oli, ja keda selle peale Tallinnas waestelaSte  majasse üles wõeki, kust tema aga ära kaduS, on nüüd jälle Tallinnasse tagasi toodud. Kui tema «viimaks ära jooksis, siis oli tema wakshallis lihe uaesterahwale ette kaebanud, et waeue-laps olla ja Peterburgis oina ristiema  üles otsida tahta, kes teda siis ka kaasa wõtuud ja Peterburgis seda ,rist«-ema" Politsei ja Adress-kontori läbi asjata otsinud, wiimaks aga weiket petjat ühe tuttawaga Tallinnasse tagasi saatnud, fiiir oma .risu-isa", üht .seppa", otsima. Seda on nüüd Tallinnas jälle asjata otsitud ja küfitaw tütarlaps on pärast Politseisse «viidud. Nüüd ou kohtud seda asja ülekuulamise alla «võtnud. Kehtna «vallast päritud Jüri K. tuli ise Politseisse ja valus ertnaft laastaks «vangi panna. Tema olla aastal 1884 teistega ühes Tamarasse wälja rändanud ja seal kaks aastat asjata maad palunud, pärast aga ise ühe tüki wõtuud ja harima hakkanud. Selle eest mõistnud sealine Ringkonna-kohus teda I'/» aastaks wangi, aga tema jooksnud ära ja tulnud kodumaale tagasi. Nüüd kuulda tema, et teda igal poolel otsitakse ja paluda sellepärast  aset «vangimajas, et lülist lahti saaks. Paha-kuulsast Wiidemannist, kes huiga kurjategude pärast 20 aastaks wangitööle mõistetud sai, on nüüd tema kaafaline, wang A. Z., tunnistanud, et nemad mõlemad  ja K., keS nüüd ka kurjategude pärast «vangis on, aastal 1886 Luuga kreisis ühe küti ära tapnud, kelle surnukeha seal ühe järwe ääres leitud sai. Nemad olnud seal metsas reduS, ööd ootamas, kus üht kirikut wälja rööwida tahtnud. Kütt juhtunud nende juure ja pärinud nende nimede järel, mis peale nemad teda kaigastega surnuks  peksnud. Kes see äratavetud mees oli, seda ei ole sel aeal selgeks saadud. - Ülewiimasel nädalil on Lasingi aäreS D' maja kojamehe  juurest 60 rubla eest riideid waraStatud. Öösel «vaSta Küünlakuu 17. pääwa leidis kohaline Politseisoldat  Rügementi uulitsal ühe tundma a mehe, kes kotiga kaht suitsetatud sia-kintsu selgas kandis, oma koormat mahawiskas  ja ära jooksis, teistest Politsei-soldatitest aga kinni wõetud sai. Tema on kui Altlinna hingekirjaline Johann F. ära tuntud ja ütleb kintsud joobnud peaga warastanud olema, et «veel wiina saaks. Tuntud kaabakas Gustaw P. warastas turul ühe talumehe saanist püti 13 naela «võiga, kargas woorimehe peale ja sõitis ara. Politsei, soldat oli seda aga näinud ja woorimehe numre, 207, märkanud, ja sai selle läbi kaabaka ühes kõrtsis kätte, kes wõi juba Harju uulitsal ühes poodis ara müünud oli ja nüüd hinda ära juua tahtis. Küünlakuu 13. pääwal leidis «väljateeninud inadruö Zuhan KaldeS oma ukse ees, 2. linnajäuS majas Nr. 405, ühe teki fisfc mässitud poeglapse. LapS on Priihospidalisse «viidud. Ema ei olnud weel leitud. Pikwa mõisa tallist on ülewiimasel nädalil ükS körw mära, 12 aastat waua, 2 arfchinat kõrge, üks saan ja hobuse-riistad ära waraStatud. Baltiskist, Küünlakuu 27. pääival. Wiimasel nädalil oliwad ilmad õige külmad, enamist «vaikse lõune-tuulega. Meie lahe on jälle 5 lolli paksu seaga laekud; aurulaewu ei ole enam tulnud. Laupääwast saadik on ilm pehme. Rakwere ümbertkaudult kirjutab sea.ine »Teadaaudja": »Hulja walla kool pidi Küünlakuu 17. pääwal kütise puuduse pärast kinni pandud saama. Ruumid olla nii külmad olnud, et lapsed seda wälja kannatada ei suutnud."  Küünlakuu 17. pääwa õhtal sattuS Kabala jaama storosch manõwririmise juures jalaga wagoui rataste  alla ja jalg sai purustatud. Õnnetu sai Nakwere hospidalisse toodud, kus jalg ära pidi leigaiud saama." Tartust og ikka weel wäga palju Margustest kuulda, önueks aga aeg-aealt ka ivargate kinniwõtmisest. Nenda wõeki Küünlakuu 18. pääwal Politsei luttaw Paul Pure kinni, kui jnst uue hobusega, umbes 150 rubla wäärt, wälja sõita tahtis. Tema seletused, kust hobuse saanud, oliwad niisama ustatawad, nagu ,Wõiduorgu" kirjad ,Wirmaltses" ja tema sai sellepärast luku taha pandud, Küünlakuu 22. pääwal woeli kaks harjunud  hobuse-warast hobuse ja saaniga kinni, mida nemad natuke aega enne seda Maarja kiriku-aia wärawa eest «varastanud oliwad. „W anemuine"-seltsil on wiimasel aastal 4173 rubla sissetulemist ja 4013 rubla 'väljaminemist olnud, nenda et 160 rubla järel jäiwad. Pärida olla seltsil weel peale 400 rubla ja sedawiisi wõida sei aastal umbes 600 rubla wõlgqde tasumiseks tarwitalud saada Liiwimaa raudtee «valitsuse poolest on kuulutatud, et esiteks järgmised jaamad era-kaupade waStawõtmiseks  lahti tehtud saamad: Riia jaam Küünlakuu 21. pääwal, kaupade wastawõlmifekS Walgasse ja Tartusse;  Walga jaam Küünlakuu 21. pääwal, kaupade wastawõtmiseks Riiasse ja Küünlakuu 28. pääwa! kaupade  wMawõlmiseks Tartusse ; Tartu jaam Küünlakuu 28. päawal, kaunade wastawõtmiseks.Walgqsse ja NiiaSse. Tuiskude orgil jääwad kaubad saatmata. Riiast. Lnwimaa Landmarschall, Dr. Amon Mey - endorff, on Küünlakuu 20. pääwal Peterburgisse reisinud.  Riia Linnapea, Hof meister von Oettingen,  on Peterburgis Keisri Majestäti jutule wõetud. Raudtee-«valitsused, mis senni Moskwas, Warschawis ja Riigas oliwad, saada pea Peterburgisse asutatud, niisamati ka kõik Wenemaa raudtee-walitsused ülepea. Baltimaa Läti jäuskondas on, kuida Läti lehed kirjutawad, sel talwel palju Lõbesi liikumas; rõuged, scharlach, kaela-haigused ja soetõbi «valitseda  mitmes paikas maarahwa keskis. Druweeui ja Treppenhosi «vallakoolid seista Näärikuu lõpest saadik laste haiguse pärast kinni. Kuuramaalt. Küünlakuu keskmiste pääwade sees, nimelt  aga 11. pääwal, on Kumamaal hirmsad tormid ja tuisud möllanud, mis pea kõiki raudtee-rongisi mitu tundi seisma paiuwad. Liibawt sadamasse on Näärikuu lõpul ja kolme nädali kaikus, peale 42,000 kimpu puuwillu «veetud, mis enamist kõik Tallinna sadamasse määratud oliwad, aga jea pärast Liibawis pidiwad maha pandud saama, künni meretee jälle lahti läheb. Kõik kuurid  olnud juba täidetud ja ikka oodatud weel uut kaupa järel tulema. Küünlakuu 20. pääwast tuliwad sõnumid kauge külma üle, mis linnas eelkäiwadel pääwadel 18 kuuni 19 graadi peale tõusnud, maal aga weel «.suurem olnud ja «voorid kinni pannud oli. Peterburgist. Keisrikoja wiimane s htapidu sel pidu-aeal, oli Küünlakuu 19. pääwal Zarskoje Selo Aleksander-palees. Kell 2 ja kell 3 tuliwad  Keisri Majestätid oma Kõrge omaksetega ja wõerastega, ja peale 250 kutsutud osawõtjatega. Suur pidusaal oli wöeramaa otse kui lõunemaa aiaks ümber muudetud. Öösel kell 2 aeal jõudfiwad Keisri Majestätid  erarongiga jälle Peterburgisse tagasi. Peale Keisrikoja pidude on sel aeal ka kõrgete riigiametnikkude ja wöeramaa Saadikule juures mitmed uhked pidud olnud, millest KeiSri Majestätid lahkest osa wõtstwad.  Hesseni  Suurherzog oma Kõrge omaksetega pidi teise paastunädaliui  Peterburgisse jääma. „llpuiz. Lkei." Buchara Emiri saatekond on Küünlakuu 22. pääwal Peterburgisse jõudnud ja kohalise auuga wasta «võetud. .Milte-ametliku" Wenemaa lehtedes hakkab kära , ametliku" Prantsllsmaa «vasta, niisamati ka hõiskamine Prantsusmaa kohta, natuke waikima. Weiiela««e Aschi u o w ega Prantslane ei saa mille euam nii suurteks rahwus-kangelasteks peetud,  nagu enne. Serbia throni-waheluse üle on kõik pealinna lehed rõõmsad. Käredamad ,mitte-ametlased" päriwad, et Serbia uue walitsuse poolest Kuninga-praua Natalia ja Metropolil Michael tagasi kutsutud saaksiwad. Nüüd olla juba kaks, Bulgaria Wücst Aleksander ja Serbia  Kuningas Milan, läinud, kolmas, Rumänia Kuningas  Karol, saada pea nende järel minema. Moskwast. Wiimane Dekabrist (Jõulukuu mässaja aastast 1825), P. N. Swistunow, on Küünlakuu 16. pääwal Moskwas ära surnud, 85 aastat wana. Kui 21 aastane Gardiwäe-pealik wöttis tema wastaplanemisest osa ja sai Siberisse wanMöle mõistetud.  Siberisse jäi tema, kuuni Keiser Aleksander 11. kõigile.  neile wastapanijatele armu kuulutas, keS siis weel elus oliwad. Pärast on tema weel kui Rahutoimetaja Kaluga kubermangus Wene talurahwa wabastuse-töödest tegewik osa wõtuud, nagu ka aiuuS Dekabrist Baltimaa kubermangudest, Barou Rosen, kes kahe aasta eest ära suri. Khersonist kirjutatakse, et Dnjepr Küünlakuu 21. pääwal lahti läinud on. Krimmist. Talwe, mis seal nüüd mööda minemas on, on seekord Krimmis «väga wali olnud. Zuba Wiinakuu  lõpul oli 16 graadi külma. Selle peale on pehmemad  ilmad tulnud, Talwckuu keskmiste pääwade sees aga jälle kange külm, mis Näärikuu 20. pääwani kestis. Sel pitkal kütma-aeal on umbes 20 pääwa 6 kuuni 8, umbes 15 pääwa 8 karmi 12, umbes 10 pääwa 12 kuuni 18 ja 20 graadi ja paiguti ka weel peale selle külma olnud. Selle juures on kanged põhja-ida tuuled olnud, mis nimelt  fealisteS lagestikkudes külma weel palju kibedamaks teewad. Lund ou «vähe olnud, ja mis oli, seda on kanged  kuuled kohe mägedesse ehk merde puhunud. Lumetuiskndest  ei ole siis palju juttu olla wõinud, seda rohkem aga tolmutttkskudest. Kange külmaga oliwad põhja-ida tuuled põllud wälja kuiwatanud ja sealt ajaS tuul tolmu prlwekeS üles, mis läbi orased palju kahju on saanud. Sügisel oli nisu mahategemine paiguti hiljaks jäänud, fiiS tuliwad wilud ilmad, mis orast kosuda ei lasknud. Talwel on kanged luuled orafe-põldusi paljaks puhunud.