ja südametunnistust mööda rahwale tarwiS olema arwawad, kes ütlewad, et koormata ja raskuseta  elu kusagil ei ole, kes nimelt kinnitawad, et suureS Wene rtikis käesolewail päiwil just Baltimaa kubermangudes  maarahwa elukord kõige parem ja kõige kosuwam on. Sedawiisi saab rahwas omalt kodumaalt, laitmise jaJ kiitmise mõnul, meelitamise ohelikku? wälja wintsutatud,  ja waewalt ükS kümne keSkist leiab suure waewaga kaugel maal kannatawat elukorda, teised langemad waesuse, wiletsuse ja ahastuse fisse. Lugegu iga toimetaja ise oma wiimast aastakäiku  ja ka endise aaStakäikufi hoolega läbi, tehku oma enese ees aru omast majapidamisest ja tunnistagu oma enese südametunnistuse kohtujärje ees, kas tema selles asjas mitte rahwale rohkem seda pakunud ei ole, millest arwas, et rahwas seda lugeda tahaks, kui seda mis rahwale lugeda Larwis läks. Ka Aleksandri kooli, selle iseenesest nii kiidetama  asutuse, selle Eesti rahwa kiidetud auukoja läwe alla on ehitajad seda metskutwa palki pannud, mis Wana- Eestlaste tähtsa ebausu järel maja põlema panna. Aga sedawiisi ei ehita Ristirahwas ka mitte oma lauta, kus alatumaid loomi kaswatakse, weel wähem aga üht kooli, kus Nistirahwa lapsed kõige pealt RistiinimeStekS peawad kaswatatud saama. Wihawaen see metsui  w tul epalk, saagu Aleksandrikooli läwe alt wälja kistud, siis tuleb sellest koolist Eesti rahwale kasu ja Eesti rahwusele kasu; muidu tuleb sellest rahwale kahju, nagu »Linda" Seltsist, sest mõlemi läwe all on tulepalk, ja Eesti rahwusele tuleb sellest hukatust! See on see tõsine sõnamida meie rahwale tähelepanemiseks tähtsal aeal, tähtsa tähtede ilmumisel  ütelda tahtsime. Wöib olla, et mitmed ringkonnad seda kuulda ei taha, aga seda kuulda on rahwale larwis. Meie oleme oma paremat teadmist mööda oma südametunnistuse sundmust täitnud, ja nähtawad tähed räägiwad wägewat keelt ja nende tähtede wali hääl saab ühel ehk teisel teel rahwa körwa kostma ja saab uinuwat paremat waimu rahwa kestis äratama.  Jumal andku, et mõni nõdrem wend ennast enne seda eksitada ei lase! Kuida meie lueme, on Tarin Eestlastel nõuu, .Linda' kaupluse asemel üht Eesti Kodutarwitusekaupluse  Ühendust asutada. Ka see on üks kasulik  nöuu ja kõigest südamest soovime meie sellele kosumist ja õnne. Aga ka selle kohta peame meie asutajatele meele tuletama, mida meie .Linda' Seltsi asutajatele ütlesime: Ärge laske kihwti tilka si selle asutuse aluse peale langeva, ärge ehitage metskuiwa  tulepalki selle asutuse läve alla! Asutage seda kõige kodumaa kasuks, iseäranis EeSti rahwa kasuks, aga ei kellegi kahjuks, ei kellegi kiuste, ega .võitlemiseks ' kellegi wasla; siis, aga ka üksi siis, saab see asutus õitsema ja saab asutajatele ja kõige Eesti rahvale puhast ja toitvat vilja kandma! Rõõmuga lueme meie ,Eesti Postimehe" Nr. 16 seeS Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi Präfidenti, herra J. Tülk'i kutsekirja, ühe Eesti Põllutöö-kooli asutamiseks,  mis tarwis selle Seltsi liited Jürikuu 28. paamaks Kirjameeste Seltsi majasse kokku kutsutud saamad. See kutse on nii mõistlikult ja asjalikult üles pannud, kuida meie seda herra Tülti kirjadest juba enne oleme harjunud nägema. Kirjas on ka sellest lootusest jutt, et meie kõrge Riigiwalitsus, suurepõllu-pidajad ja mere kodumaa  Nitterkonnad sellest nõuust tegewalt ja juhatawalt osa mötma saamad. Muidugi on selle asutusele Riigiwalltsuse poolt luba tarwis ja meie ei kahtle ka selle üle, et Riigiwalitsus oma juhatawat abi andma saab; kas aga ka tegewat abi, see on raha, selle üle wõib ikka kahtlemist olla. Riigivalitsuse  poolt on üks seesugune palwe juba ükskord selle põhjustamisega tagasi lükatud, et Wenemaa seespidistes kubermangudes rohkem Põllutoö-koolisi tarwis läheb, kui Baltimaa kubermangudes, kus põllutöö muidugi juba kõrgema  ja kosuma järje peal seisab, ja et Alc ksandr ikoolile  juba Käo mõisa maadest 200—300 dessätini maad antud on. Meie teades maksawad need põhjused ka weel nüüd, sest wahe-aeal ei ole selleS asjas midagi muudetud. Meie annaksime nõuu, esiteks mitte wäga kindlast Kroonu rahalise abt peale wa d meie kodumaa enese ühendatud jöuu peale loota, kulda see üleüldse  meie auusa rahwa kohalisem on. Aga selle üle tuleks Põllutöö-kooli söbrade ja asutajate poolest selle nöuukoau läbi ligemat teatust toimetada katsuda, kellele se- N a.°isä maa «..Md ka- M-.s°»d..k°° - « Real-Gymn a s i u m i l e, wõi Aleksandrrkooltle kui Kui see asi mitte nüüd kohe hakatuses selgeks tehtud ja Põhjani ära õiendatud ei saa. M wõikS sellest edaspidi palju tüli tulla, ja mis tülist  tuleb, seda oleme meie juba Alelsandrikoolt asjus ja mitmeS teises asjas näinud. Muretseme puhta, tõsise ja otsekohese meelega, et mingisugust tüli-asja, m ets ku i - maks t u lepalgikS selle puhta ja kiidetama asutuse läwe alla pandud ja sisseehitatud ei saa! Et meie suurpõllu-pidajad eralikult ja meie Ritterkonnad ametlikult sellest asutusest rõõmuga tegewat osa Võtma saamad,  seda loodame meie ka, ja niipalju, kui meie neid ringkondasi tunneme, niipalju wöime kinnitada, et Põllutöökooli  asutajad nende abi peale julged olla wõiwad. Saagu see tuluS nõuu korda minema, kõige meie kodumaa üleüldiseks ja Eesti rahwa iseäraliseks kasuks. Saagu selle puhta pinna peal köit meie kodumaa sugud ja seisused üksteisele  kätt andma, wana ühenduse ja söbruStuse uuendatud  köitmiseks ja kinnitamiseks! Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 19. pääwa öhtal kell 7 suri Tallinnas Kindral-Adjutant Graf Paul von Kotzebue. Tema oli kuulsa kirjamehe August von Kotzebue poeg ja oli EeStimaal, aaStal 1801, Leikusekuu 10. pääwal sündinud.  Wara aStuS tema Wene söeawäe teenistusesse ja on kolme (meie arwame koguni nelja) Keisri all suure hoolega, osawusega ja auuga teeninud, nimelt Kaukaasia pitkalisteS Võitlemiste?, SewaStopolis, kus Wene sõeawägi üksi nii suure auuga nelja riigi sõeawägede wasla panema pidi, pärast kui Kmdral-Kubernör Odessas ja Warshawis. Tema nimi sej-sab hiilgama tähtedega Wenemaa aealou lehtede peal; suuri auutunmstusi, kõrgeid auunimesi ja auutähta on tema oma Keisrite ja Herrade käest saanud, kelle kõikumata usaldus tema kõikumata truuwuse palk oli, ja tema omaksetega leinab kõik Wene riik teda taga. Linnasaadikute koosolekul, selle kuu 18. pääwal sai esiteks wiimase koosoleku protokoll kinnitatud. SiS andis Linnapea, NaZ. W. Greiffenhagen aru selle aasta esimese weerandi stssetulemiste üle, neid ettearwuga ja mullise selle aegse sissetulemisega wõrreldateS.  Sissetulnud on: j) Linna omandustest, rentidest ja teistest linna tarwitusel  seiswaist asjadest 17,536 rubla 74 kop. EttearwuS  15,202 rubla; mullu sel aeal fiSse tulnud 18,377 r. 77 kopikat. 2) Maksudest linna heaks 49,792 rubla 41 kopikat. EttearwuS 50,604 rubla; mullu sel aeal 30,774 rubla 45 kopikat. 3) Mitmesugustest fiSsetulemistest 24,824 rub. 83 kop. EttearwuS 14,805 rubla; mullu sel aeal 3352 rubla 14 kopikat. 4) SiSsetulemiStest haigede- ja waestemajade heaks 1512 rubla. EttearwuS 9127'/, rubla; mullu sel aeal 149 rubla 2 kopikat. 5) SiSsetulemiStest wangimajade heaks 1798 rubla 9 kopikat. EttearwuS 1140 rubla; mullu sel aeal 1557 rubla 14 kopikat. 6) Korterkammri heaks 14,395 rbl. 1 kopikas. EttearwuS  6388 rubla; mullu sel aeal 13,563 rubla 32 kopikat.  . 7) Uhekorralistest fiSsetulemistest 1196 rubla 8 kopikat. EttearwuS 1101'/, rubla; mullu sel aeal 232 rubla. Ühtekokku on fisse tulnud 111,025 rubla 16 kopikat. EttearwuS 90,260 rubla; mullu sel aeal 68.005 rubla 84 kopikat. Gaast- ja weewärgist on fisse tulnud 24,604 rubla 40 kopikat. EttearwuS 21.849 rubla; mullu sel aeal 23,471 rubla 44 kopikat. SiiS sai Linna-inshenõri aruanne Ulemecste jarwe wee üle ette luetud. Sellest oli näha et wefi kardetawale kõrgusele tõuSnud on, see on 6 jalga 5 tolli üle keskmise seisu. Nii kõrge et olnud wefi ka wiimasel sügisel mitte. Linnawalitsuse poolest on kõik ära tehtud, mis kahju eest kaitsemiseks tarwiS läheb. Kanali juures seisawad wahid pääwal ja ööl walwamaS ja neil on 200 kotti liiwa käepärast, et kalaste murdeid kinni toppida wõikfiwad, kui seda tarwis läheb. Linnapea annab weel teada, et kujuramja Kopijowskr Tallinna Real-Ggmnafiumile selle kiwist raiutud Tallinna wappeni kinkinud on, mis Riia wäljanäitusel auupalga sai. Selle eest sai kinkijale linna tänu kuulutatud. Pääwakorra peal seifiwad ja saiwad nõuupidamise alla wõetud: 1) Majaperemehe Aleksander Schneiderr kaebtuS  selle üle, et tema maja liiga kõrge hinna ja maksu alla arwatud. Et see afi juba kohalise peakommisfioni poolest läbi katsutud ja efimene hind 100 rubla alandatud  oli, fiis ei arwanud Linnasaadikute kogu omal õigust olema seda uueSte ette wõtta ja sai see kaebtuö tagafi lükatud. .... 2) Linnasaadikute, Tshumikow i ja v. Hue ck i ettepanek, tähtsamaid aSju kahekordse nõuupidamise, ehk kuida seda nimetakse, esimese jateise lugmise alla wõtta, kui 15 Linnasaadtkut üht aSja nji tahtsakS arwaksiwad, sai tagasi lükatud, sest et siis üks weike iägu Linnasaadikutest iga otsuse täitmist ilma asjata wiiwitada wöiks. 3) Ühe uue kanali ehitamiseks Ülemeeste järwest, sai tagajärel kulude juure 2! 40 rubla 71 kopikat lisatud. 4) Ette luetud sai Eestimaa Kubernõri kiri ja kohalise  Mimsteriumi kiri, Priihospidali walitsuse  muutmise üle. see on, et see asutus edaspidi maa ja linna kulu peale üles peetud saaks. Ritterkonna poolest oli juba enne selle peale wastatud, et need kulud tundmata on ja et neid siis ka esiteks maa poolest oma peale wstta ei wõiks. Sedasama wöttiS ka Linnasaadikute  kogu linna kohtu nõuuks. 5) Aruande tegemiseks wiimase aastase Linnawalitsuse tegewuse ja majapidamise üle, sai 6. Jaanikuu pääw määratud. 6) Pitkemat läbirääkimist tarwikas Dr. Nosenthali poolt ette pandud pärimine, et Linnapea NaZ. W. Greiffenhagen,  kes linna poolest Eestimaa Maapääwa nõuupidamistest  osa wötnud oli, nende nõuupidamiste üle Linnasaadikute kogule aru andma peaks. Et aga Provinzialseaduse  11. jäu Z 242 ära keelab, Maapääwa nõuupidamistest neile teadust anda, kellel mitte õigus ei ole Maapääwale minna, kõigel Linnasaadikute kogul aga seda õigust mitte ei ole waid üksi sellel, keda nõuukogu Maapääwale saadab, siis ei wöinud see pärimine mitte täidetud saada, kui ka Dr, Rosenthal osawas kõnes selle eest kostis ja Tshumikow tähendas, et see seadus üks Ritterkonna seadus ja sellepärast ,wana" ja mitte enam sundiw ei olla, mis wastarääkimist äratas. 7) Pagari-kauba korraldamise kommisfioni sekka saiwad Linnasaadiknd Fischer, Langner ja Hartmuth walitud. Mufski sõnumite järel on kohalises paikas  kinnitatud, et edaspidi kõik wõeralt maalt sisse weetnd  põllutöö mashinad 50 kopikat kulda iga puuda pealt, tolliraha peawad maksma. ,Rakwere Teadaandja" sõnumite järel on Wiru- Nigula kihelkondas neli, Kadrina kihelkondaS üks inimene  wiimases tuiskus surma leidnud; peale selle on mitmed  teised surmahädast suure waewaga peaSnud, nenda ka kaks mõisnikku, kes teel oliwad. sõnumite järel on Ulwi mõisaherra, keS Nigola kirikust koju sõitmas oli, hilja õhta Pada mõisa kutsari läbi lume seest leitud ja peastetud; kutsari surnukeha leitud teisel homiku! tee äärest lume seest, hobused Samma metsast. Lehmja maldas  Harjumaal on üks talumaja nii sügamast lume alla maetud, et rahwas ilma abita wälja ei peasnud, niisamati  saiwad ka teistes paikades hooned, aiad ja tanawad lume alla maetud. Eestimaa randaS on mitmed kalamehed  surmahädas olnud, palju kalapüüdmise nõuust, paatifi ja puulaewu on lõhutud ja häwitatud; üleüldse on wäga palju kahju sündinud. Enne tuisku oliwad ilmad päiwifed  ja soojad, pärast tuisku on ilmad tänine enamist tuulised, wilud >a wihmafcd. Ka Liimimaal ja Kuuramaal  on selsamal aeal tormi ja tuisku olnud, aga wähema wõimuga- Saksakeeli ,Tallinna Zeitungi sõnumite järel on üheS majas kaks perekonna liiget selle läbi haigeks jäänud,  et laste tite-kapp rohelise, kihwtise paberiga kaetud oli. Sellesama maja teises korteris on üks roheline lambiwari  sedasama haigust sigitanud. Roheliste asjadega on waga hoolsat ettewaatamist tarwis. Jälle on meile Schnackenburgi trükimajast mõned uued raamatud silma alla sattunud, mis suurt kiitust teeniwad,  nimelt Tähtsad mehed VI., Pühade Kannel, Hääled Emajõelt, LaSte ar - wuwald ja Dr. Kreutzwaldi Kodutohter, mis ühegis Eesti perekondas puuduma ei peaks. Ligemat kritikat  nendest, kui ka endistest ja ilmunud Dr. WeSke , Oma maast", peame aea puuduse ja ruumi kitsuse pärast teiseks korraks jätma. Niipalju tähendame aga juba siin, et Schnackenburgi trükikoda Tartus puhtamate EeSti kirjade Väljaandmisega suurt tänu teenib, kui meie ka selle asutuse , Eesti raamatute nimekirjas" mõnda, juba mõne aasta eest trükitud kirja leiame, mis parem oleks wõinud trükimata jääda. Aga need aead näiwad  seal möödas ja uued raamatud tõeste kõik ,paremad" olema. Dr. Weske ,O m a maa" kohta wõime esiteks aga nii palju tähendada, et selle herra , oma maa " küll ikka kusagil olla wöib, aga mitte seal, kuS Baltimaa laenete kohin ja Ewangeliumi-Lutheruse kiriku kella hääled koStawad, kus Eesti keel kõlab ja Eesti esiwanemate elukombed kalliks ja armsaks peetud saawad. /Valitsuse Teadaandja" kuulutab Venemaa Viimase  hobuste ülelugemise aruannet. Sellest on näha, et Euroopa-Wenemaal, ilma Poolamaa ja Baltimaa kubermangude lugemata, 9,079,024 iseäralist talu majapidamist  on. Nendest on 2,437.555 majapidamist täitsa ilma hobuseta. Kõige rohkem seesugust majapidamisi  leitakse neis maakondades, kus rohkem härgi weduloomaks  tarwitakse, kus siis ka hobuste puudus põllutööd palju ei takista. Aga seda leiti ka seal, kuS hingemaa