-saadik Laguerre, läheb neil Palmil pikema  reisi Pääle maale. Reisi otstarbe kohta teatatakse järgmist i Laguerre läheb selle nõuga et sääl kõige rikkamaid ja jõukamaid Juntisid üles otsida ja nende käest rahalist abi 1889. aasta walimiste kohta Paluda. Selleks on tal -Boulangeri käest soowikirjad kaasas. Nimmelt  tahab ta cesolewaid walimisi isejenese  ja Laisant-Michelini ja teiste Bou-langeri  meeleliste meeste pääle langeda llasta. Pääle selle wiia ta üht Boulaugeri  kirja ühe Arabia sugn rahwa päälikn kätte, kes Boulangeri all teeninud ja kellega Boulanger õige tuttaw olewat. See pärilik  olla õige jõukas, ja Laguerre reisi otstarbe  päälikn juurde ollagi see, tema käest Boulangistlaste kokkukuiwanud kassasse wähekeucgi  „prügi" muretseda, millega hää oleks walimiste tarwis ässitamist ette wõtta. BoulangPlastel kuluda ju walimiste ässitamiste  pääle wäga palju raha, iseäranis praegugi Somme ja Charente maakonnas. Eesti maalt. Wiljondi mõisnikkude gymnasi- kooli wõiwad nüüd ka need õpilased käia, kes mitte koolis eneses kosti pääl ei ole ega ela, Maid ka mujal elawad, kus korteri sündsaks leiawad, Mötsu mõisa Herder on mõisa herra äraolemise ajal 13/14, skp, ööl ära põlenud. Mõni öö pärast seda on ka ühe talu heina küün, 60 saadu heina  sees, ära põlenud. Wrl, asutataw koduloomadei põllu- ja kasitikö wäljauäDrs  peetakse Pärnus, seltsi näiteplatsil 6,, 7, Läti maalt. Ehk küll Marie Ast, pärast Wapperi naene, alval—  on ühte kokku 58,225 inimest olnud. Raha on sisse tulnud 26,282 rbl. Puhast kasu jääb umbes  9066 rubla järele, Goldingi kreisis on umbes kuu aega igal päewal piksewihma taewast niaha walanud. Hein ja niitmata, wiljad lademes maas. Wene maalt. Astsrburist. KeisrinnaMajes- teedi nimepäew peeti wäga ilusasti. Wihma pärast ei wõinud suur ilutuli ja tulewärk Peirrhofis olla, aga peeti Pühapäeival  pärast toredamini. Keiscrli- Grceka kuningliku paariga ja terme perekonnaga  on õhtu kell Kl pargis Pidu ja tulede ning tulemärgi särasõitnud.  Päewal olnud Mr ka see kord Soome üliõpilaste lauljad Helsingist Majesteedile  ette laulmas olnud. Tsensori seaduse põhjusel on ajaleht  „Sibirskaja Gaseta" kaheksaks kuuks Sisemise miuisteriumi poolt seisma pandud. Päälinuas ja ümberkaudu on minema!  reedil ja laupäewal suur kõuemihma sadu olnud. Laupäewal kell 4. p. l. lõi pikne puha Nikolnusi kabelisse sisse. Silmapilk juurdernttajatel ktuletõrjujadel oli wöimamalik  tuld kohe ära kustutada, pääle selle kui üks kabeli sein kangesti põlema oli hellunud. Nõndasama on.osalt ära põlenud ja osalt purustatud 11) pühapilti, 8 Preestri  umeti-kuube, 8 lamA' ja palju teisi wähemaid asju, mis kabeli iluasjadeks oliivad muretsetud. Kuda Wcuc lehed tentawad, walmisiawat  riigi maade ministerium kroonumõisaie  talupoegade kätte waljarenlimise kohta uusi ecsktrjasid. Talupoegadele tahetumat  kroonumõisate rendi pääle wõtmist meel palju kergemaks teha, kui see senini olnud. Maal olewate wiinakodade kongressist,  mida hra Jermolowi juhatusel Riias hiljun ära peeti, wõtnud umbes 30—40 läinud eSmaspäewal läbirääkimist lõpetanud. Otsused, mis sääl tehtud, ei ole meel mitte kõigiti kindlad, sest herra Jermoloiv kameel niõnes teises paigas sarnaseid koosolekuid tahta ära pidada, et selle läbi üleüldiseid, soomisid ja ettepanekuid teada saada, mille järele kergem on uuendusi wiinamabrikute kohta käsile mõtta, Riiast reisinud herra Jermolow Wilnasse, kus üks sarnane koosolek  ära saada peetud. Kroonlinnast, Öömaja hoone, milles 500 inimese tarwis ruumi, saab siia linna ehitatama. Kulud selle suure maja ehituseks kannab kuulus preester Joau Sergejew, See preester on, nagu Wene lehed jutustawad ja iseäranis ka Wene kiriklikkudes lehtedes lugeda, rahwa silmas möga suures auus, Ta olla paljusid haigeid  oma palwega terweks teinud ja kurjategijaid  näost ära tundnud. Teda peetakse suureks ja on talle ka Palju andeid antud, nii et ta mõib suure maja oma kulul üles ehitada, Säältsamast teatatakse ühes: kahetsemise  wäärilisest laewaõ un e tuse jl, 23, skp, põrganud üks Inglise aurulaew õhtupimeduses ühe wcikese paad.g; kelp-, mille püõl 22 talupoeg - olnud. Paat läinud Mkidils, 5 -tnmest uppunud ära, 17 päästetud m r-laeuetcst wälja, Wnrssnwist, Weikscli jõe niaakvudades  käia möga suured wihma- ja rahesajud ühes lange kõuemüristamisega ja hirmsa Suure mee pärast o>r Warssawi-Wiini  raudtee Aiyjhlowi ja Samerze m-ahel täitsa ära rilurud, nõnda et sõitmine  wõimaia on, Setvastopolij! Melitopoli kreisis on uur rahesadu Shitevwv kula talupoegascl  500 dessaiiui wiljapölbusid maha ' löönud ja ära häwitauud. Kurb sõnum. Gomskl ülikool on 22 skp, pdulikult awaiud, mille juures uutmed kõned peetud ja ülikooli elada lastud. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Tartu wo.',tei«kvh'tu endise sekretäri E. Silsk y asenicle on eaircl, jur, G, Mick - witz loalitnd, kes senini krinial-kohiu osakonna abisekretar oli, —„Revalcr Bkvbachier" awaldab Wancmuise  näitlejate Tallinnat ülesastuinise ja hra Wiera juhatuse! seiswa oriesiri kohta soojasõnalist kiitus:. Waneinnise rahwapidu ettewalmistamine  läheb suurel mõõdul cdäsi. Laulu- ja mängukoorini? on ka juba tubli jagu üles antud. Seltsi aed on nüüd nõnda tehtud ja muudetud, et pidulised kõik näe- toad, mis pidul sünnib. Et pidulised lahedasti  sisse saaksiwad, ehitataksse aiale 5 ust. Hiljuti käis imelik sõnum, mis „Rigaer Tageblattist" algas, pea kõigist Saksa lehtedest läbi. Selles oli üteldud, nagu oleks „Eesti Postimees" suur Tartu panga sõber ja meie leht Postimees" panga wastane. Kuda säärast waleteadet üks leht wõib wälja laotada, on aru saamata. Just meie leht on Tartu panga tublid asjaajamist  ikka kiitnud ja omal ajal, kui teised  kehed panga wastu oliwad, awaldas praeguse toimetaja juhatusel olew leht selle panga eest kaitsekirja, kui inimesed raha Tartu Pangast wälja wõtsiwad ja „Liuda" seltsile tahtsiwad apda. Loodame, et „Rigaer Tageblatt" ja tenia järel „Revalsche Zeitg" ja „Wesenberger Anzeiger" jne. wale sõnumid  õiendawad. Meid on palutud tuletikkude müüjatele  selle kohta märku anda, et kõik tuletikkude  tagawara 1. septembrist saadik s, a, banderolide alla peab pandud olema, selle pääle waatamata, et aktsisi raha nende eest küll juba on maksetud. —Uutmoodtru kts, kelle nimi hyperbelrukis sHyperbelroggen) olla wäga kasulik ja kanda 20—40 seemet. Saada olla seda rukki seemet iseäranis Daani maalt. Soowida oleks, et põllumehed seda tähele Paneksiwad. Talhinna Eesti maa põllumeeste selts saab wististi nii lahke olema ja põllumeestele sellest seemnest proowisid  muretsema. kooli jaoks, kui sääl ka ainult üks ehk kaks Õigetedendamist  wõtnud ja üleüldse kohalist ringkondasid te põllul tuttawaks tahtnud teha. 1878. aastal kogum uute põhjuskirjade järele sisse seatud, T a ll i n n a u u s h o b u r a udtee nn tublisti edenemas. Juba on hää tükk teda walmis. Sõidu proow on ka ära tehtud. Sõit läinud hästi. Roobaste panemisega  loodetakse kõige hiljemine 19, augustini  walmis saada. Siis wõiwad linnalised  raatuse ligidal Wiru  läbi  Kadrintalini 5 kopiku eest sõita, niisamati  linna tagasi. Seda ja teist. Kiilmawereliue. Hommikul pärast Aorktowni lahingut (19, oktobril 1781) leiti  haawatute hulgas ka üht mvosekanti/ kelle põlwe üks Püssi kuul oli purustanud. Paranemise lootust polnud muul wiifil, kui reis Pidi ärasaetud saama. Nagu ikka, nii hakati teda enne saagimist kinni siduma, et ta paigal seisaks, „Tohter, mis Teie tahate teha?" küsis haawatud,  „Noormees,  ma Pean Teie jala ära saagima ja selle pärast Teid enne kinni sidmNa," „Ei ialgi I" hüüdis haige „kiskuge ka mu süda rinnust wälja, ma seisan paigal, aga siduda ma ennast ei lase I Kui üks wiiul käepärast on, siis antre ta mu kätte I" Toodi wiiul, Haawatud noormees pani selle häälde ja ütles: „Tohter, hakake pätile  I" Kuna tohter ja tema abilised jalga  saagisiwad, mängis mees ise wiiulit 49 minutid wälta^öö; ja kõige selle aja mängis mees wiiulit, ilma et ta ühtdgi häält oleks teinud, ehk oma nägu pisutgi muutnud, I, H, Kodumaa ajakirjandusest. M 85. Postimees. 1888.