jagu. Op. herra Hurt kirjutab: „Kui palju pääkomitee  töösid ja õigusi seaduse Põhja peal abikomiteede  kätte usub, on tema äraarwamise ja wastamise all." Ei, asi on jo ümber pöördud, õpetaja herra! ta on nõnda: kui palju abi komi teed töösid ja õigusi seaduse põhja peal peakomitee kätte usuwad, on nende ära arwamise ja wastamise all; peakoosolek on käskija, eestseisus käsutäitja; peakoosolek on presidendi  walija, on tema sünnitaja. Õp. herra Hurt kirjutab: „Pääkomitee wõib ka antud woli ja tööteo abikomiteede käest ära wõtta, kui see woli mitte kasulikult  ei ole pruugitud ehk tööd mitte õiete tehtud." Mina kostan: Just ka ümber pöördud, õpetaja herra! abikomiteed wõiwad ka antud woli ja tööteo peakomitee  käest ära wõtta, kui see woli mitte kasulikult ei ole pruugitud ehk tööd mitte õiete tehtud. Abikomiteed on jo. seda ka teinud; nad nagiwad, et põhjuskirjad mitte õiete ei olnud tehtud, ja wõtsiwad  peakoosolekul tööteo peakomitee käest ära ja antsiwad selle ühe iseäralise kommissioni kätte; nad nagiwad, et peakomitee koolimaja parandamise juures oma woli mitte kasulikult pruukinud ja tööd mitte õiete ei teinud ja seadsiwad ühe iseäralise kommissioni töö ülewaatajaks ja õiendajaks. Õpetaja herra Hurt kirjutab: „Jgal abikomiteel, kui tema sellega rahul ei ole, on keelamata luba oma tööst ja osawõtmisest lahkuda." Mina kostan: Igal peakomitee liikmel, kui tema „sellega" rahul ei ole, on ka keelamata luba oma tööst ja osawõtmisest lahkuda;  õp. herra W. Eisenschmidt näituseks ei olnud sellega rahul, et kaks kassameistert juure walitseti ja et Aleksandri kool realkooli järge peale seati ja temal oli keelamata luba oma tööst ja osawõtmisest lahkuda, wift tema auutundmus käskis teda lahkuda ja teda auustati tänuga tema tehtud töö eest; õp. herra Hurt ei ole aga peaaegu kellegagi rahul, temal on keelamata woli ja nüüd kõige enam asja oma tööst ja osawõtmisest lahkuda, aga kahju - tema ei lahku. Op. herra Hurt kirjutab: „Abilomiteed  ei ole mitte wolitajad, waid wolitatud asutatzpd asutused." Jällegi on lugu ümber pöördud, õpetaja herra! abikomiteed kui seltst liikmed on peakoosolekus seltsi-elu seaduse põhja peal ikka wolitajad, nad on mitu ja mitu korda mitmesugustes asjus peakomiteed, kommissionisi ja üksikuid peakomitee ja abikomiteede liikmeid wolitanud. Nende oma lausete kohta ütleb õp. herra Hurt: „See on seaduslik asja sisu meie ettewõtmises ja töötegemises." Mina ütlen- aga oma lostuste kohta: Sc? on seaduslik asja sisu meie ette wõtmises ja iöö Noh, Aleksandri k?oli asuabikomiteed! mis Teie arwate, kummal on õigus? Kas ehk Teil woli surujal ja suretajal?! Selle jätku lõpul kirjutab õp. herra Hurt: „ Kaebajad kõige oma töise kaebtuse punktiga on järele mõtlemata ja sõidawad kraawi." Mina kostan: õp. herra Hurt on järele mõtlemata ja kraawi sõitnud. Op. herra Hurt kirjutab: „Mis ülemal seletasin on seadus." Ma küsin: kelle seadus? ja pian wastama: üksnes õp. herra Hurt'i seadus, sest Wene riigis ja terwel Eüroopa maal niisugust seadust, kellest õpetaja Hurt siin räägib, ei ole. Temal mehel on koguni iseäralised seadused. Omas „awalikus kirjas" awaldab ta, et abikomiteedel woli ei olla ja nüüd, nende ridade kirjutamise ajal, awaldab ta ajalehtedes kuulutusi, kellest näha saab, et ta omale uue seaduse teinud, kelle järele ka peakomiteel  ega toimetuskonnal enam woli ei pia olema Aleksandri kooli asjus ühes rääkida, waid et õp. herra Hurt üksi käsib ja keelab. Olgu töise kaeptuse punkti kohta tähenduste tegemine seekord lõpetatud. (Järg jäeb tulema). Poliitika ringwaatus. Wenemaalt paneme praegusel pidu ajal muu poliitika sõnumete asemel Keiserliku Majesteetide kroonimise  kombe pealinna ajalehtede järele ette. Kroonimisepäewa  hommikul algab Moskwas Uspenski peakirikus  suurtükide paukude läbi antud märgi järele Jumalateenistus, millest kõik kõrget sugu inimesed, kellel sisseastumine kirikusse lubatud, osa mõtawad. Keiserlikud Majesteedid lähemad kirikusse ja mõlemal pool seisab rinnu gardi-mägi. Ministri teatuse järele, et kõik Malmis, tuleb ka Keiserlik Kõrgus Auujärjepärija  kõige Keiserliku perekonna liikmete, wõeraste würstide, Keiseriina Majesteedi tuaneitfite ja suurwürstinadega  piduliku rongi ees Uspenski kiriku. 32 stabohwitseri panemad Kremli ees auujärjetähetaewa üles, millest Majesteedid kiriku lähemad. Siis lähe- wad Majesteedid Andrease saali, kus nad auujärjel pidu-rongi Enestest mööda lasewad minna. Rongist lähewad üksnes wähe Uspenski kiriku, mis mitte ruumikas  ei ole. Rongis on rida umbes järgmine: Hobusegardi-wäe  rügement, 48 noort meest (page'd), kaks seadlejat meistert ametikepiga, wallawanemate asemikud  terwest riigist, tõige kubermangulinnade pea riigist, kubermangumaakondade eestseisjad, Moskwa börsenkomitee  ja kaupmeeste wanemad, Moskwa linna walitsuse asemikud, kroonumõjsade walitsuse eestseisjad zc. :c., kubermangude rüütlimarshalid riigist, sinati ja sünuti üleni prokurör, kaks kroonimise seadlejat meistrit, kõige ülem seadleja meister, kaks hüidjat, loSstgardi unterohwitserid,  kojamarshal, stis riigi auumärgid sregaliad) kantud suurtest ametimeestest, wiimaks rongi järel Keisri Majesteet, kõrwal suuredwürstid ja järel kojaja  sõjaminister, Keiserliku peakorteri komandant ja hobuse-gardi-wäe rügemendi komandant palja mõegaga ja raudkübar peas. Siis tuleb Keisri Proua Majesteet,  kelle mõlemal pool suurwürstid; järel käiwad neli riigi kõrget sngu naesterahwaft ja kojaneitsid, siis kindral-adjutandid, hobuse-wäe-gardi rügemendi rong, kõige kõrgemad Weue rüütli sugu mehed, wabrikute ja tähtjamad kauba asemikud, siis wiimaks weel rong hobuse-gardi-wäge. Kirikusse jõudnud riigi-auumärkist  õnnistab Nowgorodi metropolil speapiiskop) wiirukiga ja Kiiewi metropolil pühitsetud weega. Kui Keiserlikud Majesteedid kiriku astuwad, peab Moskwa metropolit weikse kõne, Nowgorodi metropolil annab risti suuandmiseks Majesteetidele ja Kiiewi metropolit riputab nende peale pühitsetud wett. Stis annawad Majesteedid pühadele asjadele auu ja lähewad endiste zaaride Mihail Feodorowitshi ja Aleksei Mihailowitshi auujärgedele seisma. Ümber on waimulikud mehed, ja lauljad laulawad waimulikka laulust. Niigi-auumärgid  pannakse paremale poole auujärje kõrwa ja kõrged auukandjad astuwad oma asemetele . . . Nowgorodi  metropolit laseb auujärje ees Keisri Majesteeti Wene õigeusu tunnistust lugeda, õnnistab Majesteeti. Siis tuleb Kiiewi metropolit, loeb ewangeliumit, paneb Majesteedi käsu järele kroonimisemantli Keisri Majesteedile  ümber, kes Andrease - märgid ära on pannud. Siis kumardab Majesteet ja Nowgorodi metropolit peab, kast ülestõstes, õnnistuse palwet. Siis annab Majesteet käsn, Enesele krooni anda, mille peale see auuandja, kelle käes kroon on, krooni padja peal Nowgorodi metropoliitile annab ja see seda Majesteedile  pakub. Keisri Majesteet wõtab krooni padjalt ja panea pähä, st'., loid metropolit jälle palwet. Selle peale käsib Keisri Majesteet Enesele walitsusekepi  ja riigiõuna pahemasse katte ja istub auujärje peale. Siis paneb Ta need käest ära ja annab Keisri Prona Majesteedile märki. Keisri Proua Majesteet heidab põlwili auujärjel Keisri Majesteedi ette, kes krooni oma peast wõtab, sellega Keisri Proua pead puudutab ja siis jälle Enese pähä paneb. Siis antakse  weiksem kroon Keisri Proua Majesteedile, kes selle Enese pähä paneb; neli riigi - naisterahwast seawad  seda. Siis paneb Keisri Majesteet oma Abikaasale  kroonimise mantli ja Andrease auumärgi ümber, ja Keisri Proua Majesteet astub jälle oma auujärjele tagasi. Seda teeb ka Keisri Majesteet, wõtab jälle walitsusekepi ja riigiõuna, mille peale üks piiskvpp Keisri Majesteedi kõik ammuned loeb ja lauljad palwelaulu  laulawad. Sellsamal aja! müristawad snuredtükid  101 pauku järgimööda. Kõik kirikutes olewad kõrged auukandjad soowiwad kolm kord kumardades õnue. Keisri Proua Majesteet läheb oma auujärjelt Keiserliku perekonna liikmetega Keisri auujärje ette ja soowib õnne. Selle peale paneb Keisri Majesteet walitsusekepi ja krooni ära ja loeb põlwili palwet raamatust, mis Nowgorodi peapiiskopp ees peab. Siis tõuseb Majesteet, ja Nowgorodi metropolit üles ja kõik seal olijad heidawad palwele põlwili. Pärast palwet tutetawad piiskopid meele, et salwimine tuleb. Siis paneb Keisri Majesteet moega ära ja astub Abikaasa  ja kõige kõrgemate auuametikandjatega auujärjelt keiserlikule altari uksele. Nowgorodi metropolit salwib stis Majesteedile kallist riistast püha õliga otsaesist, silmi, suud, kõrwu, rinda ja käsi. Pärast salwimift tuleb kOI snuretüki pauku wäljas. Siis wõtab Keisri Majesteet altari sees iseäralisel wiistl Nowgorodi metropoliit käest püha õhtusöömaaega. Pärast wõtab ka Keisri Proua Majesteet igapäisel wiistl püha õhtu söömaaega. Siis astuwad Keiserlikud Majesteedid jälle auujärgedele, kus nad ristile suud annawad. Nüüd tuleb õnne soowimine, sest kroonimine on sellega mööda. Siis saawad waimulikud ja kõige kõrgemad auukandjad salwitud. Selle peale kutsutakse kõik kroonimise rongist osawõtjad Keiserlikkude Majesteetidega  töistesse kirikutesse minema. Siis soowib suurwürst  Auujärjepärija oma Wanematele õnne ja läheb ühes kaaslastega kirikust wälja Andrease saali Neid ootama. Keiserlikud Majesteedid lähewad nüüd Archangli kiriku, ja käigi ajal kärgatawad jälle 101 snuretüki pauku ja kellad lõlistwad. Siis lähewad  kõik ülemad kuld saali, kus pruukosti antakse. Andrease saalist wälja tulles näitawad endid Keiserlikud Majesteedid kõrgest, kõigile nähtawaft kohast täielises kroonimise ehtes kokku tulnud rahwale. Siis tulewad pidusöömaajad, mille juures ka kõik seaduse ja korra järele käib. Metalid jaetakse wälja. Söömaajal saab neli terwise kõnet peetama: Üks Keisri Majesteedi  auuks, mille peale wäljas 61 suuretüki pauku tuleb, teine Keisri Proua Majesteedi auuks, kuna wäljas 51 suuretüki pauku käib, kolmas Keiserliku .perekonna auuks, mille peale wäljas 31 suuretüki pauku ja neljas kõige truude alamate heaks, mille peale 21 suuretüki pauku antakse. Prantsusema alt. Prantslased on kindlaste ette wõtnud enda riiki ja wõnnust koloniide asutamise läbi suurcndata ja laiendata, näituseks Põhja-Aafrikas, Kongo jõekonnas ja Tonkinis Taga-Aastas. Selle peale näikse Saksa naabritel kade meel olewat, sellepärast  püüawad nad maailmale ette maalida, nagu olekstwad Prantslased kõik oma plaanist wäga järele mõtlemata ja liig üle kaela ette wõtnud, mis hõlbsasse  nurja wõida minna. Seal kõrwal aga leitakse Saksamaal tähtjaid mehi, kes asja peale koguni töise silmaga waatawad. Üks Saksa ajaleht ütleb: „Prantlased on mõistlikumad kui meie; nemad wõtawad  parajal ajal, mis wõtta on. Meil ei panda seda mitte tähele, lastakse päris aeg mööda minna, kuni mõne aasta pärast ühtegi maalapikest enam saada ei ole, kuhu mõne kolonn wõiks asutada." Muidugi teada, ei ole Prantslastel koloniide asutamine  mitte kerge, Tonkinis on neil sõda Hiinaga karta, ja Kongo jõekonnas arwawad nad Inglased oma wastalised olewat. Prantslaste ja Inglaste wahel on mitme Põhjuse pärast asjad kaunis pingul. Uut pahandust ähwardab weel see juure tuua, et Inglastel nõuu on Suezi maakitsuseft ühte töist kanaali läbi kaewa. Prantslased on õigusega praeguse kanaali peale uhked, mis nende töö on, kaewaksiwad Inglased nüüd ühe töise kanaali, siis puuduksiwad sellega niiheaste Prantslaste raha, kasu, kui ka auu ja kuulsuse külge, mis need aga mitte ei kannata. Ingli semaal ja liris on lood ikka alles nõndasama- kirjud ja ? ilasse põgenenud liri mässajaid ei mya Ühendatu riikide president ka mitte hea meelega walja anda, mähemalt on ta selle kohta mõndagi tingimist ette pannud. Bradlaugh on oma walitejate ees Nortbamptonis ühe kõne pidanud, milles ta küsis, kas ta nüüd, kus teda parlamendist uueste tagasi tõugati, oma ameti kui Northamptoni parlamendi saadik maha peab panema ehk kas tema walitajad temale ta wõitlemises weel edespidi ikka abiks tahawad olla. Kõik koosolejad peale 1000 inimest tegiwad ühel healel otsuseks, et Bradlaugh ikka nende saadikuks peab jaema. Selle peale tõendas Bradlaugh, et ta temale parlamendist tehtud ülekohtust kõik maa tahab kõlama panna ja parlamendis just siis oma platsile astuda, kui seda keegi tea ette arwata. Türgimaalt. Kui ka igas muus riigis siin balli taewa all rahu ja hea kord walitseks, siis on Türgimaa ikka see paik, kus mässamise waim nagu maaalune tuli edasi õhkub ja enne kui keegi arwata wõiks, heledas leekides ülesse lööb. Rahu, mis mõnigi aeg kestaks, on Türgis tundmata asi. Rõhutakse  mässamise waim täna siin suure waewaga maha, siis ilmub ta homme jälle seal ehk teal. Hiljuti peeti Konstantinoopolis kibedaste selle üle nõnu, kuidas Araabia mässamisest jagu saada, mis seal iseäranis Bagdadi ja Bassora wahel Mausose juhatusel lahti on läinud ja ikka enam maad wõtab, kelle wend Konstantinoopolis wangi wõeti. Kaks bataljoni soldati  saadeti jällegi Araabiasse. Serbiast. Mõne aja eest lautastwad ajalehed eksi kombel selle sõnume wälja, et Helene Markowitsch, kes kord Serbia kuninga Milani elu kallale kippus' wangi kojas ära olla surnud. Markowitsch elab Praegu alles ja on sõja kohtu poolest surma mõistetud. Ülem kohus kinnitas selle otsuse ja Helene Markowitsch  tunnistas, et tema kuningalt mitte armu paluda ei taha. Hiljem aga andis tema õde kuningale palwe kirja sisse, mille peale kuningas surma otsuse ümber muutis ja Helene Markowitschile armu andis.