takse, et ma kui üks Saarlane kiuste pärast  neid laidan, kiidaksin ma neid, siis ei oleks see ka mitte tõsi. Karilane, Wiljaudist. Liiwiinaa kuberneri hra lubaga on elcmentar-kooli kooliõpetaja J, Jansen „Linda" piltidega ajalehe tormis, trükki-koja asutanud. Tartust. 23. Augustil. Tartu uniwersiteeti on IS2 uut päältkuuljad ehk studcnti wasta wõetud. Ühte kokku on nüüd uniwersitcetis ltiSs studenti, ehk päältkuuljad. 20. on siin üks töötuba asutud, kus juba 99 õpilast käiwad. Töötuba saab kaks seppa, pappi ja metallidest wälja lõikamise ja muud käsitööd. Selle edendamisele on palju hra. Hofmann ja prohwcsor Hausmann muretsenud. Postimees kirjutab: Tähtjas palme ja soow. Armsad suguwennad ja õed! Üks meie kõige suurem hool kirjanduse põllul on ja peab olema meie oma rahwa mana waimuwara koguda ja seda kadumise eest hoida. Sellel põllul on juba tähtsat ja tänuwäärilist tööd tehtud. Tuhandete kaupa on manu luuletusi, regewärssisid, ja muinasjuttusid  kogutud. Li'. Kreutzwald, Or. Hurt, Dr. Weske ja teised on hoolega tegewad olnud, ja nimelt on Or. Hurt sellel põllul meel praegu tegew, ja hulk armsaid isamaa poegi aitab waimustatud  mõimul kaasa ja korjab terwel maal wanawara.  See on armas ja kallis töö. Aga teine pool meie rahwa manast waimuwarast  on seni ajani peaaegu koguni unustusesse jäänud. See on meie oma Eesti rahwa-wiisid. Neist on meil alles möga mähe olemas. Meie kontsertidel, pidudel ja pühadel on pea ainult ja üksi wõeraste rahwaste wiisifid kuulda. Teeme ka siin otsuse, et see edeSpidi enam nõnda ei pea olema. Hakkame ka sellel põllul oma rahwa mana wara korjama. Ärgem olgem tuimad neid wiisisid üleS kirjutama, mis Eesti esiwancmate südameid on walu ja rõõmu puhkudel oma kõlaga tõstnud ja lõbustanud. Astugem fiis, armsad suguwennad ja õed, kes muusikat mõistate ja armastate, tööle! Kuulagem ja pangem paberisse hääled ja helid, mis rahwa suus meel manadest rahwawiisidest kuulete kõlawat. Küll ei ole igamehe asi wiisi nootidesse üles tähendada. Aga hool ja osawõtmine saab ka siin asja kergitama. Kes ise wiisi üles kirjutada ei mõista, õppigu ta pähä ja mingu laulgu ta parajal puhul mõnele särasele muusika-tundjalc ette, kes teda paberisse kirjutada mõistab. Wiisid, olgu neid siis üks wõi hulk, saadctagu minu nime päüle Tartu. Muud adressi ei ole kirjale tarwis, kui: Or. K. A- Hermann Tartus. Korjates pandagu «õimalikult seda tähele, et wiisid manade regewärsside kohta sünniwad, siis on nad tõesti Eesti rahwa wiisid. Muusikatundjad, kes wiisisid üles kirjutawad, tuimemad ju enamisti neid wiisisid, mis juba trükitud. Neil ei saa raske olema uusi leida. Kui mõni ka peaksgi juba üles kirjutatud olema, siis ei ole sellest wlga. Wõib ju mõnda wiisi kahte wõi rohkem korda kirjutada, kui aga selle läbi teised kaduma ei lähe, et kardetakse, nad on ehk juba uiet kirjutatud, ja ei ole ometi. Wanu wiisisid on wecl minu teada kõige rohkem Setu, Alutaguse, Laane, Pärnu ja Saaremaal. Sääl heliseb neid weel rahwa suus. Aga ka mujalt Eestlaste seast ei ole nad wcel koguni otsa». Korjamise juure» ärgu unustagu ka Eesti rahwa tantsu- ja mängu-tükkisid ära, waid korjatagu neid nii palju kui wvimalik. Ka need on wana pärandus csiwanemate ajast. Palun weel kord kõigest südamest: Hakkame hoolega tööle, armsad muusikatundjad wennad ja õed: Korjame ja tähendame üleS, mis rahwa suus kõlab ja tema oma on. Kanname hoolt, et pea wõiksime ilusa kogu Eesti rahwa-wiififid trükis näha ja neid igal puhul siis kuulda kui Eesti rahwa enese ilu-heli. Jõudu tööle! Or. K. H. Hermann. Aleksandri kooli õnnistamisest Kaarlimõisas kirjutab PoSlimeeS järgmiselt: „Alcksandri kooli sisseõnnistamisest Põltsamaal nimetame, et mitn Wencusu preestrit sellest osa mõtnud aga mitte piiskopid Arsscni ja Dvnat, ei ka Põltsamaa õpetaja C. Maurach, nagu enne jutt käis, millest ka meie nimetasime. Preester W. Hink Põltsamaalt  oli kõik õnnistamist toimetanud. Tema õnnistas püha meega terwe maja sisse, kõigis tubades käies. Igasse tuppa on ka Weneusu järele pühakuju ttlesse pandud. Majal on umbes 30 tuba. J. Kõrw on kõnet pidanud, milles ta wäga raSkeSte Lutheri õpetajaid laitis, et need mitte ci ole kooli sisseõnnistamisele tulnud. Kõne ajal hakati jalgadega trampima ja ööruma. Aleksandri kooli õpetajateks oliwad kuratoriumi poolest järgmised herrad walitud: I)hra Ans on, senine Wõru kreiskooli inspektor, keS ka Wencusu  preestri eksami on ära teinud ja enne salmilaulja  olnud, nõnda siis Wene uSku, Z) hra Zacharias, senine Tartu Wene seminari kooliõpetaja,  usu poolest Luthcranlane, ja 3) hra Erlem a n n, senine Kanapää kihclkonnakoolmeister  ja endise kuulsa ja tubli laulukoori juhataja.  Nüüd on aga herra Ansoni poolest asi teist -viisi seatud : nimelt on tema poolest 1) tema (hra Anson) ise ja 2) üks Wene mees kaugemalt Wencmaalt, nimega Ni kola j cm, wõetud, kes EcSti keelt ei oska ja muidugi teada Wene usku on; Z) hra Erlemann on hra Ansoni poolest üheks aastaks ette pandud. Sellega ei taha Erlemann rahul olla; Anson ja Nikolajew olla juba kuratori poolest kinnitatud; Erlemann ei taha üheks aastaks  jääda. Tema ükst on nüüd kooliõpetajatest Lutheri usuline. Mõned ajalehed tõendawad, et hra. Teekärnle on lubatud uut EcSti ajalehte wälja anda. Selle päälc tõendab „Nish. Westnik", et misgisugust lubamist ei olnud meel kellegile Eesti uut ajalehte wälja anda. Pccterburgist. Pceterburgi mctalliwabriku toodi hiljuti üks 600 puudaline suurtükk parandada, mida tugema parme pääl mööda Neewajõge üles weeti, siis seoti mürakas selle tarwis malmistatud wankri päälc ja hulk hobuseid ette. Aga uulitsa kiivid ei jõudnud ränka koormat kanda; tihti wajus wanker sisse ja kukkus wiimakS kõige koormaga ümber, mis uulitsat nii põrutas, et suur auk tekines ja kõik kraam kanalisse wajus, mis uulitsa all jooksis. „Walitsuse teadaandja" awaldab sõjaministri  käsku, milles wäeteenistuse seaduse põhjusel sclctakse, et maksualuliste seisuste liikmed tegema wäeteenistuse ajal kõigist maksudest wabastatud  on, niisama ka tagawara.mäelised üks aasta aega pärast nende tagawara mäesse armamist. Ometi ei puutu see liikumata omanduse külge, mille eest ikka maksud sisse nõutakse. Siisgi vlewat mitmed tagawara-mäe mehed nendele maksudele  waStu tõrkunud. Minister käsfib neile ära seletada, et maksud liikumata omanduse päält kunagi maksmata ei mõida jääda. Nahamiiiisteriumi ametlik leht arwab kindlaSte,  et wilja hinnad tänawu tõusemad. Lääne- Europa riigid pidada üle 40 mill. tsetwerti nisu ostma, sest Prantsuscmaal olla nüüd ainult 40 mill. tsetwerti nisu saadud, kuna aga 60 mill. tsetwerti tarwis olewat ja Inglismaale pidada ka umbes 2S mill. tsetwerti nisu weetama. Aga kõige kindlamat lootust wilja hindade tõusmise kohta annab see, et Wene paberiraha eest nüüd juba Berlinis 210 marka maksetakse. Peeter kurgist tulnud teadete järele ei saada Liimima» raudtee meel mitte talwekuul sõidule awatud, nagu enne kindel nõu oli, sest südist tõttamisest hoolimata ei saada tormilised ehitused ometi määratud ajaks malmis. Wist wiibida täieline töö lõpetu» ja tee wastu—  Wene lehed söönumad, et Eesti, Liimi ja Kuramaa kubermangusid edeSpldi nende pealinnade  järele. Tallinna, Riia ja Miitawi nimetakse,  et ka selle läbi nende craolck enam kaoks. 24. Augustil. Keiserlik pere sõitnud täna kellu 1, õõ min. p. l. suurwnrsti Wladimir Aleksandrowitshl saadetistel, Peeterburgist wälja, lõuna poolsete kubermangudesse. 27. Augustil. Hoowi minister telegrahweerib  Peeterburgisse, et keiserlik pere 20. Augustil kell 0 p. l. on Elisametgraadi linna jõudnud. Nende lapsed suurwürst Mihael Alcksandromitsh ja suurwürstinad Kseenia ja Olga Aleksandrowna on Krimmi poolsaare xääle, Liwadiasse sõitnud. Bnkust. Selle kuu lõppul saab Persiamaa kuningas siin olema. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Pariisist kirjutakse: Minema nädalal tungis üks mees nimega Garnier, oma ameti järele püttasepp. Saksamaa saadiku kantseleist ja laskis sääl püstuliga ühe kantselei ametniku Taurnaueri pääle, aga pauk läks mööda. Kui teda oli kinni wõetud ja küsitud, mikSpärast tema seda teinud? kostis ta et tema olla, wiimase Saksa-Prantsusc sõjas aastal 1870 kõik oma wara ära kaotanud, ta pidada nüüd wäga waesel miisil elama, seda halwust tahtnud tema seega Saksamaa walitsustle tagasi maksta, et ta ühe Saksamaa ametniku ära oleks hukkunud. Tohtrite järele katsumise ja uurimise pääle teatakse, et rumaluses teinud. Tõesti rumal tegu! Jtaliamaalt. Roomast kirjutakse: Jtaliamaa  on, ilma et tema suuri kulusid ohwerdanud, Homikn-Afrikamaa randaS omale kauba ajamise tarbeks mõne koha ja kauni ruumika ranna platsi wõitnnd, nimelt Massauah„°ja ka teisi wäiksemaid kohtasid säälsamas randas on Jtaliamaa walitsuS oma kaitse alla mõtnud, nõnda Afsaorta, Habab ja Zulu; sell miisil jaksab Jtaliamaa kauplus Afrikamaal edenemist leida j. n. e. Seepärast aga, et Jtalia waemehed Abessinlaste läbi sääl ühe lahengu kontosid, on mitmed selle ettewõtmiscga  rahutumad ja nõuamad, et Jtalia wäemehed peaksiwad säült tagasi tulema. Olgu sääl asjad, kuda nad sääl on, aru wõib saada, et Massauah küsimused Jtalia riigi -valitsusele palju pea maiu simnitawad; mitte pole neil sääl üksinda Abessinlaste  wastu maja -võidelda, maid ka Türklased, Prantslased ja Kreeklased pole sellega mitte rahul, et Jtalia riigi walitsuS, Massauah oma kaitse alla on mõtnud. Bnlgariamaalt. Sofiast on traadi teel Wiini teatatud: Eile oli wõimalik politsei ametnikkudel  Hristo Sawowi kinni wõtta. Hristo Sawow on ühe rõöwli-seltsi esimees, kes siin ju palju kurja on teinud. Tema oli enne Bulgaria wäeteenistuses olnud, ning pärast seda, kui tema teenistusest oli wälja astunud, hakkanud ta rööwli ametid pidama. Ta kirjutanud ühe oma tuttawa underwitsale, et ta tahta ühel päewal Sofia tulla ja temaga sääl seda päewa rõõmsast ära elada, seda teatanud underwits oma päälikule, kes teda sell paewal, kui ta tulnud, kinni lasknud wõtta. Raha leitud tema juures 190 naela. Teda on sõja kohtu otsustamise alla antud- Mõndasugust. Lcotamine teeb wissemaks. Dani, wana auuS sepp tuli ISBB aastal kewadisel  ajal kalapaadi- ja oma sõbraga Muhust Saaremaale. Paat hakkas kaugele ääre kinni. „Ole wana hea mees," ütleb Dani oma noorema sõbra wastu, wõta mind selga ja mii mind kaldale,  ma olen elua'a ääsi ees kuiwanud, ma ei wõi oma jalgu märjaks teha." Wäike sõber wõttis