Natuke omatst aSjnst. Mõne nädali eest tutt ük< noor «MV, keda tema riiete järel ühegikS wallakoolmeistriks  pidada wsiS, meie lehe toimetaja juure ja paluS seda lehte koolmeister Juhan LehlmetS'a nime peale, WihterpaluSse saata. J. L. tulla ise mõne pääwa pärast BalttSkt ja maksa raha ära. Ühtigi ei äratanud meie kahtlust ja meie oleme tähendatud soowtmist täitnud. Rüüd saadeti meile ühe naese läbi ükS häbemata kiri, willu leigatud paberi hilbu peal, allkirjaga .Koolm. J. Lehtmed", kuS see meeS, keS oma enese auusat EeSti nime wvera keele tähtedega solgib ja kinnitab, et tema meie lehte mitte ei tahta ega .armuamett ei himustada. Küsimine on nüüd, kav on see ,3 Lechtmeh" meile seda esimest meest saatnud, kaS on tema ise wiimast kirja saatnud,  kaS on tema mõlemaid tempusi ise lollitanud, mvi kaS on tema mõlemist ilmasüüta. On tema, see .Lecht- Mttz<, kelle tähtsat nime meil tänine tundma mitte aun et olnud, üht ehk teist tükki ehk mõlemaid teinud, siis arwame  meie, et tema koolmeistriks just nii heaSte kõlbab, kui kitS kärnalt kS. KeS malega ja pettusega ümber käib, keS ilma ühegi asjata häbemata on, see ei kõlba õrna laste juhatajaks, ja kes oma auusa suguwõsa nime wõera keele tähtedega solgib, see ei kõlba ka kuhugi, kõige wähem kõlbab tema aga laste juhatajaks. Meie arwame omakS kohuseks. Vihterpalu walla lapsewanemate  ja kooli ülema tähelepanemist sekle aSja peale juhtida, et nende lapsed ja hoolealused mitte metSteedele juhitud ei saakS! .Koolm. 3. Lechtmetz'a<  kirja wõib igaüks meie juureS näha saada, kellel sellega tegemist on. Seda numret saadame meie meel 3. LehtmetS'a nime peale, sest et meil asja ega himu ei ole, kellegift midagi tema selja taga rääkida ega kirjutada. Praua N. Johanson-Pärna on ,Dle Heimati" Nr. 12 seeS üht kirja. Saksakeeli .Tallinna Zeilungt" adressi peale saatnud, kus selle waSta maieldakse  miS meie lehe Nr. 10 sees seifis ja mis sealt ka nimetatud Saksakeeli lehe sisse läks. Wiimane leht ei saa selle aöja üle küll wist mitte sõna lausuma, sest ,D!e Heimath'iga" watelda, peawad mitmed oma aun waSta. Meil ei ole selleS numreS ka enam maStusekS ruumi; järgmises numriS tahame aga kohalist waStust anda. Jutu leht. ttk« Jumalatoh»». Kutt rannarahva elust. (MS pooleli jäi.) RupertShalli müürid seisiwad kalju peal, mis järsku merest üleSse tõuflwad, ja laenete kohin oli mind minu lapse pblweS magama uinutanud. Enne kui Raoul ja Mabel tuliwad, ei olnud minul muud seltfilafi kui laeneid, ja minu üksikus elus oli rand minu ainuS mängupaik. Metsa koledus täitis ennast minu lapselikkus maimus koleda mardustega; pääwa paistes mängiwad mere laeued oliwad minu silma eeS hiilgawad lahked maimud, keS minu meelt jahutama tuliwad. Laenete mängu ei wäfinud mina maadateS;  kui nende walge waht kiwa ja liiwa nisutaS, kui nemad kõlga waSta kallast uhtustwad, siis pidasin mina neid lahkeikS seltfilaõtekS, kes mind mängides püüda tahakfiwad,  ja naerdes ja hõiSkadeö lippasin mina nende eest eemale. Ja kui mina kaSwafin, fiiS õppisin wenega ümber käima ja aerust walitsema, ja minu suurem rõõm oli, mere laenete peal kiikuda, kellega ikka tuttawamaks sain, keda ikka rohkem armastasin. SiiS tuliwad Raoul ja Mabel, ja ka nemad armastafiwad merd, nagu mina. Kui seal ülemal RupertshalliS wõeraSte hulgad oliwad, kui suurdes tubades mängu hääled kõlafiwad, fiiS pugesime meie tasakest!  walju kõla keskist mälja, mis meie meele järel ei olnud. Mina sõudfin neid mälja tasase lahe peale, kuS laened meid pehmest kõigutafiwad, ja meie silmad tungist - wad waikselt otsata laiuse poole, kuS taewaS ja meri kokku sulamad; ehk meie kuulatasime seda kohinat, millega mahukawad  laeued rahude waSta ja rahudelt tagasi kargastwad.  See oli minu kõrmale ikka kõige kaunim mänguhääl, ja kui fiiS taewalau piirel üks laew ujus ja omad walged purjed mälja lautaS kui wägemad tiiwad, et nendega üle okeani lennata, fiiS tõusis sügaw igatsus minu sÜdameS, temaga walja sõita tundmata kauguste sisse. Sedamiifl oli küll üSna looduslik, et mina meremeheks saada tahtsin, ja et minu oma isa küsimise peale pea seda waõtust andsin. Ühe sugulase laewa peal algasin mina oma uut eluteed.  Lahkumine wanemate majast oli raSke, meel raSkem mängu seltsilastest; aga sellest sain mina üle ja armastus mere waSta tasutaS mõnda krobelist patta selle elutee peal, miS mind muidu meriseks õerunud oleks. Minu esimene sõit läks Jda-Zndiasse ja keStiS kaks aaStat. Kodumaalt ei olnud mina senni sõnumit saanud; üleilmseid poStisi ei olnud sel aeal meel. Kui palju oli kodumaal ennast muutnud! Minu wanemad ei elanud enam mõisaS; mana metSnik oli ära surnud, tema maja kaugemas metsas oli minu isale elupaigaks antud; küll taheti wist täitamast meeletuletajast lahti saada. Raoul ja Mabel oliwad kooli saadetud. RupertshalliS keStiS mana rahutu elu edasi ; Lady Rubert ja tema weud otsifiwad  rohkem kõlama! piduelu kui iialgi, aga Lord Harry pea oli halliks jäänud. Tema pea ei seisnud enam nii uhkest püsti kui enne; sagedast nägin mina teda üksi metsas  ehk randaS käima ja tema näust paiStiS sügaw kurwaStuS  ja hinge koorm mälja. Uhkest metsast ei olnud enam rohkem järel, kui waemalt kolmaS jägu; lagedaks laastatud nurme põletas päike kuiwaks, igawakS nõmmeks. Minu süda ei kannud kodu olla, mina läksin jälle merele. Pitk sõit keStis mitu aastat, ja kui tagasi tulin, fiiS oli isa surnud; ja jälle mitme aaSta pärast, siis oliwad  nemad minu ema hauda kannud. Mina olin üksi maailmas, olin mana kodumaa sidemetest lahti rebitud. Raoul ja Mabel oliwad ikka meel kottu ära; räägiti, et nemad kihlatud olla. Minu weike pärandus oli ikka nii suur, et mina ühe laewa osa oSta wõifin; uenda sain mina kippariks. Enne aga, tui merele läksin, käisin oma lapsepõlwe söbru waatamas;  Raoul ja Mabel oliwad oma südamete poolest muutmata. Nemad oliwad kihlatud; kahe aasta pärast Pidiwad pulmad tulema. Enne ei pidanud nemad RupertShalli  tagasi minema; siis pidiwad ennast lühikese aea seal üles pidama, pärast aga Zda-Zndia maale sõitma, kus Raoul ühe walitsuse ameti saanud oli. Lady Rupert ja Raouli isa tahtfiwad küll oma lapsi enne koju saada, aga sel korral wõitiS Lord oma tahtmisega, kui meie ka mitte aru ei saanud, miks tema oma tütart mitte ennemini koju ei tahtnud, keda tema ometigi nii wäga armastas. Mina küsisin metsa järel. Raoul waõtas, et metsa sel korral wähem laastatud oli. Suured rahatarwitused oliwad ühest teisest, kui ka wäga kurwast hallikast rohkest täidetud. Wiimasel sügisel ja kewadel oliwad kanged tormid  möllanud ja lühikese aea seeS oliwad kuus laewa Ruperti lahe rahude peal hukka läinud. LaewameeStest oliwad aga mõned poolsurnult kaldale uhntud; kõik teised oliwad surma saanud Wrakid oliwad kaljurünkade wahele kinni tuubitud; kui torm mattis, siis oli kerge asi wenedega  laSti wälja tuua. Wana hirmsa seaduse järel sai pool lasti kroonule, pool ranna omanikule. Õnnetumad laewamehed saiwad nii palju, et nemad waewalt koju poole minna wõisiwad; omast hukka läinud warast ei olnud neil midagi pärida. Sedawiisi oli jälle palju rikkust RupertShalli  tulnud; metsa oli nii kauaks rahule jäätud, aga törklew elu keStiS edasi. Räägiti, et laewad lahele tulles õigelt teelt eksinud oliwad, aga mina ei wõinud seda õiete möiSta. Nii kaua kui mina mäletasin, oliwad laewad seal wäga harivast kinni jooksnud; tormi tuli oli hädalisi Ma õiete juhatanud, ja nüüd oli nii lühikese aea sees nii palju õnnetust olnud. Mina jätsin Jumalaga, läksin mõne pääwa pärast merele ja sõitsin jälle mitu aasrat kaugetes meredeS. Õnnega  peafin mina oma koju, Shields'i sadamasse tagasi. See oli just paras aeg olnud, sest mõni tund hiljemini oli raõke torm minu kannul. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 3. liiri-kuu pääwal teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust ja pastor Grohmann pärast lõunat. Mõlemad õpetajad  wõtawad enne lõunat lauarahwast. Pihtile wõtab pastor Grohmann laupääw kellu 18, pastor AsSmuth kellu 1. 6. Jllrikuul peab pastor Grohmann paastu jutlust kellu 5. Kaarle kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 3. lUriküu p. lauarahwast  waStu ja kirjutab neid laupääw enne lõunat kellu 9—12. Pihtile kellu 1. Reede, 1. ja 3. Jürikuul pärast lõunat kellu 5. on paastu jutlus. Tütarlaste leeri õpetus EeSti keele hakkab 25. Jürikuul. Wha-waimu-kirikus teeb 3. Jürikuu p. pastor Bergwitz jutlust. Neljaspääw, 7. Jürikuul teeb paStor Bergwitz paastu jutlust. WnsMpõolM ludatatud. Tallinna». 1. ZM-kuu Mwal ISSS. - TrüNtnd Lindf.?»'i Piritat, juur,» ta kuluga. Tellimise kuulutus. ..Eesli postimees" kakskümnes ehk 27. aastakäik, wõib igakord tellida ja antakse igale tellijale .. . . Lesti Wllumees za Muusika lisaleht mIS mõlemad igal Mul Uks kord wälja tulewad, ilma hinnata juurde. Eeöti Postimees Tartus, Uhe aaSta pätile maksab 2 rbl. bv kop. „ „ postiga „ „ „ " „ „ Tartus poole „ „ l „2b „ » postiga ~ „ „ Kuulutuste Korpusrida maksab ä kop., kes enam kuulutab kui kolm korda, kaab odawam. ? „G«Sti Postimehe" hinda palutakse tellimisega kui wõimalik kaasa saata, sest et poStirahaga mitte ootamise aega ei anta. . WM' AdreSsid ja toitmast poÄtt jaama, kust lehed ära tuuakse valutakse selgeste ja täieste Utes anda eht uue tellimise juures Wss" mana aasta trükitud adress kaasa saata, et segadust et tuleks ja tellijate läbi juhtuma,d eksitusi mitte toimetuse süüks ei aetaks. Kes enam kui kümme eksemplari teüimad, saamad iga kümne eksemplari kohta ühe prii eksemplari. I Tellimise ehk raha kirjad ja kuulutused käiwad nõnda: Wilhelm Just' trükimaja Tartus. (Vv runorpachiN V. Dera r. Mpurr..) . Kirjad käiwad nõnda: „EeSti Postimehe toimetusele" ehk Dr. K. A. Hermanni kätte Tartus. —peiuni» „Eeöti PoStimeeS s^Aepur?..) Jaani uulitsas Nr. 2. W>, Palun uue tellimisega rutata, et «dressid malmis «Min trükkida. Iga tellija saab kõik Väljatulnud numbrid järrele. Palume rohkeste  tellimisi saata. Auupaklikult Wilhelm Zust, EeSti raamatu trükikoja omanik. Laia uulitsa», all Md», on itk» svvmapood kAg» kraamiga eflmesist Aprillist Srra anda. Teada andmised. M,M Õmbllismshmt ehk änam, kui 3 osa kogu maailmas walmistud õmbluSmashinatest on Singer'i käsitööseltSkond mullu müinud ja nende müiduse kogu on wiimaste 10 aaSta sees 3 millioni mashinat wälja teinud.  Seesinane arw on kui kõige parem tunnistus, et Singer'i seltsi alguspäralise!) õmbluSmashinad  oma täienduste ja paranduste läbi kui kõige paremad on. Iseäranes on nende mashinate tallapuu sekdija tähtis, sest teiste mashinate tallapuud hakkawad juba lühikese aea järel plagisema, kunnaks meie mashinate juures seda ette ei tule ja pealegi wõiwad nendega wanadlased ja haiglased inimesed tööd teha, sest et nad kergeSte käiwad. Meie anname neid alguS-päralisi mashinad täieSte wabriku waStutamise all ja wabriku hinnaga selle tingimisega et aga nädalas 1 rubla maksetud  saab. G. Reidlinger, Tallinnas. Wa-uMal Nr. 5? (188). Stndt majas. Hobuste kaswajatele antakse selle läbi teada, et »». Märtsist kaks Tori sugu täkkn Wiljaudi mõisas saawad olema. Hind kahe künni kolme korra pruukimise eest on » rubla. Wiljaudi mbisawälitfus. Uue uulitsal Nr. 59, Kisneri majas, hoowi sees, alumese korra peal, saawad Tiill-kardinad ja willosed hekeltud ja tajutud, räiikud pestud ja soannitud. ja ka fitdirättkud odawa hinna eest> »». Jürikuu pääwast saadik saamad Keila mõisa piimad (80 lehmast) rendi peale antud. Ligemad tea-! dused annab Keila mõisa walitsu». LindforS i pärijate juures on wälja tulnud ja saada õpetlikud KesKirjNck Lesti maarahwa koolidele. Hind »s kop. SWSSSSSSSWSSSSSS Hinnad Tallinna turul. 3!. PaaStu-luu püäwal. Karduhwlid, tsetwk. 4S---SV kop. Herned, t00p.... 7 » Leatsed, toop. ... 6 » Tangud, toop ... 8 „ Weilse liha nael. . 14—17 .. Sea liha nael... 14 » Röösl piim, toop . 4 « , Hapu piim, toop. . S „ Koore, kortel.... 4 „ Laua wõi, nael . . 35 „ ! Pütti wöi, nael . . 23—26 „ Mnna vaar .... 4—4'/»