meel, kuna meie riigi keel, see on Wenekeel, koolitoa nurka on lükatud." Ei wõikS kütt wõimalik olla, tõele häbemata! kombel waSta nägu lüia, kui ,Tartu Seitung" seda siin teeb. sest se nurka lükatud" oli aga üheksas Kihelkonna-koolw ükssadakumnest, üksi sellepärast meel õpetamata, et õpetuserammude Lõpetajate) ettewalmistamine, Mõisnikukogust asutud ja ülespeetud Äeminaarides, tarwitusega ühe! sammul käia ei jõua. Siiski tõstab sellega ühes kaebt-st ,praeguse saksas- tuhina üle. mis koolisi waewaks. Mõlemad  aealehed arwawad ennast osawalt tööd tegema ja selle ettekujutuse abil oma veatahtmist  kordasaata wõima, et Riiamaa rahwakoolid kirikust lahutud saaksiwad. Peale selle olgu siin weel inmetud, et kooliaastal 1877/78 juba 278 kooliõpetajad ametis seisiwad, kes Mõisnikukogust ülespeetud SeminaarideS ettewalmistud  oliwad. ja et nende hulk järel kaswamisel on. Wiimaks ütleb /Sakala": .Imelik on aga se asi. et nii palju kui meie rahwa ja ka koolmeistrite suust kuuleme, igal pool on see soow elaw, et meie rahwakoolid praeguse kiriku walitsuse alt lahti saaksiwad, ja see arwamine kindel, et üksi siis meie kooliasjad õitsema hakkawad, kui se soow täide on läinud. (!!!) Etse arwamine „ kindel oleks," se on täieste wale, nenda ka »Tartu Seitungi" ütlemine, ,rahwal ei oleks õpetamise wiisi poolest ,?õige wähemat" ütelda, sest kogudustel  on omad eestseisjad kirikuasjade ja kooliasjade nöuupidamiste juures, kes ka külakoolide walitsusest osa wõtawad ja Kihelkenna-koelikohtn  juure osawõtmiseks kutsutud on. Kõik need kaebtused on ilma põhjata, need ,n teist sõna ei ole leida need on walelised. Riiamaa rahwakooli asi on rõõmsas kosutuses, sellest wõiwad järelseiSwad numred tunnistust anda, mis suuremad seletust ei tarwita: Koolilaste hulk M aastal 1875/76 74.439; aastal 1876/77 77.960/ aastal 1877/78 79,927. Koolide hulk oli aastal 1876 juba 1060 peale tõusnud. Leerilastest oliwad koolis käi ud: aastal 187->/76: meesterahwa  sugust 71 saea pealt, naesterahwa sugust 60 saea pealt; aastal 1876/77 ; meesterahwa sugust 79 saea vealt, naesterahwa sugust 70 saea pealt; aastas 1877/78: meesterahwa  sugust 83 saea pealt, meesterahwa sugust 81 saea pealt. Wiimaks ou raha. mida koolide kasuks wäljaanti seitsme aasta sees, aastast 1867, kuni 1874 124,538 rublast 181.846 rubla peale tõusnud, ja meie arwame: sesugune lisamine. 57,303 rubla seitsme aasta seeS, se räägib rahwakooli asjade õitsemise" eest, meie Luteruse usutunnistuse  kiriku juhatamise ja ülewaatamise all, toob riigile ja Mstirahwale" kasu ja õnnistust ja peaks kõiki neid kes tõeste meie Eesti-ja Lättirahwa kasu soowiwad, meie kirikuõpetajate wasta südamelikule tänule kihutama, kes ustama meelega ja iseenese ärasalgamisega seda rasked tööd oma peale wõtnud on, meie maarahwast südame voolest, elukombe poolest ja ilmaliku teaduse poolest kosutada. Nimetud aealehed  ei tunnista ennast mitte kui „rahwa" tõsised sõbrad ja selle wqimu-õnne kosutajad, waid kui selle waenlased ja kui uskliku meele waenlased, ja kui sesugust tahame meie neid sellega awaliku kohtumõistmise  alla aunud olla." Nenda kirjutab ,Rig. Zeitung". Need iseäralised  aruandmised, mida meie seal leiame, need mõeduwad üksi Riia kubermangu kooliasjadesse.  Tallinna kubermangu kooliasjadest loodame meie pea sesamasugust aruandmist lugejate ette panna. Mis seal aga kooliasjadest  üleültse kirjutud on, se maksab ka Tallinna kubermangu kohta, kuida se üleültse nende maakoolide kohta maksab, mis Vallimaal Luteruse usutunnistuse kiriku hoolekandmise all seisawad. Imelik japölastaw näitab seaga wälja,et needsamad aealehed, kelle suu Eestlaste ise- olemisest muidu AMib, et needsamad iseennast wõeramaa  ahmiks tegewad ja meie rahumaad ja meie rahulist rahwaft nende wõeramaa tülidega õnnistada tahamad, millel flin wähemadki põhja ei ole, kuida näitab, üksi selleks, et nendel siis ka ,kirLklikuist tülidest" kirjutada oleks. Need aealehed nõuawad üht uut tüliasja sünnitada, et siis tülis oma kõneosamust  ülesnäidata ja ennak üheks teiks" kokkuseada wõiksiwad. Kuida meie kõrgemast õpetud lugajad teadwad ja kuida meie siin kohtas juba enne seletanud oleme, tähendab se , kirik", mille masta wõerail maadel wõideldakse, koguni midagi muud: Se tähendab Rooma Paapsti wõimuse-püüdmist, kes oma iseriiki igas riikis ülespidada ja kinnitada ja kosutada tahab, oma iseseadustega riigiseaduste wahele tikub ja sedawiist segadust sigitab, et riigialamad sagedast ei tea kelle käsku neil kuulata oleks. Es nüüd juba koolides üks maim äratad ei saaks, mis riigiseaduste wasta seisab siis nõuudsiwad seal ka paremad mehed koolikirikust lahutada, nemad pidiwad kahest pahandusest weikemad walima. Oli aga nende nõuu osalt ehk täielt korda läinud, siis leidfiwad ometigi jälle, et üht kolmat ja meel suuremad pahandust sigitanud ja üht sugu suureks kaswatanud oliwad, kes ühegi seaduse järel ei käinud. Meie maal ei ole aga ,kirikud" selles tahenduses  iial olnud. Meie kiriku-teenrid on ikka ka ustawamad Keisri- teenrid olnud. Koolides tallitamad Kirikuõpetajad oma ametid sellesama seaduse järel, kui teised riigi-ametnikud igaüks omas seaduse läbi määratud ringkonda?, kui nemad ka oma täie mundre juures mitte moeka ei kanna, waid karikad. Et rahwakoolide  juhatajad ikka just Kiriku-õpekajad olema peaksiwad, seda ei ole ehk küll mai dlemata  tarwis. aga midagi muud on waidlemata tarwis. Nahmakooli juhatajad peawad ustawad  ja usklikud Ristiinimesed olema, peawad taieste õpetud mehed olema, peawad seda rahwaft j a neid õppijad selgeste tundma, keda nende hoolekandmise alla seati, ja peawad nende õnnest ja waewaft elawalt osa wõtma. Kus ja kuida aga nüüd , Sakala" ja need silmaringiga" aealehed, kes omaks pi dawÄd " , neid kristlikus: õpetud mehi sel hulgal saamad ja --ilma palgata saamad, kui neid rahwakoolide juhatamiseks üle laia maa tarwis on, se mõib nende saladus olla, mida meie mõistatada ei suuda. Wõib olla et waewaks wõtaks, oma kõrge seisupaiga vealt, kus , silmaring" nii »lai" on, ka rahwakoolifi oma enese , juhtimise" all pidada, aga meie kardame, et sellest riigile ja noore sugule palju õnne ja õnnistust ei sigiks. Et usuõpetust rahwakoolides tarwis on, seda tunnewad ja tunnistawad küll kõik tõsised Eestlased, kelle pead uutmoodi õnneõpetused kõrklusest ei ole kihisema pannud. Saamad aga üksi ilm a - targad ja , poliitikamehed" rahwakooli juhatajaks  pandud, siis wviks ikka juhtuda, et kord seda meeletumad halpuft rahwakoolide uksede peale kirjutakse, mida ,Sakala" omal aeal põhjatu tarkuseks, kõrge maimu ja sügama järelmötlemise küpseks wiljaks tunnistas: Mis ustakse, seda ei teata mitte, Mis teatakse, seda ei usta mitte. 5 Kuidas kassid sa mind uskuda.kni ma juba tean? Mudas wõid sa teada, kui sa usud? .Tahad sa uskuda, siis ära tea midagi, „ Tahad sa teada, siis ära usu midagi! Issand-Jumal hoidku meie rahwalapsi sesuguse .teaduse" eest! Kui se mitte tühi sõnaksin:  ei ole. mida mõistmata kergemeel rahwa sekta wiSkas, siis on se Nihilistide esimene  Käsk, nende usutunnistuse esimene Peatük  ja selle kölwatuma seltsi Ewangelium. Eestimaal ei ole meie mõeduwa Eestlaste suust seda soowimist meel mitte kuulnud. Uksi ühes häbemata salakirjas, mis sala-nime ,Must» kukk" all meile tuli, anti meile nõuu selle eest kosta. Et ehk aga /Sakalased" siiski oma nöuutust ühegil wiisil kordasaata wõiksiwad, sellest on ka siin. jutt olnud. Peale iseäranis kooliasjade on rahwas seda juttu kuuldes oma kartust selle üle wäljarääkind, et siis ehk mõned mõisaomanikud koolikohtade maid enam selleks tarwituseks ei jätaks, kus se nüüd rendita ja maksuta maldade kaes on. Mida ehk tulewad  aead omaS süles kandmad, seda ei wöi meie teada. Sünniks aga ka kooliasjus midagi, mis igaühe meele järel ei ole, siis on meil ikka meie kõrge Riigimalitsuse peale se kindel lostus, et koolid iialgi ega mingil wiisil nende meelemalla alla antud ei saa. kes , Ära usu midagi" oma lipu peale kirjutawad ja seda halpuft kõigi tarkuse põhjnskiwiks pidamad. Meie omalt poolelt wõime aga paluda ja wõime  loota, et nii kaugel kui meie hääl kostab ja meie nõu maksab, täuised rahwakoolide asutajad,  kaitsejad ja juhatajad ka edaspidi oma kätt koolidest tagasi ei tõmba, peaksiwad nemad ka mingil aeal suurema iseenese ärasalgamisega tegema, mida nemad tänine rõõmuga teinud on. Omalt maalt. Tallinn a st. Kaubabanki asemel, mis hiljuti oma tööd lõpetas, nõuutakse nüüd üht Linnabanki asutada, et suure ja weike kauba» ajamise ja igasuguste ettewõtmiste tallitused seda abi saaksiwad, mille tarwis sesugused asutused seatud on. Eesseadmiste järel saaks Linuawalitsuse  poolest põdjuskaptaaliks 50,090 rubla antud ja Linnabank seisaks Linnakohtu alalise ülewaatamise all. Se uus asutus ei ole mitte aktsiate peale põhjustud, waid üksi kapitaali peale, mis linna poolest antud saab. Kasudest peab siis ka edaspidi üks pool põhjuskapitaali suurendamiseks ja toetuseks, teiue pool liuna kasuks tarwitud saama. Niipalju esimeseks kuulutuseks.  On omal aeal nonnpidamised lõpetud  ja põhjuskirjad kinnilud, siis saab selle asutuse  üle siin ligem teadus antud. Kurjategija Hartma nn on Prantsusmaa  walitsuse poolest wiimaks ometigi lahtilastud  ja su Inglismaale läinud. Tunnistused  tema wasta ei ole sealise Miniftmumi poolest  nii kindlad olema leitud, kui seadused parimad.  Seda asja seletamas Wenemaa ja wõeramaa aealehed mitmetwiisi. Wenemaa aealehtedes  kirjutati esiteks üksi tasase kahetsusega, aegamööda on aga hääled käredamaks läinud. Wõeramaa aealehtedesi laidawad seda rahulisemad,  kes seaduslikku elukorda toetada nõnawad; teised kahetsemad, tulipunased hõiskamad. Meie arwates on se Prantsusmaa enese seestpidiseist asjadest õige paha täht. Riigiwalitsus näitab seal rohkem nende tulipunaste auumeeste wõimuse  all seisma kes miinustel aegadel Uue- Kaledoonia saarest tagasi tuliwad, ja se näitab seadusliku elukorra otsa hakatus olema. Wenemaa  Saadik Würst Orlow ei ole ka Prantsusmaa  Ministri wiimasele pidule läinud. Würst Orlow reisib üleültse koju tagasi, kuida räägitakse  niikauaks, kui Keiser Peterburgist suwekS Limaadia reisib. - Wiimased tormid on ka Tallinnas rohkest  kahju teinud, nimelt Domi kiriku ja Olewesti  kiriku katused lõhkund. Küünlakuu 25. paamal miimis homikune sõidurong Peterburgist 45 minutid; lumetuisk oli nii kange, et raudtee  peal midagi näha ei olnud. Tallinna lahe on külmetand, neli laema seisawad jääs. Ri i a st. Kubernöri palme peale on nõdramreleliste  maja Aleksandershöh Ministeriumi poolest niipalju ülespidamise raha lisaks saanud et seal esiteks 40 uut aset seada mõib. Peterburgist. Küünlakuu 23. paamal pidas Keiserlik Kõrgus Kindral Admiral Suurmürst  Konstantin Nikolajewits h oma 25 aastast juubelipüha, kui kõigi Weneriigi meremäe ülem käsuandja. Kindral-Adjutant Gurko, tänine Peterburgi Kindral-Kubernõr