ta tarwitab suurendamist ja uuendamist kibedaste. 700 aastat ta küll wana ei ole, sest enne Tallinna asutamist, mis umbes 672 aasta eest sündis, ei wõi ta ehitatud olla, maid hea tükk aega pärast, nii et ta aga wist kuut aastasada näinud on. Meie anname kogudusele head nõuu, agaramalt ja üleüldisemalt kiriku ehituse rahakorjandust edendada, sest sell kombel langeb patronadi õigus meie maal praegu meel maksma seaduste järele kihelkonna oma kätte. —nä. Tallinnamaal, nagu jo enne teatatud, on tali-wili talwe , läbipaljü TMr sWM), 'Viimaks aga olla ka talwe wilja ülejäenud kohad Suwiste puhise wihma läbi osalt paranenud. Üleüldse on näha, et kõrre poolest rukkidest keskmistki lõikust ei wõi mitte oota. Suwe wilja ja kartohwli wäljad ei tunnista igas kohas suurt wiga, aga nende üle ei wõi täieste rõõmustada; paiguti oli sui-wili wiimaste wihmade läbi iluste üles tulnud, aga kaSwab waewaseste. Rohu-kasw oli üleüldse hiljaks  jäenud, on aga ka wiimasel ajal edast jõudnud, tootab ainult märjemates kohtades, kui ilm lubab, head saaki. Ristikhein on suuremalt osalt hea. Kesk'Kuuramaalt kirjutatakse Lätikeeles, et ka seal 15. Märtsist saadik künni Suwiste pühim ei olla peaaegu midagi sadanud ja kõik kewade poolne suwi läbi põhja tuul ja selge taewas olnud. Tali nisu ja rukis Pidi paiguti üles küntama. Et seal suwi-wili natuke warem maha tehakse, seisnud suirukkid, nisud, kaerad kaua kängus, künni hiljem wihm neid parandanud.  Hilisemad suwiwiljad olla wiimaste wihmadega wäga ilusaste kaswama läinud. Soomlased walmistawad müödaläinuo  layM nrjaMsi pidu aastas ja selle kõrwal ikka ja wäsimata ka oma tänawuse üleüldise põllutöö näituse wasta, mis 23. künni 27. Augusti päewade wahel saab olema. Neil on seks 10,735 Soome marka auurahasi, 100 hõbedast, 200 prongsist ja 3 kullast midalit. Loodame,  et ka meie Eesti põllumeestest mitmed ja õige rohkeste sinna suguwendade õpetliku ja tähtja näitusele saawad minema, kellele kibe tööaeg seda wähägi lubab. / Veeterburaift. Riigi rahaministeeriumis, kuidas  teab ütelda, peetakse hoolega nõuu, kuidas Liiwimaale Riia ja Pärnu sadamatesse raudteed saaks ehitamisele saama, nõnda et mõlemad tähtsad sadamad ligemaste raudtee linnadega ja seespidiste Wenemaa tähtsa raudtee joontega  ühendatud saatsiwad. Andku Jumal, et asi pea edeneks! Inglise laewastik on, hertsog von Edinburgi kommando all, kes Peeterburgisse wõerusele tuli, 20. Juunil Kroonstadt'i alla jõudnud, kus neid Wene kindluse  ja laewastiku poolt auuga wasta wõeti. Sellest kirjutatakse „Nowaja Wremjas": „ Laupnewal pärast lõunat ilmus, Wene wregat-laewa „Olawi" saatusel, keS mõeraste teretuseks jo ööse oli wälja sõitnud, Inglise laewasalk Kroonstadt'L rheedi peal ja teretas  kindlust suuretüki paukudega. Kui wõerusele tulejad  Tolbuhkini tuletornist mööda oliwad jõudnud, seadsiwad nad ennast kahele reale kindluse ees korda ja jäiwad nõnda auuteretusel seisma. Peeterhowisse mäele tulles, wõttiS Keiserlik Kõrgus Aleksei Aleksandrowitsh  südamelikult suurt wõerast wasta, ja läks temaga Keiserliku suwelossisse, kus hertsog von Edinburg  ka Keisri ja Keisri Proua poolest üli lahkeste wasta sai wõetud. Inglise laewastiku wõeruSkäik on niihästi tähtsa kui ka aruldane nüüdsel ajal, kuna Wene- ja Inglismaa Hommikumaa poliitikas tõinetõise  wastalised on olnud. Endisel ajal, juba Jwan IV. walitsusest saadik, oliwad Inglased meie paremad sõbrarahwas. Aga juba Suure Peetri ajal muutis lugu. Inglastel oli wasta meelt, et Läänemere rannad  WeneriigiSse saiwad ja Suure Peetri walitsuse lõpul nägime meie Inglasi jo oma waenlaste seas, ehk küll waenlus siis weel suur ei olnud, sest et Inglane  sell ajal weel Hommiku-Indiast nii palju lugu ei pidanud ega sinna teed ei hoidnud, kui nüüd. Ka ei hoolinud Inglane sell ajal weel siis Türgimaast, kus pealegi Prantslased, keda Türklane omale Austria keisririigi nõrgendajaks tarwitas, pää asja-ajajad oliwad.  Minewase aastasaa lõpetusel oga muutis Inglise  ja Wene poliitika kaal weel enam tõinetõise wastasemaks.  Weneriigi MuStamerele lähenemine, mis Inglaste  kadedust jo Suure Peetri ajal õhutas, sundis neid, Wenemaa kaswamist Türgi- ja üleüldse Hommikumaal  tagasi hoidma. Juba sajast aastast saadik, (kui Napoleoni 1. wasta sõdimist nimetamata jätame, kus Inglased Egiptuse pärast meie poolt ja Prantslaste wasta oliwad), näeme seda suurt merewäeriiki  ikka meie waStaste seas. Aga tema praegune  söbruses wõerusele tulemine ja meile liginemine on sellepärast niihästi ootamata kui ka auuS. Kadeduse  praegust kohandust, waStaStiku auustamiste kas- wamist ja waStaStiku püüdmiste ja kasude lugupidamist  wõime meie nimelt jo praeguse Inglise pääministri  Gladstone tööks arwata, mis ta oma isamaale  rahupoliitika teel on korda saatnud. Inglase poslt wälja sirutatud kätt saab Wenemaa hea meelega wasta wõtma ja ka tema wõerusele wlnud laewgstikule  sõbruse poolest näitama, et ta seda sõbruse otsimist  kalliks peab ja auustada mõistab. Inglise laewastik on hertsog von Edinburgi kommando all Kröonstadt'i alla wõerusele tulnud ja Kreekamaa on oma osaks saanud maakondadesse asturqjst hakkanud: Nende mõlematel asjadel on ühine tähendus, mõlemad  sündmused tunnistawad Eüroopa suurte riikide ühist rahupüüdmist. Inglise laewad on Valitsuse poolt rahu täheks saadetud. Wenemaa Võtab neid kui oma wõeraid wasta ja teretab neid kui ühe sõbraliku  rahwa saadikuid. Üleüldine haridus ja rahuline tegewuS saab palju kasu saama, kui Wene- ja Jnglisemaa  käsikäes käiwad." Pühapäewal 21. Juunil oli kuninglik kõrgus hertsog von Edinburg oma laewastiku kommantantidega  ja oma suurte ülematega PeeterhowiS ja läks sealt Keiserliku suwelossisse, kus tema kaaSolejad ülemad  KeiSri Herrale tutwustadi ja nendega suur wõerus-söömaaeg  ära peeti. Inglise laewastiku  enamiste  kõik Peeterburgisse jõudes kohe Õndsa Keisri hauakirikus käinud ja kandfiwad igaüks Aleksandri 11. piltisi kaasas. 23. Juunil peeti Inglise ohwitseride auuks KroonstadtiS sealse kindluse kommantandi Kosakwitshi  poolt suurt wõerus-söömaaega, ja nõndasama walmistasiwad 25. Juunil Wene ohwitserid Inglise  wõerus-seltsimeestele ühe auu-söömaaega. Neljapäewal 18. Juunil leidis Peeterhowi kreisis üks kodaniku seisusest meeS ühe weikese metallistlindri  (toru) ja kui ta teda pitkemalt läbi hakkas katsuma, plahwatas see ja wns katsujal kaks sõrme otsast ära. Koolide ministeerium tahab praegu Peeter I. kirjad, mis see suur mees oma käega iial aga oli kirjutanud,  trükkida, muidugi Wenekeeles. See trükk maksab  ministeeriumil üle 6088 rubla. Paron Nikolai on juba selle summa lubamiseks palwekirja rahaministeeriumisse  stsse annud. Kuidas päälinna lehed kuulutawad, olla tänawu  ja jo mõned aaStad järgi mööda mitmel pool Wenemaal, nimelt aga Tweri, Moskva ja Ufa kubermangudes  wäga palju loomade muhutõbe liikumas, mis niihästi kariloome kui hobusid palju tapab ja põllutööd lausa takistab. Mõnes kubermangudes olla terwed kogukonnad  loomadest lagedaks jäenud. Ka Nowgorodi, Pihkwa,  Rjäsani, Smolensk, Samaara, Saraatowi kubermangudes  olla praegu mitmed külad, kus kõik suuredloomad,  s. o. hobused ja sarwloomad, ära olla lõpnud. See loomade tõbi on wäga külge hakkaw ja igapidi tuleb suure hoolega walwada, et haiguses olewatest kohtadest loome wälja ei wiia ehk osteta, mis läbi tõbe laiali kantakse! Moskvast. 25. Mail peeti MoskwaS ühe kõige tähtjama elatand Wenemaa arsti ja Vabameelse ning oma isamaa ja inimesesugu armastaja Pirogow'i 50 aastast ametipüha. Südamelik, tänu-awaldaw ja waimustaw oli see püha kõigele Wene rahwale, kes tähtja mehe tegewustest ja toimetustest, miska tema isamaad ja inimesesugu omas ametis 50 aastat oli teeninud, aru saiwad. Kõigilt poolt Wenemaalt oliwad saadikud, ühtekokku 130, piduks ja õnnesoowimiseks  MoskwaSse üliõppijate majasse ehk uniwersiteedisse  kokku tulnud, kus auusa Vanakesele tänukirjast ja õnnesoowimise tellegrammisi loeti, mille seas ka Keiserliku Majesteedi poolt üks õnnesoowimise tellegramm  oli, —ja waimustawaid kõnesi peeti. Kella ühe ajal oli pidulikult ehitatud uniwersiteedi auu-saal rähmast  puupüsti täis. Lnnesoowituste kirjade ettelugemine  üksikute saadikute läbi kestis künni kella wiieni. Siis astus wana jubilaar suurekooli ülema toetusel kõnetoolile ja pidas kokku tulnud hulga ees sügawa südameliku kõne, kus sees ta kõige esite Keiserliku Majesteedi poolest tulnud tähelepanemist ja õnnesoowitust  tänulikult ja südamest ülendas. Tema ei saada seda kõigel omal wanal elupäewadel iial meelest unustama.  Mis aga auukodaniku õigusest ütelda, mis isamaa  praegu temale olla kinkinud, see olla kõige ülem auutunnistuse märk, mis kellegile inimese lapsele ilmas iial osaks Võida saada. Peale selle pööris jubilaar silmi minewikuSse ja Võrdles seda praeguse ajaga. ~ Millal" küsis Pirogow „oli rohkem tõsidust ja tõtt, endisel ajal, ehk nüüd?" Teadusliku tõsiduse peale waadateS, tuli wana auuwäärt hallpää oma elupäewil  äranähtud, korjatud ja tuntud nähtuste järele otsusele, et praegune aeg parem ja täielikum on, kui endine. Mis eluwiiside tõsidusest ütelda, näitab ka praegune aeg parem. „Jlma põlgajad", ütles jubilaar,  „salgawad seda, kuna nad wana aja peale näitawad  ja praeguse aja ehmatavaid sündimust meele tuletawad. Aga ka looduses tulevad tormid ja orkaanid  ette, mis siiski elu kõikumata seadust mitte ei muuda. Praeguse minewiku jäledad sündmused on elu tormid; meie ei pea neid mitte kartma ega meelt heitma ja Wenemaa Wlewiku pärast muresse jäema. Lootma peab (lõpetas jubilaar) ja seda räägib teile mees, kes jalaga igavese aja eeS seisab —, lootma peab, et Wenemaa oma Kõrge juhataja all suure hariduse  ja heaelu edenemise tee peal, kuhu teda unustamata  Lnnis Keiser juhatanud edafi saab astuma." Nagu pitkse mürinal kostis kuuljate Vaimustatud rahulolemise  tunnistus selle kõnele waSta. Kooride pealt helisefiwed Keisri laulu healed mängu ja pasunate all. Ja seega lõppiS tähtjas pidu. Harkowift. Rohutirtsud, mis sell aastal finna kubermangusse juhtusiwad rändama, on hoolsa töötegijate  poolest taieste ära hukatud saanud, seega on sekS aastaks nendest saadawa kahju kartus seal mööda ja töömehed on oma tegemise lõpetanud. Irkutski linnas möllavad juba Maikuu hakatusest saadik peaaegu iga päew tulekahjud. „Sib. ajal." kirjutab, et Viimaste päewade sees jälle on 4 tulekahju  olnud. Esite, töisel Mail, peafiS tuli kella 4 ajal kesk linna ühes aidas lahti, et aga ilm Vaga oli, ei saanud see wli mitte kaugemale minna. Waewalt oli aga see tuli kustutud, kui suur torm tõusis ja lühikese aja pärast oli tSises linna jaus wli jälle lahti. Uulitsate peal oli niisugune tolmu wisk, et päikest sugugi ei Võinud näha. Kiriku kellade kaebaja hääl kostis igalt poolt tulekahju kella häälega. See oli ka just Laupäevaõhtu, kui Wene kirikutes Jumala teenistust peetakse. Õnnetuse kuulutaja heal aga wletaS kõigile ühe hoobiga üht endist unustamata 24. Juuni meele. Kõik linn on suurt hirmu täis. Suur jagu inimest on majadest ärapõgenenud. Jõe kalda peale on määratu suur hunik mitmesuguseid maja aSju kokku kantud. Kella 9-saks põlefiwad mitu maja oma kõrvaliste  hoonetega maani ära. Kahju on suur. Liht inimeste mehise kaitsmise varal sai aga ometi wiimakS tuli kustutud, ja laiem õnnetus keeldud. Politsei ametniku.de seas oli aga paraku joobnuid näha, keS tegevuse asemel töistele enam lükata ja tõugata oliwad. Poolamaalt. 25. Juuni öösel hakkas Poolamaa Augustowo linn ühe korraga mitmest kohast põlema-. Kõik suurem osa linna, 209 maja, põlefiwad whakS. Tuleleegid mässafivad jäledaste, ja penikoormate kaupa oli kõige öö otsa valge nagu päeval. Silmanähtavalt oliwad mitmed kurjad käed wlekahju sünnitanud ja pealegi tuule pealt seda teinud. Tulekahju kohases linnas elasiwad kõige rikkamad kaupmehed ja wõeraStemaja  pidajad, kes nüüd kerjajateks saiwad, sest et nad wähä oma majast ja varandust tulekassaSse oliwad pannud. Palju ärapõlenud linnarahvast, aga ainult Wenelased ja Poolakad, on ümberkaudseisse küladesse katuksealust otsima läinud. Juudisugust inimest aga ei taheta kusagi varjule võtta, sest et rahwaS kuladeS seda linnapsletamist Juutide tagakiusajate teukS arvavad  ja uut põletamist kardavad. Jumal parandagu! Sest nüüd seisab see endine kaunis kena linnakene, mis ka jo hilja enne oli wlekahju kannatanud ja WS 8000 inimest seeS oliwad, mõninga üksiku ülekäte läinud kurjategija  läbi, kellest inimesesugul häbi on, täieSte whahunikus!  Wõeralt maalt. paha järje peal awalik elu ja seaduskord KonstantinoopeliS ja üleüldse Türgimaal  walitseb, selle üle kirjutab üks Poola sõnumiku kaastööline, kes KonstantinoopeliS reisimas on, järgmisel  miisil: „ Awalik elukord ja elamise julgus lähäb KonstantinoopeliS aegamööda enam ja enam pahema järjele. Politsei ametnikud on jo kuus kuud ilma palgata jäenud, ka minema ja üleminewa aasta teenistuse  eest on politseil mõnegi kuu eest palk saamata. Sellest tuleb siis kurb lugu, et politsei ja margad ühte nõuusse lööwad. Maal ja muial linnades ei ole lugu parem, maid mõnes kohas meel oopis pahem. Ammugi on selgeSte ära tuntud, et rõõwlite teud, mis Makedoonias ja Solaniku linna ümber ja muial ilmumad, otse politsei süü läbi sünniwad. Et politsei ametnikude paikasi korratumalt maksetakse, sellepärast on Valitsuse asjad meel enam korratumas olekus ja rahwa hea ja auuS elumiiS kaub. Ööwahid mõtamad iga ööse wargaid kinni, keS kartmata oma redelitega ümber käiwad, mis nii pitkad on, et esimese ja töise korraSte maja aknateni ulatanud. On nüüd öömahid