Tallinna Sõber K 5 89. WileS aastakäik. Tallinnas, Zv. MiW-kun Mwal IBBZ. Ulenldnr kkklkht Etstirkhvklt «aal jg linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lt«dsorS'i pNriate trükimajaS: «Ma» S rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 8 rabla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk lelle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta: Halliuuas: Lindsors'i päriate trukimajas. - Peterkurgis - J. S. Seelandk, vouqsxousm H 54. —Tartus: M. Just. -Aakweres: L. Wattly. Paides: A. Seideköerg. Kapsalus: K. Kollöerg. Lihulas: li. MttnerÜ poodis. Mkjandis: K. J. Karow'iraamatupood. Kuuresaares: M. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Vastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, - kirjad käiwad Väitiski (Baltischport La-MoiM.llopis.) Req!«t,r , ..Eesli Postimehe" ..Mõui sõna ivastuseks". - Omalt maalt.- Tallinnast: Eestimaa Synodist. Juntide õigusest Tallinnas. Salsalrele ja Ewang.-Luth kiriku tagakiusamised. Õnnetus raudteel. -- Valtistist: Tulekahju. Ilmad. -> Mere õnnetus. - Tartust: Pelri kiriku ehitamisest. Pärnust: Mõnda. Kunramaalt: Pikse kahju. - Peterburgist: Turgenjewi matusest ja mitmesugused mõtted tema üle Kinnivõetud paberraha tegijad. - Õnnetused Ladoga järwel. Linna majade ja kruntide kergendamisest. Juutide nõun. „Gol°S'. Soomemaalt - Torm Arhhanglest: Mõrtsukatöö. Saratowist: Suur märgus. Warshawist: Shukowitsh. Wõeralt maalt: Üleüldse. Saksamaalt. Inglismaalt. Bulgaariast. Jutu lehl: Maawäriscuiine JSkia saarel. Kirja wastused. Kiriku teadused. Eesti Postimehe „Mõni sõna wastuseks". II Meie jätame neid pillatud sõnu puudutamata, mida GeSti PoStimeeS" oma Nr. 35 seeS meie enese kohta tarwitab ja ruttame kõige raskema kaebtuse juure, mida see leht Saksakeeli /Peterburgi Zeitungi" peale tõstab ja wäfimata korratav. Seal lueme: Millal on see Saksa leht iikSncs .Jakobsoni ja tema .Sakalaste salalikkude püüdmiste" waStu? Kui see leht .miuewal aaSlal EeSti rahwa kohta ütleS, et Eesti rah« .maS pidada ära kaduma ja Eesti keel pidada maailmast .sootumaks ära löpma, kaS see ei olnud fiis Eesti püüd.miSte  waStu wöitlemine? .St. Petersburger .Ztg/ mõitleb päält näha küll Gwangeliumt kiriku usu.  tunnistuse eest. aga on Eesti keele ja EeSti rahwuse .surmamaenlane, sest et ta temale surma soowib. .KaS miila wõiu lõeSte ühe inimese sõber olla ja siiski .temale oksa ja maa päält ärakadumist soowida ? " Siin osi jälle üks proowike, kulda herra Dr. Hermann, teiste selja taga, nende kirjadega ümber käib, kui tema nende kirjade solkimisest oma erakonnale wihawaenu erakonnale kasu loodab. Wähese osawusega ja palju paha tahtmisega on siin, wähesest tõest ja palju malest üks waletmmistus kokku punutud ja wihawaenu leegi lõõtsutamiseks  tarwttud. Siin on aga ka üks proowike, kuida ükS mees korralise mõttekäigu logika joonelt kõrwale  libiseb, kui tema ennast pahast tujust eksitada ja paha püüdmiste tööriistaks tarwitada laseb. Waatame esiteks järel, kui palju tõtt ja kui palju walet selle jutu seeS on, mida .Eesti PoStimeeS" siin, juba mitmet ja mitmet korda, ette kannab. Waatame siis järel, kui palju korralist mõttekäiku selle kaebtuse sees on, mtda Dr. Hermann sellest jutust wälja arwab. .Üks rahwa kild", selle nime all oli Saksakeeli .Peterburgt  Zeitung" wiimasel lalwel üht kirja üles wötnud, miv, kuida meie arwame, Liiwimaalt saadetud oli. SelleS kirjak oli arutatud, et EeSti rahwaft Üks weite jägu, üks kild, Ühest endisest suuremast wöt suurest rahwast on, keS karedas aealou käikuS ühest ära lõhutud, killutatud,  sai. Kirjasaatja arutas edasi, et see weike rahwaS suures maailma politikaS mitte üht suurt eramängu mängida  et wõtks, ja arutaS edasi, kuida see weike rahwaS kergest täitsa kaduda, see on teiste, suuremate ja perekamate  rahwaste sisse sulada wõiks, kuida seda aealou kätkuS  juba enne nähtud on ja ikka weel nähakse. Et GeSti rahwuS ja EeSti keel ära kaduma .peaks" seda ei olnud seal mitte üteldud. Et kirjasaatja seda ärakadumist koguni . soowinud" oleks, seda ou herra Dr. Hermann omast käest lisanud, seda on tema waletanndt Toele tunnistust andeS peame ka meie kinnitama, et selle kirjatüki käre waim ka meid mõnes tükkis pahandas. Aga nimetatud pealinna lehtedes ei seisnud see mitte üheS juhatamas paikas ja omalt poolelt ei olnud selle lehe toimetus  mitte üht soua juure lisanud, millest arwata wöikS, et selle kirja saatja mõtted ka selle lehe juhatuse enese mõtted olekflwad. Saksakeeli , Peterburgi Zeitung" oli selle kirjale Ühtlaselt aset annud, nagu seda sagedast tehakse,  nagu seda ,EeStt PoStimeeS" ise ka sagedast teinud on ja ka meel omaS wiimaseS numreS, Pastor Hurti ja Professor Kölert kirjadega teeb. , EeSti Postimehe" toimetaja waletab sedawiifi selle kirja kohta kahewõrra: Esiteks sellega, et tema seda , GeSti rahwuse ja GeSti keele ärakadumise surma soowimisetv" ni- metab, mis muud ei ole, kui aealoulik arutamine; teiseks  sellega, et tema seda kirja Saksakeeli .Peterburgi Zeitungi" juhtmõtteks teeb, mis muud ei ole, kui ühe üksiku  kirjasaatja kiri, keda see leht iialgi omaks kaastööliseks tunnistanud ei ole. Selle kirja wasta wöis asjalikult waielda, seda asja wöis ühest teisest setsupaigast teistwiifl arutada. Oleks herra Dr. Hermann seda teinud, fiis oleks tema tänu teeninud ja .Peterburgi Zeitung" oleks tema kirja rõõmuga üleS wötnud. Aga asja asjalik seletamine ei mahu meie .rahwameeSte" ja SakalaSte plaani sisse, on ka raskem ja tarwitab tõsist ja tasast tööd. Selja taga sõimamine, waStaste kirjade solkimine on kergem, ja see mahub ka meie wihawaenu erakondlaste plaani sisse, sest see ärritab, ja ärritada, wihawaenu leeki lõõtsutava, seda nemad tahawad. Kamarow ja teised seesugused .sõbrad" ja .kaitsejad" tahawad lahutust ja lohutust meie ühise kodumaa kodanikkude, meie ühise kiriku koguduse liigete wahele sigitada, et nendel wõimalik oleks, meie iseolemist ja meie kirikut lõhkuda Selleks tarwitawad nemad seljatagusetd  keelekandjaid, ja ka herra Doctor Karl Hermann laseb ennast selleks tarwitada. Kui meie siin nüüd kinnitame, et seesugune tige ja salalik keelekandmine rohkem mõne tigeda külamoori kohaline on, kui ühe suurkoolist läbikäinud noore mehe kohaline, kaS on see fiis jälle.sõimamine",  herra Dr. Hermann? Ja selle walekaebtuse mõttekäik logika on ka rohkem ühe Kooli-Jutsi kohaline, kes oma esimest kirjatööd sepistas, kui ühe suurkoolist läbikäinud mehe kohaline. Katsume omalt poolelt tema küsimiste peale kosta. .Millal on see Saksa leht üksnes .Jakobsoni ja tema Sakalaste salalikkude püüdmiste" wastu?" küsib .Mõne sõna" kirjutaja. Ikka, herra Doctor! Ka selles kirjas, mille waõta Teie siin törelete, kui see .Saksa leht" seda kirja ka iialgi oma enese juhtmõtteks tunnistanud ei ole. See kiri sõitleb kardetawa suurustamise wasta, mis Eesti rahwusele ja EeSti keelele hukatust tuua wõib. Eesli rahwas ise ei ole aga iialgi suuruStauud, et ole ennast suurele politika waiuule, suurt rahwuse trummi põrutama toppinud. Eesti rahwaS ise ei taha muud ühtigi, kui tahab aga Jumala sõna juhatusel ja oma suure Rahu-Keisri kaitsusel, ennast tuntud tasasel teel, jõus ja nõuus, hariduses ja elukenaduses  kosutada. Eesti rahwas ise jätab Jumala hooleks, teda selle politika-tählsuse järje peale nihutada, mis tema hariduse osawuse ja tööjõu kohaline on. See nihkumine on tänine tasasel teel kosunud, nagu loodusewäe wõtmul, mis ka õrna taimekesele wöimu annab, kewadese õhu ja pääwapaiSte mõnul läbi kõwa maapinna, läbi puukoore ja läbi laastude tungida. Aga seda kosumist ja tähtsaks saamist et . soowi" EeSti rahwale Komarow ja teised seesugused salalikud .sobrad". Reed .sobrad" on .Jakobsoni  ja tema Sakalast" palkanud, Eesti rahwaft sellelt tasaselt teelt eksitama ja seda käraga pärima, mis üksi ja ainu tasase ja tõsise töö wili on. Nemad kihutawad Eesti noort elutaimet, mis kibe okas nende .rahwuslikkuS" silmas on, wihawaenu leiliga ja kange lehelisega enne-aegu pungale  ja putkele, et ta ilma õieta ja ilma wiljata nõrkeks ja närtstks. Waadake, herra Doctor! need on need .salalikud püüdmised", mille wasta ka fee .Peterburgi Zeitungi" kirjasaatja kirt wõitleb, kui ka käredama sõnaga kui meie heaks arwata wõi me. Pange tähele, herra Doctor: Läheb weike EeSti rahwas oma .rahwusega" ja oma keelega  käratsema, fiis tallitfetakse seda kära wägiwaldselt ja lämmatakse seda suuruStawat .rahwust". Ja lämma- tajad ei ole mitte Sakslased wõi .Saksad", waid on needsamad .sõbrad", kes käratsema kihutasiwad, et neil lämmatamiseks asja oleks. .Kui see leht miuewal aastal ütles, et Eesti rahwas pidada ära kaduma ja Eesti keel pidada maailmast sootumaks  ära löpma, kaS see ei olnud fiis Eesti püüdmiste wasta wöitlemine?" küsib .Mõne sõna" kirjutaja. Et, herra Doctor! See oli paljas arwamine  ekslik  arwamine, kuida meie loodame ja soowime aga .wöitlemine" ei olnud see mitte. See oli wast .akademisch",  kuida seda nimetakse. .Võitlemiseks" Eesti rahwuse  ja Eesti keele wasta, ei ole selles kirjas nõuu antud;  .wöitlemist" Eesti rahwuse ja Eesti keele wasta, ei ole selles kirjas mitte üleS kihutada katsutud, weel wähem on neile mõlemile.ärakadumist" ja .surma" soowitud. Kui siin aga .wöitlemist" oli, siis oli see wöitlemine .rahwameeste" ja Sakalaste suurustamise wasta, kes Eesti rahwast teedele eksitada tahawad, kus tema rahwuse! ja tema keelel palju muud oodata ei ole, kui ärakadumist ja .surma". See aga, mida Dr. Hermann sellest kirjast wälja arutab, fee on korralise mõttekäigu wägiwaldne käänutamiue,  see on kiufilik wihawaenu leegi lõõtsutamine. See on üks .salalik", kiustepunikas tegu, mis ka rohkem mõne üleannetuma karjapoisi kohaline on, kui ühe mehe kohaline kes suurkoolist läbi käis. Kas see arutamine on ka .sõimamine", herra Doctor? .St. Petersburger Ztg." wõitleb päält näha küll Ewangeliumi  kiriku usutunnistuse eest, aga on Eesti keele ja EeSti rahwuse surmawaenlane, sest et ta temale surma soowib", ütleb .Mõne sõna" kirjutaja. Kelle logika see on, herra Doctor? Selle Teie .päält näha" ja .aga" järel peaks kusagil .sellepärast" seisma; seda pärib syntar, grammatika seaduse sunnil. Kuhu Teie .sellepärast" jäi, herra Philologikus? Kas saite kesket lauset aru, et tühja juttu rääkisite, jätsite aga siiski paberi peale, mis kirjutatud oli? Kes Ewang. Luth. kiriku eest wõitleb, sellel ei ole jo just hädast tarwis, Eesti rahwuse ja Eesti keele eest wõidelda; see kirik wõib ka ilma selle rahwuseta ja ilma selle keeleta läbi saada. Dr. Hermanni .aga" ei tueta siin tema .päält näha" mitte sugugi, waid on üks ilmaasjata sõna. Aga meil on ka oma .aga", ja see .aga" ei ole mitte ilma tähenduseta. Aga Eesti rahwuS ja EeSti keel ei wõi ilma Ewangeliumi-Lutheruse kirikuta mitte elada ja kosuda. Kes siis Wene rtikis selle kiriku eest kostab ja wõitleb, see kostab ja wõitleb üheS ka Eesti rahwuse ja Eesti keele eest, kas tema seda teab ja tahab, wõi mitte. Meie rahwuSlased pahandawad ennast wäga selle üle, et Saksakeeli .Peterburgi Zeitungi" kirjasaatja Eesti rahwast  üheks .rahwa killuks" nimetas, ja meie ei ole ennast selle sõna üle ka mitte rõõmustanud. Aga, kallid rahwuSlased  : fee on jo aealoulik tõde, selle wasta ei aita tühi käratsemine ja suurustamine, ja teutlik ei ole see Eesti rahwa nüüdse põlwe kohta ka mitte. Pöhja-Lääne poolist Euroopa tasast maad täitstwad wanal aeal Soomlaste suguarud. Nende wahele tuugisiwad Slawlased ja Sarmatlased  (Wenelased ja Poolakad), ja löhkusiwad neid ühest ära, killu ta siwad neid. Üksikuid weikemaid kiidust leitakse weel täna, läbi kõige Wene riigi, ja need elawad seal wäga madalas hariduses, osalt koguni täitsa pagana põlwes. Need killud murenewad ikka rohkem ja rohkem, sulawad kokku ja kauwad WenelaSte sekka ära. Baltimere randaS oli üks suurem jägu, üks p ak sem kild järel jäänud. See kild sai kirjul, wägiwaldsel aeal, Saksa