waimust waewatawat, wälja ajaks. See on teada, et Kurut tänase päewani nõdrameelne on." Tartust. Sinodil ettepandud aruande järele on meie Lutheri kiriku warandus järgmine: Kihelkondade jautamise kassa on 20,000 rbl. suur; Lutheri korjandus 163,000 rbl.; abiõpetajate kassa 11,300 rbl. ja õpetajate  leskede ja waestelaste kassa 12,500 rbl. Lutheri korjandus saada kindral-konsistooriumist ettemääratud plaani järele, kirikkondade rohkendamise peale ärapruugitud. Alles siis kui hädalisemad tarwitused selles asjas äraawitatud, saada ülejäenud summa protsendid kirikuõpetajate koolitamiseks  pruugitud. Ülikooli aula saalis, Doktorite W. Volck'ist ja F. Mühlau'ist peetud kõnede üse: „Kui kaugele Biibel eksimata on?" ja „kas meil on Biibli alguspäralised  sõnad ja sisu?" olnud sinodi liikmetel Bürgermusses elawad läbirääkimised. ..Olemik" kirjutab: «Elukombede hukka minekist on juba mõni aeg meie Saksa lehtedes kaebdufi olnud. Lubatagu ka meile selle kurwa peatüki tarwis üht näitust anda. Juhtumine, mida siin tahame teatada, on ka sellepoolest  tähtjas, et ta näitab, kuidaS ennast rahwas siin üleS näidas. Kesknädalal 12. Septembril õhtu kell 7 tuliwad kaks nöörimeest J. ja M. Peeterburgi uulitsat mööda Krameri maja poole. Teadagi, et kõik wastutulejad  neile pidiwad kõnnitee lahti tegema. Krameri maja kohal aga ootanud üks wastatuleja, hea elukombete järel, tee "pooleks tegemist, sest et ta mehi ei tunnud. Sedamaid tõmbunud J. wastutuleja kaelast kinni ja hakanud  teda suruma ja tõukama. Inimesi olnud õige rohkeste seda nägemas, aga keegi ei ole ennast wahele seganud. Seal tulnud tuttam kaupmees S. juhtumisi ja küsinud, miks mitte politsei järele ei minda ja käskinud tülitsejate järele waadata, et nad mitte ära ei põgeneks. „Küll meie waatame, et Teie ära ei põgene!" kostnud tülitsejad, lasknud esimese ohmri lahti ja läinud S. järele, künni selle poodi. Siin löönud nad kepidega mitmed pildid seina pealt maha ja hakkanud kaupmeest oma jämedate kepidega peksma. Kogemata tulnud kooliõpetaja W. sisse ja saanud niisuguse hoobi pähe, et kübar puruks läinud ja pea suure haawa saanud. SiiS tõmbanud ka kaupmees  kepi ja hakkanud hirmutustele wasta. Nii kaitsenud  kaupmees ennast löökide eest, kuna noored mehed klaas kapid ja klaas uksed puruks peksnud ja siis, kui nad enam midagi ei saanud teha, uksest minema läinud, kuna kaupmees ja kooliõpetaja meriselt järele jäimad. Ja mis tegi suur rahwa hulk ukse taga? WaataS wagusi pealt. Oleks tema kannatus otsa lõppenud, siis oleks tülitsejate käsi wõinud halwaste käia. Kes oliwad tülitsejad? Haritud perekondade lapsed, kes praegu Tartus ülikoolis käiwad ja wärwisid kannamad." Poole aastase waheaja järele, on 12./13. skp. tuli teadmata kombel jälle Tartus, kus Schwarzi kätte saamisest saadik enam tulekahju ei juhtunud, lahti peasenud  ja Kusnetsowi elumaja kahe töise ligidal olewate elumajadega, tuhahunikuks teinud. Kahju tasub tulekassa,  kus kõik kolm maja kinnitatud olnud. Eesti üliõppijate Selts olla hiljuti ühel oma koosolekul, millest mitmed endised Eesti sugu studeerijad osawõtnud,  otsuseks teinud: kaks abiraha waesemate Eesti üliõppijate tarwis asutada, kelle heaks iga ühenduse liige 20 rubla aastas maksta. Soowime hea aSjale head edenemist. Walgas on Riia loomakaitse seltsi abiselts asutatud,  kelle liikmete arw seiemaani 36 peale kaswanud. Ka mõeldawat weel üks sarnane abiselts Treideni, Segewoldi  ja Kremeni kihelkondade tarwis asutada. Golgowski mõisnik Tirseni kihelkonnas, on ühe liiwa künka seest, kuhu wist sõja ajal soldatid maha maetud, rohkeste wanawara leidnud. Leitud asjade hulgas olewat sõjas pruugitud kirweid, odade otsi, ühe sõariide rinnaedise  rõngaid, peale seda willase riide tükkisi, kes kard litritega äraehitatud. Arwatakse, et leitud asjad sõameeste  omadus on, kes 1559 Wenelaste ja Sakslaste wahel, Tirsenis peetud lahingis langesiwad. Riiast. Meie kuberneri härra salanõuunik Schewitsch on paariks nädalaks Minskisse sõitnud ja saab tema äraoleku  ajal wiitsekuberner ammeti asju tallitama. „Walitsuse Teadaandjas" ilmus püha sinodi ülema prokuröri aruanne, kust Riia waimuliku seminari kohta loeme, et see kool katsumisel õpetuse asjus ja eluwiisiliku  kaswatuses, õige kurwastawa oleku sisse langenud olewat leitud ja kõrgema waimuliku kohtu poolest selle puuduse parandamiseks, wiibimata tarwilisi seadlusi ette on pidanud wõetama. Korratuste peapõhjused olnud kooli peajuhatajate seadusewastalised tallitused ja sündimata ülespidamine  seatud ülemate seadlemiste wasta. Walitsew sinod on koolikomiteega ühes nõuus seminari juhatusele, et kooli õpetuse ja kaswatuse järge Kõigekõrgemalt kinnitatud  seminaride seaduse roobastesse tagasi juhtida, tarwilisi korraldusi ettekirjutanud; ühtlasi on seminari direktori asemelle uus ammetisse seatud. Balti Greeka usu koolide nõuukogu tahab, nagu „Rishki Westn." teatab, 4 Õigeusu üheklassilist kooli, 2 Eesti ja 2 Läti jaus Balti kubermangudes, kahe klassiliseks  ümbermuuta, kus juures neile K. K. Suurwürst Auujärjepärija auuks „Nikolai-kool" nimeks antawat. Nagu minewaseS numbris lühidelt „R. W." järele teatasime, saada Tallinnas ilmunud ajaleht „Heimath"  Riiga rändama, kus teda adwokaadid Kalning, Grosswald ja Ameerika konsul Bornhold, kes ka tähtsa rahasummaga Läti laewanduse seltsi „Austrast" aktsionärina  osawõtta, rahaabiga toetada lubanud. Härra K. olewat, kuida „St. Peterb. Ztg." enesele Riiast kirjutada  laseb, 1000 rbl. ja G. 1500 rbl. ja Viimati nimetatud hra B. 2500 rubla abi anda lubanud. Tartu Eesti lehed arwawad aga teadwat, et „Heimath'i" Riiga minek weel sugugi kindel ei olewat. Läheb tema kolimine  tõeks, siis saab Rita Saksakeele ajalehtede poolest õige rikkaks, sest et peale seda seal weel kaks koguni uut lehte, üks „Echo" ja tõim». „Neue Rigasche Zeitung'i" nimeline, sinna endiste lehtede juure oodatakse sündiwat. Kuuramaalt Wridrikstadti maakonnast kirjutatakse Läti ajalehe „Ba!tias Semkopisele": Pitkad pimedad ööd on kätte jõuudnud ja nendega tulewad ka jälle mõned pitka näpumehed meile külaliseks. Pea siin ja pea seal kuulukse hobuse wargust. Augusti kuu keskajal käisiwad siin koguni Liiwimaalt warastatud loomasid otsimas, aga asjata. Metsa teede peale säeti wahid wälja, aga ka asjata. 17. Augustil läks üks peremehe poeg kaherauaga  püss õlal heina küinisid rewideerima ja juhtus kogemata nelja mehele wastu 3 mustlast ja 1 juut keS esite tÄ kallale ähwardasiwad tungida, aga püssi kartma hatkasiwad ja siis ära läksiwad. Oli poiss oma asja ära toimetanud ja kodu minna tahtis, seal nägi tema neid mehi nelja hobust metsa wedawat. Kui nad tema keelu peale paigale ei jäenud, siis laskis poiss nendest kahe peale, willepeale wargad hobused sinna paika jätsiwad  ja ise putkama paniwad. Peremees püidis hobused kinni ja andis neid kogukonna kohtu kätte, kes selle peale siis kohe suurt wargate jahti pidaS. Selle jahi peal saadi Selburgis juut ja SennaksiS üks mustlane kätte, kes mõlemad haawatud oliwad, aga 2 töist mustlast kadusiwad  ära. Ka mõned metsawahid on põgenejate kelmide peale tuleriistadega lasknud. Senni ajani ei ole kelmide kinnipüidmist kunagi nii kangelt toimetatud. Seeläbi on seal Pool ka wargad tubliste hirmutatud ja warastamine  kauniste arwemaks jäenud. Lithauist. Kuna Lätlased enamiste sisemistesse riigi jagudesse wäljarändawad, rändawad Lithawid Põhja- Ameerikasse. Kuida „Balt. Wehstn." teatab, on nende wäljarändajate arw, wiimiste aastate jooksul õige suureks kaswanud ja olla Pöhja-Ameerikasse juba 30,000 Lithawilast  asunud, kus neil juba mitmed seltsid, oma ajalehed  ja trükikojad olewat. Kurfittenist. (Goldingeni kreisis.) Sealses kirikus olla, kuida „Balt. Wehstn." teatada teab, 8. Septembril waraS sees käinud, keS aga mitte raha ehk hinnalisi asju, waid paljast tühjad korjamise (kella) kotid, ühes nende wartega ligi wõtnud. Liibawift. ftLib. Ztg." kaebab, et nõndanimetatud ..ülesostjad" seal õige ülekäte läinud, kes maalt linna sõitwa maa rahwale suuremat hinda pakkuda, kui hinnad muidu on, et neid pärast wale kaaluga ja kauba õige wäärtuse alandamisega ülelüia. On ette tulnud, et ühe talunikul selle süiksandmisega, ta olla wale kaalu tarwitanud,  20 waka rukide pealt 10 rubla maha on tõmmatud.  Needsamad inimesed pakkuda talupoegadele kaupa müia, kus juures wiimseid jällegi tubliste petetawat. Nõnda näituseks müiwat nad talupoegadele Superphosphati  (põllurammu) 3 rubla 80 kop. asemel 3 rbl. 30 kop. eest kott, mis aga nõrk ja solgitud olla, et sest tarwitamisel  wähematki kasu ei tule. Ülesostjad olla enamiste  Litawi juudid, kes hulgana Liibawisse sarnase kasutoowa  wõltskauba ajamiseks, kokku woolada. Polangenist. Hasenpoti wangimajast oli mõne aja eest, kuida „K. kub. Ztg." kuulutas, wang Martin Milen ärapõgenenud. Mõne päewa eest, kirjutab „Latw.", saanud  Polangeni rajawahtide kapten sõna, et mõned Polangeni  kalapüidjad, keda salakaup!ejatekS arwatud, üht wangist ärakarganud kurjategijat sala üle järwe Preisimaale  tahtwat saata. Piiriwahid näewad ka, kuida kolm meest, kalapüidma minemise wärki, lootsikusse astuwad ja püidwad neile järele sõuuda. Et aga weike kalapüidmise lootsik palju kärmemine edasi jõudis, kui piiriwahtide lootsikud, püidsiwad nad põgenejate sõiduriista purju püssiga puruks lasta, mis neil ka korda läks. Nüid wiskasiwad kalamehed kurjategija lootsikust wette ja lõiwad, sest et tema lootsiku äärest kinni haaras, mõladega temale pähä, et tema ärauputamise läbi ennast, kui wõimalik nuhtlusest peasta. Tagaajajate edasilaskmine sundis neid seda katset järele jätma ja randa ruttama, kuhu nad ärakarganud trahwialuse maha jätsiwad, kust teda ja pärast ka põge- nejad kalamehed piiriwahtidest kinni Võeti ja kohtu kätte ära anti. Lääne maakonnast. Ajalehtedes on rahwa elust sagedaste awaldusi olnud, koolmeistritest ja nendesse puutuwatest  asjadest aga arwa, mispärast mina ommeti kord sellest juttu tahan teha. Loodan, et seda mitte pahaks ei panda. Nagu kõigil teada, on Märjamaa kihelkonnas see koht, kus koolmeistrid õpiwad ja oma waimu poolest nendeks kosuwad. Sealt on juba aastate jooksul sajad mehed wälja tulnud ja kui laste ja noorema su'u õpetajad  oma ammetid pidanud. Hiljuti kutsuti need koolmeistrid,  kes 1878—1886 Kuuda seminaris oma eksami on teinud ja pragu, kui koolmeistrid ammetis on, oma peameistri juurde kokku, sõbraliku koosolekule, nagu kuulutustest  näha oli. Koosoleku päewaks oli seatud 9. Löikuse-kuu päew. Juba paari aasta eest oli kuulda, et direktor tänawul suwel koolmeistrid Kuudale kokku kutsub, nagu ka selgeste tõendada wõidi, üleüldiseks konwerentsiks, kus mitme tähtja ja kasuliku aSja üle nõuu pidi peetama ja läbi räägitama, mis kooli elusse ja selle parandamisesse  puudub. See oli tähtjas ettewõtmine ja wäga kiiduwäärt nõuu, ning mitmed kooli ja rahwa sõbrad rõemustasiwad selle kuulduse üle. Igatsetud ja oodatud aeg jõuudis kätte, aga ei olnud konwerentsist midagi juttu waid ainult sõbralikust koosolekust. Kas arwati wiimane kasulikumaks? wõi oliwad niisugused takistused ees, et sellele mitte konwerentsi nime ei wõinud anda?... Kuidas seda sõbralikku koosolekud peeti ja mis seal näha oli, selle üle kirjutas sõbralik käsi umbes järgmiselt: Augusti-kuu 9. p. olin mina Kuudal sõbralikul koosolekul. Hommikuse palwe pidas üks koosolekule tulnud ammeti wend. Selle peale astuS direktor kõnetooli ja pidas Eesti keeles kõnet, kus sees ta selle üle rõemuStas, et meie oma isaliku kaswataja soowi täitnud ja koosolekule oleme tulnud ja meile arwu ette seadis, kui palju tema ajal Kuudalt wälja on astunud, kelledest pooled, ligi 40 koolmeistrit, täna siin 011 a... Enamiste olla kõik auusad koolmeistrid, üksi kolm, kes ise mitte ka siin ei olewat, olla seminarile häbi teinud. Kui direktor oma sõnad sai rääkinud, siis tänas üks meie hulgast teda mõne sõnaga. Enamiste kõik terwe päewa jalutasime metsa all ja ajasime  küla juttu. Ohta sai metsa all ka kaks lühikest kõne peetud, nendest on wähe tähele panna. Süia saime heaste, juua weel paremine. Nagu teada, on odra märjukese  wabrik seal ligidal. Wägise ajab ja sunnib see küsima: Mispärast oli paljas sõbralik, mitte konwerentsi sarnane koosolek? Kas igatses direktori süda oma wanu kooli õppijaid hulga aja pärast jälle näha saada? OlekS wäga inimlik, aga sugugi mitte tähtjas. Keda mõtlesiwad  need 40, kes mitte koosolekule ei olnud tulnud, sest et kutse-kuulutusest aru mõis saada, et seal midagi tähtjad asja põhjuseks ei ole. Oleks Kuudal üleüldine koolmeistrite  konwerents olnud, mis kooli asjade parandamiseks ja läbirääkimiseks peetakse, siis oleksiwad sinna palju kokku tõttanud. Paljas pidu ei ole midagi tähele panemise wäärt. Koolmeistrite konwerentsid on wäga soowida. Praegune aeg ja meie rahwa elukord ning koolide olek nõuuawad seda tungiwalt. —liB. Kuida „Rev. Beob." kuulda saanud, on Eestlaste  Luteri usust Wene usku heitmine ka Hiiumaal alustanud  ja on selletarwis ka juba Riia piiskopist usukombele  täitmiseks ümberristitute juure, Greeka usu Vaimulikud  ja salmilugejad saadetud. Peeterburgist. Nende päewade sees on, kuida „St. Pet. Heroldist" loeme, jällegi suur kogu paberiraha riigipanga õue peal ära põletatud.^ Austria keiser on järgmistel riigimeestele auutähti jaganud: Püha Stefani ordu I. klassi auutähe  wälimise asjade ministrile, riigisekretärile v. Giers, keisri koja ministrile, krahw Woronzow-Dashkow ja Wene saadikule Miinis würstile Lobanow-RostowSki; Leoboldi ordu I. klassi auutähe sai sõaminiSter, kindraladjudant  WannowSki, kindral-kuberner Gurko ja kindral-adjudant  Wojeikow; Prants-Joosepi ordu I. klassi auutähe sai kindral-major Pushkin ja wälimise ammeti kantselei direktor krahw Lambsdorf ning selle ordu kommandöri  rist, krahw Benckendorff'ile. Kuida „Rig. Ztg." kuuleb, saada 1. Jaanuari kuu päewaga 1885 wäeteenistuse seaduse parandus maksma hakkama. Ulemtrüki walitsuse poolest on Peeterburgi Maria asutuse inspektorile kvllegia nõuuniku H. Nädler'ille luba antud uut kuulehte laste tarwis wäljaanda, mille nimi saab olema ..Deutsche Zeitschrift für die Russische Jugend" (Saksa ajakiri Wene noore rahwale). Peale seda on Moskwa ülikooli lektori J. Welmille, MoskwaS ilmuwa Latikeele teaduse ja kirjanduse lehe nimega vAustrums" (Ida), Väljaandmiseks luba antud. Nagu ajaleht „Grashdanin" (kodanik) on kuulda saanud, peetawat parajal kobal selleüle nõuu, et wanakeelde  (klassika) gümnaasiumide arw uniwerflteetide körwaS, 4O. Sakala. 1884