Võibolla! Meie efiwanemate filmi selgitand keelatud puu wili ka, kuuni nägiwad, et alasti oliwad. Nii 'augele wõib , Sakala" oma lugijaid ka selgitada ja saata. Kutda kuuleme, saada uue lehe nimi ,Die Heimath", Kodumaa olema. Herra lansen pidada  juba trükimaja asutamise eest muret, kui ka seaduslik  lubakiri Ministeriumi poolt weel tulla jõudnud ei ole. Tartust. Studeutide keskis olla uus ühendus asutusel,  mis ennast ,Wiroonia" nimetada ja mille liikmed Eesti sugust Studentid olla. Tulekahjude juure, millest ei teata kuida need tulnud, kuuldakse nüüd weel, et ka Luunja, Wassula ja AlatSkiwi mõisade rehed ärapõlenud on. Ka nendest ei teata, kuida tuli wälja peasnud. Peterbur gi st. Kaks kuulust meest on järjestiku ära surnud. Sellekuu Lv pääwal suri Kindral-Leitnant ja Kindral-Adjutant Barjatinski, kes Ungru, Krimmi, Kaukafia ja wiimasest Poola söeast suure mahwusega ja osawusega osa wõtnud ja Kõrgestõusa Keisri ees suure aun sees seisnud oli. Selle kuu L 1 pääwal sai Jalawäe  Kindral ja Kindral-Adjutant Nepokoitshizki, kes Kaukafias. Krimmis ja Ungru maal sõdinud ja wiimaseS  Türgi söeas ühe kõrge ja tähtsa ameti peal seisnud oli. Selle kuu 13. pääwal sai Kindral Tsherswin'i peale lastud, ilma et mõrtsuka kuul tema külge puutunud oleks. Kindral Tshecewin on Seespidiste-asjade Ministri abiline ja tema juhatuse all on üks kommission nende inimeste üle nõuu pidamas, keda nende kardetawa joone pärast kaugemale, kohtute ülewaatamise all elama saadetakse.  See kommisstonmis Kindral-Adjutant Graf Kot - zebue juhatamise all, sõeawäe seisupaikade ja jõudsama kokkukutsumise üle uõuu pidamas oli, on oma tööd lõpetand. Nüüd saada aga jälle uuS kommisston, sellesama Kindrali  all kokkukutsutud, nõuuks wõetud muutmisteüle uõuu pidama. Liigjoomise ja wäljarändamise kommisston on ka juba oma tööd lõpetanud. Joomise asjus on nõuuks wõetud,  et Wenemaa kõrtsid edaspidi koguduste poolest rendi peale antud saama ja koguduste ülewaatamise all seisma peawad. Kui palju see aitab, saab aeg õpetama. Peale selle on nõuuks wõetud: Kes ilma patentideta wiina müüb. wiina wõlga annab ehk kogukonna nõuukogudele  wiina kingib, maksab 100 rubla ehk saab üheks kuuks mangi pandud; teemad nemad seda teist korda, saab nuhtlus  kahe ja kolmekordseks tõstetud. Seesuguste nõuukogude  nõumvötmised saamad tühjaks mõistetud ja pidupidajad  nõuukogu liiked ja nende wõerad langemad kohtu alla. ' Poisikesed alla 16 aastad tohiwad aga ühe manema inimese seltsis kõrtsi minna. Kõrtsmikud kes wäha-ialistele  ehk joobnutele wiina annawad, maksa ivad 50 rubla ehk saamad ühest kuust saadik mangi pandud. Joobnud inimesed, keda pahandawal olekul awalikude-paikade peal leitakse, langemad nuhtluse alla. Alalikud joodikud saamad  koguduse ülewaatamise alla pandud. Kommisston on 19 häälega 3 hääle wasta heaks armand, neid seadusi  ka Baltimaal kubermangude kohta maksmaks teha. Selle wasta kirjutab Saksakeeli .Peterburgi Zeitung" ühe Tartust saadud kirja järel. Siin ei oleks neid seadusi maja, sest siin ei wõiks liigjoomist mitte rahma üleüldiseks  pahaks kombeks arwata. Mõisnikud oleksiwad juba ise niipalju kõrtsist kinni pannud, et sagedast terwes kihelkondas  mitte üht ainust kõrtsi leida ei oleks. Aktsiisi ametnikude tunnistust mööda sõidaksid nemad pääwade kaupa kõrtsist üle waatamaS, ilma et üht ainust joobnud inimest näeksimad. Mõõmustaw tunnistus meie maa ja rahma kohta. Riigimalitsu,e poolest saab suure hookusega nõuu reetud, kuida riigi wäljaandmised wähendatud ja fissetulemised  rohkendatud saada wõikstwad, ilma et riigialamatel  rohkem maksust maksa oleks. Et tulewal aastal 75 aillioni rubla kokku hoitud saada armutakse, sellest oleme i üba kirjutanud. Niiiid on Riigiwalitsus oma täheleparemise  Kroonu kulla kaewanduSte peale heitnud, kus ülekohtuste  ametnikude läbi suurem jägn saagist körwale wii- Vud saada. Nenda oli ühes kaewanduses nii wõhe wältulnud  et waewalt töö kulud kaetud saanud. Kaewandust anti kuue aasta peale, 10,000 rubla eest rendi peale. Uue wäljarentimife juures maksis rentija 80,000 rubla ja teise wäljarentimise juures 200.000 rubla, ja ikka olla rentijal weel kasu küllalt. Nüüd saada kaewandustes, mis weel Kroonu ametnikude all seisawad, ülemaatamine karmimaks  tehtud ja arwatakse, et palju ametnikust ennast lahti wõtawad, sest kui Riigiwalitsus iga weiket wõtmist kohe warguseks nimetaks, stis ei maksa enam teenida Mõskma st. Peale kohaliste kohtute saab Peterburgist  üks kommisston oodatud, kes läbikatsuma peab, kuhu need 300,000 rubla jäänud on, mida Melnizki (mitte Gelleizki, kuida esiteks kirjutatud oli) ärakautand olema ütleb. Melnizki asi saab ka aegamööda ikka pahemat nägu. Ncnda on üles tulnud, et tema juba enne 80 intresse paber m>S ühe, teise «vaestemaja Varandus oliwad, KaubabankiS  pandiks pannud ja saadud raha oma kasuks tarnu  tanud on. Riigibankist on tema üht seltsimeest neid paberid wäljalunastama saatnud ja siis 300.000 rublaga, koju sõitnud, tee peal aga uimastand ja sedawiisi raha kautanud, kuida ütleb. Wöeralt maalt. S a k samaalt. Keiser Wilhem on mõned pääwad  häige olnud, on aga nüüd jälle paranemas; niisamati  ka tema wäimees, Baadeni Snur-Herzog ja selle wend. Riigipääwa nõuupidamised on algand, weel ei ole aga õieti aru saada kas asjad wähegi sigiwad, wöi kas igal poolel takistus tulema saab. Prantf usma a l t. Alshiiriast. ja tuneefiast tulewad  sõnumid, et üks Araablaste sugukond teise järel ennast alla heidab ja rahu palub Itaaliast. Kihupeade seltskond, kes tamne neid maalondast Austria käest ära wõtta soowiwad, kus wähegi Itaalia keelt räägitakse, ei ole Kuninga Wiini-reisuga sugi  rahul. Roomas on Politsei poolest palju punase paberi  peale trükitud kuulutusi müridelt maha kistud, milles wabariiki päriti ja Kuninga wasta wihale kihutati, kes ühe Austria rügementi auu-ülema nime wasta wõtnud ja sekels Austria mundre pannud oli, mis koduseid tulipäid wäga pahandas. Õnneks ei ole aga nende hulk mitte wäga suur, ja nendega loodedakse kergest korda saada, kui ehk wahest peat tõsta julgekfiwaad. Sissesaadetud. .Sakala" Nr. 44 Lisalehtes seisab kena jutuke .Peremees  je pobulik". Jutt nimetab ennast .ennemuistseks", räägib aga natuke wõõriti musil ühest meie-aegsest pahast tülist, mida mina kui tähele panija pealtwaataja õiendada tahan ja Tallinna Sõbra tallitust palun, seda õiendust oma kiire käskjalgade läbi laiemalt teada anda. Mina ise olen tülitsejate mõlemi sugukonnaga ühewõrra sugulane ja minul ei ole üks armsam kui teine, sellepärast wöite uskuda, et ma ühe ega teise poole ei seisa. Esiteks pean tähendama, et üksi umbteadus seda .ennemuistseks"  nimetada ja pidada wõib. Seal räägitakse jo karjamõisadest. mestidest, poodidest ja teistest asjadest, mida ennemuistsel aeal ei olnudki. Aga olgu peale asi oli nii : Kui peremehe lapsed ja popsi lapsed ikka perekamaks, omas auusas töös osawamaks.nõuukamaks jajõukamakssaiwad, siis hakkafiwad nemad mitmesuguste ametite, tööde ja teenistuste  peale, põlemist sugukonnast jäi suurem jagu põllumeesteks;  käfitöõ-meesteks, kaupmeesteks ja teisteks ametnikuteks,  kuida igaühe loomuse-anded kandstwad. Kelle u aimuanded terasemad oliwad, kui nende käsi-osawus, neid saatsiwad mõlemi sugukonna targad Vanaisad .nimnaast" ja „ uni Verst tetti", et seal oma Vaimuandeid kosutakstwad ja nendega oma wendi teeniksiwad, kuida manad neid oma põllutööga, käsitööga ja muude annetega teeniksiwad. Õpetatud suguwennad astuflwad õpetatud seltsis kokku, kosutafiwad kirjandust, kõiksugu teadust ja üleüldist Vaimuharidust.  Ja nemad astuflwad ka kaugemate suguwendadega  oma kogutud teadusi ja uuarimist wastastiku, kirjutasiwad  ja saiwad ikka kuulsamaks ja tähtsamaks. Semu haristwad teised wennad mõlemist suguarust hoolega oma põldu, tegiwad oma käsitööd, kauplefiwad ja ajasiwad oma asju osawusega. ja nende wara kosus wägewast. Nemad asutafiwad oma kestis ka seltsist, nöudstwad Vaimuharidust  ja astusiwad selleks ka oma õpetatud Vendadega  liigemale üleüldusele, ja see oli hea. Ja õpetatud wennad wõtuwad neid oma arntamiste pealtkunljaks suure lahkusega wasta. Asi läks tük aega wäga heaste. Mõlemad  suguwennad kosufiwad jõudus, hariduses ja teaduses,  ja armus Jumala ja inimeste juures. Aga heakene ei, .pahakane" küll! Jlmateed ei tasased. Pealtkuulajate kestes oli popsi sugukondlane Tammitalu Jaagu poe'g Kaarel, üks wiimane Võrukael, kes aga igal pool esimene olla tahtis. Peremehe  sugukonnale ei suutnud tema seda andeks anda, et se peremehe sugukond oli. .Uniwersitettist" ei olnud tema küll palju rohkem kuulnud ja näinud, kui paljast nime ja wäljaspidiseid seinu, armas aga ennast siiski kõiki tarkust kulbiga söönud olema ja kippus mägise Teaduswalla  Tallitajaks. Õpetatud Vendade tasane töö ei olnud koguni tema meele järel; seal nõuuti ühendust ja tema tüli ja kära. Seda oma maimu tahtis tema seltsi sisse kanda, kus muidu tähtsaks tõusta ei Võinud. Selleks kogus  Jaagu poeg Kaarel libeda meelitamisega karjakaupa MreljookSjaid ja wedas neid seltsi sekka. Kui neid küll olema armas, siis kargas järsku üles ja karjus: .Suguwennad! Mis meie siis seda tühja lorupealt kuulame. Lähme Saksutalu aida .õunu raputama"! " SeltS pani waSta, ütles seda tegu täitsa oma koduseaduse wasta olema. Ega nemad selle poisikese tembuks kokkutulnud  oleks. Peale selle seisaksiwad Saksutalu aidas hoolas waht, wana Kristjan Seadus ja tema agar koer pKohus* walwamas. Mis Kriftian Seadus ja mis kohus!* karjus Jaagu poeg Kaarel. ,need on niisama wanameelelised, kui Teie ise! Ega Saksutalu perera hwas meie sugulased ole, mis õigust neil on! Mis heat meie neist näinud oleme? Nende nurjatumate esiwanemad on omad kirikutornid meie kalli Kalewi kalmude peale ehitanud; oli see üks tegu? Ja mis weel: Norra wana-eit jutnstand Opiwalla Tallitaja  lelle pojale, kuida wana! aeal Walgemers randas Jumalakuju olnud, kelle kuub juba rohkem maksis, kui kolm laewatäit kõige kallimat wara. Eks see wana aeg olnud meie w a l g u se aeg, eks see Jumalakuju olnud meie estwanemate oma? Ja kuhu ta sai? Eks ole Saksulaste  p !* Seltsi eesseisus katsus käratsejad solgutada. Wana aeg oleks nüüd kord wana aeg ja see ei oleks kellegi walguse aeg olnud. Kirikutorni! olekfiwad Kalewi kalmudele iluks, koguni mitte teutuseks. Jumalakuju lugu oleks Norralaste luuletus, millega kooSolejate esiwanematel  niisama wähe tegemist oleks, kui Saksutalu pererahwa efiwanematel Norra wana-eit rääkida üksi Norra keelt, mida Opiwalla Tallitaja lellepoeg niisama wähe mõista, kui Tammitalu Jaagu poeg Kaarel ise. Mis nemad wõera wana-eide jutlust aru saanud olekfiwad? Aga siis läks kära wast õiete lahti, pea niisamati, kuida Midri J. (Juhm) Sakalale kirjutab. Jaagu poeg Kaarel karjus: „Teie ole Saksutalu orjad, olete tornitegijate palgalised ja Kalewi kalmude teutajad! Teie olete kõik wanameelelised!" Ja tema „waimustud* wennad karjufiwad sekka: „Suur on Taaralaste Kalew!* Ja nuumytud  hääleloomad röõrifiwad. Seda nõiapulma ei suutnud seltfiliiked wäljäkannatada. Nemad läkfiwad wälja ja jätfiwad käratsejad üksi. Pärast kestis kära ülejäänud pobulaste keskis edasi, künni nemad oma asju täitsa lukku ja sassi ajanud oliwad. Mõned läkfiwad eeswedaja juhatusel „õunu raputama", aga, Kohus* kargas kinni ja kiskus mõnda nõdremat wenda weriseks. ja eestvedajat pandi mõneks aeakS puuri. Nüüd soikus kära. Kokkukihututud külameeste tuju lahkus. Nemad läkfiwad oma tagakihutajat siunates koju. Seal hakkasiwad  nemad jälle ama harjund auusale tööle ja jätfiwad õpetuse-põllu õpetatud meeste harida ja külmata, ja wõtfiwad edaspidi üksi selle põllu küpse wilja leikusest osa, kuida kord ja kohus on. Mul on weel natuke lisada. Midri Juhm kirjutab Sakalale: .Kui uüüd sulaste wanaisa seda oma laStele oli ära ,ütelnud, siis saiwad need Vihaseks ja ostsiwad omale .meel rohkem talusid ja koolitasiwad poegi, kes ka peremeeste  wanaisa ÜU Vihaseks saiwad/ See on wale ja on paha Juhmi kuri laimdus oma enese ligema suguwssa wasta. Tema suguwõsa omaksed on paremad, kui tema ise. Nemad ei tarwita Zumalaõnnistust  teiste kiuste ega wihasel meelel, waid tarwitawad  seda tänuga iseenese ja oma ligemise rõõmuks. Ja seesugust koolist ei olegi meil weel, kuS koolilapsi ühegi wasta wihale õpetakse. Seesuguseks tahawad küll mõnedki .Juhmid" meie rahwakoolifi muuta, aga ka seal on meie rahwa parem waim ja wana Kristian walwamas. Aadam Solgutaja. Jutuleht. Kalamehe tütar. Saksakeelest. Jaan WaW. Jätame tükiks ajaks Wtllemi maja selja taha ja tõttame ka natukeseks kalamehe Kurti weikese urtfikufe waatama, kuida seal lugu on. Kalamees istus õhtu widewiku ajal üksi omas tuas. Pahaselt wahtis ta põranda peale. Eliisabeti ei olnud week kodu ja kalamees ei mõtelnudgi enam suurt tema tagasi tnliku peale. .Ta oli üks isemeelne loom/ ümises ta kurwal nänl, .mina tahan teda omast pärandusest lahti teha." Kurt ei mõtelnudgi  see peale, et lambi otsa tuld panna, tema armastas  pimedust ja mõtles omi raskeid päewa juhtumisi järele. Äkitselt pragises uks ja koputamise häält oli kuulda, ta kargas püsti; siis tuli teine ja peale selle ka kolmas pauk. .SalakohuS," mõiras ta nagu haua põhjast, .need herrad lendawad ruttu." Nende sõnadega astus ta wälja, tegi ukse lahti ja nägi kolm tutmad laastu ukse piida külles rippuwat. .Kui ma ometi teaks, kes seda käsku on toonud/ rääkis Kurt ja ivaatas nmberingi. Aga üht inimese jälge polnud kuskil näha. Kül krooksufiwad konnad ligidal lompides, ja kõlas naabri karjaste õhtu laul. pilliroo taga, ka kohises jõgi nagu igapäew, aga ühegi äratöttaja kabinad ei kuulnud tema kõrw. Kart otsis laastud läbi ja leidis nende seast ühe lata pergamenti tüki, wõttis seda piida