Tallinna Sõber M 43, Teine aastakäik. Tallinnas, Wiinaknit pNwal IM. Kleüldne skslrht EestirshVkte «eal ja lianadks. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindforö'i päriate trükimajas: aaStaS ! rubla, pool-aaStaS 60 kop. Koju ch? postiga saadetud: ggStas 1 rubla 40 kop., Pool-aaStaS 80 kop, Kuulutused maksavad iga rea eyk selle aseme pealt '» Kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Lindfsrs'i päriate trükimajas. :J. Seekandt, och»nel>eraa 54. Kartus: W. Just. peruus: K. Kndewnta. Aakweres: L. Wattly. H»aides: A. Seidelöerg. Kapsalus: H. K. Kollöerg. Auresaares: M. Lange. Amölas: A. Ar. AaudKepx. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, -- kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass H.eei>.) Omalt maalt- Tallinnast: Tulekahjud. - Raudtee abiraha. - Peeter-Realkool. - Pahateud. Suurekooli asjust. - Politsei-Ohwitser Meinert.- Hiomaalt: Õnnetus. - Nõelast- Peterburaist! Talme lkuendused. llsu rusujad. —Õnnetus. -- Taomemaalt: Hundid. Aalapüud> Heina- ja tvilja lastvud. Moskwast': Tulekahju. Nishni.Nowgorodist'. Wolga kinnikülmetaud. HherSsonist: Wilja puudus. Tambowist : Hull hunt. Zarizinist: Raudtee ' Tänuwäärt heategu. - Wõeralt maalt: Saksamalt. - Austria-Ungrumaalt. - Prantsusmaalt. - Inglismaalt. - Balkam poolsaarest. - Perstast. - Uks haal rahwa seast. - Kuningriik Korea. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Ametlikude sõnumite järel on möödaläinud Mihklikuul Euroopa-WeneriikiS üleültse 27! 4 tulekahju olnud, nendest on 415 tulepanemise läbi tõusnud. 678 tulekahju tuliwad  hooletuse läbi, 287 pikse läbi ja 1334 tulekahju juures ei ole teada, kuida need tuliwad.  Kõige rohkem tulekahjust oli: Tambowi kubermangus 174, Rjasani kubermangus 154, Tuula kubermangus 116, Oreli kubermangus  112, Hharkowi kubermangus —- l (13. Kahju on 7,546,299 rubla peale ülesantud;  198 tulekahju juures on kahju suurus arwamata jäänud. Raha järel arwatud. on kõige suuremad kahju saanud: Astrahhan 848.833; Petersburg 506.174 rubla (siin näitab tulekahju Neewa jõe peal arwamata olema.  Red.); Twer 468,158 rubla; Rjasan 716,712 rubla; Tambow 358.567 rubla; Nowgorod 307,094 rubla; Orel -- 295.952 rubla; Wladimir 291,763 rubla; Riia 285,431 rubla; Warshawi 269,316 rubla; Mõskma 243,379 rubla; Pensa 219,317 rubla. Peale Riia kubermangu, kus 30 tulekahju 285,431 rublaga ülesantud on. oliwad Vallimaa kubermangudest Eestimaal 10 tulekahju, 21,469 rublaga, Kuuramaal 12 tulekahju,  8.877 rublaga ülesantud. -- Niigiwalitsuse poolest on, kuida ,Bereg" kirjutab, tulemaks aastaks nende raudteede abiks, mille aktsiate kasurahad Niigiwalitsuse abiga maksetud saamad, 13.805,787 rubla arwatud. Seda abi tarwitawad üleültse 23 raudteed. Valli raudtee abiks on 739,000 rubla arwatud. Tallinna Linnasaadikute kogus, selle kuu 15. pääwal, sai teiste asjade seaS ka Tallinnas asutama Peeter-Realkooli kooliõpetajate palkade üle no uu peetud. Esiteks saamad selle kooli peale üks Direktor ja kaheksa kooliõpetajad seatud.  Direktor annab nädalis 12 tundi, iga kooliõpetaja 22 tundi. Direktor saab aastas 3000 rubla, iga kooliõpetaja 2000 rubla. Iga wiie aasta takka lisatakse 150 rubla palga juure. Direktor ja tema abiline, kes kooliõpetajate  seast malitud saab, saamad peale seda prii korteri ja korteri walgustuse. Ka saamad kõik pärast korralist mäljateenimist elu otsani auupalka. Sellesama Linnasaadikute kogu peal mõisteti käetöekooli-õpetajale, praua Natalie Pehrnale 300 rubla ühekorraseks abiks. Pahateud näitawad selle nädali sees selle kuu 13. pääwast 18. paamani  Tallinnas  wähemaks jäänud olema, kuna pahategusi möödaläinud nädalil nii palju oli, et meie neid selles lehes mahutada ei wõtnud. Seda rõõmu, et pahateud wähendust näitawad, on Tallinnale Politseimeistri ja tema abiliste ja ametnikude hoolsuse läbi saadetud, keS pahategijaid ja hulguseid  tüdimata kinnipüawad ja kus tarwis, teenitud palga alla saadawad. Ka on wiimiste aegade sees ikka ja ikka kõrtside pidajad nuhtluse  alla pandud, kui neid seaduse wasta tegema leiti. Sellest on edaspidi linna rahule ja korralisele  elule suurt kasu ja tuetust oodata. Ka sel korral ei wõi meie sündind pahategusi täielt üleSwötta, üht aga ei wõi meie nimetamata jätta. - Selle kuu 14. pääwa õhtul leidis Politseimeister üht woorimeest, kelle hobuse kaela ja rinna peal neli käesuurust haawa ja Majade külges nii suured praud oliwad, et iga sammu jnures punased jäljed lume sisse jäiwad. Woorimees sai wastamiseks Politseisse, hobune Kubermangu Wetrinär-arsti juure parandamiseks  wiidud. Anu ühe ametnikule, kelle hoolekandmine ka maeSte keeletumate loomade  üle ulatab. Mõtleme meie selle peale, et Eestlased maal suure hoolega lojukseid kaswatawad  ja et lojuksed nende suurem warandns on, siis ei suuda meie wäljaarwata, kust sesugused  toored ja halastamata looma-piinajad sigiwad,  keda meie linnades ja paraku ka maal kord-korralt uäeme. Iseäranis on weduloomadel palju kannatada. Milla saab igaühe süda ja mõistus niipalju haritud, et sesugust inimesenäulisi  elukaid enam ei leita, kes looma-piinamisega  inimesesugule häbi ja iseenesele kahju teemad! Meie omalt poolelt töutame edaspidi looma-piinajate nimesi siin paikas, nende awalikuks  teutuseks ülespanna. Nende nooremeeste läbikatsumine, kes ilma korralise koolita Tartu Uniwersttäti peal kui Studentid tahawad maStawõetud saada, saab sel aastal üksi Kubermangu-GymnasideS, Tallinnas ja RiigaS peetud. Kes ennast Tallinnas  selle läbikatsumise alla heita tahab, se peab oma palwekirja ja tunnistust 5. Näärikuu pääwani Kubermangn-Gymnafiumi kanzelleisse saatma. Läbikatsumises algawav 7. Näärikuu pääwal. Üks kõige wanematest Tallinna Politseiametnikndest,  Politsei-Ohwitser Meinert peab Talwekuu 1. pääwal oma 50. aastast ametipääwa.  Selle pitka aea sees on herra Meinert mitmesugust tänu teenind, ja arwatakse, et sellest  tema auupääwal ka mitte puudust olema ei saa. Hiomaa Kerdla wabrikus jahtus se õnnetus, et kedraja pois Juhan Jõel eht ühe, ehituses seisma wabrikuhoone lae pealt alla, kiwidega täidetud kasti kukkus, mida ülesse minnata taheti, ja silmapilgul surnud oli. Poisile  oli keelatud, lae peale minna, aga tema ei kuuland ja on seda oma noore eluga maksnud. Roela maldas põles nende pääwade sees üks talumaja kõige kõrwaliste hoonetega maha. Kahju on 1625 rubla suur. Majad ei olnud kaitsemise alla antud. Andja mõisas põlefiwad karjalaudad kolm lauta ja põlluriistade kuur, müürini maha. Kahju on 3500 rubla suur; kaitsemise all oliwad  hooned 1725 rubla eest. Peterburgist. Laewasõidud on seismas;  Kronstadti lahe peal on kolmetolline jää; Neewa jõgi on jäepuru täiS; nahkfillad on kaldale weetud. Laadoga-kanalis on 9. selle kuu, tormi ja tuisu pääwal 40 laewa (barki) põhja wajunud. Räägitakse, et Graf Loris-Melikow Liwaadias  6 uuenduse plaani Keisri Majestäti ette pannud ja need ka kinnitust saanud on. Uuendused olla mitmes walitsuse-jäus plaanitud,  nimelt ka trüki-seaduse asjus. Selle kuu 22 pääwal saab Graf Loris-Melikow Peterburgi  tagasi oodatud; fiiS saada ka nõuupidamised  nende uuenduste üle algatud. Walitseja Senati 5 departementi !. jäutuses  sai Mihklikuu 27. pääwal Grodno talupoja  Malmowski kaebtuse üle kohut mõistetud. Malmowski üle oliwad jutud tõusnud, kui oleks tema 15. Lehekuu pääwal 1866 kirja läbi tõutand, iga aasta cfimisel Nelipüha pääwal Wene kiriku, lauale minna. Tema ise sai waft siis sellest kuulda kui tema Katholiigi kirikus lauale minna tahtis ja wasta wõetud ei saanud,  ilma et tema sellest oma lapsepõlwiseft usutunnistusest tagauend, ehk midagi kirjalikku tõutust annud oli. Malmowski kaebas pettuse üle ja järelkuulamised tegiwad selgeks, et Preester  Gomolizki seda tõutus-kirja wastawõtnud, mida aga üks kirjutaja Dashkewitsh Molmowski nimel allakirjutanud oli. Pea pärast seda tõftfiwad  weel 20 inimest 700 inimese seast, kes Wene nsku heitnud oliwad, sesamasugust kaeblusi.  Pärast leiti hulk sesugufi tegufi, mis muist kreifi-walitsuse läbi, muist Greeka õigeusutunnistuse  Preestrite läbi tehtud oliwad ja milles  ennast nimelt Gomolizki juba enne iseäranis wäljanäitanud oli. Halastamata oli mitmete wägiwaldse nõuudega, nende kutsumata Apostlite poolest Greeka õigeusu-tunnistuse kogudust kosutud.  pGolos" kirjutab selle üle: tõuseb küsimine: Mis tarwis ja kelle kasuks on need Ristiusu õpetuse kuulutajad tööd teinud? Kellel wõis sellega tegemist olla, kas talupojad Rooma-Katholiigi, wvi Greeka-Katholiigi kirikus  käiwad? Iga riik, kus kodanikud mitmest  usutunnistusest on, peab kõige pealt selle