Sakala 24. WiljandiS, 4. Septrmbrlwu PSewal 4882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Poliitika ringwaatuS. Omalt maalt. Wiljandtst: Tänawune nekrutide arw; tindral-major Laaks; riiginõuunit  A. Roje; kroonimise päew. Pärnust: Wastus Pärnu Postimehele; tulekahiud. Tartust: vr. Kreutzwald ,Zsa Rhein" Aesse poodud. Wõnnust: Senatori amemikud. Walgast: Uus selts. Riiast: Senatori  rewideerimisest. Tallinnast: Wälzamüük. Rakwerest: Uus tulekustmaMe  settS. Peeterhowist: Sõataewade Mewaatus. Peeterburgist:  Montenegro wtirsti reisist; wangimajade iUewaatajad; wäljanäims.  Mostwast: Konwerents; rikas kerjaja. Mogilewist: Iseenese tapmine. Orelist: Surnu rööwel. Pawlodarist: Rohutirtsud. Orenburgist:  Rööwlid. Lublinist: Mõrtsuka töö. Mõnesugused sõnumed: Uued mestlinnud; uus „kogukott". Sillaotsa, kerjaja. XI.  Ohulaewast.  lil. Teekond Krimmi poolsaarele, 111. Nalja Mart ja Katja Pärt. Kuulvwjed. Poliitika ringwaatus. Egiptuse sõaplatsil ei ole mMäläinud päevil midagi iseäralikku juhtunud, kuid mõned wähemad taplused,  kuS juureS wahel Inglased, vahel Egiptlased on lüüa saanud. Laevasõit Suetsi kanali peal läheb kunm GaSsaSfinwi jälle manal witstl evafi, niisama ka raudtee sõit. Arabi-pasha wäesalgud tahta teda, nagu räägitakse, Maha jätta. Zagazigi kubernör on kindral Wolselei toimetamise läbi wiitsekuninga saadiku wõi wolimehe Salkan-pasha jutule saanud, kuS nad Arabi-pasha allaheitmise ja rahulepingu üle on nõuu pidanud. Inglis laagrist kirjutatakse: Inglis sõawäel on WptuseS kange palawuse läbi wäga palju kannatada; paljugi on haigeks jäenud. Jsmailias on haigete jaukS sõalaatsaretid asutatud. Praegune aastaaeg ei ole EürooplaStele waewaliSte sSamarshide pärast mitte sugugi sündsa. PalawuS on isegi siin juba nii kõrgekS  tõusnud, nagu seda enne arwa on nähtud. Inglis sõawägi et suuda waewalifi sõateekondafi mitte wälja kannatada; tapluses on nemad muidu wahwad küll. Ratsawäge wvib waewalt pruukida; gardewäe rasked hobused ei suuda sealse kliimaga mitte wiluda. Sõawägede  ülespidamine on toidukraami poolt ka wäga raSke. Joogiwett pole igal pool ka mitte saada ja kõik west ei kõlba mitte juua, seepärast peab wefi enne masinate läbi puhastatud ja järele weetud saama. Kiitlemise sarnased wõidutelegrammid, mis kindral Wolselei Egiptuse sõaplatfilt London': saadab, lähewad isegi Inglastele juba natuke kirjuks. Ajalehed noomiwad  teda tema kiitlemisewiisi pärast, kuidaS ta Inglis soldatide wahwuse ja tublinse üle sõaplatfilt teadustab. lirimaa politsei teeb Inglis riigiwalitsusele praegu muret. Kuus politsei ametnikku, kes viimase liikumise ehk mässamise eeSotsaS oliwad, mis hiljuti LimerikiS palkade ksrgendamise pärast, sünnitadi, on oma ameti maha pannud, sest et need nimetawd linnast kuhugile muiale tahetud saata. Teised politseiametnikud  kiitfiwad nende tegu heaks ja igalt poolt tuliwad neile ümberkaudu vnnesoowimise telegrammist kokku. Päew pärast seda pidastwad Limeriki politseiametnikud koosolekut ja panivad oma esikute käsule wasta, keS neid ühest käskis ära minna; ka ähwardafiwad nemad kõik ametit maha panna, kui neid sõnakuulmata oleku pärast trahwitakse. Hispaania vaatab enam rahutuma meelega Egiptuse küsimuse peale, kui Prantslased, kes Suetfikanali  ja ühtlaisi Egiptuse allaheitmise üle Inglaste läbi mitte enam nii suurt kära ei tee, kui esialgu. Hispaanlastel on Gibraltari merekitsus nagu pind silmas,  ja ehk kull just mitte ütelda ei wõi, et ta Hispaaniale  üleüldse kes teab kui suuri raskust ja walu teeb, siis on ta neile ikka üks wõeras liige, ja seepärast  wõib aru saada, et Hispaanlased, kellel sugugi see üle hea meel ei ole, et Inglased nüüd ka weel Suetsi kanali oma alla heitsiwad, umbusaldusega Inglaste  toimetuste peale Egiptuses waatawad. Nemad soowiwad,  et Inglased Gibraltari merekitsuse Hispaanlastele  tagasi annaksiwad. Üks raamat, wõti", nõuab, et Hispaania walitsus laewajõidu Gibraltari merekitsuse peal kinni paneks, ja seeläbi Inglasi, keS muul teel seda ometi ei jaa tegema, sunniks, rööwiiüd  warandust kätte andma. Prantsusemaal räägitakse poliitika seltskondades  see üle, et wälimiste asjade tallitaja minister,  Duklerk, nõuMWStuud, päkast teiste suurteriitide juure läkitud saadiku tagasi tulekut temaga praeguse wälimise poliitika pärast nõuu pidada ja see järele siis Prantsuse poliitika seisukohta Egiptuse küsimuses seadida. Itaalia ja Shweitsi maa wahel näitab tüli eeS seiswat, mille põhi järgmine on: Shweitsimaa Piuse-selts, 509 meest suur, nende hulgas ka ülempiiskop  Lahat, wõttis möödaläinud päewil nõuuks, üht lustisöitu laewaga üle pitka järwe Barromäi saartele  teha. Itaalia rahwas wõttis neid aga halwaste wasta. Igal pool kõlas neile nõndanimetatud hirmus „kassi muusika" wastu. Jtaalialased nõudsiwad, et kõik waimuliku seltsi liikmed omad paapstlikud märgid, eneste ümbert ära wõtakstwad (neil oli igal ühel suur punane rist kaelas rippumas) ja ei tahtnud neid muidu mitte maale lasta, nii et seltsil muud üle ei jäenud, kui laewa peale tagasi minna. Selle üle on nüüd kaebdust tõstetud, mis wist ka riigi nõuukogule saab ette pantud. Omalt maalt. Wiljandis. „Walit. Teadustaja" sõnume järele saab see aasta üle terme riigi jälle nõndasama palju noori mehi wäeteenistusse kutsutud, kui minema aasta, see on ülekõige 212,000 meest. Neist tulewad Liiwimaa  peale 2855, Eestimaa peale 919 ja Kuuramaa peale 1593 meest. See on kokku 5367 meest ehk umbeS 40 osa kõigist sissekutsutawatest. Kuda „Walitsuse Teadustajast" näha, on shandarmi-walitsuse ülemal kindral-major Laaks'il see õnn olnud, 11. selle kuu päewal Keisri Majesteedi jutul käia. „Rigasche Zeitung" teadustab, et riiginõuunik  A. Rose, keS senatori herra juures Eestikeele tõlk oli, ametist on lahtud lastud ja ta juba Riiast ära on läinud. Kroonimise päewa oodatakse igal pool ja kõik walmistawad ennast tema wasta. Aga millal ta tõeste olema saab, on alles täitsa teadmata. Pidi esmalt 26. siis jälle 24. Augustil olema. Aga nüüd teadwad ajalehed rääkida, et Peeterburgi linna Valitsus  26. s. k. p. alles nõuu olewat pidanud, mill wiisil Peeterburgi linnal kroonimisest osa tuleks Võtta. Näitab küll, et kroonimine sell kuul wist ei saa olemagi. Pärnust. „Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi" poolt saadeti meile järgmine waStuS Pärnu Postimehele.  „Pärnu Postimees" awaldas ja seda nagu ta siis ka ütles ühe seltsi eestseisuse liikme teadustust järele, et Pärnu Põllumeeste selts oma koosolekul 13. Juunil s. a. komitee olla kokkuseadnud, keS kõrge stnatori herrale seltsi poolt palwekirja pidada Valmistama. Et seda komitee kokkuseadmist seltsis ette ei ole tulnud, siis sai järgmisel seltsi koosolekul (1. Juulil) „Pärnu Postimehe" teaduStuS seltsi esimehe  hra. Toots'i poolt segaseks nimetatud ja selts tegi, et seesugusid segaseid teadusid seltsi koosolekute üle edeSpidi enam ette ei tuleks, otsuseks, „Sakala" oma ametlikuks leheks nimetada. Seltsi 1. Juuli koosoleku aruanne, kus muide asjade seas ka „ Pärnu Postimehe" teaduStamine palwekirja komiteest oli üleSse Võetud ja segaseks nimetatud, sai „Sakalas" äratrükitud.  Nüüd on aga „Pärnu Postimees" selle aruande  „Sakala" seest oma 23. U UeSse Võtnud ja paneb pärast, kui ta „ Sakalat" wahe peal õige kurjaste  laimab, seda seltsi otsust Väga pahaks nimetades,  et see seltsi koosoleku aruanne „mõne rõngamehe määre" olla: sest esiteks ei pantawat teadust (aruande) alla nime astmele paljalt tähta ja teiseks olewat selle aruande sees suur wale peidus, kui ta (P. Postimees) üleüldse Pärnu Põllumeeste S.eltsi eestseisust liikmeid pidada uskuma j. n. e. Selle peale olgu öeldud, et auustatud „Pärnu Postimehe" pahandus ilmaaegu ja täitsa tühine on. Pärnu Põllumeeste Seltsi 1. Juuli koosoleku aruanne seisab „Sakalas" tõe põhja peal, ega pole seal ei suurt ega weikest walet peidus, waid wale seisab awalikult auustatud „Pärnu Postimehe" sõnade külles, milledega ta teadustab, et Pärnu Põllumeeste  seltsi koosolekul 13. Juunil palwekirja kirjutaja  wõi Valmistaja komitee olla kokku seatud. Mis selle seltsi eestseisuse liikme külge puudub, kelle teadustust  järele,,P. Postimees" seda walet awaldas, olgu niipalju öeldud, et auuSt. „Postimees" teda nimepidi nimetaks, niikaua aga, kui ta seda teinud ei ost, jäeb „Postimehe" kirja komitee lugu Luulest tuisatud mõtete awalduseks. Mis auuSt. „P. Postimees" rõngamehe määrega ehk mõne muu sõna käänapiga tähendada tahab, jäegu ta oma seletada. Jälle paljad tähed, hoolimata sest, kas nende lühendus  „Postimehele" läbi paiStaw wõi pime näitab olewat. 8. k. t. See „ Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi" maSwS „ Pärnu Postimehele". Meil ei oleks siia enam midagi juure lisada, kui mitte „Pärnu Postimees" oma 33. numbris ka Sakala kohta teutust ja jõledat laimu poleks awaldanud. Selle laimukirja kõige parem maStuS  on tema ise; sellepärast paneme tema sõnasõnalt oma lugejatele ette, et iga mõistlik ise näha wõiks, mis temast arwata tuleb. „Pärnu Postimees" kirjutab  järgmiselt: „Näha on, et teine poolaasta alganud on ja mõnda uut tellijat loota ehk wanat lugejat kautada mõib; nüüd peab ju muidugi rahwa ebasõbrade peale jahti tegema ja õigeid sõpru, kui nad teu- ja mõtteahtruse  pärast unuwad, meele tuletama. „KeS loeh