Jtalias hakatakse juba Saksamaa Keisri waStawõtmist ette walmisto.ma, mis wäga ilus ja uhke piab olema. Korterit wõtta Keiser Wilhelm Kuninga juures QuirinaliS,  sõita aga Saksamaa saatekonna paleest Saksamaa tõldades  Paapsti juure Vakicani schlosst, sest ametlikult Valitseb  ikka weel wihawaenJtalia Kuningriigi ja PaapStiwahsl, on aeal koguni käredamaks läinud, seaduste parast,  mida Jtalia walitsuS Vaimuliku meeste ja seltskondade  kohta andis, mis neid mitmeS tükkis rohkem ilmaliku seaduse alla paneb, kui Katholiigi kiriklik wõimus seda sallida  tahab. Nende seaduste pärast on ka Saksamaa Katholiigi  Piiskopid awalikku nõuukogn pidanud ja PaapStile  üht ülihaledat kaastuudmise-kirja saatnud, milles selle üle wäga nurifewad ja neid seadust oma usu häwitamiseks nimetawad. Ka Saksamaa Keisrile tahta nemad üht seesugust  kirja saata. Viinakuu 18. (6.) pääwal saab Keiser Wilhelm Rooma linna oodatud, otsekohe Viinist, kust tema kaks pääwa enne seda teele läheb. Massauahküsimine  teeb weel üht iseäralist segadust, mida raske on ära seletada. Kui omal aeal Egyptuse Khediwe JSmael  Pascha Massauah ja Zeila linnad ja sadamad omale wõttis, fiis pidi tema nende eest, iga paiga eest iseäranis, Sultanile tributi (alama-maksu) maksma hakkama. Zeila sai Egyptuse poolest juba aastal 1884 maha jäätud ja pea pärast seda wõlsiwad Jtalialased MaSsauah, nüüd ka weel Zula sadama ära. Egyptuse poolt saab seda tributi ikka weel maksetud ja seda ei wõi Türgi walitsuS omalt poolelt ka kergest maha jätta, sest see on juba ammu laenude  eest pandiks pandud, nagu enamist kõik Türgi riigi korralised sissetulemisel». Austria Piiskop Strossmayr on Paavstile ära seletanud, miks tema Kijewi pidulistele õnuesoowimise-telegrammi saatnud ja Paapst on sellega leppinud. Greekamaal on suur rõõm Kronprinzi kihlamise üle Saksamaa Keisri õega. Kronprinz jääda üheks aastaks Berlini, suurkooli ettelugemistest osa wõtma. Serbia Kuninga-paari lahutamise asi on pitkemsks aeaks seisma jäätud. Kuninga-praua tuli Belgradisse ja tema asjatallitaja, Minister Pirotschanatz, andis Konfistoriumile  kirja, milles lootust tunnistatud on, et see asi ka lepituse teel wõiks korraldatud saada. Kuningas oli Toblachist  kirjutanud ja soowinud, et Konsistorium kolm nädalit  oma otsusega miimiks. Konsistorium on mõlemile teada annud, et nõuupidamised Talwekuu 8. pääwani seisma jääwad. Skuptschinas olla nõuu seda lahutamist riigiasjakk  ja tormiliseks tunnistada. Kohalise Ministri ettepanekut  mööda on kiriku poolest kuulutatud, et Kuningapraua  sündimise-pääwal kiriklikku Jumala-teenistust ega palweid ei pea peetud saama. Natalia-pääwal kardetakse kära tulema; walitsnse poolest tahetakse kõiki sallida, niikaua  kui see politika külge ei puudu. Serbia poolt taheti  ametlikul Parisi näitusest osa wõtta. Nüüd on näituse-kommisfion  seda paika teistele annud, miS Serbiale määratud oli ja see osawõtmine wõiks sellepärast maha jää.a, mis Serblastete wist mitte häbiks ei oleks. Bulgarias ei näida kõigeist ähwardamistest ühtigi hoolima,  waid elatakse ja Valitsetakse edafi, nagu oleks kõik kordas. Parisist kirjutatakse koguni, et Prinz Ferdinand ennast pea Parma Prinzess kihlata. Rööwleid Võetakse ikka peale kinni ja jelgest on näha, et need ometigi  tõeste rööwlid oliwad, kes Velowas raudtee-asjatallitajad  waugi wõtsiwad ja nende eest raha, riideid ja teist asju kurnasiwad. Üks nendest sai Sofias kinni wõetud, kellel lunaks saadetud riided selgas oliwad. Mõned kinniwõetud  rööwlid on tunnistanud, et neil nõuu olnud Prinz Ferdinand'ti ja Stambulow'it mangi wõtta. Neil näiwad siis ka omad politika-jooneS olema. Endine Wene-meeline Minister Zankow on reisimas, on Soomemaal olnud ja tahta ka Peterbnrgisse minna. Vene leht ,Grashdanm" ähwardab Bulgarlafi rahuga Austria ikke alla langeda laSla, sest nemad ei oskada Wenemaa heategude eest tänulikud  olla. Selle waSta taheta Wenemaa poolt õigeusulist  Serbiat Suur-Serbiaks kaswatada, kelle saaliks  fiis ka Bulgaria wtimaks langeda. Kas Kuningas Milan selle sööda külge hakkab, see on weel teadmata; esiteks näib tema ennast weet rohkem Austria poole hoidma, kui Bulgarlased. Montenegros oliwad jutud tõusnud, et walitsuS selle wilja ära müünud, mis Venemaalt hädalistele saadetud sai. Seda tunnistatakse nüüd ametlikult tühjaks jutuks. Valitsus olla ise ka wilja ostnud ja mõnele kogudusele laenanud, Vene witi olla aga ühe kommiSsioui poolest hädaliste kestis ära jagatud. kuS Melropolit ja Wene asjatallitaja Cettinjes juures olnud. Tänawune leikus olla hea. Marokko Sultan Põhja-Afrikas on suurel kältetasumise-käigul  Esquir-Sagomaui suguaru wasta, kes mõne aea eest tema saatekmma, Sultani wennapoja Prinz Soro juhatusel, ära tapstwad. Nagu seal ikka. käib laastamine, rööwimine ja tapmine Sultani söeawäe kannul. Soldatid  ei saa korraliselt toidetud ja rööwiwad oma käe peal. Sultmul olla õige kitsik asi ja kui tema ehk langeb, siis tahta rahwaS ranna-linnadeSse tungida ja kõiki Khristlasi ja Juutisi ära tappa. Ikka on aga wõit täuine nii palju Sultani pool olnud, et see tema ülemeelt suureks kaswatab  ja tema enam nende Portugali kalameeste-laewade tasumist anda ei taha, miS mõne aea eest Laroche juures Marokkanlaõte poolt lõhutud saiwad. Portugali poolt saab nüüd päritud, et Laroche' Sadamakapten ja Kubernör ametist  lahti lastud, kalameestele nende kahju tasutud ja Portugali  lipp ühe selleks senna saadetud sõealaewa peal 21 suurtüki-pauguga piab auuStatud saama. Portugali kanonipaat  ,Bengo" on juba Tangeri lahele saadetud, pärimistele  mõnu andma. Kergest wõiks Portugali walitsuS sellest  asja wõtta, ennast Afrika põhjalääne randas kindlamini  pesitada, kuida seda juba ammu himustatud on. Amerikast. Leikusekuu 21. pääwal on Baltimore linna paremas jäus hulk kauba-magasinist maha põlenud. Tulekahju  juures kukkus üks maja sisse ja seitse tuletõrjujat saiwad surma. Kahju arwatakse poolteist millioni dollarit  suur olema. Omalt maalt. Tallinnast. Mõnest pääwast saadik on EeStimaa Kubermangu-walitsuseS  palju tööd olnud. Uued Politseikohtud  piawad Mihklikuu 1. pääwal ametisse hakkama ja selleks aeaks pidi kõik ette Valmistatud olema. KreiSülemad  ja nende wanemad abilised oliwad juba nimetatud: Harjumaale Graf Rehbinder ja tema wanemaks abiliseks  Gruschischew, Virumaale Weregin ja tema wanemaks abiliseks G. von Ram m, Järwamaale Ded - jenko ja tema wanemaks abiliseks E. Louis, Läänemaale  Baron Wrangeli ja tema wanemaks abiliseks Gchpanow. Sedawiisi on efltekS ikka ükS Venelane ja üks meie kodumaa poeg Politsei kõrgemates ametiteS, kellest wist ikka üks EeStikeelt ja Sakfakeelt mõistab, mis nii wäga tarwiS läheb, kui asjad õiete piawad tallitatnd saama. /Valitsuse Teadaandja" kuulutab Sõea-Miniftri pääwakäSku Leikusekuu 14. pääwast, milles meele tuletatird ja ära seletatud saab. et need maksualused mehed, kes sõeawäe teenistuses seisawad, ksigeist riigi-, maakonnaja  koguduse-maksudest wabaStatud on. niikaua, kui nemad tegewas teenistuses seisawad, ja üks aaSta pärast seda, kui nemad tagawara-wäe kirja pandud saiwad, mille aga oma liikumata wara maksudest, kui neil liikumata wara on. Need maksud piawad ka teeniStuse-aeal maksetud saama. Kijewi kaupmeeste palwe peale on Rahs-Mintsteriumi  poolest wõeramaält sisseweetud kiwisüte toll, miS kahe aaSta eest pandud sai. nüüd jälle maha jäätud. Oma maa sütekaewandused ei ole sellest tollist kasu saanud, küll aga wabrikud kahju, mis ka riigi.majapidomisele rohkem  kahju on teinud, kui süte-toll tasvS. Tallinna Gymnasiumi usuõpetaja, kiriknõpetajaameti  kandidat OSkar Palsa, on Katschina kirikuõpetajaks  walitud. Wene-Balti abilaewade- ja Tuukreseltst  juhataja, Sidney von Franken, on oma tulusale tallituste eest St. Stanislause rittre-tähe 3. klassist saanud  ; sellesama seltsi kippand Lars Karlson ja Johann Wirander saiwad hõbe-medaljed. Kunst-aidnik A. Dietrich on oma tulusate tallituSte eest PäriS-Auukodanikuks  nimetatud. Enamist kõik Baltlmaa kubermangude keskmised  koolid (Gymnasiumid ja Realkoolid), mis kogukondade  poolest iiles peetud saatvad, oliwad luba palunud, ennast erakoolideks Saksa õpelus-keelega muuta. Seda luba ei ole mitte autud, sest erakoolide pidamist wõida kiill erainimeStele lubatud saada, mitte aga kogukondadele. Wiimase pool-aasta lõpetusel on Tartu ksolikonua GymnasiumideS 200 kooliõppijat ja 52 wälist õppijat eksami tegemas olnud. Nendest on 153 kooliõppijat  ja 22 wälist õppijat läbi saanud. Realkooli - des tegiwad 117 kooliõppijat ja 4 wälist õppijat eksami. Nendest saiwad 88 kooliõppijat ja ? wälist õppiiat käbi. Riigi-majapidamise kohta loodetakse tänawu  WeneriikiS head aaStat. Raha-Miniõterkumi aruandest  on näha. et selle aaSta esimese wiie kuu sees 305,168,000 rubla sisse tulnud on. 22 millioni rohkem, kui mullu sel aeal. Valjaandmised on küll ka 302'/, millionist 316'js millioni pease kaSwannd ja on sedawiifl ikka weel umbeS tl millioni suuremad, kui flsfekulemised, ei ole aga fisfetulemiStcga ühel mõedul kaSwanud. Kõige rohkem, 8,972,000 rubla, on fiSselulemised tollidest kaSwanud;  fiSsetulemised jookide-aklsisist on I'/, millioni kahanenud.  Raha - MtniStertumi leht kuulatab wiljahin - dade tõuSmist ette. Lääne-Europal olla peale oma wiljasaagi weel umbes 40 miljoni tschetwerti wilja tarwis.  Peale Wenemaa et olla aga teistel maadel, kust wilja wälja Veetakse, rohkem ära auda, kui 29'/, tschetwerti.  Prantsusmaal olla 40 millioni tschetwerti nisu saädud, seal olla aga 60 millioni tschetwerti tarwiS; Inglismaa  pidada kõige wähemafl 28 millioni tschetwerti nisu waljaSpoolt ostma. Sellest see ka tulla, et Berlini börsil Wenemaa paberraha hind nii ruttu tõusis, et selle kuu 25. pääwal 100 rubla eest juba 210 marka makseti, ligi 50 marka rohkem, kui kolme kuu eest. - Selle kuu 25. pääwa öhtal oli herra T. Kadrinkhalis  hobuSle-raudlee wagonisse minna tahtnud, kui rong juba liikumas oli ja selleks mõned sammud rongi kõrmas jooksnud, pimedas aga kiwihunniku wasta komistanud, kukkunud ja pahema käeluu murdnud. Pühapääwal, Leikusekuu 21. pääwal, on 6380 inimest hobuste raudtee peal sõitnud. Leikusekuu 25. pääwast saadik sõideti juba Skarki majani Viru-uulitsas. Balti raudtee fiSselulemised on selle aasta Jaanikuul 12.000 rubla wähemad olnud, kui mullu sel kuul, kui ka reisijaid õige palju oli. Ülepea on Jaanikuul 326,640 rubla sisse tulnud ja sellest on ligi 180,000 rubla, s. o. rohkem kui pool, reisijate peale langenud. Kokku on selle aasta esimesel poolel 1,986,940 rubla fiSse tulnud, 105,000 rubla wähem kui wiimasel aastal sel aeal. Liiwimaa raudteed loodeti Talwekuu 22. pääwaks walmiS saama, nenda et sel pääwal ssidud olekstwad  algata wõinud. Nüüd tulewad sõnumid, et enne Näärikuud nii kaugele ei jõuta. Leikusekuu 27. paamani on Tallinnas 1106 inimest  rõugesse haigeks jäänud, nendest 777 termeks saanud, 292 Zrasurnud ja 37 seifiwad weel arstimise all. toimetaja ütleb ennast üht ,hingekarjast"  tundma, kes oma ,kukru kasuks" kiriku metsa häwitanud olla. Tõe ja õiguse nime! pärime meie, et tema seda kirikuõpetajat selge nimega awalikult nimetaks. Kui tema seda mitte ei tee, siiS jäägu häbemata  keelekandja ja maletaja häbi tema kaela peale. Wana päriS-keelekandja wiifil küsib , Valgus" pilgates, miks siis ,heaeluwiisi" ja , Jumala kartuse" walwajad kirik»  maid nenda ei taxwita, et neid »äpa ei kurna". Maade parandamine ja maade ,kurnamine" on kaks asja, millel üksteisega ühtigi tegemist ei ole. , Kurnamisest" ei ole meie rääkinud, waid parandamistest, mis raha maksawad  ja seda wafl aastad päxast tasuwad. Ka seda on meie kirikuõpetajad teinud, aga pärida et wõi nende käest keegi, et nemad oma sissetulemist, mis nende perekondade ülespidamiseks ja laSte kaswatamisekS kibedast tarwis läheb,  ühe maa parandamiseks piawad tarwitams, mis nende laStele ei jää, kui surm ehk ükski teine juhtumine neid ära kutsub. Meie teame ühest kirikuõpetajast, kes kiriku wäga kehwi maid oma wasimata hoolekandmise läbi nii kõrgele saatnud on. et need nüüd rohkem wilja kannawad, kui looduse poolest kõige paremad maad tema kihelkondas. Tema on selles oma kihelkonna talurahwale tähtsaks eesmärgiks  saanud ja on talnrahwa majapidamist rohkem kosutanud,  kui mõni kiitlik »Põllumeeste SeltS," kelle uhke ja kuulsa skl'simaia /uhwel" /ahma kasukS" 3000 rubla aaStaS sisse kannab ja kubu juba moni taluperemees oma päriSkohta matnud olla, kuida meile ustawalt poolelt räägiti.  Seesama kirikuõpetaja on aga ka oma hingekarjatse ametit nii suure hoolega ja osawusega lollitanud, et tema kihelkond, mida enne uinujate sekka lueti, ka selle poolest teiStele eesmärgiks olla wõib. Selle kõrwaS on temal ka weel aega EeSti wajmnlikkn kirjandust hoolega ja osawusega juhatada. Olgu see neile südamekinnituseks, kelle tundmus Ewang.-Luth. usutunnistuse koguduste Vaimulikkude  larwituSte kohta nii õrn on, nagu ,Valgusel" ja tema , ringkondadel", keS kardawad, et Ewang.-Luth. usutunnistuse hingedel nälg tulla wõib, kui hingekarjatse! ,mõisa Valitsemisega" tegemist on. ,Walguse" sellesama Nr. 33 sees leiame järgmise kirja: fKulda guhmn. leht" teadustab,. saab Alutaga ,Virumaal 15. Augustil Pühitsa Vene õigeusu kirikus /uur püha olema. Sell pääwal saab Narowa jõe äärest ,Sõrenisi külast, miS werSla 20 Pühitsast homiku poole /n, suur rahwa hukk ristide ja püha kujudega Pühtitsalle /ülema. Niisugused /iSti käigud", kuida neid Vene ,rahwas nimetab, tunnistawad tema sügawak ja kindlat ,uSku, rohkem ja rohkem äratawad ja kaswatawad teda /üdameteS, tröZstiyiad neid, kes hädgohns Jumala ette /alwetega aStnwad ja Temalt abi otsiwad, mõjuwad ka ,äratamast nendegi peale, kes Jumala armu waest on ära /aganenud. Siin Eestimaa pinna peal wõiwad ümber/audsed  lisaku kihelkonna Eestlased seda waimu ja hinge ,rkSki käiku" näha. Seda nad ka teewad, sest /ga aoSta 15. AnguStil koguwad Pühitsale ka palju Cest,laff  ja nõnda nimetatud vosoivernikusi, kes enne õiget ,uSku on olnud ja pärast sunnitud Luteruse usku wasta ,wõtma: Nad mäletawqd weel fadanded aaStad ettdisi ,riSti käikufl" ja tunnewad nende ülendawat, äratawat ja /rösstiwat mõju hinge peale. Püidku igaüks kudatahte oma ,uSku tunnistada, aga otffgu ka seda, mis tema südameke äratust  ja trooSli annab. Wenerahwal on kirik ja tema ilu kõige .armsam ja kallim, Jumala tempel on neil nagu pere/ondlik  maja, kuS kõik suured ja weiksed ülemad ja ala,mad,  rikkad ja waesed, ühesugused wennad ja õed on, kus