nemad ühel'meelel waSta panna tahawad, kui sõeaptdajad nende randas ehk saarte peal aset wötta tahakfiwad. Räägitakse,  et Wenemaa ja Inglismaa oma tüli-aSja Daant Knninga lepitamise alla anda ja sedawiisi rahulikult lõpetada  tahta. Üks ujuw soomuSbatterie, ükS torpedo-laew ja kaks shonerit ja ka maawäge on sõea wasta walmistatud  ja laewad wälja jooksta lastud. Seespidised tülid immitsewad edafi, aga maksust keelata, kuida kõnemehed  Riigipääwal ähwardasiwad, ei ole kusagil julgetud, ülepea näib maarahwaS rahul olema ja ainult kõnemehed ja alam linnarahwaS «vabrikute töölistega, näiwad Gstrupi Ministeriumi peale pahandama. Üht seadust oodatakse, mis Küti-Seltfid ära keelab ja püsfi-kauplemist ülevaatamise  alla paneb. Skageni jmneS olla selle kuu 19. pääwal ÜkS Inglismaa söealaew nähtud. Rootsimaalt. Wene-Jngliõ tüli teeb Stockholmis palju kahinat. Igal poolel arwatakse, et tarwiS on sõea wasta walmiStada. Mitmed sõealaewad on juba teenistusesse pandud ja riigi nõuukogu on mitu korda koos olnud. Rahwamiliz Gothlandi saarel on käsku saanud, ennast sõea waSta «valmistada ja arwatakse, et ka korralist sõeawäge  «valiNiStakse. Rahwamiliz ehk rahwawägi Gothlandi  saarel peab, «vanast aeast päritud pruuki mööda, oma kodumaad wõeraste «vaenlaste eest kaitsema. Seda wäge kutsutakse ktriku-kelladega kokku, mida ühel aeal kolm tundi läbi kõige sääre lüiakse. Järgmisest homikust kell 8 ar wateS, peab fiis igaüks 24 tunni kaikus oma seatud paiga peal olema, keda selle «väe sekka luetakfe, Igaüks peab ka oma mundre kaasa tooma ; et sellega aga waewaline lugu olla, sellepärast on Stockholmist hulk mundreid senna saadetud.  Malmöest kirjutakse, et öösel, selle kuu 19. ja 20. pääwa «vahel, mitu wõerast sõealaewa Helsingöri alt läbi sõitnud. Viuga juureS, Lõulle-RhotsiMaal, on selle I«m 19. pää«val Üks wõeraS söealaew näha olnud. Inglismaalt on üheS Rootfi «vabrikus nii palju suurtüki kuulist tellitud ia ni« ruttu «valmis saada tahetud, et üks teine «vabrik aitama peab. Austria-UngrNmaalt. Mõned Inglismaa lehed on kiitlenud,  et sõea aeal Austria riik Inglismaa poolt seisaks, kui selle eest luba saaks, ennast Saloniki poole «venitada. AuStria mõjuwad aealehed aStuwad täie rõhuga selle «vasta ja kinnitaivad, et Austria «valitsusel koguni mitte himu ei ole Meel midagi Türgi pinnast oma «valitsufe alla wõtta, et ühendus Austria za Saksamaa wahel Austria politika põhjuS on ja et see ühendus sel pääwal laguneks, kuS riigiwalitsus JngliS«naäga seesugust kaupa tegölna hakkaks. AuStria riik olla kõige wiimans, kelle sõea-sõbruse peale Inglased loota «võitvad. Mõne aasta eest olitvad lesuiitlased  ka«valnsega ühe Greeka-oigeusuliSte Nnthenlaste kloostre, LembergiS Galiziamääl, «nis Basiliufe munkade o«na oli ja kuS RuthenlaSte Greeka-õigeüsUltsed preesttid taSwatatud sailvad, kõige maadega, tvarüga ja rahaga oinale wõtnud. Paapst ja Kardinal LedohhowSki oliwad lesuiitlaStel selle sopase kauba jUllreõ abW, mis läbi Nuthenlasi Rooma-KatholiiklaSteks sa Poolakateks muuta loodeti. Nüüd on Ruthenlased selle asja pärast üht faatekonda  Keisri juure saatnud, ja pmiwad oma preestrite kaswatamise-paika jälle tagasi. Keiser ou neid lahkest wasta wõtnud, kuida tema aga Jesuiitlaste üle tagajärel weel wõimust saab, keS Paapsti üle walitsewad, see on küsitaw. Prantsusmaalt. Kära ,BoSphore" lehe pärast, Egyptuse  ja Prantsusmaa wahel, on lepitatud. Egyptuse Minister  peletab" seda aSja Prantsusmaa Kindral-Konsuli juures, trikimaja saab lahti tehtud ja leht hakkab jälle takistamata käima. —Ka siin on Inglismaa järel andma pidanud. Käredad mabariiklased pärtwad jälle kord, et kuninglikud ja keiserlikud Prinzid Prantsusmaalt wälja aetud saakstwad. MinisteriumiS olla seda ka juba nõuukS wõetud. Orleaui Prinzid on kinnitanud, et nemad ainult wägiwalla mõnul wälja minema saamad. Parist Politsei ülem, Camescasse, on teenistusest lahti laStud, mis ka seda tähendab, et uus Ministerium käredamate wabariiklastega  silmitseb. Ülem sõeawäe juhatus TongkingiS, on Kindral de Courcy kätte antud, kes ka juba teele läinud on. Khiinlased näiwad rahuga taganema ja on ka juba Langsonist taganenud. Inglismaalt. Kuninga Praua on Saksamaalt tagasi tulnud. Merewäge ja maawäge walmistakse ikka weel kange kiiruga, selle körwaS kinnitakse aga ka, et lootust on Wenemaaga rahulikult leppida. AfghaniStant Emir on suur-kommandöriks nimetatud.  WärminstriS  on kaks inimest kinni wõetud, kellest üteldakse, et nemad sealist Raekoda dynamiitiga lõhkuda tahtnud. KäkS teist inimest tähtnud Salisbury Kathedral-kirikUt lõhkuda ja on ka kinni pandud. Need kõik ollä Ühe dynamiitlaste seltsi liiked, keS juba mõnest aeast saadik omast koledast tegewusest tähte annab. Ministeriumi poolt kinnitakse, et Port-Hamilton lapani meres, mitte Inglismaa omaks wõetud ei olla. Seal on ükS Inglismaa söealaew seisnud  ja sellest on see eksitus tulnud. Itaaliast. Ministeriumi poolt kinnitakse, et ZngliSmaaga  mingisugust kaupa tehtud ei olla, watd Itaalia walitsuS oma kaupa Keisri-ritkidega kindlast pidada tahab. Selle körwaS nihkub aga Itaalia sõeawägi Puna mere kaldast ikka edafi ja on selle kuu 9. pääwal ArNko linna, MaSsamast maa poote, ara «võtnud. Aurulaewa seltsidega on walitsuS kaupa teinud, laewu mitte wõeraStele wälja palgata, maid oma «valitsuse tarwitusekS hoida. Egyptusest. Sõnumid Sudauist on maga köikuwad. Uuemate sõnumite järel ou Mahdi oma wastajest raskest löödud ja üks temb tähtsamatest pealikutest olla surmatud. Rahwa keskiS käia üks kiri ümber, milles Mahdit petjaks tuuniStakse ja mida rahwaS suure himuga lugeda. OSman Digma on jälle tugewam ja kipub Otao kallale, kuS Suakin-Berberi raudtee ehitamtne seisma jäi. Tema salgud tülikamad Inglast igatahes, ei usalda aga meel ligemale tulla, lasewad kaugelt ja haawawad mõnda Jng. liSmaa sõeameest. Hulk Egyptuse wangifi on lahti peasüüd.  OSman Digma juure põgenenud ja aitawad rauteed ühest ja teisest paigast alt õõniStada, telegrafi traatifi katki leigata ja poM maha raiu Inglased koguwad ennast  ja näitawad nõuu Suakiuist taganeda, kui Itaalialased  nende asemele nihkuwad. Ameerikast. Mässajate ülem, Kindral Aizpurn on oma mäega Panama linnast «välja läinud; Columbia riigi sõeawägi on linna oma kaitsufe alla wõtnud. Wene söealaew .Strelok- on New-Yorki lahele tulnud. Mässamine CanadaS keStab ikka meel edafi. Üks sõnumitooja  on teatust toonud, et Jndianlased Prinz-Alberti linna ümber piirawad, kuS 800 sõeameest mähe moonaga suures hädaS on. Rieli tähtsam seltfilane on Fish-Creeki juures langenud, temaga meel 25 mässajat. Riel on Batouchi poole läinud ja tahab ennast seal teiste mässajatega  ühendada. Kindral Middelton seisab ikka meel oru kaldal ja ootab seal mässajaid. Kiriku teatused. ma , Pääwal, kellu 12 wõtab pastor Ahmuth pchtlle, kellu pool I loetab pastor Grohmann õppijad ja neid kellu 1 muu lauarahwagq seltsis pihtile. Pühapääw 28. M-r PaStor Grohmann õppijad ja enne lõunat jutlust Mõlemad opetazad wõtawad lauarahwast. Korjamine leerilaste pii- Peab pastor Ahmuth laste jumalateenistust.  2 Mail. Kristuse taewammemise pühal teeb pastor Grobmann  enne lõunat jutlust. - .Kaarle kiriku õpetaja wõtäb pühapääw, 28. Jüri-kuu pääwal. ja riStipääwal, see on 2. Mai kuu pääwal, lauarahwast waSto ja Mnlstab riStipääwal õpijqd tütarlapsed. Sel pääwal teeb pastor Tteuer jutlust ja on laululehed uue leeritoa heaks. Lauarahwast kirjutakse laupääw ja kesknädal enne lõunat kellu 5510—12 ja wõetakse  kellu 1 pihtile. lÜHa-waimu-kirikus 28. Jüri-kuu pääwal, teeb pastor Berawitz  lutlust. Nchapääw, taewaminemise pühal teeb pastor Berawib jutlust. On laululehti kiriku heaks. jutlust kellu 5 teeb missionäär HaSselbladt miSsioni i ' Tmllit M»ria Srl-nbsch. Johanna M.ta Leontin. Jürgen». Ferdinand Johanne. Lan bnt Lilli M°!ie Sliiabeih Srünberg. Albert August Peitmano. Id, Rosalie PZell Marie Paulm. Zürgene Smm, Agathe Salm. P-y-we. Mänberg Panline' Tw!! Taroing. Laul°t u d: «orel «l-Sv-D. Mürisepp. Neiu.a Win sulane, Neiuga: Liisa Mari, Nei. Maetud: tn, .? Tttste, Sa. lg k. Jüri MSu iti. TSSmee., 3S » g e San. Weiler, MajiperemeeS, Sv -. O.wald Arnold Eoastantiu Bieael 3 k ,k u z«k«s, »M< 1.»,. Mi., Mmk -;«>.«!! «I >0 'i Ar-ufeld, Majaperemee». 77 a, 3 l. 5 p. Jüri Pikseni sündindlnrunü?../ Alexonder Vclar «ochi tütar. Adam Aefsel, Soldat, 22 g Voldemar Leopold Becielson, Sa.7k. !« p Wawied vic or Ros.a l k ,3 u' «.ei. «i.d'.y. SS .. 2 p/Jür, ».k « surUlldsüudind lu'ar. Johanne. Multer, S a. 2 k. Lv ». Rosalie Helene Tilli, 7 a S p. Friedrich Johanne. Mitlik, S a. 3 k. 2l p. Pt,ha.waimu,kirtktt«. Ristitud: Vilhelm Johanne. Andrei, mann. Wodriku töömee», Mihkel Warrew Neiuga Kai Goartfti. AvsovAvuo Aeplliß, 2K-I0 ILöü. Trükitud Li odfor. 't piirij ate tuure. ta kulnga. Tellimist külje. Meie kuulutust selle lehe K 44 sceS oma auuStatud sõbradele ja lugejatele meele tuletutes, palume meie tellimiStega nüüd rutata, et lehe saatmises wahe-aega ei tule. Kuida tänine suue aasta Mus, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatustes Mult seda palkurna, mis proowitud, mis tõsi, mis kristliku ja auusa põhja peal DD. Kodumaa politikas saame Eesti rahwa rahu, auu ja õige kasu eest kostma, kus ja kelle waSta see iganes karmis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja ilma kartuseta. Meie lehte tellitakse Tallittuas: LittdfovS'i pärijate triikimajns; PeterbnrgtS: J, A. Seelandt i juures, Ochliijvpeua» ZK 54; TnrtnS: Lankmanni juures; RakwereS: J Kuhs'i juures , Paides: A Seidelberg i juuras; Hapsalus: G Hollbergi juures; Lihulas: F. Niittner'i juures; Narwas: M. Põdev i juures; WiljandiS: Karow i juures; WörnS: praua Bielroose juures ; Walkas : M. Rudolfi juures; Kuresaares: Th. Lange juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wõtta lubanud, Eestimaal Hiomaa Suurmõisa koolmeister .Kiit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn; Koerus: W. Duglas; Simunas: W. Normann. Liiwimaal: Wändras: J. Eglon; Harglas: kirikuõpetaja  W. Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saamad peale selle lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma asja-allitajatele  maal ja linnas, keS tellijaid koguwad, 10 protsenti tellimise hinnast, peale selle saatbad kogujad maol weel iga kümne eksemplari juure Ühe ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest meel sel aastal rohkemalt üles anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga ttleswõetud ria pealt maksma. „TMnna dõbra" laMlus ja toimetus. SMäIjStNÜtK Wiru nnlitsas, Roeherra Pfasfi maja» H 129 saab lõiksugn Talwe ja Sui Palitod, ning Kuued, Shaketit, Püksid ja WeStid, MttSlerahwale Poi Jakid ja Poi Palttod, Nae«terahwale (Regenmantlid) ning Sui Jakid NSige odawama hinna eest müidud. ' Jgapääwane hiuge toidust ruumat. kirjutanud teine trük, on malmis saanud ja saada Lilldlvors'i  pärijate juures. Teadaandmijed. Tallinna alt linna koguduse walitsuse poolt saab selle läbi teada antud, et . s. Mai-kuu päätyal s. a.'MWI wäeteeniStuse asjade toimetamise kommistoni hooueS need listid, mis nende kogüduse liikmete iile peetakse kes sel aastal sõWiieteemstlile tiiitmse alla laageaiad läbikatsutud ja kergitused mis wäeteenistuse seaduse Z 45-ma järel nende heaks kes sisse kutsutud saamad, on lubatud, toimetud saamad. Need koguduse liikmed, kelle külge see puudub, saamad sellepärrast päritud, tavwilikkül pääwal nimmelud hoones, hommiku kellu »« kokku tulla. Tallinnas, 12. April-kuu p. 1885 a. Tallinna alt linna koggudusse wallitsuse nimmel: Naeherra: C. W. Grünberg. Kõrge Eksellentst, Riigimaade-Ministeri lubaga tahab 22-sel, 23-mal, 24-mal ja 25-mal Jaanikuu pääwal 1885 a. Tallinnas kk » ärapidada. kus hobused, loomad, pölluwili, põllutöö riistad ja mashiuad saamad Väljapandud. KeS midagi tabab näitusele tuua, peab seda kuuni 1 se Jaanikuu paätvani 1885, Tallinnas Näituse komiteele teada andma. üks noor TT Koolmeister, hea eluwiisidega ja kõige parema tunnistustega  Kuuda Seminarist läbi käinud, kes pärast orelimängimises tulusat era õpettuft saanud, ja tänine ühes era-koolis tegew olnud, otstb kSstri ehk koolmeistri tee. niStust. Lahket teatust palutakse „Tallinua Sõb. ra" toimetusesse. Baltiöki, saata. Talukoha minust ja ostniist-konlrakt on saada trükimajas. G. Gihaiin, Murstwist Olgs Scholteii, Ktrliikiji ou seie tulnud ja soowi' tawad kõige paremaid kunst ambaid ilma walutegcmiseta  suhu panna, ning ka wigaseid plom. beriva, ia kõiksugu hai. ged ambad wälja tõm. marud. Raakmnfele saawad waSta wõetud, hom. kell RS kellu ». pärast lõunat, Niko. listi-uulitsas H 257. s 18) Johannsoui maias. LindforSi parijate juures on wülja tulnud ja saada: õpetlikud EeZ kirjNÄ Lesti maaratzwa koolidele. Hind kop. zgiljandi mõisas on jälle kaks Turi sugutäkku mida kargamiseks wvib tarwitada. Lähemat teadust annab Mõifawalitsus. Hinnad Tallinna turul 26. Jüri-kuu jpääwal. Sarduhwlid, tsetwk 48 kop. Herned toop 7 „ Leatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop 8 „ Weikse liha nael 10-16 „ Sea liha nael 13 „ Rõõsk piim, toop 3 „ Hapu piim, toop 3—4 „ Koore, kortel 3 >.