sest mida kaugemale üks maa ja rahwas omas elukordas jõuab, seda suuremaks kaswawad ka Üleüldised, äwalikud iarivitüfed, mis maksude läbi piawad täidetud saama. Saawad Ifinksud muüdetud, küll seda siis ringkirjade ja aüiitlikküde lehtede läbi kuulutatakse, ja kui uus maks "seatud on, fiiS saa keegj enam wana pärima. Miks segatakse siis rahwa Meelt enne-äegu seesuguste edennlõtegä?  Sellest ei wõi rahwas kasu saada. 'Meie tähendame kohe siin järges weel ühe tehtud Meelesegaduse peale. Päari aasta eest kuulütaffwad mõned ,helded" lehed suure käraga, et rannarähwal kalapüüdmise eest .metereuti" maksa ei olla. Kuida see laiemates ringkondades  mõjus, selle järel ei ole meie pärinud. Siin kaldal pani aga ühe küla rahwas murdu ,mererendi"  wasta ja sellest tuli tülikam kohtnkäimine, kus reudipärija  õigust sai. Nüüd oli wõlg aga juba nii suureks kaswanud, et wastapanijad seda enam maksa ei jõudnud. Juba wiimäset füwel oli käsk antud, wõlga nende käest riisumise teel sisse ajada. Kas see piab see ,hariduS" ja ,kasu" olema, mida nemad aealehtede lugemisest ootasiwad?!  , Postimehes" seisab ka juba käsu peale Liiwimaa Kubernöri kuulutus. Wene tiigi raha-asjad on, kuida juba enne kirjutatud ja kuida ka wõeramaa lehed tuuuistawad, wiimasel aastal hea sammu edasi jõudnud, osalt hea wiljaaasta,  osalt ka hea korraldamise läbi. Sisse on ülepea 916,079,000 rubla tulnud, peale 72 millioni rubla rohkem,  kui aastal enne seda. Wälja on 874,530,000 rubla läinud, 13millioni rubla rohkem, kui aaStal enne seda. Sissetulemised on sedawiist wäljamiuemistest ligi 41 millioni rubla suuremad olnud. Wene m a a Ewange l i u m i Biibli - felisi Eestimaa jäuskonna aruanne aasta 1888 kohta on ilmunud. Warandust oli Biibliseltfi Eestimaa  jäuslonual wiimase aasta lõpul, ühes pühakirja walmis  ja pooleli raamatutega, 11.542 rubla 71 kopikat. Peale pühakirja raamatute müümisest saadud raha ja kapitali  intresside, oli sisse tulnud: Tallinnast 734 rubla 15 kopikat, maa ja weikede linnade kogudustest 408 rubla 50 kop., preili B. H. käest iseäranis 9 rubla; kokku 1151 rubla 65 kop. Wälja oli läinud, peale ostetud pühakirja raamatute hinna, seltsi Majapidamiseks 591 rubla 80 kop. Wäljalautatud on Eestimaa Biibliselksi jäuskonua läbi wiimasel aastal 1628 terwet Biiblit ja 2478 Uut Testamenti  Laulu-raamatuga, Uut Testamenti üksi ehk ka Lauluraamatut  Üksi, kokku 4106 pühakirja raamatut. Omas koosolekus Küünlakuu 5. pääwal 1888 oli EeStimäa Biibliselksi jäüskonna-komitee nõuuks wötnud, üht ustt CeSkikeelise-Biibli wäljaannet 8000 eksemplaris, üüek kirjäwW wälja anda, mis seda rohkem tarwis läheb, kui noorem sugu juba selle kirjawiisiga harjunud ja Uus Testament selles kirjawiists ka juba trükitud on. Rapla kirikuõpetaja, herra Propst C, Malm, oli lahkest toimetuse süürt We wõtnnd. Et agaÄenemaa Ewangeliumi  Biibliseltst Eestimaa jäuskonnal nii palju warandust  ei ole, siis pidi peakomitee poolest Peierburgis ja teiste jäuskondade komiteede poolest abi palutud saama. Seda pälwet on lahkest täidetud. Peakomitee annab 3000 rubla ilma intressita wiie aasta peale laenuks, Peterburgi jäuSkönna-kömitee 1000 rubla, Tartu jäuskouna-komitee 1000 rubla, Kuresaare jäuskonua-komitee 500 rubla. Trükk on wiimase aasta Lehekuul algatud ja maksab paberiga  kokku 8800 rubla. Selle juure tulcwad pärast weel köitmise külud, MiS tvist mitte weiked olema ei saa. Uus Biibli-wäljaanne saab, kuida juba tähendatud, uudes kirjawiists  ja ühises Eestikeeles toimetatud, selle eksemplari tarwitamisega, mida Akademiker Dr. Wiedemann oma tuntud  hoolega läbi waatanud ja oma käega parandanud on. Paberi headuse ja trüki selguse eest piab hoolt kantud saama. Kuida juba kord tähendasime, on meil Eesti Biibli 150. jubeli-aasta käes. Weel kord tähendame selle peale, et selle aasta Biibli-pühadel Eesti rahwas oma tänu tegewalt tunnistada wõib, nimelt selle uue Biibliwäljaanbe  kulude kandmiseks ja tehtud wõlgade tasumiseks, kus siis Wcnemaa Gwangeliumi Biibliseltfi Eestimaa jäuSkond  pühakirja rahwale odawama hinnaga wälja jagada, waessükätele uma hinnata anda wõiks. Wiimase aastg aruandes on'3'i'S' pVhakirja raamatut kui kingitud üles pandud, selle juure aga tähendatud, et neid palju rohkem on. Abiseltsid maal ja weikestes linnades ei ole mitte kõik wahet müüdud ja kingitud raamatute wahel teinud ja sellepärast on need kõik müüdud, s. o. ülepea wäljalautätNd  pühakirja-raämätute sekka luetud. Niisamati on Eestimaa pimedate laste kaSwatamise asut u s e aruanne ilmunud. AaStast 1887 oliwad 12 kaSwanbikku jäänud; nende juure tuli wiimase aasta käikus wähe-nägemisega, hea annetega 7- aaõtane Johannes Lusenberg Kundast, kes kooli eluga ruttn harjunud on. Wähe-nägemisega 17aastane Therese Peterson  sai leeritatud, Palmtpuude pühal püha-lauale wõetud ja astus kaswandikkude keskist wälja, Üheõ aga ka kui nooremate kaswandikkude ülewaataja, asutuse teenistusesse. Õpetatud ja õpitud on rõõmuga. Tehtud on pimedatest  lastest 52 toolipõhja pilliroost, 35 matti, 59 rätikut palistatud, 69 filet-wõrku, 34 paari sukki, 3 paari kindaid, 1 warrastega kuotud kuub, 11 paari sukki jätkatud, hulk riideid lapitud ja teisi weikeseid tööfi tehtud, teiste keskis 60 weiket korwi ühe näikemüügile. wiimasest aastast 7 rubla 66 kop. järel jäänud, aasta kaikus  tuli tööde eest 70 rubla 93 kop. sisse. Töö-materiali ja tööriistade eest sai 76 rubla 55 kop. wälja antud ja nenda jäi 2 rubla 4 kop, üle. Sel aastal piab harjasepa-tööga  algatud saaHa, selle peale korwisepa-tööga. Mõne aasta pärast piawad esimesed kaswandikud wälja lastud saama. Asutuse poolest piab fiis nii palju nende edaspidise elu eest hoolt kantama, et neile esimest töömateriali  ja tööd toimetatakse. Kulude kandmiseks on senni 550 rubla mitmesuguste kingituste läbi kokku tulnud, ja see raha on kui iseäraline kapital kasu-kasude peale pandud. - Jõuluks oli jälle õige rohkest kingitust toodud, nenda et pesu ja riiete tarwituS enamist täidetud on. Ka teistel aegadel oli mõnda elu-tarwitusteks kingitud, nenda puusepa-meister Anderseui poolt üks söömalaud. Asutuse maja on, pärast mitmesugust kohendamist. 14,196 rubla 95 kop. peale arwatud; wõlga on selle maja peal 2000 rubla, Asutuse warandus oli aasta hakatusel 500 rubla suur, aasta käikus tuli 1107 rubla 5 kop. juure, nimelt 1000 rubla Kindral Woldemar vou Knorringi  pärandusest. Kokku oli aasta lõpul sedawiisi 1607 rubla 5 kop. warandust. AaStast 1887 oli majapidamiseks üle jäänud 86 rbl. 6 kop. Aasta käikus tuli juure: Peterburgi Maria-asutuse abiraha 1500 rubla, Eestimaa Ritterkonna abiraha 560 rubla, Eestimaa maakihelkondadest 309 rubla 54 kop., Tallinna linnakirikutest 262 rubla 67 kop., ühest kontsertist 851 rubla 10 kop., mitmete heategijate käest 229 rubla, maja korjanduse-karbisi 2 rubla 60 kop., nelja maksja kaswandiku kostirahast 175 rubla, kapitali kasudest 74 rbl. 6 kop., ühe kamri üürist suwel 12 rubla; fissetulemifed kokku 3999 rubla 3 kopikat. Wälja on läinud: Palkadeks ja teenijate kingitusteks 851 rubla; kütis, west, maja ja majariistade kohendamine, koolitarwitused 499 rubla 6 kop.; koolitajate toiduks 360 rubla; õppijate, weike-laste ülewaatajate ja 2 teenija toiduks  962 rubla 53 kop.; pesu, rohud, kaswandikkude riided, maja kaitseraha, korstnapühkija 228 rubla 13 kop.; wõla intressid 132 rubla, linna kruntraha 6 rubla 52 kop.; maja ja aia suuremad parandamised 430 rubla 80 kop.; kaswandikkude kojusöitmisteks, teisteks rõõmudeks ja weikesteks  tarwitusteks 105 rubla 21 kop ; wäljaandmised kokku 3545 rubla 45 kop. Selleks aastaks on sedawiifi  üle jäänud 453 rubla 58 kop. Wiinapõletamise uuest seadus  e st kuuldakse, et nendanimetatud ,ülepõletus", mis tänine  ilma aktfifita oli, ära piab kautatud saama. Selle asemel saada aga lekashi (äraõhkamise) tasumiseks kõikidele wiina-wabrikutele ilma aktfisita arwatud: Esimese millioni graadi pealt 2 protsenti, 1 künni 3 , , » 1, 3»6, , , » Seadus teeb wahet wiina-wabrikute wahel, mis ainnlt kauplemiseks põletawad ja nende wahel, mis põllutöö abikS peetud saawad. antakse suuremat kasu, nimelt: Estmeste 500,000 graadi pealt 6 protsenti, 500,000 kuuni 1 million graadi pealt 4 protsenti, 1,3, , » 3,6, , „1 » Mis ühes wabrikus peale 6 millioni graadi põletatakse, selle pealt ei saa lekashi tasumist maksetud. Põllulöö-wiinapõletusteks saawad need arwatnd, mis ühes mõisas, wähemast 60 dessatini põllumaaga on. Wiinapõletuse ja mõisa walitfus piawad ühes käes olema. Ühe põllutöö-wiinapõletuse stssesegamine ei tohi pääwas suurem olla, kui 1 puud iga 4 dessätini põllu kohta. Rohkem kui 12 millioni graadi ei tohi põletatud saada. Kõik looma-nuumamisest saadud sõnnik piab kohalise nisjsa põldude peale weetud saama. Praaka tohib annilt nii palju wäljaspoole ära müüdud saada, kui omast tarwitusest üle jääb. Põletuse-aeg kestab 200 pääwa, Mihklikuu 1. pääwast Jaanikuu 1. pääwani. Mis suwe kuudel põletatud  saab, selle pealt ei saa ülepea lekashi-kasumist maksetud. Kuida Saksakeeli ,Peterburgi Zeituug' juba ühe nädali eest kirjutas, pidi Harju-Jaani kirikuõpetaja A. Christoph, kes walltsuse poolest mullu üheks aastaks Astrachanisse elama saadetud sai, selle kuu 19. pääwal sealt jälle ära, kodumaale tagasi tulema. ,Kuresaare Nädalalehe"  sõnumite järel ei ole Kärla kirikuõpetaja J. Kerg mitte neljaks kuuks ametist lahti mõistetud, waid tema asja üle ei olla ülepea weel otsust tehtud. - »Rishki Mesinik" tahab jälle pealinnast kuuluud olla, etßaltimaa aeakirja udusel ülemalt poolelt midagi rasket oodata olla. Tallinna Tule tõrjujate-seltsile on Baltimaa Tule-assekuranzi-seltst poolest teise weikema aurupritsi  muretsemiseks tarwilist raha lubatud. Paari nädali eest sai lahtilastud madruse Zwan M. korteri ukse ees, 2. alewijäuS majas Nr. 251, üks sündinud poeglaps maha pandud ja Priihospidalisse wiidud. Nüüd on wälja tulnud, et see Hapsalust päritud Anna S. laps on, kes Priihospidalist ära oli jooksnud. Mäeküla wallast päritud endiue wang Johannes Lohwran sai Paastukuu 13. pääwal kinni wõetud, kui tema Martlnseni saunast üht seinakella warastamas oli. Wanem turu-ülewaataja Strecker tõi Paastukuu 15. pääwal Anna K. turult Politseisse, kellel 92 rubla kaasas oli. Esiteks ei tahtnud tema oma elupaika ega ka oma nime üleS anda, pidi aga wiimaks tunnistama, et tema toidu-kauba ülesostmisest elab. Korterita ja tööta Jakob M., juba mitu korda puuwilla-warguse pärast nuhtluse all seisnud, sai selsamal pääwal ühe rätiku-wargufe pealt kinni wõetud. Tema ütleb seda teinud olema, et korterit ja leiba saaks. Sellesama pääwa õhtal wõeti endised wangid Juhan S. ja Otto K. kinni, kes Küünlakuu 11. pääwal Tartu maanteel Arawete taluperemehe Juhan Kiwimaa hobuse saaniga, riistadega, kasuka ja mõned muud asjad rõöwinud oliwad. Hobune ja saan oliwad juba selsamal pääwal leitud ja peremehele tagasi antud. Kasukas  sai Politsei läbi Josef R. korteris, 3. alewijäus majas Nr. 54 leitud. Juhan S. oli peale selle hobusewarguse  pärast Wene-turul, Paastukuu 8. pääwal, otsitud ja tema seisis ka kahtluse all, et Gymnasiastide liutee kuuri lahti lõhkunud ja sealt liukingi warastauud. Kolm paari, mida tema ära kauplenud, on juba leitud. Baltiskist, PaaStukuu 20. pääwal. Baltiski Linnapeaks  on herra Nikolai Demin, Linnapea asemikuks herra Peter Sörensen kohalisest paigast kinnitatud. Uue Politsei lühikese aea sees ou Baltiskis nüüd juba teine Politsei-ülewaataja (Olco.roromrbiZ ii3>/iMpÄre.llv). Esimene, Sekond-Leitnant Mershinski, sai Paidesse, Kreispolitsei-walitsuse laua-eesistujaks saadetud, tema asemele  tuli Tallinna Politsei Pristawi-abiline Schmidt. Paastukuu 15. pääwal wõeti siin tuutud kaabakas Gustaw Randmann kiuni, kes kõrtsis ühe Nöwa talumehe taskust uuri warastauud oli, ja Tallinna kubermanguwangimajasse  saadetud. Uur sai ka leitud. Ilmad on ilusad, aga wilud. Heile homiku oli 7 graadi külma, täna homiku wiis graadi. Kesk pääwa aeal tõuseb thermometer  sooja peale ja päike sulatab lund, kus kiired takistust  leiawad, aga see ei mõju palju. Rakwerest ja ümberkaudu kirjutab kohaline „Teadaandja":  ,Kuida kuuleme, on majaperemehe O. peale kaebtuS  kange jookide salaja müümise pärast tõstetud. Maja läbiotsimise juures on paha tunnistust leitud. Igapidi piab asi kohtu läbi selgeks tehtud saama." .Selle kuu 3. pääwal oleks suur önnetuS juhtuda wõinud. Ühes wõerastemajas oli üks reisija laetud rewolwri  maha jätnud, mida peremees hoida wõttis ja magamise-kamrisse  pani. Weikese 7aastase poja südames ärkaS ühel tähelepanemata silmapilgul jahi-himu. tema wõttis, weike õe juures olles rewolwrt ja wajutas lahti, et sihtinud õnneks aga mitte õe piale. Kuul läks woodi jalalaua sisse." .Ühest taskuwargusest meie wakshalliõ Paastukuu 8. pääwal räägitakse meile: Pärast lõunerougi tulemist wõttis prauä W. omale billeti Kabalasse. Kui oma kraami ära annud, tunnistuse ja billeti rahakotti pannud, pistis tema seda paletoo taSku, arwates, et seal rahul küll olla wõiks. Kabalasse jõudnud leidis tema aga. et rahakott kõige sisuga kadunud oli. Muidugi oli ka waras kadunud." .Paastukuu 6. pääwal sai mõrtsuka? ja rööwel W., kes hiljuti läbikuulamise pärast Tallinnast seia saadetud oli, Tallinnasse tagasi wiidud. Huik luusijaid ja uudishimulisi oliwad tulnud, seda jultunud kurjategijat waakama." ~Kenal soojal pääwapaistel oli siin Paastukuu 12. pääwal esim eI lõukest sel kewadel kuulda. Paastukuu 15. pääwal oliwad siin esimesed musträäSlad — .Küünlakuu 22, pääwal sai PüSsi mõisas karujaht peetud, kus herral vou K. see aruldane õn oli, et oma paiga pealt korraga kummagi rauaga ühe karu laskis." Maalt toob .Tallinna Zeituug" järgmised sõnumid: .Paastukuu 9. pääwal poos Ärwita taluperemees Hans W. ennast üleS. Jsetapmise põhjuS olnud wõlad." .Paastukun 10. pääwal leiti Tapa metsas seatine taluinimene  Liisa S. wäheste Autähtedega lume seest, kes ka pea ära suri, Surnukeha lahtilõikamine näitas, et tema liialisesse joomisesse surnud oli." .Küünlakuu 27. pääwal läks Kärawete taluperemehe Joosep K. elumaja teadmata wiistl põlema ja põles maha. Maja oli 600 rubla eest käise alla antud, kahju on aga 1335 rbl. suur." Narwast. Paastukuu 4. pääwa õhtal kell 7ja 9 wahel warastati NarwaS ühe erainimese juurest 12.000 rubla eest hindpaberid. Õnneks sai tehtud tegu kohe leitud  ja juba öösel kell 2 Peterburgisse telegraferitud, sest arwata oli, et wargad senna sõitnud oliwad, paberid ümber