Tallinna Sõber 17 Msteistkümneõ aastakäik Tallinnas, A. lünknu päSwal Uleöldne grllltht Eesti rahmale maiil ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'! pärijate trstkimajas: aastas ......... L rubla, 40 kop.— pool-elaStaS l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaSta» 3 rnbla pool-aaStoS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksatvad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wõetakse WaSta: Tallinnas- pärijate trülilmajas. - AMMugis- S. Seclandk, ««iilrspona» « S 4. —Aartns- Laakmann. Aakwcrcs» H, Auhs. Salves: A. Setdelvera. Kapsasus; H. Kollberg. -Mulas: F. MUt»er'r paadis. ZSiljaudls: S. s Karow't raamatupood. Ilarwas: W. Söder. Zõõrus. Sraua Sielttst Malstas: M. N»ix»lst- Kuresaares: Kh. Lauge. - Maal: kuida iseäranis luÄLälsc. Äõkjsinsso reduktor Ä!» Eichhor n. Elad ValtiSkiS, kirjad käiivad Äaltiski (Naltischport UallriüLLlä-Ilopri. Register- Kuida mõned Sesti-keelis-d lehed ennast pesewad. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt, s Talllinnast: Kõigekõrgemad auuandmised pühadeks. SkSsekutsutawad togawaco wäe m-estekonuad. - Uzitest kuhtutest. Linade läbivaatamisest. Talukohtade müümisest. Baron Uiigerli-Iternbcrg.Au. nia f. SUjameeste Seltst wõidupiau. - Kiriku muuimisest. Kuratori kuulutus. Liha- ! wõtc Lö. Tallinna sadamast. Oun-iuS. Leitud surnukeha. Pahateud ja kinniwõetud pahategijad. - Baltiskist: Ilmad. Sadama-sõnumid. Kiituse-täht. Rakwerest: esimesed kured Rahwa waimu-clust. Arnldane vrot> ' .V Hapsalust : Kõlged wöeia'> Allast: .Nna Aeltullg." Müristamine ja maru. Peterburaist : KcrSri'ojast. - Parist näitus. N-wa lahii. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutuleht: Sõea marus. Kuida mõned Eesti-keelised lehed ennast pesewad. (Lõpp. ,Rishki Westnik" oli üht sõnumit meie lehe ülespidamise  üle toonud, ,WalguS" oli seda lihtlaselt korratanud ja ,Wirmaline" on sellest nüüd pitkema juhtkirja, , ASjad selgiwad", teinud. Sel korral ei ole meil Võimalik kõiki seda , juhtkirja " mahutada ja oma lugejate ette panna, kuida meie seda muidu ikka teinud oseme, sõimamistest ja teutamiStest hoolimata, mida need kirjad meie kirjade arutamise  asemel meie enese wasta tsiwad. Pea asja paneme aga fiin ette. ,Wirmaline" kirjutab: ,Riia Wene leht ,Äishki Westnik" kirjutab omas 64-daS numbris järgmiselt:  ,Meile teatatakse, et Eestimaa mõiõnskude wälja,mineku  aruandes 1887—1890 seisab: Ajalehe Tallinna , Sõbrale abiraha 1100 rubla." Sellest mõib aru saada, ,mikõpärast sellele Eesti ajalehele kõik see meele järel on, ,miS SakslaSte mõisnikkude kohta käib." ,Wirmaline" kirjutab siis mõnda, kuida C.R.Jakobsonil  omal aeal Võitlemist meiega, ,Olewikuga" ja , EeSti Põstsmehega" olnud, kes mõisnikkkude ja luteri kiriku õpetajate ise-wõimu eest ja rahwa elu uuenduste ja paranduste wastu" wõidelnud, ja läheb nii kaugele, et, kuida lugejad nääwad, kirja seadused kiuste pärast körmale jätab, , Balti" suure, .luteri" weike tähega kirjutab. Meie teadeS ei ole .Rishki Westniku" toimetajatel õigust .EeStimaa mõtsnikude Väljamineku aruannet" läbi waatamaõ käia, ja kellel seda õigust on, nendel ei ole õigust seda läbiwaatamist sedawiifi larmitada. Lugejad mäletawad  ehk meel, et meie kord awalikult iga male eest sada rubla pakkusime ja seda raha LindforS't pärijate juurest waSta wõtma juhatafime, kes meie lehe sees üht malet leiaks, miS peale .Walgufe" ja .Wirmalise" suur eelkäija ja eeskuju kirjutas, tema olla meile seda raha .tagasi kinkinud", kui meie Üksteist ka iialgi silmaga näinud ega ka Üht kirja Üksteisega wahekanud ei ole. Meie wöikfime  meel mõnda ütelda ja wõikfime mõnda küsida, jätame seda aga tegemata ja kinnitame üüeõte, mida juba enne kinnitanud oleme: See leht ei ole meie oma, wald on LindforS'i pärijate trükimaja oma, meil (toimetusel) ei ole selle lehe wäljaandmise  kuludega Ähtigt tegemist. Meie saame määratud palka ja lepime selle  ga, ku t ka näpud sagedast kukru Põhja ulakamad. ,Kubja käsu peale" ei ole meie meel iialgi midagi kirjutan u d ega kirjutamata  j ätn u d , j a iialgi ei ole ka kee g i meile juhatust anda katsunudki, kuida meie kirjutatna pi ame. Kõik mida meie kirjutanud  oleme, oleme meie oma enese paremat teadmist  ja südametunnistust mõõda kirjutanud ja tahame iga söno. eest rõõmuga Jumala ja inimeste ees wastata. Ainult  seda aga, mida Meie kirjutanud oleme, wõiwad teised oma arutamise alla wõtta, mitte seda, kuida ja kelle kulu peale see trükitud sai. Nende teiste kurja keelekandmiste waSta oleme meie üleS aStuma pidanud, aga need teised ei ole iialgi oma kaitsemiseks muud nõuü leidnud, kui meid ennast ja meie lehe wäljaandmist teütada ja kahtlustada.  Aga kui see leht, mida meil toimetada anu on, ka tõeste EeStimaa Ritterkonna poolt abiraha saab, fiis ei ole see koguni mitte ime ja on meile suureks auuks, mitte teutuseks. Eestimaa. Ritkerkond on ikka seda, aga kq ainult seda, tuetanud, millest Eesti rahwale õiget tulu loota oli. Wist on läbiwäatajad selles .aruandes" ka leidnud: Kuuda Seminari ülespidamiseks 6000 rubla. Baltis ? i Meremeest e - k o o l i l e abiraha 300 rubla, j. n. e. j. n. e. Ja meie ei eksi küll mitte, kui armame, et ka .Walguse" ja .Wirmalise"  toimetajad ise seda natukest, mida nemad õppinud on, neis koolides õppiflwad, mis .Balti mõisnikud?" abirahaga  üles peetud ja .luteri kiriku õpetajatest" ilma palgata juhatatud saimad. Lõppeks aga tähendame, et seesugused jänesejälgede  tegemised ühtigi ei aita, nagu neid .Wirmaline" siin teeb. On teda tema .koera-raisa" jutu ja teiste seesuguste  tembutamist? pärast karistatud, siis. katsugu tema ennast kuidagi rahwa ees wabaudada ehk olgu mait, ärgu mingu aga karistajate .abirahast" arutama, mida tema ega tema juhatajad lugenud el ole, millega neil tegemist ei ole ja mis selle aSja külge sugugi ei puudu, millest siin jutt on. Kõigekõrgemad auustamised pühadeks. Nagu ikka, nenda on ka sel aastal Keisri Maje - stäti poolest Lihawõteks rohkest kõrgendatud auunimesi ja auutähtesi sõeawäe-pealikutele, kiriku-, kohtute- ja walltsuse-ametnikkudele  wälja jagatud. Ametlikud ja suuremad lehed kuulutawad neid lehe-külgede kaupa. Et meie ruum seda aga ei luba ja meie lugejatel suurem hulk neist saajatest  ka wõeraS on, flis paneme ainult mõned kõrgemad mehed ja need fiin üles, kelle nimed ja tallitused rohkem ehk wähem meie lugejate ringkonnale tähtsad on. Teede-Ministeriumi aegline asjatallitaja, Niigisekretäc, Senator Geheimerath von Hübbenet, on Teede- Ministriks nimetatud, jäämisega kõige oma täniste ametite peale ja auude fisse. Tänine Eestimaa shandarmide  ülem, Oberst von Merklin, on Kindral-Majoriks nimetatud. St. Andrease rittretähe on saanud: Riigimajapidamise  depärtementi juhataja Riiksrathis, Wirkl. Geheimerath Aleksander Abasa, Kõigekõrgema käekirjaga;  Riigisekretär Wirkl. Geheimerath Würst Lobanom- Roflowskk, Wenemaa Saadik Austria-Ungrumaal. - St. Wladimiri rittretähe 1. klassist: Admiral Duhamel,  meremäe nõuukogu liige, ja teede ja raudteede nõuukogu  liige Wirkl. Geheimerath Kierbedz. St. Alek - sander-Newski rittretähe brilliant - ehted: Kindral-Leitnant Kachanow, Wilna, Kowno ja Grodno Kindral-Kubernõr; meremäe nõuukogu-liige Wesselago;  Vice-Admiral Rikonow, meremäe ülema kohtu liige, ja sellesama kohtu Prokurör, Riigisekretär Wirkl. Geheimerath  Janewitsch-lanewfki. Ewangeliumi usutunnistuse kirikuõpetajatest  on saanud: St. Anna rittretähe 2. klassist: Peterburgi linna-waestemaja Maria-kiriku ja Keisri-praua Maria Feodorowna waestemaja  õpetaja Aleksander Nielsen ja Warfchawi Konsiftoriumi  Superintendent August Diehl. St. Anna rittretähe 3. klassist: Publianize kirikuõpetaja Wilhelm  Zimmer ja Wolhynia kubermangu kirikuõpetaja Heinrich  Wasem. St. StaniSlause rittretähe 3. klaSfist: Warfchawi teine kirikuõpetaja Heinrich Bartsch, Brischibi keskkooli kirikuõpetaja Paul Baumann Meljtopoli kreifiS, ja Roschischtsche kirikuõpetaja Wolhynia kuberman- guS, Georg Kerm. Kuld rinnaristi: Tallinna  kubermangu-wangikoja kirikuõpetaja Karl Josef Lemm, Krassnojari kirikuõpetaja Karl Bluhm, Tamara kubermangus  ; Põhja-Katharina kirikuõpetaja Jsaak Theodofil Keller, Tamara kubermangus; Soomemaa sõeawäe-ringkonna kirikuõpetaja Alfons Lönnroth; Gombini kirikuõpetaja Kunzmann  Warfchawi kubermangus, ja Grodzezi kirikuõpetaja Erdmann Kalischi kubermangus. Eestimaa kubermangu kroonuametnikkudest  ou saanud: Wirkl. Staatsrath: Aktsise-walitsuse juhataja Komarom ja arst Tallinna Wene Heategewa-seltsi hospidalis, Staatsrath  Bock; Rittmeistri nime Tallinna piirewahtidebrigade  pealik Stabsrittmeister Laupmann. St. Anna rittretähe 2. klassist: Harjumaa kreisarst Dr. Clewer;  St. An n a rittre t ä h e 3. klassist: Eestimaa  kubermangu Medicinal-Jnspektoci abiline, arst Hofrath  Antonow, Tallinna Riigibanki-jäutuse juhataja Kollegienrath  Balschenski, Eestimaa Koutrolhofi noorem rewident  Kollegienrath Murkomski; St. Stantslause rittretähe 3. klassist: Eestimaa Kubermanguwalitsuse  arsti-jäuskonna asjatallitaja Titulärrath Küssner ülekorraline noorem ametnik Medicinal-malitsuses arst Scheibe, Tallinna linna-arsti ametitallitaja Iljin, Eestimaa  AkW-walitsnfe noorem remident Kollegienrath Vuch Hapsalu Kreisrentmeister Hofralh La Eoste, Tallinna Tolli-ameti sekretär Jmanom, Tallinna piiremahtide brigade pealikud Nowikow ja Jonin, Tallinna Riigibanki jälituse  kassahoidja Christiansen. St. Stanislause rittretähe 2. klassist: Tallinna Rovma-Katholiigi kiriku preester Nikolai Limanowitsch ja Tallinna Tolliameti  juhataja Staatsrath Martinowilsch. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jürikuu 14. Pääwal. Ülestõusmise pühade aeal, mis sel aastal mana ja uue Kalendre järel kokku langesimad, on suur politika igal poolel puhkamas oluud ja sellepärast ka mähe sõnumid tulnud. Saksamaal on tähtsam asi Samoa-konferenz,  mis nende pääwade secs Berlinis pidi algatud saama. Amerika kommisfärid, kes sellest konferenzist osa wõtawad, on selle kuu 1. paamal Nem-Uorkist teele läinud.  Need tulla õige leppimata meelega nõuupidamisele ja kui teised, nimelt Saksamaa, järel ei anna, siis ei olla sellest konferenzist palju küpset wilja oodata. Saksamaa poolt wõtab Riigiminister Graf Herbert Bismark kahe teise kõrge riigi-amelnikuga konserenzi nõuupidamistest osa. Inglismaa poolt sealine Saadik Berlinis, kahe teisega. Kõige suuremad istandused Samoa saarestiku pea-saare, Upolu peal on Sakslaste käes; nendest on kõige suurem 3260 põldu (rohkest 1200 dcssäliui) suur, kõik kokku 9260 põldu (ligi 3500 desfälini.) Neis istaudustes kaswatatakse palju loomi ja kallist kaubawilja, suurem oja kauplusest on Sakslaste käes ja peale selle on Samoa saarestik ülepea maga tähtjas suure maailma-kaubaajamise kohta, kust fee fiis ka tuleb, et Saksamaa seal omaist tänistest õigustest midagi kautada et taha. Inglastel on seal wähem tegemist  olnud ja Amerikanlastel ei olnud senni muud, kui üks sadam kiwisüte magasinidega. Amerikanlased on aga kadedad Sakslaste wõimuse peale seal saarestikkus ja nüüd olla selgeks tulnud, et Saksamaa põgenik Klein, kes seati  st kodurahwast Sakslaste wasta wihale ärritas, seda mitte omast peast teinud ei. ole; temaga olnud ka kaks