on need juhtumised, keda ära püetakse salata, meie juures igapüewased asjad, millest ennema imeks peame panema, et mitme sada seast paljalt paar weiksematest wälja on walitsetud. Kui meie nüüd Krameri teu juure tagasi pöörame, siis on selge, et ta naised ja lapsed majadest wälja ajaS ja neid, nende wastawõtmist  majadesse keelates, metsas puude all elada laskis, künni haigus nende kallale kippus ja üks lahke süda nende peale armu heitis. „Tallinna Sõber" lisab ka weel juure, et nimetatud waeste inimestele korterid kohtu poolest walmis olla muretsetud, kui „kutsumata wõeraD ennast wahele toppinud." Seda ta ei ütle aga mitte, kus see korter seal oli, kus 30 hoopi kätte antakse ehk muial. Tõeste, kena tegu ja weel kenamad eestkostjad! . Kaks lühikest wastust, selle pealkirja all on Sõber" ka muidu weel pitka waidlemise  kirja Sakala wasta kirjutanud, kus ta wanu asju edasi korrutab. Sell kombel waielda ja sõnu edasi tagasi käänata, nii et wiimate keegi ei tea, mis õiguse pärast kiri peab tähendama, ei ole kellegi kunst, ei too aga ka mingisugust kasu. Sellepärast ei hakka meie nende arutamiSLega oma ruumi raiskama, nimelt weel, et juba enne neist asjadest nii laialt rääkinud oleme, kui teaduseks tarwis on. Tallinna Saksakeele aialebt .Reval- Leituna" on meie juhtkirjad 38 seest ümber pannud, aga usumäratsejad „Glaubensabtrünnige" ümber tõlkinud, kus üksiainult „Glaubensschwärmer" ehk „Glaubensfanatiker" ütelda wõib. „Glaubensabtrünnige"  tähendab usust ja seesuguse meelega wale tõlkimise läbi on siis „Revalsche Zeitung'il"  lõppeks wõimalik selle üle pilgates naerda, kuidas Sakala järele palju usutundide andmise teel usust taganemist pidada sünnitatama. Siin näitawad jälle meie Saksa ajalehed, kuidas neil meie kodumaa elu puuduste ja wigade parandamine mitte sugugi eesmärgiks  ei ole, maid paljalt nende warjamine ja salgamine.  Näidatud tõsises asjas seesuguse wale tõlgi ja pilkamisega ette astuda, sinna kulub tõeste kaunis suur portsion häbemata julgust ära. Rakveres on tulekahju ööse 26. ja 27. Septembri  wahel Schölischi rauawalamise wabriku peaaegu  kõik maa tasa teinud. Puust elumaja ja tööhoone  on toguni ärapõlmud, tuna kiwist walamisekoda  peaaegu puutumata seisma jäi. Ehk küll hooned ja seest-wärt tulekassas ülemal oliwad, on wabriku omaniku kahju siiski suur küllalt, sest kõik toa-asjad riided ja pesu on taewa alla läinud, ka peab walamise  koda nüüd modelite ärapõlemise läbi mõnegi aja seisma. Tuleohwriks on ka üks töömees saanud. Ka Rakwere tulekustutaja selts on kahju saanud. Wabriku omanik oli nende päämees ja nende kallis lipp oli tema juures, mis nüüd ära põles. Uue lauluseltsi „Õ õpiku" põhjuskirjad, mis Rakweres elusse on tõusnud, on ministri herra poolest 15. Septembril kinnitatud. Zärwe maakonnast. Imelikud sõnumed. Oli meil Kuusalu kihelkonnast head jutustada, siis oleme Ambla kihelkonnast õige imelikuid ja kurbe sõnumeid saanud. Sealse õpetajale näitab wist.Amblas juba liig palju walgust olewat, mikspärast ta üht küünalt töise järele ära on hakanud kustutama. Esmalt on ta raamatukogust, mis kihelkonna koolipoisid asutasiwad  ja mis wäga mõnusaste edenes, suur jagu paremaid ilmaliku raamatuid wälja wisanud ja üksi waimulikka raamatuid ehk seesugust lubanud pidada, mis kirikherrad wälja on annud. Seeläbi on ta selle raamatukogu hengusele pannud. Töiselt on 12. Septembril  „ kooli kohuS" Moe mõisas koolmeistritele ara keelanud, Amblas koos laulmas käia, mille läbi ka meie kihelkonna laulukoor hengusele on läinud. Selle eest peab kihelkonna koolmeister iga Laupäewal peale lõunat koolimajas jutlust ette lugema. Eesnimetatud „ kooli kohtu" poolt on ka koolmeistritele ära keelatud, et nemad enam ükstõisel wõerusel ei tohi käia, kus nad paha nõuu pidada pidama. Kui wõeruselkäimist tarwis olla, siis saada kirikherra seks käsku andma. Selleläbi on siis, et koolmeistrite konwerentsisi ei ole, koolmeistritele täitsa Võimatumaks tehtud, ükstõisega oma ameti asjades nõuu pidada. Need on kõik nii imelikud asjad, et peame ütlema: Kes seesugust Leesi meie ajal kõndima halkamad, need waadaku ette, et nad ennast ise rabasse ei wea! Riiast. Zeitung für Stadt und Land jutustab  üht lugu, kus üks Riia linna lähedal mõisa päris olem maakoha omanik, proua St., oma maa peal elanikude käest üüri pärib, mis need maksa ei tahta, mille maksmiseks neid aga kohtud pidada sundima. Nimetatud Saksakeele ajaleht ütleb nüüd, et see lugu sarnane olla, nagu Krameri lugu Eestimaal, selle üle aga Wene ja Läti ajalehed mitte kära ei teha, sest et seal elanikud linna rahwas olla. „Zeitung sür Stadt und Land" näitab ära unustanud olemat, et meie Balti seaduste järele talu ja mõisamaa wahel suur wahe on. Talumaade peal ei wõi mõisnikud mitte kõik teha, mis nad tahawad, ja orjuse ajal oliwad  ka kõik maksud talumaade peal wakuraamatute järele kindlaste ära määratud. Ehk küll mõnes kohas meie Baltia eraõigustest kangeste kinni hoitakse, siiski näitab, nagu ei oleks neid seal wahel olemas, kus talupoegade õigustest räägitakse. Sellepärast on Riia lugu, millest „Zeitung für Stadt und Land" jutustab,  oopis töine, kui see, mis Tallinnamaal sündis. Peeterburgist. „Edasi Selts", sealne Aleksandri  pn Herra nimepäewa piduMmaajaga pühitsenub. Selle pidust kirjutatakse meile: „Esite teretas president Seltsi paraja sõnadega, mille peale kolm korda „ Jumal Keisrit kaitse sa" lauldi. Siis pidas auuwõeras A. Grenzstein ühe kõne kooli õpetuse põhjustest, millest koosolejad nii suurt rõõmu tundsiwad, et seda peale kõne lõpetust waimustawalt auusa kõnepidajale tunda andsiwad. Igamehe juures oli see soow elaw, et ka Eesti Aleksandri kool kord seesuguse põhjuse peale seisma asuks, nagu A. Grenzstein näitas. Iga mehele paistis silma, et A. Grenzstein kooliõpetuse teaduse ülema järje peal seisab, mis ka tõisiti wõimalik ei ole, sest et Wiini Pädagogium (koolmeistrite suurkool),  kus Grenzstein paar aastat õppimas oli, praegu kõige kuulsam sarnane kool terwes Euroopas on. Peale selle kõne walitses selts omale Dr. Kreutzwaldti auuliikmeks ja tegi otsuseks, et akadeemikus WiedemannM  tema juubelipäewaks üks vnnesoowitus saaks saadetud. Siis andis president seltsi tööst aru, kust wälja paistis, et seltsis 1350 rubla raha on korjatud, sellest 1100 rubla Aleksandri koolile. Ka eestulewa ülema Eesti tütarlaste koolile on 50 rubla juba kokku pandud. Pidusöömaajal joodi esimene termis Keiserliku Majesteedi auuks, mille peale keisri laulu laulmine muusika mängu ja hurraa hüüdmisega  otsa ei tahtnud lõppeda. Sellepeale joodi Keiserliku  Kõrguse Troonipärija termist, mille peale jälle waimustawalt kolm korda: Ta elagu! lauldi. Siis lasti meel elada: Krahw Loris-Melikowi, Eesti rahwast, Eesti naisterühmast, C. R. Jakobsoni, Dr. Kreutzwaldi,  J. Hurti ja weel palju muid. Lõppeks kinkisiwad  koosolejad selle päewa mälestuseks ja oma unustamise  täheks Edasi seltsi prefitendile ühe tasku uuri, kuhu parajad sõnad peale oliwad lõigatud." u— Waimus annname kätt „Edasi" seltsile ja soowime, et ta oma isamaa tööd wäsimata edasi teeks. LX Hirmus tegu. Kolm korda on mullu aasta armulise Keisri Herra kalli elu kallale tunginud, et mitte üksi Wenemaa, maid terme maailm seda jälestuse ja hirmumisega ei kuulnud,  aga suur Jumal on ikka meie Keiserliku Majesteeti  kurja käe eest hoidnud. Nüüd on hiljuti neljandama  kurja katse jälgedele saadud, mis mullu aasta ka korda katsutud saata, aga millest suurem jagu rahwast  seiemaale weel midagi teadust ei ole saanud. Wene ajalehed jutustawad sellest kurjuse katsest: Sewastoopoli  raudtee lähäb Aleksandrowski jaama ligidal ühest sügamast kuristikust mööda, kus kuri selts nägemata  oma hirmust Lööd teha wõis. Ühest suurest maa-alusest käigist läksiwad kaks wähemat õenistiku, 20 künni 30 sülda üks töisest kaugel, raudtee alla ning oli kummagi sees IV- puuda tünamiiti, mis palju kangem on lõhkuma, kui püssirohi. Käikidest käisiwad traadid ühe läheda tee ääre wälja ning oliwad mullamätastega  kinni kaetud. Kui keiserlik rong selle kardetuma  koha ligidale jõudis, nügiwad raudtee wahid, kuidas üks kolme hobuse tõld kiireste raudtee poole kihutas, siis tükikese aega kinni pidas ja jälle ruttu ära sõitis. Arwatakse, et selle tõlla sees telegrahwi masin (galwani patarei) olnud, kellega traatisi mööda süütawat sädet purustama tünamiidi külge taheti saata. Aga ühtegi purustamist ei sündinud. Krahw Loris- Melikow on pärast seda asja lasknud läbi uurida, ning on leidnud, et üks traat wist labidaga kogemata katki on lõigatud, millest siis tuli, et süütamine korda ei läinud. Armuline Jumal oli ka see kord meie Keisri Herra kallist elu peastnud, mis eest meie Temale Otsata tänu wõlgu oleme. Uus Nihilistide nõuu onLnglismaal  see oInMTAW^^ „Liwaadia", mis hiljuti alles seal malmis tehti, üht põrgumasinat salamahti sisse panna. See kuri nõuu on aga aegsaste üles tulnud, ning lastakse laew nüüd sütest tühjaks teha ning seest ja wäljast poolt läbi waadata. Londoni Nihilistid aga on tunnistanud,  et neid hea hulk Inglismaal olla. Peeterburgi rahawabrikus olla peale 40 miljoni rubla raha tulemaks aastaks tellitud, nimelt 5 rublalisi tükatisi 32 miljoni, 3 rublalisi tükatisi 900,000 rubla, rublalisi hõberahast 700,000 rubla, peenikest hõberaha 6 miljoni ja 1,200,000 wask raha. Wana wyskraha olla 36,076 puuda ümberwalada antud. Kuldraha löömise tarwis kuluda 2,539 puuda kulda ära. Ajalehed. Weneriigis tuleb praegu ilma Soomemaata 608 ajaleht wälja. Neist on 417 Wenekeeles, 54 Poolakeeles, 40 Saksakeeles, 10 Prantsusekeeles,  11 Lätikeeles, 7 Eestikeeles, 4 Heebreakeeles,  2 Soomekeeles, 7 Armeeniakeeles, 3 Gruusiakeeles,  4 Taterlastekeeles ja 3 Ladinakeeles. Kurb lugu. Ühe päälinna miljonäüri 23 aastane poeg oli kõikidele sugulastele meele järele, isale aga mitte; tema oli wali ta wasta. Noormees sai tänawu sumel ühe auusa neiuga tuttawaks, hakkas teda armastama ning palus wiimaks isa käest luba, teda ära wõtta. Isa aga ei lubanud. See sündis hommiku; sellsamal õhtul oli noor mees kadunud, nagu maa alla. Wiimati tuli wälja, noor mees olla hobuste raudtee peal linnast wälja sõitnud ning ühe temale tuttawa wagongi teenri kätte oma kallikiwidega kuld taskukella ja rinnanõela annud, et see neid isa kätte wiiks. Teenri küsimise peale, mis see tähendada, wastanud noor mees kurwalt: „ Jumal olgu temaga" ning läinud wagonist wälja. Ühe jõe ääres üürinud ta omale lootsiku, kelle eest ta oma pealiskuue panti pannud, ning sõitnud jõge mööda alla. Töisel päewal leiti siis tema surnukeha üles; ta oli ennast ära uputanud.  . Selle aja sees oli isa hirmu ja kurwastuse käes peaaegu arust ära läinud, ning oli tuhandaid oma pooja tagasitoojale lubanud, aga kõik wüga hilja! " e.NL..Mda iga päew ks.dukutsmise  kirja. Et Wene ja Hiina wahel enam nalja lugu ei ole, arwatakse sellest, et wiimsel ajal markii juures sagedaste töiste riikide saadikud käida. Ka ei olla Tseng oma prouat ega last Londonist ära lasknud  tuua mis tal esiti nõuus olnud. Kõik läbikäimine  meie wäliste asjade ministeeriumi ja Hiina saadiku wahel on täieste lõppenud. Moskwast. Siberi wängid. Mullu aasta on Moskwast 11,852 wangi, kes Siberisse pidiwad minema, Nishni-Nowgorodisse saadetud, nende seas 183 kõrgema seisuste inimest (175 meeste- ja 8 naisterühmast). Suurel hulgal wangidest oliwad ka nende naised ja lapsed kaasa läinud. Warshauist. Katlalphkemine. Sealse suure rauawalamise wabriku üks katel on 23. Sept. lõhkenud  ja inimesed omas lähikonnas hirmsal wiisil ära põletanud ja purustanud ning wabriku seest-wärgi, laepalgid, kiwid ja räuatükid kaugele laiali pillutanud, mis häda ja õnnetust sünnitasiwad. Zatutstlst Siberimaalt. Lumetorm. Seal olnud juba Augustikuu wiimaste päewade sees suur lumemaru, mis nii aruldane kange olnud, et ta mitte üksi 70 telegrahwi posti ja palju puid maa seest wälja ei kiskunud, waid ka telegrahwi traadi mitmes kohas ära olla purustanud, mis rasked jeatuse pangad, kes traatide külge asunud, malmis olla teinud. Wõeralt maalt. Inglismaalt. „ Liwaadia" laew on 6. Oktobril  pealelõunat admirali Popowi juhatamise all Londonist  ära purjetanud. Tuhandaid inimesi on rannas seda pealtwaatamas olnud. Suuremad Inglismaa ajalehed arwawad Türklase wiimast ringkirja, millega Türklane nõuab, et suuredriigid omad laewad tagasi peawad kutsuma, Inglastele ja terwe Euroopale teutuseks.  Nemad näitawad, et kui Inglane nüüd järele annaks, siis Inglismaa ennast terwe maailma ees naeruks saaks tegema. Peale selle saada, kui Inglane  ka tagasi peaks tahtma heita, Wenelane üksi edasi astuma ning Inglismaa alandus ja Euroopa häbi oleks wiimane lõpp. Sellepärast ei wõida Inglismaa mitte poole tee peal seisma jääda ja ennast ühe Türgi Pashaa käskude alla heita. HliMmaalt. Prints Kung'i abikaasa, printsessina Kanli, on ära sürnüd7"Nagu sealne usk nõuab, saab nüüd prints Kung wist omad awalikud ametid kõik, nende seas ka wäliste asjade ministri ameti, käest ära andma ja waikuses oma abikaasat kakstöistkümmend kuud ja seitse päewa Laga leinama. Prints Kung oli seiemaale ainus kõrge mees Pekingi walitsuses, kes nõuu andis, Weneriigi wasta järelandlik olla, et rahu kestma jääks. Uuema sõnumete järel on Hiina ja Wene tüliasjad jälle enam sõa poole kaalumas. PküNtsusemaalt. uuema ringkirja kohta awaldawad Prantsuse ajalehed neidsama mõtteid,