Tallinna Sõber 17. KümneS aastakäik Tallinnas, ZZ. Miku» pMal 1888. Ultiildiie aealeht Eesti rahivale «aa! ja liauades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pSrijate trükimaja»: ,a»ta» S rubla, 40 kop. — Pool-aaStaS I rubla 40 kop kkoju ehk postiga saadetud: aa«ta« 2 rabla pool-aaSta« 1 rubla 70 kop Ltunlulnsed maksavad iga rea eyk selle aseme peatt S kop. Tellimised wöetakse wasta: Hallinuas: pärijate trüktmasas. I»eleröurgks - S. Seekaudt, 0»-uspo»» w 54. —Kartus: Laakmanu. -Yakweres: ?. Kuys. - haides: A. Seideköera Kapsaius: H. Aolkverg. Liyuias: A. Müttner'! poodis. Wisjandis: L. Karow'i raamatupood. Zlarwas: W. ISder. Mõrus: Araua Melrote. Matkas: W. Kuresaares? Hp. —Maal: knida iseäranis kuuiutaise. WaStajo redaktor W. F. Sichhur n. czrab BaMskis, kirjak käiwad BaltiSki (Baltifchhort NaziriZyM-llvprT, RgiSter : Üleüldised sõnumid maailmast. Omaltmaalt: Tallinnast: Tagawara wäe nnestekondade sissekutsnminc. Politsri-kohtude muulmisest. Kodumaa õiguse kautamisest. Uued pabe rahad. Tallinna uus j°u«  tamme. HobuSte-raudteest. Politsei-walitsuse ümbcrasutamiue. Wirn-uulitsa õiendamine. Linade-puhaStamisest. Kirjameeste Seltsist. Rõuged. Sadam lahti. Äkiline surm Pahatend. I Valtiskist Jsmad> Lnewa sõidud - Rakwrrest J. Kunker Kiriku-kontscrt. Wale-raha. Õnnetused raud» tkct. Kõue müristamine. WUjaudist' Rahwa-kohus. Pihkwast : Peipsi järw lahti. Riiast: „AuStra" õnnetus - Maa-müümne. Uus Kudernör. - Nsn-käsk. - Pterburgist: Keisrikojast. Maa-puudue. Juutide > ksntraktid. Moskwast : Tulekahju. - Kijewist i UpntuS. - Iseäralised ja uuemad sõnumid. Mõnda. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jürikuu 14. pääwal NaSke on neil päiwil Europa suurest politikast sõnumid  anda, millest loota oleks, et see niikauaks .uueks" jäälS, kui üks nädali-leht ilmub, pealegi weel, kui see leht eune ilmumist kaks kord teed Tallinna ja Tartu wahel edast ja lagast käima piab. Kahe raske haiguse pärast ei wõi suurel politikal neil päiwil kindlat joont olla; enne weel, kui kiri trüki alla jSuab, wõib iga post sõnumit tuua, miS läbi suur politika koguni teisele joonele juhitud on. Kaks rasket haigust seisaivad kõige maailma põnewa tähelepanemise  all ja piawad kõiki suurt tallitust paelus: Saksamaa  Keisri kurgu - baigus ja Prantslaste kardetaw  rahwa-hatguS, see kthisew palawik, mida paramad Prantslased ise kurwa ja tigeda iseenesepilkamisega  .BoulangitiS" nimekamad. Esimene haigus on Jumala käest tulnud ja kui kurwastaw see ka on, stiSki wõiwad kõrge haige ise, tema omaksed, tema alamad  ja kõik haritud ja rahu-armaStaja maailm selle juures  ennast uSkuS selle köigewägewama käe alla heita, südant - kergitamas palweS : .Issand, Sinu tahtmine sündku/ Teine haiguS on inimeste pöörasest meelest, tigedast ja auuahnest südamest tulnud; sellepärast ei wõi see maailmas muud äratada, kui hirmu tulewate aegade eest, palwega: .PeaSta meid ära sest kurjast/ ja südamelikku  halastust jampfijate wasta, palwega: »3ssa, anna neile andeks, nemad ei tea, mis nemad teewad!" Ulikurwad on need sõnumid, mis Saksamaa Keisri terwise  üle tulewad, nimelt need, mis Wiini kaudu tulewad. Nende järel olla Keisri ssurma igal pääwal oodata,  haigus juba kopsuS ja külma wärinad palawiku wahel tähendada selgest were/ihwtilamise peale; aeguti ei tunda tema ka Keisri-prauat enam ära. Berlinist tulnud sõnumid ei ole nii järskud, nendest paistab wälja, et kõiki miS teatakse, mitte rääkida ei julgeta. Inglismaa kaudu tulnud sõnumid katsuwad hirmu ikka weel wõimalikult ära peita, nagu tunnekfiwad Inglismaa arStid Dr. Mackenzie ja Dr. Hovell südametunnistuse torkamist selle üle, et nemad oma paremat teadmist politika kammitsasse on panna lasknud ja Saksa arstide waSta rääkinud, kes haigust kohe krebfiks pidasiwad ja wäljaleitamisega arstida tahtflwad, kui selleks weel aeg oli. Nüüd kinnitab Dr. Mackenzie ZngliSma .Arstide Zeitungis/ et Saksamaa KeiSri HaiguS üks isewiifi were-kihwtitamine olla, mis küll iseenesest wäga kardetaw on, millest aga ükS tugew meeS, keS, nagu Keiser Friedrich, kes oma elujõudu iialgi korrata eluga raiskanud ei ole, siiski terweks saada wõida. Keiser Friedrich ise näib nüüd selgest ära tunnud olema, et temal terwekssaamise peale lootust ei ole. Keisrikoja kirikuõpetajale on tema ütUnud, s. o. paberi peale kirjutanud,  sest rääkida tema ei wõi: .Ärge tehke palwet minu terwekssaamise eest, waid minu lunastamise eest/ Kroupinzile:  .Õpi kannatama ilma kaebtuseta, see on kõik, mida mina Sinule õpetada wõin/ Feldmarschall Graf Blumenthalile, kes tulnud oli, Keisrit oma tõstmise eest FeldmarschallikS tänama ja temale pea terwekssaamist soowiS: .Armas Blumenthal, pea ei suuda mina enam seda waewa wälja kannatada/ Selles surma-ootuseS on fiLS ka aSjad juba korraldatud. Kui Keiser Friedrich ise ka ikka weel jõudu mõõda walitsuse-asjadest osa wstab, nimelt kahe armu-kä su läbi mõnesugustele nuhtluse alla mõistetud eksijatele andeksandmist kuulutanud on. siiski on Kronprinzi wõimuskonda tähtsalt laiendatud ja nimelt on Kronprinz Wilhelm wilmaste pääwade seeõ juba Wiirst Bismarki ja Ministrite aruandeid wasta mõtnnd. Seda näheS on siis ka juba wõeramaa lehed, kes senni mõistmata  edemusega kõiki oma lootust Keiser Friedrich'! peale heitnud ja selleS nii kaugele läinud olimad, et tema eelkäijat  ja järeltulijat okse hukka mõiflsiwad, järsku oma lippu pööranud ja oma filmi tõuSwa päikese poole pööranud.  Inglismaa Kuninga-praua ja temaga Prinzess Beatrice ja Prinz Heinrich von Battenberg, tuliwad  selle kuu t 2. pääwa homikul Charlottenburgisse.  Wakshallis oliwad Keisri-praua, Kronprinz, Kronprinzi-praua ja teised Keisrikoja omaksed teda teretamas.  Keisri terwise peale ei olla see kahjulikult mõjunud,  kuida kardeti, ülepea oli Keisri termis natuke paranema ja tema were-palawuS juhtuma hakkanud. . Prantsusmaal palawtk ,Boulangitis" läheb iga pääwaga  kangemaks, sigitab määratumat kahinat ja sigitab weriseid kokkupõrkamist BoulaugistlaZte ja WaSta-BonlangisilaSte  wahel Parist uulitsatel, mis lausa kodu-sõda üles kihutada wõiwad, kui neid mitte aegfast lämmatada ei suudeta, mis kerge olema ei näita. Kuida juba kirjutatud,  läks Boulanger selle kuu 7. pääwal kui Nord-departementi  rahwasaadik esimesi kord Parlamenti. Tema sõitis lahtises tõldas, temaga üheõ karedamate käratsejate ja , kättetasujate" saadikud Laguerre, Le HeriSse ja Deronl6de,  kutsaril ja tuapoiStel oliwad punased kokardid, ,prltduse"-tähed,  kübarate peal. ParlameutiS ei tehtud tema tulemise juureS nii suurt kära, kui tema ehk lootnud oli, ainult naesterahwa pealtkuulamife-paigast pöörasiwad silmaklaasid ennast tema poole. Parlamenti-liiked Nivet ja Dreyfus paniwad ette, Floquet' kahte kõnet trükkida laSta ja rahwa sekka saata, milles Repuplikaulafed ühemeelifele  wõitlemisele waenlaste waSta kutsutud saamad. See tegi natuke kahinat, sai aga 31)5 healega 174 heale waSta, nõuuks wõetud. Sellega oli MiniSteriumile usaldust  kinnitatud ja Boulanger' esimene tormi-jooks oli tagasi  löödud. Parlamenti koosolek oli selleks korraks lõpetatud  ja Boulanger sõitis oma sõbradega niisamati ära, kuida nemad tulnud oliwad. HBourbon'i-palee hoowiS oli palju rahwast kokku jooksnud, ühed karjusiwad: ? Elagu Boulanger!" teised: ,Kadugu Boulanger!" ühed hõiskasiwad,  teised wilistasiwad. Uhenduse-platfll" oliwad Boulangistlased ennast kogunud ja hõiskastmad temale wasta, ja kui tõld StrasSburgi kuju-samma juure jõudnud oli, siis läks kära uueõte lahti: , Elagu Boulanger? Elagu Derouläde! Tagasi ElsasS-Lothringen!" Riooliuulitsal  takistas tõldade-rong. BoulangistlaSte kihisewad salgud kargafiwad hobuste peale, tahtsiwad neid eest kiskuda  ja oma ebajumala tõlda ise läbi Parkfl uulitsate wedada. Kohe oli aga ka salk tugewaid wastaseid nende taga, kes Boulanger!" karjusiwad. Korraline kiskumine oli walmis ja sai Politsei läbi lahutatud. ,Tööliste"  esimees sai raSkest haawatud. Louvre-hotelli eeS, kus Boulanger' korter on, oliwad määramata hulgad ennast kogunud. Uhed karjusiwad: ,Elagu Boulanger?" teised: „Kadugu Boulanger?" Jälle läks kiskumine lahti ja Politsei pidi kõige wsimuga wahele astuma. UkS osa kokkujooksjatest tormaS ,France" trükikoja ette, kus ühed uut laulu: teda piame saama," teised weel kenamat laulu: ,Wette, wette Boulanger!" laulflwad. Börss-platstl sattus Politsei jälle ,rahwaga" kokku, «võitlemine  oli raske. Politsei sai «võitu; palju inimest sai«vad  haawatud. palju saiivad kinni «võetud. Studenttde kogu mnbeS 2V90 pead funr salk nihkus läbi uulitsate ja laulis  sõimu-laulu sl Boulanger' wasta, sattus mitmes paikas Boulangistlastega kokku ja mõlemil poolel on raskeste werd jooksnud. ParlamentiS on Boulanger'! rohkem wastaseid kui sõbru, sealt kaebatakse, et Politsei kiskumiõte juures Boulangistlastega õrnemini ümber käia, kui nende «vastastega.  Rahwa, nimelt Parist uulitsa-rahwa keskis kaswab Boulangistlaste erakond ikka suuremaks ja see on ükS ,rahwaS," kelle tuju Prantsusmaal palju mõjub, kelle eest juba mõned taganema pidiwad, turja peal juba mõned taganema pidiwad, kelle turja peal mõned kõrgeSfe on tõStekud saanud, kelle turja peal kergest ka Boulauger wõib DiktatorikS tõstetud saada. Ja keS ja mis ou see Boulauger, kelle peale maailma silmad nüüd põnewusega waatawad? Mõistlikumad Prantslased ise ütlewad: ,Tema ei ole ühtigi, tema on üks paljaS nimi, kelle lipu alla ennast aga nüüd kõik need koguwad, kes Wabariigi walitsuse alasliStest kõigutamistest ja wintsutamiSlest tüdinenud on, ja neid on wäga palju/ üks pealik, kes sõeawäe-kommiSstonis  teeninud on, kirjutab temast, et kõik tema seadmised  ühe suure sõeawäe-korraldamiseks uii kcrgemeelised olla ja nii wähe teadmist kõigest sellest näidata, mis sõeawäel  tarwlS läheb, et ainult määramata «viletsust oodata oleks, kui sõeawägi tema juhatusel «võeramaa lvaSta «võitlema  piakõ. Kõigist sellest hoolimata kogutakse temale aga ikka «veel läbi kõige Prantsusmaa healefi ja tahetakse tema lipu all riigi põhjuSseadust muuta, millega enam keegi rahul olla ei taha. Boulanger' jprogramm, mille järel «valitsuse-mashin piab kokku seatud saama, olla järgmine  ' 1) Präfident saab kõige rahwa poolest «valitud, ,plebiszili" (rahwahealede) läbi, kuida seda nimetatakse ja kuida ka Napoleon 111. ennast omal aeal Keisriks walida laskis. 2) Senat saab ära häwitalud. 3) Minislerinmid  saawad ära HZwitatud. UkS Riigi-nöuukogu saab asutatud, äraproowitud asjatundjate juhatusel, kes tänisle Ministeriumitc tööd tallitab. 5) Prästdent walitseb  üksi Riigi-nõuukogu abiga. iStuwad ainult üksikute departemenlide saadikud, keS Riigi-nõuukogus  tehtud seadust kinnitawad ehk tagasi liikkawad, aga ilma arutamisteta; Parlament on keeletu 7) Seadused saawad uuemate tarwituSte järel ümber tehtud; kohtumõistjad  saawad «valitud ja kõik kurjateu-asjad ja teised kohtu-aSjad Wandemeeste läbi seletatud. 8) JgaS departementis  on iseäraline walitsuS. 9) Kõik walitsufe-ametnikud  saawad lahti laStud ja nende asemele astuwad iga maakonna söeawäe-korpnfe Kindralid ja kõrgemad pealikud. 19) Ka Politsei langeb Sõeakohtute ülewaatamise alla. -- See näitab küll otse kui Präsidenti ja sõeawäe ainuswõilnus  wälja, aga Prantslased on omast «vabadusest" tüdinenud ja sellepärast wsid tulla, et asjad nenda korraldatud  saawad, künni jälle katkemad. Parifls on üht kirja wälja laukatud, k«rS seisab, mis Boulanger kõik on: „ Boulanger on töö?" , Boulanger on «vabadus!" ,Boulanger on õiglane meel!" on õigus!" x Boulanger on rahwas!" ,Boulanger on rahu!"