Sakala . V/ ss. Wiljandis. 1. Juunikuu päewal 1885. VIII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpuSrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Goimenduse adrels: ..Sakala" toimenduiele Wiljandis. Wene keeli: Lk psMkivio „Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjanduse, ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad. zcr HVõtcrHVcrö Tartus: J. Tü l k Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'l ja Kluge Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F- Hallberg; LihnlaS: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamatuvood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus ' i raamatupood ja A. Heraklides pikauulitsal B 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WõruS: Vielro>je; Walgas: Rud o lf; Paides : Scide lderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K Leopas, ReociM uxoeu. Avui. 80 ja N. Mattis sen Lenoniü nxoen., Rasauen. uoera, 23/21. WiljandiS: F. Feldt. Eesti-rahwa korjandused. Äagu iga inimene oma liikuma waraga, rahaga oma aszu ajab ja asutab, nõnda sünnib see ka kogude tallitusteS ja rahwaste majapidamises. Raha olgu miStahte nime ehk nägumoe all, on see asi mis üksiku ja hulga asju käima paneb ja millega kõik toimendatakie,  mis elu mitmesugused awaldused ja tarwitused nõuawad. Aga just nõnda mitmesugune kui tema tarwitamine,  on ka tema saamine, olgu see kellel ial tahte. OmaS igapäewases eluS näeme kuda teda teenime, kuida wiisi oma tarwitufi orjame ja saame sest kõige parema otsuse eneste olust ise; kogude ja riigide tallitusteft kuuleme  ka küllalt arusaadawalt, kuda seda tarwituste äratäitmise  abinõuud mitmesuguste nimede all sisse wõetakse  :e., ja sedasama wiisi on ka terwe rahwa ja kõige rahwaste juures lugu. Nõnda wiisi on töiste kõrwal ka lugu meie EeSti rahwaga, kes wiimaStel aastakümnetel  ka omalt poolt maailmale püidis näidata, et temagi nii mõnedgi summad walmis on ohwerdama ja seega oma üleüldist edendust ja headusele püidmist awaldama. Igal mehel on tuttaw, missugune see meie rahwaft ettewõetud esimene ja ammetlikult kinnitatud korjandus on, millega oma priiustaja unustamat nime enestele igaweseks tahame teha. Ka on meil igal mehel tuttaw asi, kui suure rõõmuga selles esimeses ja sennini wiimses rahwa korjanduses suguwennad ja õed töötasiwad. Olgu tema poiss ehk tüdruk, mistahte sugune teenija ehk ümardaja,  peremees wöi sulane igaüks andis omast kümnest kõigest mis neil wõimalik oli; isegi Wene wendadest ja meie lahkematest Saksa ligimestest anti mõned rublad ja kopikad. Ajaleht ..Olewik" arutas mõne nädali eest korjandustest,  mis Eesti-rahwas toimetanud ja awaldas järgmised  asutused oma summadega, mis nende heaks kokku pandud olla: Aleksandri-kooli heaks 100,000 rubla; Wanemuise Seltsi heaks 15,000 rubla; Wiljandi Põllumeeste  Seltsile 30,000 rbl.; Eesti Kirjameeste Seltsile 30,000 rbl.; Pärnu Põllumeeste Seltsile 20,000 rbl.; C. R Jakobson'i pärijatele-25,000 rbl.; Wändra kurtkeeletumate  koolile 10,000 rbl.; Luteruse korjandusele 20,000 rbl. ja Linda Seltsile 300,000 rbl. kokku: 550,000 rbl. Esiteks ei ole see sugugi õige, et Eesti-rahwal nõnda palju korjandusi üle-pea olemas on olnud, sest peale Aleksandri-kooli, Luteruse ja Wändra tummade heaks korjanduste ei ole tõisi olnud. Töiseks ei ole ka kellegi nende ammetliLult kinnitatud korjanduste summad, peale Wändra tummade oma, mis meie ei tea ja möisnikutesugust  toimetati, nõnda suured kui Olewik seda arutas. Siia juure piame meel" seda ütlema, et neid summasid mis nimelt EeSti-rahwa käest Luteruse usu edenduse heaks ja nõndasama ka Wändra tummade koolitamiseks korjatud,  sugugi wõimalik kätte saada ei ole, sest et nendese raha poolest rikkamad Saksad enam on lisanud, kui meie rahwaS. Kolmandaks on kõik need korjanduste ülesandmised,  mis ..Olewik" Eesti seltside kohta awaldab, mitte õiged, mis hra. Grenzstein ka mitte teada ei wõi. Eesti Kirjameeste Seltsile, Pärnu ja Wiljandi Põllumeeste  Seltsidele, Linda Seltsile ega ka C. R. Jakobsoni  pärijatele ei ole kunagi raha korjatud. Siin on ..Olewik" selle peale komistanud, et tema korjamise ja kinkimise wahel ei ole suutnud wahet teha. Küll on suMwennad, kO meie Linda Seltsi ka weel sellest jaust wälja jätame, priitahtliku kinkimistega mõned rublad mõeldud otstarbeteks kokku pannud ja annud, aga Grenzsteini  hra. on kõikide juures iseäralikult palju nullidega rehkendanud ja kõikide kingituste armude juure neid nullisid iseäralikult wist selles mõttes lisanud, et nad midagi ei tähenda. See ei ole aga enam meie Eesti nelja jau rehkenduse sees ja seepärast ka kõigile mitte arusaadaw, palju enam eksityw. EeSti Kirjameeste Seltsi maja heaks on ainult mõned sajad rublad, aruandedest  arwates ehk umbes 1000 (tuhat) rubl. agaramate  seksiliigete hoole läbi näitemüilidega ja kontsertidega  sisse wöetud, midas keegi korjamiseks ei wõiks pidada jä pealegi 30 korda suurendada! Kui Saksad wõi Rootslased siin kontsertisi annawad, näitemängust mängiwad ze., kas seda ka Gr. „ korjamiseks" nende rahwa asutuste heaks piab? Kui suured on nende meeste summad olnud? Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsile ei ole ka midagi korjatud. Kui maja ehitamine pooleli oli ja rahasid nõnda palju wõimalik laenata ei olnud, siis paudsi-vad seltsiliikmed ja ka mõned lahked külalised mõned rublad kingitusteks kokku ja ei ole see summa mitte ..Olewiku" 30,000 rubla sugugi õige, waid õige summa on aruande järele: 2888 rubla 28 kop., seega on siis hra. Grenzstein 27111 rbl. 72 kop. juure lisanud!  Pai härra, see on natukene liig! Pärnu Põllumeeste  Seltsi majale kingitud summa on arwata 1000 (tuhande) rubla ümber ja on hra. Grenzstein siis ka sinna omalt poolt 19,000 rbl. juure lisanud! Kas see ei ole liig?! C. R. Jakobsoni endised sõbrad on tema päriskoha lunastamiseks ilma mingisuguse tõrjumisteta  pealt paar tuhat rubla kokku pannud ja hra. Gr. teeb sellest korraga 25,000 rbl., siis ei wõi küll seda enam muuks nimetada, kui jampsituseks. Linda Seltsile ei ole meie teada kunagi raha korjatud ja kui keegi aktsia selts omaid aktsiaid nõnda ehk nõnda palju müib, siis on see alles laen ega kellegi korjandus. Kui nüid see õige, nagu ..Kündja" omas 18. numbris kirjutas, et hra. Grenzstein oma trükimasinate peale ja ajalehe „Olewiku" wälja-andmiseks 4000 rbl. laenas, siis ei ole see ju ammugi mitte temale korjatud, sest tema piab seda tagasi maksma. Linda Seltsi põhjus on oma kõrge riigi walitsuse kinnituse põhjusel weel palju kindlam on aktsia selts, kes laewasõiduga omad wõlad ja nende protsendid piab tasuma. Kõik need sajadtuhanded, mis „Olewik" Lindale ütleb korjatud olewat, on seega ka nagu endised, tuulest toodud nullid! Need summad, mis töötajad rahwaliikmed seltside majade ehitamiseks ze. kinkinud ja laenanud on, ei ole ka üksi Eestlaste käest saadud ja Eesti pungast tulnud, waid rohkeste on Wenelased ja ka mõni natuke meie maa kaaselanikud Saksad ligi awitanud. Meil tuleb siin praegu meele, kus ühes üleminewa aastases kwitungis C. R. Jakobsoni pärijate kinkijate hulgast ka Hargla Saksa sugust õpetajat Kristian'it 4 rublaga tõiSte seast leidsime. Eesti rahwal ei ole mitte nõnda palju korjandusi, et need ülearu raskelt tema õladele rõhuksiwad,  selle arwamisele ärgu lasku ennast keegi eksitada. Meie ainus ammetlik rahwa korjandus on Aleksandrikooli  raha ja. selleks on rahwas oma jagu juba ka töötanud,  kui ka weel nõnda palju raha koos ei ole, kur ,Olemit" ütleb. Ei ole meie rahwal wõimalik weel palju oma tähtsamate isamaa meeste heaks teha, siis tuleb see ju tema wähest rahajõuust. Aga et nõndagi palju on kokku pandud ja üleüldiste asjade heaks ohwerdatud, kui seda ju nägime ja ammu teame, see on päris smeldamisega ka muudest tähelpandud saadud. Iga rahwa auu on tema üleüldise elu awalduSteS ja need paista wad kui tähed kaugele. Weel minewases  numbris nimetasime neid miljonist, mis Saksa würst Bismark'ile tema sündimisepäewa kingituseks rahwa poolest anti, tänase numbri wõeramaa sönumetest leiab lugeja, kuida Prantsuse parlament, s. a. rahwaS oma lauliku matusekuludeks 20,000 pranka riigikassast määras wõtta, ehk küll lauliku oma warandus ka 5,600,000 pranka suur oli. Mis wõib sinna parata, et EeStirahwas  ka oma kirjamehe C. R. Jakobsoni pärijatele tuhandeid kinkis, Kuida töö, nõnda palk ja kuida asi, nõnda and. Poliitika ringwaatus. Wenemaa asi hakkab Aasias paremine minema, kui seda siiamaani oota ja loota oli. Nõnda kuida minewal korral arwamiste järele kirjutasime, wõime tüna seda sõnumit osalt juba kinnitada, et Afghanistani emir Abdurrahlnan-khan Inglastele wissiste pia selga saab pöörma ja ennast Wenelasega sõbrustama) sest et tema ja ta wägi Wene wägewuse ja tubli sõawäe üle nõnda ära kohutatud saiwad, keS neid nagu torte üle Kushki jõe kihutas ja seepärast enam sinisest keisrist, nõnda nimetatakse Afganistanis meie Riigi-Jsa, kedagi maailmas  kõwemat ei arwa olewat. Inglane näidata sellega ka üsna rahul jäewat ja on India wiitse-kuningaS lord Dufferin käsud wälja-annud, mille järele India piir Afghanistani piirilt kindlaks piab tehtama ja wiimase  oma asjaks jäetakse ennast pealetulejate wasta kaitseda. Töiselt poolt waadateS ja ka muid juhtumisi tähelpanneS, piab aga kõige selle juures natukene kõhklema,  sest et Inglane üsna hilja Abdurrahmanile palju sõamaterjali oma pealinna kinnitamiseks kinkis ja nõndasama  ka mitu kümme tuhat püssi. Kui see kõik wiimaks üks sala ettewalmistamine ühe suurema sõa waStu oni sest ka ei ole Inglane oma laewa-wäge Wahemerest weel kõike kodu kutsunud. Muidu piiri õienduse asjus minna seletused nobel sammul edasi ja andwat waa Bull