Mälgus/ toimetajat ikka rohkem .tõsiseks Eestlaseks" plbama halkamad? Meil ei lähe seesugust kiitjaid tarwis? .Wirmalise" toimetus on ennast wist selle üle pahandanud,  et meie tema /Põllumehe kirja" tuulutama hakkasime  ja on sellepärast midagi kirjutanud, mis üks arutus, arwustuS wõi /vastuS" meie kirja /Äriflokratlikud ja demokratlikud woolud" üle wõi wasta piab olema. Kui seda kirjatükki läbi lugenud olime, stis oli meil ainult ükS mõte selle üle kindlaks saanud: See .wastus" wõi mis ta muud olla wöib, et ole mitte sulega kirjutatud waid rebasesabaga. Et aga see rebase-saba juba mõni aeg wõib koide tallituse all seisnud olla, stis on kiri nii segaseks läinud, et meie õiete aru ei saa, mis .Wirmaline" ütelda tahab. Seal räägitakse kes teab millest, mitte aga meie tähendatud kirjast. Meie kirjutasime  aristokratliktudest ja demokratlikkudeft wooludest, kuida need sigisiwad, ennast aealngulikkuS käikus ilmutafiwad  ja möjufiwad. ja panime räägitama asja üleüldiseks seletuseks mõned aealngulikud pildid lugejate ette. .Wirmaline"  räägib sellest, kes Baltimaa elukorda Baltimaa kubermangudes kosutanud on ja lisab nagu möödaminnes juure, et Eesti rahwa keskis demokratlikud woolud koguni mitte ilmunud ei olla. Wiimane kinnitamine rõõmustab meid. .Wirmaline" kirjutab: . Enne kui meie T. Sõbra demokratltku woolude kohta Midagi ütleme, tahaksime meie teda neist mõtetest õigele .teele juhtida, mis küll juba mitmel korral on tähenda.tud,  aga mis T. Sõbra tema wanameelsest usust siiski .weel pöörda et ole suutnud. Meie tähendame fiin T. .Sõbrale seda, et mõned üksikud Keisri Aleksandri l ajal la pärast seda Eesti rahwast ei ole kosutanud, waid seda ,on ainult meie isalikud Wene Keisri teinud. Kui üleüldse  Eesti rahwa kosumiseks midagi on tehtud, stis on .seda üleüldised Kõige kõrgemad käsud ja seadused teinud: .Kui õnnis Keiser Aleksander I. Eesti rahwast 1819. aastal Mjapölwest oli wabastanud. Miska tahab T. Sõber .seda tõendada, et asi nõnda et olnud, kuna ta iseennast .ja neid, mana meeliseid" .hoidlasteks" nimetab, mis .ometi tähendab, et kõik wana alali hoitud piab saama?" See mida see toimetus siin nii wägewa healega kuulutab, ei ole kellegi uudis. SelleS meie lehes ja mitmes teises omamaa  ja wõera maa lehes oleme meie ikka täie rõhuga kinnitanud,  et kõik Baltimaa kubermangude maarahwas igast sugust ja seisusest, Sakslased, Eestlased ja Lätlased, mõisaherrad, taluperemehed, sulased ja teised, just selle eest kõikumata, kustumata ja unustamata tänu Wene Keisrite ja iseäranis Körgestõnnsa Keiser Aleksander I wasta omas südames kandma piawad, et Tema seda talurahwa wabastamist lubas, enne kui Wene riigi teistes paikades selle peale mõteldi, ja et Tema ja Tema järeltulijad talurahwa asjade korraldamist meie kodumaa poegade eneste hooleks andstwad.  muidugi Riigiwalitsuse ülewaatamise ja Kõigekõrgema kinnituse all, kuida see jo ühes Jsewalitseja - riikis leifiti olla ei tohi. Selle läbi wõisiwad Agrarseadused nenda tehtud saada, kuida need meie maa ja meie rahwa iseäralise  loomuse ja elutarwituste kohalised oliwad. Just see loomus ja need e l u t a r w i t u s e d on see kõikumata  põhjus, mida meie kodumaa „hoidlased" alles hoida ja nende peal maarahwa elukorda ilma häwitawate  köigutamisteta kosutada tohtisiwad. Ja sel wiisil wõis meie maarahwas pärispõlwest ilma kõigutamata ja wägiwallata uuele elukorrale harjutatud ja juhatatud  saada. „Wirmaline" ja tema seltfilased ärgu eksigu ega ärgu eksitagu mitte. Rah vale roheliselt laualt järsku ütelda: „Sina oled nüüd waba, piad oma käe peal elama, piad tundma, mõtlema, rääkima ja tegema, nagu oleksid Sina wabaduses sündinud ja üleS kaSwatatud!" see on ka wägiwald, on üks halastamata wägiwald. mis wabastatud rahwast hoolimata wiletsuse fisse tõukab. Kes seda teeb, see on nagu üks isa, keS oma õpetamata ja harjutamata poja isa-kojast maailma sisse saadab ja ütleb: „Sina oled nüüd aastate poolest wana küll, mine nüüd oma käe peale ja katsu kuida läbi saad, minul sinuga enam tegemist ei ole!" KeiSrt lubaga, Keisri juhatusel ja Keisri kattsusel sai Baltimaa kubermangude maarahwas pärispõlwest lahti lastud, ilma et mõisaherrad selle eest midagi tasumist päristwad  ja ilma et kroonu poolest selleks kopikat abi tarwitati.  Selle üleüldise wabaduse-raamt sees pidasiwad  Baltimaa mõisaherrad aga Keisri kaitsusel maarahwa  edaspidist juhatust efttelö omas käes, korraldafiwad oma kulu peale talukohtafi, talurahwa majapidamist ja asutastwad maarahwale koolist, maarahwa enese keeles, niipea kui nemad ise endisest waesusest toibunud oliwad ja kuida aead selleks küpsestwad. Wenemaa seespidistes kubermangudes lasksiwad mõisaherrad päris-hinged üleüldist  seadust mööda wabaks. wststwad selle eest kroonu poolest  selleks tehtud hindpaberid, mis kui kroonu-wõlg „lahtiostmise  raha" nime all, koguduste peale pandud saiwad ja paniwad stis wärawa oma ja oma wallarahwa wahel kinni. Need mõisaherrad ja nende wallarahwaS, nende „hin ged", seifiwad jo niisamati Wene Keisri kaitsuse ja armu all, miks ei wötnud sealised mõisaherrad oma wallarahwa edaspidist kofutamist ka oma hoole alla, miks ei korraldanud  nemad ka talurahwa põllutööd ja majapidamist, miks ei asutanud nemad ka koolist oma wallarahwa laStele? - Kuida üks ja teine wabastamise-joon mõjunud on, see seisab iga ühe silma ees, keS näha tahab. Seal ei ole pitkemat arutamist waja. Wiljast piab puud tuntama I Et Baltimaa mõisaherrad ise ka selle juures  kosustwad, see on loomnslik ja see on õige. Iga töötegija  on oma palga wäärt. Nahwamajapidamise waldkond  ei ole mitte hobuse-parisnikkude tallermaa, kus üks teise kahjust kasu ootab. Agrarseadused ja kõik üleüldise majapidemise seadused piawad nenda tehtud olema, et iga üks kasu saab. Muidu kaalub üleüldine kahju rohkem,  kui ühe seltskonna ehk erakonna kasu. Mis „Wirmaline" aristokratlikkudest ja demoratlikudest wooludest räägib, see on nii segane, et meie aru ei saa, kas selle lehe enese teadus ja mõistus nii kaugele ei ulata, wõi kas tema nende sõnade tähendust oma lugejate  silma eeS segada tahab, et tema aga kui rahwa sõber  wälja näitaks, kuna meie rahwa waenlaseks tembeldatud  saaksime. Temal on himu rahwale ette kujustada, nagu olekfime meie kusagil ütelnud, et Eesti rahwas demokratlik olla. See on jo täitsa wõöriti. Selge sõnaga oleme meie kirjutanud: „Eesti taluperemeestega, kes ka „wanameelised" (hoi dl ased) on, rohkem kui nemad ise teadwad." Ja meie oleme edafi kirjutanud : „Waatame omal kodumaal, nimelt maarahwa keskis ümber, stis leiame, et meie maarahwa elukord aristokratliku  ehk seisusliku pinna peale rajatud on ja just selle läbi kindel olema ja edast kosuma saab, nii kaua kui demokratlastel  korda ei lähe, seda pinda täitsa meie rahwa jalge alt kiskuda. Niipalju kui muistejuttudest arwaka wõib, oli juba Wana-Eestlaste elukord seisuslik ja seda tnnnistawad wasta oma tahtmist ka meie Demokratlased, kui Eesti Kuningatest ja wanematest wist peremeestest räägiwad." Mis meie weel ütelnud oleme, seda waadaku .Wirmalise" toimetus meie lehe 15 ja KHI6 seest terasemalt järele. Seda oleme meie aga ütelnud, et wõitlemised artstokratlikkude ia demokratlikkude woolude wahel nüüd ka meie rahwa sekka ulatawad, kui need ka sweel Eesti rahwa, f. o. Eesti terwemeelise talurahwa keskis suuremalt aset leidnud ei ole. .Wirmaline" aga pajatab: . vTallinna Sõber kirjutab, et demokratlikud woolud ka .meie rahwa sekka olla tunginud. Meie küsime: Kust ,wõtab Tallinna Sõber selle unenäulise mõtte ja põhjuse? .Mikspärast kirjutab tema paljalt üleüldselt demokratidest .ja nende wooludest, aga ei too neist ühtigi sündmust, .ega Põhjust ette? Jah, seep see on, kõik see terwe .lugu ja kahtlustamine on paljas tembutamine ja unenägu  kaugele tisendam ilma waluta heal. Kust piab .stis waene Sõber need sündmused wõtma, kuid ci olegi." Meie ei ole jo ütelnud, et demokratlikud woolud meie rahwa sekka „tunginu d" on, waid et need wõitlemised meie rahwa sekka ulatawad. Kas „W!rmaline" mitte ise aru ei saa, et tema siin midagi omast käest meie kirja juures lisanud on ja stis selle, tema oma lisa, üle käratseb? Just sellepärast oleme meie jo neist wooludest  „paljalt üleüldselt" kirjutanud, et meie kedagi  Kahtlustada" ei tahtnud! Kust meie aga seda oleme „wõtnud", et see wõitlemine meie rahwa sekka ulatab, selle peale ei ole wastus raske: Meie rah - wa meeste lehtedest! Kas ei ole need lehed pärinud: „Seisuslikud wahefeinad piawad maha kistud saama!" Kas ei ole need pärinud: .Talukohad piawad killutatud, rahwa „pea-mahapanemiste asemekestekS" jägatud saama!" See on demokratlik woolus. Wõi kas tahab „Wirmaline" wahest neid Eesti rahwa keSkist wälja heita, kes seda pärifiwad ja päriwad? Meil ei ole ühtigi selle waSta. Ja „T öörahwa - s e l t s i d", mida „Wirulane"  aastal 1882 asutada tahtis ja mille eest kõik „paremad rahwuslikud lehed" nii „südiste" wõitlestwad ja meid ja teist nende tagafi-törjnmiste pärast nii ;,tubliste" söimafiwad, need oliwad koguni nii sozialdemokratlikud,  nagu oleks neid Most ehk keegi teine tema sarnane rahwamees plaaninud. Tõttame ~Wirmalise" mäletamisele natuke appi. .Mrulane" kirjutas, kui wabrikutest  peremehi wälja heita ja nende asemele Töörahwa seltsist panna tahtis : /Muidugi on ka kristlikku õigust niisuguses töötoas .ehk wabrikus, mis töölised ise asutanud, enam, kui kaupmehe  ehk mõisniku wabrikus: sest esimeses on tööline .ühtlasi peremees, ühtlast ka töömees; kõik kasu jääb töölistele  enestele, kes ise waewa on näinud, aga ei lähe .mitte nende kukrutesse, kes töö aeal ennast jahutastwad; .niisuguses wabrikus saamad üksneS ka need seadused wa.  walitsema, mis töölised ise ttewad. (! toim.) Seltsi wab.  rikuS et ole ka sundimist waja; igaüks teeb jõudu mööda /ööd, sest ta teeb iseenesele, on prii, ja kui ta hooletu .on, siis tuleb kahju tema enese kanda. .Kõik seltsi sissetulekud wöiks kohe pärast saamist ehk .aasta lõpul ärajautada, aga sel wiisil wöiks mõni töö.line  mõneks ajaks ilma rahata jääda, ehk peaks alati .seltsi liikmete käest raha korjama töö edafiajamiseks, ma.teriali  ostmiseks, teenijate palgaks ja teisteks kuludeks." .SettS ehitab siis kooli, palkab koolmeistri, ostab raa.matuid,  loeb ajakirjast, wiimaks palkab ka tohtri ja ei .lase kedagi oma liikmetest ilma järelwaatamata ega tohtri .abita ära surra. Ja mis selts kõik teha ei wõi!  asu.tab  omale leiwa wabriku, üleüldise söögilaua ja ei aita .kaupmeest ega teist oma kulu peal rikkust korjata, ei lase .kellegile oma liikmetest ülekohut teha, keegi ei tohi temasse .puutuda, sest et kõik ühe eest seisawad. Mis tähendust .on töömehel, wabriku- ehk käsitöölisel ilma seltsita, kui ta .töö kaupleja wõi sellide rõhumise all on? Ei ole .temal jõudu ega kaitset. Seltsis saab tema kõikide oma .seltsiliste jõu läbi tugemaks, ja stis auustatakse teda ka; .sest et fiin ilmas peetakse üksneS neist lugu, kellel jõudu .ja wõimust on, olgu see raha wõi muu jõud." Kuida on, .Wmnaltse" toimetus: Kas see on .unenägu"  ja .tembutamine" meie poolt, wõi kas seisis see .Virulases" ja kas koststwad teised .rahwuslikud" lehed selle eest ja fõimastwad neid, kes seda osalt lapstkkut, osalt pöörast ja osalt tigedat õpetust tagasi tõrjufiwad? Neist .Wirulase" Töörahwa-seltfidest on kõik wälja wisakud, mis peale seaduslik elukord tänine rajatud oli: seaduS (.niisuguses wabrikus saamad üksnes ka need seadused walitsema, mis töölised ise teemad. keegi ei tohi temasse puutuda, sest et kõik ühe eest seisawad."); peremees  („Jnimene ei ole jo mitte hobune ega mõistmata elajaloom, et ta kõhutäie ja öömaja eest teisele tänupalgaks tööd peaks tegema, kuna tema iseenesele ka wabalt, ilma peremeheta tööd wõib teha," oli „Wirulane" teises paikaS selle juhatuse käikus ütelnud); perekondlik elu (selts asutab omale .üleüldise söögilaua"). See on jo täieste Sozialdemokratlaste õpetus ja kuida see mõte ülepea  segane on, nenda on seda ka „Wirulase" õpetus. Kas on stis näituseks need ~hobused" wõi ..elajaloomad", keda töölised omale ..teenijateks" palkawad? Kas need fiiS ka „ilma peremeheta" elada ei taha? - Kuida piab stiS „köiki seltsi sissetulemist" ühetasa jautatama, kui igaüks oma .jõudu" mööda tööd teeb? Oma .jõudu" määrab jo igaüks ise ja see langeb siis jo ikka sellega kokku, kui palju igaüks tööd teha tahab. Eks seal ole siis wiimaks ikka ka sundijat waja ja eks sundija ole ikka kubjas, on teda peremees ametisse pannud, wsi selts? Oma jõudu mööda ja oma tahtmist mööda wõib ainult peremees tööd teha ja wabadus kosub ainult perekondlikkuS elus. Seltsis on töömees seltsi ori ja see orjus on wahest raskem kui orjnS peremehe all. Aga meie ei tahtnud sel korral arutada, kui pöörased sozialdemokratlikud püüdmised  on; meie tahtsime ainult näidata, et Eestikeeliste lehtede läbi ka juba sozialdemokratlikud woolud, mis muud ühtigi ei ole kui demokratlikkude woolude järg, meie rahwa sekka ulatanud on. Selleks wõikfime neist lehtedest weel lugemata hulga näitust ette tuua, aga ehk lepib .Wirmalise"  toimetus ka juba nendega. Et meie .Wirmalisega" käst-käes käia ei wõi, seda teadstme meie . juba, kui selle lehe ilmumist kuulutati. Eesti rahwa sügawamate elu-küstmiste aSjus seisame meie jo koguni teise pinua peal, kui .Wirmalise" toimetaja. Meie lootstme aga, et .Wirmaline" iga asja asjalikult arutaks, tõtt armastaks, ennast korralisest mõistusest logikast juhatada laseks ja sedawiifi iseenesest waldkondadest  eemale jääks, milles tema wõeras on ja waidlemiste  juures selle wasta waidleks, mis tõrjutatawateS kirjades tõeste seisab, mitte selle wasta, mida tema ise juure lisab. Juba .Põllumehe kirjast" nägime meie, et tema asju oma arutamise alla wõtab, mis tema teaduskonnast  eemal seisawad; nüüd näeme meie, et tema just niisamati waidleb, nagu meie waStased tänine waidlenud on, s. o. tõtt ja logikat kaugele kõrwale jätab, wiletsa kawalufega  käratseb ja rebase sabaga kirjutab. Paneme selle seletuseks mee! paar tükikest lugejate ette. Meie olime  nimelt kirjutanud: .Wõtame demokratlikku elukorda selle sõnna alguSpärtlises,  lihtlases tähenduses, stis on kergest näha, et see iseenese waska räägib, et sellel koguni mitte tähendast ei ole, sest kui üks maa ja rahwas nii kaugel on, et igaüks ennast ise walitjeda ja juhatada wöib, stis on jo .walitsus"  üks tühi ja tähenduseta sõna, stis ei ole walitsust koguni mitte tarwis. Kelle üle piab stis .rahwas" walitsema,  kas wahest .paremate" üle?" Selle peale Avastab" nüüd .Wtrmaline" : .Eesti rahwas ja tema mehed ei ole mitte nii rumalad  ja wiletsad politika tundjad, et nad sulaseid ja teenijaid  rahukohtu härradeks ja wabriku töölist linna peadeks .tahawad panna, nagu Sõber seda arutab. See unenägu .näitab T. Sõbral isegi liig segane olewat, sest ta küstb: .Kelle üle peab rahwaS walitsema ? Jah, seep see on,