piab ütlema, et Puhja abikomitee president A. Rossmann, kes ammeti poolest kihelkonna koolmeister ja köster on, oma ammetit kui abikomitee esimees igapidi truuiste ja anujal Viisil on pidanud. Abikomitee koosolekud on meil ikka pühapäiwil peetud, kus siis president peale kirikliku tallituste abikomiteed ilmwäsimata edasi on juhatanud, ajapuudusel ka sagedaste ilma lõuna pidamata. laanipäewal,  mil näitemüik peeti, oli Puhja kabeli püha ja siis pidi köster weel tükk maad kabeli aiast tagasi kiriku juure laulatamisele minema, siis oti Lal ommcti loomu sundi täites tarwis kehakinnitust Võtma minna, sest sellel päewal ei olnud siin Puhjas kellegil paastu päew. -- Mikspärast ei läinud temal siis näitemüigile minemiseks aega ära kui töistel waba inimestel, kes matuse aialt otsekohe  näitemüigile läkstwad, mis paljalt mõni wakamaa sealt eemal oli. Ka oliwad jo tema abilised seal, kes senikaua asja oleksiwad Võinud toimendada, ja laulu juhatajale  oli enne presitendi poolt tähendatud, et kui tema wäha hiljaks piaks jäema, siis laulu ja mängi läbi rahwa aega pidi lõbustatama. Sellepärast on küll liig ja harimata  wiis sealt küljest ühe inimese auu kallale tungida, kust ta seda sugugi ära ei ole teeninud. Sellel wiisil ei jõua meie isekeskis mitte ühendusele. Ka laulu ja mängu kohta oli üks tuttaw ja tubli muusiku tundja, A. Läte, näitemüigi lõpetusel täielist rahulolemist awaldanud. Kui laul ja mäng ka just tubliste ei oleks läinud, siiski ei oleks kirjasaatja neid awaliku kella külge pidanud köitma, sest lauljad ja mängijad oliwad ise priitahtlikult ja ilma maksuta meie kalli Aleksandri-kooli heaks näitemüiki lõbustama  tulnud. Wana sõna ütleb, et keegi kingitud hobuse suhu ei pea waatama. " Kuri kõrisõlme põletik ehk krup, mida rahwas ka rinnahaiguseks nimetab on siin mitmelpool laste seas möllamas ja on juba mõnegi muru alla wiinud. Rukki ussa on nii rohkeste, et neid keegi weel nii palju ei mäleta näinud olewat, sellepärast on mõned põllumehed rukki mahategemise pärast suures mures. Öösel 18./19. Augustil oli nii kange külm, et kartohwli pealsed kõik ära hääwitas, mis ta hilisema wiljale kahju teinud, ei wõi weel praegu tunda, aga suur saab kahju wististe olema. Kaewu künadel ja weikse Vee lõikudel oli jeä peal. Tartu maakonnast kirjutab „Rishki Westnikule" ta kaastööline järgmist kohutawat sündmust: Ühel wähemal  pühapäewal meelitanud ilus ilm Kvlga küla talupoegi  loogu wõtma. Töiste eeskuju järele läinud ka kohanik Siidor Pawlow oma naese ja 19 aastase pojaga heinamaale. Tüki aja pärast tõttanud töised naabrid kodu, pannud pühapäewa hilbud ümber ja läinud wälja jalutama,  kuna Pawlow omaksetega südiste edast töötanud. Noor Pawlow, kes töist tööd seisma jätwat ja jalutama minewat nägi, hakkas emat paluma, et ta isale nõuu annaks, lovwõtmist seisma jätta ja teda, poega, ka jalutama  minna lubaks. Ema tegi ka poja soowi järele, mida isa, häkiline mees, aga mitte kuulda ei wõtnud, waid emaga tülisse ja kaklema läks. Poeg jooksis seda näheS tülitseja wanemate wahele ja kiskus isa käest nuia ära ja wiskas körwale. Ilma ettemõtlemata jooksis wana Pawlow lähedal olewa wankri juure, kiskus selle küljest raudasja ja lõi sellega omcr pojale päha, kes kohe surnult maha langes! Nii kaugele wiib inimest häkiline meel! Wõrumaalt kirjutatakse meile: „Näitemäng ja kontsert. Armas Sakala! Ole nii „ladna" ja wõta minu sönumed, mis Sulle siit Wõrumaalt saadan, wastu. Ma tahaks heameelega töiste sugu-wendadelle näidata, et meie ka siin ei maga. 22. Juulil oli Karguta Tinni taluruumides suur näitemängu- Shtu, laulu lõbustusel. Mängitud saiwad nimelt kolm: 1. Tuhalabida walitsus, 2. Wvrstaru linna pürgermeister ja 3. Waremete keskel. Ilmake oli küll sellkorral enne lõunat wihmane, siiski läks pärast lõunat jälle kuiwale, nii et kaugemalt tulejaid ära ei hirmutanud. Peale kella 4 algaS mängimine. Esimene tükk, Tuhalabida walitsus, läks wäga heaste. Hannus (hra K.) ei saanud küll loomulikult  mängida, sest et parajat healerõhku (ueoentus) ei pidanud. Mängu lõpul plaksutati käsa. Töine tükk, Worstaru linna pürgermeister, läks niisama heaste ehk weel pareminegi, kui esimene. Rahwas wõttis tükki suure rõõmuga wastu. Selle tüki juures mängisiwad kõige paremine, pürgermeister (hra L.), kohtunik (hra P.) ja Liist (neiu R.). Waheaegadel laulstwad Nawi lauljad mitmeid ilusaid laulust, mis niisama kuuljate poolt kiidurikalt  wastu wõeti. Wiimne tükk, Waremete keskel, läks küll sandiste, sellepärast, et ilma harjutumata mängitud sai. Peale selle on tükk ka wäga raske mängida. Selle tüki juures ei mänginud just küll keegi kiiduwäärt. Kui see lõppenud oli, lauleti jälle mitu laulu, siis tegi suguwend  J. M. naljaka etenduse „talupojast", mis kentsaknaljakas  riimkõnes luuletatud oli. Selle peale korjati Sntsa C. R. Jakobson'! waestelaste heaks raha. Pärast oli tants, kus noored inimesed „keerutasiwad." Sisse- tulek ümber 20 rubla puhast kasu. Mangud saiwad kõik Aleksandri-kooli kasuks mängitud. 1. 29. Juulil oli Warbuse mõisa puiestikus kontsert, laulu ja mangu edenemiseks, kohaliku sillakohtu  lubaga. Mängimas ja. laulmas oliwad Kähri- Tännissilma ja Warbuse segakoor. Mängitud ja lauldud  sai üleüldse 16 tükki, nendest 6 mängutükki. Ojast sai ka mänguga ühes lauldud, nagu: Mo isamaa, mo õnn ja rõõm, Maamme ja Oh Eestimaa. Doppelkoor laulus: Meid hüiab isamaa, Küll kenast kõlab ja Sugukonna  polka. Neiu koor laulis: Oh Eestimaa, (mis kaks kord laulda lasti) ja segakoor: Üksinda, (2 kord), See isamaa laul ja Kcwade laul (2 kord). Mängijad ja lauljad oliwad omad tükid wäga heaste õppinud, mis ka pealtwaatajad tunnista siwad. Aga lõpel, „Keisri laulu" ajal, mis pasunakoorist sai puhutud, ajas üks pasuna mees natukene wale healt sekka. Siiski oleks soowida, et pea sarnast kontserti ehk muud dramaatika kirjandust Eesti rahwale ikka etendatakse, sest et niisugused edendused tähtsaste rahwa-elusse mõjuwad ja hea wiistljku eeskuju annawad. 1. Riiast. „Austra" pidanud laupäew 28. Juulil oma esimese seltsi poolt ehitud laewa ristituse pidu ja lasknud ta suurtüki paukude ja sadade ning tuhandade huraa hüidmistega wette. Pidule olnud peale rohke rahwa kogu ka Liiwi kuberner, wiitsekuberner ja Tartu õpetuse jauskonna kuraator tulnud. Ristimise kombeid toimetanud kuberneri härra Schewitsch ja seltsi abipresident Fr. Grosswald. Härra Fr. Grosswaldist peetud asjakohalisest  kõnest näeme, et enam kui aasta eest juba nõuuks wõetud seal Riia lähedal Mühlgrabenis uut laewa seltsi kuluga ehitada, kelle toimetajaks ja edendajaks üks 7. liikmeline ehituskommisjon walitud, kes oma asju nii heaste ja osawaste ajanud, nagu uhke laew tunnistada. Uus, kolmemastiline laew olla kaugel sõitude tarwis ehitatud, olla 320 laewa tund. suur, 126 jalga pikk, 36 jalga lai ja maksta ligi 29,666 rbl. Ehitus sündinud  meistri A. Ferle juhatuse ja plaani järele 24 laewa ehitajaga. Laew olla tamme ja männa puust. Suuruse järele olla laew töine, mis Mühlgrabenis Düina kaldal ehitud ja aastal 1875 ehitatud „ Georg Wilhelm" olla ainult temast suurem. „Austra" liikmed wõida uue laewa peale uhked olla, sest ta ei tunnistada mitte ainult tublit tööd, waid ka Lätirahwa mõistlikku ühtmeelt jne. Tuumaka kõne lõpul ütleb hra Grosswald: „Tähtis ja püha silmapilk on käes ja ma ristin Sind, uus laew, „Austra" seltsi nimel „Austra!" Sellepeale löönud kuberneri  härra wahutawa shampanja pudeliga harjunud ristimise  kombe järele laewa külgi, ja siis, peale õnnesoowide, libisenud laew nagu luik Düina laenetesse, kus juures suurtükid paukunud ja huraa hüitud. Pidu laual woolanud weel mitmed Vaimustatud kõned, kül Läti- ja Wene- ning Saksa keeles ja tänatud neid mehi, kes selle laewa ja üleültse laewanduse edenemiseks tegewad olnud. Pidu ilustanud weel laulu koor ja sõawäe muusika. Rõõmsaid pidulist wiinud auurulaew „Johann Christoph" alles õhtu kellu 9 aeg Riiga tagasi. Nõnda, siin muidugi lühendatult,  räägib „Balss" oma rahwa pidust. Soowime, et ..Lindal" ka see õnn pea osaks saaks, niisamasugust tähtsat ja rõõmsat pidupäewa näha saada. Läti ajaleht „Balt. Semk." kirjutab krahw Todlebenist pitkemalt ja ütleb, et krahw Lätlane olnud, midas tema oma awaldusest näha wõida. Kui krahw 1877 aastal Plewna all oli. on tema laatsaretis ühe Läti soldatiga Läti keeli kõnelenud ja ümberolejate imestelemise  ja küsimise peale nõnda kostnud: „Tema on Lätlane  ja mina olen temaga omas emakeeles kõnelenud." („6iis Faibiiui., u ei. mmi. va Mesii. po- M0A1» Wblütz!") Sellesama lehe teate järele olla Lätimaal tänawu ka kehw wiljasaak, nimelt odrad ja lina ei olewat iseäralikult  kuigi head, niisama olla ka rukis minewasest aastast  halwem. Ainult ristikheina ja ka muu heina saak olnud hea. »Rlg. Ztg." on kuulnud, et RiiaS üks waleraha  walmistaja seltskond, kes agaruste walepaberikui  hõbe-raha löönud, politsei küifi olewat langenud ja ülekuulamise alla wõetud. Liibawls olla, kuida „Rishk. Westn." teatab, üks talupoeg wale 25 rublade rahwa kätte lautamise katse pealt kinni wõetud. Tema juurest on mitmed niisugused rahad leitud, keda ta Grobiinis ühe juudi käest ütleb saanud  olewat. Sellsamal päewal on neid nimetatud juudi juure otsima mindud. Düinaburgist kirjutatakse „Nowostile", et sealsed kaubamajad, suured kui weikesed, järestikku pankrotiks jaewad; wähemad poodid müitakse ühes kaubaga oksjoni wiisil ära. Ka auusamad kauplused pidada omad uksed kinni panema. Iseäranis suurt kära sünnitanud ühe kaupluse  pankrotiks jäemine, kes miljonidega kaubelnud. Selle lu'u Põhjus olewat igapoolne kauba ja käsitöö seismine j. m. m. Meie kaupmehed, ütleb kirjasaatja, ei kauple mitte oma, waid panga ja rahameeste rahadega, kellele wiimistele nad määratu kõrged protsendid maksawad. Asi lõpeb sellega, et kauplused ükstõise järele langemad ja omanikud Saksamaale warjule põgenewad. Windawist toob „Goldingi Teadaandja" teate, et sealne klaasi wabrik, üleliiga ettewalmistatud ja wähe ostetawa kaupade pärast, töö mõne aja peale seisma on jätnud, mis läbi paraku palju töölisi teenistusest ilma jäenud. Ka Windawi sadam näidata kurwastawat pilti; taewu, kes üheainsa reisi wäljamaale teinud, seista nagu talwe ajal, laewamehed olla kõik lahti lastud, sest et midagi wedada ei olewat. Lootuse järele saawat sellepoolest  asi pea paranema. Tallinnast. Kuida „Rev. Zeitungile" teadustatakse, on öösel wastu kolmapäewa 15. Augustil suuremal jaul Eestimaal kartohwlid ärakülmenud, mis maale määratumat  kahju, umbes poole miljoni rbl. eest, on sünnitanud. Kaupluse komitee on omaks sekretäriks, riigipanga  Liibawi osakonna endise ametnikuHarmseniwalinud. Eesti kubermangu walitsuse asjatallitaja koll. sekr. L. Anderson on 1. Augusti kuu päewafl saadik kubermangu walitsuse sekretäriks ja tema asemelle kolleegianõuunik  Nocks kubermangu walitsuse asjatoimendajaks nimetatud. Hapsalllft kirjutatakse „Uue Ajale": Läänemaa Weikse-Lehtigali walla talupoeg Mihkel Reihard on baron Rvseni käest tüki maad rentinud, mis isa käest ikka poja kätte läks, nõnda et Reihardid juba enam sada aastat seda kohta pidasiwad, kelle eest nemad mõisnikule 25 rubla renti maksiwad. Jõulu kuul 1883 a. heitis Reihard ühes töise selle walla talupoegadega Wene-uSku, asutas oma majasse Oige-usu kooli ja lubas kiriku puudusel sealsamas ka kiriku teenistust pidada. 22. Juulil s. a. kutsus baron Rosen kõik oma walla renditalupojad mõisa ja kuulutas neile oma tingimisi uue rendiaja kohta ning ülendas ühel hoobil Reihardi iga aastalist rendimaksu 25 rublast 258 rubla 46 kopiku peale) s. o. suurendas renti 16 korda. Peeterburgis on juba Keiser Aleksander 11. mälestussamba  korjandus 166,492 rubla 33 kop. suureks kaswanud.  Kammerhärra Jakowlew on üksinda 16,666 rbl. ja würst Jussopow 15,666 rubla annud. Töine korjandus  saab Moskwas toimetatud. Teede ministeeriumis olewat nõuuks wõetud, et kõikide riigiwalitsuse päralt olewate raudteede peale ka 4. klassi sõiduwagon sissesäetud saab. Kopenhageni arstide kongressi peal on ka meie maa arstist kommissionidesse walitud, nagu: prof. Stieda, Dr. Waldhauer j. m. t. Warshawis olew ihugaardiwäe-grenadeeri rügement  pühitses Augustil oma jubileumit. Kindal-kuberner Gurko saatis sellel pidul ka selle rügemendi auupeamehele Saksa keisri Willem'ile õnnesoowi telegrammi, kes ka juba sellsamal päewal oma wastuse tagasi oli saatnud. WaStuse  telegrammi ettelugemise peale hüidsiwad ohwitserid ja soldatid ühel healel ja iseäralise rõõmuga: „Elagu meie Saksa sõber, elagu Saksa sõawägi j. n. e." Mere sõawäele tahetawat jälle uusi mundreid anda, millega neid nende mitmesugustest ammetitest ära tunda wõiks. Würst Bartjatinski on ammetist lahti laStud. Tema lahti tegemise põhjus ei olewat mitte haigus olnud, nagu enne eksiliselt teadustatud. Sijemiseasjade ministri abiline shandarmi korpuse kommandör, senator kindral-leitnant Orshewski on 28 päewaks sisemise riigi jagudesse reisida lubatud. Kindralstabi oberst Matwejew, kes Buhaarasse Emiri selle eest tänama oli saadetud, et tee saadikud kindral-adjudanti Rosenbach'i teretamiseks Tashkenti saatis, on Khanatis haruldase rohke auupakkumisega wastu wõetud. Kõik Turkestani kindral-kuberneri nõudmised, nagu telegrahwi  ühendus Bukaara linnaga, Wene kaubaajanuse julge takistamata käik j. n. e. saiwad kohe heaks kiidetud ja wastu wõetud. Telegrahwi tallitus hakkab ühe kuu pärast Bukaara wahel käima. MoskWU kubermangus hakkab Siberi katk kardetawal kombel laiali lagunema. Ka sharlad ja nõsted on seal mitmes kreisis walitsemas. Odessast. Andrejewa külas, Odessa maakonnas, on 13 inimest siberi katku haigusesse jäenud, mispärast seal pool kõwad kwarantene seadused ja käsuh antud on. Kaks neist haigetest on warsti surnud. 11. Augustil on päewapiltnik Weinstein kaupmehe  tütart Maria Kaljushnat maalinud, kes sealse shandarmi  ülema peale oli lasknud. Teda arwatakse massuseltsi  liikmeks ja tahetakse seda wiist kahtlustes kohtades järele pärida. Ülesmaalimise ajal oli kurjategija taieste rahuline ja suitsetas waheajal paberossi, mis temale shandarm  andis. Tema kaebas selle üle, et teda wangis mitte suitsetada ei lastawat. 35. Sakala. 1884