Tallinna Sõber « 40. üheksas aastaisu, Tallinnas, Wiinaknn li), pkäwal 1887. Uleiildne aealeht Eesti rahwale Naai ja linnades. Tuled ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfor«'i pärijate trükimajas: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas ......... 3 rabla pool-aoSta» l rubla 70 kop K«ut«ws«d maksawad iga rea ehk selle aseme peatt S kop. Tellimised Voetakse wasta: tzallinnas: Lindfsrs'i pärijate trükimajaa. S. Seelandt, l)»uugpm-a« kk 54. Hartas! Laakurann. Aaltmeres: J. Kays. haides: A. Seldecserg. Kapsasus: H. KoTSerg. Lihulas: A. Nüttner't voodis. Äiljaadis: G. A. Karorv'i raamatupood. Aarivas: M. Söder. ZSörus: Uraua Mekrose. Walkas: W. Zludokst. Anrcsaares: Hy. Lauge. —Maal: laida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport lZaaMvkiS-lloprT.) NegiSter: »KeS takistab ja häwitab Eesti asutust ?' Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast  : Rahwakoolide a«j»st. Plaanitud seadused Lnth. koguduste kohta Baltimaa linnades.  Plaanitud  nued maksud. Seegi kirik. - Mere õnnetused. -- Hull koer. Leitud laps. Wrle-cahad. Pahatcud. BaliSkist: Ilmad. Heldus. Rakwerest: Keeldu»' Pahateud. Laat - Tartust: Jubiläum. Rõuged. Viljandist: Kartnhwli-saak. Laat. Riiast: Judiläum. Peierburgist: Keisrikojast. Walitsuse ringkonnast Wene lehtedest. - Pensast: Kohtuotsus. Jelisawetgradist: Hukkamine. Baknst: Kiwiöl uputab - Pill toru. Snwalkift: Tulekahju. Kielzist: Muru ja sadu. S onimist: Mõrtsukatega. Kijewist Rööwimine. Iseäralised ja uuemad sõnumid. „Kes takistab ja häwitab Eesti asutusi?" Selle pealkirja all leiame .Rishki Westniku" Nr. 205 sees järgmise kirja: .Ühe nende tuntud Eesti asjatallitajake (BlLreZeü) käest saime meie järgmise kirja: .PealiSkorrafe arwamise juures ei näi raSke olema selle küsimise peale wastata ja tänine wastali enamist: Eesti rahwas ise ja need osawuseta  mehed, keda rahwas ise juhatajateks walis. Wöib olla, et selle wastuse fees osake tõtt on, süsti piab suurt osa sellest lüüsi seal otfitama, kus seda täuine wähe otsiti ehk koguni mitte ei otsitud, ja nimelt nendes lehtedes Eeski tänasest aeakirjandusest, mis seda erakonda tähendawad,  mida rahwas juba ammugi .Baltlasteks" nimetama harjunud on. Igaühel on tuttaw, missugune mõnu aealehtedel  rahwa peale on ja kuida nende kiitus ehk laitus rahwa-asutuSte üleüldise seisukorra kohta mõjub. Meie Baltlaste lehed ei ole weel ühtegi asutust heaks arwanud ega kiitnud, milles nende mehed mitte juhatajad ei olnud, on aga ikka hoolt kannud, seesugust asutusi rahwa ees kahtlustada ehk pilkamise kujul rahwa ette panna. Selle poolest seisab, kuida igaühel tuttaw on, kes Eesti aeakirjandust tähele pani, .Olewik" esimese paiga peal; tema järel tulewad Hermanni .Postimees", .Meelejahutaja"  ja wiimasel aeal mõnes tükkis ka .Wirulane". Waatame natuke .Olewiku" tegewuse peale, mille sarnased teised on, ja paneme tähele, kuida tema kahtlustamiste, hirmutamiste ja rahwa-asutuõte häwitamise tööd korda saadab. Kui .Olewiku" erakondlane, kirikuõpetaja Hurt, EeSti Kirjameeste Seltsi juhataja ametist lahkus ja C. R. Jakobson tema asemele walitud sai, siis astus Grenzstein  sellest seltsist wälja ja kuksuS teist liikeid sedasama tegema. Tema pani .Olewikkus" lahkunud liigete nimed üles, ja et nende aru suuremaks saaks, ka nende nimed, keõ ka nüüd weel liiked on, iialgi wäljaaStumise peale ei mõtelnud ja imekSpanemisega oma nimefi wäljaastnjate keSkis lugestwad. Nenda tegi Grenzstein, et aga seda rahwuslikku asutust häwitada wõiks. Rahwas ei suutnud aru saada, kuida üks inimene, kes omas lehes ikka sellega suurustab, et tema Eesti isamaa-mees olla, nii halwa abinõudega selle rahwusliku asutuse wasta kihutada wõis ja hakkas .Olewiku" toimetajal üheks reineGiAaxepiks pidama, kes ainult hoolt kandis, lugejate käest raha püüda. See mõte on ka nüüd weel suurema hulga juures ja .Olewik" läheb ikka weel wanal wiisil edasi oma keuga Kirjameeste Seltsi kahtlustada ja häwitada. Nenda lubas Grenzstein, kui aealehtedes esimene sõnnm ilmus, et Kirjameeste  SeltS Heinakuul Tartus üht pidu auuhindadega pidada tahta, selles aSjas üht kirja ilmutada, mis tema aga ühegi tundmata põhjuse pärast mitte teinud ei ole. Talwel, seltsi walitsuse liigete walimise aeal, ootas Grenzstein  kangel külmal kaua seltsi maja ukse ees luba, sisse aStuda, muidugi selles mõttes, et wöimust oma erakonna meeSte kätte toimetaks. Kuida .Olewik" pärast tegi ja kuida tema seltst praeguse juhataja wasta kirjutas, fee on osalt ka .Rishki Westniku" lugejatel tuttaw. Nüüd pöörame  ennast ühe teise EeSti rahwusliku asutuse, Aleksandrikooli,  poole ja paneme tähele, kuida tema seal toimetab. Kui kirikuõpetaja Hurt peakoosoleku poolest omast ametist kui peakomitee juhataja lahti lastud ja kõige oma seltskonnaga Aleksandri-kooli tallitusest ksrwale saadetud sai, stiS allus Grenzstein kui esimene abikomiteede saadikute  ja uue peakomitee waSta üles, ja laimas oma seltskonnaga  neid komiteest nii kangest, et need ära keelatud saiwad Kui piaks kirjutada tahetama, missugust kahjust .Olewik" järgmisel aeal Aleksandri-koolile teinud on, siis piakS paks raamat kirjutatud saama; meie tahame ainult mõne asja peale tähendada. Mõne nädali eest tõstis Grenzstein küsimist, kas mitte Aleksandri-kooli heaks korjatud  raha ennemine Eesti kirjanduse parandamiseks ei wõiks tarwitatud ja Aleksandri-kooli mõte koguni maha jäätud saada ? milleks Eesti rahwas juba 20 aastat tööd on teinud. Üks seesugune mõte rusus Aleksandri-kooli julgust maha, sigitas üht kurwastust, nagu maamees seda tunneb, kui tema kenad põllud rahest häwitud on. .Olewiku"  mõtted trükkis ka tema kaitsealune .Wirulane", ära, seda mõtet muidugi heaks kiites, sest et tema selle juure ühtigi ei tähendanud. Oma Nr. 35 sees tähendas tema Wara abikomitee pärimiste peale, millest teiste keskis ilmub, et see komitee kõiki tegewust seiSma jätta tahab, künni keskkomitee kindlat sõnumit annaks, kas need jutud õiged on, mis Aleksandri-kooli algamise kohta käiwad, kui kaugele eestseisuse korraldamine jõudnud ja missugust nõuu keskkomitee rahakorjamise kohta annab. .Olewik" tähendas  selle juure nagu mööda minnes, et abckomiteede keskis ennast üks uus liikumine näidata. Sellega tahab .Olewik"  filmanähtawalt tähendada, et ka teised abikomiteed Wara abikomitee jäljil käia ja oma tegewust seisma jätta tahta. .Olewik" teab wäga heaste, et keskkomiteel wõlmust  ei ole, nende pärimiste ja küsimiste peale wastata, tema teab niisamati, et abikomiteede tegewus iseäranis sügise poole elawamaks läheb ja et nende tegewuse seismajätmine  just sellel aeal selle koolile kõige suuremat kahju piab tegema. Aga mis Grenzstein sellest hoolib, tema püüab aga seda häwitada, mida teised suure waewaga ehitawad. Kui selle läbi üks Eesti asutus oma tegewust mahendab ehk wäsima hakkab, siis kirjutab Grenzstein oma enese ja teiste solgutamiseks ühte järge juhtkirjast, milles kõik süü teiste peale weeretatud saab tema ise aga, oma söbradega peseb Pilatuse wiisil kõige rahwa ees oma käsi. Grenzstein soowib, et kõik asutused ja seltsid tema sõbrade juhatuse all seisakflmad, kuna tema ainust seltsi, mis tema juhatuse all ou, jalge peale tõsta ei suuda. Tema awaldab omaS lehes mitmesuguseid soowimisi, aga need soowimised jääwad soowimisteks. Tema on teiste keskis ka soowimist awaldanud, et kõik Eesti seltsid ühes ka kosinuse-seltsid oleksiwad, selle juures täidab tema ,Wanemuise" seltsi aida, mida tema juhatab, rahwapidude aeal kõrtsidega ja õllepoodidega, milles rahwas ennast tais lakub, tühja õllepudelitega wõitlemin piab j u e., nagu see wiimasel pidul Leikusekun 23. paamal oli. Osawötjad  leidfiwad parajat aega oma enese kulu peale juua, tarwiliste rõõmupidude ja tarwiliste aeawiitude asemel. Soomitaw oleks, et seesugused isandad oma aega ja oma andeid seltsi kasuks ja kõrgendamiseks tarwitaksiwad, mille eestseisjad nemad on, aga mitte rahwuslikkude asutuste hawitamiseks ei raiskaks/ Selle kirjale on üks ?. alla pandud, kas see aga Eesli P, wõi Wene R. piab olema, sellest ei ole aru saada. Meil ei ole tõeste mitte asja oma pärast ega ka Eesti rahwa parast .Olewiku" eestkostjaks ja kaitsejaks heita. Seda kirja piame meie aga ülekohtuseks ja omas peajoones asjamastascks tunnistama, mis muud teha ei taha, kui Weuelaste meelt Eesti asutuste, asjade ja püüdmiste,  Eesti rahwa sõbrade ja wastaste kohta segada. MiS õigusega, küsime meie, topib ennast ,Rishki Westnik" ülepea Eesti rahwuslikkude küsimiste sekka, see leht, kes weel nii hiljuti Eesti ja Läti rahwuslikkude püüdmiste üle nii tigedast pilkas ja mõlemaid rahivaid surijate sekka kirjutas? Mõlemi rahwa rahwuslik surm on ? Rishki Westniku" ja tema,seltfilaste" ja .sõbrade" soowimineja seda ei salga nemad isegi. Mis tülide ja küsimiste ja teiste wõõriti asjade kohta Eesti seltsides käib, selles on jo .Rishki Mesinik»"  kirjasaatjal paraku öiguS, aga süü ei lange mitte Eesti rahwa ega .Baltlaste" peale, waid nende meeste ja nende lehtede peale, kes .Baltlaste" nime ennesest põlastusega ära on tõukanud, kes ennast ilma rahwa lubata  .rahwa meesteks", .rahwa sadikudeks" teewad ja .kõigiks rahwaks" niemetawad, keda .Rishki Mesinik" hiljuti  weel kiitis, künni aega arwas tulnud olema, kus näukatet arwas wõima maha heita, ja kes .Rishki Westuikku"  kiitsiwad, kuuni märkasiwad ei sellega enam ärkama rahwa ees läbi ei saa. Meie plaksime jo taieste pimedad,  kurdid ja totrad olema, kui meie mitte ei märkaks, et seesugused  .rahwa mehed" selle üle kurdawad, mis nende eneste rahwast tuetab, ja selle üle hõiskawad, mis nende eneste rahwast rusub, kui seesuguste .Rishki Westniku" kirjasaatjate soontes ülepea Eesti weri tuksuks ja elaks, mis üle meil ikka natuke kahtlust tohib olla. Sedamööda wõiksiwad ka .Rishki Mesinik»" kirjad Eestlastele ja Lutheranlastele  selgeks juhatuseks saada. Seal ei oleks muud tarwis, kui sõda kasuks pidada, mida .Rishki Westniku" .Eestlased"  ja .Lutheraulased" sõimawad, ja seda kahjuks, mida need .Eestlased" ja .Lutheraulased" kiivamad. Meie, kui Eestlaste ja Lutheraulaste eestkostja, wöiksime sellest .Rishki Westniku" kjrjast sõnalausumata mööda minna, sest .Olewiku" eest kosta ei ole meil asja ja nii jämedat  wõrku, nagu seda siin wälja wiskab, ei ole kalakaitsejatel  suuremalt karta; seda selekaivad kalakesed juba isegi ja hoiawad ennast selle eest kõrmale. Siiski piame selle kirja ligemale-astumist omaks kohuseks, sest selles segatakse  laiemate ringkondade eksitamiseks asju kokku, millel üksteisega ühtigi tegemist ei ole, pööratakse asju täitsa ümber ja tautakse koti peale, et loom häda saaks, kes koti all on. .Baltlased" häwitada Eesti asutusi ja .Olewik" olla .Baltlaste" leht ja tööriist, ütleb .Rishki Westnik". Üks on just niisama mähe tõsi, kui teine. Kes on need kurjad .Baltlased" ? Wene riigi kubermangud Baltimere randas saamad .Vallimaa kubermangudeks"  ehk lühidelt .Balti maaks" nimetatud, seda ei salga jo mi st .Rishki Westnik" isegi. Kõik need aga, kes neis kubermangudes elawad, nende sugust, seisusest  ja usutunnistusest hoolimata, kui neil siin täieline kodanikil-õigns  on ja kui nemad seda kohust otsekohesel südamel täidawad, mida neile nende õigus peale paneb on stiS so Baltlased, just nagu Nowgorodi kubermangu  kodanikud Nomgorodlased on. Eestirahwas ja Läkirahwas on Baltimaa pärisrahwas, kuida aealugu õpetab  ja kuida .Rishki Westnik" ja tema .seltstlased" sagedast  küll ja natuke kangema rõhuga kinnitanud on, kui seda just hädast tarwis läks. Need rahwad on jo siis wast õiete .Baltlased", ja ütelda: .Baltlased häwitawad Eesti asutust", on just seesama, kui üteldud saaks: .Eestlased  häwitawad Eesti asutust", mis wasta jo tark omas kirjas ennast wõitlema ütleb. (Lõpetus jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Wiinaluu 2. pääwal. Bulgaria Weike Sobranje walimised on enamili lõpetatud,  aga ei mitte nii rahulikult, kui kord arwati.