Tõnu. Oi mb. on lüli: karja Karcl, Wallsi>..,.  Ädu.üv Mmm Tebme. Jaani Jaak, Linna Leemet za n.in.a. Oi! joo on üks kallis osasaamine,  kõik kenad juw mci,cd, wõid jo isegi armata, kuidas ta saal läheb, mis ci mõista üks, seda mõistab teine ometi. Onu. Oh sina kallis aeg! peaks mina ko niisuguse osasaamise sisse saama, mis sa aimad? Tõnu. Miks ep saa ka, kui sa eksamis läbi ei kukku. Pead jo enne eksami tegema. Onu. Oi jah! wõi eksami tegema; kas tegid  ko? Tõnu. Ja, ja ikka tegin ka, ja sain kena numbri ning kiituse kirja meel kauba pääle. Onu: Oh, peaks see minul ka heasti minema, ma ei teaks, mis selle rõõmuga teeksin; sina oled tunnistus mees mo tõutnse juures, kui mo eksam heasti läbi läheb, siis ma luban ühe ivata ivärskid sügis-räimid Kuresaare maestele kinkida.  Kas kuuled? - Aga õpeta mind, mis sääl eksamis ko nõutakse? Tonn. Iga ameti eksamis on omad nõudmised,  nõnda ka selles; aga jutu tna eksamis nõutakse  ainult ilusaid isamaal sündinud lugusid mõnusal  moel ja hea hääle tooniga ära räägitud saada. Kõige parem, kui sa omast elu juhtumisest seda mõik>ed üles leida, sest oma elu juhtumisi jutusmdes on inimene julge nagu oma õues tutivat  rada mööda käies. Onu. Seda wõiu ma ko küll, sest mulle tuleb  praegu üks sündind lugu mo elust meele, sell on oma bea õpetuse kum sees, sest ta teeb awaliknks,  kui tühja tuult see tallab, kes nõidust ja ebausku asjaks peab. Kas lubad ma räägin sulle ette, siis wõid mulle öölda, kas see peaks kõlbama?  Tõnu. Noh räägi siis ivälja. Onn. Pane siis tähele Tönn, ja kuule ilu saste. See oli 1864 aastal, kui minu mana isa äva suri ja mind 1!) aastaseks ivacscks lapseks järele jättis. Mehe pitkust oli mull juba oma jägu käes, aga mehe meelt ci olnud weel mitte; ometi jäin nüüd päriselt kala püüdjaks ja paigutiseks mere meheks. Nagu ma nimetasin täieliku meele kindlust  ei olnud mull meel mitte 'ja mõistust oleks ivõinud wüikeste laste mõistusega niõrrelda. Käisin csimise sui meres, juba suine kala püü aeg hakkas mööda minema, aga meie ei olnud meel ühtegi  kala saanud, sest kala püü õn oli meilt ära, ivõrkusid karistasime küll mehe moodi, asi oli päris  nudi. (Järg tnlcb.) - ' -TK» SSiv ISSt IPZ». T-uSiLv „Kurksaarc Mdaiilchc" T ii ii d a a n d m i s e d. Teadaandmine. aaremaa Kroonunietsa walitsu  se kohtust saab seega tääda antud, et Ssrwe Jltgelandi maad saamad autsioni wiisil ära renditud  12-ne aasta peale Silla-kohtus sel 15. Februari k. p. 1885 a. Pakkumine hakkav 90 rublaga. Sel 10. Jaani k. P. 1885. Nr. 37. Käsk Saaremaa Silla kohtust. Keik walla Tallitajatel ja innud ammetmeestel saab selle läbi käsk antud, Karja walla mehe Ado Wagga, kes Marguse parast kohtu l all seisab, järge Pärida ja wangi > wiisil seia Silla kohtu ette saata. ! Silla kohtus sel 12. Nääri k. p. > 1885 a. Nr. 307. ! MM Annan tääda, et need oodetud ilma kihwtita SM MM ?A 15 kop. pakide sees olen saanud. Kõikide nende mannidega wõiwad Willa, poolwilla,  poom-willa, siidi ja kanepid ilma koletamise pulwrid (Schwefelsäure) wärwida. J. Zaunit, Kõige suurem Saksapood Kuresaare linnas. Need wärwid on igas suuremas poodis Saare- M ja Alumaal saada. M müüb odawa hinna eest kiha wõi toobi wiisi DD Me kui möödaläinud aastal üks kord nädalis wälja ja saab täädustama oma- ja wäljamaade et iga üks kes teda loeb, aru wöib saada, mis maailmas ette juhtub. Saarlane" o« esimene Eestikeele aealeht mett Saaremaal ilmunud, sellepärast saav s oma rahvast armastab, üleskutsutud, seda ettevõtmist tellimise läbi, toetada. Lehe hind on Saaremaal aastas 1 rbl. 50 kop. Poole aastas 1 „ > — „ ,Saarlase" toimetus. Poole aastas 1 „ 25