muutust olla ette wõtuud. Need muutused käia nimelt selle kohta, et Põhja-Amerikast Hiiva maale reisinud riigialamatel luba on Amerika tolliwalstsuste poolt antud.tunnistuste  ettenäitamisel omale maale tagasi tulla. Pääle Amerika senat lepingus  seda punkti maksmaks teinud, et neil Hiinlastel, kes Amerikast omale ninale on reisinud ja praegu sääl elawad, Amprikasse tagasitulek keelatud on, olgu pääle, et neil tolliwalitsuste Poolt antud lubakirjad ette on näidata. Ainult nendel Hiinlastel olla luba Amerikasse tagasi tulla, kes pärast lepingu maksmahakkamist Hiina maale olla reisinud, aga ka ainult sel tingimisel, et neil perekond ehk mingisugune tegewus Ilmerikas  peab olema. Amerika mõõduandjates ringkondades kaheldawat isegi selle üle, kas see leping, ehk küll nüüd muudetud kujul, sellesse asjasse tarwilist korda toob. südames põlema süüdanud, nii et sääl iga põues tema nime juures armsad mälestused  ärkawad. Ju koolipõlwes astuS Maikomi  luule noorte inimeste keskele, ja terme  eluaeg asub ta nende põues kui armas kauniduse looja. Niisuguse Wene rahwa seas laialt tuttawa mehe kohta on sünnis, et „Postimees" oma ruumi jätkutaks ja lugejaid järgmiste ridade läbi Maikowiga natuke tutwustaks. Maikow on nende Wene luuletajate seas, kes nüüdse aja ja Puschkini ning Lermontowi aja luuleahela wahel otsegu ühendajaks lüliks on, wastu waidlema kõige ees otsas. Juba ta esimesed luuletööd awaldasiwad rohkel mõõdul ta kõrget andi: wälimise wormi poolest oliwad nad puhtad ja sisemise kokkuseade järele lihtsad ja kaunid  ning hingas nendes kõikides tõesti tundmus; sellepärast neid tundjate poolt kohe tähele Pandi ja igal pool lahkesti wastu wõeti. Üks tema wähematest töödest,  „Unenägu" (eoni.), oli talt ühe laulukogu  jaoks palutud ning sääl „M" tähe all ymaldatud. Peenikese tundmisega Belinskij,  kuulus Wend kriitikus, trükkis nimetatud  luuletuse, ilma et ta oleks teadnud,  kes teda loonud, ehk kas ta ka meel muidu midagi ei kirjutanud, uuesti oma kirjatöös suure kiiduawaldamisega ära. Ta ütleb, nimetatud luuletus olewat üks nendest  kunstisünnitustest, millede tasane, pu-, has, warjulseisaw ilu suurele hulgale sõna-/ ta ja märkamata olewat, aga seda enan/ kaunikõneline ja heledasti hiilganll nendele, kes kauni luule saladustesse on tunginud. „Missugune mahe, õrn, maalija, missugune osaw kujunikerdaja, kes igal pool kindlat ja kunstis harjunud kätt awaldab! Missugune  kuulelik sisu, ja missugused otsegu elusad, lehkawad, imekaunid kujud! Juba ühest ainsast sarnasest luulesünnitusel on küllalt, et tähtsat andi ära tunda, mis igapäewastest piiridest kaugele üle ulatab. Isegi Puschkinil oleks see luuletus üks ta kõige parematest wähematest luuletustest olnud. Kui pea selle järele Maikowi  luuletused ühes kogus ilmusiwad, arwati  kriitika Poolt, et luuletajal tõesti tähtjas ja Palju tõotaw luuleanne olewat; stähcndati, et mitmes kohas sügawad mõtted  sees olla ja et Maikomi luuletuses meistriks wõida pidada, kelle salmid, Bclinskij  arwamise järele, esimeste Wene luulemelstrite  salmist meelde tuletada. Belinskij  pani soowisi ja lootusi Maikomi pääle, ja nad on täide läinud. Ta kõrge luuleanne awaldas ennast meel selgemalt esimese laulukogu  järele ilmuwates „Rooma kujutustes  jOnspßU Siin on ta pildid klassika aegsest ja ka nüüdsest Jtaliast, säälsed minema aja mälestused ja olema aja juhtumised nii tõekarwa ja nii elawalt ette maalitud, et lugeja maim tahtmata sinna mana kuulsuse ja kunsti maale sõuab. Iga uue sünnituse läbi, mis pärast poole ilmusiwad, kaswis Maikomi tutwus, ta täielised  kunstitööd äratasiwad lugejates sügawat  tundmust. Maikomi luulewõim on wäga mitmepidine  ta tungib Europa Pagana aja, kui ka mana ristiusu aja piiridesse, kesk- kui ka uue- aja elusse, Wene maa wanaaegsesse ilmasse, kui ka praeguse aja häädcsse ja Meadesse. Ja sellest kõigest toob ta maimu  kulda kõiges kolmes luule peajagudes i lugu- kunde- ja näiteluules. Kõik aga, mis ta nii mitmekesiselt Pakub, kannab tõsist oma aja ja koha wärwi ja lehkab kaunist luuleõhtu. Maikomi waimustawad iseäranis  loodus oma elamate ja mitmesuguste  awaldustega ja kuulus klassika ilm. Need on talle ühelt poolt luulea idaks, teiselt  poolt jälle tee näitajaks, eeskujuks, nendele katsub ta täiuses järele saada. Niisugune püüdmine ei jää tall wiljata - kujude küllus, wärwide wärskns, wormi saladus  ja elamus, ka ta kõige wähemas, tähtsuseta töökeses, äratawad imestust ja toowad waimustust. Kõrgeandeline luule- taja katsub, nagu üks kriitikus õigesti tunnistab, julgelt seda sõnadesse mahutada, mida waewalt wast maalijagi pinsel wõiks ette ruut, ja selle pääle waatamata, mis- ! sugused raskused ta ülesandes waStu astuwad,  jääb ta omas püüdmises wõitjaks, Kuna Maikow tundeluuletuses Puseh- kiniga wõrrelda, kellest ta selles luulejäos ühe omaduse poolest kahtlemata kõrgemalgi tõuelemise laadi, sa see on üks peatingi- nii-tcst näiteluules näideldawa juhtumise clawaS kujutuses. Paale selle jõuab Maikow  «vanaaegse luule ilusuurust ja isemoodi  iseäranis imestamise wäärilise meistriosawusega  ette tuua, Wana Greeklaste ja RoomlaSte rahuline olek, täis suurust ja kõrgust, nendel tuline tungimine maapäälsete i rõõmude järele ja sellega ühes jälle uiisu- ! gune külmus ja ükspuhasusj kuidas nad surma ! waslu endid uäitawad seda toob Maikow  samasugustes sünnitustes nii ütlemata selgelt ja otsegu jnähtawalt ette, et tall selle wäljll pääl Wene luuletajate seas ühtegi wõistlejad ei ole leida. Rahulik, segamata toon, sellega ühes jälle kunstimääraline.  peenikese tundmisega ära arwatud  jõuuiogumine ja Põnewuse paisutamine ning tormiline enese lahushoidmine muidugi icamwas Piiris see on igal pool Maikowi luules leida, tema ei tunne ülcmääralisi wale waimustusi ega tumesta ta kunagi oma selgid kujust enese tund- i muZte mägist «vahele ajamisega, waid jääb i kuni otsani oma suure rahu sisse ja loob ! sell moel iga oma töö suure hoole- ja ette- « «vaatamisega ja teda täiesti lõpetades. Sellest siis ka ta töös kõik nii kindlas, äraarwaiud kujus ilmuwad ja kõigiti rahule panemal tundmust äratawad, mida üksnes täielised, läbimõeldud ja läbituntud tööd wõiwad. Tema luuletus „Kaks ilma" (Aua iuixat, mille kallal ta terweui 12 aastat tööd tegi, ja mis ta lutile tööde krooniks mise poolest nii äraütlemata kaunisti korda  läinud, et ka Maikowi wähesed ivastased,  suured tülikad ja tuistikad asjamehed ja kohtumõistjad, iseäralise auustamisega selle luuletuse pääle waatawad ja teda igapidi tähtsaks peawad, Olgu weel ta tundeluuletustest nii palju ütelda, et saal salmid otsegu wälja treitud on ja igaüks neid suure isuga loeb. Kes wähcgi haritud Wenelane on, mõistab tema luuletust mitmeid  Peast ja tunneb teisi sisu järele hästi.  Lõppeks weel inõned tähendused tema eluloost. Apollon Nikolajewitsch «Maikow on manast mõisniku sugust pärit; ta sündis Moikwas L 3. lehekuul 18S1,- aastal. Oma lapseea elas Maikow iväga kaunis Põlwes ja kenas kohas Mosiwa ligidal  maal; kuulus „Kolmainu Jumala klooster" nunpn), nõnda ütelda Wene wanema ajaloo keskkoht,  oli ligidal, ümberringi ilus loodus, millest ta wäga aru sai ja ju meiksest pääst armastama hakkas, ning kodu kannus elu omaste hoolitsemisel ja armsad muinasjutud  päälegi see oli kõik wäga sünnis tulewasele luuletajale. Siit lapseea paradiisist wiidi Maikow suivcl 1833. a. Peterburisse onu juurde, kes noori inimesi mitmesugustesse ülematesse ja keskmistesse sõja- ja teaduse koolidesse errc walmistas. Suured waimuanded ja hää meelespidamine  aitasiwad teda ju 3 aastaga ertewalmislHpist  lõpetada; oma eksami ülikoolisse tegi ta hiilgawalt, kus juures ta iseäranis matematika asjades terme arwuiraduse osa- Ta õppis seadusetundmist jn sai sellega 1841 aastal malmis, mille pääle ta riigikassa  jaoskonda teenistusse astus. Kauaks ei jäänud ta sellesse ametisse; ta wõtlis omale raamatukoguhoidja ameri „Ruwäntsowi  museumis" ja jäi sinna kuni 18õü. aastani, mill musenin Aloskioasss iviidi. Selle pääle läks Maikow ivätjamaa-tknsnri  komiteesse, kus ta praegu naeel oin Eesti maalt. 7. skp. põlesiwad Kasti wallas 2 aita ära, mille juures ka üks inimene sisse jäi. Tulehakatus on teadmata; artvatakse,  et lapsed selle juures süüdlased on. St.^ Meile kirjutatakse Maarja-Magdalena  kihelkonnast, et sääl J. wallast L. talust üks sulane ära kadunud. Perenaene  ajanud 'steda hommikul magamast üles, sulane läinud uniste silmadega wärawast  ivälja, ja ci olla tänapäewanigi tagasi tulnud. x, Soome maalt. Kelsingist. Tuttaw Soome lauluseltsi .MurrtiÄ ÄusiüuQter" lauljad tahawad sume lõpupoolel Kopenhagenissc reisida, et ka sääl oma ilusat laulu kuulda lasta. Soome-Ugri selts tegi oma wiimscl koosolekul otsuseks, ka omalt poolt Siberi maa kaljukirjutuste uurimise tarwis 500 marka abiraha anda. Uurimist wõtab nimelt Soome muinas-selts ette, kes seks otstarbeks prof. As pelini, tutwa Soome- Ugri muinasaja tundja, mõne joonestaja seltsis tänawul suwel Siberisse saadab. Siberi maal on siin ja sääl isesuguseid enneuwistesid kaljukirjutusi leida, mille üle õpetatud mehed siiamaani meel mingid selgust ei ole saanud. Kirjatähed on wäga imelikud. Aimatakse, et need Soome-Ugri  rahwa pärandused olla. Tamperes hakkab 19. skp. uus päewaleht,  niinega „Sampo" ilmuma. Lehe Pääsiht saab olema, tähtsamaid päewaküsimisi  ja muid majapidamisesse puutuwaid asju, nagu kaubitsemist, pöllu-asjandust jne. arutamise alla wõtta. Läti maalt. Miiast. Läti üleüldse laulnpidu toimekond  on selle palme Liimi maa raudtee  walitsusele saatnud, et tähendatud walitsuS  laulupidu ajaks Riia ja Wõnnu mahcle erarongid käima paneks. Kuda kuuldub, leida see palme ja ettepanek takistust,  sest et nimelt meel wagonid puududa ja sel ajal ainult Segewoldi ja Riia wahcl rongide käimist lootee olla. Wagonite  puudust loodetawat selle läbi ära aidata,  et kroonu käest selleks ajaks wagonisi  laenatakse, mille tarwis juba kroonu raudtee walitsusele palme ette olla pandud,  kelle walitfuse all ju ka Liimi maa raudtee seista. Riia-Pihkwa raudtee ehitustöö rewiderimiseks  ja kaebtuste ülekuulamiseks saada üks iseäraline walitsuse-kommisjon neil päiwil Riiga tulema, mille eesistnik hra. Mar k o lS" olla. Nõnda teatab „Balt. West." —Sellele sõnumile lisab-„Rig. Zeit." juurde, et raudtee ehitustöö ülemjuhataja tõsine riiginõuunik v. Götte juba Riiga olla jõudnud, kuna Riia-Pihkwa raudtee sõidudirektori tulemist alles oodetawat. Kauplemine ja läbikäimin  e Riias olla mööda läinud nädalal keskmine  olnud. Nukkide eest maksetud 120 naela Päält 72. kuni 74. kop. Nisude ja odrade hinnad olnud endised. Linaseemnete  eest maksetud puuda päält 146 kop., ja nad leidnud ostjaid, kanepiseemnete  eest nõutud 130 kop. puuda päält, pakutud aga 128 kop/ Laewu olla ülekõige 322, nendest 303 matjamaalt, ! sisse tulnud ja 213 wälja läinud. ! Läti näitemängu toimekond olla s otsuseks teinud, tulewikus enam mitte näitekirjanikkudele  auuhindasid mälja pakkuda, ! ward paremaid algupäralisi näidendist otse- kohese äraostmise läbi enesele tarwitamiseks muretseda, Möödaläinud aasta näitlemise aruandest on näha, et ülepää 40' näiteõhtud vn olnud, nendest 7 argipäevadel. Mängimisel  on 32 tükki olnud, nendest 13 esimest korda. Näitlemisest on üle kõige 23,665 inimest osavõtnud, milledest iga etenduse kohta 591 266Vs rbl, igakordse läbistiknse sissetootmisega tuleb. Üleüldine sissetulek on 14, 232 rbl, suur olnud. Wene maalt. Kirjad. St. Hseieröuris, 7, V, 33,  Karehaljendamas  ja mõned puud' kannavad, ka lehti, millede Marjus mitmesugused linnukesed  pesitelewad ja oma lõbusaid laulusid laulawad, Aiad on kõik juba awatud, ja jalutajate arw nendes kaswab iga päevaga suuremaks, Uulitsate pääl wõib iga silmapilk suuri jn weikesi maja riistade koormaid näha ja need veeremad kõik suwitamise kohtade poole, kuhu nende omanikud  ka nendele kohe järele lähemad, sest kes tahab sume ajal häämeelega pääiinna tolmu sisse neelata, kui tal võimalik suvitama  minna on. Suve lõbukohtades on mõned juba omad uksed avanud, ja teised ja suvitajaid oma sülle meelitama. Et suve lõbukohad oma uksi avawad, siis paneb  Keiserlik näitemajade valitsus oma hoole  all seisvad näitemajad kinni, sest kes istub veel häämelega müüride wahel, kui ta juba aedades lõbu maitsta wõib, Neewa pääl ja sadaNates walitscb elaw liikumine, sest siin saamad ühed laevad tühjendatud ja teised täidetud ja sääl sõidavad  leised rändajate ja kaubaga sinust tuule kiirusel mööda, Ühe sõnaga ütelda, meil saab varsti päris päälinna hariline suvi St. Z?etcröuris, 7. V. 83. —Keiserliku  Kõrgune Suurwürsti Troonipärija sündimise  päewal oli piirilinn juba wara honimikul  kõige kaunimas pidu ehtes. Majad oliwad lippudega ja iluriietega kaunistatud ja igast kohast paistis pidulik olek wastu. Kella lt>. ajal oli kirikutes pidu ja tänu Jumalateenistus, millest igas kirikus  õige arwürikakt osa wõeti. Jseärams- suurel wiisil sai Jumalateenistus lisak u Kaasani ja Aleksander Newskij kirikus pc> tud. Esimeses kirikus oli palju kõrgeid wõõraid waimulikkusid, kes selleks päewaks kaugelt ja ligidalt siia oliwad tulnud. Ka ministrist, seuatorisi, kindralist ja palju  teisi kõrgeid isandaid wõis sääl näha. Marsiwäljal oli- pääle lõunat rahmaGldu, kus mitmesugust lõbu ja nalja rahwale, keda õige arwurikalt kokku oli tulnud, pakuti.  Õhtul oli linn ilutuledega walgustatud,  ja jalutajate arm oli uulitsatel selle pärast siis õige suur. I'l. St. 'Asteröuris, .8. skp. ..Postimehe" 53. numbris toob P —l Eesti pidu-Shtu llle, mis 29-mal aprillil Peterburis ..Palme"  seltsi saalis oli, ja millest „Posti»!ces" juba mõni päcw wareM sõnumid tõi, õige pika kriitika. Selle waewa eest saaksiwad  ..Postimehe" lugejad temale tänul!-- kud olema, kui tema arwustus aga kõigiti ka asjalik oleks. Kahju aga, et tema kriitik  mitte ikka asja kohane ei ole, ja ka mõni muu tähendus tõest kõrmale läheb. Õiendame wähese aja ja austatud „Postimehc"  kitsa ruumi pärast ainult mõnda asja. Teie, auustatud kirjasaatja, ütlete, et piston-solo, wiiulite-duett ja wiiuli ja piston-duett mitte „suure osa piduliste" poolt kiitust pole leidnud, ehk nad küll õige ilusad olnud, ja nimelt selle PÄast, et „üks osa" speaH. küll teie endise ükeluse järele „suurt osa" tähendama) pidulistest niisugune olnud, „kes torupilli ja leierkasti mängu kuuldes wahest omad kaed meriseks  oleks peksnud." Auustatud kriitikus,  siin aStute suure sammu piirist wäljal  See on liig, nii sugust põlgtust „suure osa" piduliste kohta awalikult wälja  ütelda! Mil wiisil põhjendate teie oma ütelust? Misga oleme meie pidulised teile seks Põhjust annud? Soolomäug oli täiesti hää ja leidis ka, nõnda palju kui mina näha ja kuulda wõisin, piduliste poolt üksi suurt kiitust. Wõi oleme ennast pidul muidu kudagi wiisi halwasii üles pidanud ja pidukorda milgi wiisil rikkunud wõi mõni kord kogunisti weel leierkasti wõi torupilli  mängu kuuldes oma „kasi meriseks  peksnud?" Kui ka mõnigi piduline wahest mitte suure haridusega ei olnud, siis ei wõi see teile weel põhptrfNiudllg niisugust -põlgtust^„sllure..wsa".Mle. wälja. lk 56 Postimees. 1883