oma-tapmist, 8 mõrtsuka-tegu, 37 haawamist; 24 wigastamist;  Wiljandi linnas: 3 haawamist, 2 wigastamist;  Wiljandi maakondas: 0 oma-tapmist, 3 mõrtsuka-tegu, 23 haawamist, 9 wigastamist; Knresaare  linnas: 1 mõrtsuka-tegu, 4 haawamist, 6 wigastamist  ; Kuresaare maakondas: 3 oma-tapmist,  7 haawamist. 2 wigastamist. Kuida sellest näha, seisab Tartu maakond mõrtsuka-tegude poolest kõige ees: 12 mõrtsuka-tegu, ligi kolmaS jägu kõigeist Liiwimaal tehtud  mõrtsuka-tegudest langeb selle maakonna peale ja neist linna peale mitte rohkem kui 2, maa peale 10. Tartu maakonna kohaline on Pärnu maakond oma 8 mõetsukateuga,  mis kõik maal tehtud on. Niisamati seisab Tartu maakond oma 12 oma-tapmisega kõige teiste ees. Kõige rahulisem ja waiksem selle poolest on Saaremaa. Endiste aastate wasta seisawad need kurja- ja pahateud Liiwimaal: 1883 : oma-tapmifi 56, mõrtsukategusi 24, haawamist 577, wigastamist 1392, lapse-tapmifi 15; 1884: oma-tapmisi 75, mõrtsuka-tegusi 14, haawamisi 576, wigastamist 1520, lapse-tapmisi 14, 1885: omatapmifi 71, mõrtsuka-tegusi 27, haawamisi 506, wigastamist 1248, lapse-tapmisi 13; 1886: oma-tapmifi 69, mõrlsuga-tegusi 27, haawamisi 517, wigaStamisi 1121, lapse-tapmisi 17; 1887: omatapmifi  79, mõrtsuka-tegusi 40, haawamisi 597, wigastamist  1316, lapse-tapmifi 17. Oma-tapmised ja mõrtsuka-teud  on fiiS wiimasel aaStal kangest kaSwanud, teised sarnased teud on läbistikku ühetasa olnud. Riigas sai Wimakuu 19. pääwal. kui Lutheruse õigeusu  üleswõtmife pääwal, uue Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku põhjuskiwi Thorensbergil pidulikult asemele pandud. Sarwe-kwartetiga sai esiteks Lutheruse laul /Meil tuleb abi Jumalast" lauletud, mis peale Supermkendent Th. Gaethgens Saksakeeli ja Martina kirikuõpetaja Kaehlbrandt Lätikeeli kõnet pidas. Uus kirik saab Lutheruse-kirik nimetatud ja on esimene, mis RiigaS Ewang.-Luth. usutunnistuse koguduste priitahtlikkudest  andetest ehitatud saab. Kokku on tänine 73,000 rbl. tulnud. Pärast põhjuskiwi panemist pidas kirikuõpetaja Stoll Läti keeli kõnet, Superintendent Gaethgens pidas palwet ja kogudus laulis lõppeks ,Nöüd wõtke Jumalat". Jumala abiga loodetakse kahe aasta käikus ehitamisega walmis saama. Kuummaalt Kuuramaa Põllutöö Seltsi poolest on Riigimõisade-Ministeriumisse üks aruanne sukru - naire kaswatamise üle Baltimaa kubermangudes saadetud. Seda katset tehti igas kolmes kubermangus ja Eestimaal on see wäga heaste korda läinud. Kunramaal ja Liiwimaal  on paiguti liiad wihmad sukru-nairestele kahju teinud,  mis aga fiiski üle lootuse saaki andsiwad. Kumamast  on ühe dessätini pealt künni 1700 puuda saadud, Liiwimaal läbistikku 1130 puuda ja naireSte sees leiti läbistikku 14 protsenti sukrut. MõneS sumpõllu-peremeeSte rmgkondaS olla fiiS ka nõu Baltimaa kubermangudes sukruwabrikuid  asutada. Peterburgist. Keisri Majestätid on Gatschinas,  kus Ministrid ja teised kohtute ja sõeawäe kõrged ülemad oma aruundeid tegemaS käiwad, kuS ka omamaa teised kõrged ülemad, tähtsad inimesed ja wõeramaa asjatallitajad  Majestäiide jutule wõetud saamad. Suurwürsi Auujärjepärija on Kopenhagenis, Daani Kuninga 25 aastasel walitsuse-pühal, millest kõik Wene riik elawatt osa wõtab, on ju Daani Kuninga paar nii kindla sidemetega meie Kõrge Keisrikoja külge köidetud. Wene lehed on täis pitki kirjafi sellest pühast, ja täis õnnesoowimisi Daani Kuninglikule perekonnale ja Daam rahwale, kuida ju ka iga Wene riigi alam seda ära mõistab. keS südameliku truuwusega oma Keisrikoja poole hoiab. - Soomemaa Minister-Riigisekretäriks  on Kindral-Leitnant Ernroth nimetatud, see Soomemaa kuulus poeg, kes kord Bulgaria Sõea-Mims- ter oli. Soomlased wõiwad rõõmsad olla: kardetaw ministrita  aeg on möödas ja sellega on ka mõned hirmud mööda läinud, millega neid kollitati. Teede Minister, Kindral-Adjutant Possjet, on ennast sellest ametist lahti palunud ja Keiser on tema palwet kuulda wõtnud. Tema järeltulijaks olla Kindral Pancker nimetatud.  Kindral-Adjutant  Possjet jääb selle oma anu sisse ja on Niiksrathi liiteks nimetatud. Peterburgi jaKronstadti wahel on sel korral kõik liikumine seismas. Aurnlaewade sõidud oliwad juba paari nädala eest lõpetatud j nüüd olla sula läbi jea nii kardetaw, et ka jalainimesi üle ei laSla. Ka Kronstadti ja Orauienbaunri wahel oli kõik liikumine wiimasel  nädalil seismas. Meri oli liiknwa jeaga täidetud. Kronstadtis oli wärskest lihast puudust. E w a n g. L n l h. usut u n n i S t u se - k o g n - duste Abikassa aasta-püha sai Peterburgi Kadrina-kirikns Lutheruse õigeusu üleswõlmise-pühal, Wiinakuu  23. pä"wa õhtal kell 7, suure osawõtmisega peetud. Pidujutlust oli Tallinna Olewesti kirikuõpetaja H ahn oma peale wõtmrd ja tegi seda Apost. teg. 15. peatüki sõnade põhjusel: seda tahan ma jälle tulla ja üles ehitada Taweti maja, mis on ara lagunenud, ja tahan tema prand ära parandada ja teda üles ehitada, et üle jäänud rahwas ja kõik paganad, kelle peale miim nimi on appi hüütud, Issandal piawad otsima, ütleb Issand, kes seda kõik teeb. Jumalal on kõik omad teud igawest teada " Tõsise ja rõõmsa, südameliku, sooja ja selge kõnega seletas jullustegija, kuida Khristus ehituse peremees, Khristlased  tema töölised ja ka Abikassa ükS tööriist selle ehituse,  Khristuse kiriku, kallal on. Kõik kuuljad pidiwad oma püha kohust äca tundma, mis neid selle Ewangelinmi kiriku ehitamisele sunnib. Seda on nemad ka oma tegema osawõtmisega näitanud, sest korjandus kiriku uksel andis 48! rubla. Kirikuõpetaja Piug o u d audis aru wlimase aasta legewusest, selle peale rõõmuga täheudates. et iialgi enne nii palju armastuse andeid sisse jooksnud ei ole. Aruandes on needsamad summad nimetatud, mis ka meie lehe Nr. 42 sees seisiwad. Üle on 6l 500 rbl. jäänud, aga sellest on tulemaks aastaks juba ette 34.100 rubla äca lubatud, peale nende tarwitnste, mis tulewa aaSta käigul juure tulewad. Ja need larwitused saada iseäranis suured olema, nimelt Novgorodi, Pihk.va, määratumate  Shitomiri, Rozyszeze ja Heimthali koguduste heaks, kuS umbes 80,000 hiuge peale ainult 3 kirikuõpetajat  tulewad, niisamati ka Ees- ja Taga-Kaspia ja Ma- Wenemaa Ew.-Lnth. usnkunniSlnse koguduste heaks. Tööd saab sedaanist palju olema ja töötegijad e! tohi uinuda. xMeil tuleb abi Jumalast/ aga oma abi wäljajägajateks on Jumal meid kõiki kutsunud. Soomemaalt. Helsingis, niisamati aga ka Tallinnas,  on üks tulekahju, miS öösel wasta Wünaknu 27. pääwa Träskända mõisa Helsingi ligidal maha põletas,  suurt ahaStust teinud. See mõis oli 80 aastase Obersti-prana Karamsin'i oma. kes seal kahe taa-neiuga elas, kuna preili Harl mn t h Tallinnast. ükS kord nadalis  senna tuli, tütarlastele näputööd õpetama, ja ka sel öösel seal oli. Õnnetuseks oli ka tema õde, praua Maria Itenbecg. Helsingi suurkooli õpetaja Dr. Stenbergi abikaasa, pääwal enne seda senna wõerusele tulnud ja ööseks jäänud. Kell 3 õöiel oli kuli lahti läinud,  mis üht tua-neiut unest äraMs, kes siis seda ka teistele  teada andis. Wana Oöersli orana, preili Hartmuth ja mõlemab tna-neiud on suure waewnga za poo! halaSki wälja peasüüd, aga praua Stenberg, kellel sealised tnad tundmata oliwad, on .paksus suitsus oma õe juurest ära eksinud ja tules surma saanud. Tema surnukeha ei olnud weel teise pääwa õhtal kuumawast purust leitud. Praua Maria Stenberg, kaupmees Hartmuthi tütar Tallinnast,  oli 23 aaStat wana ja jätab kaks weiket last järele. Helsingi lõuuepooline sadam oli Wiinakuu lõpul juba kinni külmetanud, aurulaewad jookfiwad aga weel sisse ja wälja. Warschawist. Sealiste lehtede sõnumite järel olla Kutno maakondas Kun i n g/- pra u a Natalia 'le Ailmed üheskoos mõisad 1,800,000 rubla eest ostetud. Kijewist, Talwekuu 5. pääwal. Dujepr on Kijewi juures kiuni külmetanud. Palju laewu ja lastist on teel jea sisse jäänud. Tiflisist, Talwekuu 2. pääwal. Kange lumetuiskude pärast on raudtee-söidud PaSsanauri ja Kobi wahel seisma  jäänud. Tiflisi post on PaSsauauris. Rõuged on wäga kangest lahti läinud, iseäranis neis linnajagudes, kus waesem rahwas elab. Tschardschuist, Talwekuu l. pääwal. Ustatawate sõnumite  järel on Jfhak Khau, kes Kerki maakondas elas, jälle Afghauistani Turkestanisse läinud, kus pääwpääwal!  ikka rohkem rahwast tema poole heidab. Karakolist kirjutatakse Wiiuakuu 28. pääwal: »Täna sai kalli, unustamata Nikolai Michailowitsch Prshewal - sk i surnukeha Jssyk-Kali kõrgel, kuiwal kaldal ühes puu ja ühes raud surnukirstus, kiwist wõlwitud haudas maha maetud. Kõiki Karakolis wõimalikkust auustust on temale tehtud. Sõeawägi ja rahwas saatstwad surnut 12 wersta hauani. Dr. Krõjshanowsli ja Oberst Korolkow saatsiwad temale sooji mälesknse-sõnu hauda järele. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist. Talwekuu 2. pääwal on EeStimaa Ritterschaftshauptmann Barou Engelhardt Keisri Majestäiide  jutule wõetud. Kronstadtist, Talwekuu 6. pääwal: Lahede peal on tnul jea kalki murdnud ja kallaste poole ajanud. Britnewi  aurulaew peasiö täna homiku waewaga OranienbaumiSse  ja tuli õhlal takistamata lagast. Täna hakkasiwad ka aurulaewad ,Deu" ja »Lutsch" jälle Peterburgi poole käima. Berluuft, Talwekuu 6. paamal: Keiser tuli öösel tagasi  ja saatis homikul kell 8 Keisri-prauat Friedrich wakshalli.  keS oma tütretega Inglismaale reisis. Münchenist. Bayeri Herzog Marimilian suri Talwekuu  3. pääwa homikul ära. Matusel, selle kuu 6. pääwal,  oliwad ka Austria Keiser ja Kronprinz. Parisist, Talwekuu 4. pääwal: Snarwürst Wladimir on täna Präsidentiga Nambouillet'esse jahi peale sõitnud. Rambouillet' linu oli Wene ja Prantsusmaa lippudega ehtetalud. Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Paul Falk. Leontine Herodes. Hermine Tein. Amalie Zmltt. Elwine Johannson. Magdalene Järwan. Woldemar Nahkur. Julie Jaanson. Oskar Neumann. Hermann Traberg. Laulatud: August Ternestin, kella walaja ja Anna Adamson. Hans Seppam, teener, ja Marie Soontak' Sander Raab, tisler, ja Marie Ustem. Maetud: Elise Som" mer, 7 kuud Pauk Falk, 12 tundi. Leontine Herodes, 23 P- Karl Lauda, tisler, 53 a. Johann Paulmann, töömees. 46 a. Juliane Rosenberg, Heinrichi naene, 53 a. Katarina Braunschwetg Willemi l. 76 a. Auna Liinebach, Aadu n. 76 a. ' Kaarke koguduses on ristitud: Martin Karm.  Richard  Hoidorp. Annette Elwine Weber. Ida Elisa NairiSmägi. Keraline Johanna Reinumägi. Alide Einsild. Alide Ehristine Kopoin. Augnst Ferdinand Welber. Arthur Ferdiaand  Kottaw. Erwin Nikolai PeSti. Laulatab saiwad: Tõnis Butte ja Maria Greenbcrg. Peter Jaltus Meier ja Liisu Waigita. Esimest korda kuulutati: Aadu Wärk ja Pauline Einmann. Jaan ?lrmann ja Soplste Elisabeth Rauk.  Maetud  on saanud: Johannes Eduard Paljas, 4 a. Leno Miihlberg, 44 a. Martin Karm, l 3 tundi. Robert Rudolph Dit, 2 a. Annette Elwine Weber, 9 p. Hermine Johanna ReinumSigi, õp. Jüri Prey. 59 a. Nuha Maimu kirikus: Ristitud: Helene Hollmann, Richard Tõnisson. Maetud: Friedrich Michelson, 4õ a. w. Aos-m-m» - Fsp-"'-.. 11-ro S°s6p- 188 K ?t°dk « r » '« »»r i« .t. -nnre- > kulu«°. Wäena möisaS wõib ükS õppind utliimsW ja potisepp aasta-teeniStust saada. Ws naesemees kojmees, kes Wene ja Eesti keelt räägib ja kel el head tunnistused ette näidata on, wõib Kaarle kiriku wastas Baron Tolli majas Nr. 140 kohta saada. I terwet ammet sitakse Harju uulitsale konditor Seeri>n  i juure, Landeseni majaS. Tulemaks aastaks saab Riisipere mõisa üht tMilchõletWt otsitud. Ligemat teatust saab metsa- . Kerra Stern'i käest Riisiperest > Liiwa jaama kaudu. > Ama maksuta saab üks Soome keeles trükitud juhatus Miili-töde üle, kuulja Dr. von Brühl õpetuse järele haigel  teatud'ehk teadmata, täicSte parandada, kätte saadetud. Adress: G. H. Lagermann,  TawaStehus, Soomemaal. Teadaandmised, Zlissi kiriku jn Pliil jaawad tulema Jilri-päSwasc rettdi peale antud Ligemat teatust annad Riijedcre mõisa mctsaherra Slern Liima saama kaudu. Talukoha luüiisuist asiiuljt kouiiakt lehti on saada i Igapäiiwano ! hinge toidule raamat ! <tisjnlan»d .1 A. O. j . on LindforSO pärijate ttiNkic-M, ' 1 »K 6I s > saab perekondlikkude asjade pärast ära mstüjdud  Peterburgi kubermangus, 25 wcrsla j Luga linnast ja raudtee jaamast eemal. Mõisa juures on 20(1 desjälmi maad, hellest 60 põllumaa, 20 dess. heinamaa  ja 120 dcss t. ehitus- ja põlctispuu metsa all. Mõika juure? on ka täies korras ««ruweski Lähemat teatust annab kirjalikult E. Broemer, Was.isilkoroitschi  mõisas, Laga llnna juures. Järwa-Jaani Kihelkonna kohtu poolt kuulutakse sellega, et Keiserliku Eestimaa Peakohtu sOberlandgericht) käsu peale siin Kchettstwa kohtus RvoSna-Halliku mõisast lahutud, pankro iks jäänud Juhan Rebase  nimele kirjutatud Wruimki MVkcht kõige kõrwaliste hoonetega ja auruga aetama  willakraasimise masinatega 13. Jõulukuu p. kell IS lõuna ajal enampatkujale amalilu oksjoni peal mitidud saab. Oksjoni tingimisi ja nimetatud  koha kaarta wõib igal Esmaspääwal  selle kohlu juures Kannu mõisas näha saada. Kannul, Wiinakuul 1838. Kohtu wanem E v. Rosen.