Mk putSimud. DeadMndmist wiiSvimise pärast ei- olnud tuletõrjujad warmalt appi jõudnud, naabrimajad oliwad põlema läinud ja wast teisel homikul kell 7 suudeti tuld niipalju lämmatada, et tuletõrjujad puhkama minna wsifiwad.  Õnnetuse alla on enamist waesemad inimesed langenud,  kellele hädast abi tarwis läheb ja kelle mure ja häda jahutamesekS tähendatud leht ligemise armastust tegemufele kutsub. Pölwe kihelkonnast, Wõru maakonnast kirjutakse meile: »Kewadel 1882 saiwad kroonu Kährimõisa maad Greeka-oigensu Preestrite tarwitnseks antud. Nemad jägafiwad  maid 16 tükiks ja rentfiwad neid tüki kaupa wälja. Küünlakuul 1884 ütles kohaline Preester rentijatele üles, ükst seda põhjust nimetaks, et rentijad Lnlheraanksed olla, kuna tema nüüd Greeka-vigeusulist rentijaid wötta tahta. — Paraku et näi se ülesütlemine mitte ilma mõjuta jäänud olema, sest mitmed tükid on juba uueste wälja renditud. Sel witfil saamad umbeS 100 inimest kiivast ja psawarjust  , o.». Wiljuudi maakoumlst klrjutalse meile: .Aealirjauduses  on sagedast tõeSte kahjuliku körtsteln üle kaebatnd. Kui roojased inimesed kõrtside pidajad on, siis ei wõi wist keegi seda kahju salata. Wäga sagedast leitakse aga Liimimaa  Kubermangu Zeitungis Baltimaa Kroonumõisade walitsuse  kuulutusi, mille järel kõrtsid rohkempattumise teel peawad  wälja renditud saama, kus juures mitte pakkujate elukombek puhtnS möedukS ei ole, waid nende kukru raskuS,  nagu Otepäe kihelkondaS. j. n. e. Et sedawiisi hubusewargad körtsmikkudeks saada wõiwad, seda on küll wäga karta." I. Riiast. Knida Lätikeesi lehed kuulutawad, on Läti Kaubalaewa Selts ,Auõtra", sellest kahjust hoolimata mis temale Mlanta" kokku põrkamisest ühe teise laewaga tuli, ikka nii patju kasu saanud, et liiked kes Näärikuu 15. pääwani sisse astunud oliwad, 15 protsenti osaraha (Dividende)  saiwad. Selle aaSta Küünlakuul on Seltsi kapital 1200 rubla kaSwanud ja on nüüd 122,351 rubla suur. Sellfi pohjuSkirjad on uuemate aktsia seltside üleüldist seadust  mööda uuendada ja ,AuStra" Seltsi walitsus on sellepärast nõuukS wõtnud, pshjuSkirjade uuendamist ette wõtta ja põhjuSkapilali 300,000 rubla peale tõsta. Pea» koosolek saab Paastukuu 25. pääwal peetud. Ühe uue, 410 tonS't suure laewa ehitamist on herra E. WindawiS. oma peale wõtnud. Peterburgist. Selle kuu 8. päckwa homikul kell 9 suri PeterburgiS Weneriigi söeawäe kõige wanem Kindral, endine Keisrikoja Minister, Kindral-Adjutant Graf Wladimlr  Fedorowitsh Adlerb e r g, ükS mees, keS nelja KeiSri all suure auuga teeninud, mitmeS kõrgemas riigi ja söeawäe asjatallituses palju tööd teinud, selle eest aga ka palju Kõigekõrgemat usaldust leidnud ja kõiki anu saanud  oli, mida tema KeiSril ja Herral anda oli, ja ka wseramaa Ketõrtd ja Kuningad on teda pea kõige oma auutähtedega ja teiste anustamise tunnistustega rõõmustada  püüdnud. Iseäranis Kõrgest, önnsa Keiser Nikolai I. ees seisis tema määramata usalduses, kelle lapsepõlwine mänguseltsimees tema juba olnud ja kes temale surres oma noorest iast saadik kantud uuri, ühe hõbe waagna, millega nemad mänginud, ja ühe omast möekadest paranduseks jätnud oli. Graf Merberg oli ühest endisest Rootsi sugust, kelle efiwanem, Olaf Georg SwebeltuS, Upsaka suurkooli Kanzler ja Rootsi riigi ErzpiiSkopp, aastal 1684 Rootsi Kuningas Karl XI poolest, von Adlerberg'i nime all, ülema seisuse sisse tõstetud sai ja kelle järeltulijad pärast Eestimaa mõisnikkude keSkiS oliwad. Vladimir von Adlerberg sai aaStal 1846 Weneriigi Grafi nime alla tõstetud, Keiser Nikolai I. kolmkümmend aaStase abielu mälestuseks. Tema oli 18. Talwekuu pääwal 1791 sündinud  ja on sedawiisi 92'/, aaStat wanaks saanud. Veel selle aasta Küünlakuu 19. pääwal oli tema Keisri Majestätiga  Kõrgestõnnsa Keiser Nikolai l. hinge palwel, Peter- Pauli kathedralkirikuS. Dresdenis suri Küünlakuu 22. pääwal endine OberjägermeiSter, Wirklicher Geheimerath Graf Pawe Karlowitsh Fersen. Tema oli Keiser Pauli Valitsuse  aeal sündinud, oli selle KeiSri wiimne ristipoeg, Vene uSku ja ümberwõitud Eestlaste eestseisja. Ollustwere Weue kirik Suure-laani kihelkondaS, on tänine tema ja tema abikaasa kulu peale üles peetud. Kuulus Saksamaa kirjanik Friedrich Spielhagen on"!selle kuu 7. pääwal Peterburgi tulnud, kus ükS temal näitemängudest efimest korda antud saab. Kõik kenawaimulised  ringkonnad wõtawad kuulsa wöera tulemisest ja olemisest suurt osa ja tema auukS saawad uhked pidud antud. Et aga ka Peterburgi Linnasaadikute-kogu nõuuks wõtnud oli, teda ametlikult auuStada, kuna seda Vene kirjanikkude, nagu Turgenjewi ja teiste tulemisel mitte tehtud ei ole; see on mõnda Vene ringkonda pahandanud. ,Nowoje Wremja" ja teised lehed pilkawad palju selle üle, keerutawad palju tolmu üleS ja neil on ka mitmes tükkis täieste õiguS. Soomemaalt. Selle kuu 7. pääwa homikul kell 6 suri oma Lammi mõisas, Sammalt! kihelkondas Vr. Elias Lönnroth, keS Soomlastele niisama tähtjas oli nagu Vr. Kreuhwald Eestlastele. Elias Lönnroth oli manaaru järel 28. Paastukuu paamal 1802 sündinud ja on sedawiist  82 aaStat manaks saanud. Noores põlwes oli temal waesnsega nii passil wöidelda, et tMa oma õppimist pooleli  jätma ja ühes apthetis teenistust wõtma pidi. Seal õppis tema aga oma käe peal edasi ja mõis juba omas 20. elu-aastas Abo suurkooli astuda, kus tema ennast tundide andmisega toitis, üleüldist teadust õppis ja aastal 1827 Philosophia Magistreks sai. Siis õppis Lõnnroth arsti teadust, sai aastal 1832 Doctoriks ja kui maakonna arst Kajanas koha. Juba wara cli tema Soome keelest ja kirjandusest elawat osa wötnud, Kajanas sai tema kui arst maarahwaga- palju kokku, hakkas Soome wana laulude ja muistejuttnde riismeid koguma ja dsawa käega kokku sslmima, ja sedawiist sigis Soome kangelaste lugulaul ,Kalevala", mis kohe suurt waimustust äratas aga tagajärel  rahwale ikka armsamaks sai, mida rohkem teda lueli ja mõisteti. Ka üle Soomemaa piireti kostis vr. Lönnrothi  nimi; kõikis maailmas on teda auustatud ja jäädawat  auusammast on tema omale Soome rahwa südames ehitanud. Moskwast. Selle kuu 6. pääwa huulikul leiti Moskwa jõe jea peal iihe umbes 50 aastase mehe surnukeha. Tema oli pooliti riidest lahti wõetud, kuub oli tema ksrwas, seal ka müts ja natuke kaugemal kallis kasukas. Kuld uur ja 25 rubla 57 kopikat leiti tema taskutest. Pea sai surnukehas  tuntud rikaS kaupmees Sushkin ära tuntud, kes weel pääwal enne seda oma aSju tallitanud ja õhtal kottu, oma wõeraste keskist ära läinud oli. Lahtileikamise juures leiti, et Sushkin kanget kihwti saanud; kas tema seda ise wötnud woi kas seda temale antud, see on küsttaw. Sushkin  jätab 7 mittioni rubla järel ja omaksed ütlewad, et temal kottu minnes 10,000 rnbla kaasas olnud. Arskist Kasani kubermangust. Arski ümberkaudsetes külades on häda nii suur, et näljasurm waesema rahiva ukse ees seisab. Kubermangu Makonna-nõunkogu on selle kuu 7. pääwal kokku astunud jq tahab luba paluda, köikiS  riikiS hädalistele raha korjata, nenda ka, et Siberi raudtee Nishni-Nowgorodt ja Kasqni kaudu ehitatud saaks. Astrakhanist. jõgi on selle kuu 9. pääwal juba Astrakhanist 10 werSta ülespidi lahti läinud. LaewasSitude hakatust oodatakse sel nädalil. Wobla kala hakkab Wolga jõge möõdaMespidi rändama. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Keiser Wilhelm on selle kuu 10. pääwal, uue aru järel 22. pääwal, heas termis s oma 87. sündimise  pääwa pidanud. Jgapooline osawõtmine oli ütlemata suur. Omast wanuduseft hoolimata, tallitab Keiser Wilhelm  ikka weel täie jõuga oma kõrget ametit ja on nimelt wiimasel Laupääwal terwe tunni Würst Bismarkiga nöuu pidamas olnud. Riigipääwal waieldakse töörahwa wanuduse-, õnnetuse- ja haiguse kassade üle ja SozialistlaSte  karmi ülewalwamise seaduse üle. Esimese seaduse wasta panemad nenda nimetatud erakonnad  ja Sozialistlased, sest kui korraline walitsus töörahwa häda tagast tõrjub, siis on seesuguste .rahwameeste" tähtsus  otsaS. Wiimaks on see seadus ühe 28 liitelise kommisstoni  nõuupidamise alla antud ja saab pärast Lihawõtet Riigipääwa ette toodud. Teise seaduse wasta waidlewad muidugi Sozialistlased ise ja nende kuulus kõnemees Has enklewer kinnitab, et just see rõhun? seadus Sozialistlaste  hulka kaswatanud ja wägewamaks teinud olla. Kentsakas, kui meil sellest nii suur kasu on, mikS nemad fiis nii kangest selle wasta panemad? —Weneriigi tänine Saadik Saburow on Saksamaa Keisri käest Punase-kolka auutähe suurristi saanud. UuS Saadik Würst Orlow oli selle kuu 9. pääwa! Keisri, Keisrt- Praua ja teiste Keisrikoja liigete jutul, reifib meel Pariifi tagast ja tuleb tulewal kuul jäädawalt Berliini. Austria-Ungrumaalt. Naesterahwa mõrtsukad Hugo Schenk, Karl Schenk ja Schlossarek on selle kuu 3. pääwal wõllä surmale mõistetud. Nemad on kõiki oma süüd tunnistanud, Hugo Schenk on kohtu ees oma tegudest rääkinud, nagu jutustaks tema sõbrade keSkiS, kuuldud aSjust, millega temal rohkem tegemist ei oleks. Tema ise ei olla küll tapuud, sest seda tema ei tahtnud, aga plaanitud olla kõik temast ja täitmine Schlossareki hooleks jäätud. Karl Schenk on rohkem walwaja tööd teinud. SchloSsarek tunnistas, kulda Hugo Scheuk.il weel nöuu olnud, üht naesterahwast raudtee sõidul wälja rööwtda,  fiiS tema riideid kiwWiga kasta ja põlema panna. Selle ülekuulamise all on asju ilmsiks tulnud, mida üleS kirjutada sulg wäriseb. Sozialistlafi wöetakse ikka weel kinui, nende keskiS hulk lehtede toimetajaid. Mälk on seal kord paha õhu wabriku fiSse löönud ja , sortsi leeme pea peale langenud. Cze - gled'is Siebenbürgia maal on hirmuS kära olnud, millest õiete aru ei saa, kaS fee Juutide wõi RiigiwaM- suse wasta käima pidi. Kärast wõtstwad ka mitmed Parlamenti  saadikud elawat osa ja wiimaks sai Parlamenti saadik Gabriel Ug r o n nii palju peksa, et tema arsti tallituse alla antud saama pidi. Kõik »rahwa* ja »rahmuse" nimel ja kulu peale! Söeawäe abiga sai kära wiimaks lämmatud. Böhmi-Saksi piirel on 24 wabrikut seismas ja 7000 töölist on ilma tööta ja ilma - ,mõne hea suutäie leiwata/ Käratsejate tööliste tallitssmiseks on söeawäge saadetud. Rootsi-Norramaalt. Riigikohus KMianaS on weel mõned Ministrid ametist lahti mõistnud. Kuningas ei ole kohtuotsust Selmeri wasta ka koguni wasta wõtnud ega wasta wõsta lasknud, waid seda on tema käega näitamise  peale lauale pandud. Pärast on Kuningas selle otsuse peale kirjutanud, kuida Riigikohus selles riigi põhjusseaduse  wasta mitmel wiifil eksinud, wiimaks aga tähendanud,  et parem oleks, kui Selmer omast ametist tagasi astuks, mitte Riigikohtu otsuse pärast, waid Kuninga soowimise  pärast. Kuningas on wee! sellesama otsuse peal oma tänu Selmeri tähtsa ja annsa teenistuse eest tunnistanud  ja temale Rootsi riigi kõige kõrgema auutahe annud. .Wabameelised" ringkonnad on wäga pahased kõige selle iile. Prantsusmaal!. Bakmnhe linna kerge siösewõtmiue kust Khiiulased nagu jäneksed ära jooksiwad ja kõik suurtükid  ja teised rohkest kokku kantud sõeatarwitused maha jätstwad, on Prantslaste harja kangeste kergitanud. Nemad päriwad nüüd kõiki Tongkingi maad täitsa omaks, mitte neis piiretes, mida keegi Tseng ehk Li õigeks arwab, waid kuida need piired tuhande-aaStasest aealoust määratud  on. Peale selle päriwad Prantslased weel 6 millioni nael stärlingi söea kulude tasumiseks, sest Mustlipud rõõwlid Puuase jõe peal olla Khiina walitsuse poolest tuetust  saanud ja sealtpoolt olla ka Annamiitlased mässamisele  ässitatud, kuna need maad tehtud kauba järel Prantsusmaa  kaitfuse all seisma pidiwad. Khiiniased walmistada  ennast lüll agarast sõea waSla, kui neil aga rohkem mehist meelt ei ole, fliS ei aita need malmiStamised wist mitte palju. Kodumaal peetakse uõuu, kõiki neid sugukondasi  Prantsusmaalt wäkja ajada, kelle liikeid kord walitsesiwad.  Arwatakse, et Prinz Napoleon selleks asja andma saab, kes Schweizi minna ja sealt üht iuululust wälja saata tahta. Schweizist. Walitsuse poolest on nõuuks wõetud, neid kinuiwsetud Sozialistlasi, Anarhhistlasi ja teisi ,lasi", kes Schweizi ptunal kurjategusi wõera riikide wasta plaaninud  on, kui igapääwaseid kurjategijaid Schweizi korralise kohtu alla anda. Itaaliast. Paapsti poolt olla nõuuks wõetud, Katholiigi  Propaganda asutusi edaSpidi wõeramaa pinnal elama panna. Ka kõlawad jälle ähwardused, et Paapst ise Roomast  ära ja wõerale maale aset pidama minna tahta. Et sellel ähwardusel tõeste tõsi taga oleks, seda ei usu keegi. Endine Minister Quintino Sellaon ära surnud ja kõik seltskonnad on teda taga leiuamas. Sella tahtmist mööda pidiwad matused õige lihtlaselt peetud saama, aga siiski oli wäga palju rahwast rongi saatmiseks kokku tulnud. Riigiwalitsuse poolest tahetakse tema haua ehteks 100,000 litri anda. Spaaniast. Jälle on söeamäe keskis ja mõnes teises ringkondas mässamise taimed leitud. Mõned Kindralid ja alamad sõeawäe ametnikud, ka mõned erainimesed on kinni pandud. Arwatakse, et sellel asjal suuremat tähendust ei ole. Egyptusest. Inglased wsiwadomawöidu peale Tamathallikate  juures, tõega uhked olla. Neil oli rohkem kui pool wähem wäge, kui ka rohkem suurtükka, aga Araablaste  wahivus on ka üle kõige kiituse suur olnud. KaheS neljanurkas tnngisiwad Inglased edasi, kui järsku mäealased  kaljurünkale ja põesaste takka wälja kargasiwad, püsside alt läbi ühe nelzanurga Mse pugesiwad ja oma piikidega surmasiwad, kes ette juhtuS, ennast tugema nahk kilpidega kattes. Pea oli ueljanurk lõhutud ja suurtükid ära wõetud, ja korrata kahlus weerefiwad Inglases ja Araablased kaljude poole. Õnneks jõudis ratsawägi, 700 meest Oberst Wood'i all, neile appi, ajas Araablasi põgenema,  astus hobuste pealt maha ja hakkas tuld andma. Inglased satwad jälle hinge, wöitsiwad omad suurtükid tagasi ja mõne tunni pärast oli wainu Araablaste surnukehadega  täidetud ja lahing wöidetud. Osman D gma ehk õigem Osman Dagma, see tähendab Osman Habemik,  oli lahingit ühelt mäelt juhtinud ja põgenes riismetega  mägedesse. Seal katsub tema nüüd omale uut mäge koguda ja Inglased pakuwad sellele 5000 nael stärlingi, kes teda etawalt ehk surnult nende kätte saadab.  Kentsakas,  mässajate ülemale peamehele pakutakse Kordofani Sultani auujärge ja tema abilise pea eest pakutakse 5000 nael stärlingi! Osman Digma on üks endine orjade jahilane, kelle orjalaewa Inglased kord ära wõtstmad. Sudani aSjad on ikka meel wäga kirjud. Telegraf Berbergi  ja Khartumi mahel on katki leigatud. Kord kõlaS juba jutt, et Kindral Gord on kinni wõetud ja tema pea