metsi ning sellepärast on ka sealsed kaubalaewad emmiste  kõik purjulaewad. Wenemaa on männa metsade poolest meel rikkam kui Norramaa ning wõiks meel odawamini purjulaewu ehitada. Norramaa weikene aurulaewade hulk on wiimaste 9 aasta jooksul ka meikseks jäänud, kuna purjulaewade arw suurel mõedul  kaswanud on. Praegu on sealne aurulaewade hulk kõigest 3 protsenti terwest kaubalaewade armust, ning on nende töö enamiste inimeste wedu ja purjulaewade  sadamasse wedamine, kui tuul weike ehk wastu on, mis läbi nad purjulaewade tööd wäga edendawad. Purjulaewad teenida seal umbes 50 miljonj rubla aastas, s. o. 33 rubla tündre pealt, nende wedu olla aga enamiste puud ja wili. On nüüd Norramaa, kellel palju metsa on, ära tunnud, et purjulaewad kõige kasulikumad on, siis laulawad Inglased töist laulu, sest neil metsa seks ei ole. Inglased on aurulaewade  poolt, peawad aga, et purjulaewadega wõidu wõiwad käia, neid iga aastaga suuremad ehitama. Noh, eks maailma kauplemine ei tarwita suuri ja weikseid laewu. Tartust. Koolidest. 30. Juulil on koolideminister KõigeMgWWWkWWltud, et ka Tartu õpetuskonnas realwolisi leal asutada wõib, kus kohalikud kogudused nende tarwis ülespidamist annawad. Need koolid saada siis linna kooliwalitsuse alla seatud ning antama nendes ka tahtmise järele ladina keele õpetust, mille eest aga ise-maksu wõtta tuleb. Tallinnast. Talumaade müümine Eestimaal »n MulluLAl» M M "M WMUUÜ7 Ostetud talukohtade arw on 1296 pealt 2336 peale tõusnud. Nendest taludest on 2004 suuremat ja 332 weikest. Peale selle olla weel 256 mõisamaast wõetud kohta talupoegade pärisomanduseks saanud. Kõige nende maatükkide hind olla umbes 5 miljoni rubla, krediitkaSsa  poolest olla 1550 koha peale 142,290 rubla antud ja 119 koha peale 82,580 rubla lubatud. Peale ülemal nimetatud suuremate äramüüdud kohtade olla Eestimaal weel 14688 rendikohta. Neist kohtadest  on seadusliku kontraktide peale wälja renditud 11760 ja ilma seadusliku kontraktideta 2894 kohta. Wiimaste hulk oli toonamullu kõiges 2458. Et nende hulk nõnda kaswanud on, arwatakse sellest tulewat, et maade ümbermõõtmine ees seista ja talunikud pikema aja peale rentida ei tahta. Wäljarentimata jäänud  34 kohta. Laewade hukkaminemine. 1. Januarist 1873 künni 16. Maini 1880 on üleüldse maailma laewadest  1965 laewa ühes 10,827 inimesega hukka saanud  ehk kautsi läinud. Tänawu 1. Januarist künni 16. Maini on aga 78 laewa 331 inimesega hukka läinud.  Neil oliwad 12"" wili, 11"" kiwisöed, 12"" raud ja muu metalli-kaup ning 13"" ehitusepuud mooriks. Wirn maakonnast. Wiina joomine ja kõrtsielu.  Meile on Wirumaalt kiri sisse saadetud, mida sealt wallaametnikud nüüd igalt poolt oma allkirjadega  mõisnikute pääwanema krahw Rehbinderi kätte saadawad, kus nad paluwad, et seaduseks peaks tehtama,  et Laupäewa õhtust künni Esmaspäewa hommikuni  kõik poed ja kõrtsid kinni peaksiwad seisma. Seal kirjas on ka elawate sõnadega ette näidatud, kuidas praegune määramata kõrtsi-elu maad ja rahwast rikub. Nii kiidu- ja tänuwäärt kui seesugune awaldus rahwa poolt wiina-joomise wasta on, nii kahetsemise kombel on aga ka saatjad oma palwega üle määra läinud. Lige on, et üleliia wiinajoomisele piirisi seatakse, aga mikspärast soowitakse, et ka poed Pühapäewal  kinni peawad olema? Mõnelgi waesel inimesel ei ole muul päewal aega poodi minna, kui Pühapüewal,  mis kahju siis sellest inimestele tuleb, kui poe-teed Pühapäewal käiakse? See poede kinnipanemise  nõudmine on sellepärast üks üleliig ja kahjuline nõudmine, millel wiinakeelamisega midagi tegemist ei ole. Aga ka see näitab meile liig palju olewat, kui nõuetakse, et kõrtsid Laupäewa õhtust künni Esmaspäewa  hommikuni kinni peawad olema. Meie wõime juba sellega wäga heaste rahul olla, kui seaduseks  tehakse: 1) et kõrtsides peale kella üheksat õhtu enam ajawiitjaid inimesi ei tohi olla, waid üksi reisijatele  siis weel kõrtsid lahti on; 2) Pühapäewal ei tohita kõrtsides künni kella 2-ni lõuna mingisugust kanget joomaaega^müüa; 3) kõrtsmikud ei tohi kellegile  inimesele nii palju wiina anda, et ta ennast nii joonuks joob, künni mõistus segaseks läheb; 4) mingisugust  kaardi- ehk muid sarnatseid mängust ei tohita kõrtsides mängida. Kui need punktid seaduseks tehakse ja käredaste selle peale waadatakse, et neid ka tõeste täidetakse, siis saab meie nurjatu kõrtsi-elu pea paranema. Riiast. Tulekahjust on Augusti kuus Liiwimaal  33 olnud 39,270 rubla suuruse kahjuga, Eestimaal  2 õnnetust 1,590 rubla ja Kuuramaal 21 õnne- tust 12,145 rubla suuruse kahjuga. Terwes Wene riigis on tulekahjud ligi 10 millioni rubla eest kahju teinud. Uus arst. Et Riia linna üks uus arst elama on asunud, ei oleks muidu mitte suur uudis, praegu aga on ta küll seda, sest uus tohter oli naiste soust, nimega Marie Demant-Konstorum. Ta on Peeterburgi arstide suureskoolis studeerinud, aastal 1877 oma eksami õige hästi ära teinud ning arstitunnistuse  ühes kiitusekirjaga kätte saanud. Uuemal ajal on ka naisterahwas arstitarkust õppima hakanud ja suuremates linnades iseäranis naiste arstideks heitnud, mis wäga kasulik ja kiiduwäärt on. Nüüd on ka Riia linn ühe omale saanud. oma wiisi ikka edasi, ehk küll taalremaa läbisegamini mullu 186 rubla 96 kop., seega 32 rubla kallim oli, kui ülemullu. Aastal 1879 on Liiwimaal 573 talu ehk 10,223 taalremaad talunikude omanduseks saanud. Üleüldse on ostetud kohte 15,528 ja rendikohte  17,635. Ka kroonu mõisade talude müümine on kasumas: mullu aasta on kroonu talust 246 talu 328,580 rubla eest äramüüdud. Peeterbnrgist. Õnnetus. Ühe postiametniku proua tahtis õhtu lambi walgusel oma imejat last pesta ning käskis oma köögitüdrukut töist lampi töisest  toast tuua. Tüdruk laskis aga lambi kogemata laua peale kukkuda, mis muidugi katki läks. Põlemast õlist lõhkes töise lambi õliastja ning korraga põlesiwad  proua, proua ema ja köögitüdruk» riided seljas. Kõik saiwad tulehaawade ohwriks, üksi weike postiametniku  ainus laps jäi õnne korral õlitulest puutumata  ja õnnetuma isa troostiks, keda arust rumalaks kardetakse minewat. Waadake sellepärast õlilampidega  ette! Näljahädaliste raha-abi. Kurb lugu, mis igal pool tänawuse wilja-ikalduse läbi näljahäda näol walitsema on hakanud, teeb ka riigiwalitsusele muret. Kõige kõrgema käsu peale 24. Juulist on tänawu riigikosutamise kapitalist juba peale 2 miljoni rubla hädaliste abiks wälja antud, nimelt Saraatowi kubermangule üksi 726,000 ja Samaara kubermangule  918,000 rubla seemne ostmiseks, nii et ülemal nimetatud riigikapital, mis ligi 7'/2 miljoni suur oli, 5 miljoni peale kokku on sulanud. Sellest summast saada tulewal aastal neile maakondadele, kus weel wiljaäpardus olnud, 2'/ s miljoni antud saama. Et häda taieste waigistada, olla sisemiste asjade minister pealeselle weel 4 miljoni rubla riigi käest raha nõudnud. Rewideerimine. Lähematel päewadel on senati liikmed: Kowalewski, Mordwinow, Polowtsem ja Shamshin 2 Peeterburgist wäljareisinud, et üksikutes  kubermangudes ülewaatamisi (rewideerimisi) ette wõtta. Igal ühel neist on oma kantselei ja 10 kirjutajat  ligi ning saada kõik see ettewõte oma reisikulude, söögi- ja korterirahade ning kirjutamistega 60,000 rbl. maksma. Aksiraha. Rahaministeerium on tulema aasta aksiraha sissetuleku 301,178,068 rubla peale arwanud, nimelt jookide aksiraha 233,153,880 rubla, tubaka aksiraha 13,542,000 rubla, soola aksiraha 11,901,500 rubla, suhkru aksiraha 4,069,000 rubla j. n. e. Aksiraha ametnikude palgaks on 11,362,402 rubla tarwis. Muusika suurekooli peale on tänawu õige rohkeste uusi õpilasi juure tulnud, nii et õpilaste üleüldine  arm 800 peale tõusnud on ning sellepärast meel 2 klassi klaweri mängimise tarwis juure pidada tulema. Kindralite hulk Wene mäes on praegu 1478, nende sees 16 wäljasmaa meest. Üleüldse on täis-kindralisi 105, nende seas 75 kindral-adjutanti, siis 384 kindral-leitenanti ja 974 kindral-majori. Kõikide nende ülespidamine maksab riigile aastas 6 miljoni rubla, arwamata meel korterirahad. Läbisegamini  saab aastas palka täis-kindral 11,000 rubla, kindral-leitenant 5500 ja kindral-major 3200 rubla. Kindral-kubernäride palk terwes Weneriigis  saada tulewal aastal üleüldse 227,953 rubla olema, s. o. 1620 rubla enam, kui mullu aasta, ning järgmisel wiisil ära jaetama: Orenburgi kindral-kubernärile  9900 rubla, Lääne-Siberimaa kindral-kubernärile  13,233 rubla, Kiowa kindral-kubernärile 18,620 rbl., Jda-Siberimaa kindral-kubernärile 18,620 rbl., Mõskma kindral-kubernärile 58,800 rubla, Harkowi kindral-kubernärile 23,500 rubla, Warsaawa kindralkubernärile  37,240 rubla, Wilna kindral-kubernärile 23,520 rubla ja Odessa kindral-kubernärile 23,520 rubla palka. Wäljamaa meredes on praegu järgmised Wene sõalaewad: Minin, würst Posharski, Kindraladmiral,  Swetlana, Dshigit, Majestnik, Strelock, Plastun,  Shemtshug, Westnik, Askold, Asia, Asrika, Cu- roopa, Taman, Psesuape, Shouk-Shu ja Bujukdere, ühte kokku 21 aurulaewa 227 suuretükiga, 461 pealiku  ja 4285 laewamehega. Hobuste müümine wäljasmaale on mullu aasta kahekordseks tõusnud. Mullu wiidi neid Wenemaalt  wäljasmaale 33,123, kuna neid ülemullu aga kõigest 16,275 looma sinna läks. Patronite hulk meie tegemas wäes wiimse sõa ajal 1877 ja 1878 oli järgmine: 23 tiwisioni peale nii suur oli meie sõawägi tuli 16,361,280 patroni (laengut), kellest 12,898,038 ära pruugiti ja 3,463,242 üle jäiwad. Tähele panna tuleb, et mitte need wäesalgad kõige enam patronisi ei tarwitanud, kes kõige tulisemates lahingutes oliwad, nagu näituseks  Shipka juures, waid kõige enam pruukis neid 16. timision kindral Skobelewi all, kes siin ja seal kärmas peale hakkama oli. Sellel tiwisionil oli 1,250,380 patroni, pruukis aga ära 2,421,781, nii et ta magasinist  juure pidi wõtma. Kõige suurema hulga patronisi  tarwitas Saraiski rügiment Karahassankiöi küla juures ära, nii et läbistiku 94 patroni iga püssi kohta tuli. Mitu Türgi pealikut, kelle wanemad ja sugulased Kaukasuses elawad, on Peeterburki jõudnud, et Wene sõateenistusse astuda. See aga on ühe wana seaduse järele üksi siis wõimalik, kui nad Wene õigeusku  heidamod. Türgi pealikud ei teadnud seda enne ning oliwad nüüd päris kimbus. Mõned jätsiwad häda sunnil oma isaisade usu maha ning lasksiwad endid ristida. Üks pealik aga, kelle isa Kaukasuses suures seisuses olla, ei taha oma usku mitte wahetada. Wene ajaleht „Golos" soowib, et see manaks läinud seadusepunkt ära saaks kautatud. Piibli raamatu wäljalautamise seltsil Wenemaal on mullu 691 liiget olnud, nende seas 196 waimulikust seisusest, kes 34,642 waimuliku raamatut  15,926 rubla 91 kop. eest wülja on lautanud. Priitahtlika andeid oli 9604 rubla 36 kop. sisse tulnud,  kellest 8992 rubla 82 kop. wälja anti; kindlat kapitali seltsil ei ole. Soomemaalt. Kirjapostidest. Kuna Soomemaa  telegrahwid Wene walitsuse all seisawad, on kirjapostid  Soomemaa enese käes. Uks tirektor, kes Helsingis  elab, walitsib kõige posti ametnikude ja majade üle terwes suurhertsogi riigis. Mullu aasta oli seal üleüldse 111 postimaja ja teenisiwad nendes 171 postiametniku, kelle seos 53 naisterühmast oli. Hobuse kättemaksmine. Mõne aja eest tagasi oli Soome talupoeg Pekka Merilainen metsa oma mära järele läinud. Kui ta töisel päewal meel kodu ei olnud tulnud, hobust aga üksi nähti olewat, hakati meest otsima ning leiti teda wiimaks metsast, aga surnud ja pääst, rinnast ja ühest käest raskeste haawatud. Et hobust raske kätte oli saada, wõeti teda ikka sabast kinni, mispärast arwati, et talupoeg ka nüüd teda nõnda saanud kinni wõtta, hobune teda aga tagant üles lüies surmanud. Õigem aga näitab töine seletus olewat: Talupoeg oli kolm suwet järge mööda mära warsad ärahukanud, mis mära näinud oli, sest sestsaadik oli La oma peremehe wastu ime kurjaks läinud. Ka oli ta tänawu sume, kui talupoeg  wiimast warsa tappis, nagu hull olnud ja mitu korda peremehe selga jooksnud. Kui peremees nüüd ise metsa hobuse järele läks, jooksis wist küll hobune jälle tema selga ja sõtkus teda oma jalgade alla, ning ei jäänud enne rahu, kuni peremees liikumata maha jäi. Seda tunnistawad talupoja hulk raskeid haawu ja werejäljed tema ümber. Moskttmst. Studentide palmekiri on Moskwa suurekooli rektor koolide ministri herrale ära annud ning minister kolm palwekirja soowimift kinnitanud: Stutentide õpiaeg luurekoolis on künni 9 aasta peale pikendatud, studendid wõiwad omale abikassa wastastikuseks  awitamiseks asutada ning tohiwad wiimaks,  rektori lubaga, studeerimise ajal ka abielusse astuda. Inimeste arw meie maakera peal on uuemate teaduste järele umbes 1456 miljoni. See hulk jaguneb üksikute kindla-maa jagude peale järgmisel  wiisil ära: ruutpenikoormad. inimesed. Euroopas 176,350 315,929,000 Aasias 809,478 834,707,000 Aafrikas 543,187 205,679,000 Ameerikas 697,188'/- 95,495,500 Austraalias 162,699 4,031,000 Põhjanabamaades 82,091 82,000 Selle järele tulewad 1 ruutpenikoorma peale Eüroopas 1791, Aasias 1031, Aafrikas 378, Ameerikas  137 ja Austraalias 24 inimest. Odessast. Tüdrukute müümine Türgimaale on Odessa linnas nii suureks läinud, et politsei iga laewa, mis Konstantinoopoli ehk muiale Poslekuu