Egyptusest. Kkndral Gordon on selle kuu 6. pääwal õnnelikul Khartumt jõudnud ja on seal rah va poolest ütlemata rõõmuga ja Mustamisega waSta wõetud. Tuhanded  on tema ümber tunginud, teda Sudani Sultaniks nimetanud, tema jalgele suud annud. kinnitand, et tema rohkem anda kui Mahdt j. n. e. Kindral Gordon waStaS:  .Mina tulen ilma soldatiteta, aga Jumalaga minu kõrwaS. Mina ei saa mitte sõeariistadega, waid õigusega wõitlema. Bashibozukisi et pea siin enam olema." Omas kuulutuses nimetab Kindral Gordon Mahdit .Kordofant Sultaniks" wõi .EmirikS", jätab pooled maksud maha, tunnistab Sndanit wabakS, nagu enne seda, kui Khediiwe Mehemed Alt seda maad oma sõeawäe aeawiitekS wõita laSkiS. kuS mitmed weited Sultanid üksikute fugukondade üle walitsesiwad, ja annab orjade kauplemiseks jälle luba. Kui palju tarkust ja kui valju kamalust selle kuulutuse feeS on, sellest on raske aru saada. Kas weiked Sultanid Mahdit omaks ülemaks waSta wötta tahavad, seda näib Kindral Gordon nende eueSte asjaks jälnud olema. Wõib olla, et tema sellest riidu mässajate kestis ootab. Et orja kauplemine jälle lubatud on, seda wöiS ehk Araablaste  soigutamisekS kibedast tarwiS olla. kes just selle kauplemise keelu üle wäga pahased oliwad. aga veider on see ikka, et nüüd just Gladstoni .wabameeline" Ministertum  selleks kauplemiseks peab luba andma, mille hävitamise  kallal .wa mmeelised" nii palju tööd teinud on. W >he aeal on selle knu 9. pääwal ka Toktar mässajate kätte langenud, kui enne seda hulk Egyotule söeawäge sealt ära karganud oli. Nüüd tungivad mässajad kange rõhuga Suakimi wõi Suakini peale ja ei lea. kui kaua seal wasta pidada suudetakse, Aurulaev .Neera". mis üht Husart rügementi Suakini toomas oli, on 29 peenikoormat  Suakinist kinni jooksnud. Inimesed on maale peaStetud, aurulaev .Hekla" on kinnijooksnud laewa wahtima  jäänud. Egnotuse soldatid, keda Trinkilati saata taheti, on waSta pannud. Nemad Ütlewad. et seal Eurooplasi  küll olla, mis nemid seal tegema peawad. Konftantinovlist on ükS üüritud AuStria aurulaev DjeddahSse  sõitnud ja witb ühe Sultani Adjutanti ja kolm kommiSsäri senna, selle maakonna Kubernöcile, Osman Pashale, Marshalli auunime kuulutama, kuida avalikult üteldakse; tõe poolest minna nemad aga uurima, kas Dieddah  sõeawäe ülem. Jzzet Pasha, mitte Mahdiga ühes nöuuS ei ole. Zemeni maatondaS olla Mchdt falasaadikud  juba mässamist sigitanud ja ka Mekkas ja ümberkaudu  kaswada kihifemtne Mohammedanlaste kestis. Konstantinoplist tahetakse 10,000 meest Dieddah'Sse saata keda ka SudaniS tarwitada wöikS. Kolmtuhat meest on juba teele läinud. Australiast. Aealeht Melbourne ArguS" kirjutab, et jjkS salk Prantsuse wangisi Numeas. aurulaewa .Heloise" ära wõtnud. Kapteni wangi pannud ja laewaga Auõtralia poole sõitnud on. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! järel Töötua uks tehti tasakesti lahti ja üks mees aStus sisse, keda nähes Lamprehtil meri palgest kadus. See oli puukaupleja Katsentaal. Oma wäljaspidise näituse poolest äratas see meeS wähe usaldust. Tema parem film oli juba mõnda aastat pime ja täieSte kinni, ikka aga wahtiS tema pahemast silmast weel nii palju kamalust ja kurjust wälja, kui seda ühest silmast aga iganes oodata wõib. Tema keha oli pisut küüruS ja suu ümber lehwis osalt sõbralik, osalt põlgastaw naeratus. Mere homtkut, meister Lampreht! hüüdis tema, kawala lahkusega ligemale astudes. .Ikka hoolas. ikka tööl! Mina tahtsin efite Teie elutuppa astuda, mõtlesin aga, kes meister  Lamprehtiga rääkida tahab, peab töötuppa tema juure minema, seal on teda leida, sest kõikis linnas ei ole nii hoolast meest, kui teda". Lampreht jäi tõsiseks. Need meelitawad sõnad ei liigutanud  teda sugugi, sest tema teadis küll, kui wähe otsekohesed  need oliwad. Tema waatas oma abikaasa oksa ja ütles: .Jäta meid üksi." .Ei, lase mind scta jääda," palus Johanna. .Laske oma abikaasa seia jääda," lisas Juut juure. Minul on muidugi armaste see õnn olnud, meistri emandat  näha. Ja kui noor Teie weel olete! Kui mina Teid mitte ligemalt ei tunneks ja keegi ütleks, et Teil juba kahekümnekahe aastane poeg on, siis ei usnkS mina seda mitte poolegi." Waluga löikastwad need sõnad läbi Lamprehti südame. Tema tundis seda kibedat pilkamist, mis nende sees oli, pilkamist weel selle mehe poolt, keS tema elu kõige mõrudamäks  teinud oli. Omet gi kannatas tema seda wälja, .Mis Teie minule toote?" küfis Lampreht tõsiselt. .Mis wõin mina tuua, mina tahaks midagi wiia," wastas Juut, õlast kergitateS. .Aead on pahad ja keS pääwast pääwa läbi tahab saada, see peab hoolas olema. Kellel on selle poolest lugu weel waesem, kui kaupmehel? Mis tema ostab, see maksab kallist raha, mis tema müüb, selle eest ei saa tema sagedast ühtigi Aead on pahad ja mina ütlen, see on õnnelik mees, kellel nii palju on, et elada wõib." .Siis olete Tele õnnelik!" tähendas Lampreht ja tahtmata tungis walus õhkamine tema rinnast wälja, sest tema mstles kui rõõmus tema ilma võlgadeta olla wõiks. ,Ai, wai, mina õnnelik mees?" hüüdis Juut ja pigistas  pahema silma pea täitsa kinni. Mina olen waene mees, üks waene mees kes rahul on, kui niipalju teenib, et oma perekonda toita wõib." Juudi wäljaSpooline näitus tõendas tema sõnu. Kuub oli vana ja lapitud, mütS läikis raSwast. Siiski oli Katsentaal  rikas mees. Temal oli suur puukauplus ja mitu uhket maja linnas, aga riides käis tema nagu kerjaja. Lampreht jäi wait. Mis pidi tema selle põhjatuma wale peale wastama. .Aead on pahad, meister," rääkis Juut edasi, .kaS wõite minule minu rehnungi wälja maksa?" .Ei," wastas Lampreht rahuga. .Raha minul ei ole." .Noh, siis ei wõi parata", ütles Juut, .wägise mina Teie peale käia ei taha. Teie olete õiglane mees ja mina soowin Teile head. Olen Teile jälle puid toonud, head puud, mida Teile anda tahan, sest et Teile head soowin ja Teid usaldan." Mina ei wõi neid puid mitte tarwitada," wastas Lampreht. .Teie ei wõi neid mitte tarwitada? Miks mitte?" küsis Juut. .Kas tahate ehk mullast mööbleid teha?" .Ei." wastas puusepp kindlaste, sest tema oli juba ammu selle mehe iket oma kaelast ära heita tahtnud, saagu ja tulgu sellest mis tahes. Mina ei wõi Teie puid mitte enam tarwitada. Nohkem kui põled olen mina neist ahju wiska la pidanud ja Teie nõuate ometigi nende eest kallimat  hinda kui teised hea puude eest wõttawad." .Aha, Teie tahate teiste käest osta." .Ja muidugi, sest selleks otcn mina sunnitud." .Kes sunnib Teid, kes?" hüüdis Juut. .Teie!" wastas Lampreht kindlaste. .Teie olete mind sundinud kõige halwemaid puid wõtma, mille eest mina ometigi poole kõrgemat hinda pean maksma ja see on mind waefekS teinud. Kaua olen mina seda kannatanud, nüüd ei wõi aga enam mitte." (Jääb poolelt.) Õiendus. Selle lehe Nr. 0, teise lehekülje esimese jäutuse all otsas on lugeda: .Talukommissioni liigeteks on walitud: Landrath Barou Wrangell Roelast ja KreiSsaadik Baron Wrangell Tohiselt." Kiriku teadused Jaani kirikus: 19. Februaril teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Grohmann lastele Jumalateenistust. Leeriõpetust tütarlastega hakkab pastor Assmuth 20. Februaril. 22. Februaril kellu 5 teeb pastor AsSmuth paastu jutlust. Kaarte kiriku õpetaja teeb 19. Küünla k. p jutlust. Vüha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 19. Februaril jutlust. Tsmsmi pooles lubat.md, Tallinnas. 17. «üünla-kuu pSäwal 1884. - Trükitud Liudf«r»'i pdrtj .tej° kuluga. Teadaandmijed. Alguspäralisel Singer-öulblusmaMnal saiwad suureS maailma-wäljanäituseS Amsterdami linnas kõige estmest ja kõrgemat hinda, auu-tunnistus. Na»» i»»l suurel mäljanätiuStel Pariiste Wiini ja Philadelphia linnas knS algupäralised Siug-r.õmblnSmashinalelele  itta Isige kõrgemal kiilust sägalt, «Sada sai ka Amsterdami liuna näitusel nende headust ksige kõrgema auu-hinna j ägamisega awaldalud. G. Neidlinger, Tallinnas, Pitka uulitsas Nr. 57188. Narwas, Burg uulitsas, Nernsti majas. Rakweres, Pitka-uulitfas Nr. lk. Tallinna linna-ameti poolest saab seeläbi teada antud, et linna wolikogudusest  lubatud kui ka uus Seadus Du-asjade Ae Taltiuuas, »» »4S»V söidu-hind Hallima droshka-woorimeestele, ikuulutud Eestimaa Kubermangu-Zeitungis Nr. 74 s. a.), Lindforsi pärijate juures Saksa-, Wene- ja GeStikeeleS trüMtud ja saada on. Seadus maksab 30 kop. ja sõidu hind 10 kop. Tallinnas, linna-amet, 22. Augustil 1383. Linnapea eest: AZ. Baron Maydell. Nr. 1577. ekretär: O. Benecke. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud AeskirjNö Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. KörtSmikudele. trahteri pidajatele j. n. e, on Sammeralhowi poolest temxeltkd «õetuji, mis Pecterburist ontud eel, kirja järel üksinda prukida tohib, odawalt Palzowi juurest Promenadi äärest Rotermanni waStast saada. TaNntM linna»ameti poolt saab seeläbi teadaantud, et tänawuse aaStase 1. loosimise läbi 1882 kustutud Tolli»»» .'«1» li»ia-l»h»paberitest järgmised obligatsionid ja nimelt saea rublajed: NNr. 8, 46, 310. 397, 912. 1030, 1032, 1340. 1461, 1471, 148, 1527, 1541 1582, 1592. 1630, 1656, 1659, 1717, 1734, umefaeasid: NNr. 2004, 2152, 22 0, tuhande rublasid: NNr. 2344, 2437 wäljatoositud on. Weed Wäljaloositud obligatsionid saawad 10 mal paastukuu p. Hassinnas Scheeli õanki-kontoris ümöerwasietud. Linnapea W. Greisfen hagen. Wiljüililjj! >a ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe, Tallinna Sõbra" peale herra K. J. Karow'i raamatupoed wasta. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisas, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. Gustaosohn,  Koero: W. Duglas, Simunas: W. Nor-- manu, RagawereS: W. Lepp. Alel: Jakob Külwander,  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WSrruS: Bielrose proua, WalkaS: M. Rudolfs'i raamatu-poes, NarwaS : M. Põder. WiljandiS: raamatu-taupleja E. 3. Karow. Kaubahitmad. 16. Küünlakuu p. 1834: Soola tünder 5 rbl. 80 kop. Kiwisool, tünder, 10 pnda 6 rbl. kop Heringi tünder 18—26 rbl. Silgu tünder 15 rbl. Kopli heina Pnud 70 kop. Õle puvd 30 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 19 rbl. Kase puude süld 6 rbl. 50 kop. Männi puude süld 5 rbl. 50 kop. Kiwisüte pund !8 kop. Kiwitõrwa tünder 10 ril. Pnutõrwa tünder 11 rbl. Teliskiwi, tuhant, 22 rbl. Lubbi, tünder, 1 rbl. Bresslingi tünder 12 rbl.