hakkaS, sits kosutas see kirik EeSti keeli kirjakeeleks, ja kui Tartu suurkool uneSte asutatud sai, siis wvttis see suurkool  elawat osa EeSti keelest ja Tartu suurkooli kaöwandikud  kosutasiwad EeSti keelt tasasel teel, keele enese looduslikkus  waimuS, ilma kärata ja ilma .Võitlemiseta". Wast siis, kui suur .wägimeeS" jändama HakkaS, wast siiS kuulsiwad meie kodumaa pojad imeks pannek Eestlaste .saksastamisest", EeSti keele .waeulaStest" ja teistest seesugustest  asjadest, mtda tänine uueSkt nähtud ei olnud. Siis HakkaS aga ka .rahwameeSte" wägiwaldsete käte all, Eesti keele looduslik pshjuS kõikuma, hakka» ennast Eesti teel wõera maimuga läitma. Eesti keele loodusliku waimu ja loodusliku õiguse peale ei ole keegi kippunud, kui aga Jakobson oma Sakalastega. Tahab.EeSti Postimees"  .Võidelda", sits woidelgu nende waSta. Ja meie rahwakeele polittka õiguS? Selle õiguse läbirääkimist peame selle juhtkirja kolmandemakS jäutuseks jätma. Omalt maalt. Tallinnast. Kõigekõrgema armu käsu järel, selle aaSta 15. Lehekuu pääwast, on kogudustele need pearaha wõlad kingitud, miS selle aaSta 1. Näärikuu pääwani maksmata jäänud oliwad. Seda armukäSku on aga mitmes paikas ekslikult tähendatud ja uimelt oliwad Kuuramaal mõned maawalla koguduse kiiked arwauud, et koguduse üksikutel liiketel nüüd enam neid wolgasi tasuda waja ei oleks, miS neil kogudusele maksa on. Selle asja seletuseks kuulutab nüüd Kuuramaa Kubermangu Zeitung ametlikult, et koguduse üksikud liiked seda armukäSku mitte sedawitsi oma erakasukS tähendada ei wõt. Kohalise Niigiseaduse ja Vallimaa kubermangude iseäralise seaduse järel wastab iga kogudus üheSkooS kõige kroonu maksude eest. Mis nendest maksudest selle aasta 1. Näärikuu pääwani wõlga jäänud oli, see on kõige kogudusele kingitud, mitte aga üksikutele wõlgnikudele. Iga hinge peale langeb sellest kingitusest nii palju kui wälja tuleb, kui seda kingitusi koguduse  liigete keskiS ühetasa ära jägatakse. Mis igal wõlguikul peale selle maksa on, seda peab tema kogudusele tasuma. Kroonu maksuga ehk pearahaga ühes, saab aga ka üksikute kogudufeliigele koguduse maks maksetud. Sellest koguduse maksust ei ole armukäsu seeS juttu; seda peawad wõlguikud kogudusele täitsa lasuiua. See seletu? maksab Eestimaa ja Liiwimäa koguduüte kohta niisamati, nagu see Kumamaa koguduste kohta maksab. Kutda ka meie omal aeal kirjutasime, on Kõigekõrgemast  kinnitatud seaduse järel kõige päranduse eest, mis suurem kui 1000 rubla on, kroonule päranduse m aksu maksa. Kus liikumata wara, nimelt maad ja pinda päranduseks jäätud on, seal saab maa ja pind Ühe kindla taksi järel raha hinna peale arwatud ja päranduse maks selle hinna järel tasutud. Eestimaal maksab iga mõisa, maakoha ja talukoha kohta see hind, mis Kõigekõrgemast  kinnitatud mõisuikude Kredit-KaSsa poolest wälja arwatud ou. KuS aga kohad Kredit-KaSsa poolest mitte takserttud et ole, seal ou maa ja pinna deSfättn arwatud. lärwamaal 55 rubla, Virumaal 50 rubla, Harjumaal 35 rubla, Läänemaal 30 rubla. Vi i w i ma a l arwatakse  üks deSsättu: Tartu, Võru, Wolmari ja Viljandi maakondas 70 rubla; Võnnu, Valga ja Riia maakondaS 50 rubla; Pärnu maakondaS 40 rubla; Saaremaal 25 rubla. Kuuramaal arwatatse üks deSsätin: Dobleni maakondaS 120 rubla; BauSke maakondaS 95 rubla; Goldingi, Grobiui ja Tukkumi maakondaS 90 rubla, ZllukSte, Haseupolhi, Taljeni ja Friedrichstatztt maakondaS 80 rubla; Wiudawi maakondaS 60 rubla. Venemaa seespidistes kubermangudes kotgmvad hinnad 150 rublast, Mõskma ümberkaudu, kuuni 25 kopikani, mitmes paikas Arhhangle kubermangus. Pihkwa kubermangus armutakse  ükS deSsättu: Ostrowt maakondas 20 rubla; Opotshka, Porhhowi ja Noworjhewi maakondaS 15 rubla; WelikolugSki maakondas 8 rubla ; Toropezt maakondaS 5 rubla; Khvlmt maakondaS 3 rubla. Muidugi ei wõi siin just täielisest .õigusest" juttu olla, aga sellest ei ole palju lugu, sest kõige kõrgem päranduse  maks on 8 kopikat rubla pealt. Kõige kõrgema aru järel maksetakse siis lärwamaal 44 kopikat, Läänemaal  24 kopikat deSsätiut pealt. Kutda läheks aga asi siis, kui seesuguse üleüldise ,kroonu taksi" järel peaks renti ehk ostuhinda maksetud saama, nagu seda ,Valguse", .Virulase" ja teiste seesuguste .paremate rahwusliku lehtede"  meeletumad agrarikused pärtwad. Kes meie ligemat kodumaad tuimemad, need teadwad wäga heaste, et mitmes paikas Läänemaal, niinelt Kassari jõe ja jöearude kallastel, maa niisama hea, heinamale poolest aga palju parem on, kui lärwamaa paremates paikade?, ja et jälle lärwamaal mõneS paikav maa niisama kehw on, kui Hiomaa halwemateS  paikades. Peaksiwad nüüd kõik talukohad määratud .tärminil" ja .kroonu taksi" all müüdud saama, miS iialgi üksikute kohtade järel ei wõi tehtud saada, watd ikka suuremate  ehk weikemate maakondade kaupa ühetasa, siis saaks ÜkS peremeeö oma koha pool muidu, teine peaks kahe ja kolmekordse hinna makSma. Mõisnikud wõi .Saksad", kelle waSta meie kentsakad .uuemeelised" agrarikused ennast kirjutama kiivamad, kelle kasuks nemad meid kirjutama ütlewad, need mõisnikud et saaks sellest suuremat kahju, sest enamist igaS waldaS on paremaid ja on halwemaid kohtasi, ja läbisegamini tuleks enamist igaS waldaS Sige hind wälja. Aga üks jägu taluperemeestest saaks teise kulu peale rikkaw tehtud ja teine maha rõhutud.  Niisamati  paistab sellest üleüldisest .kroonu taksist" wälja, kui rumalad ehk kui petised need .rahwamehed" on, keS Venemaa seespidiste kubermangude, nimelt Pihkwa kubermangu  ja iseäranis Kholmi maakonna odawa maahindadega  meie talurahwast oma kodumaad maha jätma ja wälja rändama äSfitawad. Kroonu poolest on Kholmt maakonna pind rohkem kui kaheksa kord odawamakS arwatud,  kui Läänemaa pind. Ja see wahe ei tule tõeste mitte sellest, et sealised maapinna omanikud oma maad rentijatele ehk ostjatele halastuse pärast odawamalt annawad,  ehk et kroonu nende käest wahest täit päranduse maksu ei taha. See wahe tuleb maapinna loodusest, kliimast ja teistest omadustest, mis kõikumata maapinna külge köidetud on, ja tuleb seal maksmast polluseadufest ja üleüldisest elukorrast,  mida ka kerge ei ole ära raputada ja teiseks muuta. Ühe sõnaga, seal on maapind läbistikku tõeste rohkem kui kaheksa kord wähem wäärt, kui meie Läänemaal, ja kes selle eest rohkem annab see on petetud, ja kes selle eest rohkem andma ässitab, nagu .Virulane" ja .WalguS" seda teemad, need ei tea maast ja tema hinnast ühtigi, ehk need on petised. Meie tähendame weel, et selles, päranduse maksuks määratud hindas maa ja pind ükfi, ilma hooneteta arwatud on. Ühe talukoha tarwiliste hoonete  eest ei pärita päranduse maksu. Z — . NiStirahwa Pühapääwa Lehe" Nr. 28 sees seisab selle aastane EeStimaa maakoolide aru. Selle järel oli Eestimaal, kooli aastal 1882—1883. ülepea  517 Vallakooli, 12 kihelkonna kooli, 4 köstrikooli ja 5 elementaar-kooli, kokku 538 kooli. Peale selle Kuuda Seminar EeSti koolmeistrete, ja Noarootsi Seminar Rootsi koolmeistrete kaSwatamisekS. Juure tulnud oliwad 5 kooli, nimelt 1 Tohise wallale, 1 Iõgise, Kopelmanni ja Voore wallale, 1 Pajako wallale ja 2 kooli Juuru kihelkondaS. Koolist arwati weel tarwis olema: ühel Rapla kihelkonna wallal, kahel Keila kihelkonna wallal, ühel Wim-Nigula kihelkonna wallal ja mõnel wähemal wallal Hageri kihelkondaS.  Uusi koolimajast ott 13 ehitatud, mida heaks ja ruumikaks  tuuniStakfe; palju koolide? on uued lauad, pingid, muud riistad ja ka orelad muretsetud. Palwere-Rawila koolile ostfiwad möisaherra ja wald kokku orela, mis 200 rubla makfiS; KeblaSte, Välise ja Koorti koolidele, on mõisaherrad oma kulu peale orelad ehitada lasknud. Puuduslifi koolimajast oli weel 79, aga nendest oli mitme ehitamine ja parandamine juba käsile wõetud. Koolmeiftred on oma tööd rohkemalt jäult auusaste ja õnnistusega teinud; süüd oli 81 koolmeistri peale leitud, nimelt korrata elu, wiletsa osawuse ja hooletuse poolest, ja nendest oliwad mitmed sellepärast ametist lahti lastud. Palka saiwad weel 63 koolmeistrit alla 100 rubla, kuna aastal enne seda neid weel ligi 100 oli. Ka 100 rubla on wäheseks arwatud ja jõudu mööda kõrgendada soowitud. Kooli-ialist lapsi oli 33,312 ; nendest pidiwad igapääwaseS  koolis 18,467, wahekoolis 15,265 käima. Koolis käifiwad ülepea 30,732 last, ja oliwad siis weel 2580 last, natuke wähem kui kaheksa last saea pealt, ilma toolita. Kihelkonna koolis käiflwad 278 poeglast ja 65 tütarlast.  Kodune õpetuS, kuS emad oma lapsi kooli waSta walmiStawad, oli enamist hea, ainult kümneS kihelkondaS leiti puudust. Rapla kihelkondaS aitasiwad priitahtltkud luetajad emast nende laste õpetamises. Roosna-Hallikul on mõisa moonakate laStele hoiu-kool asutatud, mis head wilja kannab. Muidugi oleks soowida, et koolisi weel rohkem olekS, et kõik lapsed koolis kaikfiwad ja et koolmeiftred kõrgemat palka saaksiwad. Ikka on aga meie Eestimaal asi selle poolest parem, kui mitmel teisel maal, ja nimelt rohkem kui kümmetord parem, kui Venemaa seespidistes kubermangudes,  millega meie Sakalased nii ärdast .ühesugust õigust" ja ühesugust elukorda .paluwad". .Virulane", fee suur Sakalamaa saadik, kellel rahwa tarwituste, häda ja waewa kohta nii lai suu aga nii kitsas süda ja mõiStus on, uriseb muidugi selle aruande kallal. Et see urisemine muist ekfilik, muist pahatahtlik on, ja muud teha et taha, kui aga nukrat meelt ja tüli sigitada, seda wõiwad need arwata, keS .Virulase" waimu tunnewad. Koolide hulga kohta ütleb .Virulane", et Eestimaal 606 walda olla, aga paljalt 517 walla kooli. See ei ole õige. Eestimaal on küll 602 walla nime, aga muist nendest on juba manast aeast saadik teistega ühendatud ja teiste külge luetud, nenda et aga 554 walda üle jääwad, ja nende keõkiS on jälle umbes 100, ustS wana aru järel alla 5 adra suured on ja mis sellepärast walla kohtu poolest ja walla kooli poolest tsiSis kõrwa luetud saawad, nenda et koolist ka nüüd rohkem on, kui kogudusi. Seda on ka tarwis, sest mitmed Vallad on nii suured, et nemad ühe kooliga läbi ei saa. Et mõned koolmeiftred .niisuguse süi ehk kanguse pärast koolikohtu waSta" on .ametist lahkuma" pidanud, see näitab .Virulasel" wäga waSta meelt olema, ja seda wsib ka arwata, sest Sakalased  soowiwad üksi neid koolmeistreks, kes nende wasta sõnakuulelikud on, ja need peawad jo koolikohtu wasta ja iga teise kohtu wasta, nimelt aga meie maakiriku õpetajate waSta kangekaelsed olema. Koolmeistrete palgad annawad muidugi ka .Virulasele"  nurisemiseks ja nukra meele sigitamiseks asja. Et siin parandamist kibedast tarwis läheks, seda tunnistab .Ristirahwa Pühapääwa Leht" ka, ja seda tunnistame ka meie. Aga kuida fiis .Virulane" seda asja parandada tahab? Kas peawad need .Saksad" oma taskust koolmeifiretele  palka lisama, keda Sakalased ja teised nende sarnatsed nii .tubliste" sõimawad ja pahandawad, keda nemad rahwakooli walitsusest wälja lükata ja üleüldse rahwast lahutada himustawad. See on jo wäga kena, kui rikkamad ja kõrgemad kodumaa kodanikud oma kaaskodanikuks  elust ja laStekaSwatamiseft elawat osa wötawad. Seda on nemad tänine ka teinud, ja nemad teemad seda ka nüüd, ja meie loodame, et nemad, Sakalaste ärritamisest ja roojasest sõimamisest hoolimata, seda ka edaspidi tegema saawad. Kui nemad aga uskuma peaksiwad, et Sakalaste häbemata ja meeletumad jutud, kõned ja kirjad tõeste .kõik rahwa" hääl oleksiwad, siis ei wõiks keegi imeks panna, kui nemad edaspidi sellest .kõik rahwast" ega tema koolist ühtigi kuulda et tahaks. Sakalased omalt poolt teemad küll kõik ära, mis iialgi wöimalik on, mõisnikust rahwast ja rahwakoottst wõerutada. aga meil on aSja Jumalat tänada,  et mõistlikud maimud nende põraseid jutlust ega kirjast  ei usu waid teadwad, et Sakalaste .kõik rahwaS" ja .meie rahwas" muud keegi ei ole, kui Sakalased ise ja mõned eksitatud nõdrad waimud. Meil on fiis ka kindel lootus, et asi nenda jääb kuida oli ja Võimalikult paraneb. Ikka wõiks aga rahwaS ise rohkem oma lastekaswatajate eest teha ja peaks tegema. Kui näituseks wallad nõunkS wvtaksiwad, iga koolilapse pealt üks rubla kooliraha maksa ehk üks rubla rohkem maksa, kuS juba midagi maksetakse, sits saaks iga koolmeister umbeS 60 rubla rohkem.  Vaesemate eest wöikfiwad jõukamad seda weiket maksu oma keskis korjata, ja mõisa töörahwa laste eest wõiksiwad leiwawanemad maksa. Sellest oleks tõeSte .kõigel rahwal" suurem kasu, kui Aleksandrikoolist Sakalaste  juhatuse all, mille heaks Sakalased pool wägise rahwa käest raha wälja kurnawad, miS aga enne paari mehe põlwe tööle hakata ei wõi, kui ta Sakalaste walitfuse alla jääb. Aga rahwakoolidest ega koolidest ülepea, Sakalased ei hooli. Nende eesmärk on tüli ja kära, ja selleks on neil mõned .abikomiteed" just parajad tööriistad. Aeg oleks tõeste käes, et rahwas neid igawest wintfntajaid omast ära lükkaks ja oma raha tasasel teel, tasase koduelu kosutamiseks tarwitaks. Peale selle soowib .Virulane" teada, mis need .m aa elemen ta r-koolid" on. millest tähendatud aruandes kirjutakse. Selle kawala kiustu-küsimise peale kirjutakse meile Koeru kihelkonnast: .W aStus, .Virulase" toimetajale, Nr. 31 sees awaldatud küsimise peale: .Missugused need nõnda nimetatud .maa eleme : tar- koolid" on? Maa elementar-koolid on niisugused, kui meie Eesti rahwas praegu soowib, kuS lastele, nii heast poeglastele kui tütarlastele kaheksamast aastast saadik õpetust kaheS keeleS, Vene ja Saksa keeleS, antakse, kust nemad kui soowiwad,  kreiskooli keskmise klassidesse saawad waSta wõetud.  Õpetus saab Tartu koolikonna elementar-koolide seadust  mööda peetud. Need koolid on küll maal elawate Sakslaste pärast asutatud, aga et Eestlased nende koolide kasu on ära tunnud, on nemad neid oma laStega nenda tättnud, et ruumide poolest puudas mitmeS paikas on. Seeläbi on küll koolmeistre töö rängemaks läinud, sest et kõik õpetus esialgul EeSti keeli seletusega peab sündima, aga et meie EeSti rahwaS kõrgema ja laiema õpetuse järel igatseb ja seda tundma on õppinud, et ta oma EeSti keelega  kaugemale ei ulata, fiiS teeb ükS truu koolmeister ja Eestlaste sõber oma ränka tööd rõõmuga, ilma salalikud? nenda nimetatud .rahwameeSte" luba kuulamata, keS mitte Eesti rahwa kasu waid kahju nõudwad. Koeru kihelkonna koolis ei ole mingisugust muutmist sündinud. Elementar-kool seisab 15 aastat, poeglastele ja tütarlastele. 12 aaõta eest asutati kihelkonna kool korwa, Eesti keelt õpetusega, kus ükspäinis walla koolmeistreid koolitati. Aga et Kunda Seminar suuremaks sai, kteisi eksamid ära wöett ja elementar-kooli laste aru kõrgemaks kaSwiS, on elementar-kool pea ükfi järele jäänud. Nenda on see kool peaaegu ühte sulanud, aga mitte muudetud. Viimaks palun auusaid aealehe toimetajaid, iseäranis neid, kelle silmaring kitsas on, edaspidi kõiki kooli ja