läbi seletada ja sellega wõrrelda. Nii ei tee Püha kiri seda mitte. Siin üteldakse, et need, kellel Jumalast mitte osa saamist ei ole, heidetakse wälja igawese karistuse  kätte, heidetakse sinna, kus hulumine ja hammaste kiristamine on. Sellega on kõik selle wiimse nuhtluse raskus ja tähendus äraüteldud. Mis läbi see hulumine ja hammaste kiristamine sünnib seda ei wõi meie kellegi maapealse piinaga wõrrelda, sest ta pole mitte maapealne  ega ihu karistamine, waid waimu-ilmas hinge teenistuse palk. EL ole seal ka kuradil enam oma meelewalda,  ta on niisammuti nagu iga Jumalast ära heidetud  hing igawese karistuse osaline; tema meelewald on siis lõppenud, ta palk maksetud. Wana kiriku laulude  seast leiti palju niisugust laule ja sõnu, aga need laulud on kõik kõrwale heidetud. Ja meie soowime ka, et see põrgu walu laul wiimist korda oleks weel trükitud.  Seda laulu ei wõi keegi aga kuulsa Jitalia lauliku  DanLe" Atighieri ..('omeäin äi vina" ga (Jumaliku näitemängiga) wõrrelda ehk selle sarnaseks seadida, keda wiimist Üi'. Pfleiderer „elutäieliseks kõrgemate waimulikute  mõtete kujutuseks" nimetab. Sellepärast: Jäegu maha see laul! TerweS uues laulu raamatus ei pruugita  ka sõna kuradi muuteid õigeste, üteldakse: kurrati ( kuradi), kurratid ( kuradid). Meie ei wõi siin enam nende wormi wigade kui ka sisu ärawalimise üle pikemalt rääkida, wõtku iga mees kõnes seisaw raamat ette, küll ta siis isegi näeb, kui palju ruumi meie ära kulutama peaksime, kui otsale tahaksime saada. Siin paneme weel mõne proowi sellest ette, kui wäga halwaSte meie laulud Saksa keelest on Eesti keelde ümber tõlgitud. Kõik luule ilu on kui luuaga maha pühitud. 286. salm 8: ~Arm, meid omma surma tõmba, Tappa kõik, ja surreta, Mis so silm ei tahha nähha, Wi meid paradisi ka. Meid ei lükka sinna ärra, Kui meil õige himmo on; Oh mis kaunis magguS warra On so wabbadus ja rööm!" Seesama salm saksakeeli laulu raamatus: Liebe, zeuch uns in dein Sterben; Lasi mit dir gekreuziat sein, WaS dein Reich nichtfkann ererben; Führ inS Paradies uns ein. Doch wohlan! Du wirst nicht säumen! Lasi nur uns nicht lässig sein! Werden wir doch als wie träumen, Wenn die Freiheit bricht herein! Nüid ehk küsib mõni, mikspärast ei ole paremine tõlgitud? Ei ole mõistetud paremine tõlkida, ei ole ka selle järele küsitud ehk neid mehi otsitud, keS oleks paremine  tõlkida wöinud. Kriitikat ei olnud mitte nii karta, kui Saksa keeli laulu raamatute wälja-andjatel. Waata aga kuidas vr. Sallmann Balti kuukirjas wiimse wäljaande  Saksa keele laulu raamatust käsile wõtab, ja temast kritiseeritud raamat on ommeti wormi ja keele poolest kuld meie oma wastu. Wäga suur puudus on ka weel see, et meie omaS laulu raamatus ei algusluuletaja  ega ka ümberpanija nime ei leia, mis laulule enam wäärtust annaks. Kui nüid uus laulu raamat jälle peaks ilmuma, siis oleks wäga soowiÄw, et mehed, nagu prausk Malm, Saaremaa Pöide õpetaja Nolken, Tartu õp. Willigerode  oma käe hoolsaSte adra külge paneksiwad ja EeSLi maimus ja loomus kiriku laulust looks. Ka on mõned kenad laulud wiimati noor õpetaja J. Bergmann teinud. Lõpeks piame meie siin weel ütlema, et kui keegi neid ridasi piaks ülekohtuseks ehk ilmaaeglissks seitungi täitmiSteks nimetama, siis ei ole temal selleks mitte karwa wäärt õigust. Omalt maalt. Wiljanbist. Keiserliku Majesteedi kroonimise päewal  seisis meie linn, niisama kui mõni päew enne seda Auujärje pärija täieealiseks saamise pühalgi, ilusas piduehtes.  Lipud lehwisiwad rõõmsaste majade katuksil ja õhtul särasiwad ilutuled elanikude akante peal. Tänulise ja truu alama meelega tõttastuoad inimesed kirikusse oma Riigiwanemate eest palwetama, kuna kõikide trui alamate tänuliselt tuksuwaift- rinnust see palwe heal taewa poole kõlaS: „ Jumal Keisrit kaitse sa!" Hiljuti W. Just'i trükikojast ilmunud Dr. Hermann'!  Eesti keele grammatika kohta orr juba kaks kriiti- kat, üks Wirulases ja töine Oma Maa seeS, ilmunud, kelle lõpp alles tulemata on. Mitmetel saab weel wana moodu järel paberi rahast olema, mis nüidse kurst ajal mitte enam ei kai ja inimesed neid selleparast kusagil araanda ei saa. Seesuguseid  raha paberist wõib igalajal riigi-pearenteiS ümberwahetada,  et see aga iga ühel mitte kerge ega wõimalik ei ole, stiS on hr. C. J. Lang Wiljandis seda tallitust lahkeste oma hooleks wõtnud, mida ta meid rahwale teadustada palunud. Siis wõiwad kõik need. kellel neid paberid weel on, neid nimetatud härra kätte kokku tuua, kes neid käidawa raha 'wasta tarwilises kohas ümber saab wahetama. Kuida tuttaw, sai 11. Januaril 1883 üks kõigekõrgemalt kinnitatud riigi nõuukogu heaksarwamine kohtute ministeeriumile ja Balti kubermangu kohtutele kohuseks tehtud, palwekirju inimeste käest ka Wene-, Saksa- ja Eesti keeles waStu wõtta. See on nüid küll sellest käsu kuulutamisest saadik nõnda sündinud, aga selle eest sai inimestelt suurt tõlkimise kulu tasumist nõuutud. Nüid teab „Rishki Mesinik" teadustada, et kubermangu walitsus on nõuuks wõtnud, kohtutele ringkirja läbi ettekirjutada,  et palwekirjade sisscandjate käest mingisugust maksu tõlkimise eest ei tohi nõuutud saada ja kuS seda pärast nimetatud kõigekõrgemat riigi nõuukogu kuulutust tehtud on, piawad wõetud rahad omanikudelle tagasi maksetud  saama. Dr. Weske kuukirja „Oma Maa" töine nummer on ilmunud, mis sisu poolest esimesest sugugi taga ei jäe. Tema seest leiame: I. Wenemaa rahwasteft. Soomesugu  rahwad. Lühikene ülewaade II; 11. Mongolite ike II; 111. Wanad ohwri kohad. Wõu ehk Wõhandu jõe pühaks pidamisest II; IV. Tauria wanaaja mälestused A. P. Raudkepp I; V. Jermolai ja möldri naine. Turgenjewist.  Pildike Wenerahwa elust; VI. Ärkamisel. Alguspäraline  jutt Eestirahwa elust I. jagu; VII. Kalewipoja juttude lisad II; VIII. Taimede elust (Physiologia) 11. J. Kunder; IX. TähtjaS pindmine Eestlaste waimuhariduse  kohta; X. Uued kooliraamatud. (Fr. Hollmanni Luteruse Weikene Katekismus wallakoolis. J. Kunder'i Laste raamat. Dr. K. A. Hermanni Eesti keele grammatik); XI. Kultuura ajaluost. Sõnast raha; XII. Kuulutused. Seie juure ei taha meie muud lisada, kui Eesti wanasõna meele tuletada: „Oma silm on kuningas, ostku ja waadaku igllüks ise!" Wiljandi maakonnast. Suure Jaani kihelkonnas on Lahmuje mõisa mölder weski rataste wahel õnnetumat surma saanud. Hommikul enne seda olnud ta koguni lahkel tujul, annud sõbradele oma nime ja oma lapse sündimise päewa liiku ja tõttanud siis saeweskile tööle. Kesk päewa aegu tahtnud ta üht rihma ratta peale seadida,  mis aga ikka maha püidnud libiseda, künni häkitselt jalg libisenud ja ta rattuste wahele langenud, kus kole surm ta elule otsa tegi. Ta jätnud abikaasa ühe lapsega maha leinama, kelle eest mõisapidaja, keda ta kaua aega auusaste oli teeninud, isalikult hoolt kanda lubanud. Kuida kuuleme, on Tarwastus kroonuwalla Saare mõlemad kõrtsid tule-roaks saanud. Tuli olla arwamise järele, korstnast lahti peasenud. Seie juure tähendame weel, et nimetud wallal paljalt 7 talukohta on, kes kaks kabakut ülewal piawad pidama. Rahwas näeks küll heameelega, kui nemad oma tuhahunikust mitte enam unesti ei tõuuseks. Riia ja Miitawi piiskop Donat on 16. Mail oma läbiwaatamise reisi alustanud. Kõigepealt sõitwat ta Lihulasse, siis Haapsalusse, Baltiskisse, Tallinna, Rakweresse, Paidesse ja Lelle kaudu Põltsamaalt Wiljandist  ja Wolmarist läbi 4. Juuniks jälle Riiga tagasi. Tartust. Tartu ülikooli nõuukogu on rahwahariduse  ministeeriumile palwe ettekannud, et Tartu kliinikule tulewasest aastast saani riigiwalitsuse poolest 2666 rubla abiraha saaks antud. Käsitöö edendaja seltsi walitsus on nõuuks wõtnud  25. Juuniks s. a. kõiki kooliõpetajaid, kes oma koolides käsitöö õpetust jaganud, Tartusse Realkoolimajasse 14 päewaks konwerentsile kutsuda, kuS selle seltsi nõuuniku  juhatusel käsitöö harjutusi ja läbirääkimisi ette saab wõetud. Niisugune kokku tulemine on iseenesest hea küll, aga kes piab kulu kandma? Paariks nädalaks pakilisel töö ajal kottu wälja minna, ei luba wist muidu küll kellegi külakooli koht. Ehk wõtab seda mõni paksu pungaline käsitöö edenduse sõber oma hooleks. Tartu Eesti Semminari Direktor Hollmann annab „Kündjas" teada, et wallakoolmeistrite katse nendega, keS Liiwimaa Eesti. jauSkonnast seks kokku tulewad 9., 11. ja 12. Juunil Tartus, wallakoolmeistrite SemminariS peab ära peetud saama. Ülesandmist wõetakse  8. J. õhtul kell 6 sealsamas wasta, kus wanaduse  tunnistus, et katseline 19 aaStat wana on, elukombete ja terwise tunnistus ning katselise oma kirja pandud elukäik, sisse on anda. 14. ja 15. Juunil on sissewõtmise katse Semminari kaSwandikudekS saada soowijatega ja 18.. 19. Juunikuu päewaks kutsub Hollmann oma kaswandikka koolmeistrite konwerentsile, kuhu töised kooliõpetajad ka külaliseks wõida minna. Meie oleme seda siin sellepärast nimetanud, et need kellesse asi puutub, teada wõiksiwad saada, millaS ennast Tartusse koguma piawad, kuna nad seda teadet rahwast loetawate lehtede kuulutuste hulgast ommeti asjata otsiwad. Mikspärast peidab aga auus Semminari Direktor seda kuulutust rahwa eest kõrwalc? Miks ta teda rahwa keskelt  ära ühe lehe kätte Lätimaale saadab? Saksa lehed kuulutawad, et üks Prantsuse keemikus Pafieur maruhaiguse wasta ühe abinõuu üleS olla leidnud, misga loomi selle hirmsa tõbe eest kaitsta wõib. Nüid kuulutab üks Tartlane sealse Eesti lehtede sabas, et ta ka maruhaigust wäga kergeste äraarstida wõiwat ja palub oma juurest selle wastu abi otsida. Niisuguseid  marulõikajäid oleme mõndagi tundma õppinud ja on neid maal küllalt leida. „Eesti Postimees" tõi 1882 omaS 45. numbris T. wallakirjutaja J. H. wastu oma kaastöölise R. W. sulest ühe laimu-kirja. Hoowikohus on nüid kirjasaatjat kolmeks kuuks türni mõistnud. Keiserliku armukuulutuse põhjal ei pruugi ta küll seda trahwi ärakanda, aga piab H.le 15 rbl. jalawaewa tasuma. Nagu lugejale juba omal ajal teatasime, tahab Tartu Eesti Põllumeeste Selts eesolewal suwel RõnguS üht koduloomade näitust ärapidada. Näituse ajaks on määratud 16., 17. ja 18. Juuni kuu päewad. Näitusest  palub Seltsi eestseisus igat auusat põllumeest, kellel see soow südames elaw on, Eestlaste põllutööd ja majapidamist  edendada, osawõtta ja oma kaswatatud loomast ja käsitööst rohkeste näitusele wiia. Näitusele wõetakse wasta ja saawad auupalkasi: 1) töö hobused, 2) sõidu hobused, 3) kariloomad, 4) siad, 5) lambad, 6) kõik põllu- ja aiawiljad, 7) wõi ja juust, 8) põllu- ja käsitöö  abiriistad, 9) kõiksugu käsitööd, mis naeSterahwad ja meistrid omal maal on teinud. Baltia kuukirjas annab E. v. Samson teada, et 1881 aastani paljalt 11 protsenti talumaadest äramüitud  olnud. Sellesama aasta lõpul aga juba 17 protsenti. Kui mitu protsenti wiimaste aaState jooksul müitud, ei ole weel mitte aru käes, aga minewa aaSta lõpetusel olnud Tallinna kubermangus üleüldse 3342 talukohta äramüidud talupoegade kätte, millede üleüldine ostuhind 6,919,947 rubla wälja tegewat. Ostjate poolt puhtalt sisse makstud olla 1,928,862 rubla. Tartu maakonnast. Auustatud Sakala ToimenduS! Palun alandlikult järgmist ridasid eneSte leheSse mahutada  ja sellepärast kohe tungiwalt paludes, et siin-poolsest wõimsast waimu-elust siiaajani wäga wähe ehk peaaegu ei sugugi teadustatud on. Laius-Tähkwere Laulu-SeltS pühitses 6. Mail s. a. oma l. aastapäewa. Lubagu auusad lugijad temast mulle selles lehes natukene pajatada. Pidu alustuseks pidas president J. Daawel kõnet Eesti minewikust, olewikuft ja tulewikust, milleS ta iseäranis  «minast aega, paljude praegust unistamist ja paranewat  tulewiku kuuljatele silmade ette püidiS maalida. Kõnes ilmus kõneleja wapper waim ja asjalikult seletatud  mõnusad mõtted. Lõpeks laskis kõneleja KeiSri Härrat, Prouat ja Auujärje-pärijat kõige Kõrge perekonnaga  elada, mille peale walju hurraa ja waimustaw Keisri laul saalis kõlas. Ettetulnud juhtumiste pärast ei kõneldud seekord rohkem. Kui nõnda pidulised oma waimu oliwad karastanud, pakuti ka warSti kehale kinnitust.  Kui selle peale waatame, et see pidu esimist korda ilmub ning pealegi maal, kuS mõndagi puudust nõnda pea parandada ei saa, siis peame teda küll täieSte kiitma. Õhtul oli näitemäng „Piirjärwe rentnik", mille kohta waatjate poolt täielist kiitust kuuldi awaldadama, mida ka minagi tegema pian, üksneS seda aga juurde lisades, et soowid näitelawa pärast wõimatumakS jäiwad. Ennem oli kuulda, et sell tähtsal päewal näitemäng ..Poissmehed" pidi etendatama, aga et seal palju Madli wsi Männiku Saksa keelt sees on, lükati ta Mirjänve rentniku" eest kõrwale. KaS aga „PoisSmeeste" waatajad  ka nõnda rahul olekfiwad olnud on raSke uSkuda. Poissmeeste esimene waatuS on kui lombakatele (poissmeestele)  tehtud, ja nali ka tm>res. Kogu pidu ajal oli Seltsi muusiku koor pidulist rõõmustamas, lauludest kõlas härra W. juhatusel kõige waimuStawalt ,OH Eestimaa,  nüid ärka unest üleSsa!" zc. Lõpetusel oli kõikidel wist see soow, et niisugust pidu jälle warsti kuulda, et sell ajal sarnast pidu iseäraliselt soowiti, kui kaks püha kõrwu on. Jah, Eestimaa: „Arka ots on tulnud ööle, „ Tõuse unest päewa tööle, „Maad ja waimu harima, „Mõistust, lõbu pärima!" Piduline —k. a ? a 1 <t. 1884 22.