wäga palju ,poolusulafi" kelle peake uuemate sõnumite iäre! arwata Ewang.-Luth. waim u l i k tall i t u s ko n d oma filma heitnud ja oma miSstonärist nende juure saatnud, -etNPoluwernikuid Lutherüse kiriku poole kiskuda Täuine ei  suuremalt  tähele pandud ja sellepäwst ei saa K. J. Paschlscheuko'l  tema uudes tallituskondas mitte wähe tööd olema.  Baltikumi põhjani uurimine on selle auttstatud riigimehele  suurt harjutust annud ja sellest on loota, et Pihkwa kubermangus ennast edaspidi palju asju paremaks muudawad."  T o lli -d e p artimenti aruande järel on wiimasel aastal 77, Millioni rubla eest wähem kaupa Wene riiki fiSse weetud, kui aastal enne seda, tolli on aga umbeS 1 million rohkem sisse tulnud, esimeses joones tollide kergendamise läbi. Baltimaa sa d amates tuli aastal 1887 tolli stsse: Tallinnas 7,970,000 rubla, million rohkem, kui aastal enne seda; Riigas:  4,670,000 rubla, 7» millioni rohkem, kui aastal enne seda; Liibawis 2,388,000 rubla, 158,000 wähem,  kui aastal enne seda. Ainult neljaS tolliametis on rohkem sissetulnud. kui Tallinnas, nimelt MoskwaS 287- millioni, Peterburgis 157- millioni, Irkutskis 12 millioni, Odessas 9 millioni. Baltimaa nimetatud kolmes linnas on 15.028,000 rubla tolli sisse tulnud, mis umbes seitsmes  jagu kõigest Wenemaa tollide sissetulemisest on. Baltiskt sadam ou Tallinna sadamaga kokku arwatud. Tallinna sadamasse on selle aasta laewasõidu  hakatusest saadik 119 laewa sisse tulnud, sadamast 121 laewa wälja läinud. Nüüd, kus Peterburgi mere kanal lahti on, hakkawad Tallinna laewasõidud wähenema. Aastal 1887 on Eestimaal elusalt sündinud  6,066 poeglast ja 5,790 tütarlast, kokku 11,856 last. Surnud (ilma surnult sündinud lasteta) on 4,147 meesterahwast ja 4,025 naesterahwast, kokku 8,172 inimest.  Juure tulnud on sedawiist 3,684 hinge. Wiimasel  kümnel aastal sündistwad läbistikku igal aastal 11,426 last ja suriwad 8,246 inimest, tuliwad sedawiist igal aastal  läbistikku juure 3,180 hinge. Kõrwalisi lapsi oli 516, mis 4„ last iga 100 sündinud lapse peale wälja teeb, kuida see ka läbistikku wiimastel kümnel aasiatatel on olnud. Surnult sündinud lapst oli 370, elusalt sündinud  kaksikuid 329, kolmikuid 16. Laulatud saiwad 2,763 paari, wimastel kümnel aastatel läbistikku 2,578 paari. Ühest usutunnistusest oliwad: Ewangiliumi usutunnistuse kogudustes 2,575 paari, Greeka-õigeuse tunnistuse kogudustes  128 paari (wiimastel kümnel aastatel läbitistikkn 76 paari), Rooma-Katholiiklasi 2 paari, Jsraeliitlast 9 paari. Segapaarist oli: Ewangeliumlast ja Greeka-õigensulafi  43 paari (wiimastel kümnel aastatel läbistikku 47 paari), Ewangeliumlast ja Nooma-Katholiiklast 5 paari Greeka-Katholiklafi ja Roma-Katholiiklasi 1 paar. Iseäranis  Tallinnas sündistwad 1,543 last (nende keskiS 98 kõrwalist) ja suriwad 1,236 inimest. Laulatud saiwad 361 paari. Juure on sedawiist 307 hinge tulnud, 73 hinge rohkem, kui läbistikku igal kümnel aastal enne seda. Rõugesse oliwad selle kuu 14. pääwam Tallinnas  605 inimest haigeks jäänud, nendest terweks saanud  322, ära surnud 134, arstimise alla jäänud 149 inimest. Börsi - saalis peetud piltide-näitusel on 823 rubla 67 kopikat sisse tulnud ja kuludest 430 rubla üle jäänud, mis Hapsalu wana schlosfi-kiriku ehitamiseks tarwitatud  saab. Tallinna hobuste-raudtee plaani kinnitamise kohta on nii head sõnumid tulnud, et, kui fee kinnitus ka weel mitte senna jõudnud ei ole, ehitutuse kompame siiski juba nõuuks mõtnud on roopaid ja wago«'">  walmis tellida ja ehitamist pea algata. Esiteks saada l idtee Wana-turult Kadrinthali ehitatud, selle kõrwa . a kohe ka üks aru lisatud, mis Weneturult Tartu maant  d mööda Torupilli kõrtsuni läheb. Tallinna Saksa-keeli lehed kaebawad, et Falki!  cki üürijad seal üht karusselli üles pannud ja leierkast  a üht kära teha lasta, mis ümberkaudsetes majades i mest tööd teha ega puhata ei lase. wõto  küll keegi seda kära oma kaitsemise alla, meie arwame  aga ikka, et haritud inimeste kohaline on ka naabrite peale mõtelda. Selle kuu 8. pääwa õhtal leiti Cederhilmi heinamaal  4. alewijäuS Mihkel Munaku surnukeha kolme auguga  peas, ja on tema silmanähtamalt mõrtsuka ohwriks langenud. Kahtlus langes endise wangi Jüri K. peale, kes kinni wõetud sai. Tema sai aga pärast lahti lastud ja Paunkülast päritud Jakob U. kinni wõetud ja ülekuulamise  alla pandud. Selsamal õhtal oli puusepa-sell Jüri N. kolme seltsimehega jalutamiselt koju tulemaS, kui Harjuuulitsal  kolm kadakast nende wasta tuliwad ja riidu tegiwad,  mille käikus Jüri N. nuaga kõhtu pistetud sai. Nua-kangelane. Tõnu B. Bodjest (?), on kinni wõetud, ja on oma tegu ka juba tunnistanud. Selle kuu 6. pääwal oli Kompassi -uulitsal Gustav P. ja Gustav L. korter lahti lõhutud ja sealt 33 rubla 85 kopika eest riideid  warastatud. Kahtluse all seisab wäljalaslud soldat Johann D. ja on kinni wõetud Selle kuu 5- pääwal on kolm tundmata kabakast Habaja wallast päritud Jüri R. peale karganud. teda peksnud ja tema raha-koti 23 rublaga ära rööwiuud. Selle kuu 7. pääwal saiwad ühe pahanimega mehe majas Tartu maakonnast tulnud Thomas Arms, Mart Läti, Jakob Jlwes ja Arthur Weguer  kinni wõetud ja nende juures üks raud-kang ja mitmed  teised fisselõhkumtse-rustad leitud. Kadakad katsusiwad  nugadega wasta panna, uus neil aga korda ei läinud.  Igaühel oli kaks ehk weel rohkem male passi. Nemad  kõik on juba kohtu ja nuhtluse all seisnud. Baltiskist, Lehekuu 16. pääwal. Ilmad oliwad wiimasel  nädalil wilud, nagu igal aastal sel aeal. Pühapääwa  homikul oli natuke ärmatest rohu peal ja iseäranis külmades  paikades oli ka wähe õhukest jead loikude peal. Kahjutegemiseks oli külm liiga nõrk ja ei leidnud ka weel midagi wõtta. Metsas on pungad puhkemas ja roheline läik hakkab puid katma. Suwi wiiwib tulemisega. Selle kuu 14. pääwal algas Kuresaare aurulaew „Csustantin" oma korralist söitufi Baltiski, Hapsalu, Kmwaste,  Kuresaare za Riia wahel. Meie nägime rohkest Saarlast suurele maale tööd otsima tulema. Üh t tuug i w a t sõ n a tahaksime perewanematele  ja lastekasvatajatele südame peale panna: Baltiski  linna ligidal on idapool kenad lehtmetsa tukad ja heina naad hea lehtmetsadega, just nagu lindude pesttamiseks loodud. Nendes walitseb aga enamist watkus linnu-laulu poolest, ja see waikuS näib iga aastaga kurwemaks minema.  Kas ei piaks siin mitte tükike süüd nende poisikeste peale langema, keS nimelt Pühapääwadel metsas käiwad? Laste rõõmsate healede üle karaStawas metsaõhkus rõõmustab  ennast igaüks, aga kui nemad puid, põesaid ja künkaid linnu pesade järel läbi otstwad, siis saab looduse püha rahu rikutud, lindude-laul wästb ja ka nende eneste südamest piab iga puhtam rõõm kaduma, nende südamed piawad tuimnma, kuna nemad pärast muust rõõmu ei tunne, kui toorest kärast. Paraku oleme meie sagedast neid puude otsa ronima näinud, pesast" maha wõtma, mida nemad ehk koguni käsuliseks tööks piawad. Aga ka waresed on Jumala loomad, on koguni kasulikud linnud ja põllumehe paremad abilised, neist paarist teradest  hoolimata, mida nemad ch? nabra pealt wõtawad. Halastamata südamest waresete wasta stgib aga pea halastamata  süda ka teiSte lindude wasta ja munade" wõi ,pesade otsimine" saab pia üheks tuhinaks, mis südant kõige häda wasta tuimaks teeb, mis koguni wiimakS loomade  hädast rõõmu tunneb, metsa lindudest tühjendab ja sellega puhta rõõmu puuduse kõrwas ka rahwa majapidamisele  määramata kahju teeb. Meie teame, et poisikesed seda mõistmata meeles teemad, just sellepärast on aga klbedast  maja, et mõistlikumad mammad ja kas ostajad neid õpetawad, kuida lindudest, looduse ilust ja igast teisest ilust rõõmu ja koguni puhtamat ja paremat rõõmu tunda wõib, kui neid käega ei patsutada". Linnu pesadest piab tasa ja argliselt mööda mindama, sest need õrnad loomad kohkuwad juba ja jätawad pesa maha. kui selle siSse ainult  pitkemalt waadatakse. , Katsumine" peletab neid aga tingimata. Meie soowime ja palume, et me) sõnad lahket tähelepanemist leiakstwad. Hapsalust Selle kuu 12. pääwal toodi üks suur kala, stõr, Hapsalu turule, mida üks talumees Matsalu lõpes kätte saanud ja mis 7 jalga 3 tolli pitk oli. Kaupmees Holmberg ou selle kala 20 rubla eest omale ostnud ja terme pääwa lahkest igaühele waadata lubanud. Rakwerest ja ümberkaudu toob kohaline jälle pitkemat rida pahategudest. Esimesel laadapäa.val on kaks kaabakast uulitsal wiina põletaja Georg R. kallale kippunud. Temal olnud 620 rubla >uures ja tema põgenenud Waimanni maja hoowi, kuhu aga kaabakad tema järel tulnud ja kus üks temale raske kepiga kaks kord pähe ja uks kori käe peale löönud. Tema kälimees M. tulnud appi ja löönud ühe kaabakale pudeliga pähe, kes aga wast siis taganenud, kui weel rohkem rahwast appi tulnud. Kiskumises on kaabakad aga ikka Georg R. uuri taskust rööwida oskanud. Politsei on rööwleid leidnud sa kinni — Selle kun 3. pääwal on Udewa taluperemees Tõnis S. hobuse ostnud, mis aga kohe Plewna trahteri ees ära warastatud saanud. Pärast leidnud tema hobuse müüja juures, kes aga kinnitab, et see koguni üks teine olla, mida tema pärast ostnud. Kohtu asi on nüüd seletada.  kelle oma see hobune on. Mihkel K. Paastwereff oli selle kuu 1. pääwal 25 rubla eest hobuse-riistu Aadu O. juure hoida annud, kes aga teisel homikul salgas, et temale midagi hoida antud oli. Öösel wasta selle kuu 3. pääwa on Roela waldas kolm hobust ära warastatud.  Jälgi leiti Rakwereni, aga hobuseid ega wo.rgaid ei leitud seal mitte. Tartust. Selle kuu 11. pääwal suri Tartus Professor  Vr. Mlos. Gustav Tetchmüller ära. Tema oli aastal 1832 Braunschweigi maal sündinud, Tübmgeuis  ja Halle? studerinud ja oli sii S aastvst 1858 kuuni 1859 wana keelede ja pädagogika õpetaja Peterburg Anna-kiriknkoolis. Sealt läks tema Saksamaale tagasi jv sai aastal 1860 DocentikS Göttingent suurkoolis, kust teda aastal 1868 Tartu suurkooli Professoriks kutsuti. Tema on palju kirjutanud ja selle läbi elustawalt omaS teaduse-jäuskoudas mõjunud. Selle kuu 9. pääwal sõitis Jngenieur Saks teistega ühes ratsa wälja, kukkus aga hobuse seljast nii oimetumalt kõwa maantee peale, et kliinikus, kuhu teda wiidi, pea ära suri. Tema oli wast 25 aastat wana ja jätab pruudi leinama. Laiuse kirikuõpetaja Dr. Bidder annab ,Uus Tartu Zeituugi" läbi teada, et Laiuse kiriku ülesehitamiseks 13,916 rubla 81 kopikat sisse tulnud on, millest ehitamiseks ja kiriku ehteteks küll saab. Tänuga tunnistab kirjasaatja, et see sinepi-iwa, mida Tallinnast külwati, rohket wilja ou kannud. WäljaSpoolt ou nimelt Paastukuu 31. pääwast saadik weel sisse tulnud: Tartust  239 rubla 15 kopikat, Liiwimaa Nitlerkouna poolest 5000 rubla, Liiwimaalt peale selle 763 rubla, Eestimaalt 226 rubla, Kuuramaalt 66 rubla, Peterburgist 104 rubli 50 kopikat, Wenemaa seespidistest kubermangudest  45 rubla, mis endiste andetega kokku ülemal tähendatud  summat wälja teeb. Ehitamist toimetab J. Teas Tartust, Architekt N. Guleke ülema juhatuse all. Ehitamine  nii jõudsast edasi, et koguduS oma Jumalakoda  juba sel suwel kätte saada wõib. Oreli ehitamist on W. Müllerstedt Tartust oma peale wõtnud. ,Uus Tartu Zeitung" on järgmise kirja saanud: ,Teie auuskatud lehe Nr. 98 sees oli rääkimistes Aleksandri-kooli  asjust „rentnik Sihle" kui keskkomitee liige nimetatud. Et nüüd minu nimi kogemata ka Sihle on ja mina rentnik olen, siis peetakse mind selle kirja järel mitmelt poolelt nimetatud komitee kiikeks. Selle järges arman mina omal seletamiseks aSja olema, et minul, kui Mitte-Eestlasel, Aleksandri-kooliga iialgi midagi tegemist ei ole olnud." ,H. Sihle, Karlowa rentnik." vPostimehe" sõnumite järel olla Cand. J. Jögewer,  kes nüüd H. Treffneri koolis lundisi annab, Aleksandri-kooli juhatazaks määratud. Eesli keelt saada selles koolis nädalis 8 tundi õpetatud. Usuõpetust ja Eesti grammatikat saada EeSti keeles õpetatud, kõiki muud Wene keeles. Wiljandist, Kohaline ,Teadaandja" kirjutab: ÜleStõusmise-püha  teisel pääwal lahkus meie linnast Pastoradjunkt  Oõkar Frey, MoskivaSse reisides, kus tema üht anustawat kutset mööda oma õnnistatud ametit edafi saab tallitama. Kui oma seisuse auus liige, sai tema igal poolel anuStatud, kui üks auuStaw, puhta südamega mees, kui üks mees, kes oma kasust hoolimata oma kutset iseeueseärasalgamisega,  kui oma koguduse oige karjane täitis. KoguduS näitas siis ka oma lahkuwa nõuuandjale ja kinnitajale oma armastust wälja, kellel ka tema uuel ametipalga!  seda armastust wist mitte puuduma ei saa, mida tema meie juures nii rohkeste teenida oskas. Enne Ülestõusmise  püha oli juba abi-õpctaja Leopold Krüger sellekssamaks  ametiks Riiga elama läinud ja meie kauaaegne kirikuõpetaja Propst L. Krüger ou sedawiist lühikese aeaga oma kaks abilist kautanud. Nüüd on Candidat Eugen Blossfeldt nende asemele aStunud." Heimthali mõisas on öösel wasta Jürikuu 21. pääwa mõisaherra kirjutufe land lahti lõhutud  ja sealt suurem summa hindpaberileS waraStatud, mille numred aga õnneks teada on. Margad ou aknast stsse läinud ja oma kurja tööd nti jultunud meelega toimetanud,  et laua käraga lõhkufiwad, kuida sellest näha on, et nemad asjad, mis lana peal oliwad, nende keSkis ka ühe lambi, maha on wiskanud. Wõrust Hiljuti on Wõru wangimajast neli wangi ära karganud. Palgatud wahid on nii raskest maganud, et kargajad ühe juurest ühe rewolmri ja 18 padronit, teise juurest wõtme-kimbu ja warnast ühe mantli wõtta ja siis tülitamata üle tühja hoowi minna ja üle aia ronida wõistwad.  Tagaajamise juureS sai üks wang kinni wõetud ja teine kuuliga haawatud, kes küll ära pensis, pärast aga wiga sündmusel ise tagasi tuli. Riiast. Selle kuu 11. pääwal sai Riia liS" Tifltst Rcntet kaSfahoidja, Hofrath Jwanow, kiuni wõetud, keõ sealisest Renteist 313,000 rubla warastanud,  sellega põgenenud ja Zarizõini kaudu Riiga tulnud oli, kust wõerale maale peaseda lootis. Hotellis oli tema ennast kui „Baron Müller" stsse kirjutanud, aga kojamees oli teda ühe pildi järel ära tunnud, mis Tislifist selles arwamises Riiga saadetud oli, et tema sealtkaudu põgeneda  tahab. Tema juures leiti 216,629 rubla htndpaberites,  3000 rubla paberraha ja üks posti-kwitung 101,000 rubla üle, mida tema ühegi asja pärast Tisii-- sisse oli tagasi saatnud. Peale selle leiti üks rowolwer ja kaks wale-paSfl. Sel aSjal arwatakse ka teist tähtsust olema, kui warguse pärast. Jwanow on põhjalise üle-