nimetakse. Tema sai sellepärast Niigiwalitsuse poolest omast ametist lükatud ja riigist wälja saadetud. Paapst, Katholiigi kirik ja selle usutunnistuse  käredad liiked ei ole seda kohtumõistmist  aga muidugi mitte õigeks tunnistanud. Nüüd ütlewad need ja kõik käredad Katholiigid, et Melchern ikka weel Kölni seaduslik Erz- Piiskop olla ja ilma temata Doomi pühitsemist ette wötta ei tohiks. Loodetakse ka, et Paapst ühte teist Piiskopi oma enese asemel selleks pääwaks Kölni saadaks; selged teadust ei ole selle üle aga mitte. Kuida räägitakse, tahaks Würst Bismark ennast jälle rohkem Venemaaga ligendada ja oleks oma peale wõtnud, Miinis katsuda, kas mitte Austria walitsus ja Wene walitsus ennast nendes asjades ühendada ei wõikS, mis mölemite wõimuseringkonnale Valtani  poolsaare peal tarwiS on, ehk mis igaühe omaks saaks, kui ehk kord Türgiriiki jäutakse. Prantsusmaalt. Uus Minifterium on ametis. Ministri-Präsident on Fer ry, sesama. kes seda uut koolide seadust jalale seadis, mis kiriklikul poolel nii palju paha werd sigitas ja seda tüli põhjusttas, mis Freyzinet omast ametist  tagastastuma sundis. Kooli-Ministri amet jääb kaa edaspidi Ferry kätte. Wäljaspoolisteasjade-Mimster  on Barthelemy Saint-Hilaire,  Merewäe-Minister Kolonet, Ehituste-Minister  Sadi-Karout; teised Ministred  jäiwad paigale. Kinnitub saab kõige Prantsusmaa aealehtede poolest, et üksi seestpidised  asjad, se on kiriklik tüli Ministrite wahetust  sigitas, siiski kõlawad hääled igalt poolelt, et sellel wahetusel niisama palju, ehk ka weel rohkem wäljaspidiste asjadega tegemist olla wõiks. Juba enne oli Gambetta ühes kõnes sõnu wäljarääkind, mida Saksamaa kui ähwardust  tähendas; seda pahandast ei ole Saksamaa weel unustand, kui juba se Ministri-Präsident omast ametist lahkub, kes kui rahu-armastaja tuutud oli. Mitmed aealehed ou ka kõiki seda äkilist wahetuft otsekohe Gambetta süüks ja salatööks  tunnistanud. Just nenda ei olla se asi aga mitte. Kui ka Gambetta mitmes tükkis,  nimelt ka waljaspidises politikas lahkund Ministriga mitte ühes nõuus ei olnud, siis ei arwata tema ometigi ka mitte juba nüüd aega tulnud olema, kus kätte maksmist algata wõiks. Ikka aga waatawad teised riigid kahtlase silmaga  Prantsusmaa alaliste Ministri-wahetuste peale ja tärkand usaldus selle riigi rahu-politika  peale kipub närtsima. Et nüüd waimnlikudele  seltskonda!? pea aeg jõuab, kus nemad ennast üleüldiste seaduste olla heitma peawad, kui oma elukonda edasi ajada tahawad, seda on iseenesest mõista. Inglismaalt. Inglismaa Saadik Goshen  Konftantinopelis seista sel korral sealise Wenemaa Saadikuga, Würst Lobanowiga suuremas sõbruses, kui ühegi teise riigi Saadikuga.  Sellest aeast saadik, kui Inglismaal uus Minifterium Gladftone juhatamise all walitsemas  on, sellest aeast saadik on nüüd kord asjad Euroopa riikide wahel wäga palju nihutud,  seda ei wõi ükski salata, kes selge silmaga, nende asjade peale waatab. Afghanistani asjade üle on Inglismaa koduse walitsuse ja India riigi walitsuse wahel mitmesugused nöuud. Kodumaa walitsus tahab Kandahari linna Afghanistanile lagast anda ja sedawiiff sellest maast üht wägewamad ja kindlad sõbra teha; India walitsus ei taha aga Kandahari tagasiandmisest  midagi kuulda, waid tahab pidada, mida kord kätte sai. Jrimaal on sel korral talurahwa tülid juba paar nädalid soikus / nemad  on wiljakoriStamise kallal ja neil on fiis paremad tööd teha, kui kõnest kuulda. Nüüd kipub seal aga teine tüli tõusma. Katholiigi kiriklased päriwad üht Universitäti oma tarwituseks  üksi. Kardetakse, et ka sellest asjast Ministeriumile  palju muret sigib. Meile on järelseisaw kiri saadetud, mida ?sõnasõnalt"  üleswõtta palutakse. Kui meie seda soowimist  nüüd aealehtede pruugi ja kohuse järel täidame, fiis peame ühekorraga oma seisupaiga pealt mõne sõna lisama, ilma et sellega ühegi lugeja enese mõtet sette asja üle eksitada tahaksime.  Kiri on nenda: Õiendus W. N. kirja peale 30 numbris. Kõiki sTallinna Sõbra" lugejaid palun mitte pahandada, et mina oma ärateenimatu kuulsuse wabandamiseks seda lehte mõne ridaga äratäidan.  Kõik se pitk kiri ei puudu mitte minusse, ega ole mul sepärast sette pesuga kõige wähemad tegemist, kaS se mest selge ehk sopane on; aga nende wiimse ridadega: Mina pean seda omaks ainsaks süüks, et nimetud Z. Otsmanni, keda koolm. Kott Kersa koolimajasse oli lugema palunud just senna koolimajasse olen minna lubanud, kust „ Sakala" nimetamise järel male kaebtus on sisse läkitud. „ Sakalas" on nimetud K. se on Kersa koolimajas.  Missuguse meelega ja nõuuga koolmeister  Koll teda senna kutsus, se on minul teadmata." R. Sel Pühapääwal, kui Läänemaa mehed Timona  oliwad tulnud, on köster Normann kirikus  kõige kogudusele teada annud, et nad palwe majas ja koolimajades kuhu neid palutakse, lugemist  saamad pidama. Eeesseismast W. N. kirjast paistab aga selgeste 1) arusaamata wahepidamine  Kersa ja teiste koolimajade wahel; 2) niisama arusaamata, kuida ja kus wõib „Sakala"  nimetada oma kirja K. koolimajast lakitud olema; 3) näitab köster Norman mind usaldamataks  ja salalikuks inimeseks pidawad. Sellepärast  wabandan siin ennast, et mina nimetud meeste hiilgusest kõige wähemad sõnakest kuSkilgi aealehtes ei ole awaldanud; omaks ainsaks süüks pean mina seda. et ma nimetud meest mitte jala ära ei saatnud, waid hobuse toimetamisega pidin aega wiitma, kus ka temal aega oli, lautas naisterühmast „koputada". Ei olnud mul ka miski salalikku meelt ega kawalad nõuu teda kutsudes, waid olen seda ilma kõige wähema ettearwamiseta köster Normanni soowimist mööda usaldanud teha. Kersa walla koolmeister Karl Koll. Meie peame tunnistama, et meie seda kirja mitte täieks wabandamiseks pidada ei wõi Kirjasaatja  kahetsemine selle üle, et tema poolt 3 Otsmann aega sai naisterühmast tada"", näitab pSakala" kirjasaatjaga ikka ühte waimu, kui kiri ka teistest sõrmedest paberi peale pandud oleks. Siis ei taha se ka mitte meie meele järel olla, et koolm. Koll nimetud ettelugejad „i!ma kõige wähema ettearwamiseta" oma juure lugemist pidama kutsus. Sesuguste waimu-liigutuste juures ei tohiks ükski tuimusele  jääda, waid peaks ennast ikka, kaS nende poole, ehk nende wasta tunnistama. Meie arwame  aga, et koolm. Koll ikka aega leidnud oleks, enne kutsumist nende maimust niipalju aru saada, et neid kutsumata jätta wõis, kui nende püüdmine tema parema teadmise ja tundmise wasta oli. Oli se selle tema parema teadmise ja tundmise wasta, fiis wõiS neid kutsumata jätta ja oma mõtteid nende waimu ja õpetuse wasta mehise meelega awaldada, et eksitused öiendud saakstwad. „ Sakalas" üleswõetud kiri nõuab aga rohkem teutamist kui õiendust. Oli aga koolm. Koll kord J. Otsmanni oma juure lugemist pidama kutsund, siis pidi tema teda ka awaliku teutamise eest kaitsema, kui oma kutsutud  wõerast, ja selleks oleks tänine wift aega küll olnud. Kui siis ka koolm. Koll seda kirja ise saatnud ei ole, siis tegi tema ennast waid olleS selle saatja kaassüüliseks. Kiriku teadused: Jaani kirikus : 21. Mihkli-kuu p. teeb pastor Grohmann  Pärast lõunat jutlust. Kaarle-kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 21. Mihklikuu  pääwal lauarahwast wastu ja kirjutab neid laupääw  enne lõunat kellu pool 10 —12. Wüka-Waimu kirikus : 21. Mihkli-k. p. teeb pastor Bergwitz jutlust. Tsensuri poolest luliomd, Tallinnas, 19. Mihkli-wu P. 1880. Trükitud Lindfors'i pärijate juures ja kuluga meie lehe H üks mõis, 257 dessätini maad metsaga, kiwi hoonetega  ja kõige inwentariga saad mttidud Zarskoje Selo kreisis, 15 wersta Gatshinast,  8 wersta Balti raudtee Elisawetino  jaamast. Teed mõisa juure wõib teada saada Elisawetino jaama peal, postmeistri  herra juures. Hks kärmas köögitüdruk, kes saksakeelt räägib, saab hea palga eest otsimd Laia uulitsal Nr. 63 (43), taga hoowis. Uhe maja Millise iile Kadrinthali Slobodas annab ligemat teadust  Konsnlent Dolanski, Wene uulitsal,  Tallinna kaubapanga majas, korter Nr. 6. Äs Iwjinnttg, kcS kärneri tööd oskab, leiab kohta wcike Tartu maantee ääres maja Nr. 6. Ühte ord ontliku meest soowitakse kojameheks Wiruwärawa juures Nr. 3, Jürgensi majas. Ilusad Õunapuud suure kroonidega saatvad ruumi puuduse pärast odawalt murdud weike Wittenhost uulitsas Nr. 143 J. Neimanni  juures. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wotawad wasta: Kerdlas: K. Husen, Suure Hiioma-mõisas: koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aptekis, Saggadi mõisaö: M. Gustavsohn, Koero: W. Dnglas, Simunas: W. Normann, Nagaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander. Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglou. Abias: J. Jung, Wõrrus: Bielrose proua, Walkas: M. Rudolff'S raamatu-Poes, NarwaS: M. Põder, Wiliaudis: raamatu-kaupleja C. Krcutzdahl. OMM «akstttchisß, kes heaste rooga teha ja ka saksakeeli rääkida oskab. J. v. Nottbeck, toompea alewis, klastna ääres. Hinnad Tallinna turul. 17. Mihkli-kun pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 45—50 kop. Herned, toop. . Leatsed, toop. Tangud, toop . . Weikse liha nael. Sea liha nael . . Röösk piim, toop Hapu Piim, toop. Koore, kortel. . . Laua wvi, nael . Püti wõi, nael . Muna paar. . . 7 7 10 13-13 12-13 4-5 5—6 5 35 25-23 4