gusel keisri külaskäigul on maailma üle mvjuw tähtsus. Lehed ütlewad, et see külaskäik  muidugi kõik pahandused Wene ja Saksa maa wahcl suutunmks kaotab, kui " neid üleüldse oli, „Grashdanin" ütleb, et kirjalikku lepingut mõlemate riikide wahel ei saa tehtama, maid mõlemad keisrid, nii siis ka Wene ja Saksa walitsus, saamad südamelikuks sõbraks, ja see on parem rahu tugi, kui siduw ja litsuw kirjalik leping, Napoleon  I, tegi aastal 1807 Aleksander 1,-ga ! kirjalikult rahulepingu, aga tuli 5 aastat pärast seda Wene maad ära wõitmal Nii siis ei aita kirjalikud lepingud midagi, maid palju kindlamad on tõsise sõpruse lepingud, Zelisawetgradist. Säälses kreisis jLõuna Wene maal) on 25, juunil hirmus ma r u ühes wihma ja rahe sajuga palju paha teinud, raheterad olnud tuimuna suurused,  koguni ka rusika suurused, misläbi wili waljadel muidugi häwitatud saanud, aga ka majade katused ära wiidud, mitmed majadgi ümber lükatud ja tuuleweskid ära laotatud, palju puid mahamurtud ja wälja  wankrid üinberivisatud ja mitmed wankri ratad kcerutanud  torm õhus üles. Külades on valju kodulindusid, wäljadeb jänefid ja metslmdusid  surnuks löödud. Majade aknad ou puha purustatud. Kõik see kahju sündinud ühe tunniga. Kiiewist, Juba hakkawad tähtsaks piduks  wõõrad mitmelt poolt Kiiewisse tõttania. Serbia metropolit Mihael on ju sääl, ligemal  ajal oodetakse Bulgaria metropoliti Klemeittit ja Jda-Rumelia-metropoliti Gervasiust.  Siis saada Ivcel tulema: püha sinodi ülem prokurör Pobcdonoszew, rahwahariduse  minister Deljanow, sisemine uüuister  graf Tolstoi, ka endine minister gras, Jgnatjew, Muidu kõrgeid wõõraid tulla weel Palju, ka linnade ja seisuste -santkondnsid, Kuulus Wenc rahwuslik laulu koor Slawjanskij juhatusel saada pidu  näitlustes laulma. Kõwasti räägitawat Kiiewis, et ka Saksa keiser pidule tulewat j?)— Wäljamaal, nimelt Austrias tehtakse selle pidu üle haput nägu, ka Rumenias ei taheta  sallida, et säält wõõrad pidule lähawad.  Ka Persia piirilinnas Teheranis peetakse ju w ä l j a n ä i t u st, Wene maalt on senna Mv kulli mitmesuguseid käsitöö tarmitusi, ilu ja tarbe asju saadetud. Loodetakse,  et selle läbi Wene kaubale Persias tee enam awatud saab. Ka on nõuu Kaspia  mere lõunaranuast raudteed Teherani  teha, mille ettewõtjateks ju kaunis kogu rahamehi kokku on heitnud, Ka koguni kaugelt Afrikast on saadikud  Wene maale tulnud, 900 aastasest ristiusku heitmise pidust osa lootma, AbeS si n i a negu.s wõi kuningas on mitmed ülemad wainiulikud mehed oma asemikuks saatnud. Tuttaw kasakas Ashinow  ou saatkonnaga ühes tulnud. Need olemat ju püha sinodi ees käinud ja saal ucrgamcndi püüle kirjutatud dokumendid  ette pannud, milles Abessinia ja Wene  õigeusu pääõpetustc ühisust tunnistatakse,  Arwatakse, et saadikud käsku on saanud, püha sinodi poolt paluda, et see üht piskopi Abessiniasse saadaks, mõlemate riikide täielist ühendamist usu asjas läbi rääkima ja ette walmistama. Mis sinod saab tegema, ei tea meel. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. K! ri k u Ii! aksu d e st lÄielnvad praegu ajalehed õige agarastnTWene ruaa seaduse järele ou kirikute, kloosmte ja muude wainiulikkude asutuste niaad kroonu maksudest  wabNd, Katsed neid maksu alla Panna ei ole seni ajani korda läinnd. Balti maal on lugu teisiti olnud. Eesti ja Kuura maal on kirikumõisad maksudest wabad, aga Liiwi maal ci mitte, Nuiid olla oodata, et ka kirikumõisad? maad edespidi kõik maksu alla aga laiemad nagu muudgi maad, Aivona ka te kassasid olla Liiwi maal juba 13 ja nimelt Wiljandis, Jdwenis,  Karris, Karksis, KuriStal, Põltsamaal, Llustmeces, TiiderkülaS, Tspikul, TarwasluS,  Tartus ja Uues ning Wanas Wõidumas,  Kuura maal olla kõigest 2 kassad ja Eesti maal ei ühtegi. Iga moonakas kes liikmeks saab, maksab aastas kui naesemees 1 rubla, kni poissmees 2 rubla oina wana pölwe kasuks. Kassa walitseja on mõisa- herra ja 3 saadikut moonakate poolt. Praegu olla neis 15 kassas 1400 rubla raha, Abi olla mõnele antud. Alckjandri-kooli raha, see on nüüdse Kaarlimõisa linnakooli kapital, on waheajal Tartu Pangast wälja wõetud ja kooli kuratoriumi läbi Tartu rentereisse antud, kust raha otsekohe Peterburisse päärentcrcisse on saadetud. Kapitali ei anta enam sugugi siia, maid üksnes intressid  saamad kooli ülespidamiseks pruugitania õpekonna kuratori lubaga. Nagu teada algab kool augustikuu esimesel poolel. Ilus inspektori herra Ausoü, kes seni ajani Whru linna kreiskooli inspektor oli, saab neil päiwil Põltsamaale asuma. Ehitused kooli maja juures ei ole aga weel malmis. 15, juulil on terwele Wene maale wäga tähtjas päew. Wene maal on sel päewal 900 aastat sest ajast saadik täis saanud, mil ristiusk Wene maale tuli. Ei see ole siis ime, kui terwel Wene maal seda päewa kui suurt püha Peetakse ja meelde tuletatakse. Ka kõik muud usku Wene alamad saamad seda päewa meeles Pidama ja pühitsema, mil Wene maale ristiusu walgus tuli. Ka Eesti rahwas ja seltsid ei saa seda päewa unustama. Kuratori herra poolt olewat ülema koolikomissionile teatatud, et kus 15, oktobri kuu päcwani külakoolide asjad mõisawalitsuste  ja kogukonna wahel weel seletatud ei ole, sääl rahwakoolide inspektorid asja üle otsustama ja koolmeistrit ametisse panema  saowad. Selle pääle ou ülem koolikomission  teatanud, et kui koolmeistri ametisse  seadmisel mõisa ja kogukond kokku ei sünni, et siis kihelkonna koolikomission kaks kandidati kreisi koolikomissionile ette paneks, kellest ülem koolikomission ühe ametisse seab, Kacbtuscd koolmeistrite aineti pidamise üle peawad seaduslikul teel ülema koolikomissionile  ette pandama, kes neid läbi waatab ja otsust annab, Kuratori anietlik ringkiri Tartu õpekounale teatab, et Kaarlimõisa linnakooli  jEesli Aleks, kooli) tarbeks Tartu kreisreutereisse keskkomitee poolt siiamaale 59,000 rubla on sisse makstud, Balti see ringkiri, et nende hooleks 4 juunil 1820 Kõigekõrgemalt kinnitatud põhjuskirjade järele  ainult õpcasutustc majapidamise hoolitsus  ja kooli õpetajateks kandidatide ettepanek  on antud, et aga nendel mitte sarnast  wõimu ei ole, kui 25 mail 1874 autud  seaduse järele rahma alguskoolide jaoks seatud kooli nõuukogudel. Et eelnimetatud põhjuskirja järele kaks koolikollegiumi liiget  linna poolt walitaksc, mis nüüd linna wolikogu läbi sünnib, arwab kuratori herra, et see walimine iga nelja aasta tagant peab sündima, nagu teisedgi linna ametnikkude  walimijed, Riia koolikollegiumi koolis Saksa keel õpekeeleks jääks, ehk luba antaks neid koolisid erakoolideks muuta, teatab ringkiri, et rahwa hariduse ministri otsuse järele 10 aprillil 1887 autud seadus  kõikide keskniistc koolide õpekeele kohta kindlasti maksmaks peab jäänia, kelle õpetajad ja õpilased eesõiguste osalised  on, nõnda ka nimetatud koolide kohta. Linnade ja kogukondade poolt asutatud õpeasutused seiswat ka õpetuse asjas sellesama walitsusekorra all, kui kroonu koolid, Erakoolide asutust aga olewat koolide põhjuskirjade  järele küll üksikutele inimestele wõimalik  lubada, mitte aga linnadele ja kogukondadele,  Selle Pääle waadates arwab hariduse minister tormiliseks, koolikollegiumi  palwet täitmata jätta, Päälegi et see küsimus mitte õieti nimetatud kogu wõimuse piirides ei seisa, kuna riigiseaduse järele linna kogukond kohustatud on, linna gümnasiumi  ja linna realkooli ülespidamise kulu  kandma, selle õpekeele pääle waatamata, Ringkiri teatab, et seda otsust teistel sarnastel kordadel eeskujuks on wõtta. hedad «vihmasajud tikuwad nüüd kohati jälle tegemist  takistama, „Rig, Ztg, soowib wäga, et Balti maa tclawal peetud. Etenduseks oli „?ullu Hansu abiga/ mis hästi rahul oldawalt sai. asemel, mida hr. T. pidi laulma, aga tema ära> jakast „Pilli Peetert." Õhtul oli aed tuledega ilustatud ja hiljem tants saalis. Osawõtmine pidust oli keskmine. Nagu kuulda, saada lähemal korral kenalt, ruumikalt näitelawalt „Kihlatused" kuulutas selleaegne Eesti Kodumaa ajakirjandusest. lanc kirjutab „Luule aja" kohta swaata Pstm, .V- 53.)? „Mis õigusega wõib Oma Maa tähendatud  kuldse sõrmuse kinkijat märatsejaks pidada Rahwa asja eestwõtjad, „isamaa altari" esinikud, palustwad, hüüdsiwad ja äratasiwad. igal pool. ja ikka, et .isamaa pojad" ja .Mked" .isamaa al< tarile" andeid tooksiwad. Oma Maa enese endi- he^usest tusest midagi lugu on alatumas, langenud järjes ja ilusamatele, kõrgematele ülesannetele iseenese niug oma riigi kohta wõimetu. Niisugust rahwast wõiks küll lobisema papagoi koguga wõrrelda, olla? Ja mis paha arwawad nemad ometi sündima, kui Eesti tahmas Eesti laulust laulab? —Ja kuhu maksime sel wiistl? Mis täna kallis, Jumal iga rahwast niisuguse eest, Teise kirja, „Mis tuleb nüüd?" sees ütleb Oma Maa Eesti päriskoha omaniku kohta järg> misii ~Närwilised,?palawiku haiguse sarnased wä> rinad, millega rahwuslisi küsimusi ette tuuakse, kellel weewel ja põrgu ähwardawat, on te> male tundmata, ta naeratab nende haiglaste ringutamiste  üle, ei leia neile midagi Põhja," Säälsamas edasi- „Jakobson äratüs ühe terwe rahwuse-tundmise, kellel palawiku Mürinad, mceltäraheitlikud  käteringutamised, tõrwa ja weewli kartused tundmata olitoad," Ms ~weewli, tõrwa ja ajab ometi §s)ma Näitab, anda, tahab. Siin ei oleks snitte liig seda arwata,  ~-itdJ,palawiku mürinad" jne. Oma Maad ja tema toimetust ennast on Vapustanud ja sääl asjad  nii segi ajanud. Tõsi on kull, et piõnes asjas Eesti nimega tühjalt!ja asjatult on uh- W 78, Postimees 1888