ÜkS HZrmuS tulekahju oli selle kuu 18 pääwal Krestowski saare peal. Seal seisavad puust ehitatud suwimajad  nii ligistikku üksteise kõrvas, et üks naaber teise supi seest kärpseid välja noppida võiks, kui kätt natuke välja sirutaks, kuida sealt kirjutakse. Süda lõune aeal oli kahekordne maja Nr. 4 järsku leekis. Kuida arvatakse,  oli tuli keeduköögist lahti peasüüd, kus tüdruk tuld teinud ja siis ise piima tooma läinud. Poole tunniga oli kõik ümberkaudu leekis. Kaunis kange Lääne tuul puhus ja põlevad laastud lendafivad; paks suits kattis uulitsaid ja inimesed jooksivad kui sõgedad läbistikku. Pumpasi ei olnud ja ka tuletõrjujad oliwad ka tulemata jäänud. Zahtklube laevadest tuliwad 60 meest oma nõudega  appi, aga ka ligi pool tundi pärast seda, kui tuli lahti peasnud oli. Wast ligi tunni pärast jõudfivad ametlikud  tuletõrjujad ja alustasiwad oma tööd, aga nende prits jooksis nagu sõel igast küljest. Wahe aeal oli hulk asju, laudu, toolist, klaverid, kapp isi ja voodi riideid välja kantud ja kanali kaldale lautatud: üks säde lendas sisse, sütitas ja kõik põles ära. Silla ligidal seisis apthek; sädemed lendafivad peale, pea leek.-.S suur maja; üks tukk langes tafakesti silla peale ja mõne minuti pärast leekaS ka sild. Sillast langesiwad põlevad palgid jõkke ujusiwad Põledes edasi ja mitmed laevad, mis seal ankrus seisivad, läkfiwad ka põlema. Edasi ja edasi venis tuli, katusest katusele karates, kuuni linna tuletõrjujad senna jõudfivad ja tuO kustutatavad. 72 Kumaja ja 40 kõrvalist hoonet on maya põlenud, peale selle sild ja mõned laevad. Palju inimesi o' ilma peavarjuta, kui ka rohkem jagu neist üksi suveks senna tulnud oliwad, kes seal nüüd elasiwad. Wäga palju varandust on hukka ja palju loomast, hobuseid ja lehmi tules surma saanud; inimesed on kõik välja peasnud. Kuida ikka seesuguste juhtumiste juures, nenda on ka siin ühel poolel inimeste kuri süda, teisel poolel mehine meel ja tegev armastus ilmsiks saanud. Jõge mööda tuliwad paadid, ladusiwad peastetud vara peale ja sõudsiwad ära kuhu, seda ei tea ükski. Politsei on küll otsinud, ei ole aga kedagi ega midagi leidnud. Aurulaev  pPerwenez" tüürmann Pinr, ronis ühe leekawa maja teise korra peale, tõi ühe praua kahe lapsega välja, kes juba aknast karata tahtsiwad, viskas weel ühe vara kasti ja ühe raha laeka välja ja kukkus siis ise läbi lae alla; õnneks ei ole auus mees suuremat viga saanud ja peasis välja. Jahtklube asjatallitaja, Friedrich Witt kargas tule sisse ja tõi ühe 14 aastase tütarlapse välja. Üks Politseisoldat  tõi põlevast majast ühe vana rauga välja. Ilma tulehaawadeta ei ole mitmed küll jäänud, aga elu ei ole ükski kautanud. Hirm oli aga wäga suur; emad otfisirvad lapsi ja üks nendest kantas mõistuse toibus aga jälle, kui lapsi leidis. ÜkS naesterahwas näitemängijad seltsist, kes oma maja ja kõik kallid aSjad kautanud, näitab jäädavalt mõistust kautanud olema. Mitmed ametnikud ja kodanikud Peterburgis tahavad  Seespidiste asjade Ministrile palvekirja saata, milles selle üle kaebavad, et lihunikud liha, pagarid leiva ja kaupmehed sukru hinda nii kõrgele ajavad, et vaesem rahvas  seda enam osta ei jõua. Peterburgi majade hind on viimaste aegade sees kangest langemas. Mitmed majad, mis võlgade pärast peavad ära müüdud saama, ei leia ostjat. Nenda olla Moskwa-Tula banki poolest ükfi umbes 400 maja mina pakutud, aga ostjaid ei ole kusagil. Peale Vantide laenu ei leita siis ka majade peale kusagilt raha laenuks, ja ka mõned bankid ei taha laenata, üteldes, et majad sandiste ehitatud oleksiwad. Kas sel asjal mitte nende juttudega ei peaks tegemist olema, mille järel soovitakse, -et Keiser Moskva elama läheks? Suurt võitu, viimase wõidu-laenu paberite väljaloosimise  juures 200,000 rubla, ou A. J. Mafuriu saanud. Õnnetus Moskwa-Kurski raudtee peal, täidab ikka weel aealehti. ,Walitsuse Teadaandja" sõnumite järel on väljakaevamised lõpetatud ja 42 surnukeha välja toodud. Haavatud inimestest on kaks ära surnud ja sedaviisi ei oleks enam reisijaid surma saanud, kui 44. Seda ametlikku  sõnumit et taha aga teised lehed uskuda, vaid kirjutavad  ikka weel sadadest. Selle kuu 10 pääwal kaevati kraami wagon välja, milles reisijate kastid ja kohvrid oliwad. Kaks pääwa lasti neid ägeda pääwa käes kuivada  ja katsuti siis lahti teha. Aga paha vesi, mis küll ka üle surnukehade jooksnud, oli kõiki nii wäga ära rikkunud,  et suurem jagu pidi ära põletatud saama. Wagonis oli ka 10 kasti tempelpaberit, mis üksi 70,000 rubla maksis; ka seda et ole kuivatud võidud, vaid kõik pidi hävitatud saama za raudtee peab kahju kandma. Ka fee maja on juba maha põletatud, kuhu leitud surnukehad kantud  saiwad, et tõbe ei sigitaks. Raudtee kahju ou küll hirmus suur, sest üksi iga pääw, kuS sõidud seisma peavad,  teeb 50,000 rubla kahju, aga raudtee ametnikude süü on weel palju suurem. Kui palju kahju, ahastusest ja silmaveest rääkimata, see õnnetus teinud on, seda ei või küll iialgi üles arvatud saada. Rongis olnud mitmed Moskva kaupmehed, keS laadale föitsiwad ; kas nende kaasa võetud rahast midagi leitakse, see võib küsitav küll olla. Asi on muidugi kohtu all, aga esiteks olla aga üks putka mees ja kaks teist alamat ametnikku kaebtuse alla antud. Seda pannakse väga pahaks ja päritakse, et treppi ülemalt otsast peaks pühkima hakatama, ja meie arvame, et see pärimine täitsa õige on. Moskvast. Jälle on MoskvaS ükõ hirmus tulekahju  olnud, mis 25 maja maha põletas. Ühe tishlert werktuas oli tuli lahti peasüüd ja jooksis nii ruttu edasi, et pea üle kolme uulitsa veninud oli. Kõik Moskva tuletõrjujad saiwad kokku kutsutud, Politsei ja hukk soldatid  oliwad abiks ja wahtiS, aga kuna ühel uulitsal kustutati,  põleS tuli teisel uulitsas edasi. Kustutamise riistadest  ei olnud küll puudu, seda rohkem aga veest. Wast nelja luuni pärast jömtti tuld niipalju piirata, et enam edasi ei läinud, aga tnlepaiga keskel põlesivad majad weel teisel pääwal. Waevalt oliwad tuletõrjujad suuri tuld piirata jõudnud, kui teine tulekahju tõusis, jmida aga pea kuStutati. Jälle on hulk perekondasi kõiki oma vara kautanud ja mõlemad tulekahjud arvatakse kurja käe läbi sünnitatud olema. N ishni - Novgorodist. Suur laat sai selle kuu 15. pääwal Jumalateenistusega algatud, mille järel Kubernöri, Kindral Besaki kasu peale laadalipp üleS pandi. Kauplemine ou elavam, kui wiimaSte aaSiate seeS ja palju kaupa saab weel oodatud. Selle kuu 21. pääwal läks Molitowka külM wiljamagaffte ligidal tuli lahti. Kubernör ise sõitis senna ja saatis laada pritsi, 60 soldatid ja 51 Kasakat. Tuli sai siis ka pea kustutatud,  ikka aga põlesivad 18 maja maha. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preussi Maapääva saadikute valimised seisavad ukse eeS ja erakonnad valmistavad ennast võitlemisele. Wäga tegevad on nenda niinetaknd wabameelelised ja edendajad erakonnad, «agu s«da ieilteS paikades ka nähakse. Nende lehed kutsuvad kõiki ühendusele  ja võitlemisele selle waSta, mis alleShoidlik on ja mis nüüdse valitsuse, see tähendab Würst Bismarki poole hoiab. Teiselt poolelt, nimelt aga talurahva ja linna kodanikude keskist kostavad aga ka hääled, mis Würst Bismarki, tema nõudmistes kinnitavad. Aus tria-U ng rumaslt. Suur vrotses nende Rutheulaste vasta, kes kaebtuse all seisivad, et nemad Kõikslawlastega Austria riigi vasta kurja nõuu pidanud ol eksi ivad, on lõpetatud. Wandemeesle poolest salvad need, keS kõige raskema kaebtnse all seisivad, nimelt Hofrath DobrzmM ja Olga Hrabar ksigrst süüst l.ihtt mõiStetnd. Üksi neli, Pater Naumovicsh, Redaktor PloshlsanSki ja kaks teist on avaliku rahu rilkmmtt ttiüaluseks  jäänud ja 8, S ja 3 kuu peale vangi m Meiud, Ruthenlased valmistavad lahtimõiStetud kaebtuse-aluStele uhket pidu ja sellest näitab ikka välja paistma, et nende sõbrus Austria valitsuse vasta wäga suur ei ole. Austria valitsuse all seisvatest Türgi maakondadest, Bosniast ja Herzegowinast tulevad jälle rahutumad sõnumid. MägeSMkudeS mööda Montenegro piiret, on Austria sõeawäel ikka veel tegemist küll, et tüli mitte leegiks ei kasva, mis tuha all immitseb. Weel selle kuu hakatusel on vagi mässajate salkudega kokku saltund ja mehi on nende kuulide all langenud. Üksi mudeS maa» kondadeS, mis muidugi rahul oliwad, on .soldati võtmine  rahuga korda läinud, nüüd peab see tallitus aga ka rahutumates maakondades algama. Kardetakse,  et see asi seal mitte nii lõbusast ei sigi. Esimesed järelkuulamised Ester Solymossy ara tapmise üle on lõpetud ja nendest on selgeks saanud, et see õnneln tütarlaps tõeste Juutidest ära tapetud on. Süüalused langevad kolme järku. Esimesed on need, kcS Ester Solymossy kõri maha leikasivad; teised on need, kes selle kucjateu juures vahi peal seisivad ja kolmandemad on need, kes wsera surnukeha waraslanwad, Esieri riided selle ümber panivad ja seda viisi kohtuid õigeilt jalgeill eksitada katsusiwad. See paha ja udune asi on nüüd korralise kohtu alla antud ja on oodata, et seal selgi lust tehakse. Ikka võib olla, et seal poolpimedas maanurka Z ükski pime ebausk Juutide keSkiS, seda koledust sünnitanud on. TriestiS saab käsitöö ja põllutöö näitus peetud, mille eesseisja ametid Erzherzvg Karl Ludwig oma peale võtnud ou. NaituS sai selle kuu 21. pääval pidulikult algatud ja õhtul oli Erzherzogi au uks tulelondi rong seatud. Rongi sekka visati üks Dyuamiti kera, mis kärkas ja mitmet osavõtjat raskest haawaS. Seda peetakse  Jlaalialaste teuks, kes sellega oma viha ja tigedust Austria valitsuse vasta välja näidata tahtnud. Wihane rahvas lõhkus Italia keeli aealehe lrükimaja aknad za selle trahteri aknad, kus Italialased koos käivad. Prantsusmaalt. Juba on Prantslaste! Me uusi Ministreid tarvis. Ähvardavate EguMuse asjade tarwiS oli Freycinnet ParlmentiS weel S million franki pärinud. Selle üle tõusts kange vaidlemine. Tähtsamad kõnemehed armastvad, et seda raha lubada wSikS, kui valitsus kinnitaks,  et Prantsusmaa ennast rohkem Egyptuse tülide sisse ei mässiks, kui TneSsi kanali kaitsemiseks kulub. Seda püüdis valitsus küll ka kmmtada, aga teiselt poolelt Must  ivad kSnemehed üleS ja kmmtasiwad, et ükski ette ütelda et võiks, kui kaugele asi nihkub, kui esimene kuul välja lastud on. Sel silmapilgul hoiakuvad kõik Europa riigid oma jõudu tulevate Made larwiS kokk». Seda peaks Prantsusmaa ka tegema. Ministri pärimine sai 450 häälega 75 hääle vasla, tagasi lükatud ja temal ei jäänud muud üle, kui ametit maha panna. Tema vaSta ttmniAastwad ennast ka palju neid, kes muidu mitte sõea waSta ei ole. Sellest on näha, et maa ja rahvas üleüldse lema polilika joonega rahul ei ole. Kes nüüd seda lülitaval ja tüditama! ametit oma peale wstab, see on weel teadmata. Sõeawäe valmiSlamised on esiteks seisma läatnd, ja ka need laevad, mis Port Saidt lahe peal seisavad, on lasku saanud, rahul seista ja ennast kõigest tegevast osavõtmisest eemal hoida. Inglismaalt. Nii kardetavad, kui ka lirimaa tülid ou, siiski taganevad need nüüd avaliku tähele panemise eest kõrvale, kus Inglased Wahe mere ja Suessi kanali valitsust kõikumas olema kardavad. Senna poole iva hüvad siis ka kõikide silmad ja senna poole pöörab ennast avalik osavõtmine. Keelamata lubab Parlament kõlki raha, mida valitsus selleks kuluma arvab ja Kindral  Wolseley on oma stabiga juba teele läinud; temaga läheb ta Auninga-Praua noorem poeg. Aa Inglismaa mmjärje pärija, Prwz WaleS soowiS sõeast osa võtta, aga .Kuninga-Praua ei lubanud seda mitte. KoustantttwpeliS  kinnitab Inglismaa Saadik, Lord Dufferm, et InglaStel mitte vähemadki himo ei oleks, Egyptust oma valitsuse alla võtta; kõigist on aga näha, et see nende viimane tahtmine on. Knida kirjutasime, on Sultan oma «äge Egyptuse tüli lämmatavuseks saata lubanud Ml ka inda laevad välja saadetud, mis seda väge üle mere viima peawad. Rüüd päritakse aga Inglismaa voolt, et 6uitan enne Ambi Pashal avalikult mässajaks tunnistaks ja oma soemvage EgyptuseS Kindral Wolseley kasu alla annaks, muidu ei võiks Inglased Türklasi EgyptuseS koguni mitte maale astuda laSta. Türgi walitsuS vastab uduste sõnadega, ütleb, et mägi enne EgyptuseS olema peaks, siis saaks näha, knida Arabi Pasha ennast üles peab ia mis tema vasla nöuuks võtta tuleks. Sellega, et lepi aga Inglased koguni mitte ja kergest võtt' znbtuda, et suurtükid Inglismaa ja Türgi la-wade wabtt pea mürisevad, ja keS teab kus, wadt.i kas.,,,md. WM «M m Inglased kõik Aleksaudna  k.üttüd >a kanali täitsa oma walttülse alla võtnud )a wttmasest paigast on Arabi Pasha salgud põgenenud. - Admiral Seumour on Ab»kiri lahe peal oluud ju on näinud, et seal suure kiiruga sõea, waSta valmiStakse. Milleaha raudlee, mida Arabi Pasha lõhkuda laSkiS on Inglased ära parandanud ja vaenlane et ole neid selle töö jnreS tülitand. Aleksandrias on jälle mitmed röövijad kinni võetud ja maha lastud. E 'diue Zuiu KafferlaSte Kuningas, Aetewayo, on Inglismaale  tulnud. Rootsi-No r r a m a a I t. Tuntud Kuningriigi vastane, WSmstMna-Kjömson on Drontheimi ligidal, ühe paiga peal, kuS vanal seal Norralased püha Õlast waSta wSilleflwad ja teda ksige tema marga maha loivad,  MM hinge suure maarahva kogu ees kolavat ksnet pidanud ja pärinud, et KnningaS edaspidi enam Siorthingi nõumvSkmise waSta rääkida ei tohiks. Kui Kuningas oma õigust, Storlhingi nöuuwötmist ümber lükata, mitte maha ei jätaks, siis saaksi-v >d Norralased .staiu.lgast maha zäima ja Wabariiki asutama Nenda kõneles rah ramecS Nj.nnistjerna Vjörnion ja rahvas hõiskas. Al vala on agga ikka et nende tuju jälle jahtub, kui Kuningas ise !osise sõnaga nende ette aSlub. nagu tema seda viimase Storthingi lõpul tegi. Selle kiin 17. vaäwa! tuli Kuningas oma kahe noorema pozaga KristianaSse; teisel pääwal tuli Kuninga- Prana. Rahvad wrttiS neid sume rõõmu-hõiskamisega wasia. Itaaliast. Mitmelt palett koStaivad hääled mis räriwad, et ka Ikalia nüsid Gqvpwse tülide lämmatamifest esa võtaks. muidu reutakn vad eu aast Inglased ja Prantslased  uksi senna za Italia kan'a-s ka seal oma wsimuSkonda,  nagu ieda inba Tuneenas kautanud on. ja saakS Aairtta aSjuü kattia walja tukutud ; Itaalial peaks aga Waöemere üle reblcm ireunust olema, kui igal teisel, sest cl Itaalial seal ke:ge rohkem tegemist on. Teiselt poolelt kardetakse, et vägevad seltsimehed ku i Itaaliat wöitlemisest  osa võtta laseknvad. laagi jagamisest aga mitte. Itaalia oli ennast mullu Saksamaaga ja AuStrmga ühendanud ja sellest loodeti nüüd. et need riigid Itaalia pärimist Amka randus laetalu,-vad. Need ttinnistaivad aga, et nemad küll bead nõiu: anda tahaksiwad uluidil ennast aga kttgest lülist eemal hoiakfivad. Se on Itaalias  paha werd sigitanud ja mitmed hääled tunnistavad,