hitt", .kellele ka tmwiW ipenstani-mhai lubatud on. Nendele  on m»S maja ehitada, on kaks kooliõpetajat kaSwatada,  on kõik tmwitused laiendadaehk need lapsed on tagasi saata. See ettewõtmine on Seltsil - raSke täita, kellel weel mitte 200 liiget ei ole. Sellepärast palume meie, ei igaS linnas ennast lahked südamed lahti teekfiwad ja ennast Seltsi tallitu SkonnakS meiega ühendaksiwad, linnaS  ja maal omaS-ringkondaS litkeid ja andeid kogukfi- Mad, et meie- jõud. ettewõtmtsr kohalifM ASwaks ja meie kõiki lapsi järgeS waSta wöttawõikfime^. ,Hefatak Seltsi eestseisus/ -- Jlmah oliwad Eestimaal wiimase nädaU lõpuni tuulised ja wilud. Rukki oraS, mis sügisel mitmes paikaS  Põua läbi üleWuSmiseS ja kosumises raskest takistatud sai, oli snuvenM jäult lume alt heaSts peaSnud,! kui ka ikka tükati natuke rikutud. Esimesed soojad ilmad paniwad  oraSpõldu küll juba natuke haljendama, aga järeltulewad  waljud ja wilud tuuled ja külmad ööd ei pannud mitte ainult kaSwu kinni,-waid mitmed nõdrad taimekesed on ka kolletanud, närtsinud ja ködenema hakkanud. Kui palju külmad ööd mõjunud, seda on ka kewade esimestest laStest, külmalilledest, näha. Need oliwad oma rõõmust õitsemist alganud, on aga ka pVefaSte marjul enne-aegu nõrkenud ja pudenenud. Esimest pääsukesi on paiguti juba Jürikuu 8. pääwal näha olnud, teised oliwad aga weel wiimase nädali lõpuni tulemata, kuida ka kägu ennast weel mitte ei olnud kuulda lasknud, keõ muidu euamist ZüripääwakS  wäljas on. Pühapääwal oli ilm soojem. Jumal laSku sooja, sigida, et oraS uueste wöikS kosuma hakata, niipalju kui sellel weel elujõudu seeS on! Rohelist Nelipühil  ei ole meil sel aaStal oodata; püha on warane, pidu hiline. Jüri kiriku uus õpetaja, Winkler, kes senui abi-õpetaja RakwereS oli, on Jürikuu 28. pääwal oma uue ameti peale sisse õnnistatud. Raekvhtu poolest oliwad kaks liiget senna saadetud, sest selle kiriku patronat seisab Tallinna Raekvhtu käes. Rakwerest. Kuida seatine , Teada andja kirjutab, on Jürikuu 22. pääwal hulk wäljarä n d a j a i d Rakweve  raudtee-jaamast teele läinud. Mitu pääwa oliwad nemad ennast maalt kogunud ja senni turu peal elanud, kui nende tarwtS tellitud wagonid senna jõudstwad. Kümne wagoni seeõ fsilfiwad nemad ise ja seitse wagonid oliwad nende asjadega täidetud. Nemad lähemad Stawropoli, Kaukaasias. Nakwere abi-õpetajakS on vicar Htrschh  ausen kutsutud, kes aga mast Leikufekuul senna tuleb. Tartust. ÜkS ülikurb ja ülikale lugu on Ahja waldaS, Wvnnu sündinud. Sulbi pärisperemees Jaan Mutso on magades kirmega surnuks' löödud; mõrtsukas on tema noorem wend. Htndrik Mutso. Kuida õnnetu  mõrtsukas räägib, on Jaan, kui koha peremees, oma ema ja kaht weiket õde nii toorelt waewanud, et see teda sügamast kurwaStanud ja pahandanud. Kui Jaan seda ka Jürikuu 20. pääwa õhtal teinud, oma ema ja õdesi peksnud, siis läinud tema, Hindrik, wahele, saanud aga ka peksa ja wiimakS wtSkanud Jaan neid kõiki tuast wälja. Oma ema ja õdede wiletsust näheS wõtnud tema kirwe, läinud oma magaja wenna woodi ette ja löönud teda ühe hoobiga surnuks. SiiS läinud Hindrik ema juure, rääkinud  aSja üleS ja tahtnud kohe Tartusse minema hakata, oma tegu kohtuS üleS andma. Ema palwe peale jäi tema, kuuni walge tuleks, läks aga esimese pääwaktiruga teele. Sel aeal oli kole lugu juba läbi küla kõlanud, Vallaametnikud  tuliwad senna, läkfiwad järel ja saiwad noore mehe Tartu teel kätte. Ka neile rääkis tema asja salgamata  üleS ja sai Sillakohtusse wttdud. Riiast. Kergemeeltse ülemeele, segaduse ja õnnetuma juhtumise läbi on NiigaS üks noor meeS teise mõrtsukaks saanud; Gymnasiumi ülema klaSsi õppija Kahrkling on Ühe teise, H. v. R. sellestsamast, klaSstfi surnuks löönud. Keegi, keS juba Gymnasinmtst lahkunud, oli mitmele, nende keSktS ka H. v. R., nimeta kirja saatnud, milles neid ühel määratud õhtal ühe tähendatud koha peale uulitsal kutsuti, kuS neid keegi oodata. Petetud noored inimesed tuliwad suurel hulgal senna kokku, üks pidas teist süüdlaseks  ja sellest tõusis tüli. milleS Kahrkling oma waStasele  raSke kepiga nii kange hoobi pähe andis, et see kohe wõimata maha langes. Teda kantti kohe oma onu juure, keS ligidal elaS, kuS tema küll toibnS, aga juba teisel homikul kell 3 ära suri. KaMing on kinni pandud ja on ütelnud, et v. R. teda esiteks waStu rindu töukanud, aga teised ütlewad, et see mitte nenda ei olnud. Suur. Bus ch hofi s, Liiwimaa. Läti jäUSkondas, on öösel, 2. ja. 3. Jürikuu pääwa wahel, mõisä karjalaudad  kolmest kohast korraga põlema pistetud, maha põlenud  ja 130 lehma, 10 mullikast, ÜkS kallis tõug-pull, 1 koer ja kõik lammad ja fiad on stSse jäänud. Tulekahju  aeal on kurjategija ka weel tõllakuuri põlema pistnud,  mis kõige sõjdunöudega ja riistadega maha põles ja kust tuli sulaSte maja peale langes ja ka selle tuhaks põleta». Hoonetest awamM ott kahju peale! 10M0 rubla- suur. Kurjategija on seda wist erawthä tujus reUW, herra vm Rautenftldti wasta teinud. Teisel homikul on etrtkuspetaja rentherrale kaks lehma saatnud ja talu. rahwas on põlenud loomade mahamatmise ja puru koristamise  juures abiks olnud. Kuuramaalt kirjutakse: ,KolM soojas pääwa, 14., 15. ja 10. Jürikuu pääwal, kus warjuS 22 graadi sooja oli, on oraSvõldusi ja rohtu wäga kosutanud ja on põllumees, tele julgust annud esimest suwikülwt, erneid, kure-erneid, kaeru ja osalt ka kartuhwlid maha teha. See kewade on õige rõõmuStaw. Meil ei ole mingisugust haigust olnudisja põllumehe parem wara, on ka heas tenvises. Loomadel ei ole sel talwel toidust pUMUst olnud  ja mitmel põllumehel on loomatoitu üle Muud. —- Meie randaS on õige hea kalasaa k. Peterburgist. Jürikuu» 21. pääwal saiwad sada aastat  täis, kus Keisri-P raua Katharina 11. MMMM mõismkkude  seisusi ühe armukirja läbi korraldas. Sõda pääwa on koikis kui mõisniku-seisuse 100 aaStäst sündimise-pääwa suure iluga pühitsetud, nimelt ott Moskwas  nõuu wöetud, Keisri-Praua KatharinUle uhket Malestufe-fammast  ehitada. Keisri Majestäti poolest M uus armukiri wälja antud, milles seda seisust tema truuwuse ja wahwuse eest tänatakse ja edaspidi Köigearmulisema hoolekandmise alla wötta lubMkse. Et WeneMaa mõisamaad  mitmes paikaS waesuse pärast raisku läinud on, selleks käSflb Kõigekõrgem armukiri üht Mõisnikkude- PöllulMbanki asutada, kust mõisnikud hea kaubaga raha wöiwad laenuks saada, et nendel wõimalik oleks edaspidi rahulikult oma mõisade peal elatn, oma põllutööd juhtiva ja ka selles talurahwale heaks eesmärgiks olla. Jumäl andku selle armunõuule mõnu! Tänine on paraku Wenemaa  Mõisnikud pealinnades ja sagedast koguni wõeräl maal elanud ja talurahwas ei ole neist põllutöös ja majapidamises  pea mingisugust äratust ega juhatust saanud. See armukiri näib neile ühes ka uut elusihti ette kirjutada  tahtma. Peterburgi Smolna koolis oliwad Montenegro Würsti tütred, Helena, Anna ja Mariza õppimas. Kyrillus- Methodiuse pühal oliwad nemad nii kerges riides pidurongiS,  et 14 aaStane Prinzess Mariza raskest külmetas, haigeks jäi ja Jürikuu 25. pääwa öösel ära suri. Telegrammi  peale oli Würsti-Praua Mil ena oma haige lapse juure ruttanud, ei leidnud teda aga enam elus. Gatshina wakshalliS oliwad Majestätid Keiser ja Keisri-Praua, ja Keiserlik Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija ja Suurwürst Georg Aleksandrowitsh  kõrget leinajat teretamas. Prinzess Mariza oli Ketser Aleksander 11. ristitütar; haigewoodi peal on Keisri-Praua teda waatamas käinud. Oberst-Leitnant Zakrzewski, Kindral Komarowi  Adjutant, on Jürikuu 23. pääwal Afghanistani piirelt Peterburgi jõudnud. Tema toob täielist teadust kokkupõrkamise üle 18. Paastukuu pääwal. Selle järel oleks Wene wäele seal suurt häda tulla wõinud, kui Kindral  Komarow ka weel ühe pääwa wiiwinud oleks, kutsumata  külalisi tagasi tõrjumast. Afghanlastele annab Oberstleitnant  Zakrzewski nende wahwnse kohta wäga head tunnistust.  Kuida mõned Wene lehed kirjutawad, olla kirjalikku tunnistust leitud, et Inglaste piire-kommissär, Kindral Lumsden Afghanlafi otse selle ülemeelele kihutanud  on, mis seda kokkupõrkamist sigitas ja mis neile nii suurt õnnetust tõi. Kindral Lumsden 0n käsku saanud  koju tagasi tulla, mis küll mitte just , ei olla, kuida kawal Gladstone ütleb, sest piire asjad pidada  Londonis seletatud saama ja selleks olla seda kommissäri  seal tarwiS. Kes aga läbi aganate wiljatera naha oskab, see saab wäga heaste aru, et see muud ei ole, kui selle mehe ärakutsumine, kelle süü läbi tüli nii käredaks  läks. Inglismaa Ministerium tunnistab nüüd ka pooliskaudu ise, et Afghanistani Gmir neid Turkmeenlaste sugukondasi ja nende maid koguni mitte oma walitsuse alla ei taha, keda Inglaste heldus temale anda tahtis. Afi on nüüd selgimas ja rahu peale on kindel lootuS. Inglismaa Ministerium tahab aga nüüd weel ühe kolmandema  läbi kinnitada lasta, kelle süü läbi kokku põrkamine  Kushki jõe ääreS tuli. Selleks kolmandemaks on Daani Kuningast paluda tahetud ja tema on ka seda palwet  kuulda lubanud. Kuida tema otsus olema saab, selle üle ei wõt suuremat kahtlust olla. Mõjuwad Wenemaa ja nimelt Saksamaa lehed rõõmustawad ennast selle üle, et Wene Keiser nii ktttdel oli ja JnglaSte ülemeelele järel ei annud, mis läbi Wene riik üht tähtsat wereta wõitu Inglismaa üle saanud on. Ainult üks Prantsusmaa kentsakas  leht lükkab süüd Wenemaa peale, katsub wiimaseS joones tüli hakatust Würst BiSNiärki peale tõugata ja kui iganes wöimalik, Wene-Saksa sõbrust ära lohkuda. Muidugi  ei ole tõsistel politika-meestel selle ässitamise peale muud wastust, kui pilkamist. Kõik teadwad, et Prantslased  ennast üleüldise mässu üle rõõmustanud olekfiwad. Lugejad mäletawad weel, et endine Obecst M i-- ronowi ts h ja endine: Leitnant Besak selle otsuse üle Senatis Beckeri tapmise asjus nende peale MõiStiS. Köhku'otsüS MiröttvMshi MaM- sai ka täisSte tühM tNõisteltts ja tema asi pettv Mchktikuul Wöste WaWdmeiske ette tulecka. Besaki nuhtlust oli SenN liiaks arisanuv jn teise Rtttttkonna  kohtu Mõistmise alla annud. Seal on tema UüÄd kõigist setsuskikuist õigustest lahti ja kuuekS Mks Nattgi mõistetud, kuna tema esimest otsust möövä kahekMS NäStaks  waUgitöõle ja pärast kttngele Siberisse Mlnettta pidi. Kronstadti sadM ott Jürikutt 25. WwW M-- dik lahti, kuS ka esimene kaübalaew sisse Mkfis. Kord oli kuulda, et Kronstadti sadam sel aastal, wist sõea-kartuse  pärast, kaubalaewadele pidi kiuni ptttlvttd sttama, niis PNcrbWgi kaupmehi kangest kohkuMa pani. FÄMst sadamast  ei ole aga Möjüwas Miktts juttu olnud, waid ainult  keskmisest sadamast, mis ka esiteks kattbÄkaewadele ära kehlatttd on. Podooliast. Mette tulnud erakirja järel Sli Podoolia kubermangus juba nädal enne ZWpääwa ivarjus Ä2 graadi sooja, ja wikjapUud aidadeS oliwad õitftmas. JürtpSSwal  oli paks korv lund ja kesk pääwa aeal seifis Herttwmeter  nulli peal. Moskwast, Jürikuu 27. pääwal. Rakwere maakottnast on täna NlkoMrattdteel peale 500 waljäMMM seia jõudnud, kes Kaukaasiasse, Stawröpoli nMkouda lähewttd. Wolskist. Jürikuu 27. pääwal ön WolskiS pääwüpaistel  38 graadi sooja olnud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. ZUba wanast aeast ott pruugiks wõetud neile põgenikkudele wõeral maäl peidupaikä kkda ühegi politika asja pärast omal Maal MM kiusatakse. Uuemal aeal ott aga ka AnarchistlaM teised lõhkujad, kes oma msrtsaka-kätt Würstide ja kõrge riigiametnikkude, ttWM PokiMMUMude wasta üleS töstsiwad, politika põgenikkude nime all wõeral MaN peidupaika  otsinud ja selle seadust all ka leidttud, mis potiMpõgckikkude  wahel wahet ei tee. Pärast Keistr Aleksander  11. surma oli Wene riigi poolt mitme teisegi ühendust  otsitud, mis järel need põgenikud wastMikkü peawad wälja antud saama, keS oma käsi mõrtsuka- ja teiste wägiwalbst  tegUdega roojastanud on. PteuSsi riigiga ott see ühendus wiimasel aeal siginud; PreuSfl Kuningas- tui Saksamaa Keistr, tahab seda ühendust aga kõige Saksamatt-kõhta  maksmaks teha ja sellepärast ott seda Saksämaa  riikide nõuukogu ja nüüd Riigipääwa ette pattdud. Nõüukvgust on fee keetmata läbi läinud, kas agä ka Riigipääwast,  see on küsttaw, sest nendattimetttlud ,wMmee- ringkonnad filmitsewad ikka kõiksuguste lõhküjatW. Kuulus Aafrika uurija, Dr. Nach tigall, W nimelt  wiimasel aeal, kui Kindral-KonsUl Lääne-Aafttkas, sagedast nimetatud sai, on ära surttük Ottta terwife ktttUMmiseks tahtis tema Saksamaale tagasi tulla, suri aga laewa peal arm Jürikuu 24. pääwal on Berliinis  Keisrikoja akken kiwiga sisse wisatud. Tegija on kinni wõetud ja ütleb ennast ühe tööka töõRW"NMa7 Kekstr ise ei olnud sel aeal kodu. Austria-Ungrumaalt. Würst Aleksander Karageorgewitsh  on Jürikuu 21. pääwal Temeswaris ära fur- Nudi TeMa oli kord Serbia Würst, sai M ära põlatud ja endine walitseja, Würst Milosh, tagasi kmsutud. Milofh leidis mõrtsuka käe läbi surma ja räägiti, et Karageorgewitsh  selle teu juures mitte täitsa ilmasüüta ei olnud. Tema ja tema sugu on tänine ikka week Serbia trooni ptale saada tahtnud ja selli? läbi seal palju muret teinud. Tema poeg on Montenegro Wnrõti wäimees ja elab Pariisis. All- ja Peal-Austrias, Salzburgis ja Steirmarkis  on Jürikuu 19. pääwal kaunis raske maawariseMine  olnud. Kinsbergis, StetermarkiS, on palju majast wigastatud ja üks inimene surma saanud. Mittendorsts ja Wartbergis kipuwad majad sisse langema. Prantsusmaalt. Uus MtNisterium silmitsed löHkÜDe ringkondadega ja on mitmed Anarchistlasev wangist lahti lasknud, kelle keSkis ka Louise Mich e t on. See' ei ole seda armu aga mitte wasta wõtnud waid pärib; et kõik Anarchistlased õigusepärast peawad lähti lastud  saama. Pariisis on kõik suured rMe-magafid kinni pandud. Rätsepa-sellid päriwad nii kõrged palka, et keegi seda maksa ei wõi. Inglismaalt. Gladstone Mmisterium on kangest kõikumas  Alleshoidwad ehk Toride ringkonnad ja nende agar esimees, Lord Churchill, wötawad AsMnistM piire-tülist asja, Ministeriumi wasta tormi jooksta Nemad ütlewad selle lepituse Inglismaa kohta akattvawa ja teutaiva  olema, mida Mmisterium nüüd Wenemaaga teha tahab. Wist saaks ka Gladstone kõige oma Mlmstermmiga  laugema, aga weel ei usalda Toride erakond kõiki seda wastatamist oma peale wõtta, mis fõeast tulla wõikS, mida nende Mmisterium tõeste algama sest nMldd peakSstwad jo seda tegema, mille jätmise pärast nemad Gladstone walitsust laivawad. Sel fügisel saawad uued Parlamenti-saadikud walitud ja fiis peab küll Gladstone