venitada et lase. Maailma kera jahtu,md koore sisse oa sits juba neil aegadel, millesse inimeste kirjalikud ega suu. sõnalikud mälestused ei ulata, suured lõhked ehk praud siginenud. Rendest lshketest woolawad maailma kera palavast  keskpaigast palavad shud wälja. Reed palawad õhud on see tull, mi» nendantmetatud tulepurSkajateft mägedest ehk vulcanlde st wälja voolab, nagu veri elava keha haavadest wälja jookseb. Seesugusest tulest kui meie seda omale siin üleS teeme, et või jo maailma kera keskpaika»  juttu olla. sest seal ei ole puid ega midagi muud, mis leekateS põleda wõtkS. Seal ei või muud olla. kui aga sula minerali. KuS nüüd kord seesugused lõhked maailma kera tarretanud koore fiSse figistwad, seal rebivad need ikka Me laiemale ja pttkemale. nii pea kui jahtunud koore vähene sttkuS enam tasast kokku kortsutamist ei luba. Kui sedaviisi lõhked vägivaldselt laiemale rebitud saavad, siis põrub maapind, kõige rohkem nende lõhkete ehk pragude ligidamal. TitS saab aga ka maailma kera vedel ja palav fisu põrutatud. Lõhkenud koore rüngad langevad ja vajutavad wedala sisu peale, mis ftiS kni sula minerali  ,lava« oja lõhkest välja keeb ja senna poole voolab. kuS maapind madalam on, see on mere poole. Pragudest välja õhkav palavuS muudab niiskust maa ptndaS ja ShkuS gaasiks, mtS omalt poolelt uut Põrutust ja kärgatust sigitab ja maa pinda kõikuma ja laeuetama paneb, nagu merd. See on maavärisemine. Hakatuses stgiflwad lõhked tasases maa pindas. Maakera keskpaigast, kange võimuga välja voolav palavus puruSlaS  aga lõhkete ääred ja viskas puru ja tolmu ülespidi.  See langeS lõhke ligemale maha ja sellest kaSva - fiwad tuhandete ja tuhandele aastate käikuS suured ümma« gused mäed lõhkete ümber, kuna väljaõhkav palavus läbi mäe ühe toru lahti ptdaS, nagu korstna. Need on tulepurskajad  mäed. KuS aga palju lshkeid ligistikku on, seal wstwad need ennast ka kord ühendada, nenda et üks tükk maakera koorest  eh? pinnast järSkn ennast teisest lahutab ja alla langeb,  ilma et ümberkaudne maapind rohkem põrutatud saaw. Ühe seesuguse maakera koore üksiku lahti lõhutud tükki sissekukkumise läbi arwatakse JSkia saare õnnetust tulnud olema. Kuida meie juba ülemal tähendasime, on Vesuvi mäe ringkonda? wäga palju seesuguseid lshkeid, kust ikka uueSte palamust ja maakera sula sisikonda wälja keeb, mis juba wäga palju önetuft sigitanud on. JSkia saar on selle kardetawa ringkonna seeS ükS iseäraline jägu, kuS juba manast aeast saadik, pärast rohkemat ehk wähemat waheaega,  raSked õnnetused oliwad. Nüüd on aga need õnnetused  nii sagedast üksteise järel, ikka kangemalt ja kangemast  tulnud, -et arwatakse, see saar olla teisest maakera koorelt nüüd täitsa lahti lõhutud, langeda alamale ja alamale, wiimakS wist täielt mere Põhja. Wana-aegne geografia kirjutaja, Greeklane S t r abo, keS Rooma Keiser Augustuse aeal elaS, kirjutab Jskia saare kohta : sEsimesed Greeka asutajad tuliwad Gretria ja KhalkiSi  maalt Ptthekusa (Ahwisaare nüüd JSkia nimetatud)  peale, kuS wiljakaS maa ja rikkad kullakaewandused nende elukorda esiteks heaks tegnvad, aga pärast peletafiwad  maa wärisemised, wälga woolawad tuled ja palawad weed neid sealt ära. Seesuguste Voolamiste all seisab see saar, sellepärast pidiwad ka need asutajad, keda Syrakuuse  Kuningas Hieron senna saatis, põgenema, ja pidiwad  oma ehitatud kindluse maha jätma; siis läkfiwad Neapolitaanlased senna ja wõtfiwad saare omale. Nendest looduse-näitustest on see ennemuistne jutt tulnud, et kalew Typhon selle saare all olla. Kui tema ennast ümber pöörata, siis woolata tuli, ja keew west wälja, ja sellega üheö tõuSta wahest ka weikemad saared mere põhjast üleS. Sizilia aealou kirjutaja Timäus, keS 280 aasta ümber enne Kristust elaS, kirjutab, et wähe aega enne teda, mägi EpopeuS, mis kesk saart seisab (nüüd Gpomeo nimetatud) tuld wälja purSkanud ja üht tükki maad mere poole tõukanud on. Selle juures olla põlenud maa tuhk ülespidi tõusnud ja pärast jälle tagasi sadanud. Meri olla kolm stadtat, (see on natuke rohkem kui pool wersta) kaldast eemale woolanud, pärast aga jälle tagasi tulnud, üle kõige saare jooksnud ja tule ära kustutanud." MiS sel aeal saarlastest  saanud, sellest ci anna Gtrabo sõnumit. (Jääb pooleli.) Lugejatele teatusekS: Sel korral on kolm poognat meie juhtkirjast PoSti peal laiali saanud. Witmases  numreS hakatud juhtkirja lõpetuS peab sellepärast järgmiseks numrekS jääma. Kirja wastused. J. M. K.: Kui Teie arvata, ses kedagi meie ees u«!a-tavaks  teeb, et tema „rahwa wiha all" seisab, siis eksite. Rahva usaldust ja auuStamlst peab igaüks hoolega nõudma, mitte aga nende rahwaeksttajate kiitust, kes ennast rahvameesteks" nimetavad. Teie soovimist ei või meie täita. Selles asjas on meid juba üleliiga petetud ja pahandatud. - Kiriku teadused. Jaani kirikus: 7. Augustil teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat paStor AsSmuth. Kaarle kirikus teeb 7. Augustil pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast wastu. Laululehti on orilo heaks. Lauarahwast kirjutakse laupääw e. l. kellu 9—12 ja Võetakse pihtile kellu 1. Mha-wainm-kirikus teeb pastor Bergwitz 7. Augustil jutlust ja wõtab lauarahwast. «MM Yy-leS MMMd. Tallw»a«. b. Seikuse-kuu Mwal ISBS. - TrSKtvd Li«df.r,'i y»rtj.t. j»««» ta Teadaandmise d. Trllimised meie lehe ..Tallinna Sõber" laamad kaikts kobtadeS mis selle numbri efluleseS hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmiStes kuulutud saamad, niisamati ka LtndsorSi pärijate trtikimaja Tallinnas wavtawöetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest saal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1883 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta -- kop., poolaastas i „ 71l „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas i „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas < Singeri Käsitöö Kampani ! Rju-Jorkis, l köizc fMtin ja Ivanem önibluse-mashiiia wabrik mailmaS, fai 1882 jälle selleläbi nii kui enne oma headuse tunnistuse, et j "lgltpiiralijt õmblusmllshinat ! ...... i . ' Seesinane kõrge miilina arwu kaSw, mida teistel wabnkutel imtte et ole, on kõige poretn tunnistus, et Singeri algupäralised mashinad oma headuse ja olu poolest kõige paremad on ja iga aaStaga ikka enam inimeste meelepämlisemakS lähemad. , Müinlise kergitusega, et nädalas aga 1 rubl. makSta on ja headuse wastutamisega müüb neid I Tallinnas: N. Neiftlinger, Pilka uulilsal Nr. 57 stude majas? l NarwaS: Burgi-uulilsal, NernSt i majaS; , RakwereS: Pttka uulitsal Nr. 16. l «sssooooöõo»»» »»<xxxxxxxz<xz« 8 Wene ja wäljamaa Vabrikule 8 Kaubamaja R! 8 Bt. peterSurgist, gostmnoi-vworifl, e O annab seeläbi auustatud kohalise ja ümberkaudse rahwale V v teada, et tema kõikide oma toimetuste aasta-arutegemise HF W jälerele kindlaks on seadnud, Tallinna abikaubamajaS üksnes W O künni 15-ma A«gnsti-ku« p. ülimaga odama hindadega W X kõikidest kaupadest tahab pidada, nii kui: kõiksugused manu- X X faktur-kaubad, sttstd, köiksngnsed tinased riided, meeste z X ja naesterahma pesu ja köiksuguü riiet > A X sv pratfenti odawama hinnaga. X Künni 10-ma Augustini odaw mäljamüik restidest , Z X (järele jäänud kangaste tükkidest) igapääw kell 9 künni 11 hom. 8 Tallinnas, Wiw-nulitsal Nr. M., Augcri majas. L Bexxx»oo«ze>»»»«»ossssssss^ s Z.DMoss i leiwa-hinnad: ' l leib lv naelane 40 kop. l , S » -20 , l ». 4 » —to » 1 peenleib 2 naelane lt » ! Dtsitskse üht wanadlast potSmeeft walitsejaks Kamena a mõisa, Odowa linna juure. Adress on - LIo»K»N7 ev-o ünnsnoa, iep. r. rzo»s. Tallinna linna-ammeti poolest saab seeläbi üleüldiseks teaduseks kuulutatud, et Tallinna linna wvli-kogust 7. Mail 1882 tehtud otsuse põhja peale Riia linna wäljaweutoimetajale Aleksnnder Jürgenson ile 1. Juulist 1833 saadik ükstpälntne luba on antud, siin linnas wäljawedn toimetada, ning et temal StauS on. iga kubiikjala salakohtadest wäljaweetud mustuse eest seitse kopikat wötta, kus juures kõige wähem osa, Ntis arwatttd saab, '/» tündrit mustust on. Tallinna», linna-ammet, S. Juulil 18S3. . Linnapea asemik W. Gretffenhagen. Nr. 1209. Linna sekretär D. Benecke. 1 pois kes kaupmeheks tahab õppida, wõib kohta saada Wana turu kaelas Nr. 241. Raudtee roopaid, »hitu«te ta ahjude tarwtS, mateks» «a»io«e« MajaüleSpidawise muudmisc pärast saamad Kaima mõisa», Mchaeli kihelkonda» W le^ma 31. Augustil, kellu W-nest saadik eoampakkujal müitud. 1 uus ilroMa saab t»« rubla eest müidud. Naha on Pilka uulitsa» Nr. 111. . Hinnad Tallinna turul. 4. Leikuse-kun pääwal. Sarduhwlid, tsetwk. vb kop. Herned, t00p.... 7 . Leatsed, t00p.... 6 „ Tangud, toop .. . 8 » Weikse liha nael. . IV—SO . Gea liha nael ... 14 „ RõSsk Piim, toop . 4 . Hapu Piim. toop. . S. Koore, kortel.... b » Laua w?i, nael . . 33 » Pütti wõi, nael. . 30 ~ Mnna paar .... „