nud. Nas Alnla olla oma käe peale JtallalaStele rahu pakkunud, kui nemad temale abiks olekfiwad, Negns Johannese  asemele saada. Muidugi ei ole Jtalialased seda lahkel soownnist waSta wõtnud, sest üht meest ei wõi usaldada, kes oma enese herrat ühegi hinna eest müia pakub. Põnewalt oodatakse nimelt JugliSmaaa paolt, selle kardetuma tüli lõpetust ja ,nst sellepärast on Inglased lepitust Abessynia ja Jtalia wahel toimetada püüdnud. Saawad Abessynialased kuidagi wöitu Jtalialaste waSta, sus kardetakse seda Sudanis nii palju mõjuma, et Mahdi erakondlased, kes mitte weel löpenud ei ole, waid Osman Digma juhatusel uueste toibuwad, Suakini peale tungiwab  ,a sealt ehk koguni alamale Egyptuse poole. BulgariaS kipnwad aSjad seespidi segamini minema, kui ka Prinz Ferdinaud suurriikide waStastikuste kahtlemiste  ja kadeduste mõnul oma kõikuma trooni peale jääda wöiis. Üks 70 meest suur salk Bulgaria põgenikkufi ja Montenegriulasi, tuutud Kapten Nabokowi juhatusel, kes magedast Rumelias „jahi peal" oli ja juba Würst Aleksandri  wasta mäSsa,uist kihutas ja mõrtsukaid palkaS, katsus Burgas'e ligidal maale tulla, sai aga talurahwast tagasi peletatud. StiS katsustwad nemad mööda jõge Burgas'e juures ülespidi minna, kuS Bulgaria föeawäega kokku sattusiwad. Võitlemises on 12 mässajat surmatud. 8 Bulgarlast on haawatud, Montenegrinlane Kapa on wangi wõetud. Kapten Nabokow oli juba enne kaks kvrd Bulgarlaste käes wangiS ja sai wiimasel korral, kui umbes aasta eest mässamist toimetada püüdis, surmanuhtluse  alla mõistetud, et Venemaa aga mitte weel rohkem ärritatud ei saaks, sellepärast anti teda Saksamaa Konsuli kätte, kes ühes ka, Wenemaa asjn tattitab. Pärast läks tema Konstanttnopelisse ja koguS seal rahutumaid maimust oma ümber. Nüüd on tema jälle awalikult wälja astunud,  lootuses, et Bulgarlased Prinz Ferdtnandist tüdinenud olekfiwad ja kohe tema voole langeksiwad. Asi on ometigi teisiti läinud, sest kui Bulgarlased Prinz Ferdinanti ehk ka just mitte ei armaSta, siis on nemad alalistest tülidest weel rohkem ära tüdinenud ja wäljaSpidised tülikihutajad ei leia nende juures nüüd enam palju kuulmist. Seda tähtsam on aga wiimane sõnum, mis järel Jõulukuu 30. pääwal Sofias üks mässajate seltskond leitud ja kirjast ära wõetud olla, milleS rahwast mässamisele kutsutakse. Uhe Saksamaa lehe sõnumite järel olla suurriigid ennast selles uõnuS ühendanud, et Priuz Ferdtuand Bulgarlast piab wälja aetud ja tema asemele üks Würst walitud saama, keS Greeka-õigeufu tunnistusest on. TäieSteustataw  ei ole see sõnum aga mitte, sest Berltni kongressi protokollis, mis peale Wenemaa oma pärimist tuetab, ei ole Bulgaria Würsti usutunnistuse kohta ühtigi määratud. Dsheddas, Türgi Arabiamaa Punamere randas. olla Prantsusmaa Konsul Constalot ja mitmed teised inimesed, kes Prantsusmaa kaitsuse all seisawad, rahwast ära tapetud.  Küsimise peale Prantsusmaa poolt, on Türgi walitsuS  waStannd, et KonsiantinopeliS sellest mingisugust teatust ei olla. Omalt maalt. Tallinnast. Raiküla mõisas, Navla kihelkondas, sai Jõuluwu 27. pääwal üks aruldane püha peetud: sealise mõisaherra, Hofmeister Graf Dr. Aleksander Keyserling  ' i 50-aastane jubilänm, kui kõrgest õpetatud loodnseuurija  ja kirjamees. Keiserliku Teaduste-Akademia poolest Peterburgist, Tartu Uuiwersitäti ja kõige maailma teadusteasutnste  ja õpetatud seltside poolest on sellest pidust saadikute  ja ounesoowimise-kirjade läbi osa wõetud. Krisri Maiestäti poolest sai Graf Keyserling St. Wladimiri rtttre-tähe 2. klassist, Keiserlik TeaduSte.Akademia on teda omaks auuliikmeks nimetanud. - Graf Aleksander  Friedrich Michael Albrecht Nikolaus  Keyserling on Leikusekuu 15.apääwal 1815 Kabtlleni mõisas Kuuramaal sündinud. AaStal 1834 astus tema Berliin suurkooli, seadusi studerima, wahetas seda pea looduse-teaduste wasta ja sai maailma kuulsate looduse-uurijatega tuttawakS, nagu Aleksander von Hum. boldt. Leopold von Buch ,a teised. Temaga üheS on mituied noored mehed studerimas olnud, kes pärast maailma kuulsaks saiwad. nimeltka selle-aegne swä. jur. Otto von Bismark. kellega Graf Keyserling üheS korteris elas ja keda tema musikaS opetaS. Juba seal ou Graf Keyserling teaduslikkust kirjast wälja ailnud, mis tema nime kuulsaks tegiwad. Pärast on tema Wene walitsuse käsu peale Wenemaal ja wõeralmaal loodust uurimas käinud ja selle üle tähtsaid kirjast wälja anuud. Aastal 1844 kosis Graf Keyserling selleaegse Naha-Ministri Graf Kaukriui tütre, afuS aaStal 1847 Eestimaale, Raiküla mõisa elama, aStns aaStal 1850 riigiteenistusest wälja ja sa! pärast Kihelkouua-kohtuherra ja Kreissaadiku ameti tallitust aastal 1857, niisamati aaStal 1800 uueSte. Eestimaa RitterschafthauptmannikS walitud. Aastal 1850 oli Körgestonuis Keiser Aleksander 11. teda KammerherrakS nimetanud ja aastal 1862 Tartu oalikonna Kuratoriks kutsunud. Seda ametit tallitaS tema suure hoolega ja õnnistusega, künni aastani 1869, ja 01l aaStal 1868 Keisrikoja HofmeistrikS nimetatud. Mõue aaSta eest kutsuS W >rst Bismark oma uoorepõlwist fõbrat Preusst Rahwa-hariduse Ministriks, aga Graf Keyserling on kõige oma südame soontega oma kodumaa külge kaSwanud ja ei ole seda Mgawat kutsumist mitte waSta wõtnud. Graf Keyserling on kõige oma teiste kõrgete ametite ja tähtsate tallituste kõrwaS ikka ka osaw põllumees ja Eestimaa põllutöö tähtjas kosutaja olnud, oli ka mitu aaSlat Eestimaa Põllutöö Seltsi juhataja. Et tema oma walla põllutöö, majapidamise ja waimliku kosumise eest igatahes hoolt on kannud, seda wõib sellest tähtsast mehest iseenesest arwata. Jumal andku temale weel rohkest lahkeid elupäiwl, tähtsaks tööks ja noore sugu eeskujuks teadustes ja isamaa armastuses! Uueks aaStakS on meie kodumaa omaksete keSkist  Keisri Mojestäti poolest saanud: Tartu Professor Wilhelm Hörsch elmann Wirkl. Staatsrathi auunime; Tartu Professor A. Brückner St. Anna rittretähe I. klassist; Tallinna Linnapea Baron Victor von Maydell  St. Anna rittretähe 3. klassist; Moskwa Aktsifiwalttsufe  wanem Revident Staatsrath G. von Handtwig  ja Eestimaa Aktstst-walitsnse Inspektor Kollegienrath  Baron Skeinheil St. Wladimiri rittretähe 4. klassist; EeStimaa Aktsisi-walttsuse Inspektor von Rehekampff  Ät. Anna rittretähe 2. klassist; EeStimaa Aktsisi-walitsuse kirjatoimetaja Baron Schilling ja ringkonna Inspektorid von Kokzebue ja Baron Pilar von Pilchau St. Anna rittretähe 3. klassist; Kuresaare  Koolide-Jnspektor Wiedemann St. Wladimiri rittre tähe 4. klassist. »EeStimaa Kubermangu Zeitungi" kuulutust mööda on Eestimaa Maapääw selle kuu 19. pääwaks Kindral-Superintendenti ja Ewang.-Luth. Kon fistoriumi Vleepräsidenti walimiseks kokku kutsutud. Kuida teada, saawad selleks kõrgeks ametiks Maapääwa poolt kaks kaudidati walitud ja nendest üks KeiSri Majestäti poolest kinnitatud. ,Lootuse" Seltsi poolt kirjutakse meile: Miimati  lugesin Teie leheS, et Mainemuine" Laiuse kiriku ehitamise heaks kontserti anda ja ka teisel wiifil raha korjata tahab. See rõõmustas mind ja wist ka igat Teie lehe lugijat. Nüüd teatan ka, mis ,Lootuse" Selts Tallinnas aaSta 1887 lõpul seesuguses asjaS Jumala auukS ja ligemise heaks teinud on: Jõuln kolmandemal pühal saiwad umbes 145 waest last nimetatud Seltsi poolest peale 290 rubla eest kingitust. Mõned saiwad riideid, teised wähemaid asju ja mängu-aSju. Jõulu-puu oli osawa tundmusega ehitatud ja tuletas neile elnlugulikn ja kirjaliku teatele läbi Lutheruse perekondlikku Jõulu-õhtat meele. Pärast kingitust ootaS pidu-laud weikeseid wõeraid, kelle silmad rõõmust läikifiwad, ja nende wanemaid, kus lahked naesterahwa  käed neile wälja jägaflwad, mis nende meele järel oli. Ka waimliku toidu eest oli hoolt kantud. Mitmete muusika-riistade abil sai järgmine H. Pfeilt luuletus Jõulu-tngel". kooliõpetaja H. St. läbi Eesti keelesse ümber pandud, temast enesest ette kantud: , Laane ääreS laugefiwad lauliku silmad, Ta uneS nägi juhtumist, mis 'p olnud südamele külmad. Näeb aegadest unes, miS lendanud aea-meresse, KuS ta poisina käinud Jöulu-poifiks perest pereSse. UniStab plagistawast weskist jõe ääres, Kus möldri silm kukelauluna üürikese weeres, NtukeStest, kes muru peal sööwad Ja isa rohu-aiaft, kui pungad lahti lõõwad; Kuuleb kukulinnu, räästa ja ööpiku laulu, Näeb küpsema erneSte ja übade kaunu; Näeb särawaid pääwa kiirust Ja kumawaid hiite wiirufl. Ka tähtedest unes ta näeb Ja pilwest, mis kõue näuliseks läeb; Üle selle weel hirwedest ja põdradest kohawaS metsas Ja särawatest Mulatest Jõuln-puu otfaS. Ja uneS näeb Jõuludest, kus ta heinte peal istub Ja taat temale kolm kuld-raha pihusse pistab; Ja kuuleb üsna selgest, kui taadike ütleb: ,Oled ju suur", sits hinge tõmmab ja natuke mõtleb; ,Enam kannidega sina mängida ei taha, Seepärast kingin siis sulle esimest kord raha". Hädaste oli taat seda ütelnud 'p olnud enam ta ohtu, Ja laulik silmitseb aga weel kurtes seda kohta. Korraga näeb ta isa asemel ühe walge kuju seal olema Ja pitkamifi, mahedaste tema poole tulema; Ta jume on heledam, kui päikese oma; Käe lauliku abule paneb, mis walge ja tüma. Ma olen", nii ütleb ta, ,Jõuln ingel Ja tean kõik hädad, mis on ühel ehk teisel hingel, Ma tean siin maa peal nii mitu koda, KuS tunnewad nii mitmed omas südames häda; Seepärast läkitas mind Jumal maa peale, Kust kuulis ta hädaliste nutu-heale. Ma heldete käest ptan korjama andeid, Et Jõuluks wõin kingiks ueid waestele anda, Ja tahad sa tundma õppida healeu õnnistust, Siis tule mu kaasa, seal saad sa selle üle tunnistust." Nad rändawad kuu-walguscl küla poole edasi Ja särawad tähed ka walgustawad jälgede radast. KülaS astuwad nad ühe urtfiku ette, KuS waesuS neile ju katusest ja seintest paistis kätte; Seepärast astuwad nad üle läwe tuppa, Ei seal ole näha ei riiet, ei leiba, ega taarigi kappa; Peerg lõukal, see walgustab tumedalt tuakest Ja nurgast sängist, sealt kuuldakse haige oigamist; Ta pea°otstS palwet teeb ta tütar põlwili: ,QH kuule meid, armas Jumal, ja aita, Meid nälja eest hoia ja saada meile toitu!" Seal ingel laulikule stiS ütleb ta: „Sa häda fiin näed, et aita ka sa!" See liigutud südamega strutab käe wälja Ja wanakesele annab ühe kuld-raha, halja. ,Et lakime", nii ütleb ingel, ,edast, Sa näha saad weel enam wiletsust, waesust ja hädast." Nad sammuwad edast ja jouawad warsti, Ühe waese lesk-naese tuakese sisse. See sukka kudus kuu-walguse sees Ja waesed lapsed, need lõdisefiwad ta ees; Ta mureliku waatega nende häda tundis Ja ohkates kõige wähemale suud ta andis. Maata," nii ükleb ingel, ,kuida nutab see wäetimate ka ! Ja waene ema nende keskel, kui surma wari!" Haledust laulik nüüd südames tunneb Ja teise kuld-raha ta lesele annab. Meel edast!" nii Jõulu-ingel laulikule ütleb, Ta ka teiste hädaliste peale weel mõtleb. Nad edast lähewad pitki tanawat Ja kuulewad korraga laulu-healt, kumawat, Ju eemalt nad aimawad, et seal kiriku seeS Nüüd palwet teeb kogudus Jumala ees; Nad ligemale tulewad, just lauldakse seal: ,Auu Jumalale kõrgeS ja rahu maa peal!" Pühadust tundeS nad astuwad kiriku sisse Ja juhtuwad just käärkamrisse, kus õpetaja ise; Ta ligidal üks weike tütarlaps nutab. Seal laulik omale südame rindu wõtab, Ta ligendab ja kummardab õpetaja poole, See lahkeste wastab ja tõstab fiis heale: ,Kurwad Jõulud on meile tuluud, Täna on selle lapse ema matused olnud. Nüüd seisab ta ükst flin ilma peal, Ei ole, keS halastab ta peale teal. Oh, saaksin ma sugugi armu andeid, SiiS leiaksin ma ka inimest heldeid, KeS olekfiwad ta wäetimale abiks ja nõuuks, Teda kaSwataksiwad üles Jumala anuks." ,Siin on", nii ütleb laulik, „sa Jumala-meeS waga, Weel wiimane kuld-raha, mis mul hinge taga." ,Jumal õnnistagu find!" nii ütleb ingel laulikule; Sinul on üks süda, mis head teeb waeStele! Ja keS waeSte häda fiin kergitada püüab. Sellele kiriku-kell Jõuluks armsaSte hüüab, Ja kes hoolt fiin waeste eest kannab, Sellele Jumal taewast õnnistust annab." Ingel kaduS ja laulik kuusiku ääreS Nüüd ärkaS ja koju-poole minema pööras. Weel kordab ta wärisewa healega seal Neid sõnu, ja pühalikult kostab ta heal: ,KeS waeste häda siin kergitada püüab, Sellele Jõuluks kiriku-kell armsaste hüüab." Kuudes kohtas mängib kena Tschirchi muusika ka ilu kõneta ja lõppeks kuulukse kiriku-kellasi hüüdma ja laul kud laulawad muusika saatmisel: Maike öö rc." Palun nüüd Teie lehes Lootuse" Seltsi eestseisusel liigetele, andide korjajatele ja andjatele awaliku tänu kuu lutada, iseäranis aga herra Brockner'ile, tema osawa juha tuse eest. Niisamati ka mängijatele ja lauljatele. - Lõppeks laulsiwad ka weikesed wõerad õige wahwast kak salmi raamatust Maiksed tunnid." —V— Selle uue passi-s e a d us e külge puuduta mata, mis weel kinnitatud ei ole, on pealinna lehted c sõnumite järel juba nüüd mõjumast paigast mõned muu! mised paSstde asjus maksmaks tehtud. Nenda saad passide andmine endise pearaha aluse seisusele Pc litsei-kohtute hooleks antud. Uhe passi peale et wõid edaspidi mitte ainult pasfiwõtja wäheialised lapsed pan dud saada, waid ka kõik tema majaS elawad sugulased jc kaswulapsed, kes alla 18 aastat wanad on. Kui neel wtgased, kurtkeeletnmad, ehk wanudusest wäetimad on stiS woiwad nemad ka kõrgemas wanuduses perekonna pea paSfi peale üleS pandud saada. Kaupmehed, ke üheSgis gildis seisawad, saawad Politsei-kohtude poole reisu-tunnistust oma kaubaajamise-tunniStuste peale. Tee sugust reisutunniStust saawad Politfei-kohtute poolest ?! ilma mehise tueta järel jäänud kaupmeeste lesed ja tütred Tallinna sadamasse on möödaläinu