lased. Saksamaa peab Austriaga sõbrust seda peawad Prantslased tähele panema; Austriamaa peab Sakslastega sõbrust ja tahab Rumäänia kuningriigiks tõsta, kelle würst Saksa sugulane on seda peawad Wenelased tähele panema ja Bulgarlased mitte liialt Wene abi peale julged olema." Siin seadab Eesti Postimees Wenelast niisama Austria selja taha, nagu seda Prantslane Saksa selja taga on. On Eesti Postimees von Varnbüleri sõber ehk saab ta otsekaudu würsti Bismarki reptiilia-rahast ka oma osa? Näitus. Nagu iga aasta, nii oli ka tänawu  Augustikuul Tartus põllutöö ja koduloomade näitus. Elajaid oli sinna toodud: 126 weist, 41 hobust ja peale selle mõned sead ja lambad. Tartumaalt. Jälle tükikene kõrtsielust. Meile on järelseisaw kiri trükkida saadetud: „Auustatud  Sakala Toimendus! Tungiwalt palun Teid, järelseiswat lugu oma lehesse wasta wõtta. Oma abikaasa ja ühetõise naiSterahwaga Räpina poolt tulles, pidasin ma omad hobused Karsa kõrtsi ees (mis Ahja mõisa päralt) kinni ja tahtsin järele pärida, kust tee Kastre mõisa läheb, sest et naisterahwad sealseid piimatalitusi  tahtsiwad näha saada. Kui kõrtsi sisse tahtsin minna, tuli minule üks saksamoodu mees lihuniku riides wasta ja käratas minu peale: „Kes sa oled, et sa siin papirossi tohid põletada?" Mina wastasin: „Seda ma ei teadnud, et siin uulitsa peal papirossi tõmmata ei tohi" ja wiskasin oma papirossi otsa, mis juba kustunud oligi, maha. Seal käratas lihuniku riides mees minu peale: „Müts maha, lontrus, kui sa minu ees seisad!" „Kes Teie siis olete, et Teie minuga nii wõite rääkida?" küsisin mina. Seal karjus wõeras: „Ma ütlen sinule, lontrus, müts maha, mina olen siin herra!" ning nende sõnadega lõi ta minu mütsi pääst maha. Minu naisterahwad, kes paar sammu eemalt seda wankrist pealt waatasiwad, oliwad nii ehmatanud, et wärisesiwad nagu haawa lehed ja minu naine on praegu weel sellest ehmatusest haige. Ma arwasin, et rööwlid minu kallale tulewad, sest minul oli kaks hobust wankri ees, kelle paar oma nelisada rubla wäärt oli, ja raha oli minul ka paar sada rubla kaasas. Sellepärast wõtsin oma mütsi maast üleSse ja sõitsin minema, aga mitte enam Kastri poole, waid nüüd otsekohe koju tagasi. Jumal hoidgu iga auusat inimest, seesuguste kõrtsi untsakate kätte langemast, kes ennast pealegi oma häbemata teu juures mõisaherraks julgewad nimetada. Seda asja palun ma aga sellepärast lehesse wasta wõtta, et Ahja mõisa omanik seda järele teaks pärida, kes seesugust  jõledat tükki wõera teekäijaga tema kõrtsi ees „ herra" nimel on julgenud teha. Mina ei wõi muud arwata, kuid seda, et mees minuga tüli otsis ja sellel näul minu hobused ehk minu muud wara ära tahtis riisuda. Juhan Ainson, Wanausse päriskoha omanik Holstres." Siin oleme nüüd jälle tükike meie kõrtside elust tundma õppinud. Üks hantwärgi („lihuniku") moodu riides mees julgeb ennast „herraks" nimetada, selle nime all wõera teekäija kallale tungida ja mütsi mahawõtmist oma ees nõuda, ning lööb ka wõera mütsi pääst maha. Oleks wõeras kudagi wiisi wasta hakanud, siis oleks wist kümme meest tema kallal riisumas olnud ja oleksiwad teda paljaks riisunud. Et see pealetungija mõisaherra oli, kelleks ta ennast ise nimetas, seda ei ole sugugi wõimalik, sest keegi auus koolitatud inimene ei saa ommeti tee peal wõera reisija käest nõudma, et tema ees mütsita seisab. Sellepärast  oleme ka meie seda tükki awaldanud, et Ahja (Saksakeele Aya) pärisherra von Brasch seda asja järele päriks ja selle eest hoolt kannaks, et tema kõrtsi ees mitte enam seesugust kõlwatumat tükki ei sünniks. Tallinnast. Wana laewa waremed. Tallinnas  on ühe kraami kaewamise juures sadamasse maa seest suured tammepuust laewa waremed ülesleitud.  Et laewal mingisugust rauda kulles ei ole, sellest wõib ära tunda, et ta wäga wana on. Aluspõhi,  kus need laewa waremed peal seisawad, on manast merepõhi olnud. Hull koer. Tallinnas jooksis hiljuti hull koer ümber, keda aga pea püssiga maha lasti. Uus Saksakeele ajaleht. Rakwere  raamatutrükkija J. Kuus on ülema zensuriwalitsuse  poolest luba saanud, Rakweres üht uut Saksakeele ajaleht, „Wesenberger Anzeiger", wälja andma hakata. Mutatakse'  :t kogudusel nouu olla, seda ürikut suurNdada. Kuusalu kirik olla üks kõige wanematest kirikutest meie maal ja olla praeguse kogudusele liig weikene. Juba mõne aja eest tagasi hakatud selle kiriku suurendamiseks raha korjama ja nüüd olla ka üks kiriku ehituse komisjon kokku astunud ja igasse malda rahakorjamise komitee seatud. Kiriku nime- päewal (Lauritsapäewal 10. Augustil) annud Kuusalu meeste koor ka ühe kontserdi selle ehituse heaks, mille läbi peale 70 rubla sisse olla tulnud. Soowime selle tööle head edenemist! Keiserliku Majesteedi kroonimise püha pühitsemisest Kolga wallas kirjutatakse meile pitk kiri, millest meie nii palju nimetame, et Kolga wald omale selle päewa mälestuseks raamatukogu asutanud, mille heaks ka pidu peal 22 rubla 23 kop. kokku pandud. Wäga kiiduwäärt nõuu ja asutus! Saaremaalt. Hirmus lugu. Peeterburgi Wenekeele ajaleht „Golos" jutustab omas 255. numris Saaremaalt järelseiswa loo: Talupoeg oli mõisa wõla alla langenud ja tema wara müüdi oksjoni teel ära, ilma et wõlg tasa oleks saanud. Siis anti temale kohtu poolt käsk kätte, puuduwat raha ära tuua. Tema tuli, aga raha ei olnud, ning temale anti sellepärast 30 hoopi witsu ja kui temal ka witsade eest 15 kop. maksa ei olnud, weel 30 hoopi. Uue käsu järele pidi ta seda raha uuel tärminil ära maksma. Aga ka sellel tärminil ei olnud temal raha maksa ja temale anti jälle 30 hoopi ja kui jälle witsade eest 15 kop. maksa ei olnud, ka nende 15 kop. eest weel 30 hoopi. Siis anti temale kange käsk kätte, et kui ta mitte kolmandamal tärminil oma wõlga ära ei saaks maksma, temale korraga 120 hoopi saaks antama. Mehel ei olnud mitte wõimalik raha saada, aga ka wiimane ähwardatud trahw jäi andmata, sest päew enne tärmini oli mees ennast omas suures hädas ülespoonud ja oma naise kahe wäetima lapsega nälja ja häda sisse maha jätnud. Riiast. Maapäewa peal nõuuks wõetawa asjade seas olla ka see, et Sillakohtud kui kohtud ära pekivad  lõppema ja nende asemele Sillakohtuherrad tulema, kelle all kõik politseid maal (wallapolitseid) seisawad. Sillakohtuherradel on Liiwimaal 27 abisillakohtuherrat ja 56 ratsapolitsei ametniku abiks. Sillakohtuherrade palk pidada 1500 künni 2000 rubla ja abisillakohtuherrade  palk 1000 rubla olema. Iga ratsa politseimees  pidada 400 rubla palka saama.  Kihelkonna  kohtud pidada kui auuametid wallawalitsustele ülewaatajateks kõhtudeks seisma jääma.  Abifillakohtuherradel  (Adjunktidel) pidada ka weel abiabisillakohtuherrad  olema (Substitudid), kes abisillakohtuherrade  asemel on, kui need ise asju ei wõi toimetada.  Pea saab meil siis wist nii palju kohtuid olema, et enam ei tea, kus meie pää seisab. Mojkwast. Meie wallawalitsustest teab Moskwa Wenekeele ajaleht „Mosk. Wed." jutustada, et meie kogukonna seadus sellepärast, et talupoegade poolt wäga palju kaebdusi mõisnikute peale sisse on antud, Wenemaa kogukondade seaduse moodu ümber pidada muudetud saama, kus wallad mitte mõisa woli all ei seisa. A. J. Ossipow'i suur kalewi wabrik Moskwas on ühe miljon rublaga pankrotti teinud. Ebausk. Mõned wagad inimesed on seal selle saladuse pühastkivjast ülesleidnud, et Jumalat töisel wiisil sugugi paluda ei tohi, kui hommiku poole pöördud näuga, ning et palwed kergemini wälja saaksiwad  peaseda, on nad oma elutoa hommikupoolse seina sisse augud puurinud, mispärast neid töised pilgates  s. o. auklased nimetawad. Twerrist. Hirmus õnnetus. Minewa kuu hakatuses lõhkes wara hommikul ühe riidewabriku aurukatel  ning purustas terwe wabriku ära; ka kõrwalseisja  maja müür on sellest löögist wiga saanud. Hirmus  kole aga kuulda on see, et kaks töömeest surnud pärast rusude alt wälja on tõmmatud ja töised seitse nõnda jäledaste muudetud oliwad, et nende juures enam ihunahast ega silmanäust aru ei saadud. Tshernngowift. Metsawargus. Seal on suur Andrejewi protsess alganud. Nimetatud mehe peale, kes juba surnud, kaewatakse, ta olla 2'/» miljoni rubla eest kroonu metsa ja puid warastanud. Tema endised  ülemad ja alamad ning tema naine on kohtu kuulamise all; wiimane olla nimelt 400,000 rubla sellest rahast peale mehe surma ärasalanud. Wöeralt maalt. Austriast. Keisri lahkus. Kui Austria keiser oma teekonna peal Tshernowitsas oli ja uniwersiteedi juurest templisse sõitis, seal katsus talupoeg wahtidest läbi tungida, et keisrile palwekirja ära wõiks anda. Wahid lükkasiwad aga mehe tagasi. Kui keiser seda nägi, laskis ta hobused kinni pidada, tõusis wankrist maha, läks paar sammu talupoja poole ja ütles wahtidele: „Palun teid, herrad, inimesi mitte tagasi tõrjuda, kes minule palwekirju tahawad kätte anda!" Siis ootas keiser, künni talupoeg nööbid lahti tegi ja palwekirja wälja wõttis, mis ta lahkeste wasta wõttis. Kui rahwas seda nägi, ei tahtnud nende waimustaw huraa-hüüdmine enam sugugi lõppeda. Poola würst Aleksander Lubomirski, kes ise Pariisis elab, on Galiitsia maa heaks 2 miljon pranki kinkinud, mida hea asutuste heaks peab tarwitatama.  Belgiamaalt. Kiriklastetöö. Belgia parlament"'  " kvMiSjoni nimetanud, kes järele pidi uurima, kas kirikherrad tõeste koolisi kurjaste prnugiwad,  nagu nende peale kaewati. See komisjon on töös ning on jõledamaid kui jõledaid asju päewa ette toonud. Nende koolide wasta rahwast ülesse ässitades, mis riigiwalitsuse all seisawad, teemad kirikherrad  kõige jõledamaid tükka. Nemad üssitawad lapsed oma wanemate ja naised oma meeste wasta üles. Kus enne rahu abielus ja majas walitses, seal on nüüd jäädaw riid, sest nimelt naiste läbi süütawad  kirikherrad seda riidu ja noored tütarlapsed on juba „koolide pärast" oma wanemate majadest ära põgenenud. Kui nad oma wõimust ja kasu taga ajawad,  siis ei ole neil püha mantli all seisjatel midagi püha ega kallis, olgu isamaa, wald ehk perekond. Waene lugu selle maaga, kus kirikherrad ära unustawad,  mis päriselt nende kohused on! Egiptusemaalt. Niiluse jõgi, keS igal aastal Egiptuse maad kastab ja teda sigitawaks teeb, ei pidada tänawu mitte nii palju wett ühes tooma, nagu muidu. Praegu on Egiptuse maal see aeg, kus nende maa wee all seisab ja rahwas seda wett kraamide abiga igale poole, kus wähegi wilja kaswab, juhtida püüab. Intressi raha-paberite hinnad. Peeterburgis, 2. Oktobril 1830. Wõidu-laenupaberid I. jagu 210 rbl. Wõidu-laenupaberid 11. jagu 210'/ z „ Riigi 5"/ o pankpiletid I. emmission.... 94'/» „ „ ~ „ 11. „ .... „ „ ~ ~ lii. „ .... „ „ ~ „ IV. ~ .... ,, Hommikumaa I. laenu paberid 91 „ 11. „ „ 90-/4 „ 111- „ „ 90'/2 „ Poolimperialid 8 rbl. 15 k. Kauba hinnad Pärnus. 3. Oktobrikuu päewal 1880. kv-linad, pärkpund 46 rbl. kop v-linad, „ 40 „ Kroon linaseemned, tshetwert 14 künni 14 „ 50 Oli „ „ . . 8 „ 10 „ Rukkid, tshetwert 12 „ 13 „ Nisud 14 „ 14 „ 50 Odrad, „ 8 „ 9 „ 25 Kaerad, 6 „ Sool Liwerpol, puud ~87 Heeringad, pütt 15 künni 24 „ Räimed, pütt 13 „ 14 „ Kiwi söed, puud „ 18 Põllurammu (Superphosphat), kott . . 4 „ 20 Kirja wastused. 471) C. J. L. S—e. Saame ehk edespidi tarwitama. 472) H. K. M-s. Teie soow saab pea täidetud. 473) Th, J. T—s. Oleme kätte saanud, aga ei olnud weel aega läbi lugeda. Saame Teie soowisi,võimalikult täitma. 474) M. T. U—s. Meie ei ole sellest tükist aru saanud. 475) J. S. R—l. Kui nõnda on nigrutite andmise juures tehtud,  siis wõite seda asja komisjonisse kaemata ja trahw ei jää tulemata. Sell kombel ei ole aga wõimalik ajalehesse panna. 476) M. T. W—s. Saame trükkima. 47?) P. K. P—s. Saame Teie soowi rõõmuga täiknu. Teie „Na!ja Marti" ei ole aga mitte wõimalik trükkida. 473) K. M. P—s. Täname wäga. Saame omat ajal wistist mõnda selle kirja seest tarwitama. Üks kiri on weel tulnud, kuhu kogemata tühi paberi poogen Mse on pandud. i 479) J. Ü. W.-A—s. Teie kirjutate oma kirja Ma küll Koolmeister",  aga näitate enam üks „külaprofessor" olewat. Kõik, mis Teie kirjutate, on täitsa õigest märgist mööda lastud. Ka Soomemaal on K. lauljad lahket wastawõtmist leidnud, millest Teie aga muud ei tea kui seda, mis üks sapiline Sakslane Tallinna Saksa ajalehed kirjutab. 480) J. L K- s. Teie nimi on meile täitsa tundmata. Ka wõime sarnast õiendust üksi siis wasta wõtta, kui ta ametlikult mõisa walitsuse poolt tuleb. 481) A. D. K—l. Täname wäga. Ärge kartke, ega need kadakad  sellepärast weel taewasse kasunud ei ole ja ka ilmaski tasuma ei saa. Mida rohkem seesugust tegusi, seda waremalt tuleb langemine. 482) W. D. K—s. Saame rõõmuga awaldama. 483) J. B. T—l. Täname wäga nende rahwa-hcalte awaldamiste  eest. Sellest asjast oleme aga juba nii pitkalt kui tarwis ise jutustanud  ja kaebdusi waleks teinud, nii et seesuguste tühja ja jõleda laimajate  pärast enam paberit ja trükimusta ei maksa raisata. 484) G. M. R—s. Teil on wäga õiged ja tänuwäärt mõtted selle asja kohta. Kui meie mitte seda asja liig pitkale wenitada ei tahaks, siis saaksime Teie kirja tõeste awaldama. Saame näba mis tulewik toob. " ' 485) G. T s. Täname wäga. Saame tarwitama. 486) P. W. K—s. Kui see wana tüdruk nii rumal ja tige on siis on ta wacne loom küll. Ajalehes temast aga pitka juttu teha see oleks weel waesem lugu. 487) M. H. T—s. Oleme juba esimese kirja peale seda wastust  annud, et meil mitte aega ja lusti ei ole, Teie prohweti kuulutusi wasta wõtta. 488) C. J. L. L-s. Need sõnumed on wäga puudulised, sest meie er tea mitte, missugune kool see on ja kuidas teda üleüldse ehitadi,  mille pärast neid tarwitada ei wöi. Et õpetaja kooli ja seal juures  ka kooliõpetajaid ja iseäranis wöörmündri herrat sisse õnnistas, sellepärast ei maksa jo mitte rääkida.