Tallinna Sõber .Vi 28. KuueS aastakäik. Tallinnas, IZ. Hcina-knu sääwal IBBÜ. Nleiildut aesleht Cestirillmklt «aal ja liaaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. «aksab kakiuual Liudf«r«'i piriate trükimajad: ,a«ta, » rubla, 40 kop. p,al.aa»ta« ......... 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: ,g,ta» b x-bla pool-aaSta, l rubla 70 kop. Kuulutuse» maksawad iga rea ehk selle »se«« pealt 5 kop. Tellimised wöeta?se wasta! Tallinnas: Lt«dfars't päriake trnkimajas. - K. S. Seeknndt, 0»-q»po«»L 54. Tartus: W. Hull. - Uakweres: A. Mattly. haides: A. Seidelöerg. Kapsaks - H. Kollyerg. Mnlas: A. Mttner't poodis. Mljandis- H.K. Karow'i raamatupood. Kuuresaares - Hh. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad Mwad Baltiski (Baltischport La-MnM.lloxii.) Reatöter: Acalchledc kohusest, parteidest ja mõnest muust, Omalt maalt. Tallinnast: Talukohtade müümisest Kuuramaa kroonu waldades. Kaubaajamise maksudest. Wiljamagasitest. Loomatõbest. Widriks. Uned paberrahad. Wiiljaründajaie abi. Auutühed. Kholera seadused. Pirituse-wabrik Ilmad. -- Kolgast: Kõrge wõcraS Rahe. Wiljandist: Laat. Põllmviljad. Pärnust - Loomatõbi,  Paistust - Proowjutlufed. Riiast - Laudmarfhall. Tartust: „Nowoje Wremja ' uus leidus. --Z Malgast: Laat. Saaremaalt! Põllu sõnumid. Kuuramaalt: Kole tegu. Peterburgist: Mõnda.  Soomemaalt!  Keisri reisust. -- Nõu kholera wasta Warshawist: Uputusest. Kholmist' Loomatõbi. Nowgorodist: Loomatõbi. Wologdast: Loomatõbi. Odessast: Põllusõnumid. Siberist: Loomatõbi. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaaniast. Bulgaariast. Egyptusest. Jutu leht: Pärijad. Kirja wastnsed. Kiriku teadused. Aealehtede kohusest, parteidest ja mõnest muust. Meie peame weel kord ,Walguse" juhtkirja , Eesti rahwas ja Eesti ajalehed" peale waalama. millest juba minewal nädalil jutt oli. Pärast wöõriti tülgitud ja wõõriti tarwitud Saksakeeli salmikest kirjutab ,Walgus": Mls on EeSti ajalehtede kohus oma rahwa wastu? , Rahwa eluparanduSte nöuudmine ja selle kindel püidmine ja õiguse teel! Mis on ajalehtede kohus wõera ajalehtede  ja kõige haritud ilma wastu? Ajaga ja ajakohase ,püidmiStega inimese sugu paremate pütdmiste teel edasi ,minna; head kinni pidada; paha kautada; õiguse ja tõe ,eest wõidelda; mitte kawalal wiifil hea ja õige asja ,piiidmist laita, mitte ülemale ja maailma eeS õigelle asijale  walewärwi anda ja õige aSjapüidi mitte kardetawaks ,ja kahtlaseks teha: See on ajalehtede õige kohus rahwa , waStu ja teiste ajalehtede waStu: Ja see on kõige õigem sest maailm ei ela mitte enam nenda kotis nagu ,enne, kus see poliitikas enam maksis: Sõna olgu lüdame mõtete ära salgaja". Nüid ei lä.)e lee paha wiis enam edasi ega kanna wilja. Räägi tõtt la näita tõe põhjusel kuida lugu on, fiiS leiad oma õige ,asjale sõbru ja tuge. Petta ei lase ennast keegi. Maailm ,on täis teadust, täis raudteest, telegrahwisi. Tuhanded kõik kohad läbi. Miljonid silmad waatawad asja ja teadwad see asi on nõnda ja nõnda. ,Mis Sa sest saad, kui Sa midagi katta tahad, miS lõik teadwad? " Siin on jo õige rohkest sellest, mis aealehed kõik tegema ja mis jätma peawad; lugeja pea huugab, kõiki neid kõrgeid  kohuseid lugedes, mida ükS aealeht »tõe ja õiguse" teel täitma pidada ja täita wõida. »WalguS" pakub ennast siin kange kohinaga Eesti rahwale asjatallitajaks, ei näi aga teadmagi, miS asja Eesti rahwal iseäranis ja ksigel maailma! üleüldse tarwis läheb, waid sepistab oma enese toimetuses selle asja walmiS, mida tema Eesti-' rahwale pakub ja tallitadä himustab. Kes tõeste Eesti rahwa ehk ühegi teise rahwa elule nõuda tahab, see peab kõige pealt selle rahwa elutarwitust tundma õppima, miS nii kerge ei ole, kui mõned arwawad, need peawad ise kõige pealt selle tee peal käima ja peawad tõtt rääkima. Wöi kaS arwab tõeSte, et see ,tvsi" on: Petta ei lase ennast keegi. Maailm on täis teadust, raudteest, telegrahwisi"? Kallis ,WalguS' l Kui iialgi Biiblisõna: ,Walwake  ja paluge, et teie kiusatuse sisse ei lange", kui see iialgi maksis, siis maksab see just meie päiwil. Maailm on just meie päiwil täis pettust; täis poolteadust, miS palju kardetawam on, kui umbteaduS; täis hobusewargaid  ja teisi wargaid; täis bankide ja teiste awaliku  asutuste rõöwijaid; täis umbusku ja usupettust;  täis seltslikku pettust, täis riiklikku mässamist ja täis dynamiiti. -On siis ,Walguse" toimetusel kõik need asjad wõerad ? On ,Walgusel" need protsessid suurte kurjategijate ja suurte petjate wasta tundmata asjad, mis just meie päiwil meie oMa kõrge Riigiwalitsusele  nii palju muret ja pahandust teewad? On , Walguse" toimetus järsku ära uNuStaNud, kuida mõnesugused eksitajad ka meie kodumaal, meie Ewangli- Hutherufe kiriku koguduste sekka tungiwad ja rahwast mitmel  wiisi ekfitawad? Kui mittu ja mitu on just sel aastal ennast wäljarändajate sõnumite läbi eksitada ja petta lasknud ja tulewad nüüd tühjalt ja pal- jalt oma kodumaale tagasi! On ,Walguse" toimetusel kõik need kõnemehed Hundmata, kes wabrikutes, fütekaewandustes  ja teistes asutustes töörahwast eksitawad, petetud töörahwa rahaga ärritates mööda maailma reifiwad ja iseennast õnnetoojaks kiideldes ilma tööta uhkest  elawad? Et inimesed omas teaduses ja tundmises kosmvad, omas waimlikkus elus kõrgemale töusewad, see on Jumala tahtmine ja see peab siis küll ka korda minema. Kes aga ütleb, et ennast nüüd enam »petta" ei lase, see eksib. Meie arwateS ei ole see ,rahwa eluparanduste nõuudmine",  koguni mitte ühe aealehe, pealegi aga ühe rahwalehe ülem kohusja sellest ei tule ka rahwale kasu. Igal ringkonnal ja seltskonnal on oma õiguste körwaS ka omad kohused, ja üksi siis sigib ja kosub üleüldine elukord, kui igaüks oma kohaseid tunneb ja täidab. Iga aealehe kohus on siis wist ka nendest kohustest rääkida, mis just tema lugejate ringkonnal oma keskis ja teiste ringkondade waSta on. Oma põigust" ja oma ,eluparandust" mõistab igaüks meie päiwil juba muidugi enamist rohkemast ,nõunda" ja pärida, kui üleüldise rahuga kokku mahub. Kui aga weel üht ehk teist ringkonda oma ,eluparanduste teiste ringkondade kulu peale ,nõliudma" ja pärima õpetakse, ja kui rahwale ootust ja lootusi körwa puhutakse, mille täitmisest juttugi olla ei wõi, sits tehakse rahwast rahutumaks  oma enese elupõlwe kohta, sigitakse nukrat meelt ja õnnetust. Sellega wõiwad küll kiitlikud lehed omale aeguti õige palju lugejaid koguda, aga rahwale teemad need lehed lausa kahju. Meie arwates on rahwalehtede  ülem kohus oma lugejaid juhatada, kuida nemad maksma seaduste ja käesolewa ellukorrs all, oma õigusi kinni pidades ja oma kohuseid täites, kõige paremini elada ja kosuda wõiwad. Mälgus" kirjutab siis , parteide" wõi erakondade kohta: vMeie Eesti rahwas ei ole mitte üks riik, waid meie soleme üks weikene rahwas, ühes koos ainult üks kubermang  wägewa Wene riigi küljes. Meie Eesti rahwal ,on praegu õiguse pärast aga üks ainus partei: see on ,Wenes õ b r a li n e Eesti partei. Kui meie kui rahwas elama tahame jäeda ja truud Wene- alamad olla: siis ei wõt meil nõndanimetatud „allalhoidjat wanameelist parteid" sugugi olla. ,Kui meie üks rahwas tahame olla, mis peab fiis see , sõna tähendama, see ehk see Eesti meeS ehk partei olla ,astalhoidja. - Eesti rahwa enese allal hoidmiseks ei ,ole sellepärast kellegil parteil tarwis oma jõuudu ära ,wästtada ja warjude ja tontidega keda ei ole , olemaski. Eesti rahwas seisab ilma ,allalhoidjateta" allal". MiS asja aga on meil weel peale Eesti ,keele weel allal hoida?" See jutuke on muist kahtlusta», muist nagu unelaul. Meil wõlb õige palju möttekondasi meie maa ja rahiva soowitama elukorra kohta olla; kõik need mõttekonnad on flis ka erakonad ehk , aga need kõik peawad ühes tükkis kokku jooksma, see on omas sõbruses Wenelastega  ja kõige teiste rahwasugudega, kes wägewa Wene kotka tiiwade all, Wene KeiSri kaitsusel elawad, ja nenda on asi ka tõeste. Meil on aga ka õige rohkest teisi asja alleS hoida, kui ainult Eesti ra h mu st ja Eesti k eelt. Meil on näituseks meie maakirikut, Ewange l i u m i - L u theru s e usu tunni stn s e kir iku t, meil on meie maarahwa seisuslikku elukorda, meie kindlaid talukohtasi alles hoida. Need on ka Eesti rähni  us e elutarwitused ja tugid. Langemad need maha, siis laguneb meie arwateS kõik see koda ära, mille katuse all Eesti rahwu 3 kosub ja edeneb. Kõiki seda ja mõnda muud, mis meie kodumaa ja meie rahwa iseolimise omadus  on, kõiki seda tahawad need ringkonnad alles hoida, keda meie nõndanimetatud Mhwuslikud" lehed ja mehed, ühe wõõriti tarwitatud sõnaga nimetawad. Need ringkonnad on aga niisama , Wenesõbralised", kui kõik teised, ja need soowiwad oma Wene sugust kaaskodanikkudele nimelt ka seda seisuslikku elukorda ja neid kindlaid lalukohtafi, mis meie taluseisust ja kõiki maarahwast  silmanähtawalt kosutanud on ja ikka weel edasi kosutab. See õn jo ka üks asi, mida Mk teadwad": Mis Sa sest saad, kui Sa seda katta tahad? "Meil, kui ühel weikel rahwal, kes Wene riigi kaaskodanikud on, meil ei pea koguni seesugust politika , parteist" olema, kes juba Menesõbrnsest" räägiwad, sest see on üks asi, mis ilma sõnalausumata peab ära mõistetud saama. Seespidise kodumaa politika kohta, nagu näituseks meie agrarpolitika  talu- ja völluseaduse kohta tohiwad jo mitmed mõtted olla. Ühed wõiwad pärida, et talukohad omas seaduslikkus suuruses alleS hoitud saama peawad,  teised, et neid lõhkuda ja tükikaupa turule kanda wõib, nagu juustu ja teist kaupa. Need mõttekonnad ehk erakonnad wõiwad üksteisega waielda nii palju kui nemad tahawad, aga mis sellel siis Menesõbrusega tegemist on ? - z Mälgus" kirjutab selle kohta, mida tema soowitawaks peab ja mis hinna eest tema „allal hoidjate" sekka minna lubab: ,Meil on selleS aSjaS kindel tee eeS ja meie oleme ,omal maal weel kaugel Wenemaa taga. Seal on rahukohtud ,wanutalud meeste kohtud, maakondade isewalitsuS ehk ,semstwo meil seda kõiki weel et ole. Meil ,wõib stiS alles üks allal hoidja partei olla, kui meie ksikide nende seaduste osaliseks on saanud, ,mts nüüd Weneriigts juba kalli, isalikkude Keisrite arm alamate ja riigi edendamiseks juba sisse on sead,nud.  On meil juba ühesugused õigused teiSte meie Isamaa kodanikkudega; on meie maalt teu orjus ja lühi- Me aea rendi kontrahtid kadunud; on meil linnades , EeSti leelised elementaar koolid ; on meil maapäewad ,ehk semstwod, kus kõigist seisustest saadikud kokku tulejad  ja üheS kõige maa asjade ja maksude üle nõuu on meil rahu ja wannutatud meeSte kohtud; , oleme meie ühes teiste isamaa kodanikkudega ühiseS töös ,neid kõiki jõuudnud tubliste tarwitada ja jäedawat head ,meie maa ja rahwa tarwiduse järele sünnitada: siis vwõib meil ka üks ,allal hoidja partei" olla; siis ,saab terwe Eesti rahwas selleS parteis olema! -" Agt mis siis, kui KeiSrt arm leiab, et kõik need aSjad  mida ,WalguS" siin kiidab ja pärib, sel kombel kuida need Wenemaa seespidistes kubermangudes on, meie kodumaa  harjunud elutarwitnStega mitte kokku ei mahu, kui need meile sel kombel tulemata jääwad? Kas tahab ,WalguS"  siis oma ja Menesõbrust" üles ütelda? Kui see aga kõik just niisamati tuleks, nagu see Wenemaa  seespidistes kubermangudes on, ja EeSti rahwas leiaks siis, et see koguni mitte rahwa harjunud armsa eluwiisiga kokku ei mahu, et siis enam ühtigi , allal hoidmise"  wäärt ei ole ? Kas siis saab ,terwe Eesti rahwas"  tagajärel selleS ,parteis" olema ja seda aSjata taga kurtma, mida enam tagasi ei saa? Meie arwa me ka jtõeste, et Keisri arm meid mõne uuenduse eest hoidma saab, Mis ennast omaS lühikeses eluaegas nii wähe elujõuliseks ülesnäitanud on. W andem eeS t e