selleks mitmed Wene «vabrikandid andnud, kes walitsuse tähelepanemist selle pääle juhtinud, et nende asjade, pääl tollimaks wäga madal ja kodumaa  wabrikantidel selle pärast mõimata olla «väljamaa  kaubaga «võistelda ja kodumaa wabriku olu edendada. -- Õpetaja Guido Pingoudile on ülema trükiwalitsuse poolt 10. skp. ühe saksakeclelise «vaimuliku nädalalehe wälja andiniseks luba antud. See leht kannab nime „Wöchentliche Predigten deS Pastors Pingoud." Ta saada igal nädalal ühe jutluse, palme ja kiriku laulu tooma. Ajalehe „Pet. Listoki" teate järele ei saada edaspidi mitte enain nniekopikulisi waskrahasid «valatud- Nende asemel tahetawat «viiekopikalist hõberahasid suuremal hulgal «valmistada. „Noiv. Wremja" tõi mõne aja eest sõnumi, et selle kuu seeS Wene ja Rootsi walitsuse liikmed Torneo jõe juures kokku saada tulema, et endid Wene-Rootsi piiri õiendamise asjus ühendada. Kuna „Mvsk. Wjed." seda sõmunii tõeks tunnistab, awaldab ta lootust, et sellel kokkutulemisel ka üks teine piiriõienduse asi käsile wõetakse, mis iseäranis just Wene ja Soomemaa külge puutuda ja mille kohta ta mööduandwat otsust arivab tehtawat. Kuida „Nowoje Wremja" teatab, olla teede ministeriumis selle kohta uus plaan «valmistatud, mille järele maal oleivate teede äärde puid tuleb kaswatada. Saksa Keisri saadik, kindral Pape, kes 12. Juunil Peeterburgi tuli, meie keisri herrale teada andma, et keiser Wilhelm 11. Saksariigi trooni pääle on astunud, sai suure auuga waStu wõetud. Kuue hobusega tõld ootas teda waksali juures ja wiis teda kahe nelja hobusega tõlla saatusel kõrge ametimeestega Pecterhomi keiserliku lossi, kuS enne keisri hcrra, siis keisri proua ja wiimaks suurwürst troonipärija teda jutule wõtsiwad.  Kuida Peeterburgi seitungid kirjutawad, andis keisri herra saadikule Andreas ja Aleksander NewSky ordusid. Kownost. Suurwürst Wladimir Aleksandr  owit sh, kes tänawu Poolamaa kubermangude  sõjawäge üle waatab, on IS. Juunil suurwürsti prauaga Kowno linna tulnud, kus neid pidulikult wastu wõeti. Soomemaalt. Keiserlikud majesteedid on 20. skp. tänawust sõitu Soome rannas alganud. majesteedid on ühes auujärjepärija ja teiste lastega ning hulga kõrge saatjatega Soome randa sõitnud ja on igal pool, kus nad seni ajani maale läinud wõi endid näitanud, suure rõõmu ja viskamisega wastu mõstud. Soomemaal on wiimsel asal öökülmad palju kahju teinud, iseäranis Soomemaa põhja poolsetes kohtades. Et sarnased öökülmad kõige esite kartohwli päälised ära kärpiwad, on igal ühel teada. Mitmetes kohtades on õitsema hakanud rugi ja koguni suiwiligi halle läbi ära rikutud saanud, nõnda et mitmes kohas nõuks on mõstud tähendatud põldusid ära niita. Ajalehed ütlewad, et kui edeSpidi wcsl sarnaseid öökülmasid tuleb, on maal sarnane halb lugu käes, nagu aastal 186 ö. Helsingist. Sääl on kohalise seltsimaja ümberehitamise juures suur õnnetus juhtunud. Tänini teadmata põhjuste pärast langes nimelt üks wõiwialune sisse, mille waremed S naist, kes sääl tööl oliwad, eneste alla matsiwad. Kiiresti juure ruttama abi läbi oli wõimalik õnnetumaid, ehk küll raskesti hoomatud, lämmatuse surma käest päästa. Wäljamaalt. Sõprus Wene ja Saksamaa wahel on ikka tõusmas ja kindlamaks saamas. Juba kirjutakse üsna ustawalt ja julgeste, et uus Saksa keiser Wilhelm 11. Wene keisri juure külaliseks saada tulema, et temale, ise oma suuga enese sõpruse tundmist awaldada ja nõnda neid kinnitada. Mõned lehed teadwad ka ütelda, et see tähtjas külaskäik juulikuu algusel saada olema ja nimelt Peeterburgi lahidäl PeterhowiS, meie Keisri smvekortris. Ka Bismark saada oma keisriga kaasa tulema. Keiser Wilhelm saada mitu päewa oma suure naabri juure külaliseks jääma ja sel ajal saada tema auuks Peeterburgis suuri toredaid pidusi peetama.  Niisugused lahkuse ja sõbruse märgid on wastaStikule usaldusele ja rahumõttele suureks kinnitajaks ja kosutajaks, mispärast siis ka Wene rahahind wiimsel ajal Väljamaades  wäga kiireste on touSnud, nii et meie 100 rbl. praegu juba 192 Saksa marka maksab, talwel aga kord ainult 162 marka maksis. Wene raha wäärtuse rohke tõusmine on Wene riigile tema suurte wäliSpidiSte maksude juures ja wäliste kaupade sissetoomises suureks kasuks. Ainult Wene riigist wäljawiitawate kaupade juures ei wõi Wene rahawäärtuse tõusmine esiti kauba.'.tüüjatele mitte kasuks olla, sest nende kaupade eest antakse wäljamaade raha, mida Wene kauba müüjad Wene rahaks ümber wahetama peawad ja mille eest Wene raha seda enam saab, mida odawam see on, ning seda wähem, mida kõrgem selle wäärtus. Et aga raha wäärtuse tõusmine wiimaks ikka ka neile kasuks, kellede kaubad Wene riigist mädamaadesse lähemad. Pärast Peeterburgi Allakäiku saada Saksa keiser ka Austria keisri ja Jtalia kuningaga koosolekut pidama, kuid koht ja päew olla selleks weel teadmata. Mõned arwawad seda koosolekut sügise poole ehk koguni sügisel Septembri wõi Oktobri kuus olema. Koosolekust saada ka Bismark ja Jtalia peaminister Krispi osa wõtma. Keiser Wilhelmi kroonimine saada ka sügisel KõnigSbergi  linnas olema, kus enne Preisi kuningaid  krooniti. Saksamaalt. Parist ajalehed toomad Berlinist sõnumeid, et Saksa keiser Wilhelm  H. wastu mõrtsukatööd nõuu olnud ära teha. BiSmark olla selle kohta aga selgeid sõnumid saanud ja politsei olla wäga palju inimesi kinni wõtnud. Inimesed, kes seda mõrtsukatööd korda saata mõtlenud, olla Inglismaalt Berlini tulnud. Sarnaste sõnumite üle on Saksamaa  õieti kohkunud. Ajalehed annawad nõuu, hästi terawaSti ette waadata, ja sel põhjusel on ka keisri koja wahtide arwu suurendatud. Keisri kroonimine jääb, kuda ajalehed arutawad ja esiotsa arwata wõib, wististi sügise pääle. Kirjawastused. IVS. S—pp. K. Mõlemad kirjad käes. 110. A. K. P. Lehes. Teie minema kordne sõnum 111. ~- der" K. Prantsusemaal olla üks selts asunud 112. H. K—sohn. K. Muutmata kohal. 17. s. cr. saab ~Cesti seltsi" ««iks UilltemilSK Mrj seltsi kasuks ära Peetud. Palume siis iga üht auusat Eesti rahwa sõpra, ka selles ettewõtmises noort seltsi toetada ja helde südame ja lahke käega seltsi heaks midagi ohwerda. Asju korjawad ja wõttawad wasta: Hrd. K. Allik, A. Thomson, T. Liiw, Th. Krull, H. Steinberg, Fr. Sild, J. Aben, E. Mürson, H. Redikson, A. Bienenstock. Naisterahwad: A. Serebrikow, M. Riks, M- Tekmann, L. Lenardson, L. KingiSsep, A. Kingissep, M. Schilleri, M. Janow, M. Jalak, M. JaSner, M. Sinjäwski, M. Kütt, M. Liiw, M. Saweljew, L. Sild L. Saar, A. Kus minna. Rohket kaasa aitamist ja osawõtmist soowib Eestseisus. Teadaandmised. iide kauplus! Soowitab odawa hinnaga kõiksugu riiet ja igatseltsi HW" Enamostjad saawad omad protsentid. -WU ?. D. MMschm, TUmH. Seisukoht: Aruösnsvi SN<SZt»S, Wosöorgi Klllk kuulutus. Auustatud Kuresaare ja ümberkaudse rahwale annan seega auupaklikult teada, et ma see aasta esimist korda rohke ja wäga hea meeste- ja naisterahwa riietega siia tulnud olen ja järgmised riided tõeSte odawalt müün: Naisterahwa poi palitood 11 rublast p. Naisterahwa wateeritud palitood 13 r. 50 kopikast pääle. Naisterahwa wihmamantlid 7 rubla 50 kopikast pääle. MeeSterahwa talipalitood 13 r. pääle. MeeSterahwa sügisepalitood 11 r. 60 k. p. MeeSterahwa suipalitood 7. r. 80 k. p. MeeSterahwa ülikonnad 12 r. 50 k. p. MeeSterahwa püksid 7 r. 50 k. p. Teenijate wateeritud palitood 7 rubla 50 kopikast pääle. Auupaklikult B Gutkin, Tällimast. Seisukoht. Rahri majas, 9ieichardti korteris, kaubanulitsal.