Tallinna Sõber M 28 KümneS aastakäik. Tallinnas, 8. Heinakuu SMaIlBBB. Ulevldne aealeht Eesti rahniate ««sl ja linnades. Tuleb Ükskord nädalis wälja» Maksab Tallinna» Lindfor»'i pärijate trükimajas: 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» -3 rubla pool-aaSta» ------ 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme peal! s kop. Tellimised wöetakse wasta i Tallwuasi Li»dfors'i pärijate trükimajas. AeterSurgis- S. Seeiaudt, o»uuspo-a--«  54. —Tartus: <L»akma«n. -Aakweres: J. Kuhs. - Aaides: A. Seidelverg. Aapsalus: H. Kollöerg. Lihulas: A. ZSüttner'i poodis. Wiljandis: E. Z. Aaro«'i raamatupood. Aarwas: W. Aöder. ZSörus l Araua Viecroie NaWas: W. Ziudotsi. Auresaares - Lauge. - Maal: kuida iseäranis kuulumise. Äõaöllljo redklktor Erchhor n. Elab Baltislis, kirjad käiwad BaNigki (Baltischport Ns^LillLülA-llopml, .Register ' Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Kunda Seminarist ja teistest koolidest. j Kuida „WalguS" oma pagana-last laitseb. Uned paberrahad. Tartu suurkooli ümberasutamisest SSealaewad Tallinna lahel. Wene usu raamatud. Uue Wene kiriku ehitamisest. Rõuged.  Õuaetu  surm. Kinniwõctud pahategijad. „Wirmalise" kiri. Pahateod. Baltiskifl: Ilmad TuNNHutamised. Nakwerrst: Kohtu otsus. Kupulaskjad. Mereõimetused. Peterburgist: Keisri-kojaff. Würst Wlascmski f. Sõeawäe asjust. RiSttmise-püha. Terwise statistika, Soomemaalt! Korjandus. Õnnetus. Moskwast: Prot/esS. — Kijewist: Meeletumad jutnd. Simbirskist: Tulekahju. Nischni-Karast: Nuhtlus. — Arch» augelist! Kalasaak. Pimedate statistika. Liitlase kiri. Jseär. ja uuemad sõnum. Jutu-leht: Male-Waldemar. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Heinakuu 1. päiiwal Saksamaa Keisri reis u st We u e Keisri wõerusele on nüüd kõik lehed täis, kui ka ametlikud ja poolametlikud lehed sellest filmnähtawalt palju rääkida ei taha. WiimaSte sõnumite järel pidi Keiser Wilhelm selle kuu 2. pääwal Kieli linna tulema, wakshallist otsekohe  sõidulaewa ,Hohenzollern" peale minema, mis tema noorema wenna, Prinz Heinrich'!, kommando all seisab, ja uhke laewustiku saatmisel esiteks Kopenhagenisse sõitma, mis omast kohast ka suure politika kohta tähtjas on. Keisri kaasas saamad tema Kiudral-Adjutantid ja Flügel-Adjutantid  olema, diplomatikuste keskist Saksamaa WäljaspidiSte asjade Riigisekretär GrafHerbet Bismark. Wene merede piirel jääda suurem jägu laewustikust maha, ainult kaks laewa minna ,Hohenzollerm'ga" edasi. Keisrite esimest  kokkutulemist oodatakse mere veal, kus Keiser Wilhelm  esiteks Wene Keisri juure „Dershawa" peale minna, kuS siis Saksamaa lipp üles .saab tõmmatud. Kui pärast Wene Keiser ,Hohenzollerni" peale astub, siis saada seal Wene lipp üles tõmmatud. Et sellel kokkutulemisel suure politika kohta kohe mingisugust nähtawat järge oleks, seda ei usutata diplomatita ringkondades mitte; nimelt ei arwata, et selle kokkutulemise juures Europa tüli-katla, Bulgaria, külge puudutatud saaks. Keiser Wilhelm ei tahta Wene Keisriga Bulgaria pärast mitte üht era-kaupa teha, mis WLiniS, nimelt aga Ungarlaste keSkis, kuidagi torgata wõiks. See wõeruSkäik tahta esimeses joones Saksamaa ja Wenemaa Keisrikodade kõikumata sõbrust üles näidata, milleks Keiser Wilhelm ,kui noorem", esimest  sammu astub, kuida ka Keiser Aleksander pärast oma walitsuse hakatust Danzigi sadamasse läks, Saksamaa Keisert  Wilhelm 1., kui noorem wanemat, teretama. Et sellel  wõeruskäigul aga oma suur politika-tähtfus on, seda et salgata kusagil. Kuida Saksamaa ja ka Ungrumaa lehtedest näha, loodetakse seal, et see wõeruskäik esimeses joones Kõikslawlaste rahwuslikku tuhinat jahutab, mis sellest aeaft saadik üles leekanud on, kui Prantslased nii raskest löödud saiwad ja Saksamaa ennast Preussi Kuninga  juhatuse! ühiseks ja wägewaks Saksa Keisririigiks ühendas, mis pärast ka weel Austria-Uugrumaad ja Italiat  ühenduse sidemetega oma külge köitis ja fedawiisi Kõikslawlaste plaanidele Balkani ja Austria-Ungru SlawlaSte  kohta, kardetawaks sai. Kui nüüd, kuida need lehed arutawad, see wõeruSkäik ja selle wastaroõtmine kõige maailma  silma eeS näitab, et Wene Keisri ja Zfewalitseja mõtted mitte Kõtkslawlaste mõtetega kokku ei lähe, siis saada wiimased waikima ja kõik suured politika asjad, miS nüüd maailma kõigutawad, saada nagu iseenesest rahulisele  joonele nihkuma. Kui see leht lugijate kätte jõuab, siis on suur wõeruskäik wist juba möödas. Ehk wõime meie ka juba oma lehe selle numre lõpul ligemat sõnumit selle wõeraSkäigu wälise kuju üle anda; sügawad järjed wöiwad muidugi wast hiljemini ilmuda, kui igapääwased  inimesed ülepea neist järgedest midagi kuulda ja näha saawad. Saksamaal saab nüüd üks iseäraline, tuus trüki-poognat suur kiri Keiser Friedrich'i haiguse ja surma üle wälja antud. Selles kirjas  saada uueSte teaduslikul teel ära seletatud, kuida Professor  Dr. von Bergmann ja teised kuulsad Saksamaa arstid seda haigust hakatusest saadik õiete ära on tunnud ja kuida õigeaegsest leikamisest abi oleks loota olnud. Dr. Mackenzie on nüüd ühe Prantsusmaa lehe kirjasaatjale kinnitanud, et tema BerliniS ja San Remos ühe kõ r - gema käsu läbi köitis omas tegewuses takistatud olnud. Keisri surm tulnud temal ootamata, tema lootnud weel ühe aaSka elu peale. Kõige maailma pahanduseks arutawad Saksamaa ja ka mõned wõeramaa lehed ikka weel Keiser Friedrich'! haigust ja surma, ja kihutawad sellega erakondasi üksteise wasta wihale. Mahulised ring» konnad foowiwad, et see kära, mis ühtigi head saata ei wõi, kõrgemast paigast ära keelatud saaks.  Darmstadkis  on Jaanikuu 27. paamal õnnetus juhtunud. Prinz Aleksander von Battenberg, endine Bulgaria Würst, oli ilma kutsarita wälja sõitnud, hobune kohkus ja kukkuS kõige wankrega kõrgest kaldast alla. Prinz Aleksander sai ühest põesast kinni, kui juba umbes 40 jalga alla weerenud oli, on aga ikka seljaroost häda saanud. Kuida enne kirjutati, ei olla Keisri-lesk Viktoria oma kosjaplaani  Prinzess Viktoria ja Prinz Aleksander von Battenbergi  wahel mitte maha jätnud, maid kihlad pidnvad sügise  poole Inglismaal peetud saama. Kuida asjad nüüd minna wõiwad, see on muidugi küfltam. —"L eipzigis saiwad Jaanikuu 27. pääwal Elsasslased Dietz 10 aaSLa veale tuhkhooneSse ja 10 aasta peale kodaniku auust ja õigustest lahti, tema abikaasa 4 aasta peale tuhthoonesse ja 5 aasta peale auust lahti, Appell 9 aasta peale kindluste  waugi ja 1 aasta peale wangihoonesse mõistetud. Nemad oliwad Saksamaa riigi-saladufi Prantslastele müünud. Prantsusmaal waadatakse maga kahtlase silmaga Saksamaa  Keisri Wene wseruskäign peale. Kõik Kättetasujate"  juhatajad oliwad salaja ja awalikult tänini ikka kinnitanud,  et „Wene weuuad" appi tulla, kui nemad sõda Saksamaa waSta üleS lõõtsutavad on, ehk koguni, et üks sala-ühendus Venemaaga juba tehtud olla ja sel päämal ilmuda, kus sõeawägi Elsass-Lothringi poole nihkuma hakkab.  Kuida ka igalt poolelt, ka Venemaa poolt, selle pöörase  lootuse wasta räägiti, siiski leidis see jutt usaldust nende hulkade juures, kes kõiki usuwad, mis iganes nende patust kuju ja tuhinat kõlistab. Nüüd näib see lootus silmnähtawalt Weue-Saksa ssbruse kiirude all närtsima ja körwema, ja waesed .esimehed" ei tea isegi, kelle poolt nemad nüüd abi peawad tõukama. ..Kättetasumise"- apostlid,  Boulanger ja Deroulöde, sõidawad aga ikka meel mööda maad ümber ja piawäd „kõnesisaamad ühes paikas jumaldatud  ja pidudega auustatud, teises paikas wälja wilistatud  ja mädamunadega loobitud, aga mis need sellest hooliwad, kellel himu on „wägimeheks" saada. Parisi Graf, Orleanistlaste Kuningas Philipp, on kõige Prantsusmaa  Mairidele (koguduste-eesiseisjatele) kirja saatnud ja neid kutsunud Republika walitsuse wasta panema, kes rahwale tõutatud wabadust ei olla toonud. Seda kirja on Politsei posti peal kätte saanud ja ära mõtnud. Parlamentis  käratsetakse nüüd kangest selle ..wägimalla" wasta. Marfeilles on töölised Jaanikuu 26. pääwal suurt nõuukogu pidanud, kuida wõeramaa töölistest lahti saada wõiks. Rahwuslased ja Sozialistlased on aga nõuupidamise  kallal tülisse ja wiimaks nii kangest kiskuma läinud, et Politsei läbi üksteisest pidiwad lahutatud saama. Mitmed  kiskujad ou raskeste haawatud. Inglismaal on üks suur politika-protsess lõpetatud. Viimasel aastal oli suur maailma-leht „Times" üht kirja üleS wötnud, mis järel Parnellitlafed, niinelt Parnell  ise ja endine Maa-Liiga kirjatoimetaja O'Donnel, sellest kurjateust teadnud, mille ohwriks Lord Cavendish ja Burke Fõniks-parkis langesiwad, ja et nemad koguni kurjategijatele  põgenemiseks Maa-Liiga kassast raha annud. Seda nimetastwad nemad laimamiseks, O'Donnel kaebas ja päris  50,000 nael stärlingi selle kahju tasumiseks, mida...Times"  tema „auule" teinud olla. Kohtu ees sai aga hulk Parnelll ja tema selksilaste kirjasi ette luetud, mis nende ofawõtmist tõeks tunnistasiwad, kuida need kirjad ka nende eneste käekirjaks ära tuntud saiwad, nende salgamisest hoolimata.  „Times" sai siis ka süüst lahti mõistetud. Parnell  ja tema seltsilased tahawad oma asja ühe teise kohtu ette wiia. Palju sellest sopast, mis nüüd kohtu ees ilmunud  on, langeb mana Gladstone peale. Serbias teeb Kuninga-paari lahutamine palju tüli ja tuska. See paha asi on juba mõnest aeast saadik immitsenud  ja on nüüd üles leekanud. Kuida kirjutatakse, olla Kuningas Miiani koduelu nenda, et tema abikaasa sellega leppida ei wõi. Teiselt poolelt on aga Kuningapraua  Natalia ennast riigi asjade sisse seganud, millest tema ennast oleks pidanud eemal hoidma, on Serbia Wene erakonna „esimeeS" olla tahtnud ja erakondlikku tuhinat Kuninga politika wasta üles lõõlsutanud. Zuba enne käifiwad  jutud kuningliku paari lahutamisest, need saiwad aga ikka jälle soigutatud. Kuninga lubaga läks Kuningapraua  wõecale maale ja wõttis ILaastase Kronprinzi kaasa, teda seal koolides ja suurkoolis kaswatada. Üks lepitusekatse  Miinis ei läinud korda. Kuninga-praua läks oma pojaga WiesbadeniSse ja pidi teda seal künni aastani 1892 kaswatama, siis Serbiasse tagasi minema. Järsku päris Kuningas nüüd jälle lahutamist ja kui Kuningapraua  selleks luba ei annud, siis oli Serbia Greeka-õigeusu  Synod nii sõnakuulelik, et Kuningale lahutamiseks õigust andis. Kuningas saatis ühe Piiskopi ja Sõeaministri  WiesbadeniSse, Kuninga-prauat järelandmisele noomima  ja Kronprinzi ära tooma, kes seda kõiki aga kuuldagi  ei wõta. Kuningas on nüüd Prenssi walitsufe poolest  abi palunud ja PreuSsi walitsus piaks seda ka andma, sest Serbia Kronprinz on jo Serbia Kuninga wähe-ialine poeg ja alam Kuninga-praua ähwardab aga wasta panna ja olla oma teenijatele sõjariistu muretsenud. Muidugi ei tahaks Preusfi walitsus Serbia kodusõeast oma maa pinna peal osa wõtta ja soowib sellepärast, et ema ja poeg ära läheksiwad. Kuninga-praua tahta oma pojaga Wenemaale  minsm, et aga Kuningas poega juba pärinud on, siis ei taha Prenssi walitfusel õiete luba olla, teda minna lasta. Kuninga-praua Natalia on Wenemaalt päritud ja on Kõikslawlaste erakonna tuline liige. Kõik Wene lehed kostawad tema eest. See on ka üks politika-tükike Wenemaa  ja Austria wahel, mis nüüd wõeramaa pinna peal mängitud saab ja omast kohast Europa rahu rikkuma kipub. Peafeb Kronprinz oma emaga Wene pinna peale, siis ei anta teda siil wist mitte isa kätte, tema saab siin oma isa politika wastaseks kaswatatud ja ektearwamata segadused  on algatud, mis soowitud lepitust Wenemaa ja Austria wahel takistada wöiksiwod. Bulgarias kestab lüli Ministrite wahel edasi. Wägew  Skambulow olla ennast Prinz Ferdinandi sõbradest lahutanud ja otsida ennast Zankowiga ja tema Wene erakonnaga  lepitada; Natschewitsch ja Stoilow seifawad Prinz Ferdinandi poolt. Kõik aSjad on nii sasis, et Ministerkuml  muutmist igatsetakse. Kuida asjad aga siis lähemad,  see on maga küsitan. Prinz Ferdinand pahandab rahwast oma toredusega ja köigeist tellitud röömu-höiskamistest  hoolimata olla rahwa südamed külmad tema wasta. Üht waimuStust, nagu Würst Aleksander, ei ole tema äratada  oskanud. Wene erakond wõiks seal nüüd kergest wõimust oma kälte saada.