Tartust. Kingitus. Õpetatud Eesti Kirjameeste  Seltsi istumisel 3. Aprillil andis kooliõpetaja G. Blumberg teada, et akadeemikus J. Köhler selle seltsile tema auuliikme I)r. Kreutzwaldi õlis maalitud pildi kingituseks annud, mis kalli ande eest selts oma tänu awaldas. Nagu meie lugejad wõtsiwad mitmed Eesti seltsid ja wällawanema!e  kogud tänawu aasta alustusel nõuuks, 19. Wcbruaril  saadikuid Peeterburgi linna saata Keiserliku juubeli pühaks õnne soowitama.  Nende saadikute saatmisega tahtis meie rahwas oma südamest armastatud Riigi-Isale rõõmu teha, ning pidiwad nad sellepärast Peeterburgi. linna nagu armastawad lapsed oma armastatud Isa juure minema.  Kui aga meie saadikud Peeterburgis julgest hallikast  järele oliwad pärinud ja teada saanud, et wastawõtmist  ei saaks olema ja siis ka weel kubernäri herra poolt sõnum tuli, et Keiserina Majesteedi haiguse ja muu kurwa juhtumiste pärast Keiserlik Majesteet mitte saadikuid wasta ei'soowi wõtta, siis wõtsiwad nad, nagu isegi mõista wõib, nõuuks, koju jääda ja omad õnnesoowituse kirjad kubernäri herra läbi Peeterburgi saata. Neid kirju ministri herra kätte wiia, seks ei olnud kusagil saadikuid walitsetud, waid Eestirahwas soowis oma saadikute läbi Keiserliku  Majesteedi enese ees seista, nagu lapsed oma armsa isa ees kallil peul õnnesoowitades seisawad. Milleks aga saadikud walitsetud ei ole, selleks ei wõinud nad eiWMFe Aga seda lugu tarwitab nüüd Tartu Eest: "Teitung ") kahetsemise wäärt kombel Eesti saadikutega" raMa teutamiseks. Tema kirjutab: „Küllap mitu meest teadwad, kuida enne (!) mõnes paigas walla asjade pärast mõisa herra juure nõuupidamisele  mindi. Esmalt nõuu wõtma ja hakatust tegema oliwad mehed hakkajad küll, üks näitas töisest wahwam olewat. Kottu wäljaminnes oliwad mehed õige tublid, aga mida lähemale mõisa ligi tuliwad, seda kahtlasemaks ja nõdremaks läksiwad meeste meeled. Mõisa tänamast sisse pöördes jäi üks sinna ja töine tänna aia ääre ja nurga taha, nagu" (siin seisab Tartu Eesti Seitungis nii toores ütelus, et meie seda järele ei wõi kirjutada —); „wiimaks paar mehikest jäiwad mõisa ukse taha norutades mõtlema ja rääkisiwad isekeskes:  „No mis meilgi kahel maksab mõisa herra juure minna." Nõnda kirjutab Tartu Eesti Seitung ja lisab siis juure, et „just seesugune lugu" tänawu saadikute minemisega Peeterburgi olnud. Sellepeale peame wastama: Esmalt on see selge rahwa teutamine, kui öeldakse, et meil nüüd Peeterburgi minek sarnane olewat, kui enne mõisasse minek. Wanast ja wanal kepiwalitsusel läksiwad talupojad kartusega mõisa, aga meie saadikuid ajas meie rahwa armastus Peeterburgi. Töiselt ei ole keegi saadik kartuse pärast koju jäänud. Kui meie saadikud seesuguste sõrmenäituste peale, nagu nad saiwad, weel teele oleksiwad tahtnud minna, siis ei oleksiwad nad mitte haritud rahwa saadikud olnud, waid ennast kui Mustlased ülesnäidanud. Kolmandaks  on meie kirjad niisama Keiserliku Majesteedi ette jõudnud, nagu muud ja oleme ka juba wastust nende peale saanud. Sellepärast oleks wäga soowitaw,  et „Tartu Eesti Seitung" oma ütelust meie saadikute kohta tagasi wõtaks. Muidu peame arwama,  et ta ennast omas awaldustes meie rahwa kohta muutnud on. Seda meie ei tahaks uskuda, waid meie arwame seda eesnimetatud kirja ennema üheks lõksu-kirjaks, nagu neid ka meile meie wastaliste poolt sagedaste sisse saadetakse, kus muidu kiri nagu rahwa waimus kirjutatud on, aga paar lauset on sees, mis rahwale ja ajalehele Leutuseks on kirjutatud ja kellele kõik töised paljalt nagu raamiks ümber on pandud. Seesugune lõksu-kiri näitab meile ka seesinane  „Tartu Eesti Seitungi" kiri olewat, kus meie saadikutest räägitakse ja kelle wastawõtmisega Tartu Eesti Seitung üksi iseenesele kahju on teinud. Woorimeeste maks. LinnawolikoguTartus on otsuseks teinud, et linna woorimehed linna kassase ka aastamaksu peawad maksma ja nimelt: Kahehobuse woorimees 10 rubla, ühe hobuse woorimees 6 rubla, ühe hobuse töömees 3 rubla, kahehobuse töömees 5 rubla, iga suure lustisõitudeks tarwitatud mitme istmega  wankri pealt 5 rubla. Seda sisse tulnud raha tahetakse  nimelt uulitsate parandamise peale ära tarwitada. Tallinnas on laewasõit  3?Aprillil(mitte 1-sel) alustanud, kus kaks aurulaewa sadamasse peasesiwad, ning on 16. Aprillini  juba 112 laewa sinna sadama sisse tulnud. Tulekahju. Pärnu uulitsas on Lindebergi  maja peaaegu täitsa ära põlenud, kus mitu looma sisse jäiwad ja üks tulekustutamise seltsi liige ühe silma ära kautas. Tulekahjud. Töine tulekahju Tallinnas oli 3. Märtsil Narma uulitsas Rotermanni tärklisjahu  wabrikus, kus hoonega õhes 3000 tühja wiljatündrit,  500 tühja kasti ja hulk puuseppade riistu ära põlesiwad. Maja olewat 12,000 rubla eest tulekassas  ülemal. Baltiskast. Tulekahju. Seal on Inglismaa aurulaew „Irene Morris", kes puuwillu wälja ladus, põlema läinud. Tuli sai töise laewa tulepritside abiga küll kustutatud, aga kahju ei ole weike. Riiast. Meie maa tarwitused a. 1880, kuhu ka päriskoha .talupojad peale 20 kop. taaldri pealt mõisnikute kassasse ligi peawad maksma. 1) Riia-Engelhardtshoomi kiwitee mõla tasumiseks ........ 7,371 71 2) Riia-Pihkwa kiwitee mõla tasumiseks 28,626 81 3) Riia-Engelhardtshoomi kiwitee parandamine  1,374 10 4) Rõugepanemiste kreiskomiteede kantseleid  307 13 5) Rõugepanemise wäljalautamine . . 32 6) Kaheksa Sillakohut 27,640 7) Sillakohtudel? kauplemise piletide wäljaandmise eest 800 8) Söögimoon mõisnikute asemikudele nigrutite saatmise juures. . . . 56 71 9) Sillakohtude teenrite kulud ... 300 10) Bolderaa suplemise koha politsei . 900 11) Bolderaa politsei korter .... 50 12) Dubeln'i suplemise koha politsei . 120 -- 13) Kubermangust saadetud ametnikude moon 172 65 - 14) Wangihoonete ülespidamiseks . . 14,246 86 15) Wangiwedamise jaamade kulud . . 491 50 16) Liiwimaa äramuretsew komisjon . 285 71 17) Hingeümberkirjutamise komisjon. . 85 40 18) Liiwimaa statistiku komisjon . . 1,478 28 19) Kreisi wäeteenistuse komisjonid . . 16,512 98 20) Riia lossi kütmise kulud .... 3,998 35 21) Kruusa-aukude nõuutamine . . . 1,015 25 22) Bolderaa tohtre palk 200 23) Läti- ja Eestikeele Talurahwa kuulutaja  trükkimine 863 36 24) Patendi trükikulud mõisnikute seltsi maksude üle 129 80 25) Tartu kurjatõbe hosvitali kulud . 1,028 80 26) Korteri raha Pärnu Maakohtu sekretärile  Wiliandis 200 27) Sõawäe tarwitused 6,498 25 28) Tartu hullude majale .... 1,000 29) Wangide saatmine Siberi . ~ . 3,038 17 30) Abiraha tagawara-wäe soldatite peredele,  kui päris teenistusse on kutsutud 7,119 41 31) Ettenägemata politsei kulud ... 416 74 32) Kulud, mis kõhutõbi Wõru maakonnas  tarwitas 1,699 33) Maa ämmamooride õpetuse kulud . 521 56 34) Kihelkonna kõhtude palga suurendus 20. Webruarist 1880/81 . . . 13,500 Sellest maha, mis mullu aasta üle jäi 63 50 Jääb: 142,017 Nagu öeldud, maksawad talu päriskoha omanikud nende kulude kustutamiseks „kubermangu maksu" nime all peale 60,000 rubla ligi, ise see, mis Kroonu talupojad  maksawad. Peeterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh käis Aprilli alustusel Moskwa linnas, kust ta nüüd jälle tagasi on tulnud. Kõige Kõrgemalt nimetatud komisjon, kes pääraha kautamiseks uusi maksusi ära peab seadma, pidada mõningaid oma liigetest wõerale maale saatma, sealseid maksusi tähele panema ja sõnumeid koguma. See komisjon, kes rahaministri juhatamise all seisab, oma töödega sügiseni malmis saada. l / Kõige Kõrgem seadja komisjon on ot- süfeks wõtnud ja Msserlik Majesteet seda otsust kinnitanud,  et kõikide nende noorte inimeste kohta, kes poliitika  süü pärast oma elukohtadest ära on wiidud ja politsei ülewaatamise all seisawad, üks uuS läbiwaatamine  tuleks, ja need, kes oma süüd kahetsewad ja ennast auusaste ülesse on pidanud, trahwi alt lahti saaksiwad ja oma õppimist uueste wõiksiwad alustada. Selle läbi on riigiwalitsus suurt armu ja halastust ülesse näidanud, mis igal pool rõõmu on sünnitanud. Loota on, et seesugune arm ka nende eksinud noorte inimeste südamed pehmeks saab tegema ja nemad oma eksimist kõigest meelest saamad kahetsema ja ennast parandama. Riigikantsleri würsti Gortshakow'i, kes suremas raske haige maas on, nii et päälinna lehed igal päewal tema haiHuse olekust otsust annawad,  on Keiserlik Majesteet ka waatamas käinud ja 2/» tundi würsti woodi juures aega wiiwud. Ülema zensuri walitsuse päämeheks on Rjäsaani kubernär, hosmeister Abasa tõstetud ja ühtlasi Kõigekõrgema ukaasi läbi senatoriks tehtud. Kreeka õige-usu missioni ülem Dshaapani maal Nikolai, on Tallinna piiskopiks ja Riia jauskonna  abipiiskopiks nimetatud. Tiflisfift. Posti õnnetus. Raske post, kes rahakirjade ja kinnitatud pakkidega Tislisfist Wenemaa kubermangudesse sõitis, on Teereki jõkke wajunud. Postitaskude raskus oli 250 puuda. Bobruiskist. Hullud koerad teemad selle linnas ja ümberkauda palju kahju. Nii on neist ka 20 inimest hammustada saanud, kellest juba 5 inimest hulluhaiguse kätte ära on surnud. Aftrahanist. Kalmukatehäda on tänawu õige suur. Seesugust külma ja nii palju lund ei mäleta keegi seal maal näinud olewat, nagu mööda läinud talwel. Külma oli seal sagedaste kuuni 30 kraadini. Lumi oli nii kõrge, et elajad enam oma toitu kätte ei saanud ja näljasurma suriwad. Kange külm sundis kõik puust riistu ärapõletama, ning suur näljahäda on nüüd hirmsaid haigust sünnitanud. Mitte üksi need Kalmukad, kes nomaadi elu peawad, ei tunne seesugust häda, maid ka need, kes kindlas hoonetes elawad.  Kõik õlekatuksed on elajatele ära söödewd, kellest suur jagu ära on kärwanud, ja need, mis meel järele on, on nii otsa lõppenud, et käesolewal põlluharimisel mähe tööd wõiwad teha. Seal lõunapoolisel maal tuli seesugune talw täitsa ootamata kaela, kelle wasta keegi ennast ei teadnud walmistada, ja sellepärast on ta nii suurt häda sünnitanud. Wõeralt maalt. UyMmaalt» UM Ministeerium. Rootsimaal  on ennast ka seiemaalne ministeerium ametist lahti wõtnud ja uus ministeerium on grahw Arwid Posse juhatamise all kokku astunud. Selle läbi on mitme aastase wõitlemise järele Rootsi talupoegade partei walitsusele jõudnud. Berliinist. Suur maailma kala-näitus alustas  20. Aprillil. Pariisist. Uus Saksamaa ajalik saadik Prantsuse maal, von Radowitz, oli 16. Aprillil würsti Hohenlohe seltsis esimene kord prefitendi Grevy teretamisel.  Prantsuse parlament on oma istumisi jälle alustanud. Kõik wõeramaa sozialistlased on Pariisist  wälja saadetud. Hispaaniamaalt. Kurjategija Otero sai 14. Aprillil oma surmanuhtluse palga kätte. MWMgalt.. A4da an ia l.a.s e d on mitmes kohas ka Serbiamaa piiride sisse tunginud ja nimelt Wutoshitsas ühe sõariistade ja sõamoona aida tühjaks riisunud. Serbia walitjus on selle asjas ühe walju kirja Türgi walitsusele kirjutanud, kes oma alamaid korras ei jõua pidada. Jndiamaalt. India wiitsekuningas Lord Lütton on ennast ametist lahti wõtnud. Kuningana  on teda erli (grahwi) seisuse sisse tõstnud, nii et tema nime nüüd kirjutatakse: Earl of Lytton. Nju-Joorkist tulewad sõnumed, et seal nii hirmus marutuul Aprilli alustusel möllanud, et ütlemata palju kahju teinud. Ühes ainsas kohas on 18 inimest  surma saanud ja palju haawatud. Hoopeid on ütlemata palju ära purustatud. Kirja wastused. 214) J. K. T—s. Olete meie käest kirja saanud. 215) J. T. O-st. Saame Teie ennemuistset juttu trükkima. 216) G. L. K—6. Saame edasi toimetama. Mõned wana sõnad on küll jo tuttawad. 217) G. D. H—s. Täname wäga. Saame trükkima, ehk küll enne natukene muudatust tarwis läheb. 218) A. W. P—s. Nõnda ei ole wõimalik, aga tükati wõime ehk tarwitada. 219) J. L. K—s. Nii pitkalt ei olnud wõimalik. 220) J. T. Wähe nime all ja ei oleks ka muidu wõimalik tarwitada,  sest et „Nalja Mardi" lugudel ka ikka oma sügawam põhjusmõte peab olema. 221) J. T. P—s. Täname wäga, saawad mõlemad pea ilmuma. Muud saadetud sõnumed on wäga rõõmustawad. 222) J. K. T—s. Täname südamest Teie sõnumete eest. 223) G. D. K—s. Teie „Nalja Marti" wõime tarwitada, aga peame teda enne rohkeste muutma. 224) M. P—k L—s. Liig wähe nime all. 225) L. S. W— s. Saame Teie soowi nii pea kui wõimalik täitma. Palume meile seda juttu saata. 226) J. W. W l. Saame tarwitama. 227) A. J. H. P —s. Saame ka pea tarwitama. 228) Ch. K. H- s. Olge tcrwc. Seesugust sõnumeid koolide kohta läheb meile nüüd wäga tarwis. 229) M. M. A—s. Teie soow on hea küll, aga nii kaugel ei ole meie ammugi weel, et tema täitmist loota wõimalik oleks. 230) E. M. A—s. Olge terwe. Saatke meile ka edespidi sealt weel sõnumeid. 231) J. K. M—l. Täname südamest. Soowida oleks, et ka muialt meile weel seesugust selgeid sõnumeid teu-orjuse kohta tuleks.