ümber ja tema leidis woogudes külma hauda. Püüle tema puuduwad weel 6 kalameest ja nende paadid, ja need, kes ennast häda waewaga päästnud on, ütlewad nende õnnetuse üle wõida alles pärast lõunat õiget teadust saada. Annaks Jumal et nemad pääsnud olekfiwad; aga lootust selleks on mähe. Külas pole muud kui hädatlemist ja nutmist. Ja weel see asi ülal lossis!" „Mis sääl siis õieti olnud on?" küsis Jaen uuesti. „Ma tahtsin ülewel lossis asja järele kuulata, aga mulle ei tehtud mitte wärawat lahti ja ka möödamineja külsrahwa käest ei saanud ma õiget aru. Mind keelas mure mu haige poja pärast teist korda nendega ühes tagasi minemast." „Sa ei tea siis weel mitte, et mõrtsukad lossi tunginud ja lossi herra suremas on?" „Ma ei tea midagi, ole heaks ja räägi mulle. „ «Täna homiku wara saanud wana preili kellu 2 ajal müra läbi, mis alumise korra päül sündinud, üles äratud; tema kuulis üht ust lahti tehtawat, tema hüppas woodift wälja ja jooksis wenna tuppa. See wõttis omale püssi seltsi ja sammus temaga laia treppi mööda alla, kust nemad oma wana teenri ja tüdrukud ka kaasa kutsusiwad. All nägi parun kaks mustaks tehtud näoga meest, kes ühte kimpu wälja kandsiwad ja seda ühe kolmandama kätte, kes õues wahi pääl seifis, andsiwad. Parun astus kohe ühe posti warju ja andis tuld; üks rõöwlitest  langes, üks tema seltsilasteft kargas tema juure, aitas teda ülesse ja rügas teda uksest wälja. Parun kargas tema järele ja tahtis teist korda laska; sääl fihtisiwad aga rõõwlid tema pääle ja haawasiwad teda tema paremast õlanukist; tema sihtis nüüd pahema käega, aga ei trehwanud. Nüüd hakasiwad ka koerad haukuma; taewas teab, kuidas nad seda juba ennemine ei teinud. Seda kõige truwimat ja walwsamat koera, „Muri'", keS ukse kõrwaS magaS, oliwad rööwlid ärasurmanud.  Wana preili karjus läbi akna abi ja töi wiimaks wana Peetri ja hädast wärisewad tüdrukud abiks. Peeter sai kohe aja wärawast läbi külasse saadetud. Sell wahe ajal oli rõöwlitel aega küllalt olnud oma saaki edasi kanda; enamiste kõik hõbe asjad, mis saalis seisiwad, oliwad ära kadunud. Kui preili wenna juure tagasi ruttas, leidis ta teda ära minestanud õues kiwide pääl maas olewat; were jooks oli wanamehe kohta liig palju olnud. Ta pani were kinni ja tal läks korda wenda wiimati jälle elule kutsuda. Kui see kaua aega oodetud abi külast ilmus, siis ei olnud enam mitte Võimalik kurjategijate jälgesid leida. Pimedus päästis neid tagaajajate  käest ja nii saamad nemad nüüd rahuga oma kurja tööwilja maitsma. Politseiteener ei wõinud mitte kohe abi leida; sa tead ju terwe küla oli mere ääres töös. Oh mulle teemad need mõlemad wanad saksad südamest haiget." .Minule ka Juulikene," ütles Jaen. „Aga see kurb õnnetus, mis meie waesel küla rahwal juhtunud, on siisgi palju koledam! Nii palju on lainetes surma leidnud! lootuse järele ehk wõiwad mõned neist weel pääsenud olla. Wana herra lugu kuuldes saab igaüks ütlema: Miks pärast ei kuulnud ta mitte sõbrade ja sugulaste nõuu ehk miks ei wõtnud ta omale rohkem isaseid teenreid? Tema oma ahnus on ta õnnetuse põhjus. Siisgi, armas Juulikene, ole üsna rahul, küll kõigewägewam  teab nõuu, neid mõrtsukaid omal ajal walge ette tuua, tema läbi nägewa silma eest ei wöi nad warjule minna ja paruni haaw ei wõi ehk ka nii paha olla, kui sa seda arwad. Tule minuga tuppa, et meie ka minu ema waigistame." „Ma ei tohi ju mitte Jaen," wastaS Juuli. „Sa tunned minu põhjust. Aga mina tahan lossi pääle rutata; ehk wahest tarwitakse sääl minu abi ja ma ei taha mitte oma kohut täitmata jätta, nii wali kui wana herra ka wiimasel ajal küll minu wastu oli." Südamelikult Jumalaga jättes ruttas tubli tüdruk mäge mööda ülesse oma kiiduwäärt  ettewõttet täitma. Jaen läks aga ise oma kurwa talituse juure, mis teda tema omas majas ootas. IV. peatükk. Juuli arwamine ja kartus näis õige olewat. Wana lossi herra haaw oli arsti silmas, kes lähedalt linnast siia toodud sai, wäga kardetaw; sest mõrtsuka kuul oli tema ülemise käsiwarre ära purustanud. „Kui küll meile Jumala abiga," ütles tohter preilile, „ peaks korda minema teie wenda surmast päästa, aga oma teise käe kaotab ta tõesti." „Kas tõesti, tohtri herra?" »Jah see näitab igapidi nii olewat." „Aga kuidas wõib üks nii wana mees, kui tema on, üht seesugust leikamist wastu pidama?" küsis õde murelikult. „Ühe seesuguse hea terwise juures, kui parunil on, wõib küll loota, et kõik soowimist  mööda läheb; seepärast olge üsna Riiete moodide isamaalt, Parisist on naisterühmadele  jälle uued riiete kandmise moodid wälja tulnud, mis praegustest tuhat korda ilusamad on. Turnöõrid saamad ära wissatud ja naisterühmas jäeb nii jälle oma Jumalast loodud olekusse. Wõerad saksad, kes siia linna tulewad, näikse enamist juba omad wigascks tegemise massinad ära pannud vlewad, mis tõesti ilus waadata on. Siiamaale oli üsna hale meel wahest mõne noore neiu pääle waadata, kuidas ta waenekene selle oma tehtud koorma all ägas, aga mis senna wõis parata, mood pidi jo saama järele tehtud! Wäga soowida oleks, et see uus mood kauaks ajaks pruugiks jääks, see kaunistaks ja ilustaks rohkesti neidude iludust! Nüüd on see uu» löbu-maja (Curhaus) malmis ja sai pühapäew, 11. Juunil pidulikult sisse õnnistatud. Osawõtjaid sellest eflmisest pidust, oli õige rohkesti. Hea nõuanne. Linna karjamaa pääl käiwad pkaegus ligemast 6—700 lehma; et selle sui karjamaa, niihästi Romasares kui Loodes üsna ära kõrwend on, nii st loomad õhtutel tühjade kõhtudega peawad kodusse tulema, ja kui mitte wihma ei peaks tulema, siis on minu ja mitmete nõuu see: lehmad Loode metsa muretseda. Kuidas see wõimalik saab olema, seda tahan seletada: Lood» metsast on mitmed mehed endale heinamaa platsist ostnud, et aga sell aastal säält muidugi heina ei saa, sellepärast oleks mõnel mehel õnneks, et oma raha, mida ta heinamaa eest maksnud on, tagasi saaks. Seda peaks muidugi linna walitsuse poolest toimetud saama! Ja nii tuleks siis iga lehma päält, kas rubla «õi seda wähem igaühel maksta, mida keegi keelama ei saa. Igaühel  on jo süda sees, et peab loomade häda pääle waatama ja midagi selle wähendamiseks ära tegema! See on minu nõuu ja ma arwan, et kõik sellega saamad ühes nõuus olema. Kärlalt. Pühapäeival, 4. Juunil käisiivad Kärla kiriku wallast mitu meest Järumctsa järwel enese hobust osutamas. Ühel mehel, kes ise wäga sügawasse läinud, ou hobune ennast all lapiti löönud ja meest alla muljunud. Mees oleks peaaegu  uppunud, kui mitte teised appi ei oleks saanud. Hobune on ära uppunud. X. Kihelkonnalt. Nüüd on meil juba wälja töö alganud ja sellepärast pole siin pool midagi muud uudist kuulda. Igaüks on heina kallal tööl, et aga loomad talwel süüa saamad. Heina kasu ei ole meil mitte hea, ega sant ka mitte, nõnda ütelda: keskmine. Põllu wili saab wist waewaline olema, sest märga on wähe olnud. Külap tulewal aastal wilja-wakk kallim saab olema, kui siiamaale! Ka kartuhwlid näikse mulla sees kurwaStawad ja ootawad wihma. Rahwa elu on siin ka manad moodi: käime pühapäiwiti kirikus, wahest ka kõrtsis ja mõni kord on mõni wanake ka tipsu rohkem wõttand, kui tal tarwii oli, aga mis senna parata! Selle korra head termist kõige Saarlastele! Ah so, pidin midagi ära unustama. Tagamõisas kus lesti püütakse, on praegus hea kordus walitsemaS; Juudid ci tohi enam lesti siit ära osta, maid peawad, kas linnas turu pääl seda tegema, ehk parem ilma jäema. Kui selle aakta peaks hea saak olema, küll siis linna inimesed neid odawawamalt  saaksiwad! „taat" Kaarmalt. Armsad saare Ivennad! Meil pole praegus midagi iseäralikku uudist Teile kirjuta, kui lähme aga heinamaale loomade eest talwcks muret pidama. Karjast. Meie pool on wihma puudus suur ja sooja on õige palju. Põllumeeste südamed on põldude pääle waadates kurwad ja mis wist igas kihelkondas nii on, sest: kui pole maa rahwal, siis pole ka linna rahwal! Aga lootus on meel Looja pääle! Rakwerest. Ka Rakwere kreispolitsei on hoolega hakanud, ümberrändawate raamatuta  uple j a t e tcgewuse pääle waatama. Nende kauba lubatähed on läbiwaatamise alla wõetud ja mõnedel kauplemine ära keelatud. Rarwast. Kui ülekätt ja häbemata julgeks kurjategijad Narmas lähemad, näitab järgmine lugu: 13. Juunil õhtu kellu V-10, kui meel suur walge oli ja uulitsad kõik inimesi täis, tunginud S. wabriku wärawa ligidal hulk mehi, ilma et enne wähematki sönawahetust oleks olnud, raudtee ametis olema shandarmi K. kallale, kes liht riide» oli. Üks tõmmanud tema ameti mütsi peast ära ja pistnud oma mana naru asemele. Shandarmil, kellel mingisugust kaitseriista käepärast ei olnud, ei jäänud muud nõuu üle kui ülekäija wägiwalla eest taganeda, kus juures temale meel umbes 7. naelaline kiwi järele wirutatud- Et Pcterburgist tulem segarong marsi oodata oli, siis ei saanud ta enam aega kurjategijaid kinni pidama hakata, sest et politsei abi ligidal käepärast ei olnud. Shandarmil olla kolm tuntud inimest päüit waatamaS  olnud ja asi läheb «vististe kohtu ülekuulamise  alla, kus meie kurjategijatele nende teenitud palka soowime. Peterburgist. Wene riigi postiametile olla üks Londoni kaubamaja 260,000 rubla aastas  pakkunud, kui talle õigus saaks, postmarkide ja telegrahwi-teatuSte tagakülje pääle oma kuulutusi trükkida. Inglismaal on see juba ammu moeks ja toob riigile päratu summa fisse, aga sääl pruugitakse ka 2400 miljoni postmarki aastas ära. Ajaleht „Grashdanin" toob oma endise sõnumi kinnituseks uuesti teate, et Wene sõjamäele uutmodi püssid saada muretsetama. Need olla wähemad ja kergemad, kui praegused püssid. Woroneshist. Põud teeb liiga; rohi kuiwab ära; mitmes kohas niideti kolletanud rukis põhuks maha. Suwewiii on wilets, wiljahinnad tõusewad.