sealine Kubernõr weel kord tungiwalt abi palunud, aga selle juures pannakse imeks, et seal üleüldse weel Kubernõr on. Tema söeawägt olla enamift kõik waenlaste laagrisse karganud. Kindral Gordoni elu eest KhartumiS ei tahta Inglismaa! ka enam keegi üht nõela maksa. Abi saatmisega  npitakse küll ikka, aga sellest ei ole tanine ühtigi wälja tulnud, ei tule ehk ka edaspidi, ja kas abi weel läbi peaseks see on wägq küsitaw. Port Saidis on see linnajagu maha põlenud, kus töörahwas elas. 4000 inimest on ilma peawarjuta. Shendist oliwad umbes 600 inimest põgeneda ja Niiluse kallast mööda Berberi poole peasta katsunud. 300 soldatid oliwad nende kaitsemiseks  kaasa läinud, aga juba kahe tunni pärast langefiwad  Beduiinlased nende peale ja pea kõik saiwad maha raiutud. Teisel pääwal wõtfiwad Beduiinlased Shendi linna sisse ja tapsiwad umbes 2000 inimest, mehi, naefi ja lapsi ära. Egyptuse soldatid ja Bashibozukid oliwad omad mundred maha kiskunud ja sõeariistad ära wiskanud  ; lootfiwad selle wtletsa kawalusega peaseda, aga see ei ole neid aitanud. Ameerikast. Dynamiitlased hakkawad nüüd ka juba Ameerikas oma tegufi tegema Torontos Canada maal, on selle kuu 18. pääwal hulk dynamiitikerasi  Parlamenti majaS leitud. Keradel oliwad sütitesed külges ja neid oli nii palju, et kärgatus majast palju järel jätnud ei oleks. Selle kuu 11. pääwal lendas ükS kange tuule-keerutus, umbeS 200 meetrit laiuti, läbi Ohio maa. Esiteks saiwad külad Aleranderville, Carrolton ja Woodburn osalt lohutud ja 6 inimest wigastatud, siis pööras tuul wasta Põhja ja purustas XeniaS soldatite ja madruste waestelaste maja, kus hulk lapsi wiga saiwad. Pärast lõunat löhkuS torm Zamestownis hulga majafi, surmas 6 ja wigaStas umbeS 100 inimest. Peale selle on weel raudteedele ja sildadele palju kahju tehtud. - Ottawa ümberkaudu ja Mehhikos on Jndianlased mässamas.  San MigueliS on Apashee Jndianlased 12 inimest.  meest, naest ja last ära tapnud, pärast ühe kaubawoori  wälja rööwinud ja weel 5 inimest tapnud. Kuuba saarelt. San ZoseeS on selle kuu 17. pääwal püssirohu magasin üles karganud. Ümberkaudsed majad on osalt lõhutud, 21 inimest on surmatud, 79 wigaStatud. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich i järel. (Järg.) IV. Kaks jätawad Jumalaga. Juliana ootas oma peigmeest. Tema oli ennast pruudi kombel ehitanud, raske südamega toitu walmistanud ja pudeli täie wiina lauale toonud. Waikse rõõmuga tahtis tema oma kihluseid pidada, keegi ei pidanud teadma, kui õnnelikud kaks südant fiin tuas oliwad. Kakskümmend kord aStuS tema peegli ette ja oli omaga rahul. Kergest ümber kaela köidetud walkjaS punane pael andis ka palgete  punakat kuma. Tema tundis ennast nii kerge ja rõõmsa olema, nagu liblekaS lille peal. ÕrnaSte piigiStaS tema oma kaht kasfi rinde waSta, keda aga enesest tõugata mõtles, kui armuke ilmuks. Kuuskümmend kord waataS tema seinakella, kui adwokat ikka ei tulnud; igat kõbinat kuuldes ruttav tema ukse ette waatama, kaS tuleks. Tema tegi akna lahti ja wahtiS igatseteS uulitsa peale, selle peale mõtlemata, et külm õhk tema waese terwisele kahju teha wõikS. Tema wanaS südames leekis nii äge tuli, et tema seda isegi uSkunud ei oleks. Iga inimese kogu uulitsal täitis teda rõõmsa lootusega, aga ei ilmunud armuke,  ei tuluud koju kallike. Wärisewa käega kirjutas tema walkja punase paberi peale: »OH tule pea, Sind ootab igatsusega Sinu Juliana!" ja saatis sedeli teenijaga Saadeki korterisse. Teenija tuli tagasi ja ütles, et adwokat kotta ära olla. Zuuana uppus mngema. aeuv iema ou; zvlns rema ei tulnud? Siin ei wõinud ükski wabandamine maksa; tema pidi jo tulema, pidi jo ka igatsema, sest tema õnn ei olnud wanem. Aga Saadet ei tulnud. Kell näitaS wiimaks, et ootamine asjata oli. Pahandatud, wäsinud ja õnnetu, wiSkaS Juliana ennast woodiSse ja mägise tungistwad  pisarad filmist. Tema nuttis oma petise peigmehe  pärast. Kõiki mehi oli tema wihkanud, ükSneõ teda mitte, oli teda õrnasle armastanud ja nüüd ei tulnud tema mitte. Kas see oli armaStuS ja truuwus? Kahtlus kaswiS wana neiu südames. KaS oli Saadek  koguni tema paberitega Ameerikasse läinud, pärandust wälja wõtma ja sellega ennast tema eest peitma. See mõte pani teda wärisema. Aga ei. See ei wõinud jo olla. Saadet armastas teda jo mõnest aeast saadik, oli seda ise tunnistanud, ja kes armastab, see ei jäta teist maha! Juliana tahtis oma õnne nagu kahe käega kinni hoida, aga kaduma kippus see unenägu siiski. —- Wiimaks heitis tema woodisse, aga uni ei tahtnud tulla. Noorus kannatab ja kannab mõnda kahju kergemini, kui wanadnS, sest noorusel on oma lootus, mida wanudusel aga puudub. See on niisamati nagu looduses. Kärbib kewadene külm taime lehed, siis ajawad juurest uued wõsud üles; teeb seda sügisene külm, siis nõrkewad ka warred ja kuiwawad ära. Uneta wingerdaS Juliana omas woodiS; süda igatses  armastust kinni pidada, pea ei suutnud seda igatsust suuremalt kaitse alla wõtta. Inimesed on enamist tuimad  ühe seesuguse wana südame kohta, kes ennast weN hilja kord armastuse waSta lahti lööb, aga seda palawamini  põleb hiline tuli wanaS südameS eneses. Kõik inimesed  on armastusele loodud, kes neid elu läwel waSta wõtab, noorusel südant juhib, elukäigul waigistab ja lahkunud wenda pisaratega hauda saadab. Süda ilma armastuseta  on nagu õis ilma pääwa paisteta. Ta õitseb küll ka, aga särawad karwad ja lõhn puuduwad. Juliana oli ükS seesugune kolkunud ja kahwatanud õieke. Nooruses oli küll ka tema süda waljumini tuksunud, oli üles õitsema  kippunud, aga pääwa-paiSte oli puudunud. Kahwatanud näuga oli Juliana teisel homikul asemelt  wälja roninud; uneta öö tähed seisiwad selgest tema näu peal. Waewaga peidetud wihas iStuS tema tooli peal, kui Saade? sisse astus, tema ligi ruttas ja kätt pakkus. TõrkudeS sai pakutud käsi tagasi tõugatud, (Zääb pooleli.) Kirja wastused. „ Heimathi" toimetusele. Meie ei leia oma» sõnaraamatus  seesuguste tegude kohta teisi sõnu. Kiriku teadused. gllam NINKUS . Lv. ouri t. p. pavior AsvMUly eune lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Kaarte kiriku õpetaja teeb 29. Jllrik. p. jutlust. 'Uüha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 29. Jürit. p. jutlust. Tsmsuri p.oleü lnbatatud. Tartus. 26. Jiiri-kuu Pääwal 1884. - Trükitud Ltndf»rs'i pgrij.t. juun- t° 'uluga. Teadaandmised. Tcllimiled » meie lehe ..Tallinna Sbber" postiaa eõk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöka Kop., poolaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Rende meie auuStatud lugijatel- k.s °«a lehte ts- Seatuna seewiwad, anname meie selle läbi teada, et h-rr- pagaeimeisier Wieckmann Tallinnas Kullas-»»- uulitsa» omas maja, lehted, -äteandmist sdbra.ilul. ema peale eu wdtnud, '"s Mjlld TllllillNlls, Lllill UlllitsllS R. »8 (KZ). Alnimetud kommisjoni poolt saab seeläbi teada antud, et käeSolewa aasta I jäuks, s. o. 1384. Kroonu- za maja maksude ZMUru-leht^V korterkommisjoni kantseleis (linna maja ?.r. 38 laia uulitsA nimetud kommisjoni asjatoimetaja, härra C. Jaeoby juures ?S. Apr.llrfi kum Ma»-n» s. a. nimetud maksude maksjadelle iga paaw kellu IO kum kellu S-nr näha nende maksude waStu wõiwad üksinda sääduSlikul tellja ajal nimetud kommisjoni sisseantud saada. r« Kroonu ja maja maksude kommrsjom nrmel selle aegne Linnapealik V. Sreckenliiigen. MMist ja ümberkaudu wotab tellimist ja kuulutamist meie lehe ,Tallinna Sõbra" peale herra G. J. Karon>'i raamatupoed wasta. AlguspmW Smger-ömblilsmshinad saiwad suures maailma-wäljanäituseS Amsterdami linnas kõige estmeft ja kõrgemat hinda, auu-tunvistus. Nagu igal suurel wäljanäitustel Pariisi, Miini ja Philadelphia linnas, kus alguSpäralised Singer-ömbluSmashinatelele  ikka kõige kõrgemat kiilust jägati, nõnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna jägamisega awaldalud. G. Reidlinger, Tallinnas, Pitka-uulitsas Nr. 571188. Narwas> Bnrg-uulitsas, Nernsti majas. Rakweres, Pitka-uulitfas Rr. lk. TMohi miimist !jl>»stmist-k««trM on saada trükimajas.