ära peab tallitama. Kõige esimest arwati teda Wiesbadenis  ettewõtta tahtwat, millepärast ka Saksa keiser harjunud wiisil sinna ujumise kohta ei läinud, waid Berliini  jäi. Nüid on siis ka sarnane inimene Euroopa rauda jõudnud ja Elberfeldis kinni wõetud, kus aga mitte harjunud wiisil meesterahwas see plaanitawa kurjatõö  täitja ei olnud, waid koguni üks tubli kaswuga naesterahwas. Itaalias on kirikus Jumala teenistust eksitatud.  Maria kirikus oli seal Mai kuu lõpul teenistus, kus ka iseäranis pühalikult mandumise kautamist pärast kirikuteenistust meele pidi tuletatama. Pater Bausa pidas om terawasõnaga jutlust lõpuni ja kui kardinali abi Parochi õnnistas, kuuldi kiriku pimedatest nurkadest Itaalia elagu hüidmist ja mõni las.kis ka Garibaldid elada. Seeläbi tõuusis segadus ja politsei-ammetnikud wõtsiwad mõnda liig waimustatud partei meest wangi. Prantsuse parlamendis kc sisimad nikruti" seaduse üle nõuupidamised künni senni maani ja on mõndagi põnewat  waielust sünnitanud. Kindral-Kampenon'i wastalised  tahtsiwad teda mõne tähtsama punkti muuta ähwardamisega  ammetist ajada, aga parlament on seal wahele astunud ja oma healt ikka ministri poole annud, nõnda et nüid edespidi Prantsuses ka iga riigialam 3 aastat piab teenima. Inglismaal oli Mai-kuu lõpul weikese Hollandi  kuningriigiga tegemist. Minema aasta lõpul oli üks Inglise laew Ssumatra saare lähedal hukka läinud ja Tenomi Rajah oli sealt laewalt peasenud 30 meest wangi wõtnud. Üks neist on mängis ära surnud ja töised kannatawad seal nälga j. n. e. Inglismaa nõuudis,  et Hollandi riigiwalitsus, kelle ülemwalitsuse all see koht on, wangide priikslaskmist nõuaks. Seda tegi ka wiimane, aga Tenomi Rajah ei anna, waid põgeneb rannast eemamalle, millega ennast marjata katsub. Inglismaa  tahab ise appi karistama minna, aga seda ei taha jälle Hollandimaa, waid arwab sest oma kauplemisele kahju tnlewat. Egiptuse sõast ei ole midagi rõõmustawat kuulda. Mahdi läheb oma wõitudega kinnipidamäta edasi ja on juba jällegi kindlaid kohte ärawõtnud. Kartumi linna umberpiiramisest on järgmised uuemad sõnumed. Mässajaid  olewat linna ümber 20,000 meest seismas ja kindral Gordon ei elawat mitte enam walitsuse palees, maid katoliku missioni majas. Ka see maja olla õige tore ja kindla müiridega, kolmel pool olla suured kraamid  ja neljandamast küljest warjamat teda sinine Niili jõgi. Öuue peal olewat 3 kaewu, 1500 tatelpalmisid ja mitmed saad Orangshi puud. Svawäge ei olewat linnas mitte liiga palju, et seega moonaga kibe käte ei tuleks. Omalt maalt. WLljandis oli pitk ja julge maheaeg, mill meie linna kodanikud majade äraneelwat tuld lahti ei näinud  peasemat. Laupäewa õhtul 9. s. k. p. pühitses meie linna tubli priitahtlik tulekustutajate selts oma aastapidu  ja tuletas seltsi peamees seal omas kõnes ka seltsilaStele  meelde, et nende kohus igal ajal keset rõõmu ja lusti, kurwastuft ja muret, üks ülem sundus neist, oma ligimesele appi tõttamiseks malmis olla, on. Keegi ei mõtelnud seal selle peale, et juba töisel päewal pühapäema  19. Juuni õhtul kellu 11 keset linna Kreutzdah!'i puumajad põlema loitasimad ja abipasunad ning kellad oma kõlinatega uulitsaid mööda aitajaid esimesest uinakust äratastwad. Weerand tunni aja sees olid ka juba kõik oma koha peal, aga tuli läks pritside wetejooksu all ommetigi puru kuiwas puus hoonetes nõnda kiireste edasi, et enam põlewate hoonete peastmise peale mõteldagi ei wõinud. Nendes majades oli rohkeste elanikku, kaubaajajaid  ja käsitöölisi, kus 'abi läbi kõik inimesed peastetud  said. Ka maja asjadki ja kaupmehe Tswetkowi kaup saanud wälja toodud, sest et pritside west tulewõimu  ära wõtis. Tulekahju kustutajad seltsilased oli- Mad wäga wirgad omas ammetites ja hoidsimad raskest tööst ja waewast hoolimata tule hirmsat edasi minekut õnnelikult ära. Kõrwalseisaw maja, mis juba ka põlema hakkas sai nõnda kaugele kustutatud, et sinna tulele edasimineku  keelupiir panti ja siis ka Stabmaja (Wiljandi Mallamaja)  aida pölew katuS maha lõhuti. Üle uulitsa olewad Roosenbergi majasid sai tubliste niisutud, mis auruga suitsesimad ja mille seina wooderlauad ju põlemast õhust süteks põlenud olimad. Iga meie linna kodanik teab, kui suur hirm temal selle hirmutama asja pärast oli ja on tänulik oma wapra tuletõrjujatele, keS oma ligimest enam näitasimad armastamat, kui jse-endid. Ehk küll mõned kodanikud hobused mee juure nõuutajateks saatnud olid, ei olekS wõinud see üksi mõjuda, mis warsti algusel äranähti, kuna fiiS raehärra Roosenberg omad maa-alused järwest auuruga pumbatawad weetorud käima laskis panna, miSga ka siis wee puuduse häda sellel wiisil ära wõideti. Tuletõrjujad olid 8 tundi järestiku töös, kuni esmaspäewane  wihmane ilm neid peaStis. Wiljandi maakonna laulupidu sai omal määratud ajal minewal lau- ja pühapäewal rahwa rohke osawõtmisega  ära peetud. Mängitükid, kui ka laulud saiwad läbistikn heaöte etendatud ja rõõmustasiwad kuuljaid, kes enam ammu hulgaist kooridest koos etendusi ei olnud kuulnud. Seltsil oli selle suure peu ettewalmistamiseks ka oma jagu kulusid, nagu seltsi-maja weranda pidi poole suuremaks tehtud saama ja muid uuendusi ette wõetama. Ommetegi jäi, kui need ja ka weel iseäralised kontserdi toimekonna kulud kõik maha arwalud saiwad weel ligi 30l) rbl. seltsi maja heaks järele. See on wäga rõõmustaw  ettewõte, misläbi meie Eesti lauljad ja mängijad oma suguwendadele lõbuks ja ühtlasi ka üleüldiseks heaks tänuwäärt tööd teinud on. Soowime ja loodame, et tulewased aastad ja ajad meile samasugust rõõmu saawad pakkuma ja et see esimene maakonna kontsert wissiste mitte wiimaseks ei jae. Meie linna muusika-õpetaja Schmidt on öösel 9./10. Juunil häkilist surma saanud. Tema oli aunsa meeleline Sakslane, wõtis ka Eesti asjast osa ja pidi meie maakonna laulupidul muusika-juhatajaks olema, millest teda ootamata warane surm ära keelas. Rahu tema põrmule! Raehärra A. A. Rosenberg kuulutab meie lehes, et tema walminud köömnajd ostab ja sellepärast neid õiete rohkeste tarwitab, et neid tema läbi ka matjamaale  on tellitud. Iseäranis tähtis kuulutus, mis Vaesemad  inimesed, kes sarnaste korjamistega ja tööga endid ülewalpiawad, mitte tähelpanemata ei piaks jätma. Wiljandi maakonnast. Nõnda kuidas awalikult kuulutatud, pidas Tarwastu 11. abikomitee 28. ja 29. Mail näitemüiki. Luba hilja tulemise pärast oli küll lühikene ettewalmistamise aeg, aga andeid oU vmmetegi kaunis rohkeste kokku toodud ja müiti neid kõik ara. Osawõtmine oli küll keskmine, sest et meie pool ka mitmed töised sarnased ettewõtmised sellelsamal päewal ära saiwad peetud. Raha tuli siiski Aleksandri-koolile 69 rbl. 46 kop. sisse. Naitemüigi wahe ajal lauldi mitmed laulud lõbustamiseks, millest iseäranis kauniste „Tuul puistas toome õisi" kõlas. ä. k." Meil ei ole selle noore ja wapra abikomiteele muud svowida, kui ikka wasimata töötamist, töistele koguni järelsaamise  püidmift ja õnne! Kohaline silla kohus oli hiljuti Wiljandi walla Suki ja Piispa taludcomanikude kraami kohtulikult üleskirjutanud  ja keelu alla pannud. Nagu meile teatatakse, sündinud see sellepärast, et nimetud wallal pearaha wõlga kroonuga olcwat, midas ülemalt poolt stösenõuda kästud. Kui nüid need peremehed oma maksusi ei wvlgnennd ega ka wallaammetites ei obmd, siis on kohus seda kraamikinnipanemist  ise tühjaks tunnistanud. Kaubi walla Kõrgemäe taluomanik Annus Kase on Mai kuu lõpul siit ilmast lahkunud. Wiljandi maakond  tundis seda wanakeft kui tublit wahwat rahwuslise waimulist isa juba mõned aastakümned. Tema on juba siis rahwa asjast tegewalt osawõtnud, kui siin maakonnas esimesed lained rahwa asja pealt unepinda hakkasiwad purustama ja ei ole ka oma elu lõpuni rahwuslist tegewust  silmast lasknud. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsis sai wiimasel koosolekul auusat onnist wanakeft sündsalt meele tuletatud, 7es elu ajal ka Seltsi ettewõtmlses sõna ja teuga nõuuks olnud ja maja pühitsemise pidul Seltsi auukülaliste hulka oma halli peaga ehitas. Siis ei wõi siin ka mitte nimetamata jätta, et lahkunud isaga Eesti põllumeeste hulgast üht kõige hoolsamat ja tublimat kautanud oleme, milleks meile tema järeljäenud päriskoht jäedawalt tunnistust annab. Rahulikku puhkamist tema põrmule! Sellestsamast maakonnast T. kihelkonna leeritütarlaste  laua-kirikusse minekust kirjutatakse meile nõnda: „Pühcipäewal 20. Mail oli kirikumäel suur liikumine, kus esimest korda kirikuminejaid neiusid õpetaja hoone eeS rootu saeti. Eesotsas astus meie kihelkonna muusikakoor,  siis paar kleitidega ja kübaraga Saksa neiut ja töised mitmed kümned kõik ilusas rahwuslikuS ülikondades sirged Eesti tütred. Rõõmustav; oli see rong. Ainult seda tahtsin weel nimetada, et see üsna ime on, kuida meie ühtegi oma neiude rongi ilma libludeta ja siblituta  riietega ei näe! Iga aasta wisatakse ikka oma paar palgeid sekka. Küll on ka marssi abi otsitud ajalehtedes j. mujal, aga ei midagi. Katsun seda weel tõsiselt soowida,  et nad tulew aasta kõik rahwuslikuis ülikondades kihelkonna ette tuleksiwad. Kihelkonna emadest soowiwad palju, et meie kihelkonna kooliõpetaja preili oma kaswandikusi  sedawiisi juhataks endid ehtima, nagu nüid wiimasel  ajal neiud Eesti seltsides ehitud käiwad. See olewat ilus. 0. ö." Meile kirjutatakse järelseiswad muutmatad riad: „Auustatud „Sakala" toimetus! 31. Mail kais meie pool Kolga Jaani õigeusu kiriku juures üks haruldane  külaline, kes keegi muu ei olnud, kui Niia ja Miitawa piiskop Donat. Kiriku kellade helinal wõttiS kogudus teda õhtu eel wasta. Kõrge härra astus õues ootamast rahwast õnnistates läbi otse kohe kirikusse, kus jumalateenistus  temast peetud sai. Siis algas koolimajas laste toetamine ja katsumine. Töisel päewal sõitis piiskopi härra siit edasi Wiljandi poole. Rahwale saab temast weel kauaseks ajaks rõõmulik mälestus olema. Juunil pidas meie Aleksandri-kooli abikomitee Rõika peegli wabrikus näitemüiki. Korjajate liikmete ja presidendi  agaral tegewusel oli õige rohkeste andeid kokku tulnud ja rahwa osawõtmisest ei olnud ka mitte puudust, nõnda et kõik asjad mõne tunniga wiimse pakkimise kastini ära saicvad mindud. Ehk küll basaari kaup õige odawaste  ära läks, oli üleüldine sissetulek siiski 172 rbl. 36 kop., millest kulude tasumise järele 157 rbl. 93 kop. puhast kasu Aleks.-kooli heaks järele jäi. Aitumma „tollekesegi" eest! Näitemüiki lõbustas Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi mängu koor õige kenaste. Sest et asjad nii ruttu ära mindud saiwad, oli iseäranis näitemängu  puudus märksalt tunda, mis küll selle päewa tarwis hoolega õpitud oleroat olnud, aga programmi tegemisel ühe eksituse läbi kõrroale jaenud. Näitemängu etenduseks oleks õige rohkeste aega üle jäenud ja osawõtjaid  oleks palju olnud. Loodame, et meie näitlejad meid üks töine kord oma mänguga saawad rõõmustama mõne hea eltewõtte tuluks. Rahwas oli wiisakas, ei tüli ega kära kusagil, nagu seda ju saherdustel suurtel koosolekutel hõlbsaste wõiks juhtuda. Suurt tänu tuleb anda Rõika wabriku walitsusele, nimelt Dr. Benrathi ja Amelung'i härradele, kes lahkeste basaari platsi olimad andnud ja ka muidu mitmet wiisi seda ettewötet toetasiwad. P. kihelkonnast kirjutatakse meile, et seal Märtsi kuul kihelkonna koolide ülemaatamine olnud, midas W ljandi õp. Doll, v. Samson Kuristast ja nende oma kiriku õpetaja toimetanud. Koolimajade suurus, niisama ka õpetusruumide olek, laste puhtus ja õpetuse järg on teraselt tähelpandud saanud. Pärast aunud rewideerijad konmendi peal oma tööst ja koolitamise järjest kihelkonnas aru, kus kahte kolme mana koolmeistrit lahkeste soowitud, omad ammetid noorematele anda, sest et edasiminem koolitamise  nõuudmine seda nõuudmat. Muud suuremad uudist ei ole mull seekord midagi teatada, kuid et minemast  aastast saadik meie kihelkonnas leetri ja punase haigus mullas ja nii suurel mõimusel ka mee! sellel kemadelgi, et pere-isad korraga kolm last hauda panniwad. H. Töine kiri räägib sealtsamast kihelkonnast Kurla abikomitee näitemüigi pidamisest, kus ka oma jagu kooli kassa heaks sisse on tulnud. Pidu lõbustamiseks laulnud  Kurla lauljad oma tubli kooliõpetaja M. R. juhatusel  ilusaste. Ka meel näitemäng Mulgi mõistus ja Tartlase tarkus saanud etendatud ning kirjasaatja lõpetab oma kirja nende sündsa sõnadega: Kui meie ka korraga siin palju oma koolile kokku ei jõudnud koguda, aga ka natukesest saab midagi ja ikka saab enam meikesest tööst, kui suurest seismisest, nagu mõni meie enne tublidest abikomiteedeft  puhkamisega näitab." Pärnust. Weile õiendus. Meie linna Saksa keelses zeitungis kirjutatakse Ztg. für Stadt und Landi järele, et Pärnu Põllum. Seltsi üleskutse Seltsi liikmeid suuremaid rahasummasid oma Selsi maja ehitamiseks tooma, olla rahvza poolt head wastu wõtmift leidnud, mis peale nüid ka raha suuremais summades kokku woolada ja ka materjali kokku weetawat j. n. e. Esiteks ei olegi see selts „suurema summade" kokku toomist nõudnud, sellepärast  ei woola ka sugugi Saksa lehtede suurusid summasid kokku, waid sust nõnda palju tuleb raha ja materjali, kui meil maja edasi ehitamiseks tarwis on. Lugeja lugegu Sakala 19. numbris selle üle, kus suurema ega weiksema summadest sõnakest ei seisa. Pärnu E. P. Seltsi eestseisus." Sealtsamast linnast kirjutab meie kaastööline järelseiswad riad: „7. Juunil hommiku kellu 2 läks Pärnu Eesti Seltside asutajate seast wäsimata tegew, kui ka stiaajani truuiks jäenud liige Eh. W. Tõnnisberg igawese hinguselle. Pärnu Eesti elule oli õnnis oma elu ajal wäga tähtjas: Ju ammu oli ta Pärnu endise Eesti laulu ja mängu koori elule kutsujate seas wäsimata töötaja  ja tahtjam liige, ning toetas neid mõlemaid koorist oma wara ja nõuuga nii kaua kuni töised ta kaasasutajad ja seltsilised, kas Pärnust ära läksiwad ehk hauda langestwad.  Pärast seda oli Pärnus Eesti Seltside asutuse küsimus liikuma peasenud. Ka neis küsimustes oli ta oma nõuu ja waraga agaram ärataja ja töötaja, kuni Pärnus kaks Seltsi, Eesti Põllumeeste ja Endla Laulu Seltsid elule tõusiwad, millede truuiks liikmeks ta ka, nagu ülemal ju nimetatud, kuni surmani jäi. Kõigist 25. S a k a l a. 1884