- - Ni kolai-raudteel, Klini ja Reschetnikowo jaamade «vahel, vn selle kuu 13. pääwal suur õnnetus juhtunud. Kui kaks kaubarongi üksteisest mööda sõitmas oliwad, siiS kargas ühe rongi mashin roopatest wälja ja põigiti teise rongi roopate peale. Mõlemad mashinad ja hulk ivagouid on lõhutud; üks kütja oli paigal surnud, kuus ametnikku saiwad raskest haawatud ja nendest olla kaks juba ära surnud Üks konduktor sai 10 sülda eemale  paisatud, kukkus aga õnneks paksu rohu peale ja jäi wigata. Raudtee talumist oliwad 100 sülda lõhutud, mille hädaliseks parandamiseks 7 tundi ära kulusiwad. Õnnetus olla sellest tulnud, et ühest palkidega lastitud wagonist  mõned palgid «välja libisenud ja rongi alla sattunud  oliwad. Kijewist. OmaS ameti-tallituses Ristimise püha pidurongi  korraldamise juures, ou Kindral-Kubernõr Kindral- Adjutant von Drenteln järSku ära surnud. Mööda teed, kust weepühitsemise-rong Sofiakirikufi Dnjeperi kaldale  liikuma pidi, seistwad soldatid ridas. Homikul kell 9 aeal läks Kindral-Kubernör neid waatama, sõitis mäest üleS, teretas seal seiswat Orenburgi rügementi, langes hobuse seljast maha ja oli paigal surnud. Linnawalitsuse poolest on nõuuks wõetud selle paiga peal üht marmorilauda  kohalise pealkirjaga üles panna.  Kindral-Adjutaut  vou Drenteln on meie kodumaalt päritud, kus temal weel sugulasi on, ja ou kaua ja unujast Keisrit ja isamaad  teeninud. Kord on Nihilistlased ka tema elu peale kippunud. ,T. S." t. Wõeraste keskis, kes Kijewisse Ristimise-pühale tulnud oliwad, oliwad ka Canterbury Erzpiiskop Inglismaalt, kaks Seminari kaswandikkn Japanist,  Peter UselaS kahe pealikuga Rumäniast, endine Minister Zankow Bulgariast mitme teisega walitsuse «vastasest  erakonnast, kaks preestrid ja ,Prii-Kasakas" Aschinow  Aõessyniast, wiis preestrid Kurdistanist j. n. e. Poolamaalt. Hamburgi Politsei on ühe aurulaewa peal Ä arichawi kodaniku Roder'i ja tema naese kinni «võtnud,  kes kuue noore neiuga Amerikasse sõitmas oliwad. Neid oli tema petisel wiifil oma juure meelitanud ja neile Amerikas head teenistust toimetada lubanud, tõe poolest aga maksu eest kõlwatumasse majasse «viia tahtnud. Seesugust  kauplemist on tema juba kaua. aega toimetanud, kuuni Politsei tema jäljile sai, kelle eest tema oma „kaubaga"  nüüd põgenemas oli, Warschawi Politsei pärimise peale aga Hamburgis oma naesega, kes tema abiline olnud,  kiuni «võetud ja Warschawitse tagasi toodud sai. Smolenski kubermangust kirjutatakse t u l e p a n e m « s t e üle mõisade hoonetes, mida talupojad tuhina täitmiseks toimetada. Selle lehe sõnumisaatja  kirjutab nimelt: „Olge nii hea kui ingel, käige «vennalikult  tõörahwaga ja ümberkaudsete talupoegadega ümber, armastage  neid, tehke neile kõiki «võimalikku head, täitke kõiki nende palweid ja siiski ei wõi Teie julged olla, et mitte üks kõlwatu, kelle «neele järel Teie üks üteldud sõna ehk silmawaade ei olnud, Teile »punast kukke" käitusele paneb, et pärast ennast selle üle rõõmustada «võiks, kuida Teie ennast tulekahju juures keerutute ja oma wara häwitamise üle kurwastate. Seda on sagedast näha. Läbi kõige suive piab iga mõisa-peremees walwama; tema piab ikka rahuta olema ja tema hing on koormatud, sest keegi ei tea pääwa ega tundi, kus õnnetus tema peale tulla «võib, et tema ühtigi õnnetuse wasta teha ei wõi, et leina ka seda asja ei tunne, mis pärast kukk" tema katusele tulla wõib. Kõik sünnib fiiu nagu looduse «väega, tundmata  põhjustest: mõisa-peremehe maja «võib talupoja kana pärast põlema «ninna, keda mõisa-peremees omalt põllult peletas; ühe põllupeenra pärast, mille külge mõisa kündja sahaga puutus; sellepärast, et mõnel mehel himu oli, ühe Pühapäewa pärast lõunat wima juua ja mõisa-peremees /epiiuseks külaga" neile mitte «vodkat" ei aimud. Kõigest nendest põhjustest «võib ,punane kukk" mõisa hoonete kulusele lennata. Elu maal ei «või pea enam «välja kannatada, kuida ka ühine põllutöö tegemine «võimata ou." Jelissawetgradist Jaanikuu 25, paamal, kell 2 pärast  lõunat, on Jelissawetgradi ümberkaudu hirmus maru möllanud. Kange tuulega woolas wihma ja rahet segamine  ; rahet tuli wäga paksust, terad oliwad tuwi muna, paiguti koguni rusika suurused. Palju wilja on põldudel häwitatud, palju heina kokku keerutatud ja alla-wett uhutud. Palju majafi on lõhutud, katuseid maha «visatud, weskitiiwu  murtud, suuri puid juurtega üleskistud. Lagedal ou koormaid ümber wisatud ja paiguti on tuul wankre rattad ära kiskunud ja ülesse õhku keecutanud. Mitmes külas on palju sulgloomi maha löödud; kõige majade aknad  ou lõhutud. Waljade peal leiti jäneseid ja lindusi surnud. Maru kestis ühe tunni ja oli 25 wersta laiuti. Kharkowist kaevatakse wäga kiwisüte puuduse üle. Wähe olla lootust, et kaewandustest neid pea saada on. Kroonu raudtee tahab Inglismaalt kiwisüsi tulla lasta ehk puutega kütma hakata' Kiwisüte-kaewauduste peremehed palustwad senni tolli wõeramaa kiwisüte peale, kuuni seda pandi; nüüd ei suuda nemad tannilust täita, kõrgendatud hindadest hoolimata. Wilja-leikus ou alganud. Wili on heaste küpsenud, suure teraga ja täis kaswauud. Heinakuu 14. pääwal. Rukis on juba leigatud, nüüd algab nisu leikuS, Wili ou wihma läbi palju kahju saanud  ; hein on ena,nist rikutud. Pääwapaigad ou omast kuulmata kõrgusest alanenud. Moskwast, Heinakuu 16. pääwal. Grusinõis ou heile 10 tööliste maja maha põlenud. Kahju ou 100,000 rubla suur. Tomskisi. Uus suurkool saab Heinakuu 22. pääwal, kui Keisri-praua siindimise-pääwal, lahti tehtud. Kasauist on neli Docenti uue suurkooli Professoriteks kutsutud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist, Heinakuu 17. pääwal: (Kreekamaa Kuningas  tuli täaa Pawlowskisse oma kõrge abikaasa juure. Berlmist. Heinakuu 15. pääwal: Keisri-praua ou täua hounka ühe Prinziga maha saanud Stockholmist Selle kuu 15. pääwal jõudsiwad Saksamaa  Keiser, Prinz Heinrich ja nende kaasalafed Stockholmisse  ja saiwad Kuninga, Kumnga-koja omaksete ja rahwa poolest ütlemata rõõmuga wasta wõetud. -- Keiser Wilhelm  ja Prinz Heinrich on Olafi rittrete suurristi saanud. Sellesama auutahe saatis Kuningas ka Crispi'le, Jtalia Minister-Präsidentile. Järgmise pääwa homikul sõitis Keiser Wilhelm oma kaafalastega jälle ära. Keiser Wilhelm on Rootsi Kuningast oma noorema poja ristiisaks  palunud. Kopenhagenist Heinakuu 16. pääwal: Saksamaa Keiser  sa</ ESmaspääwa enne lõunat Kopenhagenis/ oodatud.  Teisipääwa homikul sõidab Saksamaa laewustik jälle ära. Miinist. Mihklikuu keskmiste pääwade sees saab Saksamaa Keiser Wiini oodatud. Berliuift olla Paapstise  sõnumid saadetud, et Saksamaa Keiser Wiinakuul Rooma tuleb. Münchenist, Heinakuu 14, pääwal: Heile kukkus Graf Nesselroode wõidusöidul oma hobusega ja oli paigal surnud. Parisist, Heinakuu 14. pääwal. Heile pidasiwad Boulangistlased  koosolekut. Laguerre, Laisant ja Sousini tahtsiwad  kõnet pidada, ei peaSnud aga sõnale. Kära keStiS neli tundi, pärast tuli kiskumiue. Partsi Liunwnõuukogus  päriti neile töölistele 20,000 franki abi, kes oma töö seisma on jätnud. Seda pärimist lükati 40 healega 29 heale waSta tagasi. Jtaliast Jtalia walitsus kuulutab ringkirjas suurriikidele,  et Massauah sadam ja ümberkaudne maa jäävamalt  Jtalia omaks on wõetud. Kon tantmopelist Raudteede ärawõtmife pärast Bulgaria  poolest, on Türgi walitfus suurriikidele ringkirja saatnud, milles päritakse, et Bulgarlased sunnitud saakstmad,  Berlini kongressi otsuseid pidama, et Prinz Ferdinandi  walitsus lõpeks ja et suurriigid uue WürSti walimiseni  kedagi nimetakstmad, kes nii kaua aSju kordaS pkab. Kaks kõrgemat ametnikku on iseäralises tallitufeS Berlini  saadetud. Sofiast, Wenelased pidasiwad kathedralis Wenemaa RiStimtse-püha, millest mitmed Bulgarlased osa wõtsimad. Kui Metropolil palmeS Prinz Ferdinandi nime nimetas, stis läksiwad kõik kirikust wälja. Persiast Heinakuu 17. pääwal: Dummud-Turkmenlased  Asterabadi maakondas on mässamas, kipuwad Asterabadi  peale ja on ümberkaudsetes külades rööwinud ja tapnud. Walitsuse poolt on abi palutud, sest sealine söeawägi  ei suuda «vasta panna. Jutu leht. Wale-Waldemar. Ajalugulik jutustus neljateistkümnkmast aaSta-saeast Järg. Nenda sai JZrg Steffeu teiste teenrite pahanduseks  wasta wõetud, ja tänas selle eest kõikumata allaheitmisega  ja trunwusega. Üks ainuke sõna oleks teda oma herra eest tulest ja «veest tädi saatnud. Tema toimetas ka Millist sõnumeid, kus fiiS ka ime ei olnud, et Markgraf  temast suurt lugu pidas. Ühel tormisel öhtal istus Markgraf üksi suures wõiwitud  saalis, mida tema omaks tõötuaks nimetas, ja luges  hoolega kirjutud raamatust. Lugemise ja kirjutamise kunsti, mis sel aeal mi aruldane asi oli, oli tema küll juba lapse-põlwes õppima hakkanud, ei olnud sellega aga kaugele jõudnud ja harjutas ennast nüüd wahe-aegades. Sügamas mõttes ei pannud tema tähele, kuida luul wihmatibast  «vasta aknai ajas, ei kuuluud ka, kui kõrged tiiwuksed  lahti läksiwad ja tasased sammud mööda põrandat ligemale taluvad. Wast siis, kui teenri heal tema kõrwa tungis, kargaõ Markgraf kohkudes üles ja «vaatas pahandatud  silmaga tülitaja peale. ,Kõigearmulisem herra Markgraf/ algaS Steffeu madala  healega, .lubage Teie alandliku sulase juttu kuulda!" .MiS ou Sinul rääkida?" .Kuri nõu on Teie peale «varitsemas, Kõrgus!" Markgraf tõukas raamatu eemale ja «vaatas küsides teenri peale herro! ÜkS sulaselt? on ennast asutanud,  kes Teie Kõrguse elu peale kipub. See selts piab nõu liuna peale tormi jooksta, lossi tungida ja Teie Kõrgust  oma kätte saada/ vKus see seltskond aset piab?" „Täna õhtu ou nemad siit tund teekonda eemal üheS koopas ttõuu pidamas. Mina olen järel uurinud ja Jumala  abiga kõik teada saanud/' Markgraf mõtles natuke järel ja küsis siis: „Kus tead seda teed, Steffeu?" „Ka kõige pimedamal öösel. Kõrgus/' „Tule siis laasa, mina tahan senna minna." „lumal hoidku! armulisem herra! Ega Teie meelega surma suhu jooksta taha? Mõtelge, neid on umbeS wiiskümmeud  meest ja kõik ou tuli-wihased Teie peale !" ,üks kõik, Steffeni Mina tahan neid näha. Kas tuled kaasa?" ,Surmani, Kõrgus! Teie teate, et igal aeal Zörg Steffeni peale julge olla «võite/ /Seda mina tean/ ütles Markgraf liigutatud healega. ,Too siis minu mantel, kübar ja mõek, ja läheme/ Teener läks ja tuli pea nõutud asjadega tagasi. Markgraf  mässis ennast maulle sisse, pani suure kübara sügawaölc  pähe ja mõega wööle. Mehed läksiwad sala-wärawast  wälja Winge tuul puhuS neile silmi; wihm oli maapinna pehmeks teinud, et rändajad sagedast jalaga muda sisse wajusiwad. Ehk see kõik küll nende käiku wiiwitaS, siiski oliwad nemad tunni pärast tähendatud paikaS. Kõrge sammeldannd kaljurünk seisis nende eeS, kus kõwerad kuused pragudest wälja kaswasiwad. PakS mets ümberkaudu tegi ööd meel pimedamaks. Steffeu puges paksu tihaniku sisse, mis kalju ümber seisis, ja pea kuulutas  tasane wllistamine, e! tema koopa suu üles oli leidnud. ,Siil sisse, Kõrgus/ ütleS tema lämmatatud healega, põesaid koopa suu eest lahutates, ,aga küürakile, tee on madal/ Pitkamefi tungistwad nemad kõwerat teed mõõda edasi. lärSku tungis tulewalguse joon läbi pimeduse ja ühes koStiS ka hulga inimeSte heal nende körwa. , Nüüd, Kõrgus, nüüd waadake ette. Mcie oleme paigal/ sosistas Sleffen. Markgraf tömmaS mõega wälja. Walguse joon läkS laiemaks ja käre heal . ,KeS seal kõlaS neile waSta. (Järg jääb tulema.) HosvnTkmo UMSMN. 22-ro Iw-L 1888 TrNNtnd Siodfl r»'i »sri j -t« ilwrk? kuli,?» Lindforsi pärijate trüki kojas on saada õpetlikud GeMriNä Eestimaa Uahwa-kookidete. Hind: AF kop. Talukoha mmise ja ojtlmsk konlrakt lehti on saada Lindsors': pärijate trülümajas. Tead aand mised. ».. - - K ? I B»I > 1 5 V saab müüdud Pcterburgi kubermangus PelerhoA treists, 27 wersta maanteed mööda V õ Peterhosi raudtee-jaamast eemal. Mõisa järel en 293 lessäk. maad, heas korras hoo- H ? md ja mets Mõisa majapidamine (Wirlhschasl) au täies loones. Mõisa aastane v puhas sissetulek o>i raama ute järel 1400 rubla O?t chrnd on Il 000 rbl. uheS V piab asija ka mõisa peal o iwa m»i«nil!ude-bo»ga wõio 6000 rdl oma peal' wõtma. l) Täit hin"a, 11,000 rubla, ei ole waja korraga wäija makita. Kes ssowib oSla, v ontku leada Saksa ehkWene keel-S bra Hovnstein'lle PeterburgiS, WoSnefmski prosp. V S maja Nr. 30. lort Nr. 4. L ««»«»<Ä<»oo<»o«»<»s« ÕO OOOO»»» üks heas korras olew «» "ME saab arareiflmise pärast äramuii» dut Bat-iraudtee ääres 54 w. Peterburgist  ja 7 werSta Äorwitzi jaamast eemal. Mõisa jär-l on 257 tess. metsa. Järelkitsi  da sealfamast Amenskaija Kerma.