?a Achiholttgtl suWkooMe ttliVppijÄd tulnud, tähendnfttt,  iM-'kSik haritud Naailtll sellest aru saab, Aida; Dr. Martin Luther mitte tiksi neile kogudustele 'vabadust saatnud  el ole. kes Dwangeltumi järele nimetawad,  watd kõige maailmale. AuStria-Ungrumaalt. TiSza-ESzlart inetuma protsessi järel on mttmeS paikas meeletumad kärad olnud. Aida ette arwata wvtS. Wihale ärritatud rahwaS on nimelt PestiS, kuhu GchÄrf oma perekonnaga läks, tema elumaja akstad sisse wiSkamd ja kõik majariistad ära löh. kunud. PMtsei pani"AT käratsejat kinni. Mmih Scharf on oma «vanematele tagasi antud ja kinnitab nüüd. et tema kõiki oma endisi tunnistust , hirmu pärast" annud oni Neli kohtuametnikku on kohtu alla antud. WtiniS on töörah«va hulgad suurt kära- teinud, ««imelt sellepärast, MVrah«aHeht"/M'»Wir«»lase" ja .Walguse" samane septStuS. kohtu poolest" ära wõetud sai. Hulgad satwad sõeariiStade abil ühest ära aetud. 33 käratsejat on kinni pandud; N ,Mm«st jq ,4 , soldatid on haa«vatud. TriestiS wisati Heinakuu TS. pääwal üks suur, püssirohuga  täidetud toru AuStria wana soldatite maja ette, miS küll lahti kargas, aga suuremat kahju ei teinud. Prantsusmaalt. Juba mõnest aeast saadik püüdflwad  käredenlad Rahwartitlased neid kohtuwauemaid ametist  lükata, kellest arwati, et nemad ehk omaS südames Keisririigi ehk Kuningriigi poole hoiawad. Nüüd ou sume waewaga MS seadus Senatist läbi «veetud, mis järel kõik need kohtud ära kautatud saamad. AS aaStaS rohkem kohtuasju ette ei tule, kui 150. Selle seaduse abil «võib walitsuS nüüd hulga kohtuwauemaid ametist lahti teha ja sedawiist kohtuid köigeist neist wõimudest puhastada, kelle peale Ralstvariik julge olla ei wõi. Ms see nõu Rahmarlikt  suuremalt kinnitab, see o» küsita,v, sest lahtilastud ametnikud saamad nüüd muidugi oma lahlilaskjale lausa «vaenlasteks. Tongkingist on 'viimase lahingi üle ligemad  sõnumid tulnud. Nende järel on Oberstleitnaut BadauS Heinakuu 0. pääwal 500 mehega Nam-Dinh'est wälja läinud, t 0t)0 «vaenlast surmanud ja 7 suurtükki «võitnud. Prantslastest on tl meest langenud. Täitsa tõekS pidada ei taheta seda sõnumit mitte. MimaSte sõnumite järel ei ole lepikus, mida Prantslaste saadik Tric ou KhtinlaStega kaupleb, mitte korda läinud. AnnamiS ou Keiser Tu-Duk ära surnud. Tema oli ilma lapseta ja tema «vennapoeg Ru-Duk pidi tema järgmine olema, selle asemele on aga Mandarinid Dtanlan't  nimetanud. UnS Keiser olla küll ms raSte waSta lahke«n, aga ilma wemvalamiseta ei näi asi ometigi sigima. Rüüd oodatakse aga «veel ilmade juhtumist, fiiS arwackM jälle sõda lahti minema. MadagaSkariS ei lähe aSjad aga ka. Aida soowitakse. Admiral Pierre on MadagaSkartst  ära kutsutud ja ka meremäe Minister on oma ameti ««aha pannud. Mõlemad oliwad Madagaskari aöjuS Inglast pahandanud, Aida lugejad küll meel mäletamad. Pariisis on ükS seltskond üles leitud, kes ennast Kuningriigi  tagasi asutamiseks kottu mandunud oli. Osawvtjad  oliwad enamist kutsarid ja teised teenijad, aga seltskonnal olnud TS,OOO püssi malmis muretsetud. Inglismaalt. FönikS-parki mõrtsukate "'eSandja, nõndanimetatud ,Aningtun««iõtaja" James 0 arey on inõrtsuA käe läbi surma leidnud. Kui ta ?eeg« mõrtsukast  ja tema tegu «vabandada ei wõi, fiiSkt ei kurwaSta ennast keegi selle üle. et see mitmekordne kurjategija oma teenitud palka saanud, mis tema kohta' meel liiga kerge M. JameS Carey oli esiteks JirilaSte kõige käredam mõi ,tublim" »rahwameeS". Rahwa ,häältepaljusega" sai tema Dubltini LinnasaadiknkS ja Ll««nanõuunikukS. Tema olt nende mõrtsukate ärritaja, juhataja ja tegew esimees, W« all Lord Cavendtsh ja MD. Burke WnikS-parkiS laugeflwad. Pärast tunnistas lirimaa rahwaS" a»va!ikAS kirjas oma .sügawat põlastust" selle Arjateu üle, ja J. Carey oli selle kirja .toimetaja". Kui pärast kohtud kurjategijate jäljile saiwad, siis heitis J. Carey oma kaassüüdlast- Ülesandjaks .AningtunniStajakS", kes Inglismaa wana weidra seadusliku pruugi järel ilma nuhtluseta jääb ja meel palka peale saab. Wöera nime all tahtis tema Aafrikasse sõita ja oli ka oma habeme A«M ajanud, el keegi teda et tunneks. Politsei poolest oli ttMa ärareifimine hoolega saladuses peetud ja oliwad koguni  jutud wäljalautatud, et tema teisele poole läinud olla. Siiski oliwad kättetasujad tema jälgi leidnud ja ütt meeS, keS ennast esiteks O'D o nne ll nimetab, oli temaga ühes laewa läinud. CapstadtiS läks O Donnell oma ohwriga teise laewa peale ja Ai see Port MfabM sadameSse jõudis, siis laskis O'Donnell JameS Carey püstoliga maha, kellega parajast selW joonW oli. Mõrtsukas on wangiS. Dublitnis on rahwaS surma sõnumi anuks pidust pidanud ja rõõmututest põlema pannud, milleks aidadest ja Astfaiwad,  puid kiskusiwad, miS neid kohtutega ««ii kangest tülisse  saati», et mõned paarW AukS mangi pandud on. Ka räägitakse, et ittS teine AningtunniStaja, George Mattley, keS Ameerikasse põgenes, seal ära tapetud WW««!ttstisele teeb see uut muret, sest see näitab, et paha tuhin lirikaSte kestis ikka weel tuksub. SueSst kanalt aSjuS on Gladstone oma waStaSte üleParlamentis wvttu saanud. Tema seletas, et Inglismaa ükfi seal oma lubaga kanalit kaemata wsib, kuS maapind waidkmata tema oma on, ja et Inglismaa Parlament wöeraSte õiguste üle, nagu LeSsepS'il eesõigus Suessi kanali kohta on, mitte kohal mõista ei wöi Suurem hulk oli ParlamentiS tema poolt ja tema wastaste homvad on katki murtud, millega teda istest kangutada himuStaflmad. lirimaa dynamiitlased Deasy, Retherstone, Th.r-lihy,  Flauaggan ja Dalton on eluks aeaks wangitööle mviStetud. Mitmed lirimaa kuningtunntstajad tahtftwad  Austraali maale minna, seal et lastud neid aga maale tulla. Kohtud olüvad kuulda saanud, et mõrtsukad seal nende elu peale waritsewad. Zuulumaalt tulemad sõnumid, et Kuningas Cetewayo eluga peasüüd on. Tema on aga jalast haawatud ja on Inglaste kaitse alla läinud. Itaaliast. ISkia saare raSkest õnnetusest iglewad ikka koledamad sõnumid. Casamicciola, Lacco-Ameno ja Forio linnad ja alcwikud on nii heast kui täitsa, häwitatnd.  Rohkem kui 5000 inimest arwatakse surma saanud olema. Hirmsam weel kui surmatud inimeste lugu, on nende lugu, keS elusalt puru alla maetud on. Neist on hulk wälja kaewatud, kes peale 125 tundi koledas haudas oliwad; aga igaühele ei jõutud muidugi appi. Surnuid on peale 800 wälja kaewatud ja maetud, teised on prügi all. Palawad ilmad on surnuid mädanema pannud ja haiS. on nii kange, et töömehed oma suud ja ninad karboli  weega niisutatud riidega peawad kinni fiduma. Kui enam lootust ei olnud, et kedagi prügi alt peasta wõikS, fiiS on waremete peale lubja wett kallatud ja selleks juba mitu laewa täit lubja ära tarwilatud. Casamicciola oli üks kuulnS terwtfe wee koht, kuhu suwel hulk wõeraid kokku woolaS; seeläbi on rohkem inimest surma saanud, kui seal muidu elab. Terwed perekonnad on häwitatud ja teised laastatud. Kuningas oli ise seal ja taskust õnnetumatele weel 100,000 franki. Igal poolel korjatakse ja juba on I'/, millioni franki koos. Ahastust ei wõi see raha ka mitte lõpetada Mõnelt poolilt arwatakse,  et õnnetus koguni mitte maawärimise läbi tulnud ei ole, waid weed olla kerge tuff kiwi ära uhtnnnd.mispeal ISkia saar susab, za kõtt see saav» on alla langemas? Viimsist otsust el ole selle ule weel tehtud. Spaaniast. Söeawägiuon mitmes  mässamist  Kuninga waSta teinud. Kuninglik föeawägt ajaS neid muist laiali. wiZttiS muist Ühel poolel üle PöptugM, teisel poolel üle Prantsusmaa piire. RahytumMs' maakondades on soea aealist seadust kuulutatud. M-o nt tn o-ft.l Heinakuu 31. pääwal saiwad Monteneegro WürStt tütar, Printsess Zorka ja Pistnz Karageorjewitsh laulatatud. See Prinz on ühest perekonnast, kes kord Serbia trooni peal istus, ja Printsess Zorka on Peterburgis kaswatatud. Sellest kardeti, et temal ehk himu ja lootuS oleks, Weneriigi abiga oma wanemate trooni tagasi pärida ja sedawtisi Serbias tWiteha.  Mida aga kirjutakse, on teda Monteneegros selle kaubaga wäimehekS wasta wõetud, et tema rahu peab. G g V p tusest. Ametlikult kuulutakse, et kholera kahanemas  olla. Usaldada ei taheta seda aga mitte. Kui tõbi DamiettaS hakkas, fiis suri esimesel pääwal 1S inimest.  GvaSpidi kaswas tõbi, ja Heinakuu 23. pääwal, üks kuu hiljemini, suri ametliku sõnumite järel juba 827 inimest pääwaS, aga tõe poolest küll palju rohkem. Mohammedanlased  on kõige juhtumiste juures wäga tuimad, nemad usuwad, et kõik üks kõikumata saatus on, mis maa peal sünnib. Omalt poolelt ei tee nemad Ühtigi, wötawad tõbesse surnud omaksete riided, kannawad neid ja surewad nagu kärbsed. Oma suure Ramasani püha lõpul tahtsiwad kõik Mohammedanlased omaksete haudade  peale minna, kes ilma kirstuta, waewalt paar jalga sügamast, liiwa alla maetud on. Seda ei luban aga Inglased mitte, waid paniwad soldatid surnuaia peale wahile. Jerusalemast. Heinakuu 17. pääwal tttUgistwad 50 Wene põgenikku, kes MiSfionäride teenistuses on, Juutide palwemajaSse. Arwatakse, et Rabbi Salant nendest  pidi ära tapetud saama, kes aga õnneks seal ei olnud. Mitmed Juudid saiwad haawatud ja Meyer Apter surmatud.  Söeawägi lämmatas kära ja wõttis 19 käratsejat kiM Ameerikast. Kõige kuulsam ujuja Kapten Webb on ära uppunud. Juba nooxeS põluD? harjutas tema ennast selles osawuses, peaStiS initu inimest wee surmast. ujuS kord mitu tuM mereS ja kandP üht madrust selgaS, kes laewast wälja kukkunud oli, mis eest tema suure knldmedalje sai. Tema uju? läbi kanalid Inglismaalt  Prantsusmaale, omale sellega 25,000 dollarit ja elaS wiimakS pea niisama heast wees, kui maa peM Rüüd oli tema ühe Amerikaanlasega, 10M0 dollari peale, kihla wedanud, et Niagaara joast läbi ujuks. Lugemata  tuhanded oliwad kaldal, seda ülemeelist tegu vealt waatamaS. Mitmest hirmsast neelust ja keerust ujus tema läbi, kuuni - kõige kangema keerutuse sisse jõudis, mida maailmas tuntakse. See käis üle tema jõuu. Weel kord tõstis liigjulge ujuja käed püsti ja sai sits kohamast keerutusest  allä tiStud. Tema surnukeha on 8 penikoormat alamal üles leitud. PeaS on temal suur haaw. Wist on kanged woolud teda wasta kaljurünka paiSkanud. Wiitnase poolteist aaSta sees on San FranziSkost wiie millioni Dollari eest mitmesugust sseatarwitust Khiinamaale  saadetud.^ Jutu leht. Maawiärisemine Iskia saarel. I. Ütlemata önuetus Heinakuu tS. pääwa õhtul, on kõige haritud maailma filmi osawõtmisega weike Jskia saare peale juhtinud, mida tänine weikeks paradisiks peeti, kus rõõmus elu tukius. Igal suwel kogustwad ennast Jskia saarel, nimelt Casamiceiola linnas haiged, kes sealisteil palawateil hallikatel ja karastama lõhnaga täidetudWkus, termist olstsiwad. Senna kogustwad ennast kõrged " ametnikud,  kuulsad mehed teaduse maldas ja kuulsad kunstnikud, uut jõudu oma tegewale elule korjama. Senna koguS ennast rikkus, kenadus ja noorus, ennast omast lahkest, kenast elust rõõmustama. Järsku kostis maa all lühike kärgatus, nagu määratu suurtüki pauk, ilma wähema eeStäheta,  nagu wälk selgest taewast. koStis langema müüride ja tornide ragin. Särawad tuled kustufiwad järsku, paksud tolmupilwed keerlesimad taewa poole, langestwad maa poole tagafi, tältstwad lõhnawat õbku läkastama haisuga Kena Casamiceiola linn ja ümberkaudse alewikud, külad ja üksi- elupaigad oliwad lahutud, langenud, purustatud. Pea kõik mis hingaS, oli raSke puru alla maetud, oli muist paiga! surmatud muist wigastatud, muist elawalt koledasse h«d«sMetud M»gu häalek«MrSÄM«häälede ja naeru häälede asemel, mis uhkest malgustatud uhkeist saalidest koststwad, tõusis sucmahäda kisa puru alt, kõlafiwad appi hüüdmise hääled läbi tolmu ja pimeduse; aga aitajaid ei Mud kusagil. Kena linnake oma rõõmsast tuksuma eluga oli silmapilgul meriseks prügi hunnikuks muudetud; kena fäar on koledaks kõrwekS saanud; wõib' olla  jäädama!  tl ISkia saar seisab Neapli linnast ja tulepurskajust Vesuvi  mäest natuke alamal Löune pool, ja on umbes kaheksa  wersta Itaalia läapoolifest rannast eemal. Saar on umbes' 70 runtlverSta suur, see on umbes nii suur, kui Wormfi saar Eestimaa randaS. Elurahwast lueti seal umbeS 24,000 hinge, see teeb meie maa aru järel natuke wWm kui 7 hinge iga Wene deSsätini peale. Zskia saar oli sedawiisi üks kõige perekam maakond meie maailma  kera peab Vesuvi ümberkaudseid maid kustakse maailma kera peal nende maakondade sekka, kus kõige sagedamast tulised õhud maakera» keskpaigast wälja woolawad' ja maakera jahtunud koort kõigutawad. See kõigutamine on see kardetaw näituS, mida- Üleüldse maawärtsemisekõ nimetakse, mis nii sagedast suurt õnnetust figitak M palju kui inimeste mõiStuS seda tänine on uurida suutnud, seletawad asjatundjad maawäriftmist nenda: Maailma kera oli algus tuline, nagu sulatatud metall. Aega mööda hakkas wedel tulekera wäljaspidi jahtuma ja jahtub ikka peale, sügawamale ja sügawamale. Mis tunud oli, see tarretas kswaks ja sellest stgiS kõwa koor, palama ja wedala sisu ümber, mis ikka paksemaks kastvab, mida rohkem jahtumine keskpaiga poole tungib. —Teada on, et soe kõik aöjad laiemale wenitab, külm kõik aSjad kokku, kisub. Mida rohkem nüüd meie maailma kera jahtub,,  seda rohkem peab ka tema kokku kiskuma ja fee jahtunud  koor. mis palama ja wedala keskpaiga ümber seisab, nagu muna köor muna wedela sisu ümber, see. peab. M palju kokku kortfuma, et tema ikka ilma tühja wahWwedela  sisu ümber jääb, ennast otse kui selle sisu peale tuetab.  Sellest tuleb, es maailma kera jahtunud koor aega mööda ikka rohkem jä rohkem kokku kortsuma peab. Kõik suured mägeStikud, mis maa peal on, need ei ole muud ühtigi, kui jahtunud koore kortsud, nagu kortsud kuiwawa õuna koore peal, ja need kortsud figiwad aega mööda ikk» suuremaks, kui meie sellest ka palju ei märka, sest suremate loodusel on suuremad mõedud kui surelikul inimesel, ka siMemah kui neil põlwedel kelle elu meil aealonlikult tuttaw on,- kelle tähelepanemised ja uurimised kirjalik» Ülespanemise läbi meie kätte ulatawad. Aga maailma kera koor ei ole nii st tke, nagu kuiwawa õuna koor, et tema ennast ilma lõhkemata kitsamale ja kitsamale,! ümber wedala sisu kottu kortsutada moikS. Maailma  kera koor on köwa ja abräs kiwi, mis küll ka natuke wenib ja kortsub, mis aga lõhkeb, kui ta ennast enam