MnSta juukse patside sisse punutud, walged lilled tema silma eeS. Kardetud teiue homikn tuli, ja seda ei kartnud mitte üksi Traugott, waid kõik pere. Viletsamad pääwa aastas  ei ole, kui homikud, pärast head Esmasvääma. pärast leikuse-pidn. Walutawa peaga ja paha südamega tuhni silmadega ja wärisewa, nõdra kehaga käib ja tuigub pere treppidest üles ja alla. ukssedest sisse ja wälja. Se on üks wilets pääw, se Teisipääw! Imelikul kombel ei saanud Traugott teisel houukul kardetud sõimusõnadest ja hoopidest ühtigi. Ka.punane' oli koguni helde tema wasta ja et lausund õhtust mitte sõnakest. Traugott ei wõinnd teada, mis kõned õhtul perelaual peetud oliwad. Kõikide kurjade ja pühadewaimude  juures oli tallmeister wanduud, jooksupoisi kondid puruks peksa, niipea kui teda kätte saaks. Seal oli aga waese wiletsa kaitseja jälle tema eest wäljaastund. .Olgu peale/ oli tigelane mõirgand, .kui Sina minuga täna tantsule lähad, siis ei pea ükski sõrm tema külge puutuma! ' —Lühikese mõtlemise järel oli Gustel selle kaubaga rahul olnud. Ja, settest jutust ei teadnud Traugott ühtigi ja sellepärast ei saanud tema tallmeistrest aru; aga hirm tema eest oli seda kangem. Punahabeme weiked piilfilmad läikisiwad nii tigedalt tema poole, käed rusufiwad ennast enam kui ükskord rusikaks ja hääl oli nii kore, kui tema sööma lauast ülestõnstes ütles : gott. kanna õlgi lakka, ieikame hakSleid/ Aga ka lakkas, kus mõlemad ükfi oliwad, ei peasüüd maenlase kammitsetud  wiha lahti. Tänu pärast, selle arulise pehmuse eest, latsuõ Traugott  usinam olla, kui iialgi enne. ja pea seifis suur õlemägi  haksle-mashina körwas. Tallmeister astus ligi ja ütles koreda häälega: .Topi  ka kord ette, minu pea walutab, heidan natuke maha/ Sellega wiõkas punahabe ennast õle-hunnikn peale ja Traugott hakkas rõõmuga tööle, uhke selle peale, et mashin tema walitsuse alla usaldud oli. Hoolega pistis tema õle-kubud pitka kasti ja waatas pealt, kuida ratas keerutas ja terawad nuad õlgi leikasiwad. Juba oli pool tosinad kubust läbikäinud, kui mashina keerutus takistas.  Traugott kummardas ja katsus wassaku käega õlgi sügawamale toppida, äkkitselt lõi ratas keeritama, ratta murin kostis ja hädahääl kolas. Purtsand merest ülekallatud, seifis õnnetu seal; kaks sõrme oliwad mashinast  äraleigatud ja käsi oli raskest haawatud. Silmapilgul  seisis seltsimees tema kõrwas ja kisendas, kui kubjas ja teised üles jookfiwad, nii waljust, et õue kostis: /Jssand-Jmnal, Jssand-Jumal, seda õnnetust! Miks Sa nii edew oled. Traugott! Kes seda arwata wõis! Silmapilguks  lähen mina ära, kohe peab te ma käpuli mashinas olema! Sada kord on seda keelatud! Jumal hoidku, käsi on otsast ära!" Ikka rohkem rahwast toppis ennast kartsa peale; kõik wahtifiwad kätt liigutamata koledad., juhtumist ja waese haawatud mehe surmakarwa nägu. Ükski ei ei liigutanud ennast, künni möisawalitseja kartsast üles kargas. Mis Teie siin wahite?' hüüdis tema walju häälega." sHans, karga praua juure, too sidemeid! Priidik, hobune kerge wankre ette! Põll maha, anna seis!" Esiteks oma tasku-rätikuga, siis lõuendist sulasepöllega  katsus mesitseja kätt fidendada ja werd waigistada; wöttis siis noore mehe jõuga nõrkend õnnetumad kaenlasse, kutsus ühe sulase abiks ja talutas teda kartsast alla, pere tuppa. Tallmeister oli körwale pugend. Tema ei kannataks werd näha, kuida kinnitas. Künni Walilseja praua osawa, pehme kaega häda-fidet tegi, nägiwad mõlemad, et parem oleks, haawatud meest wiiwimata haigemajasse wiia, kus rutumini abi leiaks, kui et linnast arsti tooks. Mina sõidan teda ise senna/ ütles walitseja, istus kerge korwwankre peale, mis parajast peretua ette toodi ja wöttis ohjad peusse, kuuni kutsar haiged peale aitas. Traugott oli ikka weel tuim. Mitte ühe tähega ei tunnistanud tema oma walu ja laskis enesega teha, mis taheti. Pärast esimest hädakisa ei olnud häälekest tema suust tulnud. Üksikutes salkudes seisis mõisapere, wahtis wankred taga ja kaastundjaid sõnu oli sagedast kuulda: /Teda tale weel puudus! Nüüd närtsitab ehmatus wiimise mõistuse-raasukese! Koristaks teda Jumal! Mis sest sandist nüüd ennam saab? Noh, mina arwan, ei seda enam Kenanurmes näha saa / (Jääb pooleli.) Hea wastus. Aastal 1870 kutsus Rootsi Kuningas Karl XV. rikka talupoja Sven NilSson'i, kes taluseisuse Saadik Riigipääwal  oli, oma juure, Bekaskogi Mossi peale, et temast Riigipääwal  mõne Kuninga nöuutusele abi saaks. Üks kõrgest  seisusest wäepealik tahtis talumeest natuke torkida ja küsis, kas tõsi oleks, et tema enne küla kingsep olnud. »Tõsi küll', kostis Sven Nilsson, ,aga Teie Orast herra, ega Teie seda küll ei olnud?" .Ei aga mis Teie siis arwate? ' küsis Graf. Mina arwan, et Teie seda siis ka weel tänapääwani oleksite, Grafi herra! ' kostis Sven Nilsson. Graf kärtsutas mokka. Kuningas aga naeris ja ütles: .Seda waStust olete Teie auufast teenind.' Kirja wastused. J. M. ja K. W. —?: Mitte juhtkirjast ei soowi meie rohkema  ruumi sisse mahutada, waid meelejahutuwaid ja õpetlikust lugemisi, ka põllutöö- ja majapidamise asju, niipea, kui endist tagawara natuke lõpetanud oleme. Eestlaste ja isamaa nurmewahiks  tahame ka edaspidi jääda, kuida kuulutanud oleme. Meie rõõmustame ennast, et ka Teie neid äralunnud olete, kes „mett mokkade peale määrida" püüawad. Tugewamad wenda nemad küll petta ei suuda, aga nõdremad? Teie head nõuu on meile ka teiselt poolelt antud, aga ei wõi parata. Töötegija on oma palga wäärt; meil ei ole jvuudu, weel omast käest raha töö juure lisada. Tundwad meie sõbrad, et meie nende kasuks tööd teeme, küll siis ka rõõmuga üksikult ühe rubla lisawad, kuna meie muidu sadade kaupa lisama peaksime. Meie loodame kindlast, et se meie sõbra ei peleta. P. M. J.: Oleme kätte saanud ja saame pea wastama, Weel on igasugune töö meid kammitsemas. Kiriku teadused: Jaani kirikus: 14. Jõulu-k. p. teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Kaarle-kirikn õpetaja u õtab pühapääw, 14. Jõulu-kuu p. lauarahwast wastu; lauale kirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9 —l2, pihti laupääw kellu 1. Wüya-Waimu kirikus: 14. Jõulu-k. p. teeb pastor Bergwitz jutlust. poolest lubowd, Tallinnas, 13. JSslu-kuu p. ISBO. - Trükitud Lindf°rs'i pärijate juures ja kuluga Kuulutus. Meie onname sellega oma anastatud lugijatele teada, et.iga lugeja lehte soowimist mööda oma enese adresst peale saada wöib. Üksi need, kellele pakt-kaupa saatmine tiili ei tee, wõiwad ka sedawiist seda tulla laSta; kus juures meie kümme lehe peale ühe ilma hinnata saata woime,  sest et postiraha fiis wäheinaks jääb. Tellimise juures palume selle Üle igaühe soowimist awaldada. Nuge ja SlrShm i raAmatuPooÄ. Hassinnas. <Pitka uulitsal, Muge majas,) pakub oma suurest Kesti keeli kirjakogult raamatuid müia, nagu: piiblid, lauluraamatuid, katekismust, palwe-, jutluse-, kool,-, õpetlika-,  jutu- ja mõnda sugu muid raamatuid. Peale selle maakaartm, gloobust, kirjutuse eeskirju, terassulgi, kirjutuse ja postbaberid, kirjutuse raamatuid j. n. e. Suure tagawara pärast on tal wõimalik, raamatuid hulga kaupa korraga müia ja tarwilika kooliraamatuid warsti muretseda. Suur kogu Saksa- ja Wene keeli kooliraamatuid.  Endise Wmkleri mõisas <nüüd Seewald), saawad selle mõisa . tanawu smsed hemad 5 e puudase pakkides, 3 rubla 3t) kop. pak, müidud. Kõiksugused seinakellad ja taska-«und on mllia wabriku hinnaga M. Jundimann i juures, Palgi turu ääres Nr. 260. Tallinna kxrgiillabrikus saawad poeglapsed (üle l 6 aastad manad) korgileikamise tööle wastowõetud - wanemad,  kes oma pojad tahtwad töösse anda, wõl« wad ennast igapääw sealsamas ülesanda Telliskopli  uulitsas Nr. 40, Jakobsoni majas. Teada andmised Tallinna alewi schklirMs-Ms saab ka sek aastal, naga ennegi, 15. Jõulukuu pääwal, pärast lõunat kellu 5 Shwartshänpter maja ülemas saalis kokkukognma. ___ S Praegu on al nimetud kulugaU Wwäljatulnud ja on igas raamatu-> Kpoodis saada: I Wolm päwa kaiiweistriV 8 kiust. s W Otto Ruppius'i järele Saksakeelest U K ümberpandud W » H. 1 » <1 I « Moritz Rudolffi I A raamatu kaupluses Walgas. J Uks wefiweski, willakraafimise ja kedramise mashinatega saab hea tingimistega Jünpääwast 1881 wäljarenditud. Selle weski kõrwa käib kõrts, pood ja ka head põllud ja heinamaad.  Ligemad teadust annab Weike- Maarja köster Wold. Hichtjorni Wirumaal. Adress: Kilsi jaama kandu, (^eeb, ei. li. uc. " Kaks täielikult sisseseatud õlle poodi ja üks wiina pood on äraüurida ehk uima suure Tartu uulitsal Nr. SlB. Ligemat teadust annab maja peremees eie palume oma austud lugejaid,  kaebtusi selle iile, kui lehti korraliste kätte ei saa, otsekohe wäljaandmise paika, Kndstrsl pärijate trükimajasse Tallinna saata. Se- sugune toimetus redaktori herra läbi sigitab kirja wahetamist ja wiidab aega. Nsmme Saaremäe willa weskil, kuus werSta Kilsi jaamast, on 200 puuda kraasi-mashina kraasist müia; kas üheskoos ehk puuda kaupa. Kes üheskoos ostawad, saamad odawamalt. Adress: Möldermeister J. Etti, Nõmme-Saaremäel,  Kilsi jaama kaudu, ar. L. ». A.) Nõmme kõrts ja mõisa maad Weike-Maarja kihelkoudas saawad Jüripäöwasi rendi peale antud. Kaubategijad saawad selgemad  otsust sealsamas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawav wasta: Kerdlas: K. Huseu. Suure Hiioma-mõifas: koolmeister Liit. Lihulas: Lihula aptekis, Saggadi mõisas: M. GuStavsohn, Koero: W. Dnglas, Simunas: W. Normann, Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon. AbiaS: J. Jung, WõrruS: Vielrofe proua, WalkaS : M. Rudolfs's raamatu-poes, Narwas: M. Põder, Wiliandis: raamatu-kauplesa C. Kreutzdahl. on wäljatulnud ja on saada KuWs'i pärijlltt tmk«ajits. Jättemüiad saawad patju hakwematt. , sel 21. Jõulukuu p. pärast lõunat kellu «, saab G «- sellesama kiriku tornide heaks antud. Hinnad Tallinna turul. Iv. Jõulukuu Pääwal. Karduhwlid, tsstwk. 45—50 kop. Herned, toop. ... 7 » Leatsed,. t00p.... ? Tangud, toop .. . 9—lo Weikse liha nael. . 12-18 Sea liha nael ... > 11—13 Rõõsk Piim, toop . 5—6 Hapu piim, toop. . 6 Koore, kortel.... 5—6 Laua wõi, nael . . 45 Püti wõi» nael . . 23—30 Muna paar ... ~ 5^6 Kauba-hiNnad. 6. Jõulukuu p. 1830 l Soola tünder S rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 3 rbl. Heringi tünder 20—28 rbl. Silgu tünder 15-17 rbl. Kopli heina pmch. 60 kop. Öle puuk 25 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 6 rbl. kop. Männi puude süld 5 rbl. kop. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—20 rbs. Katukstekiwid tuhat 40 rbl. Kustuamata lubja tünder 30 kop