Sakala .U 1. Wiliandis. 7. Januarikuu päettia! 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Uueks aastaks. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast: Uus kostikoht; töö Ale-I,'andri  kooli heaks. Tartust: Eesti Kirjameeste Selts; myrutite äraminekust;  rändajad heinakuhjad; rõugehaigus. Tallinnast: Üht ja töist. Järwemaalt: Imeliku asjade wastus. Pecterburgist: Hiina ja Wene tüli. Moskwast: Keiserlik laewaiõidu edendamise ieltsr Odessast:  Raudtee õnnetus. Kishinewist: Maawärisemine. Wõ eralt maalt. Inglismaalt. Elsas-Lootringenist. Kirja wastused. -- Kuulutused. Lisaleht. Känädamaa kangelane. I. Kirjandus. Ralia Mart ja Kalja Pärt. Uueks aastaks. Jälle on see tähtjas aeg käes, kus wana aastat  jumalaga jätame ja uue sisse astume; see tähtjas püha, kus meie salamad südame soowid ja lootused elawalt meie ette astuwad ja naau meiega Atsis tülewtNl oma NlsUls eyr rayMs seletava püäwad. Wastastiku hüame töine töisele teretamiseks wasta: „Head õnne uueks aastaks!" ning see päew on tähtjas  nii heaste kuningale auujärje peal kui waese popsile  õle-urtsikuS, usina peremehele oma töömeeste seas, kui armatsema emale laste keskel, on tähtjas nii heaste manale kui noorele. Sõbrad ja tuttawad soowiwad mastastiku õnne töine töisele, noorus astub hõisates tulewiku läwele, lapsed paluwad oma wanemate, rohivas  oma Keisri eest Jumalat. Uus aasta paneb palju liikuma ja mõtlema. Mööda läinud aasta on nagu suur unenägu meie taga, kuna uus nagu uduga kaetud uus maailm meie ette astub, kelle iludusi meie silm seletada püab. MiNewik on meile oma juhtumiste  poolest teada ja meie uurime ja kaalume neid põhjusi üles, millest tuntud juhtumised wälja siginesiwad;  tulemit on meile tundmata, aga mis meid minewik õpetas, seda kanname tulewiku sisse ja arutame  sealt uue juhtumiste käiku wälja. Mõtleja inimene ei tohi ilmaski kogemata maailma  sisse edasi elada. Temal on pilgud, kus ta seisma jääb ja uurides ja kaaludes tagasi ja edasi waatab. Keegi aeg ei ole aga seesuguse seljatamise tarbeks mõnusam, kui uus aasta. Ega sellepärast imeks ei ole panna, kui ka meie kui rahwa heal uueaasta  ukse peal natukene seisatama jääme ja sügawama pilguga selle peale waatame, mis ees ja mis taga. Meie weikse Eesti rahwale on mööda läinud basta küllalt tähtjas olnud. Seal on mitugi awalaust  ja juhtumist olnud, mis meile tulewiku kohta näituseks wõiwad olla. Mööda läinud aastal on nimelt kõige pealt awalikuks saanud, kuidas waimustaw  armastus ja jäädaw truudus meie armulise Riigi- Jsa ja Tema Kõrge Perekonna wasta iga Eestlase südant täielt täidab ja kuidas selle armastuse peal meie rahwa ülem elulootus põhjendab. Selles armastuses  oleks iga Eestlane walmis, oma elu ohwerdama,  ning mis meie selle oma elulootuses käsile wõtame, seda põhjendame selle armastuse peale. Aga meie oleme ka ära tunnud, et meie kui weike rahwas kokku peame hoidma ja oma ühendust witte neist lõhkuda ei pea laskma, kes üksiku seisuste ehk oma enese kasu ja auu taga ajawad. Meie oleme näitanud, et meie maailma sündmust mitte ilmaaegu ei ole õppinud. Sealt teame, et see üksi kindlalt seisma jääb, mis tõsi ja hea on. Mis halb on, seda ei jõua miljonid sõamehed ka mitte kaua aja peale alal hoida; aga kus üks kõikide ja kõik ühe eest elasiwad,  kus woorus rahwa tegusi juhtis ja kus waesema inimeste põlwe parandamiseks ohwerdades tööd tehti, seal on ka weiksed rahwad tähtjaks tõusnud. Meie Eesti rahwas on ikka enam ja enam selgeste ülesse näidanud, et ta teab, mis tema Hnneks tarwis lähäb. Waimustamisega astub ta oma teed edasi, ning tühjad  ehk tigedad sõnakõlksud ei mõju siin enam ühtegi. Meie lugejad mõistawad, mis meie ütelda tahame. Meil ei ole sellepärast mitte tarwis pitki sõnu teha. Meie Eesti rahwas astub rõõmsa lootusega uue aasta sisse. Jumal on kõige headuse ja wooruse Jumal, kelle jõud millaski ei wähene. Sellepärast oleme julged,  sest meie lootus seisab Jumala peale igaweste, kes, nagu prohwet Jesaias omas.26 päätüki.s ü.tsi.b, kindel MM igaweste on, ja mnd sagedaste alla majutab  ja maani alandab, kes ülekohtusel kombel kurjaks saanud. Meie rahwa õnn ja anus tulewik olgu ka uuel aastal kõikidele meie tegudele ülemakH juhiks, siis ei saa ka see aasta mööda minema, ilma et oma kõrge eesmärgile lähemale saaksime. Meie isamaa ja wendade armastus andgu meile aga ka tugewat jõudu wõidelda, kus seda tarwis on, sest meie suur eesmärk ei tarwita mitte ütsi meie täit südame armastust,  waid ta pärib ka meie uurijat pääd ja meie tegewat kätt. Igamees aidaku omal kombel ligi, oga selle töö takistamine jäägu üksi Vaenlaste hooleks. Ja Viigu meid ka meie teed muidu ühele ja töisele poole laiali ehk igaüht isesugu tõöpiiridesse ja waimuwaldadesse,  ikka jäägu see sõna meile ülemaks juhiks: Teed on mitmesugused, aga üks armastus. Seda üht armastust ja selle armastuses ühendust seda soowime tänawu kõige pealt oma Eesti rahwa ja tema tähtjama meestele uueks aastaks. Poliitika ringwaatus. Saksamaas on Vanameelsed ja kiriklasid omas poliiUa töss ennast sell kombe! ühendanud, et nad wastastiku ükstõise Võimuse ja Voli eest Võitlewad. See ühendus on neid ka praegu Saksamaal nii tugemaks  teinud, et seal kõik asjad wana-aja oleku ja Manameele Voli alla tagasi Veeremad. See tagurpidi Vedamine on nüüd küll paremaid Sakslasi kohkuma pannud ja mabameelelised ajalehed ei ole ka ilmaaM tööd teinud, nii et Viimased parlamendi-liigete Valitsemised  juba sille töö wilja awaldama hakkastmad. Aga ka Vanameelsed ja kiriklasid on agarad. Nemad muretsiwad nimelt õige odavzaid ajalehta rahwa kätte, kus nad näidata püawad, et kõik mis Vabameelne on, ka umbuskmata olla. Ärge Valitsege wabameelelist saadikuid, ütlewad nad, need ei usu Jumalat ja toimetawad  teie asju nõnda, et tulema elu Snnest ilma jääte. Siit maailma õnn, mis nad teile lübawad, ei ole jo midagi tulewa elu õnne wasta, mis töises maailmas eest leiate. Wabameelelised aga näitawad, kuidas Vanameelsed oma seltsilistega isi kõik siit maailma  elu kaduwat õnne enese kätte püüawad kiskuda ja rahwa kõhtu ainult tulewa maailma õnne-lootusega täita. Kui aga kõht tühi on ja töine praewaagna ees istudes ütleb: looda aga tulewa maailma õnne, küll sull seal kõik õnned kätte tulewad, siis ei sünnita seesugune troost mitte palju usaldust praesõöja wasta. Sellepärast ei taha wanameelse ja kiriklaste partei ässitamised wabameeleliste wasta mitte palju maad rahwa juures leida, ning nad hakkawad juba kartma, et tulewal parlamendi walitsemisel wõit jälle täitsa wabameeleliste kätte wõiks langeda. Rüüd on nad ühe uue tee ülesse leidnud, kuidas wabameeleliste parteile kahju wõiwad teha, ja selle kawala tee ülesleidja  on kirikherra Stöcker. Kõigeparemad Saksamaa  ajalehed on need, mis Juudiusku Sakslased kirjutawad.  Need Juudi-Saksad ou ka enamiSte kõik wabameelelised  inimesed/ kes oma osawa ja terawa pilkamisega kõjkide wana -aja  nuhtluseks  on. Ehk nad küll Juudid on, siiski on nad vaimustatud  Sakslased, kes osast Saksa rahwast tema endisest unest elawa rahwause elule ülesse oy äratanud. Sellest kõigest ei hooli aga kirikherra Stkcker ühtegi, sest mis aitab temale see uhke rahwause elu, kuna wanal ajal kirikherradel palju õndsam paradiis siin maa peal oli. Et see mitte ei mõjuks, kui otsekohe rahwast wabameeleliste  meeste waSta ülesse ässitama hakatakse, sellepärast  on siis nüüd kunstlikult Juutide tagakiusamist Saksamaal sünnitatud, miS nii inetu on, et ta tervet Saksa rahwast maailma eeS teutab. Rahwa üleSkihutajad  on nii kaugele läinud, et üht iseäralist ajaleht, „Patriotische Zeitung", välja on hakanud andma, kus muid kirju sees ei ole, kui Juutide vasta üleskihutamise  kirju. See ajaleht tuleb ükskord nädalas välja ja maksab aastas paljalt 1 rubla 20 kop., nii et ta oma odavuse pärast igale poole alama rahwa kätte võib minna. Selle ajalehe kirjadest paistab see püüdmine  välja, alamat rahwast nii kaugele waSta üleöse kihutada, et neid vemmalte ja revolweritega  tapma hakkaksiwad. Ühtlast aga paistab ka välja, et ajalehe väljaandjad ka kõiki vabameelelifi Juutide liiki ja nende sarnatsekS arvavad. Rõnda tahavad siis nüüd vanameelsed ja kiriklased oma vanaaja  võimust, mis kadumas kavala mässamise teel tagasi võtta. Nemad võitlevad wabameeleliste waSta aga kannavad „Juudi" nime suuS. Teie uSku püütakse  teie käest riisuda, ütlevad nad, sest Juudid ei arva teie usust midagi ja pilkavad teie püha hiugekarjatseid,  mis usu mahalshkumine on, nipg selle teel ja nime all katsuvad nad rahwast waSta ülesse kihutada, keS rahwa õiguste eest ja parema põlve kasuks võitlevad. Kas SaksarahvaS tõesti nii kitsawaimulint peaks olema, et seesugusest petjast healest ennast rabasse laseb awatelleda? Inglismaale on vana mnrede juure veel u«S tulnM7 SZbä AfghanistaaniS keStab edasi, lirimaa asjad lähewad ikka kirjumaks, kuS liri sala valitsuse käes juba täitsa ohjad seisavad, ja nüüd on Aafrikas uus suur takistus vahele tulnud. TranSvaaliaS on Buursid, vanast Hollandimaalt sisse rändanud talupojad,  Inglaste waSta mässamist teinud si» oma rM vabariigiks välja hüüdnud. Reed Buursid olivad ikka vabaduse armastajad ja nende riik oli republitk, künni neid Inglased aastal 1862 oma valitsuse alla