Sakala Wiliandis, 13. Weebruarikuu päeval 1882. V, aMaläil, Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. WaStutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. F . Sissekord. Psltttika leht. Wastamiste koustuste õigusest. 11. Poliitika ringwaatuS.— Omalt maalt. Wiliandist: Kõhtude tegewuS;jõledad  tembud; kohtu alla; meie maa tulekahjude kohta. Pärnust: Oimetus.  Pärnumaalt: Läbiotsimine; koolmeistrist M. Tõnnisson'ist. Tartust:  A. Grenzstein; Joh. Daugull'i wale raha; rahwa ülelugemise arwud. Tartumaalt: Awalik kiri E. Al. kooli pääkomiteele.  Wörufl: Ähwarduse kirjad. Wõru maakonnast: Sillakohlu jauSkond. Landmarshal von Bock; Läti Selts. Tallinnamaalt:  Õiendus. Lihulast: Hirmus tulekahju. Kuulutused. Lisaleht. Tükikene Tartu ajaloost 19. aastasajani. 111. Töö põhjuStähenduSte üte. I. Kiriku kell., Mitmesugused sõnumed. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Wastamiste koustuste wõi rahwasteõigusest.  ii. Ehk küll nüüd arwata Võiks, et üks ainus alatine  saadik meie ajal niisama palju toimetada wõikS, kui wanal ajal mitu seda tegiwad, siiski on wõera saadikute hulk iga Valitseja ligidal suurem kui enne. Mõned on neist alatised saadikud üleüldse, töised on sõa-wolinikud, ning jälle töised on iseäralistes asjades saadikud, nagu näituseks need, kes müügi- ja ostulepingute  tegemiseks wõi uuendamiseks on nimetatud. Üleüldse on Vastamine tähelepanemine koustuste keSkeS  meie ajal õige elaw, ning wõib iga haridusearmastaja  ka sellal loota, et sõad ehk koustuste riiud aegamööda wähenewad, sest et häkiline pealelangemine peaaegu Võimatumaks on tehtud! Traktaatid wõi kouSWSLe-lepingud on juba Vanast ajast saadik ainsad  ühendajad mitmeliste koustuste (riikide) ei kirjuta meelega mitte rahwuste sõbruses ning kasuliku rahu hoidjad. Nemad sünniwad nõnda, kui üleüldse lepingud kodaseS (kodanikude) elus, ning teemad  maha: kurjategijate kohta, kes ennast ühest koustusest  töise peiwud, Vastamist nende Väljaandmist, raamatu-kirjanikude kasu, passide kombet zc. Traktaatides  saab sagedaste nende kestuse aeg ära määratud,  mille järele uued tingimised ehk  lisandused  mõlemalt poolt wõiwad ettepandud saada,-aga seda tuletagem ikka meele kohtuid niisugustes lepingutes ei ole, kes wastatõrkujaid Vaigistada wõiksiwad!  Mitu ja mitu korda on juhtunud  aastaraamatud  on rikkad seesuguste tunnistuste poolest et selge traktaat töise leppija poolest on ilmatäitmata jäänud! Weiksem koustuS, kes kahju sai, peab seesugusel  100 l kannatama, sest iseenesel on jõudu mähe, ning töised kouStused ei julge mitte oma healt tugema traktaati-murdja waSta tõsta! Ainult Wimsel ajal on meie ajaloo raamatuid nõnda seatud, et nendest rohkem koMuSte-rahu kui kouStuSte-sõdimise kombed wälja paistawad. Sellepärast  on siis ka nüüd juba Võimalik, üleüldisest ajaloost  ühe kouStuse tähtjamaid traktaatist teada saada. Traktaatidest õpime koustuste haridust, sõdadest kouStuSte  kangust; ühelt poolt paistab õigus, töiselt poolt Vägi (wägiwald) Välja. Kui ühes kouStuseS sõa-tarwitusi ja wägefi Valmistatakse,  siis peawad «aStukaudsed kouStused heasti tähelepanema, et maru mitte nende katusele ei langeks.  Mägede Valmistamise kombed on Saksamaalt kõikidele töistele kouStuStele suurt kahju ning õnnetust toonud. Üleüldine Väe sulasuS on PruSsiast töistele tulnud. Mda rohkem aga soldatid, seda roh- kem ka himu, oma jõuhu katsuda. Saksamaa sõa-tvägeuS  see on suurtj sõa-wägede alal ja malmis hoidmine on tema läMatele naabritele palju kulust sünnitanud! Kui aga «e koustuse walitsuS töiste koustuste wasta ennast Süg julgeks näitab seadwat, fiis on muidugi mõista,Wt ta „ omas majas" mitte' liig õrnaSte suurema huWa kasu ei auusta, waid rohkem  julgeb üle seaduse Mride astuda, mis, nagu iseenesest  mõista, aina nen» kouSwste-walitsustesse puudub,  kelledel, nagu PruffsiaS, seatud Valitsuse kombe iseäraliseid kohuseid peale paneb. Imelik on, et sõaajal ikka kõige rohkem „waSLamistest  koustuste õigustest" kära tehakse, ehk küll iga inimene ära mõistak et õigus ja rusikakombed mitte kokku ei sünni. Aga selleläbi paistab ka jälle kõige selgmine meieaeM puudus ühe kõige tarwilikumaS  Mas Välja. MW Võime siis ära näha, et nõnda kiidetud wastamiste koustuste õigus tõepärast mitte rohkem ei ole, kui üks koustuste-duelli seadus! Nõnda kui üksikute Vaidluses (duellis) suure hoolega mõõgad, püstolid ja nende suurus, ning tähelepanew tapmise-kombe n. n. e. ära saamad seatud. — niisamuti  ka koustuste duellides, mille juures hool ja tuhin kõik tarwitab, mis tapmist edendab, aga mitte kellegile meele ei tule, et kõik asi selge tapmise töö on! Niisugused seadeldused, mis sõdimise koledust silmakirjaks peawad Vähendama, ilma et nad sõda ise Vähendada wõikfiwad wõi tahaksiwad, on näituseks: 1) Lõhkumise-kuuliSe suurus on nõnda ära määratud, et neid mitte piknelikudes (püssides püss on Saksakeele:  Büchse) ehk muu weiksemates sõariistades ei wõikS tarwitada. 2) Sõakinniseid (sõawangisi) ei tohi mitte kurjategijate kombel hoida, mis näiwseks weel 1709 aastal Rootslastega, kes pärast Poltawa taplust Peeter I. kätte langesiwad, juhtus (suurem hulk neist wiidi Uraali mäekaewanduse tööle) n. n. e. Poliitika ringwaatus. Kõiges Eüroopas waatawad praegu jälle kõikide silmad Balkani pool-saare poole, kus Kriwoshiaanlased  Dalmaatsias ja Herzegowiinlased ning Bosniaanlased  Austria-Ungria wasta mässawad. Et need rahwas enamiste Slaawi sugust on, ja mitmed healed Wenemaal nende eest kostawad, sest et Austria poolest neile seal ka tõeste usus ja muu asjades ülekohut tehakse, sellepärast  kurjustasiwad mitmed Austria ja ka mõned Saksa ajalehed, nagu oleks Wenemaal- ja walitsusel süüd, et need rahwad mässamist olla tõstnud. Aga et niisugustest pahameelelistest süü-ajamistest wiimaks suuremat paha wälja ei sigineks, on nüüd Austria wäline minister ametlikus teadustuses ise awalikult tunnistanud, et niisugused süüajamised Wenemaa wasta liiad olla, mispeale fiis ka Wenemaa poolt ametlikult awaldadi, et siin riigiwalitsusel niiheasti Austria kui töiste naabritega ühe püüdmine olla, rahu ja sõbrust jalal hoida. Ka olla niisugune kinnitus Austria poolt wäga auus, sest wastastikku usaldamata meel olla ikka suuremaks kahjuks kui Vastastikku kasude nõuudmim poliitika teel. Mässamine on aga praegu juba õige laialt" põlemas, mitmes kohas saawad Austria rügemendid küll mässajaid lüüa, aga wahel lööwad neid jälle mässajad, kes mägedes peitus seisawad ja häkitselt nagu kuri tuulehoog üksikute sõameeste salkade peale tungiwad, neist mõndagi maha lööwad ja siis, kui suuredtükid ilmuwad, jälle mägedesse warjule lähemad.  Pealegi saawad mässajad Slaawlastd Montenegrost  ja muialt suguwendade poolt kui ka Inglise ja Itaalia kaubaajajate poolt sõariiStu ja abi. Austria ähwardab oma sõawäge ka MontenegroSse fiSsd saata, kui würst Nikita oma alamaid ei jõuda mässamist toetamast tagasi hoida. See saaks aga Austria waSta Slaawlaste seas weel enam paksu werd sünnitama. Nagu näha, ei õitse Austriale mitte head wilja Balkanis,  kus Slaawlased ennast naljalt alla ei taha heita. Kui palju peab siis Austria ühe suurema sõa ajal wäge tarwitama, et neid maid, kuna pealegi ka päris Austria riigis palju Slaawlafi tallitseda on, üleüldisest mässamisest ja wastapanemisest tagasi hoida? Inglismaal on sealsed wanameelelised, kes Gladstone Wene - sõbralist poliitikat ei salli ja seda meest tema wabameelse ministeeriumiga pukilt maha tahaksiwad heita, rikkaid luutisi ja rumalat rahwast  Wenemaa walitsuse peale ülesässitannd, nõnda et need suurt kära tegiwad, ühe palwekirja kirjutasiwad ja Wene konsuli kätte andsiwad, kus sees hullustuste peale kaewati, mis minewal suwel ja nõnda ka nüüd hilja weel Warsaawas Juutide wasta ette tuliwad. Nüüd on mitmed Inglise tähtjad poliitika lehed ja ka pääminister Gladstone ise tunnistanud, et see awalik kaebuse tõstmine ja kära tegemine tühi ja põhjata olla, sest et rahwa rumalusest tulnud hullustamise ja segaduse eest ei wõiwat kuski riigis riigiwalitsust wastutajaks  teha. Prantsusemaa! on Gambetta oma üiinisterpresttendi  ametist lahti walitsetud, ja temaga ühes astusiwad ka kõik tema ministrid ise oma ametist tagasi. Seega aga ei ole Gambetta mitte weel langennd, sest tema on kõige tähtjamatest meestest Prantsusemaal, ja astus ka praegugi kui wõitja ametist tagasi, kui nägi, et temaga suurem hulk praegusel korral rahul ei olnud. Kõige suurem hea meel on tema ja tema ministeeriumi langemise ikle Prantsuse kiriklastel, siis ka BiSmark'il ja Sakslastel ja nõnda ka Prantsusemaa hulluStajatel komunardidel. ' Prantsusemaa aga saab ehk pea jälle Gambetta tugewat tööd ja kõwemat poliitika kätt tarwitama,  kui neile Jesuiitid ja mõned muud kord juba läiläks küllalt on läinud. Sellepärast hõiskawad need wara, kes arwawad, et see tähtjas poliitika meeS nüüdse ametist lahti saamisega koguni langenud oleks; ja praegu jo kuulutawad mitmed Eüroopa tähtjad poliitikamehed ette, et Gambettat Prantsuse meestel pea jälle waja saada tulema. Küllap saame näha. Gambetta asemele on nüüd Freycinet Prantsuse minister-presitendiks walitsetud, kelle üle ka Gambetta ise nüüd omas ajalehes, „Rebublique Franzaise's", oma rahulolemist tunnistab ja ühtlasi ka uut ministeeriumi  heaks kiidab, sest et see ministeerium wistist praeguse ajale kõige usaldawam olla. Ilma rahwa usalduseta ei wõiwat ka kõige parem poliitika tegewuS täit wilja kanda. Praeguse ministeeriumi antawa