lama, ja mitmest teisest ettearwamata juhtumisest.  Inglismaa sõemvägi näitas ka seal maal koguni waenlase wiifil sõda pidanud olema. Põllud ja wiljapuud on wastapanemife lämmatavuseks  mitmeS paikas rikutud ja maharaiutud, üleültse maa nii kangest laastatud, et pärast ka enam iseenesele toitu leida et olnud. Hakatuses  kiitis Zda-India walttsus. et kõiki sõeakulu ise, ilma emamaa abita kanda suudaks; nüüd on nähtud et ilma selle abita ometigi Mitte läbi ei saa. Seda sõnumid olla Lord Beakonsfield juba enne wana Parlamenti asutamist saanud olla seda aga niikaua salaja pidada soowind, kuuni uued Saadikud Valitud olekfiwad, sest fiiS oleks sugugi lootust olnud ametisse jääda, Kuida aga teame, ei awitanud ka se kamalus midagi; ka ilma suure killu tundmata päris Inglismaa radwas Ministeriumi uuendust. Ühe Ml järel, mida küll weel täieste tõeks pidada ei tohi. olla Sirdar Alam Kaan, keda Kindral Stewarl Ghuzm Kubernõtiks  seadis, seal rahwast mõrtsuka llombel tapetud. Sellepärast oleks siis ka Inglismaa sõeawägi edasitungind. Nahwas näitaud lagedal maal sobralist meelt Inglaste wasta ja toonud rohkest moona Mohamed Jan saatnud Kindral Stemartile kirja ja tunnistanud oma lootust, et Inglismaa lõeawagi pea Ghuzmft ja Logari lagendikudest wäljawlidud saaks. Londonis on 25 lürikull paamal suur nõuukogu peetud, kus jälle  uaesterahwas  õigust päris, Parlamenti - Saadikute Valimisest osa Võtta. Palju naesterahwaft, igast seisusest ja igast Vanaduse?! oli kokkutulnud  ja nöuupidamised on wäga korralisel kombel tehtud. Kõik oliwad ühel meelel kokkutulnud ja nöuu sai siis ka muidugi ühel meelel peetud ja Võetud. Teisel pääwal pldawad Võetud nöuud Ministri - Prasidenttle kinnituseks ettepandud saama; kuida Gladstoue selle asja üle mõtleb, se on esiteks weel teadmata, kui tema ka enne selles uõuus oli, et üksikud naesterahwad. kes ise majapidamiste ja perekondade eestichad on, waltmise-õigust saaksiwad. -- Lord Gladstoue oli enne wnmist Parlamenti walunist Austria riigi ja ka Aus ria Keisri mõstu sõnu rää- lind, mida seal wäga pahaks pandi. Nüüd tunnistab tema. et kui Minister neid sõnu korrata, aga ka koguni wabaudada ehk nende järel käia ei tahaks, mida enne seda ehk rääkinud  oleks. Prantsusmaalt. Paavst on waimulikude  seltskondadele, mis miinuste Ministeriumi käskude läbi peamad lahutud saama nöuu annud, selles asjas omalt poolelt midagi teha, maid rahuga oodata, kuida asjad edasi laheksimad. ja kuida need käsud täidetud saaksimad. Üksi wägiwatta läbi peakfiwad need seltskonnad ennast fiis ka omaist majadest wäljaajada laskma. Kirlkiludes aeatehtedes räägitakse siis ka juba jälle imetegudest ja näitustest. Nimelt olla üks maarahwa tüdruk Pühaneitsid näinud, kes temale  kahenädali pärast ilmutusi anda tõotanud. Uks aealeht kuulutab juba wabariigi otsa ette mis 12 Talwekuu pääwal tulemas olla. Esiteks  wõtaksiwad taastaja-parteid wõimust, kõik Ministrid taganeksiwad ükshaawal omast ametist, mii maks ka Gambetta ja Präsident Gre y ise. Pariisis Lõuseksiwad kärad za mässamised; soldatite abil saaksiwad Kongressi nõuupidamised  järsku ühest kihutud ja siis sünniks midagi, mis koguni uut walilsust tooks. Itaalias on Minister!um jälle üheskoos ametid mahapanna tahtnud, Kuningas ei ole seda aga mitte wastawõtnud. Üks kõrge meremäe  ametnik, Graf Nappi on ennast surmand,  sellega, et teise korra pealt aknast wälzakargas.  Mis teda selle kir na otsale sundis, seda ei ole meel õiele lecna Mitu vääwa enne seda oli aga nähtud, tn-da Graf Nappi raske kurwastuse sisse langes Wõib olla, et haigus tema maimu nödrnstannd oli. Daani maal peab Riigipääw (Folkething) nöuu sõeawäe uue seaduse üle. Rootsi maal on selle kuu 2 pääwal Riigipääw  oma nöuupidamist lõpetand. Endine Minister Baron de Geer on Riigipääwa poolest l 8,500 kr õeni auupalka elu-aeats saanud. Ameerikast tulewad sönnnnd, et Tshiili mere ivagi juba Kallas! linna lõhknnd on ja ka pealinn Li ima ähwardamife all kenal). Põllumeestele. Ema-kartohwlite üleliiad silmad: Miinist kirjutab hoow-aednit Lebl: Mina olin tähelepannud, et need kartohwli-pesad, mis aga kaks ehk kolm mart ajafiwad, ikka kõige paremaid ja kõige suuremaid kartohwlid andfiwad.  Sellest tuli minule mõte. ema«kartohwlite külge ikka aga kaks tugewamad idufilma jätta, teist wälzaleigata. Seda teeu mina nüüd juba kolm aastad ja ikka näen mina sedasama, et nende pesade all paremad ja suuremad kartohwlid  kaSwawad ja kaheksa künni kümme pääwa waremini täiskaswanud on. mille emadele aga kaks künni kolm idustlma jäiwad. Minu juures saamad pärast kartohwli üles» wõkmift kõige paremad keskmised kartohwlid wäljaotsttud ta ühes lähtes kuuris nenda mahapuistatud,  et umbes wiis korda üksteise peal seisawad. Kuuri jääwad kartohwlid nii kauaks, kui ilmad lubawad; siis saawad need keldri, wiluma koha peale pandud, kus aga külma karta ei ole. Paastukuu lõpul saawad need seemne-kartohwlid keldrest kuuri tagasi wiidud, igakord aga õlemattidega kiunikaetud. kui külma karta on. Enne mahapanemist saawad siis liiad idud iga üksiku kullest sõrmega äramurtud,. ehk tugewamake küttest noaga wäljaleigatud, nenda et ka niipalju lihast leigatakse, et uued körwa kaswada ei wöi. Lõikamine peab ikka umbes neli pääwa enne mahapanemist tehtud saama, et haawad enne seda kmivada jõuawad. Mahapanemise juures on niipalju tähelepanemist  tarwis. et lareliäätud idud mitte murtud ei saa. Suurel m õedut ei wõi küll ema-kartohwlid  sedawiisi walmlstada, aga õue-aedades on se waga kasul ne, pealegi, kui waraseid kartohwlid  soowilakse. Kiriku teadused: Jaani-kirikns : !!. Lehe-kuu päawal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast.  Kaarte-kirikus: 11 Lehe-kuu Mwal teeb pastor Brasche jutlust. Aüha-Aaimlt-kiriims 11. Lehe-kuu piiäwal teeb pastor Bergwitz jullust. Tlmlun T.«°»°». 9.' ». ISSO. - Tr»Nwd ii ° d,. -,'i, i - i t ° - >°u°°« j- Iga Eesti raamatu-poodis on saada: Eesti <ii»ii»s«»lii->»ii>u laulud, WM* Hind 30 kop. " Wä 16 ke t Dortlmttli-Krmenti saiwad ja müüwad odawa hauaga » - Nullor'B KueeessorW ä? l?«., Wene nulitsal. Kanbabanti majas. Zkt4 Karju uulitsas K°l4. Hassinnas, wana posti uulitsa wastn on järel nimetud nudise-kaupa saada uaesterahwa ja lastele riidest ja nahast saapad, walmis tehtud ja tegemata' hõlest sui kübarad ja ksik mis kübarate juure tarwis läheb. Peale seda weel haubid, haubide ja kübarate roosid, paelad, Pitsid, blondid, tüllid, kaela-rüshid, siidi shazzd,  rinna-leihwid, nahast kindad  ja püüwawarjnd koik waua teatud haiwa hinna ette Wanad wülid saamad heaöte ja odawaste ulcsraitttnd Ed. Pltd»'i wiüiwübilüis, suure Arewjewi uulitsas Nr MM- KltS tubli stW M tliKusslM l!> woib kohe tööd leida Atöst jllUr^S, lühikese jala all. Mtäkle 2 tütarlast, kes tadowad õppida õmblema ja üks tütarlaps,  kes mõistab mashina peal õmbelva. Lähemad teadust saab KasauSki uulitsas Nr. Rose maias. Wafiljew'! praua juures. Sealsa m°s teh kse kõik naiste- ja meesterahwa  riided odawa hinua eest. T e a d a a n d m i f e d. Srilr lrhr ttllimijl ja tellimise ratza Mötawadmasta: Kerdlas: J. Husm Suure Hiioma-möisas. koolmeister rsiit, Lihulas: Llhula aptekis,  Saggadi mõisas: M. GnStaosohn Koero: W. Dnglas, Simunas: W. Normann,  Ragaweres : W. Lepp, Alel: Jakob Külwander, Kriiks: M. Meier, Wendra mõ'.sas: J. Eglon, Abias: J. Jung, Wörrus: Vielrose proua, Walkas: M. Rudolfs's  raamatu-poes. Narmas: M. Põder. Wiliandis: raamatu-kaupleja C. J. Kreutzdahl.  Tallinnas, Telliskoples saamad karjasma peale wõeiud: yärjad, lehmtd jt hobtftd. Raha on sisse maksta su rres liha-karnlS A. juures. Põllu-rneestele. Head puhtad Härjapea- ja Minote - seemneid, nii kui põllu jipsttttkkidest, müüb alwalt Georg Malmros, Pitka uulitsal. Kuulutus. Meie oleme soowind seda lehte odawa hinna eest rahwa katte toimetada peame aga sellepärast paluma, niipalju kni wöib rohkem lehti ühes pakkis tellida. Zga lugejale oma adresn peale saata, käib üle meie lõu. KM-M-Moosi-seemeid oa saada S. A. Kossöergi juures, Haapsalus. Hinnad Tallinna turul» 7. Lehe-kuu pääw. Karduhwlid, tsetwk. 75 kop. Herned, 100 p.... 8 „ Leatsed, toop .... ~ Tangud, toop ... Il „ Weikse liha nael. . l2 —17 „ Sea liha nael. . . 15—16 Röösk piim, toop . 3—4 Hapu Piim, toop. . 4 » Koore, korter.... 4—5 „ Laua wõi, nael . . 32—35 .. Püti wõi,nael . . 26—28 „ Muna paar . . 4 ~ Kauba-hinnad. 3. Lehe-kuu p. 1830 : Soola tünder S rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 pnda 9 rbl. Heringi tünder 18 —28 rbl. Silgu tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 30 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 26 rbl. Alwein raud 22 rbl Kase puude süld 6 rbl. kop. Männi puude süld 5 rbl. kop. ZUwisüte punda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putvrwa tünder 9 rbl. Tellis kiwid tuhat 15—20 rbl. Katukseliwid tuhat 40 rbl.