Kungla nimest, nimelt seda, kust see saadud ja missugusel riigil see nimi enne olnud on. Tema aru järele olla Bjärmia riik, mis Soomest  kuni Urali mägedeni ulates, wististe Kungla olnud, sest see riik olnud kulla ja hõbeda poolest otsatu rikas. 11. Wene keelest Tolstoi järele J. Jõgeweri kirjutatud jutt „MiS asjast inimesed elawad"; iil. Mõned äratamise healed; IV. Jutt „Kornelia"; V. Kuulus Wenemees Ilja Murumaalt; VI. J. Kurrik'u üleüldiselt pruugitaw kirjawiiS; VII. Kaks laulu J. Parwe luuletatud ning VIII. Seda ja töist linnast ja maalt. Hra Tresfnerile soowime „Oma Maa" töös head jõuudu, tublit tahtmist ja kindelt auusat eesmärki. Eestimaalt. Wiljaudist. Meie praeguste Balti kubermangudes  olewate kõhtude ümbermuutmise kohta seisab »kos. Lp.«s järgmine kiri: „ Praegustes Balti kubermangudes olewate kõhtude üleüldise ümbermuutmise asjus, mis warsi tulema saab, on kohtu miniSterium tarwis leidnud olewat, mõjuwal teel sellesse puutuwat ettepanekut sisse anda, mille järele need uued seadlused, mis kohaste kõhtude asjatalitusesse ja kohtumõistmisesse  ning ka ameti õiendustesse puutuwad, ajutise seaduse näol nagu üleminekuks täielise kõhtude muutmisele ajawiitmata makswaks piab tehtama. Need seadlused oliwad juba minewal  aastal kinnitatud, nende makswaks tegemine  aga mõningate põhjuste pärast edasi lükatud.  Ministeriumi ettepane? on wastu wõetud  ning selle järele saawad uued seadlused sellel aastal 1. Juulil maksuwõimuliseks." Suurt takistust on mitmelgi, kellel kirjade  saatmises palju tegemist on olnud, see teinud, et temal jaamade nimed siin ehk seal Wene riigis tundmata oliwad. Nüid on poSti ja telegrahwi ülemwalitsus selle puuduse ära kaotanud ja hiljuti täielise posti ja telegrahwi jaamade nimekirja Weneriigi kohta wälja annud (tliiueok?. MiWLvieZerpktchni.ixi. « iMiioökixi. ?veeiüo«oü NzmkM). Et meil Weneriigi täielist kohtade nimekirja weel mitte ei ole, siis wõib nimetatud raamat osalt tema kohust täita. Moskwa-Peeterburi arstiteaduse selts on kõikidele Wenemaa arstidele ringkirja kastnud,  milleS neid tulewal aaStal Jaanuarikuu esimese poole sees Moskwas ärapeetawast Ü. arstide kongressist osawõtma kutsutakse. Ühtlasi  palutakse ka neid arStisi, kes ehk kongressi peal wahest ühe ehk töise asja üle kõnet tahawad  pidada, oma kõne põhjuSmõtet õige pia nimetatud seltsi eestseisusele sisse saata. Nimetatud kongressil tulewad kõiksugused arstiametisse puutuwad küsimused käsile, mis sügawa läbirääkimise alla wõetakse. Eestseisus tahab kongressile minejate arstide eest nii palju hoolt kanda, et nende tarwis raudtee sõiduhind odawamaks jäetakse. Tänawused ilmad ja mitmepoolsed lõikuselooted.  Tänawu kewade oli üleüldine arwamine,  et aaSta saab hea olema ja wanad haawad,  miS kaks eelminewat aastat on löönud, ära parandama. Maikuu ja pool Juunikuud on seda arwamist wäga mitmel pool nurja ajanud, kuna aga Juuni töine pool seda uueste tõendama püiab hakata, mis aga kül mitte enam nii heaste wõimalik ei ole. Kui mitmesugused  lootused Maikuu lõpul lõikuse kohta oliwad, näidaku järelseiswad sõnumcd. „Rtigiw. Tead." toob iga aasta Juunikuu  esimeste päewade sees riigi igast nurgast külwide seisu ja lõikuse lootuse kohta sõnumeid,  miS Balti kubermangude kohta järgmised  on: Liiwimaalt. Kubermangu lõune pool külles oli wiljateo ajal ilm koguni hea, kuna ta põhjapool aga kuiwa läbi palju takistust tegi. Wiljade seisuga wõib üleüldse rahul olla; Wõnnu, Wiljandi ja Saaremaal on keskmine. Rohukasw on hea, Pärnumaal mitte. Eestimaalt. Taliwili on hästi üle talwe seisnud, Aprillikuu seeS takistafiwad kuiwad tuuled ja külmad tema kaswu, peale wihma läks Maikuus aga wili paremaks. Kuuramaalt. Tõuu tegemiseks oliwad ilmad head, wili on ilusaste ülesse tõuuSnud; söödikuid peal ci ole. Need sõnumed on muidugi juba warakult fiSse saadetud, kuS wihma puudus weel mitte nii walus tunda ei olnud. Et aga pärast hoopis suuremaks läks ja mitmes kohas wilja maast üleSsegi ei lasknud tõusta, ei seisa „Riigiw. Tead.- sees weel mitte, üleüldse on wihm tänawu, iseäranis nüid Juunikuu sees, wäga paiguti käinud ning sellel wiifil ka lõikuse kohta mitmesuguseid lootusi sünnitanud. Järeltulewaist  sõnumitest on nähä, kuidas kuskil järg on: Wiljandimaa lt. Wiljandi kihelkonnast.  Kuus nädalt oli meil järgimööda kuiw. Üksikud seemneterad on ülesfe tõuusnud. kõrgemad  põllukohad on alles mustad. Ristikhein  on waksapikkune ja õitseb. Mõned päewad  on juba wihm nähä, aga see käib paiguti. Pärnumaalt. Hallistest. Kuuendama nädali esimesel päewal tuli wihma ning siis läks ilm üsna kuiwale. Wihma puuduse üle oli põllumeeste suust tihti kaebtnst kuulda. Kolme nädali pärast, 4. Juunil, tuli wihma, aga ei teinud maad läbi niiskeks. Rukkid on keskmised. Linadele, iseäranis warastele, tcgiwad  maakirbud waewa. Hein on weike. —ssm Torist. Tänawu aaSta näeb jälle kahe eelkäija wennaks tahtwat jääda. Wiis nädalt on järgimööda põlew kuiw, wili kolletab põllu peal ära; mitmed kõrgemad heinamaatükid on kui tulega ära põletatud, et ka wihm nüid seal enam midagi teha ei suuda. —ii— Ljublinis. Maikuu põud on rohu ja tõnuwilja kaswule wäga takistaw olnud. Rukki on enamiste lühike ja ere, nisu natuke parem. Paiguti on rahe kahju teinud. Arhangelis. Taliwili tuli lume alt ilusaste wälja; pärast rikkusiwad külmad neid, miS aga sojad päewad ja sagedad wihmad jälle äraparandasiwad. Maikuu lõpul oli tõuuwili enamiste juba maas. Rohket heina tänawü ei saa, sest heinamaadel puudus tarwiline kaste. Bessarabias. Wihma puuduse pärast on Kishinewi maakonnas põldude ja heinamaade järg õige wilets. Söödikuid põldudel ei ole. Ümberkaudu on igal pool põud koguni suur ja lõikuse lootus kurwastaw. Warshawis. Küli ta kistaS tuulne külm ilm; pia läks aga ilm sojemaks, nii et küli ruttu maha sai ja nüid juba ülestõuusnud on. Lõikuse lootus keskmine. Taliwilja on kuiw ja külm palju rikkunud. Rohukasw waewaline. Wilnas. Ilm on heitlik. Kahes maakonnas  on taliwiljad waesed, töistes lähewad korda; niisamma on ka tõuuwilja ja heinaga  lugu. Witebskis. Märtsikuu töine pool oli soe ja loodeti head aastat. April on lootused piaaegu tühjaks teinud. Sebeshi maakonnas, kus liiwa maad on, tehti rukki" põllud ümber. Maikuu oli soe ja wihmane, nii et rohi ja taliwili heaSte kaswab. Söödikuid wilja peal ei ole. WladimiriS. Taliwili ja hein on hea, ka ülestõuusnud töuuwiljaga wõib rahul olla. Ilmad on sigitawad, söödikuid ei ole. Wologdas. Ilmad oliwad head. Taliwili  ja hein on ilus. Grodnos. Zahe ilm sagedate tuultega ja hommiku külmad on taliwilja ja rohukaswu takistanud. Ka tõuuwili on sellest waewa tunnud,  mis aga parast jälle paranes. Heinaks  sw on kehwa. Wolhinias. Külm April ja palaw, pSualine Mai on taliwilja kohta lõikuselootused  taieste maha matnud. Ka heinakasw on osalt keskmine, osalt kchw. Woroneshis. Maikuu oli palaw, kuiw ja tuulne. Warane tõuuwili läheb korda, liiwamaade peal on halb. Heinaga wõib rahul olla. Wjätkas. Taliwili on enamiste hea, muist ka keskmine. Heinakasw on natuke wisa, wõib aga siiski kaunis head saaki loota. Jekaterinoslawis. Kcwade tööd saiwad  põllul aegsaste walmis. Et lumi talwel õhuke oli ja tuuled suured, siis ei ole taliwiljast  suurt loota, mitmes maakonnas on nad koguni ümber küntud ja tõuuwili neile peale tehtud. Aprilli lõpul tuli wihma, mis taimedele  elu andis. Praegu on jäänud taliwili koguni kena ja tõuuwili hea, ehk kül Mai kuiw oli. Rohi on kül alles lühike, aga siiski lootust on. Pawlogradi maakonnas on rahe 100 dessätini rukkid ära purustanud. Rostowi maakonnas on rohutirtsud 150 dessätini põldu paljaks teinud. Elajatõbi, mis mõnes nurgas walitses, on kadunud. Kasanis. Maikuu esimese poole seeS oli ilm külm ja wihmane, taliwili oli bea. Kahjulikke söödikuid ei ole, kuid rahe on 6874 rubla eest kahju teinud. Kalishis. KauakeStaw wihma puudus on igal pool kahjulikult mõjunud, mõnes kohaS on rohi suutumas kui ära põlenud. Wiimsel ajal on aga rohkeste wihma sadanud ja taimede  kaswu jõudsaste edendanud. Kalugas. Taliwili tõotab üleüldse head lõikust, tõuuwilja kohta ei wõi weel midagi kindlaste ütelda. Heinasaagi lootus on hea. Kiiewis. Külma ilma ja pärastse põua pärast on wilja järg waene, ka rohuküsw on jõuetu. Kownos. Taliwili, mis sügist liig niiske maa peale tehti, pidi kewdde ümberküntama ja tõuuwili asemele tehtama. Soe Maikuu, kuS parajal mõõdul wihma tuli, on wiljakaswu hästi edendanud. Kahjulikke söödikuid ei ole, töötegijaid on küllalt ning tööpaik on weike. Wili ja hein on enamiste hea. Tõuutegu takistas natuke wihm. Kuuramaal. Taimede kasw on wisa ning ei wõi saagi üle weel midagi otsust teha. Tõuuwili on ilusti üleSse tõuusnud. Kurskis. Palawus on suur ja wihma wähe. siiski on wili kaunis heas korraS. Nii on sõnumed ligidalt ja kaugelt, enamiste  aga siiski põualised. Juunikuu keskpaigas on aga pilwerinnad paisunud ja enamiste igal pool janunewale loodusele kosutawat märga annud. Mitmelt poolt on järele küsitud, miks meie Eestimaalt pealkirjaks paneme ja selle all ometi mõlemaist, Eesti- ja Liiwimaast, kõneleme. See on õige. Meie ei ole lehte mitte kubermangude kaupa jaotanud, waid selle järele kuidas rahwas elab. Eestimaaks arwame meie oma lehe jaotuses seda maad, kus Eestlased  elawad, Lätimaaks seda, kus Lätlased elawad jne. Mõni käsib meid Eestlaste maalt ütelda. See ei ole õige; see maa ei ole mitte Eestlaste oma, waid suure Weneriigi  jagu. Pühapäewal 15. Juunil pidaS Wiljandi  Eesti Põllumeeste selts oma Juunikuu koosolekut, kuhu wahe liikmeid oli kokku tulnud. President teretas seltsi ning palus wabandada,  et kumbkist kõnepidajast täna, kes tõotanud  oliwad, kõnetooli minejat ei saa. Hra Oraw, kes „tubaku kaswatamisest" pidi kõnelema,  oli koosolekule koguni tulemata jäänud ja hra J. Ruubel, kelle kõne „tubaku suitsutamise  kahjust" oli, oli kül tulnud, aga ei wõinud hädase terwise pärast mitte kõnetooli astuda. Esite lueti minewase koosoleku protokoll ette, mis tõeks tunnistamise järele alla pidi kirjutatama. Et aga hra M. Põdder oma kõne sisu ütles arusaamatalt wõi wastikult protokolli wõetud olewat, siis sündis allakirjutamine  alles siis, kui hra M. Põdder oma kõne sisu lühidelt tulewaks koosolekuks kirjalikult  fissesaata tõotas. Minewal korral walitud kommission, mis seltsi eluaegsete liigete tarwis nende maksu, kohuste ja õiguste üle põhjuskirja kokku pidi seadima, oli oma esialgulise töö walmis teinud ning president pani selle seltsile ette. Selts jättis aga selle kohta oma arwamised ja otsused  andmata ning tõotaS seda tulewal koosolekul,  miS lootuse järele suurem saab olema, teha; sellepärast jätame ka siin need punktid sellel korra! nimetamata. Sellepeale pidi näituse-komitee walimine ette tulema. Selts arwas aga minewa aastast komiteet ametisse jätta ja andis eestseisusele woli, niipalju uusi liikmeid komiteesse juurde walida, kui mullu komitees tegewuseta liikmeid on olnud. Päewakorra pidajatele arwati tarwis kirjutada  olewat ning neilt järele küsida, kes oma ametit hoolsaste tahab pidada, et fiiS tulewal koosolekul uusi juurde wõiks walida, sest päewakorra pidamine ei ole siiamaale mitte kõige paremas järjes olnud. Kui seltsi lähem koosolek healte-enamusega 29. Juulikuu päewa peale oli määratud, lõpetas  president koosoleku. „ Eesti Postimehe" 8. ja 9. numris ilmus Narwa Krähnholmi wabriku rahwa liia wiinajoomise kohta küinrapikkune kiri, mille all tähed A. O. seisiwad. Seda teotust arwas üks sealne rahwaliige J. L. paljuks ning nimetas  kirjutades 19. numris seda üleliigseks ja tähendciS sinna juurde, et ka A. O. ise wiinaga kimbus on. Selle peale saatis  hra A. O. J. L.'le wastusekirja, kus ta ennast teotatud ütles olewat, ning nõudis trükkimist.  Et aga see kiri asjakohatu oli, sest et ta teotamisega oma wastase kallale tormaS, ning et hra A. O. peale selle weel oma kirjas  ütles, et ta tõeste wiinaga kimbus on olnud  ja sellega J. L.'le õigust andis, jätsime meie tema kirja trükkimata. Nüid nõuab aga hra A. Otson „Eesti Postimehe" 23. numris sest meie ei olla teda tema auu eest mitte seista lasknud —, et J. L. awalikult seda tõeks teeb, et tema (A. O.) joodik on, ehk jälle oma ütelust awaliku nime allkirjaga „Eesti Postimehes" ehk „Sakalas" tagasi wõtab. Meie ei keela hra J. L.'i kül kumbkit mitte tegemast, aga ütleme siiski, et temal kumbkit tarwis teha ei ole, sest joodikuks ta Teid ütelnud  ei ole ja rMwga kimbus olemist olete ise tõeks tunnistanud. Teie kiri ja Teie ütelus seisab meil jo paigal. Viljandimaalt. Tahtmise wastane äpardus  ja nähtus. Juhtusin kord tarwilisel reisil ühest rohukauplusest snime jätan meelel nimetamata,  küllap süidlane leitakse muidugi ülesse) mööda minema. Oli weidi asja ja pöörsin sisse. Onne korral leidsin juba mõnda aastat  nägemata koolisõpra sealt eest. Ostsin rohu ja maksin raha ning jäin sõbraga paar sõna juttu ajama. Juba umbes 30 minutit oli mööda kui Jumalaga jätsin ja minema tahtsin minna. Seal astus järsku wõõras naene mulle näo ette ja küsis: „Kas raha ära uraksite?"  „Ja muidugi", oli wastus. „Noh mis Te weel wahite, minge ära!" Enne kui waStata  sain, oli ta kadunud. Seisatasin weel, seal tuli töine ostja. Waewalt sai see küsitud kaubast ühe kätte ning tahtis töist küsida, kui juba seesamma heal jälle tänitas: „ Maksa raha ära ja mine wälja!" Mehike ara südamega kardab saksa ja kbbib minema. Eks ei ole inimestega peenikene ümberkäimine! Läksin sõbra juurest minema ja jõuudfin sinna, kus mu teekäigi ots oli, see on sugulaste  pulma. Sugulased on kõik talupojad, aga Saksa moodu wõõraid oli palju. Oi wennike! Ei olnud siin muud kuulda, kui ühtetuld  ikka „bitte, bitte, härr, wreilein!" Walusam  weel oli kuulda, et ka laulatuse teenistus Saksa keeli peeti. Mul tuli hale meel peale, sest isat emat ei teadnud midagi, mis lastele üeldi. Üks teadis ütelda, et sellepärast olla Saksa keeli laulatatud, et —r—  Wiljandi wallast. Paari tuu eest tõi põdema wälja lastud noor soldat endaga kurja külgehakkawa haiguse K. küla S. talusse, mis teda ühes tema noore naisega juba surmanud on. Piaaegu kõik talutais rahwast on praegu suremas haiged. Surma woodi peal seletanud see soldat, temal läinud soldati elust himu ära ja wõtnud sellepärast kihwtist wedelikku sisse. Haigus algada palawikuga ja päärvaluga. Haiged soniwad, ei taha süia, joowad rvhkeste külma wett ja kaebawad tulist kõrwetust sisikonnas.  Nad hingawad halba haisu, mis terwed  sissehingates haigeks teeb. Juurde toodud  arst ütelnud küsimise peale, et temal see haiguS suutumas tundmata olla, wõida aga, kui aegsaste abi otsitakse, ära parandada. —s — Paistu kihelkonna Loodi Wiidiku kõrtsis pühitsetud wäga rumalaste Suwiste pühi. Naabri walla mehed A. K. ja P. L. olnud wäga õelad. Parandust, parandust on hädaste tarwis. 6./7. Juuni öösel tungifiwad wargad Kolga-Jaani õpetaja E. Rathlefi majaSse, kust nad kõik ara rööwistwad, mis aga üheS wiia wõis: Riided, hõbe aSjad, kus seas ka kiriku karikas ja leiwa taldrik oli, 140 rubla raha, saapad ja kolm püsfi. Lukus olewad majariistad on kõik puruks lõhutud, aga fiiski nii tasa, et kõrwal tuas, kus õpetaja magas, midagi kuulda ei olnud. Nagu mitmed olla näinud, on kelmid Tartu poole läinud, wiiS meest ning kõik jala. —mp — Pärnumaalt. Hallistest. Nagu Sakala lugejad teawad, suri Polli mõisa omanik v. Stryk, kelle päralt ka Laatre mõisa oli, tänawu talwel ara ning jättis oma mõisad oma poja pärida. 19. Mail oli Laatre ja Weelikste walla peremeestel see õnn, oma uut pärishärrat teretades wastu wõtta. Kenaste ehitatud auuwärawa  all oliwad piaaegu kõik Laatre, Weelikste  ja Kirbla walla peremehed koos, kuS L. W. koolmeister J. Meo teretuskõnet pidi pidama, milles lahkest ja sõbralisest läbisaamisest  taheti iseäranis kõnelda, kuid sellessammas mõttes jõuudis hra v. Stryk temale ette. See rõõmustas igat ühte ja peremeeste nimel awaldaS  koolmeister J. Meo tänu. Rüid 10. Juunil pidas jälle hra v. Stryk oma nimetatud walla peremeestele kaunist wastuteretuse  pidu. Kõik peremehed oliwad Laatre mõisa kutsutud, kus neile pidusöök oli Valmistatud.  Söögihoone oli ilusaste kaskede ja pärgadega  ära ehitatyd. Ilus kül, kus sõprusele maad antakse. —ssm — Torist. Pühapäeval 8. Juunil oli „Salme" seltsis piduõhtu. Peale üliõpilase meä. M. Ostrowi mõnusa kõne ja kooliõpetaja AukSmanni meestekoori lõbusa laulu on weel nimetamise wäärt, et umbeS 7 rubla Keis. Kõrg. suurwürst Wladimir'i ja tema abikaasa wastu wõtmiseks kokku panti ja Pärnu Põllumeeste  seltsi kätte saadeti. n— Harjumaalt. Kuusalus on ka liig põud põllumehi piinamaS. Warasemad viljad on kollased, ilisemad ei tõuse üleski. Maakirbud sõiwad erne ära. Sooheinamate peal pole heina olemaski. Loo valla mehe Jaan Mihkaeli 3'/? aastane poeg uppus kaewu pra. Laulu ja pasuna koorid põevad, sest neil ei ole juhatajat. Wimli koori käsi käib heaste. KeilaS on rukki kange põua pärast mõnes kohas juba enne õitsemist valgeks lai- 24. Sakala. 1886