ka aealehta suurema rõõmuga, osavõtmisega ja kasuga luekS, kui meil üks Eeõtikeeli ,Teaduslik Sõnaraamat" juhatajaks oleks. (Lõpetus jääb tulema.) Omalt maalt. Tallinnast. Tallinna Raekohtu käsu peale, Küünlakuu 15. pääwast, on Linna-Fiskal Oanll. jur. A. Köhler oma palme peale sellest ametist lahti lastud ja Adwokat oanä. jur. O. Hö ppener tema asemele nimetatud. Päranduse-matsu seaduses on järgmised  uuendused tehtud: 1) Kui pärandus mitmes kubermangus  ou, siis on pärijatel õigus seda aSza ühe kubermangu  Kameralhofis tallitada. et tülikamad ja wiiwitawad edasi ja tagasi kirjutamised maha jääkfiwad. 2) Et pärauduse-makS  selle järel mitmesugune ou, kuida pärija päranduse-jäljaga ligemalt ehk kaugemalt sugulane on, siis on asja rntemakS tallitamiseks lubatud, esiteks kõrgemat  maksu, 8 protsenti, sisse maksa ja pärandust waSta wõtta. Saab pärast selgeks tehtud, et pärija pärandusejätjaga  ligemalt sugulane oli ja et temal wähem maksa tuleb, siis antakse ülearu siSsemaksetud raha tagasi. 3) Pärijatel on ka õiguS liht ümberkaudu tehtud aru mööda päranduse-maksu sisse maksa ja pärandust wasta wõtta; siis peab aga Kameralhof selle eest hoolt kandma, et pärandus mitte enne pillutatud ei saa, kui wiimaue aru tehtud ou, muda et see jägu wõib maksetud saada, mis ehk lisada tuleb. 4) Arwawad pärijad, et kohaline kohus neile üleliiga maksu peale pannud, fiiS wõiwad nemad sellessamas kohtus uut arutegemift paluda. Seda peawad nemad aga 14 pääwa kaikus tegema, muidu jääb esimene arutegemine kindlaks. 5) Kameralhofi otsuse üle wõib kahe kuu käikus Kohtnte-Ministrt juures kaebatud saada; Kameralhofi otsus peab aga esiteks ikka kohe täidetud saama. 6) Et pärijad päranduse mitte enne ära ei pilluta,  kui päranduse maks maksetud on, siis on Kameralhosil  õigus, kui pärandus ainult liikuw wara ehk ka sedawiisi  liikuwast ja liikumata waraft kokku segatud on, et wiimase hind ehk päranduse-maksuks ei ulata, üht jägu liikuwast warast senut kohtu hoidmise alla panna, künni päranduse-mats tasutud on. .Walitsuse TeadaandjaS" kuulutatud statistika sõnumite  järel oli aastal 1880, Wene riigi 60 Euroopa kubermangus kokku, 22,770 rahwa-kooli maal, 1,140,915 õppijaga, nende keskes 904,9! 8 poeglast ja 235,997 tütarlast,  ja 36.955 õpetajaga, nende keskis 12,566 usuõpetajat;  teistest oliwad 19,511 meesterahwad ja 4878 uaeSterahwad. Üksikute koolikoudade järel oli: 1) Moskwa kooltkondaõ, 9 kubermanguga, 3919 .kooli; 2) Kijewt koolikoudaS,  5 Kubermanguga, 3635 kooli; 3) Kasant koolikondas,  6 Kubermanguga, ,2535 kooli; 4) Tartu koolilaudas,  3 kubermanguga, 2160 kooli; 5) Warsaawi koolilaudas, 10 kubermanguga, 2289 kooli; 6) Kharkowi koolilaudas, 6 kubermanguga, 2219 kooli; 7) Peterburgi koolikondas, 6 kubermanguga, 1598 kooli; 8) Wilna koolikoudaS, 6 kubermanguga, 1514 kooli; 9) OdeSsa koolikondas, 4 kubermanguga, 1365 kooli; 10) Orenburgi koolikondas, 3 kubermanguga. 1238 kooli. Kõige rohkem õppijaid ou Moskwa koolikondas, 189,255; selle järel tuleb Kasaui koolikond 167,857 õppijaga; Kijewi koolikond  122,700 õppijaga; Kharkowi koolitoad 121,193 õppijaga; Warshawi koolikond 110,865 õppijaga; kuuendama  paiga peal tuleb Tartu koolikond 104,690 õppijaga, muidugi sellepärast, et see koolikond maa ja rahwa poolest kõige weikem on. Teisiti näitab asi wälja, kui rahwa koolide hulka kooliialiste laste hulga järel arwatakse. Selle järel langeb iga 1000 kooii-ialise lapse peale: Kharkowi koolikondas 1„ kooli, Wilna koolikandaS 1 g kooli, Moskwa koolikondas 1,» kooli, Kasaui koolikondas 1,« kooli, Orenburgi  koolikondas 1„ kooli, Odessa koolikondas 1., kooli, Peterburgi koolikondas 2„ kooli, Kijewi koolikondas 2„ kooli, Warshawi koolikondas 2 , kooli, Tartu koolikondas 4g kooli. Selle järel tuleb Moskwa koolikondas iga 666 kooli-ialise rahwalapse peale üks rahwa kool. Tartu koolikondas  aga juba iga 204 kooli-ialise rahwalapse peale üks rahwakool. Tallinna ümberkaudu kirjutakse meile Aleksandnkooli kohta: .Aleksandnkooli aSjuS kahjelseb .Eesti Postimees" kurwa iueelega, et asi ueuda läinud, kuida ta nüüd on. EeStirahwa keskist oleme mitmelt poolelt kuulnud, et selle peale koguni teiste silmadega waadatakse. Suurt ehmatust  ei ole see muutus mitte teinud, waid rohkem rõõmustust,  et rahwa korjatud raha ja plaanitud asutus nüüd Riigiwalitsuse kõikumata käe all asjatundjatest meestest hoitud ja korraldatud saawad. See ou nüüd ueuda: Kui isa lastele luba annab omaks rõõmuks midagi  teha, lapsed agaralt peale hakkawad, pärast aga igaüks  oma tahtmist täita tahab ja sellest tüli tõuseb, siis üileb isa: /Pidage, sedawiisi ei lähe asi edasi! Astuge kõrwate, miua korraldan asja ise õigele teele, et igaüks sellest rõõmu näeb." Seda , kooliraha", mida Eeõti rahwaS selle aSja jumes maksnud ja mis enam ehk wähem rahwa nime ja auu peale mõjub, seda ei ole Eesti rahwaS  mitte täitsa oma tahtmisega maksnud ja järgmised kahewäärilised mõjukused ci ole mitte Eesti rahwa süü läbi tulnud. Suurem süü langeb nende peale, keS kära algafiwad. Küll aeg õpetab, et ka lihtlane rahwaS laial maal oma eestwoitlejaid erksamalt tundma saab ja mõtlemata  iga hääletoru järel et karga. Lõppeks lisame weel juure: EeStirahwaS! Pitka kunstkõnemehed  ei ole iialgi rahwa tõsised sõbrad. Ka kiri ütleb: ,2lrge uskuge iga waimu, waid katsuge maimud läbi". KB. Krähnholmi waVrikust kirjutakse meile: .Minewa aaSta Aprill kuus rändasiwad Narma ümberkaudu kümme wõi kaksteistkümmend perekonda Suhhum-KaleeSse. Nemad läkfiwad weel suurema rõõmuga kui Jsraeli lapsed Kanaani  maale. Wägew .hurraa"-hüüdmine ja laulu hääl ajafiwad minu kõrwad lukku, kui neid saatmas olin. Biibel  wõett küll kaasa, aga teda pandi wagouis pingi peale ja üteldi: .Nüüd pead sina waeue meie iste olema." Mai kuul tuli esimene kiri, milles kiideti, et koikis maailmas  ilusamat ja armsamat elu olla ei wõi, kui neil nüüd käeS olla; nemad olla Paradiisis. Ei kestanud kaua, siis tuli Juuni kuus teine kiri, kus Paradiisi külges ka juba laitust leili; kolmandemas kirjas igatseti mahajäätud  Eestimaale tagasi ja Juuli kuul oli esimene Suhhumi  Baron juba jälle Narmas. Augusti ja Septembri kuul tulimad teised jõukamad taga järel, kuna waesemad senna jääma pidiwad. Need kes tagasi tuliwad, oliwad kanges külmas-tõbes ja nüüd puhkawad neist mitmed kalmu  künka all, kuna omaksed leinawad." .Küünlakuu 8. Pääwal kukkus J. Pikel Krähnholmi kanalisse ja kui teda wälja tõmmati, siis oli tema juba siit ilmast lahkunud, külm wesi ja ehmatus oliwad tema elule otsa teinud. J. Pikel oli wanalane mees, wiie lapse isa ja sel talwel esimest pääwa wabrikus tööl". 11. letti Küünlakuu 20. pääwa õhtal kell 7, Harju-uulitsal wõeraste-maja peremehe Georg Wiecke korteri  ukse ees, ükS 1 aasta ja 3 kuud wana tütarlaps, ühe korwt seeS, miS willase rätikuga pealt kiuni seutud oli. Lapsuke oli korralises riideS, ühe Shotti mantliga kaetud ja kõrwaS oli sedel Saksakeeli kirjaga: WaenelapS Susanna Antonida, ristitud, sündinud 28. Nowembril 1883. Natuke enne oli ukse peale koputatud; kui uks lahti tehtud sai. siis leiti korw l'psega. tooja oli ära läinud.  Praua Wiecke on last kaswatada wõtnud; ema järel saab Politsei poolest otsitud. Peale weikemate warguSte on wiimasel nädalal Tallinna Politseile maalt kuus hobuse-wargusi teada autud. Küünlakuus 18. pääwal on 4. alewijäuS majaperemees Kruusmanni elus siga laudast ära warastatud. Politsei on warga kätte saanud ja see on ka tunnistanud, et tema sia warastanud, ära müünud ja raha juba paigale pannud. Tallinna linna wangimajades on sel korral 187 wangi. Sellepärast on Politsei poolest palutud, et need wangid, kelle kohus juba mõistetud on, nuhtluse-wangimajadesse wiidud saakfiwad.  Eestimaa LandStua-kohtu otsust mööda on Jaak Nurja ja MadiS Kiiw, kes wiimasel sügisel Shloss Joa moisaS hõbe-asju waraStasiwad, 2 aasta ja 6 kuu peale wangitööle mõistetud. (Kuida lugejad kuulutustest näewad,  ei ole aga waraStatud aSju weel mitte kätte saadud.)  Tallinna Politsei poolest ou kuulutatud, et iga koera eest, keda ilma suukonvita uulitsal kinni wõetakse, peremehel  10 rubla maksa on; niisamati, et nahast tehtud suukorwid mitte arwatud ei saa, waid ainult raudsed. Ikka aga kaebatakfe, et sellegi pärast hulk koeri ilma suukorwideta  ümber jookseb. Ilmad on Eestimaal ikka pehmed, wahel külmetab natuke, fiis tuleb jälle sula. Karta oli juba, et paljaks sulanud oraswäljad öösiStest külmadest kahju saaksiwad; Küünlakuu 21. pääwal ja pärast seda, sadas aga niisket lund, mis paljad põllud kinni kattis. Jumal kaitsegu seda katet, kunui korraline kewade-aeg kätte jõuab! suurt uudist .Eestimaalt" kuulutates,  kirjutab .Olewik" oma 8 sees: .Kuida kuulda, tehkawat ülemal pool osalt sinatoride .rewideerimise põhjusel ühe seaduse kallal tööd, mis talu.rahwa  maa omandamiste kohta käib. Seaduseks tahe.tawad  teha, et talumaid ainult talu kogukonna liikmetele .omandada luba antakse. Muidu wõida suurema raha.meeste  läbi talupoegade- käest maa ära minna, mis selle .seisusele kahjulik oleks." . JmekS pannes näeme meie, et mõned Sakfateeli lehed seda .Olewiku" uudist järeldawad, nagu olekS sellel midagi  tähtsust meie kodumaa kohta. See ei wõi aga mitte olla, kuida .Olewiku" toimetus õiguse pärast ka teadma ja tähendama peaks, sest .Eestimaal" ja Baltimaa kubermangudes  ülepea, maksab see seadus juba uue Taluseaduse  kuulutusest, Eestimaal aaStast 1857 saadik. Wenemaa  seestpidiSte kubermangude kohta oleme ka meie pealinna  lehtedes lugenud, et mõned kogukonnad oma kogu- duse-maad müüma hakkasiwad, niipea kui see nende Maks sai, et maakauplejad seda maad pärast tahtmist mööda tarmitawad, ja et Riigiwalitsus selle kardetawa nähtuse wasta abi otsib. Meie kodumaal maksab aga juba, meie kodumaa Ritterkondade poolt tehtud ja Keisri Majestali poolt kinnitatud seadus, mis järel ainult talukoguduste liiked talukohtade pidajad olla wõiwad, mis järel ka talumaa  ülearu killutatud ega ülearu suurteks kohtadeks kokku pandud saada ei tohi. Meie kodumaal ei oleks siis ka üheks seesuguseks seaduse-uudiseks asja, ja nii palju tui meie pealinna lehtede kirjadest aru saanud oleme, ei taheta ka Wenemaa seespidistes kubermangudes muud teha, kui üht seadust, mis talumaade pikutamist, kihutamist ja üleliialist  kokku panemist keelab, nagu see meie kodumaal juba kui seadus maksab. Et ka teiste seisuste liiked talukoguduste  litkeks asuda ja siis üleüldist seadust mööda talumaad  pidada wõiwad, see ei ole meie kodumaal keelatud ja see ei saa ka Wenemaa scespidiSteS kubermangudes wist mitte keelatud, sest see oleks, uue aea maimu ja wabaduse  wasta. Miks , Olemil" seda pealinnast tulnud sõnumit , Eestimaa" sõnumite sekka wõtnud, seda teatkn »Olewiku" toimetaja ise. Lehed peakstwad aga seesuguste uudistega ettewaatlikud olema, . mis agcar-seaduste külge puuduwad, nagu juba kahe aasta eest kord wäga selgest näha oli^ Õlle-wabrikute ja õlle-kaupluste seaduse juure ou lisatud, et edaspidi sisseseadmise nõude suurust mööda igal poolel peale Peterburgi, Moskwa ja Warshawi 20 künni 50 rubla maksa tuleb. Iga wedro pealt, mis need nõud peale määratud suuruse 35 100 wedro wasta wõtawad, on 50 kopikat  maksa. Õlle-kauplused I. paikades maksawad 60 rubla, 11. paikades 40 rubla, 111. paikades 20 rubla patentimaksu.  See seadus saab Heinakuu 1. pääwast makswaks.  Riiast. Küünlakuu 16. pääwa! ou kümme wäljarändajate  perekonda, umbes 80 hingega Riiast läbi läinud ja tahta Smolenski kubermangus aset wõtta wõi aset otsida.  Flügel-Adjutant Oberst Nord on Küünlakuu 14. pääwal Pekerburgi tagasi reisinud. Saaremaalt. Maapääwa poolest on weel walitud: Laudmarshalliks uueste: Arthur von Ekesparre Eikülast;  Landrathideks: Baron Gustav Stackelberg Tumalast ja Baron Reinhold Nolcken Pammalt; Liiwimaa Hoowkohtu Assessoriks: Hoowkohtu Adwokat Baron Georg Sass. Peterburgist. Pühapääwal, Küünlakuu 17. pääwal, sai Keiserlik Kõrgus Sunrwürst A aujärjepärija Anitshkowi-paleeS pidulikult Spaania Kuld-Vliessi Rittrete sekka wasta wõetud. Kuld-Vliessi (jääranaha) rittretäht on Spaania kõige kõrgem auutäht. Oma nime on see NittreseltS Waua-Greeka kangelastest  Arganautlastest  wõtnud, keS Wana - Greeka ennemuistse jutu järel ütlemata waewaga ja wahwufega KolhiS'i linna tungisiwad, sealt kuld-jäära nahka ära tooma, millel pühitsetud nõiduse-wäed sees olnud. Kolhis, nüüdne KutaiS Kaukaasias, on nüüd ka Weneriigi oma. Seespidiste aSjade Ministri Graf Tolstoi suwisekS  elupaigaks on Keiserlik shloss Liwadia Mustamere  ääres, lubatud. Graf Tolstoi saada ka sealt oma ametit juhatama; tema asemik Peterburgis saada Geheimeralh  Durnowo olema. Sla w i Heate g e w a Se l tsi l e on sõnumit  antud, et kõik Wene koolid, mis Koolide-Ministeriumi eh? teiste Ministeriumite all seisawad, niisamati ka Keisri- Praua Maria asutused. Jürikuu 6. pääwal Slawi Apostlite,  Kyrilluse ja Methodiuse 1000 aastast mälestust pidulikult pühitsema saamad. Wäliaspidiste asjade Ministeriumi poolest on tarwiliseks  peetud, Soulis, Korea pealinnas, üht Weue Saadikut ja Weue Konsulit. Tshemulpos, Korea peasadamas,  üht Wene Wize-Konsulit pidada. Afghanistani piire-õiendamise pärast kestawad waidlemised  ja kirjawahetamised Wenemaa ja Inglismaa walitsuse  wahel, ikka weel edasi, osalt õige käredast. Juba mõne aasta eest oli Wene ja Inglismaa walitsuste wahel lepitatud, et Afghanistani riik mõlemalt poolelt peale puudutamata ja Wene uute wõidu-maade ja Afghanistani wahele üks määratud serw jääma, künni mõlemad riigid selle serwa piiretes üht kindlat piiret AfghauiSlaui ja Wene wõidumaade wahel ühendanud oleksiwad. Selle piire panemine pidi nüüd kätte wõetud saama ja Inglismaa  kommissär Lumsdon läks juba wiimasel sügisel, hulga Jnsheniöridega ja kaunis tugewa söawäega, läbi Afghastant selle piire peale. Wene riigi poolest sai selleks Kindral Selenõi nimetatud, kes nüüd wist ka juba senna jõudnud on. Inglased ei leppinud sellega, et määratud priiserwa ääres seisma jäänud oleksiwad, waid tungisiwad oma söeawäega serwa sisse, ja asutasiwad ennast  seal, nagu oleksiwad nemad täitsa kodu. Seda näheS laõkiS Wene walitsus, Kindral Komarowi all, edasi astuda  ja Zulfikark mägitcel, Akrabatis, Sary-JasyS ja