klaasiwabriku peremees Graubnec Wändrqst, 3aaZtase Wene- Eesti tälu eest, Seltsi kiituse-kirja; Andreas Klemm Lellest, Laastase Eesti täku eest, Seltsi kiituse-kirja; O. SaabaS Wana-Wändrast, laastase täkk-sälu eest, 15 rubla; M. Bender Uus-Wändrast, 3aastase Eesti taku eest, 5 rbl.; Jüri Trahow Kolust, aastase Eesti täku eest- 5 rbl.; Hans Laasi Wigalaft, 3aaStase Eesti-Arabia mära eest, Ministeriumi brongS-medalje; W. Jürgenstein Wana- Wändrast, Zaastase Eesti mära eest, Ministeriumi kiitusekirja;  Pöörawere mõisaherra H. v. Middendorff, 6aastase Arabm-Ardenni mära eest, Seltsi kiituse-kirja; Hans Neumann Lellest, 3 kuud wana warsa eest, Seltsi kiitusekirja;  Mart Eerik Lellest, 6aastase Eesti mära eest, 10 rubla. Sarwloomade eest saiwad: Mihkel Thomberg Taalist IV2 aastase Zda-Friesi pulli eest, Ministeriumi brongs-medalje; Wana-Wändra mõisaherra F. von Dittmar,  aastase Angleri pulli eest, Ministeriumi kiitusekirja  ; Hans Diesseldt Wana-Wändrast, 2 aastase Jda- Friesi täiswere pulli eest, Societäti höbe-medalje; Mihkel Mann Torist, 3aastase Zda-Friesi pulli eest. 10 rubla; Gustav? Tõuismann Wana-Wändrast, aastase Jda- Friest pulli eest, 5 rubla; M. Bender Uus-Wändrast, laastase Breitenburgi lehma eest, Ministeriumi brongsmedalje;  kaupmees G. Tannebaum Wana-Wändrast, Zaastase Angleri lehma eest, Ministeriumi kiituse-kirja; kohaperemees Mart Tammpuu Wana-Wändrast, 6aaStase Eesti segawerd lehma eest, Societäti hõbe-medalje; W. Jürgenstein Wana-Wändrast, 4aastase Cholmogori lehma eest, Societäti brongs-medalje; kohaperemees Jüri Pool Wana-Wändrast, Oaastase segawerd lehma eest, 15 rubla; kohaperemees Dr. Zürgens Wana-Wändrast, Angleri ja Friesi tõugu mullikate eest, Ministeriumi kiituse-kirja. Käsitööde eest saiwad : Ministeriumi kiitusekirja:  pereuaene E. Martson Torist, willase kanga eest; neiu Marie Vackhoff Vastemõisast, poolwillase kanga eest; perenaene Rõõt Martinson Wana-Wändrast, wõi eest; perenaene J. Tammpuu Wana-Wändrast, wõi eest. Societäti brongs-medalje: sepameister K. Lacksberg Wiljandist, sahkade eest; perenaene K. Kull Wana-Wändrast, suure willase rätiku eest. Seltsi kiituse-kirja: perenaene L. Jürgenson Uus-Wändrast, hea seebi eest; kooliõpetaja J.Jürgenson, hea rukiste eest; perenaene Anna Kalt Uus-Wändrast, poolwillase kanga eest; neiu Liisa Körw Peuujast, linase kanga eest; perenaene  Org Uus-Wändrast, hea seebi eest; Wändra kihelkonna  koolimaja tallitaja, hea wõi eest; preili B. Rossmcmn  Tartust, hõbetraadist tööde eest; kooliõpetaja K. Kuusik Wändraft, liblikate eest: Wana-Wändra mõis õlle eest; neiu Anna Mckhoff Vastemõisast, teki eest; neiu Marie Randt Paidest, põlle eest; peremees Peter Kull Sügawerest, õunade eest. —Kuldsõrmuseid saiwad: neiu A. Kask Wana-Wändrast, suure rätiku eest; neiu Maria Feidmann Vastemõisast, teki eest; perenaene Anna Jürison Wana-Wändrast, willase kanga eest; perenaene Mari Pool Wana-Wändrast, wõi eest; perenaene Leena Feldmann Vastemõisast, willase kanga eest.  Hõbesõrmuseid  saiwad: emand Eewa Linde Uus-Wändrast, seebi eest; M. Jõgis Torist, poolwillase kanga eest; neiu Minna Meimer Uus-Wändrast, teki eest; perenaene M. Meimer Wana-Wändrast. wõi eest; neiu Anna Kõrw Peuujast, linase lõnga eest; neiu Emtlie Saabas Wana- Wändrast, willase kanga eest; Anna Ollino Torist, willase kanga eest; perenaene Leena Adamsou Uus-Wändrast, rätiku eest; kooliõpetaja abikaasa M. Meimer Wana- Wändrast, willase kanga eest. Üleüldse on sel näitusel 57 auuhinda wälja jagatud. Wiljandi Eesti Põllumeeste-seltsi näitusest kirjutab .Wiljandi Teadaandja" : .M rohkest Eesti Põllumeeste-seltsi näitusele wiimasel aastal saadetud oli, nii wähe oli tänawu. Isegi hobustest, mille kasvatamine teatawalt maarahwast nii agarast toimetatud saab, oliwad warsadega kokku ainult 37 looma näitusele toodud, Nende kestis oüwad ka sel korral mõned wäga head loomad, nenda nimelt uks raudhall täkk, kui meie mitte ei ekfi, Polli wallasi. Aga meie tahakstme pea üht raudjast täkku, Wana-Tenasilmast Jaan Sisseri oma, paremaks pidada, kui see ka teise auuhinna piab saama sest et sellel meie arwates ilusa keha ja liikumiste kerguse kõnvas, ka kõik tubli Eesti tarwitns-hobuse headused oliwad. kes ka weel põlwede peal oma koormat edafi weab, kuna esimesel kõik uhke töughobuse omadused olla wõiwad. Waatajate iseäralist tähelepanemist leidstwad neli warssa, Eesti-Norra fegawerest, Uus-Wõidama mõisaherra von Helmerseni poolest näitusele toodud. Kõige rohkemast weel oli kodutööst näitusele toodud, kui ka stin mõnda puudust nähti. Wäga häid kangrutöösi nähti ka sel korral, niiheaste  headuse, knr ka ilu poolest. Kõige rohkeni tahakstme M-kedruseid kiita, mis peenuse ja sileduse poolest sarnaseid otsida wõiwad. Nende kestis oli kõige parem üks wihl linast lõnga, mida Leena Reisi? Moisekülast näitusele toonud, kes siis ka õigusega 1. auuhinna, kuldsõrmuse, sai. Põllutöö asjadeft oli ka mõnda näha. Linaproowid  tunnistasiwad ka omalt poolelt tänawust head lma-saaki, kui ka mõned harimise kohta mõnda soowida jätfiwad." Üleüldised sõnumid maailmast. Baltikkis, Mihklikuu 29. Pääwal Daanimaalt. Daam Kuninga perekond ja nende wõerad oliwad Wiinakuu 3. (Mihklikuu 21.) pääwal Helfingöris ja homikulaual Inglismaa Admiral-laewa peol. Wiinakuu 6. (Mihklikuu 24.) pääwal oli Jumala-teenistus Wene kirikuS ja pärast homikuland .Dershawa" peal. Wiinakuu 10. (Mihklikuu 28.) pääwal telegraferiti Kopenhagenist:  .Majestät Keiser Aleksander lahkus keskööl Fredensborgist ja läks sõidulaewa .Dershawa" peale. Keisri-prana, Suurwürst Auujärjevärija, Daani Kuningapaar  ja Prinz ja Prinzess of Wales faatstwad Keisrit Fredensborgi wakshallist saadik/" Daani Kuningapaar  saab Wiinakuu 12. (Mihklikuu 30 ) pääwaks sõidulaewa  .St. Thomas" peal Athenisfe oodatud. Daani Niigipääw on Wiinakuu 7. (Mihklikuu 25.) pääwal kokku astunud, mõlemi kamri endised Präsidentid on uueSte walitud ja nenda ei ole ka sel korral wist järelandmisi Estrup'i Ministeriumi wasta oodata. Ette pandud majapidamise  eesarwus on sisfetnlemised 55 millioni, wäljaminemised  59 millioni krooniga üles antud. Puudus on uute raudteede ehitamisega põhjustatud. Saksamaalt. Selle uädali lõpul, see on siis täna ehk homme, sai Berlinis seda ülitähtsat kokkutulemist oodatud, millest kõige Europa lehed juba nädalite kanp-i ilma ligema seletuseta kirjutanud on, kui selle kokkutulemise suurt tähtsust ka mõlemis laagris elawalt arutati. Kuida juba wiimases numris kirjutasime, oli Wenemaa Saadik, Kindral-Adjutaut Graf Schuwalow, wiimasel nädalil Ludwigslnstls Saksamaa  Keisri jutu! olnud ja senna oli ka Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandrowitfch oma abikaasaga reisinud. Mihklikuu 25. pääwal reisisiwad Wene Keisri peakorteri kommandör, Kindral-Adjutant von Nichter, Keisrikoja  Minister Graf Woronzow-Daschkow ja tema sekretär Posharski Peterburgist Saksamaale. Würst Bismark sai selle nädali wiimaste pääwade sees BerliniSse oodatud. Teifipääwnl oli Wenemaa Saadiku ja tema abikaasa auuks pidulaud Gras Herbert Bismarki juures. Keiser Wilhelm reisis selsamal pääwal KieliSse, Inglismaa Kanali-laewnStikku üle waatama, miS järgmisel pääwal senna tillema pidi. Wiinakuu 20. (8.) pääwa! reisiwad Keiser ja Keisri-piaua Jtaliasse ja sealt pärast kokkutulemist Jtalia Kuningaga Greekamaale, selle'järel Konstantinopelisse ja wõib'ka olla, Rumäniasse. Kuida näha, on Kesk-Europas õige palju liikumist ja polikika-mehed panewad seda ka põnewusega  tähele, igaüks omal 'viisil arututes, kas sellest sõda wõi rahu oodata on. Kt Saksamaa Keisri wõernSkäik  Sultani juure mitte igal poolel rõõmu ei tee, sellest on juba kirjutatud. Riigipääwal, uus sel korral kauaks kokku ei jää, saada pärimist uute raudteede ehitamiseks ja wanads laiendamiseks kolme- kuuni nelja rvopalisleks, ette pandud, nimelt sõeawae kiireks liikumiseks, kui seda tarwiS piakS olema. Würst Bismark ise saada nende ettepanekute eest Riigipääwal kostma. AuStria-Ungrumaalt. Suur-WardeimS oli Wiinakuu 4. (Mihkliknu 23.) pääwal Ungmmaa Minlster-Präsident Tisza auuks pidu 'valmistatud, kus tema kõnet pidas ja kinnitas, et küll rahu rikkumist wäga karta ei olla, nii kindlas kordas ei seista maailma aSjad aga mitte, et suurriigid oma sõeawägrst Vähendada wõiksiwad. Austria lehed annawad Türgi Valitsusele nõu», omalt poolelt Bulgaria nlewali tsüst maha jätta ja Prinz Ferdwaud'ti Bulgaria Würstiks kinnitada, siiS saada kord sellest segasest asjast lahti, mis seal nüüd walitseb. Wähe on arwata, et Türgi walitsus selle nõuu järel teha julgeb. AnSkria üksikute maakondade Maapääwad on algatud. TfchechilaSte  Maapääwal tahab Julius Gregr ette panna, Keisrile üht adreSsi saata, milles palutakse, et tema ennast Böhmimaa  Kuningaks kroonida laseks. Prantsusmaalt. Parlamenti lisa-walimised on Wiinakuu  0. (Mihklikuu 24.) pääwal ära toimetatud ja uuS Parlament on sedawiisi kordas. Walitud on 365 Republikanlast  ja 211 tõrelejat mitmest erakonnast, nimelt 106 Kuningriiklast, 58 Keisririiklast ja 47 Boulangistlast. Nüüdse Valitsuse wöit ei olla aga siiski nutte nii suur ja kindel kui selle erakonna lehed kiitlewad. Walitud Nepublikanlaste  keskis olla 126 nende mundatajate, üliwabalaste ja lõhkujate erakonnadest, kes igal aeak walmiS on ennast igaühega ühendama, kellest oma tuifu-plaanide inetust loota wõiwad. Ühendawad need ennast ühegi juhtumile juures Parlamentis törelejatega, siis on nüüdsel walilsusel seal ainult 239 healt, wastaStel aga 337 ja Ministrid piawad taganema. TäieSte tasaseid Republikanlasi, kuida wana ThierS omal aeal neid soowis, osta ainult umbes 50 ja sedawiisi ei olla ka need 'valimised kindlat lootust Prantsusmaa)  seespidise rahu peale kõikumata pinna peale nihutanud.  Boulanger näib nüüd esiteks nurka tõrjutud olema, kõige wägewama Võimuga, mis siin maailmas maksab: Tema raha on otsaS ja tänised rahahallilad on ära kutwanud. Parist Äraf on. temale meel 20,000 franki saatnud, ühes aga ka kuulutanud, et see tema wiimane anne on. Suure waewaga aeti weel 10,000 franki kokku et kõige tnngiwamad mõlad wõikfiwad tasutud saada, Dilkon, kellel Boulangistlasts kcskist weel kõige rohkem raha on, ei anna enam ühtigi, sest tema kardab, et ka tema 'varandus Valimiste kuludest ära neelatud saab. Mitmed teised Bonlangisilased olla nii kangel, et enam neid kuulutusi wälja maksa ei jõua, mida Valimiste aeal ParistS müüride peale kliiSterdada lasksiwod. Herzogipraua  Uzes, kes seimi ka palju raha andis, on Boulanger' hobused ära ostnud ja kinnitanud, et see wiimane abi on, mida tema anda wõib. Bonlangifllaste erakond olla siis ka igal poolel lagunemas, mis Prantsusmaa rahule wist mitte kahjuks ei ole. Boulanger ise on Wiinakuu 8. (Mihklikuu 26) pääwa õhtal salaja Londonist ära ja Jersey saarele elama läinud, mis Prantsusmaa ranna ligidal on. Seal tahta tema 'vaikselt oodata, kas isamaal ehk asjad leina kohta paranewad. lihe teise sõnumi järel tahta tema EgyptuseSsc minna. Wene kreuzer , Admiral Kornilow" pidas omal teel Atheni lahele Algieri lahel kinni. Wene laewa pealikute anuks sai Algieris suur pidu antud, millest ka Prantsusmaa 19. sõewäe-korpuse kommandör, Kindral Breart. >a teised pealikud osa v õtsiwad ja kus jälle Wene-Pranlsnse sõbrnsest paljn juttu oli. .Kölni Zeitung" kirjutab selle üle: .Eesistuja teretas Wenelafi ja siis tunnistas Kindral Breart seda sõbrust, miS Prantsusmaa meremäel ja maamäel Wenemaa meremäe  ja maamäe waSta olla. Kui tema Krimmi sõda meele tuletanud, siis tunnistas tema lootust, et Wenelased ja Prantslased wõitlemise-pääwal oma lippude eest üksteise kõrwas Võitlema saada ja lõpetas .Kõrgest" hüüdmisega mõlemi rahwa lippude peale. .Admiral Kornilowi" kommandör tänas ja jõi PrDdenl Carnot' ja Prantsusmaa termist. Kui Algieri Bürgermeister mõlemaid .öde-rahwaid" oli .elada" lasknud ja Wenemaa Konsul .kõrgest hüüdmisega Prantsusmaa ja Wenemaa peale wc.s tanud, kinnitas Parlamenti-saadik Letellier, Prantsusmaa soowida otsekohesest südamest rahu, kui see soowimiue aga mitte taide ei piaks minema, siis olla tema kindel selle peale, et õiguS ja wsimuS uheSkoes Võitlema saada. Algieri Präfekk jõi sette peale Zari ja Wene Konsuli lerwist. Unlilsatel saiwad Wene pealikud rahwa-hulkadeft soojalt teretatud." Kapten Chapel tahab üht uut, ratka-moodi suurtüki-kuuli wälja arwauud olla, miS pärast 'väljalaskmist suurtükist, ühel määratud kaugusel ümber pöörab, nagu AuStralia kodurahwa .bumerangid" (misk-kaikad). Ümberpiiratud  linnade kohta olla see rataS-kuul wäga tähtjas, sest selle waõta ei aidata ümberpiirajate kaitse-kantsid, waid see tulla ja lõhkuda neid selja takka maha. Prantslastel on selle järel siis edaspidi suurtükid, millega .ümber nurga" lastakse. Inglismaalt. .Truth", üks leht. mida küll mitte wäga ustawakS ei peeta, kinnitab, et Edinburgi Herzog ja Herzogi-praua iialgi enam põliselt Inglismaale elama ci tulla, waid aeguti Koburgis, aegut! Peterburgis elada tahta. Nemad et olla sellega rahul, et Prinzess Louife of WaleS Herzog of Fife'le läks. Edinburgi Herzog ei olla selle noorpaariga koguni mitte ümber käia tahtnud. Ka Saksamaa Ketsripranwema (Keisri- prami Friedrich) ja Sachsen-Koburg-Golha Herzog ei olla selle paariminemisega  mitte rahul. Inglismaa poolt kinnitatakse, et Prinz of WaleS Athenist ainult Port-Said'isse reisida, oma poega Ilma-mere aurulaewa .Okeanique" peale wiima, kes sellega edasi reisib, niitke aga Egyptusesse, feakist Inglismaa sõeawäge Üle waatama. Viinakuu 4. lMihklikuu 23.) pääwa õhtal jooksis Manchestri ligidal üks kiirrong ühe kaubarongiga kokku. Kolm jöidu-wagonit saiwad täitsa lõhutud. Surmatud olla 3 inimest, wigastatnd  wäga valju, nende keskis 12 raskest. Wiinakuu 6. ja 7. (Mihklikuu 24. ja 25 ) pääwal on Jiri-merel, Holyheadsist Merfey jõesuust saadik, hirmus uw.m möllanud. Holyhead'i juures on 50 sülda kammi lõhutud, tuletorn seisis wee seeS ja wahid oliwad surmahäbaS. Palju laewn on hukka läinud, nenda üks s.,ur bark-laew kõige meestekonnaga. Maru on palju warandust hukkannd; Manchesteri laewabe-kanal on palju kahju saanud. Jtaliast. Kõik rügemenkid, mis Pealt ItaliaS seisawad, saada Kesk-Ztalias seiswate rügemenlide kulu peale lisa. Gennas oa Kuninga palee ligidal Mihkliknu 30. (12.) pääwal üks püssirohuga ja tinatüttidega täidetud karp leitud. Juba olnud ka sütttese-nöör ühest otsast põlema pandud, aga wahtidel on korda läinud nööri kalki leigata ja sedawiifi kurjategu eeinal hoida. Jtalias on fel aaStal 22 mivioni hektolitret kobar wiina saadud, kuna mullu 32 millioni hektolitrit saadi, (1 hektoliter on umbes 80 toopi.)