Tallinna Sõber M 22. WlieS aaStalä». Tallinnas. 3. laani-kun pääwal !88Z. Kleiildilt ataltht EestUlthiliiile «aal ja liuaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TaMnnaS AndsorS'i pärtate trkkimajas: .«Ata, 8 rubla, 40 kop. psol-sastaS I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: . g rubla - pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused «a»sa«ad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Li«dsors'i päriate trükimajas. Icteröurgis: J. S. Seelandt, OsMepona» U 54. Tartus: W. Just. - Itaiiweres: L. Watttp. Satdes: A. Seidelverg. Kapsalus: H. Kollöerg. Mulas: A. Miine r'i poodis. Wiljaudis: H.Z. Karoni'i raamatupood. Fumresaares: H!j. Lange.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Laa'M<zM-IIoz?a"b.) R-atstar: Parteidest ehk erakondadest. - Omalt maalt.- Tallinnast: Kõigekõrgem tänu. - Kroonimise püha pidu- Register r parteis Labtilastust wangid. - Kingitud tvõllld. - Pearahast. - Usu issahetajad. - Äroommise laul. Äkke nulga tahuja- kenisakas «Suu. - Margus - Baltiskist: Rahe; raudtee äpardus. - Nakwcrest'  riuuasaadikult walimme. - Tartust: Tulekahjud ja nõnu nende wasta. - „Olemk" ja Dr. Weske. Riiast : Näitus. Kumamaalt - Kubernöri ringkiri. Peterburgist: Keisri Majastätid tagasi. Soomemaalt: Kaebtus ja kohus. — Moskwast: Kroonimise aeg. Bjelostokist: Tulekahju. Arhhanglist: Tulekahjud.  Kolewezist : Maru. Odessast: Tolli petjad. Heina tegemine. Borissoglebskist: Rohutirtsud.— Wõeralt maalt: Saksamaalt. Pramsusmaalt. Inglismaalt. Itaaliast. Kroonimise pidud kodumaal. Parteidest ehk erakondadest. OmaS wiimaseS numreS ou .EeSti Postimees" üht juhtkirja nendest parteidest ehk erakondadest kirjutanud, mis wiimaStel aastatel ka Eesti rahwa keSkiS töuSnud on, mis oma kiskumisega ühele poole ja teisele poole, rahwa ühist meelt ja ühist maimu katkeStawad ja lõhuwad, ja kõiki ühist tööd takiõtawad. .EeSti PoStimeeS" on seda erakondade  maimu hukka mõistnud, ja meie oleme seda juba hakatusest saadik teinud. .EeSti Postimehe" juhtkirja woime meie, selle kirja wäljaSpidist kuju ehk koort mööda, kõigest südamest alla kirjutada ja omaks wõtta. Kui meie aga selle kirja maimu ja sisu peale sügawamalt waatame, kui meie üleüldse neid ühenduse ja sõbruStuse manitsust sügawamalt läbi katsume, miS nüüd õige sagedast muda nimetatud .rahwnSlittudeS" lehtedeö iimuwad, fiiS peame meie mägise selle mana osawa pilkamise sõna peale mõtlema,  millev ükS teise waSta tõreleb: .MS Ga kurat kurja wannnd. eks Sa pagan palu Jumalat!" Kes on stis neid erakondast meie rahulise rahwa sekka sigitanud, mis nüüd meie rahwast ühelt teelt ja ühelt joonelt teisele wintsutawad ja rahulist ja kosutawat üleüldist  tööd teha ei lase? Neid erakondast ja seda erakondlikku  waimu ülepea, on just needsamad mehed ja lehed sigitanud. keS ennast ise kõrkleteS ja meelikates .rahwameesteks"  ja .rahwnSlikkudekS lehtedeks" nimekamad, keS ka walet ja paha ja halwa tuju kõttstamist ja meelitamist ei põlga, kui nemad sellega aga oma erakondlikku salku suuremaks ja wägewamakS kaSwatada ja kosutada wõikstwad  ja suudakfiwad. Waatame mete kõige selle erakondliku kihutamise peale, mis nüüd meie keSkis tormab, mis üht killukest juba nende pääwade seeS pühal rõõmu aeal ühise Eesli rahwa weike kogukonna kttllest ära lõhkunud on ja teisi kiidust weel ära lohkuda ähwardab, stiv leiame meie, et meil rohkem  erakondast et ole, kut aga kakS: SakalaSte erakond ja üleüldine Eestlaste erakond.  Sakalased  nimekamad ennast kõrkleteS ja hoopleteS .meie ja rahwaS", ehk ka .kõik rahwas", ja nemad tuetawad ennast selleS ülemeeltseS kiitlemises Sakalaste lehtede suurema lugejate hulga peale. Meie arwame, et see üks suur eksituS  on, nagu ka see suur eksitus on, kui kokkukeernlatud kogudes õigust häälepaljuse järel kaalutakse. Juba ammu on targemad mehed ja erkamad, auusad waimud kinnitanud,  et hääled mitte luetud saada ei tohi, waid kaalutud peawad saama, kui näha tahetakse, kummal poolel rohkem mõistust ja rohkem õigust on. EeSti rahwa suurem ja tähtsam hulk, mete wõime ka ütelda: EeSti rahwaS ise, see on EeSti talurahwaS, ei wvta tänine weel koguni mitte erakondadest osa, ja wötab avalehtedest palju wähem osa, kui asja selgitamiseks soowida olekS. Tänine ei ole mete koguni weel EeSti rahwa s u urema hulga häält awalikult kuuluud. Jumal andku, et mete Maakonna-nõuukogud pea elule ärkakfiwad ja tegewusele saaksiwad, fiis wast saaksime mete kuulda. mtS EeSti rahwa enese hääl on. Maakonna-nõuukogudeSse waltb rahuline rahwaS ise oma saadikuid, tasase järelmõtlemtsega.  .Seltsid" on erakondlaõtega täidetud ; enamtst ükst erakondlased luewad aealehta, ja sedawiist on siiS ka need hääled miS Seltsidest kölawad ja mis aealehtedeS käratsewad,  enamtst erakondlaste ja SakalaSte hääled. See erakond, keda .rahwamehed" EeSti erakonnaks ja .kõigiks rahwakS " nimetawad, see on SakalaSte erakond, kut ka selle erakonna üksikud litked seda ise ei tunnista, mõned ka koguni mitte ise teadma ei näi: See erakond aga, keda Sakalased .Baltlaste" nime all kahtlaseks teha katsuwad, see on üleüldine Eesti erakond. MiS on ühe rahwa ja ühe rahwuse tundemärk  kallid .rahwamehed" ? Meie arwame, et see mitte see suguweri ei ole, mis iga inimese soontes weereb. See weri on Inglase soonte seeS seesama, mis see Eestlaste  soonte sees on. Sattub ühe rahwa laps teise rahwa sekka, fiis jääb tema selle rahwa kiikeks, ja tema järeltulijatest  ei märka keegi ise, ega märka teised, kust tema estwanemad  päritud oliwad. Eestlaste keskis on hulk Sakslast,  keS pärispõlwe aeal talumeheks hakkaflwad ja Eestlastega  täitsa kokku sulastwad. Ja Eestimaa saarede peal ja mööda EeStimaa rauda on hulk Rootslasi Eestlasteks sulanud. KeS nüüd enam nende suguwecd kurnama läheb? Nemad on Eestlased. Nemad on Eestlased oma keele, oma eluwiisi ja oma haridusejoone järel, ja need üksi on rahwa ja rahwuse tundemärgid. Kes inimeste iseloomust ehk rahwust üksi suguwere järel arutab, see alandab inimesi loomade sekka. Eluwiisi ja haridusejoone wägewam juht ja kindlam põhjus  on aga iga rahwa kirik ehk usutunnistus, kuida igaüks  tunnistama saab, kellel inimeste ja rahwaste elust wähegi teadmist ja tundmist on. Iseäranis maksab see aga ühe weikema rapiva kohta, kellel oma enese rahwuslikku  riiki et ole. Eesti rahwas ou weike rahwas, ilma rahwusliku riigita. Eesti rahwa kirik on Ewangeli-Lutheruse  kirik, Eesti rahwa usutunnistus on Ewangeli-Lutheruse  usutunnistus. Lahkub Eesti rahwas sellest kirikust ja sellest usutunnistusest, fiis nihkub tema ka selle kindla põhjuse pealt, mille peal tema omane haridusejoon settab, fliS lahkub tema omast rahwusest, ja kolmandemal põlwel et kõlaks küll wist mitte üht Eestikeeli sõna Baltimere randas. Seda teab see erakond WenelaSte keskis wäga heaSte, keda . Kõikflawlaste erakonnaks" nimetakse, kelle tahtmine aga koguni mitte meie Suure Rahu-KeiSri tahtmisega ühel joonel ei liigu. Sellepärast on KötkslawlaSte erakond oma noolest Eesti rahwa kiriku peale juhtinud, et seda põhjust lõhuks, mille peal EeSti omane haridusejoon, Eesti rahwus seisab ja kosub, ja Sakalased on selle Wene erakonna töölised. Waatame meie sellest seisupaigast, mis küll üksi õige seisupaik on, nende wötmude peale, mis Eesti rahwa keskis erakondast figitasiwad ja mis ühist Eesti rahwast lõhuwad, fiis leiame meie esiteks, et need erakonnad ehk see üks SakalaSte erakond oma mitmenänliSte jälitustega, et see koguni mitte EeSti rahwa enese keskis siginud ei ole, ja teiseks leiame meie, et kõik Sakalastest äratatud ja kihutatud .rahwuslik" liikumine meie maakiriku wasta käib. Need keda Sakalased .Baltlaste" nime all kahtlaseks teha püüawad, need wõitlewad Lutheruse kiriku ja sedawiist ka Eesti rahwuse eest. Kõikslawlased wõitlewad Sakalaste  läbi Lutheruse kiriku ja sedawiist ka Eesti rahwuse wasta. Et Karl Robert Jakobson muud ei olnud kuiEeSti Ballohd, seda märkastwad osawõtjad erkamad waimud juba tema kihwtisest ,Kolm isamaa kõnest", seda märkastwad  need waimud weel selgemini tema ,Sakalast" ja kõigist  neist lehtedest, kirjadest, kõnedest ja lauludest, mis .Sakala"  waimust läbi õhutatud on. Kes aga tänine sellest weel aru ei saanud ehk aru saada ei tahtnud, see peab seda ometigi nüüd, sellest kutsekirjast märkama, mis Lihula ümberkaudse rahwa keskis ülesleitud on. Selles kirjas on selge sõnaga tunnistatud, et see kiriklik liikumine mis seal nüüd ilmub, juba Karl Robert Jakobsonist plaanitud oli. Selles kirjas on rahwale .prii kirikut" ja .prii kooli" ja .kõ i k i seda, mida rahwas weel soowib " tõutatud, kui rahwaS .Riigi-Jsa usku" heidaks,  kuida rahwa eksitajad Wene kirikud nimekamad. Seal on kõige nende erakondade pesa, mis ühist Eesti rahwast lõhuwad, ja kõik need mehed ja lehed on neid erakondast —> teadeS ja tahtes ehk teadmata ja tahtmata tuetanud ja suureks kaswatanud, kes Lutheruse kirikuõpetajate  sõimamisest, nende mõjnduse nõrgendamise püüdmisest  ja püüdmisest Lutheruse kiriku seadusliku waranduse riisumiseks, kuidagi osa wõtsiwad. Seda on aga paraku .Eesti PoStimeeS" ise ka teinud, nimelt oma pilkamisega selle üle, kui meie kiriku ülespidamiseks estwanematest määratud realkoormaid seletasime. Seda waimuwiletfat pilkamist on pärast ka .Perno Postimees" üleswõtnud ja on mäletanud, et see üks temale saadetud alguSkiri olla, ja wingerdab nüüd weel tagajärel, selle wale walgekS pesemiseks, oma lompis. Wingerdagu peale, meil ei ole aega, seesuguste waimuwiletsa malede peale wastata. Selleks, Ewangeli-Lutheruse kiriku nõrgendamiseks, kihutawad Sakalased ka tüli talurahwa ja mõisnikude wahel, mille wasta ennast nüüd meie Keiser jaHerra ise selge sõnaga tunnistanud, mida meie Keiser ja Herra .Meie", see on Keisri enese.waenlastest wäljalautatud" juttudeks tunnistanud on. Kes tõsise ja õiglase silmaga waatawad ja oma enese mõistusega  mõistawad, need saamad wäga kergest aru, et nende .Meie waenlastest" wälja lautud jnttude sekka suur hulk nendest nendanimetatud.rahwa soowidest" langeb, mida Sakalased Eesti rahwa selja taga sepistaiiwad ja auusa Eesti rahwa teutuseks trooni astete ette kandsiwad. Nende .soowide" peale on nüüd meie Keiser ja Herra ise waStust annud, wastust, kuida meie seda juba hakatuse» ette ütlesime, kuida see koguni mitte teisiti tulla ei wõinud. Sellepärast, et Eesti rahwas oma Keisri ja Herra silma ees mitte kahtluse alla ei langeks, selle pärast palusime meie jnba hakatuses tungiwalt, et Eesti rahwas ennast nende .soowtde" wasta tunnistaks mis just niisamati Eesti parema poegade enese õige kasu wasta käiwad, kui need kõige õiguse ja termilise mõistuse wasta käiwad. Sellepärast sõimafiwad aga Sakalased ka nii kurjaste ja sellepärast kötistasiwad nemad seda halwa tuju, mis paraku rohkem ehk wähem iga inimese südames on; sellepärast kthutaflwad nemad halwa rahwa salkusi tulega ja tõrwaga meie wasta, sest waimlikul wainul ei saanud nemad meie seletamiste wasta wõimust, nii palju märku oli ka neil enestel. Kui wäga need Keiserlikud sõnad, mis täieSte ja õigeste meie lehe Nr. 21 sees seisawad, kui wäga need mõnda meest tüli ja wihawaenu kihutamises tÜlitawad, seda on sellest näha, et nimelt .Olewik" ja .WalguS" t.Wirulase" kohaline nummer ei ole weel meie kätte jõudnud)  seda Kõigekõrgemat kõnet poolikult ja jäult koguni wöõriti oma lugejate ette panemad. Nimelt ütleb Keiser selge sõnaga: . Iga o mandus, just niisamat nagu Teie omandus peab puudutamata jääma." See tähendab, et ka Lutheruse kiriku omandus ja mõisnikude omandus puudutamata jääma peab, et ka nendest .määratud hindadest" ja .kuuendiku (moonakate maa) ära jägamistest" juttu olla ei wõi, mida Sakalased pärima kihutastwad. Selle asemel kirjutawad .Olewik" ja .Walgus": .et päriskoha omanikkudel mingi muudatust ei saa tulema. .Päris kohad" tähxndawad aga rahwa kodukeeleS üksi ostetud talukohtast.