Tallinna Sõber oVs 19 UksteisikümneS aastakäik. Tallinnas, 5. sehekuu paälva! IW. Ultüldne aealeht Eesti rahmale maal ja liaaadcs. Tuleb ükskord nadalis walja. Maksab Tallinnas LindforS'! pärijate trükimajas: ,astas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStas I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised tvõetakse wasta: Liudfors'k pärijale lrükUmajas. S. Scelandt, Oauuöposau « S 4. —Harkus! Laakmann. Zkakweres: Kuhs. Näides: A. Setdelverg. Kapfakus - H. Kallverg. Lihukas: F. ZZüUner'i paadis. Wiljaudis : E. J. Aarom't raamatupood. Narmas: W. Nõder. Mõrus: Nraua Melrose. Walkas: W. Nudokst- Kuresaares: Hh. Lange. Maal: kuida iseäranis luulmalje. Waslaja redaktor W. Elab BaNiSklS, kirjad täiwad Baltiski (Baltischport Pa^riüeuiü-llopi?- Register : Graf D. A. Tolstoi -s-. Üleüldised sõnumid maailmast. ! Omalt maalt. Tallliimast: Uute kohtute asjust. Baltiski Meremeeste.koolisl. Uut- kohtute asutamisest.  Kubemöride kokkutulemine. Ewang-Luih. meSsioui tööst Juutide juures. Kurator Kapustin. Wima kauplusest. UuS passiseadus. Lahtiloosim fe maks. Nued Kihelkonua-k htud ja Tala-Ü em- t kohtud. Sadam- sõnumid. - Trükk,ja GrcSsel -s. Js-tapja. - Pahateod. - Baltiskist: Ilmad. Sadama sõnumid. Ha>ju-Jaani kirikuõpetaja. Rakwerest: Tulekahju. ÖunetuS. Piirsalust: Tulskahjn. Riiast: „Riia Zcitung. , Diiua Z-tung. - P-.1-rburgist: Kei«n'ojast. G-as Tolstoi matused. UuS Minister. anitDcsllgused sõnumid kõigest liigist. Kewaöe sõnumid. J.eäralis-d ja uuemad sõnumid. Jutuleht: Sõea marus. Graf Dmitrij Andrejewitsch Tolstoi †. Jürikuu 25. pääwal kell 4'/, pärast lõunat, on Seespidiste  asjade Minister, Graf Dmitrij Andrejewitsch  Tolstoi, kopsupaistetuseSse ära surnud, mida efitekS kergemaks peeti, mis aga, tema endise südame-haigusega  ühes. seda tähtsat elu ruttu lõpetanud on. Graf D. A. Tolstoi oli ühest Wene kõige wanematest kõrgest sugust aastal 1823 sündinud, on nenda 65 aastat wanaks saanud. KaSwatatud sai tema Keiserlikkus Lyceumis  Zarskoje Selos. kust ka palju teist tähtsaid mehi wälja läinud on. Sealt astus tema kohe Seespidiste aSjade Ministeriumis riigiteenistusesse, esiteks waimulikkude  asjade jäuskondas; hiljemini teenis tema Merewäe- Ministcriumis. Aastal 1864 andis tema ühe kirja Rooma- KatholiiklaStest Wene riikis Prantsus-keeles wälja, mis Parisis trükitud sai, kui enne juba üks kiri Wenemaa raha-asjadest Keisripraua Katharina 11. surmani, tema poolest, aastal 1848, Wene-keeles ilmunud oli. Aastal 1865 sai Graf D. A. Tolstoi Püha Synodi Ülem-Prokuröriks  nimetatud ja aastal 1866 üheS ka Rahwahariduse-MinistrikS.  Seda ametit on tema kuuni aastani 1880 tallitanud ja on selles iseäranis hoolt kannud, et wanad keeled, Ladina ja Greeka keeled, Gymnastumides täielisemalt õpetatud ehk ülepea weel õpetatud saawad, sest üks suur erakond tahtis neid koguni tmmi-plaanist kustutada ja sedawiisi Klassika-Gymnasiumjfi Real-Gymnasiumideks  muuta. Aastal 1880 sai GrafD. A. Tolstoi Teaduste-akademia Präsidentiks ja aastal 1883 Seespidiste asjade Ministriks  nimetatud. Mis tema omaS wiimafes tähtjas ja kõrgeS ametis teinud ja miS tema nime all tehtud on, see seisab erakondade waidlemise all ja wast hiljemini saab aealugu selle üle otsust tegema. Tema terwis on läbi kõige selle aea kõikumas olnud, enamist igal suwel ja sügisel  on tema oma terwise pärast pealinnast eemal elama pidanud, kus tema abiline ja teised kõrged ametnikud suuremat  jägu tema ametist tallitafiwad. Igapidi on Graf D. A. Tolstoi üks tcuuw teener oma Keisrile ja Herrale olnud, Wene-rahwuslikust ja hoidlaste erakonnast; Wenemaa  aealuguMab tema mälestust hoidma. Üleüldised sõnumid maailmast. B altis kis, Jürikuu 28. Pääwal. Iseäranis kolme asja peale waatawad sel korral kõige maailma silmad. Need on: Samoa konferenz Verlinis, Katholiiklaste-piiiiwad Wiinis, Brüsselis, Madrid'tis ja Oportos, ja Parisi näitus. Nende juure tulemad meel Põlised segadused Balkani poolsaarel ja Armenias,  mis sel korral jälle pönewale minema kipuwad. Samoa konferenzi nöuupidamislest ei ole meel palju kuulda, aga need on wäga tähtsad, sest nende lepitawad  ehk lahutamad otsused saamad kas Saksamaad, Inglismaad  ja Amerika Üheudatud-rukifi sõbrustama, ehk wihawaenu  okast nende wahele torkama, mis maailma suure politika kohta palju maksab. Arwata wõib ikka ennemini, et konferenz sõbrust nende riikide wahel sigitab ja et Saksamaa  sealt oma jägu kasu saab, kuida enamist ikka suurem kasu selle riigi poole langeb, mille pealinnas üht seesugust nõuukogu peetakse. Tähtjas on ka, et Samoa endine Kuningas Malietoa, kes Saksamaa poolest mangi wõetud ja kaugele ära wiidud sai, nüüd oma Sakslaste wasta tehtud süüd tunnistanud, kahjetsenud ja lahti lastud on. Inglismaa poolt arwakakse, et tülid Samoas kohe lõpeksiwad, kui Malietoa jälle Kuningaks pandud saaks. Würst Bismark ei olla muidugi oma aSjatallitajalega Samoa saarestikkus mitmel wiisil rahul ja olla ehk rõõmus,  kui asja leiaks, endist Kuningast tagasi asutada. Katholiiklaste-pääwadel peetakse mitmete asjade üle nõuu, suuremat rõhku, kui ka wõimalikult waikse healega, näikse aga Paapsti ilmaliku riigi uueste asutamise  peale pandama, nii wähe lootust selle foowimise täitmiseks  ka on, sest Jtalialased ei taha oma rahvuslikku ühendust ühegi kaubaga jälle lõhkuda lasta. Missugune walitsus Jtalias ka oleks, kas mouarchili? ehk republikanlik,  ükski ei julgeks Rooma linna ehk koguni endise Kirikuriigi  tagasiandmist Paapsti ilmaliku walitsuse alla, Parlamentis  rahvasaadikule ette panna. Õlge kentsakas selle juures on, et Paapst oma lootust selleS asjas nüüd kõige rohkem Prantsusmaa walitsuse peale heitma näitab. Parisi näitusest ei ole tänine ka weel palju muud kuulda olnud, kui et üks salamõrtsukaS kohe hakatusel Präsideuti elu peale kippus, mida nüüd kõiksuguste  kunstidega katte alla peita püütakse, ja määramata kiitlemist. Prantslased kiitlewad, et see näitus neile rohkem  sisse kanda, kui nemad pärast wiimast sõda Saksamaale  sõeakulu (5000 millioui franki) maksma pidiwad; kaS nemad ise seda tõeste ka loodawad, see wõib ikka natuke  küsitaw olla. Kutsutud wihawaenu teritaja, A n t o i n e, on oma ärritamist Saksamaa waõta esiteks seisma jätta lubanud, künni näituS peetud ja oma õuniStawat kulla oja üle Prantsusmaa kallanud on, siis aga uueSte algata. -- Balkani poolsaarel seisawad uimelt Serbia ja Rumänia asjad sel korral maailma tähelepanemise all. Serbia Kuninga-praua Natalia tahtis, kuida juba kirjutatud, tagasi tulla. Selle peale oli Kuningas Mklan sõnumit saatnud, et ka tema tulla ja kolm nädalit Belgrad'- tisse jääda tahta. Mõlemad näuvad aga kokkupõrkamist kartnud olema. Kuninga-praua Natalia minna nüüd PresSburgisse, kuS temale Grafl-prana Arenberg'! schloSsts korterit walmistatakse ja kuhu ehk KuningaS Aleksander tema juure tulla. Kuningas Mllan on sõnumit saatnud, et tema sel korral mitte Belgrad'tisse ei tule, waid Marseille  ehk Brindifi kaudu Parist näitusele läheb. Saksamaalt Kielis on Jürikuu 23. pääwal Prinz Heinrichi esimene poeg ristitud,  kus Keiser ja Keisri-praua juures oliwad ja rahwa poolest ütlemata hõiskamisega wasta wõetud saiwad. Chemnitzis ia ümberkaudu on Jürikuu 21. pääwal kange ksue müristamine wäga raske mihmaga olnud, miS mitu tundi kestis. Põllud ja heinamaad saiwad lühikese aeaga mee alla pandud. Mitu maja, üks ivabrik ja palju sildaä on lõhutud. Rootsimaal, Stockholmis, sai Jürikuu  20. paamal Kronprinzi noorem poeg ristitud. Saksamaa  Keiser, Keisripraua, KeiSripraua wana-ema, Daaut Kuningas, Sakseni Kuningas ja mitmed teised Saksamaa Würstid oliwad maderiteks palutud, nagu Saksa Rootsi sõbruse täheks. Hollandi Kuninga termis on ootamata nii palju paranenud, et arstid teda termise-weele saata mõifimad. Ka walitsust Hollandis ja Luremburgis on tema jälle oma kätte wõtnud. Rilgi nõuukogu 01l koos, walitsuskonda Kuninga praua juhatusel kokku seadma, ei wõinud aga wiimakõ muud teha, kui Kuningale kermekSsaamiseks  õnne soowida. Nassau Herzog Adolf on Jürikuu  22. pääwal Luremburgist ära läinud, rahma suure suuandmisega. Mitmelt, Saksamaa - waenulikulk, poolelt pilgatakfe selle lühikese walitsuse üle, aga wäga kaua ei arwata mitte kestama, kuuni tema kui seaduslik Suurherzog  jälle tagasi tuleb. Inglismaal teeb Boulanger walitsusele nagu meelega pahandust, sõbrustab ennast Parnellitlastega,  piab nendega awalikult pidusõöttsi Parlamenti restoratsiouis j. n. e., nagu tahaks tema näidata, et tema ametliku Inglismaa werkwaenlane on. Kui kaua see tembutamine  kestab ja kuida see lõpeb, seda oodatakse pea ilmuma. Inglismaa Lõune-ida-raudtee selts oli temale ilma maksuta üht erarongi Londonisse aunud, nüüd tahawad  aga aktsionärid pärida, et selle raudtee walitsus selle rongi kulu, 200 kuuni 300 nael stärlingi, ise tasub. Jtalias on Parlament jälle kokku aStnnud ja kui esimest asja on Afrika-küsimist pääwakorrale pandud. Suurem hulk rahvasaadikutest saada pärima, et Asmara ja Kereni linnad ometigi ära wõetud saaksiwad ja Jtalia ülepea oma wõimust AbeSsynias rohkem üles näitaks. Kõik olla korraldatud, et senna ruttu rohkem sõeawäge wõib saadetud saada. Vesuw on jälle purskamas, põhjaida  poolt jookseb laawat wälja; mäe purskamise-hari on sisse kukkunud. Omalt maalt. Baltiski Meremees t e - k o o l i õppijate  eksamid saiwad tamne Tallinna Kubermangu- Gymnasiumis kolmel keelel, Wene keeleS, Saksa keeles ja Eesti keeleS tehtud, õppijate rahwust mööda. .Eestimaa Kubermangu Zeitnngi" milte-ametliku jäu sõnumite järel on nende pääwade sees käsk tulnud, et need eksamid tulemast  aastast saadik ainult Wene keeles wõiwad tehtud saada. .Eestimaa Kubermangu Zeitungi" sõnumite järel tulla Kohtute-MiniSteriumi ametnik Kollegien-Assessor Varon Nolcken pea feia, mõnda küsimist seletama, et uued kohtud Vallimaa kubermangudes juba sel aaStal wõiksiwad asutatud saada. Tallinna kõige wanem trükikoja-peremees, Julius Hermann Gressel, on Jürikuu 23. pääwal äkitselt ara surnud. Tema oli Heinakuu 26. pääwal 1820 sündinud  ja on sedaanist ligi 69 aastat manaks saanud. Kui tema Tallinna Gymnastnmisi läbi käinud, astus tema oma isa trükimajas ametisse, käis pärast wöeral maal reisimas  ja ennast omaS ameti-osawuseS täieldamas. Aastal  1847 wõttis tema trükimaja tallitust taieste oma peale ja on seda oma elu olsaui lruuwusega ja osawusega toimetanud.  Jürikuu 24. pääwal laskis weikeckaupleja Karl M. omale Nunne-uulitsas »Uus-Berliui" trahteris rewolwriga  suust stsse ja oli paigal surnud. Armutakse, et tema seda järskliseS meelesegaduses teinud. Jürikuu 25. pääwal kukkuS lihunik Kirschbaum'i sulane, Haberstist päritud Johann Peterseu, Baltiski uulitsal karja ajades nii õnnetumalt maha, et jala murdis ja hospidalisse pidi wiidud saama. öösel waska Jürikuu 21. pääwa on Raudaru kõrtsi suurest üks hobune wankrega, kokku 140 rubla wäärt, ära waraskatnd, Hobune on walkjas-hall mära, 2 arshinat  kõrge, pahema lagumise jala põlwe külges hiljuti paranenud  haawa arm. Wanker on pruuniks wärwitud, raud aSffdega. Jürikuu 23. pääwa homikul wõeti Jngliski walla meeS Jüri M. 5 naela warastatud puuwilladega  ja kolme raud-witsaga kinni. Tuntud puuwilla-waras,  Maidlast pärikud Aleksander L., sai Jürikuu