Alumise Kamaa jõe jooksu ümber on praegu weel ühe selle aja toreda kauba linna waremed. Ka on sealt ja mujalt palju kuld ja hõbe asju ja riistu ülesse leitud, mis tunnistawad, et see riik ja rahwas kõrgema waimuhariduse  osaline on olnud. Praeguste sealsite Soome suguharude Vaimuharimine ei ole mitte kuigi kaugel. Soomest on sagedaste õpetatud mehi seal käinud; ka Dr. Wiedemann on nende suguharude keelte üle palju kirjutanud, millest meil aga siin mitte asja ei oli rääkida. Poliitika ringwaatus. Wene riigi awalik kohtute järg hakkab iga päewaga  enam ja nimelt kindlamat tulewikku lootma. Seda wõisime minewakordsest kohtute ministri kõnest ära näha ja umbes sellel wiisil räägiwad ka tähtsamad Wene ajalehed. Peeterburgi Wene keeli ajaleht kirjutab selle üle pitkema kirja, mis 20. Nowembriks, kui nende uute kohtute sisse-seadmise 20-aastase kestuse mälestuseks olema pidada. Tema ütleb, et pea-asi see olla, et Wene uued awalikud kohtud selles paari kümne aastases tegewuses seda awaldanud, milleks neid omal ajal asutati. Nad olla õigust ja armuandmist näidanud ja sellepärast on nad awalikult tunnistanud, et riigiwalitsus oma ilusalle eesmärgille jõuudnud ja rahwas rõõmuga oma unustamata  õndsa märtri - keisri õnnistamast sisseseadmisest kõneleda mõib. -- Armuline riigiwalitsus on wiimasel ajal mitmed komisjonid töösse pannud, kes praeguste kestwate seaduste  puudusi wõimalikult ära parandada ja uuendada piawad katsuma. Nõnda on lugejad palju Kahanow'i komiteest lugenud, kes riigi ise-walitsuse seaduse täiendamise  kallal töös ja kus liikmeteks mitmed manad riigiammetnikud  nimetatud, kellel ise kõigi pidi praktikalik walitsemise wiis tuttaw on ja sedamööda ka oma nõuusid ja arwamisi awaldama piaksiwad. Minema kuu lõpul oli sellel komisjonil R. R. ettepanemine läbi-rääkimise all, mille järele senniaegsed talurahwa kogukonnad kõigis paigas elawatest inimestest, olgu mis seisusest tahes, edespidi kokkupanna oleksiwad. Kwostow Orelist arutas selle wasta komisjonis, et tema arwamise järele Wene riik haritud meestest weel mitte nõnda rikas ei olla, et ka walla-ammetid kõrgemate haridusega meeste kütte antud wõiksiwad ja oli seepärast ka ettepaneku wastu. Tema armas, et sarnasel lu'ul kõige enam kõrtsmikud ja kabaknikud oma wõimu walla ammetnikute üle ajaksiwad ja mõni kõrtsi saks seda-wiisi ammetise saaks. Peale eelnimetatud komisjoni on ka tõisi ammetis ja niinelt juudi-komisjon krahw Pahlen'i, raudtce-komisjon  ja ka weel mõned töised omais ammetites, seaduste parandamiste kallal tegewad. Saksa noore parlamendiga ei taha würst Bismark  kaua rahule jäeda, maid wõitleb igas koosolekus oma poliitika wastalistega, nagu mõni noor meeS. Ultramontanid,  kes mitmes asjas priimeelelistega ühes käiwad,  halkamad ka oma wõimu kiriku-asjus pruukima. Nad ei ole kuigi kaua wiiwitanud, maid oma eestwedaja läbi riigipäewale ühe ettepaneku teinud, millega jällegi oma isandaid ühest Dr. Falk'i kiriku-seaduse punktist wabastada katsumad. Würst Bismark seletanud küll selle wasta, et praegune koolide-minister v. Gossler ja endine Puthkamer enam seda seaduse punkti, mille uuendamist nõuutakse, tarwitanud ei olewat ja seepärast ka sugugi nii häda pärast waja selle muutmisega rutata ei ole. Tema ütlelnud, et seda punkti ehk aga tulewikus  siis küll waja tulla, kui Saksa rahwas juhtumise korral mõnes sõas löödud saaks ja seda miist katolikku waimulist seisust selle seaduse määramisel, nimelt Poolakaid,  wõimalik olla riigiwalitsuse juhil ja mähil pidada- Nendest põhjendamistest hoolimata wõttis aga parlament ultramontanide enamusega selle kiriku-seaduse muutuse ettepaneku wastu. Ka muidu, nagu juba nimetasime, ei ole parlamendi ega würsti wahel sugugi loodetud paremat sõprust, nagu seda enne küll kiideti ja loodeti Inglise partei peamehed on oma lepingu tegemisega  walmis saamas ja seepärast kauwad ka wabadlaste  peaministri Glaedstone peale süiandmised wähemaks. Wahel anti temale köiksugusid naljakaid süide. Ommetegi hakkab juba õhk suurel mõedul selguma, sest et ka wabadlaste  eestwedaja omalt poolt awalikult seletust annud on, et tema parteilased täieste ministeeriumiga ühes nõuüs olla ja wanameeleliste wõidud weel midagi ei olla, kuid nende oma kiitlemised. Kui aga ühendus wanameelelistega rajatud saab, siis sündida see ainult nõnda, et sellest waba walitsuskondadelle kahju ei wõi tulla. Itaalia saadikute-koja wõi parlamendi koosolekute  tegewuse algusel pandi kõige pealt ette, et rahwas imewiisi oma kuninga wasta tänuline on, et see oma elust hoolimata Neapeli linna koolera haigeid waatama ja trööstima läinud. Nagu kuninga kodu jõuudmisel sada tuhandate inimeste kogust rõõmu ja tänu hõiskapnsed  temale wastu kõlafiwad, nii tunnistasiwad ka mõlemad seaduse-andmise kojad oma tänu tema wastu üles. Kuningas Humbert on seega näidanud, et tema üleüldist kasu teenida püiab ja selleks oma elu kaalu peale panemast ei karda. Rumeenia parlamenti on kuningas Karol troonikõnega  alustanud ja selles kõige pealt rahu pilti maalinud,  mille abil riigil ja rahwal wõimalik edeneda ja kosuda olla. Kõige tähtsamaiks seaduste nõuupidamisteks  nimetanud trooni-kõne rahwa seltsliku elu, walitsuse wiifi, uue kohtute seaduse ja põllutöö edendamise plaanisid,  mis kõige enam selles mõelda wõida, et põlluharimine  parandatud ja käsitöö edeneda wõiks. Egiptuse sõda wältab oma wiisi edasi ja on sõnumed temast nõnda mitme wiisiliseks läinud, et enam ühte ega töist kerge uskuda ei ole. Aafrika tundjad kinnitawad aga seda, et kes Kartumi linna oma kätte wõidab, see ka ühes sellega Egiptusemaad ära wõitnud olla, sest Niili jõge mööda olewat idapoolt Kartumi wõimalik töist teed minema juhtida ja jäeks selleläbi Egiptus päris kõrbeks. See plaan olewat Mahdil ja sellepärast ei minna tema ka mitte enne Kartumi ärawõitmist  enam edasi, mida ta ikka ligemalt sisse piirab ja sedawiisi näljaga wõitu saada katsub Töiselt poolt teatatakse aga, et Mahdi küll kaitse-maa-wallisid ärawõtta tahtnud, aga seal juures merise peaga taganema pidanud  ja koguni ise (Mahdi) surma saanud. Siiski ei usta ka meel seda sõnumet mitte. Omalt maalt. Wiljandift. Posti-tallitused on arusaamata. Nõnda saime meie alles 23. Nowembril s. a. Tartust sealse Eesti Põllumeeste Seltsi sekretäri kaest kirja kätte, mis juba 4. Nowembril kirjutatud oli ja 5. ükskord Tartu postkonturis äratembeldatud. Kuulutus, milles seda Seltsi 24. kokku kutsuti, ei wõinud selle eelseiswa eksituse läbi enam meie lehes ilmuda ja wõiwad sarnasel lu'ul suuremaid wigasidgi sündida. Siin piame ka jällegi oma kaebdust mõne kihelkonna posti üle uuendama, mis lugejatele juba tuttaw. Nimelt ei lõpe meie lugejate kaebdujed Tarwastu kihelkonnast, kes lehti seal kätte ei saawat. Siit saawad lehed iga kord korrapärast minema saadetud, ka oleme Tarwastu wallawalitsust palunud, kust lehed kõige pealt läbi lähawad, et seal edasiminewaid numbrid üles märgitatakse. Sellega on meil siis juba mitmewõrdne tõekstegemise wõim, et lehed küll künni Tarwastuni  saanud, aga ommetegi siis weel pia pool-osa numbritest  kantsi lähawad. Üks mees, kes küll meie lehe lugeja ei ole, andwat siiski oma õemehele hulgakaupa Sakalaid lugeda. Meil ei ole enam selle üle muud nõuu ega abi loota, kuid palume oma lugejaid kõiki kautsi läinud numbrid iga kord meile ülesanda ja saame siis kahtluswäärilisi inimesi kohtu kätte andma. Kätte piawad aga meie lehed igale tellijale edespidi minema, ega ei saa meie ühtegi waewa kartma, mis kurja käteliste takistuste tõrjumiseks tarwis saab minema. Uute tellijatele. Sakala tulewik on kindel ja julge asi. Wõib koguni olla, nagu pärijate eestkostjad arwawad, et Kurgjale ka õigeks ajaks abi tuleb, kui rahwa rahamehed asja mõnigi õigest küllest hakkawad waatama. Abi on küll ruttu waja, aga Eestlased wõiwad seda ka ruttu, kui hulgani korraga käed adra külge panewad  ja seda piaks nimelt iga mees tegema, kes tunneb, et ainult C. R. Jakobson esimene Eesti rahwuslise elu ärataja ja püidmise põhjendaja oli, kellele seepärast ka tema õndsa mälestus nõnda kallis ja püha on, et teda wõeraste tallata ei taheta minna laöta. Tema tähtsama asutusel, tema ajalehel, oli wärane lahkumine ka raske kanda ja tegi see suuri takistusi korralise wäljakäimisele. Kõige raskem oli uut toimendajat leida ja keda rahwa esimestest meestest seks waliteti, neile tulid takistusi ette ega ei saanud asja oma hooleks wõtta. Selle aaSta algusega andsiwad C. R. Jakobson'! pärijad oma lehe toimendust ja wäljaandmist mitmete ustawate meeste hooleks, kelle hulgas mitu Eesti õpetatud meest on ja sedawiisi oleme meie seda aastat täieliselt wäljakäia wõinud. Lehe tellijate arw oli aga endiste puudulikute wäljakäimiste pärast liiga kokku sulanud ja seepärast on tänawu aasta Sakalat ainnlt kahjuga ja juuremaksmisega wälja wõidud anda. Toimendus pidi oma kuluga kaastöösid muretsema ja trükkisa oma kuluga hea jagu numbrid trükima. Seda on aga ilma suurte kahjudeta üks ainus aasta wõimalik. Sellepärast piab Eestirahwas tulewa aastaga ja uute tellimistega näitama, kas ta tahab, et õndsa C. R. Jakobson'! elaw mälestus „Sakala" edasi piab elama ehk seisma jäema. Muidugi saab toimeuduse jõuud ikka ka seda mööda suuremaks minema, mida enam tellijad m, sest seda enam saame meie ka neid kirjatööde tegijaid oma ümber koguda wõima, kellele ikka maksu waja. Tänawu ei jätnud meie küll ka midagi tegemata, mis Sakalale tarwis arwasime olewat, aga mõnelt kohalt wõime asja ommetegi ju tulewal aastal parandada loota. Meie andsime stia ja sinna mitmed kümned priiekjemplarid nendele, kes seda oma kaastööde eest ette nõuudsiwad, põlgasime õpetatuid mehi iga nädalisteks kirjasaatjateks, palusime omale Wene- ja Läti tõlkijaid abiks jne. Nimelt aga piame oma mitme priieksemplari saajate peale nurisema, et nad õige leiged oma kaastöödega olnud. Aga meie katsume ka tulemaks aastaks asjalugu sellest küllest parandada.  Piame aga juba kõiki siin ka enne aastalõpp» tänama, kes heatahtlikult meid meie raökes rahwa töös tuetasiwad ja palume seda edespidigi teha. Ei ole kõikide kirjad ruumi leida mõinud, seepärast ärgu keegi meiega Vihane olgu, sest nii mitmekesised kui ilma asjad on, nii mitmesugused ja suured on ka takistused. Sellepärast  Eesti suguwennad, katsume uue töö ja tellimistcga näidata, et meie rahwa poliitika mägimehe E. R. Jakobsoni  „Sakala" edasi elaks ja iga pidi suuremal jõuul ka uuel aastal wäljakäia wõiks. Ajalehtede muudatused. Nagu kord esiotsa nimetasime, hakkas tuttaw Eesti meeleline ja Saksa keeleline „Heimath" kand. philos. Harry lannsen'i toimendusel 1. Detsembrist mäljakäima ja iga päew. Tema tellimise hind on ühes posti-kuluga 6 rbl. See ajakiri oli omas tegewuses nõnda tubli, et teda küll wõimalikult palju tellimisega piaks tuetama. Tema tõi meie Balti isewärki elust Palju tähtjaid kirjasid ja piaks tema iga Eestimehe juures käima hakkama, kes Saksa keelt lueb; nimelt wõiksid  Vallakirjutajad oma walldadele tellida ja temast rahwale asju näitama, mis meie isewalitsuse ja seltsliku elu edenemises  tähtsad on. Lehe Väljaandmise kulud on kuulus Lätirahwa mees ja Eestirahwale patronadi protsessidest tuttaw adwvkaat Th. Grosswald oma kanda Võtnud, nõnda et leht takistamata ilmuda wölb. Meie soowime omalt poolt temale jäedawat õnne! Kündja, kes sügise Nebokati hra. omaks sai ja peale seda weel kirjuma piltidega  ilmuma pidi, sest et tellimise hinda ühe rubla pealt kolme peale ülendati, ei ole meile enam Septembri kuust saadik kätte tulnud. Ka tema Wiljandi lähedased tellijad ei ütle enam sellest saadik oma Kündjat näinud olewat, kui maa esite külmetama hakkas. Loomulik ta nüld küll on, talwel natukene puhata ja siis kewadel kõige jõuuga töösse panna, aga õige ei ole ta mitte, sest et ta seismise eest hinda ei ole maha tellinud ega jätnud. Odaw küll, aga wana sõna ei taha selle kohta tõeks minemata jäcda. Wiljandi nekrudi komisjonit olid tänawu 1100 meest wäeteenistuseks läbikatsumisel. Nendest oli 341 mehel I. jau eestõigus, 182 mehel 11. jau ja 52 mehel 111. jau õigus. Ilma loosita wastuwõtmiseks olid 3 meest sissekutse kirjadesse sisse kirjutatud. Wae teenistusse saiwad 310 meest wastu wõetud ja nende hulka 12 II!, jau eestõiguse mehi. Rahwuse järele olid nekrutid: 0 Wenelast, 4 Saksa, 1 Juut, töised kõik Eestlased. Tegema teenistuse aja lühendamist saiwad 1 kolme aasta peale, 13 meest nelja aaSta peale. Naestemehi oli 3 wastu Võetute hulgas ja 9 meest jäid kui koolmeistrid tagawara wäesse. 10 meest jäid laatsaräti läbikatsumiseks, kellest mõned pärast wastu wõetud said ja nende asemelle wõetud eestõiguse mehed weel Pärnust tagasi tulid. 161 meest ei annud tarwilist rinna jämmust wälja ja said osalt seepärast päris priiks ehk jäid edespidiseks läbi katsuda. Wäga kahetsema piame, et ka meie maakonnast tänawu 36 meest sugugi komisjoni ette tulnud ei olnud, mis keegi omale süiks kõige kallimate, oma isamaa ja Keisri wasta, ei piaks laskma tulla. Wõib olla, et mõned endid ehk wast ka ilma kohalise komisjonile teada andmata mujal läbikatsuda ja wastu wõtta lasknud, aga seaduslik on see, et siis ikka seda õigel ajal teatakse. Ka Saksa leht tunnistab oma rahulolemist noorte meeste üle, et nad läbikatsumise ajal, mis 14 päewa wältas, endid Vagusalt ja mõiftliselt ülespidanud on. Minewal korral nimetasime lühidclt, et Viimasel Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekul ka tulewaks aastaks uus eestseisus waliti, kelleks endised liikmed kõik tagasl jaiwad. Meie piame rõõmuga oma maakonna põllumeeste seltsliku elu kaunist küpsust tunnistama, mis sellest koosolekust wälja paistis. Enne walitemisi peeti kõige pealt nõuu, kas uute walitewate seltsi ammetnikute kanditaatitele nimesid nimetada wõi mitte ja tehti healte paljusega otsuseks, et nimetamist tarwisgi ei olla, sest et seltsi-liikmed isekeskis endid wäga heaste tunnewad. Nõnda oli siis ka walitemise sedelitest näha, et arwamisi ja healeandmisi  õige rohkeste laiaii läksiwad, aga ommetegi märksa paljusega wana eestseisus paigale jäi. Sellest wõisiwad siis waewanagijad, nimelt seltsi praegune president Heinrichson,  seltsi usalduse tunnistust uueks tegewuseks saada. Sellel koosolekul ettepandud asjadest oli kõige tähtsam 49.^ S a ? a l a. 1884