Jutuleht. Issand Jumala*) möldri pärijad. Saksakeelest. J. W. Kommer. Lai walkjas maantee käis läbi oru põhja, mille ühel poolel kena ojake keerukates üle libeda kiwide wulises, kuna teisel poolel lehtmets mäe kõrgendikku kattis. Puulehed  läiktfiwad kollase ja punaka karmaga pehmes sügiseses  pääwapaistes, mis nii õrnaste selgest taewaft maapinda  sojendaS, nagu oleks loodus meel kord kenast kewadeilust  und näha tahtnud. Kiriku kellad kõlasiwad raske häälega läbi selge õhu, kui ka mitte pühapääw ei olnud, waid töörahwai metsas agarast oma argipääwast ametit tallitas ja wanna kiwiraiuja tee ääres hoolega sinihalli kiwi pekfiö. Ta teretas, ilma et oma prilliga kaetud filmi palju tõstnud oleks, neid mehi, kes piduriides, tõsiste  nägudega mööda läkfiwad. Niisamati wõttis ta ka ühe rändaja nooremehe termist wasta, kes rõõmsast pitka kuubedega ja laia kübaratega talumeeste järel kõndis. Noor rändaja ei näitnud mitte just kui mõni liht käfitöö-mees  wälja, kui temal ka reisupaun selgas, kepp käes ja tolmused kaapad jalgas koliwad. Kõigist tema käigust ja jumest paistis midagi iseäralikku olekut wälja. See paistis wähem tema walgest särgikraest ja wiisakaist riietest,  kui rõõmsast näust, tömmukaist filmist ja wahest otsaesisest,  mida ta just nüüd selgest näitas, kus eelkäijaid kätte saades, teretamiseks kübarat peast wõttiS. .Soowin Teile head homikul", ütles rändaja, .mis peaks aga see pidulik kellade kõla tähendama?" Mehed, keS nii tõsiselt oma teed oliwad edasi läinud, waatasiwad pool imetsetes wõera peale, nemad ei saanud õiete aru, kuida keegi selle järel weel pärida wõiks, mis situ noortel ja manadel teada ott. Nemad wötsiwad termist  wasta, üks nende seast wõttis siis piibu suust, näitaS  sellega oru poole ja ütleS: .Täna saab Jssand-Jumala mölder maha maetud." Rändaja waataS senna poole, kuhu külamees piibuga tähendas, nägi uhket weSkit, walge seinadega ja punase katusega puude wahelt wälja paistma ja ütles küsides: .See on jo õige arnldane nimi; kuidas siis ärasurnud  mölder seda omale saanud on?" Jälle waatasiwad talumehed pilgukese tunnistateS wõera otsa; sellel ei olnud aga midagj salakuulaja ega hulguse nägu, mis temaga kõnelemist lausa lagedal maanteel kardetawakS  ehk häbistamaks teha wöis. Lahkeste sai temale wastatud t .Ja waadake, nenda ei ole tema nimi ka mitte ikka olnud. Kahekümne aaSta eest nimetati teda .Sawimölder."  Sel aeal seifis seal wtlets urtsik põletamata teliskiwidest  ja mõned põllulapikesed oliwad Sawiweski ainuS wäliline warandus. Kogemata sattus õnnis Jost selle Mõtte peale, et keSket oma põldu raudristi Issanda kujuga üles panna ja puid selle kõrwa istutada laskis. Sellega näitab õnniStns tema majasse tulnud olema. Jost ostis Katholiigi maadel pannakse sagedast ristid Õnnistegija kujuga teede ääre. Neid nimetab rahwaS Jssand-Jumala kujud ehk lahidelt  Jssand-Jumatad. Ahe tüki põldu teise järel endiste kõrwa, kiskus wana salvi  weSki maha, ehitas uue, uhke maja asemele ja sai rikkaks  meheks. Sellest aeast saadik hakati teda ülespandut risti järel .Jsfand-Jumala möldriks" hüüdma, künni fee nimi päriseks jäi." .Ta oli tubli ja anus mees, kes lahke käega waestele head tegi," ütles teine talumees. .Oli küll", lisas kolmas juure, ja sellepärast anname meie temale täna miimist anu." .Minul ei ole küll palju aega," ütles noor rändaja pärast weiket puhku, .kui tema aga nii anus mees oli, fiis tahan ka mina tema kalmu künkale tulla." Waikselt sammus meeste salguke selgel sügise homikul edafi, kuna kella tõsine kõla wahet pidamata läbi wärske õhu kostis. Weski seisis kalda riunul kus maantee orust ülespidi läks, maa ennast wiljakaks tasandikuks laiendas ja weike teekond eemal küla paistis- Weskimaja õues seisis surnukirst,  musta raami peale, hõbedaga tikitud sammetift waebaga kaetud. Wiimase sõiduriista ümber oliwad ennast  omaksed ja osawõtjad ja ootastwad kirikuõpetajat. Lämmatatud häälel liikus waikne tõne rahwa keskis ja meie noor rändaja seifis, kui ainus wõeras kõrwal, kus oodata tahtis, künni leinarong liikuma hakkaks. Tolmu oli tema saabaSte pealt pühkind, tuetas ennast oma kepi peale ja laskis silma waikselt üle lahkund möldri omaksete  ja osawõtjate libiseda. Juba tee veal oli tema kuulnud,  et möldri abikaasa ammu surnud ja et kaks poega ja üks tütar tema suure wara ainsad pärijad olekllwad. Korda seatud leinarong hakkas liikuma. Surnukirstu taga sammustwad järeljäänud lapsed. Pojad ei suutnud suuremat osawstmist wõera südames äratada: wanem wend oli kuiwetaud ja kahwatand näuga, lühikese kähera juulstega  ja sätentawa silmadega; noorema wenna nägu näitas seda turssund puna, mis tunnistab, et näu kandja klaasikese põlgaja ei ole. Mõlemad aga sammustwad ilma pisarata ja ilma nähtawa kurwastuseta edasi, nagu igapäiwises  käikus. Wõera süda läks haledaks, mõteldes, missuguse südamewaluga tema oma lapsepõlwes õnnist isa külma sängi saatnud ja ennast tema kõrwa peita tahtnud oleks. Kauemini ja koguri teise liikumisega miimis wõera film lahkuud möldri tütre peal kelle nägu sügama leinariiete  kohaline oli, millega teiste mustas riides naesterahwa keskis käis. Kuuldawat kaeb tust tema suust ei kostnud, aga selged siimapisarad weresiwad järgest õitsemaid palgeid  mööda ja tõsine kurwastus paistis kõigist tema kujust. Noore rändaja süda pakitas knrwa neiukese ligemale asuda ja temale midagi osamötmise sõna kinnituseks kucwa tee peal ütelda. Kui wõrst wöeras ei tohtind tema aga kaastundmise  tunnistusega karske elukombe wasta heita ja jäi wiimaste saatjate sekka. Sooja, südameliku sõnadega pidas õpetaja matusekönet ja fijs weerefiwad mulla pangad surnukirstu peale, ja sõbrade  käest langesimad lillekimbud ja lillepärjad mulla ja liiwa sekka- Poegade näud jäimad tuimaks, tütar mõttis aga wärisema käega»wiimist lillepärga, muljus seda oma suu wasta, laSkis hauda langeda ja ütleS .Maga rahuga' kallis isake!" ' Ka noore rändaja filmi tõusis niiskus. Mägise pide tema oma filmi neiukese poolt pöörama sundima, kes teisti saatjate keskis koju poole pööras. Aegamööda jäi surnuaid  tühjaks. Meie noor sõber oli ka peatäie mulda surnukirstu  peale libiseda lasknud, seifis nüüd weel kui wiimane  seal ja wnatas pealt, kuida hallipeaga surnumatja hauda täis kühweldas ja mulda harjund wiisil weikeks kalmukünkaks kohendas. Surnumatja ligemale astudes algas wõeras juttu surnud  möldri ja tema laste üle, kellest tema laiemalt teadust  soowis. Wanake oli ka täna kaunis jutukas, tuetas ennast labida peale ja filma nähtawalt läks tema süda elamaks, kui kõne ennast Lisbeti, lahkund möldrs tütre peale käänas. .Isand, seesugust tütarlast ei ole enam maal ega linnas. Tema on puhas kui kuld, selge kui taewas ja soe kui päikese paiste. Küla waesed, haiged ja wiletsad teadwad möldri Liisist jutustada. Saakstwad kõik need näljatsed kellele tema toitu wiis, need armutumad keda tema tuetas ja kattis, taewas ülespandud, küll korjaks neid kaunis koguke. .Aga nüüd küll nüüd käänab asi teiseks", lisas ta juure ja lõi labidaga wasta kõwa mullapanka. .Kuida nii? Miks?" küsis rändaja. .Ja waadake,  isand", kostis wanake ja õhkas uu es te .nüüd langeb meski wanema poja Prantsu kätte, ja fee on teise südamega mees. Mitte just, et keegi temast midagi paha wõiks ütelda, aga tema on ivalt ja ihnus kelle laualt sagedast rasu kell langema ei saa. Mina mõtlen ikka, ei tema oma wslju pöialt Lisbeti pehme südame peale pugistab.  Ja, Jsfand-Jumala möldril ei olnud suuremad õnne oma poegadega. (Jääb poolele). Kirja wastused. H. L. B.: Teie sowimist oleme täidnud. Kuida Pärast korda saame, seda õpetab aeg. Et meie kaastööliste kirjawiis ikka täitsa õige oleks, seda meie ei päri. Parem on õieti mõtelda, nimelt ikka tõtt rääkida, kui õiete kirjutada. Kõige Eesti aealehtede toimetustele anname teada, et meie oma lehte nendele saatnud oleme ja nende lehti wanal  wiisil wasta ootame. Kui lehe tulemises segadust on, siis palume  seda otsekohe Lindforssi pärijate trükimajaö teada anda. ~Rishtti West niku toimetust palume, et seal meie lehest edaspidi mitte üksikuid lauseid üles ei panda, kui üht lauset, teise seletuseks nenda tarwis on, nagu seal, kus meie lehe sees Köki flawlastest ja Keisri Majestäti ustawatcst alamatest jutt oli. Kiriku teadused. Jaani kirikus: 17. Januaril teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat õpetaja Assmuth.  20. Januaril kellu õ peab Pastor Grohmann pibeltundi. Kaarie kirikus: Õpetaja teeb 17. Näärikuu p. jutlust ja hakkab  poeglaste leeriõpetust Eesti kzele ja Saksakeeli 1. küünlal, p. Lapsi kirjutakse leeri 29. Neäri k. p. pärast lõunat kettu I—2. Vütja-waimu-kirikus: 17. Januaril teeb pastor Gergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Seesama pühapääw on koguduse aasta püha ja on laululehti kiriku heaks. Tsensori poolest lubatutuv. Taumnas, IS. Näärikuu pääwal ISBS. Trükitud Li»dfors'i pärijate juures ja kul. Tead aan dmised. Tellimised meie lehe «Tallinna Sõber" Tellimise hind on 1881 aasta pealpostiga  ekk kodu kätte saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas 1 „ 7v „ HaMnuas ise äratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ . meie anuStatnd luaiiatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie sette läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallumas Knllaseppa uulltsas M mõisks müüakse kaks perekohta koos ära. 77 dessäiün ehk Nõ posti wahet suur. 13 dessätiui wäga head põldu, 65 postiwahet heinamaad. 29 „ karjasmaad. 2 „ soone metsa. Baroni praua Traubenberg. Tartu mautee ääres Arehcwi uulitsa nurga peal Uks trahter on äraüürida. Toompeal, maja Nr. 27 on kaks tuba aasta ehk ka kuu wiist ära üürida. Inglis laua samsid inglist ja prantsuse tee samsid  ja weikcd tassid müüb odawald M. BwhlAerq Mett Ma. Maskeradi riided ja tafkd 'piddu kleidid saamad üüritud ja müüdud Hobbuse pea uulitsal, Stellmanni majas, kolmanda korra peal, paremad Põhjani wätjamiumme kaupluse seisu jäämise värast. J. Isajkw, Suure turu ääres Nr. 40. Suur Mljmiiiimlle! suures Mljawalimises Väga hatlva hinnaga M. Stahlberg järeltulija juures^ «m Aid, eht Thoneti maörikust kõige paremad seltsi müüb odawa hinnaga ZN. BWHKerg järettuW. Üks wärsle piimaga Kits kahe tallega on Narwa mantcel Nr. ISK, 2 trp ülewal müüa. Seal samas oa ka üks noor hvowi koer saada. Ms kuts a r. kellel head tunnistuse kirjad kaasas on Mõib kohe kohta saada, Keila kihelkondas, Wore mõisas. "Hinnad Tallinna turul. " Märi-knu Pääwal, Karduhwlid, tsetwl Herned, toop. . . Leatsed, toop. . . Tangud, toop . - Weikse liha nael. Sea liha nael . - Rõõsk piim, toop Hapu Piim, toop. Koore, kortel. . > Lana wõi, nael . 50 kop. 7 9-10 12—16 13—15 7—B 6-7 6-7 35—45