Sakala Wiljaadis, 23. Märtjiluu päeval 188 S. VIII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Toimenduse adrels: ..Sakala" toimendusele WiliandiZ Wene keeli: Li. LIiMA ~Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajalcht. Väljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Soow meie kihelkonna kooliwalitsustele. Äks wanasõna ütleb: Seadusel on wahast nina ja meie kooliseadusel näikse ta õige pehmest wahast olewat, et teda mõni, selle seaduse alune, sugugi ei taha tunda, waid selle asemele oma tahtmise seaduseks piab. Kooliwalitsused  ärgu pangu seda mitte pahaks, sest seda oma tahtmise seadust peetakse wist küll ilma nende teadmata ja tahtmata. Ma wõtan näituseks ühe kooli-töö korra kätte, sellest saab igaüks nägema, missugune see wahane koht kooliseaduses on. Hommiku kellu wiie aeg äratatakse  koolilapsed üles ja pannakse lauuda istuma kuni õhtu kellu kümneni. PäewaS saamad küll lapsed kolm korda süia, iga söögi aeg on waewalt pool tundi. PäewaS tarwitatakse siis ühe õpetuse peale 2, 3 ja ka 4 tundi ja umbes 15 tundi on terwe päewa kohta õpetuse tundist. Liiwimaa Lutheri usu maakooli õpetuse plaanide 14 § on kahel alamal jaol 29 ja ülemal jaol 31 tundi nädalas õpetuse aega määratud, aga niisuguses koolis, nagu ülemal nimetasime, tuleb 92 tundi nädalis, laupäew muidugi pool päewa arwatud. Mõni ehk ütleb nüid, ega see paha ei ole, seega wõiwad lapsed ka kolm korda enam õppida, (300"/» kasu) sest mida enam õpetuse aega, seda targemaks saamad lapsed. Kes nõnda arwab, sellele wõib pisut kaswatusteaduslikult seZetada. Kui õpetus piab mõjuma, siis piab lapsi ergud, rõõmsas, heas tujus ja lahked hoitama, sest umbne pää ei wõta õpetust ja ei saa seletusest millalgi selgeste aru, tähelepanemine kaob koguni. Istub laps juba tunni ehk kaks omas kohas, siis läheb see tal pia raskeks, ta hakkab ennast nihutama, sirutama ja jäeb rahutumaks, ei ole tal aga see koolmeistri juuresolekul mitte wõimalik, siis jäeb ta lolliks ja katsub wagusi oma piina kannatada; aga ootab ka ühtepuhku, millas õpetus lõpeks, et ometi korragi wõiks ülestõusta; tähelepanemist pole enam olemaski. Kust see tuleb? Igaüks teab, et seal tuas, kus hulk lapsi kooS on, õhk halwaks läheb, sest elu õhk (hapnik) tarwitatakse sissehingamise läbi kõik ära ja selle asemelle hingatakse paha, ärapruugitud praht wälja. Kui nüid seda ärapruugitud halba õhku jälle sisse piab hingama, siis ei saa weri enam puhastust ja tema jooks jäeb kaua istumise läbi muidugi loiemaks; inimene ei ole enam heasloodud korras ja mis enam heas korras ei ole, sest ei tule ka midagi head. Töiseks rikutatakse laste termis jäedawalt ära. Noor kaswaja laps piab ühtepuhku kühmaS ja kõweras laua juures olema, sest ühte wiisi ei jõuagi ta ühtepuhku istuda, weri ei pease mitte igale poole seda tarwitust juure Viima, mis keegi luukene ehk muskel oma kaSwamisekS tarwitab, ja keS oma tarwitust õigel ajal ja õigel kombel ei ole saanud, jäewad nõrgaks, kuni lõpeks terwe inimene wigaseks, kühmakukS ja rinnutumaks jäeb. Tihti, kellel nõrgad liikmed on, wajuwad ka need wiltu ja terwe kehaehitus on rikutud. Hilja aja eest kuulsin üht wana Eesti talutaati  järgmisi mõtteid awaldawat: Sunniwad lapsi kangeste kooli, et seal hästi nõrgad ja kidurad kaswaksiwad,  laSte-lapsed saamad muidugi meel nõrgemad ja wiimati lõpeb EeSti rahwaS koguni ära. Mina saatsin sügise terwe, priske poisi, kui puraski, kooli, nüid tuleb kodu, kollane kui nahk, ei söö ei joo. Muidugi ei ole ühelgi kooliwalitsusel seda nõuu, nagu wanataat awaldab, siiski on tal omast kohast ka õigus, sest lapsed jäewad koolis ka siis kahmatumaks, kui nendega parajal musil ümber käiakse. Päewad otsa paha õhu sees istumine on jo kõige kurjem terwise rööwel. Pangu rahwas tähele, kui kuskil wallaS palju noori wigaseid inimesi seida- on, kaS ka kool seal juures oma osa süidi ei kanna. Kooütvalttsused piaksiwad te«««alt seejärele waatama, et igas koolis tunnid korra järele peetakse. Sagedaste on ka niisugustes piinakambriteS seaduslikud tunniplaanid seina peal, et seega kovliülematele puru silma raputada. Kui asjad ei pigks paranema, piab edeSpidi need kihelkonnad  käsile wõtma, kuS sarnaseid piinakambrid leida on; seekord saagu sellest. a —. Eelnimetatud kirjelduse peale tuetades wõime piaaegu  julgeste üelda, et sarnane kooli elu ja õpetus mitte seda et suuda teha, mis tal kohuseks on. Kui inimene kellegi käest surumist ja litfumist piab kannatama, siis ei taha tema ta õpetust mitte wastu wõtta, ehk õigem ütelda, ta ei pia tema õpetusest mitte lugu. Seda näeme meie alati juba igapäewases elus, et waenlase ehk wihamehe ütelusest muud ei taheta leida, kuid ainult halba. Kui see juba wanemate inimeste külge nii wiisi mõjub, miks siis mitte lastesse, keS palju õrnemad ja wastuwõtlikumad on. Et laps rõõmulikku, naljakat ja waba elu alati tahab, siis on juba kool temale muidugi nagu wastumeelseks kohaks. Kui aga kooli elu weel sarnaseks läheb, nagu eelpool nimetatud, et ta lapse 30. tunniks tuppa istuma paneb, siis ei ole ta muud kui lapse ihu ja hinge poolest tapja. Sarnases koolis ei õpi laps muud kui õpetust põlgama. Meie tunneme praegugi weel koola, kus koolmeister laste rõõmu ja nalja patuks piab ja lapsi alati magusalt ja tummalt sunnib kooli pengis konutama. Mil wiisil wõib siis laps, kui kool temal ainult wastu meelt on ja tema koolmeistert kui kurja inimest ja tema rõõmu wastast tundma õpib, weel head õpetust wastu wõtta ja halba põlgama hakata? Ennemine hakkab tema arwama, et kõik, mis koolis juhatatakse, ainult rõõmsa elu takistajaks  ja siis ka põlgamise Vääriliseks on arwata. Mõtlemise  teel on see täieline tõsi. Mispärast on siis mõnes koolis sarnane elu? Meie wõime selle üle kolm põhjust nimetada. Esiteks on koolmeistreid olemas, kes oma pühaduses nn kaugele lähemad, et nad kõik patuks piawad,  mis rõõmu ja nalja awaldab; ehk kui nad ka seda just mitte ei ole, siis püiawad nad ometi endid oma ülemate eeS, nii wiisi ülesnäidata. Niisuguse koolmeistre koolis piawad lapsed hommiku kellu wiiest õhtu kellu kümneni tarwituste pärast wäljas käimine maha arwatud liigutamata lauas istuma ja... pähä taguma, kuni wiimaks nende meelest üsna läilaks läheb. Et niisugused  koolmeistred sagedaste kiitust saamad, siis on mitugi sarnaselle kooli elule meelitatud ja mõistusega kaswatamine jäeb tundmatakS. Et sarnasest koolist tulnud lapsed inimese ias mitte need kõige suuremad kurja põlgajad ei ole, on paraku näituste läbi tõendatud asi. Kui meie kurja kahanemist tahame näha, siis ei piaks kooliwalitsuS, kellel selle tarwiS woli käes on, sarnaseid koolmeistreid mitte ametis pidama. Töiseks piame neid koolmeistreid nimetama, keS wäga puudulised oma ameti tarwis on. Et mitte oma tööga kihelkonnas kõigest töistest taha jäeda ja ainult laitust saada, on ta sunnitud oma koolilapsi ainult õppimise  juures waewleda laskma. Ta ei suuda mitte arusaadawalt  ega selgeste õpetust anda ja ei mõista ka ise mitte seda, mis ta õpetama piab, sellepärast sunnib ta siis lapsi õppimise kallal hoopis rohkem waewa nägema, kui muidu, ja selget, puhast õpetuse willja ei saa lapsed siiski mitte tunda. Mõru ta on ja mõrudaks ta ka jäeb weel edeSpidiseS eluski. KaS ka sellest koolist tulnud lapsed igakord heast aru saamad ja selle järele teemad, on ka kahtlemise wäärt. On hea õpetus armas, siis on ka ligimene armas, ja kurjad teod jäewad aruldasemaks, Wiimaks piame weel, ehk meie seda küll mitte teha ei tahaks, ühe õrnema koha külge puudutama ja nimetama, et ka meie praegustel kooliwalitsustel kõneldawaS asjas oma jagu süidi on. Meie walla- wõi külakoolide käest nõutakse praegusel ajal rohkem, kui seda selle lühikese wallakooli aeaga (3 aastaga) wõimalik täita on. Näituseks  üeldakse „Liiwimaa Lutheri usu maakoolide plaanides  § 17, et ülem klass piab liht kolme liikme arwamist  ja algust õpetust murdudega lastel andma, kuna aga nüid nõutakse, et murdudega kolme liikme arwamine piab läbi olema wõetud, muidu lahtilaskmise tunnistust laps ei saa. Sell wiisil ei ole laps kala ega liha, see on: ta ei ole ilma rehenduse õpetuseta, aga rehendada ta ka mitte suurt ei oSka. Nii on ka enam ehk wähem töiste õpetustega. Sell wiisil on ka jälle iga koolmeister, kes oma leiba tahab kinni pidada, sunnitud  üle aru tööd ette wõtma ja laSte kooli elu raskeks ja mõrudaks tegema. Kalki, külma, karedat teadust wõib ehk sarnases koolis küll lapS saada, aga mitte pehmet, mahedat, eluStawat eluõpetust, mis nii hädaline ja tarwiline  igapäewases elus on, et ilma temata tundigi läbi ei saa, kui mitte eksida ei taha. Lapsele ei pia mitte rohkem pakutama, kui ta waStu jõuab wõtta. Kui seda tehakse, siis hakkab laps õpetust põlgama. Waewaline kooli-elu rikub last ihu kui ka hinge poolest. Seepärast tehtagu kooli-elu lapsele rõõmu- aga mitte piina-eluks, mis osawal koolmeistril, kui ta käest mitte üle aru ei nõua, mitte raske ei saa olema. Katekismust õpetatagu  elust wõetud heade kui ka halwade näitustega, häid kiites, halbu laiteS, siis ei ole ta mitte kui surnud tund. Kergelt mintagu mööda wiienda palwe seletussõnadest, kus lausa Jeesuse palwe wastu üeldakse, et inimene siis alles oma waenlastele andeks piab andma, kui ta juba Jumala käest ise kõik andeks on saanud. (Enne mitte!) Kuidas sina töisel, nõnda töine sinul. Anna töisele tema eksitus sinu wastu enne andeks, siis looda seda ka töise käest, mitte enne. Lõpeks soowime aga weel kord, nagu eespoolgi juba, et kooliwalitsus kõik ülearu KsiTrmift zcr tVcrstit: -HZ-^- TartuS: J. Tükk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'! raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; TalliuuaS: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Haliberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Gndla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. K«us'i raamatupood ja A. Heraklides pikauulitlal U 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WõruS: Vielrose, WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas, Reveuiö uxoeu. Avui. 80 ja N. Mattis sen lleseniö uxoeu., )' Lasaueic. uoera, 23/21. WiljandiS: F. Feldt.