tundemärgid, on aga ka nõdruse tundemärgid. Kes asja waSta nõuu ei leia, see kahtlustab ja sõimab asja tallitajat.  .Talurahwa elu parandamistest" on .Sakala" ja sellesarnased lehed küll kirjutanud, et nemad aga talurahwa elu tarwitustest ühtigi ei teadnud, weel wähem selle elu .paranduse" põhjustest ja tarwitustest, fiis oli üks kiri ikka asjawastasem kui teine. Seal pidiwad .talurahwa elu paranduseks" talukohad lõhutud saama j. n. e. Ja, lõhkumiseks näib neil mehikestel himu ja osawust  küll olema, mitte aga ehitamiseks. Patuste inimeste kurja tujude peale, nagu kadeduse ja wihawaenu peale, on nemad ennast tuetanud ja hulgad on ka omal aeal hõiskates nende järel jooksnud, aga meie loodame,  et see aeg nüüd möödas, kõige wähemast mööda minemas on. Kes ennast nendest eksitada lasksiwad, need on juba küll .kooliraha" maksnud eks sellest piaks juba silmarohukS küll olema! Lõhkumise teele on ka nüüd jälle .Sakala" ja.Mälgus"  astunud ja sel korral jooksewad nemad .talurahwa elu paranduseks" ja ülepea .rahwa kasukS" meie põllumeeste laenu-laekate, Kreditkassade, peale. Waatame natuke selle peale, kuida .Sakala" nüüd oma tegu wabandada  ja oma kirja kaitseda katsub: .Meie ei oie oma juhtkirjas mitte siit maa krediitkassasi laitnud," kinnitab .Sakala". Muidugi mitte! Kes .laita" tahab, see piab ju seda ka tundma, mida tema .laidab", muidu ei tea tema ju, kust otsast kinni piab hakkama. .Sakala" toimetajal ei ole aga KreditkaSsade ega teiste bankide tegewufest  tundmist, kuida tahab tema siis .laita" ? Aga kahtlustamiseks ei lähe teadust ega tundmist tarwis, waid ainult paha tahtmist, ja seda fiis ka .Sakala" teeb. Wõi mis see fiis tähendab,  kui tema kirjutab: .Mis mõisnikkude krediitkasfa on awitada tahtnud, see on oma kasumak s u d e g a ja mõne muu tarwitustega ennem wastu- kui perimeelt  pruugitud saanud." Kas see ei ole mitte kahtlustamine,  nagu oleksiwad Kreditkassad mõned kasu-laenn asutused? Kas sellega ei õpetata mitte talurahwast Kreditkassadest  eemale jääma ja üht raha-asutust .ootama", kust ilma .tajumaksudeta" ja .mõne muu tarwituseta" raha laenata wõib? Üht seesugust asutust ei ole aga .oodata" ja sedawiist ekfitatakse rahwast seda tarwitamata jätma, mis on ja seda .ootama", mis iialgi tulla ei wõi. Kas .parandatakse" sedawiist .talurahwa" elu? Miks kirjutawad seesugused lehed midagi, mille tähendust nemad pärast ise salgama ja tolmu taha peitma piawad? (Järg jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. Baltis lis, Talwekuu 4. PäSwal. Saksamaalt. Preussi Maapääwa walimiste  üle on nendanimetatud .Wabameelistel" wäga paha meel. Kuida juba enne kirjutatud, oli neil enne 110 saadikut Maapääwal, need wähenefiwad aega mööda 40 saadiku peale ja nüüd on ainult 29 üle jäänud. See erakoud pärib kõiki wabadust omale üksi, nagu seesugused mehed seda mujal ka teemad, ja ei taha nüüd kuidagi leppida  et rahmas oma mõtteid nende üle muutnud on. Nüüd ei aja nemad oma kahju süüd kellegi wähema. kui Keisri enese peale. Keiser olla .Wabameeliste" awalikku tallitust Keiser Friedrich'i pääwaraamatutega ja Dr. Mackenzie'  kaitsekirjaga awalikult hukka mõistnud ja sellega Valijaid  nende poolt ära peletanud.  Rooma-Katholijgi  Piisko pid, kes Leikusekuul Fuldas koos oliwad.  oliwad sealt Keisrile üht kaastundmise- ja õnnistuseadresfi  saatnud ja selles ühes oma lootust tunnistanud, et Keiser Wilhelm 11. Katholiigi kiriku wasta niisama lahke saab olema, kui Keiser Wilhelm 1., ja on tõutanud, et Kaiholiigi kirik kõigest mõimufl seadusliku elukorra lõhkujate  wasta wõitlema saab. Keiser on selle eest tänanud ja kinnitanud, et Kalholiiklased seaduse läbi kaitsetud ja kirikliku rahu allesboidmise peale lootust on. KaS asjad nüüd, pärast Keisri Nooma-reisu, meel nii lahked on. selle peale ei wõi kindel olla. .Norddeutsche Mgemeine Zeitungil" on jälle Prantslaste ärritamistega ja ähmardamistega  tegemist. Panfi leht .Rappel". mis Minister Lock-oy oma on, oli üht wihakihutamise-kirja Saksamaa wasta toonud, mis näitas, et Prantsusmaa walitsus wihakihutajatega  ühes nõuus on, kui walitsus ka ametlikult ikka omast rahu-armastufest räägib. Prantsusmaal on gxZ xiri .Waba Europa" ühe kaardiga ilmunud, mis näitab, kuida Prantslased .wabat Europat" soowiwaö.  Selle kaardi peal on Türgi riik, Saksamaa Keisririik  ja Austria-Ungr-nnaa riik kadunud. Rootfi, Inglismaa  ja Spania riigid on puudutamata jäänud. Venemaa  on kõik Mustmere ranna omale saanud ja Bulgariat, Rumäniat, Serbiat ja Poolamaad (mis uueste asutatud on ja Memelist Danzigist saadik Idamere randa ulatab) oma ülewalitsuse alla wõtnud. Böhmimaa ja Ungrumaa on iseriikideks saanud ja nende wahel on Austria, on aga Tyroli maad Schweizile ja kõiki Adriamere randa Vallani Ühendakud-riikidele annud ja on, niisamati nagu Ungumaa,  ilma mererannata. Taanimaa ulatab Mecklenburgist saadik, Preussi riigile on waewalt Pommerni, Brandenburgi  ja Sakseni maakonnad jäänud. SiiS ttttewad Hannowre  ja Weflfalia riigid; Badeni, Würtembergi ja Bayeri maad jääwad muutmata, ei seisa aga muidugi enam Saksamaa  Keisri all, keda ju ei olegi. Elsass-Lothringi maad on jälle Prantsusmaa omad. Knk need kirjad ja kaardid  ka pea wälja näitawad, nagu ühe käärimata poisikese plaanid, siiski on Saksamaal ikka rohkem tähele panema hakatud, et Prantsusmaa walitsuS neid plaanisi sallib ja neist koguni osa wõkab, et need sellepärast  ka üleüldist rahu kindlaks saada ei lase. Uueste ja kaugema rõhuga tähendab .Norddeutsche Mgemeine Zeitung" selle peale, et Saksamaa kannatus küll pitk ja lai olla, mitte aga piireta ja kui see kord lõpeb ja kergemeelega  lõõtsutatud tuli tõeste lahti läheb, siis langeda kõik wastamine Prantsusmaa peale. Seesugust täheudust hakkab Saksamaa poolt ikka sagedamini ja ikka waljmna healega tulema ja sellepärast on need tähtsad. Mitmelt poolelt kinnitatakse, et kni nüüd sõda piaks tõusma, knS tapmise ja häwitamise riistad nii wägewaks tehtud on, fliS olla see ühe rahwa-tõuu sõda teise wasta ja ei lõppeda  enne, kui üks tõug täieSke maha rõhutud, häwitatud. on. Keiser Wilhelm oli schlefiasse jahtidele sõitnud ja Breslan linnawalitsnsele teada annud, et temal küll ühtigi selle wasta ei ole, kui Breslan linn tema tulemiseks  rõõmutuledega walgustatnd saab, et tema aga kallid pidust mitte ei soowi, mida ehk Schlesta linnad, seisused ja seltskonnad temale walmistada tahaksiwad. Lieben - werdas , Preussi Sakseni maa kondas, ou wana schlossimaja  maha põlenud ja wiis inimest, maakouna-arst Meyer, tema abikaasa, 4aastane tütar ja kaks teenijat tüdrukut on tules surma saanud. Giesseni suurkooli poolest on Würst Bismark Dr. Martin Luthernse sündimise-pääwal theologia (Jumala-õpetuse) Doktoriks nimetatud. Rootsi-Norramaalt. Stockholmist on üks Rootsi meremäe  saatekond, Vize-Admiral Lagercrantz, Kommandör-Kapten  Klintberg, Kapten DrySsen ja Leilnaut Barou af Ngglas  Berlini saadetud, Saksamaa Keiõrit teretama, keda Kuningas Rootsi Anu-Admiraliks nimetaS. Khristi - anisse tuli Grõnlandist Wiinakuu 27. pääwal aurulaew  .For" ja tõi sõnumit, et Nansen oma kaasalaStega, kes suwel teele läksiwad, suuskadega üle Grönlandi igaweste  lume- ja jeawäljade minema, kus sea paiguti kuuni 1000 jalga paks on, Mihklikuu 22. pääwal heas terwises Godthaabisse, Grönlandi lõune-läänexoolifes randas, jõudnud  on. Daanimaal on Kuningas Khristian IX. 25aaStase walitsuse  jubiläum selle kuu 3. pääwal Amalienborgi fchloSfis  algatad ja pidi selle kuu 7. pääwani keStama. Wenemaalt  oli Sunrwürst Auujärjepärkja Nikolai Aleksandrowitsch,  Saksamaalt Prinz Heinrich, AnStrlast Erzherzog Wilhelm, Greekamaalt Prinz Georg pidule tulnud. Austrias on ennast kõik Sakslased, kes seal fenni kahesse  klubesse jäutatud oliwad, taieste ühendanud, wastapanemiseks  Tschcchilaste ülemõele waSta. Nemad kuulutawad:  .Meie tahame, et meie riik ühiseks ja wägewaks piab jääma ja et Sakslased Austrias mõjuma paiga peal plawad seisma. Meie ei ühenda ennast mitte ainult waStaste  tagasitõrjumiseks, waid meie pärime ka, et meie heal köikis politikas piab maksma." Tschechikased oliwad pärinud, et Austria Keiser ennast iseäranis Böhmimaa Kuningaks kroonida laseks, nagu tema eunast Ungrumaa Kuningaks kroonida laskis, kus ffiS Böhmimaa otse üheks iseäraliseks Tschechi-riigiks saaks ja Sakslastel seal enam rahwusliku elu veale lootust ei oleks. Selle wasta tahawad  Sakslased ühel meelel wõidelda. Saksamaa laewustik,  mis Greeka Kuninga jubiläumilt tagasi tulles Viinakuu 28. pääwal Triestt sadamasse jõudis, on seal iseäranis pidulikult wasta wõetud. Prantsusmaal kaebawad asjatundjad wäga meremäe  wiletsa korra üle ja kardawad. et see Italia meremäe wasta ei saaks, kui ka Prantsusmaal  nii palm sõealaewu olla, kui Italial ja Saksamaal kokku, ja kui ka Prantsusmaa meremäe eest iga aasta rohkem wälja antud saab, kui teistes riikides. Sel aastal olla selleks Prantsusmaal 174 millioni franki kulutatud.  Jtalias Nt, Saksamaal 60, Austrias 22 millioni franki. Aga meremäe pealikud olla laisad ja hooletumad, nimelt tähtede-tundmise õppimises. .Republique Fraw yaise", wabariiklaSte tähtsam leht, kaebab: Maa on fõca ja selle järgede läbi waesekS jäänud, wiinapuu-koi on 15 aastat järeslikku igal aastal 1500 millioni eest kahju teinud.  maksud röhuwad rahwa maha ja ikka päritakse meel uust ohwreid. Awalik arwamine on alalistest plaanidest ja .muudatustest" wäfinud, tahab hinge tõmmata, enne kui uusi .katseid" teeb. See on rahwuslikkude tuhinate  järg, miS Prantsusmaal juba nii selgest nähtusele tuleb, et ka käredamad rahwuslafed, ..wabalafed" ja .muudatajad",  seda seal enam salata ei wõi. Üks rõõm on Prantsusmaa .rahwuSlastel" ja .kättetasujatel" olnud: .Saksamaa salakuulaja'' Kilian on wiiekS aastaks wangi, ,5000 frankttmaksma ja pä-asi seda kvuets agZ taks Prantsusmaalt wälja mõistetud. Adwokatide teskist ei ole Prantsusmaal keegi tema eestkostmist kohtu ees oma peale wõlla usaldanud ja wiimakS on temale kohku poolest üks eestkostja antud, wist ka .seadusliku wormi" täitmiseks.  Kiliau näib oma kiitlemise-himu wõi MuurusehuMse  ohwriks langenud olema. Tema on ennast Prantsusmaal üheks Preussi sõeawäe pealikuks nimetanud,  kuna tema ainult ühe aasta kui priitahtlane sõeawäe  teenistuses seisnud ja ilma ühegi aun nimeta wälja aStunud on. Peale selle on tema kiitlennd. et temal palju Saksa nuia sõeawäe pea-stabiga tegemist ja et Graf Moltke Rizzas tema junreS käiund olla, keda tema seal kindluste peale juhatanud j. n. e. See mees olla üks nendanimetatud  .kõrgestladuja", keS kuulsat nime otsinud ja nüüd ka omal wiisil leidnud on. Üks tähtjas politikuS, J n - leK Simon, arutab aealehe .Matin" sees, kuida aastad  1848 ja 1888 ühenäulifed olla. Aastal 1848 sai Prantsusmaal teistkord Republika asutatud, kui Kuningas Louis Philipp ära aetud oli. Seal tuli Prinz Louis Napoleon wõeralt maalt tagasi ja laskis ennast Präfidenti-kandidatide  sekka üleS wõtta. Kõik naerfiwad tema üle, tema sai aga ometigi Präfidentiks, lõhkuS nelja aasta pärast Republika ära, sai Keisriks walitud, kuulutas, et Keisririik ja rahu üks ja seesama olla, walilses siis 18 aastat ja sõda oli pea alaline afi, kuuni wiimane sõda teda neelas ja Prantsusmaad sügamast endise suuruse ja wägewuse alla tõukas. Aastal 1888 tahab Bou - lauger Republika põhjusseadnst muuta, kiidab ennast ka .wabaduse" ja .rahu" kaitsejaks ja saab pilgatud, niisamati  kui Prinz Louis Napoleon. Kõik tähendada aga selle peale, et magi ja wõimus ometigi tema saagiks langeb  ja ka temast olla arwata, et tema Republika ära lõhub la ennast ühegi nime all ainsaks walitfejaks teha laseb, ja aSja ots saada ka ühesugune olema. Üks wahe olla aga siiski nende wahel: Keiser Napoleon lil. walitses 18 aaStat õige hiilgawalt ja laskis ennast wast siis õnnetumasse  sõtta Saksamaa waSta kihutada. Boulanger on ennast aga just .kättetasumise"-tujude ärritamistega rahwa meelepäraliseks teinud ja kardetaw sõda läheks ka kohe lahti, kui wõimus tema kätte langeb, kas tema seda tahab wõi mitte. Kuida tema ennast nüüd ka rahu kaitsejaks kiidab, siiski tähendada Boulanger ja sõda üht ja sedasama. Teiselt poolelt lisatakse meel, et Deroul 6de oma .Jsamaa-lngat" uueste korraldanud ja otsekohe Boulanger'  teenistusesse pannud on. KuS Boulanger' heaks kära teha tahetakse, senna saada ikka mõni sada .Jsamaaliigalast"  saadetud, keS teistele ette käralsewad ja neid käratsemisele waimnstawad. See .Jsamaa-liiga" saab aga ainult .kättetasumise" himu ja tuju läbi Saksamaa waSta, üleS peetud. Kuningriiklaste erakoud  on Viinakuu 31. pääwal Marseilles suurt pidu pidanud ja seal on Marquis de Bretenil kinnitanud, et Prantsusmaa ainult kui Kuningriik jälle wägewaks ja õnnelikuks saada wõib. Walitfuse muutmine seista ukse eeS. Ühendusi Kuningriiklaste ja Boulanger' wahel ei olla. RahwaS hoida ainult sellepärast Boulanger' poole, et tema läbi nüüdse walitsufe otsa oodatakse. Walimised aaSkal 1889 saada Hoidlaste erakonda wägewaks tegema, siiS saada Kuningriik uueSte asutatud ja Prantsusmaa saada jälle kindlaks. öösel waSta Wiinakuu 28. pääwa on ParistS jälle hirmuS kiskumine Anarchistlaste ja Hoidlaste  wahel olnud, kuS 15 inimest haawatud saiwad. Politsei  on kiskujaid wiimaks ühesi ära ajanud. Inglismaalt. Londoni Whitechapel'i linnajäuS on öösel wasta Wiinakuu 28. pääwa jälle üks naesterahwas tuntud koledal witsil ära tapetud. Ka see naesterahwas oli, nagu kõik teised tapetud naesterahwad, öölindude tõuust ja oli joodik. Politsei salakuulajad on tähele pannud, et need mõrksukateud ikka nädali wiimaste pääwade sees tehtud  saawad, kuS üks tapu-loomade laew Londonisse tuleb, mis Pühapääwal ehk Esmaspääwal jälle ära läheb ja sellest hakatakse arwama, et ehk wahest üks selle laewa lihunikkudest see falamõrtfukaS on. Mõrtsuka seltsilastele, kui temal neid on, on täit andeksandmist kuulutatud, kui üks nendest aSja üles annab. Londoni Politsei-ülem Warren  ou ennast ametist lahti wõtnud. Jtaliast. Kuningas Humbert on Austria-Ungrumaa Waljaspidiste asjade Ministrile, Graf Kalnocky'le, Aummciata  rittretähe saatnud. - Jtaliast on sõealaew .Dogali"  Sansibarlsse saadetud, Võitlemisest Arablaste orjakanplejake  waSta osa wõtma. Üks teine laew minna weel järele. Wiinakuu 29. pääwal on Jswolfki, Wenemaa Saadik Paapsti juureS, Paapsli jutule wõetud. Paapsti ligemad nõuumehed, iseäranis Kardinal Galimbertt, püüawad  Italia Kronprmzi kihlamist Belgia Kuninga tütrega tühjaks teha. Spanias on jälle kord lausa mässamine lahti. RepublikanlaSte  erakond, kelle esimees Zorilla on, kes nüüd Prantsusmaal elab, teemad igal poolel suurt kära Minister- Präftdentt, Graf EanovaS del Castillo, wasta.