Tallinna Sõber M 51. Üheksas aastakäik. Tallinnas, Zvulnknu A. Mval 1887. Ulcäldnr araleht Eesti rahmale «aal ja tinuailes. Tuleb ükskord nädalis. wälja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pärijate trükimaja»: aastas 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rabla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised Võetakse wasta: HaMnnas: Lindfors'l pärijate irükimajas. Meteröurgis: S. Seelandt, vsnqsponas H 54. Harws - Laakmaun. Ualiweres - J. Knys. haides: A. SeidelSerg. Kapsalns: H. AoKSerg. Lihulas: K. Aüttner'i voodis. Wiljamdis: H. Z. Karow'i raamatupood. Aarwas: W. MSder. Mõrus : Rraua Melrose. Walkas: W. Rudolfi. Auresaares: W. Lange. Maali kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaltiSkis, kirjad käiwad BaltiSki (Baltifchport Lsõkcaik-llopik.) Register: Üleüldised — Omalt maalt: Tallinnast: Dr. F. J. Wiedemann Aleksaudrikcoli ! asjust Tartu suurkooli Pidult. Rahwakoolide asjust, Realkoolidcst. Tallinna Politsei asjust. Riia«Pihkwa raudtee. Tallinna Linnasaadikute-kogust. -- Gymuastnrni eksamid. - Uks eeskujulik j nõuu „Wanemnille" seltsis. Wiljandist: Kingitud pärandus. Rahjast: Sõda wargatega. Wõrnst: Nns kool. Liibawist: Kooli asjust. Peterburgist: Riigi majapidamisest. Maksud. Persia Schah. Lord Churchill Eest maa kohmtubadest. -- Põlluiöö ja majapidamine. - Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutuleht: Mardipääw (Lõpetus.) Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Jõulukuu 13. pääwal. Teinepool meie isamaa piiret on Jöultt-pühad juba peetud ja aealehtedes, mis. sealt feia jõudsiwad, kostab rohkem ehk wähem ingli-sõna Ma: ,Rahu maa peal!" aga, niipalju kui suurest politikast juttu on. ei leia see sõna sel korral palju usaldust. Polilika kiik sõuab üles ja sõuab alla, äratab kord haljendawat lootust ja tõukab fiis jälle sõea-hirmu koopasse tagasi. Kõige kaytlama silmaga  waatawad ikka weel Wenemaa ja Austria üksteise peale ja püssid olekstwad ehk juba paukumas, kui ühel ehk teisel julgust oleks tule-sädet palawa põhu sisse wifata ja settega kõiki Europat leekama panna. Seisaks Austria üksi, fiis ei wiiwiks küll Wenemaa wist palju, waid astuks Wiini kaudu Konftantinopeli teele, kuida Wenemaa kuulsad politikused juba ammu ära tunnud ja tunnistanud on, et Wcne tee selle wõtmuse-wõtme poole Wiini kaudu läheb, et Austria enne piab maha rõhutud saama, kui Wenelased oma kätt ilma suurema tülitsemiseta Konftantinopeli ja nende tähtsa merekaelade poole wälja sirutada wõiwad. mis Mustamerd teiste meredega ühendawad.  Austria tuetab ennast aga sel korral Saksamaa ja Jtalia peale ja just selle kaubaga, et see kolm-riigi-ühendus  just-siis tegemaks piab saama, kui keegi wõcras ühe ehk teise peale nende keSkist tungib. Seesama kaup köidab aga?ka Austria käsikuni. Laaks sealtpoolt sõda algatud, siis ei oleks Austrial ühendufe-kauba sõna järel mitte õigust teiste abi pärida, sest flis oleks Austria jo ise rahurikkuja. Sedawiifi waritseb fiis üks teise peale ja ootab teise Poolest hakatust, kuna mõlemad ja ka teised riigid kinnitawad, et ühel ega teisel sõeaks mingisugust aSja ei olla. Selleks ei oleks ka wist asja, kui igaüks sellega leppida wõiks ja leppida tahaks, mis neil nüüd on. Aga tulewiku peale mõteldes ei wõi ega taha seda üks ega teine. Kelle wõimuseD alla Konstantinopel ja merekaelad, langemalpiawad, kui Sultani riigi wiimased riismed lagunewad. mis filmanähtawalt mitte enam kauaks kokku jääda ei wõi, see on see küsimine, sest selle järel wajub üliwõimuS ühe ehk teise poole. Konftantinopeli küsimine see on, mis nüüd Bulgaria küsimiseks nimetatud saab. Wenemaa poolt ei taheta wist mitte Bulgartat täitsa Wenemaa kubermanguks teha, aga Wene wõimuSkonna  allWahetakseWulgariat pidada, kuida fee Berlini kongressi peal ka määratud sai ja esimestel aastatel pärast seda ka tõeSte oli, kuS Bulgaria söeawägi Wene pealikute käsu all seisis, kuuni Bulgarlastel himu tuli taieste oma käe peale saada ja Würst Aleksander otse sunnitud sai, sellest liikumisest osa wõtma, kui Bulgarlaste wiha oma peale laduda ei tahtnud. Wist ei olnud Austrial see liikumine  mitte wõeras, sest kui Bulgaria niisamati riigiks oma käe peal saab, nagu Rumänia seda on, stis ei ole Wenelastel maad kaudu teed Konftantinopeli poole. Just fee on. mida AuStria tahab ja sellepärast on sealt kerge kinnitada : Meie ei taha muud ühtigi, kui Balkani-riikide ja rahwaste wabadust." Just seda wabadust ei taha aga Wenemaa politika sallida, sest sellega oleks wtimane lootus  kadunudMonstantinopellt omal aeal omale ja teed Mustmerest lääne poole lahti saada. Wenemaa ei taha neid aSjuUmõegagaZ seletada.Mõige wähemast sel korral mitte sõda algata, kus ühes ka Saksamaaga ja Jtaliaga tegemist tuleks. Sellepärast ei tee Wenemaa Bulgaria asjus muud, igale walitsusele omalt poolelt  kinnitusi, miõ ennast seal asutada püüab, et segadused seal edafi kestawad, kuuni Bulgarlased oma jõudu seespidistes  wõitlemistes täitsa ära kulutanud on ja kuuni ehk ka Prantsusmaa nii kaugele toibub, et Saksamaale tööd anda wõib. Sedawiisi wöiks see söeariistade all/ küll ehk weel aastate kaupa keStata, aga mõnelt poolelt  hakkawad juba healed kostma, et ehk ometigi Kesk- Europa riigid seda kardetawat ja wästtawat olekut wägiwaldselt  lõpetada saamad katsuma, enne kui taieste wästwad  ja enne kui ehk nende ühendus laguneb, mis mitte just wäga kindla sidemetega köidetud ei ole, sest Austrias on mehi küll, kes seda unustada ei suuda, et Saksamaa Keisri-kroon nüüd Preussi Kuninga peas on, kuna Austria  Keiser seda enne kandis, ja Italias ei unuSta laiad ringkonnad, et palju Jtalialasi ikka weel wasta meelt Austria walitsuse all seisawad. Kesk-Europa riigid leiaksiwad  sõeaks Wenemaa wasta asja küll, sest teatud on jo. et see lausa tüliks kergest asja leiab, kelle südames tüli-himu walitseb, aga sõea algamist Kesk-Europa riikide poolest näiwad sel korral kaks Saksamaa seespidist asja keelama: Saksamaa Keisri wanudus ja Kronprinzi haigus. Wana on sõbrufes Wene-Keisrikojaga ja Wene sõeawäega üles kaswanud. Wene sõeawäe keskis wõitles tema Napoleon I. wasta ja aitas seda iket katki murda, mida Prantslaste ülemeel kõige Kesk-Europa peale, iseäralise  raskusega aga Preusfi Kuningriigi peale pannud oli. Wana Keiser, keda kõik Europa nii suure waimustusega  auustab, on harjunud, ennast Wene Keisrikoja ja Wene sõeawäe ltikeks pidama ja wanail päiwil ei suuda tema süda seda wälja kannatada, neid kallid sidemeid katki kiskuda lasta, mis tema südamega kokku kaswanud on, ja pea kellegi! ei ole julgust tema poolt seda pärida. Wist just sellepärast püüab ka Würst Bismark hoolega ja otse kui hirmuga kõiki kõrwale korristada ja tasutada, mis Weuemaa ja Saksamaa wahel lausa sõeaks asja anda wõiks. Sellepärast saiwad wist piire-tülid ja õnnetumad juhtumised ilma kärata seletatud, kuna seesugused aSjad Saksa-Prantsufe piirel pea püssist paukuma panema kippufiwad.  Sellepärast lepib ehk Würst Bismark ka sellega, et need walekirjad mitte weel ilmutatud ei ole, wahest ehk ka koguni mitte ilmutatud ei saa, mis Europas nii suurt kära tegiwad. Teiselt poolelt kardetakse, et Saksamaa sõeawäel ehk õige sõea-waimustus puuduks, kui Kronprinz .meie Fritz" kes wiimases söeas ikka kõikide eesotsas  oli, kelle wahwusest ja ofawusest nii suurt lugu peetakse.  sõea-platstlt eemale jääks, kardetawas haiguses kaugel  maal wiiwima piab. Kas see kõik aga kuumawa sõea-põhu süttimist kauemini keelata wõib, selle üle et usalda keegi otsust anda. Sellepärast arutatakse ka elawalt,  kus pool uued Balkani riigid ja kus pool Inglismaa seisma saakstwad, kui sõda Weuemaa ja Kesk-Europa wahel lahti läheks. Kuida ülemal tähendatud, kinnitakse Austria poolt: Meie ei taha muud ühtigi, kui Valtani riikide ja rahwaste wabadust." See heal on muidugi wäga meelitan?, nimelt Vulgarlastele, kes Sultani ülewalitsusest  ja sellest maksust lahti saada igatsevad, mida nemad selle „ülewaliksuse" eest maksma piawad, kui see ülewalitsus ka muud ei ole, kui paljas sõna. Wenemaa tnetab ennast omais pärimistes taieste Berlini kongressi otsuste peale, milles fee ülewalitsus ja see maks määratud on, ei wõi fiis ka seda täit wabadufl mitte lubada. Sellest  wõib arwata, et Austria heal Bulgarias rohkem maksab.  kui Wenemaa heal. Bulgaria riik on tüll Wene were ja Wene wara kulu peale asutatud, politikaS ei tunta aga paraku tänu wõlga ega selle tasumist. Ru- man lastel on ikka weel paha meel selle killukse üle, mida Wenemaa omast endisest maast Donau kaldal tagasi wõttis, km nemad selle asemel ka Dobrutscha maa omale saiwad. Peale selle sõbrustawad Bulgarlased Ungarlastega,  kes Wenelaste weriwaenlafed on, ja arutawad, et kui Bulgaria Wene wõimuse all seisab, siis jääb Rumänia  kahe kiwi wahele ja wõib ehk kord puruks õerutud saada. Serbias on nüüd küll Bene-sõbraline Ministerium  ja Serblaste suguweri ja usutunnistus kisuwad neid wägewaft Wenemaa poole, aga Serbia seisab Austria,  Rumänia ja Bulgaria wahel, ja wõib kergest sunnitud  saada, nendega ühe köie otsas wedama. Mont e - negro riik hoiab kõigest südamest Wenemaa poole, aga fee ei ole muud, kui üks killuke, kolmelt poolelt Austria piirete wahel. Türgi seisupaik on otse kui saatusest määratud; seal teatakse, et üks Bulgaria riik Wene wõimuse  all muud ei tähenda, kui Wenelaste aste-paika Konstantinopeli poole. Nende riikide poolest ei oleks siis Wenemaal wist mitte abi loota. Greekamaa Kuningas  on Wene Keisri-Praua wend ja Kuninga-Praua on Suurwürst Konstantin Nikolajewitsch'i tütar. Greekamaa  põhjusseadus on aga nii »wabameeline", et Kuninga sõna seesugustes asjades seal palju ei kaalu. Greekamaast arwatakse, et see ennast sõea aeal esiteks kellegi poole ei heidaks, oma sõeawäge sõeakorrale seaks ja siis sellele appi läheks, kelle poole wõit kaaluma näitab, kelle poolt siis ka rohkem kasu loota on. Inglismaa ei ole iialgi Europa suuremaa lülidest tegewat osa wõtnud, kui need mitte otsekohe mere-asjade külge ei puudu. Ainult Napoleon I. üliwõimuse wasta ühendas ennast Inglismaa Europa suurriikidega, ja ühendas ennast Krimmi sõeas Türklastega ja Prantslastega Wenemaa wasta, sest see sõda sai just Konstantinopeli ja merekaelade pärast peetud. Seesama küsimine on aga nüüd ka jälle pea-afi, kui sõda lahti läheks. Inglismaa poolt kuuldakse, et Kesk-Europa riigid sealt abi odata wöiwad, kui keegi Wahemere asju kuidagi teisiti piaks nihutada katsuma, kui need nüüd seisawad.  See sõna wõib palju ja mitmesuguseid aSju tähendada. See wõib ähwardamine Prantsusmaa wasta olla, kui sealtpoolt suuremat wõimust Egyptuses päritakse; see wõib aga ka ähwardamine Wenemaa wasta olla> kui siitpoolt teed Wahemeresse lahti teha püütakse. Lord Churchill on Peterburgis ja on ka Keisri Majesiäti jutule wõetud. Ametlikult kinnitakse, et tema reisul politikaga  ühtigi tegemist ei olla. Seda ei usuta aga mitte, kõige rohkem selle pärast mitte, et tema Berlini kaudu reisis ja seal Graf Herbert Bismarkiga pitkemal jutul on olnud. Suur Inglismaa leht , Times" kirjutab: ,Kui Lord Randolf (Churchill) Keisrile ehk piaks märku anda katsuma, et Inglismaal Ida-Europa asjad üks kõik olla, siis julgeme meie Keisri Majestätile kinnitada, et Inglismaa  walitsus teda mitte selleks senna saatnud ei ole." Wene seltskond ei näidata suuremat usaldust selle külalise wasta. Sedawiist seisawad maailma asjad aasta lõpul pilwetes,  aga pilwetes, millest keegi ütelda ei wõi, kas need kosutawat wihma, wõi häwitawat kõuet ja rahet omas põues kannawad. Europa rahwad seisawad sellel kahtlasel rahu-aeal söeariistade rõhu all, mis neid rohkem wästtama kipub, kui lausa sõda. Imeks ei ole fiis panna, kui ikka rohkem healefi kostma hakkawad, mis nende raske pilwete lahutust ühel ehk teisel wiistl soowiwad. »Parem ots hirmuga, kui hirm ilma otsata/ ütlewad koormatud rahwad,  ja neil on omast kohast ka õigus.