nud. Puulehedki lööwad kange kuiwa ja päikese  kõrwetamise pärast longu. 5./6. Juuni öösel waraStati Lihulast Kruusiaugu kõrtsimehel tuast sängi juurest lahtise akna läbi weSti taskust  84 rubla raha ära. WaraS peafiS minema. Nimetasin seda aSja sellepärast, et nüid suil aken sagedaste öösilt lahti jäetakse, fliS piab sellega rohkem ettewaatlik olema. U. Lätimaalt. Riiast. Nagu juba mitu korda nimetatud, on Kõigekõrgemalt kinnitatud riiginõuukogu heaksarwamise  läbi Riia linna Saksa kreiskooli, miS aastal 1789 asutati, Wene reai-koolikS ümbermuutmise käsk antud. Eelnimetatud kooli lõpetamine, kus praegu 325 õppijat oli, on 1. Juulil s. a. Nagu „Rig. Z." kuulnud on, olla koolmeistrite-kollegiumi liigetele juba teada antud, et nad nimetatud päewast saadik ametist lahti on. Tartu koolikonna kurator on sellepärast, et meie linnas kreiskooli wäärilist kooli mitte ei ole ja praegustele õppijatele wõimalikukS  teha, oma hakatud Speaega lõpetada, otsuseks teinud, Prima ja Se tunda klassi Äeel nende koolilaste tarwis kaheks aastaks jätta, kellel wõimalik ei ole mitte real-kooli sisse saada. Alamatele klassidele ei ole seda siis mitte wõimalik. Kuuramaal on, nagu „Balt. Wehstn." ütleb, PilteniS nii palju inimesi Greeka Oigeustu  läinud, et neile tarwis arwatakse kirikut ehitada olewat; kool saada käesolewal suwel neile juba asutatud. Soomemaalt. Imatra weelangult kuuleme, et Keis. ASrg. suurwürst Wladimir ja tema abikaasa ühes oma laStega 9. Juunil õhtu kella kaheksa ajal kindral AStashewi mõisa jõuudsiwad, kus neid pidulikult waStu wõeti. JluS, tore elumaja, mkS hiljuti alles walmis sai. oli selle päewa auukS kõige kaunimate lillidega, wäätkaSwudega, lillekimpudega ja kõrgete reisijate nimede algustähtedega  kaunistatud, mis kõik Peeterburist kutsutud ametnik Gerstner osawa käega oli toimetanud.  19. Juunil waadati Imatra weelangu. Wiiburist. Täna 11. Juunil käis Keis. AõrguS gimnafiumi ja muid koola ning mälestuse  asju waatamaS, waatas ka Wiiburi kaitsekohad  wecl ja maal järele. Pärast lõunat kell 3 sõitis Ta ära Tallinna. Wenemaalt. Peeterburist. Riigi nSuukogu suwine puhkamise  aeg on 3 Juunil hakanud ning keStab, nagu »lZv«. Lp.« teab ütelda, üksikutel jaoskondadel  kuni 1. Oktobrini ja terwel nõuukogul kuni 15. Oktobrini. Lähemas istumises wõetakse  ka Balti walitsuse muudatus ette. Wiimse istumise jooksul on riigi nõuukoguSse uueste wõetud: endine kohtuminister D. N. Nabokow, endine sisemise ministri abi J. N. Durnowo ja salanõuunik J. A. Wyshnegradski. „St. Pet. Z." teab ütelda, et tuttaw Asta reisija kindral-major Przewalski oma mõisa pealt Peeterburki on kutsutud, kus ta mõnede Wene-Hiina küsimuste kohta oma arwamist piab awaldama. Politsei ametnikul SheremetjewSkil on korda läinud 8. Juunil wale-raha tegijat, soldat Wasfili Kirillowi, kätte saada, kes juba aasta aega, iga päew umbes 100 rubla eest wale 20. ja 10. kopikulisi walmistaS. Tema tegi neid tinast ja peenikeseks tõugatud kristallist  ning andis nad siis kõrtsimeeste kätte, keS neid oma joobnud wõõrastele andfiwad. 10. Juunil läkstwad Peeterburi tehnika  seltsi poolt saadetud mõned mehed õhulaewaga  reisile. See laew liikus Soomemaa poole. TemaS iStufiwad suuretüki wäe vberst Sigunow ja wiifika-mehaniker Wrobtewski. kes reisile kõik juurde oliwad wõtnud, mis uuem aeg õpetab. Wette kukkumist ja uppumist kartes oliwad ka ujumist wööd ligi wõetud. Pilliwabriku  omanik Aleksandrow andis õhusõudjatele  wile ja pasuna ligi, et järele katsuda, kust maalt weel pilli healt kuulda wõib. Umbes kahe ja poole tunnilise sõidu järele wajuS õhulaew  Werhni RikolaiSki küla juurde umbeS werst maad Laadoga järwest ja 80 wcrsta Peeterburist kaugel õnnelikult maha. Mõnedel gardewae ohwitseridel on nõu Juunikuu lõpul ratsa Tallinnasse sõita. Peeterburi ümberkaudu ja iseäranis Soome lahe ääres on suure põua parast hirmus  palju madusi tekkinud. Nad on halli läikiwa nahaga ja küitseljaga. Need maod olla wäga kiwtised. Odessast. Laewaomanik D. Wolodin palus linnakubernöri käest luba, põhja wajunud laewa jagust ja kaupa Odessa sadamast mere Põhjast ülesse tuua. Lubasaamist ega keeldust ei ole kumbkit weel teada. Harkowist. 8. Juunil libises Kurski- Harkvwi-Asowi raudtee peal Nikitowka jaama ligidal kaubarong rööbastest wälja. 19 wagunit  läksiwad selle juures puruks, üks tundmata reisija sai surma, ülemkonduktöri mõlemad jalad kiSti otsast ära ja masina määrija sai raskeste haawatud. Kertshi merekitsuse ligidal läks Wene aurulaev;  „Jastreb" 39. Mail kell 11 enne lõunat hukka. Laew oli juba koguni wana ja äkiline  tuulepööris kiskus ta ühes enesega, nii et ta järsu raputamise läbi keskpaika prao lõi ja kohe alla wajus. Kõik saiwad ühes allawajuwa laewaga surma, ainult üks madrus peasis eluga. Kapten Gaiko tähendas kül laewa omanikkudele,  et wana kõdunenud laew mitte enam reisile minna ei wõi, kuid nad arwasiwad teda selle reisi weel ära käia wõiwat, ning siis wõetawat  ta paranduse alla. Ei ta tahagi enam parandamist. Siberimaalt. Ajaleht »9ll6iipi.« teatab, et wiimsel aja! rohkeste Hiina wägefi Amuri jõekonda kokku koguwat. Hiina wägi umbes 39999 meest olewat ühe kindrali juhatuse  all ja säetawat kõik salga kaupa piiri peale. Kirja wastused. 304) —Kui Teil nime ci ole, siis. ärge ka ajalehele sõnumeid saatma tükkigc. 305) J. R. L. Seda nurjatumat lugu nimetame ainult lühidelt. 306) H. T. W. Täname; sõnumit tahame tarwitada. Ega see wiga ei tee, et algustähed ühed ja needsammad on; süidlane jääb ikka süidlaseks ja õige hõlma ei hakka keegi kinni. Teist kirjutatud nimi ei oleks ka mitte läbi tulnud. 307) f— ?) Ega seda hädaste just tarwis ei ole. Palju termist! 308) J. D. K. Täname sõnumite eest; oodasime neid juba Teie poolt ammugi. 309) J. M. K. Rõõmustame möga, et nii tihti meid waatamas käite. Tarwitame. 310) J. R. U. „Wiissadatuhat dollarit" olete juba lehest leidnud; täname wäga selle eest. 311) J. S. U. K. Ei see sedawiisi sugugi ei lähe; see teeks asja meel palju halwemaks, kui ta enne on. 312) —mina— Wõi seal meel mana wälja ajamise mood; seda oleme ennegi ka kuulnud. 313) —ssm— Täname sõnumite eest; lauludel on see meel suuremaks wiaks, et neil tuumakas raskus puudub, nendes  awaldatud mõte tuuakse liias wõrinal ette. Sakala esimese  pooleaasta käigu pärast oleme Teie soowi täitnud. 814) —n — Käes ja tarwitame. 315) —mp— Imeks piab kül panema, et seda seltsi kurjadtööd tänamu nii liiale lähemad. Tarwitame. 316) x. Täname wäga selle töö eest ning saame talle maad andma. 317) A. M. T. Mitme lehe sõnume saatja olla, on raske ehk piaaegu wõimatu; ühte toidate, töist näljutate. Uuemad sõnumed. Kurator jalanõuunik Kapustin taks 19. Juunil Pihkwasse minewa aurulaewaga ära Riiga. Sellega on nüid ka kõik terwe kovliwalitsusekond  Riias. N. D. Z. Sisemine ministerium on tulewaseks aas- taks ajalehtede postiraha kohta uue seaduse teinud; selle järele maksetakse edespidi lehe hinna kõrguse järele postiraha. N. D. Z. WLljandist. Ühise kirjawiisi kokkuseadmiseks  on Tartus wiimsel EeSti Kirjameeste Seltsi koosolekul 21 liikmeline kommission walitud. Kommissioni liikmed on järgmised: DDr. Wiedemann,  Weske, Hurt, Hermann; kirikuõpetajad Nolcken, Bergmann, Kallas, Lipp; kirjanik tsnä. llikvl. Eisen; kooliõpetajad Kurrik, Kunder, Niggol, Org, Jurkatam, Jõgewer; ajalehtede toimetajad esnä. Hugo Tresfner, Grenzstein, Järw, Peet. Tülk ja Kõrw. P. Hariduse ministeriumi luaga saab Tartu koolikonna kurator, salanöuunik Kapustin 1. Juulist peale kaheks kuuks wäljamaale reisima. N. D. Z. Tartust. W. Justi, Eesti Postimehe trükikoa ja raamatupoe omaniku raamatupood on 18. skp. pitsariga kinni pandud. P. Riiast. Kubermangu prokurör koll.-nõuunik  v. Klugen on reisilt tagasi tulnud ning ameti jälle oma käite wõtnud. N. D. Z. Pariisis, 5. Juulil (23. Juunil). Senat kinnitas 1889. aasta maailma-naljanäitust. N. D. Z. Ateenas, 4. Juulil (22. Juunil). Kuninga - emand on oma tütartega ja nooremate poegadega  Odessa kaudu Peeterburki reisinud. N. D. Z. Põhja telegrahwi seltsi telegrammid. Peeterburis, 29. Juunil. Saadik hra Nelidow tuli siia. Parast 19 päewalist siinolekut  läheb ta oma koha peale jälle tagasi. Riias, 22. Juunil. Täna hommiku wara jõuudsiwad Keis. Kõrgused suurwürst Wladimir ühes Abikaasaga siia, kus neid kõrgeist ametnikkudest  wasta wõeti. Peeterburis, 24. Juunil. Siinsed lehed teatawad, et kakstuhat Türklast Kasoshin'lst Montenegrini maakonda tungisiwad, kust nad aga tagasi löödi. Türgi päris wäed seisiwad  rahu. Roomas, 4. Juulil (22. Juunil). Eilaseft  kuni täna lõuneni on Francavillas kolerasse 191 inimest haigeks jäänud ja 31 ära surnud,  Katianos 193 haigeks jäänud ja 29 suruud. A! 24. Sakala. 1885 Wäljaandja ja wastutaja toimetaja J. Peet Aoskvzsuo Aepll i l>, 21. Ilowl 188 L r. Pooleaasta tellimise kuulutus. „Sakala" saab ka tulewal poolel aastal igal nädalil korralikult  wälja tulema ja oma ettevõetud teed mööda Lruiste kõndima ning alati pelgamata oma ettemääratud eesmärgi poole tõttama. Et „Sakala'le" rohkem lugejaid on tulnud, kui meie nende mitmesuguste  takistuste ja raskuste pärast loota wõifimegi, siis tahame tulewal poolel aastal weel kindlamalt oma kohust täita katsuda ning „Sakala't" wõimalikult sisukamaks awitada. Sellepärast palume meie weel kord igat tõsist inimesesuo sõpra meie raskele tööle appi. „Sakala" pooleaasta hind on, nagu lehe eesotsaski nähä: postiga 1 rubla 50 kop. postita 1 „ 20 „ Tellimisi palume õige ruttu saata aga ikka ühes rahaga et pooleaasta algusel lehte takistamata saata wõime. Enamtellijad saamad, nagu aaSta pealtki, ikka oma tuttawa kasu. AaSta algul puudu jäänud kolm nummert tahame pia järele anda. Sõnumesaatjaid palume ka lehe lugejate arwu suurendada. „Sakala" toimetus. -h.. Sl EM oo !88Z oo -o -K k' !>M«M B^lBlBB3^ -5 annab igal ajal kõigeparemat õlut ja uapsi. Kuulutused. Elukoha Vahetus. Mina elan praegu hra H. Mlohfeldti majas, mis von Helmersen'i maja wastu on. Enne lõunat kella 10 st —ll ni Pärast lõunat kella 3 st — 4 ni. - Dr. weä. H. Truhart. .'Lahkeks tähelepanemiseks! » Minu auruweski pealt on alati > ---- HecrS ---- I rukki- j° nisujahu W saada. Ka müin sealt tsetwerdi wiisil rükkid. A. A. Rosenberg, Wiljandis. üks suur maatükk (mõisa) odawa hinnaga ära, 20 rubla dessätini eest. Maa on heas seisuses, seisab suure jõe ääres, kus peal ka laemad sõidawad. Kes tahab, wõib sealt maad ka weiksemais Lükkides osta, 10 dessätini suurused. Mõisa päralt on suur mets, millest 4000 dessätini ilust lehtpuu metsa on, kus kõiksugused tarwilised kallid puud kasmawad. Selles metsas on ka palju mesilindude puid, kus nad õõnes puies tööd teemad. Põllumaa on hea põhjaga, heinamaad head ja ka elumajad seisawad heas korras; ka on sellel mõisal meel suur wesiweske, kus mitu jõge kokku jookseb. WW- Mõisa seijab raudtee ligidal. 'MU Peale selle müitakse ka meel suuremaid ja weiksemaid mõisasi odawa hinna eest ära ehk antakse pikema aja peale rendi peale; nöndasamma ka meskid ja töised ostetud kohad. Ka teatan meel, et ma kõiksugustele ametipidajatele, nagu: koolmeistritele, kaupmeestele, Valitsejatele jne. kohtasi muretsen; muretsen ka selle eest, et maaostjad  kroonu maade pangast umbes 80 protsendi maa hinnast lainata saamad, ja olen ka kontrahi tegemise juures abiline. Igal ajal olen malmis sellele lähemat teadust ühe ehk töise asja üle andma, kes mulle 3 seitsme kopikulist marka sisse saadab. Adress: Li. noniopv K. F. r. 3 Wallakirjutaja abikohta soowib omale keegi, kes Wenckeelt  selgeste mõistab. Järele küsida „Sakala" toimetusest.  Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltst lähem koosolek on pühapäewal, Sv. Zuulil s. a. z Hakatus p. l. kell 2. Näewakord: ! 1. Minewase koosoleku protokolli ette!  lugemine. 2. J. kõne: Tubaku kaswatamisest.  3. J. RuubeN kõne: Tubaku suitsetamise  kahjust. > 4. J. Peetri kõne: Mis tood sa näitusele?  5. Läbirääkimised ja nõuupidamised põllutöö asjus. > Hestseifus. ! Kestseisuse koosolek on sellelsammal 8 päewal kell 12 lõuna ajal. Oma Itäiswerd Araabia tõoaga j soowitab odawa hinna eest kaupmees ZN. Pttls ! WilKindis. I Terwise poolest tugew lk amm, ?l rohke imetamisega, wõib sedamaid kohta leida wärwijameistre Jt. Matuste juures, l Wiljandis. Hästi põletatud ning heast salvist mitmet seltsi ja ilust, walget ZZ kop. wakk, soowitab igale tarwitajale A A. Rosenberg, Wiljandis.