Wiljandist saadetud kiri on järgmine: .Juba sagedast olete Teie oma lehe sees tunnistust toonud, et .Olewik" Lutheruse usutunnistuse kooliwalitsust rahwa. silma ees halwaks teha püüab ja et .Olewik" selleks waletatud kirjasi awaldab. Seda on Wiljandi kooliwalitsus ka tunda saanud, sest .Olewik" kinnitas, see kooliwalitsus oleks .rahwameestest" armastatud kihelkonnakooli õpetaja Kirsel'ile palga wähendamise läbi kahju teha tahtnud. Et see kinnitamine täitsa waletatud oli, sest et kooliwalitsus 2 korda konwenti pea! Kirseli palga ülendamist nõuudis, see nõuu aga konwenti Eesti liigete poolt tagasi tõugatud sai, kuulutasin  mina .Olewikkus" üht lühikest kirja, milles seda põhjustamata kaebtust tagasi tõukasin ja seletasin Grenzsteinile  seda asja ka suusõnaga. Sellest hoolimata trükib aga .Olewik" oma Nu. 20 sees ühe Tennasilma w õlini kude protokolli ära, mis näitama  peab, et minu esimene seletus mitte tõe põhjusel ei seisaks. Kui see protokoll ka ühtigi tunnistada ei wõi, fiis saatsin mina ometigi .Olewikule" järgmise seletuse, mis wiimase Teifipääwa numris (Nu 24) aga poolikult üles wõetud on. Mina ole Teile seda asjakäiku nii laialt seletanud, sest et mina Teid palun, omalt poolelt selle asja seletamist  kuulutada, et Grenzsteini tegewus tuttawaks saaks. Minu, .Olewikule" saadetud kiri on pea sõna-sõnalt järgmine: .Olewiku toimetusele. Aasta 1866 wäljaantud .Trahwi seaduse raamatu" § 1033 peale ennast tuetates palun mina Teid järelseiswa wastuse, mis Teie .Köwerad õiendused", nagu need .Olewiku" Nu 20 sees ilmunud on, tühjaks teeb. nii pea kui wõimalik omas lehes ära trükkida, et ka Teie lugejad teada saakfiwad .Kelle poole nüüd ometi õigus jääb." .Meie allnimetatud tunnistame seega, et Olewiku 20 numbris awaldatud Tennasilma wallawalitfuse protokollil 4. Märtsist 1882 Nu 24 üks wäga kahetsemise wääriline eksitus meie poolt põhjaks on olnud, sest kohalik kooliwalitsus  (.kooli kohus") on konwendi pääl kihelkonna koolmeistri Kirseli palga ülendamist nõudnud ja mulle Jaan Jlwesele pääle pannud seesuguse palga ülendamise eest Tennasilma wolikogu juures kosta. Nimetatud 4. Janu ari 1882 konwendi pääl mina ei arwanud enesel seks woli olewat, koolmeistrile palka juure lubada. A. Kärmas, JaanJlwes, Tennasilma wallawanem. Tennasilma saadik. Ühtlasi annan Teile teada, et selle wastuse põhjuskirja  omas käes hoian. Kiri on kohtu poolt kinnitub saanud. Oswald Baron Ungern Sternberg, Wiljandi kooliwalitsuse president. Seda kirja on .Olewik" oma Nu 24 sees, aga ilma hakatuseta ja ilma lõpetuseta üles wõtnud ja on juure lisanud: .Toimetu se poolt on meil seie juurde tähendada,  et nüüd see afi wõib lõpetatud saada. Olewiku  kirjasaatjale ei wõi mingisugust süüdi anda, sest et tema oma sõnume ammetlise protokolli järele oli ülesse pannud. Meie oleme sõnumite üleswõtmise juureS küll ettewaatlised.  Aga ammetlised protokollid on ja jääwad meile ikka usaldatawateks hallikateks, kui wahest ka, nagu siin, nende sees mõni eksitus peaks ette tulema," Meil ei ole siin .Olewiku" kirjasaatjaga ühtigi tegemist,  waid ikka jälle ja üksi ja ainu .Olewiku" enesega. Kui meie juba selle lehe ühepoolist ja kiustlikku joont enne ei tunneks siis peaksime imeks panema, kuida üks meelemõistja .toimetaja" asju ja aSjade tähendust oma lugejate ees nenda segada, läbiSttkku wisata ja sõtkuda wõib, et ikka .oma meestele" õigus, kõige wähemaft õiguse kuju jääma peab. Suure maiusega oli .Olewik"  esiteks oma Nu 12 ühe kirja üles wõtnud, milles kirjutati : .Nüüd on seesama kooliwalitsus esimese kirjale üle töise järele saatnud. See kiri käiwat, kuida meile teatakse, kih. kooliõp. palga kohta. Kiri soowiwat, et wallawalitsused wanema kih. kooliõp. palka wähendaks.  Tublid wallawalitsused on kostnud, et kih. kooliõp' palk peab ülendatud saama. " Selle peale kirjutas koolivalitsuse president ametlikult,  et see sõnum tõsi ei ole ja seletab asja ka weel süusõnaga. Nimetatud ametlik kiri seisab .Olewiku" Nu 16 sees ja .Olewik" lisab juure: .Meie ei wõi praegu mitte laiemalt ära seletada, .mis põhjusel õiendataw sõnum kirja sai pandud ; loovaime  seda pea wõiwat teha. Ei ole koolm. Valka mitte „tahetud mahendada, siis on see wäga hää. Uemal seis.wa  õienduse kohta ou aga tähendada, et sääl küll wakS .wahet on, kas palga wähendamiseks nimelt kirja kirjutakse .ja saadetakse", wõi kas seda mõnes kirjas möödaminnes soowitakse." .Olewiku" erapoolik joon paistab juba siin õige selgest wälja. TeutuS kooliwalitsuse wasta oli tema .ustataw. ja selle külge köitis tema weel teutufi kirikuõpetaja teiste wasta, kes mitte .Olewikn" erakondlased ei olnud. Kui aga kooliwalitsuse juhataja oma täie nimega seda kirja ametlikult maleks tunnistab, siis ou .Olemit" kahtlane ja läheb .oma meestele" abi otsima, ja paneb neile koguni weel ise sõnu suhu. Et palga wähendamist .nimelt" ettekirjutatud oleks, seda ei oleks just maja, ehk oleks seda .mööda minneS foowitud", sellest oleks .Olewiku"  aru järel teutamise põhjuseks küll. Ja .Olewik" otsib ja leiab abi, aga kust? Tennasilma wallawalitfuse protokollist! Tennasilma wallawalitfuse protokoll peab Wiljandi kooliwalitsuses tehtud otsuste kohta uStatawam olema, kui selle kooliwalitsuse juhataja ametlik tunnistus  ! ! Miks flis .Olewik" selle kooliwalitsuse  enese protokollist aruandmist ei nõudnud, kui tema tõeste tõtt ja üksi tõtt otsis? Ja kui .Olewik" selle nendanimetatud .tunnistuse saanud on, siis kirjutab see leht .Kõweraist SiendamiStest," mida temale .kätte topitud" ja hõiskab kauni leiduse üle. Kui .Olewik" seesugust .uuendusi" meie kodumaa kohtutes .soowib", siis hoidku meid Jumal seesuguste uuenduste eest ! .Sina ei pea mitte ülekohut tunnistama  oma ligemise waStu!" Kuida kõrwalt kuuldakse, olla Eestimaa Maapääwal  nõuuks wõetud üht kommisfioni walida, kes Liimi maa ja Kuuramaa Ritterkonua kommissionidega ühes selle üle nõuu pidama peab, kuida Makonna-nvuukogud Baltimaa kubermangudes asutada on. Üks kentsakas .Eestlaste ja Lätlaste sõber", Venelane  A. Motshanow söödab Wenekeeli lehta pitka kirjadega meie kodumaa elu ja olu üle. Wäga kõwakS keedetud patune ei ole herra Moltshauow ka küll mitte, sest tema annab mitmele asjale õiget tunnistust, aga pöörast walet on nende -kirjade sees ka küll. Moltshanow tunnistab, et meie taluaSjad palju paremal korral oleksiwad,  kui Wenemaal, et meie kohtutes õigus walitsekS ja et meie Lntheruse usutunnistuse kiri rahwakoolide eest palju hoolt kannud oleks, kui see ka Lutheruse usutunnistuse  kirik oleks. Aga Wenelased ei wõiks sellega siiski rahul olla, ega wõiks seda kõiki sallida, sest see ei oleks Wene wisi Z Meie arwame, et herra Moltshanow  targemine teinud oleks, oma nime peale mõtelda (wait olla), kui seesugust kirjasi kõrge kella külge riputada. Tema on nendega nii palju oma erakondlaste salanõuudest Eestlaste ja Lätlaste iseolemise waSta ilmutanud, et pimedad  neid nõuusi juba kepiga katsuda wõiwad. Maapääwal ou Baron Maydell Kurrast LandrathikS walitud, herra von Grünwalt Esnast asemele, keS Landrathi ameti maha pani. KreiSfaadikukS, Baron Maydelli asemale sai herra von Grüuewaldt Kõigist walitud. Kerro herra, Karl von M ü hlen - dahl ou oma järeltulewa sugmvõsaga Eestimaa Ritterkonua  sekka üles wõetud. .Kodumaa" kirjutab, et .Sakala" esimene nummer,  pärast K. R. Jakobsoni surma, jälle wälja tulnud on. Meie kätte ei ole seda weel jõudnud. .Kodumaa" kaitseb ja kiidab Eeski .rahwuSlikkude" lehtede kiitlemist nende oma kirjadega, mida Zensuri walitsuse poolest maha kustutati ja tõreleb meie wasta, et meie seesuguse kiitlemise  wasta sõitlesime. .Kodumaa" arwab, et kõik aeakirjandus  ilma Zensurita olla soowikS. Seda teame meie ka. Meie ei ole ka mitte seesuguse soowimise wasta kirjutatid,  waid üksi aga tähendatud tühja kiitlemiste ja Zensuri walitsuse pilkamiste wasta, mis just niisamati Keiserlik kohus on, nagu iga teine. Seaduse muutmist tohib iga riigialam soowida, kui muutmist tarwis olema arwab, ja tohib ka alandlikult seda awalikult üles rääkida. Niikaua aga, kui seadus keStab, niikaua peab seda auustatama.  Seadust ja seaduse tallitajaid awalikult pilgata ja rahwa ees halwaks ja pölastawaks ieha, seda wõiwad ükst Sozialdemokratlased ja teised seesugused kahewäärilised alased". .Kodumaa" lisab weel juure, et ka .NiStirahwa pühapääwa lehest" üks terwe nmmer Zensuri poolest lämmatatud oleks. See on lausa waie, kuida meie kõige ustatawatema sõnumite järel kinnitada wõime. Seletamist  on tähendatud lehek Zensuri walitsusega küll olnud, aga lämmatatud ei ole ühtigi. Oleks seda aga ka olnud, fiis ei oleks .Ristirahwa pühapääwa leht" sellega küll mitte rahwa ees kiitleuud ja körklenud, sest see on jumaliku seaduse ees, ilmaliku seaduse eeS ja suusa elukombe  ees ühewõrra kõlwatu. Kuida .Kodumaa" peale selle meie kirjast käänutab ja pöörab, selle külge ei taha meie fiin ega ka edaspidi enam puutuda, selle üle ei maksa sõna kautada. Arwab ometigi .Kodumaa", et Nelipühi kaskede wõtmine meie .kasemetsast" häwitakS. .Kodumaa" toimetajat kuluks kord kodumaa heinamaate pöesaStikku wiia, seal paar kord keerutada ja fltS lahti lasta. SaakS imeks näha missugust .joont" tema fiiS jalge alla wõtakS, kodumaa pinnal oma enese koju poole pöörata ! Olgu peale; törelegu peale, oma wiifll I— " Kes elawat elu ei tunne, see kujustab seda omast tindi- potist. Kelle hambad aSja tuuma peale ei halla, see närib  koort; miS ta peab tegema, koi hambad sügelewad! - .EeSti PoStimeeS" kirjutab natuke käänakust meie juhtkirja .Rahwuse kosu ja rahwa kasu" waSta, miS, kuida lugejad mäletawad, Tartu looma-näituStest rääkis. Teiste wöõriti pööramiSte keskiS ütleb .EeSti PostimeeS:" .aga pääasja külge .Sõber" muidugi peaaegu ei sugugi." Meie arwame, et loomanäitusel loomad peaasi on ja selle körwaS fee tähelepanemine, mida seal just meie talurahwa tõuglooma taSwatamise peale heidetakse. Just sellest oleme meie kirjutanud. Arwab .EeSti PoStimeeS", et meie päiwil rahwuslik politika, rahwuse kosu .pääast" oleks, flis otsigu selleks üht teist wainut; loomauäitused on rahwa kasuks asutatud. Tartust. Linuasaadikute nöuukoguS, selle kuu 10 pääwal on nõuukS wõetud, et Tartu linna möisadeS talukohad  peremeestele päriseks müüdud saakfiwad. Rent saab 4 protsentiga kapitaliks arwatud ja see kapital jääb iga koha hinnaks; kus aga kohad oma wähem kasuliku seisu» paiga parast seda parimad, seal wõib rent ka 5 protsentiga kapitaliks arwatud ja ohtuhind sedawiisi alandatud saada. Ostjad maksawad kanbategemise juures 10 prntsenti ostuhinnast  sisse. Järeljäänud wõla eest maksawad ostjad S protsenti aaStaS ja 2 protsenti wõla tasumiseks, wõiwad aga ka oma tahtmist mööda rohkem tasumist maksa. Kui pärast 15 aaStat weel wslga kohtade peal on. fiiS wõiwad wõla intreSfid 6 protsenti peale tõstetud saada. Wilja ikalduSte ja teiste iseäraliste õnnetuste juureS wõiwad intressid ja wõlatasumised linnawalitsuse poolest kawõlgajätta lubatud saada, aga et mitte pitkemalt, kui kolmeaasta peale. Viljandist. Linuasaadikute nöuukoguS on nõuuks wõetud, linna mõisadeS talukohtafi peremeestele päriseks müüa. Rent saab 4 protsentiga kapitaliks arwatud ja see kapital iga koha hinnaks pandud. Ostuhinnast maksawad  ostjad 10 protsenti kaubategemise juureS fiSse. Wõla  pealt maksawad nemad aaStas 6 protsenti ja sellega saab wõlg 41 aaSta kaikus kustutatud. Riiast. Theatre põlemise üle tulewad sõnumed, et see täitsa maha põlenud on. Ka ÜkS inimene on tules surma leidnud. Theater oli mitmeS Tulekaitse Seltsis 308,000 rubla eest kaitse alla antud. Peterburgist. ÜkS suur ja tütjaS töö on nende pääwade sees lõpetatud. Meretee Reewa jõe suus on nenda puhastatud, et edaspidi ta kõige suuremad laewad merest otsekohe Peterburgi tulla wõiwad. Mereks  nal on 16 jalga sügab ja 100 sülda lai. Sügisel 1883 saada Kronstadti kaubasadam Peterburgi, KanonerSki Ofirowi asutatud ja sedawiisi aaStal 1684 kõik Peterburgi  kanbaajamine neist MiluStest lahti, mida tänine laewade ümberlastimine tegi. Selle kuu 5 pääwal on PeterburgtS 18 inimest kinni wõetud, kes dünamiiti ja kärgatuse riistu walmiStamaS  oliwad. Tähtede järel, mida nende juures leiti, saiwad ka MoskwaS mõned seesugused mehed kinni wõetud. Selsamal aeal kadusiwad Moskwast kolm meest ja nende tühjas pesas leiti asju mis tunniStafiwad, et seal salatrükimaja  olnud, kuS wift mõndagi trükiti, mida mõne mehe patune süda .ihkab," Kuida wõeramaa lehed kirjutawad, olla nende .õnnetoojate" peamehe nimi Pribõilow  , keS juba kaua aega kui loomaarst Peterburgis elas. Seespidise aSjade Ministri abiline, Geheimerath Senator Gotowzew on oma palwe peale sellest ametist  lahti laStud. Tema asemele on Kindral Ors h ewSkt nimetatud. Soomemaalt. Senati poolest on mitmed wabriku-juhatajad ja käfitöö-meistrid maa kulu peale Moskwa näitusele saadetud. Selle kuu 11 pääwal oli Botnia mere randaS, mitmeS paitas kaunis kange maawärisemine.  HaparandaS testiS wärisemine terwe minuti ja oli nii kange, et inimesed waewalt jalge peal seista wõifiwad. PiteaS ja LuleaS keStiS wärisemine 20 sekundit.  oli aga nii raSke, et majad wabiscstwad. Brahestadtis,  Soomemere randaS tunti selle luu 13 psäwal maawärisemist.  Moskwast. Näitusel käiwad nüüd mõnel pääwal umbeS 30,000 waatajat. Wäga kaebatakse selle üle, et linna walitsuS kõiki söögi ja joogi kauplemist näitusel ühe ainsa mehe kätte annud on. See kahewääriline auumeeS, nimega Lopatew, kurnata nüüd oma wiletsa ja wähese toidu eest rahwa käest üleliiga raha wälja. Selle kuu 16 pääwal oliwad MoskwaS kolm tulekahju, mis wäga palju kahju tegiwad. Tuulast. Suure Tuula sõeariista wabriku mashinad  saamad meega käima pandud. Rüüd oliwad wihmasajud  mett nii kõrgele paesutand, e t tamm katkeS ja wabrik  seisma jääma pidi. 4000 inimest on ilma tööta ja leiwata. Afi on kohtute ülekuulamise all ja üks wabriku ülem ajab süüd teise peale. SewaStopoltst. Endistes sõealaewa ehituse paikades tahetakse soomuSlaewu ehitama hakata ja selleks sadamat korrale seada, mis 1,750,000 rubla maksma tuleb.