kuhu vähki kaugelt tuuakse. Kui odavad on vähid nende hindade kohta ka Berlinis! Tilsitis olen mina ühe shokki vähkide eest S hõbegroshi maksnud, ja missugused  vähid oliwad need! Palju kahju teeb kalaja  wähi-rikkusele. nimelt Liiwimaul, lina-liutamine järwedes ja jõgedes. Wiimasel aeal on selle waSta küll karmid käsud antud, et linu järwedes ja jogedeS liutatakse, aga wist saab veel mõni aeg mööda minema, enne kui neid igal poolel tähele pannakse ja kuulatakse. Mina olen ütlema kuulnud, et rohkendatud aurulaewa-sõitmised meie suuremate järvede (Peipsi ja Wirtsjärwe) peal, kala-rikkufi kahandada. See näitab aga üks paha eksitus olema. Saksamaa ja Schweizi järvedel jooksevad aurulaevad nende suuruse kohta palju kauemini ja rohkemini, aga seal ei märgata sellest ühtigi kalade kahenemist, kõige vähemast mitte nii paljn, kui meie kodumaal. Seltsid rööw-püüdmise  waSta on liiga võimatumad ja neid on liiga vähe, kui et selle meeletuma hävitamise wasta mõjuvalt võidelda  suudakstwad. Needsamad pahad aSjad walitsesiwad enne ka Saksamaal, kuuni valitsus seadust andis, mis kalade ja vähkide püüdmist ja kaitsemise-aega korraldas. Nüüd on näituseks Preussimaal püütud vähid üheks tähtsaks kaubaks saanud, mida Prantsusmaa turudele saadetakse ja mis mitu ja mitu tuhat marka sisse kannavad." Niipalju Saksakeeli .Tallinna Zeitungtst". Kuida lugejad mäletavad, oleme meie sagedast selle tähtsa asja peale tähendanud ja rahvast kaastööle kalade ja vähkide hävitamise wasta kutsunud. Wiimasel aastal kuulutasime .Wene Kalapüüdmise ja Kalakaswatamise Seltsi Eestimaa  jäusko.ttta" põhjuskirja ja seadmist kala-kaitsemise ja kala-sigitamise kohta, ühes palusime ka, et tõsised kodumaa  sobrad igast sugust ja seisusest seda asja oma tähelepanemise  ja hoolekandmise alla wõtakfiwad, ja oma mõtteid ja äranägemist selle asja kohta awaldaksiwad, mis rannarahval  ja kalameestel wõeraS olla ei või. Üht tähte, et meie kutsumine kuidagi mõjunud oleks, ei ole meie tänine veel mitte saanud. Kust see tuleb, see tuimus ühe nii tähtsa asja kohta, mis meie järeltulijate peatoidust kangest vähendama kipub? Äärel mõteldes leiame selle nähtusele palju põhjuseid, millest üks ikka kurvastavam on kui teine, millest muist kõige inimeste kurv pärandus, muist meie aea viga ülepea, muist meie kodumaa iseäraliste käärimiste  iseäraline süü on. Inimeste harimata süda ahnitseb ikka kõiki omale üksi, ei hoolt üleüldisest kasust ega kahjust palju, ei hooli kaasinimestest ega järeltulijatest. Ptaks rahvas kord tõfise südamega selle peale mõtlema, et Mv-viljadega põllul, rõõv-raiumiStega metsades ja rõõv-püüdmistega weteS laste leib eest ära söödud saab, küll igaüks siis ennast sellest teust häbeneks, sest vanemad piawad lastele vara koguma, mitte aga seda laste eest toorelt ara sööma, mida loodus põlvede omaks määranud on. Niisama harimata südamest ja laiendamata silmaringist tõuseb see mõte: .Mis mina hoidma lähen, ega meri, järv ihk jõgi minu üksi ole, seal püüavad teised ka, ehk see on koguni veel täitsa teise oma. Teised püüavad ometigi kalapojad välja, ehk kui kalasngu sigib, siis võetakse rohkem renti. Mis mina teise vara kasvatama lähen!" Eksitus, raske eksitus! Maal on suured mõisad ka nende .teiste" omad ja linnades on suured kaubamajad  .teiste" omad, keda eksitatud ja toorustatud hulgad ehk koguni kadedast ja ärritatud südamest vihkavad, aga kui suurte mõisade põllutöö õitseb, siis kasvab päiwiliste pääwapalk, ja kui suured kaubamajad õitsevad, siis kasvab töörahva pääwapalk. Keegi ei või oma sissetulemist üksi ära süüa, kui tema seda ka tahaks, waid tema annab rahwale seda rohkem tööd ja maksab seda rohkem palka, mida suurem tema sissetulemine on ja mida rohkem tööd tarvitatakse. Just niisamati läheb asi ka. kui ka la-rikkus meie lahedes, järwedes ja jõgedes kosub. Kadedus on üks kurt loom, kes seda oma majasse laseb, selle vara ja selle eluõnne paneb tema nahka. Teine asi on meie aea paha wigadus ja kuri haigus: Jgäüks himustab või .ihkab" järsku rikkaks saada ja kipub sellepärast seda põlgama ja hooletuse sisse jätma, miS tasakest! aga seda kindlamalt ja jäädavamalt ehitab. Sellest tulevad need eksitavad hüüdmised .vabrikule" järel, millest põhjatumat rikkust ette kujustatakse, mis aga muidugi üleliiga asutatud on, toorust kasvatavad, häda, viletsusi ja mässamist sigitavad ja nimelt ühel põllutöömaal,  kuida meie kodumaa seda on, ainult põllutöö rusumiseks  wõiksiwad asutatud saada, kuida seda Wenemaa seespidistes kubermangudes juba nii suure valuga ära tuutud on. Ka meie rahvast õpetatakse märetsewates kirjades vaevata rtkkaks-saamist .vabrikutest" ja teistest kõlavatest ja säravatest .asutustest" ootama ja virutatakse  tasasest tööst, mis terakest terakese peale kogub, pitkamest  aga kindlast seda maja ehitab, mille all rahva vara ja rahvus ainult kosuda võivad, mis all ka juba jõudsamast ja jõudsamast kosuma hakkas, künni sellest varast tähtjas osa Uitlikkudesse .asutustesse" ja.para- dtslikkudeSse Paikadesse" maetud sai, kuhu kaduS, nagu kuristeseSse. Zumal olgu neile armuline, kes meie mõistlikku ja tasast rahvast, selle kiusatuse-maru fisse saatstvad,  majapidamises elus ja waimulikkus elus! Kolmas viga, meie kodumaa iseäraline viga, on see ühenduse-puudus sugude ja seisuste vahel on, et meie järeltulijatel selginud rahulisel aeal tööd küll saab olema, neid pragusi täitma ja tasutama. Üleüldine ehk nõndanimetatud  .rahwamajapidamine" ei tohi mitte rahvuse ega ühe teise .aeakohalise" ebajumala tuhina peale põhjustatud saada, vaid selles valdas piawad iga maa kodanikud ühe! meelel tööd tegema, sugust, seisusest ja erakondlikust politikajoonest  hoolimata. Meil on nii mitmed .Eesti Põllutöö  Seltsid" ja teised Seltsid asutatud. Siin on nüüd midagi, mis kõige meie kodumaa kodanikkude osavõtmist tungivalt tarvitab, mis kõige tegevate Seltside osavõtmist pärib, et meide kodumaa lahed, järved ja jõed kaladest ja vähkidest tühjendatud ja sellega meile ja meie järeltulijatele määramata kahju tehtud ei saaks. Eesti rahvas ja Eesti Seltsid ja üksikud inimesed on .Wene Kalapüüdmise ja Kalakaswatamise Seltsi Eestimaa  ja Liiwimaa jäuskonna" poolt kaastööle kutsutud, nõuga ja teuga. Kuida täidavad nemad oma kohust kodumaa wasta? Üleüldised sõnumid maailmast. BaltisliS, 7. Küünlakim P. 1387, Europa asjad seisawad niisamati nagu wiimasel nädalil,  on udused, kmstlikud ja kardetawad. Saksamaa Riigipääwa valimised saatvad möödas olema, enne kui see leht lugejate kätte jõuab; wõib olla, et lehe lõpul juba sõnumit selle tähtsa tallituse üle anda wõime. Wöidawad  nendes walimistes Widnhorst oma riigiwastaSte erakondlastega, kes ennast senni Katholiigi lipu taha peitsi  wad, kuuni Paapst ise selle lipu nende käest ära kiskus, ja Eugen Richter oma seadusliku elukorra wastaste erakondlastega,  kes ennast vabaduse lipu alla peidawad, siis wõiksiwad sõeawae korraldamised aeguti takistatud saada ja seda aega wõiksiwad Prantslased oma .kättetasumise"- tuju täitmiseks tarvitada katsuda; see wõiks sõda tähendada.  Wöidawad need erakonnad, kes truuwiste Keisri ja riigi poole hoiavad, siis saab Saksamaa söeawägi ruttu ühe korra peale seatud, mis ehk wägew küll on nende tuhinat  lämmatama, kes .kättetasumise"- ehk oma segaduseta  muudatuste-himu täitmiseks üleüldist sõda himustavad, mille mõnul nemad wist seespidist mässamist tõstakfiwad, kui sõeawäel wäljaspidi tegemist on. Wöidawad siis hoidlased  Saksamaa walimistes, siis on kindlama lootusega rahu oodata. Nüüd, kuS seda kirjutame, teemad kõik erakonnad  tööd Saksamaa walijate kallal ja püüawad neid tõega ja walega oma poole pöörata. Kes Keisri ja riigi poole hoiavad, need püüawad rahwale ära seletada, kui tõsine ja kardetav aeg on, kuida Prantssusmaa Sõea- Minister Kindral Boulanger sõeawae hulkadele Saksamaa piirel väsimata aset valmistab ja parajat aega walitseb, kus Elsass-Lothringi maadele tungida wõiks. Saksamaa Keisri ja tema wägewate nõuumeeste kõrwas seisab nüüd ka Paapst ja tema käsu peale on kõik Piiskopid kuulutanud,  et see mitte tema meele järel ei ole, kuida Windhorsti erakond tema nimel Keisri wasta pani. Teiselt poolelt püütakse igapidi rahwa meelt segada. Windhorst on ühes pitkas kõnes Kölni linnas Katholiiklastele Paapsti kirjast, mida tema enne koguni peitus pidas, koguni teisiti tähendada  ja seletada püüdnud. Niisamati kujustatakse rahwale ette, et riigivalitsuse poolt nüüd jälle tubaka- ja viinamonopoli  taga nõueta ja sellepärast seesugust Riigipääwa saadikuid soovita, kes seda lubavad, mõnelt poolelt kollitatakse koguni, Würst Bismark tahta rahwa healeõigust Riigipääwa walimistes piirata ja Würstide võimust vana korra peale tagasi saata; mitte Saksamaa kaitsemine ei olla Würst Bismarki eesmärk, waid kõiksugused .vänameelised" püüdmised.  Prantsusmaa poolt ei olla Saksamaal ühtigi karta, kuida jo kõik Prantsusmaa avalikud kõned ja aealehed nüüd ühel meelel tunnistada. Need Prantsusmaa lehed ja nende sõbrad teistel maadel, kes Europa tänife elukorra põhjani ümberlükkamist igatsevad ja sellepärast Saksamaa vägevust vihkavad, pööravad nüüd ka aSja ümber ja kinnitavad suure käraga, et mitte Prantsusmaa poolt rahu rikkumist karta ei olla, waid Saksamaa poolt: Würst Bismark tahta Saksamaa sõeaväge üliwägewaks teha ja siis Prantsusmaad veel sügavamale maha rusuda. Wõöriti  on see kära küll, sest Saksamaa ei taha muud ühtigi, kui seda rahuga omale pidada, mis juba enne Saksamaa oma oli ja mida 16 aasta eest raskes võitlemises tagafl võideti, kuna Prantsusmaal juba koolilastele Biblilugude ja Katekhismuse asemel .kättetasumist" ja Elsass-Lothringi maade tagasivõitmist õpetatakse. Zkka algab see tüli, kes teise käest midagi saada tahab, mitte aga see, keS seda pidada tahab, mis juba tema oma on. Nii võõriti need ärritamised Saksamaa vasta on, fiiski leitakse neid küll, kes seda kahtlustamist usuvad, kõige vähemast ütlevad, et nemad seda uSkuda. Europa seisab kahes laagris: Kes kindlat seaduslikku elukorda ja Jumala armust valitsejate  Würstide valitsust soovivad, need seisawad Saksamaa-Keisririigi  kui Europa rahu tugi pool; keS maailma alaliste .muudatuste" hooleks ja kõikuvate healedeenamuste võimuse alla heita tahavad, need soovivad Saksamaa Keisririigi lõhkumist, ja seisawad Prantsusmaa pool. Kui palju lõhkujaid Saksa rahwa enese keskis on ja kui kaugele  seesuguste esimeeste võimus Saksa rahwa keskis mõjunud  on, selle peale oodatakse waStust Riigipääwa walimistes.  Mis alalistest .muudatustest" ja healedeenamuste tuhinatest välja tuleb, seda on laiemates ja kitsamates ringkondades sagedast küll nähtud. Strassburgis on selle kuu 2. pääwal mitmed majad läbi otsitud. Prantslaste .Jsamaa-liige", kes Deroulede ja teiste temasarnaste juhatusel  lõpmata viha Saksamaa vasta kihutab, olla Elsass-Lothringi maadel omale abilisi palkanud, keda Saksamaa  valitsus ligemalt tahab tundma õppida. Peale selle on ka teistes Elsasse linnades otsimised olnud ja mitmed mehed on kinni võetud. Keisri asemik Elsass- Lothringi maal, Würst Hohenlohe, on rahwale avaliku ringkirja saatnud ja rahvast sellega ainult neid Rtigipääwa-faadikuteks  valima kutsunud, kes rahulised on ja selle korra poolt seisavad, mis aastal 1871 pandud sai. Need rahu-sõbrad, kes täniSte esimeeste rusumise all omalt poolelt kaudidatifi ette panna ei või, andku valged walifedelid  ja tunnistagu sedaviisi maa tahtmist. Stettini linn, weiked linnad Grabow ja Altdamm, ja neli kohtukonda  nende ligidal, on Sozialistlaste salatallituste pärast sõeaoleku alla pandud. Breslaus võttis Politsei Näärikuu 31. pääwal 30,000 Sozialistlaste vali-kuulutust ära, mis seadusega kokku ei mahtunud. Keiser Wilhelm oii haiglane ja pidi sellepärast ennast tuas üles pidama. Mitmest ringkonnast on luba palutud Keisrile  90 aastaseks sündimtse-pääwaks, Paastukuu 10. (22.) pääwal, saatekondade läbi õnne soovida ja kõikumata allaheitmist  tunnistada lasta. Keisri ligemad ringkonnad soovivad  aga kõiki tülitamist temast eemal hoida ja sellepärast  ei ole palujad saatekondade läkitamiseks luba saanud.  Londonist oliwad jutud välja läinud, et Saksamaa  ja Khiina vahel üks salakaup tehtud, kui Marquis Tseng viimast korda Berlinis oli. Saksamaa poolt tunnistatakse  seda tühjaks jutuks. Austria-Ungrumaal on valitsus mõlemate Maapääwade poolt seda raha nöuudnud,  mis tagawara-wäe ja nenda nimetatud .maatormi" ettevalmistamiseks tarvis läheb, kokku 19'/, millioni guldnat.  Mõlemad Maapääwad on seda ilma arutamisteta lubanud. WalitsuS oli kinnitanud, et tema esimene silin  amärk rahu alleshoidmine on, et aga Keisririik sellel kardetaval aeal, kus kõik Europa söeariistade all seisab, mitte teiste taha jääda ei või, et midagi juhtuda vöiks, mis valitsust kõige rahu - armastuse juures riigi elutarwitusi söeariistadega kaitsema sunnib. Inglismaa Parlamentis vaieldi ikka veel selle adressi üle, mida Kuninga - Prauale trooni-kõne peale anda tuleb. Parnell oli adressi juure lisada tahtnud, et karmid seadused lirimaal ainult viha suuremaks kasvatada võivad.  See ettepanek sai 352 healega 246 heale wasta tagasi lükatud ja adressi nõuupidämised teiseks korraks jäätud. Senni on lirimaa .isamaa mehed" selle kuu 4. pääwal jälle ühe kohtn-ametniku ja kahe Politsei-teenri peale lasknud. Kõik kolm on haavatud, kohtu - ametnik väga raskest. Mõrtsukaid et olnud veel üles leitud. —. Kõigest sellest .hädast" hoolimata, mis Jirilafi nende esimeeste kõnede järel renti maksa ei luba, on seal üleviimasel  aastal 2 millioni barrelit õlut ja 5 millioni viina ära joodud, mis kokku 75,000,000 nael fiärlingi (75 millioni rubla) maksiwad, kuna raudteed sel aeal rohkem fisse ei kannud, kui 2,801.532 nael stärlingi. Sir Drummond Wolsf ei ole Egyptuse asjus Türgi valitsusega joonele saanud. Tema ettepanekud olla nenda, et kõik kasu ja võimus Inglismaale, kõik kahjud ja wastatamised  Egyptuse ja Türgi valitsuse omaks saavad. Ka Inglismaa poolt kintritatakfe ametlikult ikka peale rahuarmastust  ja lootust rahu peale. Indiast tuliwad sõnümid, et Khiina söeawägi Pealt-Birmasse tunginud olla. Kohaline Minister kinnitas, et valitsusel selle üle mingisugust sõnumit ei olla. Prantsusmaal panevad kõik kõnemehed ja kõik aealehed ise imeks, kui tasased ja rahulised nemad kõige nende ärritamist? kohta olla, mida Saksamaa poolt nende waSta saadeta. Selle kõrvas on aga vasta Elsass-Lothringi piiret barakkist ehitatud, mis kokku mitu versta pitkad on. Äga barakki fisse mahtuda ametlikkude arutamiSte järel 240 meest; Saksamaa poolt on neid arutamist läbi katsutud ja leitud, et igas barakkis 960 mehele ruumi on. Kindral Boulanger on hiljuti ühe wõeramaa Monarchile kirjutanud ja wik kaaswõitlemist  Saksamaa waSta palunud, ja seda koguni Minister- Präsidenti ja teiste Ministrite teadmata ära saata tahtnud. WäljaSpidiste asjade Minister on sellest aga õnnega haisu saanud, on mehisÄt wasta astunud jä üht tegu tegemata jätma sundinud, mis kõige pruugi waõta on ja asju veel