mull ei ole lärmis siin lähemalt nimetada Mk seda wilelsnst, häda ja ülekohut, mis „eslle Saksa .esimesest joonest" kinnipidamise .läbi rohkelt kvi lumesadu meie waese kodu.maa  pääle maha on langenud." Kui meie ka rõõmuga tähelepannud oleme, et „Eesti Postimees" selles juhtkirjas üleüldise rahwuste sõbrus te eest kostab, knida se sille kirja teistest paikadest wäljavaiskab, siis ei wõi se meid mitte keelata eksitusi ja segadusi selleks tunnistada, mis need on. Kellel ei oleks mitte wähemagi järelmötlemise abil pea selge, et selles  .Eesti Postimehe" juhtkirja jaus, mida meie siin üleswõtnud oleme, need kaks tähendust  .Saksad" ja .Sakslased". knida need nüüd meie päiwil rahwa suus ja kirjades liiguwad,  segatud on. Se segadus on siin aga ühe õpetud mehele juhtund, mida meil siis rahwa poolelt oodata oleks, kui need sõnad mitte tarwilist seletust ja kindlad wahetegemist ei leiaks. Et siin ühelt poolelt Liimi-, Eesti- ja Kuuramaa  mõisniku-kogust, sellest poliitika kehakonnast. mida Ritterschaft nimetakse, teiselt poolelt nende maakondade talurahwaft jutt on. sellest wöime meie küll kui teatud asjust rääkimata jätta. Kuuramaal on asjad mitmelt tükilt teistwiisi kui Liimi- ja Eestimaal, need ei ole meil ka nii tuttawad, kui iseäranis Eestimaal, nendest jätame siin paikas siis ka rääkimata ja räägime  eesmalt Eestimaa asjust. Eestimaa ülem seisus, se on mõisniku-kogu ei ole aga iialgi midagi rahwuslikku eesõigusi otsinud, pärinud ega kinnipidava nöuudnud, maid ikka aga üksi seisuslikku eesõigusi. Kui sellel kehakonual siis ka midagi .esimest joont" oli, siis ei uöuuduud se mitte rahwuse poole, maid seisuse poole, se ei olnud mitte .Sakslaste joon", maid oli .Sakste joon". .Ükfipidiseft rahwuse tujust", kuida .Eesti Postimees" ütleb, ei wõinud siis siin ka ühegil aeal juttu olla. lial ei ole Eestimaal ükski esimese maaleisuse poliitikaõigust  sellepärast saanud, et tema Sakslane oli. ja iial ei ole Eestimaal ühegile selle esimese maaseisuse poliitika-öigust keelatud, sellepärast et tema mitte Sakslane ei olnud, ehk koguni sellepärast,  et tema Eestlane oli. Uksi need mõtsiwad selle seisuse õigustest osa, kes manast aeast saadik selle kogu liiked oliwad ehk sette liiteks üleswöetud saiwad; üleswõetud wõifiwad aga, ja wõiwad ka nüüd meel üksi need wõetud saada, keS juba enne sellest seisusest on ja kes ka ise ennast kroonuteenistuses mingil miifll tähtsaks teinud ja selles teenistuses tähtsad kasu saatnud oliwad. Rahwuse peale ei ole selle juures iial waadatud, ja meie leiame selle kogu seas ka iga rahwa nimest, kuida igaüks teab, kes Eestimaal elab ja igaüks näeb, kes nende registrid loeb. Ikka aga saamad kõik selle kogukonna  liiked rahwaft .Saksad" nimetud. Kas aga ja kuida meie maal üks rahmas teist rohkemini rusus, kui teistel maadel üks seisus teist sellesama rahwa seisust oma suguwendasi, seda läbikatsuda jätame teiseks korraks  ; sel korral rääkisime üksi keelelisest segadusest  ja mis sellest tulla wõib. Omalt maalt. Tallinnast. Kroonumõisade Minister StaatSsekretär Würst Liewen on üht plaani teinud ja knida kirjutakse, ka juba Kõigekõrgema kinnituse alla saatnud, mille järel iga aasta Peterburgis üks üleüldine Võlluharimise-kongress  peab peetud saama. Selle kongressi ülem nöuudmine on, et kõik Weneriigi põllumehed oma selles töös kogutud teadusi läbirääkida ja sedawiisi üks põllumees teise, üks maakond teise teadusest ja osawusest osa wõtta ja seda siis omaks kasuks tarwitada wöiks. ja sedawiisi uus ja wärske elu ja jõud Weneriigi põlluharimise figse kallatud saaks. Et töötegemine üleüldise kongressi peal kergemalt ja lahkemalt tallitud saaks, saada kõik Euroopa-Weneriki 12 põllu- tööringkonda jäutud, mis isekeskis oma asju läbiräägnvad ja nõnu pidawad. Reed ringkonna  kongreSsid astmvad selle plaani järel ka igal aastal üks kord, kohalise Knbernöri, Wizekubernöri  ehk ühe teise kõrgema walitsuse-ametniku  juhatamise all kokku. Esimene ringkond olla selle plaani järel Peterburgi. Olonezi, Nowgorodi ja Tallinna kubermangudest kokkuseatud  ; teine nendest seitsmest kubermangudest: Riia, Pihkwa, Witebski, Kowno, Kuum. Wilna ja Grodno. Iga ringkonna sekka saaksiwad siis ka kõik need Põlluharimlse-seltsid ja ühendused loetud, mis iga ringkonna piirete sees juba enne asutud on ~Peterburgi Herald' kirjutab nüüd selle nõnn üle ja soowib, et kui ringkondade kokkuseadmine tõeste juba plaanis peaks üleswõetud olema, et selles siis midagi muutust tehtud saaks. Kubermangude  kokkuseadmine üheks pölluharimise-ringkonnaks  oleks selle järel tehtud, kuida nende kubermangudes maad umbes ühesugused oleksiwad.  Ühesugune ehk umbes ühesugune maa oleks ringkondade kokkuseadmise juures küll tähelepanemise  wäärt asi, aga mitte üksine, ka mitte pea-asi. Suuremal mõedul oleks põlluharimise üleüldist olekud, maade jäutanust ja tarwitamift ja mitmed muud asja tähelepanna, kuida need aeakäikudes mitmes maakondas mitmed wiisi siiginud on. Need oleksiwad nii tähtsad, et ühesugune maa nende wasta koguni warju alla langeks. „Et se tõsi onuenda kirjutab .Peterburgi Herold"" edasi. „se saab iga ühele pea selgeks, kui selle peale waatab, mis sellest ringkonuaseadmisest  sigiks. Kolmes Baltimaa kubermangudes  on pärispõlw juba iuimese-iga eest kautatud.  teistes kubermangudes waft aastal 1861. Vallimaal on kõik maad ja kohad üksi üksikute peremeeste kaes, teistes kubermangudes on selle kõrwas kogudeste maad; Baltimaa! elawad talupojad  üksikutes peredes ehk weikefetes külades, teistes kubermangudes enamist suuredes külades; Baltimaa! on maaharimine kindlas kordas, teistes kubermangudes on se kõik weel seadmises, ilma et teada oleks, mis sellest saab. Küsimised maaharimise asjus, mis ühel poolel kõige tähtsamad  on, need on teisel poolel asjata, ja ka need küsimised, mis mölemi pool kohta mveduwad,  ka need on siin ja seal isewiisi, nenda et saadikud siit poolt ja saadikud sealtpoolt sagedast üksteise juttu koguni mitte ei mõistaks. Kõik küsimised, mis kogudusemaa kohta mõeduwad. ei tähenda Baltimaa! midagi; muutmised mis wahetegemiseft  mõisamaa ja talumaa wahel tuliwad, on siin ja seal koguni ise wiisi; awalikude maksude  ja koormate Mamme on siin teistwiisi kui seal, sest Balti kubermangudes on rohkem keskmisi maakohtafi (talukohtasi). weiked maakohad (wabadiku-kohad) on siin weel asutamises, kuna tõstes kubermangudes rohkemalt jäult weiked maakohad walitsemas on. Töörahwa pärast on siin ja seal mure, aga ka se on igal poolel isewiisi:  seespidiseiS kubermangudes on töötegijad mõisa maade peal enamist ise ka koha pidajad, kes ligematest küladest tööle tulewad, Vallimaal seisawad need kas otsekohe mõisa leidas, ehk elawad töömeeste kohtade peal, mida wiimiste aegade seeS ikka rohkemalt asutud on. Need ja mitmed teised tähtsad tarwitused on Baltimaa! koguni isewiisi, kui sees poolisteis kubermangudes,  juba selle läbi, et järsk wahe möisapidajate ja taluperemeeste wahel Baltimaa! keskmise kohtade  (talukohtade) läbi täidetud on, seal aga seda mitte ei ole." Sellest ja mõnest teisest mitmesugusest  tarwitusest arutab ..Peterburgi Herold", et parem oleks, kui Baltimaa kubermangud oma keskis eri-ringkonda seatud saaksiwad. Meie omalt poolelt peame tunnistama, et neil mõttetel omalt poolelt õigus küll on, aga ka läbi rääkimised ja tutwustused Baltimaa ja nende nimetud teiste kubermangude wahel maaharimise asjus, kannaksiwad meie mõtte järel rohkest wilja; nimelt wõiksiwad nimetud kubermangud selle läbi meie mitmesuguseist ed end ustest rohkemal mõedul osa wõtta, kui se tänine wõimalik oli. Kõige selle kinnipidamise ja alleshoidmise kõrwas. mida meie isewiisi elu ja olemine kitsamal isamaal tarwitab, tahame meie jo ikka ka oma laiema isamaa ustawad pojad olla ja ennast kõigest südamest rõõmustada, kui meie oma õnnistust kangemale kanda ja laiemalt wäljalautada wõi me. Selleks näitab se meil aga õige tarwitine olema, kui meie maa ja nende nimetud kubermangude wahel üks iseäranis pael köidetud saab. Sõbra- lik ligendus õiendab kõige paremini neid eksitusi,  mis rahwa seas ühet poolel ja teisel poolel üksteise kohta liiguwad. Ka ei saaks selle läbi Baltimaa isekeskised sidemad koguni mitmekatkikistnd,  maid pärast kui enne meie seestpidiste seltside läbi kinnipeetud. Üleüldine maa leinamine on juba niipalju mahajäätud. et awalikud muusiku- ja näitemängud  lubatud on - üksi Keiserlikkud teatred jääwad weel kinni. Haysalu linnal on rõõmupääwad ees, ehk juba käest meie armastud Auujärjepärija tuli oma Praua ja lastega 12. s. k. p. selleks mcrewee-aeaks senna. - Niisamati kui iga aasta, saab ka sel aastal 26 Jaanikuu pääwal Tallinnas taluhobuSte  näitus peetud, kus keha-oleku ja weujõuu  poolest tähtsad hobused auupalka saamad. Wastawõtmifeks ja üleüldiseks ülewaatamiseks on need hobused selle pääwa homikul kell 9 Doomi shlosfi-hoowis ettetuua. Need hobused ei tohi mitte wahem kui 4 aastad ja mitte rohkem kui 6 aastad manad, ja mitte wahem kui 1 arshin 14 wershoki kõrged olla. Ruunad ei saa mitte wastawõetud, küll aga heaste söödatud  marsad ühes imetaja emadega. Kõik ettetoodud  täkkud, märad ja marsad peawad Eestimaal,  nende omaniknde eneste juures sündinud ja üleskaswatnd olema, ja on selleks mõisawalitsuse  poolest antud tunnistus ettenäidata, mille sees nende hobuste karm ja isemiisi märgid  peawad täheudud olema. Weu-jõuu läbikatsumine  saab selsamal pääwal. kell 4 ja 6 wahel, Kadrintaalis, tee peal Gloy mõisa ja Lasnamäe wahel tehtud. Ka seal ei saa ruunad wasta wõetud, waid üksi täkud ja märad, mis 5 kuuni 7 aastad manad on. Tallinna Politseimeister Oberst Wolff on oma palme peale reisu-aega terwise kinnituseks  saanud ja selleks aeaks se amet Kubermangu-walitsuse  wanema asjatallitaja Hofrath A. von Nottbeck hooleks antud. Peterbur gi st. Keiserlik Kõrgused Suueni  ürst Auujärjepärija ja Auujärjepärija-Praua on selle kuu 4 pääwal Jelagini paleest Zsrskoje-Seloosse  elama läinud. Keisri-Praua matuse juures oli nendel tundidel, kus rahwale luba anti õnsa Keisri- Praua surnukeha ligamale minna, rahwa tungimine  nii suur, et mitmed õnnetused juhtusiwad.  Kõige rohkem tungimist oli Weike Nikolai sülla peal, kus palju hädakisa kõlas, ilma et awitada wõis, sest ka ratsa Shandarmid oliwad rahwa hulga wahel nenda kinnikiilutud, et liigutada,  ei wõinud. Üht 60 aastast ja üht 17 aastast naesterahwast nähti sealt poolsurnult ärakautama. Saksamaa Kroonprinz on enne arasöumtft Kindral-Adjutant Gras Loris-Melikowi ja Minister-Präsidenti  Graf Walujewi juures käinud. Bulgaaria Würst Aleksander I. sõitis 30. Lehekuu pääwal Peterburgist ära ja tahta ennast enne kodusöitmift mõned pääwad Miinis ülespidada.  Keisri Majeftäti käekirja järel 29. Lehekuu  pääwast on kõik kaswatamise- ja helduseasutused,  mis õnsa Keisri-Praua hoolekandmise all seisiwad, Keiserlik Kõrgus Suurwürft Auujärjepärija-Praua  hoolekandmise alla antud. Astrahhani kubermangust on sõnumid tulnud.  et rohutirtsu parwed ennast seal näitamad. Kubernörile on nende häwituseks raha saadetud. Berliini kalanäituse poolest on Professor Grimm, ka Riigimõisade-Miuisteriumi saadlk kuld auuraha ja ühe auukirja saanud.