Tallinna Sõber. M 40. WiieS aastakäik Tallinnas, 7. Wiina-kun pääwal 188 Z. Kleülinit aealeht Gestirahwalt «aal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor«'i püriate trllkimajas: ,a»ta« 2 rubla, 40 kop. pool-aaSlaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: gMaS S rubla pool-aastas l rubla 70 kop. Amtlukuseb maksamad jga rea eyk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse waSta: HaMtmas- Lindfors't päriate trüüimajas. Pelerburgis: J. S. Seekandt, o»uuepLsa» 54. Tartus - W. Aust. - Aakweres: L. Mattly. Paides: A. SeidelLerg. Kapsasus: H. Kollöerg. Lihulas: M. Zzuttner'i poodis. Mljandis : H. Z. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: M. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Waötaja redaltor! W. F. Eichhorn. Elab Baltiskts, - kirjad kittwad Baltiski (Baltischport Laarilloulll-lloxr^.) ««atSter: ..Eesti PosNmeht" ..MSni Mm wastuseks". - o>nalt maalt.- Tallmnafl: Pearaha ja knmttaha. - Linnade rahalaeinid. Kurator Tallinnas. Pastor Hurt ja tema abi-opetaja. - Tulekahju. - Nat. ,verest - UuS kool. - Tartust: Tulepanija. Äubernor Tarkus. Tul,kahin. Riiast : Lutheruse mälestuse sammast. Lubamist: Töörahwa asjust Pelerburgist: Turgenjewi matused. lubeli pidu. Keelatud aealeht. Kest-Aastast. Weneriigi raudteedest. Seadus tõbesse surnud loomade üle. Mohilew- PodolSkist - Dujestre jõest. Sukru hinnad. Moskwast i Läti üliõvpijad Jekaterinoslawist - Uus Juudijaht. Sewastopolist: Õnnetus. Jakutskist: Ülekohtused ametnikud. B akust: Wargns. Permist- Tulekahju. Wvcralt maalt - Saksamaalt. AuLtria-Ungrumaalt. -- Prantsusmaalt. Inglismaalt. Serbiast. - Bulgaariast. Eesti Postimehe „Mõni sõna wastuseks". 111. LõpetuS. Meie tähendasime juba selle juhtkirja hakatusel, et meil aega ega ruumi et ole, kõige meelesegaduse peale waõtata, mida herra Dr. Hermann oma ,Mone sõna" sees teeb. Wötame weel paar tükikest suure hulga seest wälja. ja lõpetame  siis seda tgawat arutamist. Eesti PMimehe" Nr. Stt seeS lueme: „Et seda soowitakse ja hää meelega nähakse, kui meie ,rahvas mitmesse parteisse langeb, kes siis üksteise waöta Möltlewad ja tülitsemas, see ou täieste tõsi. Seda oleme Meie ise ära näinud. Kui alles kõik Eesti rahwas Mõne aasta eest taieste ühenduses elaS ja kõigist isamaa ASjadest ühel meelel osa wõttis, siis ütleS keegi , Sõbra" meeleline tähtjas meeS ühe rahwa-meelise Eestlase  waSta: Kuulge, astuge teie awallkult ajalehtedes ,noor-Eesila«le waSta. Teised, keS mitte rahwa liikmed ,ei ole. et wõi seda häSti ega kasuga teha, sest nende , sõnad et maksa palju, aga kui üks Eestlane seda teeb, hiS mõjub see hoopis enam." Neist sõnadest näeb iga- MS Eestlane, kuida Eestlaste eneste seaS tõbet sünnitada „taheti. See kord ei läinud see korda, sest fee mees, pkeda nii kaugele taheti saada, lükkaS seda iseenesest pahandusega  ära. Nüüd on see paraku korda läinud löh. hunrise seemet Eesti rahwa sekka külmata. See seeme Ml kõige õiglaste isamaa.armastajate kurwaStuseks ka wilja »kannud. —" MiS tuuletallamine see on, herra Doctor? KeS külwaS lõhkumise seemet , Eesti rahwa" sekka? WõiS see ,Tall. Sõbra" meeleline ,tähtjas mees" ,noor-EestlaSte"  wasta kirjutama kutsuda, sits oli jo juba üks erakond  Eestlaste keSkiS, sest temal oli jo oma eranimi. Enne peab jo laps sündinud olema, kui temale uimi pannakse!  Ja mis ,tähtjas meeS" see fiis oli, kes oma salamõtteid nii lapselikkus rumaluses awaldas? Minge ikka, herra Doctor! Seda jutukest ei ole Teie osawast septStauud. Sel on tema wabriku märk liig nähtawal otsa eeS! Herra Dr. Hermann tahab oma lugejaid wägise uskuma  panna, et need udused »teised", keda Sakalased ikka ette kujuStawad, kui nende paha seeme kusagil paha wilja kandis, et need ,teised" ka seda riidu teinud olla, mis nende eneSte keSkiS möllab. Kallis herra Doctor: EeStt rahwa enese keskiS et olnud enne ,parteist", ega ole ka uüüd. EeSti rahwaS ise teeb tööd ja palub Jumalat,  just nagu ennegi. Üksi see erakond ou lõhkenud, keda Jakobsoni läbi Eesti rahwa sekka asutati ja wihawaeuu  sigitama ja lõõtsutama saadeti. GeStl keele ja kirjanduse kosutamiseks oli Kirjameeste SeltS asutatud. Seda Seltsi täitis Jakobson meestega, kellel kirjanduse wald niisama wõeras on. nagu Dr. Hermannil  põllutöö ja taluseaduse wald, kelle pead aga seda rohkem käärimata politika tuhinaga täidetud oltwad. Nende abil muutis Jakobson Eesti Kirjameeste Seltsi politika klubekS ja sellest sigis esimene .lõhe". Kes oli siis selleS tülis see udune ,teine", herra Doctor: kaõ Hurt wvi Jakobson ? Suure tegemisega, aga ka suure käraga tegiwad ennast Sakalased Aleksandrikooli asutamise osavõtjateks, tegiwad aga ka seda asutust wthawaeuulise politika tallermaaks, .tzase kurat kiriku, ta kipub kantSle peale". ütleS wana rahwaS; seda nähti ka siin. Sakalased ei leppinud osavõtmisega,  nemad tahtfiwad walttsejaks saada. Seesama wihawaen. millega mitmed abikomtteed imetatud oliwad, mida paraku tarwitati, rahwa osawõtmist Aleksandrikooli kohta äratada, seesama wihawaen peasus ja ajas Aleksandrikooli  peakomitee lõhki. Kes oli siin see udune heine", herra Doctor: Kas Pastor Hurt wõi Dr. Weske? Dr. Hermann kutsub nüüd ühendusele, aga ikka jälle ärritamise abil. Mitte üleüldise sõbrustuse pinnal ei saa ühisele tööle, kõige kõduma kasuks, kutsutud, maid wihawaenu  pinnal, woitlemiseks nende uduste .teiste" wasta, keda .rahwamehed" ja Sakalased pimestatud kodumaa seina peale kujuStawad. Ja, herra Fustonist, selle ühenduse  wasta wöitleme meie, sest see on ühendus üleüldise rahu rikkumiseks! Ärge eksige! See Teie nõuu läheb nurja. Mis wihawaenuga kokku kihutatud on, seda lõhub seesama wihawaen jälle ühest ära. Köit need seltstd, ühendused  ja asutused, mis Sakalaste sapiga läbi kihwitatud on, kõik need saamad lagunema, oma enese seespidiste paha ja tigeda maimu läbi. Ja nende puru saab meel kaua meie kalli kodumaa pinda katma ja saab meie armsa Eesti rahwa õiget edendust takistamata. Selle eest waStaku need, keS wihawaenu äratawad ja ärritastwad, kes Eesti rähmast  sapiga suureks ja tähtsaks kaSwatada ja nuumata tahawad. Wastaku nemad, kui nemad suudawad! Aeg saab tulema, kus nende käest seda wastamist päritakse! Teie unustate meelega," hüüab Dr. Hermann,  .et teie (kas puudus Teil suuremaks täheks tinti?) hse suured pikad juhtkirjad selle wasta olete kirjutanud, .et EeSti keelele nii palju õigust soowiti wäljanäitusel .Saksa keele körwas «imekirjas olla, et ka Eestlased .wäljanäitusele toodud asjadest aru ja kasu saaksiwad. .Kas ei olnud nii?" Ei olnud, herra waletunnistuse Doctor! Teie olete .unustanud", mis Teie ise sel aeal kirjutasite; Teie olete .unustanud", mis meie kirjutasime! Teie tahtsite oma tigeda politika käraga EeSti põllumehi Tartu loomanättuselt  peletada; selle wasta oleme meie kirjutanud. Teie ja teised segapäised tuisulased peawad Kirjameeste Seltsis nõuu reudikontraklide üle, loomanäitusel keelede üle. Selle wihase halpuse waSta oleme meie kirjutanud ja kirjutame edast. , Aga jälle unustate meelega ära," lueme meie edast, „et ükski inimene kuiwal maal ujuma ei õpi, .waid selleks wette peab minema. Nõndasama ei saa ka .Eesti keel kõrgemate tarwituste kohaliseks, kui teda mitte hõrgemates koolides ja kohtades ei tarwitata. Teie foo.wimtste  järele jääks Eesti keel alati üksnes küla- ja hihelkonna-kooli, et teil (ikka weel puuduS tindipottiS!) .fliS SiguS oleks ütelda, et EeSti keel kõrgemale ei kõlba. /Asjata on meie soow olnud, et gymnafiumides Eestlaste .maal mõni ainuke Eesti keele tund antaks. " KaS arwate, herra Doctor, et meie leht Khiina keeleS kirjutatud on, mida siin keegi ei mõista, et Teie nii häbematast  waletadr julgete? Et tarwis läheks, kõrgemates koolides Eesti keelt õpetada, seda oleme meie enne kirjutanud  kui Teie. Aga meie ei päri seda sõimates ja ärritateS,  mis muud teha ei wõi, kui teiste sugurahwaste ja kõige auusa ringkondade osawõtmist, EeSti rahwa ja Eesti keele kohta ära peletada ja surmata. Teie ja Teie sarnatsed et tahagi wist EeStikeelt kosutada, waid aina üksi wihawaenu. Teie et tee muud, kui alandate oma emakeelt oma wihawaenu kihutamise lipukS! Ja Teie jutt .ujuma õppimisest", on jo täitsa pöörane. Ujuma õpitakse küll wee seeS, aga ei mitte ilma juhatuseta, sügama  wee sees. Eesti rahwa haridus ei maksa Teil ühtigi, waid üksi aga Teie keelede kära. .Uppugu hariduS", mõtlete Teie, „kui ta aga Eesti teelises haudas upub!" just niisamati, nagu Teie hea sõber Komaraw. Wenekeeli „Peterburgi Zeitungis" ütleb: ,Olgu Baltimaa koolid ja kohtud head wõi pahad, kui need aga Wenekeelised on!" Sealt poolt lõõtsub see tuul, mis Sakalast meie sekka puistas. Sellest tuulest lasete ka Teie ennast kihutada. Isamaa üleüldine kasu, Teie suguwendade haridus ei maksa Teie ees ühtigi, kui aga wihawaen leekab. Ja stis, herra Doctor, mis tahate Teie selle Eestlaste maaga" ütelda, mida Teie ikka ja ikka korratate? See wõib jo olla, et see sõna mõnda tuisulast rõõmustab ja Teie tui sulas te keskis sõbru äratab, aga see segab rahwa meelt, ja meelesegadus  teeb ikka sellele kõige suuremat kahju, kelle meel segatud on. Meil ei ole fiin Eestlaste maad" ega ole /Sakslaste maad". Meil on fiin igaühel see maa, mida tema Keisri seaduse kaitsel ostis ehk teisel seaduslikul  teel, ikka meie KeiSri kaitsusel, seaduslikuks omanduseks  sai. Aealou käik on Baltimaad segarahwa elupinnaks  teinud, selle wasta ei wõi meie kumbki midagi parata. Meil ei ole kellegile midagi kinkida; meie kohus on üksi, rahwale asju asjalikult seletada ja rahwast sellega lepitada, mis meil on, mida meie kiitmised ega jlaitmifed, meie ärritamises ega soigutamised kõigutada ei suuda. Teie, herra Doctor, Teie ässitate seesuguste järelmõtlemata sõnadega  rahwast suurustamisele, mis kasu luua ei wõi, seda rohkem aga meelesegadust, märatsemist ja wõimatumate asjade pärimist. Kas tahate Teie selle eest wastata, kui Teie üht tühja tuju leegile lõõtfutate, kui meie kõrge Riigiwalitsus  pärast seda tuju walju käega lämmatama peab, ja kui see lämmatamine mõnda meest, keda Teie poistkesemeeline  hooplemine mõistlikult teelt eksitas, õnnetuse sisse saadab ? Teile wõib see tuuletallamine mõnda tuisulast lugejaks kutsuda, meie peame selle meelesegaduse waSta wsitlema, kui see meile ka meie wiimaft lugejat maksaks! Meie ei taha lugejatele midagi töutada, mida täita meil wõimalik ei ole. Teie ei wõiks seda ka teha, kui Teie mõistlik meel ja südametunnistus tugewamad ja elawamad oleksiwad, kui Teie himu nime järel. Sellega näitate Teie jälle, et Teil Teie enese kasu kallim on, kui rahwa rahu ja eluõnn. —Kas see on jälle , sõimamine", wõi kas see on wahest „wõillemine" Eesti püüdmiste wasta, herra Doctor? ! Edaspidi lueme meie ,Eesti Postimehe" Nr. 36 sees: „,Tall. Sõber" tõendab, et O. W. Masing, Dr. pFählmann, Dr. Kreutzwald, Dr. Wiedemann ja teised ~Sakslased ehk Saksa waimu kaswandikud olnud ja nii „ palju tööd teinud. Aga ikka unustab ta meelega ära, „et need mehed koolis Eesti keele tarwis mitte äratust ei ,ole saanud, waid et nemad ise oma waimu-annete sunnitusel  on hakkanud Eesti keelt uurima." Kas Teie ei ole meie kirjast koguni mitte aru saanud, wõi kas tahate Teie meie kirja tähendust segada ja oma lugejate eest ära peita, herra Doctor? Meie ei rääkinud selles paikas jo koguni mitte koolidest; meie rääkisime sellest, et ? Sakslased ja Saksa waimu kaswandikud" iialgi Eesti keelt wihkanud ja rusunud ei ole, nagu Sakalased ja Sakala waimu kaswandikud, rahu rikkumiseks, ärritamiseks ja wihawaenu leegi lõõtsutamiseks  waletawad, kiunuwad ja käratsewad, waid et Sakslased ja Saksa waimu kaswandikud Eesti keelt ja Eesti kirjandust suure osawõtmisega ja osawusega kosutanud on. Mis meil seal sellega tegemist oli, kuida ja kus nemad seda keelt õppisiwad? Mis oli meil seal unustada, mis oleme meie seal unustanud? Aga Teie, herra