tüki pääle saada. Wcel saudima seisu koha paal kui sulane, on küla peremees rchepekümisc aegu. Süül ci ole armu, ega halastust, kui ühel ehk kahel peaks pääle teiste wili Male jääma, sääl aetakse sead ja sikud ja ka need targemadgi loomad põllule ja meik külamees katsugu, kuidas ta loomade  jalge alt oma wiljaga plagama saab. Kui sagcsti pole mõnigi külamees niisugusel korral suurt kahju saanud. Oma põldu ja heinamaad peab ta ikka teistega ühes taktis söötma, kas see õige wõi paras aeg, selle järge ci küsita mitte. Kui sagesti ci rikuta küla heinamaad just rumala ja hoolimata söötmise läbi ära ! Ma olen seda küll näinud, et just sell ajal, kus heinamaa kuiw ja tallamist mitte ei karda, hoitakse loomad sealt ära, kui aga ilmad sandid ja mihmased, siis saadetakse nad sisse. Sääl olla loomadel natukene warisem. Aga just see söötmise aeg on heinamaale kahjulik.  Kui mõnda peremeest küsitakse, miks nad nii pöörasel wiisil oma heinamaad söödawad, siis waStab ta: „Mis sa ühe küla asjale teed." Kahju tuntakse  küll ära, aga ci jõua seadust ega korda pidada. 2) On wüga wacne ja kõige waesem lugu meite küla wõi ühise põllumehe põldudega. Need on suure mast jaost laiali ja weiksedcks tükkideks tehtud. Muu teatawal on läbisegamine enamasti igal küla peremehel Ü kuni 8 põllu lapikest ühe! põllal. Kolm põldu kokku teemad aga siis 24 wälja. KaheLkümnes  neljas kohas peab siis meite weike põllumees,  kell ehk 20 wakamaa ülepea põllu piiri on, oma maad harima. Wätta külas olla meel igal talul 10 tukki igal põllal, s. o. kolmel põllul kokku 30 lappi ühe ivcikse pere järgi. Needgi olla nii ahtuksed, et 2 inimest pikuti põldu mõõda körwu mitte õsuma ei mahu. Sellepärast on siis süül moeks wõetud, et peremees paneb teise jala teise pcendra püüle ja õsub üksi, kuna sulane seda jälle kokki paneb, mis peremees maha õsub. Perenaene  teeb sedasama tempu oma tüdrukudega teisel põllal. Kõige hullemme on wift Wõhma küla põllud ära lõhutud. Talud on saal enamasti Veerandi kohad. 4 kuni õ wakka rugi mõib peremees  ivalja külida, mis 20 iseäralise tüki pääle maha miskab. Nõnda on siis ühe Wõhma talul, millel ülepea 14 wakainaad põldu on, 60 iseäralist lappi. Wõhma põllud on wüga rohkesti kiwidega ja kiwi raunadega õnnistatud. Säül tuleb siis sageSti eite, et üästaja ägega korra ümber kiivi rauna käib, ning ongi põld malmis äästud. Päaie selle on need lapikesed meel kõik kolmel suurel küla põllal laiali üks siin nurkas, teine sääl nurkas ja põllumehe majast kaunis kaugel. Kui Wõhma mees kõik oma põllu lapid läbi tahab käia, siis saab tema waewalt ühe päewa reisimisega  malmis. Maalime meie ühe niisuguse puumaa koha oma kalju põldudega ühe iseäralise kaardi pääle, siis on tema nägu küll wäga imeline ja inetu. Mis peab nüüd üks tundlik põllumees niisuguse puumaa kohta ütlema? Kuipalju kallist aega läheb nurja ühe põllu pealt teise pääle käimisega  ? Kui ühe niisuguse põllu töölisi tähele on panna, siis on kolme kümne kündja seaSst kõige mähem 10 künni 11 äge ja adra korma taga reisi pääl ja roniwad ühe põllu püült teise pääle. Sagesti kuultakse talupoegi õhkama, et rent kallis olla, aga wäga mähe kaebtust olen ma kuulnud, ühe niisuguse kokku lapitud puumaa üle. Ime küll, et see nõnda on! Ometi peab üks seesugune peremees kõige mähem ühe sulase ja ühe töö hobuse  selle karmis pidaina, et ta ühe lapi päält teise pääle jõuab käia. Sulase ja hobuse aastane ülemal pidamine maksab aga tõesti enam, kui puumaa rent suur on. Sealt see siis tuleb, et Saaremaa mees just poole rohkem tööjõudu oma põllu harimiseks tarmitab, kui Ulemaal. Minul omal «li seal 40 wakkamaa suurune koolikoht. Selle koha töö tegiwad 4 töölist ja kaks töö hobust täiesti malmis. Siin peab üks talunik oma 20 wakkamaa suuruse koha pääl 4 tunni S töölist ja 3 künni 4 töö hoost. Selle järgi, kuidas Saaremaa  talunik omale töö jõudu pruugib, oleks minul Ülemaal 8 töölist ja 5 kuuni 7 tööhoost pidanud olema. Siis ci oleks minule omale palgaks midagit järgi jäänud, maid töölised ja töö hobused oleksimad sisse tuleku kõik äraneclalanud.  Loona mõisa on nõnda suur, et sellest 20 Loona talukohta wõiks tchja. 30 töölist ja 30 tööhoost wõiwad mõisa töö ausasti ja täiesti ära tehja Loona talu mehe tööjõu järgi peaks aga mõisa 8g kuni 100 töölist 00 kuuni 80 töö hoost idama. Tarivitaks nüüd mõisa tõesti niipaljust tööjõudu, kuida siin talunikude järgi wälja on rehkendatud, siis ci wviks rentnik mitte mingisugust renti maksta ja päale seda ei teaks tema mitte, kuidas seesugune töö jõud ära kulutada. Mida enam põllu lappisi, seda enam tööjõudu tarmis. Seda näeme jo siin talupoegade eneste juures. Loona talunikudel on 25 wakkamaa põldu 12 lappis. Wõhmlasel 15 wakkamaa 00 lappis. Mõlemad talunikud pruugiwad just ühe palju töö jõudu. Mõnigi Saarlane on hoopis uhke oma palju pere ja hulga hooste kohta, mis ta puumaa harimiseks tarwitab, aga see pole mitte õige. Paraja perega palju tehja, on hoopis õigem. (Järg jääb tulema.) tehtud mõrtsuka töö parast, siis olla Lmdwart käte ja jälgedega, kui meeletud wehklenud. Ms ta kui nõdra meeleline karjunud.  „We« surnud, äratapetud, minu käe läbi! Kes on niisugust põrgu lugu Välja armunud  !" Ja hullustuse tujus Ma ta kohtu ametnikud?  Ml-: irrn-.sn.z, et omale teed lahti murda, kmmi te nllnmis kinni seotud ja mangi majasse wWud Me, lnc ta weel praegu? mi ja oma Kui Snulr lelle kunvs sõnumi järel minu juur:-: ell s.Vjs läinud, olin ma üsna maha rr.nund, 'ell ms nägin inidaS kõik ennast ühendas rliudssnii huksuneks ja kmdaS kõik ühes hirmsas cknnn.r rli. rnids nn.ll mm; üksi Wõimakr oli Klnsss ls keda reha ja ennast vhwerdada seks e: rluull mul Sllregi kartust. „Ja seda vhmrit ruun, kas 'n.l küll." küsisin ms eneselt, „mi -.'.rnn jn n.ll: Jan." hüüdsin ma, «jah!" ma irnrn ga ms r.su 'cds, kui ms selle piinaja srssruse rssc ci raha jääda. Ma taha» kohtu etre ssluds ja kõige maailmale svusaSte tõtt run.nrZrsda, oma inüd üles anda, enNsst kahetises  'esdust ja maailma hukkamõistmise alla heita js rrns elu chwrrks anda, oga ma tahan ka seega 'õurs js ilrn.s'üü:a päästa, üht uut. rasket süüd leullsds ning mna südame tunnistust kergitada. 'ünvizn 'ee." Mul M nõu, sidarosket kärki kelle Me sõtta. Ma tundsin ennast seks üsna LrnMstud ja tugema olenxit; tesdss Ligast teha, sudis mu kiha maimule rammu. Ms Mn ühe ksnrsgs Me üsna tenve js rõõmus. Siin, kuna ma ennast malmis panin esisest ksrda pscsst I oma haiguse toast wälja minna ja ennast kohtusc üles anda, ilmus kohtu tecndcr, kes mulle teada andis, et Lindwart tahta minuga kokku ja Paluda mind enese juurde ; kohus ei keelda mind kui sõpra mitte teda waaiama tulemast, seepärast wõida ma igal ajal, kui ma soowida, tema juurde saada. See juhtus muutis kohe minu ettewõctud nõu, nii et ma nüüd igapidi tahtsin enne Lindwardiga rääkida kui oma süüd üles tunnistada. Ma tahtsin enne teada, kuidas kohus seda asja siit saadik ajanud ja mis Lindmäe:  ise sest asjast teab ja mõtleb, kuidas ülepea  Me asjaga lugu on; sest selle järele armasta  MS möistwat oina asja nõnda seada, kuidas kõige mõnusamine eesmärgile saada. .Aul raske see mulle ka oli. selle ette astuda, kes ilma süüta . muu süü eest kannatas, siiSgi ei miituud ma mitte , suma pilku aega oma saladust ilmutada ja seega ' rõõmust lahti pääömise lootus tema sees äratada. Kanuse ja müristusega astusin ma senna Pimedasse mangi hoonesse, kus Lindwart retidega sees kinni oli. Üks walus häda kisa oli meie teretus selle z õnnetuma jälle nägemise juures. Lindwart ! tahtis ülestõusta ja ennast minu rinnale missata j aga ahelad kcelsiwad teda. Ma hakasin mürisedes tema külmast käest kinni, macwolt oli mu! mõim.aiik  oma liigutust marjata. Kõik «Ha Lind- marti waktu oli ühe korraga mu rinnust kadunvd, i sest saadik kui Ellen surnud oli ja kui ms teda j nii vms ees nägin, wõerast süüst koormatud, ühe i eksituse ohwer ja oma armastuse kannatlik martir. fiis läks minu meel tema Ae M halswks, et palawad pisarad jõcna mu filmist wSlja mao- lafid ja ses ülestunnistus, et ma Seni mõrtsukas olen, lehwis täiesti minu wärisewa huulede pääl Sääl tuli Lindwart elawalt kattega liigutades wahele ja ütles : „Kurwasta mitte mu sõber, silma pisarad ei aita mind mitte, ehk ma neid küll kui üht osawõtmise tunnistust kalliks pean. Parem wõid sa oma armastust teo ja abi läbi minu wastu üles näidata. Meil on aga ainult mõned minutid seks nõnu pidamiseks aega. Kuule nüüd rutu minu palwct, mille täitmine ainult sinu wvimuseS seisab ja mida sina kuidas ma loodan ka oma poolt rõõmuga täitma saad. Ma olen sinu pääle oma terwet usaldust ja lootust pannud: Sina, siin mõeralmaal mu ainuke sõber, saad minu asja toimetama. Ma usun tõesti, et sina seda hirmust paha aimamist, mis minu pääle aimatakse, mitte tõeks ci pea, maid mind oinas südames Elleni mõrtsuka surmast ilmasüütaks pead. Sina olid, kellele ma kõik liialdasin, sina tundsid minu armastust ja tead, et see kole tegu, mis mu pääle armutakse, mulle ilmivöimata oleks olnud. Seepärast tuleb mulle nii ette, nagu seisaks minu clu sinu käes, nagu peaksid ja ivõiksid sina mind üksi päästa: mind kinnitas üks ühtepuhkune  sala HAU mu sees, et sul wõimalik on mind sest hirmsast malest, häbist ja ühwardaivast hukamõistmisest päästa: näita oma sõprust minu wastu selle teo läbi üles, wõtta oma pääle selle hirmsa kaebduse wastu, mis minu pääle tõstetud on, minu kaitsja olla Lindwart surus minu kätt oma huulde wastu. Märg jääb tulema.) Isamaalt. Kurefaarest Luuguse laadal löönud wiina kuu 1. päewa õhtul üks saiakaupleja poiss ühe Põlde mehe otsa kondi sa nina puuhaluga puruks mees iviidud latsaretti. Kuidas meile teatakse olla see mees ära surnud. Nii rikkuwad siis ka sandid, sandi poisid, ja saia poisid meie kallist rahu! Jaanikihelkonnast. Jalutu ja kerjaja  hobuse margad. Wiinakuu 1. päewa õhtul tuleb nimetatud kihelkonnast Taaliku walla mees P. Tilling oma mennaga linnast. Kunninguste  kõrtsi ees laiemad nad hobuse puhata, lähwad ise ka korraks kõrtsi. P. T. kinnitab oma nooremat menda järele waadata, et mõni pitknäp juhtumise korral nende wankri juurde ci tuleks, sest neil on pääle üheksa rubla eest kaupa (rauda ja nahka) wankri pääl. Ünkeseks ajaks wiibib ka noorem mend tuppa ja kui ta õue läheb, näeb ta, et nende walge linna poole sõidab ; jookSwad järele. Tagawere  küla kohtumees tuleb neile wasta, keS kõneleb et tema (Tagamere) külast A. pere Jüri walge hobusega  tema wasta tulnud. Jüri pöõraud tee päält ära metsa poole. Waga ja kuuwalge ilmaga, osast