raih Schewitsch, Wlze-Kubernõr Wirkl. StaatSrath von Tobiesen, Kubermangu Prokurör Kollegienrath Mjäsfojedow,  Tartu koolikouua Kurator Geheimerath Kapustin ja wäga palju ülemat ja alamat rahwast. Pidukõnet pidaS Adwokat Fr. Grosswald, kombet täitis Kubernör.  Liibawist. Seesama raske kõue-maru, mis Heinakuu 29. pääwal Riigas nii palju hirmu ja kahju tegi, on sedasama  ka Liibawi ümberkaudu teinud. Niipalju kui wiimaste  sõnumite järel kuulda, on wälk KapsedeniS ühe mõisa°rehe ja ühe moonaka aida põlema pannud ja maha põletanud. Matern i s on ühe talukoha rehi maha põletanud.  Groeim kunst-maantee ääreS on üks 15aastane tütarlaps maha löödud, kes ühe puu all wihma warju otsiNttd. Peterbnrgist. Manöwer Krasnoje Selo juures on täideS käikus. Heinakuu 30. pääwal tuli Majestät Keiser laagresse  ja algas ratsa oma ümbersõitu kell 6. Keisri järel  sõitis lahtises tõldaS Keisri-Praua ja temaga SuurwÜrsti-Praua  lelissaweta Feodorowna, keS oma wagasest Jljinskoje mõisast lagresse tulnud. Nende järele sõitfiwad kõik teised Keisrikoja ltiked, Kindralid ja wõeramaa pealikud  hiilgawas rongis. Peale ümbersõidu tuli suur sõeawäe  muusika-tiik Keiserlik telk oli kesk laagrit, Zarskoje Selo kunst-tee ääreS üleS löödud, kus Majestätid ja Keisrikoja liiked aset wõtstwad. Mölemil poolel seisiwad pealikud ja naesterahwad esimestest seisustest;  eemal lugemata pealtwaatajad. Üks kompanii Samaara rügementist oli auu-wahil ja KeiSri telgi waStas oliwad lawad kõige sõeawäe muusika-kooridele. kapellmeister Wurmt juhatusel. Keisri telgi ees kogusiwad ennast wõeramaa pealikud ja sasivad Majestätidele nime poolest ette pandud, kes igaühega lahkest rääkisiwad. Pärast mitmesugust muusika-tütti  ja üht waimulikku laulu kommandiris Preobrashenski  rügementi stabshornist: Mütsid maha palwele Keiser ja kõik teised wõtsiwad omad mütsid maha ja nimetatud  hornist luges Issameiel. Sellega oli manöwrite hakatus lõpetatud. Heinakuu 3t. pääwakS, enne lõunat kell 1 l oli suur parad ette üteldud, aga asi tuli teisiti. Kui Keiser Aleksander 11. laagresse tuli, siis sai ikka triwoogat  oodatud, mis ka iialgi tulemata ei jäänud. Aastast  1881 saadik ei oluud seda aga enam tehtud ja keegi ei mõtelnud selle peale. Kui suur oli siiS ka imestamine, kui järsku homikul kell 4 mõned suurtüki paugud kõlafiwad ja need hääled kostsiwad, mis peaaegu üht wana soldatid hauast üleS äratada wöikfiwad. Majestät Keiser ise oli trompetrile käsku anuud triiwoogat puhuda. Keegi, ka Suurwürst Wladimir ei oluud seda aimanud. Silmapilgul  näitas laager nagu sipelgapesa wälja, kuhu keegi kepiga  sisse torkanud. Igaüks kargas riietesse ja ruttaS esimestesse laagri - ridadesse. Nii pea kui seal näputäis mehi kooS oli, kommandiris keegi noor pealik ,marsh!" ja laskil neid rutul sammul üleüldise kogupaiga poole käia. Teised pealikud ja meeskonnad ruttasiwad jooksusammul järel ja korraldasiwad endid teel. Weel suurem häda oli ratsa-pealikutel, kes ootama pidiwad, kuuni hobuseid sadulasse  pandi. Need kihutasiwad nüüd oma batallionide järel, keda üleüldises sasis kohe ei leidnud. Teiste wahel  kihutasiwad trompeti puhujad pooliti riides ja puhufiwad  ikka sellest hoolimata, et kõik seda juba küllalt kuulnud oliwad. Järsku tormasiwad wõeramaa pealikud teiSte järel, kes teed kodupaigale ei tunnud; kõik näitaS ütlemata sasis olema. Aga see näitaS aga sasis olema, sest pea oliwad sõeawäe jäud ennast nenda korraldanud, kuida paradiks ette kirjutatud. Mõned wiiwijad pugesiwad teiSte selja takka oma paiga peale ja tegiwad, nagu olekfiwad  nemad juba ammu seal. Paradist wõtstwad ülepea 57 batallioni, 45 shwadroni ja 164 suurtükki osa, mis sõea aeal umbes 65,000 meest wälja teeks. Jalawägi seifis Kindral-Lesinaut Danilowi, Kindral-Leitnani Timofejewi  ja Kiudral-Leitnant von Helffreichi käsu all. Ratsawäe  üle oli Kindral - Adjutant Shahhowõkoi, jala-suurtükki  wäe üle Kindral - Leitnant Ovander, ratsa - suurtüki wäe üle Swiit-Kindral Shepelew. Kõikide üle oli Keif. kõrgus Suurwürst Wladimir. Majestät Keiser oli nendanimetatud  .Keisriwallill" sõeawäe kokkutulemist pealt waatanud  ja sõitis siis ribast mööda. Tema saatjate hulk ei olnud uit suur, kui pääw enne seda. sest mitmele oli triwooga  ometigi liiga järsku tulnud, ka mitmed wõeramaa pealikud puudusiwad. Saksamaa pealikud oliwad aga kõik seal, ka Saadik, Kindral von Schweimtz, keS ööseks Krasnoje  Selosse jäänud, ei puudunud mitte, oli koguni esimeste  keskiS platsi peal. Keiser kiitis oma sõeawäge, tänas  pealikuid ja lubas soldatitele harjunud paradi kingitust,  Kell 7 wõisiwad meeskonnad jälle laagrisse lagast minna. Kindral - Adjutant Würst Barklay de Tolly- Weimarn on iseäranis Kõigekõrgemat tänu selle eest saanud, et sõeäwägi ootamata triwooga peale nii ruttu kokku tuli, niisamati ka Ktndral-Adjutantid Gras Shuwalow  ja Baron Driesen.^ Suured manöwrid on selle kuu 8. pääwani kz»nni 14. pääwani; Peterburgi ja Narwa wahel, selles plaanis, et waenlaste wägi Baltimere randas maale tulnud on ja Peterburgi linna ära wõtta tahab. Peterburgi kasimiseks on esiteks wähe wäge, aga lisa saab Moskwa ja Warshawi raudteedel oodatud. Manöwrr kommandörid on Kindral- Adjutant Baron Driesen ja Kindral-Leitnant Timofejew. Asjatundjateks ja otsusetegiteks on nimetatud: Kindral- Feldmarshall Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh, Kiudral- Adjutantid Kostanda ja Würst Barklay de Tolly - Weimarn.  Kindral-Lcitnantid Staden, Hclffreich, Ellis ja Ovander,  Swiit-Kindralid Akimow, Shepelew, Baron Fredenriks  ja Willamow, ja Kindral-Majorid Tutolmin, Aleksejew,  Bilderling ja Sobolew. Persia Prinz Mushir-jon - D au l a - J a- j akhan jõudis Heinakuu 30. pääwal Peterburgi. Tema sai KeiSri Majestätide jutule wõetud ja on Suurwürst Aujärjepärijale Shahi kalli kiwidega ehtetatud pildi toonud. Seespidiste asjade Minister Gras Tolstoi on Heinakuu 31. pääwal Peterburgi tagasi tulnud. Raha- Minister Riigisekretär von Bunge saab selle kuu 15. pääwal tagasi oodatud. Wenekeeli Peterburgi lehtede sõnumite järel on Wene riigi ja Austria riigi wahel see kaup tehtud, et Warshawi kohtukonna ja Krakawi ja Lembergi kohtukondade  kohtud üksteisega kõtkeis kohtu asjades ühendusesse aõtuwad. Heinakuu 26. pääwal sai uurmaker Altschwager'i 16aastane poeg ühest kärbsest torkatud, kui tema Shuwalowi  jaama juures metsas jalutas. Enne kui tema koju jõudis, oli juba kõik käsi paistetanud; paistetus wenis edasi ja edasi, üle kõige keha. Kaks arsti katsufiwad oma kunsti tema kallal, aga kõik oli asjata ja selle kuu 1. pääwal  suri Adolf Altschwager ära. Niisama sugust surma on ka ükõ talumees Pargolast saannd, keda kärbes palgesse  torkanud. Arwatakse, et need porikärbsed olnud, kes põrnatõbeSse langenud loomade raiskade peal käinud. See loomatõbi, mis ka inimeste külge hakkab on nüüd ka mitmeS külas Zarskoje Selo ümberkaudu ja mitmes teises paikas Peterburgi maakondas laiali lagunenud. Soomemaalt. Selle kuu 2 ja 3. pääwa wahel on öökülm Soomemaa seespidistes kubermangudes põldudele wäga palju kahju teinud. Abos kokku tulnud Soomemaa  kaupmehed on tarwiliseks arwanud, Laadoga järwe ja Soomemere wahele üht laewasõidu kanalit kaewata. Tuula kubermangust. Würst Khilkowi tabuni tallid  MihhailewskojeS, on öösel Heinakuu 27. ja 28. pääwa  wahel maha põlenud. Peale sada kallist hobust on sisse jäänud. Jekaterinoslawi kubermangust. Heinakuu 31. pääwal  on AleksandrowSkt raudteejaama wärkstuad maha põlenud. Teiste asjade keskiS on 18 mashinat sisse jäänud,  millest igaüks 25,000 kuni 30,000 rubla maksab. Kasanist. Selle kuu 2. pääwa homikul kargas püssirohu  wabriku kuiwatamise maja üles, mis läbi wiiS teist maja põlema läkfiwad. Surmatud ou 11 töölisi ja 1 soldat. Ümberkaudu ja ka lähemaS linnajäus on selle kärgatuse läbi aknad puruks karganud. Saratowi kubermangust. Kawalöinskis on üks töömees  oma seltstlastest sellepärast surnuks peksetud, et tema odawama hinnaga niita lubas, kui teised. Mõisawalitfejat, kes tema eest kostis, on ka tappa tahetud, aga sealine rahwas on teda peastnud. Rahwast koguS tuhandete kaupa kokku ja süüdlasi ei wõinud teiste keskist enam leida, kui Politsei senna jõudis. Ränd-töölised on Wenemaal üleüldse raskeks ristiks. Wiletsus ja körtfielu on neid igapidi toorestanud ja oma sõna pidamisest ei ole nende juures juttu. Ilma käerahata nemad tööle ei hakka; kui nemad aga käeraha kätte saanud, on, siis kauwad nemad öösel ära. Riigiwalitfus peab nõuu selle häda waSta, mis põllutööd häwitab ja rahwast waeseks ja tooreks teeb, aga mõjuwat abi ei ole weel leitud. Khersoni kubermangust. Owidiopolis on Juutide palwemaiaS  kange kiskumine olnud. Kui üks Juut, keda eestseisus  selle tallituse wääriliseks arwanud, kümme käsku ettelugemiseks seaduse-laekast wõtta tahtnud, siis löönud teda teine, miS peale kiskumine lahti läinud. Juurid tahta nüüd seda asja soigutava, aga kohtud olla seda juba oma kätte wõtnud. Nifhni-Nowzorodist. Suur laat on täides kaikus. Esiteks  on kauplemine weel waikne, aga igal pääwal tuleb kaupmehi juure. Iseäranis olla palju theet laadale Neetud. Astrakhanist. Selle kuu 2. pääwal on laman-Arraklist 10, OM puuda puuwilla Astrakhani toodud. Teinepool Kaspia merd kosuda üleüldse puuwilla põllud wäga hcaSte. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Sel silmapilgul on Saksamaa ja Inglismaa  wahel palju tuska. Kuida juba enne tähendatud, oli Inglismaa walitsus Londonisse konferenzi kokku kutsunud,  selle üle nõuu pidama, kuida Egyptuse tühja kukrut Ma wsiks, nimelt selle kahju tasumiseks, mida teiste rii- kide ja ka Inglismaa alamad saanud oliwad, kui Inglased Aleksandria linna löhkufiwad ja Arabi Pasha nõuulised pärast linna põlema pistffwad. Inglismaa poolt nõuuti, et Egyptuse endise 'võlgade intressid mahendatud ja sedawiifi  raha uue laenu intressideks üle jääks, kus siis Inglased  omast käest 8,000,000 nael stärlingi laenanud oleksiwad.  See tähendab umbes seda, et Inglased kõiki seda kulu, mis nende enese wägiwald Egyptuse aSjus sigitanud, Egyptuse endiste wõlauskujate peale weretada tahtfiwad. Sellega ei olnud aga kõige pealt Prantsusmaa rahul, sest et Prantsusmaa alamate keskis, peale Inglismaa, kõige rohkem Egyptuse wõlauskujaid on. Ka arutas Prantsusmaa  asjatallitaja, et Egyptusel wana ja uue wõla intressideks  raha oleks, kui sealised raha-asjad osawa tallituse all seisakstwad. Selle poolt seisis ka Saksamaa aSjatallitaja  ja päris peale selle, et Egyptuse terwise hoidmise asjad  parema korra peale seatud saaksiwad, kui need Inglaste tallitusel seisawad, mis läbi seal tõbed walitsewad ja sealt kergest üle kõige Euroopa wõiwad kantud saada. Sellest ei tahtnud aga Inglased ühtigi kuulda ja konferenz lahkus,  ilma et midagi mõjuwat nõuu wõtnud oleks. Seda ajawad nüüd Inglased Saksamaa süüks ja kiustlewad omalt poolelt. Nenda on Inglaste Kapmaa walitsus omalt poolelt juba kuulutanud, et tema Walaskala-lahet Aafrika läänepoolises randas omale wõtta. Selle lahe kaldal seisab aga see Angra Pequena asutus, mida Bremeni kaupmees Lüderih ostnud ja Saksamaa oma kaitsuse alla wõtnud on, ja ka seda lähet on tähendatud maa külge arwatud. Teist tüli teewad nüüd ja segadused Saksamaa ja Inglismaa kalameeste wahel, Põhja-mere peal. Seal ou Inglismaa kalamehed hiljuti ühe Saksamaa  laewa otsekohe wälja rööwmud, millega kalameestele moona saadeti. Inglismaa lehed kirjutawad hirwitales, et laewaS palju kanget jooki olnud, mille wasta Inglased seista ei suuta, ja see ast ei tähendada selle pärast palju. Saksamaa walitsus olla aga juba käsku anuud, 'Kieli sadamast  üht weiket sõealaewa rööwlite tagaajamiseks ja nuhtlemiseks wälja saata, kui Inglismaa walitsus ise oma alamaid päitses pidada ei suuda. Saksamaa poolt saab wastust uõuutud, millal need Saksamaa alamad tasumist saawad, kellele Aleksandrias kahju tehti. Selles on ennast ka Austria waliksuS Saksamaaga ühendanud. Austria Minister Gras Kalnoky on Varziini, Würst Bismarki juure reisinud. Arwatakse, et seal palju maailma tänapääwasest  seisust räägitud saab. - Suurwürsti-Praua Maria Pawloivna (Suurwürst Wladimiri abikaasa) tuli Heinakuu 28. pääwal Berliini, oli Keisri juures löune laual ja reisis õhtal Kisfingeni poole edasi. Belgiamaalt. Rahwas ei taha selle uus Ministeriumiga  koguni mitte rahul olla, kes hiljuti walitsufele hakkas  ja nimelt laste kaswatamist täitsa Katholiigi Preestrite alla anda tahab. Heinakuu 29. pääwal liikuflwad suured rongid muusika kooridega läbi Brüsseli uulitsate, kes päristwad, et need ise minema peawad keS päriwad, et tänifed koolmeistrid omast ametist lähekstwad. Kära oli õige suur, kodanikkude suurem hulk oli wabameeliSte poolt, ka hulk naesterahwast, kes ennast rukkikannidega ehtetanud oliwad. mis seal wabameele täht on. Katholtiklafed  kadusiwad uulitsatelt ära. Wägiwaldseid tegust ei olnud. Prantsusmaalt. Prantsusmaa lõunepooliseS randas on kõikide tunnistuse järel kholera kustumas, kui ka wahest surijate hulk ühel pääwal natuke rohkem on, kui pääwal enne seda. Selle asemel on Alt-Alpide Departementts. weikes Omergnes'i koguduses kahe pääwaga 40 inimest kholeraSse ära surnud. Departementi ülem Präfect on senna reisinud ja koledaid aSju leidnud. Surnud oliwad  matmata, haiged oliwad ilma rohuta ja ilma arstita, ja wärisesimad külmast. Hirm oli wäga suur. Ka teistes  paikades Kesk-PrantsuSmaal on mõned inimesed kholeraSse  surnud. Tõbel ei ole aga kaugelt seda wöimu nagu endistel aaStatel. Itaalias, kuhu kholera Prantsusmaalt  tungis, on küll mitmes paikus mõned inimesed ära surnud, aga lausa tõbe kombel ei ole see seal mitte laiali lahkunud. Tongkingi söeaks on walitsuse poolest uueste 38 millioni franki päritud ja Parlamenti poolest lubatud. Khiinaga on asjad wäga segamine. Kuida juba kirjutasime,  on Admiral Lespes Kelungi sadam-linna Formosa saarelt sisse wõtnud. Linna peale on enne üks terwe tund latsud ja kõik kindlused ära lõhutud. Ferry on Parlamenti  ees kinnitanud, et Kalungi linna lõhkumine ja fissewõtmine  weel mitte sõda ei tähendada, sest kauplemised kestada weel ikka edasi. Kohe peale selle tuliwad aga sõnumid, et Saksamaa, Inglismaa ja Põhja-Ameerika ennast Prantslaste ja Khiinlaste wahel lepitajaks pakkunud,  aga esimeste poolt mitte wasta wõetud olla. Khiinlased  olla ka juba kõiki oma tasumise lubamist tagasi wõtnud,  olla sõda kuulutanud ja tungida suure wäega Tongkingi  piire poole. Seda sõnumit tunnistati Prantslaste poolest tühjakS jutuks: Keegi ei olla ennast wahemeheks pakkunud ja sõea-kuulutusest ei olla ka kindlat sõnumit. Kuida asi on, see on weel teadmata. Niipalju wsib aga