GeSGmM«MBNvIM pida» Jaanikuu 16. pääwal koosMut. AbiseUsi Präsident, Konsul A. Koch aStuS «auuduse pärast ametist tagasi; Rlgolevti kiriku ülemõpetaja J. N. Ripke sa! tema asemele ja Konsul Koch Abtseltsi auultikekS walitud. EeStimaa Abiselts on aaStal 1819 asutatud ja on wanuduse poolest teine holduse ja halastuse seltS Tallinnas. Esimene on Tänutunnistuse  Kassa (Casse der Dankbarkeit), mis Tallinna Kanutl-Gildi poolt aaStal 1812 asutatud sai. OmaS 64 aaStaseS tegewufeS on Abiselts meie Kõrge Keisrikoja poolt, oma korraliste liikete ja wäliSte heategijate poolt palju abi saanud, on aga ka palju häda näinud ja oli juba mitu kord nii kaugel, et oma tegewust seisma jätta tahtis, sai aga ikka Jumala abiga jälle järjele. AaStal ISS6 sai Baron RoSsillont asemele. Konsul Koch PräsidenttkS walitud ja andis Abtseltsile oma hoolekandmise  läbi uut elu. Kui aaStal 1862 Tallinna weikelaSte kool, mida sennt Senatori, Baron UtSkülla praua oma kulu peale üles pidanud oli, lõppema hakkas, siis wõttiS AbiseltS seda asutusi oma hoolekandmise alla. Seal saamad  iga aaSta 80 last, Tallinna EeSti perekondadest, esimest  õpetust ja ettewalmiStamist järgmiste koolide waSta, Ristiusu watmuS. UmbeS 100 waest saamad kuuraha, arstirohtu ja teist abi. JseäraliStest kingitustest, mida herra Konsul Koch selleks annud, saamad mõned waesed lapsed kooliraha. Üleüldse on Abiseltsi eeSmärk: waeStele tööd muretseda, kehwa haigetele arSti abi ja rohtu muretseda,  waeSte wanemate laStele ja waestelastele koolitamiseks  abi anda ja igapidi neid aidata ja tuetada, kellel abi tarwiS ou; rahwusest ja usutunnistusest hoolimata, nii palju kui jõud kaunad. See kõik saab wõimalikult maikselt,  ilma ühegi kärata korda saadetud. BalttSkist. Eestimaa wtljakaSwu ja heinakaSwu üle on täniue ikka head ja wäga head sõnumid tulnud. Heina kohta maksab see ka ikka weel täieSte. sest nüüd on juba kaswu aeg möödas. Wiljale kipub aga põu kahju tegema, nimelt suwiwiljale. Nelipühist kuuni kakS ,ääwa pärast Jaanipääwa, see on terwest kolm nädaltt, ei olnud meil wihma. Pühapäämal, Jaanikuu 26. pääwal, hakkas kiriku aeal mähe wihma sadama, aga pilwed oliwad õhukesed  ja Põhja tuul puhus ja kuiwataS neid pea jälle ära, nagu juba paar pääwa enne seda, kus ka natuke pilwitaõ. RukiS õitses kuiwa ilmaga, mis just mitte wäga hea ei olla. ja hakkab nüüd kõrgemate ja külmemate maade peal paiguti enne aegu kahwatama. Suwiwtli kipub kängu jääma; kõrgemate karjamaade peal on rohi juba körwenud. Kõik loodus igatseb kaStet, sest see natuke wihma, mis meil Jaanikuu 26. pääwal oli. et teinud palju muud, kui ärritas  aga kuiwematd jumest uueSte wösuma, ilma et nõdrail wssudel pttkema elu peale palju lootust oleks. Tuul seisab kange sitkusega Põhja pool ja põud ähwardab pitkalisekS jääma. Aga ekS wõimus ole Jumala käeS! Tartust. Aleksandrikooli lahingis on Sakalased wõitu saanud; PaStor Hurt on 71 häälega 37 hääle waSta, ametist lahti mõistetud. Selle otsuse waSta andis PaStor Hurt oma protesti protokolli, koosolek ei hoolinud sellest, waid wõttiS uue PrDdenti walimist ette. PrästdeutikS  sai Professor Köler 70 häälega walitud, Hurti peale langeflwad 7 häält; tema ssbrade suurem hulk jättis omad hääled andmata. Otse kui pilkamiseks tunnistafiwad Sakalased pärast Hurtile , tänu ", nagu olekstwad ütelda tahtnud : »Ole terwe, et meile raha korjasid ja Eestlast  süüdisid, oma enese surnukirstu naelu taguma." Esimest sõnumit selle otsuse üle, wõtame meie Saksakeeli ,UuS Tartu Zeitungist"; GeStikeeli lehed on weel tulemata.  Nimetatud Saksakeeli leht tunnistab, et tema teist otsust ootauud ei ole, paneb aga siiski imeks, et Aleksandrikooli  abikomiteedeS nii wähe Eestlast ja nii palju Sakalast  letti. PaStor Hurtile tunnistab see leht nüüd oma kaastundmist, kuS teda sellest tema enese asutusest wälja tungiti, mille kasuks tema kõiki oma südame ja waimu jõudu tarwttanud on, arwab aga, et tema enne ehk pärast ikka selle kaljurünka waSta põrkama pidi, mis tema tee peal seifis: Ewangeli usutunnistuse kirikuõpetaja ja rahwuSlik  politikuS, hingekarjane ja rahwamees —, need ei mahtuda kokku. Kodumaa aealou kohtu otsus PaStor Hurti kohta saada kõige pehmemal kombel olema: Tema oli ükS Giroudiftlaue! Meie tahame oma otsusega kõige selle kohta weel oodata, kuuni Noor-EestlaSte ja Sakalaste  lehed oma häält annud on. Saagu esiteks sellest: Meie peame seda Sakalaste wõitu nende wiimaseks woidukS,  üheks Pyrrhuse wötdukS. Meie kodumaal ou weel rohkem Gtrondistlast. Küll nemad nüüd aru saamad, kuhu silmitsemine lõhkujate ringkondadega wiib! Tartu Eesti Seltsidest on saadikud Peterburgi läkitatud, KeiSri Majestätidele kroonimiseks õnne soswima. Tartu GeStikeeli lehed tõStawad selle juures Dr. WeSke peale kaebtust, et eemal see luba juba enne teada olnud, et tema seda aga nii kaua salaja pidanud kui tema erakonnal  tarwiS läkS, künni Manemuine" poolt enam saadikut  walida wotmaltt. et olaud. Saksakeeli ,Peterburgi Zeitungi" sõnumite järel on kõik erasaadikute kogud Jaani- kuu 24. pääwal KeiSriMajestätidest suure lahkusega waSta wvetud. Md ott tulnud: Peterburgi kubermangust 18, Mladimirl kub. 3, Jekatertnoslawi kub. 2, Kasani kub. 6, .Kaluga kub. 4, Kostroma kub. 2, Litwimaa kub. S, Mohilewi  kub. 1, Nishegorodi kub. 7, Nowgorodi kub. 2, Orenburgi kub. 1, Oreli kub. 4, Permi kub. 4. Rjasani kub. 6, Samaara kub. 2, Saratowi kub. 4, Stawropoli kub. 1, Tauria kub. 1, Tambowi kub. 6, Tweri kub. 1, Tiflifi kub. 2. Tobolskt kub. 1, Kharkowi kub. 2, Kherssoni  kub. 4, Eestimaa kub. 1. Jaroslawi kub. 3. EeSti Seltside saadikud wttflwad KeiSri Majestätile Professor Kölerist maalitud pildi: , Kristus ja Wartseer kohtu ra haga" uhke raami sees (kujuraiuja Adamsoni tehtud), kingituseks. Keisri Majestätid saiwad saadikutest elawa röõmuhõiSkamtsega teretatud, wõtsiwad armuliku tänuga kõik kingitused waSta, räätifiwad igaühega, jätfiwad kell 2 saadikuid Jumalaga ja söitfiwad kell 3 Peterhofi tagasi. Eestimaa Kirjameeste Seltsi poolest on saadetud: Jakobson, kes ühes ka Pärnu Lauluseltside ,Drushba" ja , Endla", ja Riia Lauluseltsi »Jmanta" saadik on; Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi poolest Tartu Wene kooli koolmeister Pelb erg; Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi ja Lauluseltsi ,Koit" poolest Dr. Köler; Põltsama EeSti Põllumeeste Seltsi poolest Roose; Tartu EeSti Kirjameeste Seltsi poolest—Professor Hofrath  Köler ja Llnnasaadik Saks; Mõtuse", .Estonia"  ja Tallinna Aleksandrikooli abikomiteede poolest Llnnasaadik Th. Jakobson. - > Öösel, Jaanikuu 18. ja 19. pääwa wahel põlefiwad  TartuS Rosenbergi maja Turu uulitsal ja Weberi maja Peterburgi maantee ääres ühe korraga. Rosenbergi majast läks tuli ka ühe körwalise Kammarowi maja peale, kust üks sepp oma perekonnaga waewalt wälja peafis, kuna kõik tema warandus, ka üks suurem summa raha Asse jäänud on. Ka Rosenbergi maja üürilased on suurt kahju saanud, nimelt on üks woorimees oma hobuse ja soidunõuud kautanud. Tuli kargas ka Rosenbergi ja Kommarowi suure majade peale, sai aga kustutatud, enne kui nimelt wtimane maja põhjani maha põlenud oli. Weber! maja alumise korra peal oli Herhmanni trahter, kellest räägiti, et tema oma majariistad hiljuti 1600 rubla eest kaitse alla aunud ja pääw enne tulekahju jäultwälja kannud olla. Wiimast juttu tunnistab Hertzmann waleks. Tema ei olla iihtigi wälja kannud ja peasüüd ise waewalt tulest wälja. Wörust. Tartu-Wõru maantee ääres, umbes 34 werSta Tartust eemal, leidis Jaanikuu 16. pääwal üks karjatüdruk ühe tundmata mehe surnukeha. Surnu pealuu oli puruks pekfetud, riided oliwad ära wsetud. Kohaline Wallakohus arwas, et siin üks rööwmõrtsuka tegu ära tehtud oleks. Wõru maakonna Stllakohtu poolest sai ka pea üks noor Wenelane leitud, keS ühe Saksamaa prualiga  ühes nähtud ja keS pärast Saksamaa hõberaha wahetanud  oli. Noor mees ütles oma nime Aleksander Ni - kitin ja ennast Potshehonje linnast, Jaroslawi kubermangust  päritud olema. Tema olla oma passi ära kautanud,  tulla Riiast ja et olla Tartus ega Wõru maantee peal käinud. Kui aga Sillakohtu herra abiline, v. Noth, ikka rohkem tunnistusi ette tõi, siis langeS tema wiimaks põlwili maha ja tunnistas, et tema õnnetuma wöera pea nujaga puruks löönud ja teda siis wälja rõöwinud on. Tapetud wõera nimi olla Blum. Rõõwitud asjad on aga mõni rubla wäärt. Wang on Wõru wangimajaSse saadetud. Pihkwa kubermangust kirjutakse, et seal mitmes paikaS, 30 külas, loomatöbi, Siberi katk, kangest liikumas on. Mitte üksi et laaSta see kole külaline sarwlooma karjast,  waid ka hobused, lambad ja teised loomad langemad tema löökide all, ja tõbi hakkab ka inimeste külge. Juba olla 6 inimest loomatõbesse ära surnud. Sealt poolt soowitakse, et walitsused ja ülemad oma tähelepanemist selle kardetawa reisija peale heidakfiwad ja tema edastastumift  kõige nõuuga tagasi torjukfiwad. Ritast. Näitusest ilmmvad juba ligemad sõnumid ja annawad aimata, kes auupalga wääriliseks peetud saab. Sindi ja Kärdla wabrikute kalewid on suurt kiitust leidnud, nenda ka Hennies' i wabriku tööd Tallinnast. Tallimas, lürgenS' i wabrikus tehtud pritsi on Raha- Mtnistmiumi saadik, Wirkl. Staatsrath Rappoport kiitnud. Tallinna Loomakaitse Seltsi poolest saadetud, Schröter'i  sadulsepa tööd ja nimelt ka üks gummift tehtud hobuse suga, mis hobuse nahka haawata ei wnj, on auuga nimetatud. Wäga kahjetsetakse, et Tallinnast, Konstanze KrauSp' e ja Mihael Merekül' a poolest saadetud kilupurgid mitte paremini kinni pandud ei ole. Soolwefi tikub kaane alt wälja, ja et see muidugi enam raswane kui soolane on, siis on kärbsed suureiS parwedeS kilupurktde  ümber, nenda et arwata ei suudeta, kuida asjade takserijad  kilude headust oiete arutada wõiwad. Kilud panemad  EeSttmaa randades iga aaSta palju raha liikuma ja sellepärast oleks wäga soowida, et see kaup näitusel lõbusal  näul Vaatajate silma paistaks. Ka Wenekeelt lehed, nimelt Mowaja Wremja", kellel muidu ikka kõige Vallimaa  asjade kallal näkkida on, kiidawad Riia näitust. Iseäranis  tähendakse selle peale, et asjatundjate kommisstonid oma otsuseid,ilma ühegi erakondliku jooneta, nimelt ilma rahwusliku erajooneta teewad ja annawad. Litwimaa Läti j äuskonnast kirjutakse Miia Zeitungile", et rohked wihmad Lehekuul ja Jaanikuul kõiki põlluwilju, ka kartuhwleid ja linu, niisamati ka heinu wäga heaste kosutanud on. Kui edaspidi põuda ja ägedat  palawat ei tule, mis suwiwiljale kahju teha wõiks, siis on igapidi rikast aastat loota. Üks kuulub suurepöllu peremees on kirjasaatjale rõõmuga tunnistanud, et tema ei teada, kulda omal aeal kõiki õnnistust koristama peab. Ka taluperemehed teha rõõmsa näu, kui nende wilja ja heina kaswu järel küsitakse. KaS see rõõmus sõnum ka idapoolise ja põhjapoolise Liiwimaa kohta maksab, seda arwatakse küsitaw, olema. Kuuramaalt. Wiljasaagi lootused, mis sel kewadel  Kuuramaal wäga head oliwad, on kange wihma läbi, mis Nelipühist saadik sajab, waesemaks läinud. Talwwili  ja härjapea on mitmes paikas maha peksetud; ka kartuhwled on liialise wihma läbi kahju saanud. Suwiwilja  ja metsaheina kaswud oli head. Friedrichstadti linnast on umbes wiies jägu maha põlenud. Peterburgist. Khiiwa Khan on oma saatjatega Jaanikuu 21. pääwal Peterburgist ära reisinud. Oma wõeraspiuga Malge Zari" ja Wene rahwa juures, on tema wäga rahul olnud. Mitme küsimise peale kirjutab Professor Dr. Michel Würzburgist, Saksakeeli , Peterburgi Zeitimgile", et Kindral- Adjutant Graf Todleben'i mõlema silma peal järsku nõndanimetatud  roheline kae kaswama hakkanud oli. Seda on Dr. Michel Jaanikuu 7. pääwal ära leikanud. Haawa paranemine oli esiteks Kindrali köha läbi natuke takistatud,  aga juba Jaanikuu 16. pääwal wõis tema ilma abita kaks tundi jalutamas käia, ja sõitis Jaanikuu 18. pääwal Kisfingi tagasi, kus tema terwise wett joomas on. Jaanikuu 25. pääwal on üks aasta sellest aeast täis, kuS Kindral Skobelew ära suri, keda nimelt Kõikslawlaste rtngkondas wäga taga leinatakse. Mitmes paikas on seda leinapääwa pühitsetud ja aealehed on pitki leinakirjafi toonud. Kõige sellega ei mahu aga need tülid kuidagi kokku, mida Skobelewi päranduse pärast peetakse. Tema on umbeS kaks millioni tema mõisade hinnaga kokku järel jätnud ja seda peawad tema õed pärima, sest lapsi tema! ei olnud ja omast, abikaasast oli tema lahutatud.  Testamenti ei ole Kindral Skobelew teinud ja selsamal aeal kui tema suri, jäi tema Adwokat, J. J. Masslow nõdrameelisekS. Masslowi paberite keskis on üks kiri leitud, milles Skobelew seab, et tema warandusest mõned helduse asutused, nimelt haawatud ja haige soldatite  heaks peawad ülespeetud saama. Ka oli Skobelew Bulgaariast kaks poisikest kaasa toonud ja laskis neid kaswatada.  Sellest kõigist ei tahta pärijad nüüd ühtigi teada, ei ole ka seda raha maksnud, mis wahe aeal Bulgaaria poisikeste kaswatamiseks kulutatud oli, ja need on juba wõeraste j r awaliku kulu peale oma kodumaale tagasi saadetud.  Wene aealehtedes teeb see weider asi suurt kära. Bulgaaria Würst Aleksander 1., kes Bulgaaria peastmise mälestuseks Aleksandri Auu-Rittre Seltsi ja auutähe asutas, on selle auutähe I. klassi mitme Wene Kindralile ja teiste kõrge ametnikule annud. Nende keskis on ka Soomemaa kodanik, Kindral Ernroth, kes tüki aega Bulgaarias ülem Minister oli ja keda nüüd jälle selle ameti peale Bulgaariasse tagasi kutsutakse. Kõikslawlaste erakonna Wenekeeli lehed, nagu Mowaja Wremja" ja teised, pahandawad ennast wäga selle lepituse üle, mida Riigiwalitsus Paapstiga ja Katholiigi  kirikuga tegi. Nende arwates saada ülemad ja alamad Katholiigi Preestrid oma laiendatud omatallitust selleks tarwitama, et nemad Poolakaid omas rahwuseS kinnitawad ja Wenemaast wöerutawud; kuna Poolakate weneStamine pärast wiimast mässamist, kus Katholiigi Preestrid kangema rõhu all seisiwad, kaunis heaste siginenud  olla. Keisril on aga oma mitmesuguste alamate lepitamise ja ssbrustamise üle teised mõtted, kui wägiwaldsetel  Ksikflawlastel, kes ,priiduse" nimel kõiki sugust ja usutunnistust üheks nühkida himnstawad. Selle aasta 11. Heinakuu pääwal peetakse Wenemaa  esimese Ristiusu tunnistaja, püha Olga 1000 aastast sündimise pääwa, nimelt Wõibutõi külas Pihkwa kubermangus,  kus tema sündinud olla. Kui Keisri Majestätid Swiri ja SjaSma kanalite õnnistamisel käisiwad, siis on teiste keSkis kes soola ja leiba töiwad, ka üks waene naene Suur-Ohtast olnud. Tema oli 6 kopika eest ühe rukki leiwa ostnud, augu sisse uuristanud, soola fiSse pannud ja Keisri Majestätidele andeks toonud, kes ka seda armulikult wasta wõtsiwad. Warshawist. Lowitshi maakondas on talupojad ühe muti augu seeS 500 kuld dukatit leidnud, mis aastal 1612 löödud on. Õnnelikud leidjad ei tunnud aga kulda,