ja wäljatopitud kauri linnu, midas kaupmees Paabo Warujast elusalt tema kätte toonud. Ta palus, et töised Seltsi liikmed ka tähtsaid kodumaa lindusid sell wiisi! Seltsile tooksiwad ja aegamööda siis siia lindude kogu saaks. Selle linnu wäljatoppija Anatomiku ametnik Laane TartuS tegewat häste ja odawaste tööd. Seltsi kirjutaja ja Seminari õpetaja J. Kurrik andis seletuse ja õpetuse tunni Steno? grafiaft (kiiruskirjutuseft). Ta andls seletust tabeli sehtenduste abil, mis kuuljatele ja nägijatele  häste arusaadaw oli. Tema tahab seda ka järgmistes koosolekutes teha, mill wiisil aastalõpuni tema Slenografi õpetus saaks läbtwõetud.  Kooliõpetaja Kunder pidas kõnet Eesti laste-klrjawarast. Ta tähendas, et laste kirjawara  puuduline ja meie laste kohaline ei olewat.  Kiitusega nimetas tema K. Körberi karjalaste  raamatut ja niisama Pärni raamatut Armsa lastele. Ta luges sits omas käsikirjas olewast raamatust Eesti laste-kirjawaraft mõned tükid ette, mis wäga armsad oliwad ja kuuljatele  südamliku head meelt tegiwad. Raamat on Kirjam. Seltsi toimetuste alla wastu wöetud. Siis pidas Dr. M. Weske kõnet Põhja Euroopamaa wanadest rahwastest, nimelt ka nende endistest elukohtadest. Ta näitas ühe suure seinakaardi abil, kuda wiisi Karjalased, kes nüüd Soomemaa rajal Arhangeli-Olonetski kubermangu jagudes elawad, ennewanast hommiku  poole kuuni Dwiina jõeni uset oliwad ja kudas hommiku pool Wologda kubermangus elawate Sürjani- ja Pärmi rahwa eluasemed õhtu poole kuni Dwiina jõeni, s. o. Karjalaste  naabruseni ulatasiwad. Ta andis seletusi  kaardi abil, kudas järkjärgult Dwiina jõe äärsete maade Soome sugurahwad Nowgorodi riigiga ühendatud saanud, kudas sinna nende sekka aega mööda ristiusk ja Wenekeel välja lautatud ja kudas nad wiimati ühes Nowgorodi riigiga Moskwa Suurwürsti walitsuse alla 15 aastasaja lõpul saiwad. Wiiendamaks andis kirjutaja Seltsi mööda läinud aasta aruannet ja oli sellejärele Kirjameeste  Selts 1883 aastal 5 koosolekut ära pidanud, milledes 22 kõnet etendatud on. Kõige enam kõnesid oliwad kirjanik Tülk 4, Dr. Weske 3 ja stuä. Buschmann 3 kõnet pidanud. Ülemal nimetatud kõned olnud sisu poolest: Meelejuhatuse kõned 3, mana ajast 6, Keelest 5, Wene rahwast 4 ja Spetliste sisudega  4. Käsikirju oli eestseisuselle 18 läbiwaadata  sisse antud ja neist peale wiie ka läbi vaadatud. Eestseisuse istumist olnud 14. Selksi liigete arm oli: Auupresident, 9 auuliiget,  21 eestseisuse liiget ja peale 1300 seltsiliiget.  Kolm käsikirja kõlbmataks leitud. Kuuendamaks andis wauawarahoidja I.Tülk Seltsi wanawara kaswamiseft aru ja oliwad mööda läinud aastal Seltsile kingitud: 49 hõbe wanaraha, 517 wask ja 18 bronks raha. 174 raamatud ja 76 wanu asja rauast, kiwist, puusi ja luust. Wiimaks tõi auus wanawara howja weel ühe iseäralise wanawaranduse Seltsi ette ja see oli üks weikene mehemoodi nukukene  korwikeses, kes Eesti wana ebajumalat Tõuni pidi tähendama ja kedas alles weel 50 ehk kuni 60 aasta eest kumardati ja paiguti  pühaks peeti. Et nüüd 500—600 aastat  enne seda püha risti usu õpetamine meie maal oli ja siiski weel nii hilja Eestlased oma kätega tehtud Jumalast abi lootsi - wad, see tunnistab, et nad õigest õpetusest ei jaksanud aru saada ja et seda wähe õpetatud. Seitsmendaks kõneles J. Kõrw Eesti keele tähtsusest ja tema iseloomu kinnipidamise tarvitusest  ja ilust. Ta mõistis täitsa hukka, et mõned keele solkimiseks sugusõnu lõpude na, in ja ick läbi tähendada tahtwat, mis meite keele loomuga kokku ei sündida. See jünnitas elawat  läbirääkimist, kus kõnelejaile õigus anti. Kaheksandaks kõneles Dr. Hermann Eesti Grammatika ajaloost. Esimese katekismuse Eesti keeli on Prantz Witte 1553 a. kirjutanud. Pärast siis Stahl, Göseken, Hornuug, Ahrends, A. Thorhelli, see mees on ka 1739 Piibli esite Eesti keeli ümberpannud; Gutslef, Masing, Reinthal, Faehlmann, Wiedemann, Rosenplenter,  Dr. Weske ja nüüd wiimaks ka tema isi Dr. K. A. Hermann olewat grammatikat kirjutanud, mis alleS trükis seiswat. Üheksandaks pidas J. Järw kõne: Maakerast. Wiimaks peeti weel mitmed Seltsi sisemied  nöuud ära, millest meie ka seda tähtsamaks nimetada wõime, et Eesti Kirjameeste Selts oma töist näitemüiki oma Seltsi maja heaks wiimasel Suwiste pühal ära saab pidama. Päew pärast seda tahetakse ka koosolekut pidada. Meie omalt poolt soowime kõigest hingest, et iee näitemüik õiete laialine, rikas ja kasutooja oleks. Tötagem töösse Eesti õed ja wennad a tehkem mälestust lastele ja kasu kõiktdelle, toogem andeid ja tulgem ka ostma. Päew pärast Kirjameeste Seltsi koosolekut,  s. o. 4. Januaril pidas Tartu Eesti Põllumeeste Selts oma koosolekut. Ka nüüd oli seltsiliikmete ja külalistega saal täidetud ja aluStas keskpäeva ajal president Tülk osawa teretuskõnega koosolemist. Tema seletas selge sõnadega, et Seltsi osawötmine ikka nii elamaks  ja tegemaks piaks jäema ja ikka weel tublimaks saama, kui Seltsid oma ettesäetud sihile saada soomimad. Sellepärast just ongi Seltsid, et hulgani tööd võitsime teha ja sellepärast  ärgu jätku keegi tegemust töise hooleks, maid igaüks olgu oma eest töös ja hulgani teus. Siis pidas stuä. Mr. Jõgewer kõnet põllumeeste wõitlustest peale tungima mee wasta ja seletas pitkalt ja selgelt kuidas Hollandi maa rahwadel kodumaal ühtepuhku niisuguste töödega tallitada olewat. Lõpeks nimetas kõneleja,  et ka meie maal mitmed sood ja rabad ja vesised kohad aega ootawad, mill nad töiste maade ja rahwaste järele peastmist ja inimeste suole kasulikuks tegemise muutmist saaksiwad. Selts oli kõneleja ettekandmisega rahul ja tänas. Meie soowiksime, et kõneleja oma kõnet kohegi! lehes amaldaks, midas meie põllupidajad  küllalt pildiks pidades lugema saawad ja ka wõeraste maade naabride mäsimata wõitlustest  alalist pilti saaksiwad. Ajalehe toimendaja J. Kõrw pidas kõnet luujahu wäetamise ja wirtsa kogumise kasudest ja soovis, et nimelt luujahu muretsemist ja wirtsa enam kogumist hädaste tarwis on. Wiimaks pidas Laur ühe tähtsa asjaliku kõne umala kaswatamisest, mille Peale meie rahmas enam omad silmad pöörma piaks. Enne olnud enam igas talus omad tapu-aiad, nüüd aga on see asi silmast minna lastud. Tema kõneleja on wõeral maal umala kaswatamist suurel mõedul näinud ja soowib tungiwalt, et meie nii kergeste seesugust ruttu ja weikese maasuurusest kasusaamist ära jäeda ei laseks. Kõneleja lubas üht raamatut: Wetkene juhatus  umala kaswatamisest kirjutada ja armas, et teda põllumehed selles töös wõimalikult tuetama saaksiwad. Peale läbikönelemift wõttis kõneleja enese peale, nii palju umalakaswusid  tellida, kui seltsiliikmed soomimad. See mõte nõuab, et teda laiemal ringi! tähelepantakse ja asja käsile wõetakse. Wiimaks peeti weel Seltsi näitusest nõuu ja lõpetas president koosolekut. Meie mõime selle Seltsile istäralift tövrikast aastat soomida, sest et temal tubli õpetatud asjatundja  juhatajaks on. Wene ajalehe „ Moskva" sõnumetooja teatab, et Tartu koolikonna kuraatori abilise amet ära kautatud saawat ja selle asemele kaht jauskonna inspektori ametisse seada mõteldawat. Tartumaalt kostawad ajalehtede läbi wäga kurwastamad sõnumed röömimisteft ja rusuvustest  meile kõrwu. On ka meilegi sarnastest  juhtumistest, mis siin ja seal ette tulnud ja mitte enam aruldased ei ole, räägitud ja kaebatud. Waadaku igaüks ette ja hoolitsegu selle eest, et ta julgeste oma teed wõiks käia, et niisuguste öölindude eest kaitstud wõiks olla. Walgast. Õnnetu mõrtsuka tegu on seal hiljuti sündinud. Kaupmehe sell S. on oma sõpra oma pruudi kodu wõeraks palunud,  kus tema (rewvlwri) mitmepaugulist tuleriista  katsudes, keda ta laadimata arwanud olewat, ühe laenguga, mis tähelepanemata oli jäenud, õnnetumal kombel oma truud sõpra surmale haawanud. Kuida kõik linna rahwas tunneb, olewat S. igapidi wiisakas ja truu omas ametis olnud. Sellest haledast ja õnnetumast  juhtumisest saadik olla ta nõdrameelseks saanud. Tuleriistadega ümberkäimises ja nende pruukimises oldagu iseäranis ettevaatlik. Rad pole mänguasjad! Riiast. Lliwi mõisnikude konwent saawat Küinla kuul Riiga kokku tulema ettetulewa maapäewa tärmini üle, millas seda ära pidada tuleb, nõuu pidama. Priitahtlik kroonuteenija Baron Sass on mitmesuguste kaebduste asjus, sõakohtu poolest, peale seisuste õiguste kautamiste ja teenistusest lahti heitmise, eluks ajaks Siberi maale elama mõistetud. Tallinnast. „Rev. Beob." ütleb kuulnud olewat, et Tartu koolikonna kuraatori härra Kapustin oma wa litsus konnas olewa koolide läbi katsumisel palju ilma eksamita koolitajaid seadust wasta ametit pidamas leidnud. Sellepärast  on kuraatori härra kõigile niisugustele kohuseks teinud, et nemad kuni 14. Juulini 1884 Larwilise eksami ära peawad tegema, kui nad oma ameti kohtadest lahkuda ei taha. Ka ei olla knraator sellega mitte rahul olla wõinud, et meie linnade kreiskoolide inspektorid Wene keelt kas sugugi ehk maga puuduliselt mõistwat. Tulewa aastal saawat posti ja telegrahwi  hinnad alandatud. Lihtsa kinnitatud kirjade eest saawat edespidi 6 kop. loodi eest maksu wõetama. Ka hakawat 6 kopiklised postmargid ja 6V- kopikalised kirja ümbrikud (kuwäärid) käima. Harjumaalt teatatakse „Wirulasele", et seal Keila kihelkonnas 7 walla kooliõpetajat ilma eksamita ametis olewat. Kahte neist ei alewat Kuuda koolmeistrite seminarissegi õppijateks  wasta wõtta wõidud, aga walla nooresugu  kaswatajateks olla nad küll wasta wõetud! Kui ka kooliseadus seda ei luba, siiski ei olla sest Keilas suuremat wiga. See asi, nii imelik kui see ka isienesest näitab, pole paraku meie ajal sugugi enam haruldane asi. Pea igas kihelkonnas leiame mõne niisuguse koolmeistri niihästi wana, kui ka nooremate koolipõllu tööliste hulgas. Peeterburgist. Asutataw kõnetraat (Telephon)  saawat, nagu üks kohaline Saksa leht teada saanud, üleüldse 1500 wersta pitkuselt ulatama ja 600 majasse sisse käima. Telephoni  traadid käiwat igasse linna jausse. Wabrikud ja kaubamajad, konturid kui ka kohtukojad ja Keiserliku palee ruumid pealinnas,  Gatshinas ja Peeterhofis, ministeeriumis,  politseiwalitsuse kohad, wangimajad ja muud mitmesugused asutuse paigad on kõnetraadi  wõrgu läbi kõik ühendatud. Meie linnas tegi, nagu tuttaw, härra Rosenberg selles esimese  katse. Wene ajaleht „Russ. Kurj." toob mitu pitka juhtkirja, kus ta wäga mõnusal kombel selle eest seisab, et igal rahwal Wene riigis õigus on oma keele ja iseloomu eest hoolt kanda ja rahwuslisel põhjusel edendada. See on üliwäga õige ja ajakohane. Igal ärkanud rahwal on oma keel ja iseloom armas ja see on ülekohus, kui seda alla rusutakse. Selles Wene lehe mõttes on suurem osa meie riigi keelseist lehtedest, ennast rahwa sõbralikul õiglase! kombel alati awaldanud. Laewasõidu üle Peeterburgis ja Kroonlinnas  annab „St. P. Herold" 1883 aastast aru. Laewasõitu awas möödaläinud aastal Inglis auurulaew „Marsdin", kelle kapten R. Roach, kauba ja sütega Halle linnast tulles, ja lõpetas Rootsi auurulaew „Atlantic", kap. Svensson, nisudega Helsingisse minnes. Laewa sõit wältas 3. Lehekuu päewast, künni 25. Talwekuu päewani. Pealinna sadamasse jooksiwad  698 purjulaewa ja 1257 auurulacwa. Eesaastast talweks sinna jäenud 14 purju ja 1 auurulaew. Rannamailt wäljamaale purjutanud  27 purju- ja 3 auurulaewa. Ühtekokku  2000 laewa. Arstide kongressi peal, mis 1881 a. Londonis Inglise pealinnas ära peeti, pani Dr. Higimbothan selle küsimuse koosolekule ette, kas ka Wene gümnasiumide õpilased oma teaduste küpsuse tunnistusega ilma kellegi muu mõistuse läbikatsumiseta sealse suurekoolidesse  wõiwad wastuwõetud saada ja kas Wene arstid Inglismaal ja sealsis asukohtades ametit pidada wõiwad. Kuida „Pet. Wed." kuulda saanud, on Inglis arstide nõuukogu otsustanud,  et Wene klassika gümnasiumi kaswandikud  Tartu koolikonnast Inglis ülikoolidesse ilma eksamita wastu saab wõetama, kui neil kodust tarwilised mõistuse kohatised tunnistused ette- näidata on. Töine ülemal tähendatud õpetud Wene arsti ettetoode saada lähemal korral Inglis parlamendile otsuse tegemiseks ette kantud. Linna elementarkoolide arw Peeterburgis  on kokku 156, nendest 88 poiÄastele ja 68 tütarlastele. Kooliõppijate arw on 7225, 4259 pois- ja 2966 tütarlast. LaSte arw mõisniku ja talupoja seisusest oli 325, auukodanikude lapsi 169, waimuliku seisusest 19, kaupmehe seisusest 158, wäike kodanikudest 1762, käsitöölistest 521, talunikudest 2757, soldati lapsi 1634. Usu järele olla Greeka õigeusulisi 6746, töiste kristliku koguduse liikmetest  146, juutisi 399 ja 3 Muhamedi usulist. ..Jnkeri" (Jngriamaa) nime all uuest aastast saadik uus Soome keelne ajakiri pealinnas ilmuma hakkama. Uue ajalehe toimendajaks  saada kooliõpetaja A. F. Silen. Ta hind on aastas 3 rubla, postikuludega kokku 4 rubla 26 kop. Toimetuse adreS: Nikolai uulitsas 39 majas. Turkestani maajagu on minewal aastal kindral Tshernajewi palwe peale senatori läbi waatamisel olnud, keda senatori hr. v. Giers juhtinud. Moskwas ja Kiiewis on wana-aasta lõpu päewadel paar suuremat panga ja kaSsa warguse  protsessi otsusele jõudnud, kus süidlased,  kui.nad küll oma süidi ise tõeks tunnistasiwad,  siiski wannutatud meeSte kohtust priiks mõisteti. " Neid imelisi otsusi on pealtkuulaja rahwa Poolt suure kiidu ja rõõmu awaldusega wastu wõetud. Seda laidawad iseäranis kõik Wene ajakirjad õigusega käredaste. „Nowosti" kirjutab: „Meie ei ela mitte külge hakkawaS «arguse  haiguse aegus, maid ka warguse andeksandmise aegus ja sarnasid kuritöösid saab pealegi kohtunikude  poolt andeks antud, kes ise awaliku õiguse eestseisjad on. Selle paha pildi ja kurwa pildi tumeda wärwide täienduseks kuuleme  meie, et mõlemil kohtu otsuste awaldadamisel  kaebduse aluste wabaks mõistmist pealt kuulajate rahwakogust kõlawa kiituse käraga wastu wõeti. Mis olekus on praegu meie seltslik elu? Nõnda parandatakse mõnel pool rahwa elu haigusi ja kombeid. Tomskist. Rahwahariduse ministeeriumi otsuse järele saab sealse uniwerfiteedi ehitamisega  rutatnd, nõnda et see juba aastal 1885 walmis peawad saama. Soomest. Uuemate sõnumete järele on Soome senatis Kõigekõrgemalt kinnitatud seadus Soome keele suurendatud õiguse kohta awalikult  rahwale teada antud. Selle järele on selle aasta 1. Jaanuarist Soome keelel Rootsi keelega ühewääriline õigus. Alamateks, kui kõrgemateks ametnikudeks wõiwad ainult walitsetud  saada, kes Rootsi keele kõrwal ka Soome keeles eksami teinud. Mõnesugused sõnumed. „Now. Wr." teatab, et praegu pealinnas üks mees olla, kellest iseäralist keele osawust ja kõne annet tunda on. See on endine merewäe ohwitser hr. Rakowitsh, kes 26 aastat alles wana on. Tema mõistab Prantsuse-, Saksa-, Inglis-, Daam-, Rootsi-, Itaalia-, Poola-, Soome-, Serbia, Tshechi-, Jaapani- Hiina- ja Malaiakeelt rääkida. Peale selle tunneb ta Jaapani keelest kolm keelemurret ja kaks Hiina, ühe Aafrika keelemurde. Käesolewal ajal uurib ta wana Hebrea keelt. Koolitajate  abiga on hr. Rakowitsh paljalt Prantsuse-,  Inglise- ja Itaalia keele ära õppinud, kõik töised keeled on ta iseõppimise teel endale omandanud. Pea saab ta üht Wene-Tshapani  keele sõnaraamatu wälja andma. üks kirjasaatja soowitab „R. W." et GeSti keete raamatud tulewikus Wene keele tähtedega saaksiwad kirjutatud. Selle soowi waSta seletab  M. Poska, et see sellepärast mitte korda ei wõiwat minna, et seega lugemises suurt takistust saaks tehtud ja ka Greeka õigeusu kirikule sest ainult kahju oodata olewat. 56 2. S a ka l a. 1884.