tatud mehe silmas suure auu sees. Ehk küll professor Krohn sündimise poolest Sakslane oli, pidas ta ennast kõigest hülgest  Soomlaseks ja kõneles oma kodu ainult  Soome keelt. Krohn sündis 7. mail 1835 Wüburis; esimese õpetuse sai ta Wcne  keeles; siis wõeti talle Prantsuse keele koolmeister. Koolis õppis Krohn Rootsi keelt, teenrite käest Soome keelt, raamatutest  hiljcmal ajal Eesti keelt, mida ta õige hästi mõistis. Krohni kirjutatud raamatute  arw on suur; tema tööd on wäga mitmesugused.  Lauliknnagi on Krohn Soomes tnttaw. Tema kirjatöödest olgu nimetada: Eesti keele grammatik, 1872, niis ta Eesti  keelt õppiwatclc Soomlastele kirjutas; „Soonie kirjanduse ajalugu" millest tänini ainult 3 jagu ilmunud, mis kõik Kalewala kohta käiwad; Kalemala teisendite wäljaandmised  j. n. e. Krohni „Kuu-jutud" on milmesse wõõrasse lecjde ümber pandud. Rahu selle tähtsa mehe põrmule I Läti maalt. Piias on Orenburgi põlenutc hääks kõige enne andeid korjama hakatud, kuna sellest päülinuast weel kuulda ei ole. Juba on „Rig. Zeit" toimetusel pääle 300 rubla koos. Ka Tartu Saksa leht on korjamist awanud. Läti leht „Balt. Wcstu." teatab, et Lasdohni kihelkonnas, ZNodchi wallamajast  walla rand - rahakast ära -viidud Wõnnu Silla-kohusaga olnud wärmaltwarastele  kannule saanud rahakasti maa seest kätte ja wiinud 8 kurjateo-osalist kinni, nende seas ka kohaline wallawancm! Wol maris saada säälne Läti selts tulcival pühapüewal ka üht laulupidu ära pidama, milleks üheksa laulu - koori kokku tulewad. Pidulised ilmuda säälgi rahwa riietes. Waimulik kontsert peetakse Wolmari kirikus, - kuustnikn kaastegevusel, ilmalik pidujagu sünnib Läti seltsi saalis. Riia politsei ülespidamine tulemat uue seaduse järele linnale 05,000 rnbla enam nmksmaj k»i enne. Wene maalt. 'Peterburist. Jtalia ministri Crispi reis sünnitab muidugi ka Wene  lehtedes läbirääkimist, aga nendes ri arwata sellel suurt tähtsust olcwat. Jtalia ei wõiwat ometi oim käe Pääl midagi suuremat  politikat ajada, pidada nagu sõnakuulelik  kannupoiss meistri pühi järele oma asju ajama. Bismark anda temale muidugi  sarnaseid ceskirjasid, kuda neid tema rahule tarwis on, ja selle pärast -võida arwata,  et Crispit Friedrichruhes enam rahule  on noomitud kui tülile julgustatud, sest just praegu soowida Bismark Europa riikide wahel rahu. Keiserlik Majesteet sõit>s  pühapäewal 14. aug. suurwürstide Aleksei ja Mihael Aleksandrowitshide saadetusel  Nikolai raudteel Jljinskoje külasse ja jõudsiwad cesmaspäc-val õnnelikult Pärale.  Keiserinna Majesteet on oma õdede  jumes Gniundenis wverM, kuhu teda ka Austria keiser pea tahtwat teretama Persia shahhi oodetakse sellel sügisel Weue maale -võõrsile. 20. sept. tulla ta Bakusse. Moskwa Aresti raudteel on 15. aug. kaks rongi rängasti kokku jooksnud, mõlemad aurumasinad ja kaheksa wagonid on purustatud, mis inimestest saanud ei Teatawate ülikoolide põhjuskirja punkti Pärast, mis juutide wastumõtmist  ülikoolidesse kindla protsendi arwu pääle määrab, on igal pooi palju juudi usulisi õpijaid ülikoolidest tagasi lükatud. Wiimaii ristitud Kiiewis kolm noort jüuti, nende seas üks õige agar poiss, iseõppimise ajal studendi-eksami ära tegi. Ta g a Ka ukas u s e st, Eriwanist teatatakse, et tänawu suwcl üks seltskond üliõpilasi Ararati mäe otsa minema  k-punud. Kuud suure Ararati oisa pole nad suure lume sadude ja külma pärast  pääsuud, kuna maike Ararat ära käidud. Tanawu lv nowembril saab IVO aastat täis, kui. keiscrinna Katariua 11. rahwakoolide asutuse kohta ukasi wälja audis. Seda päewa tahetakse pidulikult mälestada. Tuttaw würst Mcshtsherski ajaleht „Grashdanin" on sisemise ministeriumi poolt noomitud, et ta walitsuse käskude ja asutuste  üle sündimata ütelusi awaldanud ja selle läbi nende wastu auustuft wäheudanud. Ajalehed tegiwad ühe mahe kõla wälja, et üks Tshernigowi kubermangu talupoeg  hulga kulda olcwat leidnud, 17 milj. rubla wäärt. Nüüd on asi ülekuulatud ja wälja tulnud, et leiujutu ajaja -- nõdrameelne  olewat. Hdessaft on jälle suur osawangi sid Sahalini saarele saadetud, nende seas mõni õige tähtjas mees, nimelt üks Persia shahhi sugulane, prints Mirza, kes oma weuna ära tapnud ja selle eest 20 aastaks sunnitööle mõistetud on. H>il)krvast. Säälne uus raudtee sild Welikaja jõe Pääl olewat nüüd malmis,  toredasti maksta 40,000 rbl. Aga wäga kahetsewad Pihkwalascd, et uut silda sugugi crainimeste tarwituseks  ei lubata, mida ometi-ajuti wäga maja oleks, kui muul teel üle jõe käia wõi- Hrenburi põlenutc hääks ou Keiserlik Majesteet 25,000 rubla omalt Erilaad ja parmud. Linnalaps nägi maal wasikaid ja küsi S: Riis asjad need on? Temale öeldi: Need on -vasikad. Ah, soo! pajatas laps upsakalt:  ma tean küll; need saamad ju wasika nahast tehtud. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. -k- Aleksandri-kooli õnnistamisest Põltsamaalt  saime järgmised sõnumid. Preester hr Hink Põltsamaalt pidas õnnistamise kõne, pidas jumalateenistust ja eestpalwet keiser Aleksander I hinge eest ja pühitses tcrwema ja püha meega. See õnnistamine ja jumalateenistus  kestis kokku 2V- tuirdi. Pääle selle laskis koolide inspektor hr Luig We> ne keele, Keisri Majesteedi auuks koosolejaid  hurra hüüda, ja lauldi suure -vaimustusega  keisri-laulu. Inspektor hr Auson tuletas Al.-kooli ajalugu meelde Eesti keele kõues. Kuratoriumi  presidentHeinrichsen Pidas koolist ja koolimajast enesest kõnet; ta ütles,et pidusöömaaeg  pääle selle on. Kooliõpetaja Erlemanu laskis  korali „NUüd wõtkem Jumalat" laulda, luges ühte Taweti laulu ette ja laskis lõpeks „önnista ja hoia" laulda. Pidu söömaajal tuletas koolide inspektori herra keisert Aleksander I kui Eesti rahwa pärisorjusest  -vabastajat, Aleksander II kui rah. wa hariduse edendajat ja Aleksander 111 kui meie kõige suuremat häätegijat meelde. Waimustusega hüüti hurra ja lauldi keisrilaulu  kolm korda. Preester Hink laskis  kuratori herrad ja Eesti ja Liiwi maa kuberneri herrasid elada. Pääle selle lasta  weel koolide inspektori hr Luiga elada kui õige suuremat auuwõõrast, kes pidule tulnud, mispääle eladalaskmine lõppeda ei tahtnud.' Herra Luig tänas Eesti keeles, mis eest suur -vaimustatud tänu lauldi. Hr. Anson ja Kõrw lasksiwad Al. - kool, hr Heinrichson Al. - kooli asutajaid ja hr Erlemanu Al. - kooli kuratoriumi seda Põltsamaa õigeusu kiriku-lauljad. Põltsamaa  ja Holstre mängijad lõbustasiwad pidu. Suurrahivapidu Tartus Wanemuise  aias on see kord jälle õnnelikult mööda.  Rahwast oli rohkesti, umbes kümne kui miuewlll korral, aga seda wõnusamini  läks pidu mööda. Mis lubatud, on kõik täidetud; paarist -väiksest puudusest ei maksa kõneleda. Peterburi kunstnikud tegiwad  rahwalc palzu nalja. Laulud läksiwad õige hästi. Muud lõbu oli küllalt. Iseäranis  tegi nalja Räpinlasee -a Kaseritselaste Setu laul ja Setu kõne. Õhtu oli elektrituli  aeda wnlgustamas. Wõidu-laulmiscl saitvad järgmised koorid auuhindasid- Segakoorid  I. auuhiuna Awinurme Alactsma, 11. Kärkna ja 111. Tammiste segagoor. Kiideti  weel Kambjaja Kardla segakoori. Meestekooridest  I. auuhiuna Rõngu, 11. Puhja ja m. Ahja meestekoor. Kiideti weel Kambja,  Räpina ja Kodawere koorisid. Wiljandi sillakohus on hra Kusiku ! ja Pihlcmanni käest 30 rubla trahwi- ! raha wälja nõudnud, sest et need ilma kooliwalitsuse loata era < tundisid oliwad i andnud. Sisemiste asjade ministcrinmi käsul on Wiru maa kreisi-arst, koll. nöuunik Vos«, Eesti kubermangu wanemaks arstiks nime tatud. Olewiku toimetaja hra Grenzstein  on luba saanud, oma trükikoja juurde kirjatähtede walamise asutust sisse Ka „Ncue Dörptsche Zeitung" noomib „Ristirahwa pllhapäewa lehte" tema Rootsi maa imetegija kohta awaldatnd  kirja pärast. See wõida teadmata inimeste  seas suurt segadust sünnitada. Olewatgi  jälle ühel Tartu ligikvnna talupojal  nõun, Rootsi imetohtri juurde oma nacsele abi otsima minna. Kui kardetawaks  wõiks lugu saada, kui ka pidalitõbised  Rootsi rändama hakkawad? Tartu abiseltsi poolt asutatud Eestikeelne  uus alakool endises Hollmani seminari  majas, awati pllhapäewal Pidulikult.  Selle kooli õpetajaks on tuttaw koolimees  P. Org, endine seminari koolmeister. Soowime unele hariduse asupaigale õnne kasulikuks töötamiseks. Ta on Tartu Eesti  nooresoo kohta wäga tähtjas. Wenc suurte ajalehtede „NowojeWr." ja „Nowosti" wahel on tihti ägedad waieluscd,  kus juures esimene leht oma Wene rahwuslikku seisupaika kiidab ja „Nowosti< le" ette heidab, et see juutide mõju all seiswat. Wiimati on aga „Nowosti" pikalt  ja laialt seletanud, kuda just „Nom. Wr." toimetuse liikmed ja kaastöölised ojast juudid, osast juutKega sugulased olewat. Saab aga neid juutisid ka igale poole; ehk küll neid cnan ülikooli palju ei taheta wastu wõtta, vskawad nad ometi teed leila,  kuda mõjuvusele saada. Petcrhofi sadamas on inshener Perlowski ühe sõiduriistaga katset teinud,  mis salaja sõtkudes käima pandakje. Katse õnnistunud wäga hästi. Egiptuse khediwc Pojad on ka Moskwasse  läinud ja sääl kubernerist wastu wõetud, mispäälc nad Kremlisse korteri läksiwad. Poola maalt tcatawad ajalehed, et säälsed mõisad aega mööda ikka enam talunikkudd kätte langeda, niinelt saanud Kjelje kubermangus ühe aMa sees 19 mõisat  talupoegade omaks. Amerikasse wälja rännanud Poolakad  olla sääl õige agarad oma rahwuse kaitsmise ja kasumisc eest hoolitsema. Eesti maa õpetajate si nn t awati kolmapäewal harilikul wiisil jumalateenistusega  doonikirikus. Rakwere ligidal oleks 16. augusti ööl suur raudtee önnetus sündida wõinud,  kui mitte üks mashinist seda aegsasti märganud ei oleks. Õks pakk oli risti rööbete pääle Pandud ja Pääle selle märguandmise  traat katki lõigatud. Mashinistil  läks aga korda rongi meel õigel ajal kinni pidada. Wist on siin kuri käsi tegew Kadrintali Liiwa uulitsas on reedi õhtu häbemata kelmis tükk tehtud. Kuna perekond theelaual oli, tunginud keegi hulljulge  kelm aknast sisse, nuuskinud toad läbi, kus igalpool tuled põlenud, kobinud umbes 49 rubla eest riideid ja ühe hõbelühtri sülle ja läinud rahuga oma teed. Reede lõunal on Rataskaewu uulitsal  W. pllssisepa töökojas üks õpipoiss raskesti haawatud saanud. Meistri 12.- aastane poeg mänginud püssitcga, üks aga olnud laetud, läinud lahti ja kuul poisile päha. Õnnetu on hospidalisse wiies surnud. Tulcwal kuul minewat Valti maa kubernerid jälle Peterburisse siinsete mõisniku  seisuse asutuste korratuste üle nõunpidamiscst  osawõtma. Selle plaani otsus-, ramise tarwis on sisemises ministeriumis õige palju materjali korjatud. Riia õigeusu piiskopp Arssenij on omal Pllhtitsi reisil Ra kweres peatanud, sääl on teda linna a metnikud auustusega rerwitanud, mis pääle ta õigeusu kirikut waatama läks, siis Wenc kooli ülewaatas pärast linna poolt antud pidusöögist osa wõttis, siis edasi reisis. Kirjawastused. J. L, T- Rõõmustame wäga, et vma sulge la meie hääks liigatanud. Loodame Tc^ Wabaudagei Terwitame aiuwtusega. -- E. A. Ometi koed jälle kandle keel kõlanud. Ootasime ju üsna isuga. Rõõmuga tunneme ka kandlel wikuks. Terwitame südamelikult> i?e. J. H. te lehes. Tänul J. Bä E. K. Tänu ja te» witusil K. P. O. Leiat» -- M. S. Tä> Uuemad sõnumid. Gifkisefl Persia shahhi Wene maa reisi wastu walmistatakse Teheranis wäga suurel wiisil. Shah toob palju kingitusi, nimelt Arabia hobusid ühes. Septembri algul saab ta Bakusse. Wienist. Saksa keiser on Austria keiserinnat ja Pääherzogit Karl Ludwigit oma poja waderiks palunud. Haagist tulewad sõnumid, et Hollandi kuningck olek iga päew pahemaks läheb. Köha waewab >väga. Kuninganna Enima walivab ühtelugu  vma abikaasa woodi juures. Werkirnst. Rootsi kuningas ja Austria  ülem herzog Karl Ludwig tuliwad keisripoja ristsete seie. Berliin kuuendas walimise jaoskonnas  waliti tuttaw sozialistlaste esimees Liebknecht suure hääle-enamusega riigipäewa  liikmeks. Wienist teatatakse, et Bulgarias rööwlisalgad suurt hirmu tcgewat ja üsna julgesti ümber hulkumat, Sofias «võetud ühe korraga 50 inimest kinni, kellest arwatakse,  et nad rööwlitega ühendust pidawat. 'Uaristst- Prantsuse ministerpresident Goblet wastab Crispi kirja paale Massaua asjus, et Jtalia «valitsus Massaua omandame,,  mis rahwaste õiguste põhjusel ei ole toimetanud, sest muutmisest wõimupiiride  kohta pidada kindlasti tehtud lepingute läbi maksmaks tunnistatama, kuna Jtalia õigused Mossaua kohta ühegi riikide «vahelise  lepingute pääl ei põhjnnda, maid Jtalia  alla seda oma hoolil täide saatnud. Õigused, mis Massauas teistele riikidele enre Türgi wglitsuse poolt antud, olla «veel seismas ja kui Prantsuse konsul Jtalia  walitsusega nurinasse sattus, oleks see asi ainult Prantsuse ju Jtalia wahel pidanud seletatama. Woomast. Kuningas ou Mailandist ära reisinud ja läheb Romagna maakonda. Kopentzageaist. Greeka kuningas jõudis 18 aug. siia ja wõeti kuningliku perekonna poolt, suure auuga wastu. Põhja telegrahwiagenturi telegrammid. Wertinis 20 aug. Keiser Willem nimetas  Rootsi kuningat Saksa meremäe admiraliks.  Sedasama auu andis ka Rootsi kuningas keisrile. Walitsuse teadaandja awaldab keisri Willem I wiimsetest ülestähendusest  mõned tükid, et Saksa rahwale kadunud walitseja kõrgetest mõtetest tunnistust  tuua. Wionis. 20 aug. Keiser ja kroonprintsi paar, kes Gmundenis wiibiwa Wene keisrinna  juures mõõrsil käisiwad, tuliwad eile tagasi. Wekgradis, 20 aug. Konsistoriumis wleb täna kuningliku paari lahutuse asjas otsuse andmine. Krininganna on ühe kirjaliku  seletuse saatnud, kus ta lootust awaldab,  kuningas saada tema wastu leplik 'Aeterkuris, 20 aug. Nowgorodi kubermangu  Tskerepowizi kreisi asjade korralduseks  läheb walitsuse komissivn sinna, kes sääl kõik kreisi maakogu asjaajanlised ja kreisikohtude toimetused oma hoole alla ! wõttab, kuua praeguste tallitus senniks sei!  sab. Komissioni tegewus kestab kolm aas>  tat, sisimene minister aga wõib seda ka warem ära kutsuda. M 95. Postimees 1888