ülemal küsisime meie, mille peale põhjendab MagiStraat  oma tülistust. Selle peale on ainuke wastus: Kõige laiema meelewalla ja soowi peale, kolgest waest oma käes woli ja tähtsust pidada, mis, tänu wiimaste uuendustele, Magistraadi käest tagasi tulemata ära libisewad, kes nähtawalt oma wiimseid päiwi elab ja surma-maadlemise liginemist juba tunneb. Lõpetuseks ütleme, et õnneks Eestlased üleüldse endid kaunis rohkeste seletatud õigusetundmisega wälja näitawad ja sellepärast on neil ka tarwilist wõimu ja maldu (pitkameelt), eneste õiguste eest tungiwalt seista. Nii kuidas meil teada, on Jaani koguduse poolt saadik Peeterburgi läkitatud, kelle hooleks on antud, seal, kus tarwis, rääkida, ja mitte üksi selle üle, et Tallinna linna konsistooriumi määramine ümber  lükatud saab, maid et ka üleüldse tulewiku tarwis Magistraadi patronaadi õigus kiriku kohta seletatud saab." Nõnda kirjutab Wene ajaleht „Golos". Tallinnamaa sinodist, mis wana aasta lõpetusel ära pe^i^tÄ^wa^^^m õned Saksakeele ajalehed  nüüd juba järgmisi asju nimetada. Kõige pealt olewat sinot praegustest usu-liikumistest ja Eesti rahwauslikuist  püüdmistest rääkinud. Uue usu-liikumiste kohta jõudis sinot selle otsusele, et see liikumine pühawaimu  töö on, mida igapidi edendada tuleb. Eesti rahwauste püüdmiste kohta tegi sinot seda otsust, et need püüdmised kahjulikud olla ja nimelt seedmata suutäitest  wälja sigineda. Selle poolest pidada ajalehed palju paha sünnitama, ning tegi sinot otsuseks, nende ajalehtede tööle wasta panna. Ühtlasi pidada kirikherrad  Vanameelse parteide poole hoidma ja neid toetama,  nagu ka nende parteide ajakirju edendama. Kõige pealt tulla ka koolmeistrid nõuulisteks awatelleda ja raamatuid wälja anda. Uue raamatute Väljaandmiseks  heitis sinot seltsiks kokku, keda wiie liikme komitee juhib. Ühtlasi tehti iga liikmele kohuseks, et iga kolme aasta pärast uue raamatu walmis kirjutab. Rakverest. „Walause" on wäga pahakstema leht Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsis on laita julgmud. Tema paneb M. Suigusaarele kümme küsimist ette, mis aga nii sopased ja rumalad on, et M. Suigusaar neid tõeste mitte wastutamise wäärt ei saa arwama olewat.  Seesuguste küsimiste peale ei ole muud wastust,  kui seda wana-sõna: „Üks narrwoib enam küsida, kui kümme tarka wastutada jöuawad." Kui eesseiswaid ridasi juba zensuri kätte ära olime saatnud, tuli meile „Walguse" häbemata küsimiste peale kiri Pärnust, mis näitab, et meie arwamine tõsi oli ja mis kui wastus weel liig suur auu selle mehele on, kes omas „Walguses" Eesti nime kurjaste pruugib ja auusaid Eesti mehi ilma mingisuguse  põhjuseta teutada julgeb. Kiri on nõnda: „„WaStuS Walguse redaktori 10-ne õiglase „„ja auusa otsuste pärimise"" ja „„lisapunkti""  peale. Et Teil aega küllalt käes on ja Kalewipoja Seltsi paber weel inetumaidgi küsimisi wõib wasta wõtta, kui need 10 on, mille peale Teie oma auupildi  „Walguse" 10. numris minu käest otsust pärite, siis wõite ka weel tema edespidi wälja tulewaid  numrid niisuguste „„õiguse ja auusa pärimistega""  täita, kui Teil paremat materiali trükkida ei ole. Pitkemat wastust Teile anda oleks Teile liig suureks auuks ja mulle häbiks. M. Suigusaar." MrNMsilt Uägn Selle pealkirja all on meile järelftiM kätte saadetud: „Meie lugesime üheskoos ajalehte ja laulsime  neid ilusaid ja kamoMmmsi, mis seal sees seisawad, ja mõtlesime Rakupilli, Kahwkaasi, rehwormateerimise,  Sünoodi prokoori, muudmise, miniistri, Kostgeimi, 6paii,'i, organismi ja mitme muu targa ja kasuliku sõna peale, mis selles ilusas leheS seisawad. Ja meie wend Jüri hakkas seda pilti äraseletama, mis „Walguse" lehe ees otsas seisab ja ütles: „Waadake wennad! see walgus, mis siin „ Walguse"  sees, on naeladega pimeda seina külge kinni löödud.  Tema ees seisab üks ihuhalasti laps, kelle õlgade peal üks wareS omad tiiwad laiali lautab ja seda suurt rõngas-worsti kätte saada püüab, mida poisike kinni hoiab. Aga walguse ümber ja sees ja ees ja taga on, loogad ja witsad ja sarwed ja udu ja pilkane  pimedus ja wiimse punkti otsas on kuradi, selle rumaluse würsn sarw, ja siis tulewad weel mitu sarwe ning wiimaks tuleb päris walgus, s. o. paber." Aga nüüd ütles üks Untsantsaka onupoeg Andres: „Noh, kui mina ütlen: nüüd lähme magama! siis lähäme ka magama. Loii. „Walgus", M3!»U6i5 „Walgus". Ja nüüd lätsime meie ka An- drese nõuu järele kõik mehed meStis magama. Aga maata, meie nägime und, mina, Andres, Turu Jüri, Untsantsakas ja Kalewipoeg ka. Ja meie nägime unes, et „WalguS" kisti ülesse pilwete poole. Ja seal tuli üks mees talle wasta, sellel oli wemmal peus ja kannel kaelas ja rebase nahast müts pääs ja ta ütles „Walgusele": „Kas sina oled see Rakupilli prohwet ja Eestirahwa Mooses?" Ja „Walgus" ütles:  „Jah, mina olen küll üks wäga suur ja kuulus prohwet ja walgus!" Aga siis wõttis see mees „Walguse"  worsti pidi kinni ja lõi talla wemblaga wasta nägemist ja ütles: „ Langegu kõik so seest maha, mis kõlwatu ja põhjata ja igapäine ja iseenese kiitus ja wemmeldamine on!" Ja waata, siis sadas kui wihma „Walguse" lehest maha ning kui see sadu järele jäi, siis seisiwad peale ühe pildi paljalt kolm ainust sõnakest  meel „Walguse" sees. Need sõnad oliwad: Zensuri  poolest lubatud. Ja meie ärkasime kõik ühekorraga  ülesse. Ja meil oli, nagu oleksime meel ilmsi kuulnud Turu Jüri lubab selle peale manduda kuidas üks heal ütles: 6pä?^!« Talu taat, „Walguse" kommetitegija." PeeterlmrM. Kuidas „Golos'ile" Megrahw teatab, olla Mesopootamias katk ilmumas ja 15. Webruarist saadik olla jo 4 inimest selle haiguse kätte surnud. Hilja aegu surnud Wene kirjaniku Dostojewski  mälestuseks tahta noored Peeterburgi kaupmehed, kes sealses kommerz - koolis õpetust olla saanud, üht „Dostojewski stipendiumi ehk abikassa" asutada ja sealt neile noorte meestele toetust anda, kes nimetatud kommerz-kooli läbi teemad ja ühes kõrgemas  real-koolis- edasi tahawad õppida. Muidugi mõista saamad seesugusest kassast need abi, kes waefed on ja abi tarwitawad. Käesolewal 1881 aastal saada uute teenistusse  wõetawa nekrutite arm 235,000 meest kandma. Sellest armust tulewad 2835 Riia kubermangu ja 1059 Tallinna kubermangu peale. Nurjaläinud kasupüüdmine. Mööda läinud aasta sügisel tõusiwad Peeterburgis leiwa hinnad  märka kiireste ja näha oli, et rukki kuli hind ehk künni 25' rublani saaks minema. Muidugi mõista ruttasiwad mõned wiljakauplejad, oma kaubatoimetajate  läbi sügawamalt Wenemaa seest kiireste wilja kokku ostma, maksku mis tahes. Üks Peeterburgi kaubamaja oli, nagu ajaleht „Uus aeg" teatab, ligi 500,000 tshetwerti 14 —15 rubla eest ülesostnud. Nüüd, kuna wiljahindade tõusmise lootus mitte nii mäga täide ei läinud, kautab tähendatud kaubamaja ligi üks miljon rubla, ja on tall peaaegu pankrotiks jäemine käte tulemas. Niisamasugune lugu olla ka meel mitme töiste wiljakaupmeestega, kes palju wilja oliwad üles ostnud. Lõuna poolt Wenemaalt tänawu aasta uueste wäeteenistusse masw wõetud kaardiwäe soldatite hulgas  olla mäga palju neid leitud, kellel silmahaigust  olla. Nende seast olla arstide katsumise all mõned leitud, kes ise kahjuliste salmidega omad silmad  oliwad ärarikunud, et wäeteenistusest peaseda. Seesugune iseenesele wigategemine aga langeb wäeteenistuse  seaduse järele mäga kõma karistuse alla, sest niisugused oma süü läbi wigased saamad omast rügemendist wälja kustutatud ja iseäraliste karistuse ehk wangiroodudesse pandud, kus nad kw hoopis kauem peawad teenima, sest et seda karistuse aega mitte päris teenistuse ajasse ei arwata. Wistist ei näita nii mitmel  pool needsugused karistuse seaduse punktid meel taieste tuttawad olewat, sest et mõnigi noor mees asjata ennast mitmetpidi haigeks ja peale selle ka oma terwise poolest kõigeks eluajaks õnnetumaks teeb. Peeterburgis tegiwad kolm ehk neli studenti tänawuse sealse suurekooli aasta-pidu peal töiste hulgas  segadust ja kära ja langeb üks nendest, nagu loota on, raske karistuse alla. See käratõstja aga, nimega Leo Kohan-Berenstein, noor ja haljanokaga mehikene, olla enne suurekooli-kohtu kokkutulemist kooli ülemale ehk rektorile kirja kirjutanud ja kinnitanud, et tema mitte kohtu mõistmise eest ei tahtwat taganeda,  maid tema otsida ennem meel kohut, muud kui aga niisugust kohut, kus prosessorid ja studentid ühes koos kohtumõistjad olla, mitte aga professorid üksi. Praegune seal kokku tulnud suurekooli-kvhus aga olla ainult prosessorid ja sellepärast wõiwat seal otsusetegemine  erapoolik olla. „Tahaksime küll hea meelega teada", ütleb Peeterburgi ajakiri „Herold", „missugune  gümnaasium selle segase inimesele tunnistusekirja  on annud küpse hariduse osaline olla." Kiri Hispaaniamaalt. Meie lugejatel on teada, et mullu aasta meie Keiserliku  Majesteedi perekonnale Inglismaal wäga ilus ja suur raud aurulaew „LLwaadia" ehitati, ja et see laew Inglismaalt  merekaudu Krimmi saarele Liwaadiasse teele läks, tee peal aga wigaseks sai ja teda Hispaania rannas parandama  hakati. Nüüd on üks meie sõber ja ohwitseri herra, kes selle Keiserliku jahi- ehk sõidu-laewa peal on, sellest teekäigist meie ajalehele kirja kirjutanud ja Eesti suguwendadele  lühikesel tähtsal wiisil teadust annud. Kiri on nõnda: „Meie sõitsime raudteel Glasgow! linnast, kus meie senni elasime, künni suurt Keiserliku jahti ehk laewa ehitati,  Grinoki linna, kuhu ka jaht oli selle wabriku peremehe poolest, kes teda oli ehitanud, juba ära weetud ja kokku pandud. Grinoki linn on wäga ilus ja tema ümberkaudsed kohad weel ilusamad. Grinokist sõitsime Inglise reisi-paadiga oma uue Keiserliku jahi peale. Tema seisis linna taga kesk jõe-lahes, wäga ilusas kohas, ja näitas kaugelt nagu määratu walge kiwi maja wälja. 1. Oktobril tõmbasime oma Wene lipu tema peal üles ja, kui „Liwaadia" korda oli seatud ja süsi peale wõetud, wõtsime 3. Oktobril ankru wälja ja läksime merele. Rääkimata lõbus oli ümber kaudu mere-rand ja laht; armas, ilus silma waate pilt awaldas ennast meie ees, kui meie uhkem suur aurulaew kohisedes ja suure usinusega  edasi lendas. Ilusad rannakohad, puud ja puiestikud jäiwad meist ikka kaugemalle ja kaugemalle sinisesse udusse maha, kadusiwad silmist ja meie ees seisis lage, waikne meri. Ilm oli wäga ilus. Laew läks kõige tasasema jõuuga tunnis 132/10 sõlme*) edasi. 14. Oktobril walgustadi kõik kohad laewa peal elektri tulega. Selle juures aga sündis õnnetust. Üks madrus wõttis palja kätega elektri liirast kinni, ja kukkus surnuks maha. Kange elektri-wäe löök oli mehe eluküünla mõttekiirusel ära kustutanud. 5. Oktobril kell 11 enne lõunat, kui õpetaja oli matukse palwe ära lugenud, lasti surnud meest üle laewa parda meresse. Üks suuretüki pauk kõlas jumalaga jätmiseks, kuna wesi meest oma märga hõlma wõttis, ja ühe minuti ajaga oli ta kadunud. Kell 1 sellsamal päewal jõudsime Bresti linna alla Prantsuse maale, kus meid seal seiswa Prantsuse laewade pealt hurraa hüüdmisega wasta wõeti, ja musikantide mängi all meie Keisri lauluga: „Jumal keisrit kaitsegu," teretadi. Maale ei saanud meie Bresti linnas minna. 6. Oktobril wõeti süst peale, ja 7. Oktobril kella 1 ajal pärast lõunat sõitsiwad meie suuredwürstid Keiserlikud Kõrgused Konstantin Nikolajewitsh ja Aleksei Aleksandrowitsh Pariisist ühes sealse Wene õpetaja ja tema abilistega meie laewa peale. Kellu V 2 2 oli Jumala teenistus ja sellega ühes tõmmati laewa mastis kindral-admiraali lipp üles. Pärast seda, kui Keiserlikud  Kõrgused ja nende kaasas olejad oliwad siin lõunat söönud, sõitis K. K. Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh õpetaja  ja tema abilistega ühes Bresti kaudu Pariisisse tagasi. Kella i/26 ajal õhtu pooliku tõmbasime meie ankru wälja ja läksime merele. Prantsuse laewade pealt saadeti meid jälle niisamuti auu ja hõiskamisega ära, nagu meid wastu oli wõetud. 8. Oktobril, ööse, jõudsime Atlandi okeaanisse. Ilm oli esite hea. Aga 9. Oktobril tuli' aruldane kuri ilm, läks kord korralt pahemaks, määratu maru oli mässamas ja sai wiimaks nii jäledaks, et laew nagu laast laenetes kõikus ja heitles. Wägew ..Liwaadia", ehk küll määratu tugew ja kindel, ragises ja praksus jäledaste iga tuule-hoobiga,  ja kord korralt kangemale minewa tuulega wiimaks nõnda, et iga raginamisega arwata mõis, et ta tükiks lähäb ja kodst laguneb. (Järg jääb tulema.) *) Laewakäigus tähendab üks sõlm- ehk Itaalia penikoorm peaaegu  wersta. Kirja wastused. 172) J. K. R—s. Täname wäga.Tulge meid sarnatsel kombel  pea jälle „kaema". 173) M. T. P—s. Kõik tõsi, mis Teie ütlete, aga seesuguse waenlasele lähäb tugewamaid hoopa tarwis. 174) K. H. T —s. Olge terme, aga et meie maal igal pool sedawiisi 19. Webruari on peetud, sellepärast arwame, et Teie pidust iseäraliselt tarwis ei ole rääkida. 175) M. S. Saame ehk trükkima, kui raamatuid ise lugenud oleme. 176) M. K. Ä—s. Täname lõnumete eest. 177) MO. A—s. Oleme kätte saanud ja saame ehk kirjateel pea wastust andma. 178) A. H. T—l. Wäga imelikud tükid. Saame töistega ühtlasi  awaldama. 179) G. H. R—s. Saame Teie soowi täitma. 180) C. L. T—s. Saame awaldama. 182) J T Teie laulust ei wõi trükkida. 183) H. D. T—s. Ajaleht ei wõi sinna ühtegi parata, peate ise kunturistidega oma kaupa toimetama. 134) ? ? Palume edasi jutustada. 185) A. A. H—l. On juba esimese kirja järele trükitud. 186) S. T O—st. Teil on laulu andeid, aga ärge arwake, et kohe iga esimest katset trükki wöib panna. Peate enne palju juure õppima, 187) T. W. M—l. j Oleme kätte saanud. Saame, nagu 188) F. A. H. W—st.) tarwitus nõuab, pruukima.