tähendates Khekiangi maakonnas Mce-Kumnga poolt üks kuulutus, milles teiste asjade keskis üteldud on: „ Teadke inimesed igast seisusest, et kabelite ehitamise otstarbe muud ei ole, kui inimest heategemiseks manitseda. Kes Ristiusku  wasta wõtawad, need jääwad siiski ikka KhiinlaSteks. Mõlemad piawad sellepärast ka edaspidi üksteisega rahnS elama." Wiinakuu 27. pääwal ilmus ükS teine ja weel selgem käsk Kiangsu maakondas, milles nimelt üteldud  on: Maubategemisle järel on misstonäride! õigus maid osta ehk rentida, majasi üürida ja kui jutluse tegijad  läbi kõige maa reisida. Nende ainus otstarbe selle juures on rahwa 'voorust kosutada, ilma et nemad ennast rahwa ilmalikkude tallitust? sisse segaksiwad. Need Khiina alamad, kes Khristlasteks saada tahawad, wõiwad seda seadusliku õigusega teha. . . . MiSsioni-kabelid peawad hoolega kaitsetud ja kõik kõrwale jäätud saama, mis iganes  tüli sigitada wõiks. Mõtelge selle peale, et kui misstonärid  teie külades elawad, et teie siis kui peremees ja tema külaline üksteise wastas seisate." Selle käsuga on müür langenud ja Khiina on ühe seisupaiga peale tõusnud, mille peale Europas mõned thristlikud riigid alles hiljuti töusiwad, teised weel koguni mitte tõusnud ei ole. Tehku missionärid ja Khristlased selle eesõigusele anu! Lause, et need, kes Ristiusku waSta wötsiwad, sellega mitte Khimlaste keskist wälja astunud ei ole, tähendab Prantslaste häbemata missiomtallituse  veale, millele sellega tamm pidi ette ehitatud saama. Prantsus-Nooma missiont segamine politikaga oli nii kaugele  läinud, et Khristlased Rooma-Katholiigi usutunnistusest  sellega Khiina alamate hulgast wälja astustwad ja ennast Khiina kohtute alla ei heitnud. Rooma-Katholiigi Piiskopid tegimad ennast ise Mandarinideks, mõistfiwad kohut elu ja surma üle, kuulutastwad sõda ja tegiwad rahu. Sellest tuliwad hirmsad Rooma-Katholiigi Khristlaste  tagakiusamised Prantsuse sõea aeal Annamis ja Tongkingis, ja seda nimetawad Rooma misstoni-aruanded kohkumata jutlusega usu tagakiusamiseks. Sir Rutherford Alcock on Paapstile tema küsimise peale, miks Rooma-Katholiigi misfionid Khiinas taga kiusatud  saab, wastanud, et need ,po!itika misfionid" olla, mis peale Paapst ühtigi ei ole wastanud, aga pärast käsku annud, et see asi parandatud saaks. Sellest kaebtusest  on Ewangeliumi misfionid Khiinas wabad. Nende mõnu on siis ka seal nii suur, et kuna 40 aaSta eest Khiinas ainult 6 Khristlast oli, seal nüüd 28,119 hinge laua-rahwast wasta 'võetakse. Kaheksa aaSta eest ei olnud seal weel poolgi nii palju. Sellest on arwata, et Khristlaste  hulk seal järges kaswab. Seal on juba 32 Ewangeliumi  Missioni-seltsi tööl, rohkem kui 400 missionäriga, 157 naesterahwaga, kes seda ametit Khiina naesterahwa juures tallitawad, ja 70 missioni-arstiga, kes seal palju mõjuwad ja oma enese wastastikuseks äratuseks üht aealehte  wälja annawad. Khiinas leitakse juba püha-kirja salmist majade peal ja mõnes paikas saamad ususaadikud kahjetsemisega teretatud: Miks Teie ennemini meie juure ei tulnud!" Omalt maalt. Tallinnast. Saksamaa Konsuli ettepanekut mööda sai Keiser Wilhelm'i matuse-pääwal, selle kuu 4. pääwal,  Saksamaa alamatele Olewesti kirikus Jumala-teeniskus  leina-lauluga ja musikaga peetud. Tallinnas elab rohkest Saksamaa alamaid, kes muidugi pea kõik tulnud oliwad, peale nende mitmed ka weel kaugemalt ja peale palutud wõeraSte Kubernöri, Linnapea ja esimese Bürgermeistri oli ka palju Tallinna elurahwast tulnud, nenda et ruumikas Olewesti kirik wiimase paigani täidetud oli. Altari-ruumi uksel oli Keiser Wilhelmi leina-floriga kaetud rinna-kuju elawate taimete wahel; selle kõrwas palwe-pult, kuS liturgika Jumala-teenistuS peetud sai. Jumala-teenistus algas Oreli-mänguga. Pärast seda oli koort-laul muusika - direktor Brunow'i juhatusel, Siis pidaS Olewesti kirikuõpetaja H a b n leiua-jutlust Zer. 9, 22 järel: ,Nenda ütleb Jehowa: Ärgu kiitlegu tark omast tarkusest, ja ärgu kiitlegu wägew mees omast wäest, ärgu kiitlegu rikas omast rikkusest/ tuumakates sõnades selle jutluse walusat tähendust seletates. Pärast jutlust tuli jälle koori-laul, milles üks jägu Volckmanni surma-laulust osawal wiisil lauletud sai. Pärast lühemat liturgiat ja õnnistust lõppes Jumala-teenistus, mis koosolijate healeta waikuse läbi tähtjas oli olnud ja sellega osawõtjate sügawat  tõsidust tunnistas. „Nowoje Wremja" arutamist mööda saada Balttmaa  kubermangudes Poliisei-kohtude muutmise läbi kaduma:  10 Hauptmann-kohut Kuuramaal, 9 Sillakohut Liiwimaa  ja 12 Hakenrichteri-kohut Eestimaal. Need kohtud olla selle lehe arwates tamne aastas tarwitanud: Kuuramaal  91.755 rubla 15 kopikat, Liiwimaal 194.539 rubla 10 v/t kopikat, Eestimaal 35.189 rubla 89 kopikat. Kust ,Nowoje Wremja" seda aru wõtuud, seda meie ei tea, et see aga õige ei ole, seda teab igaüks, kes meie kodumaa aSju 'vähegi tunneb. Eestimaa Hakenrichtnd nimelt ei ole oma enese palgaks tänine ühtigi saanud, waid ainult oma kirjutaja palga ja kanzlei-kulude abiks Nitterkonna kassast igaüks 500 rubla aastas, mis kõigist kõiki 6000 rubla aastas wälja teeb, mis aga nende palgata  teenistuse aeal kaugelt nende kulust ei katnud. Tallinna Bõrsi-komitee rehnungi järel on Tallinna sadama kandu wõeralt maalt kaupa sisse weetud: aastal 1883 84,731,468 rubla eest, 1884 69.458.409 rubla eest, 1885 58,319,527 rubla eest, 1886 43,670.633 rubla eest, 1887 58,438,100 rubla eest. Selle kauba pealt ou kroonule tolli maksetud: aastal 1883 5,240,999 rubla kulda, 1884 4,625,584 rubla kulda, 1885 4.104,407 rubla kulda, 1886 3,378,495 rubla kulda, 1887 4,750,775 rubla kulda. -- Üks rubla kulda oli 'viimasel aastal 1 Mila 80 kopika paberraha  peale arwatud. Et Saksamaa uus Keiser rahu-meeliseid kuulutusi wälja saatnud, wist ka see, et tema terwis täuine silmanähtawalt  parem on, kui sõnumite järel San Neinost arwati,  see ou börsil nii palju mõjunud, et Weue paberraha  hind selle kuu 3. pääwal Berliuis juba jälle 167 marka peale 100r?bla eest tõusnud oli, kuna mõni pääw enne seda r. hkemini ei maksetud, kui 162 marka, mis just 50 kopikat rubla eest wälja tegi. Kanged tuisud, mis sel talwel nimelt lõnneläänepool  Venemaal möllasiwad, on raudteedele wäga palju knlu teinud. Saksakeeli Melerburgi Zeitnngi" sõnumite järel oliwad Lõuuelääne raudteed rookimise eest seimi juba 900,000 rubla wälja annud ja weel arwati selleks 600,000 rubla ära kuluma. Selle kuu 1. pääwani oliwad Tallinnas 127 inimest  rõugesse haigeks jäänud, nendest 25 ära surnud ja 10 terweks saanud. Arstimise all oliwad tähendatud pääwal 72 rõuge-haiget. Selle kuu 2. pääwa õhtal kukkus töömees Hiuze theatre lawa laelt alla ja sai nii rasket häda, et teda hospidalisse wiidi, kus tema elu peale wähe lootust arwati olema. Küünlakuu 29. pääwal kukkuS Narwast päritud 23aastane korstnapühkija Khristian S. Pärnu maanteel  Sommeri maja katuselt. 6 sülda kõrgelt, maha, murdis oma pahema jala ja sai hospidalisse wiidud. Selle kuu 3. pääwa homikul kell 3 leiti Wene-turu ligidal üks umbes 9aastane poisike wiletsas riides. Weikene ütles, et tema nimi Gustaw ja tema töömehe Eduard poeg olla, oma liignime tema ei teada. Ka oma elupaika ei teadnud  tema üleS anda, ütles aga, et tema ühe teise poisiga wakshallis kerjamas olnud, kes pärast teda üksi jätnud. Weikesele anti korterit, kuuni teada saadakse, kust tema päritud on. Küünlakuu 27. pääwal on Harku Mäealuse kõrtsi eest ühe Wääna mõisa sulase regi kahe hobusega ja l sülda pitka kastiga, kus tuuleweski asju sees oli, ära 'varastatud,  kuna tema ise kõrtsis oli. Näärikuu 21. pääwafl kuuni Paastukuu 14. pääwani  on Tallinnas 179 inimest rõugesse haigeks jäänud, neist 36 ära surnud ja 17 terweks saanud; arstimise all oliwad tähendatud pääwal 126 rõuge-haiget. Küünlakuu 4. pääwal on Nõmmel üks maja lahti lõhutud ja sealt üks wask kattel ja mitmed torud, kokku 125 rubla wäärt, ära 'varastatud. Küünlakuu 12. pääwal kihutasiwad 'voorimehed Rein Pihlakas ja Anton Weinberg, kellele sõitmine linnas  juba enne ära keelatud on, läbi Pärnu maantee ja ajasiwad soldati-naese Marie N. maha, kelle pahem käfi ja jalg murtud saiwad. Nemad on kinni wõetud ja saawad  kohtu alla antud. Marie N. on hospidalisse wiidud. Küünlakuu 14. pääwal tahtis üks talimaene Tallinna  wakshalli juureS üle raudtee minna, kus wagoneid kokku kopeldati; selle juures sai tema pahem käsi puruks pigistatud. Küünlakuu 25. pääwal jäi potisepp Vorstadti sulane  Baltiski maantee ülesöidul saue-koormaga kauba-rongi alla, mis Peterburgist tulemas oli. OnnetuS on sellest tulnud, et ülesöidu põikpuu parandada antud oli, sellepärast ette ei wõinud pandud saada ja waht tähele ei pannud, kui õnnetu raudtee peale sõitis, kus rong tulemas  oli. Weike kaupleja Wacker, kes rööw-mõrtsuka leu pärast kaupmees Landsbergi juures wangi ja ülekuulamise alla pandud aga oma segatud meele pärast Tartusse saadetud  oli, on Küünlakuu 20. pääwal seal ära surnud. Küünlakuu 19. pääwal warastati Tallinnas üks pofthobune ära. See hobune on nüüd Palwere waldas ühe taluperemehe junres leitud ja peremehe wend Zaan P., kes Tallinnas elab, on kinni pandud. Baltiskist, Paastukuu 7- pääwal. Ilmad on tamne kõikumata ühesugused, enamist waiksed ja selged. Homikutel  on 13 kuuni 17 graadi külma, mis kesk- pääwa poole künni 6 graadi peale alaneb, öösel aga jälle wana paiga peale lagast nihkub. Muidugi on selle juureS meri liikumata kinni ja laewad on ootamas, künni päikese kiirud ja lõnnelääue luuled teed lahti murrawad, mis ehk weel kauemini oma peale oodata laseb. Kaugemalt lõunepoolt, kus weel rohkem lund oli, tulewad juba sõnumid kewade hakatuse üle. Nenda kirjutaks: Kharkowist selle kuu 1. pääwal: Miin on soojad ilmad ja palju wihma tulnud. Lumi sulab rutuga ära. Madalamate linnajagude rahwas wiib oma aSju kõrgemate kohtade peale."  Astrakhauist  Küünlakuu 29. pääwal: jõe peal hakkas jea täna õhta liikuma. Lahe on jeast puhas." - Odes - sa st selle kuu 2. pääwal: »Soojema ilmaga sigiwad uputused  ja teemad lõunelääue raudteede! suurt takistust. Kõik rongid wiiwiwad. Birsula ja Nasdelnaja jaamade wahel on kõige rohkem wett. Bessarabiast kuuldakse raudtee  -tammide sisfe-knkkumistest." —S ewa st op olist selle kuu 2. pääwal: wihmad on Michailowka jaama juures  raudteed 6 'versta alt ära õõnistanud." —> Warschawist  selle kuu 2. pääwal: Meikfeli jõel hakkas jea heile 10 graadi külma juureS liikuma."  Zewastopolist  selle kuu 4. pääwal: Minelnikowo juures on raudtee 12 wersta pitkuti kinni tuisatud. Kardetakse, et kewadesed weed raudteedele palju kahju teemad. Berdjansk  ja Tokma! on mee all." - Tugajärel kirjutakse aga jälle tuiskudest, nagu K hark owi st selle kuu 2. pääwal: Miimasest ööst saadik tuiskab kangest. Raudteedel on sõidud jälle seisma jäänud. Liikumine Kurski ja lõune poole on wõimata, künni raudtee lahti roogitud saab." Wõeralt maalt kirjutakse kewade hakatuse üle: Dresdenist Küünlakuu 28 pääwal: ,Elbe jõgi on kangest tõusmas; kardetakse nputust." Kölnist Küünlakuu 28. pääwal: /Ikheini jõgi on 10 centimelrit tõusnud, kõrwalised jõed toomad palju wett." Sa gall  ist Küünlakuu 28. pääwal: Boberi jões on wefi 340 ceutrimetri peale tõuSnud. Wabrikud on oma töö seisma jätnud. Tfchirne ja Brisnitzi jõed on üle kallaste tõusnud  ja ümberkaudse maa wee alla pannud." Rakwere ümbertkaudu kirjutab Teadaandja": Mesilaste 'väljarändamine riigi seespidistesse  kubermangudesse näib 'viimasel aeal jälle laiemale nihkuma. Nenda läkstwad näituseks öö-rongiga waSta Küünlakuu 28. pääwa umbes 40 Eesti perekonda kodumaalt  ära, Pensa kubermangusse, seal omale uut elupaika asutama. Wäljarändajad kinmtafiwad, et nende kuulajad seal juba suurema plaani maad rentinud, mida nemad senna jõudes üksikute perekondade keskis nende tarwitust ja tööjõudu mööda jägada tahawad. Suurem osa wäljarändajatest  on Weike-Maarja kihelkonnast, Wiru-Triigi wallast," Kelle kohta see weel hiljaks jäänud ei ole, neile piame tungiwalt nõuu andma, et nemad wäljarändamise  ja asumise juures õige etteivaatlikud olekfiwad, nimelt seal, kuS nemad maad mitte ostnud ei ole, waid rentinud.  Juba mitmed on seal kaugel maal, kus mõned asjad teisiti ou, kui meie kodnmaal, renditud maid üles harinud, hooneid peale ehitanud ja siis tasumiseta wälja minema pidanud, oma tööd wõerastele jättes. S." »Kuida meile kirjutakse, lagunewad, kangest külmast hoolimata, fiin ümberkaudu rõuged ikka laiemale. Kui selle wäljalagunemise põhjust piab wäljalaukamist maarahwa  enese läbi nimetatud saama, kes enamist haigust salgawad ja selle tõbe külge-hakkamist uskuda ei taha. Wäga foowitaw oleks, et siin kuidagi abt saadetud saaks ja Maa-Politseid ja Wallawalitsused seda asja oma tähelepanemise alla wõtakflwad." Mösel waSta Küünlakuu  26. pääwa põles, wist ülelnalise kütmise läbi, Pada mõisa pumbamaja maha." Maalt on aealehed Mälgus", Mirulane" ja teised nendesarnased wiimafel aeal jälle sagedast õige kohkutawaid  sõnumid nendanimekatud ,usu-märatsemisle", lõppemata  palwetnndide, kargamiste j. n. e. üle toonud. Need sõnumid on enamist ikka ka teed Saksa-keeliste ja sealt Wene-keelis-e lehtede sisse leidnud. Kui ka salgata et wöi, et fiin ja seal ikka weel mõned ülimeelised inimesed il-nuwad, kes ennast püha-kirja arwawad paremine ära mõistma, kui selleks õpetatud, kutsutud ja õnnistatud kirikuõpetajad,  siiski piame tungiwalt selle peale tähendama, et need sõnumid piireta luuletuse-waimu mõnul enamist ikka paljn üle tõe kallaste vaesunud on, ja et neil sagedast koguni ükS teine joon on, kui tõsine osawõtmine meie kodumaa kiriklikust elust. Meie palume sellepärast nimelt Saksa keeliste lehtede auustatud toimetust, seesuguseid enamtste  küsttawaid sõnumid 'võimalikult tähelepanemata jätta, et msne mehe sala-nõuu mitte nende abil täidetud ei saaks. Riiast Selle kuu 2 pääwal on Mishki Wcstniku" asutaja ja tänine toimetaja, Kollegienrath Tscheschich  in, äkitselt ära surnud. Miia Zeitung," kes kaida teatakse, temaga pea iialgi ega ühegis meie kodumaa külge puutuwaS asjas ühel meelel ei ole olnud, tähendab siiski kiites, et tema üks kindel meeS oli, kes nõrkemata wisadusega  sellest kinni pidanud, mis tema arwateS õige oli. Tscheschichin on ka mitmeid erakirjast wälja annud, on Liiwimaa aealugu suure hoolega uurinud ja sellest üht suuremat raamatud kirjutanud, mis aga pooleli on jäänud.