Wõõralt maalt. Berliinis on wana keisri vigalisemaks mineva tervise pärast Saksa kroonprints ehk troonipärija ikka enam riigivalitsusele liginenud ja mõtlevad mõned, et seega ka aegamööda Wene ja Saksa riikide sõprused kahanema  saavad. Saksa troonipärandaja on Inglise troonipärandaja  SemeeS ja saavad vist fliS ka edespidi Inglise ja Saksa riigid ühenduse poliitika teed käima ja Wenest kaugemale jäema.— Sinna kulub aga veelgi mõni hea pühabene päev ära, künni kõik nõnda sünnib. Saksa sõawägede volinik Peeterburgist, kindral Schweinitz on oma pealinna läinud ja seal ka Saksa keisri Willemi jumle lastud. Pariisis. Prantsuse rahva kuulsam laulik Viktor Hugo matused saiwad väga suurel mõedul ära peetud. Kõnesid pidafiwad senati, parlamendi ja akadeemia presttendid  ja ka koolide minister. Rahu rikkumisi, miS sarnastel suurtel pidudel nimelt PrantsuseS mõõduks on, ei tulnud seekord ette. Sest saadik, kui mõne nädali eest endine peaminister  ja välimiste aSjade toimetaja, Ferry lahti sai ja Freycinet tema asemele välimiseks ministriks jäi, on Prantsusemaa Inglasega palju lahkemalt ja sõbralisemalt ümber hakkanud käima. Inglane piab ka siit ja sealt omale nüid kitsal ajal sõbru korjama. Rahuleping Hiinaga on valmis ja saab pia mõlematelt riigivalitsuStelt allakirjutatud ja kinnitatud. Selle uue lepingu järele ei tohi Hiina keiser Annami riigiga enam mingit poliitika tegemist teha, mis edespidi Prantsuse ülemvalitsuse alla jäeb. Londonis on 9. Juunil (Wene kalendri järele 28. Mail) wäga elaw ja suurelt liikuv rahwapäew olnud. Parlamendis tulid riigivalitsuse kulude tasuvuste seadused läbikõnelemise ja kinnitamise alla. Parlamendi saadikutest, isegi ministri ssbradest sai selle wasta vaieldud,  et mitmesugused tollimaksu kõrgendused koguni soovitavad  ega tasulised maale ei olla. Nimelt on piirituse  ja õlle pealt tollimaksu kõrgendatud, kuna aga veini ja peenemate jookide pealt seda mitte ei ole tehtud, ja sellel viisil aga ikka vaesema rahva õlgade peale rõhutakse.  Peaminister Gladstone seletas, et ministeerium oma nõudmist tõistti muuta ei võivat ja teatas, et tema ministeerium vastalisel järgul ammetit maha piab panema. Suuremates ja tähtsamates asjades oli võit ministeeriumile  jäenud ja nüid ei arvatud seda ka tõistti. Aga parlamendi otsus oli 262 healega 254 heale wasta, et ettepandud rahawõtmise seadus kinnitatud ei või saada. Selle peale teatasi Gladstone, et ministeerium kuninganale kirjutanud ja parlament künni reedi 31. Maini kinni saab olema. Wabamad ajalehed arvavad, et Gladstone  wisstste ammetise saab jäema, sest et muidu heaste Wene-Afghanistani piiri õiendamist korda ei arvata minevat.  Külap kuuleaw tuleval nädalil, kas ommetigi sõa himulised wanameelelised valitsuse ohjad oma kätte võtavad,  või saab parlament kodu saadetud. Athenaft tulevad sõnumed, ei Kandia saare peal rahvas rahutumaks läinud. Nimelt ei taha nemad seda kuulda, et Savas-pasha Kandia kuberneriks on pandud. Kristlikud saadikud andstwad küll nõuu, selle kuberneri ammetise panemise wasta protesti tõsta, aga seal juures mitte maa rahu rikkuda. Madridist tulevad sõnumed, et ühes Spaania külas, nimega Museros, nendel päevadel 13 kolera haigust ette tulnud. Inimesed on selle vihase külalisest wäga kohu- tatud ja arSti abi suurendatud. Senni koer haugub, künni külaline tuleb ja senni ka kolerast kõneldakse, kunnl tema juba käes on. Kirja wastused. 25,-» —ma— Krimmis. Mõeldud raamatuteks oleks,wad kõige R. J-k-blxn'! S-Is- k«-l- öp-t-ja j- C, R>g,«l W-N-. T-i- l°°«! S°°u° «ei.° sagedam sõnumeid. . ... . 253) T. K. R—. On just nõnda ka mhtunud. 254) J. T. T—. Tuli hillja! Terwisid! 255) H. T. T—. Oleme nõnda teinud, nagu Teie soonnsite. 256) J. T. T—. Saame awaldama. ..... . 257) JR. K—. Ruumi puuduse pärast M Wlcwase numbrüe. 258) H. S—. L—. Loodame suusõnal kokku saawat. Saab naha, mis edespidi teeme. 259) —e—. Tooge meile alati sõnumeid. 260) J. L. T—. Kõik käes. Tarwitame suure tänuga. 261) J. K. R-. K izest ei saa jällegi midagi, sest me,e aszad ähwardawad siin nendes tükides mägist windieks minna. Mehed tahawad weikesi ja wiletsaid asju parem, mi? ka siis töistest ette tõmmatakse. 262) T. R. P—. Jõudis wäga hilja siia. 26?) A P. L—. Oleme kostnud. Kas ei wõiks mõnda pltkemat riakest trükkimiseks saata? Terwisid! 264) P. K. A—. Lühem kiri lühendatult pruugitud, aga petkem jäeb järge ootama. 265) C R. ? Teie eesli lugu on nii, nagu kõneleks ta isi. Trükkige teda oma pea sisse! Senni kaua kui Teil wõimatu on paremine ja selgemine  kirjutada, senni ei wõi ka meie Teile paremat wastuk anda. 266) A. T. R P—. Teie kiri on õienduseks liig pitk ja kõige weidram selles see, et Teie töise nime nõudmist ka õienduseks piate. Nime teadmine on meie asi ja kes seda õigust meilt ära tahab wõtta, sellele ütleme Teiega: „Mine Jceriku ja lase omale habet kaswa!" 267) H. S—l. Jäeb järge ootama. Aga kulla weli, on ju hirmus pitk! 268) M. V. T—. Ei ole seda küll aega täita. See on ka natukene  imelik, et minult seda kaastööd nõuad, kuna mul kõik käed töösid täis on, aga iie minuga ridagi kaastöötada ei saa! 269) vr. K. T —. Teie kiri on meid suurel mdedul rõõmustanud.  Terwisid! 270) J. L, P—. Saadame teele. 271) J L. H—. Elan Wiljandis. aga sellel ajal on meil ise maakonna  laulupidu ja ei saa siis kohegile minna. 272) P. H. R—. Katsume temale r.ue mundri selga panna. 1885 24. Sakala. I,o»oiöK0 HsWxxow. 8. lioiiÄ 188 ö r< Trükitud F. Feldt'i jume» Viljandis. Viljandi kogukonna walitsuse poolest saab kuulutatud, et 28. Augustil s. a. siin kogukonna kohtu majas Wiljandi mõisa maa peal olew (nõndanimetatud oöosullü eapsS) enampakkumise teel kohemaksetawa raha eest ärawüitud saab ja kutsub kõiki, kellel selle küini müimise wastu midagist ütlemisi, ehk sellest küinist pärimist  olema piaks, seda siin 2 aja sees, s. o. künni 28. Augustini s. a. ülesandma. Peale seda ei saa enam kedagi kuulda wõetud. Müimise tingimised on sellelsamal päewal siin kohtumajas näha. Wiljandis, 25. Mail 1885. Kogukonna walitsuse nimel: Wallawanema asemik: J. Wirumann. U 903. i Kirjutaja: J. Kurrik. 25. Juunil s. a hommiku kellu 10 saab Saare Peedi koolimajas Koolmeni katsumine (Prüfung) olema. 2 Pühapäev» 2S. Juunil s. a. on Koidu Seltsis kii» >« milisik» iht» ühes ja kauiuäega. ÕueS saamad ka ilutuled põlema. Hakatus kettu S õhtu. Wõerad wõiwad seltsiliikmete läbi sissetoodud  saada. Koidu Seltsi Kest seisus. Eesti Kichamtr Älff lähem suur koosolek on laupäewal 22. Juunil s. a. Kirjameeste Seltsi majaS, Jaama uulitsas H 20. Hakatus kell 11 enne lõunat. Eestseisuse koosolek algab kellu 9 peale. Kõnesid piawad: Hra. F. Buschmann: „Wõitlemisest  Jesuiitlaste wastu Liiwimaal Poola walitsuse ajal," hra. M. Põdder: Eesti kirjandusest."  Peale selle on ülesannud kõnesid pidada hra. J. Kõrw, hra. J. Kunder ja hra. J. Kurrik. Tähendus: 22. Juunil peale koosoleku,  23. ja 24. Juunil mängiwad Tallinna näitlejad näitemängust. Waheajal saab lauldud ja mängitud. 1 Eestseisus. wäljamaa reisilt U?/ tagasi tulnud ja oma praktikat jälle algänud ning wõtan haigeid wasta. i Doktor S<chss>cntz. 23. Kurani saab Tori Õigeusu kiriku ligidal, ilusas kohas, jõe kalda peal puude all Wäitemüik Tori..Aakme" MW keakg ärapeetud. Muusika- ja mitmed laulukoorid saamad aega lõbustama. Hakatus peale Jumalateenistust. Kui nimetud päew wihmane juhtub olema, siis saab näitemüigi koht lähedal talumajas olema. Rohket osawõtmist palub i „Satme" Setist eestseisus. Kuulutused. Hv Nrkjsmri ncljiklasDae kiol Tirtw. I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algus õpetusest ehk elementarõpetusest künni klassika ning reaalgümnasiumide  kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte suurema koolidesse, maid mõnesse ammetisse  astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saamad tarwilikudes  asjades iseäralikult ettewalmistatud. 11. Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud u) klassika ning b) reaalgümnasiumide kolmandasse klassi, e) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) priwat-elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat-elementarkooliõpetajad, kes ammetis on, on Väeteenistusest priid. 111. Kooli wastuwötmine. Peale linna koolide kasvandikkude saavad ka maalt Eesti- ja Wene koolide õppijad sinna klassi wastu wõetud, kuhu nende teadused lubawad ja otsekohe gümnasiumi kõrgema klassidele ette Valmistatud, ilma et kaswandikud sunnitud oleks wõera keelte kätteõppimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. IV. Koolis öpetawad: 1) Gümnasiumi ülem-kooliõpetaja kollegienrath kandidat W. Specht; 2) gümnasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer; 3) Tartu Saksa-Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) gümnasiumi ülem-kooliõpetaja kandidat Lundmann; 5) gümnasiumi ülem-kooliõpetaja Pio-Ulsky. Koolimajas elawad kaswandikkudega: 6) Geometer J. Tülk; 7) Btu6. MI. J. Jõgewer; 8) kodukooli-õpetaja T. Grünberg ning 9) kandidat H. Treffner. Turnimise 'tundisid annab Tartu turnimise majas swä. tkeol. G. Punga. Palutakse, et uued kaswandikud ennast otsekohe ülesannaksiwad ja katsuda laseks, siis on sisseastujatel võimalik prii ajal neid asju, kelles nemad ühte klassi veel ei sünni, ära õppida ja wõib kooli-ruumide walmis-muretsemine tarwilikul mõedul sündida. Lähemat teadust kooli kohta antakse kirjalikult ja suusõnal. Uusi kaswandikka Võetakse igal päewal kellu 12—2 keskpäewal wastu, Kroonu-aia uulitsas (Botamsche Strahe) U 21. Tartos, 19. Mail 138 S. _ 4 Koolidirektor Kngo Areffner. Kõige Auemalt parandatud ja kergemine käiwaid õmblust-masinaid üle maailma, pealkirja wõi nimega: Aeichn pateati majinad' on müia odawa hindadega E. Reinert'il & Co. Kreutzdahl'i pärijate majas Wiljandis. 12. Juulil s. a. kellu 4 ajal peale lõunat saab Morna wallamaja juures walla-wolikogu  ees kaewu ehitamise töö oksjoni wiistl Väljapakutud, kes meistritest seda odawamalt teeb. Momas, 12. Juunil 1335. U 273. ii Wallawanem: M. Torim. Koolilapsed leiawad lahket wastuwõtmift proua C. Kröluer  i juures, öähemat teadust annab vroua A. Schwalm Wiljandis. » Wiljandi linna raekohtu poolest saab seega teada antud, et sellest kohtust mõistetud otsus, surnud kaupmehe Hugu Dexling i päranduseja  konkursi asjus S. Juulil 1885, lõuna ajal kellu 12 siin kohtus awalikult saab kuulutatud  saama ja peale 8 päewalise kaebduse aja kindlaks jäeb. Sellepärast saamad kõik konkursi wõlauskujad ja ülepea kõik need, kellel õiguse pärast selles asjas mingit tegemist on, selleläbi ülemal tähendatud  päewaks siia kohtu ette seda otsust kuulma kutsutud. Wiljandi raekojas, 13. Juunil 1885. Bürgermeister: J. Werncke. U 915. 3 Sindikus: Th. Voss. Seega teadustan, et mina kui > MkUa looimdr-ick Wiljandisse elama olen asunud. Minu korter on tohtri proua Hiülkeri majas, töise korra peal. D. loomade-arst. õiki neid, kes sellel kewadel minu käest wiljapuid ostnud ja neil mõned ehk kaswanud ei ole, palun seda mulle künni 24. s. k. p. (Jaanipäewani) ülesanda, l kuna ma ka teatan, et pärastpoolseid ülesandmist enam tähelpandud ei saa. R. Kelch Wiljandis. eesterahwaste särk-, manishkid. ilasW  Meeste- ja naesterahwaste !ar«l-raelape°ljeil> «kraesid» ,a«äe> umbrufi, kaelarätikuid, mauijhke käe ümbruse n»õ»ifid, riidete llt nidest Päewa-warjusi, rinna- Plklstalatd, nahk nhmu, pitse, lille, meeste- ja naesterahwaste sukke, meeste- ja naesterahwa fitdtst ,a Rootsi kindaid, reisi taskuid, naesterahwa  nahk taskuid, wiiuli-keeli ja köiksuau peemkeft kaupa saiwad uueste saadetud ja vakuwad  kmge odawamalt müia E. Kriiert >« Cimi. - Kreutzdahl'i pärijale innin. Lauväewa õhta man°,'i"'' Jaan « must ruun