Tallinna Sõber M 40 KümneS aastakäik ZaUi tinas, H. Mihklikuu pääwal IM. Uleiildile aklileht Ccsti rähuillle msal ja üuaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja< Maksab Tallinnas Lindfors'i pärijate trükimajaS: 2 rubla, 4l) kop.— Pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasraS 3 rubla pool-aasras ! rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehti selle aseme peast S kop. Tellimise? mstetakse w^Sta: Hallinuas: Lindfors': pärijate trüktmajas. : S. S«ela»ldk, ««nuspoi-'»-, w 54. Hartus i Laaitmann. - Naltweres: Z. Atlhs. ! K. SetÄelgerg. -> Kapsasus: K. Kollöerg. Lihulas - A. IZiittaerU poodis. Wiljandis : H. Z. Aarow'i raamatupood. Aarmas: M. Z»öder. ZSörus: Z»raua Hielrase. Walkas: W. Rudolfi. Kuresaares: Zh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Waõtlljo redaktor W. F. !8i chh or n. Elab Baltiskis, kirjad kartvad Baltiski (Baltischport LsttriÜLUtst-llvpi^ Register: u lest ldl s e d sõuu m i d moai lm a st. Omalt maalt. Tallinnast! Sõeawäe-kohuse asjust. Lahtilo simise-makind. Koolide asjust. Walgnse nurin - Preester Hinki õiendus. Mitmesugused  muutmised, ootused ja lootusid. Wene lehtedest. Lanoralh Löwis ot Menar f.  Aleksandrikooli  raha, . Rishki Wcstntku" uudis. Eestimaa Metsakaitse-komitec. Tallinna majapidamis: aru > onne. - Rõuged. Äkilised surmad ja õnnetusi», Tundmata tütarlaps Pahateud. ..Walgnse" õhupilt. Bmtislist 5 Ilmad. Maalt: Tulekahjud ja pahateud. Narmast: Uus Polilsei-wiZlitsuS, Tartust: Rööwmõrlsukas  Kossler. Woorimeeste lahja. tkiiwimaa Maavääiv ja raudtee. -euckele walitsus. - Peterburgist: Keisrikojast. BulgariaSicst. - Taturahwa wacsus. Soomemaalt: Wastus, Iseäralised ja uuemad sõnumid. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Mihklikuu 23. pääwal Saksamaal on suur pahandus Keiser Friedrichi  pääwaraamatu lehtede ilmutamise üle, mida tema suure Salsa Prantsuse söea aeal üles pannud ja mida tuntud kuukiri „Deutsche Rundschau" nüüd ilma kellegi lubata kõige rahwa ja maailma ette pannud on. Kas need päawaraamatud sel kujul, kuida need nimetatud leheS seisawad, taieste selle-aegse Kronprinzi enese kirjutatud  on, wõi kas midagi lisatud ja midagi muudetud on, selle üle waieldakse palju, seda on aga wäljaandjad ise tunnistanud, et nemad mitte kõi k j üles ei ole wõtnud, mis nendeS seisab, „et mõned ennast ei pahandaks, keS weel elus on." Sellel kujul, kus wäljaandjate eneste tahtmist,  tuju wõi tuhinat mööda mõnda maha jäätakse, ei wõi aga lugejad täit pilti sellest saada, kuida Krouprinz sel aeal tõeste oli ja tõeste mõtles, waid ainult üht pilti, kuida wäljaandjad seda teha tahtfiwad ja neuda kujustab ennast otse wägise üks wõõriti pilt pääwaraamatute kõrgest kirjutajast ja tema tahtmistest lugejate silma ette, mis mitmelt  poolelt koguni mitte nii auustaw Keiser Friedrichi kohta ei ole, kui nende lehtede ilmutajad seda ehk arwawad. Aga nendes on ka wäga palju, mis weel elawaid kõrgeid mehi ja terweid ringkondasi wäga pahandab ja mis erakondade  tuhinaid kangest lõõtsutava wõib. Kurwastusega ja pahandusega leiawad Keiser Friedrichi erapooleta auustajad  nendes lehtedes üht kiitlikku waimu, mis koguni mitte selle Kronprinzi ja pärast Keisri kohaline ei ole, kuida need tema erapooleta auuStajad tema kuju tamne omas südames kandnwad. Seal ilmub üks mees, kes otse kõiki tööd ja auu Saksamaa Keisririigi ühendamise eest oma enese omaks kirjutab, nagu oleks tema ükfi seda kõiki korda saatnud, wahest ehk koguni oma isa. Würst Bismarki  ja Saksamaa Würstide tahtmist wasta. Viimaseid olla tema Keisririigi alla sundida tahtnud, kui nemad heaga selles uõuus ei oleks. Ainult tema kälimees, Vabeni  Suurherzog, olnud temal abiks. Tänine üteldi ja kirjutati ikka, et Baieri Kuningas Ludwlg 11. esimene olnud, kes Preusst Kuningale kirjutas ja teda Saksamaa Keisriks pärinud. Neist pääwaraamatutest ilmub aga, et ka tema seda sundmuse waral teinud ja et ka see tema kiri, mida tema Preusst Kuningale Versaillesse saatis, mitte tema enese poolest ega ka koguni Münchenis üleS ei olla pandud olnud, waid temale Versaillest ärakirjutamiseks  kätte saadetud. Muidugi wõiwad seesugused Ilmutused"  nimelt Baieris ainult pahandates mõjuda, kus muidugi  erakondast küll on, nimelt Katholiigi kiriklaste keskis, kes wastameelt seda „Preusst iket" kannawad, kuida nemad Saksamaa uut ühendatud Keisririiki nimekamad. Ka Austrias  piawad need Ilmutused" pahandates mõjuma, sest pääwaraamatutes on kirjutatud, Würst Bismark olla Kronpriuzile  tunnistanud, et tema nõuu juba fiis Preusst ja Austria mahel sõda üleS kihutada olnud, kui tema Preusst Minister-Prästdentiks sai. Rooma-Katholiiklaste wiha saab nende pääwaraamatute läbi kangast ärritatud, sest nendes seisab, et Würst Bismark juba Sakfa-Prantsuse söea aeal Kronprinzile ütelnud, tema tahta kohe pärast seda sõda ilmekstmata Paapsti wasta wõitlema hakata. Kõige kardetawam on aga see, et nende „wabameeliste" ringkondade tuju nende pääwaraamatute läbi uneste lõõtsutatud  saab, keS Keisri kõrwa üht nii wägewat Parlamenti  asutada himustawad, kuida see Inglismaal on, kelle ees Ministrid oma walitsuse eest wastama piawad ja kelle suurematest erakondadest ikka Ministrid wõetud saamad, kes fiis ka ikka Parlamenti kõikuwate healede-enamuste järel käima piawad. Neis pääwaraamatutes on sagedast kinnitatud, et tt ronprinz Friedrich sel joonel walitseda tahta, kui walitsus kord tema kätte langeb. Kronprinz Friedrich ilmub nendest kirjadest kui üks mees, kellel uus walilsuseprogramm  tema isa eluaeal juba taSkus oli ja nende pääwaraamatute  ilmutamise läbi saab stis surnud Keiser Friedrich  otse elawa Keiser Wilhelm'i wasta wälja mängitud, ,wabameeliste" erakondade tuelamisekö, Nllramoutanlaste ärritamiseks Würst BiSmarki wasta ja Lõune-Saksamaa riikide erakondlaste wiha ärritamiseks Saksamaa Keisririigi  wasta. Saksamaa Riigipääwa-saadiknte wakimised seisawad ukse ees ja sedawtist on nende pääwaraamatute üksikute tükkide awaldamisest palju tüli karta, ,wabameeliste" erakondade  poolt, Ultramontanlaste poolt ja Lõune-Saksamaa erakondlaste, s. o. iseriiklaske poolt. Sellepärast ja selleks, tülide ärritamiseks walimiste juures, armutakse seda tabewäärilist  tööd ka just nüüd ette wõetud olema. Selle kõrwas ilmuda ka just nüüd Dr. Mackenzie tontlik tõrelemine  Saksamaa arstide wasta, Keiser Friedrichi surmahaiguse  kohta, mitmesuguste tähendustega selle kohta, kui ,wabameeline" Keiser Friedrich olnud ja Zaksamaa -valitsust  Inglismaa Parlamenti.walitsuse kohaliseks korraldada tahtnud. Jälle tärkab kahtlus, et Keiser Friedrichi lese käst sellest teust mitte wõeras ei ole, kui tema ise ka juba oma pahandust selle edewa teu üle on tunnistanud, ja uus kära surnud KeiSri haua peal kipub wägise lahti minema. Würst Bismark on fiis ?a juba kindla ja omal har junud wiifil hoolimata käega kinni hakkanud, et meeliste" puud liiga kõrgeks ei kaswnks. Tem.i on otsekohe  Keisrile üht märgukirja ja seletust nende pääwaraamatute  ja nende nii umbaeglise ilmutamise kohta saatnud  ja käsku palunud, ilmutajaid kohtu alla anda. Tema näitab mitme lause järel nendes paawaraamatutes, et need sellel kujul koguni mitte Kronprinz Friedrichi enese köö olla ei wõi. Kronprinzil olla sel aeal kohaline politika koguni tundmata olnud. Kuningas Wilhelm olnud temale, BiSmarkile, ära keelanud. Kronprinziga selle üle raakida, sest tema kartnud, et see kõik Juglismaa Kuningakoja kandu Keiser Napoleoni ette tulla wõiks, kelle poole sel aeal Inglismaa Kuningakoda rohkem nihkus, kui see Saksamaa aSjade kohta soowitaw oli. Aga kui need päawaraamatud ka sõnasõnalt, ilma wäljaj Emisteta sa ilma lisadeta üles wöetud oleksiwad, kuida see küll wist niitke ei ole, siiski oleks ,Deutsche Rundschau" selle ill-iutatnisega kohtu-alnst ülekohust teinud, sest nendes kirzadeL olla riigisaladust ja olla mõtteid, mida ilma Keisri enese lubata maailma ttte kanda ei tohita. Keiser on Riigikanzlerile käsku anund, süüdlast kohtu alla anda, Rundschau'' toimc kus on kuulutanud, et need ilmutamised nüüd seiSma jaäwad,  aga see ei peasta teda enam kohtu alt, Selle kuu t 7. pääwal on Professor Geheimerath Geffken Hamburgis  kinni wõetud, kuhu tema Rootfimaalt tulnud oli. Tema olla neid paawaraamatnid Inglismaalt saanud ja Rundschau" toimetusele annnd Geheimerath Geffken on 57 aastat wana ja on Preussi ja Saksamaa tähtsates teenistustes ssisnnd. Omas meelduseS olla tema hoidlaste erakonnast, käredam kiriklane, aga Würst Bis marki wastane, keda igas erakondas on. Saab tema sa teiste süü tõeks tunnistatud, fiis ei ole neil head oodata. Seesugustes asjades ei mõiSta Würst Bismark nalja, kuida tema omal aeal Graf Arnimi wasta näitanud on. Saksamaa Keiser ou Badeni, Würtembergi ja Baieri pealinnades. Karlsruhes, Stuttgartis ja Münchenis olnud, igal poolel ütlemata auuga ja rõõmuga wasta wöetud, ja on selle kuu 20. pääwa õhtal wiimasest linnast Wiini reisinud. Prantsusmaal kahklustawad, teutawad ja ärritawad erakonnad üksteist wastastikku ja kiitlikud püüawad ikka peale Saksamaad ärritada, kes sellest aga palju ei näi hoolima. Parlament on Wiinakuu 3. pääwaks  kokkn kutsutud ja hirm selle eest, mis seal tulla wõib, täidab Ministreid, kes kardawad, et nemad seda koosolekut ära ei iga, waid taganema ja teistele maad andma piawad.  Boulanger on omast salaurkast juba kuulutada lasknud, et tema sel pääwal jälle ilmub, kui Parlament kokku astub, ja oma kuulutust 10 millioni eksemplaris rahwa sekka saadab, milles rahwale kõiki wõimalikku õnne tõutab, kui walitsus neuda muudetud saab, kuida tema seda soowib. Minister Goblet ou Treville's üht pidukõnet  pidanud ja sel korral on pidulised õige palju kibedat tõtt kuulda saanud, sellest, mis walitsuse alalisest wintsukamisefl  oodata ou. Sedawiist ei leida Prantsusmaa kusagil  sõbrn, sest kui teada ei wõi, kui kaua Ministrid walilsema  jääwad, kes wõida fiis nende sõna peale kindel olla ja ennast Prantsusmaa külge köita? Saada Boulanger  nüüd wägewaks. stis ei olla seespidi muud loota, kui wintsutamist, werist mässamist ja wäljaspoolt muud kui ssda, ühel aeal, kus Prantsusmaal kusagilt abi loota ei ole. Boulanger saab selles kõnes õige rohkest sõimata, kas see aga nüüdseid Ministreid nende istete peal palju kinnitab, seda ei tea keegi ette ütelda. Boulangistlaste lehtede sõnumite järel olla Senator Nagu et Marseilles üht kõnet pidanud ja selles ilmutanud, et Goblet, kui tema MiiuMer Prästdeut oli, Weuemaalt üht walmis plaani saanud, Wene-Pranlsiife ühenduseks Saksamaa masta, kui tema aga pea pärast seda ametist taganema pidi ja Bouvur  tema asemele sai, fiis olla wiimane seda plaani Würst Bismarki kätke saatnud ja kinnitada lasknud, et tema seda mitte wasta ei wõta. Naquet ja Rouvier raaguvad selle jutu wasta, aga määratumat wihawaeuu lõõtsutav see ikka ja muud wist Boulangistlased sellega ei tahagi. Monarchistlam  Paul de Cossaguac kirjutab oma erakonna lehtedes, et mehi Parlamenti liigeteks walitnd olla, kelle näppude eest teiste raha ega paberid rahu ei leia. Neuda olla aasta eest ühe liike mapist Parlamenti kir.uiuse-tuas 700 franki w aras talud ja paberid kaduda sagedast ära. Partamenli-liige Gilly on ühes kõnes ütelnud, et walitsuse  kestis weel Wilsoui" olla, kes niisama-i  kõigiga kauplewad, mis riigi oma on. Seesugust , ilmutust" kuuldakse seal weel rohkem ju sellest wõib arumta  et seespidist rahu üles pidada kerge ust ei ole. Wa litsus tahab Boulangistlastele nii palju järel anda, et Parlamknlile  üht plaani elte pannakse, mis järel Senati wviinuskond  natuke wähendatud saab, aga sellega ei saa Boulangistlased  leppima ja Senat tahab ka selle wasta wõidelda.  Wist ei lõpe Parlamenti lähem koosolek ilma suure kärata ja kergest wõiks sealt lausa mässamine watja minna. -- Prantsusmaa Saadik Ztalia Kuninga juures, G r a s Mouy, osi teenistuse wahe-aega saanud ja jääb niikauaks Roomast ära, kui Saksamaa Keiser seal on. See pidada omast kohast ka üht tõrelemist Sakja-Ilalia ühenduse vasta tähendama, aga Saksamaa Keiser ega Jtalia Kuningas sellest wist palju lugu ei pia. Gasnier, kes Saksamaa saatekonna majas