ajamise ja wabriku-maksu-seaduseSÕ nimetatud, niisamati ka kauplemiseks talurahwa kodutõö-aSjadega, marjadega, puuwiljaga, õledega ja seenedega, mis linna kauplejatest msiüdud saatvad. 8 5. Nende turu-kaupade müülamine, mis 8 4 sees nimetatud, on liyna uulitsatel, jalgteedel ja teistes mitte selleks määratud paikades, keelatud. Ainult piima, koort ja «võid tohib uulitsatel müüdud saada; niisamati ka aiaoilja,  aga ainult «väljaspool seeSlinna, lasingite taga. 8 6. Kõik turule toodud kaubad piawad tarwilises «ms seisus, küpsed, järeltegemata ja segamata, kaubale odud saama. 8 Täieste keelatud on linna piiretes kaubale tuua: ij Laululinnud ja ülepea metsalinnud hoidmise aeal. 2 j Kala pojad. Kala poegadeks saawad arwatud: Angerjad  ja lõhed alla 18 tolli; latikad, haugid ja sandartid alla 12 tolli; lutsud, hobukalad ja siiad alla 8 tolli; Zamelid jlestadj, ahwenad ja karused alla 6 tolli, mõedetud uina otjast saba eesolsani. Kalad kudu aeal. Müütud ei tohi saada: Näärikuul —> lutsud; Paastukuul —hau-  ja lõhed; Jürikuul ahwenad, kiisad, lõhed ja sandartid;  Lehekuul latikad; Jaanikuul karusid ja hobukalaö; Wiinakuust Küünlakuuni siiad; «vähid alla 4 tolli ja koguni mitte Wiinakuu 1. pääwast Jürikuu 30. pääwani. (Z. Turu-kord. 8 8. Müüjatele saab nende seisupaik turukubjastest juhatatud. Turule toodud toidukaupade ja teiste maakaupade  «väljapakkumine turul ou nenda seada, et ühesugused  kaubad «võimalikult üksteise kõrwaS aset saawad, kus juures selle eest ou hoolt kanda, et tee kõikide kaubapaikade  juure lahti seisab. Selle juures on heaks arwatud, «vankreid nenda seisma panna, et hobused peadega üksteise wasta feisawad. GäljaSpool nendest määratud seisupaikadest ei tohi müüjad kaupa ega riistu «naha panna. 8 9. Weike-kauplejatel on kauplemise-õiguse eest linna turudel seisuraha maksa. 8 10. Nende kaupade müüjatel, miS msedu ja kaalu järel müüdud saawad, piaivad stempeldatud mõedud, wihid ja käsi-kaalu-kausid kaasas olema. Rasked toidukaubad on linna «vaekojas kaaluda; tangud, kartuhwlid j. n. e. on ostja pärimise peale linna wannutatud mõetjast mõeta. Mölemi tallituse eest on taksi järel maksu maksa. Tähendus: Laua-wõi tohib ainult naelastes, pool- ja «veerand naelastes tükkides kaubale toodud saada. 8 li. Toidukaupade ostmine jällemüüjate läbi, olgu see turudel ehk linna wõi alewite uulitsatel, niisamati ka maanteedel, on turu-aea lõpuni (lõune aeal kell 12ä kõwaste  ära keelatud. § 12. Süte-pannide tarwitamine ei ole mitte lubatud. § 13. Puuwilja, kartuhwlite j. n. e. puistamine palja maa peale on keelatud. § 14. Keegi ei tohi teist tagasi-tungimise läbi ega ühel teisel wiifil tahetud ostmisest ja kauplemisest keelata. 8 15. KeS nende määratud seadmiste (§ 1 kuuni Z 14j wasta teeb. see saab nuhtluse-seaduste põhjusel wastatamise alla pandud. Raudteede tõö-tuad on Jürikuu 3. pääwal  Kõigekõrgemast kinnitatud Riiksrathi heaksarwamist mööda kõigeist kaupluse-maksudest wabastatud, ka fiiS, kui seal mitte ainult oma tarbeks tööd ei tehta, waid ka teiste raudteede tellimise peale. ,Sudebnaja Gaseta" kirjutab, et Juhataja Senatis küsimine arutamise all seisnud, kas warastatud asjade ostja, kui tema teadis, et need asjad warastatud oliwad, margaga ühes kahju tasumiseks  wõib sunnitud saada, wõi kas tema ainult siis piab wastama, kui warga käest ühtigi wõtta ei ole. Otsustatud on, et warastatud asja ostja, kui tema teadis, et see warastatud  oli, ikka tasuma wõib sunnitud saada, sellest hoolimata,  kas warga käest midagi wõtta on wõi mitte. Leikuse-lootused on wiimaste sõnumite järel Wenemaa seespidistes kubermangudes enamist wiletsad, paiguti kuxwad. ÜheS kohas on talwe talwe-wilja orasele kahju teinnd, teises liig wihm ehk ka põud talwe- ja suwiwiljale.  Baltimaa kubermangudest kuulutatakse ametlikult: »Talwewilja põllud ou silmanähtes «väga heaste läbi talwx läinud. Waraselt stsse tunginud külmetamine sügisel ja pitkamest sulamine kewadel, on rukkile wäga tulus olnud; iseäranis ei ole rukis, peale mõne maakonna Liiwimaa Wõnnu ja Walga kreisides, kewadesest weest kahju saanud. Kus oras mitte tugewalt talwe alla ei läinud ja «vähem wasta pidada wöis, seal on kanged tuuled  ja öökülmad Jürikuul küll ka kahju teinud. Majapidamistest,  kus põllud heas rammus on, saab aga wilja tugewat ja terwet karwa kiidetud ja kinnitatud, et kewade mingisugust kahju ei ole teinud. Seesama maksab nisudest, Jõulukuu paljast külmast hoolimata. Wähem head on sõnumid härjapea (ristheina) üle. KaSwamine oli (Lehekuu  10. pääwal) waewalt alganud ja wihma oli wäga Mwis. Mõnest Liiwimaa maakonnast hakatakse kaebama, et nimelt mitme-aastaue punane härjapea, mis kõrrest warju ei saanad, talwe hakatusel külma läbi rikutud on. Wirumaal oli rukki-uss sügisel paiguti kahju teinud. Suwiwilja mahategemine oli Lehekuu hakatusel heaste korda läinud ja warane seeme oli heaSte tõuSnud. Oinalt poolelt «võime lisada, et ühel sõidul Lääne-Harjumaal  ja Maa-Läänemaal Lehekuu «viimaste pääwade fees, suwiwilja-põldufi näinud oleme, kus, ««imelt kõrgemate paikade  peal, palju seemet põua läbi «veel tõusmata oli. Suurest maailmast tulewad järgmised põllusõnumid: ,Kuna Jürikuul hilist leitust tulema arwati, on suwi-palawus Lehekuul teinud, et hilisest leikusest enam juttu ei «või olla, waid palju «varasemast, kui teistel aaSlatel. Mis leikusest Saksamaal ettearwaka wõib, siis on Preussi idapoolsed  laiad maakonnad koguni ilma «vihmata jäänud ja sealt koStawad raSked kaebtused. Parem oli asi selle poolest  idapoolisel ja lõunepoolisel Saksamaal, nagu Lääne- Europas ülepea, k««S rohkest «vihma oli, mis kui seda mõnes paikas ka nii palju tuli, et rohkem kahju kui kasu tegi siiski üleüldiselt põldudele tuluks ou olnud. Põhja-Amerika ühendatud-riikidest kuulutati juba Jürikuul, et 94 protsenti keskmisest leikusest oodata olla, senni on asi weel paranenud ja loodetakse 96 protsenti peale. KaS see aga nüüd «veel ««enda on, see on küsitaw, sest pärast tuliwad põhja-idapooliStel maadel «vilud ilmad, mille järgedest küll weel mitte sõnumid tulnud ei ole, kuna aga juba teatakse, et Kanadas otsekohe külmad palju kahju teinud on. Kaliforuiast tulewad wäga rõõmsad sõnumid.  Kaebtused tulewad Wene maa l t. Knnn põud lõunepool talwewiljale palju kahju ou teinud, tulewad seesugused  sõnumid nüüd ka keskmistest ja põhjapoolidest kubermangudest. Et wähem nisu kui ka rukkid saadakse, kui kahel wiimasel aastal, seda arwatakse juba nüüd selgest teadma. Sellest selgib, et uue leikuse-aasla aSjad teisiti saawad olema, kui möödaläinud aastatel, sest Amerika ja Lääne-Europa, «vilja kaswatamise ja «vilja tarwitamise  pea-naad, kes mõõda läinud raske aaSta peale tagasi waatawad, on nüüd täis rõõmsat lootust. Indias ei loodeta kõige sõnumite järel mitte wähem, kui wiimasel aastal. Numä n i a s oodatakse rohkel leitust. Au s - trallast ja A r g e n t i n i a st ei ole weel täil aruannet  tulnud. AustrallaS ei ole aga wilmaSle sõnumite järel palju lootust. Arwati 26,340,000 bnschelit (1 buschel l.z» tschetweri) saama, kuna mullu 44,546,000 bnschelit saadi. Inglismaal ja Prantsusmaal on lootused  järges kaswanud; niisamati on ka B e l g i a s ja Hollandis head lootused. Austriast ja Un - grumaalt on kaebtust kostnud. Lehekuu 27. pääwal leiti Tallinnas Krauspe saunade juures ühe tundmata naeSterahwa surnukeha; riiete järel arwala on tema töörahwa seisusest olnud. Lehekuu 30. pääwal «varastati 6. linnajäus majas Nr. 94 Anna M. korterist 300 rubla eest mlimesugnseid aSju. Selsamal pääwal waraStali Liiwa kõrtsi juureS metsas magawa Adolf F. taskust tema uur ja peale selle tema kübar. Neli kahtlast inimest on kinni «võetud. Lehekuu 31. pääwal on Kadrinthali randas Terewerest Päritud Jaan K. riiete taSkust 5 rubla ja tema pass ära warastatud, kuna tema ise meres ujumas oli. ühe kahtlase inimese käest on Politsei poolest kolm uuri ära wõetud. Si nni ei olnud peremehed neid weel oinaks tunnistama  tulnud. Koluwerefl päritud 16aastane Mihkel Mägi, keda wangi «viisil weeti, on teel ära karganud. Senni ei olnud teda «veel leitud. Baltiskist, Jaanikuu 5. pääwal. Pärast pitkemat põuda, mis meie kõrgemaid nurmest juba kurwalt kõrwetanud  oli, on täna juba mitu üksikut hoogu kõue-wihma, tasasema müristamisega, tulnud ja seda on, pilwete järel arwateS, weel rohkem oodata. Soe seisab selle juureS 16 ja 17 graadi peal ja nenda wõime loota, et nurmed pea jälle haljendama hakkawad. Õispuud, mis muidu Jaauipääwa  aeal õitsewad, on seda tänawu juba nüüd lõpetamas.  Pärnadel, mis muidu Heinakuu keskmiste ehk koguni  wiimaste pääwade sees õitsewad, on ka juba õiepungad  külges. Kõik ruttab kiirelt edasi. Kui iseäranis aruldast nähtust wõib selle lehe toimetaja teatustada, et tema Lehekuu 31. pääwal Piirsalu mõisa põllul, Kullama- Piirsalu kihelkondas, taieste küpseid maasikaid leidnud on. Omast poisikese-põlwest, umbes 30 aaSta eest, mäletab tema üks nädal enne Zaanipääwa küpseid maasikaid leidnud olema, aga peale kolm nädal  i t enne Zaanipääwa, ei ole neid wist keegi nendest inimestest  EeStimaal senni leidnud, keS nüüd weel elawad. Kroonu laewustik läks heile homiku meie lahelt ära. Sadamas lastiwad Tallinna purjulaewad , Nikolai ja „Talin" kiwifüfi meie suurtest wirnadest. Norramaa heeringi-laewad ja mõned weiked Soomemaa stlgu-laewad, mis wiimasel nädalil fiin oliwad, on ära läinud. Keblaste laat, mis seani Näärikuu 26. ja 27. päawal  peetud sai, on , Eestimaa Kubermangu Zeitungi" kuulutust mööda edaspidi Küünlakuu 3. ja 4. pääwa peale määratud. Rakwerest. Rakwere Wme kiriku kogudus ou KeiSri Majestätide ja nende kõrge perekonna imewäärilise peastmise mälestuseks, 17. Wiinakuu pääwal 1388, oma kirikule altari-pildi muretsenud, Õnnistegija ülestõusmine.  Pilt on Peterburgis maalitud ja on 3s/, arschinat  kõrge ja 2 arschmat lai. Rittmeister Sofo - now 'i ja Linnasekretär von Mals ch 'i nõm: peale saab lahtise platsi peal Pitka-uulitsa ääres, Wenemaa 900nas-> tase ristimise-päawa auuks püha Vladimiri mälestuse - sammas üles pandud. Raha, mis selleks «veel puudub, loodetakse pea kokku saama ja Rakwerlased on rõõmsad, et nende linn nüüd ka ühe mälesius-samma saab. Pärast lühikest rasket haigust on Rakwere Linnakooli  Inspektor, Hofrath Peter Martinson, Lehekuu  30. pääwal ära surnud, 54 aastat «vana. Ligi 24 aastat on tema seal kooliõpetaja olnud ja oina ametit hoolega jn osnwusega tallitanud. Ka linna teenistuses on Marlinson mitmel «viisil seisnud, niinelt ka kui priikahtlikkude  tuletõrjujale walitsnse-nõnukogn liige, kus teda kõige linnaga laga leinatakse. Tartust. Tartu priitah t l i k n d tuletõrjujad  piawad Jaanikuu 10. ja 11. pääwal oma 25aastast asutamise-pääwa. Vallimaa kubermangudest ja ka teistest lähematest kubermangudest ou kokku 50 tuletõrjujate-seltst pidust saadikute läbi osa «võtta lubanud ja Tartu linnarahwas,  kellel tuletõrjujatele nii palju tänu «võlga on, «valmistab ennast rõõmuga wõeraid auuga wasta wõtma ja omaksete auupääwa kaunistama. Liiwimaa raudteel saada sõidurongid Jaanikuu 10. ehk 15. pääwal algalud, esiteks aga «veel ainult kaks kord nädalis. Rõibinsk-Vologoje raudtee aktsionärid ou omas nöuukogus otsuseks teinud, kohalisest paigast luba paluda, Bologojest raudteed PihkwaSse ehitada, mis 300 «versta pitk olema ja Liiwimaa, ja sellega ka Balti raudteed Wenemaa seespidiste  kubermangudega olsemini ühendab, kui see Tosna kaudu «võimalik on. Nelipühi-laupääwa! on Tartus üks kurb lug u sündinud. Gymnasiumi-õppija teisest klassist, H. D., on oma elule rewolwri-kunliga otsa teinud. Ühes järeljäätud kirjas on tema ise tunnistanud, kui rasket süüd tema teha tahab. Arwatakse, et tema seda tegu haiglases uerwide-seisus teinud on, miS tema waimu aegliselt segaS. Pärnumaalt. Jakopi kihelkondas on ennast „Postimehe*  sõnumite järel ülema lubaga Halliku ja Salutaguse waldas ükS Laulu- ja Muusikaselts, niine all „ Lõbustus asutanud. Seltsil on 40 liiget ja neil on iuba üks 500 nmnret suur raamatu-kogu. Riiast. ,AuStra"-selts oti hiljuti peakoosolekut pidanud  ja nõuuks «võtnud aktsionäridele 15,000 rubla kasuraha  «välja maksa, sest teenistus on «viimasel aastal hea olnud. Seltsi «valitsus ou selle «vasta rääkinud, sest enne pidada weel mitmesugused kahjud tasutud saama, nimelt kahe hnkkaläiuud laewa eest, mis seltsi põhjuskapitali peale langemad, sest kaitseraha oli juba kahe aasta eest peakoosoleku  otsust mööda maksmata jäätud. Jaanikuu 11. paamaks  on nüüd uus peakoosolek kutsutud, kus selle küsimise peale «viimast otsust piab tehtud saama. Kuuramaalt. Lehekuu 26. pääwal on Kr ottingeni  alewik, Polangeui ligidal Kowno kubermangus,  maha põlenud. Ainult 6 «««aja on üle jäänud. „Liibawi Zeikung" kirjutab: ,Rutemini kui kõige kiirem käsk seda oleks teha jõudnud, kuulutas täna wägeiv suitsusammas  penikoormate kaupa ümberringi Krottingeni häwikust.  Krottingenit ei ole enam, wõime ineie õigusega «valusalt ütelda, sest kõigist alewikust ou ainult Wene kirik ja Kalholikgl klooster kloostri-kirikuga järel jäänud. Kuuni 70 poodi kõige kaupadega, haigete-maja, tolli-maja, apthek, Ewang.-Luth. usutunnistuse kirik, Juutide palwemaja, postijaam  j. n. e. ou kiirest tule «võimu läbi purn hunnikuks saanud. Tuli, mis kell 2 pärast lõunat lahti läks, laukas ennast kange põhjatuule «võimul «valgu kiirusega laiali, nenda et üürikese aeaga kõik alewik üks tulemeel oli. Polangenist tulnud tuletõrjujad kahe pritsiga wõitlesiwad wahwast; nende töö pidi aga ainult kaugemate majakeste juure jääma, sest kuli oli juba wäga laiali läinud ja kõigi kulge hakkanud. Wiletfust ja kurwastnst, mis siin on, ei suuda ükski sulg üleS kirjutada. Umbes 2000 inimest o«ü peawarjust ilma jäänud, on «nõue tnnniga kerjajateks saanud  ja piawad oma kaasinimeste helduse peale lootma. Kui lai wainu pehme, helde kätele! Kui palju pisaraid on siin «vaigistada ja kuiwatadai Kas ka inimestest keegi surma saanud, see on weel teadmata. Kulda räägitakse, olla tuli hooletusest triikimise juureS ühes weikes majas lahti läinud, mille pilbas-katus põlema läks ja tuld ümberkaudu  «välja laukas. Kahju on määramata ja on sadatuhandete  rublade peale arwata." Hiljemate sõnumite järel olla hospidalis kaks meest tulesse jäänud ja üks 10aaSkane tütarlaps on ehmatusesse surnud. Kahju on 750,000 rubla peale arwatud, tulekassast on ainult 50,000 rubla saada. Peterburgist Greekamaa PriuzesS Aleksandra Georgiewna pidulik stõsesõitmine Wenemaa pealinna Jaanikuu 2. pääwal, ja Kõrge paari laulatamine ja pulmad