Bukarestis, Rumünia pealinnas, on lausa mässamine  lahti. Seal hakatakse nüüd ka uue moodi järel „ saksastamise" üle käratsema, kuida seda wist Bulgaria põgenikkudest rahwale ette puhutud on. Juba mõne nädali eest aStuS MiniSter-Präsident Bratiano kõige teiste Ministritega ametist tagasi. Pärast mitmesugust kõikumist wõttts tema aga Kuninga soowimist mööda seda ametit uueste oma peale. Wahe-aeal oliwad Kuningas ja Kuninga  praua BerliniS, Keiser Wilhelm'! matusel ja on koduteel nimelt Wiinis Austria Keisri poolest suure auuga ja lahkusega «vasta «võetud ja jälle teele saadetud. Seda wahe-aega näiwad tuisulased ja tarwitanud olema, laiemaid ringkondafi Vratiano «vasta «vihale kihutada, kes maad ja rahwast , saksastada" taht-. Käratsejate seltskonnad on uulitsatel kokkujooksuud, kus nende ja Politsei «vahel ka «verd on jooksnud. Üks seltskond  tahtis Parlamenti tungida ja kui neid keelati, siis sai käratsejate keskist laStud, üks uksehoidja surmatud ja mitu soldatid haawatud. Ka Kuninga-kotta on nemad läinud, ,oma nimest õnnesoowimise lehe peale kirjutama," mis Kuningriigi asutamise-pääwaks «välja pandud oli, on pärast  aga «vägise Kuninga jutule miuna tahtnud, keS neile ütelda laõkis, et tema sel «viisil kedagi jutule ei «võta. Wast siis, kiri nende seltsilased uulitsal Politsei läbi laiali pillutatud oiiwad, taganestwad need kentsakad Mnesoowijad"  ja , palujad". Kuninga? ja Ministerium on nõuuks wõtnud, seesugust uulitsa politikat kindla käega lämmatada. Edaspidi piawad kõik uulitsa-kõnemehed ja kokkujooksjad kinni «võetud saama, kui nemad ka Parlamenti-liiked on. Tõrelejate erakond Parlamentis tahab kogust pidada ja neid walitsuse-käskufi hukla mõista. Kõigilt maalt «voolab  tõrelejaid kokku. Numänias on juba mõnest aeast saadik niisamati «väliseid tülikihutajaid, nagu Bulgarias. Nende kihutamised näiwad nüüd mõjunud olema. Wist on seal weel rohkem tüli oadata ja kergest wõiksiwad Rumänia  tülid Bulgaria tülidega kokku langeda, sest filmanähtawalt  woolawad need ühest hallikast. Montenegros on nälja-häda wäga suureks läinud. Laewadega ou küll wilja tulnud, aga kanged lumesajud ja tuisud ou selle! mägisel maal kõik teed nii wäga kinni pannud, et wilja maale wedada ei «või. Inimesed ja loomad suurewad nälga. Khiinast kirjutatakse Näärikuu tõpul: Uputused wiimasel aastal, millest Europa lehtedes juba palju kirjutatud  on, näitawad ennast kui üht õnnetust, mille sarnast inimese sugn aea-raamatutes arwast on üleS panna olnud. JulgeSte wõib ütelda, et Khiina, see otsata millionite-riik, neude uputuste läbi täitsa teist uägu on saanud. Kus enne «viljakad põllud õitsefiwad, seal laenetawad nüüd määratumad  wete-lagestikud. Põhjapool Kollast-jõge seisawad terwed maakonnad wee all ja paraku on arwata, et need wast aastate pärast jälle kuiwawad. Arlvatakse, et kolmas jägu Põhja-Khiina rahwast hädaS on, mis näitab, et mitmed millionid inimesi kurbi aegi ootawad. Teised maakonnad, nagu Tschili, Schantung ja Honan, on küll natuke õnnelikumad, sest et seal west juba maha jooksnud on ja külwimised «võitvad hakatud saada, aga seal ei ole rahwal seemet ega muud midagi ; kõiki on uputus häwitanud.  Mitmelt poolelt kuuldakse, et inimesed kodumaalt ära Mandschureisfe wiidud saada, kus rahwast nii paksust  ei ole. Omalt maalt Tallinnast. ,Moskowskija Wedamosti" sõnumite järel olla Riigipolttsei ametnikkudele Baltimaa kubermangudes järgmised palgad määratud: Jsprawuikule 2500 rubla, tema abilisele 1500 rubla, Politsei-sekretärile 1200 rubla, kahe teise ametnikule igaühele 600 rubla, Kreis-pristawile 2000 rubla (selles 800 rubla kanzellei tarwitusteks), Politsei-pristawile 1400 rubla (selles 400 ruhla kanzellei tarwitusteks), Politsei-ülewaatajale 920 rubla (selles 200 rubla kanzellei tarwitusteks). Kokku tulla kõik need Politseid,  kanzelleid ja ametnikud Baltimaa kubermangudes maksma: 23 Kreispolitsei-walitsust . . 195,500 rubla. 65 Kreis-pristawi .... 130.000 , 6 Politsei-pristawi .... 8,400 „ l2 Politsei-ülewaatajat . . . 11,040 , l7O Urjadnikut (Politsei-soldatit) , / Kokku 404,5337, rubla. Kõik need palgad saada kronu kassast maksetud. Selle wasta langeda aga tasumiseks kroonu kassasse: 1) Abirahad  linnade poolest, nagu see nüüd Wenemaa seespidistes  kubermangudes on. 2) Need summad mida Eestimaa Ritterkond maa-kassast Politsei ülespidamiseks maksnud on. 3) Need summad, mida täniue Kuuramaa manu-kohtutele makseti. 4) Nende kroonumõisade stssetulemised,  mis tänine Hauptmann-kohtute tarwituteks antud  oliwad. Kuida naha, on see ,Moskowskija Wedo- mosti" sõnum mitmest tükist pnuduslik. Meie teades ei makseta Baltimaa kubermangude linnadest tamne Maa- Politseile abi raha ja nende poolt ei ole siis ka kroonu kassale ühtigi anda, kui ehk wahest uut maksu peale ei panda. Nende fisfetulemiste keskis, mis edasaidi kroonu kassasse piawad jooksma, on kõik Liiwimaa ära unustatud.  Wist tarwitawad ka teised ,Mosk. Wed." üksikud anvud parandamist. —' Uks 29. Küünlakuu pääwal Kõigekõrgemast kinnitatnd  Rnksrathi heaksarwamiue korraldab W ne aksiate, osatunnistuste, obligatsionide ja kõiksuguste pantpaberite, niisamati ka wõeramaa hindpaberite st e m p e l i-m a k s u. Selle järel on nende paberite eest stempli-maksu maksa, s. o. sellehinnalist stempelmarki peale panna: künni 50 rublani 15 kopikat, 100 rualani 80 kopikat, 250 rublani 1 rubla 25 kop., 500 rublani 2 rubla, 1000 rublani 3 rubl., 2000 rublani 4 rubl., 3000 rublani 5 rubl., 4000 rublani 6 rubl., 5000 rablaui ? rubl., peale 5000 rubla 10 rubla. Uuendatud kupong-poogna pealt maksetakse  50 rublani 15 kppikat, peale 50 rubla 80 kopikat. Wene hindpaberite ja nende kupong-poognate pealt maksawad  seda need raha-asutused, kust hindpaberid wälja Mitt  d saawad. Liiwimaa HoowkohtueeS arutati selle kuu 10. pääwal kaebtuse-asja wiie Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetaja wasta, ja wõttis  sellest ka Liiwimaa Kindral-Superintendenk, kui «vaimulik  saadik, osa. Kaebtused oliwad järgmised: Jõulukuu  4. pääwal 1884 oli Liiwimaa Kubernör Wõnnu Sillakohtule ette kirjutanud, Laudshni kirikuõpetaja Richard Vogel'i wasta läbikuulamist ette wõtta, kes Olga (Ernestine) Fuch s'i Lutheruse usule eksitanud ja temale Lehekuu i 5. pääwal 1877 selle üle tunnistust annnd, et tema teda leeritanud ja Luth. usutunnistuse kombet mööda püha-lauale wõtnud olla. Eeskuulamises oli kirikuõpetaja Vogel üles annud, et Olga Fuchs mitte tema poolest Ewang.-Luth. usutunnistusesse ei ole eksitatud, waid et Olga FuchS ühes oma emaga tema juure tuluud ja keda palunud, seda püha tallitust ette wõtta, kunui tema nende ühendatud palwetele järel annud. Olga Fuchs ise kinnitas,  et kirikuõpetaja teda ei ole eksitanud, temal enesel olnud igatsus jälle Ewangeliumi kiriku litleks saada. Sedasama tunnistas ka tema ema Natalie Fuchs. Peale selle oli Greeka-õigeusu preester Makstmilian Slotinsky Liiwimaa Kubeenörile kaebanud, kirikuõpetaja Vogel olla Ilse Katnin g'ile nõuu annud Lutheruse usku aStuda, et ennast omast mehest lahutada wõiks, kuida tema ise rääkinud olla. Greeka-öigeusuline Ilse Kaluing ise rääkis  otsekohe selle wasta. Tema olla küll kirikuõpetaja Vogel'i juures käinud ja küsinud, kaS temal «võimalik oleks ennast omast mehest lahutada. Kirikuõpetaja Vogel olla «vastanud, et see iseäraliste asjade pärast «võimalik on, Lutheruse usku heitmisest ei ole aga juttu olnud. Selle peale läinud tema Greeka õigeusu preestri juure ja ütelnud  temale, et tema ennast omast Lutheruse-usulisest mehest lahutada ja ühele Greeka-õigeusulisele minna tahta. Nenda olla asi. Kui ka Prakurör neid kaeblusi ei tuetannd, mõistis Liiwimaa Hoowkohus, et esimist kaeblusi wannnduse  pärast kriminalseaduse Z 158 tärel ja Kõigekõrgema armukäsu järel 15. Lehekuu pääwast 1883, koguni mitte kohtu alla wõtta ei «või, ja et kaebtuse kohta Ilse Kal ning'i asjas kõik aSjalik pöhjuS puudub, et stiS ka kirikuõpetaja  Richard Vogel kõigist süüst ja nuhtlusest  lahti on mõista. Teiste nelja kirikuõpetajate  asjad saiwad kinnipandud uste taga arutatud. Lahtiste uste juures saiwad siis otsused kuulutatud: 1. Kaebtuse asjas, et Bersohni kirikuõpetaja Gustav Reinberg üht inimest Greeka-õigeusu tunnistusest ühe inimesega teisest khristlikust usutunnistusest laulatanud olla, enne kui nende abielu Greeka-õigeusu preestrist sisse õnnistatud ja waimutiku ülemate poolest tunnistust ei ole olnud,  on kirikuõpetaja Gustav Reinberg s ü ü st janu htl usest  lahti mõista. 2) Kaebtuse asjas Palzmari kirikuõpetaja Eugen Berg waSta seefamasugufe süü pärast, on tema süüst ja nuhtlusest lahti mõlSta. 3) Kaebtuse asjus Witjandi kirikuõpetaja Propst August D o l l'i «vasta, on Pärnu Maakohtule ette kirjutada eeskuulamist  täielda. 4) Kaebtuse asjus kirikuõpetaja Arnold Su ute «vasta on Wõnnu Maakohtule ette kirjutada, eeskuulamist täielda. »Ristirahwa Pühapääwa Lehest" «võtame järglnise sõnumi: /Wirulane" kirjutab ,Pet. Wed." järel, et Harju-Jaani õpetaja Christoph olla Greeka usu laimamise pärast Archangeli kubermangusse elama mõistetud. See ei ole õige. Op. Christoph ei ole mitte Archangli, «vaid Astrachani kubermangusse üheks aastaks elama mõistetud, «uis süü pärast, seda ei ole temale mitte teada antud. Paastukuu 7. pääwa! on õpetaja omast haigest abikaasast ja omaist lastest lahkunud." EeSti maa Põllutöö-seltsi koosolekus,  selle kuu 7. pääwal, an teiste asjade keSkis nöuuks «võetud wõi wälja «veda mi st wõerale maale korraldada, et põllumehed selle oma karja-saagi eest iga- tahes õiget hinda saada wõiksiwad. Selle ettewõtmise juhataja on Saku herra von Vaggehu f f w u d t, ise suur karja-pidaja, kes seda asja zuba mitu aastat on korraldada soowinud, mis nüüd täitmise poole jõuab. Selleks soowitakse ka Lliwi-maa karjapidaiate osawötmist ja seda toimetab Liiwimaa Põllutöö-sellst Sekretär Tartus. Wist ei saa. kui see afl korraldatud on, ka mitte talukohtade  peremeestele keelatud olema, sellest püüdmisest osa «võtta, kui nemad üksi ehk teistega üheS nii palju head «vöid saata wõiwad, et neid seltsi liiteks wasta wõtta maksab. Tallinna hobust e-r au dtee saab pea jälle Lumasaadikute-kogu ette tulema. Seltskond, keS selleks juba «viimasel aastal luba oli saanud, on waheaeal  tagasi astunud. Nüüd on Kunda herra Baron Girard  ja herrad Baron Nikolai von Fersen ja Baron Arnold von Rosen üheks uueks seltsiks kokku astunud ja tahawad omale Liimawalilsuse poolest hobuse-raudtee ehitamiseks luba paluda. Selle kuu 18. pääwani oliwad Tallinnas 206 immest rõugesse haigeks jäänud, nendest 41 terweks saanud,  42 ära surnud ja 123 arstimise alla jäänud. Selle kuu 13. pääwal leidis maja Nr. 93 kojamees  4 alewijäus Taiblast päritud Marie Seppel'i riidekimpus,  kes seal öömajal olnud, ühe sündinud tütarlapse surnukeha. Aidas leiti «verd, Marie S. sai kinni «võetud,  tunnistas oma süüd ja sal Priihospidalisse wiidud. Selle kuu 14. pääwal leiti Rootsikanlsi peal ühe sündinud lapse surnukeha. Asi on ülekuulamise alla wöetud. Öösel wasta selle kuu 17. pääwa on Tartu maantee ääres Amalie L. toidupoest 300 heeringit, 2 fiakintsu,  2 puuda sialiha, 72 worsti, 1 rubla 80 kopika eest saia ja 6 toopi koort, kokku 40 rubla wäärt, ära warastatud. Öösel waSta selle kuu 13. pääwa warastati 2. alewijäus soldati-lese Leen» S. korterist 40 rubla eest pesu ja riideid. Maidla wakast päritud Aleksander 9., endine  wang, kes pnuwilla wargusest kaupmees Rebrow't juurel osa wötnud, on üheS kaabakate-korteriS kinni wõetud.  Tema on kuulus puuwilla-waras. Baltiskist, Paastukuu 21. pääwal. Pilwise ilmaga, wahest sula lumega ja wihmnga, sulab lumi ruttu ja wist on ka meie kodumaal mitmes paikas west wäga suur. Meri on Pakri-otsast Weikepakri-saare põhjapoolile otsani lahti, lahel on jea weel kindel, wõib aga pea löunetuulcst lahti murtud saada ja meie üheksa kallist külalist wõiwad pea wälja jooksta, et oodatud järeltulijatele sadamas  ruumi saaks. Must-räästad oliwad juba wiimafe uädali estmeste pääwade sees siiu ja teised linnud harjutawud  oma kurkust suureks kewade-kontsertiks. Tallinnas ja Tartus on juba kollaseid liblikaid nähtud natuke nende edemuse peale tähendatud, kas nemad eht murega enue-argtt wälja ei ole tulnud. Kuida kaugemelt omalt maalt ja wõeralt maalt kuuldakse, on rasked upputused tulnud, kuda seda alalistest lumesadudest ette arwata wõis. Nenda kirjutakse Mii ta «vist selle kuu 14. pääwal: „Heile õhtast saadik sajab järgeS wihma. Et Miitawis ka sel aastal uputus tuleb, selle üle ei kahtle keegi. Politsei poolest on ka juba seatud, et rahwaS alamates linnajagudest majadest wälja piab miuema." Riiast selle kuu 19. pääwal: ,Raudtee Mltawi ja Friedrichshofi wahel on mitmest kohast alt õõnistalud, niisamati Kowno ja Mawruzi wahel. Warschawist, selle kuu 19. pääwal: Wilua ja Warschawi wahel on üks raudtee-fild alt õõnistatud. Pinskist, s. k. 19. p.Raudtee tammid on alt öönislalud. Sõidud Bresti poole on seismas.  Jekaterinoslawist, s. k. 19 pääwal: Dnjeperi west tõuseb iärges. Maal on palju paikasi uputuse  all. Odessa maakondas on mitmes paikas suur uputus. TeiSte kestis on ka Tofinowka sild lõhutud. Kijcwist, selle kuu 18. pääwal: ,Dnjeper on lahti läinud. Wcst seisab kaks arschiuat üle keskmise aru." Hirmsad ou nimelt sõnumid, mis põhjapooliselt Saksamaalt tulewad. Weel ülewiimasel uadalil oliwad Jda-PreuS si - maalt tulnud sõnumite järel nii rasked lumesajud ja hirmsad tuisud, kuida seda keegi ei mäletanud näinud olema, ja selle juures 18 graadi külma. Patiu inimest, nimelt koolilapsi, on teel ärawäfinud, puhkada tahtnud, magama jäänud ja iialgi euam üles ärkauud. Juba enne oli seal palju lund. Sula tuli järsku, jõed kohastwad üle kallaste, löhkusiwad kaitse tammid ära, woolastwad üle nurmede, külade ja linnade, kõiki laastates, inimest ja loomi uputaleS.  Nimelt kirjutakse Elbe jõe Selle kuu 8. pääwal kaikes kaitse - tamm KiehiS ja Garzis, järgmisel pääwal Weike-WoohiS. Wägewast woolab west üle maakonna  ; ühes õnnetnse-paikas on kuus perekondn loomadega ja kraamiga alla aetud. Seedorfis, mis kõige sügawamalt wee all seisab, läks järsku tuli lahti. Keegi ei peasnud aitama. Õnneks põles ainult üks perekoht maha. Nähtes paefus west kõrgemale kui iialgi. Lenzeu, Dönitz, Hitzacker ja kõik külad nende wahel, 40 tunni 50, seisawad roh-