15. aastasajal, ka Tsehhid peremehed oliwad. Wiimsel ajal on aga see ümberpöördud. Tsehhid saamad ikka enam wõimu oma kütte, mille juures neid walitsuse poolest ka ei takistada. Aga Tsehhide seas on ka kaks erakonda. Kune Wana-Tsehhid ikka meel mõimalikult Sakslastega kokku sündida püüamad, nõuawad Noor-Tsehhid oma rahwusele ja riigile peaaegu täielist iseseisu, umbes nõnda kui Ungarlastel ju on. Selle soowi täitmine aga ei mvi walitsuscl kerge olla. Seni oli Noor- Tsehhide arm maapäewalwähene, aga uutewalimiste  läbi on na dsääl enamuseomale saanud; nimelt maal on pea igal pool nemad wõitnud, kuna linnades Wana-Tsehhid meel wõimumeesteksjäiwad. Noor-Tsehhide suur wõit, mille tähtsust kõik tüünemad,  äratab teiste erakondade juures suurt muret, ka Wana-Tsehhidel, kes kardawad, et nüüd asjad nurja ähwardada minna, sest rahwas lahkuda oma harjunud juhatajatest ja jooksta märatsejate järele, mis nendele häbi ja kahju tuua. Ka mujal Austrias on Slawi sugurahwad walimistes wõitnud:  GalitsiaS on Ruthenlascd omale 5 saadikuaset wõitnud, nii et nüüd omale maapäewal  ise erakonna on seadinud ja Krainis on Slowenlased igalpool oma kanditatid läbi wiinud. Tähtjas tundemärk, et Austria riigi tulemil edespidi SlawlaSte pärast kippub jääma. Seda tuntakse ka Austrias ise selgesti küll ja isegi Ungarlased, kes ikka SlawlaSte käredamad wastased  oliwad, näitawad neile nüüd lahkemat nägu. Wäga tähelepandaw oli, et üks Ungarlane Serbia  kuninga salwimise pidusöögil Serblaste  ja Ungarlaste sõpruse ja kokkusündimise pääle termist jõi- Serblased ja Ungarlased olla mitukvrda,  nimelt ka Kvssowa wäljal ühes ja ühise asja eest wõidelnud ja nende üheskoos walatud " meri pidada järeltulejatele meelde tuletama, et nad teineteisele mitte wõerad ei ole. Kõnet kuuldi tormilise rõõmuga, ministrid svowisiwad kõnele- jalc õnne ja kuningas ise lõi temaga klaasid kokku. Inglismaalt. Kreeta saarelt teatati, et sääl Õhtupoolses saares rahwas kümnise maksu maksmisest ennast lahti on ütelnud. Wcrewalamist ei tulnud. Reisi kiri ehk 2000 wersta ära käidud. Mööda läinud 1888 aastal läksiwad Saaremaalt  mõned mehed Tweri kubermangu enestele elu-aset otsima, aga tuliwad sügise tagasi ja teadsiwad  nüüd sellest maast palju uudist rääkida. Sääl olla wäga hea elada, maa on hea ja must muld kolm jalga, mõnes kohas ka kuus jalga sügaw; kimifi ei olla aga saja wersta ligidalt saada. Rohi kaswada künni rinnust saadik ja metsades kaswawad: mahtrad, kased, lepad, männad ja kuused,  milledest kõigest heasid palkisi wõib saada, ka humalad ja tikerberid kaswawad metsades. Raha teenistus olla ütlemata hea: meestcrahwad saaja koguni 2 rubla päewas, ja naisterahwad 70—80 kop. Suur järm pidada sääl olema, kust kõigesuguseid kalu wõib püüda. Ka manast ajast saadik olla sääl üks suur hulk põllumaad, mis muidugi maha jäetud on, nüüd antakse igale ühele, kes ennast senna tahab asutada, sellest maast kaunis hea jägu, ehk see maa küll praegus juba metsaks kaswanud on, aga need puud wõida kõige juuredega wälja kiskuda. Need kes endid senna asutanud on, olla juba nii rikkad, et wõiwad iga päew paljast õlut juua ja palju muid häid asju teadsiwad need mehed sellest kaunist maast jutustada.  (Üks neist meestest M. K. olla omale sauna urtsiku senna teinud ja teine J. O. hakab tänama suwel omale ka ehitama). Niisuguste kiituse juttude pääle läksiwad sell kewadel palju Saarlasi senna, seda kuulsad maad waatama. Ka mina wõtsin ühe mana soldati seltsis seda reisi jalge alla ja läksime 20. Märtsil 1883 Saaremaalt wälja. 22. Märtsil jõudsime meie Pernu linna, et sell ajal teed lumega alles sandid ja auklised oliwad ei jõudnud meie enne Walka linna, kui 26. Märtsil, ehk seda wahet küll enam ei olnud, kui 135 wersta. Walka läksime selle mõttega, et säält ehk raudteega Pihkwa saaks, aga wõta näpust, ei olnud seda wiisi, sest tee polnud weel malmis. Säält läksime jälle jala Mõrusse, seda wahet oli 132 wersta; sandi tee pärast jõudsime alles 29. Märtsil senna. Teisel päemal läksime Wastse linnast läbi, üle piiri Pihkwa ehk Kapskoi kubermangu ja jätsime Wastse linna kindluse torni waremed selja taha. Teisel päemal jõudsime wäiksest Jsborski linnast läbi. Sääl on ka enne kindlus olnud, mis aga manade sõdade läbi ära on rikutud. (Järg tuleb). Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapciewal, Ki. Juulil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm- Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Kirjawastused. t NM" Kõige suurem "WW Stamslaus Lubelski llaisterllljVll riide-Pliliil Miicrst on selleks laada ajaks siia tulnud ja soowitab suurel möödul MK»A »s»WAz xMMsM j»s. musta ja mitme wärwidega kõige uuema Parisi ja Berlini linna moe järele tehtud, õige odawa hinna eest. Niisama saawad ka üks hulk ilma kasuta ära müüdud, sest et edespidi seda kaupa enam ei pea. Auupaklikult Äamslm Fiilielslii. NW?" Beisukokt: väikses Issajevi majas, ksubsuulitsss 13, koksekv kerra maja vasta. Auustatud ostjatele soowib wäga oduwa hinna "WU eest mitmed liiki »jW, «ttstmhM-riideid, ?ch, kiidmid, kmMmji, «lanshM ja shlW. MGHGA»R»»z Istust. Beisukotit: Lrubeneri majas, iVesbergi poe kärvas. Teadaandmised. A Shwalltiah'j UAUWGI MAtz KGOÄN saab laada aegas müüdud: "^WD walged ja kirjud särgi riided 9 kop. küünar, sitsi riided 6—7 ja 8 kop. küünar, kõige paremad liiki paranda riided, wihma marjud, manishkad, mütsid, kübarad, püksija  padja riided, peenikesed willased peariitikud 70 ja 8O kop. tiik, willased kleidi riided 1S kop. rubla päält odawamad kui enne, päewawarjud, galoshid, tanu roosid ja paelad, sitsi- ja siidi rätikud wäga odawalt, naeste- ja meesterahwa palitoo riided, sääl hulkas musta ja halli boid 2 arshinad lai, wäga paks ja tugew 150 kop. küünar, metsawahi kalcwid, bobrikid, soldati kalewid 65, 80, 90, 100 ja 120 kop. küünar, õmbluse mashinad ja kõik teised kaubad wäga odawalt H. IchnMch, Wattt tiilclimntamise selts wötab igal ajal tellimised tuleassekurantsi,  nii hästi majade,- kui kõiksugu liikuwa asjade ja kaupade pääle wastu. Seltsi toimetaja K. V. Songb»»f<H.