Jutu leht. Haige. (ArSti jutustus.) vm« wltst G. Gopnsei». IV. /Aga kaS muud keegi ka et ole näinud Mina et kutsunud tedagi enese juure. Mina jo ütlen, herra: minul et ole setlst, ega sugu,võsa, aga mehe sugulased  et taha minust midagi teada l ÜSua waene laps ma olin; uenda meeS mind ka wSttiS. Tema ükflnda oli mulle sugulane. Tema suri ära, ja mina jäin jällegi täieSte waefekS lapseks.^ Ja tema hakkav jälle hulguma. , KaS sina preestrile oled rääkinud ka sellest, et surnud meeS flnu juure käib? ,Rääkisin Mee on suurest leinamisest sulle nenda tulnud/ ülleS tema. Mi maksa mitte nii wäga muretseda,  see on meele äraheitmine/ ütles tema, /uur pat. TarwiS Jumalat paluda. Ohwerda ka osakest oma mehe hinge rahu pärast! Aga et sina seal midagi näed, nagu sa Ütled, siiS mine tohtri juure: tema on õpetatud inimene, wõtb olla, ehk annab sulle mingisugust rohtu, mis flnu peast wälja kisuks, sellepärast et seda tõe poolest mitte ei ole, mIS sina uääd; see näitab sul aga nenda olema sinu haiguse pärast I" Aga meie isa diakon ütleb, et kuri waim seda teeb. Mee et ole mitte see. et mees sinu juures kcktb, ütleb tema, waid kurat wõtad enesele niisuguse kuju, et sind nenda hirmutada. KeS seda teab, miks ta niisugune  on/ Mina andsin temale katseks waigiStamise rohtu ja käskisin teda kolme pääwa pärast jälle tulla. Selle aea sees kutsu siu mina tema mehe wenna enese juure, keda mina ennemalt tundsin. Mina rääkisin temale sest naeseft ja hakkasin teda ja kõiki tema suguwõsa noomima: milspärast  jätfiwad selle waefe lese uaese nenda üksikult ilma tähelepanemalla ja ilma tema eest hoolilsematta. Mga teie, herra/ ütles tema ,usute ka kõik seda mis tema teile räägib! Tõeste ma ütlen teile: kõik seda tema waletab, mitte midagi ta et näe seal, kõik mõtleb aga wälja I See on üks paha naene! UkSneS silma nähes teeb ta ennast nenda magaks, aga tõe poolest on tema oi missugune  paha kihwt! Tema on ka niisugune, et ise enese kohta wälja mõtleb, et temale seda ja teist juhtub, kõik sellepärast, et temast räägitaks, temast kahju tuntaks, tema pärast muretsetaks, aga pärast tuleb wälja, et ksik on tühi. Tema o»t niisugune l Tema halwa kombe läbi meie wendki noores iaS ära suri!" Ka minulgi tuli sits tema kohta waSta tahtmist paha arwamiue. KaS see naeue, tõe poolest, mitte meeletut juttu wahefl ei aja ? Kas tema seda kõiki enesest wahest ei luuleta  ? MiS seal weel ei puudu! EkS nende juures talusahwa  seaS ole ka niisngustd naefi, kui meilgi kõrgemas leisuseS, keS mõni kord enestest armaStawad tühje juttusid wälja teha, et siis neid tähele pandaks l Kui tema määratud aeal jälle minu juure tuli ja kinnitas, et minu rohi midagi ei aidata ja meeS ikka endist wiist käia, ütlesin mina temale: ,Kuule hea inimene. Mina tulen öösel sinu juure tuppa, et sinu surnut meest näha saaks. Ära mõtle midagi paha. Nagu ise tead, olen mina naesemeeS, pealegi ei taha mina mitte öösel sinu seltsis üksinda olla. Olgu soldatinaene  ka meiega üheS, keS öõsete sul ikka seltsiks on." Tema oli sellega rahul. Mina nimetasin temale järgmise  öö. Esimene kord, kui ma tema juure läksin, ei tunnud mina muud midagi kui põhjendamatta uudis himu. Mina olin iseenese eest julge, et ma mitte midagi seal ei näe ega ei karda, selle waSta lootsin mina taieste mõlemaid naesi wõima kinnitada ja neile selgeks teha, et kõik mis nemad näewad, on tühi, ja et nemad tõe poolest mitte midagi sarnast ei näe. Kell oli kaheteistkümne peal ööse, kui mina nende juure tuppa läksin. See oli liht Weikewene tuba. Seestpoolt kriidiga walgeks tehtud, nurgas riiulitest pea! seisiwad pühade kujud, kelle taha ära kuiwanud lilled ja rohud oliwad seisma toppitud; kolm akant, mitmesugusest suurusest,  pitku seina weerimööda pingid, mille eeS jämeda linaga kaetud laud seisis, kuhu leib peale oli pandud; uksest sisse tulleS oli pahemal pool küljes ahi; selle taga nurgas, ahju ja wäljaSpoolse seina wahel oli laudadest tehtud kõrgendus,  mis sängi asemel käib, selle all sala auk. Pääle haige oli toas soldati uaene Jegorika, umbeS wiiekümne aastane naeSterahwaS. Siis oli Septembri kuu wiimne pool, öö oli pime, kuu walget ei olnud. Mina aulStastn kohe kõige esiteks oma juttu soldati naeseaa, aga ei saanud tema käest midagi enam teada, kui seda, mis haige mulle juba oli rääkinud. Aga minule oli kõige kasulikum see kord, kuidaS see käis, et tema hakkas kodukäijat surnut nägema. Tema seletas mulle, et tema mitu söd mitte midagi ei näinud; temal olnud hirmus waadaka oma perenaese Peale, kuldas tema, nii kui naha oli, kannatas, hirmus olnud kuulda tema kisa; pärast poole kui haige ütles, et tema meeS tuled, fiiS ka temale, soldati naesele, hakkas nagu üks wari paistma; järgmisel ööl paiStiS see wari inimese näu kujul kehaga, aga jälle järg. mtStel öösel tundis tema surnut selsamal kujul ära, nagu ta teda eluski oli tunnud, kuid ta oli kahwatu ja nina nagu flnine. ,KaS fina ei kartnud teda mitte?" küfifin mina. »Efite kartsin, oih, kuidas kartsin, aga pärast ei olnud enam midagi! Tema minu külge ei puutnud, peaaegust nagu ei oleks sugugi tähelegi pannud, et mina siin olin. Nagu oleks see temale üks puhas, kaS mina olen siin ehk ei! Tema tundis oma naest, tema jnureS ka käiski! Minu peaie mitte ühte kordagi ei waadanud; ainult üks kord, kui tale ette läksin ja ei tahtnud teda mitte laSta naese juure minna, siis tegi tema ncnda tema näitas liikmete  waral, kuida ta teda ära tõuganud aga ise minu peale ei waadanudki, otsegu ütleks: ära tüki wahele, ei ole finn asi, meie naesega oma asju ise teame! Pärast seda mina enam tema käiki naese juure ei takistanud. Mina panin sigari suitsema, käskisin perenaesel küünalt kohendada ja hakkasin kaasa wõetud raamatut lugema, el kuidagi wiisi aega mööda saata. Waewalt läks weerand tundi mööda, seal hakkas minu haige hoigama ja kätega wehklema, just nagu LahakS kedagi pealetükkijat ära tõugata. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaani kirikus: 24. Tetsembril, Jõulu laupääw õhtu, peab pastor AsSmuth kellu 4 Jumalateenistust. Laululehed waeste heaks. 1. Pühal, 25. Tetsembril, teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust. Pärast lõunat pastor Grohmann. Laululehed enne lõunat ja kiriku waagnad pärast lõunat Tallinna koguduste abikaSsa heaks. 2. Pühal enne lõunat teeb pastor Grohmann jutlust. Kaarte kiriku õpetaja teeb jutlust: Jõulu õhtu kellu 5, esimesel  ja teisel Jõulu pühal. Laululehti on Jõulu õhtu ja esimesel pühal orila heaks. Vülja-waimu-kirikus on Jõulu laupääw õhtul Jumalateenistus kellu 5. !. ja 2. pühal teeb pastor Bergwitz jutlust. Jõulu laupääw  õhtul ja 1. pühal on laululehti. ° Tsmsurt poolett lndatatnd. TallisuaS, S 3. JSnlu-ku» Päilwal 1333. Trükitud Lindfors'i pilrtjate t«urr, !» kuluga. Tead aand mised. Tcllimijed meie lehe ..Tallinna Sbver" peale saawad kõikiS kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaaudmisteS kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajaõ Tallinnas waStawõetnd; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 188 L aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruõta kop., poolaastas 1 „ 70 „ HaMnnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Äende >ueie auuStatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soomimad, aunauie ineie selle läbi teada, et herra pagarimeister ÄÄiöÄUtttaa Tallinnas Aullaseppa uulitsas omaö majaS, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wötnud, kuS neid äratuua wvib. „Talllnna Sõbra", lvaliaandia Llndfor6'l parlsad Tallinnas, Sala uulltsas R. 48 (KZ). Tallinna linnaameti poolest saab seeläbi teada antud, et linna «oli» kogudusest lubatud Seadus sõidu asjade iile Tallinnas, kui ka uus söidu-hind Hallinna droMa-woorimeestete, skuulutud Eestimaa Kubermangu-Zeitungis Nr. 74 s. a.), LindforSi parijate juures Saksa-, Wene- ja EeötikeeleS trükkitud ja saada vn. Seadus maksab 30 kop. ja sõidu hind 10 kop. Tallinnas, linnaamet, 22. Augustil 1883. Linnapea eest: V. Baron Maydell. Nr. 1577. Linna sekretär: G. Benecke. Alguspäralisel! Singeröulblusulashinad saiwad suures maailma-wäljanäilnseS Amsterdami linnas kõige estmest ja kõrgemat hinda, stuu-tunnistus. Nagu igal suurel wäljanäituStel Pariisi, Wiiui ja Philadelphia linnas, kus algupäralised Singer-õmblusmashinatelele  itta kõige kõrgemat kiikusi jägati, nõuda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna jägamisega awaldaiud. G. Ncidlingcr, Tallinnas, Pitka-unlitsas Nr. 87! 188. Rarwas, Burg-nnlitsas, Rernsti majas. Nakwcres, Pitka unlitfas Nr. 16. Hobused. Kaks head sunred hallid hobused ftäkud) on halwatt müia MustjV mõisas, 4. wcrst BaltiSki tee peal. ' Wiljmitilt ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra" peale herra K. J. Karow't raamatupoed waSla. Uks truu ja hoolekas 13 aastane poeglaps ------- wvib kohta laada kaupmehe juure hea eratege. misega. Wana turu kaelas maja Nr. 241. Hinnad Tallinna tnrnl. ss. Jõulu>kuu pääwal. Liarduhwlid, tfetwk. 50 kop. Herned, t00p.... 7 . Leatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop ... S » Weikfe liha nael. . 14—1 S .. Sea liha nael . . . 10—12 „ RSösk piim, toop . 5 » Hapu Piim, toop. . 6 . Koore, kortel.... 5 . Laua wSi, nael . . 55 „ Pütti woi, nael . . LB—3o „ Mnna paar .... 3—4 „