lehed wõWwad kord - jSnesejälgede tegijate chwt« langenud olla. Taa«« näha i Tartu nõuukS võtnud. linna ühetsaw  ringkonnaks jäutada. igaS'ringkondaS üht tulevahttde eestseisust asutada, ke» ühe pea-kommiSstoni juhatuselZ oma ammi tallttmvad, ja nii palju ööwahtlfl palgata, et iga maia ülewaadatud saada woib. Wahtide palgaks palub AnnawalitsuS köitl kodauikkufi, majaperemehi ja üürijaid, priitahtlikkufi andeid anda. See eraseadnS tulekahjude eest kaitsemiseks, on efitekS kuue kuu peale tehtud, selle knu SS. pääwast arwatud. .Oleviku" sõnumite järel on Tartu EM Põllumeeste  SeltS kuulsa Märt Mitti oma Anu-UräsidentikS  valinud. Kui see töfl on. fliS peamp küll kohkudes Mma. miS selle seltsi arwateS »auu" tähendqb. Küll laheks hädast tarwiS, et GeSti Seltfid natuke õrnemalt selle rahva anu tähele panekstvad, kelle nime nemad kannavad. Stndent AndreaS von Seidlitz on ennast öösel, selle kuu 17. ja 18. pääwa vahel, püstoliga maha lasknud.  Kulda kirjutakse, ou tema juba mõnest aeaft saadik raSkemeeline olnud, Kodawerest. ,Olewiku' sõnumite järel on selle kuul. pääwal 30 e waldaS hale õnueluS juhtunud. Karjalapsed teinud tule üleS, kangemad läinud eemale ja jätnud ühe wäetima tule ääre. Selle riided läinud põlema ja enne kui teised appi jõudfiwad. olnud tema keha juba nii raskest põletatud, et waene laps paigal ära suri. Puh a kihelkonnast kirjutakse meile: Milja saak oli meile tänawu kaunis hea. Kui ka rukis wihmafe kaswuaea  pärast terakaS ja tuumaka» ei olnud, siiski et wõi saaat ii'e nuriseda. Sedasama wõib ka odradest ja muust suwiwiliafl ütelda. Varasemad nisud andsüvad heaSte wälja. aga hilisemad palju wähem. Kaerad oliwad  igal poolel head. aga kui terakad nad on. ei wõi just puregu ütelda, sest on enamist weel pekSmata. Rukki usS tegi paiguti orasele kahju, siiski on wähe neid põldufi, mtS ümber külwilud pidiwad saama. Iseäranis rõõmust lootust annawad põllumeestele tänawused linad, mis mõne aaSta järel jälle kauniste kaSwastwad ja kaunis kiuakad nätwad olema, kui ka liiad wihmased ilmad, mis linu istumast ära ei lasknud wõtta, osalt kiudu rikkuflwad. Nii wõikflwad meie weikepõllu mehed kaunis rõõmsa lootusega  tulewtku peale waadata. kui nende elu ja põllupidamist  tikS määratu kartus ja kahju ei waritsekS, mille üle Ühte puhku kaebatakse. see on jällegi hobusewargad l Rüüd, kuS sügisesed ööd jälle pitkad ja pimedad on, on nad nurjatumad anu ta loomad lo ma häbistawat tööd jälle alustanud ja silu pool nurgaS agaramine, kui enne kunagi. Ehk küll weikeseS Puhja kihelkondas enne, peale muu Varguste, umbes 20 hobust aastas ära waraStati, fiiSki peab inimene üsna ära kohkuma, kui mina siin ühe lühikese kokkuwõlte tänawuse sügise ühest nädalast ÜleSse panen: IS—IS. Septembrini waraStati Puhja kihelkonnast,  umbeS (j. werStalisest ringkonnast ära: 7 hopust, 2 lehma, t õinaS, S wankred ja ü mesipuud. Enamist on ikka 2 HBnst ühest talust korraga waraStatud saanud. Kui lugu nenda edasi läheb, sttS saawad hobused mõne aea pärast siin pool küljeS kasinaks jääma, ja mõnigi meeS peab oma maja. kaS sundimise teel ära andma, ehk konkursi  alla langema, sest mitmel waraStakse iga aaSta hobused  j. n. e. ära, ja kust peab fltS see tagawara tulema, kust igal korral wõtta wvikS, kuna needki peremehed, kellel marguse äpardust ei juhtu, asalt alama palga omast majapidamisest  saawad, kui nende teenijad. Nagu selgeSte näha on, kaSwab wargate ja kurjategijate  hulk iga aastaga, nagu kurjategude aruanded seda ka selgest küll tunnistavad. Siin juures peaksime küll tõsiduse salgajad ja wale meelitajad olema, kui meie ühte osa kurjategijate kaswamise  süüst nende peale ei lükkaks. keS meie kallist uSku, seda esiwauemate püha pärandust, tühjaks tmmiStawad ja rahwast usuelust. milleS ometigi kõik riiklik ja kodanlik korralik  elu ja seaduSkond põhjendatud on, halwakS teewad. Olgu ükS ainukene näituS meie lugejatele: ,Olewiku« toimetaja luuletab uskmata Sakslase, Noseggeri järel, mtS soowi- lauluS: Mis tahan ma tüll soowida, Kui vean ilmast lahkuma? Ma soowin haua sügawa, KuS rahulist wõin hingava. KuS kurjuSMulla pinnalta Mu rahu ei saa rikkuma. Mu hauaks olgu isamaa, KuS mängisin ma lapsena. Et,.saaks mu süda mullasse, MtS üliarmas temale. Mu haua veale, kuulge mind l See on mu suurem foowihüüd, Te risti ärge seadige, Mis tarwitatl knrjaSte! Waid tStutage taimeke, MiS kaSwab suureks kauniste. Ehk tuleb kord fiiS kirmete Ning teeb tast wäikfe kätkikse; Ehk saab fiiS selle kätki seeS Kord iileS kaSwatatud meeõ, KeS meel kord ilma lunastab, Ilma et ristis punastab/ See on ühe Ewangeltumi usu tunnistaja ja Eesti rahwa harija aealehe toimetaja .wiinme ! Nii kaugele  wõib inimene omaS jõledas uhkuses minna, et just tema põrmust suurema lunastaja kätki lauad peamad kas- ivama, kui meie kõrgest kiidetud Jumala Popg, kes oma surma ja were läbi maailma lunastas! Oh seda häbemata Jumala ja usu salgamist ja iseenese korgendamist, kui seesugune  inimene nüüd meel ise usu poolt näitab wsitlema l Kas ei ole selle kohta kirjasõna parajal palgal .Hoidke wale prohwetite sest, kes lamba riides teie juure tulewad, aga seespidi on nad kiskjad hundid/ Mis asi peab siis rahwast weel kurjatst tegudest tagasi hoidma, kui rahwa käest usk ära rõõwitakse? Sellepärast ei ole tmekS pauna, kui rahwa s sagedast koolitamise kohta kaebab, et koolitatud mehed ilma usuta olla. Kui Grenzstein  paremat tarkust Miinist kaasa ei toonud, kuid et ta rut lunastajat ostab, siis peab seda suurt kaswatuSteadust pädagogikat kahjetsema ja meie ei wõi tema lehta mitte wttsaka elu sünnitajaks za ehitajaks waid selle rikkujaks  ja lõhkujaks nimetada/ —W— Tõele tunnistust andes peame meie siin omalt poolelt lisama, et fee laul alguses koguni mitte .Olewikkus" et seisnud, waid kiustliku tõrelemise pärast tagajärel .Olewiku" lugejate ette pandud sai. Herra Grenzstem tunnistab, et see laul. tema mõtte järel, koguni mitte usuelu  külge ei puudu, waid seltsliku elu külge, mis nii kibedast  oma lunastajad tarwitada. Tema olla seda laulu suure rutuga Steier'i maal, tülkinud. teiste käekirjädega üheS, mida tungiwald päriti, Dr. WeSke kätte saatnud, läbiwaadata ja kui kölbuslik, Kirjameeste Seltsi aearaamatus  ära trükkida lasta palunud. Dr. Weske olla seda aga ilma läbiwaatamata trükkida lasknud. Mis herra Grenzstein omast suurest rutust kirjutab, seda peame meie uskuma. Suure rutu tähed seisawad nähtawald selle tülgi külgeS. Noseggeri laul wsib omaS sügawamaS tähenduses ilma usuta olla, aga alguskirjast lehkeb ükS kõrge paleuslik watm. See waim on tülkkirjas ära kadunud; paljaS umbusk on ihu alaSti üle jäänud. Grenzsteini tülklaul ou ükS enneaegu ilmale tulnud iseloomuke,  nagu kanapoeg, keda ükõ edaw käsi poolhautud munast wälja kooris. .OtS kroonib tööl/, ütlesiwad ,Wana-Roomlased. Selle wiletsa tülkärja ots ka tööd. .Ilma et ristis punastab/ (!?) Rutuga wõlb jo kord natuke rumalast paberi peale panna, aga fiin on seda rumalusi natuke liiga! tähendab jo EeStikeeles häbenema. Siin wõiwad ennast aga üksi need kaks häbeneda: kes rutuga rumalust kirjutas, ja kes rutuga teise rumalust, ilma palutud krttikata, trükkida  laSkis. Herra Grenzstein arwab, et see laul koguni mitte usuelu  külge ei puudu, waid ainult seltsliku elu külge. Siin on see hirmuS eksttuS, mis meie päimil kõiki maailma pööraseks teeb. Jlmatargad arwawad seltSlikku elu ilma usuõpetuseta paranda wsima. See on wõimata. Usuõpetus peab meie teaduslikku ja seaduslikku elu juhatama, läbi soojendama ja läbi walguStama; muidu ei aita kõik seaduse  kunstitamine ja juukfekarwa lõhkumine õiguse waldas. ühtigi. Meie usuelu LunaStaja on ka meie seltsliku elu Lunastaja. Teist ei ole tanviS ega ole loota. Aga mõistke za kuulge tema sõna, ärge minge tema riigi körwaS üht eratarkufe riiki üles ehitama. See laguneb ikka ära, nii ,paleuslik" ta ka iganes olla wõib! Kõige pealt aga, kallid Eesti kirjamehed: Arge unuStage, et Teie rah w a kirjamehed olete ! Mõnigi paleuslik kenakirjanduse tükk, mida kangemad maimud ilma kahjuta lugeda wõiwad, segab nöprema wendade meelt. Meie uhked kenawaimud tahamad sagedast rahwa ees läikiva,  ei mõtle selle peale, kuida nemad wäetimaid pahandawad  ja ekfitawad. Ka selle üle on meie ainus Lunastaja  õpetust annud ja on koguni meel kanget ähwardust juure lisanud. Pidage seda hoolega meeles, Eesti kenawaimud  ! ,Tall. Söb." toim. Wiljandi maakonnast kirjutakse meile.' M Westnik" oma karukäppasi näitab, see selgitab mõnda meelt. Ainson, Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltfi tänine Präfideyt,  on omast ametist lahti ja endine Greeklane, Aido mõisat rentnik, tema asemele walitud. Jumal andku paremaid  aegt l" Meie arwame, et Ainsont lahti waltmine juba ükS parema aegade täht on; meie loodame, et Wiljandi  E. P. SeltS, mitte Tartu E. P. Seltsi jälgedesse ei aStu. Eesti anu ei tohi ometigi mitte wargate ja maletajate  tallermaaks tehtud saada ! »T. S." toim. Põltsamaalt. Selle kiusu-kaebtnse kohta, mida Kabala ,vtget-uSku päriSostjad ja rendiperemehed", Mälgust ja ,Wirulase" ärritamise järel, nende kohtade kirikumaksude üle tõstnud on, kirjutakse meile Põltsamaalt, et see asi koguni  mitte nenda ei ole, kuida ,Wirulane" oma Nr. 36 sees nii suure rõõmuga kirjutas. .Õiget-usku" kohapidajad ei ole Põltsama Kihelkonna kohtu poolest neist kiriku maksudest  mitte lahti mõistetud, mis nende kohtade peal seisawad,  waid Kabala wallakoguduse kaebtus, kes nende „õiget-usku" kohapidajate maksude keelamise üle kaebas, on tagasi lükatud, sest et mitte wallakogudus siin kaebaja olla ei wõi, waid mõisawalitsuS. Mitte wallakoguduS ei ole kohapidajatega kaupa teinud, waid mõisawalitsuS. Wallakogudus  on siin sedawiist üks kolmas, kellel seadust mööda kaebtuseks asja ei ole. Kui nüüd kohapidajad oma kaubeldud kohust ei pea, mis järel nemad kõiki neid maksust ja koormaid maksma ja kandma peawad, mis nende kohtade peal seisawad, siis kaebab nende üle nende kaaskaupleja, see on mõisawalitsuS. Siis saawad muidugi need kohapidajad kohtu poolest sunnitud, kõiki seda täitma, mis nemad oma ostu- ehk renti-kontrakti järel oma peale wõtnud on. Meie anname Sakalastele ja nende seljatagustele siin weel kord nõuu, et nemad oma kaitsealuseid  mitte kiuslikule ,kohtutelemisele" ei eksita. Sellest ei wõi iialgi muud tulla, kui paha meelt kiustepunnide ja nende wasta, kellest kiustepunnifi kaswama kardetakse. Tänine on Greeka-õigeusulifed ja Ewangeliumi-Lutheruse usulised Eestlased rahus ja söbruses üksteise kõrwas elanud, ja reudiandjad ja talukoha müijad ei ole nende wahel mingisugust wahet teinud. Kui aga Sakalased oma kaitsealuselt»  tülitamisele ärritawad ja ekfltawad, siis wõiks lugn selles tükkis teisiti minna. Peterbmgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin  Nikola j e w i ts h on selle kuu 23. päämal Krimmist Peterburgi tulnud. Nende keskiS, keda Keisri Majeftäti jutule wõetnd saiwad, on ka Bulgaaria Minister Balu - banow, Kuuramaa Kubernõr, Geheimerath v. Lilien - feld ja Liiwimaa Kindral-Superintendent H. Girgeu - sohn nimetatud, wiimane on ka KeiSri-Praua jutul olnud. Bulgaariast tagast tulnud Kindralis Varon Kaulbars ja Sobolew on juba Wene sõeawäe tegewasse teenistusse tagasi astunud. Esimene on Brigade-kommandöriks Tweris, teine Brigade-kommandöriks Peterburgis nimetatud. Flügel- Adjutant Oberst Baron Kaulbars on Bulgaariasse saadetud,  ja ou enne ärareisimist ka Majestäti Keisri-Praua jutule  wõetud, Bulgaaria Würst on kõik need Wene wäepealikud  ametist lahti lasknud, kes Bulgaaria sõeawäe keskiS teemfiwad, ja on kõik need Bulgaaria wäepealikud koju kutsunud, kes Wenemaal teenisiwad. Wöeramaa lehed kirjutasiwad,  et see täit lahutust Weneriigi ja Bulgaaria wahel tähendaks, ja suurem jägu Wenekeeli lehtedest ou selle üle ka wäga suurt kara tõstnud. Mõjuwates ringkondades ei näi aga pahandusest juttugi olema ; pealinna lehed, mis Riigiwalitsuse ligemal seisawad, kui Wremja" ja teised Kõikslawlaste könetorud, tunmstawad, et Wene Keiser muud ei taha, kui aga Wene werega kokku liimitud Bulgaaria  igapidist tulusat edenemist. Arwab Würst Aleksander, et selleks oma maa meestega läbi saab, siis ei olla Weneriigil  ühtigi selle wasta. Wöeramaa lehtede sõnumite järel tahta Raha-Minister von Bunge omast ametist tagasi astuda. Kui tema järeltulijad saawad Rugibanki juhataja E- Lamanski, Riigikontrolör Solski ja Raha-Ministri abiline,  Nikolajew nimetud. Wöeramaa Saadikutest on Peterburgist ära kutsutud ja on ka juba Keisri Majestätide juures Jumalaga jätmas käinud: Prantsusmaa Saadik, Admiral Jaures ja Hollandimaa Saadik Mazel. Ka räägiti,  et Saksamaa Saadik, Kindral von Schweinitz ära kutsutud saaks, aga see olla tühi jutt. Prantsusmaa ja Hollandimaa Saadikute järeltulijad ei ole weel nimetatud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. ÄWmqAconprinz ja Kronprinzi-Praua tuliwad selle kuu 22. pääwal Berliini ja satwad wakshallis Keisrist ja Prinzidest wasta wõetud. Zei- sõnumite järel on Dirshaus üks mees kinni wõelud, kes ütleb, et tema Wene näitemängtja Pietrowski ja Nihilistlastest,  Würst Bismarki ära tapmiseks saadetud olla. -- FrankfurtiS Maini kaldal, on selle kuu 17. pääma õhtal dynamiti kerast Politsei majasse wisatud. Kärgatus oli suur ja maja on kangest lohutud. Ametnikud oliwad küll weel kõik seal, aga wiga ei ole keegi saanud. Arwatakse,  et see jälle Sozialistlaste wõi seltsrahwaSlaste, nende uutmoodi õnnetoojate, tegu on. Mõned kahtlased mehed saiwad kinni wõetud, tunnistuse puuduse pärast aga jälle lahti lastud. Oldenburgis on Preusst wäepealik Major Steittmann, palju pahandust teinud. Teda oli Oldenburgi rügementidesse saadetud, kus tema wäge härja karjakS'' sõimanud. Selle üle on ennast Oldenburgilased muidugi raSkest pahandanud, mitmed pealikud on teda püstolite  peale kutsunud ja tema ja mõned tema wastastest on haawatud. Rahwas kogus ennast õhtal Steinmanni akna alla. käratses ja wiskas aknad sisse, künni Politsei appi jõudis ja sõeawäge kaasa kutsus. Kära sai siis lämmatatud,  aga kuida rahwaS kord omaõ wihas on, nemad