retsetud. Saab nüüd kuida loota meie pühakojale nii ilus ehe muretsetud, siis oleks ka soomida, et meie kirik enne saaks seest poolt puhastatud, sest mõni kümmeud aastat on mööda läinud, kus teda mitte pole malgeks tehtud, mille lübi ta nüüd alletannd on. Meie tuletame siin kohal kõigile kroonu malla ametnikudele meelde, et nemad omad talu kohad ära ostaksiwad, nii pea kui maimalik, sest mõne aja pärast saamad nemad palju kallimaks minema. Hiljuti -veel peeti ülemal pool selle üle aru, et Uaonv maade renti tarwis suurendada, sest nii tulewat nende eest wäga mähe renti sisse. Kes renti ei taha maksa, see ostku oma koht enne praeguse rendi aja lõppu ära. (Olw.) Hanilas K. külas on Mihklipäemast saadik üht lumimalget warblast teiste warblaste  seltsis näha. Aruldane. (Olw.) Wõrus müünud üks Wõrnmees onm lehma Judile (i rubla eest ära ning ostnud tema käest pärast 7 rubla eest naha tagasi. Kodus leidnud ta alles, et see ta enese lehma nahk olnud. Nii maksnud siis mees Juudile selle eest 1 rubla, et ta waewaks wõtnud liha enesele mõtta. (P.) Jakobi Kihelkonnas Põrawere mallas elab üks 93 aastane kabe wanake, tes ise ennast meel oma kütte tööga toidab. HOlw) Sootaga möllas elab üks elatand sauna-mees T. T. kes jn wiis naest maamulda on pannud ja praegu kuuenda wotab. t^Olw.) Jaani kihelkonnas tõstis üks aastet mana voiss 32 toobilise ankru, õlleg tädita» maast üles. Sääl tamrs kihelkonnas leitumad  kooli poisid see aasta talwekuu 11. päewal kaks waunis maasikat. Goldingeni linna elanikude palawam svüW on nüüd ometi täide läinud nimelt on Goldingeni ja Riia ning Mitmvi wahel korraline igapäewane posti ühendus jalale üatud, ilma et kõrge rügimalitsuS selle eest neäralist maksu nõuaks. Nüüd nuumad sealsed linnaelanikud igapäew omad kirjad sa ajalelred märskelt kättesaada, kuna nad cuue kolme päcwa iv ii st ootama pidid. --- Loodame et ka meie mähcmatc Eesti linnadele Niisugune heategu osaks saaks. BtitaivN on hiljuti üks 17 aastane tütarlaps marju surma jäenud ja see peale tsbe surnu riietesse pandud. Teisel homikul  kui kõik alles ruagauud, ürkcnud ta üles ja cbmaiand oma malmaja uaisteradwe.sr.  kes surnud arwanud elule töusmsd, nii rauguste et see haigeks jäenud, kuna 'urr.u priske ja terwe olla. Tallinnast. Eesti m a aoostija  tclegrasi talitus on Peierlmrgi urme.gr. Ldmdawd, direktor vu Peterburis Ksrmilem, teina abi Tallinnas Korowm. Peterburist. Tu u r n- a ie! u s on Aleue aialebtedc mahel Hulgaria asjades tekkinud. Ajaleht ..GraihdonmP kelle toimetega  on mürst Mcschtscherskij, ütles uimelt, er Vulgaria ralr.val, Wenc maa ja rahiva musta rmtte sugugi armastust ega tänu südames ei olla, seda olla kindral Kuulbarst Wksud näitauud, ja seda olla ka kindral 'l er.ldars ise tunnistanud. ~Nvwojc Zz-remja" ütleb kelle musta, et see sugugi tõsi ci olla. >uü ü'ulgaria radmas olla roäga Wcne maa roo!:, ju LksneZ praegune mabcmalitsus e de. oma peaga politikal Wenc maa masta. Rahwa poolt ci olla nendel sugugi toel esi mida aga „Grashdannin" ütleb olewat. Millest kõnelewad teised ajalehed? Olcwik. (nr. 48.) Pühap. talivekuu 9. pnewal peeti Tartu E. Al. kooli abikomitee poolt Kirjam e c S t e seltsi saalis kõnesid. Juhataja  hra. Tülk kõuclcö esite saatusest ja ettenägemisest  ehk- kuuulutnmiscst. Teise kõne pidas üks noormees iluwärwide üle, kus kõik suguseid  näo mürwisid ,minkisid ja pudcrit, muud ilurohtn ja isegi ka seepi laideti. Kõne sisuga oleks üsna rahul wõinud olla, aga natuke wõcrastnw  oli see et kõneleja neidudega mõnes koyaS haiged tegewalt nalja heitis. Päält kuulajatel ci näinud see sugugi kohane olewat, cl kõneleja senna tulnud neidusid kõige paremateks „smingi" tuutjateks  nimetas, sest nad tnrmitadc seda ilurohnd alati. Zicist neidudest oli aga näha, ct nad niisugust  rohtu ei tunuudgi. Ka ci leidnud kuuljad kõneleja lõpunaljast mingisugust mõtet ega takti, kui ta nõu andis silmi iima scedita pesta ja kõige parem weel hopis pesemata jätta, ning oma kõue nende sõnadega lõpetas i „Mina ei ole ialgi oma silmi pcsenud ja maata, kas ma ei ole ilus kui õun!" EeStiPostimeeS: (nr. 46.) Pühapäew 9. Nowcmbril pidas Tartu Aleksandri kooli abikomitee  oma koosolekut .... Hcrra Naruspek kõneles ilu abinõudest ja sõnastamisest millega noored neiud kui ka noored mehed oma nägu, juukseid ja habemeid püüawad kcnaskada Kõneleja mõistis aSjakohaliselt kõik täiesti ära seletada, mis tema kõncse puutus ja sai koosolijate poolt rohket tänu amaldust leida. Wirulanez (nr. 67.) Olcwikule, kes ütles et Eesti Posttimehes politikalisi juhikirju ei olla olnud, kostab Eesti Postimehe toimetaja hra. J. Tülk nõirda: „Äiina olen oma teaduse järele enam Eesti rahma politika seisu kohta töötanud, kui keegi teine meie praegustest Eesti ajalehe toimetajatest. „Mina toimetan wülja näitusi ja annan kõrgema kohale nende iile otsust; mina püüan Eesti rahwa käsiiöösid edendada  ja põllutöö edendamise kasuks olen ma ka ühe raamatu kirjutanud ja kirjutan weel edasi." Aleksandri kooli Tartu abikomitees ütelnud hcrra Tülk et aruandmiiic Al. kool tööst küll otsuseks olla tehtud, aga tema pidada aruande nõudmist tooruseks. Kui selle ütelusc paale imestamist  arveldatud, siisskordmmd hra. Tülk oina ütelust  meel kaks korda ja käskinud kuuljaid meeles pidada  et niisugune nõudmine toorus olla. Niisuguseid mõtteid ivõiks küll uuemaks uudiseks nimetada. Aruandmise nõudmine rühma tööst pidada toorus olema. Aleksandri kooli aimamise ja Kirjameeste Seltsi ülemalt poolt kinnitatud põhjuskirjad nõuawad ju ka aruandmist. On stis need meie kallimate asutuste põdsuSkirjed j rvõi neiide nõudmine toorus? Liimi kuberiiccr ja riigimalitsus nõuawad ka Al. kooli ja meie seltside  tööst aruandmist . . . , tMrl.) Sakala tõncleb waimuhariduscsl. Leht uäitab kuidas hea kirjandus, näitemäng ja muusika wõimad haridust tõsta. Kõige rohkem aga kiidab 'c r kisiuuss ehk kainuse seltsisid me'.' rabwale beaks ja näitab seda kvuuist wöja. mis need 'elistd kaanawad. See on wäga tõn. K.-.l! mcks MowiLa et niisuguseid seltsisid Eestlaste 'eM tckdks. ! T:n. > Wäljamaalt. Saksamaal on sõjaminister riigipäewale  übt ettepanekud sisse annus, milles sõjamäe robkcüdust nõutaks ja selle järele on ka juba ä simmani jatamage uuesic korra seatud. Peale selle tõdetaks üüride ligidal olcmaid sõja wägede bullasid õige rohkel mõõdul süvendada Suurctükki mägi saab igapidi, sõjariistade kui ka muude tarmituSte läbi täicndud. Saksa simrcMkki wäe peal on praegu W osakonna  paslikud, neile tulewad wccl 21 uuest juurde, ülepea on Saksa suurtüki magi 384 -patareid suur. Raudtee cditusc sõjamäe osakonda tahetaksi ka rohkest asutada. Prantslaste wihawaen Sakslaste wastu on igapäew kasivamas, nad ei wõi meel kaugcltgi äraunustada kui suurt kahju Sakslased neile teinud on. Prantslased kardawad igas Sakslases sala-ja maakuulajad mille üle Sakslased neid rohkest pilkawad, aga külap neil ka wist natuke õigust on Saksamaa poolt häda ohtu karta. Saksa ajalehed on praegu kära täis et Prantslased Ahwrika rannas, Senegambias, Prantsuse asutustes, Saksa laewa ohwitseeridele ära keelanud jahti pidada ja ühest kindlusest päewapilti wötta. Meie omalt poolt ütleme Prantslaste kohta; ~oma, tuba, oma luba." -Wälimine poliitika teeb Prantslastele ka palju pcamalu, TonkiniS Aasiamaal on asjad  kaunis sassis ja Madakasgari saarelt ähwardamad uued segadused tulla. Minister  president Frcycinet on üsna hädas ja praegune ministerium saab wist pea ühest ära minema ja ametid maha panema. Bulgariast. Bulgaarlased, kindlus nõus mitte Wenemaa kandidaati Mingreelia würsti omale -valitsejaks -vastu -võtta, on üht saatekonda,  kolm meest suur, Europa suurriikide -valitsustele ringi saatnud, mille püie on nimetud -valitsustelt paluda et nad mitte selle polt ei oleks, et „Mingreelialane" Bulgaria -vürstiks saaks. Ühtlasi peab see saatekond dsuurriikide -valitsustele selgeks tegema kui hädaohtlik see Bulgariale olla wõiks, kui -vürst Nikolai sääl trooni pääle saaks. Mehed, kellest saatekond kokku seatud, on Grekow, praegune kohtuminister Stoilow ja Kaltsew. Wiimne on homiku Rumeeliane,  teda -valiti sellepärast saate konda, et Bulgarlased ja homiku Rumeelialased  tungiivalt mõlema maade ühendust soowiwad ja peab tema siis kui homiku- Rumeellane oina isama eest palun-a ja kostma. Mõndasugust. Odaw b a r o m c t e r. Seina külge lüüakse nael, mille külge niit kerge kana sule tutiga seatakse. Koht, kus sule tutt seisab, märgitakse ära. Wihmaste ilmade ees langeb sule tutt alla poole märki, kui nui juures tõuseb ta aga jälle ülesse. Seesugune baromctcr wõib 6 —12 tunni päüle ilma ette näidata. Eks katsuge  järele! Eestlaste wälj a r ä n d ami  n c Weue maale, nagu mitmed Wcne ajalehed ühel meelel teatawad, on täiesti otsa lõpnud. Needsamad lehed ütlcwad, see wäljarändamise löpmine tulnud sellest, et wälja rändauud Eestlased Wene maal kõik enamasti suure häda, nälja ja puuduse sisse olla sattunud, üksnes Eestlaste maa naabrusesse  (see on Peterburgi, Nowgorodi ja Pihkwa knbermangudessestulla meel mähe wäljarändamist ette. Kirjawastused. li)v. W- R. A. Ku: NIM lubab, saame awaZdasa. Magus ämankukõne on mci! lä'e cesmäigüme, muid zmlsr-2 -L laka »cic Wc aZ. asaidada. . 2W«Zgc aia:, meie :aä!e: g<X!y koi dc. I(XXi .cNoiil!" Redaktor: Hartwig Z sH.