ja lõhkeb, nii et reisija 6—Booo jala kõrguselt maha kuktub. Ühe õhusõidu peal oliwad Inglased Coxwell, Glaisher  ja teised 1862. aastal 39,000 jala kõrguseni tõusnud, nende kops ei lubanud enam kõrgemaile tõusta. Coxwell ja tema kaasreisijad oliwad sinised, sõrmed kanged,  peasooned täis werd, kõrwad ulusiwad ja süda kloppis  kangeSte. Glaisher mineStaS ära> ja ka Coxwell ei wõinud enam omi liikmeid liigutada, märku ei olnud tall enam peas. Kolmas kaasreisija tahtis osa wesinikku  pommi seest wäljalasta, et laew maa poole wauks, aga tema käed ei jõudnud shuklappi ehk wentiili lahti teha. Suure hädaga läks tall wiimati korda, hammastega  wentiili lahti teha; ta hakkas omi kaassõitjaid raputama, et neid jälle elule äratada, kuna laewake wajuS ja nad jälle tarwilise shukihti jõudsiwad. Need waprad mehed oliwad V» kõigest õhukõrgusest läbisõitnud.  Pariisi ümberpiiramise ajal Saksa-Prantsuse sõjas 1870/1871 lasti hulk pommist ülesiõusta ja nimelt öö ajal, et neid waenlaste kuulide waSta kaitSta. Sest siis ka tuli, et üks pomm pimedal ööl õhu sees sõitis, ilma et tema sõitjad oleksid teadnud, kuhu poole nende reis läkS. Korraga kuulewad nad kohisemist ja arwawad,  et raudteerong nende all sõidab, wiimati aga näewad nad, et nende laew suure kohisewa ja laenetawa  mere üle sõidab; nad ootawad surma, sõidawad kaugemalle ja kaugemalle, wauwad ikka enam alla poole, näewad wiimati lund oMa all olewat, hüppawad 40 jala kõrguselt maha ja nad on oma elu peastnud. Kusagil ei silma nad üht elumaja. Hulga aja pärast leiawad nad reejälgefi ja jõudwad nende jälgede järele wiimati ühe urtsikusse, kelle elanikud wõerast reisijatel tundmata keelt räägiwad. Prantslased oliwad Norweegia  maale jõudnud ja läksiwad läbi Kristiania linna Brest'! linna, kuS nad omad telegrammid äraandfid. Õhusõit näitab palju kärdetawam olewat, kui ta tõeste on, sest et õhussitjad äpparduste ja õnnetuste waSta mitmel wiisil ennast kaitsta wõiwad. Ohulaewa pommid walmiStakse siidi ehk linase riide rihmadest, ja õmbluse kohad õlitakse wärnitse õliga ära, et wefinik pommi seest mitte wälja ei peaseks Pommi ülewal pool on puu wõru ühe jala suurusest, kelle külleS mõlemad wentiili ktappid on, mida nööri läbi juhitakse; nöör käib keskelt pommist läbi ja ulatab  paadini ehk laewani. Kui laewake wauma peab, siis peaStab reisib shuklappi, osa vesinikku Voolab wälja ja Shupomm läheb raskemaks Mg hakkab wauma. Üle kõige pommi, kelle alumine otS lahti on, et wefinik  kui waja, wäljawoolada wõiks ja pomm mitte ei lõhkeks, pannakse tihi kõwa mõrtS, mis westnikuga täidetud  pommile iseäralist äramääratud wormi annab. Paistab päike pommi peale ja soojendab teda, siis wenib pomm õige suureks ja on üsna ümmargune; niiske õhu, udu ja wihma seeS aga on pomm kortsus. All pool pommi otsas mõrtst külles on teine puu wõru 4—5 jalga suur, kelle külles nööridega ja raudwõrudega  paju witsadest punutud neljanurgeline paat ehk laewake on, keS B—l 2 jala kaugusel pommi all rippub. Laewa sees istuwad õhusõitjad, kes wakka istuma peawad, et laew. mitte wankuma ei hakkaks ja õnnetust ei sünnitaks. Ühe risti laua peal nende ees on wiifika abiriistad (instrumentid) kinnitad, laewa põhja peal on liiwakottid mitmesuguses suuruses ja raskuses, keda ballastiks nimetakse. Pomm tõuseb nii kaua kuni tall Shukihiga, milles ta sõidab, üks raskus on. Tahab sõitja kõrgemaile tõusta, siis wiskab  ta ballasti wälja ja kergendab seeläbi pommi raskust;  Shuklappi ja ballasti abiga tõuseb sõitja ülesse ja waub alla maa poole; kuhu poole aga laew sõidab seda määrab see õhuwoolamine ära, milles laew liigub ja reisija ei wsi mitte oma tahtmise järele sinna ehk tänna sõita, waid see on reisija ümber olewa õhu asi. Tahab reisija maa poole sõita, s. o. Wajuda, siis peab ta wentiili lahti tegema, osa wesinikku, niipalju kui waja, woolab wälja, pomm läheb raskemaks ja laew waub; näeb aga sõitja oma all niisugust kohta nagu metsa ehk wett olewat, knhu mitte ennast maha laSka ei wõi, siis wiSkab ta ballasti-kotta wälja ja pomm hakkab jälle tõusma ning sõidab edasi kuni laewa kaptein  wiimati head randa leiab olewat ja laewa randa laseb. Et laewa randa kinnipanna, wiskab reisija ankru pika nööri otsaS wälja maa peale, kus ta mõne puu, mätta ehk kiwi taha kinni hakkab, ehk inimestest kinniwõetud ja pomm paigal hoitud saab. Sest et pommi sees ikka weel wesiyiku on, tahab pomm jälle ülesse tõusta, nimelt siis kohe, kui sõitjad oma laewast  väljaastumisega teda kergendanud on. Ta wiskab  ennast mõni aeg maa Feal sinna ja tänna, millest reisijatel ka just kõige üÄetäwam randasõitmine ja laewast väljaastumine orüs Et niisugust Shupommi kerge õhuga, wesinikkuga, täita, on iseäralised nõud ehk apparaatid waja, ja täitmine tuurib tihti wäga kaua. (Järg jcieb tulema.) Teekond Krimmi poolsaarele Aprilli kuu lõpul ja Mai kuu algusel 1882. Kõne, mis Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis pidanud president M. Mitt. - I. 16. lanuaril s. a. läksin ma kodust Peeterburgi, kuhu 3V- kuud sõrestiku -pidin wiibima. Missugused selle toimetuse Põhjused ja kust needsamad wälja kaswanud,  saan ma kui Jumal termist annab, tulewikul jutustama. Rüüd aga kõnelen oma reisist Krimmi poolsaarele ja sealsest põllutööst ja majapidamisest juba ka sellepärast, et seal rohkeste meie Eesti suguwendi elamas on. ->Peeterburgist, kust ma 29. Aprillil wälja sõitsin, wiib raudtee reisijaid kümnest kubermangu maadest  läbi, ja nimelt järgmistest: Nowgorodi, Tweeri, Moskva, Tuula, Oreli, Kurski, Harkowi, EkaterinoSlawi  ja Tauria ehk Krimmi kubermangust. Raudtee käib euamiSte neist kubermangude pää.  linnadest läbi, ükSneS Nowgorodi ja Ekaterinoslawi linnad jääwad hoopis kauaele kõrwale. esimene wassakut  ja teine paremäf KW. Tweeri linn jäeb aga umbeS V- wersta raudtee Maksulist wassakut kätt kaugele. Tauria ehk Krimmi kubermangu linn Simferoopol  seisab kesk Krimmi poolsaart. Peeterburgist Moskwa poole minnes on suurem jagu maad kõik sooline madal maa. Tweerist Moskwa poole on natuke maisem, siiski ka madal tasane maa. Moskwast kaugemale minnes on kaunis hea liiw-mulla maapind. Kena linnakene Serbuhoff on siit minnes paremat kätt, selle ümber on ka kauniste metsa. Tuula linna ümberkaudu on head maad ja rohkeste  tamme metsasid. Oreli linna poole edasi minnes läheb põllumaa kord korralt paremaks, kus ka meie kaskesid ja haawasid jälle saab. Aga Oreli ümberkaudne maa on suurtes lagendikudes weikeste . metsata orgudega. Külade juures on aga istandusi ja üksikuid ilu-puid. Kurski linn, mis siit minnes esimene, ja paremat  kätt pool-ringis kõrge kalda peal seisab, rõõmustab  oma kena roht-aedadega waataja silma. Maapind on siin weel tasasem ja parem, ja iseäranis muSta mullaga. Sui-wilja oli siin juba 1. Mail kahes lehtes, rukki oras aga palju kehwem kui Moskwa pool, sest et sealt edasi kuuni Krimmi poolsaareni tänawune talw läbi suur põud olla oluud. Harkowi linna poole minnes oli siin kaksipidi teed kaunikene suur küla, kelle hooned üsna ilu- ja Viljakandja puude wahel seistwad. Siin ümberkaudu on orglisem maa, kelle kallastel edasi jõuudes suured külad seisawad. Oru kallastel paistab siin mitmes paigas rohkeste kriidi lademikuid silma. Siin on ka noort metsa wõsu, enamiste tammed, mahtrad, jalakad,  saared, ka sugu kaski, aga mitte mända ega kuuske. Orgudes aga ka meie Pajusid ning haawasid. Raudtee  käib siin pitki orgu mööda ja wiib Bellgorodi linna alla. Siin ümberkaudu ja mitme harulisi orgufid  pidi on suured külade rinnad, mis linnaga endid  kokku ühendawad; siin on ka kriidi kaewandufi, mille pärast wist ka külade hooned walgeks wärwitud on. Siin linna ligidal orus on ka mitmed suhkruwabrikud,  ja ilusad ridas-puu istandused, ka meie Pajusid oli siin rohkeste omas uhkuses töiste seas, siin orgudes nähti ka küladel hani-karjasid. Seesugust madalat orgu pidi wiib raudtee künni Harkowi linna, mis kaksipidi teed lame kallastelt oma lõpmata kena puiestikkudega kohta ilustab. Kell 7 õhtu 1. Mail jõutsin nimetatud paika. Ka siin on mitmed suhkruwabrikud.  Raudtee waksaalis oli siin wäga palju reisijaid, iseäranis Krimmi poole rändajaid töömehi. Harkowi ümber aga, iseäranis Harkowist künni Losawoi  linnani, on üsna liiwane ma; sellepärast on siin ka männa metsasid. Losawoist 2. Mail kell V-6 hommiku edasi minnesei  paistnud metsa oksagi enam silma. Küll nähti aga maid ikka järjeste paremaks minewat. Wast umbes weerand sada wersta kaugusel paistis siin esimene toreduste  ehitatud küla oma ilusa istandusega silma. Sest senimaanised nööri- ehk hinge-maapidajate hooned oliwad  lõpmata waewalised. Losawoist saadik edasi ei olnud enam nööri- ehk hiuge-maade pidamist näha. Niisama  lõppes ka ühe hobusega wankri pruukimine; sest. sealt künni Krimmi poolsaareni pruugitakse üksnes kahe hobuse wankrid. Siit edasi jõuame ijusa linna Pawlogradi juure, mis werst maad wasjakut kätt kõrwale  jäeb. Siin ümberkaudu on jälle suuri külasid, mis künni Aleksandrowskisse, ja sealt kaugemale mööda suurt Tniepri jõe kaldaid nagu arutu suured linnad oleksiwad,  kui nende hooned neid mitte küladeks ei tunnistaks. (Järg jäeb tulem».) Suwe ööl. üks õie-ahel aias On lille' peal kui wõö, Ja öõpik luuleteleb Just terme suweöö. See ööpik just mu süda Ja tema laul mu meel: Mu mere laenist laulab Ta kulla-healne keel. Ja lille kirjud õied, Need keeletumalt ka Mu noorel neiul laulwad Und õie-õhuga. Nüüd leidmad õhk ja healed Mu lapse poole teed: Ta une-näusse käiwad Kui kuld- ja hõbe-keed. 5. X. Wana maja. Wana mädan'd talu maja Kukkus tuules küliti; Toed need ei jõudnud teda Hoida enam õieti. Kukkudes meel kõrtsi peale Wiskas waate wihase: Nagu oleks tema olnud Selle pärast süüdlane. 5. „ S a k a l a " SS. IBBS. Wastutaja: J. KLrw. Augusti kuu SV. pLewal saab Aleksaudri kooti kasuks Tartu Wanemuise seltst ruumides näitemüük olema. Rohket osawstmist nii ka enne seda andeid palub Eesti Aleksandri kooli 11. abikomitee Tartus. (ssy i President K. A. Eesti Põllumeeste Seltst -G koosolek saab 5« Septembril kell 2 peale lõunat ära peetud. Tähtsa nõuupidamiste pärast palutakse rohkesti liikmeid kokku tulla, ja omad piletid kaasa wõtta, ilma kelleta sisse ei saa lastud. (340)1 Eestseisus. Kuulutused. (Politsei ludaga.) Elukinnitus. Wene Selts kapitalide kinnitamiseks asutatud aastal 1835 St. Peeterburgis, wõtab kinnitamist wasta oma agenti Põdra kaupmehe Boström'» läbi Wiljandis. Reeglid seltsi tegewuse kohta on sealsamas ilma hinnata saada. (334) 1 uresaare wallas, Kitsi talus häid seppa -riistu 5 paraja hinnaga müüa. ! (S4S) 1 Jaan Kuul. ; Selleläbi annan teada, et E. Werncke poe wastu Dexling'i majas pagari poe olen asutanud, kus saia, peenikest ja jämedat leiba ja õiete head ja odawad konfektid müüa on. Maa ja linna kõrtsimeeste ja trahteri pidajatele saab manal tuimal kombel pealekauba antud. (Si9) i Pagarimeister N. Kelch.