peale, teda Saksamaa Keisriks tunnistanud ja ennast täitsa üheks riigiks, PreuSfi Kuninga kui Saksamaa Keisri juhatusel  Ühendanud. Sedawiist oli wana Saksamaa ühine riik uueSte üleS ehitatud ja wäga wägewaks saanud. Tehtud rahust hoolimata jäi nüüd hirmus wiha Saksamaa wasta Prantslaste südamesse, keS sellest aeast saadik ikka ja ikka ,kättemaksmise sõeast" kirjutavad, räägiwav ja und näewad. Kes aga wägew on, see leiab sõbru. AuStriaS  pant Saksamaa leppimata waenlane, Graf Beust, oma Ministri ametit maha, Ungarlane Graf Andrassy aStuS tema asemele ja hakkas Saksamaa ühenduse poole nihkuma. Kuida juba tähendatud, oli Wene riik suure Saksa-Prantsuse sõea aeal PreuSfi ja Saksamaa wasta wäga sõbralik olnud, ei olnud ka täitsa ilma sõbrusepalgata  jäänud. Londonis peetud konferenz: peal saiwad mitmed rasked tingimised maha kustutatud, mis pärast õnnetumat Krimmi sõda, Wene Mustamere sadamate kohta, Pariisi lepituses Wensmaa peale pandud oliwad. Nüüd seifis Wene riigi ja Saksamaa riigi sõbrus kõige kõrgema järje peal. Austria riik nihkus nende ligemale ja sedawiist asuS nenda nimetatud ,Kolme-Keisri ühendus"  Euroopa rahu ja Monarcht-walitsuskorm kaitsemiseks kokku. Saksamaa Keiser ja Austria Keiser oliwad PeterburgiS  wõerusel; suured põhjapoolised Keisririigid oliwad rahu ja korralise Monarchi-walitsuse kaitsemiseks kindlast kokku heitnud ja wõifiwad julgest nende käärimiste peale waadata, mis Euroopa lõunepooliseid riikifi ja rahwaid paesutafiwad ja wintsutasiwad. Nii kana kui Keiser Napoleon 111. Prantsusmaal walitses, oliwad nimelt KeiSri-Praua Eugenie tahtmist mööda, Prantsusmaa rügementid  RoomaS seiõnud ja seda linna kui ka mõnda ülejäänud  maakonda Paapsti ilmaliku walitsuse all hoidnud. Kui aga Prantsusmaal raskes sõeas iga meest tarwitati, siis kutsuti ka need rügementid koju, Itaalia sõeawägi wõttiS Rooma linna ära ja Kuningas asuS senna elama. Sedawiist oli nüüd Paapsti ilmalik riik täitsa hävitatud; Itaalia ühine Kuningriik oli täitsa asutatud ja astuS Euroopa suurriikide sekka. Pärast suurt Saksa-Prantsuse sõda oli Euroopa riikide seisukord fiiS umbes järgmine: Kolm põhjapoolist Keisririiki seisivad kindlas ühenduses,  Monarchi-walitsuskorra alleshoidmiseks. Prantsusmaa  oli Wabariik ja seisis selleõ sidemeõ Inglismaaga, mis Krimmi sõea aeal köidetud oli, niisamati ka sidemes Itaalia noore Kuningriigiga. Türgi riik hoidis oma kaitsejate, Inglismaa, Prantsusmaa ja Itaalia poole, ,a nende sõna mõjuS Konstantinoplis palju. Uued riigid Kalkani poolsaarel Greekamaa, Serbia ja Rumeenia waritsesiwad aega, kus nemad ennast lagunema Türgiriigi jägudest kohendada wõiksiwad; viimased riigid seifiwad nime poolest weel Sultani ülewalitsuse all. Weike Monteneegro  riik vahtis oma mägedest alla ja oleks ka hea meelega mõnda lagendikku, nimelt aga natuke randa ja üht sadamat saada tahtnud. Spaania riik oli ikka weel rammetu ja oli wiimasel aeal mässamistest weel raskemast nõrgendatud. Kõiki neid lõune-ida- ja läänepooliseid Misi Kalkani uusi riikifi arwamata wõis küll ka üheks ühenduseks pidada, aga kindlat sidet nende wahel ei olnud, ja nimelt Prantsusmaa ja Spaania rahwaste keskiS liikufiwad kardetavad tuksumised, kuna Itaalia noor Kuningriik weel täitsa kindlaks saanud ei olnud. Wõimus  seisis kindlaSte ühendatatud pMapooliSte kolme Ketsririikide  käes, nii kaua kui ühendus nende keSkis ja seespidine  rahu nende rahvaste keskis kestasiwad. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Saksakeeli , Tallinna Zeitungl" sõnumrte järel on öösel, selle kuu 14. ja 15. pääwa wahel suures jäuS Eestimaal kange öökülm olnud ja kartohwle warred ära kärpinud. Kartlikud maimud on tehtud kah;» luba pool millioni rubla peale arwanud. Meie arwates ei wõi fee kahju nii wäga suur olla, sest kartuhwle warred hakkawad  nüüd juba iseenesest närtsima ja nende kärpimine ei tähenda mitte enam wäga palju. Suuremat kahju wöib ehk öökülm odra ja kaera põldudele teinud olla, kus wili weel haljas oli, kutda see meie teadeS mitmes paikas weel on. Erasõnumit selle öökülma üle ei ole meile weel tulnud. Lääne-Harjumaa randas oli see öö küll ka õlge wilu, aga külma et olnud weel mitte. Öösel, selle kuu 18. ja 19. pääwa wahel, oli aga ka juba BaltiskiS esimene  öökülm ja kärpis aidadeS nõdremaid taimeid, nenda ka kartuhwli pealiseid. Sedawiist on sügise fttS tattsa alganud ja ka puude lehed on paikuti juba kollatamaS. Ilmad on ikka weel kuiwad, kui ka selle kuu 16. paamal pilwed töufiwad ja Zda-Põhja pool wihma olema näitaS. Rukkiwilja peksmine on alganud ja anda kaunis heaSte wälja nii palju kui meie tänine kuulnud oleme. Naga juba wtimaseS numres tähendasime, on Eestimaalt tulnud wttjasaagl sõnumid wSga mitmesugused, läMtittu pea» aga I-a« järel, mida meie ise uäidnud oleme i»a hea keskmine saak wÄja tulema. Ei talnrahwa- suuremalt kaebaks, seda ei ole meie ka kuulnud. Miia Zeitungi" sõnumite järel olla Rahukohtule  seadmine Baltimaa kubermangude kohta juba nii kaugelt korraldatud, et neid siin 1. Januariks 1885 oodata wöib. Hiljuti on RiigaS Greeka-õigeusu rahwa-koolmeistrite  konferenz peetud, kus ka Tartu koolikonna Kurator  jumes oli. Peaasi pääwakorral ott see küsimine, kas Wene rahvakoolides teisekeelisteS maakondades koolilapsed nelja talwega niipalju Wenekeelt õppida mõiksiwad,  kui Ministri ringkiri pärib, s. o.: ,Koolilapsed, kes seatud korral Wene rahwakoolist läbi käinud on, peawad  Wene trükitud ja kirjutatud kirja lahkest lugema ja sellest aru saama, ja peavad sulega niipalju ümberkäia oskama, et nemad lihtlast tarwitufl, nagu palvekirjast, rehnungisi  j. n. e. wõimalikult õicle, kõige wähemast nenda üleSpanna wõiwad, et lugejad sellest aru saamad, peawad oma mõtteid suusönaga tähendada oskama ja Wenelase jutust aru saama." Konferenz leidis, et see tänisel koolikorral  mitte wõimalik ei ole, ja nimelt olla selles järgmised  takistused: 1) wäheline kodune ettewalmistus; 2) korrata kooliskäimine; 3) koolmeistrite ülearuline vahetamine;  4) liiga lühike kooli-aeg. Et koolilapsed Wene keeleõ niikaugele kui päritud saakfiwad, selleks sai ette pandud: 1) koolilapsed peawad 5 kuuni 6 talwct koolis käima ja enne kooli-aStumist kodu niipalju ette walmistatud  olema, et nemad oma ema keeles lugeda ja kirjutada oskawad; 2) neljandemast talwest hakates, peab Wene keeles õpetatud saama; 3) koolidele on Wenekeele sõnaraamatud  ja Wenekeelt lugemise raamatud muretseda; neljandemast talwest hakates, peawad koolilapsed Wenekeelt kirjade, palvekirjade j. n. e. ülespanemises harjutatud saama. Weikcste muutmistega saiwad need ettepanekud wasta wõetud. Punkt 1 juure sai aga tähendatud, et ükfi nende käest emakeelt lugemist ja kirjutamist pärida tuleb, keS kihelkonna-koolidesse aStuwad, sest et emad enamist  wanal wiifil lugema õpetawad ja sellest koolis segadust  karta olla. Punkt 2 juure tähendati, et õpetuse keeleS juba kolmandemal talwel Wenekeel wõib wõetud saada, ükfi aga usuõpetuses mitte; siiski oleks hea, et Uue Testamenti loud Wenekeeles korratatud saakfiwad. Wiimaks arutati weel seda küsimist, millal koolides peab lastega Wenekeelt rääkima hakatama. Seda juba esimesel talwel teha, arvati võimata olema, aga lühikesed küsimised  ja käsud, nagu ,lue", Mu" j. n. e. wõiksiwad kohe Wenekeeli olla; teisel talwel peakfiwad koolilapsed kergete küsimiste peale juba Wenekeeli vastama; kolmandemast  talwest peakfiwad kõik küsimised Wenekeeli ära wastatud  ja peaks lastega ka ainult Wenekeeli räägitud saama. Kuida näha, on nendes koolides kõik rõhk Wene keele peale pandud. Kui palju aega teisteks kooliasjadeks  ja üleüldiseks waimu ja hinge harimiseks üle jääb. kui palju rahwa lastel emakeelest üle jääb, seda peab aeg õpetama! Keegi kaebab .Nowoje WremjaS", et Wene-usku heitmine Eestlaste keskiS seisma jäänud ehk koguni tagurpidi käima hakkanud. See tulla tema arwates sellest, et ümberwõitüd  Eestlased tagakiusamise all seista. Näituseks räägib Wenekeeli lehe kirjasaatja üht õige kentsakat juttu Weike-Lähtre wallast. mis küll mitte poolestki tõst olla ei wõi, mida aga ,Nowoje Wremja" stiSki oma lugejate ette kannab. Seal olla üks weike koht, 11 deSsätini  suur, enamist ,soo maa", juba peale 100 aastat ühe Reicharti sugukonna käeS rendi peal ja rent olnud 25 rubla suur. Mullu olla see Reichart oma perekonnaga Wene uSku heitnud ja Greeka kiriku kõige agaramaks edendajaks saanud. Tema asutanud omaS majas Greekaõigeusu  kooli ja, et seal kirikut ei olnud, fiis pidanud Preester ka Jnmala-teenistust tema majaS. Selle aaSta Heinakuu 22. pääwal kutsunud mõifaherra kõik peremehed oma juure ja lugenud neile uut rendikaupa ette. Tähendatud Reichartile ütelnud tema: ,Aga Sina, Pauga Mihkel, Sina maksad hea Wene kooli ja kiriku eest 258 rubla 40 kopikat". Mõifaherra olla ka juba käsku aunud,  et Pauga Mihkle hooned, mida tema ise ilma ühegi tasumiseta ehitanud, maha kistud saakfiwad, kui tema määratud rendiga ei lepi. TeiSte ümberwõitud peremeeste wasta olnud mõifaherra armulikum, tõstnud nende renti ainult kahekortseks. Kui palju tstt selle jutu sees on, seda teadwad Weike-Lähtre peremehed paremini, meie ei ole sellest ühtigi kuulnud. Et aga sellest kõige wahemast suurem jägu tõst ei wõi olla, seda wöib sellest naha: 1) Ou Pauga Mihkli koht juba peale 100 aaStat tema sugukonna  käeS, fiiS oliwad selle koha hooned juba partspölwe aeal ehitatud ja tema ei olnud mitte ilma hooneta kohta rentinud, need ei wõinud fiiS ka tema omad olla. 2) Oli Pauga Mihkli koht mõisa maa peal, Kis ei olnud möisaherral  koguni mitte tarvis renti niipalju lisada, et keegr seda maksa ei suuda, waid temal oli aga ütelda: -Ülemal  kevadel on Sinu rendi-aeg otsas. fiiS mine walla . Oli see koht talumaa peal, siis ei aita see ülearuline rendrlisamine  ühtigi; tuleb keegi teine ja tahab seda kohta maksetatawa rendiga wõtta fiis wõib Mihkel seda kaubel- dud rendi eest oma kätte tagasi pärida. Teiste ümberwõitud  veremeeste kohtadega on lugu just niisamati. Igatahes  ou aga mõifaherra! õigus koolisi ja teisi asutusi rentkohtade hoonetes ära keelata, kui need teMa meele järel ei ole. MiS häda ajas siis mõisaherrat üht nõuu wõtma, mis ühelt poolelt nii wali on, teiselt poolelt aga koguni mitte ei aita? I Saksakeeli ,Tallinna ZeitungiS" kaebab keegi Brigitta (Pirita) kõrtsmiku üle, kes wöeraste wasta häbemata  olla, mis just nüüd wäga kahjetseda on, sest et aurulaev »Blitz" korraliste seda teed käib ja palju inimest  senna, ennast maa-õhkus lahutama lähemad, kuS siis ka ihukinnitust kuluda, mille asemel küsijad aga jämeda kõrtsmiku käest sagedast ainult halwu sõnu saada. Kirjasaatja  palub, et need kelle asi see on, ühe mehe eest hoolt kannaksiwad, kes wöeraid lahkemast wasta wstaks. Selle kuu 16. pääwal leiti Karle kiriku surnunidas  ühe tundmata, umbes 40 aastat wana mehe surnukeha,  keõ ennast seal puu külge üles poonud oli. Tema püksi taskus oli ükS pass. Nõwa vallast päritud mehe, Thomas Tidumanni nime peale. —> Pahategudest on Tallinnas ikka weel wäga palju kuulda. Nenda on selle kuu 13. pääwa õhtal kaks röövlit  Kasani kiriku juureõ Nehatu talumehe, Jakob U. peale karganud ja teda wälja rõõwida tahtnud, mehe kisa peale aga ära jooksnud. Teisel pääwal sai Politsei need kurjategijad,  endised wangid Robert L. Parilast ja Karl Z. Rakverest, kätte. Selsamal pääwal käis Politseimeister hulguseid otsimas ja wõttis 5 kuulsat meest kinni, keda ühe röõwi-asja pärast juba ammu otsiti. Selle kuu 12. pääwal sai Wana-Warbla mees Jüri Prisk mitmest hulgusest ühte õllepoodi Liiwa-Laia uulitsal meelitatud. Kui tema nendega ühes kõrvalises kamris sõbralikult õlut joomas oli, fiiS kargafiwad nemad tema peale ja rööwisiwad tema raha 20 rubla, ära. Politseimeister, Pristaw Jna ja teised ametnikud otfisiwad hilja õhtuni ja saiwad need ametmehed, kõik endised wangid, kätte. Ka raha on suuremalt osalt leitud. Weikemad pahateud  peame ülespanemata jätma. Ärajooksnud wang Juhan Pflug, kellest wiimaseS numres kirjutasime, oli oma eide juure Wohnja valda läinud, kes teda aga sealt ise vangimajasse tagasi tõi. Tallinna Politsei ja teiõte kohtute poolest saab Tõnis Käsiku kõrwi ruuna ja musta raud-wankret otsitud, mis Wirtsus ara varastatud  su. Riiast. Ühe Lätikeeli lehe sõnumite järel saada nende päawade sees 12 Wene tõug-täkku Riiast Ameerikasse saadetud. Üks neist täkkudest maksa 7000 rubla. Saksakeeli ,Riia Zeituug" kirjutab : Mõne pääwa  eest pakkus Lauternsee meeS Anton Leeping Wöhrmanni  parkis üht 25 rublast paberraha wahetada. Tolli alam ametnik, kellele tema seda pakkus, tundis ära, et see paber järeltehtud oli ja küsis, kaS temal mitte walc-peenraha  ei olekS, sest nii suur raha olla raSke wahetada. Leeping ütles omal olema ja nemad tegiwad kaupa, Laupääwa  õhtal sealsamas parkis kokku tulla ja üksteisega kaubelda. Ametnik tuli ühe teisega. Leeping sai kinni wõetud ja tema juures seesama 25 rublane paber ja 33 wale 20 kopika-tükki leitud, mida wiimaseid tema Schrundeni  meeste, wennaksete Jakob ja Ernst Kapeleiti, paberit aga wäljateeninud Unterohwitser Jähn Klawe käest ütles saanud olema. Nende majad saiwad läbi otsitud ja waleraha  wormid, wärwid pittsled ja teised tarwitused leitud. Ka RiigaS on wargused wiimasel aeal nii kangest ülekäte läinud, et aealehed nõnu annawad, igal poolel hoolsat ettevaatust tarwitada. Läti Kaubalaewa Selts on jälle ühe u«e laewa ostnud. See on barklaew »Harzburg", ehitatud  aaStal 1862. Laew on 140'/, jalga pilk, 32 jalga lai, maksab 33,000 marka ja saada ,Trimpus" nimetatud.  Pätuust. ,Pärnu Postimehe" sõnumite järel on Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi wäljanäitüsel, selle knu 4. 3., ja 6. pääwal anupalkafi saanud: I. Hobuste eest: Minlsteriumi juure hõbe-medalje: Jaan Jakfon Torist, 3 aastase Eesti tõug-täku eest. Ministeriumi weike hõbe-medalje: Häns Diesfeldt WanaWändrast, 5 aastase Orlowi mära eest. Ministeriumi brongs-medalije: Mihkel Rebane  Wana-Wigalast, 4 aastase Eesti-Araabia mära eest; Mart Tammpuu Wana-Wändrast, 3 aaStase Orlowt täku eest. Ritterkonna Põllumeeste Seltsi brongs-medalje: Jüri Hanson Harest, 3 aaStase EeSti täku eest; Hans Rosenfeldt Kaiarnist, 5 aaStase Eesti mära eest. Ministeriumi ja Seltsi kiituse  kirja: Graf Siewers KaStilt, nelja hobuse eest. Mtnisteriu m i kii tus e - kirja: Ritterkonnoi hobuste-kaSwatuS  Toris, kahe Aräabiä-Soome ja ühe EeSti täku eest. Pärnu Pöllumeeste Seltsi kiituse  - ktrja: Jaan Kraaw Mõtsust, 5 aastase EeSti täku eest; Mihkel OinaS Koongast, 3 aastase EeSti täkk