vägeva Wene rahvaga on selle erakonnale täieste vasta meelt, nii kui ka kõrgem rahwa haridus, mida nemad igal võimalikul viisil püüavad tagasi kruuwida, nii kui Aleksandrikooli  vale põhjus kirjad seda selgeste tunnistavad.  Igaüht, kes tema orjaks ennast ei taha alandada, kiusab ta taga. Igapidi on avalik, et auusa meelega ja tõsiduse armastajate  wõeraStega on parem üheskoos elada ja tegev olla, kui kiusakate Va liiastega. Kõigest sellest paiStab selgeSte välja, et meie rahwa ja BaltlaSte otstarbele ja eesmärkide  vahel koguni suur vahe on. Kuda on nüüd ühendus võimalik? Ainult siis, kui ebaotstarbed maha jäetakse ja tõsist isamaa tulu taga nõuutakse. Baltlased seda ei tee, vaid võitlevad meie rahwa ja isamaa edenduse  waStu. Meie aga ei või, ei tohi oma armast rahvast ja kallist Eesti isamaad mitte unustada; meie ei või ennast mitte Baltlaste orjadeks alandada, vaid meie tahame oma viimse hinge tömbuseni seda maad armastada ja tema kasuks auusal ja õiglasel meelel tööd teha, kus meie isaisad on elanud, kannatanud ja silmad viimse unele kinni pannud. Headus, õigus, walguS, tõsidus, auus elu ja elav isamaa armastus on need väed, mille jõuul meie oma kõrge eesmärgi poole kindlaste edasi astume, nii kui meie vägev esimees, õnnis C. R. Jakobson seda tegi ja meile kõikidele eeskujuks järele jättis. Meie teame, et meil raSket võitlust on mitmesuguste vastaste vastu, aga meie saame asjalikult ja auusal haritud rahwa viisil oma isamaa edenduse eest seisma ja kui tarvis, välja astuma. Rahu saame meie ikka nii kaua pidama, kui meie rahwa kasu ja auu seda lubavad. Asjata jagelemisi ei saa meie ialgi armastama. Nõnda vaatab praegu meie isamaa oleku peale ja nii palju saab meie leht ajalehtede ühenduseks omalt poolt tegema. Meie teame kindlaste, et kõik mõistlikumad isamaa pojad meiega üheS meeles ja mõttes on. -kxx Poliitika ringwaatus. Saksamaa poliitika piirides ringi waadateS  näeb iga mees ära, et seal hiilgaw täht riigipäewa saadiku Laskeri suremisega poliitika taevast kukkunud. Nüüd kõneldakse selle üle igal pool ja arutatakse tema kadunu headusi ja halbufi. Kui ka paljugi niisugustes sündmustes,  kus mõni siit maailmast ära lähäb, öeldud võib saada, mis igakord just tõsi ei ole, fiiSki see olla selle mehe juureS jäädav tõde, et tema wirk, tark ja osava kõneanniga mees olnud. Esiotsa, kui kantsler Bismark wabadmeelelistega käsi käes käis, oli ka Lasker tema sõber, aga pärast sõdis tema ühtepuhku Blsmargi wanastamiste wasta. Et Bismark aga ka ennast igaveseks ei wõi arvata, sellepärast ei lase tema aega tühjalt mööda minna. Warsi peale Laskeri surnla sõnumet antud seaduste tegemiste kohta üht endist uue seaduse ettepanekut tööliste kaitsemist? kinnituste  pärast, mille wasta Lasker wõidelnud oli, uueSte nõuupidamiseks. Siis olla seal ka parajast? jahi seaduste uuendus ees. Tahetavat  ikka niisugusel näul jätta, et suurepõllupidajad  õiguse ja võimumehed oleksid, millepärast  aga vastuseisjaid on ja waieluft sünnib. Kui siin nüüd ka oma poliitikas ringiwaataksime,  siis kipub vägisi küsimine keele peale, millal tuleb Liiwi maapäeval jahiseaduse  muutmine ette? Austria ja Ungria seaduste tegemiste kogudes on Slawi sugu rahwad nii suurelt wõitu saanud, et Sakste hulk üsna vähemuses vingerdab. Kui hiljuti Kroatsialaste ja Magiaride  wahel rahutus oli. on endine riigikantsler  krahw Andrassy ministerpresttendi krahw Taffe kaest pool naljatamisega küsinud: „KaS see sinu käsk on, et Kroatfialased ratsutavad?" Prantsusemaal on poliitika ilma iseäralise  esimeheta, nagu meie oma juures asi ka on, sest saadik kui ka nende suur mees Gambetta  surmale kadus. Gambetta ei jätnud mingisugust poliitika testamenti ehk programmi maha, vaid tema jättis ainult sspru ja auustajaid  maha, kes saavad ta tahtmiste täitmist püidma. Mintsterprefident Ferry olevat Gambetta  surmapäeva mälestuseks sellel aja! seaduste  läbivaatamiste ettevõtmist tuetada lubanud.  Kui see ka parlamendis läbi minevat arvatakse, siiski an senatiga asi veel kahe vahel. Saagu ühte ehk töist sündima, ometegi  on kindel, et Gambetta mälestus, ta mõtted ja tahtmised PrantsuseS edasi olema ja elama saavad. Itaalia valitsus ei anna oma paavsti isandalle mitte palju järele. Hiljuti oli kuulda, et riigivalitsus käsku annud, kahe kuu aja sees pidada kõik kloostrid paljalt nii vähe munga mehi pidama, kui seadus lubab. Ka teenijate  munkade üle tehtavat aru, nõnda et nendegi nime all üleliiga palju mehi magama ei saaks pandud. Spaania kuningriigil on kardetavad ajad. Pirenei mägede piiril kardeti pia mässamist  tõusvat ja tehti selle tõrjumiseks ettevalmistusi.  Parlamendis ei tohtinud aga sts. asj. minister seda awaldagi, vaid tunnistas neid kartusi põhjatumaks. Sõaminister nõudnud hiljuti lihtsoldatite palga kõrgendust, kui tema märkanud, et niisugune nõuudmine parlamendis  läbi ei saaks minema, siis lubas seda sõawäe  enese ette kanda, millega ju piaaegu päris mässamist kuulutatud on. Shweitsimaa nõuukogude saadikute uueste walitamine tuleb sellel aastal ette, milleks kõvaste ettevalmistatakse. Nõnda kui kuulda, tahtvad kiriku ja ka muud mustad mehed endid wabadlaste äravõitmiseks ühendada,  midas sea! isegi kardetakse. Bulgaaria vürst lasknud 11 miljoni sõawäe tarvitusteks lubada ja kutsuvat omad ohvitserid Wenemaalt tagasi, ehk tüll rahuasjad  tugevad tuntakse olevat. Omalt maalt. WiljaMft. Enne kui Sakala uuel aastal käima wõis hakata ja weel ka enne, kui tema edespidist uut takistamiseta wäljatulemist igal pool kuulutatud oli, toodi ajalehtedes „Walguses" ja „Wirulases" trükkija ja Sakala  wäljasaatmise rentija härra Feldt'i kuulutusest  kriitilik teate, et ta Sakala poliitikat muuta ähwardanud! Kuulutuses on aga selgeste üeldud, et poliitika muutmata endiseks  jäeb, ja sellepärast ei pruugi uuel toimendusel iga muu ütsiku lause eest kosta, mis minewa aastane toimendus awalduda awitanud  on. Peale seda ei ole ka selle kuulutusega  mitte meie rahwuslikka ajalehti mõeldud. Uue toimenduse südamelik ja tõutatud kohus on, C. R. Jakobsoni poliitika piiri pidada ja saab seda taieste tegema ega ei wõi selle wasta üksigi olla. Andku meie edespidine töö enneaegu kartliku ametwendadelle tunnistust. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile: „Rõõmuga kuuleme seda ajalehtede teatust, et õpetaja härra H. Treffner Tartu kuraatori nõuukogu lubaga üht gümnaasiumi eeskooli asutab, kes linna koolidest ja ka parema kihelkonna  koolidest õppilast wastu wõtab ja gümnaasiumi  ülema klassidele ette walmistab. Ka wõiwad selle kooli õppijad, kes aga ise soowiwad, apteekri õppijateks, reaalgümnaasiumi kaswandikudeks ja wäeteenistuse kolmandama klassi õiguse osalisteks saada. Et meie rabwal senini niisugune üli tarwiline  ja kaunist kasu tõutaw kool puudus, siis wöime nüüd seda rohkem selle sõnume üle rõõmustada ja soojast südamest igale ühele, kes kõrgema hariduse osalisteks saada tahawad, senna kooli soowida minna. Hra Treffner on tuttaw rahwa sõber ja osaw koolimees, kes ennegi ju mitmed aastad erawiistl koolipõllul  suure osawusega on töötanud. Mammad  wõiwad kõige julgemine oma lapsi selle armsa suguwenna juhatamise alla usaldada, kuS neid isalikult tarkuse ja teaduse kõrgema radadele saab juhatatud ja auusa kombetes kõibulisteks inimesteks ja õigeiks, truudeks isamaa  lasteks üles kaswatatud. See kool on meile töine Aleksandri kool, osalt nõndasama, osalt töiste teede ja sihtidega. Tvetagem teda elawa ja rohke osawõtmisega. Soowime uue koolile ja oma kalli suguwennale selles isamaa käsulises ettewõttes soojast südamest Snne. Sellestsamast maakonnast P. kihelkonna  K. walla kooliõpetaja ülekohtusest lastega  ümberkäimisest annab „Wiruiane" järgmiste  sõnadega selle pahandama pildi: „Koolmeister  olla mitme koolilapsega wäga inetumal  ja üsna harimata kombel ümberkäinud, nõnda et lapsed tema tegewuse läbi rohkeste wigastatud saanud. Kaks nendest õnnetumatest  lastest olervat pärast seda raskeste haigeks jäenud. Nad soniwat, sülgawat werd ja olewat paiguti paistetanudki. Nende isad ja kaks kohtu ametnikku kuulanud asja järele, wõtnud laste wigastamise abinöuud ära ja tõstnud wigastaja peale kohtuliku kaebduse. Laste olek olewat üsna kahtlane. Liig hale ja inetu asi! Oh et ometi niisugune jälk lugu meie laste kaswatamisest ara kauks! Kuidas wõib selles ülitähtsas ametis nii liig kölbmata inimene ametipidajaks olla? Kust peame ometi auusaid, õiglasi ja haid inimesi saama, kui kaswatamise kohtades kaswatajate eneste poolt niisugused eeskujud lastele osaks on, kui lastega niisugusel wiisi! ümber käiakse?! Ainus asi, mis siin weel trööstida wõib, on see teadus, et niisuguseid kaswatajaid ometi mitte weel palju ei wõi olla. Oh et niisugusid  enam ainustki ei oleks, et neid enam kellegi poolt ei sallitaks. Jõua, tule aeg, kus meil üksnes tublid auusud mehed, inimese ja laste loomu tundjad ning auustajad, laste kaswatamise ametis wõiksiwad seista, mehed kes oma suurt, auulift ja kallist ametit pühaks pidada, tarwilikult tunda ja pühalikult seda ka täita mõistaksiwad. Pärnu-WLljandi piirilt kirjutatakse sellesama  lehele: „Sagedaste on mõned erapooletumad  mehed ja lehed tõendada püidnud, kui oleks Aleksandri-kooli asutamise töö Hmt'i lahti saamisega rahma seas soiku ja seisma jäenud. Asi aga ei ole mitte nõndcr, waid on osalt hoopis ümberpöördud. Enne oli meie pool küll Lähendatud asjaajamine uimane ja eluta, aga suift saadik, kus Aleksandrikooli  asi rahwa truima, tähtsama ja ustawama  liikme hoole alla sai, on raha korjamine  selle asutuse heaks meie ümber jälle elaw. Mööda läinud suil peeti Tahkurannas Aleksandri-kooli heaks näitemüük ära, mida seal pool enne mitte ei olnud ja mis läbi Aleksandri-koolile umbes 60l) rubla kasu sai. Nüüd tahetakse jälle Häädemeeste kihelkonnas suurt nättemüüki, näitemängu, laulu ja muusika  mänguga aru pidada. Peale selle peetakse  siin ümberkaudu weel mõnes töises kohas näitemuügi nõuu ja igalpool, kus rahmas, kas pidude peal ehk muidu rohkemal hulgal kokku saab, püiab ta ikka ka Aleksandri-kooli heaks ohwerdada niipalju kui wõib. Nõnda palju saadetud kirjast. Ka meie teada on asi nõnda, nagu siin tähendatud. Wiimasel pool aastal on Aleksandri-kooli heaks hoopis rohkem näitemüükisi peetud, kui enne seda ja rahwas on ka nendest ikka wõimalikult  rohkeste osa wõtnud. Ainult mõned jonni ajajad, kelledest ennegi suurt asja ei ole olnud, on tähendatud tükis soiku jäenud. Nõnda on asi. Kes tõisiti tunnistab, see ei hooli mitte asjalikust olekust, see on wististe päris parteilane. Pärnust. Minewal korral teadustasime uue Eesti seltsi asutamise mõttest, nüüd leiame sealse Saksa seitungist sõnume, et seal linnas jutt laiali lagunenud, nagu saaksimad seal paar seltsa pea wõimalikult hingusele minema. Muidugi mõista, wõiwad ainult need hingemaa  kujad (Saksa seltsid) olla, kui asi ülepea nii peaks olema, midas aga ka meie uskuda ei taha, sest et Eesti seltsid kõige tublimas ja terwemas jõuus on. Tartust. K. K. Suurmürft Wladimiri jahi sõidust, millest minema kord juba lühidelt teadustasime. Töisel Iõulu pühal tõi raudtee-rong kõrget wõerast ta saatekonnaga kell Peeterburgist Tartu. Tartu tulekaitsemehed teretasiwad teda raudtee hoowis hurraa hüüdmisega, kuhu teda meel kohane linnapea G. v. Oettingen, unimerstteedi  rektor E. v. Wahl, Liimi mõisnikude poolest landrath baron Nvlken, kammerhärra v. Stael-Holstein Uuluft, Tartu politseimeister Rast ja muud ametnikud ja kõhtude efinikud wastuwõtma oliwad tõtnud. Parast pruukosti  sööki, mida linna poolt Keiserliku Kõrgusele  raudtee hoovus walmistatud oli, sõitis ta kindral v. Werder'iga ühes saanis Walga poole edasi. Palju teeäärseid majast olnud lippude, pärjade ja kuuse puudega kenaste ehitatud ja mitmes kohas oli rahwas sadade wiisi kokku kogunud, et igatsusega oodetud kõrget külalisi oma armsa Keisri lihast wenda lindalt näha. Kui K. K. rahwa kogudest mööda sõitis, teretas rahwas teda waimustawa hurraa-hüüdmisega, kübaraid kõrgel keerutades. Kuikatsi jaamas laulis senni, kui uusi hobuseid saani ette rakendati, üks Eesti segakoor trepi peal mitmed laulud. Sangastes pidas K. K. öökorterit, kus mõisaomanik Berg oma aiad mitmesuguste ilutuledega walgustada oli lasknud.  Töisel hommikul sõitis ta Wolmari mõisa jahile. Jahi saagiga olnud K. K. rahul, ehk küll ilmad pisut halwemad olnud kui mullu. Jahil lastud 20 põtra maha, kellest 5 suurwüstri enese kuulide all langenud. 29. Jõulukuu päewal jõudis kõrge wõeras jälle Tartusse tagasi, kust ta warösi erarongiga  ära Peeterburgisse sõitis. Ühtekokku on mööda läinud aastal Tartus 43 tulekahju olnud. See on hulk kahju, mis kõik tuli on teinud. Kole mõrtsukasõnum kõlas otse öösel enne Jõululaupäewa Tartu linnalaste körwu. Sadulsep Tenz tuli õhtu '/211 ajal kodu oma keset linna, Rüütli-uulitsas olewa korterisse ja heitis puhkama. Magusast unest äratanud teda keegi seega üles, et talle nuaga sisse löönud. Ta karganud woodift ja jooksnud  akna ligi, pärast ühest tuast töise appi huides, kuna mõrtsukas, kes keegi muu ei ole olnud, kui tema 19-aastane õpilane Maksim, tema järele jooksnud ja teda pööraselt ühte lugu oma nuaga haawanud, nõnda et Tenz 13 haawaga waewalt köögist uulitsale peasenud, mis peale ka mõrtsukas ära põgenenud. Maksim olnud enne sadulsepa woodi alla ära peitnud ja roninud sealt kella 1 ja 2 wahel wälja oma paha nöuu korda saatma. Were märgid tema riiete ja nua küljes, mida, sellepärast et see hoolega puhastatud olnud, ainult suureks tegewa klaasi abiga tunda wmdud, tunnistasiwad  teda kurja töö tegijaks, mis ta ka hiljem isi ülestunnistanud ja istub nüüd wangis oma teenitud palka ootamas. Tenz toimetadi pea haigemajasse, kus tema paranemise  üle esiotsa palju lootust ei olnud, nüüd aga mitte enam surina kartust ei olewat. Kuida kuuleme, on mõeldud kahetsemise wäärt mees, kuna ta surma enesel silma ees arwanud, selles õnne maitsta otsinud, et ennast ühe naesterahwaga laulatada lasknud. Wilets Maksim aga olla oma wiha, mida La oma peremehe wastu jo mõnda aega põues kannud, et wiimane teda mitte selli nime osaliseks ei ole saada lasknud, sellega kustutada püidnud, et mõrtsukana oma peremehe kallale kippus. Eesti Kirjameeste Selts pidas 3. Januaril s. a. Seltsi majas oma selle aastast  esimest koosolekut. Rohkeste Seltsi liikmeid  oliwad kokku tulnud, nõnda et ruumikas Seltsi saal päris täis oli. Esiteks algas president  vt'. M. Weske teretus kõnega, kust ühtlasi  kuulda saime, Seltsi minewase aasta tööst ja tegewusest. Ta lõpetas, et Selts rahulikult  ja hea edendusega oma tööd wõinud teha tuleb peale Jumala abi Keisri Härra armulisest  kaitsmisest. Ta soowis, et Jumal Keisri Härrat, Keisri Prouat ja kõike Keisri suguwõsa ka sellel aastal armulikult hoiaks ja kaitseks. Siis panni president Kunderi jault trükitud Eesti rahwa muinasjutud, mis Seltsi kulu peale ilmub, ette ja rääkis mõni sõna nende tähtsusest. Ta andis teada, et korjandusi rahwa lauludest ja wanast usust on Seltsile tema katte saatnud: Raamatu kaupm. Mäesepp Tartus peremees J. Ott Kolga-Jaani kirikuwallaftkooliõpetaja  Kunder Wirumaalt; raamatu kaupmees  Lepik ja peremees Nurk Rannust. Tema kätte olla raamatu kaupmees Mäesepp 14 oma kulu peale ilmunud raamatud Seltsile kinkinud Siis teatas president, et J. Kunder W.ru rannast korjatud kiwistusi suure hulga Seltsile toonud. President rõõmustas niisuguse rohke annete üle ja tänas kõiki andjaid ja kinkis Seltsile ühe noodaga Peipsi jarwest püüdud N 2. Sakala. 1884.