Kindral GWSelew kiidab iseärau lS Oberst Koselkowl. Oberst Kur o p o tk i n'i, Oberft-Leiwani ZeprinSki'd  ja Uulerohwitseri Kriwoborodko'd, keS wähese meestega suurt ivae««laste hulka tagastlöönud on. Langend oliwad üks ülem ja 12 alamad, haawatud 4 ü!e>nad ja 78 alamad. Selle kuu 5 pääwal saiwad haawatud 1 ülem ja 4 alamad. WiimiSte wõitle«uisle üle ei ole weel ligemad sõnumid tulnud, Kindral Skobelew tunnistab aga, et «võitlemine «väga raske oli, sest «vaenlane kindlas linnaS oli !0 kord rohekem kui meie wägi, mis linna wõtta püüdis. Kui «vöidusönum Peterburgi jõudis, sai linn lippudega ehitud ja Talwpalees laskis Keiser Jumalateenistust pidada, kus Keisri oina kõrge perekond ja kõik tähtsamad mehed oma perekondadega osa «võtmas oliwad. Kuulus Kindral Skobelew, kes weel mitte 30 aaStad wana ei ole, on Keisri Majestäti poolest täieks Kindraliks nimetud ja temale p. Georgi auutäht 2 klassist antud, inida peale tema aga «veel 6 Kindralid kannawad. Kui mahutada wõime, siis tahame selle numre lõpetusel  Turkestani maast ja rahwast lühikest sõnumid anda, et lugejad teaksiwad, kelle wasta seal «võideldi ja mida seal nõuuti. Hhiina walitsus tarwitab oma harjund kombe järel lepituse-protokollide ülespanemiseks ja allakirjutamiseks rohkeSte aega. Sellepärast jääda Markii Tseng Paastukuuni  Peterburgi, kuuna temal enne nöuu oli, kohe pärast  kaubategemise lõpetust oma pärispaiga peale Londoni tagasi minna. Senna saadab tema nüüd niikauaks oma esimese Sekretäri. Markii Tseng on nüüd aega saanud ja käib kõiki tähtsaid asju ja asutust Peterburgis «vaatamas.  Riigikanzleri Würst Gortshakow'i terwife üle ou jälle pahemad sõnumid tulnud. Kuulus reisija Oberft Przewalski on omast Matisest, waewalisest ja kardetawast käigust läbi Löune- Ida-Aasta Peterburgi tagasi jõudnud ja palju teaduslikku saaki kaasa toonud. Selle kuu 14 pääwal sai Mihhael- Palees Keiserliku Wene Geografia-seltst koosolek peetud ja Keiserlik Kõrgus Suurwürft Konstantin Nikolajewitsh, kui selle seltsi Präsident andis kuulsa reisijale oma käega selle seltsi auuliike tunnistuskirja. Omas kõnes rääkis OberstzPrzewalski oinast teest ja seletas seda kahe kaardiga.  Przewalski on läbi maakondade käinud, kuhu ehk tänine weeMihegi inimese jalg ei puutund. Seda wõiks sellest metsloomade hulgast arwata. mida tema seal näinud ja mis inimest weel sugugi karta ei teadnud. Metsloomade  seas näinud tema eesleid karjakaupa, kamelid ja ka metshobuseid, kellest tänine arwaii, et neid koguni enam ei oleks ja kelle algmilist isamaad ka enam ei teatud. Suurt takistust tegiwad reisijatele harimata rööwirahwad, aga ka Hhiina ametnikud, kes nende maade läbinurimist sallida ei taha. Rööwirahwastega on reisijale! merist wõitlemift olnud ja nemad wõifiwad oma wähese hulgaga aga selle läbi neid peletada, et seal tuleriistad weel tundmata  on. KLwa wiSkafiwad rööwled kange jõuga ja suure osawufega meie reisijate peale, kui aga siitpoolt tuld anti, siis põgenestwad nemad suure hirmuga. Hhiina ametnikud ei tahtnud reisijatele naljalt juhtisi anda. kui ka Hhiina walitsus seda käskind oli ja neid, keda wiimaks suure wõitlemisega anti, neid ei olnud uskuda, sest kui wõisiwad, siis ekfitafiwad nemad juhtimise asemel ja jooksiwad ära, kui peastwad. Öösel pidiwad nemad kinniseutud saama,  käidi nendega ellast ümber ja auti head palka. Riiast. Küünlakuu 9 pääwal astub Riigas esimese Maa- ja põllutöö Rmgkonna-kongresfi teine jäuutus kokku, millest Riia ja Kuuramaa Maa- ja põllutöö-selisid -osa wõtawad. Peale teiste asjade saamad seal nõuupidamise all seisma - 1) Maa- ja põllutöö asjade kauplemise kergitus, iseäranis raudteede ja kiwiteede ehitamise läbi, jõgede puhastamise läbi laewasöiduks ja üleültse igasugu kaubateede parandamise läbi. 2) Kaitsemine lojuksetvbede waõta ja nende lämmatavune, kui kord tsusewad. 3) Põllutöö ja metsateaduste koolide asutamine. 4) Metsaseemnete  kuiwatamiseriistade ja kogumisepaikade asutauiinc. 5) Nõunpidamised meie maa linn parandada, kui näituseks iseäranis õpetajate läbi. Nõuupidamised selle üle, kas linakülwi mahendada oleks, ja kui seda tarwis läheks, mil kombel seda teha tuleks. ASja on selleks kaebtused annud, et wöeramaa pärimised meie linade järel kahanewad  ja linad põldu wäljakumawad. Moskwast. Selle kuu 10 pääwal seisis Eduard Pekars ki Moskwa ringkonna Söeakohtu ees selle kaebtuse all, et tema ühe mässaja seltsi liige oleks, mis riigi ja seltsi korralist elu wägiwaldsel kombel muuta nõuaks, et tema Leo Hartmanmga ühenduses seisnud, kui ka nendega, kes Nensteini äratapmisest osa wötfiwad, ja et tema kirjast noore rahwa, nimelt Studentide sekka wäljalautand,  mis mässamisele ja wastapanemisele kihutawad. Pekarski on mõisniku seisusest, Minski kubermangus sündind.  Tema oli Hharkowi Weterinärkooli Skudent, jooksis  sealt aga ära ja elas pärast politika kurjategija Mishtshenko naesega Tambow'i kubermangus, kui ühe kogukonna  kiriutaja. Hartmanniga on te na tultaw olnud ja Moskwa-Ktlrski raudtee lõhkumisest osa wõtu««d. Tema sai Petowski-Rasumowski Akademias kino.iwõetud ja tema elumajas leiti hulk mässamise-kirjasi ja jäleltehtud paSfifi. Kohtu ees tunnistas Pekarski salgamata oma süüd ja sai seadust mööda kõige oma õtguSte kautamisele ja 15 aastasele wangitööle mägedes mõistetud. Et aga kohus kergitust palus, saab tema kangeinale Siberimaale saadetud.  Hharkowist. Aleksejewi ja Bertshauski kogukondades  on talupojad nõuuks '.võtnud, kõik kõrtsid kiuni pauna,  mis kogukonna maa peal feisawad. Kurskist. Viljahinnad on järgest alanemises. Rukki jahu maksab 1 rubla 20 kopikad, rukkid 1 rubla 5 kopikad  puud. Tifl i s i st. Näärikuu 8 pääwal snri kuuluS Kindral  Te rgu kass o w. Wõ eralt maalt. Saks amaalt. Nende sõnade kohta, mida Saksamaa Kronprinz liikumise asjus Juutide wasta rääkis, kuida meie möödaläinud nädalil kirjutasime, nende kohta kirjutab  sealine aealeht /Reichsbote", et need üksi sellest rääkida  wõiksiwad, mis Juutide wastasteS kogudes üleliiane ja sellepärast kölwatu oli. , Selle liikumise tuume", kirjutab se aealeht, ,ei wõi need hukkamõistu tahta. Se tuum on õige ja on hea, sest se käib selle häbemata ülemeele wasta, millega Juutide kirjandus meie rahwast politika asjus, usu asjus, elus ja majapidamises raske kahju alla saadab. Se kirjandus lautab seadusewastaseid ja usuwastaseid õpetusi walja, juttusi, mis auufa elukombe waSta käiwad ja kuulutusi, mis ülekohtust kaupa heaks kiidawad. Se liikumise tuum käib selle wasta, kuida juudisugust kauplejad  meie töörahwast riiete- ja tööriista-kaupadega wäljakurnawad  ja selle wasta, kuida Juudid ülearu!õhtutes ja koolides wõimusi wõtawad, sest meie rahwas en RiSti - rahwas ja tahab, et Ristiinimesed tema lapsi kaswatawad ja temale kohut mõistawad. Selles köikis ei wõi meie üht kölwatumad liikumist ega paha seemet näha ja ükõki ei wõi ennast sellest häbeneda. Kes meie rahwaelu  tunneb, se teab, kui raskest Juutide käst rahwaelu ei kannata seda enam ja se liikumine ei ole mitte kunstlikult tehtud, waid on Juutide ülemeele läbi äratud. Kuida Berliinis räägitakse, olla sealine Rahaminister Bitter mitmes tükkis Würst BiSmarki nõun waSta ja saaks pea oma ametid maha panema. -- Windhorst on oma partei soowimist, et mõned kiriklikud tallitused ka Katholiigi Preestrite läbi toimetud saaksiwad, kellel Riigiwalitsuse poolest kinnitust ei ole, nüüd Maapääwa ette pannud. Minister von Puttkammer on selle peale wastand, et Riigiwalitsus iial selles nõuus olla ei wõiks. Oleks Katholiigi  kogudustel hingehäda, siis palugu abi Roomast, et sealt wastapanemine Riigiwalitsuse waSta keelatud saaks, siiS saaksiwad kogudused ka pea hiugekarjatseid. Münhheuis, Baierimaa pealinnas on ükS aealeht Saksamaa  riigi kümne-aastasel üheudusepääwal leiua-äärega wäljatulnud. Muidugi ou se kõikis riikiS tormawad pahandust  figitaud. Austria-Ungru maalt. Rahwuslised tülid ja tülid üksikute keelede, õiguste ja eesõiguste üle ei lase Riigi wali tsüst korralisele rosudusele jõuda. Hiljuti pidiwad kaks Miuistred oma ametid maha panema, et teised asemele  saaksiwad, kelle nimi Tshehhilan ei pahandaks. Nüüd kardetakse juba, et kord ametid maha panna Peaministri Graf Taafe enese kätte jõuab. Nende Itaalia parteide liikumised, kes ikka ja ikka kõiki neid Itaalia «valitsuse alla päriwad, kes iial Itaalia keelt raaguvad, nende alalised kihutamisel» hakkawad Austrias muret sigitama. Kui ka Riigiwalitsus seda tähelepanema ei näita, siiski saab sseawäe  ülema nõuukogu poolest riigi lõunepooline piir terase tähelepanemise all peetud; seal saawad linnad kiuuitud ja söeawägi saab senna seisupaigale saadetud. Mõne aea eest oli üks kõrge ametnik ütelnud: Meie ei ole ühegil poolel nii õrnad, kui Lõune-piirel; seal on üks ihutud mõek; hoidku ennast, kes selle külge puudutab. Prantsusmaalt. Kuida ka Kommunardid Gambetta  wasta kõnest pidasiwad, siiski on teda nüüd juba kolmat korda Kamre-PräsidentikS «valitud ja tema on seda tähtsad ametid, mis kohe Wabariigi-Präsidenli järel tuleb, tänuga ja külawa kõnega wastawõtnnd. Prantsusmaa ja Itaalia wahiwad Tuunifi pärast ikka poolwiltu üksteise peale; üks ei taha seda maad teise wõimuskonna alla jätta. Nüüd on Inglismaa Kindral-Konsul TuuniS'is ennast õige nähtawal kombel Itaalia poole tunnistanud, kuna tema tänine osawõtmata seisis ja se on muidugi Prantsusmaal natuke pahandand. Inglismaalt. Parlamentis ei taha nõuupidamine koguni mitte sigida, Jirilased leiawad ikka nõun midagi ettetuua, mis nõunwötmist takistab. Selle kuu IH pMol tehti nii palju tuli, et Parlamenti istumisi sel pääwal lõpetada ei wõidud, waid Saadikud teise paamani, künni kell 11 kokku jäiwad. Tühjad waidlemised, mida Jirilased  ikka jälle tõStawad, wiidawad kõiki aega ära ja rahwas wäfib seda kuuldes ja pärib kõnede asemel tegusi. lirimaal seisawad Parnell ja tema seltsimehed kohtu all, aga kõigist sellest ei wõi midagi wälja tulla, sest kohtnliiked ei julge kohut mõista. Kurjategijate järel, kes Salford'i kasarmi lõhkuda tahtsiwad, saab kohtute poolest ikka weel otsitud aga leitud ei oie weel kedagi. Rahwa hirmu püüawad aealehed sellega lämmatada, et sesugused üksikud teud palju ei tähendaks; nendeks tuluks aga mõni nael dünamiiti, kuna rahurikkujad weel 100 meest sõeariistade alla kutsuda suutnud ei oleks. Lõune-Aafrikas on Inglased AfrikaanlaSte wasta ja ka Transwaali talupoegade wasta weiked wõitu saanud. Afrikaanlastest on mitmed sugukonnad allaheitnud, TranSwaali  talupojad et mõtle aga weel selle peale.  Hollandi  ja Belgia rahwa kirjade peale, mis Transwaali endist wabadust Inglismaa poolt, kui üht õigust päriwad. on Gladstone waStand, et kõigist sellest enne juttu olla ei wõiks, kui sealine rahwas rahule, se on allaheitmisele sunnitud oleks; siis tahaks tema teha mis wöimalik, et ka TranSwaali talupojad ja nende suguwemiad rahul olla wõiksiwad, aga wägiwallaga ei tohiks Inglismaa walitsuS midagi oma käest ärapärida lasta. India «valitsusel oli kord nõu, kõiki söeawäge Afghaniftanist ära kutsuda, seda saab aga kardetawakS peetud ja arwata ke, et Kandahar  kõige wähemast enne kewaded tagasi antud ei saaks. Itaaliast. Rahwuõline partei tahta selle kuu lõpul  Roomas üht suurt nõuukogu pidada, kuhu ka «vana Garibaldi oodatud saab, kui tema terwiS seda iganeS lubab. Jtaalilased Triesti's on Garibaldid palunud, sellel nõuukogul nende eest seista ja rääkida, et ka nemad pea oma isamaaga, Itaalia riigiga ühendatud saaksiwad ja Garibaldi on seda kntsnmist ka wastawõtnnd ja ««ende eest seista ja koSta tõutanud. Itaalia walitsusele teeb se asi suurt luuret, sest karta on ikka, et wana rahwamees soojawerelist  Itaaliast kihutada suudaks midagi ette wõtma, mis selle rahuga ja sõbrusega kokku ei mahu, mida walitsuS  ametlikult Austria ivaSta tunnistab ja kinnitab. Ka olla rahakorjamised ühegikS ettewõtmisekõ kodumaal ja Jtaalialaste kestis wöeral maal kätkis, m«S midagi karta lasewad. Balkani poolsaarest. Kuida juba enne kirjutasime,  on Türgi wal tsus selge sõnaga tunnistanud, et üks lepitnse-kohuõ sealt poolt waStawõetud saada ei wõiks. Selle asemel palub Türgi «valitsus aga Euroopa riikifi, Saadikutele laiendud käskusi anda ja neid siis Konstantinoplis  Türgi-Gceeka piire pärast uut nõnupidamist ettewõtta  lasta. Esiteks keelab juba wali aastaaeg söeapidamist  nendes mägedes, mis Türgi-Greeka piire pea! seisawad  ja kuida näitab, on ka Euroopa riigid sellega ühes uõuus, et uued nöuupidamüed ettewõetud faaksiwad. Arwatakse  ka, et Türgi poolt nüüd Greekamaall rohkem palutud  saaks, kui esiteks. Greekamaa ei näita aga kõigist sellest mitte wähemadki lugu pidama, waid peab sellest kinni mida Berliini konfereuz oma! aea! mõistis.  Minister  on ringkirja läbi maa saatnud, mis ühegile passi wöeramaale anda ei luba, kes ühelgi! wiifil sõeateeniõtuseS seisab. Mitmed rikkad Greeklased tahta raha kokkupanna ja oma kulu peale 10000 wäljawalitud sõeameest palgata, keda stis Kindral Koronkos'e käsu all üle Türgi piire saadaknwad, kus nemad ennast sealiSte Greeklastega ühendakstwad, malitsewad Sultani kõige tema suguwõsaga riigist wälja saadakstwad ja uut sugu walitsema panekfiwad, kellest Midhad Pasha esimene oleks. Kui palju sellest tahtmisest tõsi on ja kui palju sellest korda minna wõib, se on teadmata; se aga näitab selge olema, et Greeklased oma äratud lootust Thessaalia ja Epiirufe maa peale ilma werewalamiseta maha ei jäta. Ka näitab nende lootus ikka weel wäljaspidi kosutud saama. Inglismaalt on weel kaks laewa Greeka meredesse saadetud. Põhja-A meerikast. Mõnest lõunepoolisest riigist tulewad sõnumid, kui olekfiwad.seal nisupõllud koguni raisku läinud. Lõune-Ameerikast. Pitkaline sõda, mida nüüd juba peale aasta Tshiili wahel ühelt poolelt, Peeru ja Boliiwia wahel teiselt poolelt peetud saab, se näitab nüüd ometigi lõpetuse poole jõudma. Tshileenlased on Peeru söeawäge selle riigi pealinna Liima ligidal taieste löönud ja ka Kallas linn on uende kätte langend. Kerge kaubaga  ei saa Tshiili mitte rahu tegema waid arwatakse, et kõiki Waiksemere kallast oma wõimuskonna alla sundida püüab, aga teisel poolel olla ka jõud koguni lõppenud ehk lõppemas. Rahutegemisest lendawad ka juba sõnumid läbi aealehtede, kui palju neid aga täieSte uskuda wõib, se on teadmata.