sadamasse, lastis wälja ja sõitis wiimasel nädalil jälle Wlyiyjes'' n^am'^Wwaj» Norramaa purjutaMad ' H MMn" ja Ms weiket Mbamas' on sel jM õige elaw tegewuS.'' Täna tuki ttksMrramaa WW-" laew, miõ Äe! Wl 'seiftb" Watud kilDMdmN anyyb esiteks weel saaki. Mest tähe le p aii - da w asi n äht use st lDjateie teatust andä. <?a Eesti phllÜMehed on wsst seW kuu et kewadel lUwatud kaerad, mida suwel enne küpsemist ikka maha .liidetakse, uueste üle tälive eläda sa järgmisel lewadet ennast rukkiks Ust nt a. Seda on sagedast kinnitatud ja sagedast on selle wasta waieldnd. Meie enese aidas BaltiskiS sai wiimasel kewadel' ühe laia oksiise  õunapuu alt tikerpuu sagarikku ja nõgeseid ara koristatud,  ja .et see paik jumeks mitte paljaks ei jääks, sai kaeru, peale külwatud, mida suwel teise aiärohuga ühes lehma! kydqtoidukS. niiöeti.'.. Sel kewadel ivösuS" wili, sai igapidi rukki uäuliseks ja Lehekuü' 19. pZawäl rM. pead wälja. Seda kaer-rukist tahame höölega hoida, kosutada ja küpseda lasta, saadud wiljaga katseid teha ja ka edaSpidi lugejatele selle üle sõnumit anda. Maalt toob 'Msjtnna' Aeitmlg».järMist " sõnumid: Pikne pani Lehekuu 18. pääwal Nehäkü tigidal ühe küüni põlema, miS maha põles. Paastnkun hakatusel marastatt  (Saiakople wõi Hageri UstMssa?) ' mölder Hans U. tapist 62 Mbla puhast rahä ja 11 rubla 27 kopika eest mitmesuguseid asju. Watas, sellesama walla tüdruk Zuula H., on nüüd tiimi wõetud ja peremeeõ on raha ja asjad kätte saanud. Kuida juba teatustatud, sai Paastukuu 19. pääwal Orgmetsa talumehe Jaan T. hobune saaniga ära ivarastakud U waras, Aadu T., kinni wõetud. NüÜd on ka hobune ja saan Zmoweres leitud ja peremehe kätte toimetatud. Lehekuu 13 pääwal uppuS  Albu mõisas 4aastane Pauline Mets, ühe moonaka tütar jões ära. Lehekuu 7. pääwal läks Ragawere mõisa elumaja põlema ja põles maha. „Rakwere Teadaaudja"  sõnumite järel lõi pikne Lehekuu 14. pääwal Muuga maldas Hallikwere talumaja põlema, mis kõige kõrwaliste hoonetega maha põles. Wirumaalt. »Rakwere Teadaandjas seisab järgmine kiri: ,Minu teenistuses seiSwal poisikesel, Aleksander Tim- Hermannil, juhtus see õnnetus, et paar künnihärga põllul tema üle tormasiwad, kus juures saha otsad tema liha stSse läkfiwad ja perud härjad teda sedawiisi umbeS weerand  werSta maad edasi wedasiwad. Hirmsast lMtüd poisike sai, kui tema elu hoidmise peale ka wähematki lootust  ei olnud, linna wiidnd, kus herra vr. H ! r s ch h a u - fe n teda kohe lahkest wasta wõtttS ja rohkem kui poole aastat mitte ainult ilma maksuta ei arStinud ja rohtu aunud, maid temale ka ilma maksuta omaS elumajas korterit  andis ja teda toitis. Selle tänuwäärlise hoolekandmise  ja tähtsa osawuse läbi ei läinud mitte ainult korda poisikest elus hoida, waid teda ka taieste terweks teha, uenda et tema nüüd jälle oma tööd teha wõib., Selle Samaritlase-teenistuse eest tungib minu süda herra vr. Hirschhausenile sellega awalikult sügawamalt tuntud tänu tunnHtama, poisikHe, tema wanemate ja ka minu nimel. K. Prindfeldt, . Metsiku koolmeister. * Tartust. Suurkooli konseili koosolekul, Lehekuu t 6. pääwal, .on vr. Karl August Hermann, „Postimehe"  toimetaja, HeSti-keele' MorD walitud, mis amet vkx Ueõke. lahkumisest (aastast 1886) saadik tühi oli. vr. K. Ä. Hermann on aaSla! 1831 Põltsamaa ligidal sündinud, oli esiteks sealise Kihelkonna-kooliõpetaja abiline, siis kooliõpetaja Peterburgis, siuderis pärast Tartus Jumala-sõna  teadust ja sM peale Leipzigis keelede-Hdust, kus tema ka selle teaduse Doktoris sai. Aastast 1882 saadik on tema EeSti lehtedeHiHAja olnud ja mitmeid kirjast Eesti-Soome keelkonna asjust wmja annud. ,Uus Tartu Zeitung" kirjutab: ,AuuStatud poolelt  saab meie tähelepanemist selle peale juhitud, et meie EsMspääM/numrlS selle kuu tS. pääwast Olewikust" wõetud sõnum' Eartu Rahwakoolide-Znspektori ringkirjast, selle ringkirja sisu. u mb õige st j a cksi t a w a l t kuulutab.  Efiteksei ole seal mitte üteldud, et , koo! iõpe - s. o. kooliõpetus rahwakoolides ülepea, Lagast waid seal on ainult puuduSliku järje peale Venekeele  õpetamises tähendatud, miS koolmeistrite wähesest W.ene-keele oskamisest tuleb. Siis ei ole koolmeistritele ka mitte ,kohuseks awatawatest Venekeele kursustest  osa wõtta, waid selleks osawotmiseks on neile ainult tnngiwalt nõuu antud. Wiimaks ei pia Wenekeelt edaspidi  mitte ühe uue eeSkawa järel õpetatama, waid ainult ühe üksikutes jägudes selgemalt ülespandud eeskawa grammi) järelt Et see sõnum ,Õlewikust" ka meie leheS üleS wõetud oli, sellepärast piame omakS kohuseks, ka seda õiendust üles wõtta. Pärnust. , Pärnu kirjutab: Wiimasel Pühapääwal,  Lehekuu 7. pääwal, hilja pärast lõunat, tuliwad kümme talupoega Sauga wallast purjupaadiga linna. Teel olla üks sõitja (kaldalt mõis kõiki näha) masti peale üles roninud. mis labi paatkõikuma hakkas ja wiimaks ümber läks. Seitse inimest peastsiwad ennast; kolm uppnfiwäh  ära ja nende surnukehad wõlsiwad mast järgmisel homikul leitud säada. Zeesama leht kaebab,, et «viima  S tel aastatel r ä i m i -sa a k selles merejääs, kus linnal kälap>iiidmise-õigus on, ikka waesemaks jääb linna "tatäWSU tõörahwa ja ümberkaudse talurahwa suureks"  kahjuks' Wiljandift. Kuna siit ja sealt meie kodumaalt ometigi  juba põua üle on kaebama hakatud, kirjutab ,Wiljandi Teädaandja" Lehekuu 17. räämast: x Paremaid wäde- il m ü kui tänawü, ei wVi keegi mõtelda. Õigel sooja, õigel acal soowitnd jahedust ja siis, Mge''wähemast''mete maakondaS, rohket mitmekorrist wihmä. Neuda kõiuad ka wiimased pääwad kuuni 22 graadi sooja ja Head pikse-wihma, mis ligi kolm pääwa kestis. NÜÜd naerab jälle lahke päike laewa pealt ja pehme õhk kehwib meile wasta." Wõrust kirjutatakse Tartu Zeit««ngile": nädalil/ Lehekuu 10. pääwal kell 2 pärast lõunat, põles KZrgola mõisas Urmaste kihelkondas mana mõisa elumaja maha, kirs herra R. von SiverS feeS elas. Tuli oli korstnast wälja tiilnud ja lautas ennast nii kange Niruga laiali, et majariistadest mäga mähe mõis peaStetud saada ja Herra v. Sivers'i kahju õige suur on." Lõune-LiiwiMaalt. Ogerist kirjutatakse Lehekuu 22. pääwal: Pit? aline pala m u s hakkab juba maatallitustele tuntawät kahju tegema. Waatame meie põllu pinna peale, siis leiame, et see ennemkue lee-augufl mõetud tuha, kui wiljakandma mulla sarnane on. Ümberkaudsete  talukohtade aidades on kapsa-ta««ned ära kukivanud, nenda et wist uued piamad kaswatatud saama. RuNS põldude peal ei ole jala kõrgune, on aga palamuse järges juba loonud; selle juures näitamad põllud miletsal wiistl kolletanud ja kuimauud wälja. Ka lehmad ou suurest palamusest kuiwekanud ja auuamad mähe piima See ei ole ka ime, sest karjamaadel ou mähe rohtu ja palamas pääma-aea! ei lase loomad ennast karjamaal koguni mitte «valitseda. See palan? pääwa-aeg kestab aga õige kaua ja sel aeal nähtakse lehmakarjast Ogeri jõe mee sees seiSma. Kui milte pea-wkhma ei tule, siis läheb maamehe lootus oma waemalise töö järje peale wist taieste rikki." Knnramaalt. G oldingenis on öösel waska Lehekuu  8. pääma suur tulekahju olnud, mis Miitawi-unlitsal 10 maja ja 20 sülda puid maha põletas. Kahju arwasakst  20,000 rubla suur olema. Peterburgift. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Peter N i k o l a j em i ts ch on ennast Montenegro WürSli tütrega,  PrinzesS Miliza'ga kihlanud. Lehekuu 18. pääwal sai PeterhofiS Gardi ratsamäe parad peetud, kuS KeiSri Majestati d, Keiserlik KõrguS Suurwürst  Au ujärj ep äri ja, teised Keisrikoja liiked ja ka Montenegro Würst juures oliwad. Pärast paradit 011 pidulaud Suures palees, kus Keisri Majestati poolt Montenegro WürSti termis järgmiste sõnadega wälja hüüfud  sai: Mina j oon Montenegro WnrSt i, Wenemaa ainsa tõsise ja truuwi sõbra, termist." Montenegro Kronprinz Dauilo on KelSri Majestati käest Aleksander Newski rittretähe saanud. Persta Schahile on Keisri Majestät oma brilliantidega kaunistatud pildi, Andrease paelaga rinna pea! kanda, andnud.  "Keisri Majestati jutule saiwad Lehekuu 19. pääwal  Eestimaa Kubernõr Würst Schachowskoi, Liiwtlnaa Kubernör KindrahLeilnant Siuowjew ja Kuuramaa Kuberuõr  Kammerherra Sipjagju mõetud. Keiserlik Kõrgus  Suurwürst Konstantin Konstanlinowitsch reksts Lehekuu  17. pääwal Tweri kubermangusse Keiserlik KõrguS  Suurwürst Nikolai Nikolajewitsch tuli Lehekuu 18 pääwal omalt ratsamäe ülemaatamiselt PekerburgiSse tagasi. Selsamal pääwal tuli Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-praua Olga Fcodoröwna wõeralk maalt Peterburgisse tagasi. Kreekamaa Kuningapaar sa! Lehekuu 24. päämaks Peterburgisse  oodatud ja pidi Pamlowfkisse elama minema. Raha-Mi n i s t e ri n mi poolest kuulutatakse, et Kõigekõrgemate käskude järel Küünlakuu 20. ja Jüri-26.  pääwäst Ümberwahetamiseks määratud We««e raudteede laenupaberid, mis meel «väljaloosimise teel wälja maksetud ega ka uute laenupaberite wasta Ümber «vahetatud ei ale, üleS üteldud saamad, esimesest «väljaandest 20. Leikusekuu  (1. Mihklikuu) pääwanl, kolmandamast «väljaandest Mihklikuu 19. (Mlnakuu 1.) pääwaui, ueljandamast «väljaandest  Wiinakuu 3. (15.) pääwani. Tähendatud pääwadest  saadik ei saa nende laenupaberite pealt mitte enam intressi maksetud. WäljamakSmisekS ette pandud tähendatud  laenupaberite! piamad järgmised kupongid meel kütgeS olema: Esimesel mäliaandel Heinakuu 20. (Lcikusekuu I.) paamast 1889 edaspidi, kolmandamal mäljaaudel Mihklikuu  19. (Wiinakuu 1.) paamast 1889 edaspidi, neljandemal  wäljaandel Lehekuu 20. (Zaanikutl 1.) päälvast 1889 edaspidi. Kellel neid paberid on, need rutaku fiiS neid enne tähendatud määrpääwasi «väljamaksmiseks ette panema, et intressist ei kauta. Ametlikult on wäljamaksmisekS määratud : Riigibank, Peterburgi DiSkontobank, Peterburgi Üleiliul-ne Kanbabank. Warschawist, Üks rikas kerjaja on hiljuti Warschäwis  ara surnud, EndineWldat Michael Lendisch, keS ka Krimmi-sõeast osa wõtnud, oli mõne kuu eest jala, kerjates ja kaltsudes seNna tulnud ja ühe oma endise sõeaseltstlase  juure elumaja ja toidu eest teenima läinud. Pärast  tema surma leiti tema kaltsude sees Wilna banki kwittung fissepandud 40,000 rubla üle. Pärijaid temal ei ole jä waraudus langeb kroonu omaks. Pintschow'i Sõeawäe-kommiSsioniS ette tnlnud umbkorduSte pärast saiwad  KreiSülem Kostezki kõigeifl õigustest lahti ja Irkutski kubermangusse elama. Sõeawäe-kommiSsioni aSjatallitaja Dobrzanski ja wallakirjutaja WeisS iseäralistest õigustest lahti ja wangiroodn, esimene 2'/ z aaSla, teiue 3s/, aasta peale, mõistetud. Moskwast. Lehekuu 14. päawal läks Gwosdewi maja ühest ümberkukkuwafl lambist põlema ja põles maha, kui ka mitmed tuletõrjujate kommandod seal oliwad, sest wett puudus. Kaks immest, ühe kommando juhataja abiline, Makvwfki, kes katuselt tulesse kukkus, ja pagari-sell Filatow, kes pagari-löötua trepi alla magama heitnud oli, saiwad tules surina. Majaperemeeste kahju on 80 tuhat rubla suur. Kasanist. Missugused elukombed mõneS seltskondas meel walitsewad, seda nähti ühe Kasani Rahukohtu ees. Keegi Vonin oli oma naest sagedast peksnud ja naene oli kaebanud. Kohtu ees iubaS naene leppida, kui mees temale kirjalikult tõutaks, seda mitte enam teha. Bonin ei anuud, sest pidada ei wõida tema seda ometigi mitte, ja sai neljaks  pääwaks kinni mõistetud. Jekaterineuburgist Lehekuu 16. pääwal on Werchne- Serginski-sawodis 350 maja maha põlenud ja selle juureS üheksa inimest surma saanud. Krimmist. Lõunepool Krimmis keeb wiinapuuko  i palju kahju. Terwetes wiinapuwaidadA seifawad iviiuapuud sel aastal wäga uhkest ja oodatakse head saaki. Jaltast. Serbia Kuninga-praua Na talie elab ranna ääres, ühes uhkeske ehitatud suwimajas, ja käib sealise seltskonnaga wäga lahkest ümber. Tema Hofmeister Simanowitsch saab Belgradist oodatud ja fiis saada määratud, kas ja milla Kuninga-praua Serbiasse  läheb. Põllusõuumid kõigist riigist. Kharkowist, Lehekuu  19. pääwal: Wiljapõllud hakkawad kolletama ja palamas  kuiwama. Aiawiljaga on kurb lugu. Orelist, Lehekuu 17. pääwal: Ilmad on wäga palawad ja kuiwad. Kardetakse wiletsat leikust. Mõnes maakonnas peetakse wihmapalweld. Ala tõi rist, Lehekuu 15. pääwal: Wihma puudub. Meil on pääwapaistes 36 graadi sooja. Põldude seis paneb kartma. Snwiwili on wiletsast tõusnud.  Tiflisist, Lehekuu 16. pääwal: Alalised wihmad kakistawad köikis Taga > Kaukastas põllutööd. Talwewiljad Tiflist kubermangus ja ühes .jäus KutaiS'i kubermangust on keskmise aru taga. Wilja wedamine on raske ja wilja hinnad on rohkest tõusnud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist, Lehekuu 22. paamal: Montenegro Kronprlnz  ja Prinzessid Anastasia, Helena ja Anna reisisiwad helle wöerale maale. Montenegro Würst ja Prinzess Miliza  reisiwad homme Kijewisse, Suurwürst-peigmehe ema, Suurwürsti-praua Aleksandra Petrowna juure. Wlinist, Lehekuu 22. pääwal: Keiser Franz losef on ' Montenegro Würsti-prauale tema Prinzess tütre kihlumiseks  ännesoowlmise-telegrammi saatnud. Kõik Wiini lehed piawad seda wäga tähtsaks, kuida Montenegro Würst PeterbnrgiS üles wõetud on. New Norkisl, Lehekuu 20. pääwal: Pennsylwanias on rasked wihinasajud jõgesi üle kallaste ajanud ja palju kahju teinud. lohntown'iS on uks wee-korjandus lõhkenud ja 1500 inimesi on ara uppunud. Nortforki jõgi on hooneid ja puid alla-wett ajanud. Mitmed teised paigad Lääneo Pennsylwanias seisawad ka wee all. Jutu leht. Söea marus. (Järg.) Renda pidin mina siis karmi üsemaatamise all onuga eemale ja eemale minema, külmas ja nälgas, jänns ja maemaS, kaugele Austriasse, kus meid Miini ümberpiirajate  waska tarmitati. Mina ei näinud palju fõeast ega laagri-elnst, olin onu pois olnud ja jäin ka selleks, ja pidin tõõsi tegema, mida kodu nii sügamas oma aun all olema arwanud olin. Nenda läks ass, kuna meie Miini all seisime ja ka hiljemini, kui meie jäuskond Ungrumaale Türklasi taga ajama saadetud oli. Aga ei, seal oli teisiti,