Vendi saadikutega rääkida, keS seal waldade asemikud on. Mis põhjusel on need saadikud uut õpetajat Valitsenud? Saadikud ei tohi muud Valitseda, kui seda, keda «allad soowiwad. Otepääs ei ole aga suurem jagu saadikuid mitte nõnda Valitsenud, kuidas walla rahwaS nõudis. See on ülekohus ja sellepärast ei ole seal rahwa nurisemine mitte ilma asjata. Meile on Otepääst mitu kirja tulnud, kus rasket kaebdust selle üle tõstetakse, et suur jagu saadikuid mitte seda õpetajat ei ole Valitsenud, keda kogudus proowi jutluse  järele käskis Valitseda, maid muu kõrwalise sõpruse sunnil. Meie loodame, et need saadikud seda töisel Valitsemisel heaks teemad, mis esimesel ära rikkusiwad. Malgast. Eesti nMemäna. Walgast kirjutatakse  mette, ei seal 7. za 8. Nebruaril Eesti näitemängu  kohalise Eestt. kooli heaks peetud. Pealtkuuljaid  on mõlematel ohtudel õige rohkeSte olnud, aga et Musse saali eest liig soolane üür Võetud, on 180 rublase sissetulekust paljalt 50 rubla kooli heaks raha järele jäänud. Walga Eestlased teemad oma kooli eest Länuwäärt kombel tööd. , Pf°'»burgift. Wttaew seltsHüymes 20. nuunlakuu päemal oMa Keisn Herra M aastase Valitsuse päewa, kus sündsaid kõnesi peeti ja waimustawalt mitu korda ka Keisri laulu lauldi. Iseäranis waimustaw oli see silmapilk, kui esimese kõne järele Keisri laulu algamisega wahetekk üleslenlendas  ja Keisri Herra kuju, mis ilusa roosidega ehitatud  oti, kunstliku särama tule Valgusel waatajate silma paistis. Pää kohas särasiwad sõnad nagu õhus: „Jumal Keisrit kaitse sa!" ja ümberringi oli ka meel muidu kunstlikult ülesseatud ehteid. Kõnesi pidasiwad: Seltsi kirjutaja Jansen, seltsi abipresident kooliõpetaja Luik ja kirikherra J. Hurt. Ka Peeterburgi Saksakeele  ajaleht „Herold" kiidab seda koosolekut lõbusaks koosolekuks. Äraneedmise wäärt hirmsa teu üle, «G,i. burgi „Herold" järgmisel wiisil: Juba 19. Webruaril saiwad mõningad Peeterburgi  politsei ametnikud ilma nimeta kirju, kus sees teatadi, et neis päewades midagi sündida, „mis kõiki saada hirmuma panema." Asja järele uurimiseks tehti kõik, mis tarwis oli; neid sõnumeid aga ei ustud «äga palju, waid anuati, et kurjategijad aga sellesuguste  sonumikudega tahaksiwad politsei silma enese pealt ära pöörata. Warsti peale selle tuli jälle üks nimeta kiri, kus üteldi, et Keiserliku Majesteedi elu kallale saada kiputama, „kui Majesteet wahiparaadi pealt talwepallei poole tagasi saada minema." Selle peale hakkas politsei asja kõige suurema hoolega taga uurima. 28. Webruaril kutsuti kõik pajade-sulased politsei-töötuppa ja nõuti nende käest üht pitka, mustawerega  ja suure habemelist, tugewat meest (kellest politsei  wist mõnda kahtlast asja oli märkanud) taga. Krahw Loris-Melikow palus kõige alandlikpmalt wäga kõwaste Keiserlikku Majesteeti, neil kahel pühapäewal wahiparaadi pidamata jätta. Õnnetuseks jäi Majeesteet  oma tahtmise juure ja läks wahixaraadile. Pärast paraadi lõpetust sõitis Keiserlik Majesteet Suurewürsti Mihael Nikolajewitshi saatusel Mihaeli palleisse ja sealt ainu üksi talwepallei poole. Räägitakse, et Keiser meelega kõrwalisemat teed Kathariina-Kanaali kaudu olla walitsenud. Sisemine mim Ster.MaMb.HMM.fta-  See majM esimene Keisn peale tulepommi wiskaja Rüssakow ja tema seltslane omad tulepommid 1. Märtsil oliwad saanud, on, nagu järele kuulamise läbi selgeks on tulnud, üks Smolenski kubermangu talupoja mees, nimega Timofei Mihailow. Kuidas hiljemad läbiotsimised tunnistawad, on Mihailow  kurjateu walmistamisteft osa wõtnud. Kui politsei  teda kinni läks wvtma, oli ta sõariistadega wasta panna katsunud. Kinni wõetud kurjategijate juurest leitud paberites  oli tähendusi leida, mis kuski ühes kohas Katariina-kanaali  ääres ja weikeses Sadoowajas käesolewa ettewalmistamiste peale märku andsiwad. Sellepeale anti politseile teada, et talupoja Kobosew'i  juustupoodist, mis weikses Aia-uulitsas seisma 568 maja alumises keldriruumis on, inimesed, see on seal sees kaubitsejad, ära olla põgenenud ja poe tühjaks jätnud, ning sealsamas poes maakaewamise jälgi olla leitud. Kui pood läbi oli otsitud, leiti üks maaalune tee, mis poodi kõrwal olemast kambrist alustas  ja künni kesk uulitsa alla ulatas. , Selle maaaluse  tee sees leiti üks püssirohu ja dünamiidiga purustaw  tulesüütuse ase malmis pandud. Läbikatsumisel», nagu nii mitmed päewa ette tulnud  asjad näitawad, saamad marsti korda saama ja lõppema ja saab neid siis pitkemalt kohtute kätte ja ülekuulamise alla antama. 'tud maaaluse süütuste aseme kolta wõtame Nowaja  Wremjä seest mõned pitkemad teadused täienduseks: Minewal Detsembri kuul üüris talupoeg Kobosew enne nimetatud keldri-kambri ja hakkas seal piima ja juustuga kauplema, ehk küll ligi naabruses niisugune pood olemas oli ja sellel ka ostjate puudust ei olnud. Uue juustupoodi mees näitas siinse majasulastele iseäralik  olewat selle poolest, et tema naine, kes, nagu meeski, wäljaspidi liht talu inimene tahtis olla, peenikesi sigarid põletas. Sellepärast oli kohe töisel päewal peale kurjategu pood läbikatsumise alla wõetud, aga ei olnud midagi süüwäärilist asja leitud. Järgmisel  päewal peale seda aga oli poodimees kõige naisega  põgenenud. Nüüd kutsuti politsei ligi, löödi uksed lahti, otsiti, ei leitud esite mingit iseäralist märki, wiimaks aga, kui üks sohwa paigast kõrwale lükati, leiti wälja kaewetud mulda ja pärast ka maaalune tee. Kohe, kui mõned wähemad asjad kambris oliwad  ära waadatud, hakati maaalust kaewandikku läbi uurima ja pandi linna rahwa käik selles uulitsas seniks kinni. Ka kohtuminister tuli seie ja «matis ise kõik kohad läbi. Mitme tähtjM asjade seas leiti ühe puu kasti seest kaks klaas toru>'.tõisel oli kollakas walge, töisel mustakas punane wedelik sees. Mis wedelik mõlemates klaasides oli, seda ei ole lahutuse kunstnikud weel läbi saanud katsuda. Maaalune tee oli laudadega ära löödud ja leiti sealt lõhkuma rohu pesastiku kõrwal  ka üks tellegrahwi traat ja üks hea tükk paksemat raudtraati. Lõhkuwat rohty oli aga nii palju seal koos, et ta, kui põlema öüeks pandud, terwe uulitsa kõikide majadega ära oleks purustanud, Koledast sündmusest 1. Märtsil kirjutab weel Peeterburgi ajakiri „Herold": Sekonde-leitnant Krahotkin,  Morshanski rügemendist, 27 aastat wana, sõitis 1. Märtsil sõti-akadeemiast raamatutega, mis ta sealt oma ameti eksaami wastu walmistamiseks  oli enesele laenanud,- ja sai otse sell silmapilgul sinna kohta, kuna esimene lõhkuw pomm Keiserliku Majesteedi wankri alla wisati. Tema kargas tuule kiirusel saanist wälja, oma raamatud woorimehe hooleks  jättes, jooksis Keisri tõsta juure, tegi tõlla ukse lahti ja aitas Majesteedi wälja astuda. Selle peale läks Keiserlik Majesteet inimeste salga poole, mis kurjategija  ümber dli kogunud) küna Krahotkin ka Keisri kõrwal ühes edasi astus, keda ta aga need paar sõna kuulis hüüdwat: „9rv oni.? xopoiuo! xopomo!" Kui selle peale Keiserlik Majesteet ümber pööris, ennast jalgtee  kõrwal seiswa raud katerwärgi najale toetates haawatute  järele waatas, seisis Krahotkin aga kaks sammu Keisrist eemal, silmi sinna poole hoides, kus Majesteet  haawatute järel küsis. Nüüd käis hirmus pauk, tema tundis, et ta üles õhusse tõusis, ja tall oli poolikkaudu segaselt mõttes, sest et paugust pea uimaseks oli saanud nagu lendaks ta surres otse taewasse. Kui ta jälle natuke aru oli tagasi saanud, tundis ta ennast maa peal maas, pää werega koos, mida ümberseisjad tall ära püüdsiwad pühkida. Tema kargas püsti, tuikus mõned sammud edasi, inimeste salga juure, kes Keisri ümber seisiwad, ja nägi, kuida Teda üles tõsteti, purustatud jalgadega; temal oli aga arusaamine segane, ei tunnud mitte Majesteedi nõndawiisi  olekul, waid arwas, et see õnnis Suurwürst Mihail Pawlowitsh pidi olema. Selle haleda nähtuse  ja arwamise peale kadus temal jälle meel ja arusaamine  pääst ja ta ärkas peale seda ühes saanis üles, mis teda Maria hospitalisse wiis. Kolm tundi peale seda katsus teda tohter Wreeden läbi. Hirmsa põrutamise ja õhust mahakukkumise läbi oli ta raskeste  wiga saanud. Pahema kõrwa kuulmine arwatakse  temal igaweste ära jäewak, muidu haawad olla ka wäga rasked ja parema kõrwa kuulmine ka raske pääpõrutamise läbi wigastatud, aga siiski loodetakse meest paranewat ja elusse jäewat. Raske haawapõletiku  all peab õnnetu noormees aga weel mõnda nädalat walu sees seda tundma, mis taewa poole kisendan)  kuri töö töiste kurja inimeste käte läbi on sünnitanud,  mis mitme muu ohwri kõrwal ka kalli Riigiisa  elu ära on riisunud. M - k Märtsil kaks noort meest kinni olla wõetud, keda ehk kurjategijate nõulisteks wõida arwata. Kella 10"" ja 11"" wahel sõitnud need kaks noort meest woorimehega Newski-Prospekti ja Wladnmirskaja uulitsa  nurgale. Seal seisma jäedes, kukkus töisel mehel üks rewolwer käiksest wälja. Üks lähädal seisaw poisikene  märkas seda ja ütles kohe ümberseiswa rahwale ja politseile asja üles. Need kaks noort meest tahtsiwad  käesolewat segadust kasuks pruukida ja ühte majasse põgeneda, saiwad aga politsei poolest kinni wõetud ja kohtu ülekuulamise alla wiidud. See kurjategija, keda 27. Webruaril kinni wõeti, pidada Shelabowi nime kandma. Arwatakse,  et ta seesama mees on, keda Harkowi miljoni «arguse juures inshenijör Sashka nime all tunti. Kui krahw Loris-Melikow teda üle kuulas, ütles ta: „Pää olete nüüd kätte saanud, aga mõlemad käed on weel priid." Tulewal korral saame neist aSja- jutustama. t ) Kurjategija Nowrotzki majast Telesh- Xmja Ksienköss nimetatakse, on kümme walmis tulepommi ülesleitud, kellest kaks tükki teraselt  läbi on waadatud ja uuriwd. Üks teaduse mees, kelle hooleks see töö anti, on iga pommi läbikatsumiseks kuus tundi aega tarwitanud, sest et lahti wõtmise juures wäga ettewaatlik pidi oldama. Tema seletas, et need tulepommid omas kokkuseadmises päris kunsttööd  olla. Et nad tõeste põlema lähäksiwad, on neljasugu  seadeldust nende külles, mis neid põlema süitab. Igaüks neist paneb pommi põlema, kui natukene põruda saab. Tõisa pommisi katsutakse ka läbi. Üks kKri student oli suurekooli peal "Mässamise kirju laiali lautanud, aga töised oliwad teda selles töös kätte saanud ja on teda riigiwalitsuse kätte annud. Keiserlik Majesteet on 6. Märtsil kõik selle kurjateu kohut, mis 1. Märtsil oli, ühe iseäralise  senati jauskonna alla mõista annud, kuhu ka igast seisusest saadikuid ligi wõetakse. Eesläbiotsimine  saab pea walmis olema ja siis alustab kohus. on 2. Märtsil 1881 hommiku kella 9 ajal järelseiswa kirja, mis em a lähäb, armulikult alla kirjutanud: „ Seeläbi kuulutame ja anname teada, et Meie, peale selle kui Meie Jumala saatuse järele Soome Suurewürstiriiki  omanduseks pärinud oleme, seeläbi selle maa usku ja põhjusseadusi, nagu ka kõiki eesõigusi ja õigusi, mis iseäranis igal seisusel selles suurewürstiriigis  ja üleüldiselt tema rahwal, nii heaSte ülematel kui alamatel on, ja millest nad riigiseaduse järele osa wõtsiwad, jäädawaks töötame ja kinnitame, kus juures Meie lubame, kõiki eesõigusi ja seadelmusi kindlaste ja muutmata täies kestuses alal hoida." Õndsa Keiserliku Majesteedi surnukeha niiidi 7. Märtsil Peetri-Pauli kantsi kirikusse. Terwe linn oli leina.lippudes. Kõige eel käisiwad pasuna meeste koor ja 3 kompaniid sõawäge paraade ülikonnas  ja mitmed pallei teendrid ja muud. TõiseS kuuni wiiendamas jauskonnad tuliwad lipukandjad. Keiserliku Majesteedi armsam ratsa hobune ja palju raudriides sõamehi. Kuuendamas jauskonnas kanneti Keiserliku Perekonna wappid ja suur riigiwapp. Seitsmendamas  jauskonnas käisiwad talupoegade, kodanikude  ja kaupmeeste saadikud, Peeterburgi linna pääwanem  ja wolimehed, ministrid, mõisnikud ja nende saadikud, kohtu ametnikud ja kubernärid. Kaheksandamas  ja üheksandamas jauskonnas oliwad punase risti selts, suur põllutöö selts ja mitmed muud seltsid, nagu Keiserliku koolide kaswandikud. KümnendamaS ja ühetõistkümnendamas jauskonnas kõndisiwad 17 Marshalli mitmest ministeeriumist, senati ja riigikantsleri  ametnikud, Keiserliku Majesteedi riigisekretärid  ja muud kõrged ametnikud. Kahetõistkümnendamas  jauskonnas kanneti Keiserliku Majesteedi ordoristid  ja auurahad. Esmalt tuliwad 57 wõeramaa ordo-riste ja auutähte ja siis Wenemaa ordo-ristid. Selle järele tuliwad riigi lipp, mis Keisri Aleksandri l. kroonimiseks walmistatud oli, siis õndsa Keisri Herra kilp ja mõek, ning nende järele Keiserlikud kroonid wanemast ajast künni uuemani, ja Keisri walitsuse kepp, õun ja kroon. Kolmetõistkümnendamas jauskonnas  käisiwad esmalt lauljad ja preestrid eeS ja siis tuli leinawanger õndsa Keisri kaduma põrmuga. Kullatud kirstu peal feisawad kilp, mõek ja wöö. Wankri postide ääres seisawad neli kindräladjutanti, wankri tuttisi hoiawad 8 kindrali ja 8 kindralmajori. Wankri ees on 8 hobust, ikka 2 kõrwu, hobustel on mustad riided ümber, keda Keiserlik wapp ehitab, ja neid weawad tallmeistrid. Mõlemal pool wangert käiwad 60 paashi tulelontidega. Wankri taga kõnnib kõige pealt Keiserlik Majesteet Aleksander lil., Tema järele kõnniwad ministrid, kindraladjutandid, kindralmajorid  ja muud Keiserlikust seltsist. Siis tulewad Keiserlikud'Kõrgused Suurwürstid Vladimir, Aleksei, Sergei ja Paul Aleksandrowitsh, Konstantin Nikolaiewitsh,  Sergei Mihailowitsh, Dmitri Konstantinowitsh, Nikolai Nikolaiewitsh Wanem ja Nikolai Nikolaiewitsh Noorem, Peeter Nikolaiewitsh, Mihael Nikolaiewitsh, Nikolai Mihailowitsh, Mihael Mihailowitsh, Georg Mihailowitsh ja Aleksander Mihailowitsh. Siis tuliwad  wõeramaa printsid, Hertsogid Leuchtenberg, Meklenburg  ja Oldenburg. Nende järele tuliwad kõrged Wene ja wõeramaade pealikud. Siis sõitis Keiserina Majesteet leinatõllas kus 8 hobust eeS oli. Tema