kala saak on wäga kasin olnud. Suurem jägu meremeestest kacbawad, et aeg on wiidetud  ja püüsed on tormilise aegade läbi kiiristud, aga ometigid pole niipalju saadud, et oma suise töö wõiks malmis tehja. Enne teiste aastate sees, kui merepüüd õnnelikumalt käis, oli peremeestel üks suur kosudus. Püttade wiisi said räimed müüdud, oli omal suhu pista ja see mis kopikuks tuli, sellega mõis mõnda koormad kergita; mis see aasta kõik puuduliku olekud näitab toomad. Teiseks on ka meie pool lammaste surma  tõbi liikumas. Mõnes külades on juba  suurem jägu keik mulla põue puhkama läinud. Iseäranis on see tõbi talurahwa käes, et nende lambad suisel ajal ikka karjasmaade pääl käiwad, ja kõige enam sääl külades, kus karjasmaad nõgude kohtade  pääl on. Lambad kõhiwad enne tugemast,  siis tuleb mee tõbi senna juure, ja pärast surma järge waates on nähja, et lutikad neid on tapnud. Mitmest kihelkonnast tulewad kurwad sõnumid, et suurde loomade seas ka põrna tõbi rohkest on liikumas, aga meie poolt onJumal seia maale seda tõbe ära keelnud, et kõige «õhemad pole kuulda. Meie randa, Sandla mõisa piiri pääle, sai üks meres upunud noor mees määle aetud, kus Sandla mõisa härra kirstu lauad andis, ja wald teda sääduslikult surnu aeda maha matsid. Tunnistus et ta noore heasees oma paämadega meel oli, et tal babet mitte suu ümber ci olnud. Meri oli küll riidet wäga ära pleekind, aga ometi mõis arwata et nad hallist poist oliwad. Kõige enam andis palitu seda tunnistust. Kott kindad oliwad taskuS, mis lillapunase ja musta lõngaga ruutu oli kojutud. Ulescda mis tall juures meel oli 4 kopikad raha, ja mõned paperossid. Kaarmalt. Püha pääwal, 1. mihkli kuu pääwal, pidas õpetaja ameti kandidat Ederbcrg Kaarmal oma proowi jutluse ja sai koguduse poolt Kaarma õpetajaks walitatud.  Siit saadik oli ta Wändras abi õpetajaks. Ründa on siis Kaarma kogudusel  pea jälle ise oma õpetaja. Liiwimaalü Kohalise Ministeriumi lubaga saab sel sügisel Liiwimaa Ritterkonna  ja Maapaäw peetud ja Mihklikuu 18. pääwal Rügas algatud. Kuida kirjutakse,  saab Ml teiste tähtsa asjade kestis  ka Maa- Poolitseite muutmine nöuupidamise  alla wõctud, mis Riigiwalitsuse poolest  juba sel komadel kuulutatud sai. Liiwimaal on mitmes paikas wiisiks wõctud olnud, et kurjategude esimesed ülekuulamisega  wallakohtute poolest tehtud saiwad, mis aga kohalise sääduscga mitte kokku ei lahe, kus ette kirjutatud on, et walla-wauemad, kui walla-politsei eesseisvad,  feds asja tallitama pcawad. Selles  asjas oli Liiwimaa kubcrnecr sccspidiötc Made ministrile kirjutanud ja jäält on nüüd Makshtutele ja kihelkonna-kohtutele Ust tulnud, cdespidi hoolsast selle üle walwata, et kurjategude csimiscd ülekuulamised  edcspidi mitte enam mallakohwte läbi tallitatud ei saa, maid sinult mallamencmare  ehk nende säädusliku asemikkude läbi. Wcs on ka selle püüle tähendatud, er nimelt Pärnu- Wiljandi kMukondas waWUMd kvrjMgude ülckuula- miste juures sagedast üle oma säädusliku wöimuse läinud ja neile kahtluse-alustele, kes tunnistada ei tahtnud, „korrata olemise  eest kohtu ees" ja „waletamise eest kohtu ees" ihunuhtlust annud ja ennast sedawiisi ise kohtuma äriliseks teinud on. Muidugi saamad nüüd wallakohtud edaspidi  ka selle eksituse eest hoitud. Sest et uue kõhtude sisse säädmisega Balti kubermangudes need kohtud mille hooleks siit saadik waeste laste asjade toimetus oli, ärakaduma peawad, sellepärast  on, kuida Riia seitung kuulutab, Liiwimaa kuberneer kohtu ministeeriumi käsu pääle maa- ja linna wanematele järgmised  küsimused ette pannud ja nende pääle kostust palunud: 1) Kuidas wiisi ja kus kohas Liiwimaal  uue kohtu sääduse järele waeste laste  kohtud peawad asutatud saama ja missugused  inimesed peawad nende eestseisjad olema? 2) Kui suur peab ameti wõimus olema? 3) mis moodi need waeste laste kohtud uue kohtu saaduse all seiswad ja kuidas nende ülewatmine on? Hiiumaalt. Hnu-Kärdla muusikukoorist kirjutakse E. P'le. „Wiie aasta eest muretses  meie baroni härra E. Ungern-Sternberg  oma kulu pääl Saksa maalt 24 mänguriista,  et meie noored mehed kokku heidaksiwad  ja Kärdlaste laulukoori kõrwa ka ühe tubli mängukoori asutaksiwad, selleks otstarbeks, et nad kahjulikkudest kohtadest eemale hoiaksiwad ja oma priiaega kasulikult  wõiksiwad pruukida. Oma kulu paale  kutsus tema ka Tallinnast koorile juhataja  ja kõik muud, mis koor tarwitas, andis tema. Herra J Trcumann'i juhatusel  kosus ja kaswis koor jõudsal sammul, ja pea mõis teda Eesti paremate mängukooride  sekka lugeda. Kuda on aga nüüd meie mängukooriga lugu? Wilets küll! Minewal kewadel leidsiwad juhataja ja kaks paremat mängijat laenetes surma ja ku enne seda ja hiljem astusiwad mitmed hääd mängijad mõnesuguste juhtumiste pärast seltsist wälja. Nende asemele aga saiwad noored wõetud. Need hoiawad endid ühe wanema mängija juhatusel iseparteisse  ja kõik, mis wanemad mängijad ette wõtawad, on nendele wastu meelt. Jälgi aga ei räägi nad oma mõtteid nõuupidamise  ajal lausa wälja, waid kui juba teised kõik ühel nõuul on, siis alles hakkawad  nad oma tahtmise ja plaanisid arutama.  Ka wööraste wastuwötmine, mis ometi kõigi haritud rahwaste seas saab anu sees peetud, näitab nende seas meel mähe haritud järjel seiswad, nii kui seda ühel õhtul üks wäga selgesti ühe wõöra wastu wälja näitas, kes seltsimaja waatama  tuli. Andke jälle ühenduseks üksteisele  lahkesti kätt; astuge kõik wanad mängijad,  kellel wõimalik, seltsi hulka tagasi ja õppige usinuse ja hagarnse edasi, siis ei saa ka meie baroni herra wist mitte enam kaua wiiwitama teilele ühte uut tublit juhatajat muretseda, kes kõik oma jõudu ja aega seltsi kasuks pruukida wõib! Loodame seda! Peeterburgis Sisemiste asjade n-.imstril on nõu riigi nõukogu kaest küsita.  kas ta Balti BratstvW seltsidele seda õigust tahab anda, et Bratstwo seltsid wöi- wad Liimi- Eesti ja Kuuramaal sundida Wene kirikute ehituseks maad anda. Moskau Wene seitung saab täädust, et Riia-Pleskau raudtee ehitusega peab 1886 aastal pääle hakkatama. Ehitus saada poolteist aastat tarwitama, kulud on 11 millioni rubla pääle armatud. Eba rööm. Ob imeline elu saatus, Mis mulle korra röömu tõi; Mis tähendas see neiu waatus, Kes mulle selle hnawa lõi: Kui tema pääle mõtlen ma, Siis süda tuksub lõpmata. Kui ta mull' ligemale jõudis: Siis olin ma kui keemas mees. Ta maim mu südamesse sõudis: See tegi et mu meri kees; Ei oma tundmist tohi ma, Siin kellegile awalda. Kui tema suust ma kuulsin sõnu: Need olid mull' kui kandli hääl; Ja tema lahket laulu mõnu: Ma kuulsin maimus siin ja sääl; Nii nähtud nukk, see kena pai, Mu mõtetele mõrraks sai. Kes wõib mull öölda sellest nukust, Kes röömis rahu minu käest. Kas on ta juhatud mull Uku'st, Wõi sortsilase sõna mäest. Kui olin ma nii röömulik Siis ütles mulle tulewik: „OH tagane sa noorus' tujust: „Mis südant keerjaks lipuks loob, „Ja ära mõtle igast kujust, „Mis elukäik sull' ette toob: „Et see su kallis kaisu nukk, „Ja tööde tugi maja lukk. J. J- Karolinide saarestiku pääl, mis Uue-Günea saarest põhja poole heidab, on Saksa riigi lipp saanud ülestõmmatud, see tähendab, et Saksa riik seda oma walitsuse alla wõttab. Saarde pääl on Saksa kaupmehed ammust ajast saadik kauplemas  ; ja et Saksa riik Uue-Güneeasse on asunud, siis arwab ta Karoliinide saarestiku  ka enesele passima. Aga selle wastu on Hispaania kära tõstnud  : need saared olla tema jagu. Ta põhjustab oma õigust kõige enam selle pääle, et Hispaanlased omal ajal selle saarestiku on ülesleidnud. Aga würst Bismark mõistab Hispaanlase pärimust tühjaks: 10 aastat teed läkitanud Hispaanlana  küll ühe sõalaewa sönna ja pidanud  saared omale pärima. Aga sell korral palunud nii hästi Inglis kui Saksa  riigi walitfus selle wastu, ja Hispaania  taganenud oma tahtmisest Würst Bismark kiidab Hispaanlasele päälcgi nõuks et wiimne üht teist riiki selle wahe lepitajaks paluks, mis tema enese ja Saksa riigi wahel on tõusnud. Sest Saksa riigi soow on, et see asi heaga saaks õiendatud. Wäga tähtjas on, et Prantsuse seitungid ennast suure käraga selle asja wahele segawad.  Nemad räägiwad aina ässitamise kombel: „et nüüd olla selgeste näha, et würst Bismark Hispaaniale wastu filmi julgeb lüüa. Hispaania kunningas ep ollagi  muud, kui Saksa keisri saba-rakk, ja pidada' kõik heaks wõtma, mis temale