mäga balwaks läinud. Kuna kirju saatja srda ise kõik päält on näinud, mis moodu noored uicesteralnvaS onni elu toinbed nõnda madala järje pääle istutamad, et innud ci saa kui üte, kiskumine ja mõrtsuka töö teise järele. Kord söitsimad s—li5 —li noort meest Jt. kõrtsi moormanniga sisse, kõik parajad „ju!gused" uksest sisse astutes alustasiwad nad kohe tüli, mis üsna otsmise marnl, neil korda läks, sest sääl ei olnud neil seesugust  ceS, kes kohe wastu oleks hakkauud. Aga pika aca pääle tõusis nägelemine, kuna wiimaks haljad nuad käes mälkusiwad, aga õnneks mõistsiwad iga üks eest ära hoida, siis mindi kõrtsimehe kallale, ja temale antigi  nuttu rusika hoopi kõrwa ääre. Kes tahtis neid sääl seletama mina, nõnda kohe oleks nad nuaga läl>i löönud. Lee asi on küll alles kohtu kuulamise all. Siis ehk see asi paramki, kui seesuguseid tülitsejaid ..üksikus" olles mõnda kuud, mee ja leiwa waral, küll siis südame kowadus ja liig julgus, jõud iväheneks. See oleks soomitam.  Nah w a w älja räu.d a m i ? c üle tuleb ka mõni sõnn ütelda: Et see küll kiidu wäärt ci ole, et iga üks omn isamnnd  nõnda Halmaks penb sn teinale selga pöörab, kuna nüüdsel aeal juba nõiad koguni  teise traadi vaal kasivad sa kus meel see Hulk Eesti aealehtesi liikumas on, mis kõik jõudsal sammul edasi aouuvad, aga teil kes teie mitte oma isamaad kalliks ci pea. Müire oma waranduse siin balwa binna eest ara. lähete siis senna maale, kus ei ole teil lauta ega aira ees, meel enam clumasa, hakka siis senna kõik uueSte ekitamn, kas see pole küll raske, wene kecl puudub, ühtegi wenc aealehe lugeda ei mõista, ühtigi nudist ei laa teie saal kuulda, tuna paljast seda, uus silmaga nääte, meel kirjum on neil, kes naise ja lapsed kohe ligi wõtamad. Veregu koma walja uiinua, ja kohta alles otsima eick kuulama, oh ice on waewaline,  nõnda kui mitmed on jutustanud, kes muidu saal Vaatamas käinud ja jälle mgan inluud. ÄI. Peruu maakonnast. Jlntadest. Ilmad  oliwad meil iiin Tori poo! juba üsna  kibedcsre põual. Palawus ühwardas wilja kogunisrc põllu päült ära kautada. Wiimaks väävlis loodus omad wägcwad käed laini ja niistttas meie pe-rmulaste pöldusi kofutawa kastega. Nimelt Heinakuu cnmisies põämadcs. Wihm tuli siin tasaselt ja rõõmustas põllumehe rinda, ehk küll kaugemal ka Vabel ci tulnud. Nüüd on aga naba, e: nin wili on läbiviiku hea ja on loom. ei nad tänawu terased on. Sõrad ja kaerad saiwad kuiwa läbi rakinud aga nirgi üsna halwad, mõnel ka head. .Heina mm robkcste ja tänawune loomade toit on läiva hea ja Vihmalt rikumat Muud. Ras u- a elu s r. Siin vool on meel õenn ü-nbcr hulkumist leida,mis mäga põlKQw asi on. Hiljuti olnud T. Maldas üsna suur laeiug S. küla noone meenel. S. küla noored mehed tulnud kõrisist ja läinud teise pere lauda pääle. Säült aga tõusnud T. malla mees J. ülesst ja löönud nuaga J. pere sulasclcle sen er käsi puuskas olnud übe hoobiga kaest läbi reie sisse. J. joeieuud ülcwclt maba kus ta baawad kinni nutud saiwad. Selle aca fees tõusnud ka peremees ülese ja läinud ja sidunud T. 'valla mebe J. kinni, keda haanoatud mecS sngn ei ole tundnud. J. sai T. 'valla 'vangimajasse loodud ja hanwakud tohtri alla tõutud. Kohtu "'ajas leitud aga tall suur kahe teraga uuga saapa säärest. Asi on järele kuulamise all. - Teine uiisamma sugune lugu ou Wi llandi  maakonnas S.walla Riisa külas sündinud,  kus R. küla mees kahte K. mallameest on nuaga peksnud, kes te,na kallale cm tulnud. Asi ou järele kulumine all. Inetu ja rnn.lal on fee küll ja see ei tunnista  lugugi haritud inimeste kombeid. Niisugused kiskujad jn riidlejad ei tunnista enestest muud kui et nad kiskuja koera ja kulla ja hundi järel seisamad, aga mitte meele mõtlejad inimesed. Riiast. „Austra" selts on salle ühe laeiva Saksa maalt ostnud, mis marka umbes (k7Mt> rubla) maksab. Laemale saab nime „Trimpns" Tartu Maakonnast. Maiuse pärast ka.ebawad maal elawad inimesed õige kibedast!,  et see üsna üle käte kipub n-inekekS tegema. Iseäranis Tartu linna ümber on ka pika näpu nehi üSna rohesti. Tallinnast. Pahategudest on Talliuuas  ikka meel mäga palju kuulda. Rwanda on sell kuu 13. pääwa ohtu! kaks rõümiit Kasani kiriku juures Nehatn talumehe, Jakob  U. pääle karganud ja teda wälja rõõwida  talunud, mehe kisa pääle aga ära joosknud. Teisel pääwal sai Politsei need kurjategijad, endised mängid Robert L. Pari  last ja Karl J. Rakmetest, kätte. --- Sellsamal  pääwa? käis Politseimeister hulguseid  otsimsS ja mattis 5 kuulsat unest kinni, keda ühe rsöwi-asja pärast juba annnu otsiti. kuu 12. päämal sai Wana-Warala mees Jüri Priit nütiuest hulgusest üme õllepoodi  raia uulitsal meelitatud. Kui tema  nendega ühes kõrwaliseS kambris sõbralikult  olut joonias oli, siis karganwad nemad tema pääle ja rööwisimad tema raba 2<> rubla, ära. Volitseiineisrer, Pristaw Ina teised ametnikud onisnvad hilja öbtuni ja iaiwad need ametmehed, kõik endised mängid, rätte. Ka raba on sunremalt osalt leitud. Woerust. Terwe linn oli I<>n-aastasc mälestuse piduks möga ilusasti elutud. Enmine pidnvääm läks proogrammi järele maga kenasti mööda. Äuderueri herra schewitsch oli siia jõudnud ja wSttis pidust om. Igal pool oli pidutuju. Pärast pidu junzalateeuistust oli pidurougmäga korda käinud. Wõru linna naesterahmad titAisimad  linnale ilusa kliplipn u-annerij. Pidusöök oli iluö, ja palju õnuesoomisid tuli teistest linnadest, il kuul oli tuleta  ii sj are rong ja ilu tuledega kaunistanud linna-pargis aja-koutsert. Wene maalt. Peeterbnrftist. Ralmkolnuid olla ülen-al pool nõuks meie maale I. saadik elusse astuda lasta. Ettewalmislamise  tööd selleks olla juba nii kaugele liginenud. Nõnda olla «Rigascke Zeitung" Peeterburilt sõnumi saanud. Wcne alamad, kes miinttcS Türgi sõjas maga palju kabju on laanud, nöudsimad Türgi walttsule kaen kabju ialumist.  Sultan on neil linn pakku- und, aga Wene saadik on riigi-walitsuse kaest käsu saanud livci pärida, sest et luu j livri liig mähe on. Wäga ilus lugu on Keiser Nikolai ajast ühes Peeterburi Wene aealebi jutustatud.  Keiser Nikolai kais kord sõjawäae 'vaatamas. Wüe huikas nägc ta ühte maga ilusat ja prisket lihtlotdatit, kes oma keha käsmu poolest meel suurem oli, kui keuer ise. .Keiser aStus teun, juure ja iulcS „Kuule" ütle mulle, mis sinu uimi on!" Soldat wastaS: „Iwan RomanvV on mu nimi, Keiserlik Majesiee:.' Keiser ütles naljatades: „Waata imet, siis on ju sul seesama uimi, mis minulgi, sest minu liignimi  ou ka Nomauow. Ehk oleme mõlemad  sugulased?" Soldat, kellel pää õiges kohal seisis, kostis ruttu: ~Km Keiserlik Majesteet soowib, jah!" Keiser -vaatas teramasti  soldati otsa ja küsis nn imaks: Kuda nii?" Soldat wastaS: Keiserlik Majasteet ou Weue maa isa, ja mina ole'.: ilüene maa poeg, nõnda oleme sugulased.' Keiser oli selle mustusega maga rahul ja audis kõikide ees soldatile suud. Poltatva kubermangus on Trtokski, Tirjatinski ja SenkowM, kreisde talupojad mõisnikkudele wastii pannud nii et soldatite läbi talupoegi rahule pidi sunnitama. Kõik .wastupanejad talupojad on süakobtu ülekuulamise  alla antud. Nagu „Balt. West." teatab, saab 12 sugutiikkn Riiast laema pääle pandud ja Lõuna-Ameerikamanle miidud. Uks täkkudest  maksta 7000 rubla. Tislise kubermangust. Sii u reit s -u m m a s t rahast, u-is nüüd enam kui 4<? aaSta eest kaduma läks selle lävi, et rahapostile  õnnetus jichtns, mi suur jagu, 40.000 rubla jälle leitud. Raha oli selle läbi kaduma läinud, et üks jagu mäge postwankri  pääle langenud. E: ste loed sõnumid  sellest tumedad oliwad, uis tehti mitmed  kõrged postiametnikud lahti, sest er neid armati asja ära salanud. Nüüd on wälja tulnud, et nad kõik ilma süüta oliwad. Wäljamaalt. Jtaaliamsa elanikust ei mõista meel praegugi l'> miljoui ei kirjutada  ega ka lugeda. (5t asjad sedawiisi mine täueni edasi ei mõi kesta, seda on loik mõistlikumad rügimaii"u!e meded ära nu:- nnd. seepärast hakkasiwad t'.ad ka kõigest mäest selle eest seisma, et rahmaS enam baritud  saaks. Aasia! ! 87'.', auti saadus ivälja mille järele kõigil pool riigis uu st ta-Uisid juurde pidi saama . dst ea.d Aeun.! pidimad lapsed omast tl künni li) eluaastani  käima. Aoolistd sai kõiges tolnadn ug aiutaiud. nii et nende arm vaari aa. -a ira: sul epetuskol-a raale tõusis. Ääsid loota, et aega mööda ka Itaalias koolme jad märkialt paranema ja alam. raenae enam haritud saamad. Prqutsuse MMI-. -E ina ie Pran:- sule maüel on sõda paale de.kauud, iluna ei enne leda lõjakuuüttft oli, nagu nda re.n-masre  madel ikka sünuiõ. Parin on sõnumid  lnlnud, et admiral Eonrbe: -litte: Kurbee'» tublisti Hiina pattimeeeae -vasru on. Muga kindlus on Prantslaste käie langenud,  kõik batareid olla hämttatud, luured tükid ara möetud ehk rikutud. Ättnpai kiud-