see, et esiotsalisest ettepandud aruandest wõimalik naha oli, et selts ülepea aasta algusest tunni koosoleku päewani  11,083 rbl. 72 kop. sisse wõtnud ja sellest summast sellst wõlgasid, nagu ju nimetasime 4455 rbl. 84 kop. . peale jookswate ja endistest aastadest wõlgnewate protsentide  tasumise ära oli maksnud. See on rõõmustaw ka tahtis suur samm, millega selts oma maja ja krundi päriseks saamist alganud. Meie piame siin nimelt rahulolemisel  presttendi teretuskõnest ka neid lauseid lugejatele tähelepanemiseks ettepanema, kus ta nõnda eelseiSwa asja kohta ütles: „Jga Eesti põllu- ja maapidaja püiab edasi saada, oma elujärge kõige ennem seega parandada, et maad oma jalgade alt päriseks ja wanaid wiletsaid hooneid ja unne wöimalikult lahkemaiks uueiks majadeks muuta. Ka meie W. E. P. S. ärkas C. R. Jakobsoni  presitendiks saamise ajal nagu üles, wõib päris ütelda, sündis nagu uueste, katsus oma maakonna põllumeeste  moodul maad oma jalge alla päriseks saada, mõtles ja tahtis omas majas elada, oma laua alla wäsinud jalgu ükstõise peale panna ja waata seda oli ainult õndsa C. R. Jakobsoni juhi läbi kõik wõimalik ruttu ära täita. Tema kadunud hakkas selle suure tööle peale, endine eestseisus meie auusa auuliikme Holstre pärisperemehe  P. Amson'i juhatusel nägi, peale kõiki kurwastawa ülema Eesti põllumehe meie presttendi surrma, suurt waewa ja ehitas edasi ja ennäe Wiljandi maakonna põllumeeste ühendus tegi selle suure ja tore seltsi maja Walmis. Mina, kui aasta eest presitendiks sain, teadsin seda seltsi õiget nõuudmist, et pidin püidma sennini wõetud  wõlgasid otsast tasuma hakata. Olen täna õnnelik, et sellegipärast ehk küll kehwa aegade läbi põllumeestel meie seltsist nõnda rohkelt osawötmine wõimalik ei ole, kui tarwis ja kui piaks olema, aga et meie selts sellegi- pärast ommeti tänawu sadasid ja koguni mõni tuhat rubla wõlgadest tasuda on Võinud. Mõni jõuukas põllumees, kes sennini kellegil kõhnal Põhjusel seltsi liikmeks ei tulnud, kes „enne näha ehk tahtis, kui selts' juba oma wõlatasumisega  alganud," sellele minge ja üelge liikmed: Kuule suguwend, kuule kaaspõllumees, meie oleme täna halwast aastast hoolimata juba tuhandid ära tasunud! Tule nüid seltsi-liikeks, ära wiida enam, mitte enam üht silmapilkugi.  Sest mida enam meil seltsi liikmeid, seda enam meil Varanduse ja asjatundmuse jõuudu, seda suurem meie auu." Need sõnad olid meie maakonna põllumeeste seltsi presitendi hra. Heinrichson'i suust igale seltsi-liikmelle  rõõmustamad kuulda, need on ka meile sedasama ja ütlesime seepärast ka neid oma lugejatele, kellest palju põllumehi on. Oma uute tellijatele wõime juba ette tähendada,  et meie tulewa aastaga oma lisalehe sisu tubliste täiendada wõime, milleks meile kuulus kirjanik M. Pödder kolm ilusat alguspäralist tööd ka kätte saatnud on. Nõndasama saime ka Tartust oma kaastööliste käest mitu tõisi õpetatud meeste Spetlika kaastöösid juba kätte, mille awalduft enam selle aasta ruum ei luba. Meie arwasime seda siin omaks kohuseks teatada ja seega auujeid waewanagijaid  awalikult tänada. Wiljandi maakonnast. Arusaare Greeka Olge-usu kiriku warguse üle, 19. wasta 29. Nowembri ööl, on meile paar kirja saadetud. Üks kirjasaatja teatab, et kelmid 3 sülda kõrgel olewast weikesest kiriku wara-kambri aknast sisse tunginud, kust nad poomiga raudwõred eest ära murdnud. Wargad on siis aknast endid nööriga sisse lasknud, seal raha-kastile haugu sisse puurinud ja kiriku warandust 1699 rubla ümber ära warastanud. Kolm meest, kes sellel ööl lähedal kõrtsis olnud, on kahtluSwäärilised ja kaela-kohtus ülekuulamise wangi pandud.  Märgid tunnistada neid küll süidlaseks, aga mehed ise salgawat. Li." Sealtsamast maakonnast kirjutatakse meile ühest hirmsast õnnetusest järgmist: „Nowembril on Tarwastu mõisa moonaku lesk naene, kelle mees mõne nädali eest surnud, mõisa töö juures hirmsa õnnetuse ohwriks langenud.  Pimedas ruumis, kuS masinaga wilja pekseti, on naene teadmata kombel liiga masina ligi astunud, kus juures  tema undruk masina rataste külge puutunud ja teda ennast jalga pidi masina wahele kiskunud. Jala luud on tunni ristluudeni rataste wahel ara purustatud, nõnda et ainult weel ühe naha ribemega keha küljes seisnud. Rutuga senna juure toodud arstid on selle purustatud liikme tenve ihu küljest lahti lõikanud ja teda ise arstimise  alla pandud. Mõisa omanik on tema weikseid lapsi, üks ja töine 5e aastane, lahkeste üleskaswatada lubanud ja temale enesele, kui arstide tarkus teda ähwardawa  surma suust peasta jõuab, eluotsani prii ülespidamise  ühe tallitajaga anda lubanud. Arstid arwawad teda eluga peasewat, sest et temal mitte palju werd kautsi ei ole läinud." Sõnakene õienduseks. Sakala 44. numbris õiendas keegi T. J. üht „E. P." sõnumet, kellega ta U. S. rvalla noore rahwa elu wõereti arwas kujutatud olewat. Eesseiswate ridadega ei ole kõneSolewa walla novrerahwa üleüldine anu, kelle eest T. J. omalt kohalt õigusega seisab, mitte tagast kahtluse kaalu peale tõmmata tahetud, waid aga mõnda kirjasaatja ekfilist ütelust õiendatud.  Eksiliseks nimetan ma nimelt järgmist T. J. ütelust: Meie walla noored mehed ei ole keegi raisku läinud, waid naabri walla kõrtsi kakelused on ühe sealtsamast  läbikukkunud seminari kaswandikust juhitud kärad, kelle juures meie walla noored mehed süita on. Lugejad saawad wahest ehk weel üht kirja mäletama, kuida üks U. S. walla kõrtsi jooksik hobuse warguse pärast kog.- kohtu juures karistatud sai. See paha seeme ei saanud aga sellega paraku mitte kohe lämmatatud, waid on kaswamise  maad leidnud ja muud mitmed kabakute rinnal paha märjukesega imetatud poisikesed käiwad naabri waldadessegi käratsema ja kaklema. Nõnda maksiwad hiljuti neli kõrtsi kangelast, kes ühe sealse koolmeistri wenna juhatusel, mitmed nendest olla nüid tuttawa Kiwilõppe wargakonda seltsinud, W. kõrtsidesse kaklema tulnud, ühe W. walla poisikesele, kelle pea nemad kõrtsi pimedas kurus puruks oliwad peksnud, igaüks 20 rubla walu kannatamist ja ootawat peale seda weel praegu kohtu karistust. T. J. oma walda asunud laulu koori nimetamine on ilma-aegne, sest et mõeldud koorist keegi midagi pole kuulnud ja kuulu järele juba enne sündimist surri. Iga anus rahwa liige waatab niisuguste walla auusa elu rikkujate peale põlastusega  ja õhkab ilma lõpmata: Issand peasta meid ära kõrtsidest." k. üks kirjasaatja teab meile P. kihelkonnast K. wallast kaunist uudist teatada, et seal neiud isekeskis lõbusalt  kokku käiwat ja märksaid nõuusid pidawat. Kõige uuem plaan olla see, et nad isekeskis oma wanemaks saanud suguõdede eest hoolitseda tahta ja nende käekäigu tulewiku silumiseks aegsaste natukese kaupa raha kopikaid kokku panema hakkawad. Ega see afi ju sugugi laiduwäärt ei ole, ka neiud piawad tahtma kaua elada, kuna ju see Põhjusseadus muutmataks jäeb, et nad siiski wanaks saada ei tohi. Kirjasaatja annab jõuudu oma õrnema suu ettewõtetele! Kirjasaatja arwab, et õrnakesed wast tema üle saawad pahandama, et ta nende plaani zeitungi pannud, aga trööstib ennast selle weidra arwamisega: „Kes pahandab, see eluõnne kaswatab, kes neid aga armastab, see eluõnne kautab. Lanäo." Ruhja elanikudele muis 1873 a. Domeeni walitsus enam kui sada wakamaa suurusid platsisi päriseks ja nimelt selle tingimisega, et need platsid 3 aasta aja sees hoonete alla ehitatud pidiwad saama. Mõned on seda tingimist ka täitnud, aga enamiste segawad oma wakamaa mulda iga aasta weel alles adraga ümber ja ei mõtlegi hoone ehituse peale. Lati zeitung „Balt. Wehstn." imeldab selle üle, et nüid rahwas ehituse peale ei mõtelda, kuna praegu ehituse materjal kaunis odaw on ja aSjaga wiiwitada  ei maksaks. Riiast. Liiwi kuberneri härra salanõuunik Schewitsh on ammeti tallitustes pealinna läinud ja senniks kubermangu  walitsust wiitse-kuberneri kätte annud. Liibaust. Seal tulnud ühel Nowembri päewal Wene keelt kõneleja teender wõeraste majasse ja üelnud ennast kõrge auulise härra teender olewat, kes alles õhtu linna jõuuda. See peale läinud tema ühe uuri kaupleja juure ja lasknud oma härrale mitmed uurid läbi waadata tuua, sest et see ühte sedamaid osta tahtwat. Kui härra uurid läbi oli katsunud, ühe wälja walinud, sai selle hind 29 rubla peale kindlaks tellitud. Sits ütles teender, et tema härral praegu lahtist raha ei olewat ja küsis, kas uurmaakri sell ehk wahetada ei saa ja arwas, et sell 71 rbl. tema kätte wõiks anda, mida tema oma härra kätte wõib wiia ja siis saja rublalise andjale wastu toob. Andja ja uuri kaupleja jäi ootama, aga kerge teender ei tulnud kohegilt enam tagasi, waid oli rahaga ära lippanud. Kes ei taha kunagi kautada, see waadaku iga kord ette. Oberbartaus Liibaui lähedal on külas mustad pokad möllama hakkanud. Saksa lehed laidawad, et inimesed küllalt ettewaatlikud ei olla, waid haige majadega läbi käiwat ja koguni haigist kohtadest lapsi kooligi saadetawat. Seda wiisi wõib seda kurjaste külge hakawat haigust kaugele kõigile poole, laiali kantud saada. Tallinnast. 5. Now. pidas „Linda" laewameeste selts oma suurt koosolekut. Koosolekut juhatas „Walgus'e" toimendaja J. Kõrw ja kirjutajaks oli raamatupidaja Kruup ja kooliõp. Karell. Koosoleku enamuse otsuse järele pidanud endised walitsuse liikmed töiste seast wälja tulema ja iseäranise arutegemise pingi peale istuma, mida aga mitmed ei teinud. Direktor Schreim lugenud käcsolewa  2/» aasta seltsi tegewusest aruande ette, mille järele praegune eestseisus 44,999 rbl. seltsi wölgasid ära maksnud  ja aktsiad 1 rbl. 22 kop. tõuusnud. Enne praeguse  direktoriumi ammetise astumist, Märtsi kuul, nagu „Wirulane" teatab, on selts ka sellel aastal umbes 3999 rbl. kahjusid saanud. Koosoleku juhataja pandis wana eestseisuse asjade läbiwaataja komisjoni aruande ette, millest nähti, et endised eestseisused õiguse waStalisel wiisil 70,000 rbl. seltsile kahju teinud ja õnnetuma kaupluse läbi 33,000 rbl. kahjusid saadud, mis eestseisusesse ei puutu. Selts tegi otsuseks endise eestseisuse liikmete koutstoni aktsiaid 13,000 rbl. eest kõik senni kinni pidada, künni kohus segaste asjade üle aru on teinud. Lahkunud kolme direktorite  asemelle waliti hrad. TulpaS, Petrow ja Kuusmann.  Tartu maja kohta, mille eest 26,000 rbl. müiale ära maksetud, tehti otsuseks, et weel wõlgnew ostuhind 30,000 rbl. Liiwi linnade Hypothekipangast laenata ja müiale ära maksa, maja aga seltsi omanduseks jätta. Seltsi jõuu suurendamiseks wõeti otsuseks, et alaliste kwiitungide wasta 5 "/o peale raha laenata ja seltsi wõlgasid 30.000 rbl. sisse nõuuda. Direktor Schreim'i peale kaebdused lükati täitsa tagasi ja tunnistati laitusega tühjaks.  Lähem koosolek määrati 4. Märtsil 1885 a. ära pidada. Rakwere linna leht kirjutab, et Haasperi, Wihula ja mujalt seal ümberkaudseist waldadest piagi jälle mitmed inimesed ära Wenemaale Suhhum Kaleesse wälja tahawad rännata. Äraminejad müiwad oma asju õige odawa hinnaga ära ja loodawad nadali päewadega ja umbes 16 rublaga uute kodu saawat. Meie aga soowime, et inimesed  heaste ette waataksiwad, et nad ikka kõige pealt teawad, mis nad teewad. Peeterburgist. Ajalehe toimendaja Skrobotow'i ja würst Dadeshkiliani protses on lõpetatud ja järgmine awaliku rahurikkumise pärast 7 ööks päewaks wangi mõistetud. Riigi-nõuukogu, midas omal ajal õnnis Keiser Aleksander I. asutas, on tulewa aastaga 75 aastat Wene riigi seaduste andmistes tegew olnud. Selleks mälestuse-aastaks  tahetawat iseäralist täht-pidu pidada. Wene riigis on mõttearwaja Beshop hilja aja eest Gatshinas ka Keiserliku Majesteedile oma kunsti näitanud.  Tüki aega on ta Keisri Proua kätt peus pidanud ja siis ütelnud, et Keiserina „Aliitse" nime peale mõtelda, mis ka õige olnud. Nõndasama on tema ka Keisri Härra ja kindral-adjudant v. Richter'i mõtted ette kuulutanud. Keiserlikud Kõrgused on temaga wäga rahul olnud ja tunnistanud, et seega teadus omale uue kunst-põllu üleS on leidnud. Wene riigi rahwaste ülelugemist tahetakse juba tulewal aastal Jaanuari-kuul käsile wõtta. Riigi-nSuukogul  olla töiste plaanide kõrwal ka üks niisugune lugemise-plaan  nõuupidamisel, mille järele igaühe käest, kellele lugemise-kaart kätte antakse üks maks nõuutud piaks saama ja nimelt wist tempelmark. Ajalehed arwawad aga, et riiginõnukogu seda plaani wastu ei saa wõtma, sest et see asja-ajamisele takistust tooks. RahwaS kardab muidugi  ilmasjata, et lugemine ainult seepärast on, kuida wõimalik uusi maksusid peale panna ja eelnimetatud kohemaksu  nõuudmisega saaks ehk palju endid lugemise eest kõrwale hoidma. Riigi nõuukogus peetakse praegu nõuu, kuida wiisi põletuse-wiina aktsiise maksu kõrgendada ja arwatakse seega riigisissetulekut 6 miljoni rublat suurendada. Harkowi õpetuskonna kuraator kindral leutenant Maksimowski on ennast ammetift lahti wõtnud. Bakusse, kus Wenemaa kõige suurem petroleumi kaewanduse koht on, tahab ka Saksa riigiwalitsus ühte konsulit ammctise panna, kes nende riigialamate õiguste ja kahjude üle walwab. Tashkendi ümberkaudu on 18. Nowembril maa-»» wärisemine olnud, mis küll palju kahju ei ole teinud, aga rahwast siiski küllalt kohutanud. Kasani kõrgemas kubermangu kohtus oli hiljuti ühe mehe testament kinnitada, keS peale oma surrma enese surnukehal teadliste asjade uurimise jauks ära kinkida soowis. Tema silmad olla iseäranis selle poolest tähtsad, et noores põlwes nendega Palju wahtinud, nimelt õppimisega  ja raamatute lugemisega ja wanas eas jälle kaarta mänginud. Tema pea olla küll 14 wershoki ringi suur, aga sellest wõida teaduS seda kätte saada, et mida suurem pea, seda enam koerustüka ka sinna sisse mahub jne. Igaüks annab mis temal on ja waene teaduse jünger annab ka oma keha ära! Kirja wastused. 411) J Ä. M—. Muutmata trükitud. Pidage meid edespidigi meeles. 412) —kl —. O—. Olge terwe! 413) —x— H. Saame soowi täitma. 414) A. S. iv—. Keel on hirmus segane. 415) J. L. T—. Wõi sellepärast pahane! Aga meil pole seal karwa wäärt süidi. . 416) B. v. S. W—. Oleme kuulutanud, km ka heaste arusaadaiv ei ole. 417) O. r. J. K —s. Unenäud on küll imelised, aga imelisem olete Teie ist, et neid meile asjata ajawiiteks uurida annate. Jäegc terwcks! 418) P. S. H—. Töine liig wana ja toist ei wõi muutmata ilmutada. 419) —pp— W. Täname kaastööde eest. 42V) M. S. T—. Suur tänu! 421) C. R T—. Kiri on 3 nädalat teel olnud! 422) J. M. W—. Täname! 423) E. K. W—. Kirjateel kostame. 424) T. T. P—. Prii-eksemplari ei anna meie muile enam, kuid neile, kes tõeste ka kaastööd tegewad. 425) J. P. W— . Katiume uuel aastal Teie soowi täita. 426) W. K. P-. Sellel kujul ci lähe. Muudame. Edcspidl! 49. Sakala. 1884