Tallinna Sõber .R 2, KuueS aastakäik. Tallinnas, IZ. RAri-kun päaival !88t. Ultiildat aealeht Etslirahvalt «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Ltndfor«'i päriate trükimaja»: ,a«.a» 2 rubla, 40 kop. - pool-aastas 4 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: gastas S rubla - pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s üop. TeMmtfed wöetakse wasta t Zastinuas: Mdfsrs'i päriate trüüimajas. Seteröurgis: Z. S. Seelandk, vsnuspouaa 5^.-Harkus: W. Just. - Ilakweres: -L. Wattly. haides - A. Seidelõerg. Kapsalus: H. Kostöerg. Mulas: A. Mktner'i poodis. Wiljandis: K. J. Karsw'i raamatupood. Kuuresaares: Hy. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport VaqMei-iS-lloxr^.) R.atst-r t Walwake vanat aegade tähta tähele, hoidke ennast wal-likkude «esi! - Omalt maalt: Tallinnast: Uue t ja õppijad. - Wangide söömaraha. - Ärakadunud sõ-°meh-d. - Tallinna laewasõidud: iliuad. - Kolga wäljarändajatele. - ..Wirulase- wäljarändamise ässttamised. - SckM Suur warguS. - Baltisk.st: Esimene laew. - Tartust: Müüdud talukohad. - I Sadulskpp Tenz ja tema mõrtsukas. Eesti Põllumeeste Seltstst, Aleksandrikooli abikomiteedest. Pärnust: Tulepanijad.  Wõnnust: Lapsewargus Wiljandi maakonnast: Saadetud kiri. Peterburgist: Jordani püha. Graf LoriS-Melikow haige> „Ruski Kurir". —Pidud. Stawropolist: Mõrtsukatöö NertshinSkist: Kulla ja hõbeda kild. I Wõeralt maalt: Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Itaaliast. Spaaniast. Eghptusest. Walwake, pange aegade tähta tähele, hoidke ennast walelikkude eest! I. Juba uue aasta hakatusel peame meie, rahwa rahu, elurõõmu ja eluõnne kaitsemiseks, meelesegajate waSta wvitlema hakkama. Sakalaste lehed Tallinna?, ,Virulane"  ja , Valgus" on maledega ja meelesegamiStega wanast aaStast 'välja astunud; maledega ja meelesegamiStega  aõtinvad neniad uue aasta sisse. Oma mana aaSta wtimafe? numreS toob, Virulane" sõnumit Kullamaa kihelkonnast ja Martna kihelkonnast, kus ümbersalwimine ka juba olla ,maad wotuud". Viimases  kihelkandaS olla ennast ka kaks ,kooliõpetajat" salwida lasknud ja jääda nüüd ,uue Wene usu rahwa" sekka jälle »kooliõpetaja" ametisse, muud kui aga mõned ja õpetusepiired olewat neil laiemaks ja lahedamaks tehtud". Meie arwame, et see sõnum waletatud on, just nagu kuuluS .kohtutelemise" sõnum Pilltstwere kihelkonnast. Kui ehk nendeS kihelkondades mõned lehed oma elupuu Mest peakstwad pudenenud olema, mis ka wäga küsttaw on, siiS ei ole sel pihutäiel küll wist jõudu ega ka tahtmist, oma jäuks üksi .kooliõpetajat" pidada. Za kuida siis nende .kooliõpetajate" elu- ja õpetuse ptireid nii usinast.laiemaks" ja .lahedamaks" teha wõiti, see on ka täitsa arusaamata. Meie kallis .Wirulane" on siin wist oma enese südame salalikku soowimist meie auusa rahwa-koolmeistretele hiilgamaks söödaks ette panna tahtnud.  Aga ootame meel natuke; ehk on asi koguni teisiti. . . Selle aasta esimeses numreS katsub .Wirulane" meie . Tagafimaatuse" ja sette kirja waSta töreleda. milles meie tema Pöörast juhtkirja .Meie põllupidamisest" ja tema niisama pöörast .rahwamajapidamise" õpetust lugejatele seletasime. Harjunud kombel ei katsugi .Wirulane" meie põhjuseid kõigutada, maid waletab aga, solgib meie kirja ja katsub seda täitsa wõõriti tähendusega oma lugejate  ette panna. See on nüüd küll üks wilets, alatu ja nurjatu tegu, aga see on nüüd kord sedamitsi Sakalaste .wõitlemise" kombe. Wale on nende eluõhk, tõe õhkus nõrkeksiwad nemad ära. Paneme paari lauset .Virulasest"  oma lugejate ette ja jätame ta tühja siiS selle .auusama seisupaiga" peale, mida tema teenib.  .Wirulane"  kirjutab: .Ka Tallinna Sõber waatab mana aaSta .lõpu seest õige rahulise meelega tulewiku poole. Sõbrale .olla, nõnda ütleb ta ise, .wäga auuStatud ja uStawalt .poolelt räägitud", et .meie maa rahwa tõsised ja otseko.hesed  eestkostjad kõrges paikas seda kinnitust saanud, et .ka siin õiguse kaalud seda parandust saamal leidma, mis .meile nii wäga tarwiS minewat." Siin unuStab esiteks .Wirulane" ütlemata, mis atzjuS meie õiguse kaalude õiendamist soowime, loodame  ja ootame. Meie oleme kiriklikuist asjust rääkinud. Seda jätab aga .Wirulane" nimetamata, jätab oma lugejate hooleks, seda õiguse kaalude õiendamist  sugude ehk seisuste wahel. kohtumõistjate ja kohtualuste wahel, ehk tthegit teises paikas tarwiS olema armata. SiiS oleme meie kirjutanud: .meie maa j a rahwa" ; .Wirulane" jätab aga .ja" meie kirjast .targu" maha ja segab sellega kõiki tähendust. KaS see ka peaks .auusam seisupaik" olema?! Siis kannab »Wirulane" mõnda ükfikut lauset meie kirjast oma lugejate ette, millest tema anvab, et need nenda iikfikult, ilma seletamata ja ilma põhjustamata, lugejaid pahandada wõikfiwad, ja jätab siis ka muidugi meie seletamised ja põhjustamised maha. Meie olime nimelt sellest nukrast meelest kirjutanud, mida Sakalased oma wihawaenu kihutamistega ja kodumaa eluwiifide ja seaduste teutamistega EeSti rahwa keskis sigitawad ja sellega kõiki elurõõmu ja eluõnne peletawad ja häwitawad;  , Virulane" kirjutab: . see olla ,kui kewadine öökülm ja roos,teudu,  miS nende (mist Sõbra seltslaste) üleSõitsewa ,nurme peale kipuwat langema/ Meie oleme kõikiS omas kirjaS EeSti rahwast, nimelt Eesti maarahwast ja talurahwast rääkinud  , kelle meelt salalikud Sakalased nukraks teha püüawad, nii heaSte ilmaliktuis kui ka waimulikkuin asjuS.  Kelle heakS Sakalased seda teemad, see on küll nende saladuS, aga küll saadakse sellest aru. See »meie ülesõitsew nurm" ei wõi siis ka muud kedagi tähendada, kui Eesti rahwast, nimelt Eesti maarahwast ja talurahwast,  keda Jumala arm omal ,aealoulilnl teel" kosutab. MikS fiiS „Wirulane" siin jälle meie kirja tähendust oma lugejate ees segab ja solgib? Wist saab tema isegi aru, et meil õigus on ja katsub nüüd meie kirja solkimise läbi selle kirja mõjuvust nõrgendada. SiiS kirjutab ,Virulane"  : „ Sellepärast on Sõbral fiis ometi weel üks soowituS ,tulewiku kohta oma „ ringkondade" ette wälja hüida ja »see on nõnda: EeSti rahwusliSte ajalehtede toimetajate haudade äärde olla tarwiS kepi mehe seadida, kes kohe sõrmede peale pidada andma, kui need , asjadest kirjutada tahawad, mis Sõbra seltskonna meele ,waStu on." Jälle wale, kallis ,Wirulane"! Selle pöörase juhtkirja  kohta, milleS „Wirulane" põllumehi ,mulla segajaks" sõimab ja Eesti rahwast wabriku töörahwakS muuta himustab, milles põllutöö wtinawabrikuid, mis suurele maailma turule wiina kaubaks põletawad ja millionite  kaupa maailma raha meie kodumaale kisuwad, millest jälle kartuhwli kaSwatamise läbi suur hulk talurahwa taSku langeb, selle pöörase juhtkirja ja teiste pööraste ,rahwamajapidamise" õpetuste kohta, mille täitmiseks Mirnlase" tarklased , uusi seadust" päriwad, olime meie kirjutanud: meil oleks hädast üht uut seadust waja, .see on see: Seesuguste .toimetajate* laua ääre peaks .üks kepimeeS asutatud saama, keS neile näppude peale .koputaks, nii pea kui nemad asjadest kirjutama hakawad, .millest neil aimu ei ole!* KaS on nüüd sellel mida meie kirjutasime ja sellel, mida .Wirulane* meie kirjast oma lugejate ette kannab, wähegi ühesugust nägu? KaS ei näita .Wirulase* märgitud  toimetaja selle kirjasolkimisega uueSte ja selgeSte, et tema isegi aru saab, kuida tema tõega meie wasta wõidelda  ja oma pöörast .rahwamajapidamise* õpetust tõega kaitseda ei suuda, et tema üleüldse selgust ei nõuua, waid segadust? Lõppeks kirjutab .Wirulane* : .Niikaugel ei ole asi ometi weel mitte, et teie kõige .lopsakam ja lehkawam keskaja soow täide wõiks minna; .kaua, wäga kaua peab teie süda selle foowi all waewas .olema. Waene Sõber!* Ei tea, kas meil tõeste peaks nji wäga kaua oodata olema, künni Eesti aeakirjandust ja kenakirjandust meelesegadusest  ja roojusest puhastakse? Miks ,Virulane" oma,tubli" jutu ja armastus" pooleli jättis, kui meie hoolekandjaid ja kõiki seltskonda palunud olime, EeSti kirjanduse puhtust ja Eesti rahwa südame puhtust jõudu mööda kaitseda? üks pääsuke ei too küll weel mitte smvet, kuida üteldakse, aga kui üks pääsuke juba wäljas ou, siis oodatakse teisi ka tulema. Loodame ikka: Ehk hakatakse Sakalaste tembutamist  natuke terasemalt tähele panema ehk ärkab Eesti parem maim sellest sortfiunest, millesse wihawaenu waimud teda uinutada püüawad, et nemad siis uinunud, wihawaenu ja nukra meele alla lämmatatud rahwa kõige kallimat ehtet, Ewangeliumi kirikut, Eesti rahwa puhast  haridust elurõõmu ja eluõnne ära warastada wõikfiwad. Loodame ikka! Missuguste maledega , Mälgus" uut aastat algab, sellest kirjutame järgmises numres. Siin olgu weel niipalju tähendatud, et ka , Eesti Postimees" uuel aastal oma meelesegamist ja wihawaenu lõõtsutamist maha jätta ei suuda. Tähendatud leht kirjutab  oma esimese numre sees: , —> pSt. Petersburger Zeitung", tuttaw Eesti püüdeiste  wastane, on nüüd ka kord wasta rääkinud  — Terwel minewasel aastal ei ole see Saksa leht ,seda teinud, waid üksnes paar korda ,Mirulase" nime ,mööda minnes nimetanud, aga ,Eesti Postimehe" üle z,on selles lehes sagedasti sõimu ja paha meelt leida pvlnud. Oma 51. numris rääkis ,Wirulane" Eestlaste ,pölluasjade ja ränga elu üle. See on , Tallinna Sõb?ra"  toimetaja harja punaseks ajanud, ja ta on kord v jälle oma südant pealinna Saksa lehes wälja puistanud, ,kuna siit Tartust paar teisi kirjasaatjat , Eesti Postimeest" ,tähele panemad. Siit wõib,Wirulane" midagi õppida: pseni kaua kui ta Eestlaste eneste keskis A.-koolt asjus ,Eestlaste wasta waidles, jättis Peterburi Saksa leht , teda täitsa rahule, aga niipea kui ta rahwa üleüldisest velust natuke rääkis, hakkas Saksa leht selle üle kohe , pahandama." See »Eesti Postimehe" kentsakas eestkostmine käib selle kohta, et ,Vsirulase" meeletumat juhtkirja „Meie põllupidamisest" ja selle lehe pöörast „rahwamajapidamise" õpetust ka Saksakeeli ,Peterburgi ZeitungiS" natuke läbi sõela lasti. Kas EeSti Postimees" arwab siis tõeste, et seesugused mehed ja lehed Eesti rahwa sõbrad on, keS teda põllutööst wõerutada ja wabriku töörahwaks muuta tahawad, ja et need »EeSti püüdmiste wastased" on, kes ülemate ja alamate ringkondade tähelepanemist seesuguste pööraste õpetuste peale juhiwad, et meie rahwas kord seesugustest õpetajatest peastetud saaks? KaS arwab Eesti Postimees" tõeste, et need meeletumad mõtted ? Eesti püüdmised" on, miS tähendatud juhtkirjas seisawad? Ja, kallis , Eesti Postimees" : kui keegi Eesti rahwast sedawiifi eksiteele juhtida püüab, nagu pWirulane" seda teeb, kui põllutööd segamiseks" sõimatakse, kui rahwale wihawaenu lõõtsutamiseks ette lorisetakse, et aastane raske orjaaeg" Eesti rahwast sedawiifi külge ,rusunud" olla, kuna muidu wist Eesli rahwaS juba ammu wabriku töörahwas oleks, siis ajab see , Tainna Sõbra" toimeta  ja harja punaseks" ja tema wsitleb oma lehe seeS ja lehtede sees, kellel kõrgeiS paikades lugejaid on