Tallinna Sõber .Vs 14 MSteistkiimneS aastakäik Tallinnas, ZI. PaaMnn vääml IM. Uleiildne aealeht Eesti rahmale maal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate triikimajas: S rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ,a,taS S rubla pool-aaStaS l rubla 70 kop. Kuulutuselt maksawad iga rea ehk sell? aseme pealt S Kop. Tellimised wõetokse waSta: Hallinnas: LiudsorsN pärijate trükimas-is. ?eterõ»rgis: S. Seckaudt, S 4. —Harkus: LaaKmann. Diakweres: A. Kuys. haides: A. Seidelkerg. Kapsaku-: H. Kollkerg. Lihulas - A. MSttnerU poodis. WiljanSis - H. J. Karowi raamatupood. Warwas: W. ZTörus: Arana Aielrose. Wakkas: W Uudokfi- Kurcsaares: Th. Lauge. Maak: kurda iseäranis kuulutakse. Wcistajo redaktor W. F. Eichhorn. Tlab BaltiskiS, kirjad köitvad Ballist! (Baltifchport Uselrilici-iij.Uoxrl. Reaiker - Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Talllinnast: „Nowosti kiri Tar u suurkooli kohta. Kuida Baltimaa kirikuõpetajad kohtu alla sattawad. Weue riigi suurkoolid a-SIN lSdv. Greeka Ka-ho iigi usutunnistuse rahwa-trolid. Walitsuse ringkondadest. - Uus oktsis. Koolmeistrite Pensioni-kassad.  UuS Rahwakorpde.Jnspektar. Kingitused Weue kirikutele. Wicmalise kiustlemised meie kirikute waSta. WäsjalaSlad soldatite apsust. Tullin a E Sti Põllumeeste S-ltS. ?iuda AcltS. -- P hattud,  BaltSkist: ?lmad. Sadama sõnumid Eksam-d. - Maalt: Tulekahju. ÖuuetuS. - Hobuse-warguS. L iwlmaalt: Propst Schncidcr -j. Tartust: Meister Ziehr. Rilsst: Kohtu asjad. Häda zirkustS. - Tori hobuSte-laSwauduS Pclerburgist: Keisrikojast. Jscäralsed ja uuemad sõnumid. Jntu-lcht: Kuida tema j. n. e. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiskiS, Paastukuu 24. pääwal. Saksamaal on kurw sõnum Samoa saarestikust kohkutaks  ja maha rõhudes mõjunud. Mitte ainult kurwastus S pealiku ja 87 madruse surma pärast ja suur kahju, mis sõealaewade hukkaminemisest tulnud, ei tee seal kurwaStust, waid selle juure tuleb weel mure, mis nüüd Saksamaa asujatest Samoa saarel saab. Kuida juba enne kirjutatud, oli Amerikasse wälja rändanud wõi põgenenud Sakslane Klein Samoa kodurahwast wõeraste wasta wihale kihutanud,  kas oma enese kurjast südamest, wõi Amerika raha eest. Saksamaa Konsul Dr. Knappe oli peale selle weel üliagar olnud ja sõea-olekut üle saarestiku kuulutanud, ilma et temal selleks Saksamaa Riigiwalitsuse poolest käsku oli. SamoalaSte Saksa-waenulik peamees Mataafa seisab oma wthaSte salkudega Apia linna ümber ja ainult kolme sõealaewa suurtükid ja merefoldatid wõifiwad teda taltsitada.  Nüüd on .Adler" ja .Eber" taieste hukka läinud ja .Olga" seisab kaljude peal kinni, teadmata, kas lahti peased wõi mitte. Kergest wõib nüüd Mataafa oma salkadega  Saksa kaupluste ja asutuste peale langeda ja kõiki häwilada, mis aaState käikuS töö ja waewaga tehtud on. Nime poolest on Samoalased Ristiinimesed Rooma-Katholiigi  usutunnistusest, aga wäga sügamast ei olla Ristiusk weel mitte nende südamesse tunginud. Iseenesest et olla nemad mitte tigedad, kui aga nende tuhinad leegile lõõtsutatud  on, fiiS et wõi muidugi keegi ette ütelda, mis sünnib. Kõik kolm sõealaewa oliwad weel uued ja on kokku 4,344,936 marka maksnud. Saksamaa noor Keiser näitab wõeraSte saatekondade ametlikkus wastawõtmises  suurt Keisri-läiki, nagu hiljuti weel, kui Marokko Sultani saatekond BerliniS oli. Walitsuse seespidistes ja wäljaspidisteS asjades teha tema ennast ise rohkem kõigiga tuttawakS, kui seda muidu Valitsejatest nähtakse. Nenda läheb tema rohkem wõeraste riikide Saadikute pidudele, kui tema eelkäijad ja on ka sellele pidule läinud, mida Würst Bismark iseäranis Ritgtpääwa tähtsamatele liigetele andiS, et nendegalnäult tuttawaks saaks. Sel snwel minna Keiser ka Elsass-Lothringi maid ise waatama. Keisri reisust Inglismaale kirjutatakse, et Kuninga-praua Victoria teda kui perekondlikku wõerast Windsori schlosfis olla näha tahtnud, seda ei olla aga Saksamaal politika seisupaigast mitte aSjakohalisekS peetud, waid on arwatud, et tema kui Saksamaa Keiser kõige keiserliku ilu ja uhkusega Inglismaa  kui ühe sõbrustatud riigi wõerusele minema piab, selle'söbruse täheks ja tunnistuseks. Osalt selle aSja korraldamiseks  olla Graf Herbert Bismark Inglismaale reifi. nud. Ka Inglismaa politika-mehed soowida Saksamaa Keisri wöeruskäiku wiimasel wiifll ja nenda fee siis wist ka sündida. Kui ka Inglismaa tähtsamad lehed ühe Saksa- IngliS ametliku ühenduse wasta räägiwad, fiiSki kostawad wäga lahked healed nende maade wahel ja teemad mitmeS paikas muret, nimelt ka Paapstile, kes karta, et Inglismaa  Saksa-AuStria-Italia ühenduse külge köidetud saab. Riigi pääwal on nüüd nõuupidamised .TööliSte  Wanuduse- ja Haiguse- ka s f a d e" üle, kuida neid juba Keiser Wilhelm I. nii wäga soowiS. See afi olla üle lootuse edenemas ja wõida pea soowitud otsale jõuda. Würst Bismark ise on ka uueste Riigipääwal  nende hoolekandmise-kassade eest kostnud, millest kaht head oodetakse: Wanade ja haigete tööliste elu kergitamist ja tööliste peastmtst SozialistlaSte küüsist. Paastukuu 20. (Jürikuu 1.) pääwal pidas Würst BiSmark oma 75. sündkmise-pääwa. Keiser Wilhelm sõitis homikul kell B'/, Graf Waldersee juure ja temaga üheS Würst Bismarkile õnne soowima. Selle peale tuliwad Prinzid, kohtute ja sõeawäe ülemad, seltskondade saadikud j. n. e. WiimaStele on Würst Bismark kinnitanud, et rahu rikkumist karta et olla. Posenis on Warthe jõgi jälle niisama kaugele  üle kallaSte tõusnud, kui mullu, niisama suurt uputust teinud ja häda on wäga suur. Ka teistest paikadest Warthe kaldal tulewad sõnumid uputuste üle. Ka Brahe jõgi on üle kallaste tõuSnud ja Brombergis uputust teinud; niisamati  Bober. Daanimaal on Rtigipääwa koosolek Paastukuu 21. pääwal lõpetatud. Nagu juba mitn aastat enne seda, ei ühendanud ennast RiigiwalitsuS ja Riigipääw ka sel korral  riigi majapidamise asjuS. Kuningas audis jälle käsku, et ffssewõtmised ja wäljaandmised ,aeglifelt", ilma Riigipääwa  lubata, piawad tallitatud saama. Sedawtist läheb asi seal juba aastate kaupa, järel ei anna üks ega teine. Hollandimaalt. Kuninga haigus kestab wanal wiifil edasi. Lootust tcrwekssaamise peale ei ole, aga surm wõida ka weel kaua tulemata jääda. Et riigitallikused wahe-aeal mitte takistatud ei saaks, selleks on Riigi-nõuukogu kokku astunud, tahab Kuningast walitsemisekS wõimatumaks tunnistada  ja fiiS üht Walitsuse-kommissioni asutada, kuida secseesnguSte juhtumiste juureS piuugitaw on. Lurr m - burgi walitsuS lahkub stiS muidugi ka kohe Hollandi  walitfusest ära ja NaSsau Herzog Adolf on juba senna reisinud, walitsust aeguti oma kätte wõtma. Austria-Ungrumaalt. Kõigeist käratsemistest Hoolimata,  on Ungrumaa Riigipääw nüüd ometigi uut sõeawäeseadust  wasta wõtnud. Ka , parandamised", mida mõned rahwasaadikud lisada himuStasiwad, on tagasi lükatud. MinisteriumiS arwatakse aga tagajärel ikka mõnda muutmist  oodata olema Prantsusmaalt. Parist politika-wainul wõitlewad Mid Boulanger ja Antoinc, ja wõitlewad toguni uutmoodi  sõeariistadega: pidulaudadega, mida ükS ja teine erakond oma wäljawalitud esimehele walmiSlab, kuhu wõimalikult osawõtjaid kutsutakse ja kuS siis wõimalikult kõlawaid kõnefi wabadusest ja kõikide eluõnnest peetakse, mida igaüks neist esimeestest neile toimetada tõutab,  kes wäge ja wõimust tema kätte toimetabad. Juba ütlewad pilkajad, et sellel, kes Prantsusmaal wagewakS saada tahab, suurt mõistust ega ka head kõne-annet tarwiS et lähe. waid ainult head kõhtu, miS kõigeist neist pidu-söökidest ja pidu-jookidest üle saab. Waene Boulanger  olla omale juba liiga teinud, olla ühel pidul ära minestanud  ja olla ülepea haige. RiigiwalitsuS on aga nüüd kindlast nõuukS wõtnud, teda kohtu alla anda ja kohe wangi panna. Ainult Riigi-Prokurör Boucher on selle nsuu wasta olnud, et teda aga et kuuldud, siis on tema ennast ametist lahti wõtnud. Et MiniSterium nüüd nii kindla käega »Jsamaa-liigalaste" ja teiõte falatallitajate kraest kinni wõtta tahab, see on ka üks järg Afchinow- PaiSst misfioni-käigust ja Sogallo were-tule-mängust, sest selle mõnul sai wahe ametliku ja mitte-ametliku Prantsusmaa  wahel täieSte selgeks. Keõ seal aga wiimaks wöidab,  see on wäga küsitaw. Boulanger ise ei taha uSkuda, et Ministrid teda kinni panna julgemad ja oli juba jälle ühele pidule 2000 osawõtja esimeheks minna lubanud, mida tema erakondlased temale walmistawad. Inglismaal on kuuluS riigimees John Bright ära surnud, 77 aastat wana. Juba noorel põlwel sai tema Parlamenti walitud ja on seal palju tähtsaid uuendusi  korda saatnud. AaStal 1854 pani tema kõigest wõtmust  selle wasta, et Inglismaa Krimmi sõeast osa wõtta tahtis, langeS selle eest rahma wihkamise alla ja tema pilt sai Manchester'!? awalikult ära põletatud. Pärast waliti teda aga uueste Parlamenti ja kahel Gladstone Ministrt-aeal on tema Minister olnud, aStuS aga tagasi, kui Inglismaa Aleksandria linna põlema laskis ja Egyptuse  asjust wägiwaldsel wiifil osa wõtma hakkas, mis Inglismaale ka tõeste palju kahju teinud ja palju werd maksnud on, ilma nähtawa kasuta. Tema rahu-armastus oli temale palju wihawacnu sisse kanuud, aga tema tarkust on tagajärel ära tuntud ja tema matusest wõtfiwad määramata  rahwahulgad osa. Kuninga-vraua Victoria  oli Paastukuu 15. pääwal San Sebastianos Spania Kumnga-praua wõerusel, sai seal suure auuga, waSta wõetud ja jälle teele saadetud. Kumnga-praua kaasaS oli tema wäimeeS Prinz Heinrich von Vattenberg oma abikaasaga, kes ülepea Kuninga-praua alaline kaasalane  on. Prinz Aleksander von BattenVerg (nüüd Graf Hartenau) koSja ja abielu üle on Kuninga-praual nii paha meel, et tema kõik tema pildid on maha wõtta lasknud, mida enne Inglismaa kuninglikkudes schlosstdes rohkest üleS pandud oli. Graf Herbert Bismark on Inglismaa riigimeestega elawal nõnupidamisel olnud ja pidi Paastukuu  18. pääwal kodumaale tagasi retsima. Serbiast. Kuninga-praua Natalia tulla ometigi Belgradisse, olla aga tõulanud, et tema walitfusest osa wõtta ei taha ja ka noore Kuninga kaSwatamift täitsa isa hooleks jätab. Ka Metropolil Michael tulla tagasi, enne pidada aga see uns kirtku-seadus jälle Skuptschina poolest tagasi wõetud saama, miS järel Theodosius Metropolittks  sai; Skuptschina astub wast sügisel jälle kokku. Kuningas Milan jõudis Paastukuu 18. pääwa õhtal Konstantinopelisse. Prinz Ferdinandil oli uõuu olnud, endist Serbia Kuningast pidulikult teretama minna, kui tema Bulgariast läbi sõitis, aga tema ök waSta palunud,  et fala-nime all sõita tahta. Sedawiifi on Kuningas  Milan ka Bulgariast läbi reisinud, ilma et teda ametlikult  tähele pandi. Endine Bulgaria Minister ja Prinz Ferdinandi weri-waenlane Zankow on Peterburgisi Belgradi  tulnud ja jääda pitkemakS aeaks senna. Konftantinopelist. Kuningas Milan on Paastukuu 20. pääwal Sultani wõerusel olnud, kes temale esimesesse saali wasta tuli. Sultan ja tema kõrged ametnikud kcmdsiwad  Serbia auutähtest. Pidulaual istuS Kuningas Milan  Sultani paremal käel, Serbia Saadik Nowakawitsch pahemal käel. Peale Inglismaa Saadiku ei ole teiste wõeraste riikide Saadikud Serbia endist Kuningast teretamas  käinud. Türgi Raha-Minister on käsku saanud Wenemaale sõeakulude wõlast 5,500,000 franki wälja maksa. Afrikast. Sansibaris! kirjutatakse Paastukuu 16. pääwal: Saksamaa fõealaew ,Schwalbe" saatis hetle 230 meest maale, kes Kondutfchi maha põletasiwad; üks mees sai haawatud. Mässajatest saiwad kuus haamatud ja nende wastapanemine wäfis. Wihma-aeg on alganud. Edinburgisse on üks Stanley kiri Jõulukuu 4. (Talwekuu 22.) pääwast tulnud, mis järel tema asjad sel aeal heaste läkstwad. Löune-Afrikas on Hollandlaste taluriigid TranSwaal ja Oranje ennast waStastikusekS kaitsemiseks ühendanud ja tahawad ka raudteed, miS rannast Pretoria'Sse,  Transwaali pealinna, läheb, Bloemfonteinift, Oranje