mise ja wanawara korjamise tees enam edenenud, kui endistel aastatel. Nimelt wiimasel 1884 a. on seltsi toimenduse nime all 8 raamatut läbiwaadatud ja wäljaantud, nagu: Wene keele grammatika M. Põder'ist, J. Kunder'i lasteraamat,  J. Ronimoiö'e wiiuli mängimise õpetamise raamat,  siis weel kirjanikude J. Tülk'i, P. Jakobsoni j. m. töödest. Peale selle on kirjawara alla 1 waötu wõetud ja 3 raamatut tagasi lükatud. 16 kõnet on peetud ja nimelt: Prefitendist, Kunderist, Kurrik'ust, Tült'ist j. m. t. Seltsi koosolekuid olnud 5 ja eestseisusel 21; uusi liikmeid wõetud wastu 36. Kõigest seltsi wiimase 3-aastasest tegewusest  wõida näha, et enam raamatuid tehtud, enam kõnesid, enam wanawara korjatud ja selts ka oma rahawarandusega  enam kaswanud, sest selts on majaomanikuks saanud ja ka 866 rbl. ostuhinnast ara tasunud. Kaks raamatut on selts juba ka oma kuluga trükkida lasknud ning koosolekutest  osawõtmised on ikka elawad olnud, ega olla see tõsi kui endisel wiisil ka jälle nmd seltsi tööd laitma ja wähendama hakatakse. Nimelt olla, ütles seltsi president Dr. M. Weske, minewa sügisese Nowembri kuu koosoleku kohta üeldud, et wahe seltsi liikmeid koos olnud ja osawõtmine leige olla. Sarnane süiksandmine olla aga põhjata ja kahjutegew, kuna seal tõest ja asja õigest kullest eemalle nihutakse. Sellel korral oli sügise wäga halb tee, pealegi oli päew enne koosolekut näitemüik, ja saal olnud koosoleku päewal ka seltsi liikmeid täis. Siis tähendas kõneleja president ka, et meie seltsi liikmete nimekirjas õpetatud mehi küll mitmest seisusest olla ja ka muid xdenduse sõbru, on aga need nüid kõige enamalt meie hariduse eestkostjad, hoolekandjad, siis ei olla ka soowida, et nad põhjatumalt endid meie hariduse tööst eemalle ei hoiawad. Eesti Kirjameeste Seltsi wiimase 3 aastane tegewus on seega rahulikum ja ka oma jagu rikkam olnud. Wõidelgu ka meie selts ikka tõe ja kirjatöö eest. President teatas lõpeks, et kassameister Saks ja wanawarahoidja Tülk omad aruanded pärast ette saawad panema. Selts tänas sündsalt oma presidenti ja auupresident professor J. Köler tänas seltsi ja soowis temale edcspidigi rahulikku töötamist rahwa kirjawara edendamise kallal. Seltsi liige Dr. Hermann kostis selle peale, et-tema oma ütelusega seltsi ei ole laimata tahtnud, km ta ka töötamist ja osawõtmist wäheks nimetanud. Abipresident J. Kunder seletas selle peale, et seda sõna wähe wõida siin mitmel wiisil tarwitada. Selle peale pidas kreiskooliõpetaja J. Kunder wäga kena kõne. Seminar kooliõpetaja J. Kurrik kõneles laStekaswatamisest,  mis temal Augusti koosolekul pooleli oli jäenud. Tema tuletas lühidelt meele, kuda tema oma kõne esimeses jauS näidanud, kuda last esimese! wiict eluaastal armastuses  wanemate ja Jumala wastu piab kaswatama. Siis saagu aegsalt kannatlik meel lapsele harjutatud, kes temale juhiks tööle ja tõele saaks. Ettemõtlemine, ütles kõneleja, olgu nooruse wiis ja ehe ning saagu omatahtmise jõuu tublidust igale kaswaja maailma kodanikule aegsaste omaks. Siis rääkis kõneleja weel ka puhtuse ja kooli kasudest ja soowis, et iga inimesele mõni sepis saaks õpetatud. Saagu aegsalt kohuse täitmist, isienese äratundmist ja meeleauususe julgust õpetatud, mis inimest õigeks ja tubliks tegewad. Kirjanik M. Põdder pidas klaasist ja tema wabritsemisest  kõnet. Tema seletas, kuida iga leidus maailmas esite imestelemise wääriline olla, pärast aga igapäewaliseks saada. Nõnda on ka wanad haritud rahwad klaasi kui imetöö peale waatanud ja teda paljalt kuninglikuks iluehteks  tarwitanud. Seks tõi kõneleja ka mitmed ajalu'ulised  näitused ette, kus ja kuida klaasi esiotsa tarwitama  hakatud. Wiimaks kõneles tema ka klaasi wabritsemisest  ja näitas, kuida klaasi puhumise läbi ta ollustest kokku aetakse. Kõne oli õpetlik ja lõbus kuulda ja saab ,Oma Maas " ilmuma. Siis peeti üks tund waheaega. Seltsi kassameiSter G. Sachs andis wiimase kolme aasta raha asjandusest aru, millest kuulsime, et 1882 aastal 1060 rbl. 5 kop. sisse oli tulnud ja 1079 rbl. 4 kop. wälja läinud; 1883 a. tulnud 1035 rbl. 63 kop. sisse ja antud ka 1035 rbl. 21 kop. wälja; Viimasel  1884 a. tulnud 1260 rbl. 55 kop. sisse ja läinud 1236 rbl. 64 kop. wälja. Nagu eespool nimetatud, on 800 rbl. seltsi maja eest ära maksetud. Aruandja tõendas eespool olewate armudega, et seltsi kassa iga aastaga kaSwanud on, mis üle rõõmustama piame. Wanawara- ja raamatukogu hoidja J. Tülk andis aru oma asja ajamisest ja wabandaS, et ta mitmesuguste muu tegewuste pärast pitkemat aruannet kokku ei wõinud seadida, aga lühidelt üelda, on ka selts wiimaste aastadega  rohkeste raamatute kui ka wanawara poolest maks saanud. Kolmel aastal 1879—1882 tulnud seltsile 135 raamatut ja nüid 1882—1885 saanud selts selle wastu 415 raamatu omanikuks. Endisel kolmel aastal kingitud seltsile 402 wana raha, aga nüid selle wasta 3025. Endisel kolmel aastal saadetud seltsile 15 wana asja, aga nüid 115. Selts röõmuStaS ennast edenemise üle ja soowis, et edespidigi rahwa sõbrad seda seltfi tähtsat jauSkonda tuetakfiwad. President Dr. M. WeSke ettepaneku peale Võttis selts senniaegset seltsi liiget, selle lehe kirjutajat Jaan Lipp'u eluaegseks seltsi liikmeks wastu. Enne eestseisuse uueste walimist loeti koosolejad läbi ja olid 65 liiget ja 26 kirjalikult walitatud walitejat toos. ning 5 olid omad hcaled kirjateel sisse saatnud. Walitemise wiisi kohta tehti 7 heale wastu otsuseks, et uued eestseisuse liikmed ilma sedeliteta aklamatsioni läbi waliteda on. Said walitud: Presitrndiks lektor Dr. M. Weske, abideks esllä. H. Treffner ja kreiskooli õpetaja J. Kunder. Kirjutajaks seminarkooli õpetaja J. Kurrik, abideks stuä. tbeol. H. Raska ja ajalehe toimetaja J. Kõrw. Wanawara  hoidjaks J. Tülk ja tema abideks swä. F. Buschmann  ja J. Iõgewer. Kassapidajaks G. Sachs ja tema abideks Dr. G. Köler Tallinnast ja kirjanik M. Põdder. Seega on siis endised liikmed uueste walitud, kuid Dr. Sperlingi asemelle waliti M. Põdder ja P. Ainsoni asemelle stuä. Iõgewer. Minewa kordse otsuse kohta wana-laulude üle, mis õpetaja J. Hurta kaes on, tehti weel seda lisandust, et neid laule seltsi omanduseks oleks arwata, Hurtile küll waljaandmise luba anda ja ka tema eluajaks neist kasuwõtmift.  Lõpeks kõneldi weel mõned seltsi asjad läbi, määrati koosoleku päew 2. Märtsiks ja lasti uut eestseisust  ja auupresidenti prof. J. Kölerit, kes ka lõpeni koosolekuile jäenud oli, elagu laulmistega elada. 6. Jaanuaris oli Kirjameeste seltsi ruumides näitemüik, millest ka rohkeste osawõeti ja kus umbes 166 rbl. seltsi maja heaks sisse tuli. 7. Jaanuaril oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek, millest meil aga enam selles numbris wõimalik rääkida ei ole. Wõrust. Õiendus. Meile on mitmelt poolt õndsa C. R. Jakobsoni pärijate heaks rahasaatmistega soowitud kõikide kinkijate nimed äratrükida, mis meil Võimalik ei olnud. Mõeldud linnast saatis härra Z. meile seks otstarbeks  mitmed summad ja nimetas ka mõne juures kes kinkinud, kus korjatud jne. 16 rubla juures ei olnud aga midagi lähemalt määratud ja pidime seda seepärast kui härra Z. läbi saadetud kingitust kwiteerima. Nüid tuleb meile aga selle üle pitkem õienduse kiri ja nurisetakse.  et selle summa juure seda pole märgitud, et seda Kandle seltsis on korjatud. Meie oleme siis nüid seda ka nõnda wiisi tarwilikult õiendanud ja palume seega rahule jäeda. Riiast. Riia Wene keeli leht kuulutab, et see sõnum wisstste õige olla, et kroonu poolest sellel aastal Eestimaale  8 ja Liiwimaale 1 Oige-usu kirik uueste saawad ehitatud. Endine Liiwi prokurator Mjässojedow on Keisri Härra poolest riiginõuunikuks nimetatud. Nagu „Heimath"  kirjutab, olla temal nõuu ennast wigalise terwise pärast riigiteenistusest lahti paluda. Liiwi kubermangu Valitsuse juures on üks raamat kokku seatud, milles hobuste wargate ja nende seltstlaste nimed ülespandud. Neid halbu ammctnikka olla selles raamatus 1171 üleswõetud, mis meie Liiwimaa kohta isegi kannis summa on, aga Saksa lehed arwawad, et neid pitka-näpumehi ka weel olemas olla, kes kirjast endid kaugel mõistnud hoida. Tallinnast. Selle üle on koolmeistrite hulgas nurinat kuulda, et Tallinnamaa koolivalitsus nende koolmeistrite käest, kes Liiwimaalt stnna kohtade peale lähewad, uueste eksami nõuab. Ka meie arwates oleks sarnane nõuudmine  ilmaegne, kuna ju ka siin kubermangus eksamineerimine  ammetliste määramiste järele toimetatud saab. Peeterburgist. Wene keeli Peeterburgi zeitungi teate järele on Keisri Härra ühe seaduse plaani heaks arrvanud, mille järele Balti õuekohtu otsused põllu ja maade asjus, mis mitte ühiselt ei ole mõistetud, wõi kus juures kohtunikude ja presitendi kuberneri arwamised ühte ei sünni, walitsewa senatile rewideerimiseks ja läbivaatamiseks  ette piawad pandud saama. On kohtu asjaks enam kui 150 rbl., wõi 500 dessätini maad, siis piawad ka kohtu ühised otsused riigimaade ministeeriumile kinnitamiseks  teatatud saama. Pealinna poolammetlik leht annab teada, et rahaministril jällegi nõuu olla 27 miljoni paberiraha ära põletada lasta. Wäga hea. 21. Aprillil s. a. saab 100 aastat tais, mill ketserina Katharina 11. mõisnikute iseõigusi Wenemaal kinnitas. Mõisnikud tahawad seda päewa pidulikult mälestada. Hiina sõaministeerium on Wene sõariistade wabrikutest  palju sõariistu tellinud ja tahab neid oma sõameestele  wanade asemelle anda. Kõigekõrgema käsu järele on Reutern'i asemelle grahw Pahlen sennisekS ministrite-komitee presttendikS nimetatud,  künni esimene terweks on saanud. Riigi seaduste kogus 2 § 29 on senati kohus maa kogukonna kohtule luba annud, ka neile ihunuhtlust  mõista, kes mõni aeg sõawäeS teeninud. Sennini oliwad nemad ihunuhtlusestgi priid. Wene-Türgi söa lepingu järele saadab meie riigiwalitsus Türgi riigi panka üht ammetnikku ülewaatajaks  ja on seks rahaministeeriumi ammetnik Kuhta Türgi pealinna saadetud, kes aastas 5666 rbl. kullas ja hõbes palka saab. Riigi seadustekogus 1 §6. Kõigekõrgemalt kinnitatud ministrite komitee otsuse järele on talurahwakogukondadel  õigus kroonu mõisaid ilma awaliku Väljapakkumiseta  rendi peale saada. Endised ajalehtede teated on kogukondafid talupoegadega ära wahetanud, midaS tarwis tähele on panna. Tulewal aastal saawad mitmed suuremad protsessid  seletusele tulema. Nende seas saab Vannutatud meeste kohtul riigiammetnikute würst Shtsherbatow'i ja t. üle suur kohus seletada olema ja ka weel palju muid protsessa. Süidlaseks mõistetud Miranvwitsh'e wannutatud  adwokaat sSarah Becker'i protsessis) Karabtshewsky on kohtu otsuse üle edasi kaebanud ja oma kaebamisele 12 punkti põhjaks wõtnud. * Aktsia seaduse uuendamine. Pealinna Wene keeli ajalehed kirjutawad mõeldud seaduse muutmise mõtetest umbes järgmisel wiisil: Riigiwalitsuse kohalise ammetkondade poolest on leitud, et see Viinapõletamise aktsise seadus, mis nüid maksab, nii heaste riigi fissetulemistele,  kui ka üleüldise rahwamajapidamisele mitte kasulik ei ole. Selle järele wõiwad üksi suured wiinawabrikud elada, weiksemad wiinaköögid aga, mis põllutööle kui abitallitused  nii kasulikud on, pidiwad terwcis maakondades kinni pantud saama. Sellest on nendes maakondades, kus maa ja kliima mitte head ei ole, suur kahju tulnud, kuna üksi need kasu saawad, kes suure jõuuga wabriku wiisil wiina põletada wõisiwad. Selle asja parandamiseks on Viimasel kewadel üks komisjon, ministeeriumi liigetest, aktsisi-Valitsuse liigetest ja põllutöö tundjatest kokku astunud,  uue aktsisi seaduse üle nõuu pidama ja oma nõuu kohalises paikas ette panema, ja see komisjon on nüid oma tööd lõpetanud ja ette pannud. Peamõte selleS seaduses  on see, et ka weiksemad wiinaköögid, kui põllutöö abitallitused elada ja põllupidamisele abiks olla wõiwad. Ka on nõuu luba paluda, et 1) wiinapõletajad oma keSkis seltsisi wiina põletamise kosutamiseks ja wiina kauplemiseks ja 2) Viinapõletamise koolisi ja proowköökisi asutada wõiwad.  Ülepea saada wiina-põletused kahte jausse jautatud: 1) kaubaaiamise põletused, mis linnades ja alewikkudeS ja kaupmeeste omad on, ehk ka mis küll maal ja põllupidajate  omad, aga rendi peale antud on; 2) põllutöö põletused, mis pslluperemeeste omad on ja nende oma kasu ja kahju peale tööd teewad. Wiimastele on Vähemat  aktsisi ja töist eesõigust plaanitud. Moskwa linnapeaks on M. Tretjakow 66 healega walitud, kuna töised wahem healesi saiwad ja seepärast kanditaatide hulgast tagasi astusiwad. 26 Versta Moskwast eemale, Moskwa-Brefteri raudteel jooksis rong rööpadest wälja. KakS inimest, üks reisija ja töine raudtee ammetnik, saiwad haawatud ja 6 Vagunit purustatud. Rongi juhataja olnud selle õnnetuse juures süidlane, kes ühe rongi küllest lahtiminemist näinud, kiireste rongi seisma jätnud, mille juures tagumised wagunid häkitselt masina peale tõukanud ja seda rööpadest wälja Visanud. Moskwa kubermangu mõisnikute marshalliks on krahw Sheremetjew uueste jälle walitud ja tema abiliseks Ahlestyshew. Harkowi ülikooli asjus on koolide minister ja uut ülikooli seadust pruukima hakkanud. Nimelt oliwad jauskondade  peamehed rektori läbi ministrile ette pannud, et see mõnda prohwessori abilist päris prohweSsorits kinnitaks,  kes aga oma ammeti pidamistega seda ära ei olnud teeninud. Minister ei ole neid seepärast ka mitte kinnitanud. Wenjewift. Tuula kubermangus on Nowopribornaja  külaS üks uus usu selts asunud, kelle eeSotsaS wõi esimeheks talupoeg Rogow on. KeS abielu rahwastest endid selle usu-seltsi liikmeks heidawad, nendele saab ära keelatud üks töisega koos elada ja noored inimesed ei tohi abielusse heita. Ka liha ei söö need uue usulised sugugi. Peamehe juures käiwad nad sagedaste kokku ja lugewad seal pühakirja ja waimulika palweid. Minski nekruti peastmisc protsessis langeda 30 inimest kaebduse alla. Nad on seega wvorimehe nekruti teenistusest  wabastanud, et nende sugukonna kirju jenamiste juudi sugust) wõlssinud ja kõiki wäeteenistuse ealisi aga ikka üksikuteks poegateks wälja kirjutanud. Iga peastetud hinge pealt lasknud lahked awitajad enestele oma 600 künni 58 3. Eakala. 1885