Tallinna Sõber 4l Teine aastakäik. Tallinnas. M" Minakmi päwal !W. Kleiilhne seaikh! Gtstirahnuiie «ss! ja iiaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksad Tallinnas Lindsorsn päriate trülimajas: liaKkaS 1 rubla, pool-aaStas 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: x,ikt«g I rubla 40 kop., pool-aastas 80 kop Kunlntuscv maksawad iga rea eyk fesse aseme pealt .'» Kop. Tellimised wöetakse wasta: Hassinuas: LwdfsrsN pärlate trnüimajas. Weteröurgis: J. G. Seelandt, Oeuuspei-aa M 54. Harws: W. Zust. ?crnus: K. Kudewiita. Aakweres: L. Wattly. haides: A. SeidelSerg. Aapsatus: O. A. KsMerg. Kuresaares: M. Lange. Kmõkas: A. Ar. Ztaudkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F. Eich h oru. Elab Nõmme mõisas. kirjad Mwkd Kilsi jaama kaudu. (Ass .<ccr>.) Register: Linda kuju. Omalt maalt; Tallinnast: Kooliõpetaja H. Stein. Warane talwe; möödaläinud suwi; wilja kaubad. Rõuged. Pahategemised. Lõuue-Harjumaalt: Awalik  tänu. Nakwerest: Tulekahju. Peterburist: Hhiina tülist. -- Leitud kuritegu. Pastor Hurt. Eesti õhtu ..Palme" saalis. Hobusewargatc nuhtlejad. Helsingist: Rahwusline waidlemine. Borgä-Kerwo raudtee. Wiborgi kantsid. -- Tammerfors'i rahwahulk. Bolderaast: Kiskumine. Düuaburgist: Õnnetus. Tanroggenist: Margus. Moskwast: Jsewiist kiri. Kiewist: Uutmoodi usuõpetaja. Jekaterinoslawist; Margus. Hharkowist; PõllnlaaStaja. Tiflisist Ebausk. Wõeralt umalt: Saksamalt. Prantsusmaalt. Persiast. Birmast. Ameerikast. Kiriku teadused. Linda kuju. Eestimaa Museum Tallinnas on üht uut kaunistust saanud, mis nüüd selle isamaa asutuse  ülem ilu ja uhkus on. ja selleks küll ka kaua aea peale jääma saab. Se on Linda kuju, mida meie kuulsa ja «mustatud isamaapoja,  iseäranis aga EeStipoja August Weizende  r g i osaw meiflrikäsi walgest marmorist wäljaraimmd  on. Kellel ei oleks wana rahwa suust ja Dr. Kreuzwaldi kenast ja kuulsast laulust  meie rahwa-kaugelase ema Linda tuttaw  ? Kuidas iga rahwa ennemuistsed kangelased  luuletuse udus seisawad ja sellest seda suuremad  ja kõrgemad wäljapaistawad, mida rohkem  aega ennast nende ja meie wahele kognS, ja mida wähem tunnistatud sõnumid nendest meie juure nlatawad, nenda on ka EesLirahwa rahwa-kangelasega, meie Kalewipojaga. Ka tema ja tema sünnitajate elukäigu ümber on luuletus oma udu pununud ja settest paistawad  nende kujud wälja, mida aga üksi üks Wuletuse-waimuft teritub silm ueude täides kõrguses,  kanguses ja kenaduses seletada ja köneS, laulus, ehk kujus teiste maailma laste ette kanda suudab, kes ise wähema aadetega Väljaehitud  on. Sesugust kõrged luuletuse-waimu ou ka herra Weizenberg, meie maa kuulus kujuraiuja,  selles Ltnda-kujus tunnistanud, mis nüüd kui kallis omandus Eestimaa Museumi kaunistus on. Kuida ennemuistne jutt ja selle järel Dr. Kreuzwaldi laul räägib, oli kangelase-ema Liuda tedre-munast tulnud ja Läänemaal ühe lese kaitsemise all kenamaks neiuks üleSkaswand. Ütlemata iluga ja uhkusega  tuliwad päike, kuu ja koidutäht teda kosima.  aga omaks kaasaks ei tahtnud Linda kedagi teist, kui aga kangelast kes teda oma riiki, Minimaale wiis. Onne pääwad öitsesiwad siin noore paarile, aga ka kange Kalew  pidi põrmule oma wõlga tasuma. Tema suri enne oma noorema poja sündimist, kellest tagajärel Eesti kuulsam kangelane, Kalewipoeg  kaswas. Küll oli Linda oma kiired saadikud, kirjud Lepalindu Põhjamaa kuulsamate  arstide järele saatnud, aga surma sammud oliwad kiiremad; Kalew oli hinge heitnud, enne km Lepalind tagasi jõudis. Seitse pääwa ja seitse ööd walwas Linda söömata ja Puhkamata kalli kaasa surmasängil, nagi läbi oma pisarate seitse kord päikest tõusma ja seitse kord päikest weerema, ja tallitas siis oma käega oma haledad  kohust. Tema pesi Taara tubadesse tõstetud  kaasa surnukeha, suges tema juukseid kuldse harjaga ja kaewas temale hauda. Haua peale kandis Linda pääw pääwa körwas kiwa kokku et tulewail põlwedel paik tuttaw oleks kus kangelane  puhkas. Kokkukantud tuvidest kaswis kõrge mägi. mille peale järeltulewad põlwed Eesti kindlust ehk linna ehitafiwad ja Linda - niss a" nimetafiwad. Se on ennemuistse jutu järel Tallinna esimene asutamine ja sedawiisi on Linda Tallinna asutajaks —. KurwastuS,  ihuraskus ja raske töö oliwad kurwa lese jõudu Väsitanud; wiimane kiwi libises tema põllest. Kurtes istus lesk kiwi peale: „ Linda nuttis waene leske, Leina pölwe pisaraida, viletsuse silmawetta; Nuttis kaua kiwi otsas, Kaljupakul kaebadellcs. " Rohked pisarad täitsiwad maapinda nutjate jalgade all, nirisesiwad kokku loigukeseks ja woolasiwad  kokku, künni lai järw sigis, mida weel täna x,Ülemeeste järw" nimetakse ja mille fees, idapoolise kalda ligida! ka weel täna Linda põllest Übisend kiwi näha on. Seda kibedad lese-leinn on meie kuulus kunstnik Linda kuju pöhjusmõtteks tarwitanud. Wähe kummargile  istub kangelase-ema kiwi otsas. Nägu tunnistab tema rahwasngu ja sellest paistab sügaw, kindlast waimnst takitsetud südame-walu wälja. Kui ka wana aea, ehk kuida seda nimetakse  „ klassika" knnsti-tnndjad selle näu kenaduse  wasta midagi rääkida wõikfiwad, siis kisub se meie südant oma sügawa, tasase teinuga  seda wägewamolt oma poole, kui meie tunnistada wõime: /Seda nägu meie tunneme, se on meie oma." Endiste Eesti eeskujude järel tehtud wööga on Linda riided köidetud; õla pealt ripub hundinahk ja selle hirwil-hammastega  pea körwas paistab hingelik inimesenägu  omas kõrgemas looduses selgemini wälja. Linda pea ümber on tamme lehtedest ja kuuse käbidest punutud pärg, mis teda Põhjamaa kangelase  snguliikeks tunnistab, ja kaela ümber on merewaigust ja mitmedwiifi kiwidest kokkupandud pael, kuida seda rikkamad Põhjamaa rahwaste naesterahwas kandfiwad. Pitkad juuksed ripuwad  selja peale. Paljad käewarred ja paljad jalad on laitmata kenad ja tunnistawad niisamati  kui kõik se kuju, üht waimustud meelt ja osawad meistrikätt. Walge marmor, millest kuju «väljaraiutud, ou raua-weega kergest taidetud  ja kollakaks wärwitnd, et mõned weiked plekid kiwi sees kaetud saaksiwad; aga sellest Lindamssa on nüüdne Tallinna Doomi ehk Tompea  mägi. sigib kujule soojem paistus, kui lumiwalge kiwi seda anda wõib. Eestimaa Museum on noor asntuS ja selle jõud on weike. Kuju wedn Roomast Tallinna, ja selle wedu kõrwalised kulud on 200 rubla maksnud. Kuulsa kunstnikule ei ole rohkem anda olnud, kui aga 500 rubla, millega tema omad kulud weel taieste tasutud ei ole; tööpaigast,  ehk koguni auupalgast ei wöi juttu olla. Awalikud hääled, nende eesotsas Saksakeeli ~ Tallinna Zeituug" soowiwad, et meie maa knnsti-sõbrad omalt poolelt kõige wähemast selle isamaa poja kulu tnsukflwad, kes meie maale nii suureks anuks on. Omaks täieks palgaks peaks tema muidugi meie «mustust pidama. Omalt maalt. Tallinnast. Elementarkooli - õpetaja Heinrich Stein on kui Tallinna IV. Etementar-kooli  õpetaja kinnitub. Talwe kipub sel aastal koguni wara tulema.  Mihklikuu lõpuni oliwad ilmad soojad, siis läkfiwad järsku wiluks, ja juba 2 Wiinaknu  pääwa homikul laugefiwad ülesärkajate silmad  walge maakatte peale, kuna mitmed puud weel ama rohelist suwiehted kaunawad. Lumesadu  kestab edasi, täna, 5. Wiinakuu päawal on maal täis saanitee ja sel homikul oli 5 graadi külma. Waatame meie nüüd lahkund suwe peale, kuida se ennast meie kitsamal isamaal  ilmutas, siis on meil asja küll, Jumalad iseäranis meie maa kohast tänada, kui kõiki neid hadahääli kuuleme, mis meie laiemaalt ja mitmest paigast wõeralt maalt meie poole koStawad.  Oliwad ka siin meie maal. mõnes paikas  wiljakaswud ja heinakaswud keskmised ehk weel wnhemad, siis oleme meie kõiki Zumalaandi  taieste ja rikkumata kokku, küüni ja aita saanud, ja se on rohkem, kui seda mitmest kaswurikkaft  aastast kiita wõib. Puuduline wiljasaak meie laiemal isamaal tunnistab ennast kõrges wiljahindas, tunnistab ennast aga weel rohkem üleüldises kaubaajamises. Kuna möödaläinud  aastal 1 Leikusekuu pääwani Weneriigist  juba 22.883,707 tshetwerti wilja wäljaweetud  oli, ei olnud seda selle aasta selsamal aeal rohkem, kai aga 15,2! 9,410 tshetwerti, se on 7,664,287 tshetwerti wähem, kui möödaläinud  aastal, ja oli nimelt 3,199.411 tshetwerti  nisu wähem wäljaweetud. Sel aeal ei olnud küll mitte wõimalik, üleüldise wiljakauba üle täielist aru teha, sest 5 kuud, kus kõik Viljad  kogutud on; et wäljawedamine aga möödaläinud  aasta kõrgusele tõuseks, seda ei ole