Tallinna Sõber OM. ReljaS aastakäik. Tallinnas, Zv. Hcma-kun vääwal IM. Uleiild«r aealeht Ecskillihillllle maal ja liilnades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'! päriate trükimajaS: ,aStaS 2 rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused «aksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wb«ta?fe wa«t«: AaM»ua»! Ptriake irükimaja». 7eterS«rgi» : A, S. L>cca«dl, V«.»Mper»« A b-t.-> Aartu» ;W. Aust. - K. A«de»Ma. z Aallly. Uaiftes! A. Heitzewerg. Hapsak,»! H. J. K»»,rg. A«resa«est W. — Maake kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. A- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad kiwad Baltisti (Valiischrorl ösLLlkcmk-Uoprr..) Register: Egyptuse tülist. Omaalt maalt.' Tallinnast: Ilmad. Tulekahjud. Lihunik Stkin. Ernst Bark ja tema soowimiue. Baltiskist: Uus kirikuõpetaja. Nigola kihelkonnast: Tulekahju Riiast . Senatori läbiwaatamisest. Tulekahju. Kuuraniralt: Pidukõac ja wastus selle peale. --- Pelerburgist:  Hareldane rõõm. Kõrged wõcrad. Aurulaew ~Moskwa". Tulekahju. Lwalik kacblus. > Majade hinnad langemas. Suur wõi? Suurest raudtee vmiktulest. Moskwast: Tulekahju. j Mhm-Rowgorod - Laada hakatus. --- Tulekahju. K Keralt maalt: Saksamaast. AuSttia-Nugrumaalt. j Prantsusmaalt. Inglismaalt. -» Itaallast. Roolsi»RsrramaM. Sopcnhagenist. Egyplusest. Jutu leht'. > Jichlamiltd pärast snruia. Egyptuse tülist. Wiimased sõnumid, mille järel Arabi Pasha ennast Khediiwe alla heitnud, rahu palunud ja wainulk astuda tahtnud, näuawad tühjad olema. Tema on ikka weel oma sõeameestega Kafr-el-Dewaris ja annab sealt käskusi, laseb kanalid kinni toppida ja peab sõda edasi. Pärast mitme käänkõne on Türgi walitsus 20,000 meest Egyptuse tüli lämmatamiseks saata tõutand, pärib aga, et enne seda Inglismaa sõeawägi Egyptusest ära kutsutud saaks, mida muidugi sealt poolt kuulda ei wõeta. Peale selle tõuseb ikka suurem kahtlus selle üle, kellele need Türgi wäe hulgad  wiimaks appi läheksiwad, kas Khediiwele wõi Arabi Pashale, ja kõigist tõutusest ei tuleks pärast ehk ka ühtigi wälja, sest Konstantinopelist kirjutakse, et seal küll sõeawäest  valju kuulda on, aga söeawäe kogumiseks ja teele saatmiseks ei oleks ükski weel kätt liigutanud. Inglased ei taha kõige sellega koguni mitte leppida, waid tunnistawad  nüüd juba otsekohe, et see aeg möödas oleks, kus nemad tüli lämmatamist Türklaste kätte üksi usaldada julgeksiwad. Nemad' wõtakfiwad küll Türklast kaasa, aga neid ei tohiks mitte liiga palju olla, ja ka need wähesed peakfiwad ühe Inglismaa Kindrali käsu all seisma, et nemad  mitte ühel pääwal oma sseariistu Inglaste ja Khediiwe  wasta ei pööraks. Kõige suuremat kahtlust on Derwish  Pasha sigitanud, kes nüüd juba jälle Konstantinopelt tagasi sõitis, ilma et tema midagi korda saata jõudis, ilma et ka ükski aru saaks, mida tema siin korda saatma pidi. Kui tema ära sõitis, fiis saatis Admiral Seymour temale ühe laewa järele, teda tagasi tooma, sest et Konftantinoplist üks tähtjas telegramm tulnud oleks, aga laew ei saanud teda enam kätte. Kõige selle üle kirjutakse nüüd: Kõige udusem asi Egytuse küsimuses, on Derwish Pasha tallitus seal maal. Selle üle, miks teda senna saadeti ja kuida tema Khediiwe wasta oli ja Arabi Pasha wasta oli, selle üle mõteldakse mitmet wiisi, pea.. peetakse teda Euroopa riikide sõbraks, pea waenlaseks. Ühe Saksamaa aealehele on kirjutatud: /Arabi Pasha kauplemised Khediiwega  sellest aeast saadik, kui tuttawaks sai, et Türgi walitsus sõeawäge Egyptuse maale saata tahaks, ou Konstantinopelis  pahandust sigitanud. See oleks Türgi walitsuse  wõitu Khediiwe üle tunnistanud, kui Arabi Pasha teda tähele panemata jätnud ja Sultani kutsumise peale Konstantinopelt tulnud oleks. Selle udu selgitamiseks läheb  pitkemat arutamist tarwis. Täna on kõigist selgest näha, et Derwish Pasha muud käsku kaasa saanud ei olnud, kui Khediiwet hirmutada ja Arabi Pashat waStapanemises  Khediiwe wasta ja Inglaste wasta kinnitada. Sellest aeast saadik, kui Derwish Pasha Egyptusemaale tuli, lõppeS Khediiwe walitsus, ja kui tema looduse poolest arglik süda wasta seista katsus, fiis ähwardati teda sellega, et Derwish Pashal kiri kaasas oleks, mis teda auujärje pealt tõukaks. Inglismaa walitsuse käes on kirjad, mtS tõeks tunnistawad, et Aleksandria kantside ehitamine ja Arabi Pasha taganemine, sügawamale, maa poole, Derwish Pasha nõuu peale tehtud saiwad. Arabi Pasha, kelle teadus sõea asjadest wäga wäheline on, arwaS, et Aleksandria  kantsid Inglaste kuulide wasta pidada wöiksiwad, kui wähe parandatud saakfiwad. Derwish Pasha teadis seda paremini ja kirjutas Arabile 18. Jaanikuu pääwal: „Teie töö Aleksandria kantside kallal on asjata. Mina olen neid läbi waatanud ja olen leidnud, et nende põhjused  wiletsad on, ja et nimelt kantsid .Napoleon", ,Mohanem  Bey" ja ,RaS-el-Tm" ka kõige wähemat suurtüki laskmist wälja kannatada ei suuda. Laske aga suurtükid peale wedada, et JnglaSte suurtükkide peale vastata võite". Arglane Khediiwe ei teadnud, miS tema tegema pidi, ja kui Inglismaa laevade pealt tõeSte laskma hakati, siis kutsus tema wäe pealikud M Rmistred kokku, ka Arabi Pasha ja Derwish Pasha oliwad seal. Khediiwe Tewfik Pasha andis nõuu, et nii kaua waSta pandud saakS. kui Inglased auusat kauplemist pakuksiwad. Derwish Pasha kargas üles, lõi rusikaga laua peale ja karjus: ,Arge unustage, et Teie tõik muud et ole, kui Sultani sulased; siin ei kaubelda kellegiga! Islam saakS häbiga kaetud, kui meie Egyptuse wäge Inglaste kalle annaksime." Okstega tõusis tema üles ja läks wälja; Arabi Pasha >a teised Ministred läkfiwad tema järel ja waeue Khediiwe jäi üksi. Öösel läkS Arabi Pasha oma sõeawäega Aleksandriast wälja. Kui Inglased maale tuliwad, siis kartis Derwish Pasha, et Khediiwe teda nende kätte annaks ja laskis tema üle walwata, nagu wangi üle, ja sellest aeast saadik oli Khediiwe  täitsa Derwish Pasha wang. Et tema pärast ära sõitis, see oli üksi hirmu pärast Admiral Seymouri eest, kes ühe wangi langenud Egyptuse väepealiku läbi paberid kätte saanud oli, milles Derwish Arabile ette pani. kuida kõige paremini Mahmudie kanalit lõhkuda võiks, millest Aleksandriasse «ett jookseb. OlekS Admiral Seimwmt voolest wälja saadetud laew Derwish Pashal kail? laa aud, fiis olett teda sõeakohtu ette pandud, sest ametlikult oli kuulutatud, et tema tülide lepitamiseks senna saadetud oli ja nüüd oli üleS tulnud, et tema tüli tegijate poole hoidis." Kuida pärast Arabi Pasha nõuu peale ja tema kattsuse  all Araablased Aleksandria linna waiia rööwisiwad. põlema pistfiwad ja kõik Eurooplased ära tapsin ad, keda kätte saiwad, seda teame meie juba. Niisama sugust koledaid  tegusi on siis ka teiSles paikades tehtud, kuida enne kirjutasime. Halwa rahwast on mitmesuguste wale sõnumitega  julgustatud, ärritatud ja Eurooplaste kallale kihutatud.  Nenda laskis Arabi Pasha juttu - wälja lautada. et Aleksandria kantsid muist Inglismaa laevu lõhkunud, Egyptlased teist, ja nenda ka Admiral Seymouri ennast wangi wõtnnd oleksiwad. Arabi Pasha laSkis Mahmudie kanali wedu sooned kinni toppida ja igak poolel tõusis halw rahvas melsalisle kombel wõeraSke waSta üles. Kui Inglased Aleksandrias oma valitsust kinnitanud oliwad, siis saiwad kohtud seatud, mis kurjategude järel kuulama ja kurjategijaid nuhtlema pidiwad. Nende kohtute ees ou üks Euroopa ametnik Tants asi ÜleS gnuud: ,Mina olin raudtee jaamas, kui ametlikult kuulutati, et Aleksandria  kantsid seitse Inglismaa sõealaewa lõhkunud ja mere põhja lasknud oleksiwad. Järgmisel paamal kuluvad halwa rahwa hulgad röõwiga Aleksandriast. See okt täht rõöwimise  ja tapmise algamiseks, mis 13. (2.) Heinakuu pääwal, homikul kell 8 peale hakkas. Lõunent lugesin mina 8S surnukeha, mis troppides mööda kantud salvad. Iga troppi ees käisiwad naesed ritwadega, mille kulge ara raiutud  inimeste käed ja jalad seutud oliwad. Nende järel tultwad teised naesed ja HõiSkasiwad, nagu pulmas, >a mitmed surnukehad saiwad köite olsaS weclud. kuuni tuk haawal katkeflwad. Halw rahwaS peksis surinud laiaaotega,  künni sisikond wälja tuli, mida Eurooplaste majade wasta loobiti. Surnukehad oliwad enne paljaks röövitud. Üks Politsei ametnik pistis leitud raha ja kallimad asjad oma tasku. Teise saagi pärast kiskufiwad rahvas ja soldatid  üks teisega/ Üks Euroopa ametnik El Kebi- r i st rääkis, kuida !3 Heinakuu räaval lmlk käratsewat halwa rahwast raudteega Aleksandriast tulnud ja ühe maja peale langenud, kus seitse Euroopa ametnikku oma perekondadega  elaflwad. Neli neist ei olnud kodu, aga kolm, keS kodu oliwad, surmastwad hulga pealetungijaid, künni halwa rahwa hulgad takka uksest stSfe kuluvad ja neid tapsiwad. Nende surnukehade peale kallati kiviõli ja pisteti  põlema. Need keS kodu ei olnud, saiwad mõne maa naese läbi peaStetud. Pea selle peale tuli maakonna Kubernõr  ja peaSkis tapetud meeSte perekonnad, keda oma majasse wiis. kuida ka halw rahwaS sõimas ja vandus. tappi» halw rahwaS seitse Greeklast metsalise kombel.  Ühe. sisikond kiSli wälja, seuti koera saba külge, kallati  kiwiölt peale ja piSteli põlema. kuS juures naesed ja lapsed HõiSkasiwad. Kaheksa kord tungistwad weel rahwa hulgad Eurooplaste peale ja saiwad lagast tõrjutud, künni katt küla kohlumeest tulivad ja oma rahvaga pööraseid metsalist ära peletasiwad." Seesugust tegnfi kuulutakse ka Millahast. Kõigist paistab aga wälja, et maarahvas Fellaad —, kelle eest Arabi Pasha ennast võitlema kiitleb, neist metsalise tegudest mitte osa ei wõta, waid üksi aga halw linnarahvas. keS ka siin palju toorem on, kui maarahwaS, kuida seda ka teistel maadel nähakse. Kast need kürwilad te»d, mida üleS kirjutateS sulg wänttl',  legunala laanud oleksiwad, kaS maad ja rahwast ilma Inglast:? eunc aegse Aleksandria lõhkumiseta oleks solgutada Võinud, see on teadmata. Seda on aga naha, ek siin Ma mitmest aeast saadik, muist küll Eurooplaste Inglaste ja PrantSlaSte ahnuse läbi, muist Türklaste sala ässitamist? läbi palju süütest kokk» kantud oli, mida wiimaks N:abi Pasha, kahckeeitse Türgi walitsuse kaitsusel leegiks l? lsutas. Niiud kinnitab Admiral Seymour Khediiwele, et Inglase  Egaplusi koguni mitte oma walitsuse alla sundida et tad-M, waid üksi aga Khediiwel, maad ja rahwast mässajale eest kaitseda. Seda oleks Inglismaa aga kindlast  ette wõttwd ja tahaks seda täika. Khediiwe peaks rahvalt faljuma, jälle rahulisele tööle hakkama ja Arabi Pashaga sa tema seltsimeestega, nagu lausa mässajatega umber kaima, Aleksandrias on Inglased Mk Egyptiaste suurtukid ara lõhkunud ja püssirohu «varanduse tuulde lasknud.  Inglattd vännmd ka, et Abuk ri linn nende katte antud saaka >,a älsvaidamad seda muidu lõhkuda ; juba oli srilcts väa.v elle unuetatud, seda ou aga esiteks weel zarel? jaall-d. Khediiv? on pögmend wöeraid Aleksandriasse  tagasi kutsunud, Admiral Seymour kuulutab aga omalt poolelt, et Arabi Pasha Mahmudi kanalt kinni toppinud  za M/fantma? vce puudust karta tuleb. Selle kuu tv paamal oliwad KairoS 360 Ülemad sMohammedt iisuõpe.Mjadj. miüued leised sirgemad waimulk d mehed ja tohkniranemad koeb ja lumuSlamvad Arabi Pasha Egypiu!e  kainejaks. künni rohu lulekS: Khediiwe Tewfik Pasha sai nende porlcsi Medainmedaulaste kogudusest ja seadusest wälja lukalud. Seesama kogukond kuinib Ministreid Kairo linna iagaii, sell Aleksandria? oleksiwad nemad Inglaste walitsuse ja võimuse all Sell? waSta on aga jälle Osuiann  Nsiki Vaiba za need 2<i TihcittSn sugust «väepealikud  Aleksandria Unna tagasi tulnud, kes enne mässamist Arabi Pasha vasla ramvad, esiteks surma nuhtluse alla mõistetud ja pärast Egyvtusest wÄM saadetud saiwad. Sultani enese Mutant oli neid saatmas ja nemad saiwad suure auuga wasta võetud. SueSst kanali ees, Port Saidi lahe veai, seisavad seitse PmntsnSmaa laewa, on