Wõeralt maalt. Saksamaalt. Wenemaa Suurvürst Wladimir Aleksandrowitsh jõudis selle kuu 10. pääwal Verliim ja sõitis sealt Koburgi poole edafi. —> Selle kuu 7. pääwal sõitis Saksamaa söealaew ,Cyklop" WahemereSse. Au s tria - Ungruma alt. Üks kohtuwanem, kellel ära kadunud Gsther Solymossy asjade kõige rohkem tege«nist on, on ühe nimeta kirja saanud, milles tunniStakse,  et Juudid selle õnnetuma tütarlapse tõeSte ära tapnud  ja tema keha pärast ära põletanud oleksiwad. Kirjas on kõik üleSräägitud. kuida seda koledat tööd tehtud ja kes seda teinud. Wiimaks aga ähwardakfe weel kohtuid, kui nemad seda asja mitte seisma ei jätaks. Ilma Juutideta  ei wöikS see maa elada ja nende käsi ulataks nii kaugele, et nemad seda igaühele kätte tasuda wõikfiwad, kes nende külge puudutab. Kas üks Juut seda kirja saatnud on, wõi üks Juutide «vaenlane, kes sedawiifi rahwa wiha nende vasta weel tulisemaks lõõtsutava himustab, see on kahe wahel. Meil tahab pea näidata, kui oleks «viimane mõte õigem. Sest et Juudid, kui nemad süüalused  olekfiwad, seesuguse ähvardamisega kohtuid kohkutava  loodakstwad, seda ei usu meie mitte. See kiri näitab siis küll ennemini Juntist «vabandama, kui hukka mõistma. Austria Keiser ja Serbia Kuningas on Ishelis koos olnud ja wäga sõbralikult üksteist teretanud. Triefti kurjateu üle tulewad need sõnumid, et senna üksteistkümmend  õõnest kuult saadetud oliwad, millest kolm dyuamiitiga  täidetud ja laetud saiwad, kaheksa teiseks korraks jäätud  on. Palgatud «viskajatest on kaks hiljaks jäänud ja pärast kolmandemale süüks annud, et tema liiga wara wiSkanud.  Sellest on nende wahel ri d tõusnud, milles hiljaks  jäänud mehed kolmandemat üleS -anda ähvardanud, kes siis ennast hirmu pärast ise üles andiS. Kõik kolm on «vangis, nenda ka ühe Turnijate Sellfi. eesseisuS, kellel see asi mitte wõeras olema ei arrvata. Üleüldse on 16 meest wangi3. Palgaks ci ole neile mitte 20 guldnat antud, kuida hakatuses kirjutati, waid 1000 guldnat. Ühe, Wenedigist tulnud laewa peal leiti üks kast, miS dynamiit-kuulidega täidetud oli. Politsei oli sellest saatusest juba enne teadust saanud ja wõttis seda «vasta. See mees aga, kelle nime peale saatuS tuli, istus juba enne oma politika ässttamiste pärast wangiS. Kuida arvatakse,  taheti dynamiitkunlifi rahwa sekka «visata, kui Keisri-Praua nimepääw veetud saaks. Pransusmaalt. Selle kuu 3. paäwal on Monceau lesLeups (Mongsoo le Lööp) linnas mässajad dynamiitiga ühe kiriku ukse lõhkunud ja kiriku põlema pistnud. Siis röõwisiwad nemad ühe kirikuõpetaja maja ja ühe tütarlaste kooli paljaks. Mässajatel oliwad rewoltvrid, «vikatid ja sõnniku hargid söeariistaks. Mitmed  kohtu ülemad oliwad enne sõea ähwardamise kirjast saanud. Möllajale «vasta on söeawäge saadetud; umbes 40 meest saiwad kinni «võetud, teised põgenestwad metsadesse  ja selle ,muSta salgus peamees olla Schweizi maale peasnud. Asjade hulkas, mis nende juures leiti, on mässajate lippust ja paberite hulkas »kohtu otsuseid", mis ,õiguse nimel" neid surma nuhtluse alla mõistawad, kes nende nõudmistega ei lepi. Esiteks katsufiwad Prantsusmaa  kõiki seda wõeraste süüks a;ada, keS pööraseid oleksiwad, aga seda ei ole wiimaks  ka rumalamadkt enam uskunud, waid kõigist on näha, et oma rahwa tüiikihutajad neid kiriku ja kooli waSta wihale äritanud oliwad. Wist lootstwad nemad tõusma kära abil oma polittka nõuufi korda saata, aga ast on õige wiletsat otsa leidnud. Üleüldse näitawad Prantslaste Rahwariigi aSjad õige kurjaSle sasiSfe minema.  ÜkS Ministerium tuleb teise järel, koolides, kirikus ega kohtute? ei ole kindlat seadust. WäljaSpidl on maa wsimatu, kuida seda Egyptuse aSjuS näha on, kus Inglast  teha laStakse, mis tahawad, kuna Prantsusmaal WahemereS  suuremat wöimuSkonda nii hädaSte larwiS läheb. Selle kära ja segaduse abil tõSlawad ka Bouapartlased oma pead ja on hiljuti õige suurt kära teinud. Notrc-Dame kirikuS sai selle kuu J. pääwal juba palme, Keiser Napoleon  V. eest peetud ja hulk rahwast oli kokku jooksnud. Kui kõik asjad kordas olekfiwad. fiiS wõikfiwad Rahwariigi  ülemad rahuga selle peale waadata, sest Prinz Lui Napoleoni surmaga läks Keisririigi seaduslik pärija hauda, ja Prinz Napoleon, kelle poeg Victor nüüd see Napoleon  V. olema peab, ei seisa kusagil auuStuseS. Aga aSjad ei ole sugugi kordaS ja sellest sigib RahwariikiaSlele suur mure. Inglismaalt. lirimaa rendiwöla seadus, mille järel rentija ühe jäu maksad, RiigiwalitsuS teise jäu >a mõisnik kolmandema maha kuStutab, on nüüd ka Parlamenti  ülemas tuaS waSta «võetud. Nüüd arwati lepitus lahkel teel olema, aga asi on teisiti tulnud. Selle kuu S. pääwa õhtul on ükS salk lirimaa Maaliga sellftlase ühe oma wihaaluse mehe majasse tunginud ja teda, tema ema, tema naest ja kaks lasi maha lasknud. See on lirilaSte waStuS nende nõude veale, uziS ParlaiueuliS nende heaks peetakse. Küll neil fiiS midagi muud lagakihntaiakS on. kui talukohad ja talukohtade rent. ,I»uiu-KafferlM« Kuningas Ketowayo on Auninga-Praua jutule woelnd ja temale on ükS jagu tema endisest Kuningriigist lagast anda lubatud, mis pärast tema wangi «võtmist 12 pealiku kätte jagatud sai. Sealt tulewad aga sõnumid, et Kafferlased teda koguni mitte tagasi ei taha. waid et see sõnu» neid koguni rahutumaks teinud on. Dublinis on kohus hillutt ühe mõrtsuka surma nuhtluse alla msiSta julgenud, aga fee on tagajärel weel suurt kära teinud. Üks aealeht sõimas selle eest kohtumõistjaid  ja selle lehe toimetaja sai kolmeks kuakS wangi ja raSke rahamaksu alla mõistetud. Selle üle on liri ,rahwamehed" nüüd wäga «vihased ja tahlfiwad neid aealehta  awaltkult ära põletada, mi» mõrtsukat süüdlaseks ja kohtumõistjad õigeks tuimiStaflwad. Seda MhwuWst"' kangelaste tegu keelas küll Politsei, aga tüli oli suur ja palju põlewaid ja sütitavaid kõnest sai peetud, milles lirimaa  ja Inglismaa lahutust päritakse. Parnell manitseb küll rohivast. rahul olla ja uut taluseadust waSta «Ma, kas tema sõnad aga südamest tulewad. see on teadmata ja need ei mõedu fiiS ka palju. Pärast on weel kolm rõöwlit ja mõrtsukast surma nuhtluse alla mõistetud, aga kurjateud ei lõpe õnnetumal lirimaal ja mõistlikumad bääled kõlawad aSjata. Türgtmaalt. LepltuS Inglismaa ja Türgimaa wahel on uueSte takistust leidnud. Türgi walitsuS ei taha Jnglastega ühes Arabi Pasha waSta «võidelda. Derwish Pasha ja Serwer Pasha on fiiS ka käsku saanud, esiteks weel koju jääda ja sõeawägi, mida Egyptusemaale saata taheti, on ikka weel Suuda lahe peal, laewadeS. Inglismaa  poolt ähwardakfe kõiki rahulist asjatallttast lõpetada, kui Türgi walitsus mitte igaS tükkis järel ei anna. Sul- tan tahta ringkirja suurriikide «valitsustele saata, milleS kaebab, et Inglased Egyptust omale wõtta lahakfiwad. Mekka Suur-Sherif on Sultanile kirjalikult oma truuwust tunnistanud ja salgannd, et tema kuidagi Arabi Pashaga üheS nõuuS oleks. Ka teised waimulikud ülemad mõistavad  Arabi Pasha legust hukka. KaS see aga nende südamest  tuled seda on weel ära oodata. Syriast tulewad aga sõnumid, et seal kõik Mohammedanlased Arabi Pasha poole hoiaksiwad ja waritsekstwad, kulda nemad Kristlaste elu ja wara peale karata «võikstwad. Seda räägiwad juba Mohammedanlased awaltkult. kohtud piigiSlawad ja «vae«vawad  Kristlast ja mõlemil poolel on wiha kaSwamaS. Beymthi» oodatakse niisamasugust meriseid tülist, nagu need Aleksandrias oliwad. Egy p t «« s e st. Estmene söeariiSta tegu on Inglastel  EpyptnseS korda läinud. Nemad on ilma suurema kahluta SueSst Kanali kaldaid Arabi Pasha salkudest puhastanud.  SueSst Kanal seisab nüüd täitsa nende käsu ja wõimufe all. EsttekS ei olnud wöeraStel kaubalaewadel  luba läbi sõita ja ka Kanali walitsuse «varandust wõtfiivad  Inglased oina kätte. Mõlemad said aga selsamal pääwal jälle wabaStatud. MiS teised riigid kõige selle kohta ütlema saamad, see on weel teadmata, seda aga kuuldakse, et Prantsusmaalt juba Inglastele õnne soowitakse.  KaS seda sealt otsekohesest südamest tehakse, wsi aga wõimuse puuduse pärast, see on teadmata. KairoS on aSjad wäga kardetawad; juba olla mitmed majad wälja rttwitud ja põlema pistetud. KaS «vihased Araablased  ka seda linna maha põletawad, seda saamad järgmised  pääwad näitama. Kheediiwe on käsku annud, Inglast  kui fsbru rvaSta «Stla. Arabi Pasha suurem «vägi seisab Aleksandria ligidal kantfldeS. Seal on 111 l suure mat Võitlemist oodata. AuSlria söealaew Mautilus" oli. Abukirist möödaminnes seal walgeid lippust näinud, arwanud  et Inglased iuba seal oleksiwad ja 12 meest ühe ülemaga  senna saatnud. Neid on Egyptlased «vangi «võtnud.  Wöib olla, et see nüüd ka Austria laewu tegewnsele  sunnib. Kaup Inglaste ja Türklaste wahel ei ole ikka weel otsale jõudnud. Korea-Kuningriigist. Suur Korea poolsaar, Weneriigi Amurt maakonna ja Hhiina piire «vahel, seisis tänine kõige wõenSte waSla kinni. Nüüd oliwad Ameerita  Ühend-rlud-riigid senna ühe söealaewa saatnud ja Korea kaupa teinud, mille järel nendele mõned sadamad  kauba ägamiseks pidiwad lahti tehtud saama, ja Europa  riigid lootsiwad sedasama õigust saama. Nüüd on aga sõnum tulnud, cl KoreaS mäSsamiire tõusnud, Kuningas  oma kaasaga ära tapetud ja Jaapani Saadiku maja ära lõhutud on. Kiriku teadused. luiikusi SS. Augusiil tteb õpctaja AsSmuth enne lõunat ju tlüst ja võtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Kaarle sunlni> : M. Augustil teeb abiõpetaja Winkler jutlust ja wriad lauarahwast, laualelirjutamine on laupääw enne lõunat kellu S—« 2, plhiiwüic kell>i I. : 2S. Augustil teeb pastor Bergwltz jutlust. Tseusuri poolest l«d-t°t»d. T-Simu... W. L-Me-Wu M«°l ISSZ. - Trükiwd i k»«W-. Kõige kõrgemalt 24. Rooja k.p. 1876 a. kinnitatud seaduse põhja peal, selle üle, mis wiisil wäele sõea aeal tormilisi hobu. seid tuleb muretseda, saab Z 1b mööda, iga kuue aasta järel hobuste lugemine ettevõetud, et selle läbbr wäeteenistuseks kõlblikude hobuste aru teada saaks. Seda mööda wöetakse kõigekõrgema käsu peale selle kubermangu linnades ja kreisides sell aastal 15. Leikuse-kuu p. künni 15. Mooja kuu pääwani hobuste lugemine ette ja peawad ettewalmistamised lugemise tarwis IS. selle Leikuse-kuu pääwani lõpetatud  olema. Seda üleüldiseks teaduseks kuulutades, annab Eestimaa kubermangu sõeawäe-kohuse  kommission teada, et ligemad teadused selle üle mis pääwal ja kus kohtas iga jäuskonna hobused peawad cttc toodud saama, weel iseäranis kuulutatud saamad Tähendus: Kui hobused lugemise tarwis mitte ei saa ettetoodud ilma et selle tarwis kindlat põhja oleks, ehk kui hobused warjul hoitakse, siis saawad süüalused rahukohtunikude  seaduse Z 29 järel trahwitud. R Maja °n müia paraja hinnaga Dompea  alcwis waeste kooti uulitsas Nr. ISS, raudtee wastas. Üks tallirnum nelja hobusele ja tõllakuur ja t tuba saab üüritud promeuadi tee ärel, Nr. 90 L, Rotermanu i wastas. Tallinna linna ameti poolt saab seeläbi Üleüldiseks teaduseks kuulutatud, et Tallinna linna wäljaweo toimetus pneumatika (õhutõmbamise)  sisteemi järele 36. Augustil, pärast lõunat kellu 2, linna ammeti saalis awaliku wäljapakkumise wiisil selle kätte kaheteistkümne aasta peale peab antud saama, kes seda kõige odawama hinna eest oma peale tahab wõtta. Ligemad tingimised nii kui ka uue wäljaweo  platsi kaart on linna ammeti saalis väljapandud, kus nad harjutud tallitust tundides wöiwad läbiwaadetud saada. Tallinnas, linna ammet, Juulil Linnapea asemik W. Oreiffenhagen, Nr. 1509. Linnasekretär H. Muecke. Teadaandmised. üks wäljawalitud kogu Isllemmjatcle. MalzoV i kästtöö-kauptemise-settst-waörikust pakub kristal - asjade magasin J. M. Trosimow, RiigaS, Münzi uulitsas Nr. Iv. ! VM- Kimtnd"Ml saab üks Tellilkopple uulitsas kiwi maj« suure puukuuriga ja hoowiga, wäga hea ehitamise kaht ühe wavrikule ehk werktoale. Ligemad teadust saab H. Tchmidt St Eo. kunturis Talakohamimse ja astmse-kaatrakt on saada Mndsors'i trükimajas. Cirrus Cinijelli. IgaMäw suur edendus. MMfitU hatstwS õhtu kell pool 8, edeuduse hakatus kell 8. Platside hinnad: Üks looshe 4 inimesele 6 rbl., üks looshe plats 1 rbl. 50 kop., üks numre plats I rbl., I. platS 75 kop., 11. plats 50 kop., 111. plats 25 kop., lapsed alla lv aaStad wanainimeste seltsis maksawad üksi I. platsi peal 50 kop. ja 11. platsi peal 25 kop. AaSsa on enne lõunat kell 12 künni 2 ja kellu 4 künni edenduse lõpuni lahti. Auupakkkult Direktor KniseN. See maja M 28l saare PS raa uulitsal» S korteriga ja poMga, saab müidud eht ka üvtMd. A»r«ad tratnsed v«a «ulitsal Rr SO7. ll jWene keele õpetust ja rääkimise  tunnid fmwad antud Kaupmehe uulitsas Nr, 40. Räältimise  tuuuid kell S—l mm lõunat.