Iseäralised ja uuemad sõnumid. Königsbergist, Jõulukuu 23. pääwal: Laewasõidud on jea pärast seisma jäätud. Berlinist, Jõulukuu 24. pääwal: Dr. Gcffken on wangist lahti laStud ja protsess tema wasta jääb pidamata. Sansibarist, Jõulukuu 22, pääwal: Dar-es-Salami juures on wõitlemine olnud, kus palju Arablafi langenud. Saksamaalt on kreuzer meel lisaks tulnud. Belgradist. Kuningas Milan on pärast Skuptschina lõpetust kõigile neile- andeksandmist kuulutanud, kes triikija  walimise-süüde pärast kohtu all seisiwad. Uued raamatud. „Suruuks Selle pealkirja all pakutakse „Gartenlaube" kaastöölise E. Wichert'! põnetawat jutustust Eesti rahwale aeawiiteks ja waimutoiduks. Kelle kehajõud» ja waimuärkust himude-marud ja teised tuhinad taltsttamata pidudel, aroalikkudes paikades ja salapaikades, nõdrustanud, nüritanud ja uimastanud on, sellele läheb pipardatud ihu ja waimu toitu tarwis, kui meeled ja tundmused  wähegi jälle piawad elustatud ja waimustatud saama. Seesugustele wõib see jutustus paras olla, wist aga mitte Eesti rahwale, kes oma määramata suuremas hulkaS waga, mõistlik ja kafin on, kelle ärkat tundmust fiis ka wähema waewaga liigutada wõib. Määramata tundmuste-maru äratatakse fiin õnnetuma lugeja siidameS, arutatakse üht püha kohust teise waSta purelema ja jäätakse wiimakS neid waeseid, kes ilma oma süüta selle kohuste-safi fisse langenud,  mis, Jumal tänatud! khristlikust maimust juhatatud inimeste juureS koguni mitte wõimalik ei ole, ilma ühegi juhatuseta, kuS fiis muud üle ei jää kui kätt oma elu külge pista! Waatame lühidelt „Gartenlaube" kaastöölise  walgustamata mõttekäigu peale: Kuura-neemel, mis Samlandi rannast umbes 90 wersta pitkuselt Kuura-haffi ja Balti-mere wahel Memelt linnani jookseb, armastawad waese kalamehe poeg Peter Klatt ja rikka kõrtfi-perenaese poeg Konrad Hilgruber mõlemad kenat Annikat, ühe mehe tütart, kes salakauplemise läbi õnnetuse, waesuse ja korrata elu fisse langenud ja kelle tütar nüüd wõeraste juures teenima piab. Mõlemad noored mehed on auusad ja on sõbrad. Peter Klatt saab neiu omale ja sõber lepib sellega, kui ka murtud südamega. Peter Klatt on juba enne kui madrus kaugeil meresõitudel käinud ja armastab seda elu oma raske wõitlemiStega tuule ja mere wägewuste wasta. Ka nüüd, kus temal kena noor naene kodu on, kisub teda osalt hoolekandmine oma naese ja weike poja parema elukäigu eest, osalt tema meremehemeel  kaugetele sõitudele. Paar korda läheb afi heaste, tema tuleb õnnelikult tagasi ja toob head raha koju. Wiimasel  sõidul aga, mida tema oma noore naese kurba aimamist  ja tahtmist waSta ette wõtnud, läheb laew kanalis Prantsusmaa ja Inglismaa wahel hukka. Mõned laewad on seda hukatust näinud, ei ole aga maruS aidata wõinud; lirimaa randaS leiti üks pudel kapteni wiimase sõnumiga laewa ja laewameeSte lootuseta hädast. Kõik tähed näitafiwad  selle peale, et laew kõigiga mere põhja läinud ja et ka Annika kahtlemata leseks saanud. Wana Peter Klatt katsus kalapüüdmisega iseennast, minijat ja tema wäetimat last toita, jäi aga haigeks ja suri ära. Oma weiket wara pidi Annika oma isa peafimisekS, keõ jälle sala-kauplemise juures kinni wõetud oli, Wene wangikoja-ülemale silmarohuks  andma, keS manameest fiiS põgeneda laskis. Waesus  ja wiletsus kippus igalt poolelt noore lese peale. Seal tuli Konrad Hilgruber teda uueSte kosima, oma rahaupsaka  ema tahtmist wasta, kellega tema! sagedast arutamist  oli, mis wäga wähe ühe khristliku poja kohalised on. Annika paneb wasta, tema näeb ikka weel und oma Petti tagasitulemisest ja piab ennast muutmata armaStuseS tema naeseks. Waesus ja mure oma wäetima poja eest, naabrite  nõuud ja ,saatus", mis haiget Konrad'tit tema hoolekandmise  alla paneb, sunniwad teda wiimaks aga järel andma ja ka ulakas kõrtsi-perenaeue annab järel. Kohtu poolest saab Peter Klatt surnuks tunnistatud, lese weikeseS majas saab suur homiku-pidu peetud, pulmalifed sõidawad neemelt üle Kuura-haffi kirikusse, kus Konrad Hilgruber ja lesk Annika Klatt laulatatud saawad ja fiis suur pidu, mis koguni mitte seesuguse pulma kohaline ei ole, Hilgruber!  kõrtsis algab. Järsku läheb pidutua uks lahti ja kutsumata wõeras, Peter Klatt, seisab läwel. Teda on uudiSjutustaja E. Wichert peaseda lasknud ja teedel, mida koguni mitte tarwis ei ole, ainult oma e wse wäglwaldse tahtmise mõnul, läbi India ja läbi Afeika kõrbede w':nlsutanud  ja mõned tunnid hiljemini, kui hädast tarwis, nagu tonti piduliste sekka saatnud. Nüüd on see tundmuste ja kohuste maru walmis, millega E- Wichert oma lugejaid wintsutada soowis, Kelle seaduslik naene uüüd kena Annika  on? Loomnslikul mõistusel ja khrifilikul meelel ei oleks wastus selle peale koguni mitte raske, Iga asi, mis eksituse peale põhjustatud on, langeb iseenesest, kui eksitus ilmsiks tuleb. Siin ei olnud ka weel kohuse põrkamiseks  kohuse wasta suuremat asja. Juba pulma õhtal oli Peter Klatt tagasi tulnud ja wõis seda jälle puudutamata  omale wõtta, mis õiguse põhjusel tema oma, eksituse läbi aga teise kätte langenud oli. Aga loomuslikust mõistusest  ja õigusest, ega khristlikust meelest, E. Wichert ega tema järelkirjutaja ei hooli; nemad tahawad ju üht põnewat  jutustust kirjutada, tahawad kohust kohusega purelema panna, tahawad oma lugejaid selles määratumas marus wintsutada, -- hoolimata, halastamata! Parast suurt kära kõrtsi-pulmas, wõtab Annika esiteks õiget uõuu: tema läheb ühe külaperenaese juure öömajale. Teisel homikul läheb Annika kirikuõpetaja juure, nöuu paluma, Aga muidugi kirikuõpetaja on ,wali waname.line" mees. Ega ,Gar!enlaube" kaastöölised omaS.wadaduseS" teisiti arwata wõi! Tema (kirikuõpetaja) ,ütles mõningad piibli salmid" ja sundis see ,wanameeline" kirikuõpetaja waest Annikat, oma uue mehe juure minema!! Asi lõpeb täieSte ,uuel meelel": Annika uputab ennast mereS ära, Konrad Hilgruber sureb ära ja jätab kõiki oma warandust Peter Klattile ja tema pojale päranduseks. MiS nemad weel tahta wõistwad! Weike Peter Klatt kaswab üleS, saab kõrgest koolitatud ja saab kirikuõpetajaks  muidugi  ,wabameelifekS." Tema laskis..plaani järele neeme liiwa pealsele paisule puid istutada, mis elanikkudele tormi warjuks pidi olema." KeS julgeb ,wabameelise" h.rgekarjalse  käest rohkem pärida?! -g- Jutustaja ja järeljutuStaja arwawsd eh! wahest, et nende jutuStus üks tragõdia, üks leina-lugu, olla. Nemad ekfiwad. Juba paleuslikud paganad, nagu Wana-Greeklafed,  aimasiwad, et »saatus" õnnetust ei saada, ja khristlikud  kirjamehed piakfimad teadma, et Jumal üht hingehäda ei saada, mille maruS kohused kohuSte waõta põrkawad, waid et seesugused õnnetused ja hingehädad süüst wälja sigiwad, olgu süü teades eh? teadmata tehtud. Süüd on siis ka need tapid, mille külgeS ja ümber wanema ja uuema aea õiged tragödiad ripuwad ja liiguwad, ja süüdlase süüd lepitab ahaStus ja surm. See on iga õige tragõdia sisu ja maim, mis nägiiat ja lugejat küll kurwastab, ühes aga ka lepitab ja puhaStab. Ka Kalewipoja lugu on üks tragõdia  ja ka seal on üks süü, mis ennast kangelase kannule köidab ja temale hukatust toob. SelleS jutustuses sigitab aga süüta inimeste peale langenud hingehäda süüd. See on täitsa wõõriti. See ei lepita, juhata ega puhaõta, see sigitab nukrust kõige elu waSta. segab ja eksitab. Sellepärast  ei ole fee jutuStus paleuslik, ou weel wähem khristlik. Waatame selle tülktirja' üksikute lausete ja kirjawiisi peale, fiiS leiame sagedast mõtlemata tülkimifl sõnade kaupa, mitte arusaadawat järeljutustamist; leiame wõera keele kõnekäänust ja Eesti keele waimu waStaseid lauseid. Kohe hakatuses lueme: »Sell ajal pidiwad killawoorid ja postifõidud  Riia ja Peterburi wahel Kuri neeme ehk maanina postimaanteed kaudu Lääne-Preifimaale toimetatud saama." Mis see tähendab, sellest saagu üks teine aru! MikS sits killawoorifi ja postisõikust ,Riia ja Peterburgi wahel" PreuSflmaale /oimetaki" ja koguni weel Lään e-Preussimaale,  mis Kuura neeme põhjapooltsest otsast ligi 200 wersta eemal lõunepool oli?! Seal leiame jälle kord lauseid, nagu: ,Mts sulle minu ema korda läheb?" j. n. e. Et seal aSju , tõendatakse", millel tõega ühtigi tegemist ei ole, see on iseenesest arwata. Kallid Eesti sulemehed jätke Eesti keelt rikkumata l Kõige pealt aga: Jätke Eesti rahwa südameid seesuguste põnetawate ,saatus"-jutuStuslega wintsutamata ja koormamata  k Xos-o-eoo qvW?l>o». - 30-iv Ae-»6x- IBBL. TrSNtsd Ll«b k«r«' i»»ri l »t t tuu"» t° kuwg°. Teada andmised. Tellimised meie lehe allinna Sõber" veale saawad köitis kohtutes, mis selle numri esimeses hakatuses nimetus on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i Pärijate trü,imajas Tallinnas wastawõetud; peale selle °n suurem jiigu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetata. eliimilt hind on 1889 aasia peale: postina ehk kodu kätte saata aastas Z rutta op poolaastas 1 .. 70 Halliunas ifekratuua aastas Z rubla 40 kop. poolaastas 4 , 4st Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratüua soswiwad,' anname meie selle läbi teada, et herra paganmnster Mierkttrernn Tallinnas Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wdtnnd, kus neid Katuna i r> Tallinna Töbra lnällaanina. llndforg i varnad Tallinnas, Laia mil. llr. 48 IW. Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesti ma rahm K»le»i>cr ehk T ii h t - r ll «l m il t RSSV K aasta peale Hind: 3 kop. 100 tükki rbl. 30 kop. 1000 tükki 13 rbl. oottooxooxooxottoxoottooxosxexz tv. IXIXIX' SKMWM Eestimaa rahwa X > Mu jaKiriku raamatuS wamst seltsist on weel HF kop. tükk saada sj j X l Tallinnas, <Laja-uulilsas. x x ZSZGSSSOOOSSSSS UipiM Saksakeeline naljakas nädalileht naljakate piltidega, ilmub PeterburgiS  ja wõib kõikides raamatu-kaupluSte»  tellitud saada. Hind: Lehe talli.» tuseS,' Newski prospekt 20 aaStaS S rubla, poolaastas S rubla ; koju ehk pos» tiga saadetud aastas 6 rubla SO kop., poolaastas S rubla ZV kop Kõigele nalja-armaStojatele ja rohuks nukra meele waSta ioowitud. SSSISSSGGGSSSSS