nädal: sõnumetes mingit iseäralist meie riigi ja Inglise tüli asja õienduses kuulda. <Äda aga teadwad juba mõned wõeramaa ajalehed teatada, et Daam kuningas mõlemate riigiwalitsuSte poolest lepitajaks on kutsutud ja tema seda kutset, nagu kord juba ka enne oleme nimetanud, waStu saawat wõtma. Saksamaal on Zanzibari sultani Said-Bargashiga tüli tõusnud, keS selle waStu protesteerib, et Saksa Aafrika  seltskond Usagaramaad oma alla on Võtnud. Nimetatud  Aafrika sultan on omal wiisil ka Inglise ja Prantsuse  riigiwalitsuselt oma nõudmise Luetust palunud, sest et mõeldud riigid ühe iseäralise lepingu järele 1862 a. selle eest kosta lubanud, et Zanzibari riik isewalitsema ja lukendamata jäeb. Mõeldud sultan on aga ka weel peale seda neid nõudmisi õigeks arwateS oma 300 sõameest!  kindral Mathews'i ülemjuhatusel Saksa seltsi maajagudese  minna lasknud ja seisawad praegu Mkondgwa'S. Selle waSta panemad aga nüid Saksad ja tegewad Zanzibari isanda nõudmist sedawiisi tühjaks, et esiteks enne ikka Zanzibari sultan Usagaramaalt sissetoodawaid kaupafi kui wõerailt maadelt tulewaid tollimaksa laskis ja töiseks tema saadik seal maal kirjalikult ja ammetlikult  tunnistanud oli, et tema härral selle maaga mingit tegemiss ei ole ja Usagaramaä inimesed enamiste Zanzibari  sultanist midagi kuulnudgi pole ega teda ei tunnegi. Nendel põhjustel ei wõi siis küll ka wissiste Prantslased  ega Inglased oma abinõudjalle appi minna, waid piawad endid temast ärapõörma ja tema protesti rahulikult  protestiks jätma. Prantsuse parlament on hilja aja eest nii kõwa ja karistama seaduse oma kurjategijate kohta kinnitanud, mis kõiki maailma kurjamehi kohkuma piaks panema. Nimelt lubab uus seadus kurjategijaid ka Guyana ja Uue-Kaledoniamaadese saata, keS oma halwa ja terwisele  kahjulise kliima poolest tuttawad ja seda wähem tahetawamad on. Küll on ka katsutud mõnelt poolt selle waStu seista, aga see ei ole ju naljalt auusail inimestel  Võimalik, et nad awalikult oma kurja poole langenud wendade eest seisawad. Kes ei taha oma Vabadust,  oma terwisele paremat kliimat kautada, see ärgu tehku ka kurja ega mingu oma eluga ülekäte ega nurrja. Sellest seaduse muutmisest seal maal wõime aga ka jällegi seda kahetsemise Väärilist tutwust teha ja näha, et kurjategijad kohegil maal naljalt oma handwärki kängu ei jäta ja seepärast ka waljuid seadusi oma wastu tegema ja tarvitama sunniwad. Parlamendi saadikute uueSte walimiseS tahavad  Napoleoni järeltulejad endid ühendada ja Sheromed, ning Wiktorid ja töised printsid maha jätta, ja endid kõik krahw von PariS'L sõbradeks lüia. Temast ainult loodawad need poliitika unistajad meest saawat, kes Prantsuse rahwast wabadriigi Valitsusest wõiwat peastä. Tuhi on nüid see küll kõik ja ainult poliitika tuule tallamine. Inglaste suur sõber ja poolest saadik päris palgaline Afghanistani walitseja Abdurrahman-Khan on Viimaste juhwmiste pärast päris üsna kimbus. Tema ei tea õieti enam mitte, kas ta piab weel ikka edasi Inglaste orjaks jäema, keS Wenelasele liiga palju, nõnda arwawat tema, järele annawad, waid oleks ehk temal parem katsuda tõifi pidi asju paremine ajama hakata ja Wene sõbraks lüia. Wiimati Indias sealse Inglise  wiitse-kuninga juures külalises käieS kinkis temale küll lord Dufferin kuld-mõega, mis kui äuupalk edeSpidiSte  wõitude ette pidi olema, aga mis wöib parata, kui sellest hoolimata söamehed peksa saiwad. Asjatundjad arwawad, et Abdurrahman-Khanil küll wõimalik saab olema Wencga sõbrust sobitada, aga tema ei wõiwat mitte loota, et Wene riigiwa litsus ka sarnasid mängusid salliks, nagu Inglise India kuninga asemik, waid siit poolt saaks asi uut moodu ja nimelt meheliselt aetud ja nõutud'. Iseäranis kibe tulla Khani härral rahapoolisest  kätte, sest et Inglane oma kukru liiga kõrgele upitanud, et waene walitseja enam juurde ei ulata. Häda kah! Zstaalia kuningriigil ei ole enam sugugi sõapidamine  AbeSfiinia kuningaga kaugel, waid selle hakkamist oli juba oodatagi, mis aga õnneks weel ära jäi, ja waStaStiku küll weel mõlemad wäesalgad nagu poolkogemata  kokku põrkamata jäiwad. Külap kuuleme warsti, miS asjast õige saab. Rooma asemele on wiimaStel nädalatel Neapel päris nagu Itaalia pealinnaks saanud. Seal elasiwad kuninga paar, seal ministrid, wõeraSte saadikud, ka parlamentgi  läks sinna koosolekuid pidama, et uut wee-muretsemise  wärgi walmiStamist oma silmadega pealt näha wõida. Kaks tuhat aaStat on Neapel, kus 500,000 elanikku, ilma joogiveeta olnud, misläbi ka inimeste terwife järg seal alati halw oli. Nüid on hoolsa kuninga läbi asi nõnda kaugele saanud, et häda ära awitatud saab. Selle eest on ka nimelt waesem rahwas oma walitseja waStu nõnda suurel mõedul tänulik ja auuStawad teda jumalikult. Ameerika ühendatud riikide uuS president wahetab ka oma tahtmise järele wõeraste pealinnades olewaid riigi saadikuid. Nõnda on Prantsuse pealinnas ammetis olew Ameerika saadik Mr. Morton ära kutsutud ja tema afemelle Me. Lane selle ammetise pandud. Esimese lahkumisel  on riigi president Grevy wäga kahetsewaid sõnu rääkinud ja ütelnud, et kui see mõõduks oleks, siis tema Ameerika riigiwalitsust ise oleks palunud, et wana ammetise  jäeda oleks wõinud. Paar tundi pärast wana jumalaga  jätmist sõitnud ka juba uus riigi saadik presitendi juure ja annud omad wolikirjad sellele ära. Selle teretuse juures olnud presitendi sõawäe ülemad ja ka wälimiste asjade toimendaja minister. Igal kohal on ikka tulejaid  ja minejaid. Omalt maalt. Wiljandift. Tohter N. Sõrd, kes hilja aja eest Tartu ülikoolis oma lõpe-eksami ära tegi, on, nagu lugejad kuulutustest leidstwad, meie linna elama asunud ja oma arstimise-ammeti tallitust fiin alganud. Hra. Dr. Sõrd on oma studeerimise ajal palju kõnesid ja arstimise teaduslisi kirrju kirjutanud, millest mitmed ka meie lehes ilmusiwad ja wiimate weel üks pitkem kirjatöö  „Oma Maas" tema sulest äratrükiti. Tema nimi on juba rahwa seas laiemas ringis tuntud ja soowime omalt poolt, et ka rahwas nüid teda tema algatud ammetis  meeles piakS ja temalt abi otsiks. Olgu need sõnad meie suguwennalikuks Snnesoowiks. Wiljandi linnade ja nimelt kreiskooli pea-kooliõpetajaks  ja juhatajaks on kuratori härra poolest Eduard Schmidt ammetiSse kinnitatud. Piame aga kahetsema, et mõeldud koolimees wigalise terwisega on ja juba käesolewa  werand-aasta otsa haige woodis lameb ega oma kooli ise juhatada ei wõi. Keisri Härra kroonimise püha sai ka meie linnas rahwa rõõmu awaldusel lippude ja auutuledega pühitsetud. Wõeramaa meeS Würtz Feron oli jälle Viljandis  ja tegi oma seltskonnakesega gümnastika-tükka. Tema etendas oma warki efite handwärgi seltsimajas, kuS aga suuremat sissetulekut ei olnud. Pärast 13., 14-. ja 15. Mail oli Würtz Feron'i härra ka meie Eesti Põllumeeste  Seltsi ruumikas saalis oma turni-pidu Shtusid pidamas.  Tema tegi omad tükid kaunis kenaste. Msne nädala eest teatati meile siit ümberkaudsetest  lugejatest, et mõned oma mitme nädalisi numbrid mitte õigel ajal katte ei saawat jne. Nüid on meile aga paarist kohast, kus lehed taskudest wälja wõetud saawad, teatatud, et sarnased kaebtuste tõstmised põhjata olewat ja lehed lugejatele siiski kätte minewat. Meie ei saa siis sest aru, kus kohal see wiga on, et wahel lehti nädalite kaupa nende käes käia lastakse, kes neid ei ole tellinud, künni rahamaksjad oma kätte saawad. Ka see ei ole õige. Wiljandi maakonnast kirjutab meile tuttaw käsi Tarwastu lecrineiude kiriku rongist jälle wanal wiisil ja arwab, et asjast senni piab räägitama ja kirjutama, kuni päris ladnaks ja lõbusaks saab. ..Sakala" on mitu aaStat järestiku „mede" noori neiukest sarjanud, kes oma ilusa rahwa wiisi riidete asemelle untsantsaka räbeled ümber ajastwad ja seda wiist seda esimest kirikukäiku kiriweseks  tegiwad. See ast näitab ka oma jagu awitanud olewat, sest tänagu ei ole enam „hilberdid" tsiste seaS nähtud, kui üks ainuS. Aasta aastalt on ast fiis juba nüid nõnda jõude edenenud, et tulewal aastal seda aasta-aega wõime oodata, mill kõik meie Tarwastu neiud ka juba Tarwastu ehtes saawad olema. Riidete moe paranemise asemelle kipub agä üks töine narriline wiis siin ülekätt minema, midas ka õige katseks ajalehe trahwimiseks annan. Nimelt püiawad kirikule minejad, kes paari kaupa rongis on, ikka hea meelega esimesesse otsa saada. Alati tuleb seda ette, et tagumised paarid kõrwalt töistest mööda püiawad aeleda ja seega esimesteks saada. Tänawu tuli see ette-otsa saamise katse üsna silma-torkawalt nähtawalle. Saba-kleidiga neiu oma paariskäijaga katsus fiis weel töistest mööda tõtata, kui juba rong käimas oli. Ilus ei olnud see küll mitte ja meist pea ltwa ata ja test jäi see arusaamatamakS, mispärast õiete sedawiist ette ja esimesteks püitakse. Pärast sain ma aga poolkogemata õrna suude eneste läbi kuulda, et sellel rühkimisel koguni suur ja tähtis põhjus olla. Niuzelt olla neiudel see eba-arwamine, et keS leeri-ajal rongi eeSotsaS kirikusse minema saab, selle! ka kõige ennemine mehelesaamise õnn tulla, tema saawat kõige ennemine mehele. (!) Aga paraku, lisab kirjasaatja juure, petab see arwamine üsna sagedaste arwajat ja mehe ootajat. AlleS kurta mitmed noorukesed, keS mõne aasta eest esimestena  kirikusse läksiwad, ilma meesteta, kuna aga wiimastel sagedaste ennemine õnneks minna, oma igatsust ara täidetud näha. Kirjasaatja soowib, et ka see tühi arwamine kauks ja siis Tarwastu kihelkonna noor rahwas riidete ja arwamiste poolest wigata esimest täie-ealist kirikukäiku  ära wõikstwad käia. Seesama kirjasaatja teatab ka, et TarwaStu õpetaja oma apteegi ehitamist tundmata põhjuste pärast seiöma jätnud. Seda ei ole siis sugugi weel teada, kas Tarwastuse apteeki saabgi saama? Suurest Jaanist saadetakse meile kaks kirja, mis kumbgi heaid sõnumeid ei too. Esimene kiri kõneleb sellest, et sealse kirikhärra õuna-aias kelmid, kelledest seal kiriku lähedal puudu ei olla, talwel, kui wilja-puud alles õlgega kinni oliwad kaetud, 7 wõi 8 õunapuud ära on koorinud. Kui õled puude ümbert ära saiwad wõemd, siis alles tuli kuritöö nähtawale, mis juba ammu enne oli tehtud. Sellepärast ei ole ka enam kelmistükitegijatele  kergeste wõimalik jälgede peale saada, ehk küll rahwas sarnast tempu põlgdusega hukka mõistab. Kadugu seesugune rikkumine, millega töise mehe waewaga kaswatatut  rõemu silmapilgul ära hääwitakse. Töine kiri teatab meile ühest tee rahu rikkumisest ja wägiwalla pruukimisest, mis 3. Mail Wiljandist tuleja wana halli pea kroonu mehele juhtunud. Wana soldatikene toonud oma pajukit rentereist ja sõitnud kodu poole, kuna paar wersta Suurest Jaanist Pärnu poole edasi jõudes temale 3 meest järele tulnud ja soldati käest nõudnud: Kust sa tuled? kas Wiljandist wõi? anna meile poole toobi wiina raha! Wanakene wabandanud, et temal raha ei olewat, aga kas mehed sellest kuulnud? Nemad tunginud  hulgani wanamehe kallale wankrise, hoidnud teda wägiwaldselt nõnda kinni, et tema karjuda ega ka liigutada  ei saanud ja kobinud seda wiisi kõik taskud läbi. Soldat wõtnud renteist ka töiste kaaswendade abirahasid  umbes 60 rubla wälja, midas tema nõnda oli ara mõistnud peita, et rööwijad seda raha ei leidnud. Tema oma raha aga 10 rublakest olnud pükside taskus, midaS tundmatud mehed ka ülesleidnud ja ära wõtnud, ning siis oma teed läinud. Inetu küll! Inimene on oma noore ia mitme kümne aasta raske kroonuteenistuse peale mõned rublad armulise riigiwalitsuse käest toitmiseks ja wana ia tuetuseks saanud, seal tuleb ka kohe töine ja wõtab tema toiduraha ainult sellepärast ära, et ise ei wiidsi tööd teha. Wana riisutud soldat ei tohtinud enam ööse edasi reisida ja jäi Lahmuse kõrtsi ööseks, kus oma häda kõneles. Wallawalitsustel on tarnis köwaste selle peale waadata, et wallas palju inimesi ilma mingisuguseta  tallituseta ümber ei wedeleks, siis ei wõi ka sarnast santi kraami juhtuda. L. Helmest kirjutab meie kaastööline, et seal Alamsisa wallas pikne nurme peal kündja mehe surnuks löönud ja kolme töist lähedal kündjat ka wigastanud, keda arst terweks arwab saawat. Pauk olnud wäga suur, nõnda et üks hobune ka kurdiks on jäänud. Pärnust. Õienduse õienduseks on meile järgmine kiri äratrükkimiseks saadetud, millele ka muutmata ruumi anname: „Palun järgmist ridafi „Sakala" ZH 15. awaldatud  —lill mõtete kohta õienduseks waStu wõtta. ..Sakala" 15. astub keegi —lm P. P. Seltsi endise esimehe eest südikalt wälja ja püiab minust „Walguses" awaldatud kirrja nimetatud Seltsi esimehe kohta waleks ajada. Katsume, kui palju tõtt selles kirjas on. Mina ei ole P. P. Seltsi esimehe püidmisi kuidagi wiisi maha kiskuda püidnud; see on täitsa eksitus, mis —dll selle kohta ütleb. Seltsi esimees on püidnud näitemüikisi Seltsi kasuks toimetada, mina ei ole selle wastu mitte töötanud, kui korjaja liige selleS toimekonnaS olen ma jõuudu mööda töötanud, ilma sellest hoolimata, et ma halbu sõnu selle kohta sain ja auulik hra. —kn wöib järele waadata, et minust korjatud andede hulk mitte weike ei ole. Seltsi esimees on alandatud hinnaga Krimmi soola rahwalle muretsenud ja selleS asjaS olen ma ikka sõnaga ligi aitanud; Seltsi maja ehitus-materjali kinkimises ja selle kokkuwedamiseS olen ma rahwalle püidnud  ära seletada, kui kasulik ja kui wäga tähtis Seltsi maja ehitus rahwa kohta on. Hakatuses oliwad mõned ärksamad walmis, kätt adra külge panema, aga ühe köne põhjusel, mis esimehe poolt peetud, paljude juures paha meelt sünnitas ja mida esimees sellega põhjendada püidis et waljus wõida üksi rahwaft heale tööle sundida rikkus kõik jälle ära - Ehk tahab hra. - k/ka sellele aiadai Nõnda olen ma jõuudu mööda Seltsi edenduseS llgi aitanud ja ei kuidagi wiisi hra. esimehe püidmistele Seltsi kasuks, wastu astunud. AuuStatud hra. ka omas kirrjas nättate Teie koguni ära unuStawat, et SeltS mitte Seltsi esimees ja esimees mitte SeltS weel ei ole Teie wlökate aga kõik läbisegamine. Mina ei ole mitte Seltfisse, waid selle esi mehesse puutunud. Nõnda kirju- 5K 21. Sakala. 1885