lisekS teeb. Meie nõuame lepitust ja sõbcuStust meie maa rahwasugude ja seisuste wahel, et ilma tühja kiusuta ühel meelel isamaa õnne ja ilu kosutada wõikftwad. Seisab meie lehtes üks sõna, mis nende nouudmiste wasta on, siiS tuli eksitus üksi sõnast, mitte tahtmisest, ja meie oleme tänulikud igaühe wasta, kes seda eksitust õiendab. Omalt maalt. Tallinnast. Keisri Majestäti Kõigekõrgema armukäsu  järel on Tallinna Jaanikoguduse ülemõpetaja Pastor Grohmann kuldse ri n nar ist i, wäga hoolsa ja käsulise teenistuse eest saanud. Kuld auuraha, pealekirjaga  .Hoolsuse eest' saiwad Tallinna I. gildi kaupmehed, päris auukodanikud Robert Koch ja Kristiau Rot e rm  a n n. Statistika komitee ülesarwamist mööda on aastal 1880 Eestimaal elusalt sündind 5581 poeglast ja 5370 tütarlast, ühtekokku 10.951 last ; nendest on maal sündind 9215, Tallinnas 1475, teistes linnades 261 last. Surnult  sündind oliwad 175 poeglast ja 133 tütarlast, ühtekokku 308. Elusalt sündind kaksikuid oli 337, elusalt sündind kolmikuid 15. Eestimaal suriwad 3827 meesterahwast  ja 3742 naesterahwast, ühtekokku 7569 inimest: nendest maal 6173, Tallinnas 1214, teistes linnades 182 inimest. Zuuretulnud on sedawiifi möödaläinud aastal 3382 hinge, nendest Wirumaal 1343, Harjumaal 724, Järwamaal 495, Läänemaal 480, Tallinnas 261, teistes linnades 79 hinge. Usutunnistuse järel sigifiwad juure: Ewang. Lutb. usutunnistuse koguduses 3294, Greeka- Kath. usutunnistuse koguduses 59, Rooma-Kath. usutunnistuse  koguduses 2, Juutide koguduses 27 hinge. Abielusse heidfiwad Eestimaal aastal 1880: maal 2004, Tallinnas 448, teistes linnades 67, ühtekokku 2519 paari. Nendest oliwad Ewang. Luth. usutunnistuse kogudusest  2384, Greeka-Kath. usut. kog. 48, Rooma-Kath. usut. kog. 3 ja Juudi kogudusest 11 paari; sega paarist oli Ewang. Luth. ja Greeka-Kath. usutunnistajate wahel 60, Ewang. Luth. ja Rooma-Kath. usutunnistajate wahel 10, ja Greeka-Kath. ja Rooma-Kath. usutunnistajate wahel 3 paari. Röõmustaw täht on se, et meie maal wäliste laste hulk kõigist Euroopast kõige wähesam on. Iga 100 sündind lapse peale langestwad aastal 1880 fiin 3,4 wälist  last; selle wasta oli neid selsamal aeal iga 100 peale Inglismaal 5.5, Prantsusmaal 6.3, Saksamaal 8,8, Rootstmaal 10,3, AuStria-Ungrumaal 13.4. Peale selle on nende hulk wähenemas; wiimisel aastakümnel. 1870 --- 1879 oli nende hulk läbisegamini 3,6 iga saea pealt. Ka sellest paistab rahwa jõuukama elukorra kosumine wälja, sest kus inimesed kergema südamega tulewaid päiwi oodata wsiwad, seal asutakse rohkemal möedul korralist perekonna-elu. korratumad elukombed kahanewad ja auutundmine  kosub kõrgemale. Iseenesest ei näita aga möödaläinud aasta mitte kui lootusrikas wälja. Kuna wiimisel aastakümnel 1870 —1879 läbisegamini 3727 paari abielusse heitstwad, oli neid möödaläinud aastal 208 paari wähem. Kas se sel aastal wäliste laste hulka tõstab, seda saame tulewal aastal näha. Balti raudteel tahetakse raudroopate asemel terasroopaid  panna, kus neid weel ei ole, se on 249,, z wersta peal. Raudtee walitsuS on jselleks Kroonult 2,300,000 rubla laenuks palunud ja seda on ka juba anda lubatud.  Iga wersta peale kulub 9,232 rubla eest terasroopaid.  Ühes Eestimaa maakonnas on rahwas, nimelt töörahwas selgemad teadust Nihilistide ja nende nõuudmiste üle soowind ja seda on lahkest antud. Unustatud käe läbi on meile sealt järgmine kiri saadetud, mida rõõmuga üleswötame, sest meie aru järel ei tohi ühe! ristiusulise! maal usk ja politika mitte üksteise wastalifeks peetud ega tehtud saada. Kiri on nenda: >Ksik maailm näeb kohkumisega, et wana Ristiusu waenlane, keda Jumala wägi juba sagedast ärawõitis, meie paiwil jälle wägewamalt kui iialgi oma pead tõstnud on. kõikide maate noort sugu eksitab ja mõrtsukategude ja tulepanemiste abil seda riikide seaduslikku elukorda lõhkuda püüab, mida Jumal seadnud on. Teie küsite: ke s o n se waenlane ja mis on tema otstahtmine? Noh, se on sesama madu, kes pühakirja järel meie esiwanemaid Paradiisis eksitas ja ikka ja ikka Jumala ja inimeste waenlane oli, se waenlane, kes Kristuse wastase sõeawäele wõitlejaid palgata püüab, kuida seda pühas kirjas wiimiste aegade kohta tähendatud  on. Kuida eksitab se waenlane oma saadikute, Nihilistide ja Sozialistide läbi noort sugu, meie päiwil? Tema Ütleb: mina tahan teid wabaks teha, teie peate kõigist maailma rõõmust osa wõtma, ilma tööta ja waewata; kõik maailm peab teie omandus olema. Et seda Paradiisi  maailmas saaksite, peale teie mind aitama, kõiki tänist seaduslikku elukorda riikides lõhkuda ja Kuningaid ja Würstisi äratappa, kes oma wõimusega seda elukorda kaitsewad.  Ristiusk peab häwitatud saama, sest et se lihahimu  wasta seisab; abielu peab kaduma, inimesed peawad nii wabalt, kui loomad metsas üksteisega elama. Omandus  peab rikkate ja jõ uu kate käest wõetud ja teie keskis jagatud saama; kes meie wasta paneb, se peab äratapetud  saama; meie üksi peame maailmas walitsema ja kõiki uueste, meie tahtmise järel seadma. Et se waenlane waletab, eksitatud inimesi mitte wabaks ei tee, waid orjaks, seda teadwad ja mõistawad kõik kes Jumala sõna tunnewad ja teadwad, et Kurat inimeste kõige õelam waenlane on ja neid ikka kurjale ja õnnetusele eksitas. Se õpetus, mida tema nüüd noorele sugule annab, se I on ahwataw küll ; tema pakub kõiki maailma rõõmu ilma tööta ja waewata nendele, kes tema järel käia tahakfiwad. Ega siis ka koguni ime ole, kui se waim, se waenlane hulga järelkäijaid leiab, kes tema õpetust wäljalauutawad ja oma enese paremast tundmisest hoolimas, tema mõrlsukakäskufi täidawad. Juba pea pärast Kristuse surma näitafiwad ennast wastase waimu püüdmised koguduste keskis ja saiwad Apostlitest selleks tunnistatud. Järgmistel aastasadadel on need sagedast kitsamal ehk laiemal mõedul ülesastund, kõige wägewamast umbes 100 aasta eest Prantsusmaal, kus Ristiusu wastane waim koleda mõrtsukategudega kuus aastad walitses. Ristiusu kirik sai seal wägiwaldsete wõimusemeeste läbi häwitatud, tuhanded Preestrid, kes nende wasta seisiwad, Kuningas Ludwig XVI., tema abikaasa ja tuhanded teised, ka wõimatumad wanad ja wäetimad lapsed saiwad merise mörtsukakirwe alla weetud. Wiimaks kargasiwad nemad kui kiskjad metsalised isekeskis üksteise peale, wedafiwad üksteist wastastikku werekirwe alla, kuni Prantslased wäsiud, ja tüdinend oliwad ja Napoleon I. lwid wõita ja Prantsusmaal seaduslikku riiki uueste asutada suutis. Pärast seda püüdfiwad Ristiusu wastaste õpetuste järelkäijad kõikis Euroopas salaseltsisi asutada ja redupaikadest  Kunmgamõrtsukaid wälja saata. Aastast 1832 saadik, se on wähem kui Z 0 aaSta sees on Euroopas 36 korda waiitseja Würstide elu wasta mörtsukategufi teha katsutud ja 3 kord on seda kurja nõuu ka täita suudetud. Prantsusmaa Kuninga Ludwid Filippi elu peale käidi 7 korda; Ungrumaa Kuninga Ferdinand V. elu peale 1 kord, Inglismaa Kuninga-Praua Wiktoria elu peale 3 korda, Preussi Kuninga Friedrich Wilhelm IV. elu peale 2 korda, Spaauia Kuninga-Praua Jsabella elu peale 3 korda, Austria Keisri Franz Josef elu peale 1 kord, Parma Herzog Karl 111. sai aastal 1854 surmatud,  Serbia Würst Mihhael 111. aastal 1868; Keiser Napoleon 111. elu peale käidi 4 korda, Neapli Kuninga Ferdinand elu peale 1 kord, Spaauia Kuninga Amadeo elu peale 1 kord, Spaauia Kuninga Alfouso elu peale 2 kord, Itaalia Kuninga Humbert'i elu peale 1 kord, Saksamaa Keisri Wilhelm'i elu peale 3 kord, Wene Keiser Alksander 11. elu peale 5 korda, ja kuida kurjategijate  nõuu wiimasel korral koledad täitmist leidis, se seisab weel wärskelt meie walusas mälestuses; kui tema 4 korda Jumala armu läbi imelikul kombel peastetud oli, siis pidi Tema, meie kõigist armastud Keiser, kes kõiki mis temal wõimalik, oma rahwa õnneks teinud oli, ometigi nende põrgukoerte läbi surma leidma! ! Mis on nüüd Nihilistid ja Sozialistid, kes ikka ühes nõuus on, selle jäletuma kurjateu läbi saanud? Esiteks näitab se wähe küll olema, aga nende saadikud lauutawad  hoolega õpetamata rahwa seas seda juttu wälja, kui oleksiwad rikkad Wenemaa mõisnikud Keisrid surmata lasknud, et rahwast jälle päriseks teha wõiksiwad. Kui rahwaS seda walet usuks, siis oleksiwad nemad oma nõuu korda saatnud, siis loodawad nemad õpetamata rahwast eksitada, arwatud Keisrimõrtsukate wasta üles tõuuSma, sellega seespidist sõda üleskihutada ja selle abil wõimusele saada. Seda hirmu tunnewad kõik Euroopa riigid ja asutawad  praegul eneste keskis ühendust, et üheskoous Nihilistide  ja Sozialistide wasta wõitleksiwad ja neid häwitaksiwad.  Jumal lasku armust nende nõuu korda minna! u-rZ. Seda meile saadetud kirja üleswvttes, lisame Zmeie juure, et Mstirahwa Pühapääwa Leht' oma l5 ja 16 sees üht wäga asjalikku ja täielikku kirja ,Nihilistlaste'  üle toob, mis weel lõpetamata on. Seda kirja palume igaüht tähele panna, kes selle kõlwatuma seltsi elu ja nõuudmiste üle ligemad teadust soowib. Kuida pNowosti' kirjutab, on Teede- ja jõgede Müüsteriumis nõuuks wöetud, mitmeid jõgefi läbiwaadata lasta ja nende parandamise eest laewasõidu heaks hoolt kanda. Nende seas seisawad ka We li ka ja (Pihkiva jõgi). Emajõgi ja Naroowa. BaltiSkist. AaStal jBBO tuliwad BaltiSki sadamasse 26 aurulaewa ja 7 purjelaewa; wälja läkfiwad 15 aurulaewa  ja 1 purjelaew. Wäljaweetud kaupade hind on 725,197 rubla peale, fisseweetud kaupade hind 3,590,558 rubla peale arwatud.  Kuresaarest. Saaremaa Ewang.-Luth. usutunnistuse kogudustes on aastal 1880 üleültse sündind 584 poeglast ja 578 tütarlast; nende seas 24 kaksikud, 50 wälist ja 28 surnud last. Ewang.-Luth. usutunnistuse kogudustes saiwad 220 paari laulatud. Surnud on 426 meesterahwast  ja 471 naeSterahwast, nende seas ülema! nimetatud 28 surnult sündind last ja 18 meeSterahwast ja 24 naeSterahwast, keS peale 80 aaStad wanad oliwad. Koolide üle kaevatakse õige wäga. Kihelkonna koolisi on seal 11, wallakoolisi 134, neist olla aga paljast 13 nii kõrge palga peale asutatud, et sellega elada wõiks. Saaremaal  ei oleks rohkem tarwis, kui aga 80 kooli. Welledest  koolidest tuleksiwad 2, mõnes paikas ka 3 kokku panna, siis tuleks seespidi ja ka wäljaspoolt raha kogutud ja sedawiisi wähendatud koolide hulka kindlama põhja peale seada. Selle parandamisega loodelakse 15 kuuni 20 aasta sees malmis saada, ja selle aea kaikus oleks ka wsimalik koolmeistreid muretseda, kes selleks ametiks ise ulatawad õpetust saanud on. Kuresaare linnast kostawad ka kaebtused puuduma elu üle, awalikkudes tallitustes. Nenda ei olnud sel aastal, Jürikuu 5 pääwani weel üht ainust korda Linnasaadikud kokkukutsutud ja nõuupidamiStesi üleüldiste  asjade ja tarwituste üle, ei wõinud siis ka juttugi  olla. Tartust. Öösel, selle kuu 9 ja 10 pääwal wahel põles Johann Kann maja, wiimine maja Raadimoisa tee ääres maani maha. Tuli äratas rahwa unest ja ehmatus oli nii suur, et ühelgil meele ei tulnud, tulekahjust seal sõnumid anda, kus seda tarwis oli. Kaks naesterawast ja üks Weterinärkooli Student on teise korrapealt, aknast wälja kargand ja rasked häda saanud. Liibawist. Selle kun 8 pääwast saadik oliwad Liibawi sadamast juba 129 laewa wälja ja 140 laewa sadama sisse sõitnud. Pihkwast. Öösel 8 ja 9 selle kuu pääwa wahel on Welikaja jõgi lahti läinud. Kuida igal aastal, nenda oli ka sel aastal jõgi ennast liikuma jeapankadega täis pakkiud, mis läbi paesetus sigis ja mitmed majad wee all seifiwad. Nendes majades mnretsewad nõuukamad kodanikud  kewadel selleks aeaks kaheksa pääwa peale moona malmis. Waesemad, kes seda teha ei suuda, tallawad läbi wee, mis poolest küljrst saadik ulatab, kuuni kõrgema paikade peale kõrtsidesse jöuawad, kus oma keha külma wasta, seestpidi wiinaga wõidwad. Kuida igal kewadel, nenda on ka tänawu jõgi ohwreid pärinud. Selle kuu 9 pääwal on üks wene kaheksa inimesega kangest woolust, ümberwisatud ja nendest olla kaks uppunud. Igal aastal oodatakse, et suure linna ja Sawelitshje lmnajäuu wahel sild ehitatud saaks, aga tänine on lootus tühine olnud. Möödaläinud aastal olla jõe lahtnninemine üht kentsakad tükki figitand. Sawelitshjel pidiwad Pühapaäwal pulmad olema. Reedel läks peigmees suurde linna, midagi ostma, mis pulmapääwaks waja oli. Kui tema aga oma pakikestega  kaldale jõuudis, oli jea juba liikumas. Pruudi wanemad  oliwad muidugi poolwägise noore paari südametungimisele  järelannud, ja kui tema seatud aeaks senna ei peasnud, siis wöis tema elulootus jeaga ühes Peipsi poole ujuda. Aga tema oli hakkaja mees. Rutuga wõttis woorimehe, sõitis wakshalli, kuhu parajal aja! jõuudis. Seal istus wagoni, sõitis Dünaburgi, Riiga ja kiwiteed mööda 200 wersta Sawelitshje linna jäuusse tagasi, kuhu kolm tundi enne seatud laulatuse aega jõuudis,  pani pulmariided selga ja asus keetmata kenama ja pehmema eluikke alla. Jumal andku eluõnne, ja pitkendagu  päiwi, selle tee kohaliseks, mis peigmehel ühest, jõekaldast teise sõita oli! Peterburgist. Meie wana Riigikanzler Gortshakow  on selle kuu 15 pääwal oma 25 aastast ametipääwa. kui wäljaspidisse asjade Minister ja Riigikanzler pidanud Waene terwiS ei lubanud 83 aastast kõrged meest Nizzast Peterburgi tulla, kuida sesama terwise puudus ja wanuduS temale ka ei lubanud, oma Keisri ja Herra matusele tulla. Aga unustud ei saanud wana auuS Keisri ja riigi teener ka kaugel maal mitte. Keisri Majestät on temale ühe ülewäga armulise käekirja ja sellega ühes Oma unustamata Isa ja Oma enese pildid, brillantidega, kandmiseks rinna peal saatnud. Kõrgeid auutähti ei olnud muidugi enam anda, need on temal juba kõik enne. Suurem jägu Weneriigi aealehtedest räägib pitkalt ja laialt meie kuulsa Riigtkanzleri suguwösast, elust ja pitkast suusast teenistusest. Niipalju kui mahutada suudame, tahame sellest ka oma lugejate ette panna.