Au«hindadest. Võitlemisele auuhindade saamiseks wõiwad kõik Tartus ja Tartu Sillakohtu ringkondaS walmiStatud aSjad, ilma Vahetpidamata, astuda. Sisseweetnd Valmistused ei wõi auuhinda saada, siiski on neile fiSseweetud asjadele, miS 8 13 all nimetatud, fissewedamise-auuhinnad, kiitusekirjad,  määratud. Hindade jagamine jääb walitud asjatundjate hooleks ja wiimane otsus, s. o. auuhinna mõistmine, saab auuhindade-möistjate  täiel koosolekul tehtud. Auuhindade-mõistjate walimine nende asjade kohta, mis jäutusteS 1 künni l 8 seisawad, saab Käsitöö näituse fissesaatjate (näitajate) poolest tehtud. Selle jäutuse auuhinnad on: Raha-Ministeriumi medaljed,  kullast, hõbedast ja brongsist, ja kiituse-kirjad. Saab aszadele ühes ja sellessammas jäutuses ja headuses  rohkem auuhindasi mõistetud, kui medaljifi anda on, fiiS saawad selle asemel diplomid wälja antud, medaljide üle wõtawad aga hinnasaajad näitajad oma keskis liisku. Auuhindade-mõistjatele on soowimist mööda kaaSailamine  lubatud. Ülesandmise lehed ja kõik tarwilised teatused annab Näi t us e- kom it ee: Präsident : von GroteKaagjärwelt, E.Musso, G. Fischer. Carl Hackenschmidt, C. Laakmann. Üleüldised sõnumid maailmast. Segadused Baieri Kuningakojas on järsku kurwa otsa leidnud. Kuningas Lndwigll. on surnud. Kuida juba enne teatustatud, oliwad arstid vr. v. Gudden, vr. Hagen, Vr. Grasbey ja vr. Hubrich üheks kommissioniks kokku kutsutud,  Kuninga waimu-terwise üle nõuu pidama. Nende otsus oli, et Kuningas Ludwig 11. juba mõnda aastat waimu-haige olnud ja inimese arwamift mööda iialgi terweks saada ei wõi. Et ka Kuninga noorem wend, Prinz Otto, segameeline on ja sala-walwamise all seisab, sellepärast sai riigi põhjusseadust mööda ligem sugulane, Kuninga onu Prinz Luitpold, riigi walitsejakS kutsutud, künni Kuningas ehk tema wend terweks saawad ehk ka mõlemad ära surnud on ja lähem sugulane tühja trooni peale astuda wõib. Seda otsust Kuningale kuulutama sai ü?S kommisston kõrgeist riigi-ametnikkudest kokku seatud ja Hohenschwangau shlosfi, Kuninga juure, saadetud. Kui nemad aga öösel senna jõudstwad, fiis oli sõnum alama teenrite läbi juba nende ette jõudnud, shamarmid seifiwad laetud püssidega shlosst eeS, ei lasknud neid sisse, kui nemad ka selgel tunnistust ette näitasiwad, et Prinz-walitsrja  neid saatnud, waid tuetafiwad ennast Kuninga enese käsu peale. Ka oli Kuningas FüSseni ja Hohenschwangau tuletõrjujaid oma shloSsi hoowi kokku kutsuda lasknud ja kõik rahwas ümberkaudu, kellele Kuninga ikka lahtisest käest palju kasu tulnud, ei tahtnud tema waimu-haigust uSkuda. waid pidas kõiki mässamiseks. KommiSfioni liiked  ei peasnud Kuninga ette, saiwad koguni aeguti kinni pandud ja kuida räägitakse, olla nende elu kardetawaS seisuses olnud. KommiSsärid saiwad pea jälle lahti lastud, kui Münchenist üks Oberst shandarmidega nende kaitsemiseks  saadetud oli. pidiwad aga pealinna tagasi sõitma, ilma et Kuningast näinud oliwad. Pärast on Kuninga koduarst,  Professor vr. von Gudden. temale ometigi seletada suutnud, et tema terwis arstimist ja üht teist elupaika tarwitab, ja öösel wasta selle kuu 1. pääwa sai tema kiir-hobustega Bergi shlosfi wiidud. Seal oli tema esiteks  õige rahuline olnud, oma arstiga ja teiSte inimestega lahkest rääkinud ja korralisel wiisil söönud ja joonud. Teenijateks oliwad inimesed wõttud, kes segameelistega ümberkäimiseks õppinud oliwad. Õhta poole läks Kuningas  parki jalutama ja ei soowinud omale kedagi muud saatjaks, kui vr. Guddenit üksi. Shlossis oodati nende tagasitulemist ja mindi wiimakS otsima. Seal leiti mõlemad  kell II aeal Starnbergi järweS. Mölemite juures olla mõne arwamise järel weel elutähtest näha olnud, aga kõik abi oli siiski wõimata. Teised arwawad, et elutähed petlikud olnud, sest Kuninga uur o!i kell 7 peal seisma jäänud ja selle järel mõlemad juba 4 tundi wee sees olnud. vr. Guddeni nägu oli mitmest kohast küüntega werisekS kistud ja Kuningal üks küüs wigastatud; sellest arwataksc, et Kuningas järwe karganud. arst teda wälja tuua püüdnud aga Kuningas ennast mitte peasta laSta ei tahtnud. Järwe põhjas, kus wefi ainult 4 jalga sügaw on, leiti patju jälgist, mis pitkema wöitlemise peale tähendab.  Nendest ei ole aga paraku ka puudust, keS rahwast selle jutuga mässamisele ässitada püüawad, et Vr. Gudden Kuningast järwe lükkauud >a ise järel tõmmatud saanud. Mõistlikku põhjust ei wõi selle kurja jutule küll kusagilt leida, sest Prinz Luitpold, keS juba 64 aastat waua on, ei ole iialgi suuremat wöimust himustanud ja tema wanem  poeg. Prinz Ludwig, pidi ometigi omal aeal Kuningaks  saama, sest Ludwig 11. oli poismeeS ja tema noorem wend, Prinz Otto, on ka poismeeS ja on juba mitu aastat  segameeline, kuida ka nende isa, Kuningas Marimilian  11. oma wiimaste elu-aastate sees seesugust tähtefl näitanud on. Kuninga surnukeha on suure auuga MÜn- cheniSse wiidud. Surnukeha on lahti leigatud, kuida seda Kuningate surma järel Ma tehakse. Tema pea-luu ja pea-ajud on nii wigased ja isewiisi olnud, et terwekSsaamist  iialgi ei oleks loota wõinud, nagu arStid seda ka juba enne tunnistanud on. xsH Prinz Otto on nüüd Kuningaks wälja hüütud, st riigi põhjusseadus täidetud saaks. Muidugi jääb Prinz Luitpold ka tema asemel walitsejakS. Maapääw on kokku kutsutud, seadust mööda seda korraldamist kinnitama. Et aga rahurikkujatel paras aeg on. seda kõiki oma kasuks tarwttada ja rahwast wihale ärritada. sMekS on õnnetumal  Baierimaal nüüd kartust küll ja pea wõikfiwad sealt pahad sõnumid tulla. Kuningas Ludwig 11. oli Leikusekuu 13. pääwal 1845 sündinud ja sai, nimelt tema ema soowimist mööda, nii üksikult kaswatatud, et pealinna rahwas oma Kronprinzi iialgi näha ei saanud. Juba see wöerukas teda inimestest ära, õpetas teda ainult oma mõtetega ümber käima ja ainult oma luuleluse-kujuStufi heaks ja õigeks pidama. 3sa surm, 26. Küünlakuu pääwal 1864, kutsus noort meest. keS weel 19 aastat wana ja tegewast elust ühtigi näinud ei olnud, raSkcl aeal Baieri riigi walitsejakS. ZgapäawaseS  elus näitasiwad inimesed natuke teisiti wälja, kui noore mehe mõtete-kujutuStes, halw meelitus ja alatu oma-kasu püüdmine astustwad ka tema ligi, nagu maailma suured seda ikka näha saawad. See peletas tema waimu weel rohkem oma enese sisse, nenda et tema ka oma kõrgemate  riigi-ametnikkudega nõulikult kokku saada ei tahtnud,  waid neile oma tahtmist lühikestes sedelites teada andis. Kunsti-armastus, mis kõige Baieri Kuningakoja liigete ehte on. kaswiS tema fe.s piiramata ja määramata edasi, tunni wiimaks kõiki teisi tundmusi lämmatama kippus.  KuuluS mu sikus Richard Wagner, keda sel aeal weel palju ei tuntud ega mõistetud ja kes lausa waesuseS elas, sai noore Kuninga juure kutsutud, oli pea tema ainus nõuumees ja sai ka walitsuse-aSjadeS nii suurt wöimust et rahwas selle üle nurisema hakkas. Kuningas kuulutas küll Jõulukuu 24. paamal 1865 üht käsku, et Richard Wagner Münchenist pidi ära minema, aga tema südames tärkas uus okas kõige inimeste wasta, Richard Wagner oli pärast uueSte tema ainus seltsiline ja olla ikka Kuninga  salajuhataja olnud. Weel rohkem mõjus see noore Kuninga kohta, kui tema ema temale AuStria KeiSri- Praua nooremat õde abikaasaks toimetada katsus ja suure waewaga kihlatust korda saatis, mida Kuningas wiimakS ometigi lõhkuS ja nüüd täitsa oma kõrwaliste shloSside peale elama läks. Neid ehitas tema määramata uhkusega ja määramata kuluga mägedesse ja saarte peale, kuhu keegi ligi ei pease ega ka ligi tulla ei tohtinud ja täitis neid kunst-wärkidega ja otsata uhke ja kalli majariistadega. Nendes laSkiS tema ka määramata kuluga näitemängust ja kontsertift anda, kuS tema aina üksi nägija ja kuulja oli. Kuninglik waranduS ja aastaraha saiwad sedawiist ehitustega ja teiste asjadega ära raisatud, millest keegi kasu ega lõbu ei tunnud, ja määratumad wölad kasivastwad,  mida Kuninglik wara ega sissetulemine enam katta ei jõudnud. Selle kõrwas lahutas ennast Kuningas Ludwig  11. ikka rohkem kõigeist inimestest ja kõigist tegewast elust, ja wiimaks andis tema oma käskufi ainult om armsama  teenri ja oma frisenri (habeme-ajaja ja juukse-leikaja) läbi. Kas need kõik Kuninga omad käsud ja oma solkimata  käsud oliwad, seda ei wõi teada, sest kedagi ei lasknud teMa oma ette. Mitmed käsud näitasiwad ka nii segatud meelt, et Kuninga ligemad omaksed ja waStatajad riigi ametnikud seda enam ei arwanud ara waStata wõima, kuni Kuningas ametlikul! selleks tunnistatud sai, mida tema selgema awaliku mõtte järel juba ammu oli, ja Prinz Luitpold oma seaduslikku kõhust täitma kutsutud sai. Seda wiimast hoopi ei ole tema segane waim kannatada suutnud  ja tema on oma elule otsa teinud, mis Muidugi juba maailmast, tööst ja waewast ennast lahutanud ja tegewa elu eest kõrwale peitnud oli. Kuningas Ludwig 11. on oma W-paleuse ohwriks laanud. Kõigest sellest hoolimata ei wõi ega taha keegi selle õnnetuma Würsti auusat meelt ja puhast tahtmist salata. Nii palju kui aSjad õigel tujul tema ette ulatasiwad, on tema igaühele õigust teinud ja ei ole ennast erakondlikuist tujudest eksitada lasknud. Oma riigi pöhjuSseadust on tema kõikumata meelega kaitsenud ja tema on Saksamaa ühenduse  Wägewüse tulusamaks tööriistaks saanud. AaStal 1866 ühendas tema ennast Austria Keisriga wõitlemisekS PreuSst Kuninga wasta Et tema seal ära Võidetud sai. see ei ole teda mitte eksitanud ja PreuSsi Kuninga jäädawakS Vaenlaseks teinud. Kui aaStal 1870 Prantsusmaa Keiser Napoleon 111. PreuSsi Kuningale sõda kuulukaõ. siis meelitati  Baieri nvõrt Kuningast Prantsusmaa poolt ja wisi ka AuStria  poolt, ennast Prantslaste poole tunnistama, kuS wist ka Austria walitsus siis oma salawihale maad annud ja Preussi waSta aStunud oleks. Mehisel meelel oli aga Kuningas Ludwig 11. esimene, kes ennast ühendatud Saksamaa  kassaliseks tunnistas ja kõiki Väge Prantslaste wasta nihkuda laSkis. 3a kui aSjad nii kangele küpseks saiwad, siis oli Kuningas Ludwig 11. jälle esimene, et Saksamaa KeiSrikrooni Preussi Kuninga omaks tunnistas. Sellega on tema Saksamaa jaädawat tänu teeninud ja>kk' segadustest hoolimata, saab tema mälestus lõpmata auuga kõige Saksamaa õige isamaa-poegade südames elama. Kõige maailma silmad on nüüd Baieri poote pööratud. Prinz Luitpold ja weel rohkem tema poeg Ludwig, Baieri arwatud troonipärija, saawad ÜlikatholiillaStekS peetud, keda Saksamaa Ewangeliumi-ufuline Keisrikoda mitte rõõmuga  nii tähtsa paiga peal näha ei tahta. Baierimaal on ka peale selle need erakonnad rohked ja wägewad, kes KeiSri üliwalitsust ei armaSta. Wõeramaa erakondlased wõtawad sellest kurwaft juhtumisest muidugi asja, wihawaenu  Saksamaa üksikute riikide wahel tõsta ja lõõtsutava. Teiselt poolelt kinnitatakse aga ka, et Prinz-walitfeja k/ndla südamega Saksamaa ühenduse ja Keisrikoja poole hoida. Õnnetuma Kuninga ema tahta klostriSse minna. Berlinis on Kuningas Friedrich Wilhelm IV. mälestuse-sammaS Lehekuu 29. pääwal katte alt lahti tehtud. Keiser ise ja Kronprinz on seal kõnest pidanud ja selle seemne peale tähendanud, mida Friedrich Wilhelm  IV. wälja külwanud ja mis pärast teda nii rõõmsalt tõusnud on. Keiser Wilhelm on oma eluaset BabelSbergi  shlossis wõtnud. Austria Ungrumaal on rahwulitu  kiustlemise inetumad wösud küll Võimalikult lämmatatud,  aga tuksumised keStawad ikka weel edasi ja ilmutswad  ennast siin ja seal. Pesti Politsei osawust kiidetakse  wäga, keS umbeS 700 käratsejat kaltsakast kindla müüri taha toimetada suutis, ilma et sel korral tilka werd walati, millest uued kiustlemised olekfiwad wälja kaSwada wõinud. Keiser on söeawäge awalikkuS käekirjas kiitnud ja selle juures Ungarlaste ülbust targu torkamata jätnud, mis lahkust mõlemil poolel kosutanud on, nenda et ainult weel kaltsakad ainult kära enese pärast käratfewad, nagu nemad seda ikka ja igal poolel teemad, selle juures on aga ka juba Ugroni, ühe Ungarlaste suure rahwamehe, aknad fiSse loobitud, nagu seesugused ärritajad seda wiimaks sagedast  õigeks palgaks saawad. Erzherzog Albrecht on Kindral  JanSskyt Ungrumaale tagasi kutsunud ja teda nenda auuStanud, et tema ehk teenistusesse jääb. Muidugi urisewad  Ungarlased selle üle ja pärkwad ülepea, et AuStria ja Ungru söeawägi ühest ära lahutatud ja sedawiist wiimane  fide katki leigatud saaks, mis neid maid weel ühiseks  riigiks teeb. Mõnelt poolelt arwatakse, et Keiser wiimakS järel annab. Minister Tisza on ka oma suguwendade  südames hgpnemas, nenda et palju tema taganemisest  räägitakse. Ka Minister Taasfe olla ikka weel kõikumas. Belgias näiwad pühad ometigi ilma suurema  kärata mööda läinud oleina. Sozialtstlastest ja teistest  üliwabalaStest tehtud kärad ja lõhkumised on rahwa peale nii palju mõjunud, et wiimaste walimikte junreS rohkem Katholiigi ülikiriklafi Parlamenti saadikuteks Valitud  sai, kui iialgi enne ja et järgmine walitsuS nüüd jälle täitsa Katholiigi preestrite käes seisma saab. UudeS ParlamentiS saawad 98 Katholiigi kiriklast ja 40 wabalast  istuma. Ühest ltigusest saab siis wist Belgia walitsuS  teise sülle wisatud ja paraS tasane waim wälja lükatud.  Gozialistlased, kes ennast suure sitkusega igal poolel , töölisteks ja nende eestkostjateks nimetawad, on üht koosolekut pidanud ja päriwad igaühele walimife õigust. Kui walitsuS neile mitte järel ei anna, fiiS tahawad nemad Leikusekuu 3. pääwal suurt ronDätku pidada, ja kui seda ära keelatakse, siis piab 24 tunni pärast kõik töö seiõma jäätud saa Va. Zürichis, Schweizimaal, on selle kuu 3. päawäl kaks tõrkujat ja käratsejat luküseppa kinni wõetud ja sellest suur kära tõUSnud. Kui ükS nendest  kohtumajasse pidi Viidud saama, siis kungifiwad rahwahulgad  Politsei peale ja loopisiwad kiwidega. Söeawägi, keda Politsei kaitsemiseks saadetud, andis tuld. KakS poisikest  saiwad haawatud, üks püüfepp surmatud. Käratseiad  tunaisiwad pärast weel Politsei peale ja saiwad terawa söearnstadega laiali kihutatud. Inglismaal näiwad uued Parlamenti-walimised nüüd tõeste ukse eeS seisma ja saawad siis wist Heinakuul ette wõetud. Lord Roseverry,  wäljaSpidiske aSjade Minister, on Shottimaale, Kuninga-Praua juure reisinud, kes seal Balmorali shloSfls  elab Asi. miS teda senna wiib, on, Kuninga-Praua poolt Parlament; lahutamiseks luba paluda. KaS wabalasev  wõi hotdlased uutes walimistes wõitu saawad, see on Vee! teadmata, kui ?ä Mõlemad oMa wõidu peale julged olema kiitlewad. Wana Gladstone kinnitab, et lirimaa ikka ühe aasta kä gul oma Eraparlamenti saab, kaS walitsuS  wabalaSte kätte jääb wõi hoidlaste kätte langeb. Iseenesest on jo see õige kena mõte, lirilasi oma seeSpldtte,d  aSju ise tallitada laSta, kui nemad selle körwaõ ka oma kohust kõige riigi waSta täidawad; aga seda omawaliisuft  neile inetumate kiiriakeAude salgaks anda, see ei taha ühe mõistliku ja kindla Valitsuse kohaline olla. Kõik kes lirimaal elawad, ei soowi seda omawalitsust ka koguni mitte, sest nemad kardawad õigusega, et Kätholitklased fiiS Ewangeliumi usulistele wägiwalda tegema hakkawad. Ulstri maäkbndas, kuS Ewangeliumi-usulifed elawad, kus rahwaS ennast sõeawäekS kokku korraldab ja kuS juba Verist kokkupõrkamist  oli, on siis ka see sõnum ütlemata rõõmu teinud, et Gladstone ettepanek Parla-nentis tagasi lükatud sai. Wahe aeal on ka Lehekuu 31. pääwa Shtäl Stlgo linnaS