Sakala »s. Wiljandis. 23. Juunikuu päewal 1884. VII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Põimenduse adrejs: „Sakala" toimendusele Wiliandis. Wene keeli: Ri> peaaiaüio vs. chkõiiiir.. „ Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl,, postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga I rbl. 75 kop,, postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tclliia, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'! pärijad. AelXirnifi zcr - TartuS: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge & Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. tzallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; PärnnS: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Wõrus: Viclrosc; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Peeterburgis: K. Leopas, Heveuui upoen. X? 80 ja N. Mattis sen, Neneiciü upoon., RasaueivV uoera, Mõ X» 26/21. Wiljandis: F. Feldt. Sissekord. Põllu mullast ja tema parandamisest. 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Mitmesugused teated. Wiljandi maakonnast:  Tarwastu näitemüik; kraam kinni; A. Kase -s; T. leerilapsed; Rõikä näitemüik; P. koolide kattumisest. Pärnust: Weike õiendus; Ch. W Tõnnisberg -s. Tartust: Olewik; 11. elementar-kooliõp. eksam. Tartu maakonnast: R. lastepidu; O. näitemüik. Walga maakonnast: Rukis. Riiast: v. Bock lahti; rahwa lugemisest; Lätlaste palwekiri. Friedrichstadti  maak.: Valssi kiri. Saaremaalt: Teatus ja palwe. Tallinnast:  Teated. Peetsrburgist: Mitmesugused teated. Soomemaalt: Laulupidu. Moskwast. Harkowist. Jekatarinoslawist. Taganrogist. WSeralt maalt. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Kuulutused. Bob Ellerhein. XVIII. KeMadest. 11. Kingitud worst. I. Mõnesugused sõnumed. Põllu mullast ja tema parandamisest (melioratsion). ii. 2) Liiwapõld. Liiwapõlluks nimetame meie põldu, mis aina liiwast ehk suuremalt osalt liiwast on. Muidugi on siin ka nagu sawi mullagi juures mitu põllu pinna seltsi, mis lendama liiwaga algawad ning künni sawise liiwa pinnani ulatawad, kelles umbes 10—20"/» sawi on ehk ka künni mustamullaliseks ehk huumuseliseks sawi pinnaks lähawad, kelles 5—10"/» huumust on. Suure teraline liiwapind, kelles liiwa terad tuttawast konnakiwist wõi kwartsist sündinud, ei ole mitte hea põllupind,  sest et ta taimele enese seest midagi toitu ei anna ja ka midagi toidu jagusi enese sees kinni ei pea. Liiwapõhi  aga, mis töistest mineraali terakestest sündinud on parem, sest siin wõib sagedaste neid terakesi wäetamise,  lubjapanemise ja kipsikülwamise läbi ära porsutada ehk peenikeseks teritada ja neis olewaid toidu jagusi taime sisse saata. Ka liiwa pinna wiisikalisid omadused ei ole igakord mitte' head. Liiw piab wäha wett eneses kinni, laseb wee ruttu ära aurata ehk sügawasse maapinnasse wauda, kust ta enam taime juurte ligi ei puudu. Liiwa pind lähab ka üle liiga ruttu soojaks, ajab siis kuuma wälja, iseäranis weel siis, kui liiw suureteraline on. Nagu sawimuld soojemate maade kohta parem on, nii on liiw külmemate maade kohta soowitawam, sest et siin enam niiskust (wett) õhust maha tuleb ja maapind mitte liialt soojendatud ei saa. Liiwa pinda on tema lahtiuse pärast kerge harida, tema tarwitab kõige wähem töö jõuudu. Et see mullapind aga lahtine on, seega õhku, soojust ja niiskust kergeSte sisse laseb, sellepärast mädaneb  temaS sõnnik kergeste ära. Teda wõib sagedaste wäetada, ilma et see talle kahju teeks; kõige parem on teda räpastand sõnnikuga ehk roduga wäetada. Tahetakse  talle ometi mõne sume taime kohalist wäge panna, siis on parem kui sõnnik sügisel tema peale pantakse ja ka sügisel sissekünnetakse, et ta seal äraräpastada wõiks. Liiwa põlluwilja saak on niiskel ehk mesisel suwel palju suurem, kui kuiwal suwel; sawi pinna juures oli see just ümberpöördud. Päris lendawat liiwa»wõib weetamise  wõi paisutamise läbi wiljakandjaks teha; nii pea kui heina juur temas aset saab, hakkab ka musta mulla wõi huumusse sündimine; maapind hakkab kokkujäema, wett pidama ja taime toitu sünnitama. Kui liiwa pin- nas enam sa nii ja nimelt huumust on, siis wõib ta enamist igat küliwilja kaSwatada; kõrSwilja saak on aga, kui meie märjemad liiwa maad maha arwame, ikka wähem kui raskema mulla peal. Iseäranis kehwaste figinewad liblikõiSlased (nagu hernes, üba, wikid :c.) liiwa mullas, ristikhein ei taha seal ilma wäetamata sugugi sigineda. Ka liiwa põllu kohta on mitmeaastane ristikheina wõi härjapea kaswatamine soowitaw. Liiwa pinna umbrohud  on nimelt orashein, hapuoblikas ja kanarpikk.  Liiwa põldu wõib sügawaste kündmise läbi hoopis  parandada, iseäranis weel siis kui liiwal sawist alus põhi on. Kõige tähtsamad liiwapinna parandamise abid on: Merglimulla ehk sarapuu-sawiga segamine, komposti ja selleks lubja läbi walmistehtud turba mulla peale wedamine; siis weel mäetamme puu-tuhaga, luujahuga ja superfosfatiga. 3) Sauepäraline ehk raadik-maa. Päris sawi ja liiwa pinna wahel on mitu järku, neid nimetame  ühise nimega raadikmaaks. Raadik-maa on enamiste  kollakas, liiwa ja sawi segi. Siin ei tule mitte üksi selle peale waadata, missuguses protsendilises mõedus  see liiw ja sawi segi on, waid nimelt selle peale, kas liiwa terad peenikesed wõi jämedad on ja kas liiw enam ehk wähem sawiga koos seisab. On liiwa terad õige peenikesed, siis wõib põllupind ikka weel 50"/»liiwa 50"/" sawi juures sawipind olla; on aga jälle liiw jäme, siis wõib just seesama pind raadik-pind, s. o. sawi ja liiwa wahene olla. On aga sawi weel 20 künni 30"/", siis kutsutakse niisugust pinda liiwaseks raadikmaaks. Enamiste on raadikmullas 30- 50"/" sawi, sagedaste ka weel wäha lupja. Niisugune raadik muld on meie juures kõige parem; kõik põllu taimed figinewad tema peal kõige ilusamine ja paremine, iseäranis kannab ta otre. Halwem on aga niisugune raadik maa, kelles peenikest  liiwa on ning kes wihma ja kuiwamise järele kõwa koore peale sünnitab. Seda laadi mullapinda kutsutakse mõnel pool Eestimaal pigi-leeriks. 4) Merglimuld ehk sarapuu-sawipind. Peale sawi ja liiwa tuleb põllu mullas lupja tähele panna. Lubi ei ole mitte paljalt taimede toit, waid ta teeb ka niisamuti nagu huumus raske, litus mulla pinna kobewaks,  soojemaks, weepidajamaks. Merglimullast leiame meie kõige wähem 10 "/o sawi. Mergel ise on sawi ja lubja ehk sawi, liiwa ja lubja segi. Selle järele nüid, missugusest ollusest temas kõige rohkem on, saab muld oma nime kas sawimergel, lubjamergel ehk liiwamergel.  Mergli muld jäeb küll ka nagu sawi muldgi kündmise juures panka, aga need pangad lagunewad iseenesest  õhu käes jälle ära, sest et nende olused sawi ja lubi ennast mitte ühe wääru järele Välja ei wenita, ega kokkutõmba, seeläbi aga laguneb pank koost ära. 5. Lubjamaa. On ühes põllus enam kui 20"/» lupja, siis kutsutakse teda lubja põlluks. Lubja põld lähab kergeste soojaks, wõtab palju wett sisse, keda La ega ruttu jälle ära lahkuda laseb. See põld on ka jälle kerge harida. See ei tee midagi kui lubjapõldu wihmaga  küntakse, sest et ta kuiwades iseenesest jälle ära laguneb. Teda tuleb ka nagu liiwa pindagi sagedaste wäetada, sest et wägi temas kergeste ära lahkub. Kõik see sünnib niisuguses lubja mullas palju rutemine, kelles enam liiwa on, aegamöödam seal, kus temas enam sawi ehk mustamulda on. Lubja põllus siginewad kaunawiljad nagu hernes 2c., oder, rukkis, kartohmlid, tubak. Põllumulda,  kuS wähem kui 1"/» lubja on, kutsutakse lubjawaeseks  mullaks. tJärg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Belgias oli parlamendi liikmete uueste walitemisega  suur muutus ja saab riigiwalitsuses samasugune muutus ettetulema. Healte wähemusse jäenud wabadmeelelised  ministrid wõtsiwad endid ammetist lahti ja nende asemelle astufiwad ka enamuse wõitjad kiriklased. Parlamendi alguselt ootab nüid iga parteimees uue ministeeriumi  programmi, kes ühes wabameelelistest langenutega  walitemiste ajal tubliste ka walitemise seaduse wormi muutmist lubafiwad. Nad katsuwad aga jälle neid priikoolisi,  mis enne kiriku ülewaatamise all oliwad, mana wiisi kiriku woli alla panna. Wabadlased tegiwad seal' 1842 ja 1879 aastal üsna uuema aja nõudmist mööda kooli seaduse. Lahtisaajate ministrite seas on mehi, nagu peaminister kes 24 aastat minister olnud ja nimelt 1847- 1852; 1857—1870; 1878—1884. Kui Lüttihi prowintfinõuunik, kelle parlamendi saadik tema ka meel tänagi olewat, astus ta 1842 aastas riigiteenistusse  ja on sest ajast saadik ikka kui wabamees igapidi  maale kasulik olla katsunud. Oma kindla meele ja hea tahtmiste pärast on teda ka wõera-maade riigid auustanud ja temast palju lugu pidanud. Kohtute minister Bara on 11 aastat seda ammetit pidanud ja ennast igalkorral kui wahwa õiguse kaitsja näidanud. Uus ministerpresident on Malou. Montenegro piiri õiendamisest hakatakse juba midagi healistama, mis sennini wagufi seisis. Berliini kongressi peal sai küll juba kuue aasta eest aru tehtud, kuda Türklane Montenegroga omad piirid õiendama pidi, aga see seisis need aastad wagusi. Skutari kindral-kuberner  Mustapha-Assym-pasha on nende päewade sees Andrije- > vitfis Montenegro würst Nikolaiga piiri asjade pärast nõuu pidanud. Wiimaks on siis nõuupidamisest seda wälja tulnud, et Montenegro sõawägi Plawa ja Gusinje maajagudesse rvõiwad minna. Mustapha-Assym ootab Konstantinoopolist abisõawäge, et neid seal äraantawaiS maades elawaid mäerahwaid wägisi ja rahulikult maad äraandma sundida. Tema on nende käest sõariistade ja elumoona äraandmist nõudnud ja walwab sõawäega oma käskude täitmise peale. Kui need maad Montenegrole ära-antud saamad olema, siis saab piiri-õiendaja komisjon  oma tööd jälle edasi tegema. Saksamaal on karta, et mana elatand kuningat  dinamiidiga hirmutama hakatakse. Mõne aja eest olnud seal jutt liikumas, et Ameerikast üks inimene nelja reifipakiga Eüroopasse tuleb ja siin mitmed kurjadtööd