Tallinna Sõber 24 Teine aastakäik. Tallinnas, M°' Jaanikuu vääwal sM- Ältiiiduk lttklehi Ekslirahivalt maal jk Unuadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudfors'i päriate trükimajaS: l rubla, pool-aastas LO kop. Koju ehk postiga saadetud: 1 rubla 40 kop., -- pool-aastas 80 kop Kuulutused mall lamad iga rea cyll sesse aseme pealt '> kop. Tellimised wöetakse wasta: Tassiuuas: Lindfors'i päriate trüllwajas. : J. G. Seelandk, oa uuspei-au 54. Harkus: W. Just. - Uernus: K. Kubewiita. Raltmcrcs: T. Wattky. haides: K. Seidewerg. Kapsasus- H. A. KsWerg. Mrelaares: Hy. — AmSlas: A. Jr. MaudKepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Vastaja redaktor: W. F. Ei chh oru. Ekab Nõmm >e mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .^cer.,) . Keisri-Praua matused. - Saksad ja Sakslased. - Oinalt maalt: Tallinnast: Põlluharimise kongress. - Üleüldine maalciuamine, - Auujärjeoärija-Praua " Hobusse ' näitus Politseimeistri a'emik. Petcrburgist Auujärjepärga Zarskose-Seloos. Tungimised Keisri-Praua matuse juures. Kõrged wocrad arareistud. a? nik - Rol l rtsud - B.liini kalanäituse auupalaad. -- Tar.ust: Karolus Mickwitz I'. - Moskwast: Pushkini määlestuse-sammas. - Kopong, wabrrk. - Tulekahju. - Sko muist : : Rahurikknnnsed - Zarizynist: Rohutirtsud. - Ziflisist: Rohutirtsud. - Odessast- Lootused ja kartused- -Nisha:-Nowgorao.st: Laewa ounetus. Wõeralt maalt: Saksamaalt. -- Belgia maalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Rumeenia maalt. Balkam poolsaarest. Laane taadid ja Nalja Mart. Keisri Praua matused. lLõpetns.) Kui leinarongi eeswalmistajad ja eeskäijad wäljaläksiwad. fiis sadas esiteks kaugest wihma ja hiilgawad mundred kautasiwad palju omast läkgist. kui aga leinatõld surnukirstuga teel oli. fiis lahntasiwad ennast pilwed ja päikese kiirud tungistwad läbi. Lehekuu 27. pääwal kuulutasiwad Heroldtd endisel kombel, et Jumalas hingama KeiSri- Praua surnukeha 28. Lehekuu pääwal. ettekirjutud  kombelega mahamaetud saaks. Selle pääwa lõunel. wähe aega enne kell I tulnvad Keiserlik Kõrgus söeawäe ülem käsuandja Suurwürft  Nikolai Nikolajewitsh ja tema noorem poeg Sunrwürst Peter Nikolajewitsh. seda Leibgardi-Jsmailowi-rügementi  kompaniid teretama mis auu-wahiks pandud oli, ja järelwaatama, kaS kõik kordas oleks. Keisri Majestätl kõrge perekond kogus ennast üheS kambris, pea-sisseminew  kõrwas. Selle aea sees saiwad seatud walwajad wahetud, et se tallitus pea-tallituse ja Jumala-teeniStuse juures wagust olekud ei rikuks. Kell l astusimad kõrged ja kõigekõrgemad leinajad kiriku. Keisri Majestat oli Gardi- Ratsawae mundres ja talutas Anujärje-pärija- Pranad käekörwas; Saksamaa- ja PreuSst Kroonprinz  kandis ..Kuninga Friedrich Wilhelm III." Grenadir-rügementi mundred ja talutas Greekamaa  Kuninga-Prauad käekörwas. ja nenda kõik kõrge perekond paan-wiisi. Keisri Majestat jäi surnukirstu juures seisma ja tema taga seisiwad teised kõrged omaksed. Jumalateenistust pidas Metropoliit. Greeka - õigeusutunnistnse kombete järel, mis umbes pool tundi kestas. Pärast seda pidaS Keisri Majestat kaua aega põlwili palwet. oma lahkund Abikaasa surnukirstu juures  ja jättis teda selles ilmas Jumalaga. Sedasama  tegiwad kõik kõrge paari lapsed, wöerad Würstid. Keisri weuuad oma perekondadega ja wiimaks kõik teised kõrged leinajad. Neli Kammerjunkeri tandstwad surnukirstu kaane, neli Kammerherrad wõtsiwad katte surnukeha pealt ja kaudsiwad altari peale ja Keisri Majestat  paniwad oma käega pnrpurmantle surnukirstu  sisse. Kui surnukirstu kaas pealepandud oli. töftsiwad Keisri Majestat. Keiserlik Kõrgus Sumwürst Anujärjepärija. teised Keisri perekonna  liikeo, wõerad Würstid. Keisrikoja Minister.  Kindral-Adjutautid ja ülemad Keisrikoja ametnikud surnukirstu üles ja kaudsiwad wõlwitud  haua juure, mis selleks kirikus walmistud  oli. kuS juures Metropoliit waimuliku koguga  ees ja kuus Keisrikoja Grenadin. tuus Keisri-Praua Kürassiri-rügementi Unterohmitseri ja neli Kammer-Kassakad ilma püssideta mütsid  ja kastid käes. kõrwas käifiwad. Surnukirst  sai walmistud hauda lastud ja Metropoliit  audis Keisri perekonna liiketele ühe waagna liiwaga ja labidaga, liiwa hauda puistata. Sellel aeal kõlasiwad wäljaspoolt sõeawäejägnde  püsfi-salwed ja igast kindlnse-snuretükkist sai kuus korda lastud. Lipuwarda pealt langes siis leina lipp ja endine lipp tõusis jälle üles. Nii kauaks, kui Jumalas hingawa Keisri-Praua haud kinnimüüritud saab. jääwad surnuwahid senna. Selsamal rongi-korral. kuida tulnud, läkfiwad kõrged perekonna liited ja teised leinarongi  osawõtjad kirikust wälja. Õhtul kel 9 sai jälle Jumalateenistus peetud. Matuserongis  nähti palju kõrgeid Kindralid, kes ligemalt  ja kaugemalt tulnud oliwad, nenda Kindral-Adjutautid  Graf KoHebne. Gurko. Albedinski.  Moskwa Kindral-Kubernör Würst Dolgurukow  ja mitmed teised. Saksad ja Sakslased. ~Eesti Postimees" ja ..Sakala" waidlewad parajast kangest oma kitsama isamaa-peliitika põhjuste ja ülema eesmärkide üle. Pea parast seda, kui ..Sakala" uueste käima hakkas, oli se aealeht kõigi sel aeal käimata teiste Eesti aealehtede  üle ringwaatust pidanud ja teiste seas ..Eesti Postimehele" süüks mõistnud, et se ennast  üleüldise Balti poliitika eestkostjaks tunnistas  ja sedawiifi fiis ka Eestirnhwa. kui Balti - maa perekonna liike eest muret kanda tõukaks, kuna ..Sakala" kõige pealt..Eestlane", siis mast ..muulane" oleks. Mida nüüd ..Baltlane' ja mida ..Eestlane" ligemas feletuses ja wiimises otsuses tähendab ja mida olla auusam ehk kasulisem  oleks. selle üle saab waieldud ja sel silmapilgul seisab ..Eesti PoStiMeeS" kõnejärje peal. Ilma et meie ennast esi tits weel ühe ehk teise poole ehkühe ehk teise wasta tunnistada. ehk koguni Mge selle sulesõea üle oma seisupaiga pea! kohut mõista tahaksime, arwame meie heaks üht eksitust õiendada, mis selle waidlemise sisse tikkunud on ja täit arusaamist segama kipub. JgapääwaseS rahwakeeles seisawad kaks. ühest söuakännust tõusnud wõsu, mis nüüd juba koguni eri-asju täheudawad, ilma et siiski wahetegemiue nende wahel igaühel kerge ja selge oleks. Need wõsunud  sõnad on „Sak s" ja ..Sakslane". Weel hilja aea eest ei teadnud Eest rahwas sellest tähendusest midagi, mis ..rahwus" nimetakse, mida aga nügh kirjades ja kõnedes nii sage- dast tarwitakse. waid tundis üksi aga seisust. Kõik ülemad seisused saiwad meie maal..Saksad" nimetud, nende esimeste maawöitjate järel, kes wanal aeal Saksi maalt tulnud oliwad, kuna alamad seisused, nimelt aga talupoja seisust .maarahwas" ja ..maamehed" nimetud saiwad. JgapääwaseS rahwakeeles on se ka weel täna nenda. Wattarahwas nimetab oma mõtsaherrad tema perekonnaga ..Saksad" ja ülemate seisuste teenijad nimetawad oma leiwawanemaid nenda, lugupidamata, kas need Sakslased, Wenelased ehk ühegist teisest rahwasugust on. Tahawad teenijad ükskord ehk ka oma leiwawanemate rahwust tähendada, siis kuuldakse neid sagedast ..Wene-Saksad". ..Nootsi-Saksad" j. n. e. ütlema.  Wast wiim-ste aegade sees, kui Eestirahwas,  ehk õigem, maarahwas Eesti sugust, juba rohkem kui ühe eluiga eest oma wabaduft tagasi saanud oli, kui waranduS kaswas ja kirjandus  kosus, kui ka alama seisusele korralised õpetuse wärawad lahtitehtud oliwad, wast siis hakati ka siin üksikute rahwasugnde wahel wahel tegema ja siis sigisiwad rahwaste nimed, kui ..Eestlased", ..Sakslased" ja teised, kelle isenime peale meie maarahwas selle aeani mõtelnudki  ei olnud. Selle kõrwas jäiwad aga ..Saks" ja ..Saksad" omas endises tähenyttfes ikka seisma. Kas se hea ja tulus on. selle üle ei taha meie fiin paikas sügawamad läbikatsumist  alustada, waid lepime sellega, kui üleültse nende kahe, ühest juurest tõusnud sõna kahesugust  tähendust seletanud olema. Wotb olla, et edaspidi õpetud-meeSie läbi Eestikeeles ka fiin iga tähendusele oma eri-sõna seatud saab, künni se aga tuleb, nii kaua on tarwis seda wahet igal aeal hoolega meeles pidada, mis nende - sõnade Saks ja. Sakslane wahel on. Missugust- segadust sellest muidu sigida wõib. seda näitab ..Eesti Postimees" omas waidlemise -kirjas, kui Nr.. 23 sees kirjutab: ..Kuhu ülspidised rahwuse tujud wilwad, /seda näitab, iseäranis meile wäga õpetlikult, meie kodumaa Saksa liikmete ajalugu. /Saksad on meie maale tulnud ja maa peremeesteks  heitnud; aga kam aega ei ole nad p teadagi näidanud, et vääle Sakslaste weel /nimest elas fiin maal. et pääle Saksa weel kaks teist rahwast oma inimliku rahwalitu õiguste osalisteks oleks pidanud  tõstetud saama. Aeg oli toores ja /eda kõige loomulikumat pärimust ei pandud tähele. Saksa rahwas seifis esimeses joo- kõrgemas anus. Kõik tahtsiwad ajal ja kõige pealt" Sakslasteks saada, /ga üks oli õnnis, kui oma /umala talu,rahwa"  nime alt lahti sai. Ma arwan,