tule kuul õhu sees aegamööda ujudes sisse tuleb ja nii toast ja rihalast läbi, rihaltse uksest ivälja läheb, kuuni pöllale, kus see ühe kiwiware külge puutub, mille läbi siis ka wüga malli pitse pauk kuulda on. Mõni aasta hiljem tuleb seesamma peremees  kõue ilma ajal õuest kambrisse ja sclsammal silmapilgul purustab pitkne kambri otsas wärawaposti, lööb tagu-kambri aknast sisse ja surmab peremehe esikambri ukse pääl. Naenc, kes tagukambris pitkse tee ääres leiba sõtkub, jääb terweks. Uste lahti pidamine ehk ustest läbi käimine kõue ilma ajal on kardetaw. Karja kihelkonnast. Heinakuu 26. püewal põles Pärsama wallas Külma külas wabadiku Metsa Andruse maja ära. Nimetatud  wabadiku 9. aastane poeg, kes sandi kaswatamise läbi ülekäte läinud ja keda nüüd witsa hirmuga ja wahetpidamata pühakirja lugemise sundimisega taheti piu randuda, saanud nii üles üritatud, et ta tikuga tule rihalas olema õle wihu sisse pistnud ja nõnda sündinud õnnetus. Selle teoga: „Kasmatage omc lapsi karistamises ja Issanda maenitscmises" peab ka parajat mõõtu peetama. —X.— Wiljandimaalt Paistust. Pikse õnnetused. lii, Juulil lõi pikne Aidu Paluküla Weske talu omanikul lauda ühes aidaga põlema. Lambad maganud  aida all ning pikne löönud 11 tükki ära, millest aga kuus elusse jäänud. Teine kahju oli Muril, kus sulase tare ühes kambri ja laudaga ärapõles. Sellelsammal korral on ka Tuhalanes Naatsakul pikne korstnast sisse löönud, peldat ära purustanud, aga maja põlema silitamata jätnud. Sellesammu  päewa õhtsepoolel on pikne Holstres WareSsa talu karjas 2 härga ja ühe lehma surnuks löönud ja kaks uimatseks. Ka mujalt kuulukse sellel päewal meel õnnetusi. W algas on 29. Julil, kuidas „EeSti postimees" räägib, kell ghz öhta üks suur mcteor nähtud, ka olla tema Tartus pea sellsommal ajal nähtud, aga madalamas ja ka Tallinas on ta näha olnud, sääl juba õige madalas. Peterburgis elawad Soomlased on nõuks wõtnud, omale üht „ Soome Kirjameeste  seltsib mntada. Keiserlikud Majesteedid on waheajal Krasnoje Seloos pidulist hobuste wmdujooksmist  nii kui ka sõjaproowi waatamas olnud. Sellest kõigest on ka Keiserlikkude Majesteetide kõrged külalised Kreeka kuninganna  ja crzbergog Carl Lndisig osa wõtnnd. Peusast kacdatakse, et süü! näljad küll ilusaste on kaswannd ja rohket lõikust tõotanud, aga ränk wihm on palju lootust tülsta ajanud. Äili on ivihma läbi rikutud.  .Nu.u.u. teatab, et ml: on Wilua maakonna kõige suurema küla, Kurenelsi, tuha hunikuks teinud>!ü!aS  oli IVOV hoonet, millest aga köigcS 3V wcc! tulest üle jäiwad. Kjahowist. siin sündis hirmus mõrtsuka  tõõ, mille eest hoidmiseks igaüks hästi etteWssilik peab olema. Siin tuli ühte majasse,  kus kolm naisterühmast elasiwad, õhtul üks kerjaja Wõi sant ja palus öömaja, mis talc ka lubati. Teisel hommikul leiti kõik kolm naistcrahwast woodis tapetud! Mõrtsukas  M kadunud. Selles linnas su juba kaks «ffuMst mõrtsukat kinni wõetud ; teine «W M koguni jõukas mees, t»I oli 15V W»Mt««i' maad. kubermangus, ShvnkaS, on mõni sekund aega 29.130. Junni öösel maawärisemine  olnud. Mõned urajad langcsiwad kakku. Hirm oli suur. Millest kõnelewad teised ajalehed? Eesti Postimees kõneleb „Jlndusest ja kenadusest," mis ta Prantsuse Pariisis näinud: „T'eiscl pool sesssanmS masaS on jälle kõiksugused manad luud kokku korjatud, mis arwatakse seesuguse  mana enne weenputust clawatc loomade päralt olema, keda nüüd siin maa pinnal elusalt leida ei ole. Mõned neist manast luudest kokku seatud skclettid  on määratu suured, ja kui meie nende luude ümber korraliku elama looma liha meel juurde peame armama, siis astub meie mõtete ette kohe see küsimine, kui palju oli toitu maja, et seesugune  loom ennast mõis korralikult ülcS pidada? Ligemad asjatundjad ütlewad, et nende suure looma hammastest olla selgesti tunda: nad olla rohu sööjad loomad olnud. Seesuguse hirmsa suure keha pärast sünnib meie mõttes jälle uus asjakohaliuc küsimus, kui suur pidi siis see rohi olema, millest tema ennast toita mõis, sest meie tänise karjamaa ja metsa rohust ci oleks wõinud tema milgi ajal oma kõhtu täis täita. Jälle koStamad mana loomuse uurijad, et missist sel ajal, enne wecuputust, kui need hirmsad suured loomad elasimad, pilliroo sarnane kõrge paks rohi on kasmanud, ja neil siis õige kerge oli seesuguse rohuga oma kõhtu täita. Mis neist wiimas ütelustest  tõeks mõib pidada, on kahtlane asi. Et need suured loomad on ükskord elanud, see näitab küll kahtlemata tõsi olema, sest nende täieline luukere annab selle üle salgamata tunnistust; aga missugune  rohi ehk muu teine toit see on olnud, kellega  nad oma suurt keha on toitnud jääb meile sellepärast ikka kahtlaseks, et meile neist söögi taimedest,  mis enne weenputust kasmasid praegu mingisugust järcljäädust pole olemas. Õpetus, mis meie seesuguse mana luudest kokku seatud ja alalhoitud keredest saame, on et meie aru saame, et maapind, tema elajad ja taimed on meie praeguse maa pinnast, tema taimedest, ja elajatest koguni isesugused olnud, sest selgub : Looja wäge - w u s on suur ja te m a muutused il mlZpmat  a." Wirula » e kõneleb Läänemaalt: Kullamaa kihelkonnast kuuleme, et Liimimõisa omanik baron U. v. Sterubcrg lubanud oma walla renti alandada ja tõotanud wallale kvhe klassilise kooli asutada. Pääle selle olcwat ta igale perekonnale  Piibli raamatu kinkinud ja waeStelc kauni osa armuandeid jaganud. Nimetatud mmm omaniku  maa Ml ci olewat ka ühtegi kõrtsi, kuna säälsamas kihelkonnas K. mõisa omaniku v. Bnkshörodeni maa püül seitse kõrtsi on. Aun sellele, kes seda wäärt. Tartu Maakonnast. P. kiriku köstri emand ja selle ema on meie poolse rahiva usus wäga targad „waluwõtjad" ja „kõiksugu haiguste arstid." Olla neil jo ometi „seitsmes Moosese raamat" ja selle õpetusel wõidaivat kõik teha. Nii wöiwat P. köstri emand ka surnuidgi üles äratada, kui selle cest hästi maksetakse. Nõnda usutakse. Minema!  nädalal Mn uia ühe ema käest, kelle poeg hilja hauda pandi, tükikese walget paberit, mille see ema oma psja surinast peastmisrks köstri emandalt olla saanud. Paberi pLSIe oli nõnda kirjutatud: „O sa tiihhilind kinni om so käe, kinni om w jalla kiuni ollct sa kcskcldt ci sa pääse alt laiuva ei sa pääse päält lauwa taggane ärra sadan anna pühhale ivaimule mad Jumala EssaniAkJmnalasepoianinkJumala sepühlMWWMu nimel P". korda luggeda PAmen P Umen j Ame-.i." Nõnda selle targa tohtri rohuiühi, mida ta haige liidame kohas käskinud hoida, siis samvat see tõesti termcks. Abi otsija maksnud emandale selle tühe cest ühe rubla. Kui haige kirja oska«at,  siis pidada ta paberi pääl seisivad sõnad mitu korda läbi lugema ja iga korra lugemist järele oma rinna paale sõrmega ühe risii legema. Kui ta lugeda ci oökaivat, siis tehku aga kolm risti korraga rinna püüle ära, sumagu kolm korda, hoitku paber südame kohal rinna pääl, siis olla terme warSti. Nõnda õpetanud lübcandja  abiotsijat. Haige suri aga siisgi. Ema grwab suremise sel põhjusel wõimalikuks, et la terwisetõhe cest wühe raha maksnud. Ka uks teine nacne toonud nimetatud emanda wõi „targs" West hiljuti endale dnetähe, aga seda ci ole ma w«! näha saanud. Nii korjab «tark" endalc rumalate  käest raha ja on selle juures wec! köstri emand päälrgi. Kaardi tarkade ja walu «Ajate põld ei tunne siin põuda, ta õitseb. Wiljaudi umakouuast. Kabalas chitaksc malla wacste-maja. Nkõisa härra kinkis selleks suusõnalikult kahe waka alla maad ja wald ise ehitab kiivist maja selle pääle. Maja tuleb 3VOO rbl. maksma. Seni ajani wceti siin walla santisid talust talusse ümber, mispärast nad rahuliste  surragi ei saanud; maeste-maja ehitamisega saab nende lugu paranema. Wirulase „Kõnekoda" : Miks mõisteti raamat „Meremadu" nii wäga hukka? Ta on mcre-elu ja mere põhja kirjeldamiseks umbes sedasamma,  mis Olewikn „Krm-rcis" suurtüki kuuli sees kuupinna kirjeldamiseks. Nüüd on ajad nii palju muutunud, et „Kuu-reisi" suurtüki kuuli sees kiidetakse ja laidumaärt ta ka ei ole, selle järele peaks siis ka „Meremadu" kui mere-elu kirjeldaja laimu alt petisema. R. K. Saarlase toimetuse tähendus: Kui esimine arwustusline kirjeldus Mere-madu kohta Eesti Postimehes 1875. ilmus, siis ei laidetud selles mitte. „Mcrcmadu" juhtmõtteid maid üksnes seda et wäga palju wõerakeele sõnu on, mis lugemise neile arusaamatuks teemad, kes kõrgemat haridust pole saanud, ja mis Eesti kirjanduses ühe juturaamatu  kohane ci ole. Selleläbi langes „Mercmadu" teotuse alla ja on süäl täna päewani olnud, ilma et noorem sugu seda teab, mikspärast. Kui „MeremaduS" selgem Eesti keel saab olema, siis mõiks teda tõesti Olewikn „Kuu-reisiga" wõrrelda ja Eesti uudis ja ime kirjelduste hulka auga arwata. Ka Olewiku „Kuu-reifis" tuleb sugu pärast mõrrast keelt ette nagu „nim, nim" ja muud, aga see sünnib meelega sääl kohas, kus see peab olema. Ka wõimc „Meremadu" kohta seda laituse põhjust arwata, et sel ajal luuleline kirjeldus meie rahwal wõõcas oli. Ka „Kilplaste" kohta awaldati mõnelt poolt erateel rahutumaid mõtteid, aga auusa mehe nimi oli selle raamatule marjuks, et need awalikult ajalchesse ei pääsenud. Wäljamaalt. Bulgarmst. Jälle on Bulgarias üks käntsakas lugu sündinud, mis terwet maailma imestelemisega täidab : Bulgaria würst Aleksander on oma trooni päält, 9. Augustil ära heidetud, mangi wõetud, ja jätab nüüd, nagu ta senna maale tulnud, kui prints Battenberg oma käe all kasmanpd mõlemad noored Balkani poolsaare pääl olemad Bulgaria riigid sJda-Rumcelia ja Bulgaria) maha. See wägew Sliwnitsa wöitja, mõlemate Bulgarlaste  ühendaja, keda wähem kui aasta eest Bulgaria rahwa wägimehena kui ebajumalat  auustatud sai, kes kaua aega Europat  trotsis ja kuninga troonist und nägi, on nüüd ühe korraga oma mürsti krooni, trooni ja walitsust kaotanud ja astub ilma kisata oma üksikusse elusse tagasi. Küll oliwad sõnumid wiimasel ajal Bulgaria olu üle järele mõtlemisele määrt; siisgi on see äkiline kukumine üleliiga järsk ja rutuline. Oli see ka mõnest asjast tunda, et mürsti seisu koht Bulgarias kipakas ja raske oli, nagu seda ka Bulgaria meelelised  Austria lehed arwasiwad, siisgi ei teadnud ükski see sugust mässu sääl nii äkiste karta. Ja Bulgaria rahwas, kes hiljuti auustusc ja uhkusega oma mürsti pääle waatis, on mürsti trooni päält ära heitmist suure rõõmuga wastu mõtnud ja walmistab ennast igas linnas suure cestulema kokku tuleku wastu. Mi idu on BulgariaS rahuline asi. Esiotsa  on sää! nüüd üks häda walitsus mitmest mehest kokku pandud. Et kõik kolm Europa suurt keisri riiki kõigis wälises politika küsimustes ühendatud  on, see leiab nüüd kui üks «vaidlemata tõsine sõnum igal pool usku. Küll srwati mitmelt pooli, nagu tahaks Wcnemaa ennast Saksa ja Austria kokku tulekust lahti kiskuda ja selle wastu Prantsuse maa poole hoida, nüüd on aga kõik arwamiscd  kadunud ja asi näitab ennast üsna ümber pöõrtud iviisil.