Peterbmgist. Selle kuu 16. pääwal oli KeiSri Majefiätide  juures, KeiSri Enese palees, õhtupidu. Selle kuu 19 pääwal oli õhtupidu Keiserlik Kõrguste Suurwttrst  Sergei Al e k s a n dr ow i tsh i ja Suuewürsti- Praua Jeltsaweta Feodorowna juures, millest ka KeiSri Majestätid osa wõtflwad. Peale Keiserliku perekonna  oli umbes 790 osawõtjat kutsutud. Selle kuu 17. pääwal oli õhtupidu Inglismaa Saadiku, selle kuu 18. pääwal Saksamaa Saadiku juures. Mõlemist on mitmed Keiserliku perekonna liiked ja Hesseni Suuherzog oma tütrega osa wõtnud. Selle kuu 19. pääwakS oliwad Keisrikoja ametnikud 1. ja 2. graavist Isaki kakhedrali. Kõrgestõnnsa Keiser Aleksander 11. hingepalwele kutsutud. Kõik pealinna lehed toowad pitkemaid kirjast Küünlakuu 19. pääwa tähtsuse üle, kuS Wene maarahwa wabadnS 25 aasta eest Kõigekõrgemalt otsuseks tehtud sai. Jumal andku Wene maarahwale järgmises järkus rohket wilja sellest wabadusest Selle kuu 12. pääwal on Peterburgi Eesti koguduse õpetaja, Jakob Hurt, Helsingi suurkooli eeõ oma keeleteaduse  kirja kaitsenud ja historia-philologia teaduse D o ctorikS  nimetatud. Kijewist. Selle kuu 13. pääwal psleS wangikoja hospidal maha. Haiged faiwad wälja peastetud. Irkutskist Amuri kallastelt tulewad sõnumid, et Khiina söeawägi kõik wõerad kulla-kaewajad Argunist ja Sheltuga kallastelt ära ajanud, wangide pead maha raiunud  ja kehad tee peale wiskanud on. Hulk Wenelast, kaltsus ja nälgas, on põgenenud. Külma olli selle kuu hakatusel 40 graadi. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinift. Keisri termis ei ole meikesest äpardusest häda saanud. Würst BiSmmki waewab jälle jooksja, mis ka tema rindu läinud on. ArStide tungima nõuu peale on tema Riigipääwa tähtsatest arutamistest eemale jäänud. Kopenhagenist. Suur Belt (wäinas) on jälle jeast puhas ja laewad peasewad läbi. Parisist. Prinzide wäljaajamise ettepanek on Parlamentis  353 häälega 112 hääle masta, tagasi lükatud. Selle kuu 21. pääwal laskts üks mees, keS ennast Petrowitsh nimetab, mitu korda Börsi-majasse ja wiSkaS ühe pudeli söötma medeliknga sisse, miS aga suuremat kahju ei teinud. Londonist. Herzog von Edinburg on selle kuu 21. pääwal Kreta lahele jSudnud ja ülemat kommandot oma kätte mõtnud. Kaheksast mehest, kes uulitsa-kärade pärast kaebtuse all seisiwad, on üks wiie aaSta peale, kolm poolteist  aasta peale ja teised kolme kuu künni ühe aaSta peale wangitööle mõistetud. Athenist. Austria suurtüki-paat ,Kerka> ja Inglismaa jaht ,Sainte Marie" on selle kuu 21. pääwal PiräuS'e sadamasse jooksnud. Jutu leht. Kandle p s i s> (Järg,) Kark-Zaak: Nihukesed kerja-kotid korjawad oma tempudega kamalu-kaupa raha, kuna wahel auusal mehel kopikat taSkus ei ole, et suutäie wiiua mõlaks! Kõrtsi. perenaene  on scnni Juudi passi tugenud, Juut on lauale istunud. Kark- Jaak räägib edasi): Oleksin mina kuningas, mina laseksin iga nelja nädali takka Mustlasi ja Znuta raputada, nagu wiljapuid, et haljas kiipse mili taskutest pudeneks. Maidel: Kuulge, olge head. kui oleksin mina ku- ningaS, mina ütleksin: Minu kallid aunsad isandad, lõuSke üleS kõrtsilaualt, noppige üles kÜ-ise wili, mis on kaSwaund  igale töötegijale Jumala maa peal. Kark-Zaak: Juut, Sinul on hea toriseda, aga näita minule küpset wilja, mida korjata maksab, kus auuS mees midagi leiab. Waibel. Nnu, eks ole isand lugenud kuulutuselehte?  EkS ole kuulnud aSsesseri asja? Kark-Jaak: Mitte sõna! Räägi, ruttu! KandlepoiS: Wana-eideke, see on kurb lugu, Sinul saab süda haleduses liikuma. Kõrtsi-perenaene: Las' kuulda, mis seal on. KandlepoiS: Rääkigu Juut, mina ei suuda, südames  tõuseb walu. Waibel: On olnud üks praua, üks rikaS suur praua, nimega kindrali - praua vou Vrunert, ja on tema kaasake langenud kaua aea eest merises lahingiS. On temal olnud pojuke, üks tark herra, üks kõrgest koolitatud herra, ükS herra aSsesser. Nuu, on tulnud waenlane, on löönud meie söeawäge, on wõtnud ära meie kassad, on ajanud ära meie walitsust ja on käskinud kuulata enam ühtigi endisest kuningast. Aga oh häda, herra asfesser on ikka kuulanud, ei ole unustanud oma kuningast, on kirjutanud pääwad ja ööd, mitte waenlase kasuks, maid oma kuninga kasuks. On pannud kõik kirja, kuida saada wõitu waenlase peale, ja maina on istunud tema juures, on leikanud  küünalt ja on kallanud kohwi tema taSsi. Kerjaja (tõuseb üles ja ütleb Tiole) : Minul on peawalu;  kas näitaksid hea lapõ minule paika kus puhata wõikfin. Miili-Mart: Kallake tema klaasike. Temal ei ole midagi kehaS. Kart-Zaak: Wöi tema süda ei kannata wahest seesugust juttu kuulda. Tio: Istu ahju ääre sooja, siis saad paremaks. Kark - Jaak: Wait! Juut jutustab heaSte. 3utuõta  edasi, 3uut! Maidel: Nenda on mama leikanud küünalt ja on kallanud kohwi taõsi. Aga waenlased ei ole olnud ka lollid, on saanud asjast aru, on saanud kätte kirjad, on tnlnud ja on wõtnud kinni herra assesseri. Kark - 3 aak: Noh, ega tema seal head kuulda saanud. Maidel: Oh, häda! Nemad on pannud teda torni, kuS on olnud hülgamine ja hammaSte paugutamine, ja on pannud teda oma sõeakohtn ette ja on pannud ridaSse kaksteistkümmend soldatid laetud püssidega, keS on pidanud laskma aSseõsori surnuks, kõik kaksteistkümmend ühe korraga. Miili-Mart: See on jo kole, kõlwatu lugn! Ustawat kuninga-teenrit peetakse kurjategijaks. Kõrtsi-perenaene: 3a see waene ema! Selle häda ja ahaStust. Maidel: 3a, see mama! See on tulnud söiteS, kahe nhke hobusega, üks suur praua. On tulnud wälja tõllast, on roomanud oma pölwede peal waenlaste eeö, on nutnud ja on hulgunud, on palunud halastuse pärast ja on pakkunud kõiki oma warandust. Aga see on olnud kõik asjata. WaenlaStel on olnud südamed marmeli kiwist ja on olnud enesel raha küll taõknS. Nemad on tõstnud teda tõlda ja on hüüdnud: ,Kulser sõida peale!" Kark-3aak: Noh, mis on siis noor-herraga? Mis on temaga tehtud? On ta jada surnud? Maidel: Nuu, tema ei ole smnud! Wiimasel ööl, wiimasel hädal on tulnud taewa-ingel, on teinud lahti wärawad ja on wiinud teda wälja, laia maailma sisse. 3a isandad waenlased on olnud wäga'kurjad, oN pakkunud suurt palka tema pea eest, sada hiilgawad thalret! Siin on lugeda kuulutuse-lehes. (Tema wõtab lehe taskust ja annab Kark-Jaagu kätte, keS seda ahne silmaga lneb.) KandlepoiS: Waene eideke! Mina olen seda waesi ema näinud nutma, nutma nagu sina nutsid minu üle, kui mina olin raSkest haige, ja suremas. Aga sõeaülem  pööras selja tema poole ja ütles: »Pois, laula, laula!" Tema ei tahtnud kuulda seda suurt ahastust. Mustlase waua-ema: Ja fina laulsid, minu Waari? KandlepoiS: Mina lõin kannelt, luuletasin ja laulsin. (Mängib ja laulab) : ,Seal kõndis mureS ema, Last otsis mägedeS; Last otsis metsas tema, Jõe kitsa käänu seeS. Ta hüüdis koidu aeal, Ta hüüdis pääwal, ööl Ja nõdra põlwe naeal Käis korel kiwi-teel. Hunt kole körwe keSke Wiind wäeti lapseke; KaS teab, kuid' waewab leõke, Tal rusub südame! Siis kuuleb kurba nuttu Ja ema kaebtust ta, Ta waatab weiket ruttu Ja hulub ise ka. Kui ahastuses nõuab Weel ema otsida, Hunt fala-sammul jõuab Ja lapsekeft toob ta. Sest külma kiwi pinda Wõib pehmeks rusnda Ja metsalise rinda, Kurb ema, nutuga." (Jääb pooleli-) Kirja wastused. W. R. St. J.: Ei ole weel ilmunud ja peab wist paremat  ilma ootama. Ehk läheb kange hoog pea iile. J. K. T. : Teie ringkirja oleme saanud ja osawõtmisega lugenud. Ühenduse heaks tahame juba järgmises numreS mõnda omaks wõtta. Mõne teise küsimise kohta tahame Teile oma mõtteid erakirjas ette panna. Kiriku teatused. Jaani kirikns: 2. Paastukuu pääwal teeb kandidat Johannes Luther enne lõunat jutlust. Lauarahwast wõtab paStor Grohmann. Pärast lõunat paStor Assmuth. Palme pääwal. 5. Paastukuu pääwal, teeb paStor AsSmuth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat PaStor Grohmann. Enne lõunat laululehed ja pärast lõunat kiriku vaagnad Ewang.-Luteruse koguduste abikaSsa heaks. Pihtile wõtab pastor Grohmann teisipääw kellu 12 ja paStor AsSmuth kellu l. Kaarte kirikus teeb piihapääwal, 2. Paastukuu pääwal, pastor  Brasche jutlust. Palwe pääwal, 5. Küünlakuu pääwal, teeb pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse teisipääwal  enne lõunat kellu 955—12 ja pihtile võetakse pärast lõunat kellu 5, millal kõige kogudusele Jumala teenistus walmiStamisekS Palwe pääwa waStu on. Teistpääwal on laululehed kiriku heaks, ja Palwe-kefknädalal waeSte heaks. Mya-waimn-kirikns teeb 2. Paastukuu pääwal pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. Jaani-kirt?»» «i»tit»d: «ntau The-dar «aamf»». «lide I«. haan, Praalmaeis. Jahaane» Heinrich Talk»», verahard «uzvst Aipuk. Char. latte ««talle Zürge»». Hele», Lenlse kaipek. Z»a Asalie Uutwald. lalie Wenz l. Olga Elisabeth Hermi. «nguft Slexander Perlia. «ima Saralt»» Sltse Sinikal. «asatie »li»e Marie «aok Lanl » tnd : Jüri Miel. tSSme«,  aeinaa Mai Gaaboam. M»t« n-ivg- T«»a Rimmiksaar. Jahsnae» Pirn, teener. neiuga Helene Marie Milkap. Maetud: Willem Trik. tiim-!», 49 a. Sk. Jaa» Pahlberg kalamees, 4K o. A»,!f L-o»ol» Hammelmaou, Ba.B k. Helene Tamteal, Ba. 1 k, 1b p. Anna Aid, lkfl, 78 a. Alrxanier Sitmaau, 4 k- Heru an« «erga. 7 k. L 0 v. Lee«a K einmann, 4S «. 1 k J,kod Mätlik. 47 a. «k.SS p. Heariette vergseldt, KS «. 4 k. 10 P. Püha-walnm »?iri?«B. Aistitud: Martha Mathilde Rabdart. Helene Marie Pilla. ZshaaneS Piira Zaaopark Ferbiuand Brachfeid. Hos-o-v-o NMNXW. - Aep°,». 27r0 ISBS. Trü«t»» Li-»f°r«'i parij.t. t- koln^ Z 8 Eestimaa eahwa K s Kod»- ja Kiriku-riamtiidz 8 manast seltsist ä on weel HA kop. täkk saada « Pndfors'i trükimajss, Tallinnas, Laia-uulitfas. Lindforsi pärijate juures ou wälja tulnud ja saada: õpetlikud Aeskirjst! Lesti maarahwa koolidele. Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist  meie lehe peale wasta > E. J. Karow'i j raamatu pood. Teadaandmtsed. Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta 7 jalga pilkad ja 9 kuuni 20 tolli põikmsetu, ladwa otsast jämedad, Maw°d h-a huma .est MMgIW jg A. M. Mtt i Tallinna S. Mamiilliliile ehk reiikl peale andmiue. Kakssada seitsekümmend wiis (275) kessätiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonctega  ja kraamiga saamad kakkteist ümmendtuhat (12,000) rbl. eest ära müüdud ehk ka rendi peale antud. Külwatud on 25 dess. härjapea seemneid, 10 dess. rnkkid ja 3 deSf kartuhwlimaa mis peale selle, on hea karjamaa. Balti raudtee, pooljaama Wruda ligidal >92 w Peterbnrgist ja 59 werSta Narmast eemal). Maa peal wõib wõlg 2400 rbl. seisma jääma. Ligemat teatust saab mõisa Sjäglitzi omaniku  juures, Wruta jaamal Tellimisi meie lehe peale wõtawad maal waSta: Eestimaal: Hiomaa Suurmõtsa kool' meister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustav sohu; Koerus: W. DnglaS; SimunaS: W. Normann Liiwiwaal: WändraS: Z. Eglon; Harglas: kirikuõpetaja W. Ehristiani; Põltsamal: G. F Lciberg. Peale selle annawad ka kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. ~Tallinna Sõbra" tallitus Uue tellimise kuulutus. .MeekMulnja", EsSti perekonna õpetlik ja lõbus nädalakiri, algab I. Januariga 1886 oma uue aastakäigu ning awab selle kuulutusega  oma tellimise. .Meelejahutaja" maksab tulemal aaStal: AoStaS: Tartus ehk Tartust ise ära tuues, s. o. poStita 2 rubla; Postiga kätte läkitatnlt 3 rubla 6l> kopikat. Poolaastas: Tartus 1 rbl. PoStiga 1r.35 k. Tellimisi wõtawad s niaegscd anuStotud abilt  ed mujal ja H Laakwauni enese trükikoda, Tartu», waSta ning palutakse raha kohe tellimisele  juure lisada ehk ka postmarkides sisse saata. Iga tv tellitud lehe kohta antakse auustatud mahendajatele  1 leht maksuta. Jsiapääwane hinge loiduse roomat. kirjutanud A. K. Kaller, on walmiS saanud ja saada LindforS'i  pärijate juureS.