teises jälle hoopis ja mitme wörra rohkem, ometigi  ei ole keegi kogudus maal jõudnud nii kaugele,  et soowitud 5 kopikat iga hinge päcilt oleks wöinud korjamise läbi koku saada. Meie rahwa seas on ka tõeste suur hulk niisugust, kelle pere konna hinge arw küll 6 ja meel rohkem, lastega ühte kokku on, aga nemad ei leia sagedaste oma majast mitte ühte wiie kopiku tükki; seesugune lugu on mitmele takistuseks armu andi ohwerdada. Waatame siis meel edasi, kuida töine poolt suurt maina Ülemaa Eestlaste juures selle asja poolest lugu olnud. Meie ei nimeta mitte iga üksikut kogudust nimet mööda, et meil ruum seks õige nap on ja ei ole seegi selle poolest wäga sooivitaw, et meie lugejad, Ülemaa koguduse mähe tundwad; seega nimetame üksi neid, kust kõige rohkem ja kõige wähem sisse tulnud: Tallinna Jaani kogudus on ohwerdanud 885 rbl.. Rapla kogudus 600 rbl., Wormsi kogudus 12 rbl. 60 kop. Kõik Tallinna kubermangu 51 Eesti kogudused  on selle hea asja tarwis ohwerdanud 11,334 rbl. 23 kop. Riia maal on Eesti 43 kogudusest korjatud kokku 11,709 rbl. 23 kop. Liiwimaa Eesti kogudustest on kõige rohkem ohwerdanud Maria- Magdaleena kogudus 846 rbl. 64 kop.. Häädemeeste  kogudus kõige wähem 72 rbl., aga Pillistwere  kogudus mitte üht kopikat, sest meie ci saa aru. Tenve Tartu linn on ohwerdanud 6087 rbl. Wötame nüüd kõik Eestlaste anded kokku, siis leiame nenda: Riia kubermangust kokku 11,704 rbl. 23 kop. Tallinna kubermangust kokku 11,334 „ 23 „ Kuresaarest „ 1,412 „ „ Peterburgi kubermangust „ 549 „ 7 „ Käik kokku 23,004 rbl. 53 kop. Seda miisi on siis kõigest sisse tulnud summast  kuues jagu Eesti rahwa armu anded. See on juba suur summa raha ja kui järele arwame et see kõik kopiku iviisi on korjatud, siis julgeme küll mõtteida, et sääl hulkas mõnigi lese naese wcering on. Suuri raha mehi on meie rahwa seas jo wäga mähe. Kõige suuremat summat on üksik inimene annud 5000 rubla, kes aga oma nime kellcgile ei soowi awaldada. Küll see, kes ülewel elab helde andja nimed teab ja meeles peab. Seda raha summa hoitakse kindlais 6 °/o riigi paberites. Tema kapital jääb jäädawalt puutumata,  poliseks mälestuseks, et tema tähtsus põimest  põimeni kestab. Selle kapitaali üle walitseb Abikassakomitee, kes Peterburgis aset on.  Seesama  pääkomitee jägab iga aastased kasud wälja. Kaugemalt kodumalt. Pärnust. Paastukuu 19. pääwal sai Pärnus  , Zcharenbergi juhatusel Meremceste-kooli  " älc eksam peetud. Kaugesöidu ja rannasöidu kiupari tunnistust saiwad 10, tüürmani  tunnistust 24 noort meest. Tartust. „Olewiku" Nr. 13 sees loeme, et üliöpija Aleks. Sõrd selle tüli pärast suurkooli kohtu poolest kaheks aastaks suurkoolist wälja lükatud  olla, mis temal „Olewiku" toimetaja Aleksandrikooli,  wõi Ligem Hurti ja Weske asjus oli. Malgast. Küünlakuul oli üks mana naene Kaagrocre mõisas „palawa silmapisaratega" adi palunud. Tema olla Ruhjast ja tulla nüüd Peterburgist,  kus tema tütar ja wäimees üksteise ära surnud ja kolm weiket last järele jätnud,  MM tema nüüd kelgu peal koju wedada. Wanem, iv aastane tütarlaps olla praegu kõrtsis ära surnud ja tema paluda nüüd raha, riideid ja toitu, matmiseks armsa surmO ja ülespidamiseks  elawatele. Möisaherra ei olnud kodu, aga teenijad kandfiwad kokku, mis neil oli ja andsiwad waesele, kes tänades ära läks ja ka meel walitseja  juure minna tahtis. Pärast waese ära minemist  otsis rahwas meel kokku, mida leidis, ja saatis kõrtsi juure järele. Seal ei olnud aga clawad ega surnud reisijad nähtud. Kuida nüüd „Ztg- f- St. u. L." kirjutab, olla kohtud selle „waese wanaema" Walga ümberkaudu kätte saanud,  kus tema ka teistes paikades seda kurba lugu laulis, ja on teda kuhugi pannud, kus ilma palumata toitu saab, kui ta just mitte seda mida ehk wanakese süda igatseb. Baltiskist. Meremeeste-kooli eksamis, mis Paastukuu 28. ja 29. pääwal Tallinnas, Kubermangu-Gimnasiumi  kõnesaalis peetud sai, saiwad: Rannasöidu tüürmanni tunnistus: 1) Aleksander Peters Narmast, 2) Johann Erikson Liiwimaa Sellilt, 3) Jüri Weinberg Liiwimaa Arumöisast 4) Jaan Waldberg Karulast, 5) Karl Trimm Tallinnast, 6) Peter Sandbank Kölgakönnust, 7) Simo Leisberg Emastust, 8) Hans Madisson Saugast, 3) Johann Lassen Sangast, 10) Aleksander  Käsper, nimetatud Kesberg Jamburgist; Kaugesöidu tüürmanni tunnistust: 1) Julius Jürgens Kuresaarest, 2) Ernst Attemann Pärnust 3) Wilhelm Mäekask Wöllast, 4) Ernst Dollar Baltiskist, 6) Karl Pinding Tartust, 6) Emil Kadakas Äädemecstelt; Kaugesöidu kippari tunnistust  : 1) Johannes Romm Sagadist, 2) Mihkel  Kaljo Emastust, 3) Karl Friedrich Wieckmann Tallinnast, 4) Johann Nielsson Rootsiinaalt, 5) Jarwis Wills Inglismaalt. Soomemaalt. Dr. Lönnrothi surnukeha sai Paastukuu 22. pääwal Sammati surnuaedas suure iluga maha maetud. Körwalises metskülas kus see suur Jsamaa-mees ühes waeses majas sündis, on tema ka nüüd oma minnast rahupaika leidnud. Homikul tuli Helsingist erarong auuwöerastega,  nende keskis Kindral - Kuberneri asemik,  Nylandi Kuberner, suurkooli Rektor ja Dekanid,  suurkooli, õpetatud seltskondade ja teiste seltskondade ja seltside saadikud ja lugemata rahwahulgad. Surmamajast oliwad talupojad surnukirstu koolimaja öue kannud ja ühe puude wahel üles ehitatud aluse (katafalki) peale pannud. Pärast salmilaulu kandsiwad 14 suurkooli saadikut  surnukirstu korralises uhkes leinarongis kirikusse,  mis leinalippudega ja teiste ehtedega kaunistatud  oli. Ees käisiwad suurkooli leinaehtes lipu ja lugemata särawate auupärgade kandjad. Pärast Jumala - teenistust kandsiwad Kirjanduse Seltsi saadikud surnukirstu kirikuaida, kus armastawad  käed tema hauda roheliste oksadega uhkest wälja ehitanud oliwad ja kuhu Soome kuulsama lauliku lihalik kuju laulude kolal maetud sai. Mitmed linnad oliwad leinapidust walmistanud. Soomlased oskawad oma rahulisi suuri mehi eluS ja surmas auustada. Kõigist sellest on Soomlased ja Soome Rootslased ühel meelel osa wötnud. Wene maalt. Peterburgist. Berliinist tnlewad sõnumid, et seal kolm meest kaks Saksamaa alamat ja üks Wenemaa alam Eestimaalt, nimega Wydrix kinni wöetud on, kes Wene 25 rublaseid paberirahast teinud. Peterburi lehtede sõnumite järel saada tulewal aastal üleüldine rahwalugemine, läbi kõige riigi olema. Selleks tehtud seadmised olla juba Riiksrathi läbiwaatamise alla antud. Kõigekõrgemast kinnitatud Riiksrathi heaksarwamist  mööda jääwad edaspidi wiis Tolliameti laewa, kaks aurushonerit ja kolm aurubarkassi, Baltimere randasi walwama. Kaks aurubarkassi saamad teise paika saadetud. Tänine anti nende laewade ülespidamiseks 188,813 rubla, edaspidi saab 171,603 rubla antud. 29. Märtsil. Wene „St. Pet. Ztg." teatab  , et tulewikus peale Poola- ja Soomemaa terwes Weneriigis maakonna walitsuste ehk linna wolikogude liigedest kommissionid saamad asutatud, kes kohaliste kange jookide kaupluste üle walwama ja iga pool aasta algusel niisuguste kaupluste armu peawad kinnitama. Nende kommissionide liigeteks wöiwat ta kohatised elanikud saada, aga selle tingimisega, et niisugune liige ise kange jookidega  ei kauple ega neid ei walmista. Wäljamaalt. Saksa riigi walitsus soowib, et need kangemad  seadused, mis omal ajal fotsialistlaste möllu keelamiseks said antud, meel kaheks aastaks saaksid pitkendatud. Aga teadmata on alles, kas parlament  kaa ses nöuus saab olema. Teada, alalhoidlikud  seisamad riigi malitsuse poolt, aga wabatmeelelised  on ennast ammu nende seaduste wastasiks wälja kuulutanud. Saab nüüd naha, mis paawstlased ehk tsentrumi mehed teemad. Kummale poole nemad heidawad, sinna poole healte enamus kaalub. Paawstlased heidaksid wist riigi malitsuse poole, kui würst Bismark neile selle eest midagi meelehead wötaks teha. Bismark näitab neile seda kaa tahtwad teha, ja on selle peale neile nagu käeraha kätte annud : riigi walitsus on nüüd jälle endist moodi Kölni piiskopikonnas preestritele  hakkanud palka wäljamaksma, mis ta kirikliku riidude pärast seiemaale mõned aastad oli kinnipidanud.  Käsi peseb kätt, siis saamad mõlemad puhtaks seda mana sõna mööda saamad kaa riikide asjad wahest õiendatud. Prantslastel on suur himu Madagaskari saart täieste eneste wöimuje alla wötta. Walilsüse  poole hoidwad ajalehed kurdawad hädaldades. Prantslastel olewat Ahwrikas nii weidi maid ja rahwaid walitseda, et üsna häbi näha. Ajaleht „Temps" pajatab kurbtusega: „Kui meie Löune- Ahwrika kaardi peale ühe pilgu heidame, siis peame kohkuma, kui wäike see ruum on, mida Prantsusemaa selle määratumas maade kogus omaks nimetab. Paljalt neli saart, Reunion, Mayotte, Notti Be ja Saint - Marie, 300,000 hektari maaga ja ainult 200,000 inimesega on meie terme warandus." Seepeale näitab „Temps" kadedalt Inglise suure omanduse peale ja tõendab kindla sõnaga. Madagaskari saart minewat Prantslastel  wäga tarwis. Et ka ministerpresident Ferry oma politikaga sarnase sihi poole sõuab, on kahtlemata kindel ja hiljutine waelus rahwasaadikute  kogus näitas selgeste, et ministrite enamus niisamuti „isamaa piiride laienemist südames  kannad." Inglismaalt. Inglismaa leinab praegu herzog Albanyt, kuningana Victoria kõige nooremat  poega taga, kes oma 26 eluastas Kanne linnas Wahemere kaldal äkilist surma leidis. Ta kukkus wöerastemaja trepist alla, wigastaS jalga ja haigus läks nii sandiks, et tall krambid, pea.