würst BiSmarkL ettepanemine tagasi lükatud. Wanameelelised  lehed on selle üle nõnda wihased, et parlamendi  kodulaskmist nõuuawad, kuna aga töiselt poolt muidugi mõista tõisiti räägitakse. Itaalia kuningriik tahab ka oma jagu Aafrikast saada ja on selles asjas Inglasega nõuupidama hakkanud. Arwatakse, et Roomlased mõnda tükki ehk punase mere rannast omale saamad pärandama, misagaweel selgeste teada ei ole, sest et kõneSolew leping Inglasega alles pooleli on. Keegi aga ei ole Aafrika tükeldamise üle nõnda pahased, kui Inglased ise. Juba nende wabad lehed hakkawad ka ministeeriumi peale tormi jooksma ja laidawad  teda, et kahtlusel ja kartlikul walitsuse wiisil Inglise koloniide laiendamisele kahju saata. 4. Webruaril  olewat krahw Herbert Bismark lord Granville käest küsinud, „kaS Inglismaa Aafrika õhturannal Saksa alamaid  kaitseda tahab." 18 kuud pärast seda palus Inglise wälimiSte asjade tallitaja, et Saksamaa sellessamas kohas Inglise alamaid wõtaks kaitseda. Nõnda on meie (Inglis) Aafrika koloniide asjad tagurpidi hakkanud minema! See natukene maad küll, nagu Angra-Pekweena on, ei tähenda suuremat midagi, aga Inglise walitsus on selles aSjaS oma auule kahju saatnud. Ka ei ole Inglased sellepärast oma ministeeriumiga enam rahul, et fee Valimise-seadusega liiga palju wanameelelistele järele annud ja arwatakse seepärast Glaedstone ministeeriumil piane ots olewat. - Aafrika Suudani sõas on Inglise abisõawägi kindral Wolsehy ülemjuhatusel juba Debbast Ambukoli ja Körti poole edasi minema hakkanud. Ommetigi saamad  weel mõned head päewad ära kuluma, künni Kartumi  linnale appi jõuuawad, sest et weel suur jagu sellest nimetatud sõawäest alles Wadi-Halfa ja Dongala wahel Niili jõel on, ega tarwilise rutuga töistele järele ei jõuua. Mahdi'le teeb Inglise sõawäe lähenemine hirmu. Londonis taheti hiljuti dünamiidiga üht Themse silda üleS laske, aga kuri nõuu ei läinud täide. PlahwatuS  oli nõnda suur, et terwe suure linna elanikud hirmsaste ära saiwad ehmatatud ja inimesed kes sillast parajaste üle läksiwad, põrutusest maha wisatud. Juba mõni aeg waadatakse küll nii kangeste Ameerika dünamiidi  sissewedamise üle, et sealt seda lõhkumise asja wõimalik  Jnglisesse ei ole tuua ja arwatakse sellepärast, et see wiimati pruugitud kraam Jnglises ise on Valmistatud. Prantsuse tulipead on minewal pühapäewal kolmes jauS oma koosolekuid pidanud. Politsei on uulitsatel nii head korda jöuudnud hoida, et rahu rikkumisi sugugi ette ei tulnud ega kedagi mangi ei ole Võetud. 10. Detsembri 1848 a. mälestuseks pidasiwad ka sell päewal Bonapartlased pidu, mill kord Luis Napoleon Prantsuse riigi presitendiks oliwad walitenud. Nemad olnud pidul üliwäga rõõmsad ja kiitnud pidukõnedes endisi Napoleoni aegseid ministrid Maurice Richardi, Pascali ja Lengle'd ning oma praegust partei esimeest prints Jerome Napoleoni.  Tähtsam Prantsuse ajakiri nimetab omalt poolt seda kartust, et wiimaks tulipead endid Bonapartlastega wabadriigi wastaliseks parteiks wõiwad ühendada, millest kahju oleks Ei looda seda aga nõnda pia sündiwat. Hiina söa ülemkommandör annab sõawäljalt teada, et 2000 3000 Hiinlast mägedest wälja tulnud ja tahtnud Chu'st põhjapool olewat küla ära hääwitada, saanud aga Chu sõawäest, kes waenlasele wastu läinud, suurte kahjudega tagasi tõrjutud. Prantslastest saanud 24 meest surrma ja ka mõned haawatud. Omalt maalt. WiljanW. Kohaline lauluselts „Koit" pidas 8. s. k. p. oma kuu õhtut, mida iseäraliselt lõburikakS wsime nimetada. ESmalt laulis seltsi laulu-segakoor mõned laulud ja siis ka seltsi naesterahwa-lkoor. Wiimase  lauludest saiwad koosolejad iseäralikult rõõmustatud ja mitu laulu, nagu „õrn ööpikk" ja m. t. saiwad nõuudmise peale kaks korda lauldud. Seltsi laulu-koorid on tublis olekus ja wõime neile rõõmsa südamega head edenemist soowida. Siis pidaS selle lehe kirjutaja ühe seltsliku kõne ja peale seda saiwad „kendsakad laulud" etendatud. „Kojameest" pidi etendaja kuuljate rõõmustuseks  kakskorda laulma, mis hral. C. L. ka waga kenaste korda läks. Niisama ei olnud ka naljast wastaoksa wiisakatel  meestel puudus ja wõisi iga mees neid pilte enese hirmuks näha, mis keegi ise olla ei taha; oma silmaga nägemine on wäga hea halwast eemalle hirmutamine. KooSolejad kuulsiwad ja nägiwad neid kendsakaid laulusid ja lauljaid hea meelega ja paluwud piatset jällenägemist. Wahe-ajal tantsiti ja lauleti ka weel lõppeks. Kõike ühe sõnaga korrates piame tunnistama, et lõbustust küllalt oli ja edeSpidi ka rohkeste osawõtjaid soowiksime. Meie linnalehe minewane nädaline nummer teatab, et Saksad minewal nädalil üksinda oma kontserdiga kirikuoreli  heaks, näitemüigiga ja näitemänguga waeste heaks 1000 rubla sisse on wõtnud. Hea tänuwääriline summa z Nõnda kuida meie lehes 47. numbris oli teatud, on nüid kohtu-ministri otsuse järele kreiskohtunik baron Ungern-Sternberg ammetist lahti lastud ja tema asemelle ka Kaubi pärisnik V. von Bock Pärnu-Wiljandi kreiskohtunikuks  kinnitatud. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi wiimasel selle aasta koosolekul andis seltsi abipresident teada, et seltsi eestseisusest  kirjatoimendaja preestri hra. A. Teppaks ja abikassameister  päriskohaomanik J. Lellep endid ammetiteft lahti on palunud. Jaanuari koosolekul saab eestseisuse täiendamist käsile wõetud. Sellel koosolekul saamad ka kõnesid kohaomanik J. Lammas Hoomulist rehepeksu-masinateft  ja seltsi liige N. Kelch Eesti näitustest ja nende täiendamistest pidama. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile järgmiselt, mis eksiteel paar postipäewa meile hiljaks kattetulema jäi: ..Helmest. Uus pettus. Neljapäewal 15. Nowembril  tõi postitask Wiljandist Helme kihelkonna taluomanikudele  ja muile rikkama ja tähtsama inimestele suure hulga uudist. Saksamaalt Hamburgi linnast saatis üks panga- ja raha-tallitaja, härra N. Landau oma loosipaberid,  kelle peale nii suuri raha summasid ja kõrgid lubamisi on ülesse pantud, et silmad kirjuks lähemad ja inimese südame. soojaks tõmbab lootuse järele, häkitselt rikkaks saada. Rahaloosi kirjasaajatele on lühike tarmin antud. 21. Nowembriks s. a. palutakse alandlikult ja auupaklikult, et loost wötjad oma raha, kas 3, I'/? wõi V» rubla Hamburgi linna ära saadaks. Kes Z rubla saadab, sellel muidugi suuremat wõitu loota, kui sellel, kes Vt rubla saadab. Kõik lubatakse auusaste ja õiguse mõõdul tallitada. Praegune aeg on meie rahwale raha poolest kitsas ja kirju, seepärast ei wõi imekspanna, kui suur hulk (ennegn targemate käest järele päriks, mis niisugusest asjast loota ja arwata on), oma rublasid Hamburgi poole teele läkitawad, et seega suurt raha summa loosi pealt loota. Nii saiwad siin mitmed P. walla taluomanikud  nimetud kirja. Uudis ergutas neid ja warsti oli wiis loosiwõtjat malmis, pannid 15 rubla raha kokku, mida ühe ustama inimese läbi Walka posti peale saadeti. Seal rääkis raha wiia ühe koolitud mehega, see laitnud seda suutumaks ära ja ütelnud: „Siit on mitmed raharaiskajad  ja õnneootajad raha Hamburki mitu korda saatnud,  aga sennini ei ole sealt keegi meel midagi saanud ega saagi saama. Kui sa tahad oma raha mahawisata, siis saada teele. P. taluomanik jätnud asja tallituse katki ja tõi raha tagasi. Ajalehe toimetaja elab linnas, saab rahwast sellepoolest tutmustama. Enne aga, kui see sõnum lugejate kätte ilmub, on mõned raha saatjad ammugi oma kopikud Hamburgi poole lennata lasknud: õige ruttu ja pakilt, häda sellel, kes piaks hiljaks jäema. Kas õnn ka nii wali tulema on, selle peale oleks alles tarwis siin kihlawedada ja loosi tõmmata. Härra Landau Hamburgist, on nende ridade kirjutajat tähelepanemata  ja temale loost kirja läkitamata jätnud. W>st tema kartis, et mina ajalehe toimetajaga ühes nõuus olen ja selle asja õnne pettust rahwale teada annan, et neid raha raiskamise eest kaitseda awitan. Jah, meie Eesti talurahwast on küllalt mitukord ja mitmelt poolt petetud ja awateletud, aga targaks nemad weel ei ole saanud. Tuleb mõni uus pettus wälja, siis on mõni ikka walmis, nagu kassipojad õlekõrre järele jooksma. Ka seda kõhna meest, kes mõne topitu eest siit poolsede täielikud  adressid Hamburgisse üleSse on annud, piame laitma ja petjate kilda lugema, sest et tema sell wiisil oma riigi raha asjata wõerale maale saadab. 8." Seesugune õnneloositamine ei ole muidugi muud, kuid pettus ja maenitsemine igat ühte raha mahawiskamise  eest. Toimendus. Töine kiri siitsamast maakonnast kõneleb Suure- Jaani abikomiteest. 1883 aastal on Juuni-kuul see komitee  wiimast korda koos olnud, omale siis uue eestseisuse walinud, ka otsuseks teinud igas kuns kord koos käia ja aastas kooli heaks paar basaari ära pidada. Sellest ajast saadik ei olewat aga enam midagi tehtud, ei enam kokkutuldnd ega basaari weel wähem muud midagi tehtud. —g—. Tarwastu wallast kirjutatakse meile maja pühitsemisest järgmiselt: „Jlissa talus oli 25. Nowembril  tähtjas päem. Nimetatud päewal pühitses laulik A. Reinmald oma 37-aasta sündimise-päewa ja sell päewal sai ka tema kahe eluga ilus ja uus elutuba pühitsetud. Pühitsemise pidu toimetasiwad ja Jumala orjust pidasiwad Suislepi kihelkonna õige-usu preester Polistowsky oma waimulikudega ja Tuhhalaane preester Küppar oma waimuliku abiga. Pidu oli kõigiti kena ja lõbus, kellest palju rahwast ligidalt ja kaugelt osawõtsiwad. Söömalaual  lasti meie armulist Keisri Härrat, Oige usu waimulikku seisust, laulikut A. ReinwaldV j. m. t. elada. Selleks päewaks oli ka A. ReinmaldVle mitmed kingitused  toodud. " Paistust. Kontsert. 9. Detsembrtl s. a. sai Loodi walla koolimajas waimulik kontsert meeste- ja segakoorist koolimaja orila heaks antud. Kuuljaid oli õige rohkeste kokku tnlnud, nõuda et ruumikas koolisaal otsani rahwast täis oli. Laulud kõlasid maga ilusaste, iseäranis segakooris, mis kuuljate südameid liigutas. Iseäraliku rahulolemist, nagu ma kuulsin, amaldas Loodi mõisa pärishärra landraat von Bock koorijuhataja wastu ja svowis, et koor oma tööd rõõmsa lootusega tulewiku peale edasi teeks. Kontserti waheaega lõbustas härra Fr. Saebelmann omalt poolt kauni orila mänguga, mis ta ime ilusas kõlas ette kandis. Raha sissetulek piletide eest olla, nagu ma ustamast suust kuulsin, ligi 25 rubla suur. Tänu auusa sugumendadele nende tüdimata ma ema eest. üks kontsertil olija. Pärnust. „Pärnn Postimees" teatab, et kohaline lauluselts „Endla" harjunud wiisil ka tänamu kolmekuninga-päewal  waeSte koolilastele jõulupuud tahtmat walmistada. Selleks on priitahtliku andede wastuwõtjaks hrad kooliõpetaja J. C. Otstawel ja kaupmees Jaanson. See tähtis lastepidu on igal aastal heaste korda läinud, undas ka tanawugi soomime. Pärnu maakonnast. Laatrest kirjutawad kaks kohaomaniktu  metle pitkema kirja ja küsimad, kas 22. Augustil 1882 aasta seal Laatre. Weelikse ja Kirbla waldade näitemüigi raha 160 rubla Wiljandi Eesti Põllumeeste seltsi heaks sissemaksetud on, mille üle näitemüigi toimekonna  esimees P. R. kmiitungi ei andwat ega ka trükitud Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi aruandes letda ei olla. Nad tunnistawad, et mõeldud näitemüigist on 160 rubla Seltsi maja heaks ülejäenud ja kõik kulud enne mahaarmatud  saanud. Seda kirja saatsimad meile kohaomanikud  J. L. ja H. L. Laatrest. Meie andsime teda oma Põllumeeste Seltsi eestseisuse kosta. Waheajal näeme aga, et nimetatud mehed juba ka 1. Nowembril sellesama kirja „Walgus'ele" trükki saatnud, kuS ta ka 20. Nowembril  54. ilmus. Olgu siis nende kirjadele Wiljandi  Eesti Põllumeeste Seltsi eestseisuse järelseisaw lühikene  kiri kostuseks: ..Laatre näitemüigi asjus on seltsi kassaraamatu järele seda näha ja kosta, et 9. Oktobril 1882 a. selle puhas-sissetulek 150 rubla siia ehitusekomitee  kätte ära on maksetud. Trükitud aruanne, undas kaebajad nimekamad, käib nimelt sspeeiell) 1883 a. kohta ja on seal endiste aastate kingitused suuremate summadesse  kokku arwatud. Seltsi eestseisuse käest ei ole keegi selle raha pärast enne sõnakestgi küsinud ja on paremaks arwatud otseteed «malikult kaebada ja aru-nõuuda, kuna eestseisus parema meelega oma mahel asja selgust oleks kostnud; sest awalikud enneaegsed kaebdujed ei tee rahma asja kalla! töötajatele head meelt. Eestseisus." Ka meie piame tunnistama, et awalikud küsijad parem eestseisusele oleks wõinud kirjutada, enne kui nad nii mitu kirrja ajalehtede toimendustele saatsimad. Siis oleks asi lühemal ja õigemal teel õigeks saanud. Tartust. Tartu linnamvlinitkude Detsembri kuu koosolekul on linna tapa-maja pärast kõnet olnud, mille asutamist seimiks seisma jäeti, tunni linnapea mõned politsei kohta käimad asjad seletanud on. Jaama sügawpuur-kaewusse  on 230 jala taga wesi tulnud ja selle kaemu peale kulunud rentnikul 3000 4000 rubla ära! Tartu kooside puudukstulemise wõla tasumiseks on linnakassast  2000 rubla abiraha antud, aga ei lubatud seda enam edespidi teha. Koolide kaswandikute arm kahanewat iga aastaga, mis meie arwates Saksa õpetuskeelest tuleb. Walktt saada, nagu ustawast kohast kuuleme, Läti selts asutatud, mille põhjuskirjad pia ülemale poole kinnitamiseks  saadetawat. Walga mallkonnnst. Pühapäew 2. Detsembril on Ergmäe ktriku teel üks hull koer kolme Hoomuli walla naesterahwast hammustanud, milledele rutulist arstlikku abi muretsetud. Peale selle on see koer weel mitu töist koera, ühe sea ja Nauskülas mitu inimest wigastanud. Birkenruhe möisnikute gümnaasiumi direktor Dr. Ernst Koch wõtwat ennast ammetift lahti. Riiast. Balti wana-wara ja ajalu'u uurimise selts pühitses hilja aja eest oma 50 aastast keStuse pidu. Selleks päewaks oliwad mõeldud seltsile palju kodumaa Saksa seltsisid õnne soowitanud ja saadikuid saatnud. Seltsi praegune president Dr. Berkholtz pidas pidu-kõne. Ka Lati selts oli omaks saadikuks adwokaati A. Weberit saatnud, kes teadlises töös meie maa mitmesuguste rahwaste  wahek rahulikku töötamist soowis. Riia Saksa keeli zeitung awaldas hiljuti weidraid  arwamisi meie kubermangu rahwusliku püidmiste kohta. Tema kirjutas Läti kiriku lehe järele, nagu oleks meie rahwuslik elu lonkamas ja tagurpidi minemaS, leigeks jäennd j. n. e. ja seda ei olewat mitte üksi Läti piirides, waid ka Eesti-rahwaS tunnistada enesest seda sama. Seda wöib ainult mees kirjutada, kes sugugi meie ZL 51. Sakala. 1884