kartlik rahwas on, kui ta oma pühakoda poliitika kojaks mitte ei muuda, nagu seda nende wastane partei  tegi. Kantsli pealt andis Asmuth ise teada, et ta nüüd koguduse päris hingekarjane on, tegi siis terwe poliitika jutluse, seal juures üteldes, et ta küll teab, et kogudus ta wastane on, aga Jumal ise on teda siia walinud; ta pole mitte selle üle liha ega were käest nõu küsinud. Kuus meest, saadikud kogudusest,  millele bürgermeister Mayer enne ütelnud, et kogudus üsna rahul peab olema, sest Magistraat saab õpetaja andma, kellega kogudus wist rahul saab olema, on pärast laulatamist jälle bürgermeistri juures käinud  ütlemas, et kogudus uue õpetajaga mitte ei lepi ja umbes 3000 täie ealist meest ja pere-isa tema wasta ühes palwe-kirjas omad nimed priitahtlikult alla olla kirjutanud. Need kuus meest saanud aga wastuseks: „Mis teie tahate? Meie oleme teile kõige parema õpetaja sisse seadinud teie peate rahul olema teil pole midagi ütlemist see on meie kirik meie oleme teda ehitanud meie oleme enne teid siin olnud kui teie rahul ei ole, siis wõtke oma kolm tuhat meest raudtee on malmis istuge peale ja katsuge, et minema saate meil pole teid tarwis" j. n. e. Nüüd on meil kaks õpetajat,  kes mõlemad koguduse meele pärast ei ole, millel mingisugust tähtjust ei ole, olgu siis, et nad kanged wanameelelised on, nagu seda ka Asmuth'i kõne üleS tunnistanud, kui üks liige talle Aleksandri kooli heaks raha anda tahtnud ja tema seda tagasi lükanud, sest et tal niisuguse kooliga tegemist ei olla. Endine õpetaja Frehse oli tulise maimuga ja osaw kõnemees. Need omadused puuduwad neil mõlemil.  Öp. Grohmann, kellel ennegi wähe armastust koguduse liigete poolt oli, on Asmuth'i walimise juures  seda meel enam kautanud. Kogudus ja tema hingekarjatsed kõnniwad nüüd kumbgi ise teed. See ei ole mitte loomulik, sellepärast on kogudusel ikka meel lootust, et asjad paranewad. Koguduse usalduse Ms" d, wöörmündrid, on tõeste selle wäärilised; nad on teinud, mis wõimalik oli ja tahawad ka edespidi koguduse õiguste eest wõidelda. Riigiwalitsus  saab teada saama, kuidas mõne elatand eesõiguste  najal näpu täis inimesi oma erakasu püüawad  ja koguduste rahu rikuwad." WLrll maakonnast. Lnaenn MkMdMjW keda MMoest Äälja wWi, näikse ikka Meel õige armetumas olekus olewat. Meile kirjutatakse Waiwara  kihelkonnast: „ Sakala lugejatel on tuttaw, et meil siin minewal suwel Juuli kuul neli leibkonda inimesi omast majadest wälja wisati ja nad oma lastega lausa taewa all elasiwad, künni halastaja süda neid wihma ja öökülma käest oma hoole ja warju alla korjas. Aga et kortel 21 hingele weikene ja pealegi suwe-maja oli, siis andis Narwa hakenrihter,  kes 25. Oktobril mallawanemaga seltsis neid waatama tuli, käsku, töist korterit muretseda, mis aga siiski nii ruttu ei saanud täidetud. Inimesed oliwad küll tööd otsinud, aga ei olnud seda kusagilt leidnud, ja et peale nende majade ka nende liikuw wara nende käest ära oli kadunud, siis elasiwad nad suures näljas ja hädas, mis nähes hakenrihter käsku andis, et neile walla magasist leiba pidi antama. Nii läks lugu edasi, künni wallawanem küla tallitajale  käsku andis, et ta 24. Nowembril waesed inimesed  wallamajasse tooks, kus ta neid lõuna kella 12 ajal wasta wõtmas oleks. Kui aga nimetatud päewal waesed ja haiged lapsed purju riiete sisse mässiti ja wallamaja juure wiidi, ei olnud wallawanemat  mitte seal neid wasta wõtmas. EL aga Lagena wallamajaS peale kohtu ja koolmeistri elutoa muud iseäralist ruumi ei ole ja et külm kannul käis, siis läksiwad waesed inimesed kooli saali, kool jäi kinni ja koolimajast sai korraga waeste maja. Siis 3. Detsembril sõitis Narwa sillakohtu herra Lagena kohtu majasse, kuhu kõik küla peremehed kokku oliwad kutsutud. Sillakohtu herra nõudis wallawanema abi käest, et see waeste inimestele külas korterit peaks muretsema, mille peale wallawanema abi wastas, et temal mitte korterit anda ei ole. Selle ropu wastuse  eest mõistis teda sillakohtu herra seitsmeks päewaks wangi." Kirjasaatja ei räägi sellest ühtegi, kas waesed inimesed muial korterit saiwad, ehk on nad ikka weel koolimajas ja kool seisab kinni. Soowida oleks, et meie kaastööline sealt poolt selle üle meile pea teadust annaks. LäänemgM nne u suliste ~KÜh a Meie need inimesed, kes Rootsimaalt tulnud uue pettuse usu kilda on langenud, kui minestuses ja krampides maha kukuwad, seda siis püha maimu pealetulemiseks nimekamad.  Nüüd kirjutatakse meile Läänemaalt, kust ja mis see „ püha maim" on. Mri ütleb: „Oleksiwad need waesed inimesed natukene enam kooliõpetust ehk üleüldse paremat õpetust koolides saanud, mis kooli- ' õpetuseks nimetada wõiks, siis teaksiwad nad ära, et nende „ püha waim" muud ei ole kui õhu puudus. Iga mõistlik inimene wõib ära arwata, mis õhk see weel on, kui paar sada inimest weikese talu tuppa kokku lähäwad, kus tuba talwe ajal pealegi õige soojaks  on köetud ja uksed ja aknad kinni seisawad. Lühikese ajaga on kõik eluõhk toast otsas ja üks inimene  langeb töise järele „püha minestusse", millest ta aga kohe jälle üles ärkab, kui teda wärske tuule kätte kantakse. Seda on imeks panna, et mõni inimene  seesuguse haisema ja paksu waimu kätte juba ära ei ole surnud, mis wist sellest tuleb, et seesugust kaua enam töiste seas ei hoita, waid kohe wälja wiiakse. Aga rumalaks ja hulluks on neis palwetundides  juba mitu inimest läinud. Nii kirjutasiwad Tallinna ajalehed ühest naisest, kes oma kõri maha oli lõiganud, mis aga sellest tuli, et see naine Tallinnas  W. palwetunnis oli käinud, kus ta ka lämmatuse  krampitesse langenud. Kui ta jälle ülesärkanud, olnud ta nagu rumal ja ütelnud, et ta siin patuses ilmas enam elada ei wõida. Kui kodu jõudis, kus oma juhtumist W. palwetunnis ka ärarääkis, jättis ta ööse oma kaks poega ja mehe magama ja läks paljalt wälja põllu peale, kus noaga oma kurgu läbi lõikas, nii et teda hiljemalt sealt surnud maast leiti!" Sellest näeme nüüd, et mitte „püha waim" neis lugemistes inimesi minestusse ei pane, waid paks haisew õhk, kes wahel ka nii kange on, et mõistuse pääs ära lämmatab. Sellepärast wõiksime neid uusi usulisi haisema waimu lasteks nimetada ja nende prohwetid haisu meistriteks. Jumal andgu, et see paha waim meie maalt pea kauks! Peeterburgist. Keiserlik Kõrgus, wanem Suurwürst  Nikolai Nikolajewitsh on 7. Januaril wõerale  maale reisinud. Kõrge Keiserlik Majesteet on 1. Ja-' nuaril Liiwimaa kubernärile, kammerherra ja tõsise riigi-nõuumehele baron v. Uexküll-Güldenband'ile püha Anna-ordu 1. klassi auutähe kinkinud. Wana akademiker Dr. F. Wiedemann pidas 31. Detsembril Peeterhurgis oma kuld-pulme. Seks päewaks kogusiwad, nagu „Peeterburgi Herold" teada annab, jubilari majasse palju sõpru ja auustajaid  ja tõiwad hallile teadusmehele ja manale abielu paarile rohkeste kallid kingitusi. Jumal pitkendagu auusa vi. Wiedemann'i elupäewi meel ka Eestikeele kauemaks auuks ja kasuks! Wene ajaleht „Nowaja Wremä" teab ütelda, et kindral Annenkow 18. Detsembril Tekintside wasta sõas ühe eeskuulamise ratsasõidu peal haawatud olla saanud. Seesama leht teatab ka, et Teked Snyder'i kiir-tuleriistadega sõariistus olla ja neid wäga tubliste tarwitada mõista; riistu olla nad aga wistist Inglaste  käest saanud. Ajakirjade arm Weneriigis, ilma Soome maata, on, nagu Mõskma Saksa ajalehes kokku on wõetud, 485 tükki. Need ajakirjad tulewad 96 linnas wälja ja ilmuwad 376 lehte ainult Wenekeeles; peale seda 54 Poola, 31 Saksa, 10 Läti, 8 Prantsuse, 6 Eesti ja nõndasama palju Armeenia, 4 Ebrea, 4 Tatari, 3 Grusini, 2 Soome ja 1 Ladina keeles. Arwame neist kubermangude teadaandmise ja muude kuulutuste lehed maha, mis poliitika, teaduse asjade ja wälise elu kohta üleüldiseks lugemiseks ei ole, siis jääb ommeti päris ajakirjade liik üksi Wenekeeles meel 238 peale, mis 48 linnas wälja tulewad. . Neist ajakirjadest käiwad 72 kirjanduse-, poliitika- ja wälise ajalise elu asjade, 14 arsti ja terwise hoidmise, 12 theoloogia ehk usuasjade kohta, peale seda on weel Wenekeeles 12 ilustatud ja piltidega ajakirja ja 8 tükki toomad kauni- ja lõbu-kirjandusi. Üksikute teaduse  ajakirjadest weel peale neid jutustawad 10 põllu-, aia-, metsa- ja loomade kaswatamisest, 2 üksi hobuste kaswatamisest, 9 maa- ja rahwa-teadusest, 7 kooli asjadest, 4 maailma ajalugudest, 4 ehituse kunstist, 2 matemaatikast, 2 meremäe- ja merekäigi asjadest, 2 teaatritest, 2 Juutidest, 2 kohtii asjadest, 1 muusikast  zc.; weel peale neid on 8 naljatoojat ajakirja, 6 kriitikalist ja sellesarnast, 5 rahwalikuid sõnumikku, 4 noorerahwa ja laste lugemise kirja, üks lustisõidu sõnumik merelt. Sellest kõigest wõib näha, kui suurel mõedul Wenekeeles waimuharimise tööd tehakse. Mõne aasta jooksul aga saab, nagu igaüks ette näha wõib, see põld ja ajakirjade aru palju tõusma ja kaswama ja kaswada wõima, sest et suurel Wenemaal weel küllalt seks maad ja tööd on ja mitmed kubermangud,  nimelt terwe suur Siberimaa ja Tambowi, Poltawa, Jaroslawi kubermangud ilma oma kohalise ajakirjadeta on, nõndasama ka meel mitmed suured linnad. Wõeralt maalt. Londonist. 6. Januaril tulewad sealt sõnumed, et siin kõige! maal häkiline kange torm, kuri ilm ja määratu lumetuisk möllamas olla. Palju laewu on rannas hukka läinud, mitmed raudteed nii ummistanud,  et rongid edasi ei saa. Post-aurulaewasõit Don>er'ist  Kalais'se ja Ostende'sse on takistama jäänud. Amsterdamist. 7. Januaril oli ka siin nii kange lumetuisk, et raudteed täitsa hangedesse ummiStasiwad ja sõidurongid seisma jäiwad. Niiderlandi maalt. Mis Hollandi ja Belgia rahwas oma sugüwendade heaks teemad. Uende Hollandi talupoegade eest kostmiseks, kes Aafrikas Transwaalias Inglaste wasta oma asutatud kodukoha  rõhumise pärast mässamist on tõstnud, on nii hästi esite Hollandi rahwa, kui ka nüüd Januari hakatusel Belgia rahwa poolest awalik õiguse-nõudmise palwekiri Inglise rahwa kätte ajakirjade läbi wälja saadetud. Nende kirjadega astuwad Hollandlased ja Belgialased otsekohe Inglise rahwa südame ja õiguse tundmise peale koputama ja oma wendadele kergitust nõuudma. Nad näitawad, kuidas Hollandi talupojad Transwaalias ise oma käe peal enesele kodukoha oliwad  asutanud, Inglased aga nende asukohad oma woli alla wõtnud ja asujatele kord korralt raskeid maksust peale pannud, künni need wiimaks iket enam ei olnud kanda wõinud ja sellepärast oma õiguse eest üles tõusnud olla. Isegi olla mõista, et see peutäis  põllumehi kaua ei wõiwat wägewa Inglise riigi wasta sõda pidada ega ennast wäewalla käest peasta, aga hoolsa ja tööka Inglise rahwa süda saada wiStist ka ühe töise hoolsa ja tööka põllupidajate ja asujate wasta õigust ja armastust tundma ja oma riigiwalitsust  paluma, et tä õnnetumatele Hollandi sugust põllupidajatele leppimist ja elukergitust rõhumise ja karistuse asemel annaks, sest mis nad tahta ja nõudnud  olla, olla ainult õigus ja priius. Loota on, et seesugune rahwalik palme ja õiguse nõudmine töise rahwa ees mõjuma saab, ja TranSwaalia asujatele kui mitte palju, siis ehk wähegi kergitust ja leplikumat  meelt saab Inglaste juures äratama. Kirja wastused. 55) C. J. R. M—s. Millest räägite, seda ei ole meie kätte saanud. Ootame Teie kirja ja saame tegema, mis Võimalik"on. 56) J. W. K—s. Saame edespidi ehk tarwitama, peame aga enne ärawaatama, kuidas asjad lähemad. 57) C. H. ja töised R--s. Saame Teie kirja koosolekul ette lugema. 58) G. M. R—s. Tänuga kätte saadud. 59) J. J. W. K—s. Andsime kohe kirjateel wastvst. 60) P. A. W- s. Ootasime õige kärsitult. Saame kohe tanvitama. 61) J. J. W—s. Oleme kirjateel wastanud, et Teie pakkumist wasta wõtame. 62) M. T. P—s. Seltsi eestseisus saab jo üksi seesugune olema, nagu seltsi liikmed. Seltsiliigete hcalte paljus walitseb eestseisust ja seal peawad siis ka kõik liikmed selle walitsemise alla ennast andma. 63) P. K. J.-J—s. Kõik raha -kirjad antakse lahtiselt posti peale, liht kirjas ei tohita ühtegi rahasumma saata. Kalendrid ei ole meil enam saata, sest et kõik juba ära oleme saatnud. 64) G. J. W—s. Wäga mõnus kiri, laame kohe «maldama. 65) J. J. R—st. Terwelt ei wõi meie seda kirja juba sellepärast mitte awaidada, et oma kiitust kuulutada ei taha. Saame tükati tänuga awaldama. 66) Mag. J. Helsingis. Oleme ka Teie töise kirja tänuga kätte saanud. 67) P. K. S—s. Saame Teie ennemuistset juttu awaldama, aga peame enne ümberkirjutama. 68) A. N. H —s. Saame tarwitama. Olge nii head ja saatke meile ka edespidi sõnumeid. 69) A. Tallinnas. Oleme, nagu näete, trükkinud, ehk küll kõik pipardatud kohad on maha pidanud tulema. 70) A. Kl. K—s. Saame lühidclt jutustama. 71) A. N. Moskwas. Tehke südikalt oma tööd wendade heaks edasi, siis ei saa õnnistus mitte tulemata jääma. Nimelt katsuge nii palju kui wõimalik ajalchta wälja lautada, mille läbi oma tööd kõige jõudsamalt saate edendama. 72) M. T—s. Kui Teie „Eesti Postimehe" esimest toimetajat J. W. Jannsen'i Tallinnas töisel jõulu pühal priskelt nägite uulitsa peal sõitwat, siis on see sõnum meid wäga rõõmustanud. 73) J. P. W—s. Kui õpetaja St. kiriku ees nigrutile mööda nägu lõi ja nigrutisi „kolme kihelkonna koeradeks" sõimas, siis on see küll hale ja inetu asi. 74) P. A. H—s. Oleme kätte saanud ja saame tänuga tarwitama. 75) A. J. H. R—s. Oleme kohe awaldanud. 76) S. W.-T—s. Selle asjale ci wõi meie midagi parata. 77) K. J. P—s. Sakalaid läks mullu aasta Ameerikasse, Hispaaniamaale,  Pariisi, Rooma, Wiini. ja Drcesdcni. Peale selle läks umbes tosin lehta Soomemaale. 78) T. E.-U—s. Oleme tänuga kätte saanud. 79) P. M. A—s. Oleme kätte saanud, aga ei wõi palju tarwitada. 80) J. L. W—s. Oleme kohe rõõmuga awaldanud. 81) M. T. W—s. Ei ole «võimalik awaldada. Nii halb see töö ei ole et temast seda,viisi wõiksime rääkida. Töisest raamatust oleme omal ajal juba jutustanud. Seesuguste asjade juures ei tohi meie selle peale waadata, kas teda «vaenlane wõi sõber sünnitas. gz) J. F. Smolegowitsis. Mis Teie meile kirjutade, on meile täitsa arusaamata. Esmalt oleme ka Teile prii (kingitud) eksemplari Kalendri ära saatnud, töiselt oleme mullu kõik ajalehed korrapärast nii kätte saatnud, nagu neid telliti Teie tellitud eksemplar 1880 aastast on aga praegu weel maksmata, ehk küll ajaleht künni aasta lõpetuseni siit j tellitud adrcssi all ära läks. !