timaal kõik ametnikMMene nimefi kannakstwad, sep on: WestelDd olekstwad;"enne ei wõiks tema leppida. Wvige selle juures liputawad meie ,rahwuslikud" lehed saba ja tunmstawad oma alandlikku tanu, kui Wenelased Eestlast omaks ,'pojaks" wasta wõtakfiwad. Meie arwame, et sellest Eesti rahwa auu ja rahwuse turule kandmisest nüüd juba küll . oleks. Sedasama näikse ka kõrgemates paikades arwatawad; uus tuulejoon, mis kõrgemalt poolelt puhub, on Wenekeeli lehtedele uut maimu sisse puhuud. Mishki Wsstnik" oli pahaks pannud, et näitemängijate pidul, mida nende näitemängijate heaks peeti, kes Riia theatre põlemise läbi leiwast lahti saanud, Saksa kunstist kõneletud oli. Mesinik" pärib Politsei abi nende kõnelejate wasta, kes Wene linnades Saksa kunstist juttu teha julgeksiwad.  Sdda meeletumat halpust peab ka, GoloS" Maks ja sõitleb selle wästa. Nimelt kirjutab : ,Kui MM Westnik" armab, et seesuguste wõitlemise Muudega  Wene asjale head tehtud saaks, siis eksib tema maga. Need on ükst Mõskma himud, kui Politsei wastase suud sulguma katsutud saab see kombe ei wsi muud teha, kui ka kõige paremat asja kõige auusa rahwa filma ees teutada, ja see ei wõi Wene nime auu Baltimaa Sakslaste  ees koguni mitte kõrgemale tõsta." Meie arwame  et see, mida ?Go!os" siin Sakslaste kohta ütleb, just niisamati kõige auusa Eestlaste kohta maksab. Need Wenelased, keS Eestlaste allaheitmist parimad ja need wiletsad Eesti pojad, keS seda heaks kiivamad, need ei wõi muud leha kui seda südamelikku söbrustust jahutada, miS ühe ja sellesama Keisri ja Herra alamate wahel walitsema peab ja mida kõik auusad ja nstawad Keisri alamad, igast sugust ja seisusest, soomiwad ja kõigest südamest  oma kaaskodanikudele wasta toomad. Ka ?Nowaja  Wremja", see leht, mis kõige rohkem tüli kihutas ja sappi Baltimaa sugnarude ja seisuSte wahele kallas, ka fee on üht kirja awaldannd, mis täis kiitust Baltimaa  mõisnikude üle on ja neid Wene maa mõiSnikudele, nimelt hoolekandmises rahwa elukorra eest, eeskujuks paneb Kas see uus tuul juba üks mõnu Senatori rewifionist on, seda meie ei tea. Wäga oleks aga soowida, et kõik paremad  maimud Wenelaste, Eestlaste, Lätlaste, Sakslaste ja teiste suguarude keSkist, ennast nende wihawaenu kihutajate wasta ühendaksiwad, kes rahwuse" ja , rahwa" katte all seaduslikku elukorda lõhkuda ja auusat rahwast pöikleedel Sozialdemokratlaste laagresse eksitada püüawad. .Virulane" teab oma Nu 25 fees ka juba jutuStada, et .Pärnu poolt paar palwekirja Manasseinile saadetud, et Tallinna Sõber kõrgemalt poolt ära saaks keelatud." Meie arwame ikka, et selleks natuke uStatawamat tunnistust  kuluks, kui seesugused lehed ja nende pimestatud jüngrid anda suudawad, kes sellega muud ei tee, kui et iseenesele wiletsuse tunnistust kirjutawad. Kes ise oma äsja õigust usub, see wõitleb kirja wasta kirjaga, mitte aga walega, sõimamisega ja Politseiga. Zuba need hälplafed wist oma enese õiguse üle kahtlased on, et kõiksugust  wägiwalda appi kutsuwad. .EeSti PoStimees" kirjutab oma Nu 27 sees MikihutamiStest Karula kihelkondas,  taluperemeeste wasta, kes .nagu grahwid suurtes saalides" elaksiwad, kuna inimesed .sündimise poolest" ja .Keisri seaduse poolest" kõik .ühesugused" olekstwad, sulased aga nagu .koerakutsikad" 20 ühe ruutsülla peal elama peakfiwad. .Eeõti Postimees" manitseb seesuguste palwekirjade juures .ettewaatlikud" olla; need olekstwad nurjatumad inimesed ja .meie rahwa kõige suuremad wastased ja waenlased ja ka meie rahwa waStaste tööristad".  kes .sulaseid, popstfid ja moonakaid peremeeste wasta" üleSkihutakfiwad seesugused kirjad kättstmad .Eestlaste" wasta. See on jo terwe tõfl. Aga keS kihutas popsist peremeeste waSta, keS katsus moonaka pölwe halwaks ja põlastawaks teha? Seda tegiwad .Sakala" ja .Tartu Eesti Seitung", nüüdne .Virulane", ja teised .rahwusltkud" lehed kilkafiwad taga järel. 3a kes astus jala pealt selle wihawaeuu kihutamise wasta? See oli .Tallinna Sõber", see oli see leht, keda .rahwamehed" roojaSte sõimunimedega ja toore uulitsapoiske  tegudega taga kiusawad. Noomige nüüd taga järel, waletage ja käänake ja wäänake nii palju kui tahate! Mis awalikkuis lehtedes trükitud on, see on tulise oraga aealou kiwilaua peale kirjutatud; seda ei kustuta sealt enam keegi. Aealou wägew waim saab omal aeal meie wahel kohut mõistma. Meil on aga hale meel nende nõdremate wendade üle, keda meeletumad wihawaeuu löõtsutajad  ekfitawad ja wiletsuse sisse saadawad. Selle pärast jääme meie wainule, wastaste mudakcradest ja sõimamisest hoolimata. Minul, selle lehe toimetajal et oleks seda ametit waja; minul on ka weel teist osawust, mis minule rohkemat peatoidust annud on ja ka edaspidi annaks. Üksi minu armastus meie kalli kodumaa ja rahwa wasta sunnib mind, selle paiga peale jääma, sõimamist  ja elumurel kannatama. Oleksin mina see Eesti rahwa Menläne, kelleks mind wihased .rahwamc- M" kujMMäd, siis'kihutaksin mina nendega meeletumate palwekirjade kirjutamisele, sest just need häwttawad üsal- duk Eesti rahwa auusa meele ja politika küpsuse peale. Kõige tigedamad waenlased ei või rahwale nii suurt kahju teha, kui seesugused , rahvamehed/ Juba enne olen mina omas ametlikkus elus rahwa kasuks rahwa ülearuliSte himustamiste vaSta võitlema pidanud, ja rahwas on seda parast äratunnud ja mind tänamas käinud/  Ehk kased mind Jumal seda ka selles ametis naha ! , Eesli Postimehele" peame meie aga siin weel meele tuletama, et fee mitte õige ei ole, kui tema üksi madalama rahwa himude kihutamist taluperemeeste maa ja wara wasta laidab, Sellest wSikS madalani rahwas kergest arvata, et himude kihutamine m õis - nikude maa ja vara waSta lubatud oleks. Lihulast. Jaanikuu 26 pääwal sai Lihulas kohaline  looma- ja kasttöõ näituS peetud. Tallinnast oli Kubernöri asemik, Kammerherra ManshoS nende aun palkade  väljajagamiseks tulnud, mida Riigivalitsuse hobuse kasvatamise kommiSfioni poolt antakse. Esimest kord langes  see Riigivalitsuse poolt näitus Lihulas selle näitusega kokku, mis Maa-eesseisuse poolt asutatud on. Aa kaks, ükst suurepõllu pidajatele asutatud kuld medaljed viivad saada. Ilm oli hea, aga näitusele oli vähe rahvast tulnud.  Suurepõllu pidajad ei olnud weel kõik Maapäävalt koju jõudnud ja veikepõllu pidajatel oli heiuategciuine juba algatud. Näitusele oliwad toodud: 26 täkku, 18 mära, 24 lehma, 8 pulli, 11 vast ka st, j 2 lammast, g stga ja mõned käsitöö asjad. Auupalkast salvad. A. Riigivalitsuse  poolt: j) täkkude eest. Jaan Timberg Korwetagult. 50 rubla; Bückoff Kullamalt, 30 rubla; Hindrik Tamberg  Meltsalt 20 rubla. 2) märade eest: Hans Sosdal Wanamõisafl. 35 rubla; Aadam Saarmann Kasarist, 25 rubla ; GuStaw  Murton Tiinuselt, !5 rubla ; Juhan Prauso Wääualt, tv rubla. 3) Warfade eest: Juhan Pranso Wääualt, 15 rubla. B. Eesti maa P õ l l u t ö o - S e l t s i poolt: Hobuste jäuStuseS: Kuld medalje : herra von Grünewaldt Shloss-Lihulast, 2 aastase mära eest 1) täkkude eest: Jakob Kurrema Keskkülast, 25 rubla ; Jüri Tiimann Kullamalt, 20 rubla; Jüri Milt Keblastest. 5 rubla. 2) märade eest: GuSUv Murton Tiinuselt, hõbe medalzc; Pridik Randmanli, KettaAest, 10 rubla; Jüri Lamann Kullamalt, 5 rubla. 3) varsa de eest.- Mart Murten Tiinuselt, 10 rubla; J. Treumann Shloss-Wigalast 5 rubla. Sarvloomade jä ustuses: Kuld medalje:  herra Baron Budberg Vanamõisast, 10 Jdafriisi mullika ja ühe 1 aastase Jdafriisi pulli eest. 1) pullide eest: kõrtsmik Wichnec Shloss-Koluverest,  25 rubla; kõrtsmik Sackmann Keblastest, 10 rubla; J. Altmühl Pärilt, 5 rubla. 2) lehmade eest: Jakob TrinkSmann Vanamõisast,  25 rubla: Bückoff Kullamalt 10 rubla; Aadam Saarmann Kasarist, 5 rubla. Peale selle saivad auupalkast: Jüri Vritann Attü salt, 10 rubla, ühe oma tehtud oreli eest; Kopjnlm.iuu Hanelast, 5 rubla, ühe lakiritud wankre eest; lesk Seeiu! mann Mihklist, 3 rubla, ja emand Grünberg Lihulast, 3 rubla, kuotud waepade eest. Viljandist. Miljandt kirjutab, et Wiljandi matkamajas ennast ükS palioe kirja wabrik asutanud olla. Asutaja olla üks tuntud hulgus, kellel juba sagedast kohtutega tegemist olnud. Tähendatud leht paneb imeks ja kahetseb, et meie maarahwaS ikka meel seesuguste petiste loksu langeb, nii palju raha seesugused nõuumehed maarahwa taskust ka juba ktskund ja häda, wiletsust ja filmawett se te wasla saatnud on. Pärnust. Meie sabalipulajad eht .rabwamehed" mötlewad nende kõrge riigiametnikudele ja Wene kiriknaineinikudele  juba uusi auunimest wälja, kelle hõlma alla ennast peita himuStawad. Mullu andis , Sakala' lüraj Zgnatjew'ile aun nime cahwli k K ö r g u kuna ükfi walitseja WürStide perekondlased ounnime Mrgus' kannawad. Nüüd annab Postimees" oina Nn 27 seeS Riia-Miitawi G ree ka õigeusu Piiskopile auuuune .PühaduS", mida muidu Skft Paapn kannab za mida küll Weneriigi seaduse raamatu? kusagil leida ei ole. Kui suure põlgstusega peakfiwad küll need kõrged herrad seesuguste roomajate peale waatama ? Liibawist. Jaanikuu 28 paamal möllas stiibamis ja ümberkaudu kange torm, mis aidades ja parkides suured puud juurtega wälja kiskus ja katki murdis, majadele ja katustele suurt kahju tegi. Maanteel wiskas torm ühe talunaese wankre ümber, kes oma tütrega linna seumas oli; mõlemad saiwad nii raSkest waSta üht puud loodud, et laps kohe surnud oli, ema rasket wiga sai. Peterb ur g i st. Kõik pealinna aealehed, mis keele ja mis maimus need muidu ka kirjutasud oleknwad. ja kõik Weneriigi aealehed üleüldse, kirjutawad pikki leina. kirjast Kindral Skobelevi surma pärast. Ja neil on õigus. Kindral Skobeiew ehk valge Kindral", kuida soldatid ja cahmas teda uimelastwad, oli üks sõeameeS. kelle sarnast Wenemaa Mk pärast suure Tuvorovll surma enam näinud  ei ole. Sõeawäe usalduS tema peale ole nii kindel, et tema juhatuse all kellelgi muu peale mõtelda meele ei tulnud, kui võidu peale. Ja seesugune usaldus matsad rohkem, kui mitmed rügementid. Just nüüd, kuS ükSki ei tea, uus Eguptuse tülidest tulla võib, just nüüd oli Skobelevi paljaS nimi juba iikS kilp Weueriigi väravates  mida kõik need pelgusivad, kes kadeda silmaga meie suure isamaa väe ja võimuse peale vaatavad. Igal häälel koStab siis ka kurvastus aealehtedest ja rahwa seast ja meie Keiser ja Herra ise on elava sõnaga oma kurvastust üheS kirjaS välja rääkind, mida ära kutsutud Kindrali õele saalis. Palju suuri tegusi oli leina juba korda saatnud, oli omaS kuumavas isamaa armastuses, wägewaS waimuS. kõrgeS teaduslikkus osavuses ja kõikumata  vahvuses Weueriigi sõealippu hiilgavate ja jäädavale  auupärgadega katnud, ja veel suuremaid tegusi võis temast loota. Kui tema keev ja vahutav vaim kord natuke üle ääre keeS. kui M ärritamiseks tarvitas, fiiS langeb see veike asi nüüd, pärast tema surma täitsa alla ja seda lunniStavad ka auusad wöeramaa lehed. Mihhail Dmitrijewitth Skobelew on Jõulukuu 17 pääwal 1813 Pelerburgis sündind. Tema sugu et ole väga vana ja on omas mehesugulises jooneS temaga hauda läinud. Tema esivanem, neljandamaS põlves ülespidi, oli ennast alamast seisusest natuke kõrgemale teenind; tema isa-isa ja lihalik isa oliwad juba Kindralid Esimest kooliõpetust sai Mihhail Dmitrijewitsh ühe Saksamaalt  kutsutud kMi-Wetaza juureS, keS aga selle elava valinu kohta liig vali oli ja tüliga lahkus. Selle peale sai M. D. Pariisi saadetud, kus tema iseäranis kooliõpetaja  Girardeli juhatuse all seisis, keS temaga pärast Venemaale  tuli ja kelle vana põlve eest Skobelew hoolt kannud on. M. D- pidi Peteeburgt suurkoolis mathematika  teadust õppima, aga ülisppWte politika kärade pärast sai see suurkool aaStal 186! üheks aeaks kinni pandud, Skobelew astuS Ratsa-Gardi rügementi ja tõusis aaStal 1863 Kornetiks. Poolakate mässa,niue oli sel aeal lahti läinud ja Skobelew aStuS Grodno Husari rügement'.  et jõeast osa võita võiks. Juba seal juhtis tema vahvus >a osamuS ülemate silmi tema peale ja tegi teda ülemale la seltsimeeste silma eeS tähtsaks ja armsaks. Parast Poola mässamise lämmatamist aStuS Skobelew Sõea-Akadcmia üleöppijate sekka ja sai pärast seda KindralstabiS  üleS võetud. Aastal 1864 käis Skobelew Saksa- Daani sõda vaatamas ja aastal l 868, kui Kapten Turkesiani  saadetud. Tema keev vahvus kihutas teda oma käe peal tegusi tegema, mis ülemale plaanide waSta oliwad,  sellepärast sai Skobelew aaStal 1871 Pelerburgi tagasi saadetud. Pea pärast seda tõusi.vad tülid Kokhowiga  ja Skobelew sai kui 22 jalaväe diwifioni stabi juhataja senna saadetud. Kõigeist suurtest süealegudest m tema seal osa wöinud ja sealt kult tema juba kuulsa nt- N"g-> taga'! Ltihifesel rahu aeal võttis Skobelew Spaaniutt  .sturliuladie wöitlemiStest osa ja näitas ka seal oma vuhvujt j.i tõrget sõeawäe juhataja vaimu. Isamaale tagan iiuiind, sai Skobelew jälle Kesk-AasiaSse. Fergham maakõuna Sõea-KubernörikS saadetud ja võitles suure vahvusega oma isamaa ja sugurahva auu eest. Kindral Skobelevi vahvad teud viimases Vene-Türgi sõeas, niinell Plevna juures, on tuttavad, legiwad teda sõeawäe kestis kõige kuulsamaks meheks, tõiivad temale Kindral- Leitnanti ja Kindral-Adjutanti nime ja kõrgeid auutähti. Tema loiiuiasM vahvad teud Turkeftanis, Geok-Tepe kindluse ers, seisavad weel elavas mälestuses, on isamaale juurt auu ja talu. leinale enesele täie Kindrali nime ja Weueriigi kõige leigemat, püha Andereuse auutähte toonud. Pärast oma tuttavaid, keeva d kõnest, sai Kindral Skobelew Minski Kiudral-Kuberuäriks nimetatud ja on seal oma nime ka vaese rahva südametesse kirjutanud. Kõiki oma kõrgel Kindrali paika on tema waeSte sekka välja j ägada laiknud. Moskva inii kuulus Kindral Jaanikuu 24 pääwal, ladus seal na tust vaadata ja siis lühikeseks, lubatud vade a a!S Rjaiaui kubermangu, oma Spasõkoje mõisa minna. Kõige paäva ole tema õhtu kell S saadik rõõmsa sõdradc keskrs. i itiK keti 8 välja, jälle ssbrade juures, kus öökel äkitselt haigeks jai. ArStid oliwad küll kohe seal, aga kahe tunni pärast oli see hiilgav elu kuSlunud. Jaauikuu 27 pääwal sai Kindral Skobelevi surnukeha kirttu iidud. Peterburgist oli Sõea- Minister. Kindral-Adzulant WanuovSki ja palju teisi kõrgeid  mehi tulnud, muda et rongis umbes 30 Kindralit käi siva d Auutäded iaiumd 27 padja peal kantud, tl auuvärga kanti lurnnvankri ees ja kõik uulitsad ja katused  ei noad rahvaga kaetud, keda rohkem kokku vooland oli. kui hiljuti ära surnud Metropolilt saatmiseks. Jaanikuu  26 pääwal sai surnukeha Moskwa-Rjasani raudteel