ssilm selgemalt nägema halkas, et endised s armastajad kauase aja tagast jälle koos jwõisiwad olla, et need silmad lihalikult j üksteist vägiwad, kes, nii kaua aega ainult pilrides endid üksteisele ilmuitasiwad.  Keisri käsk oli Willemit isamaalt ära kutsunud, kaugele wõõrale maale saatnud oma isamaa kõrgemaid kohust täitma. Armastuse tuluke oli aga enne kui lendaw leek noore meheks südamesse asunud, kenama neiu kui kõrgema ingli kuju nõiduwalt südamesse  sidunud! , KÜllalt oli ka Willem kirju kihutanud, aga need kirjad oliwad kõik ühe kurja kadeda käe läbi kaduma läinud, Liisa kui ilusam õieke pidi kuus pikka aastat asjata ootama; ainustki troosti sõna ei saanud ta oma ainsamalt armukeselt. Ligemat südame sõpra ei olnud tal ka, kes tedagi oleks trööstinud; ainult tema armsad wanemad nägitvad seda, kudas Liisal päew päcwalt wõitluse wäljal nooruse  ilu närtsis, küll püüdsiwad ka needgi oma troosti sõnu armsamale anda, aga see kõik nähti asjata olewat. Aga nüüd oli elupäike jälle tõusnud, kaua igatsetud .tund oli tulnud, kõik kurbdust rõõmuks muutunud. Nüüd ilmus ka elustaw ilma läige ja rõõmustas ennast põrmulaste juhtumiste  üle: ta maalis kõik loodust tuhat kordse iludusega, nagu Eedeni ehtetega. Kaua seisiwad armastajad hella hommiku ilul üksteise rinnal. Wiimaks ilmus ka Liisi -halli piöga isa ja ema aeda. Willem ja Piusa ruttasiwad neile wastu, teretasiwad neid Za andsiwad neile hellalt suud,palusiwad neilt armastusele kinnitust ja tulewasele elule mida neile ka ei keelatud. Mõni 'nädal pääle selle sündmuse leiame ju Liisi mõrsjapärjaga ehitatud ja Wllemit kui wõidu rikast kuningat hiilgawail silmil tema kõr:wal.  Mõlemad waatasiwad kaastundlikult oma hallide wonematc pääle, kes neile eeskujuks oliwad. Mõlemad wõtsiwad clukindla kilbi kätte, et elu wihasema waenlaste waStu wäsimatalt ühes nöuus ja jõuus wõidelda. Soowime neile südamelikult  hääd elu ja öitswat õnne, ja lõpetame  ka oma juttu. P, Kiiaspä, ivale tähtjas, sest et sääl kõike tormilist ta- I lurahwa kaupa saada oli, 3, -I, s Wana- ja Uuc>Põltsama mõisa s ja walla hobuste ülewaatamine kroonu poolt Apäew 31, augustil Põltsamaal Wiimane juuli oli Paistus maga löburikas, Tuhalanes, Kaarlis ja Holstres saiwad ühekorraga kontsertid antud, näitemängud  mängitud ja lõpeks tantsitud, Küduwäärt nähtus Paistlastest, kes oma waheaega, mis kibe töö üle jätab, tulusalt tarwitawad ja kopikaid, mis taskurahaks arwatud, kasulikult kulutawad,  Kiiduwäärt  ei ole aga see mitte kus noored mehed „käsitsi" kokku lähemad, noad ja rewolwrid  läigiwad, suud ja silmad lõhutud saiwad, ja tülinat nõnda on, et ametlikka mehi appi peab kutsutama, nagu sedasarnast ka hiljuti Paistus oli. See on laiduwaärt nähtus I Pornuse mõisas kriimustanud hiljuti hull kass wiis inimest ära. Et Halliste kihelkonna tohter sääl ligidal on, siis saadetud haiged warsti sinna, kus arst wigastatüd kohad rauaga wälja põletanud, mis hullukoera hammustamise kui ka ussi nõelamise wastu alati hää ja julge abi on, kui see ruttu tarwitatud saab, Paistus oli 6 —B augustil 21 aasta järele, uagu üteldi, jälle kiriku ülewaatamine, Laupaewal waadati surnuaed, kirik ja kiriku warandus, ning kirikumõisa  hooned üle; pühapäewal katsuti noorte inimeste usutundmist järele, keda selleks  kirikusse kokku oli kutsutud; csmaspäewaks  oliwad kõik kiriku ametnikud, mõisapidajad,  wallawanemad, kooliwanemad ja koolmeistrid kirikumõisa kutsutud, kus mitmesuguste  küsimiste pääle kostusi nöueti, mis kiriku ning selle ametnikkude ning rahma  elu ja kombctc kohta käisiwad. Kiriku hooned ja riistad ning ameti talitus leiti kiiduwääriliscl järjel ja rahwa elumiisi kohta anti hää tunnistus, ülcmaataja oli Wiljandi praost Doll ja abiliseks Tarwastu õp, Jürmann. Järwa maalt. Türi kihelkonnas pistetud 20/21. augustil Mäeküla mõisa karjalaudad põlema kuhu ka mõned elajad olla sisse jäänud. ' Mõni nädal ta- gasi põles sääl rehi kõige masinatega ära, niisamuti arwati ka seegi kahju kurja käe läbi sündinud olewat, Peetri kihelkonnas Müllsleri mõisas põlenud minewal nädalal ka karja-laudad ära. Tule hakatus aimatakse  kurja käe tööks, VV, I, ! Ha psalu tänawune supelaeg on s möödas, «võõrad on ära läinud, aga röõmustawat  mälestust on nad järele jätnud; l wõõraste arm on hästi suurem olnud, kui ! endistel aastatel ja sellega ka elu ja lii- kumist rohkem. Loota wõib et Hapsalu ikka enam hää supelkoha auu sisse tõuseb. Läti maalt. Lati laulupidu komitee Poolt ivanawara  korjamiseks wäljasaadetnd hr, E, Wiegner on Kuura maal 17, kohas ja Liimi maal 8 kohas käinud ja üleüldse 166 rahwa lauluwiisi üles kirjutanud, 5 kohas Liiwi maal ja üheksas kohas Kuura maal rahwuSlikka riideid üles joonistanud ja Liibawi ligi ka rahwuslikku tantsn tähele pannud. Oma korjanduse on Wiegner Läti seltsi teaduslise komisjoni kätte andnud ja saada oma reisi üle ka ettelugemist pidama, Seda on Lätlased oma ühenduse mõjul teha suutnud. Eestlased, kas meie neist peame järele jääma? Seda ei tohiks olla! Wene maalt. 'MeierLuris, 1, sept. Tänases wõiduloosimises  wõitsiwad järgmised wõidud: 2VO.VW rbl. ser. 6757 nr. 31; 75.WV rbl. ser. 2003 nr. 7; 40,996 rbl. ser. 4793 nr. 18; 25,999 rbll ser. 979 nr. 48; 19,999 rbl. ser. 4335 nr. 46; ser. 18653 nr. 45; ser. 5680 nr. 24; 8999 rb. ser. 5599 nr. 24; ser. 4986 nr. 47; ser. 19217 nr. 32; ser. 9791 nr. 15; ser. 8557 nr. 26; 5000 rbl. ser. 4381 nr. 39; ser 4270 nr. 39; ser. 18532 nr. 5; ser. 18158 nr. 50; ser. 1440 nr. 3; ser. 12256 nr. 47; ser. 17839 nr. 25; ser. 8918 nr. 36; ItZVV rbl. ser. 13450 nr. 20; ser. 12886 nr. 50; ser. 18847 nr. 23; ser. 18378 nr. 6; ser. 17886 nr. 27; ser. 14762 nr. 44; ser. 11683 nr. 29; ser. 7991 nr. 46; ser. 8475 nr. 17; ser. 1183 nr. 3; ser. 18915 nr. 17; ser. 13425 nr. 14; ser. 14645 nr. 6; ser. 7121 nr. 24; ser. 17178 nr. 24; ser. 16245 nr. 27; ser. 16724 nr. 11; ser. 12365 nr. 5; ser. 15562 nr. 31 z ser. 19992 nr. 38. 'AelerburisZ. Baron Bruum surma järele on Soome maa minister-riigisekrctäri  koht tühjaks jäänud. Põnewusega ootamad nüüd osawõtjad ringkonnad, kes selle tähtsa ameti paale saab. Kuna We> ne lehed kadunud, riigimehele suurt kiitust ja täielist tänu tema ameti tööde kohta awaldawad, kuuldub Soome maa poolt kaebdust, et mitmes asjas tema tegewus mitte nii ei olnud, kui seda sääl oleks soowitud, maid nende arwamised wahel wäga lahku läinud. Ometi kiidawad nemadgi  tema hoolsat ameti pidamist. „Mosk. Wed." kõneleb Saksa maa as u i us"-p oliti ka st Asrikas ja awaldab selle üle suurt rahul olemist, sest siis wõida Sakslased, kellel kodu kitsas, sinna kippuda ja ei olla neil maja, nagu enne Wcne maale tilkuda. Ka saada selle Europas Wene maale enam tegewuse wa> badust saawat. Peterburi linna walgustuZ maksab linna walitsusele aastas 439,212 rubla. Ungria õpetlased, Muukatshi ja Popoi on teaduslikuks uurimiseks Põhja Wene maale Kasani, Wjätka, Permi, Tobolski  ja Tomski kubermangu saadetud, säälsete Soome sugu rahwaste Ostjäkide ja Wogulide juurde. Warssarvilk teatawad ajalehed, et Poolakad õige agarasti tulemase Parisi näituse wastu walmistawad, Pääle 159, osawõtja minewat oma käsitööde ja Kurskis Pääsis 26, aug raudtee jaamas  tuli lahti ja häwitas lühikese ajaga terme jaama hooned ja hulga wagonid ära, - Hiljuti awatj Romny-Krementshugi  raudtee aru käimisele, mis Libawi- Romny raudteega kokku puutub ja nii ka Riiast reisimist Lõuna-Wene maale kergitab. Selle tee walstsus on nüüd luba palunud, ka Windawi-Mosheiki wahcl raudteed teha ja loodawad eestöödega ju pea Päälc hakata.  Mitmed Wene lehed nõuawad kõwasti,  et Windawi sadam hästi puhastatud  ja kanali läbi Njemeni jõega ühendatud I saaks, et enam waja ci oleks Njemenist läbi Saksa maa merele minna. Siis saaks I ka Lääne meri Musta merega ühendatud, l Mitte üksi kaubanduse asjas ci oleks see üli tähtjas, waid ka sõjalikus toimetuses, sest siis oleks kerge wee teel Kowno kubermangu kindlustesse igatahes moona ja muud tarwitust juurde wiia. See töö sai ka kord ju keisri Nikolai ajal käsile wöetud, jäi aga hiljem seisma. Sakslastele oleks see küll suureks pinnaks  silmas, aga wöi sellest keegi küsida wõib. Tuttaw kammerherra Sklutshcwskij,  suurwürst Wladimiri reisiseltsilanc, soo- wib seda ka wäga. ! Pois ja öis. Ei ial! Mind matke. Lootuseta. Liis röörnUAQ, Metsas. Täht. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Eesti maa kubermangu ajaleht tea tab uue maapolitsei sisseseadmise kohta, et senised adraiohtunikkude jaoskonnad  enamasti muutmata jääwad ja nendesse  edespidi krcisilllemate nooreniad abid > järgmised- Saare-Lääne jaoskonnast saamad  Hiiu ja Wormsi saared ära lahutatud ja nendest ise jaoskond tehtud, selle wastu saab Martna kihelkond Saare-Lääne maale juurde arwatud, Sirenetsi küla Peipsi rannas saab Waiwara jaoskonnast Alutaguse  külge arwatud. Jaoskonnad saada edespidi numbrite järele nimetatud. Lääj  ne maad nimetatakse nüüd ametlikult Hapsalu > maakonnaks ja sinna seatakse neli jaoskonda! nr. 1. Hiiu ja Wormsi saar, nr. 2. se!  nine Saare-Lääne ja Martna kihelkond, , nr. 3. senine Ranna-Lääne ja nr. 4. Maa- I Lääne maa. Tallinna kreissi jHarju maale) I saab 3 jaoskonda: nr. 1. Lääne-Harju maa, nr. 2. Jda-Harju maa, nr. 3. Lõuna-Harju maa. Paide kreisist jJärwa maast) tehtakse  kaks jaoskonda! nr. 1. Lõuna-Järwa maa, jPaide) ja nr. 2 Jda-Järw.r maa sAmbla). Rakwere/Wiru maa) kreisist saab ka neli jaoskonda! nr. 1. Rannu-Wiru, nr. 2. Maa-Wiru, nr. 3. Alutaguse ja nr. ! 4. Waiwara jaoskond. Nende jaoskondade ! esinikkude asupaigaks saatvad! Hapsalu I kreisi I. jaoskonnas Kärdla, 11. jaoskonnas ! Niinja, 111. Lihula, IV. Märjamaa. Tal)  linna kreisis: I. jaoskonnas Keila, 11. jaos  konnas Raasiku, seniks aga kui sinna siinj  nis korter saab, Pikawere, 111. jaoskonnas Juuru. Paide kreisis I. jaoskonnas Paide,  11. Ambla. Rakwere kreisi-: I. jaoskonnas  ei ole weel kindlat kohta määratud, - 11. jaoskonnas on asupaizakS Sercwere, i 111. Jõhwi ja IV. Kreenholmi. 29. j ja 31. annawad adrakohtunikud omad ameti toimetused käest ja 1. sept. astuwad uued ametnikud tegewusesse. Paide kreisilllemaks  nimetatud leitnant Tedjenko ei ole weel sametit algada wõinud; esiotsa talitab tema asemel asju tema wanem abiline Louis. Kreisiulemate noore- mateks abideks on nimetatud: Tallinna j kreisis: I. jaoskonnas senine Waiwara adra!  kohtunik W. baron Schilling, 11. jaosj  konnas E. v. Hagmann, 111. jaoskonnas. - esiotsa asettäitjaks baron Tcpube. lltakj  were kreisis: I. jaoskonnas aseitäitjaks ba- ron Ungern-Stcrnberg, 11. jaoskonnas j kindlaks ametnikuks õuenõuunik Jmanow, ! 111. jaoskonnas Siegsried baron Schibi  ling. Paide kreisis: I. jaoskonnas senine j adrakohtunik baron F. Stackelberg, 11. ! jaoskonnas baron Wrede. Hapsalu kreii  sis: I. jaoskonnas Oskar (Jook, 11. jaos!  konnas senine adrakohtunik C. baron Stackel- berg, 111. jaoskonnas baron Maydell, IV. jaoskonnas v. Wet t e r°R oseiir h a l. Hapsalu politseipristawi asemikuks on hr. Allas Tallinnast nimetatud. Pääle selle awaldab  weel kubermangu ajaleht politsei-walitsuste  kantselei-ametnikkude nimed. Uued Tallinna pristawi abilised on: hrd. Bahtejew,  Jgrushkin, senine kantselei ametnik  Nikushkin, linnajao ülcwaataja Geier, ja A. Sehmidt. Kreenholmi poliljei-pris  kohuste täitjaks läheb senna Narwa linnakooli kaswandik J. Rennebaum. Ka awaldab see leht uute jshandarmide jurjadnikkude)  jaoks eeskirja. Baltiski politsei linna ülewaatajaks  on tagawara wäe leitnant Mershinskij nimetatud. Tema käsu all seisawad 4 politsei  soldatit, keda linn üles peab. Hiiu saare kihelkonna kohtunikuks ' on baron Tiesenhauseni asemele baron Stakelbcrg Pulkastest walitud. Postimees. 1888. 100