wihameel Saksa, Wene, kui ka Austria-Ungria rahwaste  eneSte wahel lausa tikub kaswama, ja sest wõib ehk paljugi karta olla, kui seda õigel ajal ei waigistada.  Et aga kõigil neil riikidel rohkeste oma sisemiste  asjadega tegemist on, wõime ehk praegusel silmapilgul  weel julgeste loota, et Eüroopa rahu nimelt Weneriigi abi läbi kaitstud ja hoitud saab, kuna pealegi  nimelt Inglise ja Wene walitsused oma lepliku poliitikaga ühiselt rahuteed nõuawad käia ja ka tõisi sedamööda edasi wiia. Inglismaal hakatakse juba kaunis julgeste lootma, et lirimaaga asjad ometi rahuga ja sõata paranewad, sest ehk küll siin ja seal rentnikude ja mõisnikude wabel ikka segadust ja mõnes kohas ka awaliku kurjategu ja tapmist weel ilmub, on ometi leplikum ja seaduslikum kord enamiste igal pool pikkamisi  maad wõtmas, kuna rentide wähendamine riigiwalitsuse  komisjoni poolt ka enam ja enam mõlemail pool rahulikumat meelt sünnitab ja uuele seadusele usaldust walmistab. Inglise wanameelsed aga näitawad,  nagu ei olekski neil liri asjade korrale saamine nii wäga meelt mööda, sest et nad Gladstone ministeeriumi  ei salli, kelle ülem hool see oli, ja kelle auukS see ka saab* jäema, kui liri rentnikude lugu paraneb. Sellepärast koguwad praegu Gladstone ministeeriumi  wastased kõige luurema hoolega oma jõudu kokku, et seda meest riigi poliitika puki pealt ära saada, sest nende arwates läheb ilm ikka hukatuse poole, kui kõik lordide õigused, olgu nad ka hallitanud, alal ei seisa. Prantsuse-riigi nõuukogus on praegu wiis osakonda ehk parteid, kellel kõigil oma poliitika eesmärgid  on. Seega ei ole küll mitte arwata, nagu läheksiwad igaüks ainult oma teesi, waid need parteid käiwad wahel ühe ehk töise parteiga ligikaudel ühes nõuuS ja langemad sellepärast heatteandmise juures sagedaste mitu parteid ühte. Gambetta poliitika püüdmistel  ja eesmärkidel näitab nõuukogu sees kõige enam liikmeid olewat, mispärast siis ka mõned töised parteid ja nõnda ka ministeerium selle wägewama parteiga palju asjades kokku leppimist püüawad. Saksamaal sünnitab praegu üks protsess, milles Bismark üht wabameelelist õpetatud meest ja riigipäewa saadikut Mommsen'i ühe poliitika kõne pärast, kuS ta Bismar'ki laitis, kohtusse on kaebanud. Saksamaa Vanameelsed ja ultramvntaani ajalehed ässttawad  praegu imelikul kergel wiisil rahwa seas Wenemaa  wasta wihamõtteid üles. Sellepärast ei ole imeks panna, kui mõned Wene ajalehed, üagu nimelt hilja „Russkaja Redtsh", omalt poolt jälle kuulutanud, et Bismark kõige kurjemaid nõuust Wenemaa wasta põues kanda. Ka Saksamaal ei puudu neist tindimäärijatest,  kes sarnatseid püüdmist awaldawad, ilma et selle peale mõistakfiwad mõtelda, et siis sealsed rebased wähemalt elewandi suurused peaksiwad olema, kui kõrgel rippuwaid kobaraid maitseda tahaksiwad saada, ilma et hüpates kaela murraksiwad. Austria! on Balkani mässajatega ikka enam palawat tegemist, sest mässajatel näitab juhatajaid olewat,  kes täieste sõakunstiga oma salku juhatawad. MitmeS kohas aetakse küll mässajad põgenema, aga sellest hoolimata tungiwad need imeliku mahwusega sagedaste jälle Varjukohtadest ja mägedest Välja ja sunniwad terwed tuhanded Austria Vägedest malmis seisma, et maad nende eest kaitseda ehk neid mägedesse tagasi tõrjuda. Böömimaa päälinnas on Sakslased  oma suurekooli suuremalt osalt käest kautanud ja Slaawlased on seda enamiste oma kätte saanud. Kus enne Saksakeeles õpetust anti, tehakse seda nüüd Slaawikeeles. Omalt maalt. Wiliandis. Popside elust. Meie rääkisime hilja aja eest tagasi meie taluperemeeste elust, kuidas sellel elul läikiw koor aga mõru sisu on. Mem talud on seesugusel ajal müüdud, kus linahinnad kunstlikul kombel liig kõrgele oliwad kruuwitnd, mis maga kaua kesta ei wõinud. Selle ajaliku suure Wstuleku järele osteti siis talud wõla peale ära, siis M korral ka linad wõla-intressid ja mõlast enesest aegamööda ühe jau sisse. Nüüd on aga linade hinnad oma päris hinna sisse tagasi ivajunud ja talukohad annawad peremeestele waewalt nende elu ülespidamise ja sulaSte palgad kätte. Nüüd on sellepärast  peremeestel häda ja puudus suut ja see häda awaldab ennast meie terwe maa elus ülesse. On aga praegu meie maal peremeeste elu raske, siis on ta popside ehk sulaStel meel raskem. Ma ei räägi mitte neist sulaStest, kes aaSta kaupa kui lahtised inimesed peremehi teeniwad. Nende elu on praegu kõige lahe- dam meie maal ja seda tuleks aga nende kohta soowida, et nad oma suurt praegust patta parema aja peale tagawaraks paneksiwad, kus enam mitte nii palju ' palka sulastele ei makseta, mis õige pea wõib tulla. Ei, neist sulastest ma ei räägi, waid neist inimestest, kes popside nime all peremeeste maa peal omas weikses urtsikus elawad ja seal oma perekat lapsekarja peawad toitma. Need inimesed on praegu õige wiletfaS  korras. Et nende urtsik peremehe maa peal seisab, selle eest peawad nad sagedaste peremeest õige nagu pärisorjad orjama, sest muidu öeldakse: Kasi oma saunaga minu maa pealt minema! Sagedaste on näha, et seesugune pops oma weikse elumajaga iga kahe ehk kolme aasta pärast töise kohta rändab, künni seda raha, mis ta ehk omas noores põlwes oli korjanud, ära oli raisanud ja nüüd waesuse pärast kõik tingimised wasta pidi wõtma, mis temale peremees selga pani. Ta on ja jäeb ikka nagu lind oksa peal, sest kui temal ka noores põlwes nii palja raha korjatud  oleks, et wakamaa ehk kaks maad osta wõiks, meie maa seadus ei luba seesugust weikeste tükkide müümist. Sellepärast oleks küll soowitaw, et seesugune seadus tuleks, mille järele iga kümne taalri talumaast nii ja nii palju wakamaid kas peale ehk wakamaa kaupa ise kohtadeks luba oleks ära päriseks müüa. Maksku siis seesugune weike wakamaa koht ka sada ehk enam rubla, ta on sellele, kes noores põlwes töise sulane olles natukene raha kogus ja wiimati naise wõttis ja ise enesele perekonda asutada tahtis, kindel elupaik, kust teda keegi oma majaga ära ei wõi ajada, waid kust ta omale leiba teenimas wõib käia, kus tahab. Seesugune weikeste kohtade müümine oleks ka meie peremeestele abiks, kes nüüd raske wõlakoorma all ägawad ja kellel mitmed maa-lapid eemal mingisugust suurt kasu ei wõi tuua, kuna nad, kui neid mõni pops omale päriskohaks ära ostaks, pea õitsemaks eluasemeks ümber muudaksiwad. Kuna nüüd ka taluperemehel oma laialiste põldude harimisel mitte nii palju aega järele ei jäe, et wiljapuu harimise peale wõiks mõtelda ehk muud sarnast tööd käsile wõtta, siis saaks nende weikeste kohtade peale ka seesugust kärnäri töö tundjaid mehi elama asuma, kes oma weikest maatükki wiljapuu koolideks teeksiwad, kust noori õunapuid' müüwad ja neid ka istutama ja harima õpetaksiwad, n. n. e. Nagu meie maa olek praegu on, ei saa meie küll mitte, töist nõuu leidma, omast waesest olekust wälja peaseda, kui seesuguste weikeste kohtade aMkmise seadusega. Meile on wiimasel ajal „popside" käest õige rohkeste kirju tulnud, kus kirjasaatjad õige osawa sõnaga oma elust aru annawad. Mõnda kirja oleme õige imekspannes lugenud, ning oleksime rõõmsad, kui meie peremehed oma elu üle ka niisamasuguse waimu terawusega järele mõtleksiwad, nagu need „popsid". Ühest seesugusest kirjast, mis meile Suure Jaani kihelkonnast tuli, tahame järelseiswa koha oma lugejatele weel lõpetuseks ette panna! „ Tihti ja tihti olen mina Teie lehest lugenud, et talupoegade elu kergitud ja parandatud saab. See rõõmustas mind ka; aga kui ma saunamehe  seisuse peale mõtlen, millede seast mina ise ka olen, siis tuleb küll mitukord wesi silma. Siis ohkan: Millas tuleb see aeg, kus ka meie elu parandadakse! Talupojad on küll orjapõlwist lahti, aga saunameeste orjapõli läheb aeg raskemaks. Saunameeste käes on küll kõik alamad põllutükkid ja liiwakingud, aga nende eest maksetakse suurt renti ja tehakse palju päewi peremehele. Mida halwemad ajad peremehel, seda enam pitsitab ta ka omi saunamehi, sest siin ei määra seadus mingisugust piiri ära. On küllalt auusaid  peremehi, kes oma saunameestel liiga ei tee, aga see on kõik armuasi. Peremehi on aga ka küllalt, kelle käe all saunamees raskemat kui wana orjaelu elab n. n. e." „ Saksa laat". Nagu igal aastal nii peeti ka tänawu 2-sest tunni 9-ma Weebruarini nõndanimetatud  „saksa laat" ära, kuhu ka oma jagu wõeraid  kaupmehi ligi oli tulnud. Aga nii wähe rahwast maalt laada ajal ei ole meel enne nähtud, kui tänawu. Mõnel päewal ei olnud rohkem, kui paarkümmend inimest turu peal käimas, nii et kaupmeestel muud teha ei jäenud, kui mandudes trahteritesse minna ja seal oma paha meelt ära uputada. Öeldakse, et wõerad kaupmehed tänawu mitte nii palja ei olewat Wiliandi laadal teeninud, kui ära jõiwad. Inimesed tarwitaksiwad palju, aga ei osta midagi, sest neil ei ole raha. Kõik kaebawad ja ohkawad, et ajad rasked. See tunnistab kõik selgeste meie maa olekut. Saksa ajalehed ei pane seda kõik aga sugugi tähele, waid pajatawad edasi, et meie maa üks terme priske mees olla, keda mõned „jampsijad rahwuslikud ajalehed"  wägisi haigeks meheks tahta teha. Sell kombel ei wõi halwad asjad mitte paraneda. Awalik seletus. Mitmed Saksa ja Wene ajalehed on sõnumeid toonud ühe juhtumise kohta, mis Sakala wäljaandjasse puuduwad. Et need sõnumed wäga segased on ja mõnest pealegi wälja paistab, nagu oleks Sakala wäljaandjal kudagi wiisi põletamise kirjadega tegemist olnud, mis Wiliandi linnas kord laiali lautadi, sellepärast oleme sunnitud, järelseiswat seletust andma. Sakala wäljaandja sõitis 23. Januaril,  nagu enne ajalehtedes kuulutatud oli, Pärnu linna Pärnu põllumeeste seltsi koosolekut juhatama. Kui ta 28. Januaril Wändra kaudu, kus tema perekond  elab, Wiliandisse tagasi tuli, oliwad siin waheajal  järgmised juhtumised olnud: 25. Januaril oli üks naisterahwas kirja Sakala toimendajale toonud, kes oma nägu rätiku all marjus hoidis ja kes meel seeläbi toimendaja tüdruku tähelepanemist enese tõmbas, et tema juuksed lühikesed ja temal meeste saapad jalas oliwad. Tüdruk oli sellepärast sala naisterühmale järele läinud ja oli teda mõisnikute gümnaasiumi äta näinud kaduwat. Kui tüdruk kirja läbi laskis lugeda, mis Saksakeele oli kirjutatud, leiti sealt seest, et Sakala toimendaja käest tema „noorepõlwe sõber" J. O. tema käest järele päris, millas ta Wiliandi linna põlema saaks pistma zc. See kiri oli nüüd kohe politseisse wiidud ning kirja saatjad oliwad siis ka awalikuks tulnud. Kui Sakala toimendaja 28. Januaril koju tuli, leidis ta ka juba ühe andeksandmist paluma kirja eest, mis kaks gümnaasiumi  õpilast, oma süüdi ülesse tunnistades, oliwad kirjutanud. Nii palju teame sellest asjast ja muud ei ole meil ühtegi enam seie juure lisada. Hirmus juhtumine. Hilja aja eest tagasi seisis meie ajalehes pääkohtumehe kiri Wõrumaalt, kus sellest räägiti, kuidas Mart Mitt'i juures läbiotsimine  oli, kuna ta ise Tartus põllumeeste seltsi juhatas, ja kus Mitt'i abikaasa nii ära ehmatas, et haigeks jäi. Sellel * waesel naisterahwal olnud selle peale enneaegu surnud sündinud laps ja nüüd on ta, nagu Olewik jutustab, ise ka ära surnud. Hilja aja eest tagasi oli Paistu kihelkonnas kaupmehe Neumann'i juures Sillakohtu poolt läbiotsimine. Sillakohtu  ametnik Hansen kargas äkitse kaupmehe tuppa ja kisendas: „'Kuhu see waraS läks! seie jooksis üks waras!" Kaupmehe laps, kes tema jalgade alla juhtus, jooksis suure kisaga woodisse, sedasama tegi ka kaupmehe  abikaasa. Mõlemad on praegu haiged. Kui Hansen ühe laua laekat kohe lahti ei saanud, wõttis ta kirme ja lõhkus laua puruks. Arwatakse seda läbiotsimist  sellepärast olnud olewat, et paar päewa warem seal paar Paistu kihelkonna konwendi saadikut wõerusel käinud. Nagu tuttaw, on Paistu kirikherra walitamise pärast mõisnikute ja waldade wahel tüli. Wiimasest rahwa ülelugemisest tuleb meile taga järele palju sõnumeid, millest wälja paistab, et see lugemine mitmes tükis mitte õiget pilti meie maast ei mm anda. Näituseks on Saaremaal  M. mõisa herra von B. oma walla lugejatele ette pannud, et nad kellegi lugetawa kaardi peal seisma sõna Eestlane alla kriipsu ei tohtida tõmmata, maid üksi sõna „Lätlane" alla. Tema ütelnud, kui nemad ennast Lätlasteks kirjutada, siis jäeda nemad oma maaga meel Riia külge, aga kui Eestlasteks, siiv saada nad Tartu külge kirjutatud, mis neile palju raskusi juure tuua. Ei tahta nad aga mitte Lätlaste nime alla kriipsu tõmmata, siis jätku nad mõlemad nimed ilma kriipsuta. Sell kombel olla M. wallas palju inimesi Lätlasteks tehtud, ehk seal küll rohkem Lätlasi ei olla, kui üks kõrtsimees oma perega. Pärnumaalt kirjutatakse meile, et seal T. mõisas kirjutajale ülesantud, seal olemaid 15 segarendi talupoegi  mitte segarentnikuteks kirjutada, mis nad on, maid neid mõisa sulaste nime alla panna.  Sarnatseid  sõnumeid tuleb meile meel mitmelt poolt. ' Tartust. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekut 9. Januaril t. juhatas abipresident T. Pukk. Kui esimesel koosolekul uuel aastal pani ta rmgwaatuses mööda läinud aasta tööd tähele ja tuletas tähtjamaid juhtumisi meele, mis mööda läinud aastal suurelt põllutöö kohta oliwad mõjunud. Selle rmgwaatuses  ei wõinud ta ka 1. Märtsil tehtud hirmsat tegu nimetamata jätta, kus meie kõige suurem heategija,  meie suur Riigi-Jsa Aleksander 11. oma kallist werd meie eest pidi walama. Üksi see trööstida meid et meie oma armulise Keisri Aleksandri lil. warju all uue aasta sisse astume ja julgeste oma tööd edasi wõime teha. Selle peale laulis Selts: „ Jumal Keisrit kaitse sa! " Nüüd anti Seltsile teada, et Tartu politseimeister Kubernäri herra käest kirja saanud,  kus nimetawat, et Selts oma koosolekute kohta igal korral 2 ehk 3 päewa enne koosolekut oma programmi politseimeistrile sisse pidada andma, sest kaebdusi olla tõstetud, et Selts mitte oma põhjus-