Sakala .U 8. Wiliandis, 2«. Weebmaritm, Mev-I 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Ülewaatamise peale saadetama senatoride eeskiri.  I. Poliitika rinawaaws. Omalt maalt. Wiliandist: Popside elust; „saksa laat"; awali! selews , hirmus juhtu«M; Viimasest rahwa ülelugemisest. Tartust: Eesti Põllumeeste Sett». Tartu maakonnast: Alandlik palme; uued eeskirjad. Wolmarist: Litti ajalehed.  Ninast est: Laewa meestest ja nende koolist. Lihulast: DUekahjust.  Peeterburgist- Keiserlik manifest; Keiserliku Mas«»W>Me kroonimisel»; Riigimaade ministeerium; senator Manassein; würG Ge»« morow-RimnikSki -s-; Wene-Persia leping. Moskwast: Katkow; näiWb Kuulutused. Lisaleht. Töö pShsustähenduSte üle. 11. Ohust. I.  Looduse  kuningas. Mitmesugused sSnumed. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja waStused. Ülewaatamise peale saadetawa senatoride eeskiri. I. oleme juba nimetanud, et Keiserlik Majesteet  heaks arwamck, meie maad senatorist rewideerida lasta. Mis seesuguse rewideerimise eesmark on, sellest annab järelseisaw senatoride eeskiri selgust: I. Kui senatorid omate ülewaatamise alla määratud  kubermangu saamad, siis annawad nad sellest kubermangu walitsusele teada ja päriwad tema käest 11. punktis nimetatud teadusi wälja. 11. Kubermangu walitsuse käest: 1)*) mõistetud asja üle järestik-kiri möödaläinud senatori ülewaatamise  lõpetusest, künni praeguseni rewisjonini, aga kui senatori rewisjoni enne weel ei olnudgi ehk jälle temast enam kui 3 aastat on mööda, siis järestik-kiri 3 aasta kohta enne käeSolewat rewisjoni; nende asjade üle, mis weel on, igaühe kohta iseäralik aruanne, kus sees asja sisu, alustuse aeg ja ka see ülemal peab olema, mispärast see asi weel pooleli on, millest aga need asjad erale lahutada tulemas mis iseäraliku ehk senati juhatusel mõistmise all on. 2) Kõikide wangide nimekiri,  kus ka igaühe süüd, kunaS kellegi asi algas ja mispärast weel ilma otsuseta on, ülewal peab olema, mille juures ka wangide ülespidamise üle teadused peawad olema. 3) Kõige kubermangu kroonu ametnikude  ja kantselei teenrite nimekiri, seal juures see ülewel, mispärast kuskil seatud ametnikude arw täis ei ole, kui seda juhtub olema. 4) g) Kas Kroonu ametlikudeS kohtades seawd ajal koosolekuid peetakse ja asjad igaüks omal tärminil seaduse järele mõistmise alla saamad wõetud? d) KaS ametnikude peäle ei olnud kaebdusi, et nad seawd maksude korjamise juures ülearu  nõuawad, ja kas ei olnud kaebdusi mõne muu 5 juhtumise pärast, nagu altkäemaksu wõtmine j. n. e., ja kui seda oli, siis mis otsuseks sai sarnaste kaebduste järele tehtud? ä) KaS walla sissetulekud saamad kõik raamawsse kirjutatud (kus Kroonu maade walitsust ei ole), ja kas kulud sellest saamad ka raamawsse kirjutatud,  ning kaS need raamatud saamad, nagu kohus, läbi waadawd, ja kaS Vallaametnikude üleliia maksuwõtmise  ehk üleliia kulutamise pärast ei olnud kaebdusi,  ja mis otsus sai nende kaebduste peale tehtud? e) Kuidas waeSte eest hoolekandmise kohw kapitalide ja tema all seisma asuwStega lugu on ja mis peale need kapitalid saawad pruugiwd? A Kuidas mõisnikude  wöörmündri walitsuse ja leskede ja waestelasw kõhtudega lugu on; kaS wöörmündrid annawad iga aaSta omad aruanded ära ja kaS need saawad seawd kohal läbi waadawd, ja kas ei olnud wöörmündrite kelmuse ehk nende hooletuse pärast kaebdusi? k) Kubermangu  hädade ja puuduste üle ja, kui neid on, mil wnsil wõiks neid siis, kohaliku ülemate arwamiste järele, wähendada? 111. Kameraalhofi käest: 1) Missugused maksud on. kubermangus ja mis põhjusel on nad seawd? 2) Palju kuskil rentereis puhast raha üle jaß ja missugusest maksust, ning kui see ole mitte ärasaadetud,  siis mikspärast? 3) Kas rentereides saamad . rahasummad seatud ülewaadawd ja kõik selleks arwatud meeste lühi; õ ei, siis mikspärast? 4) Palju ja missugust meDt W kubermangus mõlgu jäenud, mispärast see M sSMpad ja mis nõuu oli selle mõla Väljanõudmiseks prmHitud? 5) Missugused kroonul rendi (oõM?,) toomise Mad on kubermangus, kui suur on nende sissetulek ja kas see ka kroonule igal ajal äramaksetud? 6) sönnmed linna ja maakonna ja kaS nad ka õieti ära on jautatud? 7) Selle aasta sisse ja Väljamineku määramiste ärakirjad, mil rewisjoni toimetatakse. IV. Kui senatorid neid nimetatud teadusi on saanud ja kubermangu linnas ise kõik kroonu ametlikud  kohad on läbiwaadanud, siis wõtawad nad järelseiswa  ülewaatamise käsile (p. V). . V. Kas kõik Kõigekõrgemad ja Senati Wud ' saamad täidetud, kui ei, siis mikspärast ja kas Vabandamine  on tähelepanemise wäärt? VI. Kas igas kohtus ja kohas on seatud arm Kroonu ametnikust ja kantslei teenrist täis, kui ei, siis mikspärast? Kas nad, iseäranis esimesed, on mõistlikud omaS ametis? Kas igaüks täidab oma kohut? KaS igaüks saab oma palga seatud ajal kätte? Kas ei ole ülemäära kingituste tegemist ja nimeandmist  ametnikude keskel? Kui senatorid saamad teada, et mõisniku walimistel tülid tõusewad, siis nad peawad  nende põhja wälja uurima ja selle peale waatama,  kas walimistel ei pruugita mitte wägiwalda ja kas ei panda mitte kõlbmatumaid ametisse. VII. Kas Kroonu ametlikutes kohtades koosolekuid  säetud ajal peetakse, kas ühest koosolekust ei jäeta mitte asju mõistmiseta töiseni koosolekuni, ja kas tööd jautakse seaduse järele ametnikude keskel õigeste ära? Kui asjadele seadusliku aja sees mitte otsust ei tehta, siis ynkspärast ja kas Vabandamine on tähelepanemise wäärt? VIII. Kas kaelakohtu asjade seas ei ole mitte niisugust, kelle pärast kohtualused saamad ilmaaegu pitka wangis olekuga piinatud; kui on, siis on senatoride  kohus, sarnastele asjadele sedamaid lõpetust lasta teha. Siin ei pea ka salakurjategusi ja seaduseüleastumist,  piinamist ja? keeltud peksmist ülekuulamise  juures tähelepanemata jäetama, kui senatorid sellest teadust saamad. IX. KaS tsiwiil-kohtu asjade seas ei ole niisugust,  kus kohtukäijad ilmaaegu pitka Venitamisega saawad waewatud ja õiglane ei saa mitte oma seadusliku  õigust kätte, ja kaS nende mõistmise alla Võtmises Vaadatakse ka seadusliku korra peale? Ehk küll senatorid ei puudu mitte mõistmisesse, sest neid ei saadeta mitte kohtumõistjateks, waid aga ülewaatajateks,  siiski, kui nad märkawad ilmaaegu Venitamist, flis wõiwad nad kohtukäijatele seaduslikult abiks lüüa; iseäranis waatawad nad järele, kas kellegilt ei nisuta  omandust ehk auu ilma kohtuta käest ära, ja kas ei ole õiglastele seaduste juurest abiotfimise tee kinni pantud, ja kas süüalused saamad ka seaduse järele karistatud? X. Senatorid wõiwad Senati walitsuse all olema kõhtude ja ametnikkude seaduse waStalisi mõistust  ja käskusi niisugustes asjades tühjaks mõista, mis mitte awalikud ei ole ja kuS kaugemale kohtukäimise  ehk kaebamise õigus on ära wõetud, mis ülekohtulikust  ameti wõimuse pruukimisest ehk riigi kasu ehk Keiserliku Majesteedi käskude põlgamisest on tulnud;  et niisugustele asjadele jälle oma seadusliku käiku anda, ehk wõeriti olekut parandada, seda annawad  senatorid kubermangu walitsuse hooleks toimetada,  kui see temasse puudub, aga muidu annawad Senatile ehk Keiserliku Majesteedile sellest teada, sedamööda,  kuidas afi nõuad. XI. KaS wangid saamad oma süüdide järele ära jautatud, kas nad saamad kõik oma jau kätte ja kas nende ülespidamine ei ole mitte puudulik; selle tarwiks waatawad senatorid ise ka kinnipidamise kohad läbi. XII. Kas riigi maksud korjatakse täiesti seaduse järele, kas ei ole seadusewastalist ja ülearu maksust; kas rahwas ei saa korrata ja sündimata! ajal maksude  korjamise läbi waewatud? Kas talupoegade käest maksud kohe rentereisse wiiakse ja kas ei ole mitte ahnuse ja altkäemaksu kiskumise pärast keelduid wahemehi? XIII. Kas seatud maksud määratud ajal Kroonule ära maksetakse ja kas nad saamad ka seatud ajal ära saadetud, kuhu peawad minema; rentereides waatawad senatorid järele, kas rahasummad seal ka julge koha peal on ja kuidas neid hoitakse. XIV. Kus Kroonu wõlga on, palju seda fiis kellegi seisuse peal on; kui talupojad Kroonuga wõlgu on, kas need siis Kroonu wõi mõisniku talupojad on; millest see tuleb; kas wõlgujäemise põhi on ka tähelepanemise wäärt ja kas wõla Väljanõudmiseks pruugitakse seaduste läbi määratut nõuu; kas Kroonu rendi (oõpMu) kohad on rendi peal, kas rent maksetakse  ilusti ja parajal mõedul ära; kas ei ole neid kohte, mis ilma rendita ja hooletuseSse on jäewd? XV. Kuidas waeste eest hoolekandmise ülema walitsuse asjad on, kuidas tema toimetamistega ja kapitalide ja nende pruukimisega lugu on? Senatorid  waatawad: kas raha antakse laenuks seaduslikul põhjusel ja kas selle walitsuse all seiswad asutused on ka selles seisuses, milles nad peaksiwad olema? (Järg jäeb tulema.) *) Kõikide selle kubermangu kroonu ametliku kohtade aruanded Poliitika ringwaatus. Ehk küll praegusel ajal Güroopa riikide wäline poliitika elu Balkani poolsaare mässamiKte pärast kirju on ja niiheaSti mitmeis Austria-Ungria, Wene, kui ka Saksa ajalehtedes wastastiku palju pahandatakse, on Weneriigi walitsus omaS poliitika tegewuseS rahunSudja, ja selle järele peawad ka naabrid oma pilli seadma. Muud kui siiski on lausa imeks panna, kuidaS praegu