 on palju segadust olnud. ÜmberwSltud peremehed on arwanud, et neil neid kanda tarwiS et oleks Kubermangu walitsuse poolest on ka kästud, nende maksude fiSseajamist seisma jätta, künni see asi seletatud on. Et need maksud aga mitte hingede, sttS ka mitte peremeeste eneSte peal et seisa, waid kohtade veal, fiiS on maa- eestseisuse poolest meie maakiriku seadusliku omanduse kaitsemiseks tarwilist nõuu wõetud. Miimist otsust selles aSjuS peame meie rahulikult ära ootama ja meie -võime loota, et meile õigus  jääb. (LõpetuS tuleb järgmises numreS.) * Näituseks missugused -vaimud ja wöimud need on, keS patronadi õiguse häwitamist päriwad, keS üleüldse ennast meie Ewangeliumi - Lutheruse kiriku asjade sisse topiwad. peame üht tükikest ühest tsewiisi Saksakeeli kodumaa lehest oma lugejate ette pauena. See leht on .Die Heimath",  keda nüüd ka .WalguS" juba jälle kiidab, sest et nende nõuud meie maakiriku wasta, ühte minema näitawad.  Kui .Die Heimath" esiteks meie kodumaa eestseisuse  ja Maapääwa peale haukunud on, stis kirjutab see leht selle nõuudmise kohta, mis neite õpetamist ja järelmötlemise aega palub, kes oma esiwanemate kirikust -välja aStuda lahawvd, oma Nr. 5 sees: .Selle juure tahame meie tähendada, et Ritterkond .kuida meiie tealustakse, ühe -vaimuliku auukandja läbi .PeterburgiS tõeste tähendatud soowimiste täitmist nõudnud .on. et meie aga nende täitm-se üle ühe poole kohta Kahevahel oleme. Ku-da meie kuuleme, on herrak Pobe.douoSze-v'  selle j õuele saata tahetud, et need keS eda - .pidi Õigeusu kirikusse aStuda foowiwad, omale üht aaStat .mõtlemise aeaks -võtma peaksiwad, mil aeal nii heaste .Lutheruse kui ka Õigeusu kiriku õpetajate õpetus nende .peale mõjuda -võiks ja tohiks. Ühe seesuguse seaduse .sündmata joon on käe pealt näha ja saab küll igapoolist .põlgamist leidma. Sest tegemas eluS saakS usuwahetuse .soowija sellel teel Üks alaline tüliasi olema ja sellest ei .oleks puudu, et selles kentsakas -võitlemises ka te-fi nõuusi .tarwitatud saaks kui üksi -vaimulikkusi. Sellega oleks .-vast öiete köit priiduS ähwardatud. Äedawt-si kirjutab herra Harry Jannsen, ühe tähtsa ja auusa Eesti mehe kahewääriline poeg. keS ennast ise Meie maakiriku koguduse UtkekS tunnistab! Pealeselle on ,Die Heimathi" kirja sees kaks .weiket" eksitust. Mitte üht aastat ei ole mõtlemise aeakS päritud, waid kuus kuud. Mitte ei ole päritud, et sel aeal mõlemad kirikud üinberwõitawa kallal õpetada wõiksiwad, -va-d üksi aga seda, et igaüks enne oma ümberwõidmist Gdeeka-õigeusu kiriku õpetuses juhatatud  saakS, et tema mitte püha -vandega midagi ei tunnistaks  ja kinnitaks, mis temal täitsa tundmata on mida tema üksi ühe nurja läinud rätsepa lorist ja Sakalaste falatunniStuStest tunneb. Riigimaksud dessätinide pealt, uut korda ja kõrgusi mööda, saawad selle aasta 1. Näärikuu pääwast saadik arwatud. KülakondadeS, kus deSsatmi maksud suuremad on kui pearahast tänine maha jaati, Zeab pearaha weel selle wörra -vähendatud saama. AaS -viimane seadus ka Vallimaa kubermangude kohta maksab, see on meil teadmata. .WaÜtsuse Teadaandja" järel on p ära n d u s e - maksude kohta järgmised hindpaberid järgmise hinna alla arwatud. Kullarendi 125 kuldrublased paberid 200 rubla. Homikuumaa laenu 100 rublased paberid 91 rubla, kõik Riigibanki 100 rublased paberid ühetasa 94 rubla, esimese Wõidulaenu IWrublased paberid 221 rubla, te-se Wõidulaenu 100 rublased paberid 209 rubla. Riia-Dunaburaj  raudtee 125 rublased aktsiad 146 rubla, Balti raudtee  125 rublased aktsiad 108 rubla, WaStaSlikkuie Maakredit  Seltsi 100 rublased paberid 138 rubla, Liiw-maa 100 rublased pantpaberid 98 rubla, Kuuramaa 100 rublased pautpaberiv 96 rubla. Peterburgi linna 100 rublased laenupaberid  85 rubla, Riia linnamaiade 100 rublased pantpaberid  93 rubla, Riia Hypothekseltsi iWcublased pantpaberid  93 rubla. . . Selle kuu 6. pääwal tuli Inglismaa aurulaew .Elma" 125,000 puuda soolaga MuStast merest Tallinna savamaSse. See on esimene kord, et üks -vöeramaa laerv ühest Weneriigi sadamast teise kaupa weab. Kui hea see sool ou ja tui kõrge selle hind olema saab, see on weel teadmata. ... lnglismaa aurulaew .Queen , keS Talwrkuu 18. pääwal Naissaare juureS kinni jooksis, on selle kuu 7. pääwal Tallinna sadamasse weetud. See laew on üks neist kõige suurematest keda Tallinna sadama»  nähti, oli 5000 puuwilla palliga laStitud ja oma esimese otsaga nii raskest kaliu peale kinni jooksnud, et peastmiue. mida .Neptuni" Selts oma veale -võtnud, wäaa valju tööd ja aega larwitas. Neli aurulaewa. .HermeS  " .Neptun/ .Eol" ja .Assistant" oliwad -viiS paäwa tööl, kui enne muist lasti -välja toodud ja suured augud wee all natuke parandatud oliwad. Tee peal sadama poole,  pidiwad .Neptuni", ja .Asststanti" mashinad  igas tundis 6500 tonni wett katkisest laewast -välja pumpama, et laew wee peal seisaks. Ka sadamas saab ööd ja pää-vad pumbatud, kuyni tuukred laewa esimese otsale  weel all uue põhja pannud ou. .Queen" on täitsa rauast ehitatud ja oli -vast 8 kuu eest malmis saanud. Jälle ou üks kahtlane mees, nimega Elias G., keda hiljuti ära põlenud Rubenstetni maja arwatakse põlema pistnud olema, kinni wõetud ja Raekohtu alla antud. Ilmad on ikka weel nii soojad kui seda talwetel wähe nähakse. Lund oli tänine wäga wähe, nüüd on aga natuke juure tulnud. .Kündja" on Peterburgi kubermangust  järgmise kirja saanud: .Tänawune talw ou meil Jumal tänatud wäga ilus, ei ole suurt külma tuisku, et ka sula olnud. Lund on paraS jägu, nii kui talwel peab olema, kuna meie Jumal paraku minewane talw wäga külm oli ja pealegi suur -veepuudus. Wiljahinnad ei ole ka suured, sest 90 kopikat maksab rukkijahu puud, 5 rubla ümber odra kuul ja 3 rubla 50 kopikaga -võib kaera kuuli saada. Iseäranis, mis ma tahtsin teada anda, käib jo mtnewajest sügisest saadik Vallimaalt wäga palju kohaotfijaid  siin Oudowa kui ka Luuga maakondas, sest senni kui külm Peipsi järwele silla peale pauuud, rändab asemeotsijaid  õige palju seia nurka. Suurem osa kohaotsijaid on Tartu ja Wõru maakonnast. Mina ei wõi omalt poolt muud ütelda, kui wäga hea olets kes oma elupäiwi -vöiks isamaal läbi ajada. Siin on küll maa odawam osta olnud kui ka rent, aga maad on kõik lahjad ja mahajäänud, nii et kõhna jõuga nendega midagi tegema ei wõi hakata; teiseks.  kes Liiwimaalt tulewad, ei oska Wenekeelt, ja nenda on esiteks wäga raSke Wenerahwaga läbi saada; kolmandaks  on siin jo teistsugu kohtuseadused, se on Rahukohtud, mida Liiwimaa rahwaS wähe tunnewad. Nenda on siis esiteks ühel sissetulijal wäga raSke läbi saada. Saagu seks korraks, teine kord rohkem." ?. IL. RiigaS ilmuwa Saksakeeli lehe .Zeitung für Stadt und Laud" sõnumite järel saada herra Dr. Jannsen Tartus EeStikeeli kirjade ZsnsorikS. ja saada edaspidi kõik Eestikeeli kirjad ja aealehed Tartus zenseritud. Paidest. Li-masaadikute -viimasel koosolekul on nöuuks wõetud, Paides üht Artefia kaewu puurida lasta. Erakaewud,  mis linnas täume oliwad, kuüvawad põualistel aegadel  sagedast ära, ei anna head -vett ja tulekahjude juures pidi -vest jõest weetud saama. Selle wasta tahetakse nüüd abi otsida. Tehtud plaani järel saada uus kunstkaew rohkest  head -vett andma. Juba kewadel tahetakse tööd algata, nenda et Paide kodanikud juba tulewal sügisel oma kohalist  tarwitust knnstkaewust täita wõiwad. Lihula maakonnast. Wenekeeli lehtede sõnumite järel saada peale L-hula alewiku, ka Haneta kihelkondaõ üks Wene kirik ehitatud. Üks Preester ja kaks salmilauljad olla uue koguduse ja kiriku tarwis juba nimetatud. Wirumaa raunast. ,Balt. Weh n." sõnumite järel on Riiksrath- poolest ühe Meremeestekooli asutamine, umbes 100 wersta Zda-pool Tallinat, kinnitatud. Selle kooli asutamist oliwad umbeS 100 taluperemeest Kolga, Palmfi, Sagadi ja teiste waldade rannast, juba nelja aasta eest palunud, aga sel aeal ei ole RiigiwalitsuS seda palwet mitme põhjuse pärast täita wõinud. Kolme aasta eest on Mõskma Meresõidu Selts seda palwet uueste ette pannud ja nüüd on see täitmist leidnud. Laiuselt. .Olewik" kirjutab: .Laiuselt kuuleme, et kord ka õiged inimesed olla Kurista hobusewaraste nuhtlejate küüsi langenud. See ou wäga halb. Waadaku igamees ette, et ta õige hõlma kinni ei hakka. Muidu -võib asi õelaks minna. Ühtlast kuuleme ka. et waraste nuhtluS liig armuta ja aruta olla. Paar nuheldud warast ou mängis  ära surnud, ja see on laiduwäärt." Meie omalt poolelt peame selle juure tähendama, et seesugune nuhtlemine  .oma käe järel/ ikka laiduwäärt on, olgu see armuta wöt armuline, aruta wõi aruline. Ou seaduS hobusewargate kohta liig pehme, siis peab mõjuwaS poikaS ja korralisel -viisil selle muutmist palutama. Iga seadus on aga Keiserlik seadus ja peab auuskatud ja peetud saama, niikaua kui seadus maksab, kui see ka mõnikord ehk liha ja -vere waSta käib. See on iga riigikodaniku püha kohuS, millest tema körwale käänata ei tohi. Mõrust. Sillakohtu herra Baron Maydelli juhatusel on Jõulukuul Walla-vanema te nõuukogu peetud, mis mitmes tükkis wäga tähtjaS oli. Esiteks wõeti hobusewarguSte  asi ette. Baron Maydell andis teada, et möödaläinud aasta käigul Wõru maakondas 260 hobust ära -varastatud ou, mis ühtekokku 19 500 rubla waart oliwad; Wõru linnaS on peale selle 12 hobust -varastatud 758 rubla -väärt. Kõigeist ,-endest hobustest ei ole rohkem kätte saadud, kui aga 57. Selle awaliku õnnetuse wgsta peakS möjuwat abi otsitud saama. Wallawanemate poolelt sai nöuupidamise käikuS mõnda mõnu at nöuu antud, nnS oma fisy poolest kõik hobusewargate karmimat nuhtlust soowisiwad. Siberisse saatmist peeti iga hobvsewarguse  kohaliseks nuhtluseks ja nõuuks sai wõetud, Sillakohtu  herra läbi kõrgemas paikas paluda, et see nuhtlus hobusewargate wasta seaduseks tehtud saaks. - - Siis sai kõrtside küsimine ette -võetud ja Baron Maydell tähendas selle peale, kui palju abi wallawanemad ja erainimesed  selle poolest teha wõiksiwad. Nimelt peaksiwad kõik need kõrtsid Sillakohtule üles antud saama, kus õhtuti pärast kell 11 weel jookisi müüdud saab. Malgast. Kirikuõpetaja Falck, kes seda ametit tänine Walga Eesti koguduse juures tallitas, on Kanapäe õpetajaks kutsutud ja Näärikuu 29. pääwal sisseönnistatud,  kus nii palju rahwasi kokku tulnud oli, et ka -väljaS Jumala-teenistust pee?i. Walga Eesti koguduse õpetajaks on Kandidat Rudolf Kallas kutsutud, kes seal Näärikuu  29. pääwal esimest jutlust pidas. Saaremaalt. Wäga kaebatakse selle üle, et wänjad sel talwel kõwaste kinni külmetada ei taha, waid ikka liikuma  jeaga täidetud on. Jõulukuu 22. pääwast künni selle kuu alguni ei olnud mitte üks rahapost Kuresaare linna tulla wõinud. Et see kõikis asjatalituses palju tüli ja takistust teeb. seda on iseenesest arwata. Riiast. Näärikuu 29. pääwa õhtul põles Kusnezowi peene k-winõude -vabrikus üks suur hoone, palju -valmis kaubaga maha. Kahiu arwatatse 40 000 rubla suur olema. Knuramaalt. Liibawis kaebawad kõik need ametid ja asutused, keS oma löö ja tallituse juures rohkest jead tarwitawad, pehme talwe üle. Ligidalt ei ole kusagilt jeakeldrite  täidet saada; see natuke kirmetest, mida ligemalt ehk korjatakse, ei aita palju. Merewee trahteri rentnik on omale Behnenist mitu wagoui täit jead tulla lasknud. Kindral O. v. Lilienfeldt, kes om; suures õllewabrikus, Hasenpothi mõisas, palm jead tarwitab, on seda koguni laewaga Norramaalt tuua lasknud. Rutzawi jaama alttuba on öösel, selle kuu 6. ja 7. pääwa wahel maha põlenud ja 8 hobust ja 4 lehma on tules surma saanud, sest laut oli alttuaga ühe katuse all. Alttuas elas Juut Glass, kellel 2 aasta käigul see õnnetus olnud, et tema elumaja ära põles. Kahju ei ole tema saanud, sest tema -vara oti ikka kõrge hinna eest kaitse alla antud. Frauenburgist kirjutakse hobusewargustest: Ühel taluperemehel  oliwad sügisel 3 hobust ära -varastatud. Brozeni  mõisa rentnik kinkis temale siis ühe hobuse ja sellega läks taluperemees ühel pääwa! meskile. Koju sõites pidaS tema Frauenburgi poe ees kinni ja tahtis midagi oSta; selle aea sees oli aga hobune kõige .ahukoormaga kadunud. Õõsel nägi öõwaht üht meest, kes oma hobust walju peksuga  kiiru sõidule kihutas. Õöwaht hüüdis ja ähwardas meeletumat loomapiinajat Loomakaitse Seltsi kätte anda, aga see jättis hobuse ja koorma maha ja jooksis ära. Sedawiisi kai -vaene taluperemees oma neljandcma hobuse kätte. Üks teine taluperemees oli oma haige uaesele rohtu tooma läinud, aga niikaua kui tema a-)theki3 rohu peale ootas, oli hobune ära -varastatud. Uhe kolmandemale  juhtus see õnnetus körti ees. Üks Mi-ta-vi -voorimees oli 4 hobusega üht surnud Irmlawi kirikusse -viima läinud, pidi aga kiriku ligidal ühe hobuse erst ära wõtma ja mankre taha siduma. Sealt -varastati hobune ära, niikaua kui -voorimees surnut kirikusse kanda aitas. Tuk k um -Win d a w i raudtee, mida juba mõnest aeast saadik plaanitakse, saada nüüd õige pea ehitusele  wõetud. pNowosti" sõnumite järel on Teede ja jõgede Minister, Kiudral-Adjutant Possiet seda, 106 V, wersta pitka teed wäga tarwiliseks tunnistanud ja see seifab  teise paiga peas nende raudteed- arwulehtes, mille ehitamist sel aastal ette -võtta tahetakse. Peterburgist. Keiser ja ka Keisripraua käiwad nüüd kõiki haigetemajast läbi waatamas. Etteteadmata astub Keiser ühe haigemaja sisse, kus keegi teda ootamaS ja wasta -võtmas ei ole, waatab kõik saalid läbi, ka need kus külgehakkawa tõbedega inimesed põdemas on, räägib arstidega,  läheb kööki, katsub toidud ja joogid läbi, awaldab owa rahulolemist ehk muud, ja läheb siis teise haigemajasse, mõnikord koguni jala. Selle kuu 6. pääwa öhtal oliwad  Majestätid Keiser ja Keisripraua, Keiserlik Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija Nikolai Aleksandrowitsh, Suurwürst  Georg Aleksandrowitsh ja teised kõrge Keisrikoja liikmed Suures theatris, kus Tshaikowski uuS ooper .Maseppa"  esimesi kord mängitud sai. Selle kuu 7. pääwa õhtal oli Keiserlik pidu Anitshkowi palees, kuhu umbes 300 osawõtjat kutsutud oltmad. Selle kuu 11. pääwa õhtal oli hiilga v pidu Herzog Aleksander von Oldenburgi juures kuhu umbes 400 osawõtjat kutsutud oliwad. Keisri Majestätid jäiwad weel peale sööma pidule. Kõrge riigiametnikude ringkondades on nimetatud: Kindral - Adjutant Kindral - Leitnant Sheremetjew Kubani maa onna ülema ja Kubani Kasaka-wäe Hetmanu Kaukaasia sõeawäe ja -valitsuse ülema abiliseks ; Geheimerath  Sabucow, Saadik Saksamaa Keisri juures Walitseja Senati liikeks; Kindral-Adjutant Ratsawäe Kindral Würst Nikolai Orlow, Weneriigt Saadikuks