Et meie lugejate bulkaS ka neid wöib olin, kellede! isamaa asjade tundmust weel wälie on, nende kasuks, kui ka kõikide äratuseks  tabame tulewaics numbrites meel isamaa tööst sa selle kasust kõneleda, Asumaa  tööle sa tundmisele tabame meie oma raiuvast, äratada,,võetagu meie äratust tulise maimuga wasta, et köinge südames võlew armastus isamaa wasta wõsts leegitseda, et kõik wviksime iibest suust ja südamest tälstja iiama kirjanikuga laulda: Mu iiamaa. mu õnn ja rõõm Kuis taimis oled sa! Ei leia mina tal Ml See suure laia ilma pani, Mis mul mi armas elers ka. Kui sa, mu isamaa. Sa oled mind ju fmuütaud Ja üles kciöwarand! Sind länan inina alaii Aa jäen suil' truus Nirmam: Mul lõige anmam ouH m.. Mu tallis isan l u Ühendatud meelt at"ia ll'.st, elawad osawötmist iianiaa roes j n unustust, ga übt bead röömntikt l za um aastat scmwib kõikidele ii n-u a uumS deü ja üdctele. toimetus. Isamaalt. Kuresaaresx. elurestare ~Seü selts" pidas oma lädema koosoleku 15. seululuu päcwal ära. Ssamõtnstre liik-.-.otc poolest oli kaunic rööke. EsiiSv li sei.n aösak est elaw lõoiräälimine st regemiue. Siis pani herra prcsid m: Markus koosolijatele  iche auulnkme etre sa see oli manem koolioperaza i-erra Helpmauer. Nimetanud Herra olla Saaremaal Seeni rahn-a l-eals wäga xsljn tööd teinud. Tema olla übe mauamara kogumise koha asutanud ja mõndagi  kirjawara zvälja aunud, mis läbi Sam re rabwas kõrgemates seltskondades tutta-- wamaks on saanud. See ettepanek sai koosolijate poolt wäga lahkeste wasta Köetud. Pääle selle tehti otsuseks seltsi majase üht kirja kasti seada, millesse igaüks  seltsi liige ome eramötteid kirjalikult wöib sisse paua, kus need lühemal koosolekul saawad wälja wõetud ja seltsile awaldatud. Selle pääle algas uute liigeute wastawötmiue,  kelleks 37 ennast oliwad üles aunud. 35 saimad wasta wõetud, 2 tagasi lükatud. Wasta roöetud liikmete hulgast on nimetamise  wäürt: sillakohtupea herra Baron Nolekeu ja korstnapühkija herra A. Hopmanu Selle pääle löpes koosolek. Üht asja pean wcel nimetama, mis ühes seltsis seadusliku korra wastaue on ja see oli, et mööda läinud koosoleku protokolli ei saanud ette loetud. —r. — W a nad saa p a d. Karja kihelkonnas Aru wallas elanud mõni hea aasta tagasi üks mees, kes 40 aastat ühe saabastega käinud; pääle tema surina saanud tema voea meel ühe aasta neid saapaid kanda. M M.) Ta r tumaal Kampia kihelkonnas on üks mees kes omale lasknud saapad teha, kui 22 aastat mana olnud, ja nüüd kus ta juba 63 aastat ivana on, on need saavat ikka wecl head. 15 aastat tagasi, kus see mees ühe püha päewal haiguse pärast kiriku minemata on jäänud. hW. M.s - Li i g-i ooj a d. K. kihelkonnas T. kõrtsis joonud keegi kihlmeo pääle 7 toopi õlut ühe sccmiga ära ja kohe pääle selle roeel 7 toopi ühe se/miga ja leinud siis koju. ' . W. M.) J. kihelk o u n a s, Al. w a llas K külas K. peres oliwad kolm '.venda MatS, Peeter ja Tõnis. Kui need- teise külasse W. peresse pulma läinud, pidanud nad tee pääl nöuu, uus pulma nad kõige ostmiseks teemad. Nad wõtnnd nõuks seda riista millega neile kõige esmalt juua antakse, ühe seemiga tühjaks juua. Pulma isa toonud kümne toobilise lüpsiku täis õlut, annud selle Matsi kätte, kes selle ühe seemiga tühjaks joonud; niisamuti teinud ka kaks teist wenda- Nii juues olnud nad ise ratsa hobuste seljas - pulma isa ajanud nad selle nalja eest õuest wälja. Hnpsaltt linna leht" amaldab, üht lugu, millest näha möiv kui liiale meie rahwa seas kroonuteenistuse eest hirm läheb. Noormees  T. oli Lääne maakonna nekruti komisjonis  loosi tõmmanud ja oli kroonu tenistusele  kõlblikuks arwatud. Aeg jõudis kätte kuna kõik nekrutid kokku koguma pidid, ja oma määratud koha pääle pidiwad saadetud saama: ka T. tuli, aga mi haiges olekus, et teda mankrist pidi maha töestetama. Teda wiidi hospitali paranduse pääle. Siin läks tema olek aga päem päewalt meel pahemaks, uimastus tuli tihti pääle, söögisu kadus koguni ja mõne päewa pärast oli mees surnud. Arstlik läbiwaatamine tegi awaliküks, et õnnetu soldati hirmu pärast määratu hulka uuustubakud ära söönud oli, wist selles lootuses, et tubak tule kerget möödamiucwad haigust sünnitab ja sellega soldati hirmust peastab. Tambowi kreisis on Worone jõel 49 inimest korraga ära. uppunud. Nekrutid pidiwad külast lahkuma. KülarahwaS läks neid meel saatma. Lodi, millega üle weeti, oli inimesi täis, et ta ivacwalt meel päül seisis. Keset jõge aga katkes ta pooleks ja inimesed langesiwad mette. 47 surnu keha toodi meel kaldale, kaks on aga praegudgi  meel kadund. Önne sörmus. E::nam-isims 7.:::. rabaa simsi üles kirjutanud Kuskil maewalisi-s. lagunud sauna urt- D-M sikus elas üks aa ase lesknaone oma ? sek' Haaaao. - ae. aasi reasa. Hensusi loesiZ :a soenes am omale abi sa nsgc sisemaa, ning ses.eüses seda. seepärast hoolega üles. Liga na hirm puudus : Hans segi tõik oma rea Krae. ilma ci se ema i-eldn eas eneassi asiks kuulsa raasund, siasi. .ai :: poe aaooaam e aa.e .aitas '..ea sai. 'aakisa. a.aa. i nasa ninana ..i sa. eaaneaa ii... oaaae. ". .a i', ia a ........ aa.oa aasa. ima a.aaaa aü soranad aasa: ...aaaü ara si: läks ananna. si . a.iii :a.. sassia "...saa nänn ai. ..:. .aa. aas Hans. - a ... aa :aa eos . aa: aa: " aaa. ...a...a.: aa -aa i.aa.a. ....... -- - n.- ..aa. . si.nog' sa aa. a. . .las sa. aaasia : .:. . a " ai: aaa: Ha.::? aaaksis sinaHnaso. nsus.siasnd hinna aaaa. iasi. i: i.s: asin a..ai te.aega. aasa:. Hans küsis si ..Hssiu scse kocoagn lõa aed . uaie laa.aa koaa: siaa. hnaema oli ae saa. asis tesi: see siss seose, cs teie sae loome ere lasse.:," kalessis selle Hans. esikaas se pean na sie are! Mis sa messia." rublamnõassi ja Hans sai ksisisud biuua walze nsas-misiga koosa omale. Ldesi minnes nõgi Hans, kmsa paa? poissi kautsakiga üht weikest haki ussi tahtfiwad Sra materdava. „Miks teie selle weikse loomale paha teete? ütles Hans; uäe mis kena erk loom see on. Müüge ta mul Sm! Mis ta maksab?" „Kolm rubla!' wastasiwad poisid. Hans maksis küsitud hinna msilst sa sai ussi omale; ct raha nüüd ka .viimse kooikuni otsat oli, ci jäänud ta! muud RZA üle, kui hakkas oma loomad-. Za koju Ema oli juba Hansu kauast ära jäämise rärust u:ures. kui see oma leemetuga karra laki. Ema päris Hanstst: järele: kus ja Läinud ja kust ta koera ja kasi siuuuu.v. Heas seletas asja suulast ja lassi 'ää: jaukks aesi põrandale butma simsi Hmsi kes pea st-na alla roti-aukn livst-Z. Ema oli asi siia asi° "sili üle üsna kel arme m rool- AUtlcs tarlesia Hansuga: ~KeS ront smdseda r-egema ajas? siiüüd pole enam kopikutki majas. AMtigusrc raibete eest annad sa rada tanu muidu ära: nüüd sööda neid amm. musi. meel l Euuuuu. taluksid Hans ei eemuud tuulamist tähelegi. Uss käis aeg ajult roti-ungust malja r.ä'a.r..maau. klles:u jm.sisi e.i ka iunrow,  ilusaks ussiks sirguauv, ct Hansu! lust Ws.id-.Ua oli. Eana aga ci sasiinudtuva silma  s:sia-msi, maid nidus nii Laua rüüle, kuum .Hans leda Mlie senna kzmmasse kohta  pidi müma, kust ta teda külapoiste raest ara oli mõinud. Äimetatud uss oli aga Assikuuuiuga iütiur. Ussikunniugas oli teda oma ala- matega juba ammu taga otsind ja usiimaks armand teda surma saanud olewat. Kui suur oli aga nüüd tema rõõm, km Hans tema tütre terwelt tagasi tõi. Tänu täheks andis ta Hansule ilusa kuld sõrmuse ning õpetas, et kui see sõrmus sõrmes olla, siis olla iga soowitamat asja Võimalik saada. Hans waatas sõrmust ja seda sõrme pistcS lausus ta: „Kui see nõnda nüsima  lil on, lüsi ssts tükk !või leiba ikka ära kuluks." sisim musi stsi la seda öelda, kui ta ees matta väsis st nr mõisteima kannikas on. „Kas :u ro:e pull?" imetles Hans ja samsis emale meel piinm, muid toitust ja leppeks ka õlut. Pärast söögi rõomstl meelel koju poole sammudes silmas Hans oma kaikistid püttisiv  ja kore ostu il usti id saapaid la ees. siuavu rueudas tõik oum ülikonna. Koda>e j l uves vistis ta oma mana uutest  vel.ma. Ema, kes sest sõrmusest meel midasi ei tuavuad, sinus ja lurjus kuure im.süstes ja ' stas: Ei rea, nais asi kee eu? Haas on isiesui lasilaks lsist-iud! Äinema austa uudis ta miimst tui topitu nistaaamu .rl-üa ohmrilede eest ära, nüüd ia toenr rlletu.u, elumajad rea püült ära! Waata söäl on kellegi riided ara röõwinud usti mu.rastauuv! . . . . Pea soomis Hans suure, uske maja sõrmusega endise üti asemele; uuendas siis ka ema ülikunna. nsii-s teda lauda istuma, kuhu püüle kõik niaitstuiain-ad söögid joogid tuimad storoiiud. milt? nime ja headust  Hans ivähegi teadis.