Sakala .k »« WUjandiS, 18, Mailm PSewal 188S, vill. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Toimendnse adress: „ Sakala" toimendasele WiliandiZ. Wene keeli: Lk LiMA. 1,7. „Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaSta hind: Postiga l rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse jelgeste kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Fakobson'i pärijad. Soolapuhujad. Ä!hk haridus küll iga päew edeneb ja teadus wblimat  põhja alla saab, siiski on inimeste himu —„ õpetamata  arstidelt" ehk nõndanimetatud „soolapuhujatelt"  wõi „körditohtritelt" head nõuu küsida ja omakasu kahmitsejate terwise - abinõuude kauplejatele kindlat usaldust kinkida piaaegu selleks samaks jäenud,  mis ta mitme kümne aasta eest oli! Põhjus, miks „körditshtrid" ja „salarohtude kauplejad " haridusest, hulgast ajalehtedest ja õpetliku raamatute maenitsemisest ning asja kohastest seletustest hoolimata, ikka rahwa seas weel palju osawõtjaid leiawad,  on kahesugune: esiteks arwab igaüks arstirohtudest  midagi teadwat ning nendest pikalt ja laialt arutada wõiwat ja mõiftwat; töiseks et paljuid haigeid mitte wõimalik parandada ei olnud ja arstid sagedaste nõuutumalt haige moodide juures seisawad. Pealegi on aasta sadade jooksul üks terwise õpetus töise ümber lükkanud ja uued põhjusmõtted ning alusmüirid üles seadinud, nii et meie ütlema piame: meil on küll hea haiguse õpetus, aga haiguse parandamiseks on meil õlles liig wähe wõimust; sagedaste piab loomus ja loodus meile ise appi tulema. Nõuutausesse langenud, meelt äraheitjad haiged on seepärast igat healt rahwa seas, kes neile abi ja termist töutasiwad anda, tähele pannud ja kuulda wõtnud, küsimata,  kaS see ka tõeste wõimalik ja kas sarnastel lubadustel  ju midagi põhja all on: tahetakse terwerks saada ükskõik millest wõi kellest ehk kuida wiisi! Niisugust aega mõistawad „ körditohtrid" ja „salarohtude  walmistajad" tähele panna ja seda haigete inimeste käest raha wälja pigistamiseks tarwitada. Keegi ütleb: „Mina olen „looduse arst", mina parandan looduse mägede abil, selleks on mull üks isesugune seadlus (Methode); töine tõendab jälle ühte ehk töist abinõuud (wahendikku) kaS kogemata wõi eluteel korjatud teaduste waral leidnud olewat, mis mitmete haiguste wastu üleüldiselt,  ehk selle wõi töise tõbe wasta iseäranis heaSte ja kindluste awitada. Suurem hulk sarnastest „körditohtritest" wõttamad kusagilt õpetuse raamatust selle ehk töise „ elu-seaduse", teemad mõne „rohupudru" malmis ja pakuwad teda rahwa rumaluse peale tuetadeS, tarku sõnu rääkides kange kiitusega just nagu taewalikku tarkust inimestele, kuid mitmetki lasewad endid tühjast tuulest tüssata ja oStawad kalli raha eest enesele sarnast tühja „puru"! Piaksiwad inimesed ometi seltsidest enam osawõtma, ajalehti ja õpetlikuid raamatuid suuremal mõedul lugema ning looduse seadusi sugawamalt tundma õpida püidma, siis oleks „soolapuhujate" kuldne põlw otsas; keegi ei usuks siis enam sala rohtude kiidetud mõjudusi ega soolapuhujate  wägewaid sõnu, maid igaüks pööraks niisugustele  „n arri-kanni kate lle" põlastusega selga! „Soolapuhumine" ehk „sala rohtude walmistomine ja müimine" asub osalt arsti rohtude piirides, osalt mäljaSpool seda. Seda toimetamad inimesed, kes kerge uskliku rahwa nõuutausest kasu püiawad ning raha saada soowiwad; mõniptzad ÄHchest on aga ka nii rumalad,  et nad isegi oma tembutusi usuwad. Soola puhumine arsti rohtude piirides on iseäranis Saksamaal nüid õige tubliste joonest Mitmed õpetatud  arstid ja apteegi omanikijd toimetawad teda, kuna nad kerge uskliku rumalama rahwale kõikide arusaadawa ja saamata haiguste waStu kindlaid, üleüldisi, täieste awitajaid „sala rohtusi" pvkkuwad, soowitawad ja müiwab, ilma et nad nende (sdlär ohtude) terweks tegewat  jõuudu teaduse eeS põhjendada wõi tõendada suudaksiwad.  Iga ajakiri kannab kümnid sala rohtude kuulutusi küinra pikuste kütuste kirjadega ning mitu saja terweks tehtud inimeste nimedega, rahwa sekka; muidugi mõista ei ole mitte ühte ainustki sarnastest terweks tehtutest wõimalik üles otsida: neid ei ole sugugi olemaski. Aga Saksamaa soolapuhujad ei ole mitte ainult sellega rahul, et nad oma inetumaid kuulutusi oma maa lehtedes  rahwa sekka kannawad, waid nad saadawad neid ka wäljamaa lehtedesse: isegi ühes Eestikeeli lehes on paar korda sarnane „soolapuhumise kuulutus olnud" ning mõnegi rubla Eestlaste taskust Saksamaale wedanud! Niisuguste ajalehtede kuulutuste ja soolapuhujate wõi sala rohtude walmistajate kohta kirjutab keegi kuulus  Saksa kirjanik järgmiselt: „ Kunagi ei ole haridus kõrgemal järjel olnud ega enam ebausu ja „tühja tuule tallajate" wastu sõdinud kui nüid; aga kunagi ei ole ka soolapuhujate ja salarohtude  walmistajate pölw nii õitsenud ja nende töösid nii palju tarwitatud, kui nüid; iga kamal kaabakas  ja raha himustaja püiab rahwa rumalusest ja ebausust  tulu; ja ehk küll looduse teaduste, inimese kehategewuse,  terwisehoidmise ja parandamise kohta köikipidi mõistlikuid ja teaduslisi seletusi ning õpetusi on antud, siiski on inimene ja tema loomus ning keha sisemine tegewuS nõndanimetatud „suure hulga" harimatutele  alles weel saladuseks jäenud, sest et hariduseks  armastuse lugude lugemisest, teatris käimisest  ja natukene wõera keele purrSsimisest küllalt  armutakse olewat, kuna enese elu ja olu ning keha sugugi tundma ei õppita ja seepärast saladusele sala-rohtu muretsemast wõi tarwitamast ka sugugi ei häbeneda! See on meie haritud ajale küll hirmsaks häbiks ja teutuseks, et awalikud ajakirjad iga päew meel kümnid „salarohtude" wõi „soolapuhumise" kuulutusi ja soowitusi  kõigesugusel kujul rahwa sekka kannawad, kuna nad miimist (rahwast), liiwa silma pildumise läbi nii „puru rumalaks" püiawad teha, nagu ei oleks haridust ilmas sugugi olemaski! See on ju wähem seaduse ja awaliku  kõhtude asi, niisugustele hullustajatele wastu astuda, kuid palju enam on ta arstide ja arstirohu tundjate eneste asi, rahwast sarnastest rumalaist arwamistest, eksiliStest mõttetest ja ebausust wabastada ning inimestele nende kõlwatuma tempude pchrvst häbi -puna palgesse ajada; see on kõikide taieste ja tõeste haritud inimeste ja isamaa poegade püha kohus, sarnafid „arstirohtude hullus tajaid", haritud ja harimataid soolapuhujaid" ning sala-rohtude  walmistajaid põlgdusega kõrwale heita, sarnafid,  kellele inimeste termis ja hea käekäik, ehk nad teda küll suurte tähtedega enese otsa eeS kannavad, täieSte ükspuha on; kes ainult rahwa kergest usust ja rumalusest raha saada püiawad ja oma talitused ning toimewsed wabatahtlikult järele jätawad, km keegi nende töödest enam osa ei wötta. Püidku ja katsugu ameti igaSt» mõistlikmnat, selgemat arusaamist loodusest, inimese kehalikust  olekust, haigustest ja haiguse parandamisest ning paranemisest korjata ja koguda, ja ta häbeneb soolapuhujatest  ning salarohtude kauplejatest iial petetud wõi tüssatud olewat. Kui rumala harimata rahwa seas sarnasid tembutusi  ette tuleb, kus keegi kas sõnadega töist terwekS teha wõi walu ära wõtta lubab, ehk kui mõningad soola wäljaraputamise, hõbeda kaabitsemise wõi mõne muu ohwri läbi maa-alusid waiime inimese küljest haigust ära wõtma tahawad wõi loodawad meelitada  wõiwat, siis wõib seda wähegi weel wabandada: sest nemad ei tea, mis nad teemad; aga kui keegi haritud  inimene alatumast raha ahnusest aetud, teaduse katte all soolapuhumist ehk salarohtude walmiStamist  toimetab, s. o. kõikisugusi haigusi taieste awitawad  „salarohtusi" müiwad, siis on see nii inetu ja põlastamise wäärt tegu, et sarnased haritud mehed, kes oma kawaluse läbi rahwa rumalusest enese „kukkurt" täita püiawad, inimeste selsist hoopis wälja heidetud piaksiwad saama ja igaüks neile põlastades selga pöõrma, sest terweS maailmas ei ole olnud, ei ole praegu ega saa ka edeSpidi iialgi ühtegi üleüldiselt, täieste awitajat awalikku ega ka sa la-rohtu olema. Lõppeks piaksiwad õpetatud arstid ise kõigest jõuust rahwa tõsist usaldust enesele saada püidma, kuna nad mitte magusalt soolapuhujate ja kõrditohtrite tembutusi pealt ei waataksiwad, kõike imede usku ja salalikku ära kautada katsuksiwad ning teadust ja elu töine töisele lähendaksiwad." —a— Poliitika ringwaatus. Wenemaa uus kohw-seaduS, midaS kohtute-minister  meel minewal aastal oma ülewaatamise rändamisel  heaks kiitis, mis kohtupidamist awalikult lubavad, saab aga nüid sugupärast muudetud. Nimelt on uus seadus juba selle kohta ära määratud ja malmis ilmuma, et kohtunikud ka ammetist ära ja lahti lastud wõiwad saada. Seks asutatakse üks iseäraline ülem-kohuS, kellel õigus on, asjanõudmist mööda kohtunikka lahti laSta ehk ühe koha pealt töiste panna. Sarnased asju paneb kohtute-minister selle ülema kohtunikude kohtule otsuse andmiseks ette ja Keiserlik Majesteet ise kinnitab siis need otsused. Tartus : J. Tülk Kirjameeste Seltsi maias, Sachker' i raamawpood ja Räpina paberiwabriku kontor majas; Tallinnas : Thomas Jakobson',, Busch'i ja Kluge <k Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; .Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endfä" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; NakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pitauulitsal Sl. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihdrrg; Wõrus: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Leopas, LeveiciA apoeu. MBoja N. Mattis sen Ilkvemö npootz.» x Lazaueu. uoera, U 23/21. Wtljandis: F. Feldt.