ettevaatlikult kõneleks, ehk palju parem —: mait oleks, Kuresaare noorte meeste, neidude ja Eesti seltsi nimel! K.Allik. Pühast. NöõmuStaw pilt rahwa elust. Kristlaste kõige suuremad rõõmu päewad Jõulud on nüüd ammugi juba möödas, kuS see kirjakene Saarlase lugejatele osaks saab; olgu pääle, kallistest paewadest wõime igal ajal kõneleda. Keegi Pühalane on Jõulude halba külge näitanud; mina tunnen kaheksama käsu järele oinaks kohuseks, ka Jõulude auusat poolt näidata. Ebausk on meie rahwa hulgast üsna jõudsasti kadumas! Jõulu ja Nääri laupa öösel ei panda enam aknaid kinni, nagu see enne pruugiks oli. Ka ei peeta sellest enam lugu, kas keegi Nääri päewal enne ehk pärast kiriku juurest koduse jõuab. Nõnda on ivaga palju ebausu kombed maha jäätud ja ei peeta ka tühjadest rahwa juttudest enam lugu. Waimuliku elu poolest ei wõi meie koguduse rahwast mitte kõige tumemate  hulka arwata. Kirik ja palme majad on ikka rahwast täis, mis tunnistust annab, et rahwas Jumalat ja Jumala sõna armastab. Jõulu ja Nääri laupäewal õhtul pidas õpetaja kirikus jumalateenistust: kirik oli küünaldega wäga rohkel arwul walguStatud; rahwast oli ka rohkel armul kokku tulnud. Nõnda wõid ka meie koguduse koduse Jõulude pühitsemise kohta tunnistada, et see mitte kõige korratumas olekus pole olnud. Suuremast osast on meie rahwa Jõulud kristlikul wiisil pühitsetud. Nimelt siin lõuna poolses koguduse serwas on rahwas oma elu wiimasel ajal rohkesti parandanud. Joobnud peaga ümber tuikujad, raidutajad ja trallijad on peaaegu üsna kadunud. ÜkSgi ei huigu enam nii perest peresse ümber, kui see mõne aasta eest enne wiisiks oli. Jumala sõna on enam armastama hakkatud, kui enne wiide perekonda on Jõuluks piibli raamatuid ostetud. Enamiste on see piiblite ostmine jõulupuu juures sündinud, kuS nende südamed liigutatud saiwad. Annaks Jumal, et see ostetud sõna nende perekondade inimeste südame» ka lahket wastuwõtmist leiaks. Ühes Kaeluka küla talus on praeguS kuus piidelt. Juba 30. aasta eest olla sääl kaks piidelt muretsetud Wanem ja noorem poeg saanud kumbgi sündimise päewaks piibli kingitud. Kahe wahelmisie poegadele  ostnud isa Jõuluks piiblid. Et niisuguste asjade ostmisel ja kinkimisel mitmesugune tähtjas kasu on, märkab iga üks. Kuida uuel aastal teada anti, on Pühas laual käijate arw: 3687 hinge. 1888 aastal on sündinud: 109 last; nendest 50 poeglast ja 59 tüttarlast; nende hulkas ka 4 wärdjat. Surnud oli 69, nendest 34 naisterahwast. Laulatud saadud 8 paari ja maha kuulatud 7 segapaari! Pühalased on nende neidu pääle wäga pahased,  kes wäljaspool abielu piirisid koguduse arwu suurendamas),; neid tahetakse omast ringkonnast wälja lükata; aga kus neid ometegi wastu «võetakse  ! Idt. Pärnust. Pärnu linnas on kardetaw kaelahaigus  difteritis laste keskel liikumas. Mõnes majas on kõik lapsed korda mööda selle haiguse kaes. Õnneks ei ole ta palju ära surmanud. Ka rõuge haigust on siin kuulda olnud. Tartust. Tartu ülikool mattis laupäewal 21. Januaril 111 uut üliõpilast wastu. Nii on praegu Tartu ülikoolil 1727 õpijat- Mullune arw 1639. Tallinnast. Tallinna sadamas põles umbes 76 tuhande rubla eest puuwillu ära. Tuli olla raudtee massinast willade sisse lennanud. Herra J. Järw, „Wirulase" endine toimetaja, on, kuda kuuldub, oma senisest elupaigast Pihtivast neil päiwil lahkunud ja Mõskma linnas aset wõtnud. Riiast. Kuidas „Rishki WeStnik" kirjutab, olla sisemiste ministeriumi ja rahwa hariduse minis- teriumi poolt tormiliseks arwatud, et ainult niisugused raamatud tohtida rahwa raamatukogus olla, mis selle tarbiks hariduse ministcriumi komitee poolt lubatud on. See käsk on ka kõige kõrgema poolt kinnitub saanud. Nüüd on aga Balti kubermangudes mitmes wallas raamatu kogud, mille raamatud Eesti-, Läti- wõi Saksakeeles  kirjutatud on, hariduse ministeeriumi komitee poolt on aga ainult raamatud Wene keeles läbi waadetud. Sellepärast on see küsimine praegusmis  moodi mõiks see eesnimetud käsk ka Balti kubermangude» maksmaks tehtud saada? Peeterburgist. Praegu wiibiwad kõik kolm Baltimaa kuberneeri pealinnas. Ka Riia-Miitawi piiskop on sinna sõitnud. Walitsewa senati otsust mõõda ei wõi linnawalitsused linna kassast Luteruse õpetajatele üürirahasid lubada, nagu Wiljandis seda teha taheti. IS. Januaril on Hesseni suurhertsog Ludwig oma poja ja tütre, printsess Alisega Peeterburgi tulnud. Kuida Peeterburgi seitungid kirjutawad, saamad nende kvnduktoridc lesed, kes Borki õnnetuse juures 17. Oktobril m. a. surma on saanud, kroonu poolt 250 rubla aastas armuraha ja iga lapse kaswatamiseks I2U rubla aastas. Wäljamaalt. Saksamaalt. Berlinist. Ajaleht „Nat.Z." ütleb ustawalt poolt teada saanud olewat, et kroonprintsi Rudolfi surma juures üks tuttaw naitterahwaS, noor baroni prcilna Vetzera, kes oma iluduse poolest Wiinis kuulus oli, ka osaline on olnud. See olla kroonprintsiga ühtlasi surnud ja sinna ligidale külasse maetud. Wiinis olla see asi tutwaks saamisel otsatu suurt liikumist ja imestamist sigitanud. Austriamaalt. Wienis, 20. Januaril Ametlikult poolt kuulutatakse, et kroonprintsi surm isetapmise läbi on sündinud. Ta on omale rcwolwri kuuli peasse lasknud. Juba minewal aastal oli ta oma sõbradega rääkides oma ligi olewa surma pääle tähendanud. Kui arstid surina põhjuse üle oma otsuse oliwad andnud, pidas keiser ministritega nõu ja nende soowi pääle aivaldati asjaolek ametlikult. WZeraste riikide poolt osawõtmist ei soowita kroonprintsi matustele mitte. Esimesed teotused kroonprintsi surmast oliwad selle pärast cbapõhjusel, et kui teda surnult sängis jahil arwasiivad tulnud olewad, teised jälle rabandusest  rääkisiwad. Arstlikul läbiwaatamisel sai aga selgeks, et surnu pea rewolwri kuuli läbi tähtsalt purustatud oli, nii et surm otsekohe laskmise järele pidi tulema. Rewolwer oli sängi kärmal maas ja selle olekust wõis kindlasti arwata, et surmamine oma käega oli sündinud. Laskmist ei kuulnud keegi: kadunud oli oma kammerteenri selleks ajaks wälja saatnud ja teised teenrid magasimad kärmal majade». Iseäraline selleks nimetatud kommisfion kuulas kõiki asju järele ja wõttis protokolli. Kroonprintsi mitmed ligemal olijad tunnistafiwad, et nad wiimascl ajal tema juures haigliku närwide ärritust on tähele pannud, nii et arwama peab, et hale sündmus silmapilklisest meelesegadusest on tulnud. Ka oli kadunud tihti peawalu üle kaevanud, mille põhjuseks ta ise oma sügisest hobuse seljast kukkumist oli arwanud, millest rääkimist ta aga teistele kõwasti ära oli keeland. 23. Januaril. - Kroonprintsi surnukeha on keisrikoja kirikusse näha pandud. Rahwa tungimine senna juurde on nii suur, et mitmed naisterahwad surnuks on pigistatud.  Troonipärimise  küsimise korraldusest ei räägita esiotsa mitte, sest et selle selgituseks aega läheb.  Kroonprintsi  lesk on'kurwa sündmuse läbi nii maha rõhutud, et ta haigeks on jäänud. Ta tahta ligemal ajul reisile minna, wist kusagile terwiseweele. Kroonprints on oma sõbrale v. Szõgyenye, kes tema testamendi täidesaatjaks oli nimetatud, ühe kirja järele jätnud, milles ta kirjutab- Muretsege,  et minu wiimane tahtmine nii saab täidetud, kuda see ju kahe aasta eest kirjutatud on. Minu töötoas keisrikojas on wäikese laua sahtlis minu kirjad. Wäike kuldmõti on siin kirja juures, awage sellega. Ma pean elust lahkuma. Terwitage minu sõpru ja rutwaid. Elage õnnelikult. Jumal õnnistagu meie isamaad! teises kirjas oma emale, olla kroonprints oma teo põhjuseid enam seletanud. Kroonprintsi matmine sündis 25. Januaril kindla programmi järele-, matmise talitu» oli enamasti söjawäelist nägu, wäga palju sõjaülemaid oli osawõtmas. Maiusel oliwad ka palju keisrikoja sugulasi. Kroonprintsi kammerteener Kishek on ennast mahalasknud. Ta on omale raskeks süüks arwanud, et ta oma peremehe üle paremine pole walwanud ja see süütundmus on teda isetapmisele ajanud. Hollandimaalt. Antwerpeni linnas, Hol landimaal, on üks seltskond, kelle liikmete arm wiimasel ajal õige rohkeste kaSwanud on. See on rottide kauplejate seltskond. Kõikides laewadcs, mis Antwerpeni sadamas seisawad.on ilmarwamata palju rottisi; rottipüüdjad panemad sääl omad lõksud üles ja katsuwad nii palju kui iialgi wõimalik elawalt kinni püüda. Kinni püütud rottid müüwad nemad jälle niisuguste kohtadesse, kus rottide wõidu lahingud ära peetud saamad, mis Antwerpeni kodanikud wäga päält maata armaStawad. Kui keegi niisuguse kohapidaja ei taha mitte seda hinda maksta, mis rottide pääle seltskonnast määratud on, siis ei saa temale mitte enam rottifid müüdud; nende päewade see» pidi meel üki niisugune rottide lahing järge jääma, sellepärast et määratud hinda koha pidaja maksta ei tahtnud. Ühe clawa rotti hind on 30 topikut, nii on seda rottikauplejate seltsksnd määranud. Kauplejad seisawad nii ühes nõuus, et mingisuguse tingimisega ei wõi hinna alandamist loota. Seepärast käib nende kauplus ka wäga heaste. Kai nemad aga ehk ka rottisid söömamajadesse, ku» toitu walmistakse,  müüwad, selle küsimuse pääle ei kosta seltskonna liikmed. Taga-Aasiamaalt. Kaugel Taga-Aasias Annami riikis, ku» Prantslastel õige tihti mõõga talitust on olnud, nagu mõne aasta eest weel, on jälle walitseja wahetu» olnud. Just sellel päewal, kui Parisis Boulanger rahwasaadikuks waliti, on Annami kuningas ärasurnud. Tema järeltulija on kümne aastane poisikene ja peab muidugi eestkostmise all seisma. See riik on imelises pöikseisuses: künata manast saadik Hiina ülemwalitsuse all seisis, toppisiwad ka Prantslased uuemal aja! endid sinna isandaks ja kodune walitsuS tahtis ka ikka weel peremees olla. Külap kuulukse, kai nüüdne trooni wahetus rahuga mööda läheb. Riigil on ka oma jäokene tähtsust: ta on 440,500 ruutkilomeetrit suur ja elanikkude arw on 21 milj- Ei ole siis imestada, et Prantslastel suu selle järele wett jookseb, ehk nad küll Tonkingi», mida ju täitsa oma woli alla saiwad, senni ainult halba wilja on lõikanud. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäew, Webruarikuu IS. päewal. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Mllberg. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm.