 on tema Krimm! sõea-riSti, sõea-medalje ja kuldse rinna-riSti saanud. Tema on ka mitu teaduslikku kirja wälja annud ja seifis oma koguduse juures fuureS auustuseS  ja armastuses, kes kõige meie kirikuga tema mälestust jäävamalt auuStama saab. —> Wenekeeli , Moskva Zeitungi- sõnumite järel on Tallinna sadama plaan Teede-Ministeriumis läbi waadatud  ja kinnitatud. Uued tööd saamad juba sel aastal algatud, niipea kui meri lahti läheb. Merewäe-Ministerium,  kelle all wanad sõea-sadama waremed tänine seisiwad,  on neid nüüd oma käest ära annud ja ei taha enam nende kohendamise eest hoolt kanda, sest sõea aeal ei olla neil mingisugust tähendust. Ka tahab Merewäe-Ministerium  mõnda sõealaewa Tallinnast Kronstadti saata, sest et seal wedu-laewadest puudust on. Neid stldasi on aga Tallinna kaubasadamal kibedast tarwis, sest need kaitsewad sadamat mere laenetest. Nende sadama waremetc kohendamist  on siis ka wäga tarwis, sest wiimastel aastatel on tormid neid wäga kangest lõhkunud. Ehituse-Ministeriumi poolest tahetakse siis ka neid silla-waremeid uuesie üles ehitada, 200 sülda kiwimüüri ehitada, ligemat pinda prügida  ja sadamat uue müüri ääres sügawamaks teha lasta. Peale selle tahetakse sel aastal üht laene-lõhkujat ehitada, põhjapoolile silla pitkendamist algata ja kaubasadama eespoolist  jägu weel sügamaks teha lasta. Kui need tööd walmis on, ftis saada selle üle nõuu peetud, kuida Tallinna  sõea-sadama mahajätmine ja Peterburgi Merekanal Tallinna sadama ja kaubaajamife kohta mõjumad. See ei anna wäga suure lootusele palju maad. Tallinna  sadam ja lahe on selle kuu 5. pääwast saadik kinni. Spiritnse-wabrikul arwatakse sellest kõige suurem kahju olema sest seal on maalidest puudus. Neli laewa tühja waalldega ou teel, ei pease aga enam sadamasse. Aurulaew  .Prinzess- katsus ennast selle kuu 6. pääwal sadamast  wälja lõhkuda, pidi aga ümber pöörama. Juba mõne aea eest oli Tallinnas üks seltskond kokku astunud, kes linnast üht hobnse-raudteed Kadrinthali ehitada tahtis. Nüüd on see nõuu uueste ette wõetnd ja juba nii kaugele siginud, et ta wilised wankred odawa hinnaga ostetud ou, mis Peterburgi hobuse-raudtee tarwis ehitatud ja seal liiga weikeseks peetud oliwad. Pea tahetakse  ka roopaid panema hakata ja wist saab see uus tee, mis Demini maja j -urest Wiru-uulitsal peab algama, juba tulewal suwel oma tegewust algama. Selle kuu 7. pääwal läks Tallinna Realkooli kaswandik  August Nahkur ühe teise kaswandikuga sellest samast koolist, liugraudadega mere peale. Wiimane pööras ümber, August Nahkur tahtis Wiimstsse jooksta, ei tulnud aga enam tagasi. Omaksed läksiwad teisel pääwat otsima, ja leidstwad õnnetuma poisi mütsi jea pealt, mis selgest näitas, et tema ühte auku ehk nõdra jea peale sattunud ja põhja wajunud oli. Surnukeha ei olnud sõnumi tulemise  aeal weel leitud. Jälle üks põlen? täht laste wanematele  ja eestseisjatele, et nemad lapsi mitte jea peale ei pea laskma, enne kui kohaline märk Kalasadamas kõreuda otsast maha wõetud on. Õppigu wanemad ja lapsed sellest kurwast asjast ettewaatamist! Öösel, selle kuu 4. ja 5. pääwa wahel, kuulis majaperemees Hindrik Safran Joakhimsthali-uulitsal, põuingil midagi kolistama, pani ruttu riided ümber ja aStus ukse ette. Katusel nägi tema üht kaabakast tallitama,  wõttis ridwa ja andis sellega kutsumata külalisele nii osawalt turja peale, et see kisaga katuselt kukkus ja ära jooksis. Kohe selle peale tuli teine kaabakas luugist wälja ja jooksis ära. Hoowis leidis kleiti ja ühe korwi seemnetega, mida kaabakad senna jätnud oliwad. Kui palju häda esimene kaabakas löögist saanud, seda ei ole teada, sest arstimise-kulu ei ole tema tänine weel pärima  tulnud. Tuula mõisaherra on Tallinna politseile teada annud, et öösel wasta selle kuu 1. pääwa tema aida lukk lõhutud ja sealt 2 mashina rihma ja I'/, tshetwerti tangu, kottu 150 rubla wäärt, ära warastatud on. Linnast on Politseile mõned wargused teada antud. Ilmad oliwad wiimasel nädalil enamist wagased, selged ja kuuni 11 graadi külmad. Paikese kiirud hakkawad  löune aeal juba natuke mõjuma. Tee on hea. Waresetel  on juba kewadeye hääl. „Walgus- rõõmustab ennast nende muudatuste üle, mis parimad, et meie kodumaal sega-abielude lapsed peamad hõiget usku- ristitud saama, et uute kirikute- asumine ja ehitamine /ige usu piiskopide- ülewaatamise  alla antud on j. n. e. ,Walgus- kiidab selle eest ,tublit abiguberueeri Tillo't-, kelle /egewa osawõtmise  all see kõik korda saadetud olla. „ Sakala ilmub ka jälle Näärikuu 25. paamast saadik. Selle lehe läbirääkimist peame teiseks korraks jätma. „ Postimeheks- muudetud endisel ,Pärnu Postimehelnäib  EeSti Postimehega- mõnda pahandust olema. Wiimase  lehe tallitus kaebab, et ühesugused nimed ikka eksttnft  teinud ja mitmed „Eesti Postimehele- saadetud kirjad  ,Postimehe kätte sattunud olla. Seda oli ette ar° mata, sest rahwas nimetas ka enne juba „ Eesti Postimeest  Ühtlaselt ,Postimeheks-, vr. Hermann kinnitab, et mingisugust segadust ei olla olnud. Enamik igas numres  leiame ka poolpeidetud nurisemist »EeStl Postimehekirjade  üle. >Postimehe- Nr. 7 seeS lueme: ,Leht (Eesti Postimees-) on /Ristirahwa pühapäewa /ehele- appi läinud, ta trükib mitme küünra pikkuse Kuura /indralsuperintendendi kirja Kuura Kirikuõpetajatele ära. rMeie teada ei ole p. l.- seda kirja weel /waldanud.- MikS üks Eesti leht, mis Ewang.-Luth. usulise toimetaja  juhatuse all ilmub ja Ewang.-Luth. usulisele Eesti rahwale kirjutatud ou, ennast selle üle pahandab, kui üks teine ka tõeste kord »Ristirahwa Pühapääwa Leheleoleks  ,appi- läinud, mis stin küll mitte tehtud ei ole, ja miks seesama leht ennast selle »mitme küünra pikkuse Kunra t'nõralsuperinlendendi- (!) karjatsekirja üle pahandab, sellest ei suuda meie aru saada. Meie kuulus keelede meister, Dr. Hermann, näib aga nii pahane olema, et omas tuhinas  seal ,mitme küünra pilkasest- Kindral-Superintendendist  räägib, kus ainult tema kirja pikkusest jutt wõib olla. Meie omalt poolelt kahetseme, et sel korral meie lehe ruum juba ette ära määratud oli, muidu oleksime ka juba nüüd seda kirja üles wõtnud, millest üks Kuuramaa kirikuõpetaja tuhat eksemplari Läiikeeles on trükkida lasknud ja hinnata rahwa sekka lautanud. Pea saame seda tähtsad manitsust lugejate ette panema. ,Eesti Postimehele- soowime aga õnne tema uuel joonel. Ainult sellel teel leiab Eesti rahwas rahwuslikku kindlust, elukeuadust ja eluõnne. Meie lehe kohta on /Postimehel- üks isewiist politika. Oma Nr. 6 sees kirjutab see leht: „Gesti kirjandusega hakkawad Saksa ajalehed oma ,lugejaid juba rohkemini tutwuStama. Enne jõulu seisis ,Neue Dõrptsche Zsitungis, laululoo »Kõu ja Pikri/ohta  kaunis arwustus; nüüd miuewal nädalil ilmus ,Revaljchs Zeitungis- pikem kirjatöö ,Kõu ja Pikri/ohta.  See awaldus tähendab laululoo kohta kiitust ja /äitis kohe numri /ututoa-. Tähtsamad kohad ou Sakja /eelde ümbergi pandud.- Kus ,Postimees- teistes Eesti aealehtedest räägib, seal leiame: ,Tallinna Sõbra- ja »Ristirahwa p. 1.- kohta põle midagi tähendada. Selle sitkema kirjatööall,  millest .Põstimees stin räägib, seisis aga selge tähtedega:  »Tallinna Sõber-. See tähendab, et see ,pikem kirjatöö- meie lehest wõetud ou, ja see seisis enne Jõulnt just niisamati meie lehe fees. Kui sellest kord jutt oli, siis oleks seda ikka /ahendada- wõinud, aealehtede pruugi järel ka tähendama pidanud. Oma Nr. 7 sees kirjutab ,Postimees- : /Saksa lehed räägiwad nüüd palju Krimmi Kuntau„ganist.  aga ka Linda seltsi mõisast See mõis ,on Wirulahe kihelkonnas Wiibnrgi lähedal, ja tema nimi ,on Ala-Urb ala. Sakja lehed arwawad sest ostust ,Lindale niisama wähe kasu tillemat naga Eesti lehedgi. aastal on Ala-Urbala metsa wäga koledal kombel  laastatud, nii et waewalt 1,080,000 palgist juttu ,wõib olla, küll aga 108,000, nagu Eesti Postimees ,ütleb. Wõtku Linda ometi märk pähe ja jätku Ala-Urbala  ostmise järele!- Omast asjalikust poolest on see sõnum otsekohe meie lehe seest wõetud, sest ühegis »Saksa lehesei  ole meie selle mõisa nime leidnud, ja keegi teine ei ole seda asja ka pitkemalt arutanud. Siiski leiame aga ka ,Postimehe- Nr. 7 sees Me: , Tallinna Sõbra ja Ristirahwa  pühapäema lehe kohta ei ole midagi öelda.- Wist ei raatsi /Postimees- oma lugejatele nimetada, mis meie teinud oleme. Meie ei pahanda ennast selle üle, meil ei ole ,Postimehe- kiitust maja, aga see asi on nii kentsakas, et seda nimetada tahtsime. Kas peaks /Postimees  sellel teel küll usaldust leida lootma ? Meie ei usu seda mitte! Baltiskist Pärast esimist Saksakeeli ja Eestikeeli jutlust, selle kuu 2. pääwal, sai Helme abiõpetaja, Leo Pallon, selle kuu 4. paamal, ühel häälel Baltiski kirikuõpetajaks  walitud ja kutsekiri on selle kuu 10. pääwal fiit ära saadetud. Baltiski kiriku lesepslm saab siiõ nüüd pea otsaS olema. Noore õpetajale soowime Jumala rohked õnnistust ja seda /indlat südant- mida pühakiri nii kauniks asjaks nimetab. Meie kogudus on weike. Jumal kaitsegu ja kinnitagu! Rakverest. »Rakwere Teadaaudja- sõnumite järel ou herru Eh risti au sen seal Näärikuu 31. paamal nüüd juba neljat korda ühel häälel Vogteikohtuavanemaks walitud, mis tema osawusest ja auusast, õiglasest meelest kiidetawat tunnistust annab. Seesama leht kirjutab : /Meie ei määleta niipalju hobuse-warguStest kuulnud olema, kui neid selle Näärikuu wiimaSte pääwade sees stin ümberkaudu üles luetud saiwad. Peale nende, mida wiimases numres nimetanud oleme, toome meie täna meel järgmist tegüfl: Näärikuu 27. pääwal,  esimesel laadapääwal, sai Nakweres Pölula sepa 3aau N. hobune ja saan, ja 100 rubla puhast raha ära warastatud.  Mees oli oma raha saani iste all pidanud. Laada aeal warastati siin Kulina möldre hobune ära. Hobuse peremehe naber oli seda hobust turul näinud, uue peremehe  juure läinud ja teda mõne küsimisega nii kohkutauud, et tema ära jooksis ja hobuse naabri kätte jättis, kes teda wana peremehele tagasi wiis. Näärikuu 28. pääwal sai Karinu mehe Jakob T. hobune ja saan, 130 rubla wäärtk ära waraStatud. Peale selle oli ühes siinses kõrtsis köi, tema raha, 83 rubla, ära wõetud. Näärikuu 29. pääwal sai Jürgens'i parki-maja eest lihunik Lacks'i hobune ja saan ära waraskatud-. ,Näärikuu 28. pääwal wöeti ühe Alpa mehe ja pääwal pärast seda ühe Karlimõisa mehe käest üks 25 rublane waleraha ära.- Wirumaalt. „ Rakvere Teadaandja- kirjutab: /Weel ei ole Ulwt-Aarla mõrtsukate» ülekuulamine lõpetatud ja juba jälle on üks niisama hirmus tegu ära tehtud. Arwata  Laupääwal wõi Pühapääwal, Näärikuu 25. wõi 26. pääwal, on Jaagupi kihelkondas, kõcwalijes Kakermaa talus, 3 t/z wersta kirikust eemal, peremees Kar! Hinno oma naesega ära tapetud. Kui üks sugulane selle kuu 1. pääwal waua abielu-paari waatama läks, leidis tema mehe ara tapetud ja naese lõhutud p.aga põrandal maas, wee! elus, aga ilma meeleta. Tema on kuuni kaheksa pääma sedawiisi külmas tuas maas olnud. Kuida arwatakse, on mõrtsukad shtal tulnud ja öömaja palunud, sest põrandal oli õlgedest aje tehtud. Mõrtsukatega on ühe nüri riistaga  tehtud, wõib olla ühe margapuuga, kus juures kõik tuba merega täis pnrtsatud oli. Pärast oma tegu ou kurjategijad  kõige maja ja aida läbi otsinud. Kottidest on wili wälja puistatud, kõik kirstud ja kapid oliwad lahti lõhutud, riided ja pesu lahti tehtud, woodi-ruded katki leigakud,  surnud mehe ja uimase naese riided seljast ära kistud. Et mörrsukad ainult puhast raha otsi md, seda on sellest näha, et nemad ühtegi asja ei ole ara wiinud, ka üks kallis hobune olla puudutamata jäänud. Waesed koduloomad, kes kinni oliwad, oliwad näljaga puumstu ja sõimed katki närinud. Tapetud peremees oli 56 aastat  waua. Kui arstidel korda läheb naest nii palju toibutada,  et tema mõistus ?a lühikeseks aeaks selgib, siis wõikfiwad mõrtsukad kergest leitud saada. Igapidi on need inimesed, kes selle abielu-paari warandust tundsiwad.- Ühe erakirja järel, mis meile Rakwerest tulnud, olla mees püstoliga maha lastud, naene margapuuga maha löödud. Raha ei olla mõrtsukad leidnud; see olnud mehe kasuka taskus. /Postimehe- sõnumite järel ou mõrtsukad 600 rubla eest hindpaberid ära wiinud, aga kupongid olla kirikuõpetaja kätte hoida antud olnud ja sellepärast ei olla mõrtsukatel neist kasu. Wiimasel suwel oli Eestimaa Kubemöör Zsaaki kihelkondaS ühe abikiriku edasi ehitamist ära keelanud, sest et seda ehitamist kõrgemalt poolelt weel lubatud ei olnud. ,Wirulase sõnumile järel on üks saatekond Eesti rahwa keskist seda luba palumas käinud. „Riia Zeitungi- sõnumite  järel on Seespidiste asjade Minister Ewang-Luth. usutunnistuse Kindral-Konfistorinmile teada annud, et püha Synodi Ulem-Prokurör selle kiriku ehitamist tarwiliseks ei pea. Kiriku! puudub wäljaspidi aga weel pool katust. Teadaandja- sõnumite järel olla Jöhwi kihelkondas 60 Eestlast Weue uSku heitnud. Riiast. /Riia Zeitungi- sõnumite järel on Riia koguduste  poolt luba palutud, ühe uue Emang.-Luth. usutunnistuse  kiriku ehitamiseks raha korjata. See asi olla nüüd Riia-Mntawi Greeka-õigeusu Piiskopi nöuupidamise all. Petervurgist. Selle kuu 6. paamal oli Keisri Maiestätide juures õhtapidu, kuhu peale Keisrikoja liigete 280 osamõtjat kutsutud oliwad. Peterburgisse saab Buhhara Emiri, Seid-Abdul- Ahhadi saatekond, A sta uakula-D i w a n - B e y'i juhatusel oodatud, kes ka Keisri Majeftätide kroonimise aeal W nemaal oli. See saatekond on StaabSkapten Assen d iar ow'i juhatusel Tashtentist wälja reisinud, tuna hulga kingitusi kaasa ja saada pidulikult wasta wöetud.  Montenegro Würft on selle kuu 3. pääwal Peterburgist niisama suure auuga ära saadetud, kui tema seal wasta wõetud ja üles peetud sai. Peterburgis peetakse protsessi ühe kihwtisegajate  seltskonna wasta, kes nimelt woorimehi oma kihivtiga, mida wiiua ja õlle sisse segastmad, uimastanud ja surmanud ou ja siis nende hobused ja sõidunõud ära marastanud ou. Moskwast. Kohaliste lehtede sõnumite järel olla Moskmas üks uus kaup turule toodud ja leida rohkest ostjaid.  Kauplejad on Greeka mungad ja kaup on Jerusalema  Patriarchi taemareisu passid. Iga seesugune pass maksab 300 rubla ja ostjad usuwad, et nende patud teises ilmas täilsa andeks antud ja igaweje õnnistuse tee nende ees lahti seisab, kellel seesugune paber surmatunnil käes on. Kiri algab järgmiste sõnadega: ,Jumala armust Kõigevüham Püha-haua Patriarh Nikodemus-. —> Aksakowi  lehk ,RusSj- jääda edaspidi tulemata. Jekaterinodarist. Maashandarm kuuluud ühel ööl Baruskowka külaS ühes majas waimulikku laulu ja annud seda ülematele teada. Osawstjad saanud kohtu ette kutsutud  ja ka kohaline preester tulnud senna, erausulisi manitsema.  Kokkujooksnud rahwas ei ole wõinud waidlcmist preestri ja erausnliske wahel kannatada, tormanud wiimaste peale ja peks md neid mereni. Teisel paamal algatud peksmist uueste ja ka need saanud oma jagu, kes esimesel korral peasnud oliwad.