ja kwiitungisi aaSta lõpul ehk kuratormmi nõudmise püäle igal ajal kuratoriumils läbikatsumiseks ette panna. KaSsahoidja tohib hädalistes asjatoimetustes  presidendi loaga kuratoriumist ette määramata summasid kooli tarwis künni 200 rublani wälja anda. § 26. Kuratormmi kohus on, iga aasta wäljamineku  ja sissetuleku üle awalikult aru anda, kas AheS isekirjaS ehk ajalehtedes. Tähendus. Aleksandri kooli aastase ülespidamise kulude plaan on iseäralises lisas selle põhjuskirjale  juure lisatud. 111. Kooli - õpetajatest. § 27. Eesti Aleksandri koolis õpetawad eestotsa  neli kindlalt ammetisse seatud kooli õpetajat, pärast tarwitust mööda rohkem. Eestotsa on kooli õpetajad nimelt: kooli direktor; esimene teadusline kooli õpetaja; töine teadusline tooli õpetaja; Wenekeele  õpetaja. Pääle nende tarwitust mööda tundide andjaid õpetajaid. § 28. Direktoriks wõib saada, kes suurkooli eksami ära teinud ja kooli asjade tundja ning Weneriigi  alam on. K 29. Kooli õpetajaks kõlbawad, keS riigi seaduse  järele real - koolides seda ametit pidada wõiwad. Tähendus. Esimene teadusline kooli õpetaja on direktori äraolekul tema asemik. § 30. Direktori km kooli eestseisja iseäralised kohused on: s) kooli auusa korra ja õppimise üle isalikult walwata  ja selle eest wastutada; b) kooli õpetajaid kuratoriumile walimiseks ette panna, ilma et kuratorium aga otse seda kooli õpetajat peaks Valima, keda direktor on ette pannud; ä) kooli õpetajate ja muu ametnikkude ammeti pidamise  järele waadata; nende soowimisi ehk kaebdusi  kuratormmi ette kanda; e) kooli nõuukogu (konwerentsi) juhatada; 8) kaswandikkude läbikatsumist juhatada ja neid kooli waStu wõtta ja sealt ära lasta; li) üheS kooli nõuukoguga kõlwatumaid kaswandikka ' koolist wälja heita; i) soowitusi kooli õpetuse, kooli ülespidamise, ehk kooli hoonete kohta kuratoriumile teada anda; k) kooli päewaraamatute kirjutamist juhatada ja kaaSkooli-õpetajate ning kaswandikkude nimekirjadega  kooli arhiiwis alal hoida; I) kõiki riigi kooliseaduses nõuetajvaid aruande kirju Tartu õpetuSkonna kuratori kätte saata; m) iga kooli aaSta lõpul aruannet kooli elust ja tööst kuratoriumile ette panna. § 31. Nädalas annawad kooli õpetust: direktor esimesel ajal kõige rohkem 16 tundi; nende tundide arw peab aga pärast wähendatud saama; töised kooli õpetajad igaüks 24 tundi. Tähendus. Tundide eest, mis keegi kooti õpetaja üle oma määratud tundide arwu enese pääle anda wõtab, saab ta kui tundide andja õpetaja iseäralist tasumist. § 32. Direktor ja tema asemik peawad Aleksandri  kooli majas elama, seks saamad nad säält korteri ja kütmise ja Valgustamise tarwitusi. Kui wõimalik, on soowida, et ka töised kooliõp. koolimajas  elawad. Nende kohus on pääle õpetamise kokkuräägitud korda mööda kaSwandikkude järele waadata. § 33. Aleksandri kooli nõuukogu, kelle liikmed direktor ja kõik kooli õpetajad, ka tundide-andjad õpetajad on, peab nii sagedaste nõuupidamisi, kui direktor seda arwab tarwis olewat. Selle nõuukogu kohus on läbi rääkida ja omale täitmiseks wõtta, mis kooli õpetamisele ja harimisele tarwis ja tululine on, nagu tunniplaani kokkuseadmine, arupidamised imetamise  kombe üle, Wlvakdikküde läbi katsumise üle, süüdlaste karistamise üle j. n. e. Nõuupidamisi peab MS kuus kõige wähemalt ükskord saama peetud. § 34. Kui direktor tahab ametist lahkuda, siis peab ta seda wähemast pool aastat enne oma äraminekut  kuratoriumile teada andma. Iga kooli õpetaja,  keS ametist tahab lahkuda, peab seda wähemast üks weerand aastat enne direktori läbi kuratoriumile  teada andma. § 35. Direktorile. ja kooli õpetajatele maksetakse  palgad iga kuu lõpul Mtuumeranäo wälja. § 36. Iga nuie teenistuse aasta järele saamad direktor ja kooliõpetajad kuratoriumist määratawat palga kõrgendust. § 37. Aleksandri kooli õpetajatel on kroonu reaalkoolide õpetajate õigus auuklasside ja pensioni poolest seaduse põhjusel. Kooli õpetajad maksawad pensioni kassasse niissma palju kui töised reaalkoolide  õpetajad. IV. Kooli kasvandikkudest. § 38. Aleksandri kooli wõetakse ükSneS katsumise  järele kaSwandikka wasta. Läbikatsumisele wõiwad  tulla need, kes mitte nooremad ei ole kui 12 aastat ja keS ühe hää kihelkonna kooli on läbi teinud ehk keS muial selle wäärilised teadused on saanud, see on, kellel reaalkoolide töise klassi teadused  on. Tähendus. Iseäralisel korral wöib ka nooremaid kaswandikka kooli nõuukogu lubaga wasta wõtta. § 39. Wastawõetawad kaSwandikud peawad oma endise kooliskäimise üle tunnistusi ette näitama. Peale selle nõutakse ikka waStuwõetawa käest tema ristmise ja tõistkordse rõugepanemise täht. § 40. Kaswanhikkude kooliraha määratakse kümne rubla peale aastas. Kuratorium wõib seda kooliraha tarwitust mööda kas kõrgendada ehk wähendada. 41. Kehwadele kaswandikkudele, kest usinad on õppima, wõib koolirühm mahendatud ehk üsna maha jäetud saada. § 42. Kooliga Wl ühendatud pension/ Pensioni raha (söögiraha) määrab kuratorium. Sellest rahast kui ka koolirahast tuleb iga poolaasta algusel pool osa ette sisse maksta. Töine, pool peab künni 1. Aprilli ja 1. Oktobrini ära maksetud saama. § 43. Iga pooleaaSta lõpul antakse iga kaSwandikule  kirjalik tunnistus tema kooliskäimise, õppimise  ja ülespidamise üle. Z 44. Aleksandri kooli õppijad saamad kõik need õigused, mis tõisedki riigiwalitsuse poolest kinnitatud  reaal-koolide reaal-gümnaaside õppijad saamad, iseäranis wäeteenistuse poolest. Need õigused saamad nemad lõpueksami diplomi läbi. Z 45. Aleksandri koolil on oma pitsar järgmise  päälkirjaga: „ Eesti Aleksandri-reaalkool" ja riigi kulliga. Kõigil kirjadel ja paberitel, kellel see pitsar pääl seisab, on kõige töiste selles jauSkonnas seiswate riigi koolide paberite õigus. Lõpp. § 46. Neid põhjuskirju wõib edeSpidi aja nõuudmistel muuta, aga üksnes siis, kui wähemast kolm neljandikku kuratoriumi liikmeid seda ühes nõuuS soowinud. Need muudatused tulewad siis riigiwalitsusele  kinnitamiseks ette panna. Tähendus. Nende põhjus kirjade muutmise kohta käi<  jäid nõuudochstHa ettepanemisi peab kuratorium esimese läbirääkimise järele aegsaste Eesti ajalehtedes  awaldama; üksnes siis wõiwad nad otsusetegemise  alla wõetud saada. Omalt maalt. Tartust. Kuda meie kuulnud, olewat mitmed Eesti seltsid „Neue Dörptsche Zeitung'i" redaktorid Dr. Mattiesen'i ja eauä. HasselblatN ühe kirja pärast, milles nimetatud isandad Eesti seltsa jõledal kombel laimasiwad, kohtu alla annud. „Olewik" teatab, et hra Laakmann „ Käsulise Kalendri" kirjutuse Dr. Hermannilt ära wõtnud ja ühe töise mehe hooleks annud. Seda teinud ta nimelt sellepärast, et Dr. Hermanni isamaalised jutustused, mis ta tähendatud palju luetawa Kalendri sabas awaldas, hra Laakmannile liig rahwuslikud olnud. Peeterburgist. Rahwahariduse ministeeriumil olla nõuu, kõik paberid mis Peeter Suur'e kirjawarandusest  weel järele jäenud, trükis awaldata. Tähendatud suure Keisri kirjast ei pea mitte wabem kui 8000 tükki alles olema. Kuda kuulda, saawgt gräf Jgnatjew lähemail  päewil Pariisist, kuhu ta oma poja arstimiseks wiis, Peeterburgi tagasi tulema. 10. ja 11. Oktobri wahel öösel kell 2 homikust peasiS ühes tallis tuli lahti, ning lagunes siit Gromowi puu-laagri peale, mis warfi põlema läks. Tähendawd otsata suur puu-laager on RoshdestwenSki  linnajaus Neewa kaldal üsna Ssmolna kloostri lähedal. Ehk küll kõik tulekuStutajad kokku kutsuti, ei jõuudnud nad mõllawat tuld kustutata. Juba kell 10 hommiku seisis otsata suur puu-laager pooltõist ruutwersta laiuselt lausa tuleleekis. Ka mitmed puudega koormatud laewad ja lodjad läkfiwad  põlema. Kahju arwatakse peale 3 miljoni rbl. suur olewat. Professor J. Köler. Wene ajalehes „kseekgll 6iap»lls" (Wene wanaaeg"  on järgmine kuulsa professor Köleri elulugu ilmunud: „J. P. Köler sündis 24. Webruaril aastal 1826 Wiljandi lähedal kroonu wallas talupoja peres. Peale Jaani oli weel neli wenda ja kaks õde. Isa ja ema oliwad auusad, kannatlikud ja töökad inimesed, ei ahnitsenud palju, oliwad wähega rahul, ja weel täie jõuu juures, sellepärast nad ei tunnud ka puudust ega wiletsust. Suitsu tuas, jämedas riides ja santi leiba süües ei olnud wanematel ega lastel mitte sant elada. Parasjagu tööd ja puhkamist ei kurnanud mitte nende ihulikku wõimu ära, waid ennemast  kosutas teda ja ei rusunud ka mitte nende waimuandeid  kinni. Oma raamatu tarkuse wanemad andsiwad ka oma esimeste lastele, mida need jälle pidiwad järgmistele õpetama. Wanem õde oli Jaanile 5. aastani hoidjaks ja õpetajaks. 7. elu aastal oli Jaan juba isi oma järeltuleja wennale kaswatajaks ja koolmeistriks. Aasta pärast täitis Jaan seda sama kohut ka oma onu weikse tütre wastu. Tasa, rahulikult ja ühelwiisil läks weikse Köleri elu edasi. Oma isa ja ema armastades, hakkas ta ka waewanägemist armastama ja laiska elu wihkama. Wähem kui leiwa raasukene, mis maha kukkus, sai ikka üles wõetud ja nagu puhastamiseks talle suud antud. Waewaga saadud leiwa raasukene oli Eesti talupoja silmis nagu usu asi. „Jnimene, kell jõuud on tööd teha, ei wõi ennast ilmaski waeseks nimetada", see wagast sündimise majast ligiwõetud käsk oli ja on ikka Kölerile juhatajaks kõigel tema elu ajal. Pitkil talwel õhtudel kogus kõik pere end kokku, kedras, kudus, tegi puu nõuusi ja kuulas raamatu lugemist piiru walgel. Pere raamatu kogu oli peale kalendri kolm raamatut suur, need oliwad Piibel, Testament ja kiriku Lauluraamat. Jsiäranis liigutas weikse Jaani meelt Jeruusalemma linna ärahääwitamise  lugu. Oma lapsepõlwe rõõmulikuist mälestustest jutustas J. P. järgmise loo: „Ükskord SuwiSte pühal tahtis wanem wend, kes Wiljandis puusepa selliks oli, meile, noorema wendadele ja õdedele, oma kingitusega rõõmu ja nalja teha. Linnast meile wõersile tulles oli ta saia kringlid  wõtnud, tee peal weikse kase oksade külge riputanud  ja tõi nad seda wiisi meile. Muidugi mõista, et kõige toredamini ehitud jõulu kuusk ei wõi rikka inimeste lapsi nõnda rõõmustada, nagu see kringlitega kask meid rõõmustas. Et selle rõõmu üle selgust anda, pean ma weel seie juure lisama, et igapäine leib meil haganatega segatud oli, puhast leiba saime üksnes suurte pühade ajal, aga sai oli meile tõesti maiuse asi. Tubakat, napsi, õlut, suhkrut, teed ja kohwi ei pruugitud meie perekonnas, ega naabrite juures; kõrtsi meie lähedal ei olnud. Woorusline elu oli meil sellepärast, et meie mitte üksnes linnast, waid ka mõisast kaugel ja peaaegu metsade wahel elasime." Uheksamal aastal saadeti noor Jaan ära linna elama. Wanem wend wõttis peremehe lubaga tema oma töötuppa elama. Prii ajal ta õpetas temale ka Saksakeeltjarehkendust. Jaan omalt poolt jälle, etwennale wõlgu ei jääks, katsus jõuudu mööda ka teda aidata. Wäga kasulikult mõjus noore Köleri kohta see, et ta juba õrnemas lapse põlwes wanemate majast pidi lahkuma.  See õpetas teda ise enese jalgade peal seisma, kaswatas temas meelekindlust ning äratas ja laiendas tema silmaringi juba aegsaste. Kui ta mõne aja oli Wiljandis wenna juures ära elanud, astus ta linna elementaar-kooli. Seie ta ei jäänud mitte kauaks: koolmeister suri ära, ja uut ei olnud nii pea asemele leida. Selle aja ümber läks ka wend Wiljandist ära. Weike Jaan, kes nüüd elementar-koolist kreis-kooli läks, asus kaupmeeste seltsi ökonomi Dorbeki juure elama, kellele ta wanemad . aastas 26 rubla maksiwad ja senna juure weel mune, wõid ja muud kraami tõiwad. Siin õppis tulewane kunstnik tubliste seltslikku elu tundma; ilma kahtlemata  hakkas siin ka tema ilutundmine tärkama. Kaupmeeste seltsi saal oli ühes ka linna näitemängu majaks: siin mängisiwad reisijad saksa näitemängijad mitmesugusid tükka, kellest laul mängud rohkem Köleri meelt mööda oliwad kui kõne-mängud, sest et ta Saksakeelest wäha aru sai. Jsiäranis meele jäi nendest Kölerile K. M. Weber'i „Preciosa". Maalt linna elama minek tõi tema terwisele kahju, mis ju isegi kehw oli, nõnda et ükskord poisike juba unes rändas. Aga siiski kooli wahe ajal kodus wärske õhu sees karja hoides ja põllutööd tehes parandas ta ikka jälle linnas rikkutud terwise ära, nõnda et ta kahetsistküm-