muidugi palju weikemaid koolikogudufi, ja meie kardame ta, et ettearwatud hind liig kasin on; kui aga ta 5 kopikat  iga hinge pealt maksetakse, siis ei tee see weel mitte perewanema kukrut teiste raamatute tarwiS tühjakS. Nii wiletS ei ole EeSti rahwaS ka enam mitte.  Missuguseid  raamatuid »Olewit" ,t «ilusamaks* peab, seda on wast alamal pooliSkaudu tähendatud ja selle üle saame kohalises paikaS oma mõtteid awaldama. Siin tähendame aga weel, et ükS raamat, milles iga teaduse ja ka kirjanduse  ja üksikute kirjade üle lühikest teatust ja seletust antakse, nende teaduSte laiema uurimise ja nende kirjade lugemise peale wast õiete isu äratab. Ükst seda soowib inimene sügawamalt tundma õppida, mida tema juba ülekaudu  tnnneb. Millest inimesel weel aimu ci ole, selle järel et ole temal ka igatsust. Meie arwates saaks ükS üleüldine teaduslik sõnaraamat meie rahwa  lugemise-himu wast õiete äratama. Muidugi ainult himu tulusamate ja sisukamate raamatute lugemise peale. Kõlu-raamatud jääksiwad korwale, sest need peaksiwad sõnaraamatus koluks mõistetud saama, ja see kõrwalejäämine  oleks ka suur kasu. Salata ei wõi jo keegi, et meie kirjaturu wiimastel aastatel kõluga täidetud on. Niisama salgamata on ka, et kõlu-raamatud rohkem kahju kui käsn saadawad. Aõlu on looma toit. Toidetakse inimese-waimu  waimliku köluga, siis harjub waim selle loomatoiduga  ja harjutab ennast-looma-waimnkS. Ärgu eksigu keegi: See kõlu-kirjanduõ on raamatute ostmist rohkem takistanud, kui raha-pnudns. Meie rahwa üleüldine waim on weel rikkumata inimese-waim ja põrkab waimliku loomatoidu  eest tagasi. Argu kartku keegi üleüldise teadusliku  sõnaraamatu takiStawat wõimu, teiste tulusa raamatute  kohta. Kui Inglismaal esimest raudteed ehitada taheti,  siiS seisis üks Kanali-Selts kõigest wõimnst selle waSta, keS selsamal joonel kanalit ehitamas oli; kartis oma aktsiaid langema. Asi läks aga koguni teisiti. Raudtee  sai ehitatud ja kaSwatas üleüldist liikumist nii kangest, et kanali aktsiad rohkem hindaS tõusiwad, kui keegi ette arwanud oli, kui need ilma raudteeta ja üleüldise liikumise  äratuseta iialgi tõusnud oleksiwad. Just niisamati saab ka fiin olema. Pange tähele! (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Põllutöö ma shinate pealt mis wõeralt maalt sisse weetud saamad, on epaSpidi iga puuda pealt 50 kopikat kulda tolli maksa, üks kõik, kaS mashinad rauast wõi puust tehtud on. Kardetakse, et see toll põllutööd õige raSkeSte koormab, sest Wenemaa wabrikuteS tehtud mashinatega ei ole põllumehed tänine õieke leppida tahtnud;  et need wabrikud aga nüüd paremat tööd tegema hakkawad, knS wõitlemine wõeramaa töö waSta tolli läbi kergitatud on, seda on raSke uSknda. Juba mõne aea eest oli kuulda, et kroonumaksude  ülewaatamiseks iseäralised ametnikud seatud saada. .Nowoje Wremja" sõnumite järel saada need Maksude Inspektorid juba selle aaõta 1. Heinakuu  pääwast oma ametit algama. Iga Inspektor saada 2400 rubla palka. Kuida Saksakeeli .Peterburgi Zeitung" kuulu järel kirjutab, olla wangimajade peawalitsnse poolest tehtud plaan kohaliste wangimajade walitsuse muutmise kohta, Seespidiste  aSjade Ministeriumi poolest juba kinnitatud ja Niiksrathi  läbi waatamise alla saadetud on. Selle plaani järel saamad kõikis riikiS Kubermangu Wangimajade  Inspektorid ametisse pandud ja wangimajad  Kubermangu-walilsuse alt ära lahutatud. Kubermangu-wangimajade-walitsuS  saab ükst Wangimajade-peawalitsuse  all feiSma, sealt juhatust saama ja selle järel oma ametit oma käe peal tallitama. S õ e a w ä e-a r S t i d e nõuukogu poolest on Sõea-Ministeriumile ette pandud, et tänised sõeameeSte mundred terwisele kahjulikud olla. Nende arwamist mööda on haigused mii- asel aeal pealikute ja soldatite keskis rohkemaks läinud, mis sellest tulla, et uued mundred rinda ja kõhtu piigistada ja selle läbi nendeS paikades haigust sigitada. Sõeawäe-arStid pärida sellepärast mundrete muutmist. Hullud koerad ei taha Tallinnast lõppeda, kuida ka Politsei poolest selle kard.tawa aöja pärast hoolt kantakse. Selle kuu 9. pääwal aStuS Dr. Adelheim 2. alewijäuS preili von K tuppa, kuS koer, ükS puudel, tema peale kargaS ja tema sõrme hammuSlaS. Kohalise teadaandmise  peale saiwad loomaarst Haubolht, ükõ Politseiametnik  ja itkS Potitsei-soldat senna saadetud. Koer kargaS  ka nende peale ja kiskus Politsei-soldati saapa lõhki, ilma et hammaS õnneks liha külge ulatanud oleks. Ka preili v. K. teenija tüdruku saapa oli see koer lõhki kiskunud,  aga ka siin mitte oma hammaga liha külge puutunud.  Koer sai surmatud, lahti leigatud ja leitud, et tõeSte hull olnud. Preili v. K. teine koer, keda esimene kiskunud, sai ka awaliku surmaja kätte antud. Dr. Adelheim on oma haawa wälja põletada lasknud, kaS aga kihwk wahe aeal mitte juba wereSse puutunud et ole, see on teadmata. Dr. Adelheim on nüüd juba wiies inimen e, keõ sel lalwel Tallinnas hullust koerast kistud  sai. Selsamal pääwal on kingsepp G. Mõigu ligidal ühe hullu koera maha lasknud; teisel pääwal on lihunik W. Toompea alewis, ühe hnllu koera awaliku surmaja kätte annud. Politsei poolest on uueõte seda käsku kinnitatud, et kõik ilma suukorwita koerad, keda uulitsatel Vallaliselt leitakse, kinni püütud ja pärast 24 tundi surmatud saama peawad, kui neid selle aea seeS mitte wälja ei pärita. —> Meie palume oma lugejaid, omalt poolelt ka hoolega walwata, et see käsk kõikumata täidetud saab, selle peale mõteldes, kui suurt õnnetust hullu koerade läbi uulitsatel, iseäranis laStel karta on. Wäga kaevatakse Tallinnas sclle üle, et rahwaS ettewaatamises  oma koertega hooletu on, sagedast ka koguni Politsei käsust sedawiisi pettusega mööda minna katsutakse, et koertele silmakirjaks rihmadest suukvrw pähe punutakse, mis hammustamist mõjuwalt ei takistada. Raudsed suukorwid  et tee koertele suuremat waewa ja on wõeramaa linnades ikka sunnitud, kui seda kurja tõbe ka liikumas ei ole. Pangu igaüks tähele, et tema oma südant ligemise  hirmsa õnnetuse ja surma süüga ei koorma! TeiSte weikemate warguSte keSkis, on margad öösel, selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel, Wiru-uulitsal Jankel Rubin'i uuri-kaupluse sisse tunginud ja sealt 80 kuld ja hõbe uuri ja mõned uuri-ketid ära waraStanud, mis kokku umbeS 1000 rubla wäärt oliwad. WaraS wõi margad, on kojaukfe muukrauaga lahti teinud, kaupluse  ukse ära lõhkunud ja sealt need uurid ära wiinud, mis muist seal parandata, muist uued oliwad, peale selle ka ühe taskuraamatu, mitme rehnungiga ja 28 rubla rahaga,  kuS aga õnnetuseks weel ükS paber waraStatud uuride numretega seeS oli, miS läbi warga leidmine muidugi  raSkem saab olema Maalt kuuldakse kahest hobusewargusest.  Maa-Wirumaa Hakenrihtri kuulutust mööda on tema kohtukondas üks 10 aastane punane ruun, pruuni wärwitud saaniga ja wasetud rangidega ära waraStatud. Öösel selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel waraStati Lihula walla peremehe Juhan Witsmanni rehealt punakõrw  11 aaStane ruun, tööriistadega ja wärwimata Soome saaniga, kokku 120 rubla wäärt. Selle kuu 15. pääwal  jooksis Tallinnas Pärnu maantee ääreS ükõ suur must koer lihunik W. hoowi, kiskus ahelas õue-koera ja pugeS siis koera onni, mille ukse sulane kinni lõi. Prtstaw Wahlberg sai senna kutsutud, arwas k«wra hullu olema ja laskis teda püstoliga maha. Loomaaarsti läbiwaatamist mööda on see koer ka tõest hull olnud. Tallinna lahe ja sadam on ainult ühe pääwa kinni olnud. Juba selle kuu 12. pääwal oli tuul lõune poole pööranud, ilm oli jälle sulale läinud ja luul hakkaS lähet lahti lõhkuma, nenda et Inglismaa aurulaew  ,Orford" juba selsamal pääwal pärast lõunat sadamasse  jooksta wõis. Sula kestis neli pääwa ja tegi kõrgemad paigad lumest paljaks. Pärast seda on natuke külmetanud aga ikka weel näitawad ilmad pooliti nagu kewadesed wälja. ,Balti Nädalikirja" sõnumite järel on EeStimaa Kalapüüdmise ja Ka la kaswa ta mise Seltsi põhjuSkirjad kohalise Ministri poolest kinnitatud, niisamati kui Liiwimaal. Rakwerest. Sellest aeast saadik, kui keegi wana auusat  Rakwere linna »R a k u pi II i ks" nimetama ja kuulsaks  tegema hakkas, ei taha pahad ilmumised sealt lõppeda.  Peale nende rumala kirjade, mida Mihklipääwa laada aeal 1883 seal leiti, peale ,ÄleSkirjutamiSte" ja teiSte tembutamiSte, mida mõistmata laSte wallatusteks nimetada wõikS, kui need mitte waeste petetud inimeste taSkuid ei tühjendaks, nende rahu ei rikuks ja neid oma kohtade pealt hulkuma ei saadaks, on seal wiimasel aeal mõned õige kurjad tükid ilmunud. Nenda kirjutas ,Rakwere  Teadaandja" selle kuu hakatusel: ,Siin peetud laat Näärikuu 28. 29. ja 30 pääwal, oli õige elaw. Wälistest  kaupmeestest oli neid Tallinnast, Narmast, Tartust ja Mustwetelt tulnud ja kõikide kaup olla kauniste korda läinud. Loomade ja hobuste eest makseti keskmist hinda. Waraõtatnd hobu sete hulk olla õige suur. Näärikuu  27. pääwal läksiwad kaks Kunda meest laada kõrkstS wiina juureS riidu, mis sellega lõppes, et ükS teisele nuaga sügama augu waSsaku reie fiSse pistis. Näärikuu 28. pääwal leigati üheS trahteris Torma mehe, Jaan Hinno, waSsaku käe sooned läbi. nenda et tema pea were wäljawoolamiseSse  ära suri. Näärikuu 28. pääwal kargasiwad  turul kakS kurjategijat Kandle Tallitaja peale ja löiwad temale terawa riistaga neli raSket haawa pähe. Näärikuu 29. pääwal wõttis Politsei .Londoni" trahteri põningil ühe inimese kinni, kes seal magaS ja kelle padja all laetud winnaS rewolwer, ja taSkuS ükS käepärast pandud  Inglis nuga leiti. Mõned pääwad pärast seda wõeti kakS inimest kinni, kelle juureS laetud püstol ja ükS nuga leiti. Seesama leht kirjutab: »Ööfel, Küünlakuu 6. ja 7. pääwa wahel on kirikuõpetaja majast ükS kast mltm. tarwiliSte paberitega ära waraStatud. Margad oliwad akna lõhkunud ja kaSti läbi akna wälja wiinud. Lohutud kast leiti teisel homikul lähedal wäljal. Paberid oliwad korrata fiSse topitud. öösel, selle kuu 5. ja 6. pääwa wahel on margad kaupmees W. poe kolm aknat lõhkunud. fiSse tunginud, 28 rubla raha ja umbes 200 rubla eest jookisi waraStanud. Arwatakse, et margad ühe poisikese aknast fiSse saatnud ja sealt märgust wälja anda lasknud, sest täiskaswanud inimese kohta on aken kitsaS.  Selsamal  öösel on margad kaupmees J. E. voodi tungida katsunud, kuS mitte raha ei olnud, waid ainult kiwi-süsi. Nendest ei maksnud midagi kaasa wölta. See on weikese linna ja ümberkaudse maakonna kohta kaunis pitk rida kurjategusi ja pahategusi, peale .üleskiriutauiiste," mis kurjemad on, kui lihtlased wargused. Waras wõtab tüki. jätab aga peremehe rahuliselt oma majasse ja oma kallile kodumaale elama, kuS tööga ja hoolega kahju-auku jälle täita wõib. petab oma waeSte ohwrite  raha taskust wälja ja saadab neid peale selle kaugele maale hulkuma, kus oma wara oma ihujöudu ja sagedast ka oma elu kautawad. , Üleskirjutajad* on kurjemad, kui hobuse-wargad. Niisama kurjad pahategijad on ka kõik need, keS oma-maa elupõlwe häbemata teutamisega rahwale  oma kodumaad hapuks teewad, kas suusõnal, awalikul  ehk salalikul kirjal. Kelle nahk sügeleb, see sügagu! Kuida nüüd ka , Eesti Postimees" Harjumaalt kuulda saanud, on muist Suhhum Kalee rändajatest tagasi tulnud, kui oma warandust ära kulutanud oliwad ja seal seda ,mee ja piima", ,wiina ja wiigimarja"- maad ei leidnud, mida libedad walekeeled neile ette kujuStanud oliwad.  Teised, keS seal kaugel maal weel eluS on, tulekfiwad  ka, aga kukrujöud ja ihujõud on otsaS. See on see maa, kuS 5 deSsätini aastas 5000 rubla fiSse kanda! Järwa-Madise kihelkondaS olla .Olewtku" sõnumite järel .Kasinuse Seltsi" asutamine käsil. Iga seltsiliige pidada omale kohuseks tegema: Wiina pruukimist  täitsa maha jätta, niisamati ka kõiki kasu, mis wiina tegemisest tuleb, nagu kartuhw i müümist wiina-wabrikutesse,  teenistust neis wabrikuteS, wiina wedu j. n. e. Seltsi asutamine sel põhjusel leida palju waStarääkimist. Seda arwame meie ka. See ei näita ka mitte kui üks tasane, mehine nõuu wälja, mis tasaselt juurdub ja sedawiisi jäädawalt kosub. See näitab wälja, nagu äkiline  tuule-hoog, mis niisama usina waitib, kui tõusis. Narwast. .Olewiku" sõnumite järel on Näärikuu 31. pääwal ükS noor mees Jwangorodis, kelle pulmad järgmisel  Pühapääwal pidiwad peetud saama, oma pruudile kolm kuuli kehasse ja ühe oma enesele rindu lasknud. Tema ise on järgmise pääwal ära surnud, pruut oli weel eluS, aga ei teatud kui kauaks. Põhjuseks olnud see, et tema pruudi endine armastaja oma kingitusi tagasi pärinud.  See näib õige kõikuw olema. Tartust. ,Uue Tartu Zeitungi" sõnumite järel on selle kuu 4. pääwa õhtal Ropka Küttiste kõrtsi ees Meeri walla mees Juhan Wilup, kes Tähtwere waldas teenis, ära tapetud. Mõrtsukas on Pangoti wallast, peremehe poeg Eduard J. Tema ütleb, et tema ennast üksi hulga pealetungijate wasta kaitsenud olla. Surnul yn kolm nuaga pistetud haawa peas, üks rindus ja üks kummagiS õlaS. Juhan Wilup olla riidu alganud. Tartu maakonnast kirjutab Saksakeeli ,UuS Tartu Zeitung": ,Siinsel Sillakohtul on korda läinud, kahe raske kurjateu jälgile saada. Kuida juba teatuStatud, oliwad wiimasel aeal Nõo Kihelkonna-kooli hoonetes lühikese aea seeS mitmed tulekahjud olnud, millest enamist ikka arwati, et need pandud olla. Kolm hoonet on seal üksteise järel ära põlenud, kuna suureS koolimajas kakS kord tuld panna katsutud, mis aga mitte korda ei läinud. Pärast mitmekorrist asjata jälelkunlamist sai Sillakohtu poolest MarshkommiSsär Nuhde mõneks aeakS senna saadetud, kelle hooluse läbi tulepanijat ka leiti. See on ükS 15 aastane koolipoiS. Küsimise peale, miks tema seda teinud, Vastanud poisike, et temal koolis ,igaw" olnud. Koolimaja põlema panemise katse juureS on poisike kord ka pool naela püssirohtu larwitannd. Selle kuu esimeSte pääwade seeS oli Sillakohtule teada antud, et õhtal enne seda Taawri walla kohtu-teenri P. Kana surnukeha Tammiste kõrtsi ligidal leitud, keS filmanähtawalt surnuks löödud oli. Sillakohtu-herra sõitis  kohe ise senna, ja selsamal õhtal juba oli mõrtsukas leitud ja oli tunnistanud. See on ükS 19 aaStane noor meeS K. K, Sootagalt. Tema ütleb, et temal ühtigi wiha P. Kana wasta ei olnud, et tema teda ka mitte tappa, waid temale teiSte uöuu peale ainult tublis te hirmu anda tahtnud. Kui P. Kana kõrtsist wälja läinud, fiiS Võtnud K. K. ühe puu-alu, läinud tema järel, lööuud temale selja takka kakS kord pähe, ja weel kord selga, kui teine juba maha kukkunud oli. -Viljandist. Selle kuu 10. pääwal, pärast lõunat kell K ja 7 wahel on WiljandiS koledal mõrtsukatega ära tehtud, kuida ,Wiljandi Teadaandja" kirjutab. Kõpu her-