.Kr mlff nn TiT « ,Walgus>siT kirjutanud? - Et teura >»õe,a nurraudnse hinnn iil? fnhtulaual isitrrh. Et tema nstletsal .njiimaimnl 'Kv-iielasite z>ooi? saba liput.itrsi  iii a>ali w a li Jumala ja ?lliiga Isa" '> si leisita laseb ia lendusi paluda lascb. ruisi EeSki rah« mrst. nimelt aga talneah nast miletsuse irsise saadakslivad. IUN tahnn, srtinanmega pallib teitta Vallimaa talusuhtud.  le, VKiieinaa seesipidisite knber lunirgiide eesikiijti järel Ükt hindu peale ~ ttliunnln", iii isi kaksi, kolm M neli kersi ksiigem nn, kui see Pind, mida meie innal priilahtlikuis  m.Nöiiiknsi-- ja talupere,neesile iv ahel kaubeldakse. - - Seda ,>leme meie ka ütelnud- seda leia ivad ka kõik lcised, kesi asija nsiialikiili a, illanurd. selle wasita, kui m-Tte Aga maielge jn iie nnmretega, urille kõ latva sõnadega.  misi inilirsi ei iee. kui ei Teie lugejale päid kihtseina panemad, Kõige peall aga, ärge kiitke seda heakS, kui ,'.'iialgi,si' ja kested, kellel meie maa >n rahwa kohalisest talnseadusest aimn ei ale, kesi ,v si erasiie juhatuse järel kirznkattmd. kui need rahwast õpetaivad, rvlletsa sabaltpuinnnsega  seda igatsema, misi rahwal liindmata on, ja kurja tigedusega seda pelgama, misi rabwal tuntud on> KaS Teie sellest aru ei saa. et stisi. ktti talukohtadele hind .määratud" saab ,a maisiiiikiid sunnitud saawad. selle hinn.rga ~määratud" aeaksi ruuüuia, stisi peawad jo talupereuisliesi  ka smmiliisi saama, seda hinda aeal maksima. Kasi see vtt ? Kasi tahate. kasi suudate Teie ffW selle stlmawök «st kasija, mida need pereknnnad walawad, keda seesuguse seaduse sunnil wsicrnd "ttia kstwanemate elukohtadest mälja kibniawad ja hulkuma azawab?! Wõi kasi tahate,  et meie kasinu,aa taluperemehed üht wvlga oma pe.,l. peam.id sundida laskma, misi neid maha rõhub, nagu '.'iKucniaa seesipidisitesi snbermaugudesi ? -- Selle wiletsttse eest tahamad need Eesitj rahwaii, uiruelt Eesitt talurahwast kaitseda, keda 5 eie sõimate ja lalinate, ja seda koguni nende selja taga," Teie lubate näidata, kui , tühised" Saksakeeli , stelerlmrgi Seitungi" ja Me Mõtted Ml. Tehke seda. ?lga tehke seda nuunetega, mitte kttnstkõnedega,  Ta ärge ja äreilage enne. kui Teie ,ttäitanud"  alete. See mi halm tegu j MUS ja ssirruake liisi? Teie kirjutate ! ,bestiasitele enestele et pea midagi enam kätte asitama -—" Kesi seda on ütelnud, kasi Saksakeeli , Peleiburgi ZeitUttg" wSt Meie, keda Teie selle lehega kattu mäsinle ? Teist 0N jutt. ja »Virulasest".  /,'T.ilgasejt". Sakalajt" ja ,Olewikust" ja Neist nieeletamatell .seltsidest'' nudq Teie Ecsilasitele pakute. Viksi Teie ennasi Eelilusile selja taha peidate? KuS zTe Eestlust" ja ruese kadumaa NhlM MMmtlust tMdMS Kasi käiatsejatesi S-IIWeS", kellele paremad ja tähtsamad lsesili urehesi amal aeal selga pöörastwad ja T eie ise ka? Kasi stejpstgi suurkoolid ehk ühes teises Saksaniaa linuasi. misia NugiwalitsuS sozialdemokratlikku tuluna pärast iv eike m a s siea ol ek u alla panema pidi? .Kasi ~-stishli AKstuiku" wöt pNowaja Wremja" k-ljadesi, misi meie. maakirikut nii kangest wihkawad? Kallid heria 'Tmtve' Teie ja Teie tSMjadeitmme ureie maad ega l ahmaii. seda ttäitate Teie oma m« rendi ja maa hinua arnlamisitega iga kord, kui nendest kirjutate. Tast Mtlasite enesite kätte, lnete kindla taluseisuse kätke pe.nvad maa asijad »silud saama. Eestlased peawad nende .lahnmmeesiie" wägimalla all peaStetud saama, kes kui luupae»a,ad Mesilasile kukla peal kükitawad ja iga mõtet kläeda sõimamisega tänuna lamad, mtg rah iva enese südames l.umsi. ?h'eed keda Teie sauna te, need tahawad EeSti taluseünst. kindla, talneahma eiwse auusa rahaga maksetud i.ilnkvhl.ide peal kindl.itsi rahtva kännuks ja tugikõ nilrsi tunda ja kain kada. Teie salajuhid ja tõukajad tahamad  aga meie talatt'iUa!i killutada ja talufeifust paljaks , piu,ta I, sinuta ,iah!v.iksi" innuta, kes ennast vmaS wileisnsfsi  igast luulest 11'itttsttt.rda laseks. Selle Viletsuse ja siunelnse eest tahainad need EeSti rahwast kaitseda, keda Teie selja laga sõimate, kelle wasta Teie salaliku kunstkõnedega  mi hale ärritate! Teie kujutate edati 1 sest ,St. P. Ztg.-i" järel »n Eestlased täitsa hukka läinud inimesed." Kaõ Teil häbi e> ale. nnrleliku keel, kandjate sekka asuda? Mitte üht Imlma s-uia ei ale Saksakeeli ,Pekerburgt Zeitnng"  ega uksikt teine S.iksakeeli leht EBti rahlva kohta kirjutanud, . Mrksi ~, aletale. miks kõik need ivale  Unnad. kesi ennast .uiiu.u,silituks" ntmetawad, kui nemad Saksakeeli lehtedest kirjutanuid? —Teie saate wäga heaSte aru, et Teie tsiega meie annsat rahwast oma Saksa sugust kaasikõd.uufnde peale wihale ärritada ei suuda. Selle pärast mäletate Teie' Kasi Teie aru ei saa, et see Teie enese li' druse ja salanõnu tunnistus on ? KeS on juba liht head asija malega karda saatnud? KaS Teie ja Tete .rahmasi" mille sek põhjusel laiemale wabadusele ei jõua. Mida püha kiri õpetab! >,la saate lott tundma, ja iside peab teid mabaksi legeUta " ?! Omalt maalt. Tallinnast. Meile kirjutakse Peterburgist: ,Wana sõna ütleb : , Üks käsi peseb teist V Väga rõõmuStaw on näha, knida Peterbnrgt Eesti Heategew SeltS ja Jaani kiriku nõuukogu ühenduses,  käsi käes käiwad. Otse kui taewaltkul õnnistusel woolab sellest ühendusest lõpmata häid tegufi, EeSti kauni ja auusa elu edendamiseks mälja, nimelt waeStelasle ülespidamiseks  ja hoolekandmiseks. Ei ole kaua aega tagasi, kui EeSti Heategew SeltS ja Jaani kiriku nõuukogu ühendatud  armastusel. waeStelaste heaks Shtupidu walmiStasiwad  knS E. H> Seltfi näitemängijad ja naljalaulikud kooSolejatele rohket meelelahutust ja rõõmu legtwad, mis läbi tähendatud laSte kaSwatamisekS ja koolitamiseks mõned  head rublad fisse tuliwad. Kiriku nõuukogu ei taha tänamata olla, watd aitab E. H. Seltsi sellel teel, kulda aga wõtmalik on. Nagu teada, ou suures pealinnas igal inimesel ,aeg raha", sest juba korter makjab siin palju. KeS aga alati oma näitemänguga ehk naljalauluga ette aStuma peawad, neil sigib muidugi aea wiitmist. Sellepärast  annab kiriku nõuukogu mõne osawa näitemängijale ja naljalaulikule oma katuse all prii peawarju, nagu nimelt  tuttaw hra. Pallon on, kes iga piduõhtul oma osawa mänguga ja lauluga waatajatele ja kuuljatele suurt rõõmu teeb. Olgu see weike näitus tõsiseks eeskojuks teiste Eesti Seltsidele, sest ühendus teeb tugew  akS." Üks ühenduse armastaja EeSti poeg. Tallinna Maasaadikute kogus selle kuu 3 päämal on nõuukS wõetud, Nehatu ja Wäo waldade talukohad ära müia. Talukohtade rent on 1 rubla 50 kopikat waka rukki pealt, wabadlku kohtade rent 2 rubla waka rukki pealt. See rent on 4 protfenkiga kapitaliks arwatud ja maksawad sedamiist talukohad 37 rubla 50 kopikat waka rukki, ehk läbistikku umbes 70 rubla desfätini eest, wabadiku kohad 50 rubla waka rukki, ehk läbistikku umbeS 100 rubla deSsätlni  eest. Ostuhinnast on kümnes jägu kaubategemise juureS sisse maksa. Wola eest maksetakse peale korralise intressi üks protseitt kapitali tasumist, poole aasta kaupa. Sedawiist on wõlg 37 aastaga kustutud. Wölga on ka luba jäu kaupa tasuda, mitte aga wähem, kui 50 rubla korraga, sest et wähemad sissemaksmised intressi arutamist üleliiga lülitakse. Jahi, kalapüüdmise ja weski õigus jääwad linnale. Keelatud on kauplemine kange jookidega ja wee paesutamine Nehatu jõeS. Tee sillutamine jääb wana wtist. KeS oma kohta edaspidi ära müia tahab, see peab oStuhinna täieSte tasuma. Igal kohapidajal ou seaduslik eesõigus oma koha peale ; kui nemad osta ei taha, fiis saab wõeraStele müüdud, aga kõrgem hind peale pandud. St gasomeetrete peale kõrgem toll pandud, sellepärast sal nõuukS wõetud nende eest 30 protsenti rohkem üüri wõtta, aga mitte enne, kui wanad ara kulunud on ja uued peawad asemele pandud saama, mille eest juba rohkem tolli makseti. Edaspidi maksetakse selle järel: 3 tule eest 2 rubla 60 kop., 5 tule eest 3 rbl. 60 kop., 10 tule eest 4 rbl. 60 kop., 15 tule eest 6 rbl. 60 kop., 20 tule eest 7 rbl. 80 kop., 30 tule eest 10 rubla, 50 tule eest 13 rubla, 60 tule eest 17 rbl. 20 kop., 80 tule eest 22 rbl., 100 tule eest 26 rubla. Teenistuses surma saanud tuletõrjuja F reyman n' t lesele lubas nõuukogu linna kassast 50 rubla aastas, kuuni tema kaks last täie taliseks saanud ou. Nõuukogu poolest sai nSuuks wõetud, poolt teede parandamist  Kadrntthalis liuna peale wõtta, kui Kadrinthali Lossi waltlsus teise poole parandamist oinapeale wõtab. Kui seda et ole, fiiS saab Liunawalitsus igakordsete tarwiliste, sealiste lede parandamise üle Teede-kommisftoniga iseäranis muu ptdama. Kadrinthali Liiwauulitsa ja Sttfliuulitsa walgustamist  ja Mest wahtimist wõtab Liunawalitsus oma peale. Tuletõrjujate kaitsekogu ülemaks okt herra Meybom, kõikide palwe peale ja kõikide rõõmuks, uueste walitud. Tuletõrjuja Frey mann i lese ja laste heaks on 831 rubla 5 kop. kogumise läbi kokku tulnud ja tema kätte antud. Politsei poolest sai selle kuu 6. pääwal umbes 30 Voorimehele sõitmine ära keelatud, kuuni nende saanid ette kirjutatud korrale seatud on. Ühebobuse saanidel ei tohi edaSpidi jalalaudu taga olla. Sepameister Wirthbergi majas, Tartu maanteel on kakS kord lühikese aea sees, kõrwaliSte paikade peal tuli tõusnud, iga kord aga kergest lämmatatud. Politsei poolest saiwad selle kuu 4. pääwal wiiS meest wastatamise alla pandud, kes seadust wasta ilma waljateta uulitsatel sõitnud oliwad. Selle kuu 2. pääwal kargainvad Liiwa-Laia-uulitsal kaks hulgust ühe talumehe peale ja piMvad teda neli kord nuaga. Kerged haawad saiwad hospidalis fidetatud ja mees wõtS ilma suurema hädata koju minna. Politsei soldatid jookflwad kurjategijate järel ja saiwad ühe kätte, keS aga waSta pani, ühe ametnikule rusikaga wasta silmi lõi ja teise kätt nuaga raskemast haawaS. Auusad rahulise  elukorra kaitsejad ei lasknud teda aga siiski lahti. —> Tallinna Raekohtu otsust mööda on Riia weikekodanik  Vassili Lawreutj ew, keS selle aasta 14. Heinakuu pääwal Fahrenholtzi majaS Wiru-uulitsal ühe kamre ukse ja kaks kapi lukku lahti murdis, kõige õiguste kautamisele ja 8 kuu peale wangi mõistetud. Könda mees Mart Jlwes, keS selle aasta 23. Leikusekuu pääwal  wangikoja ülewaataja Tõnis Ptilbusch'ile kaks kord kiwiga pähe lõi, on 10 kuu peale wangi mõistetud. Uniküla rööwmõrtsuka tööst on kuulda : Baron Maydell'! haawast on nüüd kuul, labaluu alt wälja leigatud.  Kuu! näitab ühest rowolwrist lastud olema. Kärnal on ikka weel kinni, ei ole aga tunnistanud. Hakenrihtri poolest on mõned kahtlased mehed Baron Maydelli omaksetele  ja perele..näha wiidud, kes neid aga mitte ära tunnud ei ole. Üleüldse arwatakse, et ükst rööwlete peamees  wõiks ära tuntud saada, kes ükst palja neiuga oli, kes aga wist juba kaugemale ära põgenenud on. - uWalgnse" toimetaja annab teada, et tema leht edaspidi „Hetmath'i" (Kodumaa) trükimajas, kaks kord nädalis,  wälja tulema saab. ußakwere Teadaandja" sõnumite järel olla Eestimaalt  hulk palwekirjast, sadade allkirjadega Senatorile ja Ministrile saadetud, mis Eestimaale läbiwaatamist soowiwad.  Kodumaa" sõnumite järel saada selle üle kõrgemas ringkondas nõuu peetud. Õigetel ei ole kellegi ülevaatamist  karta. Meie arwame aga ikka, et mõistlikum oleks enne ära oodata, mis Liiwimaa läbikatsumisest wälja tuleb, kui seesuguste palwetega ülemaid tülitama minnakse. Seesugustel  enne-aegfetel tungimistel on ikka wähem ehk rohkem  läbemata laste nägu,'.miS mehise rahwale mitte just suuremaks kiituseks ei ole. Riia Greeka-Õigeusu Piiskopi poolest on nõuutud, et selle usutunnistuse rahwakoolideS koolilapsed üksteisega ükst Wenekeelt rääkima peawad. Igast kolmest Vallimaa kubermangust palutakse, et Sõeawäe-kohuse-kommisflomdes mitte Venekeel ametlikuks keeleks tehtud ei saaks. Kõik kohtuliiked ei mõistaks seda keelt ja need kohtud et oleks mitte Venekeele koolid, waid peaksiwad ükst selle peale waa ta ma, kulda sõeawäe kohuse täitjate asjad kergemalt ja ilma kõrwalise takistuseta wõikfiwad  tallitatud saada. Eestimaa Põllutöö Seltsi poolest on nöuuks wõetud,  omalt poolelt Riia Vabriku- ja käsitöö näituse heaks üht kuld ja kaht hõbe medaljet asutada. Need medaljed saawad üksi tööde eest antud, mis põllutööle abiks on; kõige pealt wilja kuivatamise riistade eest. Nimetatud näituse toimetus wötab ülesandmist weel Jõulukuu 1. pääwani wasta. Selle kuu 4. pääwal suri Tallinna Nigolesti kiriku  abiõpetaja, Pastor Karl Hugo Neumann. Tema kõrge teadus, ameti truuwuS ja kõikumata mehine meel on temale jäädawat ja auustawat mälestust tema koguduse liigete ja kooli õppijate südametes walmislanud, kus tema usuõpetajaks oli. Selle kuu 6. pääwal suri Rakweres Linnasekretär Hofrath ja Nitter Hugo vou Martinsen. Tolli teenistusest hakates on tema Tallinna Politsei Sekretär, Kubernöri kanzellei ülema abiline ja wiimakS Rakwere Linnasekretär olnud ja truuwusega ja osawusega iga ametit  tallitanud. Ka Eesti keelest ja igast ouusast püüdmisest  Eesti rahwa kasuks, on tema ikka elawat osa wõlnud. uNiStirahwa Pühapääwa Leht" on Rõugu kihelkonnast  järgmist kirja saanud: u Kes Jumalat ei armasta, ei see ka ei aruMasta  ligemest: seal on siis ka tigedus ajanud, teise ,õunapuid ära rikkuma ja ligemesele ütlemata suurt kahju Kakskümmend aastat on aia peremees waewa xNäiuud, nüüd on ta oma waewa eest kahju ja südame »walu küllalt saanud, sest mis on raSkem, kui istutada ja u kasta, aga teise kurjus rikub kõik ara. - Mõne nädala peest on seal põllu peal rukki aktid laiali pillutud ja arpwawad  inimesed, et tegija pimedas ette waatamata aruwaS  teisele tegema, aga tegi kahju sellele, kellele ei tahkunud  teha. Need on kõik ühe pimeduse tööd, miS upealt waataja südant kurmastawad ja ikka, liiati, kui mituwelt  poolt weel põletamist ja tapmise tööd kuuleme, ajab uküstma: kuida on kurjus nii ruttu meie sees wõimust uwötnud? Oh et meie kõik, wanad ja noored, mõiStak„stme  ümber pöörda Issanda poole, seal on õnne ja rahu u hallikas." L. Kas küll mõned ,Olewiku" trükimaja ehitajatest ka nende murdjate ja pillajate , mestis" oliwad? Mälgus" annab oma Nr. 19 sees ühe kirjasaatjale  järgmise wastuse: uG. S. R—s. MiS see leht kirjutab, on jo wana»meelne,  Eedeni mau-aegne wale. Saame nägema, kuida ulugu Teie kirjatükiga läheb". Missugusest uKõrme"-Viiblist peaks küll Malgnse" toimetaja patulangemise lugu õppinud olema? Meie uwanameeliseS" Biiblis jutuStakse, et madu Eedinis meie estwanemaid just sellega eksitanud olla, et tema neid xwanameeltse"  Looja liig kitsast piirest wälja ,edendada" luba-