vabameelsete wasta kõige suuremat kära. Wene ajakiri  „Uus aeg" küfib õigusega Saksamaa kodust kärinat  waadates: Kas peaksiwud Sakslased ja Prantslased  nüüd oma tegemiste wiisid ära wahetanud olema ehk on mõlemad oma meeleolu ümber muutnud? AtaL st räägitakse praegu Palju, et ta ennast Saksa riikidega üht ühist sõbruselepingut  saawat tegema, umbes niisuguses olus, nagu Wene-Saksa-Austria wahel kolme-keisri ühendus oli, mis pärast Berliini-kongressi ära lahkus. Seesugune Itaalia liginemine Saksa ja Austria poole oleks kõige pealt nimelt Prantslastele poolikaudu hirmutuseks, aga teadmata on, kas see weel täide lähäb. Paapstil, nagu Rooma poolt sõnumed kuulutawad, olla kadunud eeskäia surnukeha tallutamise juures ilmunud uulitsameeste  hullustused nii südamesse läinud, et pühaisa termis lausa kõdunema jäenud. Kes teab ehk jätab pühamees kurja ilma warsti jumalaga, sest et ka elupäewad  seda pea nõuawad. Türklased ei ole täieliku rahuga ommeti Tessaalia  katte anda saanud, maid üks osakond Türgi soldatid oliwad hilja päewade eest, kuna nad maast wälja oliwad läinud, ommeti ühe küla, Kaitza, põlema pistnud, enne kui Kreeka mägi sinna sisse pidi tulema. Nüüd aga on töiste riikide nõuudmise Peale Türgi walitsus, kes wistist selle inetuma  teu süüdlane ei ole, lubanud, kurjateu sünnitajaid  kõma karistuse alla panna. Lõunapoolses Türgiriigis,  AraabiaS, oliwad nende päewade sees kaks werist wõitlust Türgiriigi sojdatide ja Araablaste wahel, kes mässamist on teinud. Mõlemates lahingutes saiwad Araablased wõidetnd, nende juhataja langes, peale teda ka mitmed mässajate päämehed, ja selle walusa löögi peale on mässajad Araablased armu palunud. Hiina ja Dshaapani riikide wahel oli wiimaStes aastates wäga pahameel walitsemas. Nüüd aga on Wenemaa ja Hiina rahulepingu abil nende kahe hommikumaa naabrite wahel rahulisem mõte sünnitatud, mis ka Inglaste poolt suure heameelega nähakse, sest et sõda seal meredes merekaubale palju takistusi oleks teinud. Oleks aga Wene ja Hiina wahel rahuleping nurja läinud, siis oleks Dshaapani riik Wene riigiga ühiselt oma naabrile tuld andmas olnud. Omalt maalt. ' Wtt presitendi kätte on professor Koeter järgmise onnesoowituse kirja saatnud: „ Eesti Kirjameeste Seltsi uue eestseisusele. Soowin uue eestseisusele jõudu ja osawust tööd teha, et ühendus ja üksmeel manal kombel jälle Seltsi tagasi tuleksiwad. J. Koeler." See meie auustatud auuliikmest  saadetud õnnesoowitus on meile praegusel ajal wäga kosutaw. °' Meie 32 sees, kus ära ' seletatakse, mWgüft poyja peal Eesti saadikud oma märgukirja Eestirahwa nimel sisse ändsiwao, ei räägi Saksakeele ajalehed peaaegu ühtegi. Meie sõnad, mis seal zuDtrzaS awaldasime, teeksiwad mitmed Saksa ajalehtedest/laiali lautatud laimdused tühjaks, ning sellepärast  on neil parem, sellest kirjast ei midagi rääkida. Nagu meie omi Saksa ameti-wendi tunneme, ei pane meie seda sugugi imeks. Mis meie, 33 sees EeSti saadikute märgukirja awaldates, sissejuhatamiseks ja lõpetuseks rääkisime, sellest jutustawad küll nimetatud Saksakeele ajalehed omal kombel, kus nimelt „Zeitung für Stadt u. Land" teab jutustada, et Tartu kuraatori herra Dr. Weske'le mitte enne Peeterburgi teekonda Eesti seltsides olemist ära ei olla keelanud, maid peate seda. Selle ei mõida ka mitte Eesti saadikud Dr. Weske'le Märgukirja allakirjutamist seepärast ärakeelanud olla, et temal jälle oma ülematega pahandust ei oleks, maid sellepärast, et saadikud ära tunnud, kuidas kirja allakirjutamisest edespidi pahandust wõida wälja sigineda. See oleks «Zeitung für Stadt u. Landsile" küll kena palukene, kui asi nn ole nii, mille pärast „Zeitung für Stadt und Land" jälle tühja kõhuga oma suu sellest palukesest puhtaks peab pühkima. Wale laiali lautamine ei wõi ilmaski kasu tuua. Dr. Weske'le oli enne Peeterburgi teekäiku ära keelatud, GeSti seltside kaastööst osa wõtta ja Peeterburgi  teekond oli üksi seeläbi wõimalik, et seks iseäranis  luba paluti. Meie loodame, et „Zeitung für Stadt und Land" oma wale kuulutust õiendab. Wiliandi Eesti Põllumee ltsi maja ehitus lähäb, Humalale tänu, jõudsaste ja mõnusaSte edasi, sest pea hakatakse juba paarisi peale panema ja katust tegema. Maja on suur ja ilus, nii et wist EeSti- ja Liiwimaal, kui Riia linna maha arwame, ühelgi Eesti ega Saksa seltsil seesugust maja ei ole. Maja esimene külg, mis kolmes järgus ehitatud  on, on 27 sülda pitk ja ühekordne. Saal on 85 jalga pitk, 50 jalga lai ja 25 jalga kõrge. Kõrwalised  ruumid on ka lahedad ja mõnusaste ära seatud. Maja on terwelt telliskiwidest ehitatud, kuhu umbes 250,000 telliskiwi ära kulus. Wiliandi weiksed põllumehed  wõiwad uhkusega selle oma seltsimajasse astuda. Ka loodame, et keegi kõige wähemalt pärisköha omanik ukse taha seisma ei jäe, maid igaüks neist ennast edespidi kui usin seltsiliige ülesse saab näitama, kes teab, mis tema kodumaa ja seisuse auu nõuab. PärnuUaglt.. Hirmus teau. Testamaal on peremehe sulane Madis SAlson,' üks 18 ehk 19 aastane  noor mees, ühe koleda teu ära teinud. See mees wõtnud 15. Augustil õhtu peremehe kirwe ja läinud sellega paar wersta eemale saunamehe majasse, kus ta ukse eeS marjus nii kaua ootanud, künni saunamees  õhtu naabri perest töölt koju tulnud. Seal löönud nurjatu sulane saunamehe kolme hoobiga maha ja tahtnud siis ka tuppa minna ja saunamehe naise ära tappa, et siis nende warandust riisuda wõiks. Aga naine oli mehe kiljatamist ja rögisemist kuuldes unest ülesse ärkanud, ukse taha jooksnud ja teda kinni hoidnud, kui mõrtsukas sisse püüdis tulla. Kui mõrtsukas  siiski ukse mägise lahti lükkas, oli ta ennast ukse taha ära peitnud, ning wiimaks, kui mõrtsukas teda pimedas otsis, uksest wälja peasenud. Mõrtsukas wiskanud küll kirmega järele, aga kirmes läinud ukse piida pihta. Kui naine eeskojas tapetud mehe peale komistades maha kukkunud, katsunud teda mõrtsukas meel kord kinni rabada, aga kukkunud pimedas ka maha, ning õues jooksnud ta jälle pimedas mee pange selga. Lues on aga naine waljuste appi hakanud kisendama ja selle kisa peale tulnud ka kohe naabri õuest inimesed sinna appi, nii et mõrtsukas häda waewalt  oma mütsi maast ülesse saanud wõtta, mis maha oli kukkunud ja siis jooksu pannud. Aga Jumala silm ei uinu mitte, kes meel ilmaski seesugust hirmsat tegu marju alla ei ole jätnud. Seesugune kole asi tuleb wiimaks ikka päewa Valgele, aga siin saadi mõrtsukas juba töisel päewal kätte. Ka mõrtsuka peremees tuli töisel päewal tapetud meest waatama ja tundis seal kohe oma kirwe ära, mis mõrtsukas põgenedes mitte enam kaasa ei saanud wõtta. Nüüd hakanud peremees hirmsat kurjategu kohe oma poisi peale arwama, wõtnud koju minnes mõisa walitseja ligi ja nad hakanud poissi läbi otsima. Seal leidnud nad poisi pükside pealt mõne mere piisu, ning mõrtsukas  olnud lõksus, kes ka oma kurjategu nüüd täitsa ülesse on tunnistanud. Kõige karedam ja waljum nuhtlus ei ole seesuguse nurja läinud inimesele walju küllalt, millest ta ka ilma ei saa jäema.  Kirjasaatja  arwab, et nimelt kõrtsid noori inimesi seesuguste hirmsa tegudele ette walmistada. Nii olla seal Tähela küla kõrtsis nimelt igal Laupäewal ööd läbi noorte meeste parwed prassimas, ehk küll Sillakohtu poolt käsku antud, et kella kümne ajal õhtu kõrtsid kinni peawad olema. Ka 15. Augustil olla seal kõrtsis noored poisid öö otsa purjutanud, kus neile ühe pää palweprohweti K. M. poeg, kellest Sakala mullu sees selle pealkirja all: „Mis ka Jumala nimel tehakse" rääkis, pillimeheks olnud. Ka eesnimetatud mõrtsukas olnud enne usin palwemees ja uue usuliste seas tuline liige, siis aga hakanud ta hoolega kõrtsi-käijaks, künni wiimaks inimese tapjaks sai. Nii weab üks ülemäära asi töise ülemäära asja sisse. TarjM. Üliõvilaste Kull Tartus on praegu - kuul 161 üliõpilast, nii et praegu Tartu suurekooli peal ühtekokku  1219 üliõpilast on. Neist õpiwad 159 kirikherradeks,  226 seadusetundjaks, 585 arstideks, 165 keelte- ja ajaloo-tundjaks ja 84 looduse- ja arwudetundjaks.  Eesti Aleksandrit oo li a bikgWteed pidafiwad Augustil Üleüldist koosolekut, mNest meie täna nii palju lühidelt wõime nimetada, et abikomiteed  ühe komisjoni 11 mehest walitsesiwad, kes nii heaste pääkomiteest malmis tehtud kooli-plaani läbi waatawad, kui ka kooli kuratooriumi põhjuskirja määramata punktid ära määrawad ja neid malmis töösi siis, peale selle, kui pääkomiteega kõik meel läbi on rääkinud, tulemal koosolekul abikomiteedele ette panemad, et see töö rutem malmis saaks ja kool ehk tulemal aastal juba wõiks elusse ärkada. Komisjoni liikmed on järgmised: õpetaja H. Treffner, vr. Weske, gümnaasi kooliõpetaja Luig, J. Tülk, kooliõpetajad Kunder ja Kurrik, kirjamees J. Kõrw, kohaomanikud J. Kuusmann ja M. Mitt, kirjutaja Määritz ja koolmeister  Koch. Ka walitsesiwad abikomiteed kaSsameistrile  kaks abilist: majaomanikud Goldmann ja Sachs Tartus. Raha on tänawu meie kooli heaks juba ligi 10,000 rubla sisse tulnud. Koosolek tegi ka otsuseks, et temal pääkomitee liigete uuendamise õigus on. Tartu käsitööde ja  lõppis  1. Septembril otsa. Hobuste näitus oli kaunis suur, aga karjaloomade näitus õige weikene. Käsitööliste  tööde seas oli palju asju Tallinnast, Peeterburgist  ja ka Saksamaalt. Edespidi saame pitkemalt jutustama. tänawu Wolmri linnas ärapeetud/kus ka patronadi õigusest ja rahwuslikutest püüdmistest olla räägiwd. Ehk saame neist nõuupidamistest edespidi pitkemalt teadusi. Riiast. Kuulus vr. Aspelin, wana-asjade uurija, kes juba mullu aasta meie maal käis) on praegu Riia linnas, kuhu ta pitkema aja peale wli, wana-asjade kogusi läbi uuriks. „Zeitu n ür. Kt adt nalläb, nagu olekfiwad meie politsei walitsused sellepärast  kõnepidamist kontsertide peal ära keelanud, et seda kõnepidamiste luba kurjaste olla pruugitud. Meie peame selle peale kostma, et siin „Zeitung für Stadt und Land" jälle oma luuletust on awaldanud. Nimetagu  ta üht ainust kontserti, kus seesugust kõneluba kurjaste on pruugitud, olgu siis see „Zeitung für Stadt und Land'i" meelest kurjaste pruukimine, kui waimustawalt meie Riigi-Jsa armu meele tuletatakse ja waimustawalt hurraa! hüütakse. Nõnda näikse küll olewat, sest „Zeitung für Stadt und Land" kaebab raskeste selle üle, et „ Endla" seltsi president Eesti sgMMsr lahkest wastawÄnnsest Keiserliku Majesteedi ees seltsis rääkinud, mis „poliitika" olla. Ka annab ta oma lugejatele teada, et Wiliandi SillakohuS sellepärast  Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi presttendi peale kaebdust tahta tõsta, et see seltsimaja põhjuskiwi õnnistamise juures ühe poliitika kõne olla pidanud, nagu Sakala 32-mas numris seista. Meie wõime „Zeitung für Stadt und Landile" teadustada, et meie igatsedes seda kaebdust saame ootama. Tallinnamaalt. Õnnetused. Balti raudtee ülem konduktör F. Emeljanow on Nõmme poolejaama peal rongist wälja astudes nii õnnetumalt kukkunud, et rong temast üle sõitis ja teda ära tappis. Töine õnnetus oli Balti raudtee peal Ligowa ja Peeterburgi wahel, kuS mitmed wagongid rööbastest wälja läksiwad.  Peale muu kahju on seal ka 5 inimest raskeste  haawatud saanud, kellest ühel mõlemad jalad katki murti ja töise pääluu ära purustadi. Peale selle oliwad mitmed inimesed kergeste haawatud saanud. Wiru-Järwe seltsi HHjMkrM ei olla mitte ülemal täWoMnud. Ajaleht „Walaus" on ajalikult seisma jäenud. KaleMWaSekA oli M. Lindenberg'ile ära keelanud, rahwausliku Eesti ajalehtedega tülitseda, aga Lindenberg ei hoolinud sellest keelust ühtegi, waid hakkaS weel pööratsemalt möllama, kus temale Adam Peeterson  kõige sopasema kirjadega truuiste abiks oli. Seal lõppis Kalewipoja Seltst kannatus otsa, ja ajaleht pandi seisma, künni uus toimetaja asemele on leitud ja kinnitatud, sest selts nagi ära, et Lindenberg oma puuduliku harimisega ja oma tormilise olekuga muud ei WSi sünnitada, kui kahju ja hullu möllu. < Pabad ssnumed. Nagu Tallinna Saksa - keele iMb MuÄa^vad, olla herra von Nottbeck, keda kubermangu walitsus Rakwere linna oli saatnud, M. Lindenberg'i asju läbi otsima, seda endist koolmeistrit  Lindenberg'i wangikombel Tallinna saatnud. Lindenberg olewat inimeste kaest selle eest raha wõtnud, et neid „Kroonu alla" ülesse olewat kirjutanud. See asi on pea selguks. Soomemaalt. Wiljasaak. Nagu meile kirjutatakse,  ajal wäga wihmased olnud. Sellepärast olla ka rukkid wäga hiliselt walmis  saanud, nii et neist uue külile mitte seemet ei ole wõetud. Suiwiljad olla kõigil pool head, muud kui ei peaseda wihmase ilma pärast mitte walminema. Heinasaak olmld wähene. Peeterburgist. „Praw. Westnik" teadustas, et meie armuline Keisri Herra 26. Augustil Peeterhofist laewaga „Dershawa" Saksa Keisri Willemiga kokkusaamisele  Danzigi linna on sõitnud. Poolamaa ülemas walitsuses saada, nagu ajalehed kuulutawad, tähtis muudatus ette wõewd: kubermangud, mida senni ajani 10 oli, saada kokku ühendatud. Kindral krahw Adlerberg on Keiserlikust maja -ministeeriumi ametist lahti tehtud, ja kindralleitnant  krahw Woronzow-Dashkow Keiserliku maja -ministriks tõstetud. i , ->