köstrid weel kihelkonna kooli ametisse jääksiwad. 1) Ei ole nad Wcnekcele tnndmuseS nii kaugele et nad neid kohuseid täita wõiksiwad, mis edeSpidi kooli walitsuS nõuab ; 2, ei ole niisuguseid majased,  kus täieline kihelkonna kool petud wõiks saada; 3, tarivitab köstri vina seaduslik ainet juba nii palju aega ja waimu jõudu, et koolmeistri amet neile üleliia raskuseks on. Kui nüüd, nagu loota wõime, nimetatud kiriku köstrid kooli orjusest ivabaks saamad, siis pangu nad tugcwamat rõhu ja jõudu laulii õpetamise paale, et laulmine kirikus  ja kodu, külades ja wäljadc püäl omas taielikus iluS wõiks heliseda ja see tooks meie rahwa elule enam kasu, kud seda cttcarwata wõib; püüle laulu õpetamise ivõiksiwad nad weel igapidi rahwa waimuelu äratamises tegewad olla. „Ühe harja seljast, ci saa kahte nahka," ütleb wana-sõna ja meie arivame, et praegune Eivangeliumi  Lutheruse usu kooliivalitsuS selle poolest wõiks tcgew olla, et kiriku köstrid kooli orjusest wabaStud saakfiwad; siisgi soowime, et neile see praegune wäike koolmeistri palk, läbistiku 25 rubla, jääks, mille eest nad, kuidas tähendanud oleme, muul iviisil meie rnhlva waimu wüljale töötegijateks  jäülvad- olla. Kimvalt Sisenen pääle Näidates ütlesin mina, et siin küll enam abi tormis ci ole. „Ta ei ole uüitc surnud," ütles tasakeste naaber, kui ta :edc rükk sega, ta palge üle kummardades,  oli rabele pannud. Ta näitab magama:.  Ehk tor.'ed la sellest minestusest uuele elule." Mina ei laranud seda mitte. Aga ka mina rundun ennast karraga nii rammura, et ma enam sala raa. c: -.-.suud. ölui naaber, keda ma ära saarnu. ära nii läinud, langesin ma peaagu nii msranud Eistnem moodi kõrwa maha. .na- u.n armas mind üles. il ui ma silmad laa-.-. ~.ua, nänn raa Eisenerit Wvodis istmvat uina orstdrS ümbrrinki maatawat. Tln karanstn ülcsse m»g küWn, mis ta otsida esi: mi- :ailc lärmis olla. Teie olces rocel siin," ütles tema.,, Laa Te.le ärge minge mine cnucmir.e ara, kui z«a cma lurru lõprranud olen. Ah, kõnuemiue läheb ruskeks, mis silgune kange joomajanu mul ou!" lllurru tõru ma ralle külma mc':, mis süül käe värssi oli. Ta sõi suure januga ja toibus ttwrauMs kelle järele. Piim pärast seda hakkas ta zalle uursri rääkima, ja hoovis varema raMMvgs kui cur.:. hirmus unenägu segaü murd ving wiS- AuulzL edasi: Lhel Masal umbest seitse aasta cep, ime- lik juhtumine ! umbest täna seitsme aasta eest, sest see oli wiieteistkümnemal Mail, umbest tänasel  kuupüäwal oli Roshestri majasse palju mõcraid kokku tulnud. Wõerad oliwad kõik wäga rõõmsad ja hea! tujul. Sääl sai mängitud, lauldud, tantsitud, igal pool tehti nalja ning nacrti. Kõikidest kõige rõõmsam oli Ellen: ta oli ilusam kui ial enne, ning kui ma nägin kuidas ta naeratades  ning naljatades sagedaste oma silmadega, omalt ja armsalt wahete wahel Lindwarti päälc waaias, nagu tahaks ta hing ennast selle hingega ühendada, siis pidi mu rind põlemast armastusest, ja kadedusest, lõpmata igatsusest ning möllawast Vihkamisest lõhki minema. Kui öö katte tuli, lormasiwad kõik wõerad suurde saali. Üks Prmivusc  laulja ning üks Saksa mängija, kes meel hilja senna tulnud, cttcndafimad mõned kenad muusika tükkid, mis kõikide lähelpanncmis! oma pääle rõmbasiwad. Mina seisin üksins ühe posti taga ja oisifin ilma asjata rahu. Ma tahtsin sellest ülirõõmwst seltsist äraminna, aga üks arusaamata  seesmine hääl keelas mind seda tegemast. Kogemata waatsin ma Elleni järele. Ta ci vinud  kusagil saalis näha. Ma otsisin Lindwarti, aga ka icc oli ärakadunud. Ma märqcM tuli. scs wihaS ja ci mõinud mitte kaiicmine saali jsada. Wsg-ase ja salaja pugesin ms ühe üksiku  kõrwalisc toa läbi wäga wõrskc õõ sisse. Mina astusin ilusasse parki, mis Roshestri maja juures oli. Ilma teadmata ja mõttes ! rutafm ma lõhnama rooside ja kcedmvilja Made wahelt läbi künni kcsket parki, sääl esiteks ärkasin ma oman mõtte unest. See oli üks ilus, lõbus js soe kewadme õõ. ÜkSgi tuule õhk ei liigutanud  paksu lehtedega kaetud puude oksi, mille Niisked  külmad KHÄ sagedasti minu kuumawost» põske silitasiwad. Lahti olcivaist mängu saali akendest kõlasiwad wahete wahel ühe leina laulu kurivad hääled minu ümber olemast haua waikusesi läbi. Torm, mis minu rinnas möllas, muutis ennast pilkamist haleks meeleks ümber. Palaw pisarate jõgi woolas üle mu põskede, kui ma ennast närija  ival» kütte jättes ühe lage muru platsi pääle niiske rohu sisse pitkalc wiskafin. Ma wõisin kakskümcnd minuti sääl laamanud olla, kui ma ühe kõrwalisc põiktee püäl üht inimese kuju põõsaste  wahel nühtawalc nägin astuwat, kes, kulda näha oli, ctiemaatiikult luurides pargi otsa poole läks. Omaks suureks imeks panemiseks tundsin ma seda inimese kogu, tema käimise, kiha pidamise ja riiete poolest noore Smiti vlewat. Ma ci wõinnd seda ilmumist omale teisiti seletada, kui et tema niisamuti, nagu minagi, armastuse kadedusest  aetud rõõmsa külaliste hulgast wälja astunud  ja parki rutanud oli, et sääl üksikult olla. Sellest ei siranud ma weel siiagi mine seletust selle iseäranis wiisi kohta, kuidas Smil näis midagid  lnuriwai ja otsiwat. Siit saadik ei olnud ma mitte järele mvtlcnud, kohu küll niihästi Ellen kui ka Linowarl korraga wõisiwad läinud olla, Smiti ilmumine tõi mind aga järsku selle mõtte pääkc. et arinastairad kusagil pargis omale ühe kooskäimise koha oliwad wälja müünud, mida noor Smü püüdis üles uuuskida. Ma wõtsin nõuks salaja icma järele minna. (Jäärg jääb tulema.) Isamaalt. Jaam kihelkonnast Maasi walla st „Jüri Kütt." Saarlase käes vlewa aasta käitis nr. 4. sees kõnelesime Karsa kihelkonnast Ratla küla koolmeistrist, kes wäljaspidi, mõi oma töö alguses wäga osaiv kohuse täija näitas olcwat. Meie lõpetasime oma kirsa järgmiste sõnadega: ./Maasi walla mees ..Jüri Küti" on igas ametis ja ettewõttcS nii osaw olnud, kes teda lähemalt tunneb, see ci imcilegi selle üle palju enam, et ta RatlaS nii ilusasti kooliherrat mõistab mängida." See kirjakene sääl nimetatud numbris, kui ka see wiimane üteluS tegi miimelegi ninanipsu. Kord oli õige ägedasti kihinat kuulda, mis nii palju pidi tahendama, knd oleks nimetatud mehele iile liia tehtud. „Jüri Kütt" on nüüd säält ringkonna inimestele ka tnltaw ja igaüks teab tunnistada, et ta igas ettcwõttes osaw on, aga ausale lõpule midagi miia pole ial meel õnneks läinud. Mööda läinud suil, km käes olema aja uiliaiv omadus elukitsikuS teda muljuma hakkan ud. läinud ta Ku- resaarc, ivõtuud sääl õmbluömassinate kaupleja M. RuttakaS'e käest rehuungi pääle ühe wiiekümue  rubla wäart õmblusmassina, selle wiinud ta Wõhkse kaupmehe kätte, wõtuud selle eest kaupa, millega ta Ratla külasse poe asutuuud. Et tema oma lähedalt kaupmeeste käest kaupa ci saanud wvib arwata ja sellepärast ivõtuud ta nõuks Pärnust kaupa tooma minna. Wirtsust mõtnud ta taks Woosu walla meest woorimecsteks, kelledega ta kaubale saaauud, et need 6 rub. 40 kop. eest talle kaks koorma kaupa Wirtju toomad. Pärnus annud ta ennast üles, et ta üks rikas kaupmees Saaremaalt "on ja ivõtuud sääl kolme saja rubla eest kaupa 'välja. Kaup olnud juba pakitud ja maukri pääle pandud, siis wecl awaldauud Kütt et temal raha ci olla waid rehuungi pääle palub. Kaupmees pruukinud oma kasuks natuke kamalust, ta ütelnud, et ta siis küll rehuungi pääle saab, kui ta kaheksa ehk kümme rubla wõiks ara maksta. Kütt läinud õue ja küsinud woorimecSte käest kaheksa rubla laenuks, sest tal jäänud nii palju poodi wcel maksta, mida ta wõlgu ci tohtida jätta. Kütt saanud selle soowitud raha ja annud kaupmehe kütte. Kaupmees ütelnud, el need kaheksa rubla pakkimise eest jääda ja lasknud kastid ja pakkid wankri paalt ära tõsta. Kütt pistetud puuri. Maasi walla walitsusele tuli kiri, milles Woosu walla mehed oma kaheksa rubla laenu ja 6 rub. 40 kop sõidu raha, kokku 14 rub. 40 kop. kätte nõuawad. Nõnda kuida kuulda, aunud Maasi walitsus waStuse, milles küsitakse: Mikspärast nad ilma passita hulgust nii on usaldanud. Küttil olla kroonu maksud wõlgu ja olla ka käes olewal aastal loosi all, mis ajaks mees ka käes pidada olema. Olgu Kütt'ist seekord nii palju. Ta olla lapse põlwcst saadik mi elanud, et ta enesest, oma üteluse järele ühe Eesti algupäralise romani tahte kirjelda;" ootame seda ära. Meie arwasimc „Jüri Kütllist" awaltkuit kõneleda  sellepärast kasulikuks, et ligemcsed teaksiwad, kuidas nad temaga ümher köiwad, kellel temaga asja toimetusi juhtub olema. Et mehe wäärt»sl mite üksnes nime järel ci saaks tuntama ja kaalutama, siis tähendame siia juure et Maasi wallao üks sellcsamma nimeline anus keskealine peremees on, kunas see kardetum „Jüri Kütt" oma risti nime järele Georgi Kütt olla, ja alles W. aastane noormees on. Poidelt. Kttm ii c-p eaga rugi toonud keegi tundmata mees Uuemõisa Wenc uju preestri proua katte, kuö juures ta ütelnud, et see suurt nälg tähendada. Selle rugi päris pea on arwata ! pääle kolm tolli pilk ja selle wähcmad ou selle i mõlemist poolt külgedest wnlja kaswanud; ühel pool küljes on sja teisel 4 tükki. Üks pea on > arwata V? tolli ja teised 7 pead 1 toll pitkad; ! teri ei ole mite nende sees. —II.— Tartust. Selle aasta teisel poolel on Tartu suurkoolis 1734 üliõppijat. Nendest õpiwad 235 Jumalasõna teadust, 748 arsti ja apthckri teadust.  200 seaduste teadust, teised mitmesuguseid muid teadusi. Sündimise poolest on neid Liiwimaalt  613, Kuuramaalt 364, Eestimaalt 148, Wcne riigi teistest jagudest 507, Poolamaalt 77, wöeralt maalt 25. Püüle selle on süül weel 17 päältkuulajad, kes mitte studentide sekka kirjutatud  ei ole. Ruhjast kirjutab Läti leht „Balt. Wehstn", et sääl üks eksinud 17 aastane tüdruk oma 5 nädalise lapse isa teades 53 rubla eest Mustlastele  müünud olla. Asi olla sillakohtu ülckuulumisc  all. Kuuramaalt. Kuuramaa Prokurör Mjassojedow  kuulutab „Rishki Westnikus," et pühapildi  üles panemine Liibawi Läti Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku wacstemajaS mitte tema nõuu pääle tehtud ei ole, waid tema abilise, Mertwago, nõuu pääle. Ka ei olla tema mitte ütelnud, et selle pildi muretsemiseks linnal wist jõudu ei ole, waid et linn sedä soowimise pääle wist kohe teinud oleks. Wiimaks kinnitab härra Mjassojcdow, et mitte kõik linna ülemad selle tallituse juures ei ole olnud, waid ainult mõningad,  kes seda maja auustada tahtnud, kui sääl esimest korda Greeka-õigeusu laulud kõlasiwad. Kuida sellest wabaudamisest näha, on härra Mjassojcdow, isegi selle üle natuke kahtlane, kas see tallitus just korraline oli, wõi mitte. Tallinast. Wiimane kirikuõpelajate sinod on nõuks wõtnud, et kiriku õpetajad ka siis Ecsti rahwakoolidest osa tahawad wõtta, kui need koolid ministcriumi alla lähemad. Koguduste usuline ning elukombeline olek olla üsna hea ja kiidu wäärt. RahwaZ käia usinaste kirikus ja mõtta Jumala armu. Wene usku on Viimasel ajal üleüldse 9053 inimest läinud. Mitmelt poolt