ead tasakest! loomadega olema, muidu ei nna näd piima käkke, ' Suuremmtes piimatallitusles kallatakse laudas lüpsikust püm suuremate riistade sisse, kelle pääl peenikene linane riie peab olema, ehk Piim lastakse sõelast lckhi, et kar>M M D-ügid, »us MSmisega juhtusimädasse  Mistantnl piima PSse e> jaa. Nõnda kui suurem osa wedelikusid gaasisid enese sisse tõinbanmd, nõndaiama wõtab ka piini ja wesi gaasist-enese, sisse, mis.,pärast ka wõile külge jääivad. Selles Pärast ei wõi pinnast, niis kaua laudas sõttiku pääl ehk mõnes  muus haisemas kohas on seisnud, i«lgi hääd wöid saada. Pärast lüpsmist peab siis piima kohe laudast wälja kandma. . , Süwel palama- ajaM on- taribis prima ära jahutada, enae kui ta iveikjetesse riistadesse  saab kallatyd. Siis ivõib loor paremini  piimast ära lahkiida. Seda wSib külma mee purre panekuga teha, ka selle pärast on seda maja teha, et püttidesse walatud soe piim ei peaks piima kammert soojaks tegema. ,Mrg tuleb) Sarwelajad. Hääd piimalehmad on härma ilusad. Kui siis piimatalituses wasikaid kaswatama hakatakse, ja kasuwasikateks ilnsa keha olemisega  wMad iyakttakse,. siis' wõrb kergesti sündida, et sarnastete «vasikatele palju piima  ära joodetakse ja neid wiimati ometi tapaloomadM peab tarwitotama, sest et nad piimaloomadeks ei kõlba. Loomulikus olekus annab lehm just niipalju Piima, kui masika ülrskaswattynisekh' maja on, ja kui masikas üleskasPab, nii et ta kõma sööki süüa wõib, siis jääb lehmal piimaandmine  järele, mis enamasti 4—õ-mal kuul pärast poegimist juhtub, siis niuudab söök/mis keha ülespidamisest üle jääb, lehma kehas raswaks. Et aga niisugune kasu liig wähene oleks, siis nõuame meie, et lehm rohkem piima peaks aildßa, kui waW, üleskaswatauiiseks  ara'kulub, mng-Piksüdame ka lüpsi aega, et keha ülespidamisest ülejäänud  toit mitte raswaks ei iiprutuks waid piimaks. Niisugune piimalehma" olek ei ole aga mitte loomulik maid kunstlik- Pii- - ma andmise ajal ei pea raswaks muutmine - sugugi ette tulema, maid kõik söök, mis keha ülespidamisest üle jääb, peab ennast pstmaks muutma. Piimatallituses on meil tegemist neude lehmadega, kes kõige. rohkem piima annamai),  selleparast teadustan mõned wälimised  märgid, mis hää piimaandniise tunnismärgid  saamad olema. Nende märkide pääle ei wõi küll igatahes kindlasti toetada,  et nad täieliseks mõõduandjaks on, siiSgi  wõiwad nad waidlemata õigeks jääda, kui teadupärast on, et ühest seltsist niisuguste  märkidega lehmad ikka hää Piima andmisega on olnud, Lehma rohket piima annet kaaludes peame tema keha loomu ja seisu tähele panema, Rääkime siis esiteks lehma pätist, mille järele'mitte üksi elaja iseloomu maid ka tema seestpidise oleku üle wõib otsust anda, "kesed ja seltside järele töwerad, ci tohi r,d, tasase maotusega silmad, mitte aga .wäljapaislawad, pikad lõuapärad, juurte ja hästi ühte minewate mokadega, alumised  lõuapärad mitte wäga kitsad ja kaunis  laia kõriga. Nahk peab kõwasti keha kulles kinui olema, Pää olgu ennemalt lahja kui rasivane, Wäga raske on wahet teha loomulikult hästi kaswanud ja „liig harjunud piima andmisega" lehmade wahel Süsgi wõib tunda, et „liigharjunud" lehmal  liig pikk alumine pääjagu ja «väikeseks  jäänud otsaesine on. Loomulikult rohke audiga kehmal aga on otsaesine pool pääluud pikem ja kõrgem, Liigharjunud  loomal selle wastu läheb alumine pääjagu liig pikaks ja kitsaks. Lõuapärad on mäluni'kitsad ja silmadel on tihti selguseta  >a teravuseta maade. Ka on niisugusel loomal kõik teised kehajaod hästi harjunud. Nagu ju niiUetatUd, on niisugused lehmad  rohke piima andmisega, ei kõlba aga mitte sugutamiseks, sest et nad nõrgad keha loomu poolest on ja siis ka wäikesed ja nõrgäd wastkad tooksiwad, kes pärastpoole Kodumaa ajakirjandusest. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Ma nemniscs lubab nii tore ja hiilgnw saada kui seni osaw-ad kunstnikud juba tallitud, kes rahwale  kella 2 kuni kella 7-ni wahet pidamata lõbu ja kunstitukka ette tegema saamad ja ' See on wäga isesugune  hele paistus, Õhtul saamad ka tulemärgi  paistwad kuulid õhus ilusaid wärwi—  Professor Janshul Moskjooniist  «vähendataks ja et «valitsus ja haritud  seltskond ühisel jõuul ette wõtaksiwad  seda joomise katku mahendada, osalehti ei looda aga sellest abi, Kuna ennemalt mõisawalitsuste käes kogukonna wakuraamatud oliwad, anti mi- ja mõisa ajaniaa, Põld, metsmaa,. hMamaa  jne. KsMM, rutrtMla ja ruüHrhla järele raamatusse üles kirjutatud. 01, Tartu sillakohus on wallapolitseidxhe ringkirja saatnud, milles ta teada annaT et kõ>k Tartu kreisi tagawara wäelised, kellede teenistuse aeg ja 1878. aastal on, omal ajal Tartu sillakohtu  juurde peawad kokku tulema. Tagawara  wäelistele saada „ülesandmise kaartid"'  wallapolitseidp läbi mdalat enne mihklikuu "Ib. pkewa Wtte antud, kuna nende käest, kes wõõrastes waldadcs elawad,  wäljäkaskmise piletid ja Hass Kära wöetakse. Harjutusele kutsutus sbldatid peawad kvktnlognmlse kohta crtzse Kuluga ilmuma. Need, kes tähtpäewäkZ nutte ei ilmu, wöetakse sõjakohtu ees wastutamise alla. Wäeharjutuse ajal, mis kolm nädalat  kestab, peawad nad ise oma riideid kandma. Saabaste eest maksetakse neile kroonu poolt 3 kop. päewas. Kokkukutsumise  üle antakse wallawanematele Liiwi kubermangu  ajalehe 47. numbris ja „Käsuõp-tuses"  ligemat teatust. 01. Riigipanga walitsus on nende päewade  sees abipankadele käsu andnud, et nad uued 25-rublalised paberirahad nii wälja ne-tusi. Liiwi maa rüütelkonna konwent on erakorralise maapäewa" peamiseks tänawu  sügiseks luba palunud. Ka „Balir nädalakiri" kaebab oma uuemas põllutöölised NWSndes wäga kewadcste ilmade üle, mis läbi wilja jarohukasu takistatud saanud. Suwiwilja ülestöusmiite olnud wäga waewaline, kohati on seeme kahekordselt tõusnud.  Rutki õitsemine olnud mitmekesine, wubinud wäga. pikale,PUjjWs paigas takistanud  seda suured tuuled. UleUld.se Ljwõiwat  rukijaagi üle mitte rõomüstalvat mtsust anda. Ristikhein olewat igal poõl endistest  aastatest wgasi, tinwthein aga andwat hääd saaki. Hemasaph plewat läbistiku arwata  wahest 6v 'keskniisest saagist. Hääd heinakaswu olewat wäga arwa näha olnud. Kahjulksi putukaid ei õle külmad ilmad palju sigineda lasknud, kohati on aga ruki sees üht ussi tähele pandud, keda weel kõrred kllM. MiMW Made moM on tihedad metsa ja soode põlei s d palzn kahju sigitanud. Üks rskäral e nde mise all nüüd 130 inimest. Haigeks,'jHnud  on üleüldse 983, icrweks saanud bl6, ärasurnud 238 inimest. Uuemad sõnumid. Wienist Bulgariast on teated tukalla  wõtyud, mida aga Türgi poolt wäga pahaks pandaks?. Ka teised ministrid laitma!  seda ettewaatmata ja omawolilist tegu ja olema! stambulowist täitsa lahku löönud, mispärast selle ametist ära astumist oodata Sosiajl. Türgi agent Sofias Päris Bulgaria malirsuselt raudtee asjus seletust ja teatas, et Türgi walitsus uskudagi ei tohtivat,  et Bulgaria walitsus nii lllijulgeksvn läinud.  Sultan olewat Bulga.rlaKt«ga liig kaua kannatavpd, need aga tema HWdust kurjasti  pruukinud. See kõne kohutas wäKtsust ja tahetakse nüüd wabandpseks ja waigistuseks  seletuskirja saata, lootes,, et Türgi tegewuseta walitsus seega rahulejaab. Ömeti oldaksc järelduste pärast suurO, hirmus. "Askgradilt. Kuninga paari lahutuse asjas lähawad Vaimulikkude meeSte arwamised wäga lahku. Kuninganna Natalie minewat  sügisel Florentsi elama. - Montene- MAMMIeb oma Malak  tagasi ja e. lahi iNaäle. iskwapvsibus, kohati päris näljähaoa rahwast punamas. Nari st st. Parlamendi rahaksmission tegi otsuseks, ka ikka edespidi kirikliku tar° wituste kuludeks raha lubada. —President Carnot on maal ümber reisimas ja leiab rohket auustawat wastuwõtmist. GreWMs,,MstMd. .MiMlikH..Whed püskopp Fleva juhatusel teretamas ja awaldasiwad  auutundmist presidendi ees. Car> not tunnistas oigas kõnes, et praegune «valitsus  lepitust otsiwat ja seadusi auustawat, mida kõll pidada tähele panema. Rahwal ei olewat oma õiguste pärast midagi karta, täitma. Sõjamäe ja rahkva esinikud olewat  nende armastuse ja usaldus,.mehed ja saada seda iga kord tõendama. Siis jõi et Jtalia trahwijeadüse järele ja wiimsete kirikuwaenuliste awalduste pääle Rooma  ametnikkude walimistes paawst Watiwalitsuse  ivastutalnise pääle, teda kaitsta, toetada ci wõiwat. Kuuldub jällegi räägitawat,  et paawst kuhugile mujale elama lähab. Keisri Wilhelmi ametlikku reisi Rooma ei taheta Watikanos mitte uskuda. Athenist. Kuningas-läks pikemale reisile,  esile Wene maale, pärast mujale. Walitsuse  juhatus on senni ministcr-presidendi Trikupisse käes. Põhja telegrafi agenturi telegrammid. l2. jt. Keiser Wilhelm  käis suurivürst Michail Nikolajewitschi  juures Mihailowskis perekonna löunesöögil,  millest ka Wene keiserlikud. Majeesteedid  osa mõtsiwad. Täna on lõune söök „Hohenzollerni" laewal sa pärast keiser Wilhelmi ära sõit. - , Wälinuste asjade ministeriumi leht „Journal de .St. Petersbourg" räägib Saksa keisri pikemalt siia-jäämisest: Et kõrge külaline kauemini meie keisri külaliseks on jäänud, see on uns tõendus, kui südamlik  olek Wene keiserliku perekonna ja kõrge külalise wahcl on, kes mõlemalt  kauemini  koos tahtsiwadollgsa.sellepärast jumalaga jätmist edasi lükkllstwad. Kõik näitab"lahkust,  mismõlematelenaabri-rahwastele üksnes kasu wõib saata. Saksa keiser andis wälimiste asjade ministrile v. Giersllle Musta kotka ordu briljandid ja abinikule v. Vlangalille WMfe kotka ordn l. klassi. Wene keffer andis grahw Hcrbert Bismarkllle Aleksander  Newski prdn briljandid. Kroonlinnas 12. jl. Täna hommiku  wöttis prints Heinrich „Hohenzollern" laewal Wene keiserlikkud Majesteedid ja perekonna wastu, kus jüllres ta keisrinna Majesteedile ja spurwllrstiua Maria Pstwlvwisäleilllekimbud  andis. Siisoli„Bädeni" laewa ja teiste Saksa laewade waatamine. Pärast oli „Hvhenzollerni" pääl pruukost. Kell 1 läksiwäd Wene keiserlikud Majesteedid  „Hohenzollerni" päält ära, kes anrud  üles tõmbas ja suurtüki mürinal weel tagasi teretades. Wene keisrilaew „ÄleksandriuS'käis  ringi tehes „Hohenzollerm" ümber teda saatmas. Keiser Wilhelm tänas  laewa sillalt lahke saatmise eest. Smajas IL. jl. Rumenia kuningas  läks Schlesia maale Grasenbergi ja 'Keterkuris 13. jl. „Walitsuse Wienis- 13. jl. Austria keiser sõitis Böõtnj maple sõjoprooAidelc smanöwriteles.  j " " ' i " Konjläntinõpolis 13. ji.  Egiptuse  kohta on Türgi ja Inglise wahel külmus  tulnud. Posti m e cF WB,