on selle kuu 20. pääwa õhtal 30 rubla eest riideid ära waraõtatud. Endine wang, 18aaslane Juhan W. Lehmja wallast, pakkuS selle kuu 21. pääwal Wene turul warastatnd saap«iid müia ja sai rinni wõetud.  Gorodowoi  Karpowitfh töi selle kuu 19. pääwal joobnud endise soldati, Aleksander A>, Politseisse, kes Wene turul 17 küünart riiet müia pakkunud, -mis rätsepp S. juurest warastatud  oli. Kewade näib õige waraselt tulema. Lumi on juba enamist kõik ära sulanud, jõed ön ennast talme-paelust peastnud, .sM'-liMWM'GäyM;'WwWi<üS oliwad selle kuu 23 paamal näha. Niipalju kui meie näinud jü kuulnud  oleme, on orased igal poolel terwclt lume alt wäija tulnud. Zumal andku kosu! —Valtiskis oti lahe juba wiimasel nädalil täitsa lahti. Kolm laema föitsiwad Laupääwal  wälja ja tahtfiwad ennast Tallinna sadamasse läbi lõhkuda, kuhu nemad ka-, juba selsamal pääwal paistfiwad.  Rakwerest kirjutakse meile: ,Pühapääwal, Paastukuu 16. pääwal, saiwad .Ööpiku" näitelawal kaks näitemängu antud, -esiteks ,Worstau- linna siis mitmete soowimise peale ,Teie käsn peale, herra Leitnant", lõppeks muusikat ja laulu. Näitemängu mängiti kaunis ladusaste, kõige paremini mängis ,kohtumeeS Mägi". Teises mängus  oli ,herra Leitnant" ka enam julgust täis, kui esimesel  korral. Laulud saiwad beaSte laul elud, aga muusika kõlas sandis te. Ka naljakat juhtumist sel õhtal, ei tohi tähelepanemata jätta. Keegi noormees ostnud omale pilleti ja tahtnud ka waatama minna, aga korraga kargunud üks wanem naesterahwa puhwetift ukse peale ette ja ütelnud, et teda sisse ei laSta. MikS teda sisse ei lastud,  seda ei teadnud noormees. Pärast tuli näitemängu juhataja ja laskis teda sisse. Põhjus olnud see, et teda mõneks kritikuseks peetud, mida tema aga sugugi ei olnud. Pealtwaataja. Tartust. Emajõe west okikwiimase nädali hakatusest tõusmas ja jea lõhkemas. Kuuni Laupääwani oli west 9 jalga üle keskmise aru tõusnud ja näitas selle peale seisma jääma, sest et öösel külmetanud ja jea ka juba minemas  oli. Mõnesse Majasse ja hulga keldretesse oli aga west juba tunginud ja kippus kahju tegema. Kuida kohalised lehed kirjutawad, olla parast vr. Weske lahkumist Eesti keele Lektori ameti pidamiseks Tartu suurkoolis Hollmannt, Gymnastumi-kooliõpetaja  G. Blumbergi Or. K. A. Hermanni peale mõteldud.  Kauplemist et ole weel kellegiga olnud, fiiski aga katsub witmane juba Hollmanni keelekundmist kahtlaseks teha, mis mitte just wäga kena olla ei taha. Tartu Linnasaadikute walimife üle oli juba enne , W walikomitee kaks kaebtust selle üle sisse aimudet tema kandidattst ei ole walitud,  ja nüüd olla , sõnumite järel weel kolmas kaebtus juure tulnud. Ka taha nemad Saksakeeli ,Peterburgi üle kaebata, et see üht kirja tähendatud  komitee tegewuse üle ära trükkinud on. . Meie omalt poolelt soowtkfime, et nemad seda tegemata jätakfiwad.  Pärnu maakonnast kirjutakse meile: , Praegu, kus kaunis  kehw aeg meie maal ou ja igaühele kitsas käkke kipub, kuuldakse patju nurinat maade müüjate ja wäljarsntijate waSta, et need Üleliiga suurt hinda Nõuda, mis rentijaid sundida majast wälja minema. Wõib mõnes paikas lugu nenda olla, aga mitte igal poolel. ÜkS wanasöna ütleb: ,Süüd wafikal, süüd rokal", ja see näitab ka õige olema. Alamal ülespandud lugu näitab selgest, kuida asi ou, et süü-tõstjal wahest rohkem süüd on, kni sellel, kelle peale tema süüd laduda püüab. Aastat neli tagasi clafiwad meie naabruses kaks kaunist  jõukat rentperemeest. Piired snsiwad neil kõrwu, põllud ja heinamaad olnvad headuse poolest ühesugused. Aga surm, see kole ja külm wõeras, ei tee wahet rikka ja waese wahel, tuli ka seia, wiis ühe peremehe ära ja jättis majapidamise lese Me. Nüüd arwaS naaber paraja aea olema, mõlemaid kohtafi oma kätte saada. Tema läks mõisaherra juure jä ütles: »Lesk ometigi oma kohta ei jõua pidada, andke tema koht minule, mina maksan thalre pealt ühe rubla rohkem ja wõtan lese oma lastega minu majaSse elama. Tuleb pärast wahest wöeras sisse, stis saadab tema tele majast wälja, mingu kuhu tahab." Herra lubas as-a läbi kuulata ja teda stts jälle oma juure kutsuda,  saatis lese järel ja küsis, kaS tema kohta edasi pidada  jõuaks ja tahaks, rääkis ka, mtda heile naabri käest kuulnud ja ütles lõppeks: , Jumal ou Sinule muidugi suurt koormat õlade peale pannud, mina omalt poolelt katsun  natuke kergitada ja jätan talu rendist kaks rubla thalre pealt maha, nii kauaks, kui minu elu kestab. Kas oled rahul?" Lesk tänas Jumalat ja heldet herrat, ja läks rõõmsama südamega kojrr, kui tulnud oli. Teisel päawal  kutsus herra naabri-peremehe ja ütles: ,Lesk arwab küll läbi saama ja makjab hea meelega määratud renti, ja tema tahab ka weel Tniu koha wõtta ia kaks rubla thalre. pealt rõhk em maksa. Tahad Sina seda isegi, firs jääb koht Sinule, kui mitte, siis otsi teist." Mehrke sügaS pead, et aga paremat kohta temal teatud ja saada ei olnud, flis pidi tema hapkt õuna hammustvma ja kaks rubla thalre pealt rohkem maksma. Noh, kes tegi? Ise tegi. Omad wiksad peksawad kibedast." tt. ? Wõrn maakonnast kirjutakse meile: ,Wastse-Kasseritsa mõisa-körtsi eest warastati Paastukuu 6. pääwa öhtal üks hobune reega, wäärt rubla, sellesama mõisa Holibi kõrtsi eest Paastukuu 8. pääwa vhtql üks hobune, 40 rbl. wäärt, ühe reisija koormaga, kes palju kahju saanud on." I>. L. Selle kuu hakatusel on Walga ümberkaudu kõige talwe kohta kõige kaugem kulm ojuud. ühel ööl 23 graadi. Siis oli tükk aega ööseiel 12 kuum 14 graadi külma, selle kuu 14. pääwal aga juba selge ilmaga 7 graadi sooja marjus. Kuiha waesed aastad talurahwa kohta mõjunud, seda on ka f.llest näha, et Walga Kihelkonna-köhtu  ringkondas aastal 1885 ainult kais talukohta, 8000 rubla eest paeseks ostetud on. Wiljandist sõnumite järel on Kürgja koht kohtu poolest ostja, M ossa, omakv kiun tatud, lnitte Jakobsoni  pärijate omaks, kelle eestseisjad selle üle kaebnta tahta. Pärnust. Pärnu jõe peal hakkas jea selle kuu 21. pääwal liikuma, wett oli keskmise aru kohta wähe. Riiast. Düna jõgi oli selle kuu 22. pääwal linnas ja ümberkaudu jeast pichas, wesi oli peale 9 jalga üle keskmise aru tõusnud ja kardeti kahju tulema, mis aga mitte sündinud ei ole. ,Nish?i Westuiku" sõnumite järel saada Tartu koolikonua walitsus tõeste Riiga asutatud ja Kurator juba pea oma eluaset seal wõtma. - (Znnä. pdilos. Harry Jan usen , eudine toimetaja, on Liiwickaä Kubernöti Kanzellet-juhataja nooremaks abiliseks nimetatud. / Sedawiisi on tema siis wist jäädäwalt aeakirjandusest  lahkunud. Mis saab, selle üle ei ole weel ustatawät sõnumit. Kuuramaalt. Miitawis oli Düna jõgi selle kuu 20. pääwal/13 jalga üle keskmise aru tõuSnud, häda-silla üle Drire jõe ära lõhkunud ja mõned liunajäud wee alla pannud. Pärast lõunat oli aga jea juba täitsa liikumas ja wesi alanes kaks jalga. Peterburgist. Keisri Majestätid on selle kuu 20. pääwal lõnnepoole Wenemaale reisinud ja saamad armu järel pilkemaks aeaks Liwadias, Krimmi poolsaares, aset wõtma. Ka Wäljaspidiste asjade Minister, Riigisekretär  von Giers, reisis selle kuu 23. pääwal senna ja jääb niisama kanaks, kui Majestätid. Ministriga reisiwad  ka Ministeriumi Direktor Graf Lambsdorff ja Abiderektor  Würst Obolenski. Selle kuu 21. pääwal reisis Keisrikoja-Minifter, Kindral-Adjulant Graf Woronzow- Dashkow, Krimmi. Saksamaa Saadik, Kindral Adjutant von Schweinitz on selle kuu 22. pääwal pidulöuna annud ja läheb pitkemaks aeaks reisu peale. Ka Türgi Saadik läheb reisule. See kõik näib tähendama,  et rahurikkumist palju et kardeta, kuida ka Valtani poolsaare asjad segased on. Neewa jõgi oli selle kuu 20. pääwal juba 5 uersta jõesuust ülespidi jeast puhas. Kronstadli lahedel olt sea sooja ilmadega nii palju murenenud, et mitmed hobused sisse langesiwad ja sõitmine ära keelatud sai. Britnewi aurulaewadele hakati selle kuu 22. pääwal Kronstadti ja Oranieubaumi wahel teed lõhkuma. Isa oli küll wee! paks, aga selle nädali wiimaste pääwade sees loodeti teed lahti saama. Moskwast. Ära surnud M. A. Kludow on 100,000 rubla, 5 Zarzewo wabriku aksiat, wäärt 250,000 rubla, ja ühe maja laste-hoSpidalile, mis tema nime peale asutatud on, päranduseks jätnud. Warshawist. Weikseli jõe peal hakkas jea selle kuu 20. pääwal liikuma. Warshawis ja ümberkaudu olt wesi üle kallaste tõusnud, mõned uulitsad ja mõned külad wee alla pannud. Jwangorod-Dombrowo raudteel oli Kamionka sild alt õõuistatud. Kui palju selle kuu hakatusel Poolamaal  lund sadas, seda on ka sellest näha, et ainult TcreSpoli  raudteel rookimise eest 00,000 rubla wälja antud  on. Odessast, Paastukuu 19. pääwal. Sahhalini Sõea- Kubernör on siiu ise selle saare elukarwitusi ostnud ja reisib  homme aurulaeiva peal tagasi, mis ka 389 wangi kaasa wstab. Nowonikolajewkast Dooni maakonnast. Nende paawade  feeS on uks terwe woor Taganrodi ja Nowonikolazewka  wahel hukka saanud. Voorimehed tahtsiwad ligemat  teed iile Asswi mere sõita, aga kaldast eemal murdis  jea katki ja kõik 20 koormat langefiwad põhja. Kõik 12 woorimeest on surma ja Nowonikvlajewka kaupmehed, kelle kaupa nemad wedasiwad, umbeS 12,000 rubla kahju saanud. Kharkowist, Paastukuu 18. pääwal. Lopani ja Kharkowi  jõed on lahti läinud. Wett on keskmist aru mõõda. Warased orased on külma läbi kahju saanud. Astrakhanist, Paastukuu 18 pääwal. Wolga jõe peal on zea taua lõuna aeal liikuma hakkanud. WolSkist, Paastukuu 21. pääwal. Laewasöidu algamist  ootamas seisab siin umbes 900,000 puuda nisu. Sandi teede pärasi seisawad woortd, mis weel wilja seia ja Valaklowosse piawad wedama. Siin on kena kewa-- dane ilm. pänwapaistel 15 graadi sooja. Tiflisist. Shushast kirjutakse, et mõe aasta eest ära surnud Peena Prinzi pojad, Behmet-Mirsa-Gumajun ja Khaualam, kes oma wenna ära tapnud, 12 aasta peale wangitööle mõistetud on. Bakust, Paastukuu 19. p. Lahe peal läks aurulaew xßaftalan", 15,000 puuda kiwi-õliga põlema ja kargas lõhki. Kapten ja 12 meest on surma saanud. Wernõist, Paastukuu 22. p. Kashgarist tuleb sõnum, et ärasnMud Buhhara Einiri WaUem poeg-. Katy-Tjura, kes Buhhara trooni omale pärib, PöhjA-AfghanistauiHse tulnud. oma nõnu korva saata püüdma. Merutshakist, Paastukuu 18. p. Piire- sammad on KhouS-Khani ja Murghabi wahel püsti pandud. Kapten Hatt ja Jnsheniör Iljin on teel. neid Tsharshambeh meridianist  Dsti panna. Sarsiklased Kala-Wali aulist, keS Afghanistanis elada ei on Pendsheh rohumaale tulnud  ja tähawad ennast seal elama asutada. Neid on umbes 400 kibitkat (telki). Paastukuu 17. pääwal sadaS Murghabi srguS ja ümberkaudsetes mägedes umbes ükS arshin lund. Järgmisel ööl oli 16 graadi külma. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Persia-Türgi piirelt kirjutakse, et seal Persia poolt ja Türgi poolt sõeawäge kogutud saada. Berlini kongressi pea! sai otsuseks tehtud, et Khokuri linn ja maakond Persia külge piab langekw, aga Türgi walitsus et ole seda weel walja annud. Ka on kaks kolmandikku Persia rannast MaSkati Sultani walitsuse all ja Wenemaa poolt on Shahile kinnitatud, et tema nii heaSte .thoturi linna ja maakonda, kui ka oma randa ja sadamaid piab kätte saama. Persia Wäljaspidiste asjade Ministri ja Wene Saadiku wahe! olla wiimase! aeal elawad nõnupidamised olnud. Belgiast. Mitmes paikas on lepitus tehtud ja töölised  on jälle tööle läinud. Ammmist on sõnumid tulnud, et Annamitlased Näärikuu  lõpul Quangbiny maakondas jälle ühe Katholigi preestri ja 44? Khristlast ära tapnud on. Amerikast. Uruguay wabariikis on mässamine. Walitsuse ja mässajate sõeawäed on kokku sattunud ja wiimased on wsitu saanud. Jutu leht. Kanblepois. (Järg.) Gorg o n: See on siis püsti koer. Waibel: Eks kuulge! Isand Jaak on kuulnud juba küll targa meeste suust, et tema ou püsti koer, aga tema et usu. Gorgon: Paraku, piab mõni kord ka seesugust mehi tanvuatama! Aga räägi edasi. Keda Sina siin weel nägtd? Waibel: Siin on olnud waene Juut Waibel, üks yea, auus Juut, see Waibel olen mina ise. Siis on tulnud  kerjama üks kingsepa-sell; temal on olnud räbal kuub seljas ja Jaak on ütelnud, et see on assesser Brünett, kirja järel, mis seisab kuulutuse lehes, ja on üteldnud: Waibel, jookse, 100 isandad soldatid, et nemad tulewad ja wõtawad kinni isand karganud mangi, ja meie tahame ka wõtta pooleks need sada lhalred, ja fiis olen mina jooksnud  ja armulik herra Kapten on tulnud ja nüüd olete siin, ja nüüd olge head ja wötke kinni isand kargannd wang ja makske wälja sada thalret. Gorgon: Saame näha. Kutsu perenaene. Waibel (hüüab kamrisse): Ksttsiemand Z auulik kõrtsiemand!  Teil on kõrged wõerad, tõuske üles! Kõrge pealik kässib, Teie peale tulema nüüd ette oma tütrega. (Kõrtsi-perenaene ja Tio aStuwad sisse.) Kõrtsi-perenaene: Oh armuline herra Kapten! Ehmatus surmab mind siin jala peal. Teie olete minule wahi ukse ette pannud. Mis süüd olen mina teinud! Mina teen mis õigus on, sõbrade ja waenlaste ees. Gorg on: Olge rahul, perenaene, kostke aga tõtt mõõda minu küsimiste veale. On Teie juures MustlasepoiS  oma waua-emaga? Kõrtsi-perenaene: Ja on, herra I G org on: Laske neid sisse tulla. T t 0 (läheb wälja). Gorgon : On siin üks kerjaja kingsepa-sell öömajal? Kõrtsi-perenaene: Ja. Mina andsin temale armu pärast öömaja. Tema mögab Vigase metsawargaga lakkas. Gorgon: Kas oli weel keegi siin? Kõrtsi-perenaene: Minu wadec Miili-Mart. Tema läks aegsast koju, ja Juut ei tahtnud ka ööseks jääda. Gorg on: Ega Teie kedagi ei salga, muidu pian unna wali olema. Söea aeal on üks kõik, kas üks seesugune  onnike wähem wöi rohkem maha põletatud saab. Kõrtsi-perenaene: Ei mina salga kedagi, mina