kubermangust 7294 meest, Wjatka kubermangust 6786 meest. Eestimaa ametlikud põllusõnumid selle kuu 16. pääwasi on järgmised: »Talwewilja wäljaandmine oli läbistikku kasin, waewalt keskmine. Talwewilja seeme oli maha tehtud ja oli korraliste ilmadega heaste tõusnud ja oras oli hea. Suwiwilja warane külw oli mitmes paikas  ikaldanud ja oli muist juba leigalud. Hilist külmi oliwad wihmased ilmad kosutanud, aga wilud ilmad oliwad  küpsemist wiiwitanud. Ka takistastwad heitlikud ilmad  suwiwilja koristamist. Kartuhwled seisiwad pea igal poolel uhkest ja oliwad täides õitsemises." Selle nädali  hakatusel on ilmad segased ja ida-tuulega wilud. Jumal hoidku öökülma eest! Põldude peal on weel palju wefi haljast suwiwilja näha. C. N. Jakobsoni , pärijatele" hakatakse juba jälle raha ajama. ,Torma Eestlased" saadawad ,Walguse" wiimases numres kirja wälja, milles , EeSti auusamaid poegi" ohwri-altari ette kutsutakse, et Kurgja koht ostja käest wõiks „lunastatud" saada. Waatame meie selle asja käigu peale, siis peame meie küll nende ,pärijate" põhjatumat ,häda" imeks panema. Esimese kuulutuse järel oli Kurgja koha peal 3000 rubla wõlga. Selle mõla tasumiseks hakati raha korjama ja wõlg kaswas korjamistega  woidu, kuuni 18,000 rubla peale. , Pärijad" oliwad siis peale korjatud raha mida mitte wõlgaoe tasumiseks  ei tarwitatud, weel 15,000 rubla wõlga teinud. Sellest sai ,seaduslikul" teel pool ,haamrega kustutatud" ja ,pärijate" ssbralised lehed hõiskawad, et asi nii ,heaSte"  korda läinud, s. o. et Kurgja koht nii odawalt ära müüdud sai ja wõla-uskujad omast ilma jätwao. Weel ei ole pool aastat sest Ennest" möödas ja juba hakatakse jälle korjama! Unustatud pärijad" ja pärijate aõjatallitajad:  Kuhu on need korjatud summad, mida ,Olewik" 25,000 rubla peale arwas, ja kuhu on need laenatud 15,000 rubla pandud, et kõige sellega tänine weel Kurgja kohta punastada" ei wõidud? Eks need puusad herrad", kes waestelasle eestseisjad ja wöörmündrid" on, wahest juba ei pelgu, seesuguste segaste juttudega ühe mõistliku rahwa ette astumast ja Eesti rahwast ii ka ja ikka tülitamast? Nemad noomiwad Eesti rahwast auu peale" mõtlema, iseenese ja ka Jakobsoni pärijate ,auu" näiwad nemad aga täitsa ära unustama. Eesti rahwa anu külge ei puudu see sugugi, Sui keegi Danaiidlaste  tünnikut täita ei suuda. /Sakala" äramüümisest kirjutakse meile Wiljandist: , Kuida juba aealehtedest olete lugenud, pidi meie Wiljandi aealeht /Sakala" selle kuu 12., 13. ja 14. pääwal rohkem-pakkumise teel ära müüdud saama, mis ka nenda sündis. Neil päiwil, iseäranis  wiimasel, oliwad ennast sei.se meest rohkempakkumiseks  üles annnd ja mõnel oli wee! hulk nöuumehi ligi. Wäljapakknmine kestas õige kaua. Wiimais sai see ühe Karula walla mehe, Jüri Peeti, omaks löödud, 801 rubla eest. Leht ise oma õigustega on nüüd küll äramüüdud,  aga wäljaandmise õiguse Wiljandisse jõudmist ei wõi mingil skombel ette määrata. l— Selle kuu 23. pääwal on Siamäel, Tallinna linna piiretes, järsku üks lehm langenud ja loomaarst on tunnistanud, et langemine Mnapöletnsest tulnud. Täitsa kustunud ei ole loomatõbi siis Eestimaal weel mitte. Raudtee waht Wilhelm Triik on selle kuu 18. pääwal ühe raudja mära Tallinna Politseisse wiinud, keda tema ilma peremeheta huikamast leidnud. - Tallinna Politseile on teada antud et Pöörawere waldas öösel, selle kuu 13. ja 14. pääwa wahel, üks 11 aastane raudjas  ruun ja üks tõöwanker ära warastatud on. Sigitawad kõik need wargused, millest Tallinna pääwalehed  ikka ja ikka knulutawad, sigitawad iieed kurwastust, fiis sigitab järgmine wargatega jälestust: Öösel, selle kuu 21. ja 22. pääwa wahel, on üks waris Eesti Kaarlikiriku  ukse, wist muukrauga lahti teinud, kaks korjandusekasti  katki murdnud ja raha ära wimud. Kui palju raha see jultunud käsi leidnud, see oli weel teadmata. Öösel, selle kuu 22. ja 23. pääwa wahel oliwad maaler Palm ja lihuniku-sell Tassenberg Pääsküla nõmmes  ühe postpoisi wankrele istunud, kes Kanawere jaamast tühjalt linna tagasi sõitis. Umbes üks werst teinepool Risti kõrtsi kõlas metsast järsku püssi-pauk ja maaler Palen sai raskemast haawatud. Seltsimehed wiisiwad teda linnas hospidalisse ja seal on arst leidnud, et õnnetumat kaheksa rennkuuli wassakust käewarrest. kaks seljast üks kaelast haawanud. Kas see õnnetus ühe kurjategija wõi ühe hooletuma läbi sündinud, see on teadmata. Maalt kirjutakse Saksakeeli ,Tallinna Ze'.tungile": õige lühikest smvet näib külm sel aastal wara tulla tahtma. Mitte ainult ei näita wihmased ja wilud ilmad sügisest nägu, waid Tapa ja Rakwere ümberkaudu, paiguti ka ligemates mõisades, on juba msned külmad ööd olnud, mis palju kahju teinud. Nimelt olla kartuhwli warred kärbitud, mõnes paikas juureni, mis läbi muidugi lootus hea kartuhwli-saagi peale kangest kahaneb. Raklvereft. Kohaline ,Teadaandja" kirjutab: ,Kõrgema  käsu peale on kaubapaikadcle ja joomamajadele meie linnas teada antud, et nende uksed kiriku-ja kroonupühadel  Jnmala-teenistnse aeal peawad kinni seisma. Selleks on Bogtei-kohtu poolest joomamajadele need pääwad ühe trükitud lehe peal üles antud, kus uksed peawad kinni peetud saama. Wiimasel Laupääwal, enne lõunat, kargafiwad mõned kaabakad ühe siinse kõrtsi eeS ühe maalt tulnud tüdruku peale ja rööwifiwad tema raha-koti käest ära. Hakkaja tüdruk sai küll oma raha nende käest ära kiskuda, aga kaabakad peafiwad põgenema. —. Nende pääwade sees olla Politseil korda läinud, üht suuremat, wargate-salku kinni wõtta ja nende juures hulga warastud asju leida. Narwast kirjutakse meile: ? Narma ümberkaudu on talwewilja ja suwiwilja saak keskmine, põhku on aga wähe saadud, sest siin on enamist paepealifed maad, miS põuda kardawad. Kartuttvlitest loodetakse rohket saaki, kui üleliiga  wihma ei tule, mis selle wiljale kahju teeb. Praegu (s. k. 25. p.) on ilmad parajad soojad. Meie aidnikud aga on rõõmsad, sest tänawu on uuritsad wäga heaste kaswanud ja Peterburgis maksetakse nende eest head raha. , Töörahwal on wähe tööd ja töö hinnad on raSkest alanenud. Tõörahwas leiab aga selle poolest jälle abi, et ka wilja hinnad alanenud on. Nenda maksis üks puud jahu hiljuti 1 rubla 20 kopikat, nüüd 1 rubla; üks tshetwerik  kartuhwltd maksis 50 künni 55 kopikat, nüüd 23 kuuni 25 kopikat. Nenda on ka teised põllu-ja aeawiljad hindas alanenud. ,Selle kuu 17. ja 18. pääwal on meie lasku-kunstnikud  jälle oma ametit tallitanud ja nimelt Krähnholmi turul mõned rahatotikesed ära nalpanud. Meie agar Politsei on neid aga kinni wõtnud ja puuri pistnud. Eh? märkawad teised, et selle ameti tallitus Krähnholmi turul just mitte ,lausa lubatud ei ole." r—N. Hiiomaalt. Selle poole-aasta hakatusel on neli esimest Greeka-öigeusulist rahwakooli Hiiomaal oma ametit alganud. Tartust. Liiwimaa Põllutöö ja Käsitöö edendamise Seltsi Põllutöö-näitus on selle kuu 24. pääwal Tartus kena ilmaga alganud ja on rõömustawat tunnistust  nende töö ja waewa õnnistusest annud, kes armsat tööd juhatawad ja tuetawad, ja kes seda tööd teemad, Tänawune  näitus tunnistab jälle meie kodumaa rahulist edenemist  käsitöös, põllutöös ja sloomakaswatamises, iseäranis muulases. Sarwloomi eh? piimaloomi on rohkemast näitusele  toodud, kui iialgi enne; neid lueti seal juba 98 tükki, kunui neid muidu 70 künni 75 kokku tulnud oli. Ja mis kõige rohkem rõõmustab, see on talurahwa kosmv  osawõtmine. Mõisnikkude keskist oli 18 näitajat luetud, taluperemeeste keskist 20, kus juures mõned karjamõisade-pidajad  arwamata jäänud on. Näitajaid on siis sel aastal juba taluperemeeste wõi weikepõllu-meeste keskist rohkem, kai suurepöllu-meeste wvis mõisnikkude keskist, kui ka wiimased ka sel korral weel rohkem loomi näitusele toonud on. Selle kõrwas on talluperemeeste poolest segawere  loomi toodud, mis wäga kiidetud saamad. Nenda kiidetakse nimelt Raadi walla Karu peremehe J. Ra ps  e i tõmmut pulli, kui üht tähtsamat tükki kõigest näitusest. Ka ho b t e poolest on näitus rikas, nii heast hulga kui headuse poolest. Hobuseid su umbes 100 tükki näitusele  toodud, nende keskis mitu wäga head täkku ja mära. Kuida juba enne taluperemeeste poolest hobuste jäuskond kõige elawamat osawõtmist leidis, nenda on ka tänawu rohkem kui pooled hobused talurahwa omad ja kiideta.se nende keskis nimelt segawerelist kodumaa tõugust. Ilusaid sigu on wähem kui mullu, kõigist 30 tükki. Peale selle on ka teisi elulisi ja iseäralisi koduloomi näitusele  toodud, nagu kanu, teisi fulgloomi, kodu-jäneseid ja koeri. Kodutööde keskist kiidetakse nimelt Wigala Kihelkonnakooli  õpetaja J. Lüdimõis'i täistopitud lindust. Kodutööd, mis rohkem tarwilifed on, kui stlma puuduwad, on ena-, mist Tartu linnast ja ümberkaudsest maakonnast, aga ka kaugemalt, nagu nimelt Patkülast Wiljandi maakonnast ja Mardilt Eestimaalt, näitusele toodud. Põllutöö mashinatest ja teistest põlluriistadest on rohkest toodud ja need annawad meie kodumaa sellesuguse suurema töö kosumisest  head tunnistust. Iseäranis on näitajatest tänine nimetatud: F. G. Fauce, Eo. Fciedcich, Fr. Graul ja sepp T. Schiffer Tartust; LaakSberg Wiljandist; B. Drümpelmann,  H. Gliemann, E. Lausmanu, A. Desen ja F. Trenks Tallinnast; L. ja A. Pollas Kirdalust ja H. Schmiedehelm Koselt. Kõige takistuste peale mõteldes, mis sellel näitusel ees oliwad, nagu nimelt loomatõbi, mis kõiki seda nõuu tühjaks tegema kippus; heitlikud ilmad, mis põllutööd wiiwitastwad ja sedawiist põllumeeste aega kalliks tegiwad, peab. tunnistatud saama, et tänawune näitus üle lootuse korda läinud on. Kui auuhinnad wälja jägatud, fiis kirjutame  sellest asjast edasi. Torist kirjutakse meile selle kuu 17. pääwal: >Tänu Jumalale selle kosutawa wihma eest, mida Tema meile Heinakuu keskmistel päiwil andis! Heinakuu hakatuses waatas iga põllumees kurwaStusega oma põldude peale. Naabrit kuuldi naabri käest küsima: saab meile see aasta tooma?" ja »kuida pean mina oma pere selle aaSta üle elatama, kuida maksud maksma? Aga kellel pääwapaistet  on, sellel on ka wihma: see kes on ütelnud: ,Hüüa mind appi ahastuse aeal, mina tahan sind kuulda ja sinule  abi saata," sellel on abi igal aeal. Nüüd, kuS mina neid ridafi kirjutan, nüüd wõib jga põllumees rõõmsa lootusega tulewiku filmi waadata ja wõib tänuga oma palwet Kõigekõrgema ette saata, et Tema meid ka edaspidi kahju eest hoiaks, luida meie tänine  hoitud oleme. Odrad, iseäranes hilisemast külwist, lubawad head saaki, niisamati ka hilisemad kaerad; warasematele  ei mõjunud wihm enam. Linadest ei ole suuremat  asja, saawad paiguti ainult seemnete pärast maast ära katkutud. Kes lina-põldu omaks raha-hallikaks teinud, sellel on kurb lugu. Kartuhwled rõömustawad igameest, nimelt neid ilma suurema maata inimest, kellel muud maha teha ei ole, kai mõned wakad kartuhwleid.  Rukkid  on juba peksetud, saak on keskmine, kõrge kruusimaa peal aga ka kehw, kus palawus Jaanikuul ja Heinakuu hakatusel wilja ära kõrwela?. Heinasaak oli põllu! ja metsas kaunis hea ja kõik on ilma kahjuta kokku saadud. Loomade põrnatõbe oli Heinakuu lõpul meie kihelkondas  mõnes patkaS kuulda, mõni hobune ja mõni lehm on ka langenud. Pikse kahjudest, millest Eestimaal ja Liiwimaal nii palju kuulda oli, oleme meie puudutamata jäänud. Siiski kuuldakse nurinat rahwa keskis, kui teiste õnnetumatele abi palutakse, nagu naabritele Jaagupi kihelkondas,  kelle kirik Heinakuul pikse läbi ära põles. Laupääwal, Leikusekuu 10. pääwal, astusiwad Wendenstetnis,  Taali mõisa juures, neli inimest weikesesse lootsikusse, et selles üle Tori jõe sõuda. Lootsik oli wana ja augud oliwad põhjas, mida nemad sawiga ja mätastega  kinni toppisiwad. Kesket jõge oliwad aga sawi ja mättad lahti ligunenud, lootsik jooksts wett täis ja wajus kõige inimestega alla. Wast uppujate appihüüdmiste peale saiwad lahedamad iuimesed teada, mis seal oli ia ruttasiwad  appi, aga abi oli juba hiljaks jäänud. Üks neist hädalistest, üks 14 aastane poisike, peasis ujudes wälja, teised kolm leiti alles pärast pitkemat otsimist jõe põhjast. Üks nendest oli ligi 60 aastat wana, naene ja lapsed on leinama jäänud; teine oli 28, kolmas 11 aastat wana." tt. Kumamaalt. Miitawis on selle kuu 21. pääwal Kuumaa  Ewang.-Luch. usutunnisse kiriku 50nes, ehk Pidu- Synod Zumala-teenistusega algatud. Kuurumaalt on umbes  8l), wäljaspoolt umbes 30 ofawõtjat kokku tulnud. Pärast Jnmala-teenistust kogusiwad ennast osawõtjad ja nende wõerad käärkamris, kuhu ka maa ja linna saatekonnad  õnnesoowimiseks tulnud oliwad. Teiste keskis teretas  Synodi Liiwimaa ja Tallinna Synodi nimel Kindral- Superintendent Girgensohn, Eestimaa Synodi nimel Kadrina  kirikuõpetaja Lemm, Tartu suurkooli nimel Professor Dr. A. von Oettingen. Ka mitmed Lätikogukonnad oliwad  õnnesoowijaid saatnud. Selle kuu 10. pääwal on Swehti ehk püha Aa jõgi suurt uputust teinud. Muhfitis, Miitawi linnamõisas, seifiwad  mitmes paikas põllud wee all, suwiwili ja linad saiwad häwilatud, rukki ja heina kuhjad alla ujutatud; madalikkudes seifis wefi künni 10 jalga üle maapinna, weikemad sillad saiwad lõhutud, teed saiwad rikutud ja laened uhtustwad majade aluste kallal. Teisel pääwal hakkas wesi alanema, aga kolmandemal pääwal sadas jälle rasket wihma. Suur-Swehthofis seifiwad põllud selle kuu 10. paamal ka paiguti wee all; mõnes kohas oli uputus  juba kolm nädalit kestanud. Juhataja Senati poolest on Küuramaa asjus  sell? aasta Jaanikuu 20. pääwal üks otsus tehtud, millest arwatakse, et see ka teiste Baltimaa kubermangude kohta mõjub ja et seda iseäranis Eestimaal tähele pannakse.  Aastal 1868 oli Tahteni kihelkondas köstri maja uueste ehitada ja Ritterkonna-komitee poolest sai Knbermangu-walusust  palutud, et ka selle kihelkonna kroonumõisad  sunnitus faakstwad, sellest ehitusest oma adrade järel osa wõtma. Kubermangu-walitsuse poolest ei wõetud seda palwet kuulda, waid päriti, et selle ehituse kulud kohalisest kapitalist kantud saaksiwad, mis küll 6235 rubla aastas sisse kandis, aga juba mitme aasta peale ette ära jägatud ja ära lubatud oli. Köstre-maja ehitamine pidi fiis nii kauaks seisma jääma, kuuni üks jagu selle kapitali  kasudest jälle wallali saaks. Selle otsuse wasta kaebas  Ritterkonna-komitee Juhataja Senati 1. departementis.  Nüüd on see ast Senati peakogus läbi arwatud ja Rtigimõifade- ja Raha-Mmistrite kaasnõuu mööda on leitud: pSprawkast on näha, et Juhataja Senat 14. Talwekuu  pääwal 1882 mõisnik Preissi palwekirja läbikatsunud on, milles tema paluS, et tema mõis Sharlottenhof Lassetti