lugid mõne pääwaga kindlast ja kenast üles kaSwafiwad. Nende pääwade seeS saavad võlvid vist valmis, ja siis hakatakse kirikut seestpidi kohendama ja ehitama. Loodame, et sügiseks uksed ja aknad ette pandud saavad ja ootame siiS, kuida asi edasi läheb Plaksivad ka välised lahked sobrad meid meie plaanis tuetama, ka kui neid mitte otsekohe  ei paluta, et töö edasi võiks tehtud saada, Jumala anuks, meie koguduse õnnistuseks ja meie kodumaa iluks. Ühest nädalist saadik on siin enamist igal pääwal müristamist olnud, kaks kord kange rahe sajuga, millest esimene ümberkaudu palju kahju teinud on. Ktlfi valdas on seitseteistkümmend peremeest rahe läbi, mille terad tuvimuna  suurused olivad, kõiki oma orast kautanud. Ka Mvi mõisaS ja Ridala kirtku-mõisaS on rahe palju kahju teinud. Rakverest. Kuida kohaline .Teadaandja" kirjutab, andis seatine Linnapea selle kuu 12. pääwal peetud Linnasaadikute  kogule teada, et Kubermangu-kohtu linna-asjade jäuskond Rakvere abiõpetajale palga lisaks määratud 700 rubla ja peaõpetajale ja kiriku-teenrttele palgaks määratud 250 rubla rehnungist maha kustutanud on. Kooli-kommiSstoni  poolest oli ette pandud, et igakordne abiõpetaja üheS ka kohustatud saaks, linna koolides usuõpetuse tundifi andma. Seda sai väga tarviliseks peetud, waSta wõetud  ja abiõpetajale selle eest 700 rubla palka määratud. Lutheruse usutunnistuse kiriku köster Saukas, kes tänine Wene kirikukoolis meie usutunnistusest koolilastele 60 rubla eest usutunnistuse tundi annud oli, oli palvekirja  saatnud ja omale 100 rubla lisa palunud. Ka seda sai lubatud. Sellesama lehe sõnumite järel on selle kuu 16 pääwal  Rakveres ja ümberkaudu raSke müristamine kange vihmaga ja rahega olnud. Weemi-uulitsas on üks külm hoop potisepp 3. maja sisse löönud, ja ühe otsa katusest ja ühe sarika lõhkunud. Üht inimest on pikse-löök uimastanud.  kes aga pea jälle toibunud. Tartust. Kohalise Saksa-keeli Zeitungi sõnumite järel on Dr. Hellat enne pühade jälle mõneks aeaks Liivamaad  ja Kuuramaad läbi reisima ja pidali tõbiseid üleS otsima läinud Liiwimaa Ritterkonna ja mitme selleks kokku astunud komitee poolest saab tema selleks abi, ikka aga soovitakse, et igaüks, kellega tema selle üleüldiseks kasuks ette võetud reisu peal kokku sattub, temale abiks oleks, nimelt neid õnnetumaid leida, kelle pärast tema retsimas on. Wiliandi maakonnast kirjutatakse meile: .Jürikuu 22. pääwal oli meil Helmes tähtjas pidu. Meie kõrgeSte auuktatud koolt-isa Märt Jakobson lahkus sel pääwal omast ametist, kus tema kolmkümmend aastat suure hoolega ja kasuga Issanda viinamäel tööd on teinud, nüüd aga vanaduse pärast kõikide kahjetsemisekS oma heaste teenitud rahu on otsima pidanud. Kindel omas uSkus, kasvatas tema omas koolis lapsi suure osavusega  tubliks meesteks khristlikul põhjusel. Meie Helmlased,  peale tema vaenlaste, kellest jo meie päivil ühegil usklikul mehel puudust ei ole, ei lasknud seda pääwa ka tähele panemata mööda minna. Homikul, pääwa tõusu aeal, kogus ennast palju rahvast koolimajasse kokku, nende keSkiS kirikuõpetaja Behse, tema abiline Hansen, kihelkonna-kooli  õpetaja Supp, Helme kooliõpetaja Sommer koolilastega, Helme valla- ja kooli-wanemad, kiriku valla vanem ja palju rahvast, sõbru ja naabreid. Koolilaste lauln kõlal sai vanake unest äratatud ja kui tema kamrist välja astus, siis teretas teda kirikuõpetaja liigutava vaimuliku kõnega, mis peale Jakobson südamelikult waStas. Wallavanem Rosenberg pidaS selle peale lühikese kõne, tähtsa ja tänuliku sisuga, tema kasvandikkude ja paremate sõbrade nimel Helme mõisa ja kiriku vallast, kelle koolid ühendatud on, kelle poolest ka kaunis kingitus mälestuseks saadetud oli, nimelt sofa ja laud kena laua-riidega ja kaks küünla-jalga. Kihelkonna-kooli õpetaja teretas teda kui koolmeistrite eeskuju ja nõuuandjat tänades. Helme vallakoolist kihelkonna-kooli astunud kasvandikkude poolest oli saadik tänu-kirjaga tulnud, niisamati ka Helme weike koolilaste poolest, tänu-kirjakesega ja kenast köidetud lauluraamatuga  mälestuseks. Weel pidaS kirikuõpetaja südameliku  palve ja kui tervised joodud olivad, fitS lahkusivad osavõtjad liigutavast ja äratavast homiku - pidust, mille sarnast nii arvalt näha saab. Pärast lõunat algas pidu, mida M. Jakobson oma sõbradele valmistanud oli. Palju oli osavõtjaid tulnud ja laiad ruumid olivad pidulistest  täidetud. Söömise ja joomise peale pidafiwad kirikuõpetaja  Behse, ja Helme vallavanem Rosenberg kõnest, milles viimane M. Jakobsoni vaenlastele meele tuletas, et ?a nemad temaga ühes kätt selle vaagna fiSse pistnud on, kust elu-õnne saab ja lõpetas: .Isa, Sinu mälestus jääb meie juures kalliks, künni meid muld katab. Meie keSkis on Sinu juuksed halliks läinud, Sinu töö oli siin Hiilgav kuld." Üks tema endistest kasvandikkudest luges üht selleks pääwaks luuletatud hymnost ette. Ametivendade nimel kõneles koolmeister Waht, tähendates, kui suur tugi Jakobson neile oma elava usuga olnud. Lõppeks laulis kõik kogu: .See armas Jumal nüüd ;c." Pidulised jätvad lahkes juttus kokku, künni -teise pääwa esimesed kiirud neile teed koju poole meele tuletasiwad." 5. F. Wõru-maakonnast kirjutatakse meile: , Rõuge Sammuta  kool on omale jõudnud oreli saada. Esiteks oli küll loota, et rahwas sellest asjast rohkema elamusega osa võtaks,  aga see ei läinud just täide. Rahwa poolest on ainult 25 rubla kokku pandud. Orel maksab 115 rubla, mida suuremalt osalt laulu-koor kontsertide läbi korjanud, on meie kihelkondas tehtud, kaks ja ükspoole registriga, 5 jalga sügaw ja teeb meile suurt rõõmu." Uks Rõuglane. Wiljaudist kirjutab kohaline ,Teadaandja": Meie linnarahvale piame nõuu andma ennast ülikuubede-kärpide eest hoida. Aead, kus meie omas linnakeses mureta lukkupanemata  uksede taga elada võisime, on nüüd kord põhjani möödas ja wargate jultus kaswab suuremaks. Kuida meile nende pääwade seeS räägiti, on üks sellest kenast seltskonnast ühe määratud ülikuue juba varguse - ostjale ära kaubelnud, enne kui tegu tehtud oli. Üks täht, kui kindlast need mehed siin oma nõuu kordaminemise peale loodavad." Miitawist ,Latw. AwiseS" sõnumite järel on Lehekuu  5. pääwal 30 wäänikutega ja lilledega kaunistatud wankrid Miitawist läbi läinud, meestega, naestega ja lastega täidetud, kes Frauenburgi ja Talseni maakondadest Wenemaa seespidistesse kubermangudesse, ,paremat õnne" otsima lähemad,  nimelt Nowgorodi ja Minski kubermangudesse. Soomemaalt. Kuida .Revaler Beobachter" kirja saanud, on selle kuu 12. pääwal Korkea-saarel, mis Ulea jõe suus on ja kus suured saeweskid elumajadega, kõrvaliste hoonetega,  palgi ja laua kuuridega ja virnadega, peal seifiwad,  kõik paljaks põlenud. Tuld arwatakse aurulaevade sädemetest tulnud olema. Raske tollide pärast, mida Soomemaalt Wenemaale weetud kaupade peale pandud on, on Dahlbrüki raua-wabriku peremehed nõuuks võtnud  oma wabrikud seisma panna, sest et töö enam kulu ei tasu. PodolSkist. Kuna Pakhra küla rahvas põllul tööl oli, läks keSket küla tuli lahti ja põletaS pea kõik maha. Ainult 10 peret, mis külast eemal seisivad, jäiwad seisma. Sädemed lendafiwad ka lerino külasse, kus kolm peret maha põlefiwad. Pakharas on üks vana naene ja kaks tüdrukut,  lerinos üks tüdruk tules surma saanud. Rahwas kaebab, et lähemast mõisast ega ka Podolski linnast, kus tuletõrjujate-kommandod on, abi ei ole saadetud. Tulast. Lehekuu 12. pääwa! ou Sergijewõkoje küla Krapiwna maakondas, kus peale 100 peret olivad, mõne tunniga täitsa maha põlenud. Rahwas ei ole ühtigi välja peasta suutnud. Kostromast. Selle kuu 18. pääwal läks tuli Kostroma linnas lahti ja lõppeS vast teisel pääwal. Maha põlenud  on 115 maja, 2 kloostrit ja 1 kirik. Kahju on umbes 2 millioni rubla suur ja Kubernõrt juhatusel on üks abikomitee  kokku astunud. Kijewist. Selle kuu 21. pääwal kargas Kijewi fuurtüki-wäe  töötuaS üks granat lõhki. Üks mees sai tükkideks kistud, kolm väga raskest haavatud. Seesama sugune õnnetus juhtus selle kuu 8. pääwal SmolenskiS, kus üks mees lõhki kistud ja teine väga raskest vigastatud sai. Nishui Novgorodist. Selle kuu 20. pääwal kargas ühe aurulaeva katel lõhki ja kuus meest saiwad vigastatud. Sewastop õlist. Selle kuu 20. pääwal sai uus soomuslaev  .Sinope" vette lastud- Tiflisist. Zelisawetpoli kubermangus on rohutirtsud ilmunud ja nende hävitamiseks rahvast välja saadetud. Nertshinskist. Lehekuu 17. pääwal. Põldudel kosub vili heaste. Laevasõidud toovad odava wedu-hinnaga head kasu. Europa-Wenemaalt on post kolm nädalit wiiwinud  ja kõik Jürikuu zeitungid on veel tulemata. Merwist, Lehekuu 18. pääwal. Ghilzailaste mässamine  laguneb ikka laiemale. Ühe sõnumi järel Lehekuu 4. pääwast, on Ghilzailased üht mitu tuhat meest suurt Emiri föeawäge löönud, viis suurtükki ja kõiki kilda ära võtnud ja sõeawäe ülema pea maha raiunud, kes nende kätte sattunud oli. Rahwas Herati ümberkaudu on rahutu  ja tahab ennast Ghilzailastega ühendada.  Lehekuu  19. pääwal. Heratist tulevad sõnumid, et Inglased linna kindlustavad. Lehekuu 21. pääwal. Kerki Begkondas  elavad Afghanlased on 14 Bukhara kõrgemat ametnikku ära tapnud, kuida üteldakse selle pärast, et nemad  rahvast mitte Wenelaste edasitungimise vasta Kerki poole, saata ei mõistnud. Lehekuu 12. pääwal läks ükS Wene söeawäe-salk Oberst Shorokhowi käsu all Kerkisse. Kerki rahwas võttis seda söeawäge lahkest vasta. Amu Darja vesi on tõusmas. Lehekuu 23. pääwal. Heratist tulnud sõnumite järel on Emir suureS hädas. Hiljuti Ghilzailastest löödud sõeawäe abiks on kõik vägi Balkhist ja Heratist saadetud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist, Lehekuu 26. pääwal. Omal Kieli-reiful on Keiser Wilhelm külmetanud ja piab arstide nõuu peale tuppa jääma. Pestist, Lehekuu 23. pääwal. Kistisza wefiwäraw on fiSse kukkunud. Teisst jõe vesi woolab nurmede peale, millest rohket leitust loodeti. Szegedini ümberkaudu on mitmed alewikud wee all, aga kaitsetud. Wasarhely asudes on enamist kõik hooned häwitatud. Athenift, Lehekuu 26. pääwal. Kuningas ja Kronprinz  reisivad Londonisse, Kuninga-Praua MarienbadiSse, pärast kõik kolm Kopenhagenisse. Xo-N,-s«o sv io ILL7. Trükitud Li °ds ° r »'t pSr«t°" kuluga. Lautu ja miingu leht teine aastakäik 1886 on wäljas ja wiimased numbrid tellijate kätte saadetud. Leht oma vdawa hinna eest piiidnud rohkesti juttusid ja õpetusi, laulu- ja mängu-nootisid pakkuda. Palume neid, kes lehe sõbraks svowiwad jääda, uusi tellimist nii pea km wõimalik üles anda, et adressid Võiksime malmis triikkida. AdresS: ,vr. K. A. Herummr Tartus. Hind mana wiisi aastas posti kaudu I rubla, ise ära 1386. aasta käiku on weel sellesama hinna eest saada Irubla eest postiga ja 80 kop. ise wiia. Raamatukauplustes saab Laulu ja mängu leht poogitud 1 rubla 20 kop. eest müüa olema. Ka esimest aastakäiku on weel wätke osa saada. Ilusamat kingitust sugulastele ja sõpradele ei ole naljalt e,da kui Laulu ia mänau lehe üks aastakäik. Nõnda näituseks on 1386 aastakäigu sees suur hulk ilusaid juttusid, kenasid lugusid, õpetust, hulk kuulsate meeste piltisid, Pällle selle weel üle poole saja sega- ja meeStc-kovrilaulusid ja suur hulk mängu- ja tantsu-tllMsid Viiulile. Loodan, et ta rahwa meele järele saab olema. Ar. K. A. Hermann. Teadaandmised. >» Teadaandmwk. Mi ! Minu wärwi kauplus ei ole 4 wast Mai kuu püäwast saadik mitte enam alumise korra peal, waid üks trepp ülemal, Wana turu 163. Sisseminek  on suurest uksest. Martin Böckler, Tallinnas. Kirjade adress jääb wana wiifi. oooooaoioooooo Jgapääwane hinge toidust raamat, kirjutanud A. K. Kalker on walmis saanud ja saada Lindfors'i  pärijate juures. ooooooioioooooo Maad müüakse Gdowi kreisis, Pikaweski mõisas, sZMras NsõSMg.) 40 wersta Narmast ja 25 werSta Jamburgist kaugel, Lugi jõe ääres, PikaweSki ja Samro mõisast saab uuest aastast 1887 3000 desjätini hea põllu-, mets- ja heinamaadega jõudes 20—100 dess. Teadust saab kirjalikult ja suusanaga. (Z.-llsrsxözMN, sauaÄT,  Zoõ, 15, «s. 2. Ärareisimise pärast saamad mööblid  ja köögi riistad halwalt müüdud;  Rattaskaewu - uulitsas, Fors manni majas. Waatada wõib neid kellu 12—4. UM" Selle läbi saab teada antud.  et Wao-mõisa oma tee, mis Kiltsi Wakshalli läheb, iga ühele käia ja sõita, kömaste kelatud on. Wao-mõisa Walitsus. aubahinnad. Soola tünder Kiwisool, tünder, lv p. Heringi tünder 13—20 2 rbl. 2 .. 80 kopi 50 11 Silgu tünder Kopli heina puud Õle puud Soome lat-raua perkp. .. 24 Alwem raua perkpuud ... 19 Kase puude süld 6 Männi puude süld õ Kiwisüte puud Kiwitõrwa tünder 9 PnutSrwa tünder 12 Lubi kustutud, tünder.... l 50 20 18 Tallinna turu hinnad. 30. Lehekuu pääwal. Karduhwlid tsetwk.... 28 kop Herned, toop 4 Tangud, toop 8 Weikse liha nael 12—15 Sea liha nael 11) H Rõõsk piim, t00p.... 3 Hapn piim, toop ... 3—L Laua wõt, nae1..... 28 PütiwSi nael 20—23 Munad paar 3