paluda, et kiriknS ;a kool,S kõigest wäest Hobuse warguse ja teiste pahategude, niisamati ka wale ja auutuma elu waSta õpetatud saaks. Nii suure osawötmisega meie neid nsuuwõtmisi lueme ja neile kõige paremat mõnu soowime, siiski ei wõi meie salata, et meil siin mitu asja täitsa arusaamata on. Esiteks ei saa meie aru, miks ,Wirulane" ja üksi sellest koosolekust ja tema nõuuwõtmistest kirjutawad, kuna Tartus ilmuwad EeStikeeli lehed sellest svna ei lausu. On need lehed ennast Tartu Eesti Põllumeeste  Seltsist kõrwale pööranud. Teiseks: Seda nõuu, mida Tarku Eesti Põllumeeste Seltsis hobusewargate  wasta wõetud on, seda on Riigiwalitsuses juba arutatud, kuida lugejad meie lehe 42 seeõ leidnud on. Kahju ei wõi see aga muidugi teha, kui rahwa poolest seesugused palwed kõrgemale poole kostawad. KolmaudekS: See seadus, mida Tartu EeSti Põllumeeste Selts kahtlaste tunnistusmeeSte wasta soowib,  see maksab juba nüüd ja on meie teadeS ikka maksnud. Seadus et räägi kusagil Ühtlaselt tunnistus  m e e s t e st, waid ikka ustatawatest tunn i smeestest.  Kas kusagil kohtud seda on tähele panemata jätnud, seda meie ei tea, aga meie tuletame siin meele, et igaühel, kellel üks kohtu-afi õiendada on, kus tunnismehi  tarwitakse, ka õiguS on nende tunnistusmeeSte waSta waielda, keda tema ustatawaks pidada ei wõi, ja paluda, et nende eeSelu kohtu poolest üle kuulatud ja nemad tagaft lükatud saakfiwad, kui nende ees elu mitte neid omadust ei näita, mis tunniStusmehel seadust mööda olema peawad.  Malguse" iseäralisest sõnumist ei saa meie aga koguni mitte aru. Kirik ei wõitle mitte iseäraliste, ühe ehk teise nimeliste pahategude ja kurjategude waSta, waid wvitleb ülepea patu wasta, mis kõige kurjategude ja pahategude juur ja inimeste hukatus on. Kiriku eeS ei maksa patt mitte seda mööda kui raskem ehk kergem, kuida see rahwa majapidamisele rohkem ehk wähem kahju teeb, waid seda mööda, kuida patt rohkem ehk wähem inimese  südant roojaStab. Kirik ei wõi fiiS ka patu iseäralisi  ilmutusi arutama hakata, ei wõi üht ja teist muu näituse järel suuremaks ehk weikemaks nimetada, kui selle järel, kuida need südame suurema ehk wähema rikkumise ja roojastuse tähed on. Patt ise ja üksi on kiriku asi; patu ilmutus, kui hobusewargus ehk ükS ehk teine pahategu  ja kurjategu, on ilmaliku kohtu asi. Wale kohta peame tähendama, et see üks kõige suurem südame rikkumise  ja roojastuse täht on. Selle wasta wõiks ehk kirik iseäralise rõhuga wõidelda. Pattu ja walet ei mõedeta küünraga ega lueta ,sõnakeSte« tosinate järel, waid patt on patt ja wale on wale. Saagu wale kõige pealt meie oma keskelt kaduma! Sõeawäe-kohuse seadust mööda saamad need kes juba teenistuses seisawad, kelle perekondlikud aSjad aga pärast seda kui nemad teenistusesse aStufiwad, ennast nenda muudawad, et neile sellest kohaline õiguS tuleb, kohe teenistusest lahti ja koju laStud. ÜkS jäuSkond ei ole aga tänine seda õigust weel mitte saanud, need on need teenijad pojad, kes omal teenistuse aeal ühe, weel mitte 55 aastat wana isa ainsaks pojaks jäiwad. See on sellest tulnud, et selles tükkis seaduse sõnad mitte täitsa seaduse waimu kohatised ei oluud. Kuida ,Moskwa Zeitung" kuulnud, seista see asi nüüd Riiksrathi nõuupidamise  all ja saada nende poegade heaks muudetud. Kõtkis Weneriikis on wiimase kümne aaSta sees 308,931,734 wedro spirituft põletatud, sellest aga mitte rohkem Välja weetud, kui 19,568,676 wedro. Kõik teine on Wene riikis wälja joodud. AaStal 1883 on spirikust wälja weetud : a) Baltimere sadamatest 1,183,870 wedro, b) Mustamere sadamatest 982.168 wedro, ä) maad kaudu 900,940 wedro. Iseäranis weeti Tallinnast wälja 846,194 wedro, Liibawi sadamast 257,995 wedro. ,Nowoje Wremja" sõnumite järel olla tulemaks aastaks riigipaberite walmistamise kontoris järgmised riigipaberid  tellitud: 1) 56 million banknootifi, iga noodi eest 1 kopik; 2) 134 millioni postmarkifi, 5 kopikat saea marki eest; 3) 18 millioni tempeltatud postknweerifi, '/, kopikat iga kuweeri eest; 4) 11 millioni postkaartisi, 2 rubla tuhande eest; 5) 42,044,100 tempelbognat, banderolli,  kwittungi ja teist seesugust paberid; 6) 30,250,000 templi-ja tubakamarki. Ülepea saab nende paberite tegemise  eest 1,248,164 rubla maksetud, 120,050 rubla wähem kui sel aaStal. ,Rakwere Teadaandja" sõnumite järel ei ole mitmed  sealised wtina-wabrikud oma põletamist weel alganud ja teised jääda sel talwel koguni seisma, sest hind olla madal ja kasu peale wähe lootust. Muidugi teeb see talumeeste majapidamisele palju kahju, sest et nende kartuhwltd  wiina-wabrikutes head hinda leidsiwad. Öösel, Wiinakuu 22. ja 23. pääwa wahel oli Tallinnas Glanströmi maja Weike Tartu maantee ääreS, põlema läinud, kns Peterburgist tulnud rätsep Peter Käbi oma perega ükfi seeS elaS; tuli sai majarohwast ja mõnest tuletõrjujast ilma suurema kahjuta kustutatud. Peter Käbi oli omad majariistad 2000 rubla eest kaitse alla annud, oli oma abikaasa ja tütre Peterburgi saatnud ja oli ise kottu ära, kui tuli lahti läks. lärelwaatajad leidfiwad, et majariistad ja teised asjad suuremalt jäult wälja kolitud oliwad, nenda et Prter Käbi korteris waewalt  200 rubla eest kraami järel öli. Ka oliwad kõik majariistad, üks kaSti täis kaltsust ja hulk kaltsust ja paberid  kiwi-õliga niisutatud. Peter Käbi on Lulepaneuttse kahtluse alla langenud ja Poütsei poolest kinni pandud. Saksakeeli »Peterburgi tähendab selle sõnumi juure: , Kellel asjad Peterburgi Jaani kiriku koguduses tuttawad on, sellel on ka Peter Käbi tuttaw, mida see mees neist kahjetsewatest ja walusatest tüllidest wõknud on, miS seda kogudust põhjani kõigutasiwad ja kurja waenu tallermaaks tegiwad. Wiinakuu 23. pääwal homikul on Väljateeninud soldat Hans Papel Secewere wallast, keS Tallinna Postkontori teenistuses seisis, ennast oma korteri keldris üles poonud. Tema naene oli teda sealt leidnud, maha leikanud ja teiste abiga wälja kannud, aga elu oli juba kustunud. Koleda teu põhjuseks peetakse kodust tüli. Üks inetu ja kohkutaw tükk on Wiinakuu 25. pääwal  Tallinna esimeses alewi-jäuS majaS A: 94, ära tehtud.  Väljalastud soldat Aleksander Klut, keS joomise paelus seisab. oli joobnud peaga koju tulnud ja oma isa käest weel raha joomiseks pärinud. Kui tema seda ei saanud, siis lõi see kurjategija oma isat. Mis kuri loom weel teinud oleks, seda ei wõi teada, sest õnneks  tuliwad inimesed, wõtstwad nurja läinud poja kinni ja miifiwad Politseisse. Wiinakuu 26. päawäl kuulis üks Wolitsei-ametnik Rataskaewu uulitsal laskma. Ligemale rutates leidis tema kaks poisikest, keS ära jooksta tahtfiwad,  aga ametniku kätte langesiwad, Muidugi falgafiwad  nemad, aga ametnik otfis neid läbi ja leidis ühe taskust laetud rewolwri, kust ükS laeng wälja laStud oli. WiimakS tunnistas 15 aastane poisike, õpipoiS ühes voodis,  et tema selle rewolwri poest woraStanud ja sellega uulitsal lasknud on. Kui wähe-ialill pahategijat, anti teda tema wanemate karistuse alla. Ikka seisawad Tallinna pääwalehtes weel pitkad riad kõiksugustest pahategudest ja pahategijate kinniwstmisefl Politsei läbi, enamist selle tähendusega, et tegijad juba enne nuhtluse all seisnud. Milla saab see tõug aru, et see amet meest ei toida?! Ilmad on enamist udused ja selle hilise aea kohta soojad. Wihma on ikka weel nii wähe olnud, et madalikud kuiwad seisawad. Tartust. Tartu koolikonna Kuratori käsu ja soowimise  peale olla mitmes koolis oodata, et Wenekeel õpetusekeeleks  pandud saab. Kõige esimene nendest on Loomaarsti  koo! Tartus, kus juba hakatusest saadik seaduseks  tehtud on, et WenekeeleS õpetatud saab, niipea kui suurem jägu öppijatatest Wenelased on. Niisamati saada Riia Kre i s koolis Wenekeel õpetuse keeleks tehtud kus 5 ehk 6 klassis wäga palju õppijaid on, Saksa, Wene ja Läti sugust, ja kus tänine Saksakeel walitseS. Riia keskmise rahwale on see kool wäga tähtjas, sest seal lspetawad kõik need oma õppimist, keS Elementar-kooliS algaftwad ja suurkooli minna ei soowi. Mishki West- sõnumite järel saada ka Wõru Kreiskoolis, kus tänine nädalis 16 tundi Wene keele, geografia ja . aealou peale tarwitati, edaspidi selleks 30 tundi tarwitatud,  ehk ka koolikeel muudetud. Tähendatud leht arwab,  et suurem jägu õppijatest seal Eesti ja Läti(?) rahwa  lapsed olla. Lemsalu koolis, mis kogukonna poolt üles peetud saab, on ka Wenekeelt õpetuse keeleks teha tahetud, aga kogukond on selle wasta rääkinud sa tahta oma abiraha tagasi wõtta. Miitawis on Kurator foowinud, et sealifeS GymnasiumiS peale Wene aealou, mis juba nüüd WenekeeleS õpetatud saab, ka ükS jägu üleüldisest aealoust selleS keeleS õpetatud saaks. Et aga põhjuskirja järel üleüldise aealou õpetaja seal Cwang.- Lukh. usutunnistusest peab olema, siis arwatakse, et temal Wenekeel waewalt nii selge on, kui selle teaduse õpetamiseks  tarwiS läheb. Ka 3 akobstadti Kreiskoolis  Kuuramaal, olla Wenekeel õpetuse keeleks tehtud.  Lätikeeli leht ,BaltiaS WehsinesiS" lisab selle juure, et seal edaspidi alamates klassides LätikeeleS õpetatud saada. Kaiavere valdas Tartu maakondaS on , EeSli Postimehe  sõnumite järel Wiinakuu 14. pääwal uuS Patase  koolimaja pidulikult flSse õnnistatud, mida mõisaproua, praua von Richter ja tema wäimeeS Baron H. Tiesenhausen oma kulu peale ehitanud ja mis 3000 rubla maksma tulnud. Wökttlt kihelkondas Ahja waldaS on  sõnumite  järel sel suwel kaks maja pikse läbi ära põlenud, peale selle aga pärast seda seitse tulekahju olnud millest keegi ei tea. kust tuli lahti läinud. Wiimane olnud Wiinakuu 3. pääwal, kuS Kärsa kõrtst ait ja laudad ära põlefiwad, kuhu ka 3 lehma, 15 lammast ja 1 ffga sisse jäiwad. Niisamati on sellesama tehe sõnumite järel SangaSte kihelkoudaS Puka walla Söödi taluperemehe  ait 13. Wiinakuu pääwal kõige wiljaga ja kraamiga maha põlenud. Ka seda poetakse kurja käe teuks. Wiljandi maakonnast kirjutakse meile, iseäranis W a na- W siduma warguse kohta, millest juba wiimaseS numreS  kirjutasime: ,Wiimaseil aegil ei oie meie paikas muud rahwa seaS kuulda, kui hirmsaist warguStest, põletamiStest  ja teistest kurjategudest. ÜkS kaebab ja kahjetseb oma waraStatud looma, teine oma tulekahju, kolmaS oma lõhutud  ajda ja waraStatud kraami järel j. n. e. Öösel, Wiinakuu 14. ja 15. pääwa wahel olla üks nurjatu inimene, aga wäga teadurikaS waraS Wana-Wöiduma  mõisa suure ja kindla herbergi sisse tunginud, kuna mõisaproua selsamal öösel oma maaema poja ja teistega kuuni kell 1 ülewal ja kaks ööwahti koertega sues Vahikorral  olnud. Kuida näitab, on waraS ühte kärbist mööda teise korra peale, kontori kõrwale kambrisse, aknast sisse roninud, kontori ukse lukust lahti murdnud, raha-kapi wõtmeid, kui kõdumees, möisaherra, Landrath von Stryki kirjntuse-laua sahtlist, mida ka lõhkunud, wälja wötnud, nendega raudse raha-kapi lahti teinud ja raha ära waraStanud.  Kui palju seda olnud, see on weel teadmata, sest et Landrathi herra kodu ei ole; kuulu järel olla seda aga ikka 10,000 kuuni 20,000 rubla. Muist waranduse asju on puruks lõhutud ja põrandale puistatud. Kaks uuri, üks rewolwer ja rohkeSte kuld ja hõbe rahast on ka ära wiidud. Selle asemele on üks weike latorn, mis just fekS ühest karbikesest näitab tehtud olema, sületäis takku ja üks järeltehtud wõti maha jäätud. Sarnaseid koledaid tegufi sünnib meie Wiljandimaal wäga palju. Praegu kuS seda kirjutan, nutab üks mees K. wallast ja kaebab oma häda, kuidas wargad tema ja tema naese wiimased kopikad ja riided ära wiinud ja teda tema perega suure hädasse jätnud. Kui kõiki neid kurje tegnst, mis iga pääw meie maal sünniwad, tahaksin oealehtedeS järgi mõõda kuulutada, fiiS teiseks tallitusekS aega enam üle ei jääkS. Et aga ka teised inimesed meie häda teaksiwad, siis peab ikka wõtmalikult wähegi niisugustest pahategudest  awalikukS tehtud saama. 3umal ise aga aidaku ja andku, et meie armsad ja auusad ülemad ja wanemad meile sekS appi tulekfiwad ja meile jälle meie wana auusat  mhupslwe ja omanduse wabadust tagasi tookfiwad!" ei. Peterburgist. Wiinakuu 20. pääwal, Keiserlik Kõrgus  SuurwürStipraua lelisaweta Fedorowna sündimise-pääwal tuliwad Majdstätid Keiser ja Keisrist  raua löune aeal Gatshmast Peterburgi ja oliwad oma kõrge perekonnaga Suurwürst Sergei Aleksandr owitshi  ja tema abikaasa, SuurwürStipraua Jelisaweta  Fedorowna juures lsunel. Keiseltk KörguS Suurwürst Konstantin N ikolajewitsh on Wiinakuu  23. pääwal Sewastopolist Peterburgi tulnud. Wiinakuu 24. pääwal, homikul kell 3 suri PeterburgiS  kuulus rahamees, Wirkl. Gcheimerath Baron Aleksander Stieg ! i K, 70 aaStat wana, järSkuSse rinnahaiguseSse,  mida tema omaS wanuduseS enam wälja kannatada  ei suutnud. Baron Stieglitz'i isa oli Saksamaalt Peterburgi tulnud, osawaS rahakaupluseS pea rikkaks saanud,  WMerttgikaubaajamist mitmel wiifil tähtsalt kosutanud  ja selle eest aaStal 1826 Baroni nime alla tõstetud.  Tema suri aUStal 1859 ja poeg asus tema asemele,  suurt kauplust ikka laiendateS ja oma rikkust ikka kosuvates. Tema osawufe pärast sai tema Riigibanki juhatajaks kutsutud ja on seda ametit kasuga tallitanud. Pärast asutaS tema suured wabriknd Narwa linna juures, kuS nimelt kalewit tehakse, mis pea üle kõige maailma kuulsaks sai. Oma põhjatu suure warandufega on tema awalikkust asutust, nagu Vaestemajast ja koolisi, rohke annetega asutanud ja tuetanud, nimelt tema oma nime peale asutatud Zeichendamise-kooli asutamiseks terwe millioni  kulutanud ja kuida räägitakse, sellesama koolile omas testamenlis weel suurema kapitali kinkinud. Oma Vabrikute  juureS NarwaS, on tema uhke Wene kiriku ehitanud, kuS tema abikaasa ja nüüd tema ise ka maetud on. Baron Stieglitz on ilma laSteta surnud, tema suurest Varandusest  140 millioni rubla saab ühe poole tema kaSwutütar, Riigisekretär Palowzewi abikaasa, teise poole tema sugulased, nimelt tema õe, von Harderi praua järeltulijad, mitmed teised inimesed ja awalikud asutused praua von Harderi lapsed. Wiinakuu 20. pääwal lakõ Winogradowi küünla ja kiwi-õli pood MeshtshanSkajaS põlema, selleläbi, et ükõ lamp maha kukkunud ja pöiew öli põrandale jooksnud oli. Politsei ja tuletõrjujad oliwad pea seal ja hakkastwad tööle. Küsimise veale, kaS midagi poodiS eht keldris ei ole, mis põlema ja lõhki karata wõikS, kinnitas Winogradow,  et seda ei olla. Tuletõrjuja Buturow tahtis selle peale mõne teisega tule pesapaika ligemalt üle Vaadata  ja kutsuS Winogradow'it kaasa. See laks ka mõned sammud, pööraS aga siis ümber ja jooksis ära. Kohe selle peale koStiS kärgatus ja kange leek lõi meeStele waSta. Butl row oli hirmsast ära põletatud ja paigal