74 kop., 1 süld latti 5 kop., ja 15 naela 6 kop., töö 15 kop., on kokko 2 rbl, Kiivist, plekkist paprist ja findli katusest ei maksa rääkidagi, need on kõik palju kallimad. 3) Waatame nüüd laastu katust. Ühe ruutsülla katuse tarwis 500 laastu, mis 21 tolli pitkud 2—5 tolli laiad on, maksawad  55 kop., 596 naelu 25 kop., kõige rohkem 10 sülda latt on 30 kop., ja töö 30 kop. kokku 1 rbl. 40 kop. Siin nääme nüüd, et laastu kattu kõige vdawam on; aga kas ta ka nii kaua mälja peab, kui ole katus? Selle pääle kostab Saare Tömi, et lastu katus kauemiue wastu peab, kui olest katus ja päälegi ei tule ivarcs oma abikaasa  ja sugu-wösaga laastu katust mitte kiusama, mida nad öle katuse juures sagedaste mitte ei häbene ette wötta. Siis on soowida, et rahwas puulaastudest  oma majade katused wöttaksid ehitada. Katuse  laastuks kõlbab jo pea iga sugu puu, et küll männa puu kõige paremaks wöib arwata, haawa puust saab ivaga ilusad laastud, aga wüdawad pääwa paiste ja wihma käes keereks ja kö me raks, kuna männa puu laast ikka ühesuguseks jääb. Kui peremehed kahe ehk kolme pääle kokku üht laastu masinat ehitaksid, olgu tuule, mee ehk inimese  jõuga, mis iga wiisi wöimalik on, ja kellel oma käest metsa on, sellel tuleb laastu katus wäga odaiva hinna maksma, päälegi wöib laastu katuse läbi hinda meel halwemaks arwata, kui siin nimetud  sai, sest, et katus wäga kergest materialist tehakse, pole latti mitte tugewamat tarwis, kui 2 ja teisite tolli paks, ka wöüvad noumpuud wöi sarikud palju peenemad olla, katuse kergeduse pärast on see wöimalik. Laastu masin ei tule ka üle aru rallis maksma, kui keegi ise mitte midagi ei tee waid kõik rahaga maksab, wöib ta 100 rbl. kaunis hea riista ehitada, millega ta tcrwe suure maja katuse tarwis laastud woib ühe päkwaga malmis leikada. Üks wilund mees wöib kolm ruut sülda katust kcwadise paamaga hõlpsuste pääle lüüa. Kui katuse uaela kasti ehk puuda kaupa saamad ostetud, siis saab neid hoopis odawamalt ja omast puust laastud leigatud, siis ei tule taastuse  ruut süld ammugi üht rubla maksma. Kui nüüd peremees iga aasta osa oma talumajade  katuSdest laastust teeb ja seda wana katust sõnnikuks laseb minna, siis on 10 aasta sees ta majadel kõik uued ilusad laastu katused püül ja manad katused sõnnikuks muudetud ja põllu pääle möetud ja iga aasta wöib ta oma karja kasuks seda jägu põhku pruukida, mis ta uue öle katuse tegemiseks ja mana parandamiseks oleks ilma protsendita  pidanud katuseks panema. Sest näitusest wöib iga üks selgeste näha, et ühegist muust materialist seda odawamalt katust ei saa, kui puu laastude est ja päälegi palju ilusam katus, kui õlest ongi. Seda tahtsin armsa sõbradele näidates  meele tuletada, et sell wiisil põllu põhku wöib loomade jõuks kõik jätta, ja .katused siiski head wõiwad olla. Muidugi jätame iga ühele seda järele mõtlemiseks ja ära arivamiseks, mis ta enesel  kõige kasulikuma ja tulusama tunneb olcwat, seda Valitsegu. Saare Tõnu wenna poeg. Karjast kirjutakse meile weel põllu tööst tänawu aasta järgmisel wiisil: Neljapääw 29 Märtsil slgas Koikla külas esimine põllu töö. Laupööw Zl. algas põllu seemendamine. 2. Aprillel  oli paris odra külwamine kõigel külarahwal rutuline töö. Jõukamad peremehed said oma seemendamise  töö esmasse ja teisipääwal, s. o. 2. ja 3. Aprillil malmis, aga wacscmad jätsid oma seemendamise  too meelega poolikuid. Kcsknädaline kang? tuule maru ja Suurncljapääwane kange Ulm ja lume tuisk pani Suurlaupääwa põllu töö seisma. Mis sest tööst wälja tuleb, arwaku lugeja i'c. Säältsamast kirjutakse meile, et P. walla '.vanemal Tika kõrtsis nädal enne Paastu Maarja pääwa 30 rbl. raha ära olla waraStud. Teine kord sest wargusest enam. Kaugemalt kodmnalt. Riiast: Wene leht „Rishskl westnik," waidleb  lätti lehe „Balt. west." wastu, mis läbi lätti keele reaalkoolide eest seisab, wene leht arwab, et kroonu reaalkoolide tarwis wist raha ei anna, sest niisugune kool ei tooks lätti rahwal mingisugust kasu: kui õppijad lätti keeles öppctust saaksiwad, mis majalt kuskil ei räägita, siis oleks nende tcgewusele  wäga kitsad piirid ja ega oma maa kõikidele  teenistust ei jõua anda. Luunjast. Tartu maakonnast. Luunja wallawalitsus  kuulutas selle walla peremeestele ühe niisama möjuwa kui tarwilise säüduse ette. Ükski peremees ei tohi selle sääduse järele wööraid enese majas ega rajas pidada, ilma et ta sellest wallawalitsusele  oleks täädmist amuid. Kes wöörast enese juure loiwale ehk korterisse wötab, peab wööra endisest elukohast tema elukombete tunnistuse  wallawanema kätte tooma. Seega on Luunja wallawanemal tema raske ammet palju kergemaks ja kaabakate pesitamine ses wallas palju raskemaks  tehtud. Et igal wallawanemal niisugune woli käes on, siis on loota, et wäga mitmed seda säädust järele tecwad. Wirust. Torma kihelkonnast, kirjutab „Walgus."  Rahwa waimuelu edeneb siin Mustwee poolses Awinurme wallas wäga, pitkamisi. See tuleb enam sellest, et enamiste kõik Awinurme walla koolmeistrid ilma eksamita mehed on. Mõtelge:  sääl ühes ainukeses wallas on kolm ilma eksamita koolmeistrit! Jah, kurwak meelel peame nägema, et Awinurme wallas palju suuremat ühtegi  rahiva waimu elu edenemiseks ära ei tehta. Ei ole sääl mitte kuulda laulu koutsertisi ega näitemängust  ei Aleksandri kooli ega ka muu teiste Eesti elu edenduste kasuks tööd tehtama. Kõrtsi elu õitseb ja lehkab kõige selle wastu õige tubliste. Wörust. Õnnetu surm püssi läbi. Hiljuti läksiwad Wara wallas Urwita taluomauiku poeg ja sulane Sootaguse maa pääle tedre jahti, wötsiwad  rätsepa Jaan Rinaldi kaasa hobust ajama. Üht tctre nähes lasknud esimene oma laengu tedre pääle, teine pidanud oma püssi malmis, kui tarwis weel laska. Hobune ehmatanud paugust kargunud  jooksma, kütid mõlemad sõiduriista päält maha, wiimse püss läinud lahti ja laeng käinud rätsepa selja tagant piha sisse. Lähemas Sootaguse  talus mähitud haaw kinni ja wiidud kohe Tartu kliiniku, kus ta wiijate silma all paagi ära surnud! Waese lese ema silma wett ci jõua keegi kuiwatada, sest see poeg oli ta peawari ja toitja. Wene maalt. Peterburist. Wangikodadcst ja nende walitsusefi  annawad Wene lehed teada, et sääl pea mundetusi olla oodata. Nüüdestes wangihoonctes olla see lugu ivaga puuduline, et palju kurjategijaid  sagedasti ühes kambris kinni on. Pääle selle olla ka see takistuseks, et wangikvdade walitsus jaotatud olla. Majatalitus olla ühe ülcwaataja walitsuse ja muu kord ülciraatamine politsei  all; niisugune kahekorraline walitsus ei olla kasulik ja teha segadust. Edespidi olla oodata, et Vangimajade walitsus ühe ainse walitsuse kätte lähch. Witebsk. Üks Lätti seitung kirjutab järgmisi! wiisil nende Lätlaste elust, kes juba 20 aasta eest Witebski kubermangu oliwad elama asunud: Esite said nemad tüki metsamaad, kus mets-elajad elasimad,  aga nüüd on säül metsa asemel ilus küla suurte põldudega, ja rahmas on õige jõukas. Nüüd aga kasivamad rendid aast aastalt, kus mullu 30 rubla tesjatiini päält makseti, sääl peab tänamult) rubla maksetama. Need peremehed, kellel raha, oli omale kohe loomi ja tööriistu ja muid tarwidufi osta, need on õige hcasti edenenud, aga kellel raha ei ole, see ärgu tulgu parem mitte, ütles seitung, sest töömeesteks wöctakse ennemine wenelasi, kes pool wähemat palka parimad. Suureks takistuseks on asujatele wööras keel; naad saamad palju petetud, ka kvntrahtidega, mis nad lugeda ei oska. Wäga milets lugu on waimuliku eluga. Lapsed kaswaivad  ilma koolita ülesse, noor sugu ei oska lugeda ega kirjuta. Kirikut ei ole, kaugel Witebski linnas  on üks ewangeliumi-usu öppetaja, kes aga lätti keelt ei oska. Selle palest on siis küll kurb lugu. Minski kubermangus oli rööwlisalk juba kaua aega palju kurja teinud, ilma et politsei neid oleks kätte saanud. Wiimaks läks ommeti korda, rööwlid kinniwötta, kui naad just ühe maja ukse kallal löhkusiwad. Siis tunti ära, et need oliwad mängid wangihoonest, kes oina ülewaaiajatega ühtekokku  öösel rööwimise tööd tegiwad ja homiku poole oma saagiga wangihoonesse tagasi tulimad. Wangihoone  põranda laudade alt leiti palju warastatud  asju. Kishinewist. Üks Saksamees Mess oli nöuuks wötnud oma elule otsa pääle teha. Tema läks ühe Juudinaise sala apteeki ja palus säält oma koerale 10 kopika eest kihwti. Ilma jututa andis Juudinaene terme loodi kihwti, mida Mess, kui oina korterisse sai, sisse möttis. Warsti tulimad  kihwti krambid mehele pääle, ja ehmatanud omaksed jookfiwad linna aptekisse abi otsima. Apteeker Grand ruttas kohe kihwtitatud mehe juure, näitas temale arsenikut. Mees aga, kes enam sõna suust ei saanud, müristas pead. Nüüd jooksis Messi tütar Juudinaese juure ja küsis sedasama kihwti, mis isale oli antud. Apteeker tundis selle kihwti ära ja andis wingerdajale wastu-kihwti sisse. Haige oksendas küll kohe hirinsaste  ja wiidi teda haigemajasse, kus ta surmaga wöitkeb, sest et tema sisekord esite kihwti ja siis kange rohu läbi, mis tema elu küll lühikeseks ajaks pcastis, raskeste wigastatud on. Praegu on asi kohtu ülekuulamise all, ja Juudinaene oma nõnda nimetud „apteekiga" saab küll wist kõige kibedamat karistust tunda. Wäljamaalt. Saksamaalt. Mispärast Wenemaa ennast Saksamaaga ühendanud, kuna ometi mähe aega ennemalt mõlemate riikide wahel süda karta olnud selleüle räägitakse paljugi, arwataksc mitmet musi. Nüüd kuulukse, et Wenemaa Saksa- ja Austriamaaga ühendamise mõte pea mürst Gortschakomi  surma järele uueste elusse tõusnud. Minister  von Giers waatanud pääle Gortschakowi surma selle kirja läbi. Sääl leidnud tema ühe kirja üles, mis würst Bismark mürst Gortschakowile  enne seda kirjutanud, kui Saksamaa Austriamaaga  ennast ühendas. Kirjas annab Bismark Gortschakowile nöuu, Wene- ja Saksamaad jälle ühendada katsuda. Sellest ühendusest tulla mõlemate  riikidelle ainult kasu. Würst Gortschakow ei ole sellest kirjast iialgi kellegilc sõnakestki öelnud. Nimetatud kirja kättesaamise pärast reisis Giers kohe Warzini mürst BiSmarki juure, kellele ta Gortschakowi juures leitud kirja ette näitas ja mõlemate riikide ühendusest nöuu pidas. - Aloni aeg ei olnud Saksamaal anarhistidest  ühtegi kuulda. Nüüd on aga täada saadud, et Saksamaal anarhistid niisamasugust kardetumat