Port-SaidiS oli tzihawstel, kui Greeklsfed oma püha pidada  tahtflwad, nende ja Araablaste wahel suur tüli. Mvlemitest saiwad mitmed surmatud ja haawatud, nenda ka Egyptuse shaudarmtdest, keS tüli lämmatada katsuffwad. Inglismaa sõealaew ,Falcon" saatis sõeamehi, Greeka kirikut kaitsema. Greeka Konsul põgenes,Falc»nt" peale. Kiskumine sai wiimakS lämmatatud, tüli ieekida aga süda meteS weel edafi. Uuemad sõnumid. Tartust. Genator ManaSfein on oma ametnikudega selle kuu 2. pääwal Tartu tulnud. Berliinist. Keiserlik KõrguS Smmvttrst W ladtmtr  Aleksandrowitsh ja tema kõrge abikaasa tuttwad Jürikuu 29. pääwal Tchwerinift Berliini ja sõitsiwad  witwimata kodumaa poole edasi. Suurwürsti-Praua oli Schwerini?, oma isa matusel, ja oli seal leetres haige; on aga nüüd jälle lerwe. Wenertigi Saadik v. Saburow  sõitis 28. Peterburgi; selsamal pääwal tutt ka Wenertigi Saadik Würft Orlow Pariisist ja sõitis kodumaa  poole edasi. Wenertigi Erasaadik Gras J humal  ow oli haiguse pärast Berliinis witwluud. Würst BiSmarki termis on pahemaks läinud. Arstid on temale  tööd keelanud, mis rahu rikub. - Saksamaa, Valitsuse  Teadaandja" kuulutab, et Venemaal liikuma loomatõbe  pärast loomi, nahka, karmu, willa ja kõiki mis mälelsewatest  loomadest tuleb, ka mitte harjaseid ega riide kaltsust üle Saksamaa piire ei laSta. Ameerikast JeriseyS on wälk Standard-öliwavriku  põlema pannud. Peale pool millioui waati öli on ära põlenud. Selsamal pääwal põles ,Nationale storage  company" öliwabrik maha ja kuuS inimest satwad surma. Haiiti saarel on mässamine. Mässajad on ühe filla dynamiitiga lõhkunud. Kakssada inimest on surmatud, hulk teist haawatud. Jutu leht. tikS JumalakohuS. Jutt rannarahva elust. (MiS pooleli jäi.) Wist oli meie laewa wälgu paistel rahude peal nähtud.  Kuri kamalus oli korda läinud, nüüd pidiwad kurjateu  jäljed peidetud saama. Ülemalt kamret et olnud maa poolt näha, mõis seisis oma parema poolise tttwaga just mere kaldal. Wist ei teadnud need, kellel sellega tegemist ei olnud, et üleüldse seal kamriS tuli põlenud oli. PeasiS keegi hukka läinud «aewast elusalt maale, fliS üteldi küll, et torm kord torni tule kustutanud Za et seda korda ja kohust mööda jälle põlema pandud, aga muud ühtigi, ja õnnetus jäi kompassi ja laewa ekfiliku kursi süüks. Nenda pidiwad õnnetused tulnud olema, ja niisama selge oli minul korraga, et keegi muu nende õnnetuste sigitaja  olla ei wõinud, kui Prantsusmaalt toodud Lady Rupert ja tema wend, need kaks paha waimu, kes tulnud oliwad, kõiki rahu mõisast wälja ajama, kelle eest mina juba lapse põlweS tagasi kohkunud olin, ilma et teadsin mikS, kes ikka ilma armastuseta oma laste wasta oliwad, keS ilma halastamata pidu rõõmus elada wõisiwad, kuua mõni sada sammu eemal torm ja laenete kohin õnnetumate meremeeste wiimast õhkamist lämmatafiwad. Wist oli ka .Lord Harry nende seltsilane, aga wist sunnitud  kombel. Ühel wiifil oli tema nende kätte ja wvimuse  alla langenud, kust tema enam peaSta ei suutnud. Kas teadfiwad nemad ehk midagi tema noorepõlwisest pettusest,  ehk kaS oliwad nemad temaga Pariisis pahal teel käinud? Igapidi rusus aga nende wõimus raskest tema südame peal, seda näitafiwad tema enne aegu halliks läinud  juuksed, tema nõrkus pea, tema kortsunud nägu, ja tema hale mure, millega tema oma armastatud tütart wöimalikult  kaua omast eemal hoida püüdis, et kurjategude õhk wanemate majaS tema puhta hinge peale ei langeks. Nüüd oliwad pahad waimud oma tegu põhjani täitnud,  nüüd oli tema oma lapse mõrtsukaks saanud. Kõik need mõtted wälkufiwad läbi minu pea, mis kui tuli kuumaS. Aga mitte minule ükfi ei olnud selgeks saanud, et meid meelega rahu peale eksitatud oli, seda oli wälk ka minu laewameestete uäitanud. Nemad ütlefiwad seda minule, ja paraku ei wõinud mina selle wasta waielda. Wihm läks üle, pilwed lshkefiwad ja kõue hääl kostis kaugelt. Mõisa wärawas ilmufiwad tulelondid ja liikuflwad  ranna poole, kuS laiali lahkusiwad. Wiletsad rööwlid  otsisiwad wist saaki, mida laened neile tooma pidiwad. Mõisas oli wist jälle rahast puudu, et nemad nii ahned oliwad ja pääwawalget ära oodata ei läbenud. Tuline wiha täitis meie südameid ja minu ja minu laewameeSte mõtted läksiwad kokku. Meie tahtsime maale minna, tahtsime neid kurjategijaid wastatamisele kutsuda, kelle ahnus meid surma kihutanud, tahtsime nende tegusi jäädawalt lõpetada. Kuida juba üteldud, ott wiimane laene meie laewa kõrgele rahu peale, lahe poole ääre kinni paiSkanud. Meie rippmvad paadid oliwad lõhutud, aga abipaat laewa lae peal ott terwe. Suure waewaga tõstsime  meie teda üle ääre ja lasksime mööda libamist kalju kallast wette. RaSke töö keSliö mitu tundi; enne kui meie walmis olime, nägime meie, et maal midagi isewiisi asja juhtunud oli. Mis see ott, seda ei suutnud meie seletada, aga kõik mööda randa pillutatud tulelondid kogustwad ennast järsku ühe paiga peale kokku. Kõik ott kihifemas ja jooksis edafi ja tagasi, ja wiimakS näitas, nagu saaks midagi rasket asja rannalt mõisa poole kantud. Meie laewa mastid ja paadid oliwad lõhutud, laew ise oli terwe. Paljaid puutükka ei kantud küll wist mitte mõisa kas ott wahest weel üks teine laew hukka läinud ja lasti maale uhutud? Pimedas ei wõinud meie sellest aru saada,Ma enam ruttasime meie maale, ja poole tunni pärast wõifime teele minna. Abipaadi meestega kokku oli meid kakSkümmendkaks  tugewat meest, siiski wõtsime meie kirweid ja teisi riiStu kaasa, et iga juhtumise wasta Valmistatud oleksime.  Kiirest leikas meie paat läbi waikse wee, mõisa poole. RandaS ei leidnud meie enam kedagi, aga mõisas nähti elawat jooksmist. Senna ja tänna jooksiwad inimesed, uksi kisti lahti ja löödi kinni, aknatest paistfiwad tuled ja kadufiwad jälle, kaebawad hääled ja mõistmata kisad kostfiwad  meie kõrwa. Meie tungifime wärawast sisse, keegi ei pannud waSta. Teenred seifiwad salkus ja wahtisiwad meie peale, nagu wiirastuste peale, ja kole hirm paistis nende kahwatanud nägudest. Nemad seifiwad silma näheS ühe koleda juhtumise needwa rõhu all, nendest ei olnud meil ühtigi karta. Mis on siin olnud?" küsisin mina ümberseisjate käest, kelle keSkis mina Lord Harry kammerteenret ära tundsin. vßradford, Jumala pärast, kust Teie tulete?" wastaS tema, wärisetes minu käest kinni hakates. ,Teie tulete pahal tunnil, waadake, mis siin tehtud on." Mina läksin temaga teise kamri, aga mis oli seal! Kesket mere lompi, põrandal maas oliwad Lord Harry ja tema kälimehe surnukehad. Wiimasel ott mõek kokku trampinud  käes; Lord Harry mõek ott maha kukkunud, kast ott rinnal, surma haawa peale rõhutud. Üks hirmus wõitlemine  oli siin olnud, aga minu film langes ühe teise, haledama  ja koledama paiga peale. Suure kamri tagumise seina ääreS oliwad Raouli ja Malwli surnukehad, ja tarretanud,  nagu kiwist raiutud kuju, lahtise juuksetega seisis Lady Rupert nende kõrwaS; tema kuimist filmist paiStiõ kole läik. (Jääb pooleli.) Meie palume Mlewiku" auustatud tallitust, meile oma lehte iga kord saata, mitte korra takka. Endistest  rääkimata, on meile nüüd jälle Nr. 14 ja Nr. 16 tulnud, Nr. 13 ja Nr. 15 on tulemata jäänud. Kiriku teadused. Zaam kirikus: 8. Mail teeb pastor Grohmannenne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat paStor AsSmuth. Kaarte kirikus teeb 8. Mail pastor Arasche jutlust. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 8 Mail jutlust. Ts-«s«ri poölÄ lubatatud. TalliimaS, 6. L-he-knu piiäwal 1883. - Trükitud Li« dsvrs 'i p « rij at« iuur«« ja kuluga 81. Mrburgi tulekahju la>umije  ja elurmdi telk. Tiiitsit fissemakM kapital 3M0.W0 rabla. Tagawara kapital iile 2M,M rabla. Wöwli oma peale tojuda tulekahjud, MkumMjo llikuwad warad. Ztinnitak warad- Zga aaSta stSsemaksetud stntfide pealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal säetud aastade pärast kätte makstud. Maksab tiilarlaslele mehel minemiseks kaasa rahad trende, iga aaSta sisse maksetud sintfide mööda. Selsamal wiistl maksetakse sMsMMx nende ameti hakatuseks tarwtö i ii awat raha. Kinnitab elurendid ee on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea sees seatud aegades. Ligemat teadust annab A. G. Brosse, Ülem agent Tallinnas, Munti-uulitsal Nr. t 17/3. Wiljmiiisl ja ümberkaudu wvtab teNlmtst ja kuulutamist meie lehe Tallinna Sõbra" peale herra G. Z. Karow'i raamatupoed waSta. TM«ha miimist jnostmise-loutralt on saada trükimajas. Teadaandmtsed. Seega annan ma teada, et mina Ülemate lubaga Tallinna linnas mt Hteekl suure ja weikse Tartu uulitsa nurza Ml, Birki majas, olen asutanud. R. A. Scheibe. Aus näitemäng: Hllnliiiususest'^ Eesti rahwa elust, ja kroonimise pääwaks Eesti näitemängijatele ja näitemängu sõbradele pühendud. Bttsch i lßrandt'!) poest saada. Seeläbi saab teada antud, et nende läbi katsumine, keS koolmeistri ameti peale tahawad, saada nüüd Luuda seminaaris ! I, ja s. Juunil s. a. ette wõetakse.  Tunnistus kirjadest on tarwiS: 1) kiriku täht, mille sees wanaduS ja wiimne laualkäimine on ülespandud; 2) rõuge panemise täht; 3) elukombete tunnistus kirikuõpetaja käest; 3) kooli tunnistus, kus katsutaw koolis käinud, kirikuõpetaja ehk kooli eestseisuse  poolt. Nimetud tunnistused peawad kõige, hiljemalt Mai kuu paamaks üle Merjamaa postijaama seminaari wa-- litsuse kätte saadetud olema. A. Loffrenz, Seminaari - Direktor. Sellega uiman teada, et minu werkstuba nlliid Wiru uulitsas Nr. t R S,. von Kotzebue majas on, stsse minna on Müüriuulitsast,  ja wõtan oma peole ! meesterahwwrnded ' uue moodi jiirel, ja odawa hinna eest teha. Thoms Kõrge, rätsep. Kesknädal, SO. Märtsil onßiSti kõrtsi juurest üks raudjas hobune, ' IS aastat waua, ühe kitsa walge märkiga peaS, ja töösaauiaa ära «avastatud. Kes seda . hobust Pahkla mSifa. Haggeri kihelkonda ta'  gasi toob, saab head waewapalka. Üks natuke pruugitud Wmnktt ja hobusernstad saamad odawalt müidud Kaarle-kiriku juures, Gross'i majas. Järel küsida poodis. > Jamburgi kreisis, kolm werSta Baltisli Weimarn'i jaamast, PuStomerja mõisas, on rendi peale anda üks suur rohu oid. triiphoonega, õuna ja kirsi ja muude marjadega ja labadega. AdresS on' Weimarni jaam, Pustomeri mõis, Fürst Obolenski. Mööblid, kapid, 1 klaver ja teised majatarwituse asjad saawad müüdud Gonsiori uulitsas Nr. Zö3, Tamea majas, üks trep ülemal. Uks tööhobuilt on müio Weerenni-uulitsaS Rothhelm'i majas. 4 toatüdrukud, ke« Saksakeelt ja Wenekeelt räägiwad, iv köögi» tüdrukud ja t sulane wõiwad ennast mõldida Hotel de France, Katrintaalis. IM" Üks öpipvis 'MN saab otsitud wasewalamise ja mehaniku wärkS» toale W. Paalzow, Rotermanni waSlas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta r KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-mõifaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. Gustav» sohu, Koero. W. DuglaS, Simunas: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander,  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WõrruS: Bielrose proua, WalkaS: M. Rudolfi'» raamatn-poes, Narmas: M. Põder, WiljandiS: raamatu-kaupleja E. J. Karow. Hinnad Tallinna tnrnl. 5. Lehe-kuu pääwal. karduhwlid, tsetwk. 50 kop. Herned, t00p.... S » Leatsed, toop. ... » Tangud, toop ... 2 ~ Weikse liha nael. . 15—18 „ Sea liha nael ... 14 » Rõõsk Piim, toop . 4 „ Hapu piim, toop. . 3 » Koore, kortel.... 4 „ Laua wõi, nael . . 33 » Pütti wõi, nael . . 27 „ Mnna paar .... 4 „