Tallinna Sõber Teise aastakäik. 6. Tallinnas, M' Küünlakuu Mwa! Mv. Kleiildut kealeht Sestirshnsle «asl ja liuaaUs. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TaMuuas LiudsorS'L piiriate trükimazas: aastas t rubla. pool-aastas W lsp. Kosu ehk postiga saadetud: gASd«s 1 rubla 40 kop.. - pool-aaStaZ M kop Mmkukufed «aksamad iga rea ehk sekse aseme pealt » l-sp. Tellimised wöetakse wasta: HaMunas: Kwdsors'i päriate trükin; ajas. Aelcröurgis: A. H. Seetandk, (Zsn-rspeiuuK K 54. Harkus: W. I»sZ. - Asrnus: K. Kudewiita. WakMeres: L. Waltty. Aardes: A. Seidelöerg. Kapfakus: H. A. Kossõerg. Kurefaares: HH. Kauge. Kmvlas: K. Kr. Raudkepp. Maal: kulda iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass L.C05.) Pidu komitee nõuuwõtmised. - Koolide arwutegemised. Kõpu telcgraf. - Uus Änkclaste-m-M. Juubeli pääwa asjust. Land- Wsgister! Tuli ja rahu. -- ' Õ P,terburgist: Kõrged woerad. Keis-i Praua terwiZ. Kindral Skodelcw. Kapitäu Baranow. - Jwau Turgemew. Äleksaudri wth vou Gruntwald r l s < Õ»nxlus. Kirjameeste seltsi Saadikud. - Kuresaarest: Keisri-päha. Ruast: Jsewusi kohtu aluue. Moskwast: tulekahju.. Jmlv-wasmus. - BK°»N» lumi - - Wargns - J-latarin-nburgist: Keisri-püha. - Tifi.sist: Amerika wili. - Helsingist t KuSri-püha. - Wõeralt - JnMmaalt. HiSpa'ma maalt. - Itaalia maalt. - Rootsimaalt. - Kiriku teadused. Tüli ja rähn. Kaks asja, mis nii otsekohe üksteise Vasta seisawad kui tüli ja rahu, need peatfiwad küll isekeskis nii selgest piiratud olema, et nende piirete üle Vaidlemist tõusta ei Võiks. Äga igal asjal on enam kui üks pool, mitmesugused silmad ja mitmesugune seisupaik, ja fedawick paiStawad asjad mitme! näol Vaatajate ninu, nende isewiisi scisupaiga, isewiisi silmade mõnikord ka nende iseWiifi tahtmise järel. Meie olime juba selle lehe proownummres  kuulutannd, et meie rahu kosutada ja rahu pidada tcchakstWe. Rahu kosutada meie kitsama isamaa mitmesuguste kodanikud? ja seisuste  wahel, rahu pidada kõige teiste aealehtedega.  Et meie sellega koguni mitte tõotanud ei olnud, kattliigutamata pealt -vaadata, Lm mõnelt teiselt poolelt waenu-kihutusi rahwa sekka paisatud saaks, seda oli iseenesest mõista. Osa- Zvötnmta meieaegseist liigutustest ennast kõrroal hoida, ei Võinud meie soowimme olla, sellepärast  sai ka sealsamas juure lisatud, et meie rahupidamine aga mi kaugele ulataks, km se -Ristiusu õpetusega iseäranis ja l i - gemise - armastusega üleültse ZoZku - mahub. Sealsamas oleme ka selge sõnaga Näljarääkinud, et meie rahurikkujate wasta möeka tõmbama saaksime. Kuida nüüd asjad kord seisawad, on ka rahukaitsejal sõeanista iarwis. Meie Unustamata Õnnis Keiser Nikolai  seisnud, kuida räägitakse, kord körwas. kui noored Suur-Würslid riigi-teadusi öpvifiwad. Professor rääkinud rahust teiste riikidega ja nimetanud rahupidannse mõnusamaks kauplemise-ühendusi ja teisi rahulisi ühendusi. .Ja wiis kord sada tu Hat tublist õpeiud  soldatid" lisanud Keiser omalt poolelt jume. Ja, sel aeal wöis niipalju juba mõeduda,  meie päiwil ei saa küll sellega läbi. Mis teha, maailm on kuri. .Kõige Vagam ei Wõi rahus elada, kui kuri naaber seda ei salli," ütleb Schiller. Eks ka tema oluud mõnda asja maailmas õige teraselt, oma kõrge Maimu abil tähelepannud. Meil ei ole mitte ühte soldatid,  keda rahurikkujate peletuseks wahile seada Võiksime, aga seda mõeka, mis meie käes seisab,  se on, terawad su!,e ei tohi meie tuppe pista, kui rahu kaitseda tahame. Wmdlemme teiste aealehtedega sigis meile esimest kord, kui , .Tartu Eesti Seitung" heaks arwas, oma .rahwusliku" hea tahtmise tunnistuseks kord jälle wana pori sees pöörata, möödaläinud aegett ja asjust'rääkida, kui oleksiwad need weel käes, ühe sõnaga'seda keha, mida mõnus wauarahwa pilkamise-sönK tähendab: Mnt läks mulkse tuleaseme peal konna küpsetama. .T. E. S." oli ka rääkinud, et ostetud talu- kohtadel õigus peaks olema, mõisa metsast neid puid raiuda, mida kiriku-ametnikndele maksa tuleb. Sellest asjast rääkides, olime meie ka ütelnud, et ostetud kohtade omanikud sesugust õigust ise pärinud ei oleks. Rahwal ou meie arwates õiguse-tundmist küll, et seda pärima ei lähe, mida ostnud ei ole. Sel korral nimetasime  meis ka .Sakalad", kui esimest lehte, kes sellest aSjast rääkinud on. Peale selle oleme aga weel üks kord sellest lehest kirjutanud, kui meile Tartus Laulu- ja Muusikapidul räägiti, .Sakala" saak) juba Leikusekuul' jälle wättatulema.  Sel korral iimuMasime oma rõõmu selle sõnumi üle. sest kui meie ka selle teega, mida .Sakala" kõndis, ennast koguni mitte sõbrustada  ei wõi, siiski anMMe, et keeldus seda seemet  ei lämmata, mis kord juba külwüud ja siin ja seal rohkest idanend oli. Rohkem meie .Sakalast" rääkinud ja selle .kallale" meie miile üht korda .tunginud" ei ole. Sellel naljajutul, mis meie lehe esimese aastakäigi Nr. 29 läbi ühe auustud Eestimehe suust kõlas,  sellel oli rohkem .Sakala" toimendusega, kui . Sakala" enesega tegemist. Aga sellest asjast räägime pärast. Vaatame esiteks mis .Sakala" kirjutad. Selle lehe Nr. 3 sees loewe: .Töine uus ajaleht tuli Tallinnas walja .ja nimetab ennast .Tallinna Sõbraks". .Tema Väljaandja on endine maamõetja .Eichhorn. See ajaleht andis omas proow.  leyteS teada, et ta rahu foowib sünnitada, .aga seiamaale ou ta ennast nagu kukk .«Väldanud, kellel pugu täis Viinas leutud .teri, ja kes mitte üksi oma kanaga ei püüd.nud  kiskuda, waid ka karude ja muu suu.rema  loomade kallale kippus. Ka Sakala .kallale on ta jo mitu korda tunginud, ehk .ta küll teadis, et Sakala! Võimalik ei ol.nud,  wasta anda. Aga sesugust peab ka .olema, muidu läheks mõnigi tund elus iga.waks."  Parandame siin esiteks kaks eksitust. Esiteks ei ole nimetud Gihchorn mitte .Tallinna Sõbra" Väljaandja, waid üksi selle lehe Re - daktor; Väljaandja on Lmdfors'! pärijate trükimaja Tallinnas. Teiseks ei ole sesama Eichhorn mitte endine maamõetza Vaid Lallitab seda ametid Jumala abiga ja täie jõuuga ikka weel edasi. Selle seletusega loodame kõiki seda. mida ehk .Sakala" edaspidi selle palumata  kuulutuse külge köita heaks arwata Võiks, tühjusesse tagasi tõrjund olema. Kuida meie üleültse palume, edaspidi igast asjast üksi asjalikult rääkidatähelepannes, mis Joau. Ew. 18, 23. seisab. . .. Uksi sellel teel wõiwad awaliknd läbirääktmijed kasu saata, muidu ei tee need muud, kui wiidawad  kirjutajate aega, paesulawad nende sappi, täidawad paberid ja tülitawad lugejaid. —> Kuida ülemal seletasime, ei ole se mitte tõsi, et meie /Sakala" kallale tunginud oleksime, sel aeal tui se Vastata ei wõinub. Kui aga nimetamata  nende liigutuste wasta silu räägitud on, mida /Sakala" emas esimeses elujärkuZ äratada püüdis, siis ei Võinud se jo koguni mitte teistwiisi olla Meie nõuame mhwa edendas:  Vallimaal kõigi seisuste ja suguarude Ahe nõuu ja jõuu lädi, meie nõuame üht meelt ja püüame wägiwaüal rebitud lõhu tust täita ja kõiki parteiwaiMu lämulatada. Meie ees maksab  eesotsas se, mis igale inimesele kasu toob ja iga inimest üuuswb, waatamata selle peale, mis keelt tema räägid ja mis kuube tema kaunad.  Meie soowime rahroasugude fvbrustust. Wägewa Wenekotka tiiwa all elab wäga palju rahwasugusi. Rääkigu need igaüks seda keelt, miAes ema neid palwet tegema õpetas ja kmttku nemad igaüks seda, kuube, mida nende esiWauemad  kandsiwad. Ühed olgu neuiad kõik auustuses,  armastuses ja sõnakuulmises oma ühe Keisri ja Zsewalitseja wasta, selle seaduse all mis iga maakonna isewiisi olemise ja rahwa eluwiisi ja usutunnistuse kohta mõnus on ja mida sellesama Keisri ja Zsewalitseja silma all igal aeal niipalju uumdakse ja täieudakse, kulda uue-aea tarwitused seda päriwad. Ühed olgu nemad üksteist igaühe iseolemises anastama ja omas edeuduses toetama. — > /Sakala" uõuutus su tamne parteiwaimu äratamine olnud. kala" tunnistab ennast ,kõige pealt Eestlane  ja siis alles muulane" olema. Se on koguni teine tee, seda meie käia ei taha ja selleS saame küll ikka Vastased olem, aga meie arwates Võiks ta se ilma tülita sündida. Ka meie nõu na me Eestlaste kasu, aga mitte sellepärast et nemad Eestlased on, waid et nemad inimesed on, mi heaste km kõik teised, kelle peale ükski Võõriti Vaadata ei tohi, keda meie aga ka palume, ühegi teise peale sellepärast Võõriti Vaadata, et tema ehk teist keelt räägib ja teist kuube kannab. Rahwaslikud lahutused ja lohutused käiwad otsekohe Ristiusu õpetuse wasta, kuida selle usu põhjustki kääuamata selge sõnaga tunnistab, ja kes neid lahutusi ja lohutusi kosutab, se lööb ennast Ristiusu  õpetusest lahti, meie ei wõi sellele  teist tunnistust anda. Nende lahutajate ja lõhkujate wasta tahame meie aga ka edaspidi kõigist Väest Võidelda, tulgu nemad uy tt poolt ehk teiselt poolt, ilmutagu nemad c.M ta )l mi st körklusega ehk teotamisega, olgu med nüüd meie omad kanad" kui meie esiteks ka weel arusaava ei wõi, mis se sõna peaks lähen-