Tallinna Sõber AK 45. Kolmas aastakäik. Tallinnas, 6. Talwekuu päawal 1881. Uleiildne aeileht CestirihUklt «««l ja >i«»kdts. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trllkimajas: aaStaS 2 rubla, 40 kop. pool-aaStaS 4 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS S rubla Pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kmttntused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta: Halliuuas: Li«dfors'i pärtate trükimazas. Aeterkurgis: J. H. Seelandt, l)»ausxerag 54. Tartus: W. Auli. peruus: K. Kudewiita. Aakweres: L. Wattly. Asides: A. Setdeköerg. Kap kalus: O. li. KoMerg. Knresaares: Hh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport IZÄ-riüLuiö-lloxi-b.) Register! Wcm ..Rahwatöö-edenduse Selts". Omalt maalt: Meie maakoolid, -- Jõelähtmest: Wallawalitsuse kiri. Tallinnast: Maaroima-nõuukogud. Linuasaadikule walimiscst. „Ecsti Postimehe Uvastus. ..Kalewipoja Seltsi" kiri. ..Sakala" käänatused ja kurbtused ..Olcwiku" tulewik. Riiast: MaaseaduS. Kuuramaalr: SnnetuS. Peterbnrgist: Siberi pidu, Kuulutus, Kronstadti lahe. Soomemaalt : Rahwnslikud eksitused. Hundid. Warshawist : Põetatatud kirjad. Smjelast! AunS nõu^' Jekotcriuooslawist : Torm. Moskwast - Teisud. Wõeralt maal - Sksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Serbiast. Inta leht : Kalamehe tütar. Kirjawastused, Kiriku teadused. — Oicndllsed, Wene „Rahwatöö - edendamise Selts" ja selle eesmärgid. Kuida meie juba selle lehe wiimafes uumres kirjutasime,  on Körgestõnsa Keisri Aleksander 11. mälestuseks üks selts ülemal tähendatud nime all kokku astunud. Selle seltsi pöhuSktrjad on 14. Lehekuu pääwal 1881 Seespidiste-asjade Ministri ettepanemist mööda Kõigekõrgemat  kinnitust saanud ja meie Keiser ja Herra on oma käega alla kirjutanud: Mina wõtan täitsa osa sellest heast nõuusi ja soowin sellele täit m o nn." Seltsi juhatajad on järgmised kõrged riigiametnikud: N. W. Jssaj ew, J. M. Gedeonow, E. N. Andrejew  ja P. A. MjaSsojedow. Wiimane herra on seesama keshiljuti Baltimaa kubermangust ametlikult läbima  ata mas käis. Tema reisu otstarbe näitab meie maa rahwatöö  läbiuurimtne olnud olema. Seltsi poolest meile saadetud kiri räägib esiteks sellest, kuida Korgestöusa Keisri kindla tahtmise läbi endine pärisrahwaS  täielise kodauiku-öiguse osaliseks ja seltskonna täieliseks liiteks, töörahwas oma töö peremeheks saiwad, kuida nemad aga seda oma õigust omaks täieliseks kasuks tarwitada ei oska. Rahwatöö peaks käetöö - koolide ja põllutöö-koolide, õpetlikude kõnede, näituste, laenukassade ja teiste kasulikude asutuste läbi kosutatud saama. Nahwatöö-edendamise Selts on seesuguste koolide ja ka teiste talurahwa ja töörahwa tarwituste toimetamiseks kokku astund ja soowib kõige nende üksikute seltsidega.ühes tööd teha, mis ennast sellesarnaseks otstarbeks asutastwad. Seltsi peakomitee kirjutab selle oina püüdmise kohta: Selts ei soowi koguni mitte nende hoolekandmiste asemele astuda, mis kohaliste kogukonna walitsuste poolest  rahwatöö edendamise eest peetud saawad. Seda hoolekandmist  peab nimetatud komitee kõrgeks ja näeb selles ainust kindlat teet, mille peal töötegijad rahwahulgad aegamööda  kõrgema elupõlwe peale wõiwad tõstetud saada. Seltsi asutajad loovamad omas seltsis üht sidet seada, mis üksikute inimeste ja seltskondade püüdmisi ühendaks, kui seda tarwis olema arwatakse, tahab nendele abiks olla, kui nemad oma püüdmisi üheks ja sellesamakS otstarbeks ühendada ja kui kohatised seltskonnad õpetlikust ja kasulikkusi  ühendusi asutada soowiwad. Rahwatöö-edendamise Seltsi asutajate komitee palub linnade, seltskondade ja maakondade nõuukogusi: 1) Asutama Rahwatöö-edendamise Seltsi püüdmisi ja eesmärkifi nöuukogude koosolekutele läbiwaatamiseks ette panna. 2) Komiteele järgmiste küsimiste peale wastust anda: a) Missugused tegemised ja käsitööd on kohalisel töörahwal?  d) Mis ttöuuga wõikfiwad kohalist tarwitust ja elukorda mööda rahwatöö ja käsitöö edendatud saada? ä) Missugused õpetuse ja abisaalmise asutused olekflwad kõige tarwilisemad ja wõikfiwad kõige kergemalt korrale seatud saada? e) Kas seal paikas on mehi, kes selle asja kordasaatmiseks  abiks olla wõikfiwad? Z) Kas ja kui palju, abiraha wõiks selle paiga peal nimetatud asutuste tarwiS kogutud saada? 3) Hoolt kanda, et kohaline rahwas selle Seltsiga tuttawaks saaks, ja et üksikud inimesed ja seltskonnad selle Seltsi liikekS heidakfiwad. 4) Komitee tarwitab oma nsuu kordasaatmiseks an- deid, mitte üksi raha.Zwaid ka liikumata wara, linnades mõneks aeaks korterist ja maal maid. Kogutud rahasummad  peawad andjate eneste käekirjaga ühes niikaua hoitud  saama, kui komitee neid tarwitab ja pärib. Umbes see on meile saadetud kirja sisu ja jume peame  tunnistnma, et nimetud Seltsi asutajad sellega ülesnäitanud  on, et nemad rahwa õiget tarvitust tunnewad ja rahwa õiget kasu soojas südames kaunawad. Meile on selle komitee tallituste üle, seletuseks weel mõned kirjad saadetud, millest edaspidi seda üleswötta tahame, mida tähelepanemiseks tarwis olema arwame. Meie Baltimaal ei ole selle asja poolest weel mitte tungiwat häda, nenda kui seda Wenemaal on. Meie juures on rahwawabadus poolsada aastat wauem ja meie isewiisi elukorra abil on rahwas oma wabadust paremini tarwitama õppinud. Meil au juba ka omad mitmesugused  asutused põllutöö, käsitöö, õpetuse ia elukeuaduse kosutamiseks  ja neid asutakse ikka weel juure. Meil näitab aga, kui olekfiwad kõik need asutused ja seltsid üksi ehk enamist ühe ainsa rahwajäus, see on: rikkama rahwa kasuks tehtud ja asutatud, selle rahwa kasuks, kellel kõik eluteed muidugi juba lahti seisawad. Meie juures nõuutakse osalt suuri asju taga, nende heaks asutakse seltsist ja peetakse kõlawaid kõnest.  Aga meie ,rahwamehed" näitawad rohkem ,rah- kui rahwa mehed olema. Üks suur jagu meie rahwast, Eesti suguwendadest on rahwameeste silmapaari  wahele jäänud. Pöörame meie omad silmad tõsises maimus meie seltside tallituste poole, kuulatame meie nende kõnede peale mis seltsides peetakse, paneme meie neid tülisi ja wõitlemifi tähele, mis meie seltsides peetakse ja meie ,rohwameeste" keskis suure käraga tehakse, siis leiame meie, et kõige nende otstarbe ikka üksi ehk enamist , rahwus " on, Hoguni mitte, ehk aga wäga arwuti ra h was. Seltsid ajawad oma liigete kasu, ilu ja uhkust taga, ehk nende kasu, ilu ja uhkust, kes ehk edaspidi seltsiliikeks  heita wõiwad. Rahwahulk, see jagu rahwa seast, keda iseäranis , rahwas" nimetakse, see ou kui waeuelaps täitsa kõrwale jäänud. See waesekslapseks jäätud rahwaS on meie töömehed, päilised ja sulased ja neid keda Tallinnamaal  wabadikud. Niiamaal popsid, nimetakse. Nende eest hoolt kanda jätawad meie täitsa nende meeste ja seltskondade hooleks, kelle wasta nemad, wöitlewad ehk wöitlema ütlewad: ,Sakste" hooleks. Waatame terase ja õiglase silmaga nendanimetatud läbi, mida nendanimetatud ~rahwasaadikud"  Peterburgis kaastöölise abiga ja juhatamise  all tegiwad ja Kõigekõrgemas paikas ette paniwad, fiis leiame meie, et need üksiainu rahwuse kasu, ilu ja uhkuse peale mõtlewad ja sellegi peale kahewäärilisel ehk koguni kardetawal kombel; rahwa kasu ja edendus aga täitsa unustatud ehk kõrwale jäätud on. Mis kasu oleks näituseks rahwal sellest kui umbes  üks mees tosina pealt sündmuse teel päriskoha peremeheks  tehtud, üksteistkümnele aga ka see tee kinni pandud  saaks, mille peal nendest hoolsamad mehed tänine rentnikuks saada wõikfiwad? On wahest juba nähtud, et saunamehel talukoha pärisperemehe all kergem elupõli oli kui „ Saksa" all? Teadune meie kord omad kõuerikad ,rahwamehed" nende asemele kelle waSta nemad kui ehk laste" wasta wiha kihutawad, küll tõuseb siis pea selgeks, et neil muud tahtmist ei olnudki, kui ise „Sakste" ase- mele asuda. Siis tõuseks aga sesama maim, keda nemad äratanud ja ärrtianud on, just sellesama ehk suurema õigusega  nende eneste waSta ja nendel ei oleks wõimu ega oleks ka õigust seda waimu lämmatada, keda omaks abimeheks  kutsusiwad. Wägiwald on nüüd kord üks nii kardetaw  abimees, et ükski seda omaks abimeheks kutsuda ei tohiks. Waatame nende nendanimetud ,rahwasoowide" teised jäud läbi, siis ei leia meie nendes ka muud midagi, kui waewalt kahewäärilist , rahwuse" kasu; rahwa kasu ei leia meie mitte sugugi. Kes aga rahwust kindla põhja peale asutada soowib, see peaks esiteks kõiki rahwast parema  elukorra peale saata katsuma, küll siis rahwuse õige auu-tundmiue iseenesest tõuseks. Rahwas on ometigi rahwuse-templi ehituse esimene tarwituS. Seda unus kamad  meie ksuerikkad luufiwad körkletes luuletatud waua-aegistes hiidedes ja ,Taaramägedel" ja kaswatawad rahwust ilma rahwa ta. Sellest on meil weel mõnda rääkida ja seda tahame meie, Keisri sõna ja käsku silma ees pidades, edaspidi teha; sell korral  ei wöi rohkem mahutada. (Jääb poolele.) Omalt maalt. Mistirahwa Pühapääwa Lehest" wõtame järgmist kirja üles: „ Eestimaa maa-koolid aastal 1880—81. Kes meie rahwast armastab, kes tema tõsist hinge ja waimu haridust nõunab, kellel heameel on ülesehitamisest ja mitte lõhkumisest, see saab rõõmu tundma, kui näeb, et meie maa-koolid Jumala abiga ka wiimfel kooli-aastal oma tööd tubliste on teinud ja mitte ilma kasuta. Ammetliku  kooli-aruannete järel oli koolidega meie juures lugu nõnda: Ülepea oli meie Eestimaal 534 kooli (nimelt Harjumaal  127 walla- ja t kihelkonna- ja 1 köstri-kool; Minimaal  97 külak., 3 kihelk. ja 1 köstri-kool; Alutagusemaczl  75 külak. ja 4 kihelk.-kooli; Järwas 99 külak., 4 kihel.-k., 7 möisakooli, 2 elementaar-kooli ja 1 ühepäewakool;  Läänemaal 197 külak., 2 kihelk.-kooli ja 3 elementaar-kooli.)  Nende seas oli siis ülepea : 595 küla-kooli, 14 kihel.-kooli, 2 köstritest peetud kooli, 7 möisakooli, 5 elementaar-kooli, 1 ühepäewa-kool. Peale selle oli Noarootsis  weel 1 semiuaari-kool. Juure on tulnud 9 kooli; (nimelt: 1 tütarlaste  parohiaal-kool Türi-Allikul, 3 walla-k. Harjumaal, 1 Järwas, 4 Läänemaal.) Läbistiku arwates, kui kooliskäijad igapäewa- ja wahekooli  lapsed kokku arwame, on igaühe kooli kohta Harjumaal  83 last, Wirumaal 68 last, Alutagusemaal 69 l>, Järwas 59 last, Läänemaal 99 last. Kõige enam oleks järgmistes kihelkondades weel paiguti koolisid tarwis: Hageris, Keilas, Raplas, Kose kihelkonnas (Rawilas ja Palweres) Hanilas, Läane-Nigulas (Taiblas). Iseäranis tuleb siin tänuga nimetada Türi-Alliku (Allenküll)  õndsa herra Al. von Baranoffi ja tema pärijate anus töö. Herra v. B. alustas tütarlaste parohiaalkooli; ta kinkis selle tarwis kahepäewa koha ja laskis ise weel senna maja ülesehitava, mis 2999 rubla wist maksma tuli; tema pärijad on 599 rubla kapttaali soowinud kooti ülespidamiseks.  Hiiomaal on Keinas hakatust tehtud, poeglaps!  ise koolis ja tütarlapsi Ie koolis õpetada, nõndasamuti  ka Roigi ja Emaste rihelkondades. Ise tutarl. koolisid on ka Wigalas ja Kastil, Uusi koolimajasid on ehitatud 25 tükki, kellest