la eest ühe mõisa ostnud ja raha ka kohe wälja maksnud. Sel wiiflil wõiksiwad nemad uudes paikas küll ka kosuda, siiski piame kahetsema, et weikseft Eesti-puust sedawiisi jälle üks oks ära lõhutud saab, keS küll wiimaks ikka wõera rahwa sekka ära kaub, nii hoolsast nemad seal ehk ka esiteks oma esiwanemate elukombet, keelt ja usutunnistust  hoiawad. Kus nemad omale tänine peale oma elutarwituse seda summakest kogusiwad, küll nemad seal ka oleksiwad edasi kosunud, kui waesed aastad ja mõned teised raskused Jumala abiga jälle mööda läinud  ,on. Ärra mõisa rentnik, herra W. Hempel, kes 13 aastat Lüganusekihelkonnakohtuherra olnud, on ennast nüüd sellest ametist lahti palunud ja noor herra Löwis ofMenar Maidla Mõisast tema asemele walitud. Liiwimaa raudtee poolest kuuldakse, et selle tee joon Ministeriumi poolest otspäraliselt kinnitatud on, Tartu tee-aru Malgast ära pöörama ja ehitamine pea algama saab. Jngenieur von Götte, kes arwateõ seda teed ehitab,  olla ka käsku saanud Walga-Pärnu raudteed joonistada  ja loodetakse, et siis ka Viljandi linn ilma raudteeta  ei jää. Wõunu maakonnast kirjutatakse, et sealt ka sel kewadel  mitmed perekonnad wälja raunata tahawad. Kuhu  nemad lähemad, seda ei teada nemad isegi, maid loota  et hea nõu tuleb, kui nemad kord kestet Wenemaad on. Neuda pillutada nemad oma maja-waranduse pool muidu ära ja minna eesmärgita teele. Pärnus on põhja-ida tuul selle kuu 5. pääwal lahe jeast puhtaks pühkinud ja laewasõidud on takistamata alganud.  Wöru maakonnast kirjutatakse meile, et Rõuge kiriku kellalööja, kes seda ametit 50 aastat auusast pidanud, nüüd 75 aastat manaks saanud, omast ametist lahkunud ja selle kuu 6. pääwal tema eest kirikus pidulikku tänupalwet  peetud. Kihelkond soowib oma auusa ametnikule pitka ja lahket eluõhtat. Petexvurgist. Zaltast tulnud telegramm selle kuu 11. pääwast kuulutab: »Heile, õhtal kell 9, jõudfiwad Saadik  Türgi pealinnas, Geheimrath Nelidow, ja Saadik Greekamaa pealinnas, Geheimrath Bützow, aurulaewa .Vladimir" peal seia. Täna, homikul kell 1 ja 15 minutit, läksiwad mõlemad popowkad /Admiral Popow'i plaani järel ehitatud sõealaewad) Jalta lahel ankrusse. Juba mitu pääwa on ilm wilu ja tuuline. Täna õhta jõudsiwad Jalawäe-Kindral von Roop ja meie Saadik Rumenia pealinnas, Würst Urussow, Joltasse."  Keisri  Majestätide elust Liiwadias, ei ole wiimaStel pääwadel ligemat sõnumit tulnud. Majestätide asemel  wõttis Keiserlik Kõrgus Suurwürst Vladimir Aleksandrowitsh Aestõusmise-püha õnnesoowimifed wasta. Meretee Kronsiadti ja Peterburgi wahel on selle kuu 9. pääwast saadik lahti, Neewa jõesuu ees oli lahe weel liikuma jeaga täidetud. Ka Kroonfladtt sadamas on laewasõidud sisse js wälja algauud. Saratowist, Jürikuu 7. pääwal. Siin möllab tuisk juba kaks pääwa. Hoowid ja uulitsad on sülla kõrguseni lumega kaetud. Mõnest uulitsast ei wõi koguni mitte läbi saada. Smolenskist, Jürikuu 7. pääwal. Belõi linnas on heila mitu sada maja maha põlenud, mis enamist waesema  rahwa omad oliwad. Ka olla inimest sisse jäänud. Nishni-Nowgorodist, Jürikuu 10. pääwal. Lõhutud laewade kahju arwatakse 500,000 rubla suur olema. Oka jõe peal on laewa-sõidud Jürikuu 6. pääwal, Volga  jõe pea! Jürikuu 9. pääwal alganud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jaltast. Venemaa Saadikud Konstantinopelis, Athenis  ja Bukarestis, Geheimrath Nelidow. Geheimrath Bützow ja Würst Urussow, ja Türgi Saadik AtheniS, Serwer Pasha, on suure kaaskonnaga Liwadiasse  tulnnd, kus wist .Homikumaa küsimise" üle tähtsat nöuupidamist saab olrma. Saksamaalt. Saksamaa Saadik PeterbmgiS, Kindral-Adjutant  von Schweinitz. Saksamaa Saadik Parifls,  Graf Münster, on Fri edrichSruh es se, Würst Vis marki juure kutsutud, kus wist tähtsat nõuu maailma kirju seisu üte peetud saab. Graf Münster oli kuuni wiimase aastani Saksamaa Saadik Londonis, temal on siis ka Inglismaa asjad selgest tutawad ja sellest wsib arwata, et see koosolek wäga tähtjas on. Austriast. Selle kun 6. pääwal põles Stryi linn, Alberecht-Dnesteri raudtee ääres, pea täitsa maha. Umbes  600 maja on häwitatud ja palju inimesi on surma saanud. Selle kuu 8. paamani oliwad 60 põlenud surnukeha  puru alt wälja kaewatud; 7000 inimest ou kõigist omast ilma jäännd. Sädemed lendasiwad kaugele ja paniwad  ümberkaudsed talumajad võlema. Kahju olla umbes  4,000.000 guldnat suur. Keiser on hädalistele omast käest 5000 guldnat annud. Rootsimaalt. Kuninga teine poeg, Prinz Oskar, kellele  Kuningas Riigipääwa poolt aasta-raha päris aga mitte ei saanud, saada ennast Inglismaa kroonipärija, Prinz Wales'i tütar Louisega kihlama. Parisist. Kindral Courey olla Prantsusmaa Saadikuks  Peterburgis määratud. DecazevilleS kinni wõetud aealehtede toimetajad on laastaks wangi mõistetud. Jtaliast. Brindisi linaas ja ieistes paikades, ka Venedigis,  pärib khorela igal pääwal rohkem ohwreid. Tänine  on tõbe hakatuse paikaS tunni 6 inimest pääwaS ära surnud. Spauiast. Palmipuude -pühal, selle kuu 6. pääwal, laSkis preester Goleotto kolm korda Piiskopi peale, kui see just altari ees palmi-okfi pühitses. Piiskop on kolmandamal  pääwal ära surnud. Goleotto oli oma korratuma  teu pärast ametist lahti lastud, oli pärast siin ja seal teenistust otsinud, mitte aga leidnud ja wiimaks wihasel  meelel oma Piiskopi elu peale kippunud, kes õiglane  aga karm walitseja olnud. Balkaui pool saarelt. Enne pühade on Türklased ja Greeklased juba kolm korda kokku põrkanud. ÜkS salk Greeklasi, wõib olla ilma walitsuse teadmata, oli üle mere Khalkis-poolfaarele sõitnud, Kassandra juures maale  tulla ja wist Greeklasi Makedonias mässama kihutada tahtnud. Türklased oliwad aga walwamaS, kutsumata wõerad saiwad tagasi kihutatud, kaulasiwad ka hulga surnuid  ja weel rohkem saiwad haawatud. Pärast on eeSwahid  Türgi-Greeka piirel kaks kord üksteise peale tuld annud, ei ole aga suuremat kahju saanud, kui et kummagi!  poole! ü?S meeS haawatud on. Montenegro Würst on kakS küla ära wõtnud, mis Berlini kongressi poolest tema riigile määratud saiwad. Sultan ei näi seda pahaks panema, wmd on temale weel oma kõige kõrgema rittrelähe saatnud. Viimasel aea! näiwad Inglismaa ja Prantsusmaa ennast GreeklaSte poole tunnistama  hakkama ja see kaswatab muidugi wiimaSte julgust.  Egyptusest. SudaniS olla rõuged nii kangest lahti läinud, et Tamai ümberkaudu umbeS !00 inimest pääwas  sureb. Oõman Digma laagrist tulnud hulk jooksikuid Suakinisse, et tõbe eest peafeksiwad. Laagris walitseda nukker meel. Jutu leht. Kand lep oi (Lõpetus.) Kandlepois: Kannata, otsi ise ja pane tähele. Noh, kas see on Sinu pojuke? Praua von Brunert: Oh ei, see on j o Juut. Kandlepois: Wõi kaS tahad wahest seda? Praua von Brunert: Ci mitte! See on hingemüiza  kuri Jaak. Kandlipois: On Sinul ehk himu naeSterahwa keskist otsida? Praua von Brunert: Oh, miks Sina mind waewad! KandlepoiS: Noh, kui Sinul ühe peale himu oleks, siis wõiksid kapteni ja minu wana-eide järel kamrisse  minna, küll nääkfid, keS targem on. (Wiib kindrali prauat kamrisse.) KandlepoiS: Aga kaS tead, Jaak, Sinu selg on wist natuke haige peksust, tahan Sinule plaastret anda. Tule, Korwi-Kadri, laena minule oma filma-lapp. Pese oma nägu wärwist puhtaks ja wiSka oma müts ja laenatud  juuksed ära. (Rääkides wõtab tema kõik need asjad kaubanaese  ümbert ära, see astub Jaagu ette ja ja küsib oma enese häälega) : Kas tunned mind, Sina kurjategija? Kark - Jaak: Toho pagan! See on jo wana nõid, Müstlase moor. Oled Sina siin kahel kujul? Mustlase wana-ema: Ja, mina olen Mustlase  wana-ema ise! Olen targem ja parem kui Sina. Võta omale see naha täis peksa õpetuseks. Kark - Jaak: Kole naene! Aga küll ma tasun ! Küll Sind maha lasen, nagu metsalist. Mustlase wana-ema: Ei ole häda, siin on minu kaitseja! KandlepoiS: Pane tähele, mehike! Kuida mina oSkan kannelt lüia ja kuida mtnn laulud tungiwad südamesse.  nenda oSkan mina ka kuuli-püSfi kanda ja minu kuulid leiawad ikka südant, pealegi nii musta märki, kui Sinu süda on. Aga waadake, nüüd on minul jälle minu oma kallis wana-eit, nüüd annan selle teise, kes kamriS on, hea meelega teistele. 8. etteaste. Endised. Kapten Tsrgau, praua von Brunert, assesser von Brunert. Gorgon: Wõerad riided on maha pandud. Ema ja poeg on ühendatud' MiS kurwaSlusega algas, see lõpeb rõõmuga. Et nüüd rahu on, rõõmustan mina ennast  Teie pettuse üle. Aga kuS on Mustlase wava-ema? Mina soowiksin seda auusat naeSterahwast tundma õppida. KandlepoiS: Vaata, siin on mind kallis, tark ja armaS wana-eideke, targem kui Teie kõik, ja parem, palju, palju! Praua von Brunert: Wana-ema, kuida pean Sind tänama! Oh tulge kõik minu mõisa, ka Sina auuS Juut ja kõrtsi-perenaene oma tütrega, seal tahan Teid kui sörbu üleSpidada ja Teiega jägada. Waibel: Nuu, läheme! On wist parem seal, kui fiin Kõrwe körtfiS. Gorgon: Aga naene, kuida Sina ennast selle kaudanaese  näulisekS muutsid? Mu st! As e wan a-em a: Meie olime head sõbrad  ja tema on minule Teiest sagedast jutustanud. Seal andis tema minule oma paSfi ja omad riided. Nende abiga oleks minuk korda läinud ühe emale tema poega peasta. Teie oleksite fiin küll kõrtsi põlema pistnud, oleksite  aga minu poissi sellega üle piire saatnud, keda Teie tema wana-emakS pidasite. KalltS weri oleks walamata jäänud ja kindrali - prana olekS kõrtsi jälle üles ehitada lasknud. KandlepoiS: Aga nüüd ärge enam midagi pärige.  Nüüd tulge kõik Jumala kena ja lahke taewa alla. Seal wälja? leiame igal poolel heldet Jumalat: Seal haljaS metsas, õueS Ja stni-laene peal, Ja udu-pilwe põueS, MiS kõigub kõrgeS seal. Ja hüüab : mina kannan Kõik rahwald armuga. Ma rahu ikka annan, Pead ise rahu sa. (Kate langeb ette.) Kiriku teatused. Zaam kirikus: 20. Jürikuu pääwal teeb pastor Atzmulh enne lõunat jutlust ja wõtab lauarawast. Pärast lõuuat pastor Grohmann. Saksakeele leeriõpetus nii poeglaste kui tütarlastega hakkab pastor Atzmuthi juures 21. Jürik. p>, pastor Grohmanni juures 28. Sünk. p. Kaarte kirikus teeb 20. Jürit. p. pastor Brasche jutlust. 'Auha-waimu-kirikus teeb 20. Jüril. p. pastor Bergwitz jutlust. AvWv-vsv qsssxxvv. - Aexõ. ILSK. Trvtitud Li.»f.r«'i »»rtt«te t-ure» D kulvD». on tvalmis ja müüakse aasta peate Kndsors i lriikimajas. Sirgeid, lõhkemata, oksteta 7 jalga pilkad'ja 9 künni 20 tolli põikmõetu' ladwa" otsast jämedad, -Stawad hea hinna eest j« A. M. Kuthkk. Tcadaandmised Allmmetud kuluga on ilmunud ja kõigis raamatupoodides saada: UOVwiline opetNs Mch ilis pibllmisejl. Kodule ja koolile ja kõigile aia-armastajatele  kirja pannud Zakoli Kõrw. Hind «v Kop. See raamat, mis Eesti ajalehtede poolest  kasulik on leitud ja milles ka mitu lugemise  juurde siindiwaid pillist leida, on nii häSti peremeestele kui ka kärneritele mõisadeS ning muudele aia sõpradele wäga soowida. Tartus. C. Mattiesem kulu. Põllumaade ararentimise parast saamad 18. paastu k. p. s. a., kellu t t enne lõunat, Suure Röude mõifaS, Martna kihelkonnas, härjad, hobuseid, mashiuaid, põllutöö- ja teisi riistaid oksjoni wiifil ära mititdud. Möifawatttsus. Lindfors'i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetikud Geskirjllck Lesti maarahwa koolidele. Hobuste kaswatajatele antakse selle läbi teada, et «. Aprilist 3 Tori juMtükku Wiljaudi mõisa» seisawad. Miljandi mõisawatitsuS. Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimist ja kuulutamist  meie lehe peale wasta K. KaroWi raamatu pood. Äks pood, kesket teed, Tallinna ja Pärnu wahel. Pärnu  maantee ääres, saab rendi peale antud. Reudi-himnStajad tulgu Merjama mõisas, kaupa teha.