Jutu leht. Uppolonta. Saksa keelest Ümber pannud A. M. Kommer. (Lõpetuv.) See aga MuS sõnalausumata ja ei rääkinud mitte sõnagi. Ainult tema silmade wälja waade oli walt ja tõsine. ManameeS nägi küll, et ma enam tema juures ei tahtnud olla/ rääkis Jüri edasi, kui ta nägi, et Appolonia midagi et waStanud, »aga ta kannatav siiski kaunis aiga. Täna aga sai tema süda ometigi täis ja ajaS mind minema.  Ja nüüd olen ma siin kõige oma seiSme asjaga» ,MiS see peab tähendama?» ?On ju praegu kõige hiljem aeg Teie ei ole ommetegi  sulast weel mitte palganud?» Appolonia et waStanud midage, nagu polekõ temal sell silmapilgul watmu kibelki olnud. Wiimakõ koguS ta oma mõtted kolkn, ja ütleS rahulikult, aga ktndlaSle: ,Za sina arwad sits, et ma niisuguse sulasse majasse wbtan, keda teine on ära aianud, et ta täieSle oli teeninud. SttS tunned sa uut Pärna peremeest küll liig wähet»j Züri oli pelaStund, fiiSki ütleS ka weel kord- Mina ei usu Teid mitte I Teie möttete puremine kui ütlete! Kust Teie tahate siis nüüd sulast saada, kellele raske töö nagu nalju afl on? Ja niisugust üksinda wöib Pärna talu pruukida.» ,Lase oma töö, sellega on asi otsaS. Mina pean koju minema! .. . Otsi omale teist leentStust! Mina ei wötta siud iialgi sulaseks!» Züri nägu oli aegamööda muutnud. Niisuguse ootmata  otsuse peale tuli wiha. Hea südamega poisi näu musklid wärisefld, ja silmist wälkuflwad wiha kiired. Ka lai rind tõusis ja waiuö See tuuris ükS minut aega, siiS kult arusaamine ja sellega nagu ennegi ka- hetsuS l ,Tell on õiguS, Pärnakal» peremees, Mina olin ükS jõle!» ütleS ta lühidelt ja äkkiliselt. Kahetsus, mis tema sõnadest wälja paiStiS, leidis jälle teed Appolonia südamesse. Mis peab nüüd saama?» küsis ta osawõtlikult. ,Mina ei olnud mitte üksinda narr, ma olin ka paha!" ütleS Züri enam iseenesele kui noore tüdrukule, ,ja Teil on õiguS, mind keelda, üle oma ükse läwe astumast! Teise kohta ei lähe mina aga mitte enam teenistusse  . . .» ,SiiS tahate Teie küll pääwawargaks, kõtbmataks kelmitt saada, nagu must Jakob ?» küsis tüdruk ehmatades. MikSpärast mitte?» naeris Züri pilkades. Esiteks lähän ma aga uueSte soldatiks ehk trehwab mind weel üks kuul õigel ajal! Pealik ja weldweebel on mulle mittukorda ütelnud, et ma kirjukuue kandjaks peaksin jääma. Mikõpärast ei teinud ma seda mitte? See sündis Teie pärast, noor Pärna talu perenaine.... See kord ei olnud Teie küll weel mitte see, waid üks lahke tüdruk ja pealegi minu töö seltstlane 1.... Täna ööse peame Pitsi teises kohaS leiba kutsuma!» naljatas ta. et seda liigutust maha suruda, miS need sõnad tema healele olid teinud. Appolonia oli oma korwi seljast ära wõtnud ja üleS tõuSnud. MiS ta öiete teha tahtis: ta ei teadnud seda isegi mitte! Ta tundis aga rinuuS waluhoogusi wooluma ja sai selle läbi aru, et tema mitte Pärna talu peremees et olnud, ega iialgi selleks saada wõinud, waid ikka ükS nõder naine oli. ÜkS naine, kes tuetawa kätte ja truuwi südame järele igatsev. Ja tema, kes temale kõik wõiS anda ja tahtis anda, alandlik nagu lapS ja tugew kui meeS. läks temast ära igaweste! Ja nenda kui wägew inimene, kui ta armastust tais. kotge nõrgem on. et ta praegu palawalt armaStab, nenda tuli ka tooruse tugi noore neiu peale. Ei. mitte tooruse tugi, waid üks piihalik,  taewalik tundmus, kes igal ajal õnne ja õnnistuse teed paremine on leidnud, kui inimlik tarkus! .... ,ZAZ seia!» oli see ainukene sõna, mis ta wõis ütelda. Züri seifis kohe nagu müür neiu eeS ja waatiS tema otsa. Za miS ta neiu näust, luges, ütles temale enam kui kõik sõnad. Ühe silmapilguga ja SiSkawa rõömuktsaga seisisgta neiu kõrwas ja keerutas teda musutadeS, kallistades  ja kaisutades ümber, nagu tuulisposa tantsul. Ja kui tüdruk ennast häbenedes püüdis lahti peaSta, siis hoidis Pitsi teda riietest kinni, et oma peremehe warju alla pidi jääma. Külas sai jällegi räägitud ja pilgatud, kus ka poisid nüüd kaasa aitafiwad, sest et Appolonia soldati Züri oli endale lubanud meheks wötta, ja ka teiste kahe lombaka Ursula kofijalle ilma põhjato korwid oli kätte läkkitas. Lõikuse ajal aga tegiwad mõlemad kui mees ja naine teine teise kõrwaS tubliSte tööd. Kirja wastused. A. M. S.: Pada sõimab katlat, ühesugused mustad mõlemad.  Saatke oma „ariduse" kaitsekiri enesele. Meie ei taha ennast nende wahele toppida. —i— K.: Ärge pange pahaks, et esimene kiri natuke wiiwis. Meil oli Teie käekiri tundmata ja nime sees oli üks täht rohkem, kui meie enne näinud olime. Kartsime pettust ja kuulasime enne järel. Wastagu need selle eest, kes meie kallist maad ja rahwast oma kölwatuma tembutamisega kahtluse alla saatsiwad. Teine kiri tuleb järgmises numres. Täname südamest ja palume ka edaspidi Teie auustatud osawõtmist. D. W.: Täname hea sõnumi eest. Küll lubate lahkest, et meie Teie auustatud erakirjast natuke järgmises numres tarwitame? - Muidugi ilma nimeta. J. W. H.: Ootasime Teie rõõmuStawat sõnumit juba ammu. Õnne ja õnnistust nooreks ametiks ja uueks aastaks! Kellele lehte saadame, neid oleme tänuga sõnumisaatjaks wasta wõtnud. Mõnest maakonnast pakutakse rohkem, kui meil tarwis läheb; teised nurgad on weel tühjad. Ehk tulewad mõned sõbrad weel järel. Pakume seda aga õige pea teha. H. Makki P.: Tuleb järgmises numreS. Suure tänuga saame Teie sõnumit ka edaspidi tarwitama. Meie arwame seal palju seletust tarwis olema. Lseasuri poolest ludatatud. Tallinna». 7. NNri-knu pitäwal 1883. TriUttud Lt«dfsr«'i pllrijate tuure» ja knlnga. Teadaandmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Svber" klikis kobtades mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saatvad, niisamati ka Lindfors'i pärijate triikimaja Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1883 aasta peal: postiga cõk kodu kätte saadetud aastas Z rubla kop., poolaastas 1 „ 7b „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatnd lnaijaiele kes oma l-hie ise Seatuna soowiwad, anname meie selle läbl teada, et herra pagarlmeister Wieckmaun Tallinna» Kullaseppa unlilsaS oma» maja», lehtede lSleandmift ssbtaliknlt oma peal- on wötnud, knS Sõbras Mjllaiidilld Billdsois'j Värijlld TllllMNlls, lllill IlMll Nl. l 8 (<iZ). 81. Peterlnirgi tukkahjli tajumije  ja elmerM jelts. Tiiicste sissemaksM kapital 21.SW rakla. Tagauiara kapital ülc 2,M,M rakla. Wötali oma peale taluda tulekahjud, liikumata ja liikuwad marud. Rinnitak warad- J-n »Ma NSsrmnlsetud stntfide vealt saab pärast kinnitaja surma tema pärijatele ehk kui tahab, tema eluajal säetud aaStade pärast kätte makstud. Maksab tiilarlaslele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aaSta stSse maksetud sintfide mõõda. Selsamal wiistl maksetakse poeglastele nende aineti hakgtusekõ tarwiS lähtawat raha. Killnitab elilre n d i d see on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea seeS seatud aegades. Ligemat teadust annab A. G. Brosse. Ülem agent Tallinnas, Münti»uulitsal Nr. 117/3. Mi mll llilM Kalender lisaga „Ewaugelt usutunnistuse hakatus Baltimaal", on wälja tulnud ja saada Ziudssesl piirijllte jumes. Mlkmiiijad saamad köraed prollenti. täidetud nõu-otsustega Korjandus GesümNN tülusMusest aastail RBSS ja teised käsud Eestimaa talupoegadele on saada poogitud  Saksa- ja Eestikeele 7S kop. tükk Kluge Strõhmi, Fr. Waffermann i ja Emil Prahm'i raamatukauplustes. Kloga mõisas, Keila kihelkondas wõiwad üks aidamees ja üks kärner, kennele head atteStatit on, kohta saada. üks suur^ on saada, hea ja käibawa koha peal, suure saa» liga. Teadust annab sepa meister Hinze, Kla> flngi uulitsal Nr. 2SZ. Jõulukuu pääwal õhtul on minul Paides, Johannsohn'i poodi ust üks pruun täkk, 4 aastat wana, ilma märkida» 2 arshinat ja l wershok suur, ühe saaniga ära waraStatud. Kes seda hobust üles leiab ja Kirna mõisa, Järwamaal, tagasi toob, saab rubla waewapalka. A. Jaron "Mar v. "lilchau. Aleksander Leika, Peterb. uuri- ja semakella-magasiu, Tallinnas, Wiru-uulitsal Nr. Rotermann't poodi waStas. müüakse tasku-uurid ja seinakellad, nurikettist ja mötmeid odawa hinna eest ja waStakse 2 aastat. Ka parandakse seal uurid ja seinakellad heaSte ja odawalt. Uurmaker A. Leika, Pcterburgist. Kirjad Ania mõisa isaawad nüüdKedra raudteejaamast äratoodud. ! Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta r KerdlaS: K. Husen, Suure Hüoma-mõifaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. GnStavsohn,  Soero: W. DuglaS, Simuna»: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külmandel.  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, Wõrrus: Bielrose prona, WalkaS: M. Andokff'i raamatu-poes, NarwaS: M. Põder, WiljandiS: raamatn-kauplesa E. J. Karow. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ee 8 Kirja tl Lesti maarahwa koolidele. ! Hind TS kop. Rosna mõisas on head aasaheinad !»« kop. puuda eest saada.