parem oleks sõeawäge koju lasta, kui tühja kõhuga püsside all pidada. Need pealikud on raudus KonstantinopliSse saadetud. Türgi walitfus olla kinnitanud, et Numeeliaõse mitte üks soldat saadetud ei saa, kui ka suurriigid  seda pärikfiwad. Kui aga Greeklased mitte rahu ei pea, fiis saada Türgi mägi Greekamaale tungima, kui ka kõik suurriigid seda keelakfiwad. Greekamaale olla suurriikde poolt tähendatud, et Greeklased waadata wõiwad,  kuida nemad üksi wägewa wastasega korda saamad, kui tüli teha tahawad. Greeka walilsus on oma Konsuli Zygomalas'e Kreetast ära kutsunud. Jõuluks on palju mäge määramata aea peale koju lubatud. Kompaniidesse jääda ainult 70 meest. Wist tähendab see, et seal lülitegemiseks  suuremat himu ei ole. Rahu - kemplemised Serbia ja Bulgaaria wahel arwatakse KonstantinopeliS peetud  saama. Bulgaaria Shipka-rügement on Jõulukuu 22. pääwal Philippopelisse jõudnud ja waimulikkudest ja ilmalikkudest ringkondadest ütlemata auustamisega waSta wõetud. „Kaua elagu Bulgaaria!" hõiskas rahwas, pealikud  saiwad auupärgadega ehtetatud ja soldatid pidulikult söödetud. Õhtal säras linn rõõmutuledeS. Mõnda. Taraad linnawanemad. Balta Linnasaadikute-kogu on mõnusat nõuu leidnud, linna sissetulemise ja wäljaminemise kaalu korraldada. Seal on üks haigemaja, ainus halastuse-asutus köikis linnas.  Selle haigemaja ülespidamiseks on linn tänine omalt poolelt mõni sada rubla annud, kuna teised kulud Kamenez- Podolski Üleüldise - hoolekandmise - kommissioni poolt kantud saiwad. Talwekuul on linnaisad nõuukS wõtnud, seda maksu uuel aastal maha jätta, mis linnale asjata kulu teha. Mis süüd wabandab. Pariisis on hiljuti Politsei-ametnikud ühe wana naeSterahwa  uulitsal kerjamise pärast kinni wõtnud. Tema istuS Notre-Dame kiriku trepi peal ja oli omale ühe paberi kaela riputanud, kus peal seisis: ,Halastage! Minul ei ole kodupaika  ega ole toitu ja mina olen sada aaStat wana." Tema ei olnud aga wanem kui 65 aastat ja Politseimeister mõistis: ,Teie olete petnud; aga mina olen esimest korda näinud, et üks naesterahwas ennast wanemaks tunnistab, kui tema on, pealegi weel ligi poole, sellepärast annan Teile sel korral andeks." Kirja wastused. ks. T.: Saab järgmises numreS tarvitatud, uu. T.: Et mahtunud sel korral ja valjamokad räägiwad:  Poisike nottis surnud konna. „Mis Sa teda tongid," ütles isa, „konv on jo juba suruud?" „EkS ma löö teda weel natuke surnumaks," waStaS poisike. Ka» peame selle poisitesc tempu tegema? Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Alide Kalhariua Walt. Seerg Eduard Reiumann. Salme thristioe Liedemaon. Adele Wilhelmist Gibrrg. Alexander  Adalf Pihlal. Elsriede Adele Wesamanu. Paulive Slwinr Leoo». Richard  Sdnard Hiad. Vauliue kiicilte Klippderg. Ida Marie Natalie Killa. August Heinrich Birfan- Alide Thristtne Partsoi. Richard Heinrich Kipper. Adele Marie Nachlur. Saphir Emtlie Treumaou. Woldemar Seorg Hirt. Lilli Leonliae Tnlmi». Naldemar Regel. Heleue Marie RSSrsepp. Lanlatud: Karel Jl»«», teeaer, viiuga Maria Rallmaun. H,«« Warblaue. majaomanik, aeiaga Mioa Knlberg. Hindrik Tui, tSSmeed, oeiuga Mari Jaotil. Jaan Kiw«istik,  tSimee», neiuza Kersti KoWmauik. Eearg Rndals Maximilian Schoarr, tatasetzp. ks«>« Sotzhie Oiter. Asloi N«z, «steriMtt, ueisz, Lits, Piss. laliol kmtt Flor, lskssepy, seisg, R«rte Pielberg. J«a« Ssnr» li«t, latelsepp, llliuz» Wilhelmwe Ulrile Plterson. lohisnr, Kustov Auderf»«,  kfr>a kema Urd»«. H«a« Arsvõm, wiiljot kiljutaja, l«sc§« «m»!ie Msablth ArnvSm. M « etud: «»» Vusch, J->k« lesk bt «. Tiss K«dik, 4Z >. Johan» MU surosdsüodilid tütarlax,. Triiu» Wiuuamit, Mich-li  »dk,asa, 37 SI. «uoi «osise Amrrberg. «t.S ». Mich-il Fmwk, soldat. 33 « Jaan Poulmaoui furuudsüridiaud tüicrlap». PNHa-waimu-kirttu». Ristitud- Johanne, Woldemar Ristilt Wiltzelm  S--R«o Hiiarich I,ha»«sos. Ulexauder Friedrich Rilk neiuza Mari Piilp»»rk.  Maetud- Leopoid Ferdiuaud earj»,. SS a. Peterburgis, 2. Näärikuu pääwal saiwad 1. seespidises b.prots wõidu-laenu paberitest järgmised wõidud tõmmatud: Peawõidud: Serie. Billet. Wõit. Serie. Billet. Wõit. 10048 40 200000 480 6 1000 16745 26 75000 1638 42 1000 7785 1 40000 1651 2 1000 324 17 25000 3168 18 1000 9791 15 10000 3783 35 1000 12557 15 10000 5952 22 1000 19456 15 10000 7061 17 1000 518 2 8000 7285 5 1000 3510 23 8000 8289 23 1000 6602 9 8000 11869 14 1000 12120 6 8000 11963 35 1000 17155 50 8000 12293 14 1000 1364 9 5000 12810 46 1000 2345 33 5000 15183 6 1000 5700 7 5000 16423 36 1000 9652 32 5000 16457 12 1000 11364 30 5000 17197 15 1000 13820 18 5000 17857 44 1000 14716 13 5000 19038 33 1000 19014 28 5000 19131 47 1000 qs--7e°°. - S-r° ILBS. Trvktwd Li-df°r-'i pirij.t. jm»., j. k-l-1^ Teadaandmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sbver" peale saawad köikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1886 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsa? omas majaS lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. „TallilM Sõbra" wäljaandja/ Lindforsl pärijad Tallinnas, Laia uulitsas U. D. (KZ.) Hugo Treffner^i kolmeklassiline kool I. Kooli õpetus (programm). Ettewalmistamise klass. Ettewalmistamise ehk elementaarklassis antakse algusõpetust ehk elementaarõpetust. Kolm peaklasfi jõutakse igaüks alumise ja ülemise jäusse. Kolmes peaklaSsiS  õpetaksa kuuni klassika ning reaalgümnaasiumide kolme jäuma klassini (tertia). li Kooli lõpul. Kooli lõpul wõiwad kaswandikud koolist n) klassika- d) reaalgümnaasiumide kolmandama klassi astuda, o) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järku ja e) primaat elementaarkooli õpetaja eksami ära teha. Wiimsed priwaat elemenaarkooli  õpetajad on Väeteenistusest priid. 111. Kooli wastuwõtmiue. Peale linna elementaar- ning kreiskoolide kaswandikkndi saatvad ka Eesti ja Wene koolide õppijad maalt wustuwöetud ja on see kool meie CestimaakondadeS esimene,  kus maalt tulejad, lapsed otsekohe gümnaasiumditle ettemalmistatud saawad, ilma et kaSwandikul tarwis oleks enne mitu aastod teistes koolides käia wõera keelte kätteõppimise pärast. Kooli seis. Kooli õpetajade arw oli wiimsel poolaastal 12, kaSwandikude arw oli 110. . Ülespidamine uing korter. . Koolimajas wõiwad kaswandikud ülespidamist leida ja õpiwad ja elawad siin nelja kooliõpetaja juhatuse ning ülewaatmise all, mis ülemate ja wanemate poolt soowitud on. Kooli õpetus hakkab 3. Januaril 1836. . . », -> Uusi kaswandikkust wõtab wastu igal päewal kella 12—2, koolemajaS Nr. 2 Hobuse uulitsas. UHKAV VrvÄVvr, kooli-direktor. Jgapäättmne hinge toidust roomat. kirjutanud A. K. Kasser, (teine trükk) on walmis saanud ja saada Lind wors'i pärijate juures. U»e tellimist kuulutus. .Meelejahutaja", Gesti perekonna õpetlik ja lõbus nädalakiri, algab I. Januariga 1886 oma uue aastakäigu ning awab selle kuulutusega  oma tellimise. «Meelejahutaja" maksab tulewal'aastal: AaStaS? Tartus ehk Tartust ise ära tuues, s. o. postita 2 rubla; Postiga kätte läkitatult 2 rubla 6V kopikat. Poolaastas: Tartu» 1 rbl. Postiga Ir.3õ k. Tellimist wõtawad feniaegsed auuStatud abilised  mujal ja H. Laakmauni enese trükikoda, Tartus, waSta uiug palutakse raha kohe tellimisele  juure lisada ehk ka postmarkides sisse saata. Iga IV tellitud lehe kohta antakse auuStatud mahendajatele  l leht maksuta. Kloga mõisas, Keila kihelkondaS  wõ'b üks piima-rrntnik kohta saada. , MMM ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuu'  lutamist meie lehe peale wasta E. J. Karowi raamatn pood. Hinnad Tallinna tnrnl. 2. Näärikuu pääwal 1886. Kartuhwlid, tshetwk Sg kop. > Herned, toop 7 „ Leatsed, toop Tangud, toop 8 ~ Wäikse kiha nael. 9—15 „ ! Sea liha nael „ Rõõsk piim, to»p 5 „ Hapu piim, t00p..: 4—6 „ Koore kortel. õ „ Laua wõi nael 30 „ Pütti wN nael 21—24 „ Muna paar 3'/»,, « Eestimaa rahwa sKudil- ju Kiriku-raumMs s manast seltsist Z on weel HZ» kop. tükk saada K « Kndfors'i trükimajas, K Z TaLi«i»as, -««litsa». A Eestimaa rahma Kalcndcr » Taht-raamat RSVv aasta peate on tvälja tulnud ja saada Lndforsi trükimajas. Umimimiit. Kakssada seitsekümmend wiis ML) heSsätiini maad, mis enne põllumaa olnud, elumajaga, hoonetega  ja kraamiga saawod kaksteistlnmmendtuhat (12,V00j rbl. eest müüdud. Külwotud on 25 dess. härjapea seemneid, 10 deSs. rukkid ja 3 dess. kartuhwlimaa mis peale selle, on hea karjamaa. Balli raudtee, pooljaama Wruda ligidal «92 w. Peterburgist ja 59 mersta Narmast eemal). Maa peal wõib wölg 2400 rbl. seisma jääma. Ligemat teatust saab mõisa Sjäglitz i oma- Mi»o««ooõoo« Tellimisi meie lehe peale wõtawad maal wasta Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister  Liit; Sagadi mõisas: M. Gustav» sohu; Koerus: W. DnglaS; SimunaS: W. Normann. Liiwiwaal: Wändras: J. Eglon; Harglas: kirikuõpetaja W. Ehristiani. Peale selle annawad ka kõik kirikuöpetad, köstrid ja koolmeistrid lahket juhatust, kuida lehte tellitakse. „Tallinna Sõbra" tallitus Lindforsi pärijate juures ou wÄja tulnud ja saada: . õpetlikud Ge sk irjNä . Lesti maarahwa koolidele. Hind SS kop.