7) Mõisaherrad toimetawad politseilikkufi tallitust, kui Kreisülem ehk tema abiline mitte kodu ei ole. eest, kui üleüldise (Kreiõ- ehk Linna-) Politsei  seaduslikud pärimised mitte täidetud ei saa ja ülepea weikeSte hooletuSte eest politseilikkude tallituSte täitmise?, «võib mõifa-peremees ehk tema asemik Kubermangu-kohtu poolest raha-trahwi alla pandud saada, miS mitte rohkem kui 25 rubla olla ei wõi. 9) Kaebtused mõtsa-peremehe ehk tema asemiku tegude üle, nende peale pandud politseilikkude kohuSte täitmise juureS, on kahe nädali käikuS (arwatud sellest pääwast. kus otsuS kuulutatud sai, ehk kui see mitte kuulutatud ei saanud, sellest pääwast, kuS see täidetud sai) Kreisülema ette panna, keS seda kaebtufl Kubermangu-kohtu ette paneb ühes aga ka otsust, mis üle kaebatud on, maha kuStutab kui seda umbkorraliseks arwab. 10) Kllbermangu walitsufel on õigus mõisa-peremeest ehk tema asemikku Politsei-tallitusest aegliselt ära heita. Nende jäädawat lahtilaskmist neist tallitustest mõistab Liiwimaal Hoowkohtu taluasjade jäutus, Kuuramaal Ülemhoowkohus,  Eestimaa! Landstua-kohus. IV. Ära kautatud saamad: 1) Riia, Miitawi ja Tartu Politsei-walitsused. 2) Kihelkonna-Politseikohtud Eestimaal,  ja langemad nende tallitused Kihelkonna-kohtute kätte. 3) Üleüldised kogud Tallinna ja Ltibawi iseäralisteõ Politsei-walitsustes,  kus nende «valitsuste teised ametid paigale  jääwad, ainult Assessoride ametid kauwad. V. BauSke ja Hasenpothi kreisid Kuuramaal saamad teistega ühendatud, esimene Miitawi, teine Grobini kreisiga. VI. Mis Baltimaa Provinzial-seaduses Sillakohtute, Peameeste-kohtute ja Hakeurihtrite, niisamati ka Politsei toimetuskonna mitmesuguste asutuste siguSte, kohuSte ja tallituõte kohta linnades ja alewikkudes määratud on, see saab maha kustutatud. VII. Niisamati kauwad Küünlakuu 19. pääwal 1866 Kõigekõrgemalt kinnitatud Baltimaa kubermangude Maawalla-seadusest  paragrafid 35 kuuni 42, Mõisapolitsei kohta. VIII. Plaanid: 1) Baltimaa kubermangude Keispolitsei aeglise majapidamise (Etat), 2) Riia, Miitawi ja Tartu Linna.PolitseiwalitsuSte majapidamise üle, on Keiõri Majestäti  kinnitamise alla anda ja, kui kinnitatud on, Mihklikuu  1- pääwal 1888 maksmaks teha. IX. Baltimaa kubermangude Keispolitsei ülespidamiseks tarwiline wäljaandmine, kokku 345,046 rbl. 70 kopikat, on Riigirentei rehnungi peale wõtta, kuS juureS see summa Näärikuu 1. pääwast 1889 Seespidiste asjade MiniSteriumi  kohaliste alamate jsiuSkondade «väljaandmise rehnungis  üleS on panna. X. Art. IX. seeS tähendatud «väljaandmise kohalise osa täitmiseks on järgmised tänine Kroonu poolest antud summad tarrvitada: ») Kuuramaa Peameeste-kohtutele autud  29,652 rubla 84 kopikat, b) kohtu-majade üürimiseks Kuuramaal antud 1380 rubla ja Liiwimaal antud 1075 rubla. XI. Uks kord on Riigirenteist Politsei Unteroffiziride sõeariistadeks 948 rubla 20 kopikat antud, ja saab see raha nendest summadest «võetud, mis ette arwates sel aastal  Seespidiste asjade Ministeriumi majapidamises üle jääwad. XII. Lisa-summa, mis sel aaStal weel Baltimaa kubermangude  KreiSpolitsei ülespidamiseks tarwis minema saab, ou neist 100,000 rublast wõtta, mis selleks tarwitust  mööda wäljawõtmiseks Seespidiste asjade Ministeriumi  majapidamise-arwus määratud on. XIII. Need krundid, mis Kuuramaal Peameestele nende ülespidamiseks antud on, saawad täieks Kroonu omanduseks  muudetud, nende fissetulemised saawad Riigirentei sissewötmiste sekka luetud ja Kroonumõisade-Ministerkumi eesarwuS üles wõetud. XIV. Riia, Miitawi ja Tartu Linna-Politsei-walltsuSte kulud on nende majapidamise-plaani mööda kohaliste linnade fissetulemistest wõtta. XV. RiikiS makswad seadused Politsei-ametnikkude ja Politsei-teenrite korterite kulude ja teenistuse-reisude knlude üle, on ka Baltimaa kubermangude PoMsei-kohtute kohta maksmaks teha, kus juures nende «naksude jäutamine ja wäljaandmine selle korra järel tehtud saab, mis Baltimaa kubermangudes ülepea «naa rahamaksude juureS pruugitaw on. XVI. Politsei-Urjadnikute korteri-rahad, 50 rubla igaühele  aastas, on nendest summadest wõtta, mis Baltimaa kubermangudes kui maakondade «naksud fisse aetud saawad. XVII. Need Riigiwaiitsuse poolest nimetatud ametnikud, kes neis Politsei-ametiteS teeninnd on, mis nüüd ära kautatud  saatvad ja keS eesolewa muutmise juures mitte uut kohta ei saa, jääwad üleüldist seadust mööda teeniStusearwuft  wälja. Nende teeuiStuse-arwust wälja jäänud ametnikkude  ülespidamine saab sealt «võetud, kust nemad tänine oma palka saanud on. Uute Politsei-kohtule majapidamine. AaStane palk. Palk. Lauaraha. Jgaütt. »Sik kokku. Z-S. Rublad, s KreiSülemaid . . . 21 1250 1250 2500 52500 Nende 21 750 750 1500 81500 "j nooremaid 47 500 000 1200 56400 Sekretärist .... 21 500 500 1000 21000 Laua-ülemaid ... 42 300 300 600 25200 Registratorifi ... 21 300 300 600 12600 Iga Politseiwalitsnse kirjutajatele  ja kantselleitarwttustekS  ... 21 1200 25200 Politseiwalitsuste ruumide  üürimiseks . . —. 6080 KreiSülemate wanemate abiliste kantsellei tarwitustekS,  kes iseäralist ringkondafi kreisis walitsewad  - 4000 KreiSülemate nooremate abiliste kantsellei-tarwituStekS  47 600 28200 Linna-Polilseipristawist 5 500 500 1000 5000 Politsei-ülewaatajaid . 8 360 360 720 5760 Linna - Politscipristawide kantsel!, tsrwitusteks . 5 400 2000 Politseiülewaatajate kantsellei  tarivitusteks . . 8 200 1600 Polits.-Urjadnikuid . . 194 350 68006 55 kop. 70 kop. Kokku . 345046 70 kop. Tähendus. 1) KreiS-Politseiwalitsufi saab asutatud:  a) Kunramaal: Miita«vi-BauSke kreisis, Zllukste  kreisis, Friedrtchstadti kreisis, Tukku«ni kreisis, Taiseni  kreisis, Wiudawi kreisis, Goldingeni kreisis, Grobin- Hasenpothi kreisis, d) Lii «vi maal: Riia kreisis, Wolmari kreisis, Wõnnu kreisis, Tartu kreisis, Wöru kreisis,  Pärnu kreisis, Saaremaal, es Eestimaal: Tallinna kreisis (Harjumaal), Hapsalu kreisis (Laanemaal), Rakwere kreisis (Wirumaal), Paide kreisis (lärwamaal). 2) KreiSülemate nooremaid abilisi pannakse: Kuuramaale  14, Liiwimaale 20, Eestimaale 13. Neid abilisi kreisides ära jäutada jääb Seespidiste aSjade Ministri hooleks. 3) Laua-ülemaid tuleb kakS iga KreiS-politseiwalitsuse peale. 4) Politseipristawid saamad nimetatud: WindawiS, GoldingeniS, PärnuS, HapsaluS ja Griwa alewikkus. 5) Politsei-ülewaatajaid nimetatakse: Bauskes, TukkumiS,  FriedrichSstadtiS, lakobstadtis, Wiljandis, KurefaareS,  BolderaaS ja BaltiskiS 6) Politsei-nriadnikuid tuleb: Kuurainaale 56, Liiivi- Lii«vimaale 90, Eestimaale 48. Nende ärajägamine üksikutes  kreisides jääb Kuberuöri hooleks. 7) Kautsellei-raha ärajägamine KreiSülemate wanemate abiliste kestis, keS iseäralisi ringkondafi kreisides «valitse»vad,  jääb Seespidiste asjade Ministri hooleks. Üleüldised sõnumid maailmast. B alti»ti«, Heinakuu SZ. pSSwol Wahe-aea! on Saksamaa Keiser oma hiilgama saatekonnaga  Peterburgist, Stockholmist ja Kopenhagenis! läbi käinud, kuS teda ja tema kassalist igal poolel kõige wõimaliku  auuga ja iluga, pidudega ja rahwaste rõõmu-hõiSkamiSlega  wasta wõeti, mis nimelt Daanimaa kohta iseäranis  tähtjas on. Igal poolel on hiilgawaid auutähta, ikka mõlemtlt poolelt, rohkest wälja jagatud ja kõrgeid wõeraid on niisama suure auuga ja iluga jälle teele saadetud,  nagu walitsekS niiiid täieSte ,rahu maa peal" ja Jumalal olekS /nmestest hea meel." Jumal andku, et fee rõömuS lootus mitte et eksita! Selle kuu j 9. pääwal  jõudis Keiser Wilhelm oma laewustikuga ja kaasalaStega  jälle Kiilt sadamasse tagasi, sõitis sealt oma Kauzleri  juure FriedrichSruheSse, oli selle kuu 20. pääwal lõunekS  seal ja reifis fitS PotSdamisse tagafi. Esiteks reisida  Keiser Wilhelm niiüd Belgia Kuninga wõerusele, fiiõ Wiini ja wiimakS Rooma. Wiimase reisu üle olla Paapstil  paha meel, sest tema piab seda »igamest linna" ikka weel omaks pealinnaks, mitte Italia Kuningriigi pealinnaks,  aga Keiser Wilhelm tahta teda sellega lepitada, et enne teda teretama läheb, tui Italia Kuningast. Kord käifiwad jutud, et Wene Keiser, AuStria Keiser ja Italia Kuningas weel sel sügisel Berllui kõik korraga Saksamaa Keisri wõerusele tulla. Pool-ametlikult tunnistatakse seda nüüd tühjaks jutuks. Jutlust, et Keiser Friedrich'! paberitest  ja teistest riigi-kirjadest palju ära kadunud olla, tunnistatakse ametlikult tühjaks jutuks, meie oleme aga juba näinud, et wahest ka ametlikud lehed tühja juttu rääkida oskawad. Dr. Mackenzie olla nüüd ka oma ,«vastusega" Saksamaa arStide aruande peale Keiser Friedrichi  haiguse üle walmiS ja see olla nii pitk, et raamatu «viisil ilmuda, kui see ülepea ilmub. 3?s raamatu-kauplus IngliSmaal on Saksa arstide aruannet Ingltskeelesse ttttkida  ja wälja anda tahtnud, aga Dr. Mackenzie on laimduse-protseSfiga  ähwardanud ja nenda jääda see tegemata. Saksamaa Keisri-praua ja tema noorem, wiieS, poeg on hea? terwises. Ka Paapst on kõrgetele «vanematele kirjalikult õnne soowmud. Berlini /Post" kirjutab Venelastest, keS AmerikaSse «välja rändawad: .Kes homikutel  Schlefia wakShallist läbi läksiwad, need nägiwad selle jaama wõeraste-perroni peal üht iseäralist pilti. Wiletsate  kujude salgud, kelle murre Wenekeel on, kükitafiwad paekiwide peal. Mõte, mida need waesed inimesed, kes ilma kindla lootuseta kauge reisu peale astusiwad, äratas, oli wäga kurw; wäga wähe nendest oliwad piika sõidu kohta kohalise? riides ja ette «valmistatud. Kuida räägiti, tuliwad need inimesed Wenemaa seespidistest kubermangudest.  — Baieri maal, nimelt Münchenis, peeti selle kuu 19. pääwal Kuningas Ludwig I 100 aastast sündimise-pääwa,  iseäranis kunstnikkude poolest aealuguliku pidurongiga,  millest umbes 10,000 inimesi osa wõtsiwad. KnntngaS Ludwig I. on kunsti wäga tähtsalt edendanud, pea niisama suure «vaimustusega, kui tema õnnetu pojapoeg  Ludwig 11., keS «viimaks oma mõistust kautas ja ennast ja oma arsti Starembergi jäcwes ära uputas. Ka Kuningas Ludwig I. on omast kohast oma knnsti-waimustnse  ohwriks langenud. Tantfu-neiu Lola Montez sai temast nii ülemäära auustatud, Grafi tlilne alla tõstetud ja temale ka wakitfuse-asjus nii palju «võimust antud, et Kuninga? ise aastal 1848 «valitsusest taganema ja Italiasse  minema pidi, kui tema suri. Prantsusmaal teewad töölised, nimelt kraami-kaewajad, kiwimurdjad ja teised seesugused maatöö tegijad, kes oma tööd seisma jätfiwad, et kõrgemat palka wälja kurnata wõikfiwad, «väga palju pahandust ja muret. Nemad seisawad  Anarchistlastc juhatusel, jätsiwad järsku töö seisma, pärisiwad kõrgemat palka, ja kui seda ei antud, fiis pärisiwad  nende eestseisjad ja juhatajad Parist linna-nõuukogus neile esimeseks ülespidamiseks 20,000 franki, mida aga ei antud. Nüüd wvolawad nemad lõhkudes ja Boulanger' laulust lauldes läbi linnade ja nende hulk on ikka kasivamas.  Söeawäe abiga lungitatakse neid tagasi ja juba on mitmeS paikas werd jooksnud. Walitsuse poolest on neist hulk kinni wõetud, oma maa mehed kohtu alla antud ja wõeräd, niinelt Belgiast ja Lnremburgist, wälja saadetud,  aga kõik ei näi palju aitama. Need ja nendesarnased  uäiwad aga nüüd ka ainsad olemad, kelle ees Boulanger  weel midagi maksab. Kui see endine Kindral ja Söea-Minister pärast oma kaela-haawa paranemist esimest korda wälja sõitis, siis on paar tosinat seesugust /öölifi" ja uulitsa-poiSsa tema tõlla järel jooksnud ja .Elagu Boulanger!"  karjunud, teised õn eemal seisnud ehk on selle langenud suuruse üle hinvitt mid. Sel korra! hakkab rohivas  rohkem Präsideut Caruot' poole hoidma, kui enne arwati. Tema olla otsekohesest meelest Nepublikanlane ja tahta aSju rahuga korraldada. Kui kaua aga armastus ehk põlastus Prantslaste kerges südames kestawad, seda ei wõi keegi ette ütelda. Bulgarias arwatakse Prinz Ferdinandi «valitsust nüüd ometigi lõppemas olema. Jutud känvad, et Peterburgi Keisrite - kokkutulemisel Daani Prinz Waldemar Bulgaria WürStikS määratud olla. See ei teha Daanimaal  ega Grcekamaal suuremat rõõmu, sest Bukgarlased päriivad Makedoniat ja Thraziat omale ja Greeklased tee-- wad seda ka. Greekamaa Kuningas on Daani Prinz ja kui nüüd tema noorem wend Bulgaria Würstiks saaks, fi!S olekS sellest kergest tüli wendade wahel oodata. Aga kui ka seda ei sünni, fiis ei olla ikka Prinz Ferdinand'il seal enam head põlwe oodata. Tema roõimus on nii kangest «vähenenud, et tema oma Ministreid enam taltsitada  ei usalda. MiniSter-Prästdent Stt.»ib?ilo>v on ennast lausa tema «vasta tunnistanud, aga ei ole julgust  teda ametist lahti lasta. Selle körwa tuleb nüüd weel tüli Belowa-Wakareli raudtee pärast, mida Sultan, kui Ida-Rumelia pea«vaiitseja, Baro«« Hirsch'i seltsile tagafi  mõistnud ou. Sultan ähwardab omalt poolelt uueste üht Kubernöri Ida-Rmnelia «valitsejaks panna, kui suurriigid  seda asja pea ei korralda. Priuzess Kleinentine ou Bulgariast ära läi««ud, Koburgis on Herzogi perekondlik  nönukogu kokku astunud ja sealt olla Prinz Ferdiuandile  uouu antud ilma tülita taganeda Bulgaria „röö»v-lid"  päri«vad Baron Hirsch'i seltsi asjatallitaja eest 1300 Türgi naela, Vitalis'» asjatallitaja eest 1000 Türgi naela luna. Seda raha ou Bulgaria «valitsuse läbi nende kätte toimetatud, aga nemad päriwad ka «veel söeariistu, moona, riideid ja seepi. Kas neile nimelt söeariistu, rohtu ja tina anda usaldatakse, see on küsitan), sest seda tarwitakfiwad  nemad wastapanemisekS, kui neid pärast «vangide wäljalunamist kikini püüdma minnakse. Seda olla nõuuks