Tallinna Sõber Zk 18 lksteistkümneS aaStakälk Talliu Niis, 38. Jürikuu Mval 1889 Ulenldne iikllleht Eesti rahirale maal j« linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» Liudfors'i Pärijate trstktmajäS: ,asta»- 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: ,aStaS 3 rubla pool-al>Stas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eyk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöeta?se wrSta l Hallinnas: LindsorrU pärijate trüktmajas.— NeierSurilks: S. Seelandk, lk S 4. —Kartus! Laakmann. Aakwercs: ?. Kuys. Näides: Ä. SeidelSerg. Kapsalus - H. Kollöerg. Lihukas - K. ZSüttner'! poodis. Mljandis - H. Z. Karo«'i raamatupood. Narmas: W. Nõder. Wörus: Nraua Nielrose. Wakkas: W. Audoksi- Kuresaares: Hy. Lange. - Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Balciski (Bollischport Reaifter: üks Eestimaa suu:põllu«peremees ja wõtfaherra. lllestldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Talllinnast: Knberuöri kuulutus. Kohtute asjadest. .Rishli Westuiku" soowimised Riia Seitungist.  Tallinna sadamast. Liuda Seltsist. „Pipisax". Ise-iapja ja peastetud ise-tapja - WaeSte hoolrkaudwise-üh uduse lõpetas. Maalt: Pahateud. Õnnetused. Tulekahju. BalliSkist: Ismad. Sadama sõnumid Uus piiriwahlide pealik. Tulekahju. Hobuse-wa:gufed Wnle-raha Ptrrburgist : Keisriajast, Kõrged wõerad. Minister Graf Tolstoi f. - MUropolit Michael. - Balagonid. ! Ncwa jõe l.ch>imin>k. Kõne mltrislonnue. Kionstudti lahe. Madimirist: Õnnetus. Orenburgist: õnnetus Kewade sõnumid Iseäralised ja nnunad sõnumid. Jutuleht: Sõeo naruS. Üleüldised sõnumid maailmast. BsaltiSkiS, Jürikuu 21. pääwal. Pühade aeal on suureS politikas igalt poolelt rahuhealed  kostnud. See aasta näitab üleilmliste nõu lito  gu d e (konferenzide) aaStaks saama. Peale Samoakonferenzi,  mis nüüd juba Berlinis kokku astunud on, saamad meel neli nõuukogu peetud, kuhu mitme riikide saadikud kokku tulewad. BeriiniS peetakse üleilmlist Raud - tee.konserenzi, mis juba wiimasel sügisel pidi peetud saama, aga mõne takistuse pärast selleks aastaks jäi. Pea-aSjast tahetakse seal köikiS maailmas ühesuguseid sõidu- ja wedu-rahafi raudteedel korraldada; niisamati ka läbi kõige maailma makswaid raudtee-billetid. Siis saab ükS konferenz ühesuguste Wabrikute - s e a d u s t e andmiseks koitis maailmas, peetud. Amerika Uhelrdatudriikide  poolt on kõik merekalda-riigid konferenzile kutsutud, Rah w as te-Mere s e a d u st parandama, uimelt sel joonel, et edaspidi sõdade aeal era-warauduS merede peal kaitsetud saaks, kuna tänine kreuzer-laewu wälja saadeti, sõdijate riikide kaubaajamist mere peal wastastikku häwitama  ja selleks kaubalaewu ära wõtma. Juba kahekümne aasta eest oli Põhja-Saksamaa ühenduse Riigipääma poolest  Riigikanzlertt palutud nõuu pidada, kuida era-warandus sõdade aeal mere peal wöiks kaitsetud saada, sel korral ei olnud see aga mitte meel wõimalik ja kas sellest nüüd midagi wälja tuleb, see on ka küfitaw. Londonis saab üks üleilmline Sukru-konferenz peetud, kus otsust piab tehtud saama, kas ükfikud riigid edaspidi wäljaweetud sukrueest oma mabrikutele abiraha maksawõimad. Niisamati saamad Miinis, Brüsselis, Madrid'tis ja Oportos üleüldised  KatholiiklaSte-pääwad peetud, kus ametlikult Rooma-Katholiigi kiriku seespidiste asjade üle nõuu peetakse, mitteametlikul wiifil aga Paapsti ilmaliku riigi tagafi.saatmise eest healt tõsta tahetakse.  Paapst ije olla suurriikide walitsuste poolt tasakesti kuulata lasknud, kas nemad midagi tema ilmalikn riigi tagafi-saatmiseks teha tahaksiwad. Kõik olla kinnitanud,  et nemad ennast selle asja sisse mässida ei taha. Ainult Prantsusmaalt olla kahtlane wastuS autud. Amerika Ühendatud-riikide wolimeeste juhataja Berlinis peetud Samoa-konferenzil, on mister B a t e s. See oli ,New-Nork Heraldik üht maga tigedat kirja Saksamaa maõla Samoa asjades saatnud ja arwati, et tema osawötmisel see konferenz wist ilma loodetud järjeta jääks. Nüüd on tema oma kirja awalikult, kahjetsetes tagasi wõtnud ja kinnitanud, et tema sel aeal seda asja meel mitte taieste tunnud ei olla, ega ka teadnud, et teda selle kouferenzi liikets määratakse. Tema auustada Saksa rahwast, kes Amerikale palju head teinud ja ei tahta Saksamaad  kuidagi pahandada. »New-Nork Herald" kirjutab selle kohta, et Amerika konfereuzt-saadikud rutemine Londonist  Berliuisse reisinud on, tui esiteks määratud oli: pSee tähendab, et Würst Bismark Saksamaa soomimiste üle otsusele saanud on ja Samoa saarestiku kohta seda lubama saab, mida tema kõrge mõistus oigeks armab. See on, rahu kasuks, et see, mis tehtud saama piab, kohe tehtud saab... Kouferenzi asi saab olema, Lord Salisbury  ja Würst Bismarki wahel määratud kaubategemise põhjuseid Präsident Harrisoni pärimistega kokku mahutada. Kui Würst Bismark Samoa tültasjast Inglismaal ja Amerika Ühendatud-nikides tänulikku tundmust äratada wõib, siis on see üks uus samm selleS tarkaS politikaS, miõ teda aastate kaupa juhtinud on, s. o. Prantsusmaa ükfi-jäämine ja kõige haritud maailma ühendamine PrantsnSmaa  waSta, Elsasst ja Lothringeni ärawõttmise kaitsemiseks  ja kinnitamiseks." Kuida näha, antakse Amerika Ühendatud-riikidest nüüd Saksamaale juba jälle häid sõnu endiste ähwardamiste asemel ja kõik need, kes ennast Saksa- Amerika tüli üle rõõmuStafiwad, wõiwad näha, et Würst BiSmar? jälle kord nende ette jõudnud on, See tüli saab wist tasaselt nenda seletatud, et kõik kolm riiki rahul olla wötwad. Samoa saareStikkuS hukka läinud laewadest on sõnumid tnlnnd, et Amerika laewad ,Trenton" ja ,Vandalia" kaljude pealt lahti ei pease, sai lahti kistud ja pidi parandamiseks Auckland! sadamasse wiidud saama, ei wõinud aga sõitu wälja kanda ja sai Apiasse tagasi toodud. ,Tre»toni" kassa on tuukrite läbi peastetud. Saksamaa laew ,Eber" on täitsa lõhutud. Saksamaal on Keiser Wilhelm pärast pühade reisimas, Saksamaa üksikutes riikides, on nimelt Dresdenis, Weimaris  ja Eisenachis olnud ja igal poolel WürStikodadest suure auuga ja rahwahulkadest määramata rõõmuhõiskamistega  teretatud. Jtalia KuningaS reisib Lehekuu  19. (7.) pääwal Roomast Berlinisse. KeiSri wõeruSkäik  Inglismaale on Jaanikuu wiimaSte pääwade peale määratud. Jürikuu 17. pääwal tuliwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Konstantin Konstantinowitsch abikaasaga  Berlini, oliwad Keisriprana-wanaema juures, KeiSripraua  juures homikulaual ja reisisiwad pärast lõunat Altcnburgi  poole edasi. Kronprinzi harjutaja rügementi teenistuses, Feldwebel Hauck, kes kord wangi pandud ja esimese Sõea-kohtu poolest 1 aaSta 3 kuu peale wangi ja omast auuuimest lahti mõistetud sai, oli Keisri käsu peale teise Sõeakohtu ette saadetud, on seal kõigest süüst lahti mõistetud ja on juba jälle teenistuses. Inglismaa arst Dr. Semon on ühe kirja kaelahaiguste üle wälja auuud, selleS iseäranis Keiser Friedrich M. haigust ja surma arutanud  ja Dr. Mackenzie kirjast hukka mõistnud. Keiser Wilhelm on ennast selle kirja üle rõõmustanud ja Dr. Semon'ile Punakotka rittretähe 3. klassist saatnud. Sedasama  auutahte on ka kuulus luuletaja Põhja-Saksa keelemurdes,  Klaus Groth, omaks 70aastafeks süudimife-pääwaks  saanud. Baieri Kmningapraua ema onHohenschivangau  schlossiS raskest haige, tema jõud on kahanemas ja elu peale näib wähe lootust olema. Tema on Hohenzollerni  suguwõsust ja heitis lesepõlwel Rooma-Katholiigi uSku. Schlesias, Hirschbergi ümberkaudu, on Jürikuu  14. pääwal wäga raske kõuemüristamine kange tuulega  olnud. Schildau raudtee-jaama juureS murdis tuul kolme wagoui presspuud katki ja kihutaS wagonid Hirschbergi  poole edasi, miS ühe ssidurongi wasta põrkasiwad. Söidurongist on kaks wagonit lõhutud ; surma ei ole keegi saanud. Hollandimaalt. Kuninga arStid kuulntawad, et kõrge haige termis paranemas on. Tema uni ja toiduwõtmine olla head ja jõud olla kosumas. Taanimaalt Inglismaa Kuninga-praua tahta Daam Kronprinzile Põlwepaela-riktrelähe anda, millega Inglased, kui oma kõige kõrgema auutähega, maga ihnsad on. Kronprinzi  wanem poeg, Prinz Khristian, tahta Prinz of Walesi  (Inglismaa thronipärija) tütart kosida. Kopenha. genist 320 reisijaga wälja sõitnud aurulaew on suure mere peal õnnetuse sisse langenud. Paastukuu 23. pääwa homikul läks kruuwi-asS katki, õhtal jäi laew seiSma, esimene insheniör oli surma saanud ja laew hakkas mett täiS jooksma. SelleS hädaõ tuli Inglismaa auru. laew , Missouri" sedasama teed, medas õnnetumat laewa ühe pääwa, kus ,Danmark" aga wajmna hakkaõ. Et , Missouri" peale rohkem ei mahtunud, kui 20 inimest, fiis misati kõik last meresse, mõeti meestekond ja reisijad peale ja wiidi Azoride saarestikku, kuhu nemad Jürikuu 2. paamal jõudsiwad. Sellest mõib nüüd üks isewiisi protsess tõusta: KeS piab selle lasti kahju kandma, mida kapten meresse wisata laskis, kaS kohaline Assekurauziselts,  last! peremehed wõi kapten? Arwatakfe, et Daani riik kahju oma peale wõtab, sest et kapten õiete teinud, selle üle ei ole kusagil kahtlust. Kaptenile on Daani KuningaS esiteks Danebrog-rittretähe saatnud ja Baltimore kaupmehed tahamad temale suurt auu-pidu walmistada ja üht anu kingitust anda. Austria-Ungrumaalt. Katholiiklaste-pääwale  on juba palju kõrgemate seisuste liikeid kokku tulnud.  Paapsti ilmaliku walitsuse heaks tahetakse healt tõsta, aga tasaselt, et Jtalia Kuningriik pahandatud ei saaks Paapsti poolt oodatakse üht saatekonda, Kronpriuzl-lesele  üht PaapSti enese käekirja ja pühitsetud kuld wooruse-roofl tooma. Miinis on paha meel nende juttude üle, mida mõned Saksamaa lehed Keisri-praua haigusest teinud. Tageblatt", mis sellest kõige esiteks ja kõige rohkem kirjutas, on Austrias ära keelatud. Prantsusmaalt. Ametlik Prantsusmaa näib ära tunnud  olema, et tõrelemised Frankfurti lepituse masta, mis miimast Sakfa-Prantsufe sõda lõpetas, ja alalised ärritavused  muud ei saada, kui et ka isamaa seespidist rahu rikumad ja määramata kulu teemad, ja näib sellepärast jäävamat lepitust nõudma, ei näi seda aga, hirmu pärast mitte-ametkiku Prantsusmaa eest, mitte täie rõhuga tunnistada  ja oma tahtmist mõjumaks teha julgema. Nenda olla käsku antud Parisis Strassburgi linna-kuiu küllest isamaa-pärgasi ja »kättetasumise"-ehteib, mis Saksamaad ärritada wõi ivad, ära koristada, aga täidetud ei olla see käsk mitte. Näituse alguse pidudeks lähemad kõik Europa  suurriikide Saadikud Parisist ära.  Boulanger  ei ole Inglismaal mitte seda sooja waStawõtmist  leidnud, mida tema ehk ootanud oli. Mõned saead uudishimu'asi oliwad tema tulemist küll waatama tulnud, muist neist on ka , Elagu Voulaugeri ' karjunud, aga teised on ka milistanud ja õige nõrkus peaga on tema omasse korterisse läinud. Inglismaa aealehed noomimad teda, et tema Inglismaa poolt igaühele antud wõeraSte-õigust mitte knrjasle ei pla pruukima. Üks osa Londoni seltskonnast käib teda teretamas ja heldemeelised naesterahwad winvad temale lillekimpusi, teised ja ametlik Inglismaa ei pane keda tähele. Prantsusmaalt tulla temale igal pääwa! hulk rahakirjasi. mõnel 1000 franki ja rohkem sees. Aealehtede sõnumisaatjad käiwad tema jutul ja püüamad wälja uurida, miS tema teha tahab, kui Prantsusmaa walitsejaks saab, kaS siis kohe »kättetasurmfe"-sõda Saksamaa wasta algab. Boulanger waStab kahekeelifelt, et üht ega teist erakonda ei pahandaks. Tema kinnitab, et tema mitte sõda ei tahta, mis ju kardetaw asi olla, aga tema ega keegi teine isamaa-mees ei tohtida arwaka, et Frankfurti lepitus wiimane sõna olla, mis Prantsusmaa ja Saksamaa wahel räägitud on. Sõbrust Prantsusmaa ja Inglismaa  wahel tahta tema hoida ja kosutada, sest neil olla ühesugused elutarmitused. Kuida näha, on need paljad sõnad, miS tema mõtteid, kui temal mõtteid on, ainult kinni katawad, usaldust seeSpidi ega wäljaSpidi tema wasta aga kosutada ei wõi. Miks