Tallinna Sõber Kd 24 Seitsmes aastakäik. Tallionakllt. Zaim-k»« MM 1885. NleSlhnt «tstltht Eestirlihllalr «aal j« li««adts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksad Tali»»», Lin»fsr»'i piiriate trükimajaS: a-Sta, » rubla, 40 kop.— psol-aoSia, 1 rubla 40 ksp Koju ehk postiga saadetud: aastas Z rubla pool-aa»ta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused uraiis»»ad iga rea ehst selle aseme pealt » «op. Tellimised «Setakfe «a»«a: AaM««a«: Li«dssrs't Päriate trüsttmajas. Reteröurgts: J. S. Keelendi, S 4. Kartus: Laekmanu. Aakweres: A. Raides: A. Seidelöerg. Lapsalus: H. Aollbcrg. Lihulas: A. Zzütt«er'r voodis. Zviljandis : K. J. /taro«'i raamatupood. Marwas: W. Föder. Mõrus: Rraua Melrose. ZSalkas: M. Rudolfi- Auuresaares: Hh. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. EichhorN. Elab Baltiskis, kirjad kLiwad Baltiski (Baltischport llsAiiüoriS.llvxri.) Register: Omalt maalt. Tallinnast: TaluhobuSte I auuse Komitee kuulutus. St-nografia õpetuse kuulutus. Pearaha ärakautamine ja passi-seaduse uuendus. Kopitali-intresfi maksud. Kiriku maksud. - Seadus  wiinawabrikute kohta.— Sunnitud Wenekcel. --Wene koolmeistri» kaswatamine. Raudtee seadused. Limiakorra muutus. Synodide. Mihhail Drelsler s- Ilmad. Pahateud. Lümasaadikute kogust. Tulekahju. „R>shki Westnikule". Rakmetest! Mõnda. Narmast: Kiriku ehitamine. Tulekahju. Hapsalust: Üleüldine elu ja kõrged wõcrad. Pärnust: Jäletu tegu. Ilmad Margused.  Valgast:  Marud. Kuuramaalr: Marus. Pe»rburgist: Keisrikojast. Maru. Shukowitsh. Tulekahjud. Kronstatist: „Krcml". —..Soomemaalt: Öökülmad. Grodnost: Tulekahju Bakust: Mõrtsuka tegu. Wolskist: Öökülm. Tjumenist: Ümberlangenud mägi. - Mohilrw.Podolskist: Uued uSstd. Tiflistst: Lumesadu ja külm. Woeralt maalt: Saksamaalt. Prantsusmaal- Jutuleht: Kuida karjapoisist kirikuõpetaja sai. Kiriku teotused. Omalt maalt. Tallinnast. EeStimaa Tal u h obu SteNä i t u s e Komitee poolt palutakse meid järgmist kuulutust üles wõtta: ,TaluhobnSte-nältuse Korraldamise-komitee annab maarahvale  teada, et selle aaSta 22. Jaanikuu pääwal üks hobuste-näituS olema saab, kus juureS nagu ka endistel aastatel Riigitabuni-walitsuse summadest 200 rubla, peale selle aga weel kaks brongS-medaljet ja kolm kiituse-kirja auupalkadeks mälja jägatud saamad. Näitusele saamad wäSta wõetud: 4, 5 ja 6 aastased täkud ja märad, keS mitte madalamad ei ole kui 1 arshin 14 wershokki jä heaste ülespeetud ühe-aastased tõugmarsad. Kõik need hobused peawad wäljanäitajate eneste juureS  sündinud ja kasvatatud olema, mis üle kohalise Kogukonna-walitsuse  poolest tunnistus kaasa tuua on, milles hobuse karm, iseäralised tundemärgid ja hobuse suguaru peab üles pandud olema. Need inimesed, keS sellest näitusest osa wõtta soowiwad,  peawad omad näidatawad hobused Jaanikuu 22. pääwa homikul kell 9 Tallinna shlossi hoowi tooma." Sekretär A. v. Nottbeck. Allakirjutatud herra palub meid järgmise kuulutusele ruumi anda: , Ees li stenograafia ehk kiirkirja aSj  u S päritakse minu käest juba mõnda aega mitmelt poolelt  teatust ja oodatakse minu parandatud töö ilmumist. Et kõik sellest asjast wõiksiwad osa wõtta, kes seda tahawad,  selleks awaldan järgmise seletuse ja ettepaneku: ,Stenografta vpetuS" ilmuõ kolm aaStat tagasi. Sellest aeast saadik olen ikka peale oma tööd mvttepingil hööweldanud ja terassulega wiilinud; see töö on nüüd hoopis nägusam ja ladusam. Esiotsa oli minul nõuu muudatusi ja parandusi raamatu lisaks wälja anda, sest seda ehk oleksin weel, oma kuluga" (s. o. uue laenuga) ära toimetada jäksanud. Aga see jäi tegemata,  sest et sellest uutele õppijatele segadust kartsin wälja siginema. Kiirkirja õpetuse olen üleüldse üsna uudes järgeõ kokku liitnud, nii et ikka üks õpetuSsamm teisest loomulikult wälja kaswab; nenda õppijal koguni hõlbus asjast jägu saada, nagu seda juba mitmet puhku katseteel olen näha saanud. Wiimase aaSta käigul pidi terwe kiirkirja  õpetus sellel uuendatud kujul ühe aealehe lisas ilmuma  ja efiotS ilmuS juba, aga asi jäi ja jäigi soiku. , Pärast seda olen senna ja tänna püüdnud selle õpetuse  ilmumisele teed otsida, aga ikka asjata. Mõnelt poolelt  sain koguni waStusekS, et see ,liig wara" olla EeStikeele  tarwiS kiirkirja pakkuda, seda ei olla weel olemaS. Mis niisugusest armumisest arwata?! Eks sedamööda ole juba mõndagi asja meie maal liig wara tarvitama hakatud, nagu näituseks aurujõudu. sest kõiksuguste mashinate tarvitamise läbi jääda jo palju ihulikku  jõudu üle: inimestel ja weulopmadel ei osta enam tööd ega teenistust! EeStikeel on ometigi itta weel ükS elav keel, sest neid inimesi kes seda maailmas räägiwad,  on wähemast üks millio » hinge elamas ja nende keskis on kaugelt suurem jägu, kellel oma mõtete avaldamiseks üksnes Eestikeel käepärast on, niisamati on neist suurem jägu ka kirjutus-kunsti tundjad ja tarvitajad, ja Euroopa riikide seaduste järel peawad jo kõik seda kunsti juba maast-madalast tundma ja tarvitama  õppima. 3a Eesti keelt ja kirja tarwitakse meie maal ometi ka awalitkuS elus: kohtus, kirikus, koolis, eltfideS, aealehteveS j. n. e. KaS see siiS tveSte asjata peaks olema, kui ka EeStikeele kirjutaja kiirkirja waral kõnet  ja rääkimist söna-sönalt järele kirjutab, näituseks protokolli  üleSwõtmises, ehk oma mõtete woogu ilma takistamata  üles pannes. Kui see nüüd weel mitte tarvitus ei ole, mitmemal aaSta-saeal peab see siis tarwitusekS saama? ,Need, kellel minu kiirkiri kätte õpitud, need on seda ära proovinud ja tunnistavad, et kirjutaja selle kiirkirja waral minutis wähemast 60 sõna lahkeste wõib kirja panna. See on õige. Pealegi wõib kirjutaja, seda kirja tundide kaupa järges kirjutada, ilma et tema käsi ära wäsib, kuna igapääwast kirja kirjutates käsi juba esimese pooltunni järel puhkamist pärib ja edaspidi ikka sagedamalt Wahe on näituseks ka, kas keegi oma kirja ärasaatmiseks 7 kopikat tarvitab wõi sedasama sisu ühe postkaardi peale mahutada wõib, mis 3 kopikat maksab. ,Mis nüüd teha? Kuida saab uuendatud kiirkiirja õpetuse väljaandmine võimalikuks? Üht nõuu ehk wõikS weel katsuda, ja seda panen fiin aealehe ja lugejatele avalikult ette: 5 See on ettellimine. Esiteks ja seekord soovin  ja palun üksnes seda, et igaüks minule postkaardigalahkeste  teataks, et tema kiirkirja  uut trükki omale saab tellima. Kui siis nähtawaks tuleb, et tarviline summa 300 künni 400 rubla sel teel saaks kokku tulema, fiiS saaksin aealehtede läbi uueSte paluma: .Teiseks, et iga tellija raha iga tellitud  eksemplari eest 1 rubla ära saadaks. Kui see saab sündima, fiiS algab kohe trükkimine ja mina saadan  tellijatele poStiga kätte, kas järges iga õpetus-fammu, ehk pärast trüki lõpetust terwe köidetud raamatu, kuida keegi ise seda soowib. ,Loodan ja palun kõiki, minule wiiwimata õige rohkeste  eeStellimifl postkaartide läbi kätte saata." , TartuS, 27. Mail 1885. Auustamisega 3- Kurrik, 3aama-uulitsal K K." Meil omalt poolelt ei ole selle soowimise kohta muud tähendada kui seda, mida meie Dr. Hermanni ,Teadusliku  Sõnaraamatu" kohta ka taheadasime: Kes Eesti keele ja Eesti rahwuse aüeshoidmist ja kosumist tõeste soowiwad,  need peawad iga tugc rõõmuga teretama, mida selle weel õrna puu kõrwa lüüakse, mis weel kewadeste tuulede käes kõigub, nagu puud, wõsud ja teised taimed wiimastei nädalitel meie aidades. 3a see peab iga uut punga rõõmuga teretama, mis Eesti puust wälja kaswab ehk mida tasase ja mõistliku käega selle puu külge poogitakse.  Seesugused tuged ja uued pungad on need mõlemad, mida fiin nimetanud oleme. Et need tuged ,liig wara" tautud ja need pungad ,liig wara" poogitud oleksiwad, seda ei pea meie mitte tõeks, sest seda tallitust tarwitamad puud ka omal noorel pölwel. Kui palju „tarwitust" neil töödel EeStikeele ja Eesti rahwa kohta juba on, seda wõib wast siis õiete ära tunda, kui need juba valmis ja saadavad on, sest mõistlik  meel nõuab ainult selle järel, mida võimalik on saada. On EeSti keeles kord wõimalikult laial möedul ka seda saada, mis teistes keeledeS saada on, siis wast jäävad maimud selle oma emakeele sisse kindlaks. Niipalju olgu Eesti rahwale enesele tähelepanemiseks nende abinöuude  kohta, millest siin jutt on, mida Eesti keele tugeks ja kosumiseks pakutakse. Meie kodumaa teisest sugust kodanikkudele,  keS meie kodumaad edendada ja kosutada soowiwad,  olgu tähenduseks, et Eesti keel ja Eesti rahwas üks tähtjas jagu sellest meie kodumaa aealoulikust pinnast on, mida hoida ja kosutada tarwis läheb. Kes seda tähele  ei pane, see et ole meie kodumaa politikat weel küllalt  ära õppinud, ehk tema ei hooli sellest ja ei ole elaw Baltimaa kodanik. ,T. S." t. Kuida pealinna lehed krrjutawad, saada mõjuvates  ringkondades selle üle nõuu peetud, et pearaha ärakautamisega  ka uus passi seadus tehtud saaks, et rahwa liikumine ühest paigast teise ja ühest kogudusest teise kergitust  leiaks ja pasfi-maksud mahendatud saakfiwad, mis mõnel õige rasked kanda on. 3uba aastal 1883, kui pearaha ärakautamiseS teist sammu edasi astuti, oli Seespidiste  asjade Ministri hooleks jäätud selle üle nõuu pidada,  kuida nende inimeste passide kohta kergitust teha wõimalik oleks, kes pearaha alusest seisusest wälja astuwad.  See asi oli soiku jäänud, wist sellepärast et wäga raske oli üht korda leida, mille järel seda teha wõis, niikaua kui muist inimesi ühest ja sellestsamast seisusest weel pearaha all seifis. Nüüd, kus pearaha ärakautamine üle kõige Euroopa-Weneriigi minema peab, nüüd arvatakse  ka passi-seadufe muutmist korda saata wöima. Kapitali-intresfide kroonumaksud on nüüd Keisri Majestäti poolest kinnitatud ja peawad kindlaks jääma, peale mõne iseäranis nimetatud hindpaberite, nimelt kui neist palju wõeral maal on. 3uba on ka mitmed alganud,  ennast sellest maksust põikteedel peastma. Ühed saadawad  omad hindpaberid wõerale maale ja lasevad kupongid  omale sealt tagasi saata, mis siis maksust priid on. Teised wõtawad oma raha avalikkudest bankidest wälja ja katsuvad seda erakäel wekSlete wasta mõisade, majade ja teise liikumata wara peale wälja laenata. Kas see aga palju aitab, fee on küsitav, sest Raha-Ministril olla nõuu ka seesuguste hypothek-paberite intressist maksu alla panna. EeStimaa Ritterschafthauptmann on Peterburgi  reisinud ja tahab paluda, et ka Eestimaa Kreditkassa  paberid kroonu-maksust wabastatud saakfiwad, sest nendest on 7'/, millioni Saksamaa riikmarkade peale kirjutatud  ja need on enamist kõik Saksamaal. Peale selle on weel teisi Kreditkassa paberid umbes 1 million kuldrubla  eest Saksamaal. Et nüüd KreditkaSsa walitsus wõeramaa alamate käest kroonu-maksu pärida ei wöi, siis peaksiwad selle kaSsa võlgnikud seda puudust täitma, mida kroonu poolt päritakse. Sedawiifi peaksiwad mõisnikud ja taluperemehed, kes Kreditkassast raha wõtfiwad, omalt poolelt  puudust täitma, peaksiwad rohkem intressi maksma, ja kas meie muidugi koormatud põllutöö seda wälja kannatada  suudab, see on wäga küsikaw. 3umal õnnistagu  tema wäljaminemist ja sissetulemist! ,Nowoje Wremja" sõnumite järel olla viimaste pääwade sees wiinawabrikute kohta mõned karmimad seadused  ilmunud, mis mõnda pettust keelama peawad, mida mõned wiinawabrikute peremehed riigi sissetuleku kahjuks nimelt seal teinud olla, kus 3uudid nende vabrikute peremehed  on. Nimelt langemad need kange nuhtlusraha maksu alla, kes nlewaatajate pitsarid kontrol-apparati pealt ära kisuwad ja seda riista kuidagi rikuvad. Kes salawabrikutes  aktsiifi-aluseid jookisi valmistavad, need maksawad  kolmekordse patent-raha, peale selle weel 500 künni 1000 rubla ja nende riistad saawad häwitatud. Eestimaa Kubernöri poolest on kõige Eestimaa linnade Linnapeadele ette kirjutatud, kõiki aruandeid ja teisi kirjast Kubermangu-waliksusele ja ülematele edaspidi ainult Wenekeeles saata. Ka Linnasaadikute-kogude protokollid  Peawad Kubernerile Wenekeeles ette pandud saama. Peterburgi Kooliöpetajate-kooliS on kaheksa uut