Sakala 4R WiljandiS. IZ. Oktobritmi pSewal l«84^ VII. aastakäik. R«Hch igal laupäewal. KanlutuSte korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimenduse adrels: ..Sakala" toiinendusele Wiliandis. Wene keeli: Kl. LkM»,. si. 'de^uiii,. „Sakala" aastahind pooltöist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Wcerand aasta peale tellimisi wasta ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Omalt maalt. Wiljandist. Nagu juba minewases numbris lühidelt nimetasime, on kuraatori härra salanõuunik Kapustin, koolide direktori Göökega Põltsamaal Aleksandri kooli maja waatamas käinud, kus neid Aleksandri kooli komitee liikmed, president prof. Köler, abipresident H. Treffner, Walguse toimetaja Kõrw ja kassapidaja G. Sachö wastu wõtmas olnud. Walgus teatab nüid, et kõrged külalised seal olles seda mõtet amaldanud, et asutatav) Eesti reaal-kool tulema aasta Augusti kuuga oma tööd missist? juba algada wõida ja et põhjuskirjade kinnitust piatselt oodata olla. Kuraatori härra on soowinud, et rahu ja haridus igatahes  nendes ruumides walitseksiwad ja auusad Wene riigi teendrid sealt mälja kaswaksiwad. Direktor Göök soowinud,  et Aleks, kooli kasmandikud Wene keele õppimises wõimalikult kaugele jõuaksimad ja kommisjoni liikmed pannud kuraatori härrale soomi ette, et tema riigiwalitsust wõtaks paluda, Aleksandri koolile üht täielist Wene meest Wene keele õpetajaks saata, mida nimetatud härra ka lahkeSte teha lubanud. Siis rääkinud kuraatori härra ka meel sellest, et rahma hariduse ministeerium Eesti rahma hariduse edendamist, kõige suurema rõemuga pealt waadata. Lõpeks lastud koosolejate poolest kuraatori härrat elada, kes kooli ruumidest lahkudes armsal wiisil kommisjoni liikmetele kätt andnud. Mis kooli maja praeguse  seisu korrasse puutub, siis olewat see Walguse armamise  järele rahul olemise määrt, muud kui et ahjud ja katus täitsa tarwitusele kõlbmata olewat, nõnda et tulewal kewadel piatselt kõik ahjud ümber tehtud ja uus katus peale pandud pidada saama. Kohalise EeSti Põllumeeste Seltsi saalis peeti pühapäewal 30. Septembril näitemüiki C. N. Jakobsoni pärijate heaks. Et ilm sellkorral mitte just ilus ei olnud ja näitemüik ainult mõni paar päema pärast laata ära sai peetud, siis ei olnud maarahwa osamõtmine sellest mitte nõnda suur, kuida soowida oleks olnud, aga siiski saiwad kõik selle hea otstarbe heaks kingitud asjad läbistiku  paraja hinna eest ära müidud, mis kuida kuuleme, 50 rubla ümber määratud asja heaks kokku toonud. Kuida „Moskma Zeitung'ile" teadustatakse, olla ülemal pool nõuuks wõetud sõawäe ülespidamise kulude Vähendamiseks: 1) Kaukaasia rügementisi, kui ka üleüldse  seiswat sõamäge rahuaegus wähendada, misläbi üleüldine sõawägi 100,000 mehe ümber mahendatud saab) 2) jalgwäe ja suurtüki mäemeeste teenistuse aega wiie ja ratsawäe meestel kuue aasta peale kindlaks seada) 3) iga aasta 190,000 meest wiie künni kuue aasta peale ja 45,000 meest üheksa kuu peale teenistusse wõtta, misläbi  aastalik nikrutiks wõetamate arm 25,000 mehe peale wähendatud saab. Kui ühe mehe ülespidamine aastas 90 rubla maksma arwatakse tulewat, siis loodetakse selle wähenduse läbi enam kui 9 miljoni rubla riigikassasse iga aasta tagasi jäewat. Selle teenistuse aja pikendamisega kaSwab ka ühtlasi sõawäe jagude wäärtus suuremaks. Kõigekõrgem käsk «valitsema senatile 30. Mail 1884 kutsub, kuida lugejad ehk meel mälestawad, tänawu 224,000 noortmeest maa- ja meremäe teenistusse, millest 3201 meest Liimi kubermang piab andma. Liimi kub. mäeteenistuse kommiSjon on, wäeteenistuse seaduse 132 art. põhjusel seda armu üksikute sisse kutsumiSte kantonite peale järgmisel wiistl ära jaganud. Wiljandi maakonnast: I. kantonisse kutsutakse 374 meest, kellest 106 meest wastu wõetakse 11. „ .. 396 „ .. 113 111. „ „ 322 „ „ 91 „ „ „ Pärnu maakonnast: I. kantonisse kutsutakse 446 meest, kellest 127 meest wastu wõetakse II- »» „ 247 „ „ 69 „ „ „ 111- .. 263 .. 74 .. Tartu maakonnast: I. kantonisse kutsutakse 545 meest, kellest 155 meest wastu wõetakse 11. .. .. 612 „ 174 111- .. 285 .. „ 80 „ „ IV- „ „ 417 „ „ 119 „ „ „ Wõru maakonnast: I. kantonisse kutsutakse 357 meest, kellest 102 meest wastu wõetakse 11. „ „ 312 „ „ 88 „ „ „ 111. „ „ 247 „ „ 69 „ „ „ Saaremaalt: I. kantonisse kutsutakse 543 meest, kellest 154 meest wastu wõetakse Ühtekokku 29 kantonisse kutsutakse 11291 meest, kellest 3201 meest wastu wõetakse. Wiljandi maakonnast. Meile teadustatakse Tarwastust,  et mitmed hobuse margad, kes seal ja ümberkaudu  mõnda aega oma muSta käsitööd toimetafiwad, lõksu olemat langenud. Paar tükki on paari nädala eest Malgas politsei küisi langenud ja Tartu hoiu-hoonesse toimetatud. Niisammuti on Tarwastu malla politseil õnneks läinud üht otsitawat kelmi, kes mõne nädali eest wallawalitsuse käest ära oli karganud ja sealse kelmikonna peameheks armutakse, kinni püida ja istub tema nüid türnis oma teenitud palka ootamas. Mitmed selle paha seltskonna liikmed olla aga meel lahti ja ajada oma ammetit takistamata edasi. Meile kirjutatakse maalt: „ArmaS Sakala! Tood sagedaste siit ja sealt, Soomest ja Saarest sõnumeid wilja saagi ja ikaldada ähwardawa talwe wilja külwi üle, luba mulle ka oma kodukaudselt sellest asjast sõna kaks kõnelda. Kaugemad wennad ehk arwawad, et Wiljandi rahwas õige õnne süles suiguwad, nagu weike Saksa naaber oma lugejate  ilmale hiljuti näidatagi püidis, aga asjad, nimelt põllul ei ole paraku paremad ühtegi, kui mujalt pooligi kaebawat kuuleme. Meie maa näitab oma endisest auust, kes teda „wiljaandja" nimega kroonis, hoopis tagasi astuda tahtwat, wähemast tänawu ei ole ta seda auunime kibetki ära teeninud. Suwewilja saak oli nagu mujalgi pool läbikaudu keskmine, kartohwlid ei jõua kaugeltgi peremeeste soowimisi täita. Augusti keskpäewade külma pärast, kes pealitsed ära wõttis ja kaswu seega kinni pani, on kõik weiksed ja saak napp. Linad muidugi kehwad ja rukiorased  ei julge otsagi alalise kuiwa kartusel maa põuest üleSse pista. Mõnes üksikus kuruS on nad küll ilusaste ülestõusnud ja haljendama hakkanud, aga seal tuli tuttaw waenlane rukiuss 86Ketuin), keS igalpoo! tänawu hirmutawal wiisil oma laastamise tööd kuulukse tegewat, rikkus lootust äratama kaswu suutumaks ja jättis kurwastawad  mustad jäljed järele. Wiljandist Läti piirini ei näe paremat orase lappigi, kõik mustad. Palju rukipõlduft  on uuesti külwatud. Põllumehed waatawad kurwa pilguga tulewikusse. Kauaaegse ootamise peale tõiwad ommeti Septembri wiimsed päewad natukene wihma ja Oktober alustas külma, wihmaste ilmadega. 8." Pärnu Poolt tulewad sõnumed, et kauplemine ja käsitöö seal linnaS nõndasama, kui igalt poolt kaebdused ajalehtede kõrwu kölawad, üsna kängus seiSwat. Tartust. Olewikul lastakse järgmist lausuda: püsimine.  Hiljuti seisis Eesti Postimehe juhtkirjas, et üks ingel taewast olla tulnud „ Eesti auu ülendama." Selle sõna juures palun mina auustatud E. Postimeest mulle ütelda, mis see on, mida tema „EeSti auukS" piab, mille ülendamiseks ta ju inglid taewast laseb tulla. Mina ei arwa sugugi, et Eestlastel auu ei ole, aga ma palun wäga, et just nimetatud ajaleht selle asja kohta oma mõtteid awaldaks. Üks maapealne ingel." Olewik tõi hiljuti sõnume, et Tartu Wene kooliõpetajate  seminari kaswandikudel Eesti teele rääkimine ära keeldud olewat. Nüid õiendab seda „Walgus" ja näitab, et kuraatori härra, salanõuunik Kapustin koguni Eesti keele õppimist seminari kaswandikudele soowitanud on. Nõnda on tema hiljuti seminaristidele ütelnud: „Õppige aga hoolega Wene keelt, sest ta on meie riigi keel, ärge seal juureS aga ka oma emakeelt mitte ära unustage." UuS Peetri kirik, mis nagu lugejad teadwad, 16. mkp. fiSseõnniStati, saada oma ilu ja suuruse poolest kõigist töistest Tartu kirikutest ette olema, kui täitsa walmiS saab. Nüid puududa seal weel orel, ka torn olla poolik ja koorid, lugu peale wiis, alles wärwimata. Umbes kolmtuhat inimest leida seal sees lahedaSte ruumi. Raudtee sõidu plaan on waheajal nõnda muudetud,  et edespidi Tartust wõimalik on õhtuse rongiga, kell 8, ka kolmandama klassis Peeterburgisse sõita. Tartu maakonnast. Herjanurmest kirjutatakse meile järelseiswad riad: „Auustatud „Sakala" toimendus! Palun neid ridasid ilmadest ja wiljasaagist awaldada. Rukid on kehwapäralised ja kergemad kui mullu, ja ei anna põllumehele oma parajat saaki. Odrad on küll ehk paremad kui esimesed aga siiski kehwad. Nisud ja kaerad on, otse läbi ütelda, keskmised. Linu ei maksa nimetatagu  Suurem osa põllupidajaid jäiwad neist koguni ilma, ehk saiwad wikatiga kokku aetud, misläbi Unasaak waene ja hinnad wäga kõrged on. 18./19. Augusti öösel wõttis warane külm kartohwlide pealsed ära, selleläbi jäiwad kartohwlid kiduraks ja weikseks ja mädanewad koguni ära. Ilmad on meie pool wäga põuased ja kuiwad; ammugi ei ole enam head hoogu wihma tulnud, mida iga põllumees suure igatsusega ootab! Ruki orased ml suure kuiwa ja wihma puuduse pärast kängus. GsLtimist sV<»Sti4: ->-HZ^- TartuS: J. TÜlk Kirjameeste Seltsimajas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamawpoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge & Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihnlaS: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamawpood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; WõruS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelberg; Peeterburgis: K. Leopas, Kevemö npoen. Xs 80 ja N. Mattis sen, ReLvkiii iixoen., z' Lagaueu. uoera, Mui. K 23/21. WiljandiS: F. Feldt.