täis pange mee kohta. Alesse ajanud muhku wõib hakatusel ka karbol-hapnikuga, mida peale määritakse,  ära ajada. Need rohud on siin pool ka palju aitanud. —x — Õienduseks „Linda" Seltsi asjus. „Olewiku" 22. juhtkirja „Kaitsekirja" lõpul leiame pitkema seletuse Linda Seltsi Tartu abikoutori kohta. Et see seletus allnimetatud walitsuse teaduse järel nutte asja kohaline pole, oleme õiendamisele ja mõne sõna arveldamisele  Tartu abikoutori ajaloost sunnitud. Kui Liuda Seltsis minewal aastal otsuseks sai tehtud, Seltsile Tartu abikontorid asutada, armas ta kõige paremaks,  Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi endale selles abiliseks  paluda. See palme sai T. E. P. S. aegsaste ette pantnd ja wiimasest masta wõetud, mis peale mõlemad seltsid osutatama abikoutori asjus enda wahel arwamisi amaldasiwad ja tööle hakkasimad. Kõige pealt tuli abikoutori  asupaika muretseda. Selle tarmis walis T. E. P. S. enese ja Linda Seltsi heaks arwamise järele enda, keskelt kounniösioui. kelle pää I)r. M. Weske oli. See kommission sai nimelt sellepärast T. E. P. S. liigetest kokku saetud, et mitmed mölemilt poolt kui asjatundjad asutust kõige paremine edendada mõisiwad. Linda Seltsi tegemus rajab ennast põllupidamise peale ja sellepärast teadis ka T. E. P. S. kõige parem, kuda ja kuhu see asutus täide saata oli, mis Tartumaa põllupidajatele Tartu linnas kaupluseks pidi saama. Siiski jäi otsuste tegemine kõigis asjus Linda Seltsile, kes ettepanekuid läbikatsus ja tarwitust mööda kinnitas. Kommission hakas tööle ja leidis kohe heaks, et Linda abikontor selle koha ligikonnas kõige sündsam oleks, kus ta ka praegu on. Soow oli, kas üürida ehk osta, kumb aga kasulikum. Kahe maja juures oli asi juba nii kaugele edenenud, et juba ostmise nõuu oli, kui mölemil kordadel kaup nurja läks, mille juures peatakistuseks ette tuli, et müüad siis iseäraniselt oma nõuudmisi kõrgendasiwad,  kui teada faiwad, et Linda Selts ostja on." Seal tuli häkitselt kommisfioni kiigele teadus, et meel kolmas maja selle koha ääres saadama!, ja nimelt see kõige sündsam  Linda Seltsile oleks. Maja sai läbiwaadatud ja tema pärast wõimalikult järele kuulatud, Tallinnasse teada antud  ja sealt saadikud nõuutud, mis ka täidetud sai ja kus mõlema poolede koostegemisel otsus sai tehtud, et seda maja ostma peab, ja et paremat asupaika enam loota pole. Selle ostmise pärast sai Tallinnas iseäralik eestseisuse koosolek  ära peetud, millest Tartu kommissioni liikmed osa wõtsiwad.  Seal sai peale töiste otsuste ka see maha tehtud, sellepärast, et juba kakskord kõik töö ilma aegu olnud ja Linda nime teadus müüjate pool takistust walmistas, ja et seda seekord selge teaduse järel meel enam karta oli, siis ühe kommissioni liikmele ostmise woli anda. Selleks sai kommissioni liige herra Neimann palutud, ja üksi Linda asutuse läbi rahwa kasu nõuudmisel on herra Neimann seda suurt ja wastutamat toimetust oma peale wõtnud ja Linda Seltsi täit usaldust selle kohta saanud, kuda wiimase peakoosoleku  protokoll awaldab. Maja enese kohta peab tunnistama,  et tema endine omanik graaf Sivers teda ise ehitanud  mis tal palju rohkem maksma tulnud, kui ta nüüd müümisel ta eest pärinud. Graas Siversül polnud kui suurel mõisnikul ei materiali ega raha puudust ja maja sai selle otstarbeks ehitatud, et ta hea pidi olema. Sellepärast  on ta ka praegu kui puhas telliskiwi ehitus kõma ja kindel ja tema ruumid igapidi head, ning mis Linda Seltsile  pea tähtsuseks oa, ta on selle majaga omale kõige sündsama  koha Tartus saanud. Aeg saab näitama, et „Olewiku" arwamine, et Linda Selts selle maja ja kohaga kahju saab saama, põhjata on ja niisamuti pole „Olewiku" ütelus asja seletaja kui ta tähendab, et „räägitakse" et endine omanik teda nii ja nii palju enne Linda ostmist odawamalt müüa tahtnud. Meie lisame selle „räägitakse" omalt poolt juure, et niisamuti räägitakse, et graaf Sivers'ile paari aasta eest tema eest rohkem praegusest hinnast pakutud. Asja tõsisele olekule on aga see mõjuw näitus, Tulekinnituse Selts seda 10,000 rbl. kallimalt takseerinud ja ülesse wõtnud  kui ta praegu maksab, ja ommetegi on tuttaw, et Tulekinnituse Seltsid asju oma täie wäärtuseni ei arwa. Peale selle annab „Olewik" süüks, et Linda maja parteide tallermaaks saanud. Seda on aga Linda Seltsi eestseisus kõige wähem soowinud ehk selle järele teinud. Et endise omaniku korterist paar suuremat ruumi senini kokku tulekute tarwis pruukida wõimalik olnud, on T. E. P. S. nendes oma koosolekuid pidanud, et need ruumid selleks wäga sündsad olnud. Üht rahwa seltsi ei wõi meie aga mitte parteiks nimetada, sest siis peaks ju T. E. P. S. wastaste partei leitud saama. Peale selle on Aleksandri kooli Tartu abikomiteele lubatud saanud, neissamas ruumides ükskord näitemüüki 'ja paar kord kokkutulekuid pidada, selleks on aga igakord abikomitee eestseisus luba wõtnud, ja on selle luba andmisega Linda Seltsi eestseisus tunnistanud, et ka Linda Selts Aleksandri kooli kasu nõuab, kui ta komiteele Seltsi majas Aleksandri kooli kasuks ruumist lubas. Et aga wiimase komitee koosolekul lagunemine tulnud, siis ei ole sellega ei Linda Seltsil ega tema ruumidel tegemist, komiteel oleks töises kohas ka seesama lagunemine ette tulnud  ja ainult komitee eestseisust wõiks selle eest wastama panna, miks ta oma koosoleku parema korra üle mitte paremast  walwanud pole ja Linda Selts tänu asemel, et Aleksandri  kooli kasuks komiteele oma maja ruumides luba andis kokku tulla, nüüd pahandust kuulda saanud. Kui „Olewik" nimetab, et 1)r. Weske pärast palju inimesi Linda kauplusesse  ei mipna, siis oleks see küll, kui ta nõnda on, üks kahjatsemise wäärt lugu, aga meie loodame kindlaste, et need, kes rahwa liikmed tahawad olla ja Linda Seltsi läbi rahwa kasu nõuudwad, mitte üksikute inimeste järele ei käi, waid üleüldise rahwa kasu järele. Kuida meie teame, wõtab rahwas Linda kauplusest elawalt osa, kuid „Olewiku" ei ole seal nähtud? Peale selle räägib „Olewik" weel mitmeist asjnst, mis Linda Tartu abikontori puutuda ja Linda Seltsile  kahjulikud olla; all nimetatud walitsuse teaduse järel on need kaebtused asjatumad, sellepärast oleks ilmaaegu neid arutama hakata, et see sugugi meie ülesanne pole, üksikute inimestega ehk ajalehtedega Seltsi asjus sõnelema hakata, sest Seltsi pääkoosolekud on need kohad, kus Seltsile  omast toimetusest aruanname, muud kui söönuksime seda, et „Olewik" mitte I)r. M. Weskest ja meie Seltsi tegewnst kokku ei siu. Mis Linda Selts teinud ehk teeb, selle peale on vr. Weske niisama wähe mõjunud kist igaüks töine tegew liige; maid kõik otsused teeb eestseisuses healte enamus,  kuda põhjuskiri ette määrab, sellepärast on ka kõik Linda Tartu abikontori toimetus Seltsi eestseisuse ja mitte 1)r. M. Weske toimetus. Linda Selts on 1)r. M. Weske wasta tänulik, et ta oma kõrgema ametite körwal ka Linda Seltsi peale mõtelda wõinud ja tema Tartu abikontori tegewnst ülewalwanud ja usaldust Seltsi mastu suurendanud,  nõnda et Tartu abikontor tublilt edenenud; asja toimetuses  on aga oma ette wastutajad ametnikud, kes selle järele Seltsi asju ajawad, kuda põhjuskirjn ja eestseisuse otsused käiwad. Linda Seltsi eestseisus ei saa ennast kellegi muu kui Seltsi woli alla andma, ja käib ainult seda teed, keda ta Seltsile kasule kui lähemalt tähelepanija kõige paremaks leiab, hoolimata kõigist wale arwamistest kas waeulaste ehk sõbrade poolt. Lõpeks soowib „Olewik" „Tahab Linda, et ta Tartu abikauplus peab heale järjele saama, siis muretsegu nad seie üks täieste õpetatud tubli asjatundja." Seda soowi wõib Selts oma kohta, ainult heaks kiita ja Linda Seltsi eestseisus on omale ikka kohuseks pidanud, mitte üksi Tartu, waid igasse Seltsi tegewuse kohtadesse  asjatundjaid mehi muretseda ja et tema Tartu abikontori  toimekonna laiendamist tarwitust mööda niisamuti silmas pidanud, seda awaldawad Seltsi eestseisuse koosolekute  protokollid, nagu näituseks 21. Aprilli k. p. eestseisus omal koosolekul otsuseks teinud, et juba Tartu abikontori tegewus edenenud, siis ka tema toimetuskonda sedamööda täiendada, mille otsuse täitmiseks walitsuse liige J. Sarow, Tartu abikontori asjatoimetajaks nimetatud sai. „Linda" Seltsi walitjus. Riiast. Plahwatus. Ernft Neumann7 lambija  patroni-magasinis sündis 2. Juulil kett 7 õhtu häkiline, tugew Plahwatus. Plahwatus, mille põhjus weel teadmata on, oli wist küll patronite läbi juhtunud,  ning oli nõnda tugew, et kõiges majas akna ruutud puruks ja killuks põrutas ja kõik asjad magasis  läbi segi pildus. Ka töine pool uulitsat seiswa maja aknad saiwad täitsa purustatud, ning magasini omanik, üks sell ja üks õpipoiss raskeste haawatud. Töised jäiwad hiljem elusse, aga sell suri warsi oma haawade kätte ära. Tule, mis plahwatusega hoobilt lahti peasis, kustutasiwad tuletõrjujad õnneks weel aegsaste ära, enne kui ta laiale sai laguneda. Kahju on siiski wäga suur. Riia suur näitus saab kauem kest uu:, kui esite oli ära määratud, nimelt kuni 7. Augustini. Ka kindral-adjutant graaf Peeter Schuwalow, kes Riiast läbi reisis, käis pärast seda kui ta kuberneri  herra ja landmarshalli jutul oli olnud  näitust  waatamas. Riia Läti seltsile on rohke pärandus osaks saanud. Hiljuti ära surnud Reinhold Stohke on nimetatud seltsile 12,900 rubla pärida jätnud, selle tingimisega, et Riia Läti-Selts selle rahaga töine pool Düüna jõgi ühe Läti kooli asutaks, mis „Reinholdi-kooli"  nime peab kandma. Kuda kuulda, saada Riia Läti Selts weel käesolewal aastal kooli ehitusega alustust tegema. Wäga kiiduwäärt! Peaks sarnased  asjad ka meie keskel järel tegemist leidma! Kuresaarest. Kuresaares on 7. kuni 10. Juuli kuu päewani põllutöö näitus ära peetud. Lähemad teadused selle Saaremaa näituse kohta puuduwad weel. Narwast. „Olewiku lugeja kimbatus. Kränholmi  wabrikus ühendasiwad ennast 8 töömeest Jõulu kuus 1882 selle otstarbega, et uuel aastal omale kõik paremad Eesti ajalehed tellida. Mina, nende ridade kirjutaja, olen ka selle kogu hulgas. Kudas mõeldud, nõnda sai ka tehtud.  Meie tellisime siis omale 2 Sakalat, 2 Walguft, 2 Wirulaft, 1 Eesti Postimees, 1 Olewik ja 1 Pärnu Postimees. Mina olin aga selle õnnetuse osaline, et ma omale selle haisema läinud Olewiku tellisin, kuna ma enne Sakalat lugesin. Nüüd olen mina aga üks ära põlatud inimene oma sõbrade ees; nad naeramad ja pilkawad mind kui üht narrilast, mina ei tea enam, mis ma omas hinge kitsikuses pean tegema. Nad hüüawad mind Kolewiku lugejaks  ja Alpi Aado sõbraks. Suwiste pühade ajal olin mina oma sõbradega ühe pidu peal ja riputasin seal oma kuue warna otsa. Mõne tunni järel läksime Narma linna jalutama.  Linnast läbi minnes kuulen mõned inimesed oma selja taga rääkiwat ja ütlewat: Waadake mis selle mehe selga on maalitud. Ma sain küll asjast aru, et see minu kohta käis, aga ma ei julgenud uulitsa peal oma selga maadata.  Ma läksin suure turule teatri trepi peale ja hakkasin oma kuube seljast maha tõmbama, ja mis ma nägin? Seal minu kuue selja peal oli walge paberi tükk kahe nõelaga kinni pandud. Paberi peale oli üks weikene kikis habemega mees maalitud. Selle ees seisis „Olemik" kirjutatud ja selja taga „Baltlaste Piirikiwi". Ma tahtsin paberi tüki parajaste ära mõtta, aga oh õnnetust, seal tuli politsei soldat  ja hakkas mind politseisse wedama. Küll palusin wastu, aga kõik asjata, sest et mina Wenekeelt ei mõistnud ja politsei soldat ei mõistnud Eestikeelt. Mind wiidi politsei ülewaataja  ette. See laskis ühe mehe kutsuda, kes minuga Eestikeelt  rääkis ja mulle ära seletas, et kusagilt poest olla üks kuub ära warastatud ja kas mina mitte see waras ei olla? Minu kuub waadati läbi ja mina seletasin ka ülemal räägitud  juhtumise põhjani ära. Siis naersiwad kõik, kes mind enne margaks pidasiwad, ja mind kästi koju minna. Ma olin rõõmus, et kimbatusest peasesin. Lõpeks palun oma sõbru, mind mitte pilgata ega naerda. Ärge maalige cdespidi  enam minu riiete peale niisugust koledat Kolewiku pilti, sellega mõin ma jälle politseiga kokku puutuda. Ma kahjatsen  seda pattu wäga, et ma Olewiku lugejaks olen hakkanud,  .mis ma edespidi enam ei tee, kui Taewataat elu ja termist kingib. Püha kiri ütleb ka: „Kes oma patud kahetseb, sellele saamad nad andeks antud." Seda loodab .7. 7^. Peeterburgist. ühe Wene ajalehe sõnume järele sai neil päewil Nikolai raudtee Wolhowskaja jaama lähedal üks kurjategija kinni wõetud, keda politsei juba ammugi taga otsis. Teda armutakse sekssamaks, kes Tauria aia kolmekordse heinaplatsi põlemise asutaja olla; ka olla tema poole Weliki-Ustjugi ja ühe tosina külasid Nowgorodi ja Olonetsi kubermangus maha põletanud. Tema wõeti järgmisel wiisil kinni: Tulehakataja,  kes kõigile heinakauplejatele surma hirmu peale ajas, ilmus ühel päewal kaupmehe Chorlowi woliniku juures, kelle heinalaager Wolhowskaja jaama lahedal on, ja nõuudis mõni sada rubla maksu, ehk muidu saaks ta Horlowi heinalaagri nõndasama tuhaks muutma, nagu ta seda omal ajal Tauria aia juures olewa heina tagawaraga olla teinud. Horlowi wolinik  arwas kohe, et raha nõuudja ammu otsitud kurja tegeja on, ning katsus temaga tingides nõnda kaua aega wiita, kui wõimalik ning saatis salaja shandarmide  järele, kes ka warsi ilmusiwad ja lähemast külast abimehi kaasa tõiwad. Kurjategeja wõeti kinni. Tema on talupoeg Nowgorodi kubermangust, nimega Nikolai Feodorow. Kinniwõetud kurjategeja hüüdis talupoegadele,  kes shandarmidele abiks oliwad, tema tahta neile nende tegu auusaste kätte tasuda ja selle eest hoolt kanda, et nende külast kiwi kiwi peale ei pea jäema. Kole lugu ja hirmus, kudas üks inimene niisuguseks  metsaliseks wõib saada! Peeterhowist. Keisri Majesteet wõttis 2. Juulil Peeterburgi börse-komitee saatekonna wasta, kes soola leiba tuues ja ühte tänukirja ära andes õnne soowima oliwad tulnud. Börse-kaupmehed oliwad 50,000 rbl. kokku pannud, mille intressidega waeseks jäenud börsekaupmeeste  waeseid lapsi kaswatatakse ja koolitatakse. Saatekond palus Keisri herrat luba, et neid waesid Peeterburgi börse kasulapsi Keisri Majesteedi kaswandikudeks  wõiks nimetada. Majesteet tänas saatekonda kõige armulikumalt ning rääkis saadikutega wäga lahkeste. Jekaterinburgi lähedal on neil paiwil wäga palju kulda leitud. Ühes kuewanduses leiti 22 kulla tükki, millest neli tükki iga üks enam kui naela raskused  oliwad: kõige raskem tükk kaalus 1 nael 75 solotniku  ja 36 doli. Kõik 22 tükki kokku oliwad 7 naela, 30 solotniku ja 54 doli rasked. Warshaawast. Hiljuti ärasurnud proua J. Serakowskä  on oma testamendi järele 250,000 rubla heategewa otstarbeks kinkinud, nagu: koolidele, waestele  j. n. e. 1. Juulil 1883 on nwiduloosi paberite peale järgmised  wõidud tulnud: Woit. Seeria. Pilet. Wöit. Seeria. Pilet. 2<><»,nn<> 14,098 46 40,M1N 16,424 39 75,0VV 6,960 41 25,000 14,690 11 10,000 rubla on wõitnnd: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 13,996 39 3,436 43 17,759 4 8000 rubla on wõitnnd: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 12,500 18 17,424 36 15,731 25 4,894 23 3,725 14 soov rubla on wõitnnd: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 4,073 11 9,799 10 13,920 11 17,003 36 9,860 24 6,282 5 9,579 47 14,916 24 1000 rubla on wõitnnd: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 14,607 49 11,025 24 4,791 8 9,963 3 8,618 33 4,984 15 14,597 18 8,767 50 10,331 47 1,267 45 16,232 5 1,418 20 10,361 3 19,168 39 15,739 45 12,323 23 1,040 10 4,490 19 13,623 3 2,383 29 Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Pärt: Waat', kus meie mees wirutab! Pole muud kui: Siin põhjused! Siin põhjused! Just kui kuue käiksest raputab neid wälja! Nalja Mart: Waata, kas su silgu weerendi ja kapsta tonnipõhjused alles on. Kust nad neid muidu niipalju saamad. Kalja Pärt: Toho tont! Kellel seda meele tuli? Lähen kohe waatama. Jumalaga!