«pärast et Eestlased põllutöö tegijad rahwaS on, «peab põllutöö ja põllutöö majapidamise läbi nende «wara suurendatud saama. Siin maapinnal ei «ole üköki rahwa sugu omale auusat wara teisel «teel korjata wõinud, kai töö ja wacma najal. «Lühemalt' ilina töö ja waewata ci wõi ini„mese  inimlik wara sugugi olemas olla. Selge «on: Tahab Eesti rahwaS oma elu seisust kul«tuura  teel parandada, siis peab tema csite oma «wara põllutöö ja majapidamise toel suurendama. «Ka on uuemal ajal Eestlaste elu lõbustuse ka„suks  lõbu seltside poolt rohket tööd tehtud; «aga lõbustuse mängu ja tantsu teel ci suurenda «rahwa wara, waid mahendab teda. Nende toel «ei wõi ilmaski tõdelik kultuura elu cdendadud ,Haada; sest naer ja lust ei ärata lõbuStud «inimest mitte töö ja tegudele. Sest ajast «saadik, millal meie wana auus kirjanik hr. J. W«Jannsen  oma sule Eesti Postimeest ja Põllumeest «kirjutada inaha pani, ei ole Põllumehe IcheS «enam midagi kirjutatud, mis Eesti põllumceStcel «kasuliku õpetust põllu harimise kohta oleks wõi' „nud pakkuda. Eesti noor ajalehe kirjandus tah„tis  enam poliitiklik olla, kui La seda wõis; ta «uneias põllutöö ja põllutöö poliitikat peaegu üsna «ära ja tahtis ilma turu peal hõisates enesele «tähtsat uime teenida. Kes hõiskab, sell peab ka «midagi hõisata olema. Kes rahwusest walju «healega kõneleb, see peab mõistlik töö, tegu ja «toimetustega seda põhjendada wõima, et tema arusaamine  ja tundmine selle kohta küllalt küps on. «Seeläbi tuligi, ei mõni liig uhke ehitus ette «wõetud sai. Seepärast julgen mina, nende ri„dade  kirjutaja ütelda: et see mõte. Eesti põllu,,meestele  üht põllutöö lehte muretseda, kelle seest «nemad mõnda õpetust oma põllutöö ja majapidamise  kasuks wõiksiwad teidcu on palju küpsem «kui need kunstlikult waimuStatud uhkuse tuju «mõtted: seal ehitust ette wötta, kiis kepita! «puudub, ja seal kaupluse talitusi õiendada püüda, «kus täieline asjatundmine waja oli, ja praktik«likud  asjakohalised nsaldawad mehed mitte tegelusele  ei saanud kutsutud. (Ots tuleb.) Wäljamaalt. Üks tähtjas politika mees kirjutab Berliinist. Saksamaa walitsuS on ikka see poolt olnud, et Wene riigi soowid ja tahtmised Bulgaria maa kohta peaks läidetud saama, sest Wene maa on Bulgarlasie wabastamise pärast suurt ohiorit kannud, Würst Battenberg aga on sest hoolimata Bulgaria poolitikat. Inglis maa soowi järele juhtima hakkanud, ja see pärast oma seisu koha BulgariaS ise nõnda kaikumaks tein, et temale säält pidi ära minema ja Wcnemaal ruumi andma, uuestc Bulgaria asju oina juhatusele ivõtma. Wiims on politsei mihklikuu 21. pääwal 17 anarchistlast kinni mõtnud, kes igal pühapääwal ühe iseäralises kambris kokku tuliwad ja sääl dynamiti,  bombisi ja teisi lõhkumise ja tule rohtusi ja riistu walmistajiwad. See paha seltskond oli 20 meest suur ja neil olnud nõu juba järgmisel ööl pnuwirnafi, wiljaaitasi ja teisi suuri awalikkusi ehitusi põlema panna ja siis kokkutulnud rahwa sekka oma põrgukerasi wisata. Sigitatud segaduses tahtnud nemad seda wiisi kõiki Wiiui linna põlema panna, oma „asja" kasuks röõwlda ja „rahwa kasuks" üleüldist mässamist üleskihutada. Seltsilased on kõik nenda nimetatud „töõliscd." Nimetatud pühapääwa parast lõunat saiwad neist 3 selle kõrtsi kamris oma „tõö" kallalt kinni wõetud, teised oma korterites, 3 peasüüd „plagama panema". Kõrtsi kamris, seltfilaste korterites ja teistest peidupaikadest on hulk dynamiti, dynamiti walmistamise tarwitusi, bombisi ja ringkirjast leitud, mida „rahwa" ärritamiseks  ja rohkem õpetatud ja rikkamate inimeste ja ringkondade sõimamiseks rahwa sekka lautada taheti, niisamati ka tnrwitusi ja tööriistu Valeraha  löömiseks. Killiliivõetlid seltslastest on mõned Huba enne sozialdemokratliste ärritamiste ja teiste pahategude parast kohtu all seisnud ja hiljuti on nemad Wiini ligidal ühe maja põlema pannud. Kirjawastused. 137. F. P. K. „Raljatused" tarwitame. 139. J. L. M. Wilja kasust, kalasaagist jne. tahame lida - > -- termist tulewiku kasuks. 143. M. S. K. Tarwitame lühidelt. See on kiidu wäärt et oma jõudu mööda Koidula auuks midagi olete kalli kodumaa kahjuks ivaikisiwad ja nüüd aja tagant haukuivad;  astugu kui mehed mvalikult platsi siis saaksime Näha kuhu poole õiguse kaal ivaiub. ..Kur.-saar- RSdalilM" LriMksjS. Teadaandmised. Seeläbi annan mina teada, et mina näid enam mitte Grubner'i wärawa kärmas ei kanple, Maid nnid uudes poodis ptlll. klllbkMl IND. kus endine tubaka pood oli; eksituste eest on poe ukse Peal üks suur silt ülespandud ning niüin nüid uudes poodis järgmist kaupa, nagu: odawat wabriku hindadega wörgu- ja kõiksugu löime-löngu, wärwisi: Riia linna prakitud  kanepid ning Soomemaalt tahutud rauda, mitsa rauda, willi-, prilli- ja kang-tcrast; uut liiki talwe-, pea- ja ülirätikuid. püksi puldani, purju riiet; ka katlaid, pliitisi, siiwreid, kriskasi, ahjuveltisi; kõiksugu traadi naelu ja ka kõigeparemat seepi ning seebi kiivi; Matid ja kõige kuulsama ümbrikust Noobel i Petrolenmi oli, akna klassi ksZti kui ka ruudu wiisi; Peterburi saapaid ja nahka; uutmoodi sitsi ja «ilast riiet: Rr. 1 jahu, sukurt, kohwi thec-rohtu ning palju teisi maja tarwilika asju. PalvN auustatud ostjaid, mind ka mitte uude poodi ära unustada Auupaklikult A. L. Ling. Naesterahwa tanud ja t-avA rsvfid, Pruudi kra«tsid ja leierid; »«i v«M kraed ja slipsid, pruudi kindad ja vm-pvWc puketid, manishksd ja valju teW MM Maga odawa hinna eest saada. 24-«al Oktvbril kellu 11 e. l„ RsZssl Mulutu mõisa piire peal. salla mehe Karl Taew'i maja; mis aastal tehtud sai li«i« majade «sodi ja Ka majas oliwad asjad, saab Mssssi ZZW ära müidud. E. Kiel? Pikcmulma' (LsNgstrshx.) Elme walla walU«s, Uue-lötve mõisa saab 1. Näeri t. p. 1887, reudi pääle antud ja wöib sõnna ka ühed poed asutada. Ligemad arru saab Nuelötvle mõisast. McrMtulekinnitamise  selts wõtab igal ajal tellimised tule asjekurautfi,  nii häcsti majad, kui kõiksugu liigupawa  asjade ja kaupade pääle wastu Seltsi toimetaja C. WU St»zb»sch. Seeläbi annan teada, et mina Kuresaare linnas, kauba uulisas 'Uiski mcrjcrS, (Schwallbach'i poe kõrwas) oma uuride ju seinu kellude MuMmse ilinktiili alustanud olen, ja parandan WW Ligs oSsttvcrki WW ja tubli tööga kõiki suguseid tasku uurisid, ja seina kellasid. Auupaklikult F. Allimuun, Uhrmacher. Saarlaste 1887 aasta paale on trükkist ilmunud ja „ Saarlase" trükkikojas,  Kauba-uulitsal Nr. 10, saada. H«d üksikult 7 Kop. E»a«oftjap saawad kõrged kasud.