Tallinna Sõber M 33. ReljaS aastakäik TaM»nat>, Zst. ScM-klill pääwal IBBZ. Uleülbne aealeht Eestirihivale ««al ja linnades. Tuleb ükSkord nadalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'! pSriate trkkimajaS: aaStas L rnbla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aaStas l rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle astme peatt S kop. Tellimised wöetakse waSta : pdriake trü»t««ja». ?«str»«rgi» - J. K. Seeuudt, 0»»Wp»», M S 4. Hartus - M. S«ff. - ?»«»« K. O»de«tUa. Z»a»««re-; L. Muttkq. 7«»«sz A. Seidetterg. Kapsalns- H. A. K»M»rg. Kuresaure,: W. Maaki kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Slab vM«ki«, —> kirjad kiivab Sal!i«ki (V-MschMi Neaister : Omaalt maalt: Rakwercst M. Lindenberg. Jürwe mõisast : Tulekahju. Tartust: Dr. Arrutz wald I'. Narmast Tülid. Päruust: Tulekahju. Liiwimaalt : Koolmeistrite uõuukogu. Peterburgist: Admiral Graf Lütke si. Türgi sõcakulu tasumine. „Jeauette" laewamehed. j Moskwsft : ZMerad. Rmidtre PrmW! Nu»d>sol>i RshUew Podolttist : Uj>»tu«. - Wokgadkst i Mets» Memised. »Skrai!ma»!t - Eolsamaoi». »>ie,im.l!i,gi!>maoU Pran'l»>«mastt. Inglismaalt. - z TürgttnaaU. Egoptujest. - Kstta-Küiinigariigifi. Kirik» teMistd. Palume auustud lugejaid meid vabandada, et meie leht mitte täies olekus see kord välja ei või tulla, sest et käe-kirjad kaduma on läinud. Omalt maalt. Rakverest. Wozteikohtu poolelt on M. Lindenberg'ile  ja tema abikaasale teada antud, et nendele kooli pidamist Rakveres mitte lubatud saada ei või. Järwe mõisas, Alutaguse,, maal on Heinakuu 19. pääwal suur tulekahju olnud. Üks küün 700 puuda heinaga ja 28 koorma viljaga on maha põlend ja 103 lammast on tules surma saanud. Kuida tuki lahti peasüüd,  see on teadmata. Tartu st. Selle kuu 12. pääwal suri Doctor Friedrich  Reiuhold Kreutzwald, endine Wõru linna arst, Kollegieurath ja Ritter. Mis tema Eesti rahwale olnud, seda ei ole küll rohkemalt nimetada ja kinnitada waja. Sündind 14. Jõulukuu pääwal 1803, Eestimaal. Kadrina kihelkondas, õppis tema Tartu suurkoolis aastal 1826 künni 1832, ja oli pärast seda 44 aastat Wõru llunas arstiks, kus teda kõrgemad ja madalamad ühel kombel auustasiwad. Aastal 1877 pani tema oma auuga kantud ameti maha ja tuli Tartu, oma laste juure elama. Juba aegsaft astus Dr. Kreutzwald oma mõnusa ja kasuliku kirjaga oma armsa EeStirahwa sekka ja katsus Eestikeelt ja Eesti meelt sooja südamega puhastada, harida ja edendada.  Määmata hoolsusega ja kõrge ja elawa maimuga oli tema rahwa suust wana aea mälestusi ja ennemuistsete juttude ja laulude riismeid kokku kogunud ja imetsetawa osawufega selleks lauluks kokku seadnud,mis nüüd täie julgusega kõige teiste rahvaste kangelastelaulude  kõrwa, kui nende sarnane ja mitmeS tükkis kõige kuulsamatest elawam, astuda võib. Kõige õpetatud maailma silmi on Dr. Kreutzwald selle osawa vaimutööga oma peale juhtinud ja Eesti keelt ja Eesti rahwast kõige õpetatud maailma ees tähtsaks ja armsaks teinud. Et see lõhkuw ja lahutaw vaim, mis meie päiwil läbi maailma  möllab ja wihawaenu nende rahwaSte wahele külvab, keda elutarw!kused ühendama ja üks puhas Ristiusu õpetus wenuastama peavad, et see vaim Dr. Kreutzwald'! kuulsamat  vaimukast omaks söeariiStaks ja waeuulipuks tarvitada  püüdis, fee on teda tema vanail päivil raSkeste kurvastanud.  Sagedast pidi tema selle, oma armsa vaimulapse  roojastamise vasta üles astuma, millega eba-auustus  ja meeletus seda katma kippus. Kellel ei oleks need kahekeelised waenukirjad meeles, millega seda auustatud kirjameest ja tema lapsi veel hiljuti kurwastati ja pahandati,  ja tüli tema ja tema ligemate omaksete vahel sütitada  ja lõõtsutava püüti. Aga kõik need erakondlaste kiusamised ei suutnud seda auustamist vähendada, mida iga sugu ja seisuse paremad ltiked Dr. Kreutzwald'! waSta omas südames kandsiwad, ja meeletu eba-auustus ja kiitus, mis laulu uueks Eesti Ewangeliumiks tõsta püüdis, ei jä'sa seda kenadust kinni katta, mis sel laulul, oma õige paiga peal tõeste on. Kui meie pööripääwa marud kord Jumala abiga soikuvad, fiis vast saavad rahulised ja lahked EeStirahwa lapsed ,Kalevipoja" rikast kenadust õiete mõistma, fiis vast saab ka meie kuulsa lauliku  mälestus omas puhtas kujus lahke rahwa südames elama ja jäädavas läikis elama jääma. Jumal saatku meile pea seda rahu maa peal ja võtku tema lahkunud hinge omas igaveses rahuriikis, õnnistatud ja pühitsetud vaimude sekka! Narvast. MõlemtS vabrikus, Krähnholmi vabrikus,  fiiu pool, ja Kramcri vabrikus, seal vool Narva jõge, on lüli vabriku valitsuse ja töörahva va dcl olnud. Krameri vabrikus jälsivad 2. Leikuse-kuu paamal umbes 200 kangrut töö seisma ja kaedasivad ühe uur melstre ja mõne karmi seaduse üle. Neile on mõneS tükkis järele antud ja 4. Leikuse-kuu pääwal oliwad kõik jälle tööl. Krähnholmi vabrikus on asjad sandemad olnud. Selsamal  pääwal jättis seal kõik töörahvas, umbes 6000 inimest  töö seisma ja vabriku valitsus laSktS kõik törtfid kinni panna. Narvas oliwad aga kõrtsid lahti ja seal õige rohkest liikumist; suurt tüli ja kära ei ole aga töörahvas  seal mitte teinud. Leikuse-kuu 4. pääwal tuli 3 roodu KaSpia rügemenlist, Pelerhofist Narwa ja ka seal pandi kõik kõrtsid ja trahterid kinni , üksi wõeraSteinajad jäiwad lahti, aga nendeõ ei tchitud viina ega õlut Mia. Krähnholmi wabrtkuS oli nii vaikne asi, kuida seal vcel iialgi nähtud ei ole; üksi wahisoldatid aStuflvab "iua seatud teed ja punase ristiga vanker seifis platsis, nagu oleks lahingit oodata. Tallinnast oli Kubernõr asja ja rel kuulama tulnud. Kuida räägitakse, olla vabriku valitsus pärinud, et töölised 52 arshiua asemel 72 arshinat,  15 kopika eest kuduma peakfiwad. Nemad on 20 kopikat pärinud, viimaks on neile 18 kopikat pakutud, aga sellega et ole nemad leppinud. Kui tüli lõpetuse üle selgemad sõnumid tulevad, küll meie siis rohkem kirjutame.  Pärnust. Selle kuu tl. pääwal oli PäruuS jälle suur tulekahju. Konze lina kuur oli põlema läinud, tuld ei jõutud kustutada, vaid see kargaS ka Jakki kuuri peale ja kippus edasi, ühe teise kuuri, suure wõerastemaja ja uute laadapoodide kallale. Neid jõudsiwad rrahwad tuletõrjujad  küll kaitseda, aga mõlemad esimesed kuurid on maha põlenud ja kahju arwatakse 100 000 rubla suur olema. Ka õnnetust on seal olnud. Üks kartsas kukkus maha, paiSkaS kolm tuletõrjujat naabre maja katusele ja tegi neile rasket wiga. Wahwad mehed ei hoolinud aga sellest, sidusiwad omad haawad kinni ja hakkasiwad jälle tööle. Ühe mehele kukkuS üks raudristil pähe ja teisele hulk kiwa. Mõlemad pidiwad naabre majade kantud saama, kuS arst neile appi tuli. Tulekahju aeal kuulutati  ka teist tuld, mida aga naabrirahwaS juba kustutanud  oli. Seal arwatakse üks roojane kast tegem olnud olema. Liimima alt. Wönnu maakonda? on umbeS M koolmeistrit ja 30 võ erast, Wönnu, Wolmari ja Waiga maakonnast nõuukogu pidanud ja ühel meelel protokolli pannud, et koolivalitsuse seadust mitte muudetud ei saaks Arwatakse, et mõned Noor-Läti lehed nitiid jälle juurt kära tegema saamad, keS oma ennese soovimist koolmeistritele  peale sundida himuStawad. Peterburgist. Kuida juba wiimaseS numreS lühidelt kirjutasime, on üks kuuluS Vallimaa poeg Velerburgis  ärasurnud, keS nelja Keisri all suure truuwusega ja osamusega teenis. See oli A d mi r a l G r a f L ü t k e. ka Eestimaal, kui Avanduse mõisa pärisherra ja aaStal 1851 Tallinna Söea-Kubernör luttaw. Juba omal 16. eluaastal, aastal 18!3 aStuS tema meremäe teenistusesse, söMS ümber maailma kuuli, aastal 1817 kuuni 1819 ja sai pärast mitmel korral Wenerngi põhjapooliSte randade uurimisele saadetud. Suurtest reisudest tagasi tulnud, nimetas  Kõrgesiõiniis Axiser Nikolai l. teda oma poja, Keiserlik  Kõrgus Suurvürst Konstantin Nikolajewitshi kaSwa tajM. Pärast oli tema Gõea-Knbernõr Tallinnas ja KronsiadtiS, sai täieks Admiraliks , RiikSrathi Mkeks ja Peterburgi Akademia präfidentikS nimetatud, miS ametist tema wasi hiljuti, oma 85 aaStafe vanaduse pärast tagasi aStus. Sellest auuStufest, milles tema Kõigekõrgemas paikas seifis, andis ka see tunnistust, et meie kõrge Keisrikoja kiiked tema surnukirstu saatmas oliwad. »Valitsuse Teadaandja" kuulutab seda kaupa, mille järel Türgi fõeakulu Wene riigile tasutud saab. See wõlg on üleüldse 82'/» millioni franki, ehk meie praeguse kursi järel peale 400 imllwüi rubla suur. Tuleval aaStal saab esimene !<ig», 4.-,0.000 Türgi naela maksetud. Täi- Me peab see vM 10 000 taga tasutud saama. Pandiks ou pandad 74"/„ lamm,Me maksust ja kõik kümnes Aleppo, Konia, Kasiamoin, Adana ia Ttrase maakondadest. Weneriigil  on õigus selle sile valvata, et nendes maakondade?, Wetke-AasiaS, asjad nii heaöte kordas seisavad, et igal aastal oma jägu, 30 millioni rubla wöib välja maksetud saada, ja sellest on jälle loota, et rahwa elukord seal üleüldse  paraneb. Selle kuu 7. pääwal jõudsiwad viimased, õnnetuma Ameerika laeva .Jeannette" pealt peaknud laevamehed Peterburgi ja salvad Ameerika Saadiku poolt suure auuga waSta võetud. Pärast on neid ka meie Keiser ja KeiSrt- Praua oma zutule võtnud. Kahe pääwa pärast reififiwad nemad Hamburgi ja Pariisi, ja lähevad sealt oma kodumaale  tagasi. M o fk w a st. PreuSst Põllutöö-Miuister Dr. LuziuS on Mõskma näitust waalama tulnud.  Moskwa-Peterburgi  raudtee peal oli selle kuu 13. pääwal söidurongil tuueluS. 5 mazonit on lõhutud, 7 inimest haawatud. P lo u ois. Sumal li kubermangus on selle kuu 3. pääwal kole Zuudijahl olnud, pea niisama htrmuS, kui hiljuti Lallas. Kära on maarahwas tõstnud, keS üheks pühaks linna tulnud oli. Esiteks wisati kiwidega Juutide aknad sisse, siis longeti rnajadr, poodide ja kõrtside peale ja lõbuks lõtk ära miS eeS leiti: paljad seinad jätvad järel, lldeksa inimest olia haawalnd. Pöörased möllajad on lõuendi, kale mi ja siidi riide lõhki kiskunud, mida ütSki enam tarmilada ei wõi. Üks Kakholiigi Preester, JeliSsemSki  jaama silem ja mitmed teised on pöörast hulka malgiSlada püüdnud. aga kõik oli asjata. Neli tundi kestas  möllamine ja kohtute! ci ole midagi nõvu selle waSta olnud. Kahju ar ma takse umbeS 30,000 rubla suur olema; see on mähe. selle suure kära kcbla, aga suurem jägu sealiserst  Juntidest on maene olnud; mitmed on nüüd kõik oma maranduse kaulanud. Pärast luliwad kohtu ametnikud  Sumalkist ja hakkasimad süüdlast otsima. Esiteks on 38 talupoega, Prenõi ümberkaudsetes külades wangi pandud.  WaraSkatud asjadest on wäga vähe leitud. Mohtlew - Podolski st. Kanged vihmad on Dnnsteri jõe üle kallaSke ajanud. Mitmed weSkid on lõhutud za palju lojukseid on ära uppunud. Wologdast. Metsa põlemised Wologda kvdermangnS on hirmus suureks läinud.