Austriast. Wiinis oli möödaläinud päiwil siete rahutu olek walitsemaS. Kuna üks kuda õöldakse sozialistlik kingseppade seltS ärakeeleti, kogustwad mitmel pool uulitsatel suured töörahwa hulgad kokku, kuS juureS politsei ametnikkude ja kokku jooksnud rahwa wahel tapluS tõufiS. Kõigis linnas oli rahwa  seas jutt laiali lagunenud, et mässajatel Plaan olla, igal pool suure hulga wiifil ülesse tõusta, mispärast  ssjawäge igal pool walmis hoiti. Õnneks aga ei tõuSnud suuremat tüli ning on nüüd jälle kõik wagufi. Austria walitsusel aga saab tegemist küllalt olema, kuni ta alama rahwa elukorda sinna maale on parandanud, et temal enam asja ei oleks, liiast rõhumisest  sunnitud, oma kätt walitsuse ja seaduse wasta üleSse tõSta. Austria wälimiste asjade minister graaf Kalnoky tunnistas hiljuti saadikukogu ees, et Austria walitsuse seisk naabririikide, Saksa, Wene, Itaalia ja Prantsuse maa waSta kõige sõbralikum ja rahulisem olla. Nimelt olla kõik sõnumed, mis Wene ja Austria walitsuSte wahel walitsewa nukruse kohta siin ja seal ajuti ilmuwad, täitsa ilma mingisuguse põhjuseta. Prantsusemaalt. Esimese Prantsuse priiriigi  walitsuS wõttis kiriku mõisad ja maad rahwa heaks kirikult ära, ning lubas Kaioligi kiriku ülesse pidamise kulud kanda, mis esmalt liig suured ei olnud, aga wiimakS kuni 53 miljoni prankini tõusiwad, kuhu weel 17 miljoni juure tuleb arwata, mis kogudused kiriku maksudest kannawad. Selle riigi wäljamineku summa üle, mis mitmed liiaks ja raiskamiseks nimetawad,  on tänawuse Prantsuse parlamentiS käre waielus alganud. Waimuliknde poolt tehakse kõik, mis wõimalik,  et asi wanat wiisi edasi kestaks, aga kas nad oma tahtmist läbi jõuawad widada,on teadmata. —Duclere tähendas oma kõneS, millega ta parlamenti alustas, et tema Prantsuse maa wälimisi aSju küll kindlusega, aga mitte äritawalt, saada toimetama. See pidada ametliku ajalehtede sõnume järele seda tähendama, et Prantsuse maa oma õigusi Egiptuse kohta milgi wiisil käest ära ei saada andma, mille alalhoidmiseks aga mingit lootust ei pea olema. Jnglisemaalt. Inglise parlamentis on tähtsamad  asjad, mille üle waieldakse, küsimused Egiptuse asjade kohta. Riigiwalitsus püüab oma sellekohalist poliitikat ikka weel salaja hoida, kuna Gladstone käest selle kohta ühtelugu seletust päritakse. Lord Dufferin'i tähtsam töö Egiptuses peab see olema, iaapidi selle eest hoolt kanda, et keegi muu riik ennast Egiptuse asjade sekka ei saaks segama, mis Inglased, muidugi  teada, oma kasuks, üksi saada ära õiendama. Sellepärast ei taha Inglased sellest ka midagi teada, et Türgi sultan oma wõimuse kaitsmiseks ühe saadiku omalt poolt Aleksandriasse tahab saata. Arabi pasha kohus kestab ikka edasi, ning näitab wiimaste sõnumete  järele tõsi olewat, et tema Aleksandria tapmise ja põletamise juures süüdlane on. Uus Tu unise bei on kohe oma ameti algusel ühe kirja wälja saatnud, millega ta oma sõjaministeeriumi  ära kautab, sest Prantslastel peab jo Tuneesia ssjawalitsus täitsa käes olema, kui nad head korda selleS riigis tahawad jalal hoida, mis nad juba endise bei ajal oma hooleks wõtnud. Türgi walitsus katsus  kord ka Tuneesia asjades sõna kaasa kõnelda, sai Äga minister president Duelere'i poolt terawa wastuse, kes ütles, et Prantsuse maa ju wanast arwanud, et Tuneesia ise riik olla, millel Türgi walitsusega midagi tegemist pole. Arwatakse, et sultan sellega ei saa rahul olema, aga hoobilt ka, et ta Prantslastele mingit tõsist takistust ei jõuua teha. Omalt maalt. Wiljandift. Liiwimaa landmarshall kammerherra  v. Bock on pikast mõisniku-konwendi lõpewst  teeniswfe asjades Peeterburgi reisinud. MõiSnikute konwent on otsuseks teinud künni kreispolitfei  ümbermuutmifeni fillakohtunikudele esialgu politsei asjanduse täiendamiseks iseäralikku laenu kuni 16,000 rublani lubada. „Zeitung f. St. u. L." teretab seda otsust suure rõõmuga ja kirjutab: „Juba mitmest aastast saadik on Liiwimaa eestseisus, selgeste äratundeS, et meie maisa maal olewad politsei walitsused  mitte ei jäksa awaliku julguse ja heakorra üles pidamise eest küllalt hoolt kanda, tungiwalt tarwiliku maapolitsei muutmise kallal tööd teinud. Mitmekordsete  kommisfionide nõuupidamiStest ilmus wiimaks minema aasta täielikult walmistawd muutmiseplaan, mis selle aasta alustusel kooSolewa maapäewale otsuse tegemiseks ettepanti. Maapäew wõttis plaani tema põhjuSmõtetega waSta ja andis üksiku tükkide ära määramise landraatide ja kreissaadikute ühise kogu hooleks " Kuda juba ennemalt nimetasime, on Wiljandi  Eesti Põllumeeste Selts kiiduwäärt nõuu wõtnud, oma muu tallituste kõrwal ka kauplust asutada,  nõnda et iga seltfiliige sell kombel kõik oma kodust kauba tarwitust palju odawamalt, ja mis weel enam, palju ülemas headuses wõib saada, kui kaupmeeste  käest poest oõteS. Et see meie põllumeeste kohta tväga. tähtjas on, seda tunnistab ka alamal seisaw weike põllupidaja kiri, mis lihtsa sõnadega asja oma wendadele ette paneb. „Meie weikese põllumeeste elu on praegusel ajal suuremalt osalt wäga kirju. Igal ühel on suurem püüd, oma sisse tulekut wälja minekuga ühe kaalu peale seada, aga raske! liig raske on seda kaalu ühe tasa hoida. Möödaläinud suwe saak on igal ühel ülewaadatud, ja igsmeeS wõib selgeste näha, kui palju ta sellest raha wasta ümber wõib wahetada, mida siis kaS rendjks, protsendiks ehk ostmise hinna Vähenduseks  peab wälja andma. Aga need ei ole üksi need kohad, mis raha päriwad; palju on ka muid Larwitusi, mis põld ei kanna ega aasad anna, nagu sool, raud, petroleum j. n. e., ilma milleta keegi WlluyleeS läbi ei saa. Sellepärast peaks küll iga üks hoolega hellemale waatama, kust ta oma tarwitusi  kõige odawäMlt kätte saab ning kus oma saaki kõige suurema hinna eest ära wõib müüa. Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts on nüüd äratundes, et ühendus tugemaks teeb, nõuuks wõtnud, oma suuremaid  tarwitusi, nagu: soola, rauda, petroleumi, kiwisüsi  j. n. e. Linda Seltsi käest ja muialt, nõndapalju kui tarwis läheb, suuremal hulgal osta, mille läbi seltsi liikmed oma tarwitusi mõne hea protsendi odawamalt  wõiwad saada kui muidu selle eest peakfiwad maksma. Aga et seltsil mitte wõimalik pole, igale ostjale müüa, waid aga üksi oma seltsi liigetele, sellepärast  astugu igaüks Wiljandimaa mees, kellel mitte ükskõik  ei ole, kui palju ta oma tarwituste eest raha wälja annab, warmalt seltsi liikmeks. Õiguse pärast peaks küll iga mõistlik põllumees iseenesest mõista ka oma kohalise Põllumeeste Seltsi liige olema, aga paraku pole see weel mitte nõnda. Näituseks on siin Karula wallas peale 80 kohapidajat, pool osa neist ka juba päriskohaomanikud, aga kõige nende seast ei leia meie mitte kümmet seltsi liiget; nõndasama on kck mitmel lugu. Wiljandi mehed! Meie oleme oma maja ehitusega wägewa tunnistuse annud, mis ühendus ja agarus jõuab korda saata, aga tarwitagem  nüüd seda lõbusat hakatust weel lõbusamaks ja tululikumaks edasi püüdmiseks. Jah heitkem kõik meie Põllumeeste Seltsi liikmeks! See kolm rubla, mis meile aastamaksuks ära anda tuleb, on alles wäga weikene kulu selle kohta, mis meie seega korda saadame, sest esiteks jäeb meile kaugelt peale kolme rubla tasku tagasi, kui oma aastased tarwitused seltsi kauplusest mitu protsenti odawam saame, kui muialt ja töiseks kaswatame meie oma seltsi nõnda tugewaks, et selts iga suuremat ettewõtet meie eneste üleüldiseks tuluks korda wõib saata. Pangem siis agaraste käed tööle isamaa ja rahwa kasuks! Meie kohapidajad teame ju wäga heaste, kui tõsi see wanasõna on: „KeS kopikat ei korja, see rublat ei saa," aga nõndasama tõsi on ka see sõna: keS kopikat. õigel ajal ja paigal ei mõista wälja anda, see jäeb ka rubladest ilma, ning kes iseenese eest hoolt ei kanna, see ootab töiste hoolitsemise peale asjata. Wiljandimaalt. Suure-Jaani kihelkonnast kirjutatakse  meile järgmisi! „Auustatud Sakala toimetus! Seekord wõin omalt poolt rõõmsat sõnumet teatada. 25. Oktobril s. a. sai Regoldi mõisa ruumikas  saalis Suure-Jaani neiudest toimetatud näitemüük  (basaar) Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja heaks ära peetud, millest mina kui wõeraS osa wõtsin. Näitemüük alustas muusika mängu ja Keisri lauluga. Kadaka segakoor ja Suure-Jaani mängukoor oliwad koosolejaid laulu ja mänguga rõõmustama tulnud. Et küll rahwast palju ei olnud kokku kogunud,  oli osawõtminne siiski kaunis elaw. Pärast näitemüügi  lõpetust sai Regoldi walla näitemängijatest „Rätsepp WipS" kaunis osawalt etendatud. Nagu hiljem kuulsin, olla näitemüük ja näitemäng  kokku kulud maha arwatud— 135 rubla Wiljandi EeSti Põllumeeste Seltsi maja heaks sissetoonud.  0. N." Tartust. Kuda „LLiwimaa kubermangu zeitung" teatab, on „Olewiku" toimetaja hra Grenzstein kubernöri  poolt luba saanud, Tartus Riiteri uulitsas Schrammi majas U 9 ühte uut trükikoda asutada. Kui lahke elu uuel trükikojal Tartus saab olema, kuS tõisa wanemaid ja täielisi trükikodasi küllalt ees on, ei tea meie ütelda. Wõrnmaalt kirjutatakse meile: „AuuStatud Sakala  toimetus! Ehk küll koolimaja pühitsemised rahwale  tuttawad ja harilikud sündmused on, siiski palun järgmiste ridadele Kooraste walla uue koolimaja  pühitsemisest Teie ajalehes ruumi lubada. 17. Oktobril s. a. oli Kanapää kirikherra Georg von Holst, nimetatud koolimaja õnnistamas, kus ta oma pühitsemise kõnes ütleS: „ Jumal andku, et meie Liiwlandi walitsuS edasi püsis." Endine kihelkonna  kooliwanem, Kooraste Vallakirjutaja G. Daniel näitas ühes pitkemas kaSwatufe teaduslises, osawaste läbimõeldud kõnes, et eeskujulik elu ja armastus kooli ja õpetamise töös kõigeparemad abinõuud nooresugu  parandusele juhtimiseks olla ning awaldas lõpeks, et meie elu mitmesuguste ülesandede ringjooksus Wene Zaaride troon meie rahwa waimuelu „keskpäike" on olnud ja saab olema. Wiimsest kõnest on tähendada, et ta waimustaw ja nagu meie rahwa südamest wäljaräägitud  oli, et mitmed wanad inimesed seda kuuldes walju healega nutsiwad. Kõik koosolejad soowisiwad kõne trükis awaldata, mis kuulu järele ka sündima saab. üle selle" on tänuga siin nimetada, et mõistliku Kooraste walla ametnikkude läbi, ehk küll waewas ja puuduses wäga ilusaste suure awarustega, kooli uuema tarbele järele, koolimaja on ehitatud ja sissesäetud.  Kaunil pidul lõbustasiwad kuuljaid Kanapää  naesterahwa Aleks, kooli abikomitee naeStekoor, tuttaw meeste kwartett ja Jõksi wiiuli mängukoor. Rõõmsad koosolejad lasksiwad, südamest õnnesoowitades,  elada: Keisri Majesteeti, Nende Kõrget Sugukonda,  koolide ministrit, Eesti rahwast j. m. Sellega lõppis peale poole öö pidulik koosolek. —6 —" Riiast. Omal ajal rääkisiwad ajalehed sellest, et Balti kubermangude nekruti kommissionideS seaduse järele Wenekeel ametlik keel pidada olema. Töiselt poolt aga arwati, et see mitte korda ei läheks, ning paluti ülemalt paigalt luba, et asi mõneks ajaks weel wana wiisi jäeks. 13. Mail on Kõigekõrgema käsu peale otsuseks tehtud, et kubermangu nekruti kommissionideS Wene keel ametlik keel peab olema, aga kreisi kommissionideS wõib selleks esite weel Saksa keel jäeda, kui tõeks on tehtud, et seal wõimata on Wenekeelt ametikeeleks teha. „Liiwimaa kubermangu zeitungi" 125. sees seisab järgmine kuulutus: „Liiwimaa wiitsekuberner wõtab inimesi, kes temaga tema alla pantud kohaliku zensuri pärast rääkida  soowiwad, peale püha- ja pidupäewade, iga päew kella I—31 —3 peale lõunat Liiwimaa kubermangu majas wasta." Sellest ametlikust kuulutusest ilmub, et Niia zensor, kuda juba kord ennegi kuulda oli, nüüd tõeste herra wiitsekuberneri alla on pantud. Tänini ei olnud sellest meel midagi ametlikult awaldatud. Tallinnast. Keisri Majesteet on selle Balti raudtee ülemkonduktöörile, kes seda rongi juhatas, mis Keiserliku perekonda Gatshinast Moskwa wiis, ühe kuld uuri kuld ketiga ja muile selle rongi raudtee  ametnikudele 80 rubla kinkinud. Kaupmees Georg Aerfeldt on ülema trükimalitsuse  poolt luba saanud, Tallinnas ühte igapäew ilmuwat kuulutuse lehte „Revaler Bekanntmachungen" wälja anda. Mardipäewal 10. Nowembril pidi Tallinnas Lootuse Seltsi saalis proua Johannson-Pärna käsitöõkooli  heaks näitemäng „Arthur ja Anna" etendatud  saama, aga ta pidi seekord mängimata jäema. Näitemängu asemel pidi Mardi päewa õhtu tähendatud  saalis kontsert antud ja kõne peetud saama ja lõpeks maskerade tantsuga olema. Harjumaalt. Kuusalu kihelkonnast kirjutatakse meile, et seal Wakla wald omale priiannete teel kena riigiwärwidega lipu muretsenud, mis Oktobri kuul wallamaja juure pitka warda otsa üleSse tõmmatud, kus ta kui kogukonna osawõtliku truuduse täht Riigiwanemate  waSta igal kroonu pühal saada lehwitama. Lipp olla wäga kenaSte tehtud; pealmise wärwi sees suur A, keskmise wärwi wälja sees walla nime Walküll*)  ja alamal aasta ja kuupäew. Lipu üleSseseadmise  ajal pidanud üks Wakla walla wana talunik kena kõne, mille lõpeks ta Keisri Majesteeti elada lasknud. Ka kohalik mõisaomanik wõtnud weikesest pidust osa ning kinkinud piduliStele omalt poolt keele kaste. Sellesama walla sega- ja meestekoor olnud pidu lõbustuseks kiiduwäärilisel wiisil tegew. Wäga õige, et meie rahwas igal pool, kus wõimalik, oma truudust, tänu ja armastust oma heategejate, meie Kõrge Keisrimaja wasta püüab ülessetunnistada. *) Mispärast Saksakeele? Toimendus.