Aeksamaa üksikute riikide WürSti-kodadeS tahta Keiser Wilhelm nüüd näidata, et tema neid mitte oma alamateks ai pia, waid igaüht täieks Walitsejaks omas riikis, nagu tema ise kui Preusfi Kuningas ainult Preusst riigi Walitseja on, mitte aga Saksamaa teiste riikide Walitseja, kui Keiser aga kõige Saksamaa riikide ühenduse juhataja ühetasa oma enese Kuningriigi kui Saksamaa teiste riikide kohta. Ka selles reisus olla nähtud, et rahwad ennast selle mõttega ikka rohkem tuttawaks teewad, nurinad wähenewad ja Saksamaa üksikute riikide ühendus üheks Keisririigiks, üksikute riikide seespidiste tallituste külge puudutamata, ikka kindlamaks saab. Saksamaa süte-kaewanduStes  on jälle tüli tööandjate ja tööwõtjate wahel olnud,  mitmes paikas ka tööliste tõrkumist, mis wiimafel nädalil fiin ja seal weel edasi keStis, aga palju rahulisemal  wiisil, kui endistel aegadel. Tööliste eestseisused on selle üle walwanud, et kusagil kära ei tehta, kohtute wasta ei panda ega SozialistlaSte nõnu järel ei käida. Tülid näiwad fiis ka igal poolel rahuliku! wiisil lepitatud saama. Saksamaa lesk Keisripraua Friedrich on ikka weel oma tütretega Jtalias, kuhu nemad (Kreekamaalt läksiwad.  Neapclis on Jtalia Kuninga - paar nende wõerusel käinud ja nendel on nõnu Jtalia Kuningapaari  wõerusele Rooma tulla. Kord oli jutt Saksamaa Keisri noorema õe, Prinzess Margarethe, kihtlamisest, ühes ülitähtsas Europa Würsti-perekondas, aga ligemaid sõnumid ei ole sellest tänine tulnud. Poolametlikult  on seda koguni tühjaks juttuks tunnistatud, aga mõnelt poolelt arwatakse, seesugused poolametlikumad waStarääkimised olla just sesuguöte juttude kinnitamisel». Keiser Wilhelm on Emm Paschale PreuSsi Kroonirittretähe  2. klassist saatnud. Dr. E. von Bergmann'!  terwis on paranemas ja tema elu pärast ei ole enam kartust. Austria Ungrumaal on pahandus selle üle wäga suur, et Serbia Walitsus s o o l a - m o n o p o l i Austria seltskonna käest ära wõtnud on, enne kui määratud aeg möödas oli ja seda koguni wägiwaldsel wiisil, kuna see seltskond oma kaubeldud kohuseid igapidi täitnud olla. Aealehtcdeft kostawad lausa ähwardamised Serbia wasta. Sealt kiunitokse aga, et monopoli-pidajad, senamist Juudid) oma kohust mitte täitnud ei olla, santi müünud, liiga kõrget hinda wõtnud ja ka kaaluga petnud. Põhjuseta ei ole ka Serbia kaebtused wist mitte, kuida neist asjadest arwata wõib, mis Galizias wätjarändajate kaup ejate ja rööwijate kohta ilmuwad, millest alamal jutt saab olema. Wenemaa ametlik leht , Journal de St. Petersbourg" annab Serbia Walitsusele selles aZjas õigust  ja järelandmise peale Serbia poolt ei ole mõeldagi. Lepitust, mida Serbia poolt Soolamonopoliseltfile  pakutud, ei ole küll efiteks mitte wasta wõetud, kõik tähed näitawad aga selle peale, et see seltskond wiimaks  ometigi niisamati leppima piab, nagu see Prantsusmaa  Raudteede-selts leppima pidi, kelle käest hiljuti Serbia raudteed ära wõetud saiwad. Wadowice's, Galizia maal, selles Juutide-seltskonua wasta peetud protsessis  kes «väljarändajaid kokku ajanud, nende warandusega ja nende enestega nii koledal rööwli-wiifil ümber käinud on, nagu oleks Galizia Kesk-Afrikas, on asju ilmsiks teinud, mis näitawad, et Austria ametnikud seal täitsa Juutide raha walitsuse all on seisnud, paraku meelgi seisawad,  et siis ka Juudid seal teewad, mis tahawad, ja neil ei ole wähematki halastust nende waeste wasta olnud,  kes nende küüsi langeflwad. Kmjemmi on nemad wäljarändajatega ümberläinud, kui pärisorjadega ja ou neid pettusega ja wägiwallaga paljaks rööwinud. 15 kuu kaikus on ainult ,Unioni" kontori läbi 12,404 immest wälja saadetud, selle raamatute järel, aga koi? ei ollaüles kirjutatud. Nende keskis olnud 114 kargand soldatit ja 5799 noort meest, kes oma sõeawäe-kohuft weel täitnud ei olnud, keda siis ka weel kergem wälja rööwida oli. Ametnikkude /meeleheaks" on need seltskonnad palju raha wälja annud, Polizei-kommiSsär Jwauicki on aastas l 7.000 marka saanud,  mõued teised weel rohkem. Kui asi üles tuli, fiis on Juudid nii hirmu täis olnud, et Isravlitv" s,Jsrae!illaste ühendus") Politsei-kommissär Swolkeu'ile 400,000 marka pakkunud, kui tema seda asja waigistakS. See auus mees ei ole pakkumist wasta wõtnud, kuida aga protsessi käigust näha olla, teised lahkemad olnud Peasüüdlane,  Schmul Löwenberg, on küll wangiS, kus tema aga würstlikul wiistl elada. Kuus suurt süüdlast, Hornung, Laudau,  Bernard. Lonftr Eintraht, ja Wolf, saiwad kautsioni peale lahti jäätud, on siis ka juba oma nahka peitu kannud.  Seda waljumini käida weikemate süüdlastega ümber, woorimeestega ja teiste seesugustega, kes nende Juutide teenistuses olnud. Kursi asju ilmub seal sellest, kuida Juudid oma waeste inimeSte käest rööwitud rahaga kohtuametnikude  südametunnistust uimaStanud. Galizias on loomatoidu  puudus mi suur, et umbes 60,000 hobust maha löödud ehk naha hinna eest Juutidele müüdud olla. Kui Walitsuse poolt abi ei leita, fiis pidada weel 40,000 kuuni 50,000 hobust häwitatud saama. Donau jõe peal, oliwad amnlaewa-sõidud paiguti seisma jäänud, käisiwad  paiguti küll weel, ei teat««d oga, kui kauaks. Austria Maapääwal on Minister-Präsident Gcof Taaffe kinnitanud, et riik rahu tarwitada ja sellepärast suuremaid muutmist, nagu Keisri kroonimist Böhmimaa Kuningaks, nüüd mitte ette wõtta wõimalik ei olla. Prinz LoniS Napoleon, Wene uuS Oberst-Lcitnanl, oli Miinis, on seal Keisri jutul olnud ja sealt Schwsizimaale reifinud. Niisamati oli ka Japani Prinz Arisugawa WiiniS ja sai KeiSri jutule wõetud. ,Jufluenza" on WiiniS õige kange, nimelt kasarmideS. Taanimaalt. Jõulukuu 17. (5) pääwal oliwad Kopenhagenis  3500 inimest influenzas haiged. Belgiast. Afrika-konfercnzilt kuuldakse suurt pahandust. Inglismaa saadikud andsiwad Prantsusmaa saadikutele süüks, et nemad konfecenzi otsust waSta nõuupidamiStest Prantusmaa aealehtedele teatust annud. Peale selle ou aga Prantslane Moudion ja endine Mimflri-abiline Nieter, keS Belgia Ministritega sõbruseS elasiwad, weel teist kirjast Belgia riigiasjadest warastannd ja Parist wiinnd, kus nemad neid nüüd ommas lehes ,Petit National" tarwitawad.  Afrika-konferenziZ waieldakse Prantusmaa poolt waljust laetvade läbiotsimise wasta, miS Prantsusmaa lipu all sõidawad. Belgia Walitsuse ettepanek, miS järel kõik riigid ennast ühesuguse seaduse pidamiseks orjapüüdjate,  orjakauplejate ja nende abiliste nuhtlemiseks k kkn heitma piakfiwad, leiab Türgi saadikute ja ka mõne teise riigi poolest wastapanemist. Et need kurjategijad nuheldud  saama piawad, seda tunniõtawad küll kõik õigeks, mitmed tahawad aga ise ja omal wiisil selle kohta seadusi anda. Kas sel wiisil ülepea ühist ja mojmvat nõnu oodata wõib, see näib kahe-wahel olema. Konfcrenz saada uuel aaStal mõneks aeaks ühest ära minema. Edaspidistest  nõuupidamiStest on Stanley osa wõtta lubanud. Hollandilt. Kuninga terwiS, mis «viimasel kewadel nii wiletS oli, et teda surema kardeti ja Nassau Herzog, kui Luremburgi pärija, selle riigi walitsust juba aeglifelk oma kätte wõtnud oli, ou nii heaSte paranemas, et teda pea taieste terweks ja tugemaks saama loodetakse. Walitsust  tallitab Kuningas juba takistamata. Prantsusmaalt. Parkamentis on jälle kol>ne Bonlangistlase,  Naquet', Mery' ja Laur'i watimised tühjaks mõistetud. Grauger päris kõigile neile andeksandmist, kes Riigikohtu poolest õigustest lahti ja teiste nnhtluste alla mõistetud saiwad, kelle keskiS ka Boulanger ja tema seltsilased on. Kohtu te-MimZker Thevenet seletas, et nemad  mässamist Walitsuse wasta teha on püüdnud ja sellepärast  neile? ei wõida andeks autud saada. Parlament tunnistas ennast 338 healega 61 heale waSta Ministri nõuusse. ParisiS olla aga ikka weel õige rohkest Boulangistlasi  ja Linna-nõuukogu walimiSteS, mis pea tulewad,  wõida nemad mõnda istet wõtta. kui neil raha oleks- Seesngused walimised maksawad seal palju raha, mida aga Boulangistlastel enam ei olla Raha-hallikad, miS wiimafel talwel nii rõõmsast jooksilvad, olla nüüd kõik ära kuiwannd, mis seda tähendab, et laiemate ja mägewamate  ringkondade usaldus Boulanger' waSta sel korra! otsas on. Parifi-Kölni sõidurong on Jõulukuu 15. s 3. j pääwa õhtal ühelanbarongi wasta põrkanud. Kolm sõidurongi  wagonit on lõhutud, wus inimest raskest «vigastatud. Ministred Tirard, Freyeinet, Spuller, Rouvier ja Faye on influenzas haiged. Inglismaalt. Suur küli kipub Inglismaa ja Portugali  wahel tõusma. Lõune-Jva-Afrttas on Portugali sõeawägi Major Serpa Pinto all Mosambiqne rannast Makololo-maale tunginud, mitu sada kodurahwast suurtükkidega  maha lastuud ja kaks Inglis lippu wõitnnd, mida Inglismaa Konsul hiljuti fealisele kodurahwale annud olla. Makolokolased on arwanud, et Inglismaa neid maha jätnud ja on ennast Portugislaste alla heitnud. Major Serpa Pinto kinnita?, et tema kõiki maad NyaSsa järwest saadik Portugalile wõtta tahta ja on Inglastele, keS nendes maakondades elawad, teada anda lasknud, et nemad Portugali kaitsnst paluma piawad, muidu ei wõida tema nende elu ja wara eest wastata. Inglismaal on selle üle suur kära ja kõik lehed päriwad, et Walitsus soomuslaewnLissaboni  lahele ja kanoni-paatistSansibarist Masambique  randa saatmachiab, PortugiSlafi wõidetnd maade wäljaandmisele  ja andeks palumisele sundima. Inglismaa olla, km tugewam, nõdra Portugali wasta juba küll kannatust üles näitanud, aga see olla nüüd otsas. Et Mosambiqne rand Portugali oma on, seda teab kõik maailm ja tänine on õiguseks peetud, et iga Europa riik omast rannast AfrikaS ka edasi tungida wõib, aga Inglismaal seesugustes asjades õiguse järel palju et pärita. Inglismaa throniparija.  Prinz of WaleS 'e, terwis on «viimastel aegadel wäga kõikmv olnud ja tema kehaline jõud on nii raskest kahanemas, et Kuninga-kojaS tema pärast suur mure on. lirimaale on uuS Vlce-KuningaS. Lord Zetland, saadetud. Teda ou seal suure rõõmuga wasta wõetud, waenlikkust heakest ei ole kuulda olnud ja sellest loodetakse lepituse hakatust. Parlament aSiub Küünlakuu 11. 30.) pääwal jälle kokku. Knningaprana on Sta nlev'le ja Em i u Paschale Mi-haeli- ja Georgirittrete  suurristi saatniw. Sta>ttey'le saatis Kuningapraua õ uuesoo «vim ise-telegrammi, lootuse-tunnistusega, et Emm Pascha pea terwekS saakS. Stan?ey'le on Inglismaa JdmAfnka-seltfi maade Kludral-Kubernöri a«n.tit pakutud, tema ei ole seda aga wasta wõtnud, waid tahab mõned kuud puhata ja siis uut reisn läbi Afrika ette wötta. Londoni City skanba-linnajäu) poolest on Stanley aaukodanikuks  nimetatud ja kui tema Londonisse tuleb, siis saab temale kohaline diplom kuldses karpiS käite antud. City poolest plaanitakse Stanley waStawõlmisekS suurl pidu ja selleks on 1,500 nael stärlmgi 5t5,000 rubla.) määratud. Spaniast. Noore Kuninga termis oa jälle paranemas, mis Knninga-kojas suurt rõõmu keeb. Madrid'tis ja Barcetonas on palju inimesi influenzas haiged. Portugalist. Portugali WalitsuS seletab Aseilas sündinud  aSju ja kinnitab, et oma õigust NyaSsa-maa peale kõigist wõimnst Jiiglaste «vasta kaitseda tahab. Brasilia endine KeiSnprana on sõnumid saanud, et tema Vrasiliasse maha jäätud kallid ehted seal ära warastawd on. Kahju olla wäga suur, sest selles ehtes olnud kõige kallimad brillianlid Brasiiliast. Keiserlik perekond, kellel suuremat warandust ei ole, on nendest bnlliamidcsi elada lootnud, ja kui neid enam ei leita, siiS wõikS Keiser Dom Pedro sunnitud olla, ometigi Brasiliast pakutud aaSta-raha wasta wõtma. Türgi riigist. Asjad Kreeta saarel kipuwad nueSte hiit ka minema. Suttani ,armu-käsl", milles määratakse,  et edaspidi ka üks Mohammedanlaue Kreeta Kuberuõrikõ  wõib pandud saada, et pooled tollid Türgi riigikassasse  piawad maksetud saama, kuna need seuni saare kasuks jäiwad j. n. e., ei ole rahu kosutanud, waid saarlasi  ärritanud. Kreeta saarlased, kes Greekamaale põgeuud oliwad, kipuwad nüsid tagasi, wõillemisest ' osa wõtma ja kaS Greeka Walitsus neid keelata suudab, sehk ka tahab), fee olla kahe-«vahel. Greekamaa Walitsus tahta suurrikidele ringkirja saata ja kuulutada, et Greeklascd  sellega leppida ei wöi, kuida nende sugu- ja usuwendadega  Kreeta saare? simder käiakle. Gphakia juures on juba jälle wõitlemisi Khrisilaste ja Türgi sõeawäe wahel olnnd. RÜsid ou raywas ka KarvathoS'e saarel, Kreeta ligidal, üleS tõuSnud ja ainsa Türklase, sealise Rahnkohtu-wanema, ära ajanud. Armenias näiwad asjad ka õige kirjud olema. Gassuni maaloudas oliwad Kurdlased jälle ühe Armeenlase ära tapnud, kelle werd Armenlased neile kätte lasuma läksiwad. Türgi söeawäge oli KnrdlaStele appi saadetud, aga Armenlased lõiwad nrõlemaid. Selle peale saadeti rohkem Türgi söeawäge, kelle wasta Armeenlased panna ei suutnud. Türgi Valitsusel olla nüüd küll kindel nunn Armeenia aSju nenda parandada, knida see Berlini kongressil määratud  sai, nimelt manu kohku-wanemaid aega-mööda ametist lahti laSla ja nüsi, fluderilud mehi, nende asemete panna. Kohaline kom missi on on aga leidnud, et parandamist wäga ettewaalliknlt .a aega mööda piab ette «võetama, tn! asiad mitte täitia ei pia luikka minema. Kurch/ased, need kurjad rööwlid,  keS Persiafi fiSse lnngiwad, teewad asja weel kirjumaks. Pahandust teeb muidugi MuSsa Bey lahtimõistmlne weel suuremaks. Knrdlast wõida ka ainult Persia abiga tattsitada  ja kas seda abi saada on, see olla küsitaw. Serbiast on suur rõõm selle üle, ci Wenemaa ametlik leht „.?onrns>l «lv Bt. poterbdourg" neile soola.monopoli asjas õigust annab, ja et ka see tallitus wist Austria Juutide käes wit, kes ülekohut küll teha wõistwad, siis ei hooli Serblased Austria -ihwardannStest ühtigi. Ka Berlini kuulus leht .Krenz-Zeilung'' annab selles asjas Serbia Walitsusele õigust; niisamati ka mõned teised tähtsad Saksamaa lehed. Bulgariast Austriast pakutud püssid on ometigi maha jäätud ,a Bulgaria WalilsnS ott Skeyrtt püssiwabrikuS 60,000 peeu-kalibriga (8 millimrtrit ehk "/,«,„ kolli läbi mõeta) Manlicher'i püssi tollilanud, mis 18 kuu kaikus walmiS piawad saama. BulgariaS käisiwad jutud, et WalitsuS AuStrioga siht salakaupa leinub, mis järel Widdini  linu AuStrialc pidi autud saamu Et sec jutt tõsi oleks, seda ei wöi arwata, sõeawäe leSkis ou see aga ikka pahandust teinud ja seal olla ka uuel mõnda muud kahtlast  <sja arutatud. Kahin sõeawae kestis olla oige suur. Astast. Persia Schah ou o.na Ministritele käsku aniittd, siht kommiõsioni Inglismaale Prantsusmaale, Saksamaale ja Tsirgimaale saata, sealiseid seadusi ja kohtuid  uurima ja nendest Persia heaks neid wälja wa lima, mida senna asutada wõib, ilma et sellest segadusi karta olekS. Schah Nasr Eddin olla vmail reisudel näinud, kuida haritud maadel, kus seadused kõikidest auustalud ja täidetud saamad, rahwad waranduse ja elukombe poolest kosumas on, ja soowida kõiki seda head ka oma alamatele. Oma enese eesõigustest tahta tema nii palju maha jätta, kui seda rabwa heaks karmis läheb. Köitis Persias olla seda sõnumit rõõmuga wasta wõetud.