panna, sest need on linnast wäga kaugel ja selle pärast ka nende õrn ja peenike sugu saiale ja snslale armu ei anna, kui need käepärast juhtuwad olema. Nii on siis kuida näinud ja tähele pannud oleme: Saarlaste käekäik töös m teenistuses natuke kiiga käoga; puhu on kaupa rohkesti, ei ole ostjaid teise jälle ostjaid küllalt, aga: kaup lõppeb otsa. Riiast. Uus kirik. Et Riias umbes NtOO Eestlast elab ja nendel oma Luteri usnkirikut ei ole. siis on skäl nönuks wöctud uut Eesti kirikut ehitada. Luba selle tarwis raha korjata on juba ülemalt poolt tulnud. Konsistorium on kõigile EeSri kogudustele Liimi ja Eesti maal ringkirjad saatnud, et need Rii- nwesele kogudusele abiks oleksiwad. Riia Eestlased olla küll juba summakese raha kokku pannud, aga sellest ei ole ammugi küllalt kirikut ehitada. Kirikut on juba iseäranis sellegi pärast maja, et kui raudtee Eestlaste maalt läbi Riia wiib, siis tuleb Eestlasi wist weel palju enam sinna. Wiru maakonnast. K u rjate - gu d e üle kaebab Rakwere Saksa leht mge kibedasti, sest neid jahtuda RakmereS ja sääl ümberkaudu juba liig tihti. Leht manitseb kurjategijatele walju nuhtlust auda. Narwast. Jlmarinc selts pidas l. skp. oma 12. aastapäewa. Mitmedgi auusad külalised, ueude seas ka Kröhuholmi wabriku maucm Schowcros ja õpetaja Lannenberg. oliwadpidulc tulnud- Schowcros,  ehk tüll Juglaue. mõistab Eesti keelt. Esimees Matsan laskis Keisrit elada, süs tuli muu lõbujagu, mis wäga kena. Üksnes laulu oleks soowida olnud, sest seda ci olnud terme! ajal kuulda. Soowime tuhat õnne seltsile! (Post.) Millest kõnelewad teised ajalehed? Mõõda läinud ajal on Kuresaare Saksakeelne tcd-t, Tallinna Sõber ja ka Valgus Saaremaa tanmikudc maade asjadest kõnelenud, ja nende Mõndagi head nõu awaldanud. ..Saarlane" ei ole nõole hcrra Markuse kõne palju Saaremaa zalunikMe ma.adc asjadest kõnelenud, aga uuel aozilll saab, nagu seda < „Saar!asie" nr. 34. secS) -t.daiub mi. Saarlaste m.a.adc aSzadest jutustatud. Slemik kõneleb hr.r. ..Keele puhastuseks," kus ka raale unna toomiiakse er Lasti keeles svnod,.  ~'ierra" ..arana" «'em-l ..isar.d" ja ..em.an.d saak.- pruaitamak-a aaöetus : Aleie tähendame emalt r soki lu.itie sellepärast ei ..Saarlane" üks varani lehk rn. waw et meie oma re.li.ra keel: trummel et kui ..hcrra" ja ..proua." e/euzel ..iuu-d ja ..emand" tahetakse pruguamats iaõt:a..t u 'ee mitte ..keele puhastamine ci oleks. Meie reumas möistaü kerra" ja ..proua" ,i'and" ja .eniand" õige keda pää! pruukida, kiuras need üda nii ei mõista, kes Lesti teelt keeli .tn.k"' art araneud. ja ieda kirja tõbe ja r.ram.raarila. raial taaov ehitava ja puhastada. Meie urame ' äeu na.s juhtkirjas: , Meie raa,a a kae. " riii.ui.rlt kõu.uema. Wäljamaalt. saksamaa on Niigipaäm selle kuu 13. väcmal Saanid. Tromiköncs, mida riigiicirerär  uon Pönichcr cnclugeö. on kinnila.:ud,  ei Saksamaa kõige teiste riikidega rakse: zmõoruseselab ja hool: künnab, et rahu n;:::e ainult saksamaa kobta edasi ci kesta, maid ka Teiste Europa riikide wabol peetud laab. L'Majaks teiste riikide wabe! on Saksamaa  nda mõjumam ja mägewam selle läbi, ei need künmned, mis nüüd Eurspal kõigutabad,  Saksamaa enese külge ci pudu ja et keillr Mõlema teise Keisrikojaga kindlas Kvrnies elab Mgipämvale saada üks seadus ette pandud, mis läbi Saksamaa svaiväe Juuru ruhu aeal edaspidi umbes 2tllooo meest rohkem peab olema, kui tüuiue. Seda olla sellepärast karmis, et muidu Saksamai rahu aeal mähem sõjamägc on, kui naabririikidel,  Weuemaal ja Prantsusemaal- Selleks söjaw e suurendamiseks on üks kord 2 k millioni markatarwiS ja igal aastal 23 millioni. Selle tarmituse täitmiseks ei saada esiteks rohkemaid maksusi nõutud, enne kui rahwas ise aru saanud on, et wäljaSpidinc rahu ainult tugema sõjamäe abil wüib hoitud saada ja seda arusaamist Riigipääma-saadikute walimisteS üles näitab. Esiteks saada see kulu üksikute riikide kassadest ja laenu läbi kantud. Saksamaa sõjamäe suurus saab ikka seitsme aasta pääle määratud ja käesolcw määraeg  lõpeb mast aastal 1888 otsa. Seda aega ci taheta aga mitte ära oodata, w.aid zsjawäge wöimalikult kiirest rohkendada,  sest „teiuc pool piiret" ei olla asjad mitte nõuda, et wiiwimist lubawad. Sõja ajal harjutatud sojawäge rohkendada, ei olla aga mitte möiwnlik. Bulgariamaalt Parast kindral Kaulbarsst  äraminemist, kes Konstantinoplisse sõitis ja Ml Wene saadikuga nöuupidnmiscl olnud on, olla asjad Bulgarias weel segasemaks  ja kirjumaks läinud. Aegline malitsus  püüda määramata wägiwallaga kõiki maha rõhuda, mis teist mõtet näitab, kui walitsejatcl enestel on. Kõik mis trükitud saab, ka blakatid ja poerehnnngid, pidada enne sõjamäe ülematest läbi waadatud saama. Paside lä biwaatamine ja möeraSte mine, mis neil Bulgarias tegemist on ja kui kauaks nemad senna jääda tahawad, olla nii karmid ja tülitawad, et raudteerongid  Adrianopcli ja Filipopcli wahel selle läbi järges miiwitatnd saada. Sosias olla rahwale ära keelatud pärast päewa loojaminemist uulitsale minna, klamerit mängida ja üksteisega rääkida Silma nälnamalt on need sõnumid aeglisc malitsuse waenlaste poolt tulnud ja ci ole just ülearu ustmvad. Pealikud Todorow ja Panow, keS Leikuse-kuu 11. päemal mässamisest osa ivõtsiivad, on üle piire wiidud. Sõjamäe arst Totew on kinni pandud. Tähtsamatest mässajatest Würst Aleksandri wasta näeb Bnlgaria pind nüüd puhastatud olema' Suurem hulk neist on Wcncmaale läinud, mitmed on Rumenias ja ähmardamad säält mässamist aeglase malitsuse waSta üles kihutada. Pea minna Stojanow ühe õ iliklise saatekonnaga Enropa suurriikide malitfuAe juure, une würsti walimise ja Vnlgaria edaspidise elukorra kohta «Suu ja abi paluma. See saatckond miuua ka endise uaürSti, Aleksander vou Batteubcrgi juure ja uestc lõusta hääled, kes teda iage.il kutsuda hiumstawad. Mõned tulikannuscd  rääkida ka juba ~rcspub!ikast," wadaavöi rah ivariiaist, kui würsti walimiied uü paisu lüli tccwad ja takistust lcisWad. AfghalristiUli maalt. Wc«e Aasia «aabrimaalt, kes mullu Wcne wäe Kest Mööda Aahka sai, tulewad pahas söimmid. Afganistanis su mitmed rahwasugud sa üks neist, köige söjahimmulisem Ghilzai'li suguharu, on cmiri Abdur rahmam wastn hakanud. Nagu naba on juba mässajate ja eniiri sõjswägede wahcl merine lahing olnud, kus mässajad müüjaks jäänud. Afganistani praegune Valitseja ci ole oma alamate seas just mitrcarmas. Temslp see oligi, kes kord Europa ühe riigi saadiku käest küsis: „Kuulgc, Mclge, Uzst see tuleb, et Europas ivalitscjad  oma alamaid sugugi ei tapa, ja sellegi pärast ei ole Ml mässamist." Saadik rvastas: Meil walitseb Europas iga pool seadus, mille järele igale ühele õigust mõistetakse ja mis igaüks auustab." Emir ütles siin: „Ei minu alanmd seadusest  hooti, see on tühipaljas paberitükk. Waadake, kus on parem seadus, mis unpu mastahakkajatel maha lööb ; seda kardawad." Selle juures näitas emir oma mõõka. Mõndasugust. Osaw politsei mees. Ühe suur-riigi saadik palus Londoni linna politseid, et ta üht naesierahwast üleS otsiks, kes suure waranduse pärijauaks oli saanud. Politsei andis seda ühe töötama osawa ametnikkule toimetada. Mõne nädala  pärast tuleb ametnik enese salapolitsei  ülema juurde. „Noh, kas lcitsite?" küsis see. „Jah!" wastas agent, „ja juba kuu aega ragasi." „Aga kus ta siis on ?" „Minu kodus. Olge heaks, kuulake: inina olen teda endale kosinud. Et ma nüüd suure waranduse pärija olen, siis laske mind teenistusest lahti." Londoni suurus. London on Inglis maa pealinn. Ta all on praegus 709 kwadrat inglis penikoormat ja tas elab ligi 4 miljoni inimest. Nendest on sada tuhat wõeraste riikide alamat. Linnas elab enam lirlasi, kui Dublinis, enam Shottlasi, kui Edinburgis ja enam Juutisi, kui Palästiinas. Igas ivies minutis sünnib ja igas 8 minutis sureb üks inimine. Londoni  uulitsate pääl, mis kokku 7,(>00 iugliS penikoormat pitkad on, sünnib ligi arwatawalt iga päcw seitse õnnetust. Iga päew kaswab elanikkude arm 123 inimesega, mis aastas 45,000 wälja teeb. Teaduse sam mu d. Kuulus looduse uurija, Roomlane Plinius, kes mitte kaua pääle Kristuse sündimist elas, teadis meredes 04 kala seltsi elawat. Roosslane, Karl Linne, 17 aasta sajas teadis juba 478 iseäralist kala sugu, aga meie ajal on sc arm juba 13,000 pääle jõudnud. Tõtt ja nalja. Herra: „Juhan maata järele, ma arman barometer on wist kukkunud." Johan : „Ei auulik herra, ripub naela otsas." Herra: „Teie olete üksik poeg Johan ?" Juhan; „Ei pole mu herra l" Herra: „AH soo, ma anvasin teid teie mcnna oleivat." Ostja : „KuidaS need ilu asjad omctegi  tehakse?" Müüja : „Jlu asjad ? heldekene, neid ei sa mitte tehtud, maid neid laseme meie tuua."  —cl—  Herra: „Kuule kutser! Kui meie jõest läbi sõidame, siis ärata mind üles, ma heidan puhkama." Tüki aja pärast ärkab herra üles ja küsib : Kutser! „Kas jõgi meel kaugel on?" Kutser: „Mcic oleme juba ammugi jõest läbi." Herra : Sina longus l oleksin ma jõge ära huppunud, ma oleks sind püssiga lasknud." Kutser: «Oleks herra mind maha lasknud, siis ci oleks ma mitte enam herra juurde teenriks jäänud."