Peetri kirikuõpet. (Tallinnamaal) G. Rinne. Kuld auuraha pealkirjaga „Tululiku tegewuse eest" saiwad Tallinnas kodanikud A. Mitrofanow ja Aleks. Modestdors, Haapsalus kodanik P. Jürgens j. n. e. Kui edespidi mahti ja ruumi leiame, siis ehk nimetame weel rohkem neid, kes auurahade ja kuunimede  osaliseks on saanud. Siin tähendame weel seda, et sisemise asjade ministri käsu peale neile wallawanematele,  kes 15. Mail ametis^oliwad, kroonimise mälestuseks iseäralised weiksed rahad saamad kingitud. Kuda „Rev. Beobachter" teatab, olla neil päiwil 76 niisugust mälestuse raha Eestimaa tarwis Tallinnasse saadetud. Juhatuseks. Nagu Kõigekõrgemast manifestist  näha, on Keiserlik Majesteet päratuma suure summa kroonu wõlgadest kinkinud. Üks Saksakeele leht teadis rääkida, et Lätimaal rahwas sellest õiete aru pole saanud, missugused mõlad kingitud on. Et mitte niisugust segadust ei tuleks, et mõni näituseks oma mõlgu jäenud pearaha ehk malla maksust ei taha ära õiendata, sellepärast tähendame siin nimelt, et see Kõigekõrgem kingitus üksnes kroonu Võlgade kohta maksab, mis kuni kroonimise päewani renteisse tasumata  on jäenud. Wallawalitsused nõuuawad pearahaga ühes ka selle raha sisse, mis kogukonna liikmetel kogukonna ehk walla oma tarwituste peale, maksta tuleb, nagu näituseks koolide, ülessepidamiseks, walla ametnikude palgaks j. n. e. On kellegil pearaha wõlgu jäenud, siis on temal ühtlasi ka maks kogukonna tarwituste  eest tasumata. Siin tuleb tähele panna, et sellest w õlast üksnes pearaha ehk kuda seda ka weel nimetatakse, kroonu pearaha wõlg maha on jäetud. See osa, mis pearahaga ühes ka walla tarwituste maksust wõlgu on jäenud, peab tõrkumata tasutud saama. Seda tuleb igal ühel tähele panna, kes ennast pahanduse eest tahab hoida. Pearaha kautamisest on juba ammugi räägitud.  Nüüd on, nagu „Walitsuse Teadustaja" kuulutab, Keiserlik Majesteet 14. Mail selle kohta järgmise seaduse kinnitanud ja täita käskinud: t) Januari kuu 1. päewast saadik 1884 saatvad  järgmised talupojad pearaha maksmisest täitsa wabastatud: u) talupojad, kes ilma wastawõtmise otsuseta kogukonna hingekirja ülesse on b) endised wabriku talupojad. 2) Sellest samast ajast saadik (1. Januarist 1884) saab järgmiste inimeste pearaha Vähendatud: u) kõige mõisnikude endiste pärismeeste ja muu pearaha  maksjate pearaha pool osa järgmistes paikades: Samaara, Smolenski, Nomgorodi kubermangus (maha armatud Borowitschi Tscherepowitschi maakond) ja Pihkwa kubermangu Toropezi, Weliikije Luki ja Holmi maakonnas; Tshernigowi kubermangu Molinja  Surashi maakonnas; Kostroma kubermangu Wari nawini ja Weiluga maakonnas ning Pärmi kubermangu  Tsherdõini maakonnas; b) kõige riigi töistes paikades kümnes osa. 3) Sisemiste asjade ministri hooleks antakse, selle üle nõuu pidada ja seda nõuu seaduslisel teel kohalises paigas ette panna, kudas wiisi pearaha maksjate ümberkirjutamine ühest kogudusest töise, kui ka passide seadus korraldud ja parandatud wõiks saada, et need ühest kohast töise asumiseks suuremat wabadust wõiksiwad saada, kes pearahast wabasdatud  on. Nagu iseenestki mõista, saadeti kroonimise ajal Keiserliku Majesteetidele igalt poolt, kus rõõmsaid  pidusid pühitseti, õnnesoowi telegrammist. „Walitsuse  Teadustaja" awaldab nüüd otsata pitka rea õnnesoowijate  nimesid, keda Majesteet tänada laseb. Ka Eesti rahwa poolt saadetud õnnesoowijate nimesid leiame meie õiete rohkeste töiste seast, nagu näituseks:  St. Simuna kihelkond, Eestimaalt; Saara, Killingi ja Pätti wallad, Pärnumaalt; Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts ja Laulu Selts Koit, Wiljandist j. n. e. Ükski Eesti Selts ei puudu. Mõne nädali eest pani üks Eesti ajaleht sõnume jooksma, et keegi Eesti ajalehe toimetus Aleks, kooli abikomiteede kuulutuste eest hinda wõtta, ja lisas juure, et tema seda mitte ei teha. Paar töist tõendasiwad taga järele sedasama. Kõige enam peamalu näitas asi Olewikule tegewat, kes enam kui ühekorra sellest juttu tegi; tema tähendas, et Walgus ja Sakala selle üle weel mitte seletust polnud teinud ja urkis uudishimulikelt järele, kes see leht küll peaks olema, kes nimetatud kuulutuste eest hinda wõtab. Selle asja kohta teeme järgmise seletuse: Aleksandri kooli peakomitee kuulutust on Sakala toimetus enne ja nüüd ilma hinnata trükkinud. Kudas asi abikomiteede kuulutustega õnsa C. R. Ja- ") See on niisugused talupojad, kellel kogukonna maast osa ei ole. (Toimetuse tähendus.) kobsoni ajal oli, ei tohi praegune toimetus mitte kinnitada. C. R. Jakobson talitas oma waraga ja kui ta abikomiteede kuulutuste eest wast hinda ei wõtnud, siis oli see tema asi. Nüüdne toimetus peab aga abikomiteede kuulutuste eest hinda wõtma. Neid kuulutusi on wäga palju ja kuulutused toomad ajalehe toimetusele tähtsat abi. Meie ei tohi seda raha mitte ära kinkida, sest ta ei ole mitte meie, waid C. R, Jakobsoni waeste laste jagu. Kaemehed  ja praegune toimetus wõiwad kuulutusi seda wähem kinkida, et C. R. Jakobsoni waesed lapsed, nagu tuttaw, puuduses on. Abikomiteedel maksawad  kuulutused mõne kopiku, kuna kõige abikomiteede  kuulutuste kinkimine C. R. Jakobsoni waeste lastel mõne hea rubla maksma tuleb, ja seda, kuda öeldud, ei wõi töised kinkida. Meie loodame, et rahwas, kes ju nende järel jäenute laste eest ise muretseb ja neid awitab, meile hinna wõtmist sugugi pahaks ei pane, nagu mõned ajalehed seda heameelega näeksiwad, kes rahwa usaldust ja armastust Eakalalt wägise omale püüawad. Wiljandimaalt. Töisel suwiste pühal peeti Aidu walla Polli talus wäga kena koha peal Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja heaks näitemüük ära ja etendati  näitemängu. Osawõtjaid oli rohkeste, aga ilm wäga halw. Siiski oli rahwas õiete rõõmus ja tegi mis wõimalik. Sissetuleku üle ei ole weel teadust; tuleb hiljem. Pillistwere kihelkonnast kirjutatakse: „Meie kihelkonnal on tänawu hullud koerad päris nuhtluseks; mitmel pool on nad inimesi ära kiskunud, Lebawere külas üksi seitse inimest. Soowida oleks, et koerad sootumaks kinni saaksiwad peetud." Pärnumaalt. Peale lõunat, 30. Mail, kerkis lõuna poolt taewa serwast sinaw äjkse pilwekene ülesse, ja peagi hakkas temast jämedat wihma ja rahet kange tuulega sadama. Kange tuul purustas metsas jämedaid  puid ja kiskus neid mõnes paigas juurtega kaasa. Kure kõrtsi pool sindle katust ja ühe talu laudadest katuse wiskas tuul kõige paaridega kümmekond sülda kaugele. Rahe ja wihm peksis paksema rukki wäljadel  maani maha, sest tuul oli nõnda kange, et kõige wanemad inimesed sarnast ei mäleta näinud olewat. Sadu wõis umbes 2 wersta laiuti olla ning läks üle Wändra Käru poole. —u-t Wana-Wändrast kirjutatakse meile kroonimise  pidust, mis seal Aleksandri kooli wakuse rahwas  tähendatud koolimaja juures pidanud suure kiitusega.  Rahwast olnud wäga palju osa wõtma. Koolmeister pidanud wäga kena kõne, mis kõiki liigutanud,  ning õhtu .teinud auus kooliwanem M. Kull oma ruumika elumaja tantsu himulise noorerahwale jala keerutamiseks lahti. Mõisa herra v. Ditmar kinkinud õlle linnased omalt poolt. Ka töine pidu wallamaja juures olnud muidu üsna kena, kuid mõisa moonakad teinud lõpeks paha nalja. Rõõmsaist kroonimise pidudest kirjutatakse meile weel mitmest wallast ja koolimajast, nagu Pootsist, Pillistwere Rästna koolimajast, Suure-Jaani Lõhawere  wallast j. n. e. Meie ruum ei luba aga kõiki kirju üksikult awaldata, mis auusaid kirjasaatjaid meile mitte pahaks panna palume. Tartust. Tänawusel aastal sajas nii sagedaste sooja wihma, ja nii parajal mõedul, et roht ja wili wäga ilusaste kosuda wõis. Rõõm ja lootus oli suur. Neli pühil äga tuli kange maru tuul ja sadu, mis palju paremaid rukki põldusid ja ka kaunis rohkeste metsa ära rikkus. 'Ct pärast nelipühi siin pool just rukki õitsemise ajal mitu päewa järgi mööda sajas ja paremad rukkid maha löödi, arwawad põllumehed, et rukis tänawu mitte heaste õitseda ei saa ja üleültse see wihma sadu tänawust rukki saaki wähendab. Tõuu-wili aga tõutab rohket saaki ja rohi kaswab rohkeste. Järwe maakonnast. Wastus „töiste nimelistele".  „Sakala on mitmed Amblaste „tõiste nimel" minu kirja peale wastuse wabritsenud, aga „iõiste nimel" wäljaastujatel on, kas mõistuse puudus ehk tahtmise puudus, wõi mõlemad puudused. Esmalt: Kus on minu kiri imefspanemist sünnitanud? Nende üteluse järele olewat mina „ mudast prilli kannud," „tõiste nimelised" kannawad ise mudast prilli, kui nad minu ütelust, „et suweks laupäewa õhtased palwe tunnid seisma jäewad" waleks ajada püüawad, aga ise tunnistama peawad, et palwe tunnid laupäewa õhta pealt pühapäewa peale on muudetud. Palwe tundisid pidada nemad „rahwa soowimise" peale, muidugi mõne wana naesterahwa soowimise peale. Edasi kirjutawad nad: „Mis kirjasaatja  kombe pärast koolimajas käimisest, wana naeste jutu ajamisest palwe ajal j. n. e. räägib, seda on ta, kas omast peast wõtnud, ehk kuskil korra kuulnud, ja nüüd mõtleb terwes kihelkonnas nii sündima." Auustatud „tõiste nimelised"kas olete keegi palwe ajal kuulajate hulgas istunud? sosin ei ole ju mitte nii wali, et ta jutluse laua taha kuulda oleks. Mina omas kirjas ei ütelnud mitte „ kõiki" Ambla kihelkonna koolmeistreid palwe ajal joobnud olema ja kange keelega pühakirja künni kest ööni seletama, waid „üheainsa", „tõiste nimelised" aga tunnistawad neid 3—4 tükki ülesse. Amblas on ju auusaid koolmeistreid  ka. Mis nad sega- ja meeste kooride laulmistest kirjutawad, sellest ei rääkinud mina omas kirjas sugugi, see wõis „tõiste nimeliste mudaste prillide" taga warjus olla ja sealt segaduse sünnituseks „õienduse" hulka wvolanud olla. Niipalju tean ma, et säherdused lauljad awalikufi kontsertisi kohegil ei ole annud. Et „Eesti Postimeest" ja „Ristir. p. p. lehte" luetakse ja mitte Sakalat ega Walgust, seda jätawad nad wastamata, nõndasama ka abiteuu ülesütlemise.  Nende üteluse järele tulla iga wiie pere peale üks rahwausline ajaleht, mina aga tean Ambla kihelkonnas kohtasi, kus 20—30 pere peale mitte üht lehte ei tule, ärajäutades saab iga walda umbes paar rahwausliku ajalehte, „Postimehed" ja „Olewikud" maha anvatud. „Tõiste nimelised" kirjutawad edasi: Lõpeks ütleb kirjasaatja „Salme" abikomiteele: head õnne Eesti wennad edendusele. Teie auus G. Eh. unustate Eesti õed koguni ära; meil (sest „meil" wõib arwata et „tõiste nimelised" „Salme" liikmed on) on ju meeste ja naeste rahwa abikomitee. Selle peale wastan mina: Oleks Eesti wennad õnne soowi „eneste nimel" wastu wõtnud ja mitte „tõiste nimel" mulle wastutannd, siis oleksin ma õdedele ka õnne soowinud. Kõigest sellest on näha, et teie tatud töiste nimelised" Ambla kihelkonda weel ei tunne. Mina palun neid, et nad tõinekord enam ajalehes ei wastuta, mida nad ei tea. 0. (3i. Peeterburgist. „Nowosti" sõnume järele on kohtute ja walitsuste jauks uued petsatid kinnitatud saanud. Uued petsati mustrid on walitseja senati wappeni - jauskonnas walmistatud ja nimelt kolmes wormis. Ministeeriumide petsatite peal on kotkatiiwade  peal Wene riigimaade wappenid; kubermangu walitsuste ja nendega ühel järjel seiswate kohtute petsatite kotkas on ilma tähendatud wappenideta ja kreisi kohtute petsatite peal on weikene kotkas ning pealkiri käib risti üle pitsati. Endise Liiwimaa kindral kuberneri surnukeha on 2. Juunil Zarskoje-Sseloo surnu-aial maha maetud.  Matusest wõtsiwad osa suurwürstid Wladimir, Nikolai ja Mihael. Moskwast. Kõrgeist wõerastest, kes kroonimise ajal Moskwas wiibisiwad on juba mitmed 28. Mail ära reisinud, nõnda kui Monteneegro würst Nikolai, Rootsi prints Karl ja Hesseni prints Heinrich; Bulgaria  würst Aleksander, Hesseni prints Aleksander, Badeni prints Karl, esimest kolm Nikolai, töised kolm Smolenski raudtee peal. 29. sõitsiwad lõuna raudteel  ära: Saksen-Weimar-Eisenachi prints Hermann ja Baieri prints Arnulf; Ssmolenski raudteed kaudu: Austria erbherzog Karl Ludwig ja tema proua Maria Theresia. Palwekirjade kommisfion on Moskwas wiibides  peale 20,000 palwekirja wasta rvõtnud. Iga päew anti läbikaudu 800 palwekirja sisse, mõni päew ka 2000. Suurem osa palwekirja sisseandjaid tõiwad ise omad kirjad kommisfioni korterisse. Odessast ja mitmelt poolt mujalt WenemaalL tulewad sõnumed, et seal rohutirtsud wäga palju kahju tegewat. Küll katsutakse neid, kui nad weel ei linda, tulega, okasäkketega ja rullidega ära häwitada, aga kõik ei taha weel küllalt mõjuda. Wili peab Odessa ümberkaudu wäga hea ja lopsakas olema. Mõnesugused sõnumed. Merewee sees on mitmesuguseid mineraalist,  mis seal juba maailma loomisest saadik wedelal wormil seiswad. Uuema uurimiste järele, mis Prantsuse hemikad Malaguti ja Derocher teadustawad  on selles määratumas wees suur osa waske, tina, jodi, brongsi ja arsenikut leida, jah ka hõbedat peab.seal õige rohkeste sees olema. Nimelt on need mõlemat õpetlised järele rehkendanud, et suurest ilma meres üksi peale 3 billioni marki eest hõbedat on. Amcriklase Tuli arwamise järele on meres nii palju hõbedat, et kui see saaks wälja toodud ja kõigile inimestele  ühetasa ära jagatud, siis tuleks iga ühe pea peale euam kui 709 rubla.