pnewal 1880 autud käsku Baltimaa kohtukäimise ja kohtute talituse-korra muutmist, kui ka Prokuröride  õiguste ja kohuste määramist maksmaks teeb. „Rowoje Wremja" arivab, etmvlglastc waugistamise kcetdus mõisuikudc ja talukohtade rentijate kohta mõjuda ja miimaseid mabamaks tehn. Millest kõnelewad teised ajalehed? P osti m ceS kõneleb 22. numbris: „Aaha küllalt aga ometi mähe!" Pankades olla raha seismas, iiksgi kaupmees ei lamate raha, sest et suurem kauplus maailma turu! seismas olla. Raha intressid olla wäga maikesed. Riigi pank anda igaS tahtes wülja moetawa raha eest 1 protsent.  Laulu ja mängu lehest osawvtmine  olla tänawusel aastal wnhem, kui minema aastal Dr. Hermann palub ja soowib kurwa meelega: «Tulge kõik, kes teie isamaale head soowite, tulge, ja toetage „oma laulu wara eest hoolt kandjat! Ärge laske teda uinuma minna! Ärge laske oma ilu helidc-salwe põhjani tühjaks lõpeda! jne." Lehe mäljaandja ei otsida mitte oma kasu ega waewa tasumist, maid laulu edenemine  on tema eesmärk. Toim. Eestlastele ei saa see mitte ouuks olema, kui und mitte ühte pisukest sa odamat lehte, nagu nimetatud leht on ei jõua elus pidada. Soowime enam osawõtmist! 23. ja 24. numbris seletab Postimees kirjakeelt, kuida see ajaloo, teaduse, ja seaduste põhjusel peab olema. Postimehes on üks tahtjas küsimus selle kohta: „K as ci ole wõimalik k u i d a g j miisi nõ u u leida põua waSta ?" Meie maal tehje iga aasta põud palju kahju. Hiina rahwaS olla nii kaugele jõudnud et ta oma põldusid  meega kastab. Ka Saksa, Prantsuse ja Belgia maal alla lugu nii samma, ct põldusi pritsiga kastetakse. Nimetatud maades ei kardeta põuda nii '.väga kui meie maal, kuS tihti põud kõik ära kõrwetab. Meie maa kohta ütleb ta: ~Kas ei wõiks üks mõi mitu küla kokku heita ja ühe luure pritsi osta mõi palgata, millega kõik põllud auuru jõuul ära kastetakse? jne. Üks inimene wõida käsitsi paari tunni sees ühe wakkamaa  ära kasta. Walgus seletab kirjawiisist ja lükkab mitme teise põhjused ümber; ka waidlrb ta vr. Hermanniga  uute sõnade pärast. „Oma Maa toimetaja  põhjus mõtteid kiidab Walgus nii ct tal selleks sõnade puudus tahab kätte tulla. Aadu Reiumaldi kohta ütleb ta muu kiituse huikas, et Rei.urald oma maimu kõrgusega nagu kotkas ülcS tacma alla rõusn.ud ja mõndagi muid „laulikud" wõi „krmik::!>" enese alla tolmu ja udu sisse jätnud. Meie peame seda Walguse kütust Zleinmaldi kohta meel wäheks. Meie armaleS on Rcimvalt koltast «eel tõrgcmas. see on: paal pool taewast käinud, sest muidu ei teaks ka pärast surma olekust  : Paradiisist ja Piiblist mitte nii luuletada, k«d ta seda teinud on. Wäljamaalt. Prantsuse senati otsuse järele on juba vrintsid wõi Praütsusc bmingale sugukonna liikmed maalt Mlja läinud, sen cl nad muidu mangi wiisil olckstwad  viiri veale miitud. See Pramsuic malitstne  tegu ci laha muud tui ivabatrügi akni k-n--vilada.  Wada:riizi armastajad särtsuvad. ci kuningale  järeltulejad raiuvast madadriigl maslu üleskiyr.:amad.  mis rvadadriigi talstjaje anvu kasirata-rad,  mis Vadadriigi järje kõiknwaks oleks leiund.  ning iamfirvad nad selle pärast üle piiri Välja. Sakfaiiiall. st.nia rcistr Wilkelu' moe.n k-aidas Auslria ajalehed räägiwad. omal teekonnal Gaslein: linnas prsttts Luitvoldile ka kord külaistet»  minna ju Reichenhaliis saada prims Wilhelm  Austria kroonprinisi oina külalistks lvcslu nõ:ma. MSle kelle räägiwad V«l Saksamaa seitungid: Lnlgaria würsii Aleksandri korja kõigis!  Sastamaa trooniziärija reise tLlrc juures. Mil Ma võõrsil maprad wõidud Serbia VL--:u Salm keiserliku neiu südant Bulgaria ilusa jumeka M-chiie DtüivM nmstu soojas armastuse! tuiiunm rännud. Ta on katsunud oma isa ja wana-im. see on kcver Wilhelmil liigutada ci ta Vürstile Võiks minna. Za würst ise on sarnasteid käiseid teinud- e aga ei isa ega keiser ole seks luba annud. je Lige robkcm on würst Bismark selle masin olnud. Nõnda on siis mõlemad selle asja koguni katki jätnud, ja Bulgaria würst on praegu ja meel kaun edespidi poiss mees. Bulgaria würst olla ka Saksa sõjamäest maha kustutatud. Inglise maalt. Gladstonel ei näi onne olewnt liri maaga. Et parlament mitte lirlastele  iseparlamcnti ega maaostmise raha ci lubanud, siis laskis Gladstonc waund parlamendi liikmed ametist lahti, ja nüüd oi'. Inglise maal ivaga hoolas ja tuline uuesti '.valimine. Gladstone lootis, et uues parlamendis HÜülte enamus tema poole saab kaaluma. Aga senul ajani on tema wastaset rohkeni walitud. Km Gladstonc ka uues parlamendis häälte enamust ei saa, siis astub mist ametist ära. Wahecgal on Jmi maal mässamine '.mesti alganuv ja Dublinis juba suur lahing mässajate jn poust i madet olnud  liri mässajate peamehed vii taju wäi>a andnud, et nüüd enam Juglasicga tarwis ei ole armulised olla, sest ei nad ka lirlastele midagi ei luba. Kirjandusest. Kane Nadu kosjakäigid. (Järg.) Kanc Aadu koSjakäigid oi! '.vana rahwa juluriismctest  kakku korjatud, sest rahwa suus on palju juttusid, mis ilufadest neidudest könelewad, aga kui nad tanu alla saamad, siis tulewad sarrocd. küüned ja hambad nähtawale, nagu mõned Eesti laulikus „Pudi Andsu" Kaiestgi lugenud ou. stiaamaiu  kirjuima ütleb alguse kõnes, et kes seda pulmakõnct nii tahab kõneleda, et pidulised sellest õiget rõõmu ja lahket lõbu samoad tundma, see peab enne hästi ette walmistama ja '.võimalikult nõnda, knd kõne seda nõuab ivana talutaadi mundris mätlikult kõnelema. KuS piduliste ülem rõõm wcel õlle kannudes ja muna klaasides olla, sääl ci maksa seda kõnet pidada, sest et sääl õigeid kuuljaid ega arusaajaid ei olla. Kõne langeb kaheksamasse jäoSse, meie tahame lühendatud seda ära jutustada: I. Üks wana talu taadi kujuline mees tnlcb piduliste hulka, kuS temale saab kohuseks tehtud, et ta asja ja asja kohalist kõned peab pidama Wana mccS ütleb et puid aeg lusti lõbu ja nalja nõuab ja tema tahab niisuguse kõne pidada, kus need kolm ühendatud on; ta lubab üksnes tõde kõneleda. Aga ta kinnitab et ta mitte pilti Eesti elust ci too, sest tema arwab et Kauc Aaduwäarilisi  noori mehe enam Eesti rahwa hullas ci ole niisammuti ka nutte Tore Tiinasid ja Kapra Kaicstd Eesti neidude huikas; ta kõneleb mõõda läinud aja üksikuid juhtumisi kosju asjus, pidulistele  lõbuks ja armsaks ajcmmtcks. 11. Wana mees hakkab omas kõnes kokcldama, ct tal mitte head kõne andi ega julgust ci ole: „Sce teeb walu wanakescl, ..Hirmu halli habcuele, „Wõtsb jalad wõkkumaie, „Wäl istuna u-an.. roerda." „üks ui.'.:.!.'.. 1>.u:...'.b wanatcst, et wcel «j--ga  ei -st.a, esi .ei. .ust j:.iu . r '. ' robtu ja kurdab st.-inl-r.st jugstnu.d stu .Tr. annab manakelele tvrst ja kanuust stu. tas: Wanamees kiivad pidunst oma mõistust ja taline poolest Toctraie>'-!s ja uueks Saicmouits. ea ara vn turuuv, mis arale :rl.:ts st.::: r- Tema mõlac loosi, ta:ir!> -annust - .u :a.tu. >a kiidab, ci kee maimu u>ax:ast ja ..stu kõma. uur maks t«b, stst: ..Tops ou soolals sõnade!.'. ..Tüüriks jun: toonile." Wüd lk we.-l halkad aumstmaäe aja. -.ustestkosja  asjust kõnelema -a lviel-est arutama, ja algab esimesest elnkorr.st umradüüst rräst. kust esiwauemme elu ja nende tcs.a tsmuud dõocdc?c  hiilgusega mastu paistab. Nüüdse! ajal olla kosjas iastniiega palju kergem lugu. -esi: «Aadamaid nüüd arwamata, „Eewa tütreid tuhandeida. „skeS nüüd tahab kaasad saada, „See peab waewaga walima, «Hulgast üles otsimaie." Otsimisest, kaalumisest ja palju walimisest ei olla aga midagi kasu; «Seda lugu seletagu, «Kane Aadu kosjakäigid." Kane taat olnud tari ja tubli talu tööde toimetaja ja elamises ette mantlil; ta mõistnud ka poega kosja asjus õpetada ja õigele teele juhatada.  Taat ütlmud Aadule, et ema nüüd wanaduse  WacwuMwii. maja mures meelituseks oma tööde, tegudele tuge nõuab ; isa annab nõu et Aadu peab kosja minema ja oinale kohalisa kaasakese otsima ja õpetab - «Ära sa wöta wõõrast mailast «Mitte kangelt kihelkonnast. «Rikkus olgu rääkimata," sest «Rikkus toob riiu majasse, «Pahat mcelta perekonda; «Kenadus ei kcLta kaua. ««Ara sa kosi kirgu tcelta, ««Kirgu teelta kõrtsi-maalta; «Tublit neidu tunne silmist «Tähel' pane tcgudeSta. ««Naeue wõetaki' wälja tõvlta ««Wikattl! ja sirbilöölta. «Tubli taadi tütrekene, «Lahke emme lapsukcne." Ja weel i kus kuulda olla küürimist; pesuküna!  paugutamist; kus on parandad puhtasti pühitud, hämlik-peiud halwars peetud jn e. Niisuguse  kohta kosja minna, siis saada naese nagu nuku kalli kaasa kohalise. Aadu aga kostab, isale et tütarlapsed kõik lõbusad  lustid; nobed näputööle; kärmed käsitööle; wiletamad wäljatööle olla; kõik olla kui Litsemad õickesed, kodu kauniste waSwatatud; aga Aadu küsib: «Kust on tulnud kurjad nacscd? «Rõkeldajad rapukõlgud? —" Aadu ci tohiks ega tahaks omale mitte koormat  kaela köita ega rege järel rakenda, aga üksnes  isa nõuuandmise ja ema tahtmise tuhina pärast  hakkab tema omale teist poolt nõudma: „ Ängiks tööde tegudele." M. Et nüüd Aadu kosja asjades isa ecZ ennast nii mabandas, nagu ci tahaks tema nendega pooleSgi  tegu pidada see ci olla tõsi. Aadu olnud ammu juba, elu õnne õngitsenud, millepärast ta mitu korda kodu kohast kaugel käinud oma kohalist  otsimas. Aga ta ei leidnud meelt mööda ncijnt ; ühel olnud uks, teisel teine «iga: «Mõned kenad olnud kohmab «Mõned rikkad aga riiakad" nagu: Üks kord sõitnud Aadu jälle oma sõbra saamil  kuhukile wöcrast kirikut waatama, kus ta ühe maga kera neiu Tore küla Tiina näinud. Tuua pa.—.ae Aadu 'adame sinama ja mõtte iueued mölla-.a sisin nn.lnmne sinsil siranud ta sina:aa ....' : siuduui iu.u jarg.aa sinna : .. ... . . . ' d ntuemad. . a "' —e. -adrad.' S' .- aa : n rn .e a si. nm. eb.e.r. asjade jnnrc. ....... - n N.I onn: emale. Eu.a ag: nesi.n.n. :: nc Ten etl.möic olla, kest mana raama. na. :simae alla Tar>.... naga kurjad toorad n: -assid nprde ta ra.lla.ie. alla maga kurjad  '.anne. naa. sia - n.a.e nn.nad iaerar alla. a . .. ' r.a. ne:: a n.sin simin Nn na. A,n.n n .n. ..: nn maja -ninna. Aarmaana Ndc raeruta ja ütled e: tema inölc teda. a: rtta ea,- renm teadus teda ei tüssa. sest: ..A... a. .n si.:a nnnsine, . nnll.dap: —murmn(Järg tuleb)