Tallinna Sõber Kk 10. «ahiks»» aastakäik. Tallinnas, 7. PaaStu-knu pääwal IBBK. Kleiildnt kkkleht Eesti rahVale «aal ja liaaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindf«r»'i päriate trkkimajas: aastas 5 rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 k»p. Koju ehk postiga saadetud: aastal S rubla pool-aastas 1 rubla 70 k,p. Kuulutused maksavad iga rea ehk sesse aseme vealt d kop. Tellimised tõdetakse wasta: Hassiuuas: Li«dsors'i päriate trükimajas. - J. S. Seekaudt, o»uuspo«»z w 54. Hartus: Laakmaun. - Aakweres - A. Kuhs. haides: A. Seideköera. KapsalNs: H. Lossverg. Lihulas: K. ZSüttner'i voodis. Wiljandis: E. J. Aaro«»'i raamatupood. Warwas: M. Söder. Wörus: Sraua Melrofe. Matkas: W. Rudolfi. Auuresaares: Hh. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Äöaskltju redaktor 23. Etchhor n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Luariüouiü»llopii>.) Register t Tehke aru omast majapidamisest. üleüldised politika sõnumid. Omalt maalt: Tallinnast: Keisri Majestäti sündimise- ja troouirääw. Superinteudent Girgeusohu 5. Pahateud. Ilmad.  Narmast:  Laat. Õnnetus - Pärnust: Pahandused. Ilmad. Kaubaajamine. Tartust: Tõrelemised.  Riiast: Linnapea kandidat. Wali-komitce tõrkumine. Liiwimaa eestkostjad Keisri ees. Lii- wimaa raudtee, Bersoui kihelkonnast: Wostatamine usu asjas. - Saaremaalt: Aurulaewa nõudmine Suurel wäi nal. Weike waina tamm. Knaramaalt- Vaimulikud kirjad. Luba-vi lahe kiuni. Peterburgist: Keisrikojast Kõrge ametnikkude ringkonnast. Moskwast: Tulekahju. Umbkafinus Tulepanemine. Wmemaä seespidis test kubermangudest: Joomamajadest. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Tehke aru omast majapidamisest! Paastukuu 11. pääwaks on „Linda" - s e l t s i peakoosolek määratud, kuS, kuida näha, selle seltsi elu wõi surma üle peab otsust tehtud saama. MikS seda koosolekut Paastukuu 3. pääwast 11. pääwa peale ümber määrati, sellest ei ole õiete aru saada. ,Pühade pärast, mis selle nädali peale langemad", kuulutas , Linda "-seltsi walitsus. Aga Keisri Majestäti sündimise-pääw saab sel aastal Paastukuu 2. pääwal peetud, Palwe-pääw on Paastukuu 5. pääwal. Nende wahel oleks ,Linda"-seltfi peakoosolekul ikka aset olnud ja peale selle langeb Märtsi-termin just selle nädali peale, kuS maarahwas muidugi piab linnaS olema, oma aSju seletamas, kuna see termin selle kuu 10. pääwal juba möödas, sel aasta! aSjad aga küll juba selle kuu 8. pääwal tallitatud ja maarahwaS wälja sõitnud on, kui keegi mitte , Linda "-seltsi peakoosoleku pärast kolm künni neli pääwa linnas oodata ja oma raha kulutada ei taha. Zust selge ei ole siiõ selle ümbermääramise põhjused  mitte, aga see on kord tehtud ja sellega piame leppima. Kui aga sellel koosolekul Linda "-seltsi asjad mitte selge põhjuse peal seletatud ei saa, siis ei wõi sellega keegi leppida.  Wist seletamise algustamiseks on meile järgmine , Tõelik märguan d m i n e" saadetud, mida meie saatja soowimist mööda siin oma lugejate ette paneme, et meie poolest igaühele õigust tehtud saaks, kui meie omalt poolelt ka selle ,märguandmise" juure mõnda lisama piame, et ka need weel enne seda peakoosolekut sõnale saaksiwad, kellel seal sõna ei ole, kelle peale selles ,Tõelikkus märguandmises"  süüd mõistetakse ja kelle keskiS meie ise ka oleme. Saadetud kiri on nenda: , Linda Seltsi tegewuse ja olu üle on aealehtedeS wäga palju wihasel toonil kirjutatud ja räägitud kül nende poolt, kes seda tegewust ja olu peakfiwad juba ligemalt tundma ja sellepärast ka tõepõhjal oleks pidand rääkima; kül nende poolt, kellel sellega midagi tegemist ei ole ja sellepärast asjast hoopis kõrwale on läinud; mida arutusi naad taieste nende hooleks oleks pidand jätma, kes asja olekut täitsa tunnewad,  aga kõiges neis kirjades ei ole ühte ainust kõne jägu leida, millest näha wõiks, et seal miski head nõu ehk ettepanekut oleks pakutud. Niisama on iga koosolekul wäga palju waenliku olekut olnud; aga kuidas asja edendada wõiks, sellest põle need wastapanijad  sõnagi lausunud, ja kui neilt miski head nõu on küsitud, siis on naad ikka wait jäenud ja ei midagi nõu annud. ,Koik need ülemal nimetatud kirjad on ikka enamiste sellega peale hakkanud, et naad esiteks ühe ehk kahe inimese  kallale tungiwad, aga kui sõnad otsa lõppenud, siis on üleültse Seltsi ja tema tegewuse kallale tunginud, ja on sellega Seltsi ja tema tegewusele hirmus suurt kahju teinud ja mõned aealehed nii hästi Eesti- kui ka Saksakeelsed  wötawad niisugust kirju, kui taewast saadetud tõde wastu, ilma et naad ise teakstwad, kas seal ka tõe teri leida on wõi mitte. Mitmed kirjade saatjate ütelused  on neist endist pärast tühjaks tunnistatud, nagu hiljuti weel ,Wirulases" 5 ühe Mambergi tunnistusest näha wõtb. Kõige niisuguste ilma põhjuseta kirjade awaldus. tega on wäga palju pahandatud ja Seltsi tegewust ärarikutud.  Wiimane niisugune kiri on ,Wirulases" O 5 ja ,Walguses" A-7 ühe rewidenti poolt awaldalud, kelle nime selle kirja alt wõib leida. ,Tõö auuStab meest/ aga mina ei leia selle rewidendi aastasest tegewusest köigewähemat  lugupidamise wäärt tööd. Terme aaSta jooksul ei ole ta omaS tegewuses oma peale wõetud ja Seltsi poolest tema peale uStud kohustki täitnud. Kust aga see parem omadus on wõetud, jäeb minule täitsa arusaamatakS,  nagu tema enneaegne awalduS .WirulaseS A-5". .Enneaegne awaldus" wõin ma juba sellepärast öölda, et nimetatud .rewident" weel praegugi oma tööd põle lõpetanud  ja tahabki selle pooliku töö juure jäeda ja nõnda selle pooliku tööga Märtsi kuu koosolekul oma ammetist wöi kohuse täitmisest lahkuda. Siis pean ma küsima: mikspärast walib Selts niisugust meest oma ammetisse ja mikspärast wõtab niisugune meeS ammetit wasta, keS ei wõi ehk ei taha oma ammeti kohust täita? nõnda et selle läbi Seltsi tegewuS takistatud ja meel segatud saab, ja et selle läbi Seltsi edenduS ja parandus, kui üheks körwaliseks aSjakS jääb. , Üleültse on lugu nii: iga asi ehk tegewuS saab enne walmiStehtud ja läbiwaadatud, siiõ alleS saab tema wäärtufest,  kas head wõi paha räägitud; aga nimetatud rewident tuleb ühe teadusega ilmale, millel weel täielist nägu ei olegi f. o. ühe enneaegse loomukesega. Ma tean mis ta on teinud, ma tunnen mis ta teha wöib. Kõik selle teaduStuse körgustuS seisab selle peal: ,ma olen rewident, ma olen kõige targem!" kaS Selts sellest kasu saab ehk mitte. ,Eesti Postimees" wõtab seda rewidendi  awaldust, kui kõige selgemat hallika weetilka üles ja ütleb seal juureS: /eda ei wõi meie kõrwale jätta", aga ei teagi, et see mingisugust kasu ei too! , üleültse Seltside ja kaubamajade olek seisab selle peal, et SeltS ise kui ka kaubamaja walitsuS seletab oma aSju isekeskis; peale selle wõib kui seda tarwis näikse olema, wälimise läbirääkimise alla wõtta, aga siiski peab iga läbirääkimine  asjalik ja tõepõhjal ole.la; sest iga asjalik ja tõepõhjal rääkimine ehk seletus edendab ja kosutab ühe asja olekut. KuidaS on aga Linda Seltsi olu ja tegewust  seiamaani edendatud ja parandatud? Paraku! seda on aast aastalt enam maha kistud ja kinnipeetud, kui ülestõstetud ja edasi aidatud; mida selle Seltsi aealugu  edaSpidi oma täieliku ilmumisega igaühele kui elawa piltidega saab täielikult wäljanäitama. , Mis see rewident Seltsi waranduse wähenemisest räägib, ei ole sellepärast õige, et tema seal mitte ei ole seda näidaud.kui palju Seltsi wõlgast on äramaksetud; üleültse on wölgast enam äramaksetud, kui Seltsi warandus wäheneuud on. Sellega on Seltsi praegune seisukord paremas korras, kui see aaStast 1883 künni seiamaani on olnud, mida see rewident oleks pidand tähelepanema ja äraftletama, aga mitte ühe silmaga kõige selle oleku peale waatama; kui inimene üht teeb, siis ei pea tema teist mitte tegemata jätma. Oleks nimetatud rewident nõnda teinud, siis oleks ta ennast oma ammeti poolest auustanud. Nõnda on ka see wiimane rewidendift awaldatud kõne rWirnlaseS"K7 ja ,Walguses")l°7, kuS sõnn tehakse: /ust, kuda, oleks ja saakõ" asjatundjaid mehi ja Direktorist? Siin aga ütlen mina: mikS ei ole siis kohe niisugust mehi ammetisfe pandud, kui Seltsi warandus kõik weel alles oli, ja kas neid põle omal aeal olnud? Kas ei ole kaubatundjaid ja tublist laewa kaptenist ammetis olnud? mikS ei saanud siis mitte heaste tehtud? —- Sellest aeast ja asjast ei räägi „auuslatud rewident" sõnagi muud, kui ütleb aga, et ,rumalusele olla matti maksetud".  Aga mina ütlen selle juure, et rumalusega põle ,LindaS" weel midagi tehtud, waid kanguse ja kõrgi meelega.  Rumaluse süüks wöib ainult need tööd anda, mis äkitselt ilma mõtlemata ära tehakse, aga kaS niisugust tegu wõib rumaluse süüks ajada, nagu: poe wõtmine, aida ehitus,  Tartu maja ostmine j. m. m. mille läbi üle poole Seltsi warandust on ilma protsentideta kinni naelutatud?*) KaS need ei ole täieste kangusega põhjuSkirja ja peakoosolekute  otsuSte waStu tehtud, kus koosolek ei ole luba annud, aga siiski tehtud saanud?!" , Linda Seltsi raamatupidaja M. Kruup." Seda kirja, mis ka mitte just ülearu lahkel /oonil" kirjutatud ei ole, oleme meie kirjasaatja tungiwat soowimist mööda üles wõtnud, tema enese asjaks jättes, kaS see temale ja tema söbradele kasuks wõi kahjuks on. Meie arwates oleks ,Linda" - seltsi raamatupidaja" targemiui teinud, mitte nii suure uhkusega ,Eesti- ja Saksakeelestest aealehtedest" rääkida, kelle toimetajad selle peale ei waadata,  kaS nemad ,Linda" asjus tõtt rahwa kätte kannawad,  ja see, kelle wiimane kiri /öeliku märguandja" meelt nii wäga pahandanud on, on meie teades tõeste ,Linda" - seltsi rewisioni - kommisfioni waliwd liige, tema on seda tõeSte, on seda ka siis, kui tema midagi leiab ja üles annab, mis just mitte , Linda"  tallikajate meele järel et ole. Kas tema kõige oma tööga juba malmis on wõi mitte, see ei puudu räägitama  asja külge. On tema üht jägu, näituseks ,Linda" raamatuid, juba rewioerinud, siis wõib tema selle üle ikka juba tõtt mööda aru auda ja teisi asju teiseks korraks jätta. Kui raamatupidaja arwab, et rewident eksinud, siis oleks tema wöinud ja pidanud seda eksitust kütma merega arutama ja õiendama, mitte aga üleüldiselt sõnu andma. Need ei aita nüüd wist enam palju, nendega ei peletata enam kedagi. Aeg on tulnud, kuS ainult tõsine arutegemine  kõige majapidamise üle, aidata wöib. Kirjasaatja kaebab, et ,Linda" koosolekutel nii palju .waenliku olekut" olnud, et aga .wastapanijad" iialgi ei ole .head nõu" anda teadnud, kui seda nende käest küsiti. Meie teadeS on nsuuandmine rohkem seltsi waliksuse asi kui peakoosolekute asi, ja meie teades ei ole .Linda" koosolekutel mitte nii palju seltsi talli tuste üle kaevatud, kui tallitajate üle. Üks on selle köikuwa laewukese aerust oma käes pidada tahtnud, teine on neid tema käest ära kiskuda tahtnud. Sellest on suurem jägu waenu tõusnud ja need on tasast nöuupidamist ja mõistlikku asjatallitust ära lämmatanud. Wõimuse ahuitsus, .Linda" enese põueS, on .Linda" asju hukka ajanud. , Linda" raamatupidaja näib ennast nüüd selle üle pahandama, et meie kodumaa aealehed ülepea „ Linda" aSju arutanud on. Seltsid ja kaubamajad pidada oma aSju , isekeskis" seletama, ja kui ,Välimisi läbirääkimisi" waja olla, siis pidada need ,asjalikud ja tõepõhjal" olema. Seltsid, mis iseäralisteks tegewnsteks, oma enese liitege  kulu ja waStatamise, kasu ja kahju peale, asutatud on, niisamati ka kaubamajad, wöiwad oma asju teiste wasta saladuses pidada ja peawad neid ka enamisi saladuses  pidama. ,Linda"-selts ei saanud aga mitte kui üks selts oma enese liigete kulu ja waStatamise, kasu ja kahju peale asutatud, waid sai kui ,Eesti rahwa selts" wälja hüütud. Sellega oliwad kõik need osawõtmisele kohustatud, kes Eesti rahwa ja kõige meie kodumaa kasust  ja kahjust, rõõmust ja waewast osa wötawad, ja seda peawad kõik meie kodumaa awalikud lehed tegema, sellest hoolimata, mis keeles iga leht kirjutatud on. Weel sügisel 1884, kui juba suured summad wette langenud oliwad, kui keegi enam ,Linda" kötkmvat käiku salata ei wõinnd,  mida ,Linda" raamatupidaja kõige paremini tundma pidi, weelstis laSti kiidelda, et ükski asutus maailmas *) Kui palju on siis laewad sisse kannud, kas ollwad tähendatud  tallitused ka raamatupidajal tundmata ja miks ei astunud tema õigel aeal nende waSta? „T. S." t.