on nagu hüüaks knri ise. Luen dhtu-palwet, et Jumal siin kurja keelaks. (Lueb palwc-raamatus.) Waibel (tuleb tasa sisse.) Kõrtsi-perenaene (wihag»)-. KaS näe! Enne kui palwet teha jõuab, tuleb juba kuri. KaS weel raha ei saa? Mina ei anna öömaja, Juut! Kasi wälja! Too oma raha warastud nahkade eest ja kasi fiit, Sina JudaS! Waibel: Halastuse pärast, laske mind fiin olla, künni tuleb neitsi Tio. Minul on tunnistada rasked aSjad,  mina arwan, et teie olete hea südamega inimene. Kõrtsi-perenaene: Jumal hoidku! MiS fiis on? Minule tuleb hirm peale. - Waibel: Olge tasa, tasa kõrtfi-emand! Jaak ei tohi kuulda, et olen tulnud tagasi. Tio: Eideke, eideke! Kas rääkisid Juudiga? KaS tead, waene noor herra Brunert on fiin! Kõrtsi-perenaene: Kuida? Mis? AsseSsor on fiin? Waibel: Ja, emandate, tema on fiin. Kark-Jaak on teda ära tunnud, et tema küll on tulnud riides, kui waene ktngsepa-sell. Ja Jaak tahab teda anda selle raha eest waenlaste kätte, ja mina pean minema, jooksma, pean tooma soldatid, keS wõtawad kinni aSsessori. Kõrtsi-perenaene: Jumal hoidku! Nüüd saan aru! See luukur koer! Sellepärast tahab tema ööseks  seia jääda, tahab hinge raha eest ära müia! Ja Sina, patune Juut, Sina tahad teda aidata? Waibel: Kui tahaksin mina aidata, kas seisaksin mina fiis siin? jArwafin, et on ksrtsi-emandal ja tütrekesel  hea süda, kes ei taha, et wõetakse kinni ja lastakse surnuks assesfor. Arwasin, annan neile teada. Nüüd olen annud, nüüd tehke, mtS inimese kohuS on. Tio: Eit, Juut rääkis minule õueS. Mina wiifin Jaagu sunre lauda peale, ütlesin, et sell heinte taga olla, et ei pea teda äratama. Aga sell magab aida peal. Kõrtsi-perenaene: See on hea, laps. Aga mis nüüd, Juut? Waibel: Ja, mis nüüd, Juut! See'p see on. Pean mina ometigi minema, pean tooma soldatid, muidu kaebab Jaak, nemad mind poowad üleS. Siin ei tohi ka keegi puudu olla, kui mina tulen wahiga. Üksi ei pease wälja aSseSsor, wahid on ümber metsa. Teadwad nemad jo, et asseSsor on siin. Teda nemad tunnewad ja lafewad teda surnuks, kohe. Kõrtsi-perenaene: MiS teha, mis teha! WiimakS piStawad nemad kõrtsi põlema ja tapawad meid kõiki. ! Tio: Eit, kaS tead! Mustlase wana-ema leiab ikka nõuu ja kandlepoiS waigiStab ikka kurwa meelt. Mina äratan neid üles, nemad peawad aitama. (Hüab kambrisse): Wana-eit, wana-eit, tõuSke üleS! Meil on häda ja hirm. Tulge oma pojaga, andke nõuu, aidake! 9. etteaste. Endised. Mustlase wana-ema, kandlepois. Kandl e p oiS: Mis on Tioke? Oled haige, oled näinud paha und? Tio: Oh, ei, Waari! aga selle waese ema poeg, kes sõea-ülema eeS põlwili roomaõ, kelle last hunt tagast luua ei tahtnud, see poeg on siin, see on see kingsepa-sell. Kark-Jaak on teda ära tunnud, waritseb tema peale nagu kuri waenlane ja tahab teda saea thalre eest waenlaSte kätte ära anda. Mustlase wana-ema: Häda tema peale! Aga kuS puhkab põgeneja ja kuS waritseb tema waenlane? Kõrtsi-perenaene: Õnneks ei ole nemad ühes Jaak aga seda ei tea, arwab ennast põgenejat wahtima ja saatis Juudi soldatite järel, kes teda peawad kinni wõtmä. Juut andis neile seda teada ja meie peame nüüd Jumala pärast katsuma waest peasta. Aga waenlased on ümberringi, Jaak on kurjategija —. miS nüüd teha? Mustlase wana-ema: Meie ei wõi ühtigi teha, enne kui meie põgenejaga rääkinud oleme. KaS wõite teda salaja seia tuua? Tio: Ja, mina wõin! mina wõm! Oodake! (ruttab wälja.) Mustlase wana-ema: Siis jätke mind ja minu last temaga ükfi ja muretsege, et metsawaraS aru ei saa, muidu läheb afi nurja. Mina tahan oma kõige salajamal teadust katsuda, aga Teie peate kõik suud pidama ja truuwid  olema. 10. etteaste. Endised. Tio ja kerjaja. Tio: Sell ütleb, et tema enam magada ei wõi, tahtis minema hakata. Mina tõin teda sisse, Jumalaga jätma. Kerjaja: Ja, armaS perenaene, mina pean edast minema, minu tee on pitk. Tänan Teid öömaja ja õhtulelwa  eest! Jumal tasugu, mina ei wõi seekord maksa! Jääge Jumalaga ja paluge Jumalat minu eest! Mustlase wana-ema: Aga waenlane on metsa ümber piiranud, kuninga wägi on kaugel. Kuida Teie ennast arwate läbi saama? Kerjaja: EkS minul ole pass. KeS waest kingsepa-selli  kinni peab? Mustlase wana-ema: Aga Teie pass ei lähe Teie näuga ühte. (Astub õige ligi ja waatab kerjaja filmi.) Mina olen wana, mõnda näinud naene, minu film ulatab sügawaSse! Ara salga, poeg. see ei aita; keS teist usaldab,  seda teised ka usaldawad! Sina ei ole mitte kingsepa-sell.  Härmi sees, mis Sinu kulmu peal, seisab Sinu nimi. KandlepoiS: Ära karda wana-eite ja tema poega, meie Sind waenlafele ära ei anna. Ütle, keS oled, wana-eit aitab ja mina laulan Sul kena laulu. Mustlase wana-ema: Ütle, keS Sina oled, ainult fiis wöime aidata! Waata meid, fiin ei ole kedagi, keS Sinule tahaks kurja teha. KeS seda teha Lahtis, see waritseb teises paikaS. Jumal saab tema peale kohut mõistma! Kerjaja: Olgu fiiS, Teie wõite mind tunda! Ja fiin härmi seeõ on nimu nimi selgest küll näha! Mina olen õnnetu Vrunert. Ärge pidage minu põgenemist mitte arguseks. Keda ilmasüüta, ainult tema truuwuse pärast surmale weetakse, see tohib oma elu kaitseda, olgu ka põgeneteS. Mustlase wana-ema: Sinu kohuS on oma elu kaitseda. Sinu kuningal on truuwi alamat, Sinu emal on poega tarwiS. Ega põgenemine aita. Meie .oleme ümberpiiratud ja kuida Kark-Jaak Sind ära tundis, nenda saamad ka waenlased Sind ära tundma, keS Sind otfiwad. Kuhu tahad Sina ka minna? Sinu kuninga wägi on kaugel. ASseSsor: Ei ole kaugel, on õige ligidal. ükS ainuke sõnum minu poolt puudus aga weel, fiiS olekS waenlane wõidetud saannd. Aga nemad faiwad seda teada. Nüüd olen mina taga aetud, pean kui kurjategija surema ja minu waene ema minuga! Mustlase wana-ema: Sina ei pea mitte surema,  wana-ema kaitseb Sind. Aga Sina ei wõi fiit ara minna. Kork-Jaak peab aga arwama, et Sina põgenenud oleksid. Waenlane peab tulema ja peab Sind fiin otsima.  Teie kõik saate kartma ja wärisema, aga ole julge, Mustlase wana-ema warjab Sind. Nüüd rutake, täitke minu käsud. Sina, Juut, mine ja kutsu wahid, ärata Kark-Jaak üleS ja otsi maja ja õue läbi. Sina oled tark ja ustaw meeS ja tead mis tarwiS läheb, aga tee asi õige hnlluks. Luukur waras peab segaseks tehtud saama. Teie, perenaene, pange ü?S korw sööki ja jooki minu kambrisse ja minge oma tütrega magama, künni Teid äratatakse. Ja Sina, noor-meeS, tule minu kambrisse,  seal muretseme miS tarwiS läheb, Nüüd aga pange tähele: nüüd ärge küsige wana-ema käest enam ühtigi! Mitte üht sõna, minu olen keeletu! On Teil nõuu tarwis, siis küsige minu poisi käest, see saab minu asemel rääkima, sest minu aeg on tulnud, kuS mina pean keeletu olema. Head ööd! (Läheb aSsessoriga ja kandkepoisiga kambrisse.) Kate langeb ette. Teine näitus. Kõrwe kõrts, nagu esimeses näituses. 1. etteaste. Kapten Gorgon, Juut Waibel, Kark-Jaak, uuterohwitser, mitu soldatid. Gorgon: See wargapesa olekS fiiS nüüd meie käeS, wahid on ümber, fiit ei pease mitte hiir wälja. Tooge nüüd kargand wang ette. Kark-Jaak; Aga kuS raha? Enne andke raha, anuS pealik, kui tööd teen. Oli küll raske, ülemate  käsku täita. Nüüd tahan näha, kas peetakse ka sõna. Gorgon (paneb rahakoti laua pealt) : Siin on raha, ega Sina ilma jää, aga too nüüd wang. Gorg on: Tule seia, Juut! räägi, keda Sina fiin majas nägid. Waibel: Nuu, on olnud fiin körtfiemand ja tema tütreke, ja on olnud Mustlase-pois kandlega, see on mänginud  kui kuningas Dawid; temal on olnud wana-ema, see on olnud nii wana kui ema Saara ja on olnud kurt kui pakk, ja fiis on olnud fiin üks kole must meeS, teda on nimetatud isand Miili-Mart, olla aga töökaõ mees, jõukaS meeS, aga tema on läinud koju. Ja fiiS on olnud fiin isand Jaak, ükS tark mees, peenike meeS, on olnud meeS, on olnud enne soldat, aga et ikka on ajanud taga wõerast wara, siis on teda aetud wälja rügementist, ja on tema jälle ajanud laga kuninga metSlindufi, ja on metsawahid lasknud katki tema jala. Tema käib nüüd karguga ja mõtleb rahwas, et tema ei saa kõndida, aga tema on ikka suur linnu-kütt ja wõib teda tarwitada igal poolel, nagu kerja-kotti, ja on tema parem kui jahikoer kahe ninaga. Kark-Jaak: Silmapilk! (Läheb unterohwitseriga ja mõne soldatiga wälja.) (Jääb pooleli.) Lugejaid ja kirjasaatjaid palume wabandada,  kui see nnmmer kõhn ja mitmed kirjad teiseks korraks  jäätud on. Kurwad tallitused toimetaja majas, mis perewanema enese tegewust tarwitafiwad ja wiiwitamist ei kannatanud, on witmase nädali wiimaseid ja selle nädali eflmefi päiwi ära pärinud. Kiriku teatused. Jaani kirikus: 23. Paastukuu pääwal teeb pastor Assmuth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast  lõunat pastor Grohmann. Pihtile wõtab pastor Grohmann kellu 12 ja pastor Wmuth kellu 1. 25. PaaStukuupääwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. 26. PaaStukunpääwal kellu 5 teeb pastor Ahmuth paastu jutlust. Kaarte Kirikus teeb 21. Paastukuu pääwal pärast lõunat kellu 5 teeb pastor Treuer paastu jutlust. Pühapääwal, 23. Paastukuu pääwal, teeb pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupääwal enne lõunat kellu 9—12 ja pihtile võetakse  kellu 1. I>L9a»n>aim»» kirikus 23. Paastukuu pääwal teeb pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast ja õnnistab leerilapsi. Aga laululehti ep ole sel päewal mitte. Jaatti-kirlSaS Ristitud: KciSiia Alldersiu. I»h,n,e« laiius Gchmtdt. P»ul Uztzrl. Z»a Pinlwe Kliuftler. Helene Elisabeth Kruher>. A»ele S»h»»»« Rike. Martha Ottilie Sisus, ««iie Rofalie Kaukas. Martha Nari» U«»dif. lahaunes Rachkur. ««man C»»»rd J»nt«l>i N»»«l?h Aaauft Laafi. L» «l alud: Z,tz,»ne« »l xauder Lillep, w,brtk«,i»mees. »»iu,a Liis» Mamns. «aetud: Ott, »d,m T ilmas», liitse?, »» «. It k. Willem Gemiskar. tSlmees, SS a. Kriyi»» Silma»», elömees, 47 a. Sk. Eona Per»kwift, TSuu »aeue, bS « Sk. Wilhelmi»»Shristtue U»«s, S a. Zt k. Xo»»o«-o nsss??o«. Ao?»», sv-ro ISSS. TrLtit»» Li» »f« rl' ip » rtt »te jamkS ta r»bl>«. H Kõigele neile paljudele, kes meile raskel aeal nii elawat D ja tegewat osawõtmist üles näitanud, kes meie armsat tütart ja I õde tema wiimasel käigul nii nähtawal ühel-meelel auuõtanud, I tunnistame meie sellega oma südamelikku täna. > Baltiskis, 19. Paastukuu pääwal 1886. » W. F. Eichhorn, Olga Eichhom L ja Pojad. Eestimaa rahlva Kalender 5^188S!-^Z aasta peale on walmis ja müüakse Kndfml Mate jumes. ISllemiiijad saamad kõrged protsenti. Teadaandmised. L PssE«A«K K Z Eestimaa rahwa «Kodu- j« Kirilu-roomotud» wamll selW 3 on weel 68 kop. tükk saada A Z Kndsors'i trükimajss, K Z Tallinnas, Laia-nnlitfas. U Sirgeid, lõMemata, wigata ja oksteta kasepakust,» 7 jalga pitkad ja 9 künni W tolli psikmõetu, ladwa otsast jämedad, M.W.» he. hi..m --u ja A.M. Fcher T « llivn - Lindfors i pärijate juures oa wöllja tulnud ja saada: õpetikud Eeskirjal Lesti maarahwa koolidele. Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist  meie lehe peale wasta O. J. Karowi raamatu pood. Kituda mõisas, Kullamaa kihelkondaS  on M-Kohad müüa ja rentida. Selle kuu tl. pääwal on BSörfi saalis, kon. tserti aeal üks MU" pits rätik 'MV kaduma läinud Kes seda kätte toob. saab oma warwa auusoste tasutud Laia uulitsal Nr. St, t trepp üleSfc.