Nenda tehakse kõige wAhemast muidu ikka seesuguseid aruandeid.  See wõib jo olla, et see kaubaait .Linda" Seltsil  38.999 rubla 63 kopikat maksnud on, aga wäärt ei ole ta rohkem, kui aga seda. mis puhtast sissetulemisest kui kapital wälja ' arwatud saab. Kui see ait peaks ära müüdud saama, siis on ehk ikka weel wäga küsttaw, kas keegi selle M 10.000 rubla annab wõi mitte, sest ta ' seisab ühe kõrwalise paiga peal, kuS kaubawoorid rohkem maksawad, kui käsiltSteS paikades. MiS fiiS puudu jääb, seda peab juba kahjude kontosse pandama, nii kibe kui see ka on. , Tartu maja" on 54,145 rubla 94 kopikaga  waranduse kontoS üleS pandud, kuna see maja kuulutuste  järel 52,000 rubla maksis. Wöib olla, et ostmise kulud 2145 rubla 94 kopikat wälja tegiwad, kas seda aga maja hinna kõrwa wõi kulude sekka kirjutada tuleb, see on jälle küsttaw. Ja kuida fiiS lugu selle majaga õiete on. On see maja nüüd.Linda" Seltsi nime peale kirjutatud, wõi seisab ta ikka weel Jaan Reimanni nime peal? Ja kui Jaan Reimanni nime peal, kaS on tema fiiS ,Linda" Seltsile selle waSta ühe obltgatfioni annud, ja kaS on see obligatfion 52.000 rubla wõi 54,145 rubla 94 kopika peale wälia kirjutatud? Selle üleüldse segase jaseaduse waStase aSja peale oleme meie juba wtimasel aaStal, oma Nr. 28 seeS, pitkemalt tähendanud ja tuletame seda siin uueste meele, et .Linda" aktsionärid ja wõlauSkujad ennast kahju eest hoiakfiwad. Siis on .Linda" pood Tallinnas ja TartuS 29.746 rub. 85 kop. ja 28,747 «. 30 kopikaga waranduse kontoS üles pandud, ja aitaõ olla kaupa 13,517 rubla 6 kopika eest. See on kokku 72,011 r. 21 kop. Meie ei leia aga kusagil üht sõna selle üle, miS peale see üleSanne põhjustatud on, kaS keegi poodide ja aida inwentari üleS wöttiS ja keS selle eest waõtab. Seda aga leiame, et kauplemine 292 rubla 58 kopikat kahju teinud on. .Linda" Seltst wõlgnikud seisawad aruandes kahtes liitis; ühed on .wõlaktrjad", teised on lihtlaselt ,wõlgnikud", ühed 16,595 rublaga, teised 13,745 rub. 41 kopikaga. MiS .wõlgnikud" need wiimased fiiS on? Kas on .Linda" poed tõeõte 13,745 rub. 41 kopikat raamatu wolgasi üleS jooksta lasknud, wõi kaS on .Linda"  walitsus wahest mõne .wõlgnikule" midagi ilma .wslakirjata annud" ? Meie arwateS ei tohiks ÜkS asutuS ehk kauplus üht ega teist teha, kui tema mitte oma erawaraga et kauple, waid osanikkude svõi aktsionäride rahaga tallitab. Niisamati on .Linda" Seltsil ka kahesugused .kulud" olnud. Ühed kulud seisawad 5,941 rub. 43 kopikaga ' kahju kontoS. MiS .kulud" need wiimased on? KaS loodab .Linda" walttsuõ neid kuidagi tagasi saada, et need mitte kahju kontosse kirjutatud ei ole? Peale selle on weel mõned rehnungi wigad selle aruande seeS .Kasu ja Kahju" kontos ei tee kasud mitte 2697 rubla 36 kopikat wälja. waid 1697 rubla 36 kopikat. See wõib ehk trükiwiga olla, sest facit on wiimakS peaaegu õige. kui ka siingi weel 10 kspikat wahet jääb. Aga ka waranduse  konto ei tee mitte 311,317 rubla 52 kopikat wälja, waid 310,567 rubla 52 kopikat. Siin jääb fiiS 750 rubla puudu. KaS need wigad aruande tegija poolt tulnud, wõi kaS .Olewiku" wõi .EeSti PoStimehe" toimetuses  tehtud on, seda meie ei tea. Kui .Linda" uuS walitsuS mitte pea selgemat aruannet  awalikult ette ei pane, fiiS ei wõi meie muud ütelda, kui aga seda, mida juba oma Nr. 12 seeS ütelnud oleme: „B»nev ym peut!" .Eesli PoStimehe" kirja järel olla .Olemil" selles nummreS, mida meile wiimakS saatmata jääti, arwanud, et nende kahjude süüd jäult ka EeSti lehtede peale langeda, keS .Linda" tegewust mitte ei .kritiseerinud", waid .hääkS kiitstwad" ehk .wägufi päält waatafiwad". Meie oleme ikka nende segaSte tallituSte peale tähendanud  ja oleme wiimasel Paastukuul tungiwalt selget aruannet  pärinud, aga .Linda" walitsuS wastaS .kohtu alla andmise" kiitlemisega.WalguseS" ja .WirulaseS". Aga mõned potid käiwad ehk siin ka kaewul, künni katkemad! Nüüd wabandab .EeSti PoStimeeS" oma waitolemist telSte kõne kääuude keSkiS sellega: .Meil oli a*ja küllalt .Linda" seltsi rahuliselt laSta tööd teha. Et see töö mitte loodetud wilja ei ole kandunud.  see ei ole põrmugi meie süü. Kritiseerimise läbi olekfiwad EeSti aealehed küll seda seltsi waremalt lan- Igema pauna wõinud selle läbi, et nad usaldust tema .waõtu olekfiwad kautanud, nii et raha seltsile enam ei .olekS antud, aga mis sest kasu on, kui Eestlaste seaS .seltsisid asutakse ja ikka jälle häwitakse?!" KaS kuulete nüüd?! Eestlased kandku aga lõpmata oma raha .seltside" põhjata tünnikuSse et aga .seltsid" elakfiwad  I Meie arwateS peakfiwad .seltsid" rahwa kasuks asutatud  olema, rahwaS ja rahwa raha et peaks mitte .seltside" kasuks tarwitatud saama. Aga keSrahwa raha petiste asutuste läbi wälja kurnatahimuStab,sel ei kulu muudumaga .EeSti" oma asutuse peale ja oma kirja peale kirjutada, fiiS on asutuS ja on kiri .tabuu," nagueba jumalikud ja kuninglikud aSjad Lõunemere saarte peal, mille külge keegi puudutada ei tohi. Tallinna Tuletõrjujate koosolekul. Paastukuu 25. pääwal, on herra J. Siebert ühel häälel uueSte Tuletõrjujate peameheks walitud. Oma terwise pärast on tema seda ametit üksi selle kaubaga waSta wõtnud, et tema oma asemel ka omad abilised tulekahjude juure saata wõib, ja et siis nende sõna niisamati  kuulatakse, nagu tema enese sõna. Kerjamise hääwitamise Seltsi poolest  on mõned herrad nende pääwade seeS rahakorjamist Tallinna majadeS alganud. Korjamise raamatuid on herra Superintendent GirgensoPn alla kirjutanud. Nende herrade käest wõib ka kirikliku waeste hoolekandmise aruannet, aaStal 1883, saada, kuS ka nimetatud Seltst liigete nimed üleõ pandud on. Loodetakse,  et Tallinna kodanikud selle helduse asutuse tegewust rohke annetega tuetawad. Ülekorralises Linnasaadikute koguS, Paastukuu 28. pääwal, seifiwad kaks tähtsamat  asja nõuupidamise all: Väljateeninud linna ametnikkude  aastarahad (pensionid) ja selle kommissioni aruanne,  keS pagari kaupade asjuS nõuupidamisekS kokku seatud sai. Esimene asi sai teiseks korraks jäätud, sest et weel need ametid ja ametnikud täitsalt kokku arwatud ei ole, kellele aastaraha saamise õigust anda tuleb. Teise asja kohta sai Linnaameti poolt tähendatud, et see kommiSfion oma tallitust weel koguni mitte täitnud ei ole waid üksi aga nõuukS wõtnud, ühe alalise kommissioni asutamist Linnasaadikute kogule ette panna, kes selle aSja üle sügawamalt nõuu peaks ja pärast selle üle walwakS, et pagari kaubad korralisel kombel ja korralisel suurusel walmistatud saaksiwad. Linnaamet arwab sellepärast, et seesama kommiSfion enne üht uut ja täielist aruannet teeks, ja ka nõuu annaks kuida nimelt seda keelata wõib, et saiad aeg- aealt kokku ei kortsu. Enne seda aruannet, ei olekS wõimalik alalist kommissioni asutamist päawakorra peale panna. See nõuu sai Linnasaadikute poolest waSta wõetud. Linnasaadikud Tshumikow, Pfasf ja Schmidt aõtufiwad sellepärast tähendatud kommiSfionift wälja. Lesknaese Lisette Raudsepa maja K 58 a, 3. alewi jäuS, öösel Paastukuu 22 ja 23. pääwa wahel põlema läinud, sai aga nii palju kustutatud, et ainult ü?S kammer ja katuS ära põlesiwad. Maja oli 3550 rubla eest aSsekurantsi alla antud ja majaperenaene ütleb oma kahju 3000 rubla suure olema, teiselt poolelt arwatakse seda aga palju wähemaks. Üürirahwas on 258 rubla eest kahju saanud. Lisette Raudsep ise seisab kahtluse all, oma maja põlema pistnud olema, on ka juba Politsei poolest kinni wõetud ja Raekohtu alla antud. Berliinist tulewad sõnumid, et seal kolm meest kakS Saksamaa alamat ja ÜkS Wenemaa alam EeStimaalt. nimega Wydrir kinni wõetud on, keS Wene 25 rublaseid paberrahast teinud. Peterburgi lehtede sõnumite järel saada tulewal aaStal üleüldine rahwa lugemine, läbi kõige riigi olema. Selleks tehtud seadmised olla juba RiikSrathi läbiwaatamise alla antud. Kõigekõrgemast kinnitatud RiikSrathi hettSarwamist mööda jääwad edaspidi wiiS Tolliameti laewa, kaks aurushonerit ja kolm aurubarkassi, Baltimore randafi walwama. KakS aurubarkaSsi saamad teise paika saadetud. Tänine anti nende laewade ülespidamiseks 188,813 rubla, edaspidi saab 171,603 rubla antud. Elawaid lapsi on Eestimaal aaStal 1883 sündinud 11,335, nende keskiõ 5883 poeglast ja 5652 tütarlast. Elawaid kaksikuid sündis 321, elawaid kolmikuid 3. Körwaltsi lapsi oli 495, s. on. 4.3 protsenti, mis teiite maade kohta õige wähe on. Surnult sündinud lapsi oli 369. Surnud on 8717 inimest, 4469 meesterahwast  ja 4248 naeSterahwast. Selle järel on siis juure tulnud 2818 hinge. Laulatatud saiwad 2789 paari nendest 2639 paari Lutheraanlafi, 63 paari Wene-Ereeklasi,  1 paar Katholiiklasi ja 17 paari Ähoseiitlasi oma keSkiS; 56 paari oliwad segapaarid Lutheruse ja Wene- Greeka usutunnistusest, 8 paari Wene-Greeka ja Katholiigi  usutunnistusest. Tuhandete peale arwatud on mullu natuke wähem inimesi surnud, kui aaStal enne seda; laulatud  on rohkem paarist, kui aastal enne seda. BaltiSkist. MeremeeSte-kooli eksamis, miS Paastukuu 28. ja 29. pääwal Tallinnas, Kubermangu-Gymnasiumi könesaalts peetud sai, saiwad: Rannasõidu tüürmanni  tunnistust: 1) Aleksander PeterS Narmast, 2) Johann Erikson Liiwtmaa Sellilt. 3) Jüri Weinberg Liiwimaa Arumõisast, 4) Jaan Waldberg Karulast, 5) Karl Trimm Tallinnast, 6) Peter Sandbank Kolgakõnuust, 7) Simo Leiõberg EmaStust, 8) HanS MadiSson Saugast, V) Johann LaSfen Saugast. 10) Aleksander Käsper, ni. metatud Kesberg Jamburgist; Kaugesõidu tüürmanni  tunnistust: 1) JuliuS JürgenS Kuresaarest. 2) Ernst Attemann Pärnust. 3) Wilhelm Mäekask Wõllast,  4) Ernst Dollar BaltiSkist. 5) Karl Pinding Tartust.  6) Emil Kadakas HädemeeStelt; Kaugesõidu kippari tunnistust: 1) Johannes Romm Sagadist, 2) Mihkel Kaljo EmaStust, 3) Karl Friedrich Wieckmann Tallinnast. 4) Johann Nilsson Rootfimaalt, 5) Järvis Wills Inglismaalt. Pärnust. Paastukuu 19. pääwal sai PärnuS, Kapten v. Scharenbergi juhatusel MeremeeSte-kooli õppijate eksam peetud. Kaugesõidu ja rannasõidu kippari tunnistust saiwad  10, tüürmani tunnistust 24 noort meest. Tartust. .Olewiku" 13 sees, mis meile pärast igawat wahe-aega jälle tulnud on, lueme, et üliõppija Aleksander Sõrd selle tüli pärast suurkooli kohtu poolest kaheks aastaks suurkoolist wälja lükatud olla, miõ temal .Olewiku" toimetajaga Aleksandrikooli, wõi õigem Hurti ja Weske asjus oli. Riiast. .Rishki Westnik" hõiskab, et nüüd Wene- Greeka usulistes Läti rahwakoolides juba esimesel kooliaastal  Wenekeelt õpetatud saada, mis ka .tubli" kooliõpetajate  tunnistust mööda wäga heaSte korda minna. Läti leht .Valss" on seesuguste kooliõpetajate .tubliduse" üle natuke kahtlane ja arwab, et asjatundjate aru järel wast siis lastele wõeraft keelt õpetada tohib, kui lapsed juba emakeeles lugeda ja kirjutada oskawad; muidu jääda laste waimelu kängu. Aga mis küll .Rishki Westnik" Lätlaste ja Eestlaste waimuelust hoolib? Laiuse kihelkondas on Sandküla koolmeister J. ReinkubjaS,  Paastukuu 10. pääwal oma 50 aaStast ametipüha  pidanud, kus ka kiriku wöörmunder, herra O. v. Samson ja kirikuõpetaja R. Bidder osa wõtmas oliwad ja mis üleüldse wäga kenaste peetud sai. Malgast. Küünlakuul oli üks wana naene Kaagwere mõisas .palama filmapisaratega" abi palunud. Tema olla Ruhjast ja tulla nüüd Peterburgist, kuS tema tütar ja wäimees üksteise järel ära surnud ja kolm weiket last järele jätnud, keda tema nüüd kelgu peal koju wedada. Wanem, 10 aastane tütarlaps olla praegu kõrtsis ära surnud ja tema paluda nüüd raha, riideid ja toitu, matmiseks  armsa surnule ja ülespidamiseks elawatele. Mõisaherra  ei olnud kodu, aga teenijad kandsiwad kokku, mis neil oli ja andsiwad waesele, kes tänades ära läks ja ka weel walitseja juure minna tahtis. Pärast waese ära minemist otsis rahwas weel kokka, mida leidis, ja saatis kõrtsi juure järele. Seal ei olnud aga elawaid ega surnud  reisijaid nähtud. Kuida nüüd .Zeituug sür Stadt und Land" kirjutab, olla kohtud selle .waese wanaema" Walga ümberkaudu kätte saanud, kus tema ka teistes paikades  seda kurba lugu laulis, ja on teda kuhugi pannud, kuS ilma palumata toitu saab, kui ka just mitte seda, mida ehk wanakese süda igatseb. Walga Politsei on ühe Wõcust saadetud. Politsei ametniku  abiga, Paastukuu 20. pääwal, ühe kardetawa hobusewarga  kinni wõtnud. See oli koguni üks naeSterahwaS, Junla Mihhelson Pihkwa kubermangust, kuS tema mees mölder on. Kõrwaline weSkikoht olla just nagu waraStatud hobuste peidupaigaks wälja walitud. Juula M. on pea meesterahwa, pea naesterahwa riides, juba mitu aastat seda ametit tallitanud ja weel wiimaselt Viljandi  laadalt kolm hobust waraStanud. Tema juureS leiti umbes 200 rubla. Peterburgist Keiserlik KõrguS Suurwürst Konstantjin  Konkantinowitshi pruut Elisabeth, Saksen-Altenburgi Prinzesõ, saab selle kuu 9. pääwakS Pelerburgi oodatud, kus siis ka kohe laulatamine on. Greekamaa Kuntnga-Praua, kes oma kõrge wenna pulma tuleb, on oma laewaga Gallipoli sadamas tormi eest wariupaika otsinud, saab aga ikka õigeks aeakS Peterburgi jõudma. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitshi  pruut Elisabeth, Hesseni Printess,  saab Lehekuu lõpul ehk Jaanikuu hakatusel Peterburgi oodatud. Suurwürst Aleksei elumajaks on Würst BeloSselski  palee Anitshkowi silla juureS ostetud ja saab selle korraldamise kallal juba tööd tehtud. Mõlemate pulmade wahel langeb Keiserlik KõrguS Suurwürst Auujärjepärija  täie-ialiseks tunnistamine ja seda wiifi on Keisrikojas mitmed pidud oodata. Pärast täie-ialisekS tunnistamist saada Suurwürst Auujärjepärijale ükS iseäraline  hoow-teenistuS asutatud, ja olla ka ametnikud selleks juba nimetatud. Ka oodatakse selle pääwa mäleSkusekS mitmeid armutähta sõeawäe teenijatele ja LeiSte ametnikkudele.  Merwi maakonna sisfewõtmine ei ole tagajärel mitte nii ilma tülita korda läinud, kuida esiteks oodati. Öösel, 2. ja 3. pääwa wahel on ükõ salk Turkmeenlafl  Kosskhut-Khan-Kala kantsist selle sõeawäe peale langenud, keS Merwi poole minemas oli. KakS kompaniid Tagakaõpi-kütibatallionlst on neid tagasi peletanud. WaStapanijatel  olla palju kahju olnud, Wene wäest olla ükS mees langenud. Paastukuu 4. pääwal on Kindral Komarow  Kosskhut-Khan-Kala kantsi sisse wõtta lasknud. Nüüd olla kõik rahul, uued kohtud algata oma tegewust ja Merwi kindlused saada Tekinzlaste keskist palgatud töölistega kohendatud  ja uueste ehitatud. Endine Turkestani Kindral-Kubernõr, Kindral-Leitnant Tshernajew saab pärast pühade Moskwa tagasi oodaiutz.