kukkudes seeslpidlsc põrutanud läbi surma hoobi saamid. Tsris, ä.Juunil 1885. Jumal teab kuidas meie seda aastat peame üle elama! Nii kuuleme üht ja teist põllumeest õhkawat.  Ja tõesti on neil ka asja ohata. Mulli- aasta, nii kui ajalehtetesgi kuulutad!,  oli ka meil maga wacne wilja aeg, iga üks pidi kokku hoidma kui mitte nälga näha ci tahtnud. Mõnda ei päästnud meel seegi, maid pidi, tahtku ehk tahtmata, wõlgade sisse langema. See aasta aga ci paku põllumehele ka sugugi paremat lootust.  Kewade oliwad ilmad hakkatuses kaunis  ilusad, aga wilja maha tegemise ajal hakkas wäga palju wihma sadama zo keeles seemendamise õigel ajal ära; kes aga enne wihma oliwad külmanud, neil pani ioeü madalama kohtade pääl orase kängu. Ka on juba uss mõnes kohas oma h r witaja hambaga töös. Mai kuu lõpete j oliwad ilmad wäga tormised ja külumd, nõnda et lagedama kohtade pääl wilja puude  õied ära näpistas ja robu kaswu kinni pani. Rukis on keskmine. Kui Jumal mitte paremat aega ei saada,  siis on põllumees tõesti hädaZ' Pärn»! linnast kaevatakse korratuma elu üle. WarguS, kirjutab säälne leht, lautab ennast koledal '.viisil laiale Waewalt  läheb üks öö mööda, kus mitte siin ja jääl uiisngusi tegusid ci oleks ette tulnud.  Kõik see sugune olek nõuab suuremat  walwamist, ja iseäranis kibedaid käskusi  kõige paalt linna sisse tulnud kerjajate  ja wöera reisijate kohta, kellest meie majad üsna kubisiwad. Minewal nädalal on nende ridade kirjutaja omas majas 50 niisugust inimest näinud. Tartust. 20. Juuni ?. p. on üks wäbike laps õnnetuse läbi oma elu kautanud.  Kellu V ja 7 wahel pärast lõunat oli kolme aastane Petsmanni poeg uulitsa pääl. kui korsnapühkija poiss M. K. kihutades  juure tuli ja õnnetumal wiisil nimetud  poisikese ülesöitis, kes nõnda raskeste  haawatud sai, et ta kümme minuti järele ärasuri. Inimesed, kes seda nägiwad, tunnistawad, et korsnapühkija poisi hobu ühest mõõda minejast löödud saanud ja fee läbi kargama Ainud. Eesti Aleksandri kooli abi komiteed Eestimaal, mis hiljuti ära kccltud saiwad, on nüüd jälle, kuidas seitung  ~Rcr. Beob." kirjutab, uueSte luba saanud oma tood edasi teha ja andeid nimeiud  kooli Kcaks korjata. Nattvast ESmapääwa öNcl mastu 4. jaam k. p. PÄcfiwad Narma linnas karja 7 ".raia kaige kõrmallsee bsR-tdeaa maani maba. Tuli hakkas tuule paal? ude maja beina kuurist paale ja mõne nurun pärast loitas terme uulitsa läis majasid tule meres. DirmM ja kole oli see paali maaoata, kuidas Mli range luulega üluü mapast :euc kargus r midagi ei olnud Võimalik vöäsra. Kõik, mis tuld külge roöttiS, röles. praginal edasi. Pool alasti inimesed jooksimad põlcmatest maiades? Wõya, kus juures mõm kaed ja jalad ara nöletas. Itke mag? Leise korra paali hüppas üks zp.nrua tüdruk maba ja murdis oma Irlja ime diüuni. umuue uu .edu: ja mu- kitse sisse, libe! mnornnchc! põles paale maja ja kraami -iHja puhast raha ära. Et seda meest kelle majast tuli kõige esitele latti räästa, süiidlnseks vrwaki, seepärast  wöttiü politsei teda mangi. Tuu oleks paraku weel nutte kümmend ligilda! maja omaks ohwriks wõtta wõinud, kui mitte wabriku walitscja oma tule kustutamise riistadega appi ei oleks tulnud, sest Narma linna omad on wäga puudutused; kuna see üsna ümberpöörtud miisil olema peaks, sest Narma linna alewites tuleb enamistc iga kahe kuu tagant üks oige suur tule kahju ette, kuna Krähnnolmis nende 15. aasta fees, mis mina siin olnud olen, mitte ühte ainust oi ole ette tulnud. Narma linna tule kahjud  halkamad ikka enamistc öösel püüle; sette parast ei julge waescd üürilaseo enam puu majade sisse karteri miunv ja kiwi majades on korteri raha nende kohta liig 'snzv; nõnda on. häda iga pidi suur. Jaan jõuab pea meile ukse ette, jn peremees  otsib salme nurgast üwade seest omad mikatid üles, ja hakkab metsa poole ruttama,  aga kaebab, keS metsa vool oi: maatmas käinud, et mitte mikate tera ette ei pea ulatama. Nõnda näitab põllumeeste ees tulem aasta maga k nmstt wastu astuwad. Kütt tõuge rahwa sees, Weel e.m.n põllumehe ees. Kes toodab peret, naest ja last. Kust renti wõtta, rips ja raps. Peeterburis. Kolera kohta on enamiste  kõik raudtee seltsid, kuidas „Nus Aeg" kirjutab, nõuks wõtnud: 1) arstide ja weltsheeride armu kõrgendada,  2) Igas raudtee rongis peab üks wcltshecr kõige tarwiliste rohtudega käe pärast olema; 3) Iga raudtee rongi usinuses  otsas peab üks iseäranis sisscsäätud kolera haigete wagong tarwiliste teenritega olema; 4) Igas rongis peab üks õppetus raudtee  ametnikude ja teenritele juhatuseks ära trükitud saama, see on, kuidas nad nii kaua nende haigetega veawad ümber käima kui tohter senna jõuab. Soomemaal, Wiiburgi linnas on Jaani pääwa öösel ühe kesklinnas lahti pääsnud tule kahju läbi leiges Ml lähedal olewates lustimajades Zaauioaäma rõõm hirmsal wiisil rikkutud saan-'?. >üliu 1 ajal ööse! pääsis tuli kaupniehc imap.toffi majas lahti ja hakkatas kõige cnmts ühe vuu maja põlema. Zlma wastu panemana lautas ta ennast ligi olewate kiwi majade üle. nülledel  asivalt tKrwaga müüritud kartused olimad  mis kohe tuld ivötsiwad. Rii heasti lusii kiri kustutamise töö sai esiotsa wiieriaZte toiu:c:asud, nen.da et imeks panna on, kuidas tuli mine hoopis laiemal-' ei ole Muuud. Ä.'.'e mandus sü kana aega ja tulelaitm mel-cd. tea suure ruttafnvad, nüliti sciie töö kobra nõrgad olcwad. sai kustutamise töö nõrgasre ia miteümn t> .nad -i . sü --.'ale k-ütt mi'', za ...-iüummg.a inna heopm ' -laem. U'.'t!e'uaaa. i..-- n kal-p ees: hoida toimetati :nu mmn-aa..- am :r"n. edan. 'eeltid m.äeüd. :'ni -nnm ' n. .. iaimad akende nälja ha lunnia tnride mastn ära rneaan.a: kann rd -u sest et lühikest aega enne seda seftsammast majast üi> petrooliumi liha pölewa asjade sivst- mässitud leiti. Politiika ringwaatus. Umbusaldus Jttglis uue iuiiusteeriumi wastu ei taha Weue ajalehtedes nutte kaduda  ehk küll taieste usaldamad seletused sellest käes on, et uus ministeerium nõnda sammuti nagu tagasi astunud (Aadstone Wenemaaga tahab rahu pidada. Seitung „Uus aeg" tähendab iseäranis selle pääle, et tingimised Wene ja Inglismaa wahel Afgaanimaa piiride pärast siit saadik weel mitte käsile mõetud ei ole, ja arwab, et nad mitte nma takistuseta ei saa pääle hallatud. Äu mased kirjad Tonkinist rääkiwad. et Prantsuse soldatide termis wäga wUets olla ja lisawad senna juure, et nende seas nuker meel malitseda. Ehk küll Hiinlased al üsal wiisil tagasi astusiwad, siiski ei olla soda ammugi mitte löppctatud, sest Hiinlastest  maha jäätud kopad saada kohe mererööwlidest  oinale päritud, keS näituseks Langsoni linna juures ZWI) meest suur ou. Kindral Kursi, kes kõik suures hooletuses leidnud olla, ei taha röömlite wastu sõdima  hakkata, et oma soldatist Langsoni liuna juures olema sandi õhu eest kaitsta. Itaalia  maa! Rooma linnas teeb üks käntsakas  temp kõrgemas seisusscs palju kära. See ei ole misgi muu, kui ühe mäljamaa saadiku, kes pettuse miilil kaarti mängab, kättesaamine. Kaua aega oli säälse möisnikude  seltsimajas, kus kõik saadikud liikmeks  oliwad, ühe saadiku ühte puhkune mõit kõrge raha kaardi-mängi juures imeks pandud. Wiimaks hakkati selle järele uurima. Krahm Antonelli, kes kaardi-mängi eesseisja, pani tähele ja tundis kohe, et saadik, keda järele uuriti, maga osawal, waewalt arusaadawa! miistl taardid märkinud  oli, missest tema suured mõidud tuliwad.  Kui see saadik mõne pääma eest mitte midagi paha armates, mängi saali astus, leidis ta ecSscisuse maitselt ühe laua juures istumas. Kuna saadik mängi laua juure astus, tõusis krahm Anrsnclli üles ja ütles temale lühidelt ja iülmali palge sisse: Mõnda aega marjas ennast siin seltsimajas möisnikude seas üks kelm: täna on meil tunnistused käes, cr teie see koera poiis olete; ilma kärata anname meie teile kaks püäwa aega Rooma linnast ära kasida- Saadik läks walgels tui koolja, sokutas kartlikult mõne sõna ja kadus. Kahe pääma pärast oli ta Roomast kadunud. Seitungid  ütlemas, et tema olla Brasilia keisririigi  saadik Kallada. >. 5 innul kogus Madridi HisPmnamntt  pealinna köige n-zirema turu platsile, Vlcna d? la Cabcda vSKIc bulk turnnaiK ja varast ka medi tokkn. kcs ükc w.nsia lönvav. n;u .' .?rü iönad seis'- wae: ra-ut.d -a arüsckokid toi-!cr.> ? lira-- hoivcs iäl-- ii-...-.- iuv. nulinalc, iu.- ai.v-:-.!. vn"c kaupluõic uloic paa,, -aK'ar'.pa..i-'-.-r.-.p. -ujacda pääi daaa i.aara.?.' ~K,Mcra lsiß-akcfcd! Ei ,'!. '.oolcrc.t olemas, nald nälal" '. .'. ann-aa laadunpa.ü-v-aa. 