talakse selle kuu 5. pääwal: Meie arsemßdeõ saab.igarufega  sõea waSta malmistatud. Täna on sõealaewad ,Saelta" ja,Goito" täieSte sõea wasla walmis saanud. Teisipääwal saab kreuzer malmis. Kaubalaewadcst  tahetakse sada kreuzeritekõ mnuta ja merele saata. Neapeli ja Castellamare sadamad saamad torpedodega waenlaSte wasta kaitsetud. Ka Venedigi arsenalis tehakse ööd ja pääwad tööd, ja soomuslaewad ja pukklaew ,Stromboli" saamad pea malmistatud olema. Laewa-ehituõ LiworuoS sai käsku, kreuzcrit ja pukk-laema miiwimata  malmis korraldada/ Kelle waSta walmiStakse, sellest ei ole kuulda, mist aga Prantsusmaa masta. Ka olla Jtalia ja Spania mahel kauplcmifed Wahemere ühiseks  kaitsemiseks. Sedawiisi saaks Spania Europa ühenduse külge köidetud. Massauahst tulewad söuuimid, et Sudaui derwischid AbessynlaSte peale tunginud,  neid löönud ja kaks linnapaika nende käest wõtnud on. Jtalialased wolnud Aileti liuua. Just kiila ei ole seda küll mitte, kui Jtalialased Asukas omale Guroplaste ja NiSttrahwa kurjemaid waenlafi appi kutsumad, AbeZsynlaSka  waSta, kes ikka ka Kristlased, kui ka kangest segatud  usutunnistusega, on. Rootsi- ja Norra maalt on mähe juttu olnud, nagu targa rahma sõna järel kõige paremast za õnnelikumast naeSkcrahwast kõige wähem juttu olla. Omas ükstkus paikas merede wahel ei ole ka Rootsi-Nvrramaa kaua aega maailma tülidest osa wötnud, rahmaS kosus maitselt omas hariduses ja majapidamises, ja neid maid mõiS kõige rahulikumaks ja õnnelikumaks paigaks EnropaS pidada. Mõne aaSta eest asus aga kuulus Norramaa kirjamees Björn Bjõrnscn Parist elama, oppiS seal uutmoodi rahwuSlikku tuhinat za ah m a-õ igu s  tundma  ja hatkaS nende uudistega oma sugu-rahwast õnnelikuks  tegema. Sellest aeast saadik haktaS tamne rahu kaduma. Norralased hakkafiwad lahutust Rootslastest pärima, kui ka mõlemad Germaulafeb ja ligi-sugulased on. Sellest aeast saadik kipub ka Rootst- ja Norramaal waikne rahu kaduma ja ka sealtpoolt pööramad ennast warilsewad  silmad maailma suure turu poole, kust kära kostab. ----- Riigipääwal, mida nüüd Stockholmis peetakse, seisiwad wi! jatollid pääwakorra eesotsas. Tamne  MiuiSkerium ei tahtnud neid waSta wõlta ja astuõ sellepärast tagasi. Kuninga poolest sai ErzpiiSeop Sun dberg  MiniVter-PräsidentikS kutsutud, keS aga teisi Ministreid  kottu ei saanud ja sellepärast kutsumise waSta wõtta ei wöinud. Kuuluga kutsumise peale wöttis Bji ld t MiniSter-Prästdenti ameti waõta ja uuS MiniSlerium sai tema lahi asutatud. Wiljatollid on Riigipääwa poolt järgmisel wiistl waSta woetud: kilogrammi («,, puuda) uisu. rukkid, odre, ernrid, übe ja maisi 2'/, krooni, kaeru t kroon, tangu ja jahu 4 kroonilt) ööri.Linnaseid 3 krooni, kliifi 30 ööri, Ka Norramaa MiniSterium on omast ametist taganenud.  UuS ei olnud weel nimetatud. Saksamaa poolt olla juba mõne aea eest küsitud, mis Rootfi-Norra walitsuS  ehk leha tahad, kui Wenemaa ja Kesk-Europa wahel sõda piakS töuSma. WaStust ei olla läninc weel antud, kõige wähemafi ei ole seda awalikult kuulutatud. Kolkidel  seisab aga weel mälestuses et Saksamaa suur sõeajuhakaja,/Feldmarschal  Graf Mollke paari aaSta eest Stockholmis käiS, pea kuningliku auuga waõta wõetud ja Serasint-rittrekS nimetatud sai. mida muidu enamist ainult krooni-kandjatele antakse. Stockholmis walitseb nukker meel ja ka kõigelt maalt tulewad sõnumid, et rahwas walitsuse lahkumist nendest teedest karta, miS peal Rootfi- Norra riik nüüd juba kaua aega oma enese ühenduse asjus,  üleüldise majapidamise ja wälise>olitika aSjuS käinud  on, miS riiki kõigeist suurriikide tülidest eemal hoidis ja seespidi tasaselt ja wägewast kosuda laSkiS. Kuninga poeg Prinz OSkar, on ennast Grafi-preili Henriette  Munck vou Tulkila'ga kihlanud. Esiteks arwati, et Kuningas selle waSta olla, aga see ei ole tõsi, kuida Kuningas kihlamise juures selgest näitanud on. Riigi pöhjuS-seaduS pärib aga, et ükS kuninglik Prinz, keS oma abikaasat alamalt oma seisust "wõtab, oma ja oma järeltulijate õigust Rootfi-Norra krooni peale maha jätma piab. Seda ou Priuz OSkar rõõmuga teinud ja saada ennast edaspidi Prinz Bernadette nimetama,  oma sugukonna esi-isa järel, keS ühe Prantsusmaa adwokati poeg oli, Napoleon I. all sõeateeniStuses MarschallikS  ja aaSlal 1810 Rootsi Kuninga Karl XIII. poolt poja asemele ja Rootsi KronpriuzikS nimetatud, ja sedamööda  nime all Karl XIV. Johann. Rootsi Kuningaks sai. Henriette Munck von Tulkila seisis kui kodu-preili Kuninga-Praua teenistuses ja oli iseäranis teenistust hospidalites, haigete ja waesete juures omaks osaks saauud.  Prinz OSkar on seda helduse-tööd armastanud ja temaga neil teedel sagedast kokku juhtunud. Seal on nende molemite iuüueste-armastus armastust nende eneste sneueZte wahol sigitanud. Õna eluõnne ja auunime mida Looja õrnema sugule määranud on helduse ja armu tallitustek. ,NaiSterahhwa õigusi" ei ole tema wist iialgi maailma käratsewal waiuul parimas käinud. Bulgariaft. Adrianopelis on Türgi walitsus hiljuti kolm mässajate aSjatallitajat kinni wõtnud ja nende laest kuulda saanud, kuida mässamist BulgariaS tehakse ja talli tatakse, ja edaspidi tallitada tahetakse. Türgi walitsus otsib sõeariiõtu, mida Nabokomi salk kusagil Adriauopoli ümberkaudu peitnud, wöi maha matnud olla ja mida kohe prii-salgule auda tahetud, mis Adrianopelis ja Must-f- Pashas pidanud kogutud saama. Tüli-ta Aitajate kestis olla tuntud ,Prii-Kasakas" Aschiuow, endine negro aSjatallilaja Koustautiuopelis Baki tsch ja ü?S Madjarow. Nende saadikud räudada Bulganas ümber ja katsuda kewadekS mässamist malmis toimetada. Bulgaria mässajate peakomitee olla Konstankinopelis, selle liiked Bulgaria põgenikud, Monteuegriulased, Wruelased ja mõned Serblased, nende keskiS ka Pasch i t s ch, keS aaStal 1863 Timoki mässamisest osa wõtnud ja kellele Kuningas tema süüd mitte ei ole aadekS aimud.  Montenegro  Wojewode Marko M i l a n o w, keda kord Wene kandidattkS Bulgaria trooni kohta nimetati, on maha jäätud. Zuba sel aeal, kui Nabokow oma wiimast tegu BurgaS'es teha katsuS, mõistis de St. PeterS- neid Wenelasi walju sõnaga hukka, keS seesugustest tegudest osa wõtawad. Need ei taha muuk, kui oma suure isamaale häbi, ärritada Bulgarlasi ikka rohkem WenelaSte peale wihaseks ja äratada wäkjaspool mõtet, et Wenemaa ametlikud ringkonnad Bulgaria mässamistega ja politika mõrtsuka-tegudega rahul ou. Wenemaa Saadik Koustantinopeli?  on Montenegro asjatallitajaga ühcS pärinud, et need Mouteuegrinlased, keS Nabokowi salgust kinni wõetud  saiwad, Montenegro walitsusele wälja antud saaksiwad.  Bulgaria aSjatallilaja on selle waSka rääkinud, sest muidu ptakfiwad sellestsamast salgust kinniwõetud Bulgaria põgenikud ka Bulgaria walitsusele wälja antud saania. Türgi walitfuS on stiõki Montenegro tahtmist täitnud. Türgi walitsus tahtis Kiazim-Bey't SofiaSse Türgi kommiõsärtks  saata, kuida Berlink kongreSff peal määratud sai, et kirikumõisad BulgariaS ühe Türgi waliksuse poolt nimetatud kommiSsäri ülewaatamise all piawad seiSma. Wene Saadik rääkis selle waSta ja ähwardaS oma ametitallitust  seisma jätta, kni Kiazim-Bey SofiaSse saadetud saaks. See nõuu sai stiS ka Türgi walitsuse poolest maha jäätud. Nüüd ütlewad aga Bulgaria «valitsejad, et Türgi walitsuS sellega kõiki oma õigust BulgariaS maha jätnud ja Bulgariat riigiks oma käe peal tunnistanud olla. Seal on sedawiist siis ikka aSja tülideks ja küstmiSteks  küll. Bnlgariast kostawad jutud, et seal sõeawäge sõeakorrale seada taheta. Tülid Türgi walitsuse ja Armenia kirikn wahel keõtawad edast ja ükõ ega teine ei taha järele anda. BeyrutiS oliwad hiljuti  ,khristlikud" uulitsa poisid Türgi naeSterahwast teutanud.  Sellest sigis hirmuS kiskumine ja MohammedanlaSte wahel, milleS inimest raõkest on haawatud saanud. Politika tähendust sellel kiskumisel ei olla kuida entekS arwati ja kirjutati. Türgi walitsusel on Bulgaria aSjuS wist suur ja raZke mure. Wene-uaa ettepannek, mida Saksamaa tuetab ja millest osawõtta ka Inglismaa ja Jkalia lubanud on, pärib, et Sultan Prinz Ferdinandile piab käsku saatma, oma trooni pealt maha ronida ja Bulgariast wäija minna. Sultan teab aga, et Prinz Ferdinand seda ilma mõjuma sündmuseta ei tee. Söeawäge BulgariaSse saata et ole Sultanil himu, ei ka just õigust, mida kõik suurriigid waSlarääkimata õiguseks piaknwad, ja tema ei taha ka oina naabrirahwast ärritada, ja efimist pauku laõta, millest üleüldine sõda tulla ja omaõ ettearwamata järgeS kõiki TürklaSte walitsust Europa pinnalt puhuda wõikS. Waefel Sultanil ei ole omast Bulgaria Suzeräni wõt ülemwalitseja nimest muud kui muret ja pahandust. Nüüd kipuwad suurriigid tema kaest pärima, et tema Bulgaria pteooni-röõwli" maSta ka oma Suzeräni kohust täidaks, aga selleks vuudub temal Suzeräni wõimust. Spaniast Juba ammu kaistaad jutud, et wana Kuninga.Proua  Jsabella, KuniugaS Alfonsi ema, oma minija, Kuniuga-Praua Marie Khristine ja poja waska plaanist teha, miõ neid trooni pealt pidiwad kangutama. Nüüd on see ast selgest mälja tulnud. Kuninga.Prana  on nõnu saanud riigist wälja minna ja on Rooma reisinud. Tema abiline, Herzog von Monpenfier,  elab Prantsusmaal. Spiirituse peale, on sissewedamise-tolli  pandud. Ameritast kirjutatakse selle kuu 8 pääwal, et ükS äkiline kange k uuluul tyfon JllinoiS'e riikiS Muont Veron'i linnas roale SVO maja ära lõhkunud on. Maru aeal peasis tuli lahti ja põletas kolm jägu ühest linnajäust  maha, kus kõige suuremad poed ja magasinid seisiwad.  Omalt maalt. Tallinnast. Täna. kus seda kirjutame, seisab Niiksrathis  Battimaa kubermangude Politsei-kohtud? - utnune arutamise all. Peale iga kolme kuberiuaugu Kuberuöri on, kuida juba wmnases numres kirjutasime, ka Eestimaa, Liiivimaa, Saaremaa ja Knnramaa walitud eestseisjad nõuuvidaüusele kutsutud, niisamati ka Graf Pahlen ja Graf Shinvalow, kes osnal aeal Baltimaa Kindral-Kubernör  oli ja siin ikka meel auuZlatud mälestuses seisab. Kuida pealinna lehed kirjulawad, olla sellel plaanil kaks eeSmärki: EsitetZ pidada walitud Politsei - wancmad ära kautatiid ja nende asemele riigi ametnikud pandud saama. Teiseks taheta Politsei-kohtule muutmisest Baltimaa  kubermangudes mõetu mõtka, kuida üleüldine kohtute-muutmine seal korda läheb. Enne Politfei-kohtute muutmist ei tahta Kohtute-MiniSter Vallimaa kohtute üleüldist  muutmist mitte RiikSrathi ette panna. Wene koolileht „HÄpogMji runoga", kirjutab Baltimaa Ew. Luth. usutunuiStulc rahwakoolidest: õpetusewiin  peale, siis näeme, et see wäga tänase kaswatamifeteaduse  (Pädagogika) kohaline on. Koslmeistred Lutheruse  usutunnistusest on köiteis kooliküsimisleS wäga heaste õpetatud. Nemad armaStawad waimlikku tööd teha ja wõtawad ülepea elawat osa kõkgeist elu-küsimisteft ja teemad  tööd mitmete acalehtede juures, kirjutawad kooliraamatuid,  asutawad rahwa-raamatu-kogufi, äratawad laulmise  himu, juhatawad lauluseltsist ja wõtawad osa mitmesugustest  ühendustest, millest Vallimaa kubermangud rikkad on ühe sõnaga, nemad mõtlewad, teemad tööd ja wõitlewad  paremat mõistmist ja wsimist mööda oma kodumaa heaks. Rahwas mõiStab seda ja auuStab nende teenistust.  - Aleksandri-kooli kohta leiame , Postimehe?"  järgmise, sõnumi: .Puhjast. Nagu teada, saatis Puhja Aleksandri - kooli abi-komitec Kuratori herrale palwekirja, knS nimelt kooli selle plaani ja programmi järel paluti kinnitada, mida Kõrgestonnis  Keiser Aleksander 11. 14. AugnStil 1869 kinnitanud.  Niiitd on Kuratori herra käest Puhja abikomiteele järgmine waStuS tulnud: .Komitee palwe peale EeSti Aleksandri-kooli öpetuS keele pärast, on minul aun teada anda, et 1, Juhataja Senati ksrgeS ukafiS 14. AuguStist 1869 sõnagi ei nimetata  selle kooli õpetuS-kecleft ega kujust, mille heaks rahakorjamine on lubatud; nimetatud küsimise peale otsust anda on Rahwaharibiisc-Ministerinmi hooleks antud; 2) Ministri ettepanneku peale 29. Septembrist 1887 on KeiSri Majeftäti poolest Kõigekõrgemalt heaks arwatud, EeSti Aleksandrt-Linnakooli 1872. aaStal antud seaduse järel asutada, sedamööda siiõ Wene öpetuS-keelega, Tartu koolikonna Linnakoolide põhjusel ja EeSti keele seadusliku õpetamisega." »Eestimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab Juhataja  Senati ukafl selle aaSta Näärikuu 13. pääwast Nr. 29 all, mis järel Hageri kirikuõpetaja A. Hör. schelmaun kohtu alla antud saab, kriminal-seaduse Z 178 Põhjusel, kus Jumala-teutusest jutt au, ja Z 191 põhjusel, kuS neist takistustest jutt on, mida neile tehakse, keS ,oma enese siidame tungimist mööda'' Greeka-õigeuSku  minna tahawad. Ustumast paigas kuuleme, et Riia Jakobi kirikuõpetaja ja Liiwimaa Kooststoriumi aSseSsor von Holst Saratowisse ja Kaltzenau kirikuõpetaja Döbner Astrakhauisse on elama saadetud, mõlemad nendanimetatud walitsuse-teel, s. o. ilma protsessita. Helme kirikuõpetaja Behse on kohtu eeS olnud. Otsus oli weel tegemata. Kohalises paikaS olla nõuu päranduse-m a ksu seadust niipalju muuta, et selle maksu tasumine liikumata  wara (mõisade, maakohtade, krundite ja majade) pealt wiie aaSta peale määratud saab, kuua see nüüd kolme aasta kaikus piab tasutud saama Päranduse-maks ou seal, kus pärandus kaugemate sugulaste ehk koguni wöerasle kätte langeb, kuuni 8 protsenti kõrge ja pärijatel, kes üheS ka puhast raha päranduseks et saa, on sagedast raske seda maksu päranduse sissekandmisest liihikese aeaga korjata. SeS!e pärast oleks tähendatud muutmist wäga soowida. Raha-Ministri poolest on otsuseks tehtud, et k ogu -- konna-ammetnikkude, nagu Linna-sekretäride ja -architektide, Maakonna-arStide j. u. e. palgast, kui neil ametnikkudel kroonu teenistuse õigused on, niisamati kroonu kaSsale piab maksu maksetud saama, nagu kroonu amet-