salade kahanemine ikka weel edafi keStab nagu tänine, wõi kaS nsuu leitakse, kahanemist kaSwamisekS muuta. Lühikese aea pärast peavad Abiseltfi kohta iseäranis tehtud  seadmtsed, Emasellsi põhjuSkirjad ja Litwimaal makswad  kohaltfed seadused iseäranis üleS pandud saama ja tegewuS algama, mi» üle koosoleku? mõnda soowimist wälja räägiti, mida eestseisuses nõuupidamise alla wveialse.  Nagu meie juba enne kirjutanud, on ka Eestimaa  kohta ükS seesugune AbiseltS kokku astunud. Meie soowikfime wäga, et need Abiseltfid rahwaga ligemasse sidemesse aStukfiwad, et neile rahwa poolt «võimalikult rohkest abi ja tuetust antakse. Meie soowtme ka, et nimelt ,Tartu EeSti Põllumeeste SeltS" selles aSjaS pLiiwtmaa ja Eestimaa Kalapüüde Seltsidega" ligemasse sidemesse asuks ja nendega käsi käeS selle tähtsa aSja kallal tööd teeks, miS nii rohkest kõige meie kodumaa rahwa-elu külge puudub. ,T. S." t. Puhja kihelkonnast, Weike-Kongota «vallast kirjutakse meile Näärikuu hakatusel: ,Enne Iõulut, mill ikka sigade keSkiS kahju ette tuleb, juhtub seda wahel ka majade keSkis. Nenda võleS meie naabrt-waldaS Soowa koolimaja maha. Tuli oli homikul lahti veaSnud; koolmeister.  tema pere ja koolilapsed peasiwad wigata. Just Näärtpääwal, õhtal kesk pakwetunnt aeal läkS Wlhawn  koolimaja põlema. RahwaS tungis wälia ja löhkuS aknad katki, et «väljaminemiseks teed saaks. WiimakS hakati lumega tuld kustutama, mis ka lõppeks korda läkS. KatuS on küll põlenud ja koolmeistri linad, mis koolitus lakkaS oliwad, aga seinad on tulest puutumata jäänud. Ühtlasi on ka koolmeister kaunis palju kahju saanud; wäljakraamimise juureS on kõik tema aSjad purustatud ja kapist ka 208 rubla raha ära «varastatud Inetu on küll, et seesuguse õnnetuse juures ka weel waraStakse! Mõlemad tulekahjud arwatakse kurja käe läbi sünnitatud olema. nn. Kuuramaalt. Selle kommiSfioni juhatajaks. keS Jakobstadti  Greeka-õigeusu kiriku põletamise aSja läbi uurima peab, on Peterburgist kohtuherra Rjedkin saadetud, seesama keS Tallinna? Wene Gymnasiumi õppijate LesSnikowi  ja KoSfinSki aSja üle kuulaö. Peale selle on Kohtute-Ministeriumi poolest weel Flügeladjutant Oberst Nord lakobstadti saadetud. Jumal juhatagu nende mõistust, meelt ja südant, et süüdlane leitud ja jäleStaw pahänduS Kuuramaa pinnast wälja kasitud faakS! Kuuramaa Maawolinik (LandeSbevollmächtiger) Baron He yking on Peterburgi reisinud, kuS nüüd kõige kolme Balttmaa kubermangu eestseisjad koo? on, kellest kakS juba KeiSri Majestäti jutul oltwad, nagu Tallinnast s-juba ülemal tähendatud. Kuuramaalt kaevatakse ikka peale wäga raSkest hobuse-wargate üle. Peterburgist. Näärikuu 20. pääwal oli ohtupidu KeiSri Majestätide Oma paleeS, kuhu 290 osawõtjat  kutsutud oltwad. Õhtal kell 10 aStustwad Majestätid  pidusaali, miS järel tantsud algafiwad. Öösel kell 1 oliwad pidulauad kolmeS saalis kaetud ja nimelt KeiSri Majestätide laud wäga kenast kõiksugu lilledega ehtetatud. Pidu keStis künni kell neljani. Näärikuu 22. pääwal auuStafiwad KeiSri Majestädttd Graf Stenbok- Fermori pidu oma osawõtmisega. Näärikuu 24. pääwal  sai Keiserlik KõrguS KeiSritütre Ksenta Al eksandrowna  nimepääw Anttshkowi-palee kirikus Jumala-teenistusega  pühitsetud, kuS KeiSri Mijestätid Oma kõrge perekonnaga ligi oliwad. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst A u u j ä rj e p ä r i j a ja Suurwürst Georg Aleksandrowitsh käisiwad selsamal pääwal Keiserliku  Teadus te-Akademia museumit waatamaS. Hiljuti helifestwad läbi Wene lehtede jutud, et Khttwa Khan wiimasel aeal Wenemaa poole paha nägu näidata, miS seda weidram olekS selle poolest, et Khiiwa Khan KeiSrt Majestätide kroonimise juureS MoskwaS  wäga lahkeSte waSta wõetud sai ja Keiserliku armutähtedega  koju tagast reifiS. Mõned lehed pärifiwad juba Khiiwa riigi hääwitamist ja kõige maa ärawõtmist. Nüüd kuuldakse aga, et Khiiwa Khan ega Buhhara Khan ennast  sugugi muutnud ega ühegiks pahanduseks aSja annud et ole. Kust need lehed seda sõnumit wõtnud, sellest ei saa keegi aru. Ka Korea fiSfewõtmist on mitmelt poolelt himustatud. Selle peale ei ole küll mõjumast paigast tulnud kinnitust mööda mõtelda; sealtsamast kinnitakse  aga ka, et kui teised riigid ennast seal kuidagi pefitama  hakkakfiwad, fiiS wõtakS Wenemaa ühe Korea saare, mida Wladiwofioki laewuStiku puhkepaigaks tarwiS läheb. Nüüd on Wene meremäe peal 2335 pealikut. Et aga wähemaga läbi saada arwatakse, fiiS taheta neist wiie aaSta käigul nii palju lahti laSta, et aaStal 1890 rohkem järel ei ole, kui 1563 pealikut, miS läbi meremäe kulu palju wähendatud saab. Kõik lahtilastud pealikud saamad aga järgmise kõrgema auunime, ja saamad ka oma rahu-aea palka (pensioni) selle kõrgema auunime järel. Soomemaalt. Mõrtsukate» üle TammerforS'i ligidal, on nüüd tätelssemad sõnumid tulnud. Nende järel ei ol- nub Ernst von Nottbeck weel mitte Tartu suurkoolis, waid Wiljandt Maa gymnasiumi ülemaS klassis. Mõrtsukad, 4 meest, on ühe jõe kaldal tema peale karganud ja temale  esiteks pähe tagunud, wist ühe pudeliga, sest kurjateu  paiga peal on klaasi tükkist leitud. Noor meeS oli tuqew ja on wist waljuSte mõrtsukate waSta «võidelnud ja selleks oma nua wälja tõmmanud, mida aga mõrtsukad tema käest ära rebinud ja teda tema oma nuaga nii raskest  haawanud, et tema sellesse suri. Kurjategijad on «võitlemise? tema käewarre Slaluust lahti kiSknuud. Kurjateu  paiga peal on palju werd leitud ja sealt on ka merised  jäljed linna poole tagasi läinud. KaS noor meeS kedagi  oma mõrtsukatest haawanud, wõi kaS see weri ehk ühest haawatud koerast tulnud, selle pooles, ei ole õiget aru saadud. Teadmata on ka, mis wiha kurjategijaid kihutanud. Mõnelt poolelt arwatakse, et wiha Lielaksi mõisaherra waSta käinud, keS hiljuti mõned töölised lahti lasknud, ehk ka kõige von Nottbecki suguwõfa waSta, kelle «vabrikust töölist muist lahti lastud, muist trahwitud on. UmbeS 60 inimest on juba kahtluse all olnud ja kinni wõetud, nendest aga palju jälle lahti laStud. Warshawist. Domrowa Jwangorodi raudtee, miS Petrokowi,  Kielze ja Radomi kubermangudest läbi läheb ja nende wiljarikaSte inaade kohta wäga tähtjas on, sai Näärikuu 20. pääwal pidulikult sisse õnnistatud ja söitmiStekS  lahti tehtud. Raud sild üle Weikseli jõe Jwangorodi  juureS, miS «viimase aaSta 9. laanikun pääwa! suurest weewoolust ära lõhutud sai, on uueSte ehitatud ja hoolega proowitud, sest et kardeti, ehitajad wõikfiwad ehk oma kahju kergitamiseks ja õnnetuse läbi wiiwitatud aea tasumiseks, silda liiga kergest ja liiga suure kiiruga ehitanud  olla. Sild on aga proowi wäga heaste wälja kannud. Lõhutud silla tükid on ikka weel Weikseli jõeS ja takiStawad laewassitu; sel talwel tahetakse neid wälja kiskuda, mis aga wäga raSke on. - l Moskwast. lermejewi kaubamaja on ennast konkursi alla annud. Wõlad on 2,700,000 rubla suured. Odessast. Odessa sadam oli mõni nädal jea pankadega  täis topitud, kinni külmetanud ja laewasõidud oliwad seiSmaS. Jea on aga jälle murtud ja Näärikuu 25. pääwal jookflwad 8 aurulaewa fiSfe. Nertshinskift. Khiina piires on Ignashina juureS uusi kulla-laagreid leitud ja Amuri, Shtlka, Arguni ja teistest maakondadest on senna umber 5000 inimest kokku woolanud. keS mitu wersta pitkas rongis ühes koos kulda otfiwad. Paberraha puuduse pärast maksetakse kuld-liiwaga ja arwatakse ükS solotnik kuld-liiwa 2'/, rubla. Kõik elutarwitused on wäga raSked saada ja sellepärast arwatakse,  et kulla hind edaspidi «veel alaneb. Kewadel jääb see töö «vist seiSina, sest see maa kuS kulda leitakse, seisab kaua aega wee all. Wõeralt maalt. Gaksamaalt. Riigipääwal näiwad SozialistlaSte saadikud  aega mööda mõistust õppima. Töörahwa aSjus on nemad juba mõnda asja ette pannud, mida wäga heaSte kuulda wõib. Kui asi sedawiisi edasi läheb, fiiS on lootust,  et Saksamaal selle kardetawa seltskonna tige waim aega mööda iseenesest jahtub, kõige wähemast suureS seltskonda?.  Et üksikud ülikäredad maimud nendest lahkuwad, AnarhhistlaSte ja mõrtsukate sekka lähemad, seda on muidugi arwata. Niederwaldi kurjategijate kohta ei ole Keiser oma armuõigust mitte tarwitanud, waid on neid kohtuotsuse hooleks jätnud. Reinsdorf ja Küchler on ka juba Näärikuu 26. pääwa homikul Halle linnas hukatud.  Kas Nupsch'ile ehk elu kingitakse, see on weel teadmata.  Tagajärel kuuldakse, et kingsepp LieSke ennast ometigi weel Politseirath Rumosfi mõrtsukaks tunnistanud ei ole. Mässajate esimees Most, keS nüüd Ameerikas elab ja hea hinna eest werejänultfi kõnest peab, töörahwale hõlbust elu töutab ja senni ise töörahwa kulu peal elab, on Rumpsf t mõrtsukatele seal suurt kiituse-kõnet pidanud ja kinnitanud, et nemad peasnud olla. Kuuljad on oma rõõmu möirgamisega üles tunnistanud. Kas see aga tõsi on, miS Most kinnitas, see on muidugi küfitaw, sest seesugused  mehed et päri iialgi ega kusagil selle järel, miS tõsi on, waid ainult selle järel, kuida nende kõne rohkem kuuljate kohta mõjub. Kongo-konferenz olla oma tööst pea lõpetanud. Uue riigi piired olla paberi peal määratud ja loodetakse ka, et Portugal oma pärimist Kongo jõe suuõ wähendab, nenda et uuS riik takistamata merele peaseb ja kaupa ajada wõib. Lääne-Aafrika randaS on Saksamaa nüüd weel Debreka jõe maakondast oma kaitsuse alla wõtnud. See jõgi tuleb ühest mägestikust,  kust ka teised Põhjalääne-Aafrika suured jõed wälja woolawad, nagu Rio Grande, Gambia Nunez ja Niiger kõige oma arudega. Seal elab Futa-Djalloni-rahwas, keS tasane ja mitte täitsa harimata ei olla. Kliima olla Eurooplaste kohta hea, maa põlluks tarwiline ja mägedeS kulda, hõbedat, waSke ja tina, mida tänine keegi kaewanud  ei ole. Sealt olla kerge maanteed Ntigrt poole ehitada  ja kaubaajamtst künni TimbuktuSse wenitada. Korjandused Würst BiSmarki auukingltusekS, tema 70 aaStase fündimise-pääwakS ja 50 aaStase ameti-pääwakS, saamad läbi kõige Saksamaa suure agarusega peetud. MiS selle rahaga peale hakata, seda tahetakse Würst BiSmarki hooleks jätta ja arwatakse, et tema seda ühegi uue kasuliku  asutuse heaks tarwitama saab. Berliinis käiwad jutud, et Kronprinzi teine tütar. 18 aaSlane PrinzesS Victoria, ennast Bulgaaria Würstiga kihlata. Oma wenna läbi, keS Kronprinzi-Praua õe, Inglismaa PrinzesS Beatrice peigmees on, saab Würst Aleksander muidugi juba Saksamaa Keisrikoja ligemaks sugulaseks, kuida tema Wene Keisrikoja läbi seda juba enne oli. Würst BiSmark  on Venemaaga tehtud kaupa, miS järel PreuSfi riigist kurjategijad Wenemaa kohtute kätte antud saamad, Riigipääwa ette pannud, et see kaup kõige Saksamaa kohta mõjumaks tehtud saaks. Itaaliast. Juba mõnest aeast kostfiwad hääled, et Itaalial ka ülemeriSte maade peale himu on, ja et Itaalia  ennast selleks salamahti IngliSmaga ühendanud. Need hääled on nüüd oma kindlat põhjust leidnud. Itaalias walmiStakse suure hoolega sõeawäge ette ja kuida juba enne teatuStatud, sai üks laewuStik ASsab'iSse saadetud, teine pidi Kongo jõe lahele minema. Nüüd on Jtaalialased  Beiluli sadamat oma walitfuse alla wötnud, tahawad ka MaSsawa, Fladeri ja Hafila sadamat «võtta, ja Inglased  olla neile selleks luba annud, ja lubada weel suure tüki Puna Mere läänepoolisest rannast, kui ka sadamad ega rand mitte Inglaste omad ei ole, waid Türklaste. Sultan  on oma saadikute läbi igal poolel selle waSta waielnud,  aga arwatakse, et see kõik ainult paberi peale jääb. Selle eest lubawad Itaalialased Inglastele SudaniS abi anda. Need segadused ja wägiwallad ühelt poolelt, «võiksiwad  ühel teisel aeal suurt Euroopa sõda sütitada, aga kolm KeiSrit kaitsewad wägewa käega rahu ja saamad ehk kä kõiki seda segadust rahuga korralda m. Ameerikast. O'Donnovan Rossa, fee dynamiitlaSte,  lõhkujate ja üleilmliste tule-ja were seltfilaSte kuuluS esimees, on nüüd ise ka omast külwist midagi leikanud.  Näärikuu 21. pääwal köndis ODonnovan Rossa ühe noore naeSterahwaga juttu ajadeS New Uorki uulitsal. JärSku jäi naeSterahwas seisma, tõmmaS rewolwi wälja ja laskis. Kuul läks õla alt sisse, O'Donnovan RoSsa langes maha ja karjus: Mind on mahalastud! ,NaeSterahwaS  laskis weel neli korda, ei trehwanud aga enam. Rossa on nüüd sessamas hospidalis, kus Felan on, keS tema kontoris haawatud sai. Tema haaw ei ole wäga raske, kui ka kuul wiiS tolli sügawaSse tunginud ja künnapateS  kinni jäänud on. Hospidali eestuad on dynamiitlaStega  täidetud, keS oma juhataja hädast osa wõtawad.  - NaeSterahwas on 24 aastane lesk, Lucilla Useult Dudley, ühe endise wäepealiku tütar Inglismaalt. Pärast oma mehe ja kahe lapse surma on tema hoSpidaliteS  haigeid aitamaS olnud. Mihklikuul Ameerikasse tulnud  ja ka seal üheS nõdrameeliSte hospidalis teeninud. Tema oli O Donnovan Rosfale kirjutanud, ennast dynamiitlaõte  liikekS pakkunud, sedawiisi selle kurja looma kurjust  wälja uurinud ja kurjategude-kotti oma kuuliga katki rebida katsunud. Et tema nüüd ise ka eksiteele sattunud, seda ei tule temal meelegi. See on kõik üliwabaduse seemnest kaSwanud wili! Inglismaa Konsul lubab õnnetumat naeSterahwast oma nõuga tuetada.  Chicagost  tulewad jutud, et dynamiitlased O Donnovan Rossa't juhataja-amelist lahti laSta ja John Brennan'i tema asemele  panna tahta. Pariisi ,abiseltfi" juhatajaks saada Eugen Davis nimetatud. Chicagos saada tulewal suwel dynamiitlaste kongress peetud. RoSsat ja Mezzerow'i tahetakse ,ametist" lahti laSta. New UorkiS on Sozialistlased  ja nende farnatsed Näärikuu 22. pääwal suurt koosolekut pidannd ja kangest kiskuma läinud. Politsei on mõned puuri pannud. Jutu leht. Johann Zleinhotd von UaLkut, uks Liiwimaa kangelane ja kannataja. (Järg.) Selle aruande peale, mida Patkul Rootsi-reisust ja Kuninga jutust Maapääwa ette pani, saatis Maapääw Kuningale palwekirja, mida Patkul üles pannud ja maa wiletsusest ja maale tehtud ülekohtust pörutawate sõnadega seletust annud oli. Seda kaeblust ei wötnud Kuningas aga mitte lahkest waSta, ei olnud mitte nende kaitseta, kellele ülekohtul tehtud, waid muutis ennast järSku nende karmiks kohtumõistjaks, kelle lootust tema weel hiljuti äratanud.  Landrathid, kes oma nime palwektrja alla kirjutanud,  saiivad mässajateks peetud ja Kuninga teutamise eest surma nuhtluse alla mõistetud. Patkul oli weel karmima  nuhtluse wäärilisekS peetud. Tema pea ja parem käst pidiwad ära raiutud saama. Tema peale oli ka weel teist kaebtust tõstetud. Patkul teeniS kui Kapten üheS rügementiS, kuS Helmersen Oberst oli. Selle rügementi  Unterohwitseride nimel oli Patkul üht kaebtusekirja