nagu käeS. Ka oleks soowitaw, et suuremate hulgade wiljamüijad, kui neil ühe kaupmehe waStu õiget usalduste ei ole,- laseks kodus wastu wõtta, ning wälja maksa. Aga weiksematel  müijatel ei ole see wõimalik. Need pruukigu oma õiget mõetu, ning kaalu, ja olgu mõistlikud äraandmise juures, et neid eesnimetatud wigafid ette ei tuleks. Ka toogu need, kellel mitte wõimalik ei ole kodus laske wasta wõtta, ikka kui wõimalik  ühe suurused kottid, ei ole see aga wõimalik,  siis märgitagu jälle niisugused kotid ära, missugused kokku käiwad, ja üteltagu äraandmise juureS wastu wõtjale. Sellega ka uks jällegi üks wiga. Need on wilja kauplemises kõige suuremad praegused wead. On neid püietud parandada, mis mitte wäga rasked ei ka kallid maksma ei tule, siis on suur õigus wilja kaupluses elama asunud, ning selle läbi tulnud kasu wäärab weikesed ettetulewad wälja-andmised korraga ära. Seda soowin wilja müijatele' tähele panna. llävg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Wene rahuarmastaja poliitika, on Viimastel  nädalatel ilusa wõidu osaliseks ilma sõdimiseta ja were ärawalamiseta saanud. Meie targa ja ettewaatliku hea walitsuse wiisi pärast, on Aasias Märwis neli Turkmeni rahwa suguaru priitahtlikult Wene walitsuse alla heitnud, kus mõne aasta eest weel Wene harimise tahtmistest juttugi ei olnud ja nagu igamees mälestab, wastu sõditi. Kuulus kindral Skobelew lõpetas omal ajal selle sõa ära ja nüid walitseS seal rahuline kord, ega olnud kohegil enam Wene edasitungimise tahtmisest Kesk-Aasiasse juttu. Korraga aga käib seesinane rõõmustaw sõnum läbi maailma, et Wenelane heag? seda saanud, midas enam ei mõeldudki. Transkaspi-maa walitsuse ülem Wene kindral-liutenant Komarow annud Näärikuu  lõpul meie armulisema Keisri-Härrale Ashabad'i linnast teada: „ Minul on õnn kõigealanslikumalt Keiserliku Majesteedile teadustada, et tänasel päewal neli Märwi- Turkmeni rahwaste Khan'i (Valitsejat hüitakse seal nii) ja kakskümmendneli wolinikku iga 2000 koha eest, tingimata endid Keiserliku Majesteedi alamateks heitsiwad ja seda terwe Märwi rahwa nimel kinnitasiwad. Seda nõuu on Märwi Turkmenid, nagu Khanid ja wolinikud Lunnistasiwad, sellepärast wõtnud, et nad arusaanud on, et endid isewalitseda  ei saa ja paljalt Keiserliku Majesteedi kõwa walitsusel wõimalik on, Märwis korralikku ja head korda alalhoida ja kinnitada." Seega on siis Wene riik Aasias hea tüki ja nimelt terwe maa jau suuremaks saanud ja hüiawad Turkmenid ise oma maad „ Maailma kuninganaks", mida aga õiguse pärast küll oaside (kõrbe sigitama kohtade) kuninganaks nimetatud wõiks saada. Inglane saab seda rahuga wõitu küll imestelemisega nägema, aga parata ei wõi sinna enam ükski ega seda wõitu wähendada. Diplomaatikute tarkus on seda nii mõistlikult wagusi hoidnud  ja alleS siis ilmuda lasknud, kui wõit ja nimelt suur wõit käes on. Sellega saab Wene Aasiamaade elu ja kauplemise läbikäimine  hulga edasi jõudma ja riigile kasu saatma. Saksa wanameelelised ja kiriklased on oma kirikuseaduste waieluSte pärast kirikuministri  v. peale pahased ja on tema wasta pea kirikhärra Stöcker'i ettepanemise  peale, pühapäewa koolide asjus midagi seaduseks wastu wõtnud, mille üle würst Bismark'gipahane  olla. maid tahetakse lahutada ja nimelt Lothringenid esimesest ära wõtta. Elsas jäewad siis ikka üheks iseäraliseks maaks, keda keisrist seatud walitseja juhib ja Lothringen saaks Preisi külge õmmeldud. Seda ei luba aga Saterkuube  meeste põhjusseadus mitte, kelle järele need Prantsuse käest wõidetud maad riigimaadeks  (Ühendatud Saksa riikide) piawad jäema. Würst Bismark tahab aga nüid tõisiti  - noh! Austria parlament on riigiwalitsuse tegewust, pealinna mässaja mõteliste ja nende kahjutegewate püidmiste wasta heaks kiitnud. Ministeeriumi wastaliste poolest sai küll selle wasta waieldud ja nimelt trükiseaduse wabaduse kitsenduste pärast, aga nemadki ei leidnud head peatawat põhja, sest et ministrite tegewuse otõ ühe kardetawa asja külgi juhitud  on. Palju ei ole Austrias enne sarnastest  asjadest küll kuulda olnud, aga riigiwalitsuse  etteastumine näitab, et asjad seal küllalt pahad olla wõiwad. Prantsuse poliitikamehed ei waata praegu kuigi suurelt ringi. Nad seisawad ilmpöõrmata  paigal ja näitawad tulewat aega tröös- Lirikkalt ootawat. Banapartlased, kes wiimasel  ajal suure tuhinaga elusse üles astuda tahtfiwad, poetawad uueste pead padjadesse ja näewad, et kõwa wabadriigi wasta nende wana hallilaste jõuud weikene on ja midagi weel ei mõu. Praegust ministeeriumi ei ähwarda ka need weiksemad tuhinad paigalt nihutada, midas narudegcr ja muu krimps krampsu asjadega teha taheti. Asi jäi waikseks. Inglise wabadmeeleline ministeerium, wana elatand peaministri Gladston'e Valitsuse  all, on praegu kõigepidiste kimbatuste ja kiusatuste käes. Wanameelelised, kes peale Türgi-Wene sõda oma kraamiga kumali kukkusiwad,  tahawad nüid pea-aegu pool wägisi asju jälle oma kätte kiskuda. Nemad on ülemparlamendis ehk senatis ministeeriumi laitnud ja nimelt saja healte-enamusega. Seal on neil wõimus ja wägi, sedasama on nad ka parlamendis teha katsunud, aga mitte woinud. Kõige enam tüli ja pahandust teeb Egiptuses, selle pagana waleprohweti Mahdi mässamine, mis terwet Egiptusmaad wärisema paneb. Inglise walitsuse wastalised nõuawad enam otsekohelist etteastumist ja mässajatele tugewamat Vastupanemist. Kindral Gordon, keda mässajate taltsutamiseks wälja saadeti, on Berberist Kartumi linna jõudnud. Tema sõnumete järele ei ole Baker-pasha langemine mitte sugugi weel nii wäga kardetaw, waid tähtsamad rahwapead on Gordoni poole hoidlikud ja tema loodab asjale head lõppij. Ka on rohkem Inglise sõawäge platsi saadetud,  mis mässajaid tubliste ära hirmutanud. Omalt maalt. Wiljandist. 19. Küinla-kuu päew on Wene riigi ajaluos unustamata ja seisab iga truu riigialama meeles. Sellel päewal andis meie armulisem Keiser Aleksander il. omad õnnistawad tähtsamad seadused, sellel päewal pühitsesime tema kaua aasta-kümnete walitsemise  hakatuste pühi ja sellel päewal saatsime ka nüid omad südamelisemad palwetamised õndsa Keisri hinge eest Taewa Isa ette. Tema hingele jagatakse nüid taewas seda õnnistawat igawest palka, mis ta siin maa peal nii mitme kümne miljonitelle osaks on saada lasknud. Ta on oma üle maailma tähtsa eluajaga Wene riiki uueks loonud, ta on oma alamatelle maa peal ju elu asutanud, midas nad endistel aegadel taewaski saada ei mõelnud. Kõik kirikut olid puupüsti palwetajaid  täis, oma armsama ündsa Isakese hinge eest palwetamas. Rahu olgu ta ffõrmule. Töine tähtsa päew on meil pühapäewal  26. s. k. p. ees, mill oma armsa Keisri Härra Aleksander II!. sündimise-päewa pühitseme. Iga maja, iga urtsik ja iga hing, saab sellel päewal rõõmus olema, et meile isa sarnase Walitseja kinkis ja palwetab Temalegi pitka iga ja õndsa isa õnnistawal jäljedel edasi käimist. Ka meie Seltsid, kui Keisri poolt lubatud rahwa kogumise kohad, saamad oma Riigi-Jsa sündimispäewa pühalikult pidama. Iseäranis Wilj andi Eesti Põllumeeste Selts, saab sellel päewal esite oma koosolekut pidama ja siis pärast õhtul ka Riigi-Jsa sündimispäewa piduga pühitsema. Minema sügisel pühitseti Ketserina sündimispäewa suure osawõtmisega rahwa poolest ja saab nüid ka Keisri - Härra sündimisepäewa pühitsemisest wissiste niisama osawõetud. Kohegil mujal ei ole ka meil Sakalamaa Eestlastel parem sarnase sündimispäewa pühitsemiseks kokku tulla, kui siia Wiljandi Eesti majasse. Mitmed auusad muusika koorid tulewad pidulõbustamiseks ja peale seda on ka üks seltskond noori mehi kokku heitnud, kellel Seltsi poolt lubatud on, Seltsi maja saalis pidul ka tantsimist ette wõtta ja kes selleks oma sarnaseid neiusid ja noorikuid pidule palunud. Soowime kõigiti  rohket osawõtmist ja rõõmsat pidu. Suur Wiljandi maakonna kontsert  saab 16. ja 17. Juunil s. a. Wiljandis Eesti Põllum. Seltsi maja ruumides ja krundi peal, Seltsi maja heaks maakonna laulukooridest  olema. Keiserlikust sillakohtust on 7. skp. U 1343 all, kontserdi toimekonnale luba kätte saadetud ja soowime omalt poolt esiteks lauljatele head ettewalmistamist ja wäsimata tööd. Saame sest edespidi rohkem kirjutama. Küinlapäewa aastalaat ja ka Lihaheite-laat  on juba mööda. Laadade ajal oliwad wäga ilusad ilmad ja sellepärast ei keelanud ilm kedagid maal elanikust laadale tulemast. Rahwast  käis maalt palju rohkem linnas kui mullu, ning sai sellepärast ka palju kaupa läbi kaubeldud.  See suur laadal käimine läks ilma suurema juhtumiseta mööda, kui ka mõni õnnetus ettewaatämata oleku pärast on sündinud.  Üks Mustlane sõitis tähelepanemata tuule weske tiiwa ette ja wihane weski tiiw lõi tema waese looma pea nii puruks, et see kohe loppis. Töiseks kukkunud üks juut hobuse seljast maha ja murdnud omad jalad puruks. Ka on üks talumees hobuse peruks saamise pärast oma käe katki murdnud ja pea purustanud.  Niipalju on siin meie laadal ettewaatamata  oleku pärast õnnetusi sündinud. Aga kõige suurem wiletsus, mis laadalistele ja kõigile auusatele inimestele meelehaigust on teinud, on hobuste warastamine. Hale on mõtelda ja ütelda. Meie esimese laada ajal on Wiljandist 9 hobust ära warastatud! Rahwas ei tea enam, kudas oma hobusid peab hoidma ja warjama! Niisuguse 100 üle tuleb igal õigel inimesel see küsimus sügamast südame põhjast: esiteks, kes on need hobuse margad ja kuda julgemad nemad wahetpidamata omad käed töise waranduse külge pista? Kui meie asjalugu sügawamalt järele hakkame pärima, siis wõime meie selle asja kohta selgema otsuse saada. Nii palju kui hobusewargid on kätte saadud ja neilt küsitud, annawad nemad kõik enamiste selle otsuse, et nemad purjus peaga omi käsi töise looma järele on wälja sirutanud. Küsitakse neilt edasi, mis mehed nemad on, ja kui palju nemad koolitundmist on saanud, siis kostawad nemad kõik, et nemad ei mõista lugeda ei ka kirjutada ja on linnades ja mõisades  ülesse kasunud ja kõigest kooliõpetusest ilma jäenud. Nii on siis meile kohe orusaadaw,  kust neile see wihane wiga on külge saanud. Sellepärast oleks wäga soowitaw, et koolisi igale poole saaks asutatud ja nimelt rahwakoolisi, kus laps omas arusaadawas keeles õpetust saaks. Töiseks tegewat nad oma paha tööd purjus peaga; selle wasta oleks küll kõige sündsam abi kõrtside wähendamine ehk kautamine.  Kõik hobuse wargus tuleb liiast kõrtsidest,  wiltu harimisest ehk sugugi harimisest. Sellepärast aidaku meid wõimsad mehed neis asjus, et meie pea hobuse wargatest lahti saaksime. Wargadele, keda selle töö pealt kätte saadakse, oleks õige kanget Siberi karistust  tarwis ja õiged inimesed saaksiwad siis lahkemaid päewi. Sellepärast soowime ja oodame ka ehk sedawiisi abi. Wiljandi maakonnast kirjutatakse „Walgusele"  järgmisest wäga laiduwäärt teust: „P. walla peremehe P. .. . W. . . teenija tüdruk jäenud leetritesse haigeks. Peremees ajanud teda seepärast kambrist külma rehte. Lina tolm ja külm olnud seal nii raske, et waene tüdruk päew päewalt ikka haigemaks jäenud. Ta läinud weel kord kambrisse ja palunud peremeest teda sooja tuasse jätta, temal olla warsti wiimne tund kätte jõudmas; ta tahta ometi inimeste seas äragi surra. Aga seda juttu ei pannud W. tähelegi. Ta ajas jälle õnnetuma inimese külma rehte tagasi. Waene tüdruk suri öösel ära. Keegi ei näinud  seda, keegi ei olnud sell silmapilgul tema juures. Nõndawiisi suri üks waene teenija ühe peremehe juures, keda ta wiis aastat auusaste teeninud oli. Kas see ei ole küll üks kurblik pilt, meie aja inimlikkude kohuste tundmiste üle. Kas see on õigus ja kohuS? Selle pealkirja all tuli meile maalt järgmine kiri, millele trükiruumi palutakse, mida meie temale ka keelda ei wõi. „Nekrudi wõtmise aeg on küll ju möödaS ja wana aasta sees ära tallitatud. Üks asi aga mõlgub meel sellest ajast mu meeles ja küsimine keele peal, mida ka ajalehe lugejatele ütlemata ei tahaks jätta, ehk küll asi iseenesest kaunis wananenud ja noored mehed, keda kohuS riigi teenistusse kutsus, ühed armsa Tsaari laialdastes riigi piirides ja töised kodus maamäes,  olgu koolitajana ehk muul wiisil oma teenistuse kohust täidawad ja oma truudust Isa Aleksandri wastu ülestunnistawad. Selle kohuse kutsel oli ka noormees M. W. mullu komisjoni ette ilmunud, keda nagu kõiki ilma eesõiguseta mehi wastu mõeti, aga koolmeistri nime all maamäe hulka teenima jäeti. Noor W. ei ole aga kusagil mingisugust ametikohalist eksami teha wõinud, ehk La seda küll mitu korda asjata katsunud on, teda on aga siiski P. kihelkonna kooli peale üheks abi-koolitajaks wõetud,  kus laste armu (43) järele ühe koolmeistri asemel kolm, wahel rohkem sedawiisi töötawat. Selle teu üle oli noorte nekrutide juures palju nurinat kuulda ja lubasiwad mitmed töised kooliametisse teenima jäejad selle üle ülemal pool kaebdust tõsta. Kas nad seda teinud ehk mitte, ei tea ma. üks koolmeister Wändrast. Pühapäew 29. Jan. etendasiwad Tori „Salme" seltsi näitemängijad  Wana-Wändras M. Kulli talus näitemängu  „Mihkel ja Liisa". Waheaegadel lõbustas Tori muusikakoor pealtwaatajaid, lõppeks tuliwad tants ja seltslikud mängud. Rahwast oli nii rohkeste kokku tulnud, et ruumid kitsaks jäiwad. Näitemäng etendadi kaunis kenaste, tantsust ja ringmängudest wõeti elawalt osa, nõnda et suurem jagu rahwast pidust rõõmsaste lahkus, lootes, et „Salme" juured ka Wändras wõsu ajaksiwad, et „Salme" ka Wändra seltsiks saaks. Niisuguste  pidude kasu paistab silma; nad on selle majaperemehe auuks, kes selle eest hoolt kannab, et auus ja rahulik toon pidul walitseb. Kurwastusega pean tunnistama, et nimetatud pidul sellepoolest mõndagi soowida jäi. Pea pidu lõpul nägin kaht poisikese wärki mehikest auusa wanamehega kaunis sündmata toonil waidlewat. Olen lugu sellepärast nimetanud,  et selle eest igaüks awalikul pidul hoiaks. —ä— Tartust. Neue Dörpt. Zeitg. kirjutab, et rviimasel Tartu Suure-kooli eestseisuse koosolekul  praegune Strassburgi tähetorni Assistent Dr. (5. E. Hartwig, Tartu tähetorni Observatoris  on walitadud saanud. Tartu maakonnast. Mustwest. Sõpruse seltsis on 7. lanuaril, nagu meile kirjutatakse, koosolek olnud. Nimelt on pärast kõnesid uue eestseisuse walimine ette wõetud. Wana president Stahlberg waliti auuliikmeks. Uueks presidendiks sai J. Koppel, kaösahoidjaks W. Flschmann, kirjatoimetajaks W. luhl j. n. e. Soowime seltsile ja uuele eestseisusele head õnne ja jõudu. Walga ei ole meist kull palju lõunapool, aga ommetegi on ka see wähe maad juba kewade ettekuulutamisega tubliste näidanud, et ta ikka soojemal on, sest Walga ümberkaudu olewat juba windid ja lõokesed laulu alustanud,  kuna meie weel mõnigi nädal neid piame ootama. Walgamaakonnast. Smiltenis: Näitemüik.  Smilteni koguduse eestseisjad ja kirjamehed  on ühe naitemüigi waestelaste heaks, kes kihelkonna koolis käiwad, ära pidanud. Naitemüigi puhas kasu olnud 325 rubla. Ka on Bahnusi. mõisa omanik härra von Behrens sellesama otstarbe heaks 500 rubla kinkinud. Riiast. Liiwimaa kubermangu walitsuse poolt on Liiwimaa Kubermangu Seitungis kõige uuemas numbris teadustatud, et E. Wassmann Liiwi Kubernäri läbi Läti Papdistide koguduse õpetajaks on kinnitatud. Elab Suworowi uulitsas 20. Mõrtsuka töö. Esimesel sellekuupäewal  sai siine linna elanik Georg Bundel Suworowi ja Seppa uulitsa nurga peal kahest tundmata inimesest kinni wõetud, wägiwaldsel teel ta riided seljast ära kistud ja tema ise uimaselt maha löödud. Knrjatööd arwatakse 7. Sakala. 1584