segatud. Ka kloor-lupja weega segada ja seega loomade laudad seest poolt ära pritsida, hoida loomi tõbe eest. Kooliõpetaja hr. Hansen rääkis Lõuna- Kaukaasia, nimelt Grusia maast ja rahvast. Kaunis olla seal loodus. Aum ehk poSti vankris rändajal näidaw, kui kihutäkS ta lustil läbi kauni rohu aia: Wiina marja väljad, haljad orud, kõrged pilveni ulatavad  kaljulised mäed ja soe lahke kliima paisutada rinda ja rõõmustada südant. Looduse lahkus ja lõbustus olla ka sealse inimese sugu külgi oma kenaduse jälgi pununud. Grufiaanlane olla laulurikas, alati lahke meeleline ja sõbralik, peab aga kõige selle juures oma isamaa kõrgeid mägesi, haljaid orgufi ja oma emakeelt üli armsaks. Pitka sirge kaSwu, musta paksu juukste, valge lahke näu ja elawa silmaga tunnistada ta igapidi  rohkel mõedul, et ta looduse armsam rinnalaps olla. Jsiäranis looduse kenaduse õrnust avaldada Grusia naisterahvas: Ta sirget keha, õrni näu joonest,  pitki musti juukseid, suuri põlevaid armurikkaid  filmi musta pitka riipSmetega, võida üksi kuulsam kunstnik kunsti ja wärwide abil täielikult ette tuua. Kõik, kelle soonedeS iialgi Grusiaanlase  weri woolata, würStist künni karjapoisini, kannavad  Vanemate Vanematest päritud ühesuguseid riideid,  ning tarwitawad igal pool manu isa-isade kombeid. Gnam kui ükskord aaStaS, iseäranis suurel rahwa pühil, rõõmustada VÜrst oma alamatega koos ja süüa juua nendega ühes laudas. Ehk küll õpetuse  poolest alles madalal järjel, stiöki olla nad oma meele ülenduse ja vabaduse auuStamisega kaugel meie rahva ees, mis sest tulla, et Grusiaanlase vaba waim iialgi orja ikkes pole äganud j. n. e. Hr. A. Wärat rääkis pitkaS kõnes „ looduse võiteluStest." Kõnes näidati, kuida kõik loom siin ilmas alatises «õiteluses olla, kuida vägevam kõrgemat oma alla suruda ja kui wõitu saab, teda sedamaid ära lämmatab.  See olla juba algmisest nõnda olnud, saada ka muidugi igawest nii jäema j. n. e. Esimehe  hr. TootS'i ettepaneku peale Võttis SeltS nõuks tuleval (1883) aastal koduloomade, põllu- ja käsitöö näitust Pärnus asutada. Nagu teada, taheti meie Seltsi poolt Ma mineva sui ühte seesugust näitust siin ära pidada, aga et põhu ja muud puudused takistusi tegiwad, siis jäeti see näitus edeSpidise aja peale j. n. e. SeltS lubas tuleval koosolekul asjatundjast meestest näituse komitee kokku panna, ke» selle asja kõik korrale toimetab. Sellsamal puhul rääkis hr. TootS, et Pärnu linna-ja maakonna kaupluse  puudus suuremast jaust ka sest tulla, et siia raudtee puududa. Näituseks olla Pärnu kaubahiug sest saadik aaSta-aaStalt ikka kinnimale minemas, kui Tallinna ja Tartu vahele raudtee sai, kuna jälle Tallinna  linn ja ümberkaudne maa sest saadik oma kaupluses  väga suurel sammul olla ülesse astunud. Endisel ajal vahetanud Tarw, Walga ja Wõru linnad ja maakonnad omad kaubad kõik Pärnu kaudu, kuna nüüd aga Pärnu tähtjale kauba sadamale, üksi pool Wiljandi maakonda kauba vahetuseks on jäenud, ka sellelgi olla sügise põhjatuma teedega, mill just kaubavahetuse  aeg on, väga vaene kaupa Pärnu ja siit ära vedada. Sellepärast peaksime siis heldet riigiwalitsust  kõrge Senatori härra läbi paluma, et Pärnu linna ja maa kahjatsemise väärt viletsat kaupluse järge seeläbi elustatud saaks, et riigivalitsus meile raudtee ehitada laseks. Seda palvet peaksiwad ka kõik Pärnu ja Wiljandi maa vallad oma palvekirjades  kordama, sest et see ka nende elujärjele tähtjal mõedul mõjub. Üsna imeks peab seda panema, et meie kuulsa Baltimaa südames raudtee puudub, kuna kõik maailm ometi raud võrgu alla on pantud j. n. e. Sellepeale tegi SeltS otsuseks, kõrge Senatori  härrale selle poolest palvekirja sisse anda, ja volitas seda eestseisust ära toimetama. —B, k. t. — Kesknädalal 11. s. k. p. läks Pärnus herra Conze linaait põlema, millest wli ka teise lina aita läks, mis Jack'i päralt oli; õhtu umbes kellu 8 ajal kutsus tulekell kõiki kokku. Niisugust tulekahju on Pärnu linn veel üks kord ennemalt mõne aasta eest tagasi näinud. Aidad oliwad tulekaSsaS üleval; kust wli lahti peasiS, ei tea siiamaale veel keegi. UmbeS 25 versta peale olla tuli maal näha olnud. Kui aurupritS mitte abiks ei oleks olnud, siis oles väga suurt kahju wli sünnitada ja palju majafi oma roaks pärida võinud. Kolm meest tulekuswtajate seltsi seast on raSkeSte haavatud saanud, ühel kukkus aida akna raudtrellid pähä, ja kaks teist kukkusiwad suure, kõrge wlekuSwtaja redeliga maha, kus juures redel katkes, nende elu olla kardetav; niisugust tulekahju, kus niipalju  inimesi on vigaStawd saanud, ei ole Pärnus meie teada siiamaale veel mitte olnud. Meie nimetasime,  et kaks suurt aita on ärapõlenud ja et aurupritS  sn töös olnud, see on õige. Siiu peame aga «eel juure lisama, et rohkem kui poolteist tundi ära läks, künni wiimati kuulus Pärnu linna aurupritS oma tööd tegema hakkas. Meie wõime arwata, missugust  Võimust selle poolteise tunni aja sees tuli omale wõttiS, meie ei tea ega ei tunne niisugust linna, kelle aurupritS poolteist tundi kütta peab saama, ennemalt kui ta tööd tegema hakata wõib Meie küsimise peale, mikspärast tulepritsi auruandmisega  ja kütmisega ning weeandmisega nii kaua tuurid, «aStati meile: „AurupritS on katki, meie ei tohi niipalju  kütta ega auru anda, muidu läheb ta üSna katki." AuuStatud Pärnlased, meie wõime ennast ikka ometi trööstida, sest meie kuulsas Pärnu linnas on üks tuleprits, kes, kui ta ka mitte tulekahju juures «ett ei pritsi, siiski ometegi ikka pritsib ja nimelt kuiwalt.... —r — Tartust. Senatori härra saab lähemil päiwil, nagu kohatised ajalehed teaduStawad, Tartusse wlema. Tartu uniwersiteet kaSwab jõudsaSte. 1 Augustil tänawusel aastal saiwad 220 uut üliõppijat sisse kirjutatud. Nii palju ei ole «eel enne ühe poolaasta  hakatusel ilmaski uusi sisse kirjutatud; Augusti kuul 1879, millal tudeerijate arm Tartus üks tuhat täis sai, wõeti 154 uut üliõppijat wastu. Poolaasta ehk semestri waStuwõtted on Viimsetes aastates ikka kaSwanud, künni nüüd kõik kokku 1367 tudenti Tartu suurkooli peal õpiwad. See üleüldine arw jaguneb üksikute jauSkondade peale järgmisel wiisil: 179 õpiwad  kirikõpetajateks, 229 õiguse tundjateks, 564 arstideks  (tohtriteks), 194 apteekriteks, 195 ajaloo ja keelte teadust ja 106 wiisika ja mathematika teadust. Studentide hullustusest. „Rishk. Westnikulle"  kirjutatakse Tartust: 2. Augustil kellu pool 7 hommiku nõudfiwad 5 studenti ja üks näitemängija ühe kahehobuse Voorimehelt, et ta mid peaks sõitma. WoorimeeS pani selle nõudmise waStu, sest et politsei on ära keelanud, rohkem kui neli inimest peale Võtta. Joobnud studentid lükasiwad kutsari puki pealt maha ja kaks neist istufiwad puki peale, teised neli Vankrisse. WoorimeeS ei tahtnud oma hobusid ja wankert nende kätte uskuda, wõttiS hobuste suu kõrwast kinni ja paluS isandaid, Vankrist Välja tulla. Woorimehe Vastuhakkamise üle pahased, tutiwad studendid wankrist wälja, woorimehe kallale ja andsiwad temale mõne hoobi. Kui turul olewad talupojad ja weuwoorimehed seda nägiwad, löiwad nemad endid woorimehe parteisse  ja püüdfiwad teda lööjate käest ära kiskuda. Wiimased hüidsiwad see peale: Pursid wälja! Et aga weel koolide Vaheaeg oli ja seepärast aga mõned studendid  Tartus oliwad, tuliwad ainult kaks wõi kolm neile appi, kes, ilma et enne oleks järele kuulanud, mispärast tüli tõusnud, kohe sekka wirutafiwad. Õnneks  jõudis aga linna- ja suurkooli politsei sinna, ja ainult neid wõiwad studendid tänada, et nad weel terme kontidega, ehk küll nähtawa muhkude ja siniseks löödud silmadega, mis talupoegade rusikad ja malgad oliwad teinud, ära peasesiwad. Suurkooli politsei kirjutas studentide nimed ülesse. Wõnuust. Rewideerija senatori härra ametnikud on, Läti lehe „Balt. Wehstn." teawse ja muu sõnumete  järele, Wõnnu linna kohtuid üle waatama tulnud. Rakwereft. Ei ole imeks panna, et tänawuse aasta sooja ilmade läbi ka taimeriigis iseäralisi nähtawusi  ette tuleb. Seks on kõige pealt iseäranis warane Viljalõikus arwata, nimelt rukkilõikus. Mitmes  mõisas on möödaläinud kuu lõpul juba kõik rukkid ära pekstud ja aita pandud üks asi, mis meie maal muidu Väga arwa ette tuleb. Mitmesugune  taimede ja kaswude lehtede ja õiepungad hakkawad teist korda puhkema. Näituseks wõib seda siin üheS rohuaias näha, kus üks kirsipuu uueSte käesoleval  aastal on õitsma hakkanud. Metsa põlemised meie pool on käes olewal aastal palju kahju teinud. Sadande tessätini kaupa on metsa ära põlenud. Kuida kuuleme, on nimelt Tudo, Roela, Kullina ja PaaSwere metsad kõige rohkem kahju saanud. Ühe ainsama mõisa järel on üksi 500 tessätini sood ja metsa ära põlenud. Nagu kuulda, on metsa põlemise juures PasSwereS ja ümberkaudu ühtlaisi ka umbes 80 whja heinu ära põlenud, mis tänawu aastase napi heinasaagi peale waadateS wäga suur kahju on. Põlemise hakatus  on ikka enamiSte hooletumal wiisil tulega ümberkäimise  läbi tulnud. Peale selle kuuldakse Vee- puuduse üle kurdetawat, mis kauase põua läbi on tulnud. Paiguti peawad inimesed iseeneSte ja loomade  tarbeks kümne ja veel enam werSta pealt mett wedama. Harjumaalt. Basaar ehk väljamüük. Kose kihelkonnas on hiljuti Väljamüük Aleksandri kooli heaks ära peewd. Peale selle kui Väljamüügi asutajad kohaliku kohtu poolt seks tarviliku luba oliwad saanud, tahtsiwad nad Üht kuuluwst kiriku posti panna, kus mitmesugused teadaandmised rippuwad,  aga kirikupoSti walitsus ei annud neile mitte luba. Ehk küll seeläbi kõik Aleksandri kooli sõbrad ja edendajad seal ümberkaudu väljamüügi üle mitte teadust ei saanud, oli siiski inimesi rohkeSte kokku tulnud, kes elavat osavõtmist Aleksandri kooli vastu üleS näitasiwad. Üks noormees ohverdas üksi 20 rubla kooli kasuks. Sissetulek oli üle 100 rubla. Jällegi tunnistus, et rahvas heameelega valmis on, vaimuhariduse heaks kõik tegema, mis võimalik. Narwast. Wabriku tööliste segadused. Seal on hiljuti Kränholmi käsitöö wabriku valitsuse ja tööliste vahel segadused tulnud, nii et vabrikud mõneks päevaks pidanud seisma jäetama. 4. Augustil  on Peeterhowist 8 bataljoni soldatid sinna saadewd, mässajaid vaigistama. Ka kubernõr on sinna sõitnud. Nimetatud päevast saadik on kõik viinakauplused ja õllepoed kinni pandud. Peeterburgist. Laupäev 7. Augustil kell '/-5 p. l. pöörsivad Keiserlikud Majesteedid oma kõrge lastega, Keiserlik Kõrgus Troonipärija ja Georg Aleksandrovitsh  ja Suurvürstid Sergei ja Aleksandrovitsh KraSnoe-Selost Peeterhov'i tagasi. Raudtee jaamas oliwad Keiserliku paleewalitsuse ülem, kindral-major Arapow ja teised kõrged auukandjad ametnikud Keiserlikku  MajeSteeta ja Keiserlikka Kõrgusid vastu võtmas.  SiSseminek Keiserliku ruumidesse oli Keiserliku Majesteetide vappidega ja lõunamaa kasvudega toredaSte  ehitatud. Armulikult nimetatud ametnikkusi teretades, sõitsiwad Majesteedid ja Keiserlikud Kõrgused  lahtistes tõldades suwekorteli. Kõrge wõeraS. 20. Augustil oodetakse Montenegro vürst Peeterburgi tulevat. Kooli asjust. „Nov. Wremja" teadustab,  et tuntud Soome kirjanik E. GroSwald Ühe kahe jaulise Soome progümnaasiumi asutuseks PeeterburgiS kõrgemalt kohalt on luba palunud. Kool saab, nagu nimetatud, kahe jauline olema, üks jagu poislaStele ja teine tütarlastele, ja nimelt neile Soome õpilastele ettevalmistamiseks, kes Wene keelt ei oska ja kõrgematesse Wene koolidesse ja sellesarnaste asutustesse  tahavad astuda. OigeusuliSLe hulk Wenemaal oli püha finoodi teatuse järele aastal 1879—30,250,523 hinge meesterahva soost ja 31,545,569 hinge naisterahva  soost, ühtekokku 61,796,092 hinge. SeeteatuS ei ole aga mitte täieline, sest et statistika teadused Kamtshattast, TurkeStamst ja Grufiniast on Mtza jäenud. Sündinud oli aastal 1879 3,176,045 last, surnud 2,279,927. Abielusse heitsivad 646,309 paari. Põlluharimise masinate wäljanäituS. „NowoSti" kirjutab, et tuleval aastal PeeterburgiS odavate põlluharimise masinate väljanäiws saab ära peetud; masinad peavad Wenemaal tehwd olema. Lendamise masin. Käes oleval kuul saavad proowi-katsed lendamise masinaga leutenant Sokolowitshi läbi ära peetud, ja seda nimelt sõatarwituSte  pärast. Ettevalmistuse tööd on juba lõpetatud.  Proowikatsed saavad Marli lähedal Kroonlinna  lahe peal sündima. Krasnoe-Selost. 12. Augustil kell 1 sündis Krasnoe-Selo raudtee jaamas järgmine õnnetus. Jeniseiski rügemendi soldat, Benedikt Ivanov, jooksis  joobnud peaga praegu äramineva rongi poole ja tahtis jalalaua peale hüpata; ta hüpaS wõeriti, kukkus wagoni rataste alla ja sai ära purustatud. Moskvast. Kõrged wõerad. 11. Augustil on K. K. Suurvürstid Nikolai Aleksandrovitsh vanem ja Peeter Nikolaiewitsh Moskvasse jõudnud, niisama ka ülempolitseimeister kindral KoSlow. Odessast. Soola rikkusest. Krimmist toovad  laevad siinsesse sadamasse iga päev väga palju soola; soolasaak Krimmis on käesoleval aastal väga rohke; loodetakse 60 milj. puuda soola saavat. Selle rohke sisseweu pärast on soolavedamise hinnad Krimmis kerkinud. Nüüd maksetakse puuda pealt 6 kop. veuhinda,  enne seda paljakt 2—3 kop. Odessa ja Otshakowi  ümberkaudu on palju soola saadaval. Arvatakse,  et sool kümme aastat ette lööb. Krimmi sool müüakse 25 kopikaga puud. Hersoni kubermangust. Talurahwa hea elukorra  üle. Jawkini külas, milles 300 peret, on 14 auruweskit, millest igaüks 5 —6000 rbl. maksab. KaheS teises külas on 4 auruweSket. Peale sell on wallaS 65 põlluharimise masinat, igaüks 300 künni 400 rubla wäärt. Terwes kogukonnas on 3529 hinge ja IS7B talu. Rübinskift. WaeStemaja. SretenSki talupojad  on hiljuti ühe kogukonna-waeStemaja'asutanud. WaeStemaja ülespidamiseks annab kogukonna liige N. KoSmin 2500 rbl. Ka NikolSki kogukonnas on