 nimel kirjutada ja et see leht seda pahandust ise ära waStama piab, mida tema oma kirjadega Saksamaa KeiSri troonikõne «vasta maailmas teinud on. Ungrumaa rahival ei olla sellega ühtigi tegemist. Selle kõrwas kisub Saksamaa Keisri reis u plaan Peterburgi  8s e kõige maailma tähelpcmemist oina peale. Ametlikult  ei ole sellest küll «veel ühtigi kuulutatud, aga tähtsatest  ringkondadest olla sõnumid tulnud, et Keiser Wilhelm  jnba Heinakuu 1. ehk 2. pääival Kiili sadamast sõidulaewa ,Hohenzollern" peal, mis Prinz Heinrich'! kommando all seisab, wälja sõitma saada, muidugi uhke laewnstiku saatmisel. J,«st kindlamast usaldada ei ole seda sõnumit mitte, sest Wene Keiser on just nüüd jälle omale iga-aastasele meresõidule Soomemaa staaridesse läinud  ja ei tule sealt muidu nii ruttu tagasi. Et aga Keiser  Wilhelm Wenemaale tuleb, ja õige pea tuleb, see olla kindel. Würfl Bismark ei tulla mitte kaasa, waid minna esiteks oina Schönhauseui mõisa ja siis pitkeinaks aeaks Friedrichsruhesse. , Raudne Kanzler" on 74 aaStat «vana ja «viimased rasked juhtumised ou nii raSkeSte tema kehajõu»  peale mõjunud, et pitkemat puhkamise-aega kibedast tarwis läheb. Pärast, rohkem sügise poole, minna Keiser Wilhelm ka Austria Keisri ja Italia Kuninga wõerusele. Noor ja agar Keiser tahta sedawiisi ise ja otsekohe Saksamaa  wäljaspidist politikat toimetada, muidugi ühe kindla üleüldise plaani järel, miS tema ja tema äraproowitud esimese teenri «vahel taieste läbi räägitud on. Need plaanitud  reisud ja selle peale oodatud wõeraste Würstide wastawõtmised Berlinis, maksamad muidugi «väga palju raha. Tänini ei ole aga Saksamaa Keisrile ülespidamiseks  ühtigi määratud, sellepärast olla nõuu seda nüüd teha. Saksainaa Keiser ou ainus «valitseja Würft, kellel, kui Keisril, mingisugust sissetulemist ei ole; seda tahetakse uüüd muuta Lahked tuuled Saksamaa ja Wenemaa «vahel oliwad Wene paberraha hinda niipalju kõrgemale tõstnud, et Jaanikuu 22. pääwal Berlint börsil 100 rubla eest 193 marka 00 pennigat makseti, mis ligi 60 kopikat rubla eest «välja teeb. Nii rõõmustaw see ka kui üleüldiue  rahutäht ja nii kasulik see Wene riigimajapidamisele on, siiski ei ole kõik ringkonnad sellega rahul. Kes Venemaalt  kaupa, niinelt «vilja, wälja weawad, neile maksetakse seal Wene paberrahaga igakordse kursi järel; mida madalam  see kurs ou, seda rohkem Wene paberraha nemad seal saawad ja seda suure»» nende kasu ou. Nüüd hakkawad Wenemaa põllumehed, kellel ka «vee! ivana «vilja turule «viia on, kartma, et «vilja wäljawedamiue kõrgema kursi läbi takistatud saab. Wene lehtedes lehwib siis ka jälle «vilum tuul Saksamaa «vasta ja ka Saksainaa Keisri tulemist  hakati küsitamaks pidama, mis aga «viimaste sõnumite  järel kindel olla. Dc. Mackenzie, «elle arstpotitikuse  üle, kes oma ametit Saksamaa haige Kroupriuzi ja pärast Keisri juures salalikuks erakondlaste politikaluhiuaie  heaks tarwitas, tõuseb Saksamaal pahandus ikka «veel suuremaks. Selgeste on «välja tulnud ja tahtmata tunuistawad seda ka .wabameellsed" ringkonnad ise, et Kronpriuz Friedrich iialgi Saksamaa Keisri ja Preusst Kuninga trooni peale astunud ei olets, kui teda tema haiguse  üle ei oleks petetud. Riigi põhjnsseadust mööda ei tohi keegi Preusfi Kuningaks saada, kellel lootuseta haigus  kulges on, ja ainult Preussi Kuningas «võib Saksamaa  Keiser olla. Tema ligemad omaksed, kes ,«vabameelistega"  silmitsewad, kelle silma ees ehk ka Ingttsmaa kasu rohkem maksis, kiu Saksamaa kasu, ou aga teda Dr. Mackenzie abiga petnud ja sedawiisi on tema seda ametit «vasta «võtnud, mida tema enam tallitada ei suutnud, ja kuida iga haige rohkem oma ligemate meele järel olla püüab, kui tema suurte üleüldiste asjade peale mõtleb,  nenda on haige Keiser Friedrich ka «nõnda sündida lasknud, mida terwe iialgi lubanud ei oleks. Üks „wabameeline"  leht »Berliuer Börseu-Courir", mis Juutide toimetuse all seisab, nagu rohkem ehk wähem ka kõik Saksainaa,  osalt ka teiste maade sarnased lehed, kinnitab uüüd, et suu r i muudatusi oleks oodata olnud, mis kõiki maailma oleks i w a d imestama pannud, kui Keiser Friedrich aga mõned pääwad oleks kauemini elanud Sellega näib üteldud olema, et Würft Bismark ja kõik mouarchi-meelised Ministrid stis ametist lahkunud ja „wnbameeliüe" kõnemees Nichter ehk üks teine tema asemele astunud oleks, kelle Usu-Katekhismuses Jumalat  ja Politika-Katekhismujes Keisrit ega Kuningast ei seisa. S lmuähtawalt on aga üks kõrgem wägi armunud,  et seesugust ,muudatust" tarwis ei tähe. Kõige parem  laup kõige selle juures on aga Dr. Mackeuziel olnud. Tema olla ülepea 250,000 marka palka saanud, ühe teise sõnumi järel koguni 1600 marka pääwas, mis weel palju rohkem «välja teeb. Kas tema aga ka oma Professori ametit kodumaal jälle tagast saab. kui omalt ,puhkamisereisult"  koju jõuab, see näitab küsttaiv olema. Ka Inglismaa  lehed mõislawad teda nüüd hukka ja üks „«vabalaste"  leht. mis teda fenui kõigist jõuust kaitses, tunnistab  nüüd, et tema mitte ainult oma enese arstlikule auule suurt kahju teinud ei ole, waid ka kõige Inglismaa chirur- gika-kooli auule. Kuida mõned lehed kinnitawad, olla tema hirmu pärast Saksamaa rahwa wiha eest, Wales'i Prinzi kaasaS Saksamaalt ära reisinud.  Alam-Riigisekretär  Herrfurth, üks mees kodanlikust sugust, on Seespidiste asjade Ministriks nimetatud. Prantsusmaal puhutakse ikka «veel ametlikult rahuwilet  Saksamaa «vasta, aga tegudest ja ka sõnadest, mida rohkem „oma keskis" räägitakse, mis aga meie telegrafideja  telefonide aeal nelja seina «vahele ei jää. paistab ja kostab ,kättetasumise"-k'!l)in endisel «viisil «välja, ja ,kättetasujad"  ei päri mitte ainult Elsass-Lothringi maid tagasi, waid juba jälle kõiki maad Rheiui ja Moseli jõest saadik, kuida nende kirjades Mainzi ja Trieri linnad nimelt nimetatud  on, peale selle aga «veel Luremburgi, Belgia ja Hollandi maid. ,Mässamise - näitust", mida tulema!  aastal Parisis pidada tahetakse, tahetakse iseäranis »kättetasumise-sõea" lõõtsutamiseks tarwitada. Suurt kära teemad Prantslased selle .wägiwalla" üle, millega nende reisimist ElsasS-Lothringi maale ja mööda seda maad uue paSsi-seaduse läbi takistatakse. Missugused  tallekesed senna tulewad, seda on Jaanikuu 3. pääwal jälle nähtud. Seal on kaks pealikut Parifi garnisonist i"«le piiri tulnud, rahwast kogunud, ümberkaudsete paikade ja rahwa elu üle teatust kogunud ja pärast ütelnud ,AaStast 1871 saadik seisate Teie Saksamaa 'valitsuse raSke rusumise all, mis aga mitte enam kaua ei kcSla, sest meie tuleme pea Elsass-Lothringi-mnd tagasi «võitma/ Kentsakas, kuida inimesed, kes wõera riigi piiretes sedawiisi tallitawad, «veel karmi passi-seaduste üle käratseda julgemad. Aga wägiwaldsed wabalased on igal poolel ühesugused« ,Piiramata  meelewalda meile, ahelaid ja pitisa kõige teistele"! Niipalju on Prantsusmaa seespidises politikas selge, et kardetum Boulang i s m «« s murenemas on. Isegi »Laterne", üks üliwabalaste lehk, mis senni «väga suure healega Boulauger' eest kostis, hakkab euuast temast tasakesti  lahti lööma. Selle «vasta on Orleaui st l a s e d ennast «viimasel aeal jälle rohkemast liigutama hakkauud. Nende peamees, Parist Gras, on omad erakondlased Dortrechti  linna kokku kutsunud. Herzog Aumale, kes Parist Akademia liige ou, tahaks sellel omadusel luba saada kodumaale  tagasi tulla, aga Republika «valitsus ei usalda teda ja ei ole temale seda mitte lubanud.  Bordeaux  linnas on Jaanikuu 3. pääwal üks theaker maha põlenud. Inimestest ei ole keegi häda saanud. Kahju arwatakse üks million franki suur olema. Inglismaa seespidistest asjadest ei kuulda sel korral palju mund, kui muret ja waidlemist sõeawäe ja merewäe puuduste üle. mis nimelt seda tähendab, et Inglased mille enam nii snnre rahuga oma saarte peat elada ei usalda, kui eune, et nemad kutsumata külalist oma rauda tulema kardawad. Sile s s i kanali asjus au Inglismaa ja Türgi walitsuse wahel lepitus tehtud, mida Sultan juba kinnitanud on. Nüüd saab see lepitus teistele suurriikidele  kinnitamiseks ette pandud. Indias oli hiljuti  üks saatekand Tibeti Dalai-Lama poolt Guatougi tulnud,  Inglaste ja Tchetanlaste wahel lepitust tegema, kuida estleks arwati. Senni on ilmunud, et nemad tulnud oliwad,  Sikkimi ametnuudega Inglaste maSta nõu pidama. Dshelapla ümberkaudu seisab 8000 meest sõeawage ja Dalai Lama ligemad nöuuandjad ehk õigeni need mehed, tes tema nimel walitsewad, olla wäga sõeameelised Kuida teatakse, saab Dalai-Lama ise jumaliku auustusega peitus peetud - tema on Tibetanlaste Jumal ja tema kõrgemad ametnikud teewad, mis nemad tahawad, oma Jumal-Riigiisa  nimel. Waesel lumal-Kuningal enesel ei ole ühtigi ütelda. Lõune-Afrikas on Inglastel uued tülid ZululaStega, mis laiemale «venida wõiivad. Kuida lugejad ehk weel inäletawad, sai mõne aaSta eest Zulu Kuningas Ketschowayo  kinni «võetud, Kapstadtis mängis peetud ja tema riik Znlnlaste 12 suguaru peamehe kestis ära jagatud, keS kõik ühesuguse õigusega omas riigikeStes walitsema pidiwad ja pea üksteisega riidu läkstwad, kuida Inglismaa salalik politika seda soowinud oli, et see maa ilm'a suurema waewata Znglisma saagiks langeks. Ketfchowayo laSti stiS lahti ja temale anti luba Londonisse tulla, kus seda suurt ja paksu paganat mõni aeg hellitati ja stiS Zulumaale ülemaks Kuningaks tagast saadeti, kuS aga teised Kuningakesed enam tema sõna ei kuulanud. Üks nendest, Ustbepu, tungis koguni tema peale, lõi teda ja Ketschowayo pidi Natalisse põgenema, kuS tema pea ära suri. Ustbepu sõna pidiwad nüüd teised kuulma, aga Ketschowayo  poeg Dinuulu sai Transwaali Taluriikkaste poolt abi ja hakkas tema waõta, kuna Inglased nüüd Ustbepnt  aitasiwad, miha pärast Taluriiklaske wasta. Dinifnlu  oli üht jagu omast maast Talurüklastele palgaks annud ja mis Zulumaast üle jäi, fee langeS Inglismaa ülemalitsuse alla. Sel aastal on nüüd uueSte sõda Ustbepu  ja Dinisulu wahel lahti läinud, ja et Inglismaa poolt seal rohkem sõeawage ei ole, kui mõned Politsei-soldalid,  siis on Kapstadtist Ufibepule abi saadetud ja Dinisnlut  on jälle Taluriiklased abiks. Kardetakse, et sedawiifi Zululaste üksikud suguarud ennast wastastikku häwitatyad, et aga ka uus sõda Inglaste ja Transwaali Taluriiklaske walel tõuseb. Wiimastel olla nõu IH Hollandi sugust asujaid Löune-Afrika Taluriikides üheks üheildatud Afrikariigiks  kokku sulatada ja aega mööda sealt Inglasi, kõige «vähemast nende walitsnst, wälja ajada. Nüüd, kus Inglismaa  Zidia-tee läbi Suesst-kcmali käib, ei ole Kapmaal Inglaste kohta enam nii suurt tähtsust, kui enne. Ilma «võitlemata nemad aga sealt küll wist mitte ei lahku. Serbiast tuli «viimase! nädali! järsku sõnum, et Kuningas  Mitan ja Kuninga-praua Natalie juba lahutatud olla. Pärast on seda küll tühjaks jutuks tunnistatud, et Kuningas seda aga soowib, selle waSta ei räägita nüüd enam kusagilt. Kuumga-praua ei tahta aga kuidagi seda lahket pakkumist wasta wõtta. Koreast lulewad selgemad sõnumid mässamise üle Seoulis.  Seal olla rahwast Khiinlasle poolest walitsuse wasta wihale ärritatud, selle walega, et ivalitsuse-ametnikud  inimesi inimeSte - sööjatele müta. Rahwas on seda ttskuuud, kuida õpetamata hulgad mujal ka pööraseid kõrwasosistamisi  usuwad, ou üheksa walitsuse-ametnikku uulitsal kinni mõlnud ja nende pead maha raiunud. Wenemaa, Prantsusmaa, Jaapani ja Amerika sõealaewad, mis Khemulpo  lahel ankrus oliwad, saatstwad Konsulite majade kaitsemiseks, knhu wõerad põgenenud oliwad, mehi maale. Mässamine olla uüüd lämmatatud. Abessynia Kuninga poeg, kes Schoas oli, ou seal Schoa Kuninga käsu peale ära kihwtitatud. AbeSsynia Kuningas on selle üle nii wihaseks saanud, et mitmeid AbeSsynlaste sngnarude peamehi ära tappa lasknud; nende keSkiS on ka Tesamma, Ras Aluta «vend. Aragan, Ägama  peamees ja Kuninga sugulane, on tema wasta üles tõuSnud ja sõeawage kogunud. Et AbeSsynlased ja nende Kuningas, nende Ristiusu riismetest hoolimata, ikka weel pool-mctsalised on, seda ci wõi keegi salgava ja ,Pni- KasakaS" Aschinow ei näi neid ka suuremalt walguStanud  olema. Sta»ley kohta kirjutatakse Belgiast, et seal iialgi nõuu er ole olnud üht uut seltskonda AfrikaSse, Stanley't otstma saata. Kui keegi seda teha tahaks, siis olekS see kõige pealt Inglaste ast, sest ühe Inglismaa poolt saadetud seltskonna juhatajaks on tema läinud. Ka ei olla koguni mitte weel kindel, kaS temal abi tarwis läheb. Kongu-riigi walitsus ei usu mitte, et Stanley surnud  on, ei usu ka mitte, et tema Khartumit on ära wõitma läinud. Siiski wöida Arablased teda oma meestega Bahr el Ghazalis näinud olla, kui tema mingi asja pärast põhja poole pööras ja läbi Uella jõe aasude ja Gazelli jõe hallik jõgede Wadelai poole minna tahtis. Et tema juba SnakiniSfe tulnud oleks, see ei ole siis mitte tõsi. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida juba enne lahidelt tähendatud, saab Heinakuu 15. pääwal köikiS Wene riikis Wenemaa 900 aaStast ristimise pääwa pühitsetud. Tallinnas  peetakse selle pääwa waimulikku pühitsemist ja ilmalikku  pidu. WaimulikukS pühitsemiseks saab prozesfion ksigeist Wene kirikutest ümber linna käima ja Toompea fchlosst eeZ palwet pidama. Ilmalik pidu saab ühe kõnega ja seletawate udu-piltidega peetud. Kõue on herra TruuSmannt  Magistri kirjast ,Ristiusu wäljalautamine  Soome r a h w u s k o n d a d e keSki S" wöetnd.  Selles kirjas, mis meil tundmata on, olla näidata katsutud, et Soome rahwnskoudade, nenda fiis ka Eesti rahwa, pööramine Greeka-öigeusu poole mitte wast wiimaStel  aegadel alganud ei ole, waid juba püha Wladimiri  aeal. (Püha Snurwürst Wladimir «valitses aastast 98l kuuni 1015. Aastal 1158 tuliwad Sakslased Düna jõe suhu, ja leidflivad sula-pagauaid eeS, keS põhjamaa jumaldufi Taara (Thor) j. n. e, teenistwad. ,T. S/ t.) Seda kirja on endine Tartu student, nüüd Peterburgi waimuliku Akademia kaswandik Raska, Püha Synodi kanzellei-ülema, Sableri, käsu peale Eesti keelesse tülkinud, fee on Slawi Heategewa Seltsi abiga wälja antud ja saada ilma hinnata EeSti rahwa sekka wälja lautatud. ,Nowosti" koodawad, et see kiri Eesli rahwa keskiS palju mõjuma saada ja tahab kuulnud olla, et terwed kogudused ennast ette «valmistada, tähendatud pidu-pääwal ümber salwida laSta. Jaanikuu 8. pääwal pidaS Kuusalu kirikuõpetaja Propst W. Kenkma >« n oma 25. aastast ameti-püha. Homikul fal jubilar pasuna khorist ja koolmeistrite lauluga unest äratatud, stis kulimad õnnesoowimise-kirjad ja kingitused.  lumala-teenisluseks oliwad mõned ameti-wennad tulnud.  Pärast lumala-leeniStust oli pidu-laud kaetud, millest wallawanemad, kiriku-wõörmüudrid, koolmeistrid, kohalise pasunakhori liiked ja hulk nendest, keda jubilar omal ametiaea!  leeritanud, osa wõtstwad. Omalt poolelt soowime kõrgest auuStatud hingekarjatsele, keS, kuida teatakse, üheS ka ,Ristirahwa Pühapääwa Lehe" toimetaja on, rohket õnne ja õnnistust.