Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! järek: (Järg.) .Teil olekS jo SiguS", ütleS sepp, .kui kõik inimesed niisamati mõtleksiwad nagu Teie. Ja taS nõuan mina midagi paha? KaS see on fiiS tema kohuS, et oma reisu aSja igaühele awaldama peab? Wõi kaS arwate, et seesugune  summa ka teiste ihkamist ei kõtiSta? KaS ei wõtkS mõnigi tunnistust Teie poja käest waraStada ja ise pärijaks  saada tahta? Heinrih, wõta minu nõuu, ära näita kellegile oma paberit, kui tema ka tuhat kord kinnitaks, et tema Sinu soojem sõber olla; südamesse ei ulata Sinu silmad kellegile, nii selged need ka onV .Seda olen mina ise ka juba mõtelnud". waStaS Heinrih. Mina tahan ennast niipalju eemal hoida, et keegi mind tähele ei pane". .Lampreht, Teil on tubli poeg", ütleS sepp, Heinrlhile  kätt andeS. .Kui minul midagi pärida oleks, fiiS saadaksin Sind oma asja tallitama". Mina olen koguni arwanud, et parem oleks wõera nime all reisida". MikS?" WS isa. .Keegi ei pruugi teada, et minul selle nimi on, keS nii suure päranduse järel jättis", wastaS poeg. Muidu wõiwad mitu arwata, et mina ka ükS pärija olen ja wõiksiwad  mõnda nõuu pidada. Ega see paha tee. km ennast .Puusepp" nimetan, künni ChicagooSse jõuan". Sepa silmad särafiwad. Tema wõttis oma klaasi za pidaS Heinrihi waSta. .Lööme kokku—lööme kokku, Sina oled tubli meeS!" hüüdis tema. ,Saada oma nsuu korda; kawalam adwokat  ei oleks Sinule paremat anda wõinud. Noh, kas olete weel oma poja pärast mures?" See on targem, kui meie kõik kokku." . Puusepa emand waataS särawail filmil oma poja otsa, kelle tarkuse üle tema iialgi kaksiti mõtelnud ei olnud. Sepa sõnad ja poja kindel meel häwitasiwad muret tema südamest. . . Lahkumise tund jõudis ligemale, sest Heinrih pidi weel õhtuse rongiga Hamburgi sõitma. Johanna ja Liina nutsiwad ja ka Lamprehli silmi tungifiwad pisarad. Hein. rih tallitseS oma kurwaStust, kui aga ema Jumalaga jättis,  fitS tungisiwad ka tema silma pisarad. Esimest kord lahkus tema omaksetest, nii pitka aea peale. KaS wõiS teada, millal tema neid jälle nägi! Lampreht tahttS oma poega wakShallini saatma minna. .Laske mind temaga minna; ärge tehke lahkumist raskemaks", ütleS Rüdiger. .Jääge koju ja waigiStage oma abikaasat. Heinrih on tubli pois; tema tuleb wigata tagasi, uSkuge minu sõna!" Lampreht kuulis sõna. Tema teadis, et sepp temale head soowiS. .Heinrih, mina tulen Sinuga", rääkis sepp edasi. .Jäta omakseid Jumalaga ja lähme, aeg jõuab." Weel kord hakkab Heinrih omaksete kaela, fikS kiSkuS tema ennast lahti ja tõttaS uksest wälja. Rüdiger astuõ tema järele. Tüki aega käifiwad nemad sõna lausumata kõrwuti. Sepp mäletas weel, kulda tema kord ise oma wanemate kojast lahkus. Süda oli temal raõke olnud, tema oli uöuukS wõtnud, mitte enam tagasi waadata, kui tema aga Viimaselt mäekingult ometigi tagasi waakas, siis oli tema mah r langenud ja kibedast nutnud. -- Weel täna ei häbenenud tema ennast selle üle mitte.  Wiimaks  pani Rüdiger oma käe Heinrihi õla peale ja ütles: .Nüüd puista maha, mis Sinul südame peal on. On Sinu asjad õnnelikult tallitatud, siis toome Sind jälle wakshallist koju. ZOH seda rõõmu siis I Ara mõtle mitte palju tagasi; Sinu omaksetel ei pea midagi puuduma, selle eest kannan mina hoolt. Mõtle aga ainult selle peale, mis Sinu ees seisab. Nüüd tõsta pea jälle kõrgemale". Heinrih pühkis filmi. Mina loodan, et aSja korda saata suudan", tähendas  tema. .Seda arwan mina ka", ütles sepp. .Waata, kui Sinu isa oleks läinud, siis oleksin mina mureS olnud, sest nii õiglane tema ka on, inimesi tegewaS eluS ei tunne tema mitte. Sina saadad oma tallitus? korda, aga ara usalda igaüht. Weel midagi tahaksin Sinule ütelda, mida wanemate juures ütelda ei tahtnud: Mina ei usalda Katsentaali  mitte. Tema teab sellest pärandusest ja mina kardan, et tema sellest kõigist oma wennale Ameerikas juba teatust annud on. Hoia ennast selle inimese eest. LooduS on õnneks neile mõlemile oma märgi peale pannud; puukauplejal  puudub üks silm, wennal Ameerikas on silmade wahel sügarv arm. Juhtub seesugune märgitud meeS Sinuga  kokku, ja mina arwan, et see sünnib, siis hoia ennak  temast eemal. Tema tuleb wist suure lahkusega, Sinule  oma abi pakkuma, aga pane tema armi tähele ja hoia ennast!" Heinrih tõutas seda. Tema raputas ka kõik lahkumise raskused enesest maha. Nemad jõudfiwad wakShalli. Billet sa! ostetud, reifi paun sai sisse kantud ja Heinrih astus wagoniSse, kuna Rüdiger weel ukse kõrma seiSma jäi, et weel wiimse silmapilguni oma noore sõbra ligi oleks. Wiimse silmapilguni hoidis tema oma nägu rõõmsaks,  sest tema süda oli pehmeks läinud. Saadet tuli rutuga ja läks nendest mööda, ühe teise wagoni sisse. .Hoia alati oma tallitust silmas!" manitses sepp weel üks kord. .Wist juhtuwad Sinule Ameerikas raSked pääwad;  ära saa araks, ära kauta julgust. Hoia omad paberid  ja raha ära näita kummagit kellegile!" Minek oli käeS, kell hüüdis. .Heinrih!" hüüdis sepp. MiS mina Sinu isale andsin,  seda nõuan mina jälle tagasi, aga see siin, seda et taha mina mitte tagasi. Seda annan Sinule, et teine pool merd ka lahkest läbi saada wöid." Sellega rõhuS sepp oma noore sõbrale ühe rulli peusse, kus mõned kullatükid sees oliwad ja ruttas siis eemale, kõiki tänu tagasi tõrjudes. Rong hakkaõ liikuma, Heinrih lehwitaS wagoni aknast mütsi, sepp lehwitas rätikut, rong ruttaS edasi. Weel koStis wile, siis oli ka see waikinud. Pilkamist pööras Rüdiger koju poole. Süda oli temal raske, nagu oletS keegi tema omast majast lahkunud. Weel käis tema mööda uulitsat edasi ja tagasi, aStuS siis tuppa, lõi ukse paha meelega kinni ja jäi mõttetes tooli peale istuma. (Zääb pooleli.) Trüki wigad. 21 seeS palume järgmisi eksitawaid wigasi parandada: Lehekülg 1, jäutuS 1, rida 3 seisab: lootus lugeda: loodus: „ 2, „ 1, . 54 » : tõusnud . : tõstnud; Kirja wastused: K. M. W.- A.: Tuleb järgmises nummres. Kiriku teadused. Jaam kirikus: 3. Jaani-kuu pääwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Assmuth lastele jumalateenistust. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pithapääw, 3. Jaani-kuu pääwal lauarahwast waStu. Laualekirjutamine on laupääw enne lõunat kellu 9—12, pihti laupääw kellu 1. Vüha-waimu-kirikus te«b pastor Bergwitz 3. Jaani-kuu p jutlust ja wõtab lauarahwast. T.n«>. Sl> - r-»°d-d »,-!>»- - -»>»-- Teadaandmijed. Aguspiiralised Singer«blusimshmd saiwad suureS maailma- wäljanäituses Amsterdami linnas Kõige estmest ja kõrgemat hinda, auu-tunnistus. 5..,.rel wälianäituStel Pariisi. Wiini ja Philadelphia linnaS. kuõ alguSpäralised Singer-õmbluSmafhinattlele  ikka kõige kõrgemat kiitust jägati. nõnda sai ka Amsterdami linna näitusel nende headust kõige kõrgema auu-hinna j ägamisega awaldatud. G. Reidlinger, Tallinnas, Pitka uulitsas Rr. Z7!188. Rarwas, Burg-uulitsas, Nernst i majas. Rakweres, Pitka-uulitfas Nr. lk. TSäaa head maad heinamaaga ta met saga rohkem kui 7000 desättni suur on R?n. -b. «äh.m tukiwiisi ehk desätini Wtist müja. Seal on ka palju Eestlasi. L Wtist MU»a. Wrat vu - kooli ja käib Õpetaja JumalateemStust pidama». Lähemat teadust laab Warshawi raudteed moda Beloi jaama», Post maaudet mõõda Sarapm.r jaama» SimanSkoi-Sogi mõisa» W. A. Jakobsa juures. Maik,. wäga hea võttu- ja heinamaaga ja meikaga, saamad DÄ rubla eest de« sätin miiidud. Nowgorodi mõisas, 60 wersta raudtee jaamast, 1b tund: Peterkurgist  eemal. Teadust annab Grahw Rehbtnder, Mõnnikorb. Lindforsi pärijate juure» on wälta tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjal! Lesti maarahwa koolidele. Hittd kop. NWandist ja ümberkaudu wstab tellimisi ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra peale herra E. J. Karom i raamatupoed waSta. Aukohu immjk ju ustmse-koutrakt on saada Lindsors'i trükimazas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-mõisaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisas - M. SüStavsohu.  Koero: W. DuglaS. Simunas - W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: lakob Külmander,  KrikiS - M. Meier, Wendra mSisa». J. Eglon, Wõrrns: Bielrose proua, WalkaS: M. Rudolfi'! raamatu-poes, NarwaS: M. Põder Wiljandis: raamatu-kaupleia E. 3. llarow. Iseäralise juhtumiste pärast saab põllutöö, loomude ja hoosle näitus mis efite 15. Juunil Haapsalu linnas pidi ärapeetud saama, nüüd wast SS. Juunil ette wõetud. MMllll Mnulttste seltji Eesseisus. Kuulutus. Rooli õpetuse algusest. I. Mitmete nõudmise peale saan mina a) nendega, ke» kihelk. 'koolist minu kooli astuvad, Heinakuu sJuli) lõpul, aga d) nendega, keS linna koolist tulewad, Lõikuse kuu l Augusti) algusel, kooli õpetust peale hakkama.  11. Neid, le» uueSte minu kooli astuda, kõige pealt neid, kes koolis korterit  ja ülespidamist leida soowi. wad, palun võimalikult zpea üleSanda,  et mina kõik õigel ajal ette walmiStada wöikstn, sest juba niittd on näha, et kaswandikude arwu tõusmise põrast kooli ruumid kitsaks on läinud ja stmaegne õpetajate arw (8) enam ei ulata. Minu kõne tunnid ja uue kaSwadikude waStu wõtmise aeg on argipäewadel tel 1? kuni 1 1., ja pühapäewadel kel 5 kuni 6 p. l. Tartus, IS-mal Lehe-k. p. 1384. Kugo Hrcffner, kooli Direktor. MrtSmikudele, trahteri pidajatele j n. e on jkammeralhowi poolest teaptltud «öttusi, mis Petterburist antud eel, kirja järel üksinda prukida tohib, odawalt Palzowi juurest Promenad! äärest Rotermanni waitast saada. Kurna ja Möigo mõisate walitsnStega  üheS nõuus awaldab Tallinna Linna-ammet seeläbi üleüldiseks teaduseks, et kalapüüdmine Ülemiste jarwe peal kõiges tema ruumis kõige kangemalt ärakeelatud on. Tallinnas, Linna-ammet, 14. Mai-kuu pääwal ILB4. a. Linna pea W. Greiffenhagen. Linnasekretär O. Beuecke. 956. Kaubahinnad. 31. Lehe kuu p. 1384: Soola tünder 6 rbl. kop. Kiwisool, tünder, 10 pada 4 rbl. 60 kop. Heringi tünder 11—25 rbl. Silgu tünder 16 rbl. Kopli heina puud 70 kop. Õle puud 80 kop. Soome lat-raua perkpnda 22 rbl. Blwem raud !S rbl. Kase puude süld 6 rbl. 50 kop. Männi puude süld 5 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 13 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Pnutõrwa tünder 15 rbl. TeliStiwi, tuhani, 22 rbl. Lubbi, tünder, 1 rbl. Hinnad Tallinna turnl. 81. Lehe-kuu pääwal.