Riia lähedal Lindenruu mõisa piiride sees sündinud juhtumine, kus selle mõisa omanik H. von Rautenfeld ühe Wene sõapealiku käest mägise püssi ära laskis wõtta, teeb praegu ütlemata palju kära Wene ajalehtedes. Sõapealik Shukowski oli oma proua, proua õe ja ühe sõbraga jalutama läinud ja ühe jahipüssi  õla peale mõtnud. Juttu ajades oliwad nad laagrist paar werSta eemale jalutanud ja teed mööda Lindenruu metsa jõudnud. Waewalt oliwad nad seal 10 minutit edasi kõndinud, seal tuli neile sõites H. von Rautenfeld wasta, kes ähwardades pealiku käest püssi oma kätte päris. Selle peale kostnud pealik Shukowski: „ Püssi on minul enesel tarwis, mina ei ole metsas mitte lasknud; seadus keelab laskmist wõeras  metsas, aga mitte püssiga käimist tee peal." v. Rautenfeld sõitis oma mõisa, aga tuli juba paari minuti pärast 15 töömehega tagasi, kellest kolmel püssid kaasas oliwad, ja hakkas uueSte püssi pärima. Pealik Shukowski Vastas, et ta temale kui ühe tundmata mehele mitte püssi ei saaks andma, kuna tema sõapealiku  ülikond tunnistada, kes ta olla. Olla pärijale ülekohut tehtud, siis wõida ta kohtus kaemata. Nende sõnade järele hakkas Shukowski oma seltsilistega koju poole minema. Aga seal kargasiwad töömehed von Rautenfeld'i käsu peale tema kallale, wiskasiwad teda wasta maad, kiskusiwad tema kaela meriseks, katkendasiwad  tema pealiku ülikonna puruks, tõmbasiwad tema taskust 170 rubla wälja ja wintsutasiwad teda nii, et ta, werd haawast pühkides, waewalt hinge tõmmata jõudis. Pealiku proua ja tema õde oliwad ehmatusest nagu kohkunud, kisendasiwad, nutsiwad ja palusiwad v. Rautenfeld'ti, et ta omad töömehed ära kutsuks, kuna töine pealik oma sõbrale appi tõttas. Aga von Rautenfeld waatas rahuliste pealt, kuidas tema töömehed  pealiku ära wõitsiwad. Ka pealiku prouale olla nad wiga teinud ja tema kleidi seest tüki wälja kiskunud.  See asi on Keiserliku Majesteedile ette pandud,  kust otsust oodatakse. Juhtumine on aga ütlemata  palju wiha töiste pealikute seas ja üleüldse Weneriigis  sünnitanud. Peeterburgift. Krahw Loris-Melikow on Keiserliku  Majesteedi käest 30. Augustil kõigekõrgema auutähe, püha Andresse ordo risti, rinda saanud. Dshaapanimaa saadikul Vürst Janagiwara'l on 28. Augustil see auu, Keiserliku  Kõrguse Suurwürsti Troonipärija ette lastud saada. Saadik andis oma maa Keisri ehk Mikado nimel ja sõbruse täheks ühe Keiserliku Dshaapani ordo Keiserliku Kõrgusele. —"AtM Eestlaste Eesti seltsi asutada, kus nad seadust mööda oma käe ja jala peal seltsielu pidada wõiksiwad. Üks osa meie Eestlasi pidiwad selles püüdmises Saksa ..Palme" seltsis kodakondseks olema. Igamees teab aga, nns kodakondse  põli on: peab sagedaste ülemäära kannatama ja üüri maksma, ja on siis õnnelik, kui rahuga wõib nurgas seista. Kui eestähendatud seltsi asutamise pärast lähemalt nõuu oli peetud, tehti otsuseks, põhjuskirju  walmistada ja Riigiwalitsusele kinnitamiseks ette panna. Eestimehed, kes seltsi asutamises tööd käsile wõtsiwad, kirjutasiwad 36 §§ paberi peale selle nime all: „Peeterburgi Eesti heategija selts  üeiepbMekoe  oeio«eko6 öMroivopuieÄknoe oõMeiso." See põhjuskiri sai Tõisipäewal 8. Juulil sisemiste asjade toimetaja ministri Herra kätte kinnitamiseks antud ja 28. Juulil juba kinnitatud. Selts on praegu töös rahakorjamisega, et õige pea omale head ruumikat korterit  üürida wõiks. Seltsi eesmärk on nimelt ligimise kasu sell kombel nõuda, et waeste ja hädaliste eest igapidi hoolt ja muret kannab, olgu nad manad wõi noored, aga kõige pealt oma sugurahwa poolt selles ettewõtmiseS abi loodawad. Selle seltsi ettewõetud nõu on hea põhja peale asunud, sest waesema rahwa hulk on Peeterburgi linnas kaunis suur. Sarnane Läti selts on siin Peeterburgis (ja ka Riias) juba mõni aasta õnnelikult elamas, millest ka siit Eestlased  märku mõtsiwad, seda sõna meele tuletades: „Tehke niisamuti!" ?. lt. Selle uue seltsi kohta lubatakse meile pea pitkemat teadust anda. Soowime head õnne oma Peeterburgi wendadele, tugewat osawõtmist ja ühtmeelt. RL ite mäng. Peeterburgist kirjutatakse meile, et saalis „Pärmi Jaagu unenägu" ära olla mängitud, kus 100 rNM"Ptthast rähä selle meie walulapse heaks sisse tulnud. Peeterburgi Eestlased näitawad meile head eeskuju, kuidas ka kodumaal hoolega tööd peame tegema. Sealsamas seltsis on ka 30. Augustil koosolek  olnud, kus A. Grenzstein ja T. Pekk mõnusaid kõnest on pidanud. Wist saab sealse Eestlaste elu seda elawamaks, kui selts oma enese nime alla ja korterisse saab. Peeterburgist. Esimesel Septembril wäljaloositud  I. jau 5 protsendi wõidulaenu rahapaberitest  on järgmised numrid wõitnud: Wõit. Seeria. Pilet. Wõit. Seeria. Pilet. 200000 13726 19 75.000 9700 7 40000 5274 31 25000 8843 50 rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 18283 9 6938 30 1854 30 8000 rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 8014 13 14331 10 15321 46 14882 15 11155 33 SVOV rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 1356 18 6361 1 7491 19 10771 5 5769 28 6438 39 7938 17 13330 47 >OOO rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 1354 6 6579 47 9637 2 15463 38 2097 13 7757 11 9760 8 15537 3 2373 24 7840 47 12977 50 16131 34 2563 17 8523 27 13267 11 18869 22 3532 30 8611 45 14639 36 18956 7 svo rubla on wõitnud: Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. 52 39 4311 45 8322 25 11279 49 15270 30 225 13 4322 31 8500 14 11316 18 15286 2 265 9 4560 20 8557 27 11433 14 15405 29 315 21 4655 25 8559 1 11589 5 15666 9 456 32 4740 33 8576 21 .11757 38 15773 33 469 21 4908 21 8614 21 11760 31 16047 2 481 18 4923 44 8766 17 11879 22 16146 45 606 20 5166 8 8877 35 11933 39 16405 13 740 6 5384 48 8927 7 11954 17 16457 18 745 17 5418 41 9007 39 12210 23 16480 22 749 31 5488 26 9180 36 12211 27 16724 19 864 27 5508 32 9318 33 12484 42 16774 50 885 22 5637 45 9359 2 12494 41 16797 6 896 43 5657 20 9462 40 12545 40 16845 34 918 48 5755 20 9470 8 12663 50 16856 28 966 47 5820 36 9515 49 12762 2 17030 5 1076 4 5875 40 9710 9 12804 47 17257 29 1153 2? 5942 25 9736 6 12908 9 17259 46 1156 49 6056 6 9788 5 12912 9 17284 39 1182 44 6155 45 9864 42. 12958 12 17332 11 1398 4? 6205 43 9940 44 12986 7 17399 6 1470 5 6227 31 9948 22 12998 32 17440 48 1496 5 6313 8 10067 20 13155 23 17531 37 1784 20 6318 19 10080 37 13211 36 17684 25 1879 34 6441 11 10265 23 13234 29 17719 47 1938 30 6510 19 10288 11 13319 38 17824 46 2028 14 6606 13 10293 36 13621 2 18004 15 2119 22 6820 7 10297 44 13871 4 18240 10 2122 5 6852 19 10299 27 13893 35 18274 33 2157 2 6876 46 10335 40 14019 33 18343 7 2240 5 7087 17 10399 31 14029 37 18561 2 2317 2 7156 43 10404 12 14095 11 18700 6 2490 26 7223 47 10413 36 14134 30 18774 17 2688 15 7258 13 10415 12 14199 38 18933 19 2701 13 7267 32 10459 6 14213 40 18966 38 2724 16 7385 41 10493 30 14235 34 19047 36 2772 28 7393 42 10516 6 14290 32 19060 31 2910 14 7495 23 10619 6 14379 16 19076 20 3014 13 7599 41 10678 19 14379 26 19088 45 3099 37 7612 43 10791 18 14519 39 19101 8 3297 49 7771 16 10804 27 14666 40 19107 8 3350 8 7779 10 10811 5 14667 47 19197 37 3515 40 7838 7 10833 23 14698 39 19211 3 3577 8 7868 28 10894 11 14877 44 19341 45 3645 40 7952 20 10960 32 14906 43 19346 40 3713 50 8016 31 10976 11 14982 1 19375 34 3745 3 8035 47 11050 1 15044 11 19477 5 3846 16 8073 44 11062 13 15057 26 19505 28 3934 3 8131 45 11072 42 15074 28 19571 31 4015 9 8198 47 11153 4 15118 33 19611 6 4166 44 8281 1 11283 35 15120 26 19617 46 4183 5 8283 22 11291 11 15195 48 19732 44 Järelseiswad seeriad saiwad kustutamiseks wälja tõmmatud: 40 2082 5118 7855 10933 14978 17068 41 2153 5399 8156 11722 15216 17680 179 2560 5811 8498 11827 15454 18057 685 2572 6910 9224 12963 15599 18173 924 3341 6917 9227 13132 15746 18218 1295 4148 6983 9780 13375 16047 18271 1693 4567 7442 10602 13766 16478 19942 2062 4583 7599 10630 14112 16704 19958 2072 4913 7603 10919 14801 1?010 Wõidetud summad ja iga kustutatama pileti eest 125 rubla maksetakse tänawu 1. Detsembrist saadik Riigipangas wälja. Mojkwaft. Südameta isa. Mõskma töömehe Pudow'i naine sai pärast rasket lapsewoodit haigemajasse  wiidud ning kodu jäi töine laps, peaaegu kaheaastane tütrekene, ühes oma hoidjaga. Pudow heitis ennast nüüd õige joomise peale ning tuli iga õhtu ikka joobnud koju. Ühel õhtul leidis ta lapse kodus wäga korjumast, wihastas ennast ning hakkas last nii hirmsal wiisil peksma, et hoidja, kes ka mõne hoobi wahelt sai, wälja abi otsima jooksis ning sellepärast  selleüle enam midagi tunnistada ei wõi, mis isa oma lapsega pärast seda tegi. Arst aga leidis hirmsa teu jäljed lapse siniseks pekstud ja ülespaistetanud  pää ning plekilise ja joonilise keha küljes, ehk küll Pudow midagi ei tunnistanud, waid aga ütles, ta olla wäga wäsinud olnud ning ei mäletawat, mis ta teinud. Kohus mõistis südameta isa kõigist õigustest  lahti ja 2aastaks wangiroodu. Kaardimäng. Üks rikas mees on hilja aja eest tagasi kaardimängus ühe elajate kaupmehele 350,000 rubla ära mänginud ja siis ennast pankrotti teinud. Odessast. Õnnetus. 21. Augustikuu päewal sündis Odessa kubermangus järgmine kole õnnetuse lugu. Peremehe Anton Schmidt'i emmis jooksis karjast  koju, wist sellepärast, et tema põrsad ärawõeru- Lamise pärast kodu oliwad jäetud; perenaine katsus teda karja tagasi ajada, emmis aga peasis käest ära ja pööris koju poole tagasi, mitte aga läbi küla, waid töist teed läbi aia, ning kadus warsti perenaise silmist.  Perenaine otsis aia läbi, ei leidnud aga siga kusagilt ning läks koju. Siin leidis ta sia kambrist oma 2V2 kuise lapse kallalt, keda ema kodu hälli magama oli jätnud. Siga oli lapse hällist põrmandule  tõmbanud ning mõlemad käed ära söönud, kui ka lapse kaela ja näu ära purustanud. Wanemad lapsed oliwad toa ukse lahti jätnud ja nõnda emmist ilmasüüta ohwre kallale lasknud. Kaluugast. Ebausk. Ühes selle kubermangu külas jäiwad hulk lehmi weisetöbe kätte haigeks ning lühikese aja sees oliwad 13 weist ära kärwanud. Talunikud tuliwad kokku ja wõtsiwad nõuuks, oma wana usu ja kombe järele küla ümber künda. Wallawanem  kutsus selle tarwis kella 11 ajaks öösi kõik naised ja tüdrukud küla ette wälja kokku. Kella 12 ajal, just südaööl astus üks wanem tüdruk adra kurgede  wahele ja kaks noort tüdrukut hakkasiwad atra juhtima ja kündma, kuna kaks töist noort neidu lnwa külwasiwad. Adra ees sammus üks noor piiga püha kujuga, kuna adra järele suur kari naisi ja tüdrukuid käis, kes padade, wikatite ja sirpidega kõike moodi kära tegiwad, et tõbe külast wälja hurjutada. Kõik aga oli tühi kunst ja temp ning ei aitanud midagi, sest tõbi oli ja jäi külasse. Oh kõlwatumat ebausku! Wõeralt maalt. Saksamaalt. Austria Kroonprints jõudis 12. Septembril Berliini, kus teda Saksariigi Keiser, Saksa Kroonprintsid ja töised printsid raudtee jaama peal wasta wõtsiwad. Kreeka kuningas ja kuningana on sellsamal  päewal peale lõunat Berliini jõudnud. Berliinis oli 13. Septembril suur sõawäe paraade, millest Austria Kroonprints, Kreeka kuningapaar  ja muud suured wõerad osa wõtsiwad. Türgimaalt. Türgi riigiwalitsuses on jälle suur ametnikude wahetus olnud. Kadri Pashaa ja mõned muud ministrid on lahti lastud ja nende asemele  Said Pashaa esimeseks ministriks, Asfim Pashaa eestpidiste asjade-, Rais Pashaa kauba- ja Kiamil Pashaa  koolide ministriks nimetatud. Dultshinjo juurest, mis Montenegrolased kätte pidiwad saama, oliwad Albaanialased lühikeseks ajaks äraläinud ning Türgi sõawäed nende asemele tulnud. Seal tahtsiwad Albaanialased sinna jälle tagasi tulla, neid ei lastud aga enam ligi, kus juures mitu meest haawati. Albaanialaste ühendus on selle järele nõuu pidanud, wasta panna ja mitte Dultshinjo't  Montenegrolaste kätte lasta anda. Nüüd seisawad Türgi sõawäed Dultshinjo's ja ümberkaudse kohtades ja Montenegro sõawäed piiri peal, Albaanialafi  aga näikse sõda tahtwat alustada. Montenegrolaste  poolt olla 6000 sõameest ja 8 suurttükki Dultshinjo  poole liikumas, mida linna 15. Septembril nende kätte pidada antama. Hispaamamaalt. Hispaania kuningana on noore printsessinaga lapsewoodisse saanud. Inglismaalt. Londonist tulewad sõnumed, et suuredriigid Dinoshi Türgiriigi külge tahta jätta, kui Türgi walitsus Dultshinjo heaga ja kohe wälja annab. Ka olla otsuseks wõetud, sõalaewade-wäe saatmist weel edasi poole jätta, sest Türgi walitsusel olla hea tahtmine, aga täitmine pidada wäga raske olema. Prautsusemaalt. Prantslaste süda näikse ikka weel Sakslaste peale õige tige olewat. Nemad kirjutawad sellest, Saksa töölisi omast tööst ära lasta ja üks ajaleht, „Estafette", annab Euroopale nõuu, midagi Saksamaa heaks teha, kelle wiljasaagist suur jagu nurja on läinud, nii et tall õige kitsik kätte tuleks. Seesugune wiha on kõlwatu, sest hädas peame ka oma Vaenlast aitama.