tahab lüia. Läänes on siis nüüd Albaanialasid, kes ise riiki heita tahawad, ja Idas Araablased! Sell kombel näitab siis wälja, nagu tahaks Türgiriigi haige kere iseenesest ilma kellegi wõera abita koost ära lagunema  hakata. Ehk küll Saksamaal oma koduste asjadega wäga palju pannakse nüüd ka Berliini  konwerentsi tööd seal teraselt tähele. Türklane ei ole aga ka sugugi laisk olnud, waid on ühendatud Eüroopa riikide kirja peale wastuseks annud, et Eüroopa  riigid enne Türklase käest kohuste täitmist ei wõida pärida, kui ise enne omad kohused ära on täitnud,  mis nad Berliini konwerentsi otsuse järele Türklase  kohta pidiwad täitma. Neid kohuseid olla Eüroopa  wist ära unustanud ja sellepärast tuletab Türklane  neid uueste meele, Nimelt pidada Doonau kantsid  maa tasa tehtud olema ja Balkani peale Türgi sõawäed ette minema. Bulgaaria ja Jda-Rumiilias olla kõikidel rahwastel ja usulistel ühesugused õigused  pidanud olema ja Baatumi sadam pidanud paljaks kaubasadamaks jääma. Peale selle olewat Bulgaaria würstil Wene sõawäge teenistuses, ning palju muud, mis kõik nõnda pidada olema, nagu Türklane ütleb ja mis mitte täidetud ei pidada olema, nagu seda Türklase arwamise järele peaks täidetama. Need wabandamised on küll kõik wäga naljakad, aga Türk.  lane on ommeti näidanud, et temal ka wabandamiseks põhjuseid on, olgu nad ka Euroopa rahwa silmas muidu nii kõikuwad, kui tahes. Muidu on Saksamaal see weel tähtjaks juhtumiseks  olnud, et komisjon, kelle kätte parlament uut kirikuseadust läbi andis waadata, seda seadust tagasi on lükanud. Sell kombel on siis ette näha, et teda wist ka parlament tagasi saab lükkama. Üksi wanameelelisid  on selle seaduse poolt. Zentrumi (kiriklaste) partei on tema wasta, sest nemad soowiwad ennema awaliku sõda, kui seesugust rahu, kus nad nagu riigiwalitsuse  armu kätte on antud ja mitte ise täielt walitseda ei wõi. Bismark pidada nüüd zentrumi partei peale wäga wihane olema. Mõned ajalehed teadwad juba jutustada, et kui zentrumi partei mitte Bismarki uut kiriku seadust wasta ei wõta, siis kiriklaste  wasta niisama sõdima hakatakse, nagu sozialdemokraatlaste  wasta, sest et mõlemad ühelkombel riigiwalitsuse wasta mässajad on. Näitab vga, nagu tahaks see üks paljas ähwardus olla, et seeläbi zentrumi  parteid järeleandmisele sundida. Rpsgigpinn l on uue parlamendi liigete walitsemised  nüüd ka möödas. Belgia seaduse järel walitsetakse  iga kahe aasta pärast pool jagu parlamendi liikmeid uuesti. Wiimasest walitsemisest saadik oli healte paljus kiriklaste partei poolt wabameeleliste partei poole langenud, nii et wiimastel 132 parlamendi  liikme seast 8 healt enam oli, kui kiriklaste parteil. Tänawusel walitsemisal saiwad 66 saadikut uueste walitsetud, kellest 43 kiriklasid ja 23 wabameelelised  oliwad. Uuel walitsemisel on aga rahwa otsus nii langenud, et wabameeleliste hulk parlamendis nüüd suurem  on. Sell kombel näitab siis ka Belgiamaal kirik.  laste walitsemise aeg otsas olewat, kus seiemaale nende kindlam kants seisis. Belgia lahtilastud piiskoppist Dumont'ist oleme juba mitu korda rääkinud. Ühe lõunasöögi järele oli see tagakiusatud waene mees korraga  haigeks jäänud, nii et surm ligi oli. Kuidas kihwt tema toidu sisse oli saanud, jäi arusaamataks. Nüüd on piis kopp Dumont riigiwalitsuse käest omale kaks shandarmi wahiks palunud, sest tema elu ei olewat enam kusagil julge. Oma paberid, enam kui tuhat kirja, on piiskop julge koha peale wiinud ja ära peitnud. Wahe-ajal on piiskopp ühe uue kirja wabameeleliku ajalehtedes trükkida lasknud, kellega ta kiriklaste poliitika  parteid Belgias ja Prantsusemaal, kus nende ülem haudumise pesa pidada olema, kõige waljuma sõnadega hukka mõistab. Ühtlasi kaebab piiskop Dumont paapsti Leo Xii! peale, et oma õigusi ei tunda ja oma kasuks usuasju kurjaste pruukida, et seeläbi maailmas poliitika wallas walitsema saaks. Piiskopp Dumont oli enne manast Rooma kõige auusam poeg ja wõitleja, sellepärast  teab ta kirikliku asjade saladused kõige paremine  ära. Maailm on temale nüüd wäga tänulik sille eest, et tema suust teada saab, mis kiriklaste poliitika  partei õiguse pärast on. Ka s usemaal läheb wõitlemine kirik- laste wasta wanas tugewuses edasi. Prantsuse ministeeriumil  on kindel nõuu, seda täita, mis waimuliku seltside ja ühenduste kohta ähwardas teha, kellel riigiwalitsuse  luba ei ole. Mill kombel walitsus seda keeluseadust waimuliku ordude kohta täitma saab, seda ei ole weel teada, aga üksiku tepardemangude ülemad on ükstõise järel Pariisi kutsutud, kus neile minister Constanz suusõnal kõik ette andis, mis nad tegema peawad, kui tärmin mööda on. Minister on oma juhatamist sellepärast suusõnal annud, et kiriklasid midagi enne-aegu teada ei saaksiwad, mis walitsuse nõuu on. Kirjateel saadetud juhatamised oleksiwad kiriklastele tuttawaks saanud, sest kantseleides, kust kirjad läbi käiwad, on ka ikka nende sõpru, kes neile kõik, mis tarwis, teada annawad. Niipalju on teada, et „auusad isad" oma seltsimajad ja missiom koolid kinni tahawad panna, aga päris koolisi ikka sell kombel edasi ajada, et neid nime poolest ilmaliku juhatajate alla annamad, aga siis ise ikka tegijad ja õpetajad on. Nemad on sellepärast laste wanematele, kes omi lapsi nende koolidesse saatsiwad, ütelnud, et kõik wana moodu saaks jääma ja laksed Augusti kuul aga julgeste  jälle wana kooli wõiksiwad tulla. Et aga riigiwalitsus  ennast nõnda petta saaks laskma ja omi seadusi jalgadega tallata, seda ei ole mitte wõimalik uskuda. Kuidas Wene ja sinama wahel praegu lugu on, uuemmd Wmmeid mitt kuulda. Nii palju ou teada, et Wene sõalaewade hulk Hiina meredes õige suureks ou läinud. Peale Siberi sõalaewade  wäe, kellel ühtekokku 29 suurttükki on, seisab seal ka sõalaew „Dschigi", kellel 7 suurttükki, 20 pealikut  ja 174 madrust on. Teel Hiinamaa poole on järelseiswad Wene sõalaewad: „Stern", „Minin" (kellel 28 suurttükki, 46 pealikut ja 501 madrust), „Würst Posharski" (20 suurttükki, 46 pealikut ja 466 madrust), „Rasboinik" (11 suurttüki, 23 pealikut  ja 168 madrust), „Majesdnik" (11 suurttükki, 22 pealikut ja 236 madrust), „Asia" (11 suurttükki, 28 pealikut ja 236 madrust), ja „Kreuzer" (9 suurttükki,  18 pealikut ja 148 madrust), kellest wiimane Adenis on, uusi sõamehi peale wõtmas ja siis Hiinamaale  tagasi minemas. Krooni linnast pidada peale selle pea meel uus sõalaewade wägi, ühtekokku 5 suuremat  sõalaewa Hiinamaale minemu. Kui Hiinlane tõeste Wenelase kallale peaks kippuma, küll siis need suuredtükid tema päälinna all nii põrutama halkamad, et Hiinlaste tutid mehe moodu wabisewad. Keegi ei ole meel kuulnud, et Hiinlane kellegi wahwa sõamees oleks. Kui Wene mõeka ja siniseid übe tunda saab, küll ta siis teab, kuidas tema jalad Wenelase eest plagama panemad. Loodame, et Hiinlane wiimasel tunnil meel aru pähä wõtab ja Wenelast puutumata jätab. Omalt maalt. P.o s ti m ees ", M kolmes numris oma „ BaltialasM" seletust teinud, kus ta suures hädas ja kitsikuses ka juba turunaist omale niisama appi on kutsunud, nagu seda „Tallinna Sõber" seiemaale ikka teinud. Töine sarnane waidluse kiri seisab „ Tallinna Sõbras", kus see „usu põhja peal seisaw" ajaleht näidata püüab, et meie omas kirjas „wõera-usulised ja meie kohused nende wasta" muud ei olla awaldanud, kui „ kassi-kulda." Mõlemate  kirjade peale saame peale Riia näituse, kus meil enam aega on, pitkemalt wastama. Tartust. Kindral-leitenant Friedrich von Roth on Tartus 31. Mail ära surnud, kes Kaukasuse  sõdades manast suurt wahwust ülesse oli näidanud.  Tema oli 87 aastat manaks saanud. Tartu gümnaasiumi inspektor Mickmitz, kes ka manal ajal kaua Eesti zensor oli, on ära surnud. Dr. Weske, Eestikeele lektor Tartu uniwersiteedi  peal, saab tänawu suwel keele uurimiseks Soomemaale reisima. Tartu seminari m oma kaswandikudega üht ), koolmeistrite konwerentsi", kuhu ta üksi oma kaswandikusi osa kutsub wõtma. Meie küsimise peale, mikspärast mitte ka tõisa koolmeistrist sellest konwerentsist  osa ei kutsuta wõtma, wastas meile mullu üks konwerentsist osawõtja: „Hollmann arwab, et tema partei meel nii tugew ei ole, et töiste koolmeistritega wõitlusele wõiks minna." Ka tänawu on Hollmannist  seesugune kutsumine wülja läinud, kelle kohta „Tartu Eesti Seitung" wäga õigeste kirjutab: „Noh, hõisake ja rõõmustage nüüd koolmeistrid! Nüüd woite teie omaks äratuseks üheskoos oma asju läbi rääkida ja tulusaid otsusi teha j. n. e. Aga armsad koolmeistrid!  Kui teie herra Hollmanni kuulutust lähemalt  waatate, kukub teie rõõm niisama mette, kui teumehe silgud, kui kubja kepp temale ootamata hoobi selga lõi. Jah, teie rõõm on liig warane, kui „Eesti Postimehe" lugejate Länupisarad, sest tirektor Hollmann  ei kutsu muid nimetatud konwerentsist osa wõtma, kui oma kaswandikusi, see on neid, kes tema seminarist  läbi on käinud Wist mõtleb herra tirek- tor: mina olen oma seminari õppijad omas maimus ja omas mõtetes kaswatanud; nad on alles hilja ametisse astunud, ega nad siis wist sessinatses kurjas maailmas nõnda häbemataks pole läinud, et nad mõne asja kohta, mis ma konwerentsile ette panen, ei ütleksiwad. Seda wist ei saa keegi tegema, ja nõnda wõetakse siis seda nõuuks, mis mina tahan ning tehakse ennegi niisugust otsust, mis minu plaanidele  kõlbawad. Neid otsust wõib siis tarwilikul kohal hõlpsaste kõige Liiwi-Eesti koolmeistrite otsuseks  nimetada, ning see oleks mesi minu meskile. Tuleksiwad aga ka töised koolmeistrid kokku, siis walitaksiwad  nad wahest minu asemele mõne töise konwerentsi  juhatajaks, ning kõik asjad ei läheksiwad mitte nõnda kuida mina tahan." Meie peame seie omalt poolt Hollmanni seminarist wälja tulnud koolmeistrite auuks juure lisama, et Hollmanni kaswandikude  seas küllalt seesugust auusad mehi on, kes mitte igas tükis jah taga järele ei ütle, maid ka mehiselt oma meistriga on waidlema hakanud, kus -se.da .tarwis oli. « Neue Dörptsche LxWMk". on meie kirja Heale 21. wastust annud. Esimese  kirja kirjutaja, kellest meie nimetatud numris rääkisime, on ennast juba selgemine ülestähendanud, kui „üks Eesti Kirjameeste Seltsi liige," sest ka see töine kiri on temast kirjutatud. See nõnda nimetatud  „Eesti Kirjameeste Seltsi liige" ei tunnista aga seal müW""Mä WUst malet õigeks ja ei õienda teda, maid ta sõimab ja teutab „Sakalat" ja „Tartu Eesti Seitungi" ja ütleb, et need „Eesti rahwast häbi ja teutusega olla katnud." Ei, kulla Saksa ajalehtede kaastööline! Mitte sellepärast ei ole Eestirahwas teutatud,  et mõned Eesti ajalehed rahwa õiguste eest ülesse astuwad see auustab just Eesti rahwast kõikide  paremate inimeste ees maid seeläbi wõiks ta teutatud saada, kui Eesti rahwa seas meel palju seesugust  ülejooksikuid oleks, nagu teie olete, kes oma rahwast ja rahwa mehi Saksakeele ajalehtedes teutama  ja laimama lähemad. Et see laimdus korda läheks, olete omas kahes kirjas terme tosin walesi awaldanud. Neid walesi õiendada, see oleks ilmaaegne  töö, sest ega neid ~Neue Dörptsche Zeitung" oma tutwa seisukohalt ommeti ei paranda ega tagasi ei mõta! Oma lugejatele paneme aga meel ühe kirja Tartust ette, keda meile üks stuä. tüeot. ja Kirjameeste Seltsi liige kirjutanud on, kes ise koosolekust  osa wõttis: „Mis Neue Dörptsche Zeitung omas 104 sees ühe Eesti Kirjameeste Seltsi liikme kohta ütleb, et „„üks tänamata ja iseennast täis seltsiliige midagi täitsa kõlwatumat asja ütelnud, mis eest ta presitendi käest ühwardawat waitolemise käsku saanud" —on täitsa wale. Seda malet on üks Kirjameeste  Seltsi eestseisuse liige, nagu kuulnud olen, luuletanud ja Saksakeele ajalehte pannud, et seeläbi Seltsi teutada. Wäga kahetseda on, et meie auusa Seltsi eestseisuses mõned niisugused auutumad parteimehed  on, kes Seltsi eest mitte ükspäinis mitte wälja ei astu, maid teda ja tõisa eestseisuse liikmeid ka pealegi  meel Saksakeele ajalehtedes teutada pttüdwad." Tallinnast. Statistika - komitee järelkuulamiste üleswõtmMeHa aasM'lB79 Eestimaal üleültse /616 kooli Za nendes 20,356 õppijat  meesterahwa sugust ja 18,604 õppijat naisterahwa sugust. Iseäranis oliwad nendest koolidest: Tallinnas: n,Õf^s 3 Gümnasiumi gyg 1 Kreiskool 225 1 kolmeklassine Wene Linnakool . . . 114 1 poeglaste ettewalmistamise kool . . 100 8 poeglaste alamat kooli, nendest 5 linna abiga 575 5 kõrgemat tütarlapsi koM, nendest 1 linna abiga . . . . 1 Kroonu kõrgem kaMMMaste tarwis .... 81 9 keskmist ja kooli, nendest  4 linna abiga 599 4 alamat kooli mõlema sugule . . . 129 145 1 Luteruse usutunnistuse Kiriku-kool . . 34 23 3 Kreeka õigcufutunnistuse Kiriku-kooli üks ka waestelaste heaks . . Zg 3 waestelaste maja, üks ka weikelaste . hmdmikks I»l 86 1 Peostlmse-asutus 22 11 3 weikelaste hoidmise maja . . . . 110 126 1 Kaubakool 2 Pühapüewa-kooli õpipoiste heaks . . 112 Ühtekokku Tallinnas 57 kooli ja 2320 õppijat meesterahwa sugust, 1690 õppijat naisterahwa sugust. -vMuretulnud oliwad möödaläinud aastal 2 alamat