laSte waewamised eemale peletaks ning ainult nõrku koolmeistreid ametist lahti laseks, kellest mitte täielist töö wõimu loota ei ole. Siis paranewad wististe asjad, siis wähenewad lootuse järele wististe kurjad tööd, ning inimene hakkab tundma, et ta inimene, see on looduse kuningas, on. Rahwas aga sirutagu oma käsi awitadeS wastu, see on, mõistliku koduse õpetusega, koolmeistre elujärje parandamisega ja laste' silmas koolmeistre auu hoidmisega. Koolmeister ärgu aga ialgi lastele halba eesmärki antku, kas petmises, maletamises ehk mõnes muus kõlbmatas wiisis. Ärgu saatku ilmaski rumalamat  last koolikatsumise ajaks koolist kodu, sellest pettusest  saamad lapsed selgeste aru ja wõtawad sellest omale eesmärki. Wiimaks ärgu aga keegi kurjategu kinni püidku matta, mis meelel tehtud on. Kogemata kurjategu  püidku aga igaüks parandada, ning ärgu seda mitte ilma pasunasse puhuda antku. Kogemata eksitus on juba tegijal isegi ütlemata raske kannatada. Igaüks katsku aga oma silmade ette säetud kate ära wötta ning tõtaku suurtel sammudel otsekohest teed sinna õnne aasade poole, kus kõik ükstõisega leppinud on ehk seda wähemalt ometi püiawad. Üks kari, üks karjane! Poliitika ringwaatus. Wenemaa ja Inglismaa wahel ei taha ikka mitte weel asjad selguda. Mitmed Inglise ajalehed annawad selles asjas iseäranis Gladstonele süidi, kes rahu järele mitte ei näita igatsewat ja kelle nöuul ka Afganistanlaste Pendshesse minek olla sündinud. Sell wiisil ei wõida Wenemaa milgil tingimisel leppida, ja piinast olla ka segane, mille õiendamist ja kindlaks seadmist  Wenemaal õigus nõuda on. Mõned Inglise lehed teemad jälle töisel wiisil kisa ning kutsuwad Bismarki wahel-õiendajaks. Bismark pidada Wenemaale järeleandmist  nagu peale panema ja „Standard" laseb oma hädahealt  „ BiSmark awita!" kaugele kõlada. Tõeste oli ka Inglise lehel küllalt hirmu ja põhjust nõnda ennast awaldada, sest et Jnglisel praegusel ajal mitte just kerge Wenemaaga sõda pidada ei ole, on salgamata. Wenemaa  sõawägi nihkunud ka tõeste edasi, kelle wastu aga Inglasel Sir Peeter Lumsden ainult 400 mehega seista. Arwamise järele teha Inglane Afganistani asja selle pärast  nõnda põnewaks, et tal siis wõimalik oleks oma sõawäge Suudanist ära tuua, mis muidu temale palju häbi teeks. Et aga sarnane kisa ka oma jagu raha kurfisse on mõjunud, on paraku ka näha. Mitte üksi Wene raha kurS ei olla alanenud, maid ka Jnglisel, mis muidu, nagu minema kord nimetasime, aruldane asi on. Wiimselt on aga ometi Afganistani kohane Laewas weikselt selguma löönud, sest piiri asi olla diplomatika rööbastesse säetud ja selle läbi esiotsa mõlemilt poolt mägede edasi nihkumine ära keeletud, nii et läwel seisaw sõahirm, mis minewal nädalal õige suur oli, nüid weikselt soikunud on. Et Inglane ja Wenelane nii kaugele olla jõuudnud, et kummagilt poolt edasi tungimine keelelud on, siis tähendada see miStiste sõa riistade puhkama jäämist.  Edespidine diplomatikalik leping wõida kuidas tahte tulla, siiski saada sulesõda asja ennemalt waigistama ja rahu lootust rohkemal mõõdul jalale aitama. Rahu tõenduseks kõnelewad ka mõned Saksa lehed sell põhjusel, et Inglismaa poliitika olla praegu niisugune, mis weiksest  asjust suure kisa tegewat, seda olewat ka Inglane Sakslase waStu tema Ahwrika asutuste asjus näidanud. See olla selle järele küll wõimalik, ja Berliinis peetawat seda päris tõsiseks asjaks, et Wene edasi tungimine Afganistanis  õige on ja Inglise pahandus selle üle ilmaegne ja pia rahulisemaks saab jääma. Ähwarduse ja hirmu sünnituse katsed, mis Inglise ajakirjandus ja rahaasjandus  on teinud, saada wäha Wenemaa pihta mõjuma ja marsi otsa lõppema. Inglise Suudani asi on niisamma segane ehk meel kui Afganistanis. Praegu näitab Kassata niisamma sugust tähtsust Inglaste silmis teeniwat nagu endisel ajal Kartum. Kord üeldi juba, et ta Mahdilaste kätte on langenud, aga kindelt sõnumet ei olla weel tulnud. Üks Kortist saadetud kiri tahab Mahdit aga Inglaste meelest nõrgemaks teha kui ta on. Selles üeldakse, et Inglased käiwat Ahwrikalastega hoopis paremini ümber kui Mahdi, sellepärast olla ka need esimesele  õnne ja edu soowinud Mahdil ei olla Berberis mktte suurt sõawäge, maid ainult 3400 ja 7000 püssi, palju aga kõlbmatad, ja 4 suurtükki. See kiri lõpetab sellega, et Inglane Mahdit mitte karta ei pruugi. Kirjad on muidugi sarnases asjas kõikuwad, igapäewased juhtumised räägiwad aga tõiseti. Mahdi olla ringkirja läbi teatanud, et aeg olla juba käes, kus maja olewat Otomani (Türgi) iket maha raputada ja Arabia riiki üles ehitada. Et sarnane sõnum raskeste Türgi walitsusesse mõjus, on mõista. Kõik Arabia maakonna walitsused olla nõuudmised Konstantinopoli saatnud, et sõawägesi piaks nimetatud maal suurendatama. Selle läbi näitab siis nüid, et Mahdi Türklase ka oma «vastaliseks teeb. Töiselt poolt on Türklasel ka jälle midagi rahutust näha. Weike Albaniamaa on mässama hakanud. Ringkiri on Albanias ümber käinud, mis Ablanie poegadelle meelde tuletab, et nüid olla tund tulnud Türgi iket ära heita, ja kirjale on ka tegu järele tulnud, millele Türklane aga imeks panemise wäärt kärmusega wastu on astunud. Albania mässajad olla lõuna pool Prizrene  ligidal ja walwgta nende teede üle, mis Prizremst Skutari ja Waroshi lähemad. Esimesel Märtsil tahtnud  nad Prizreni ära wõtta, hirmutatud aga suurtetükkidega  eemalle. Selle peale on Weisel pasha Salonikist  Ueskübi kaudu Prizrenisse kaheksa pataljoni jalawäge  läinud. See olla sündimise poolest Albaneeslane ja olewat siis ka sealsete seisukordadega tuttaw. Sell wiisil on küll loota, et ajotiseks rahutu olek waigistatud on, kuni jälle see ammugi õõgaw mässu säde uuel leegil lõkendama hakkab. Itaalia seisukorrast ei kõnelda nüid palju, muud kui põnewil seisab temagi poliitika Punases meres. Kindlust ei ole praegu Inglase ja Jtaalialase ühenduse ega lahutuse wahel weel midagi. Kui nüidne Mahdi teada andmine mitte tema seisukorda ei piaks muutma. Ahwrika asjad ei näita rahu poole minewat. Prantsuse-Hiina sõawäljalt on Võitlusi ja wõitusi sagedaste kuulda. Et Prantslased Kelungi ümberkaudsed Hiina kindlused kätte on saanud, on Pariisis palju rahulolemist  sünnitanud, aga et see ka põrmu rahu sadamale ligimale oleks wiinud, on koguni kahtlane asi. Formosa  saare kliima on ka nõnda armuta, et ta juba palju enam Prantsuse wäe seast ohwreid on pärinud, kui Hiinlaste tuli ja teras. Prantslaste sõawäele on see asi ka juba palju meele paha sünnitanud, sest need ohwrid ei ole sugugi weikesed, mis nimetatud sõda on nõuudnud. Wäga pahandatakse ka selle üle, et Pariisis on kõik Prantslaste kahjud puitud weiksemaks ja Hiinal suuremaks teha, kui nad õieti päris on Nüid aga hakkawad igaüks juba neid kahjust Tümama, mis see sõda minewal aastal Prantslastele on toonud. Kelungi lähedal on oberst Duchesne alusest polgust 1300 mehest 250 meest haawatud ehk surmatud, see on 20"/"- Tuyen- Kuangi wõitlusel on 403 meest lahingist kadunud, kas haawade wõi surma läbi. Neile umbes 700 sõamehele, keda Hiina mõõk ja püss wähendas, piab meel kaks korda nii palju neid arwama, keda haigus ja tõbi on ära wiinud, nii et oma peale 2100 mehe ammugi juba lühikse ajaga kadunud on. Kindral Brwre, kes jälle Hanois on, ootab edasi mineku tarwis uusi abij Sundusi. Kindral Giovaninelli on Tuym-Kuangis „ ümberkaudse maa puhastamiseks," sest Hiinlased ei ole weel kõik mitte sealt läinud. Negrier wiibib Langsonis. Courbet sõidab nagu lendaw Hollandlane merd mööda, näkib kord siit kord sealt. Sarnane wöitluse wiis ei tee muud kui äritab Hiinlase ikka rohkem nende mustajuustega „Barbarlaste"  wastu wihale. Sõawäe minister ütleb kull, et Kambodshas (linn Taga-Jndias) kõik korras on, aga kiirsõnum toob teatuse, et sealt üksi paini Prantsuse ametnikud mitte ära ei aetud, kaitse sõawägi mässajate kilda ei läinud, waid ka Saigoni ligidal Hok-Mumis 200 Anamiitlast Prantsuse sõbral ja auu rüitlel Dok- Phu-Ca'l pää maha lõiwad, naise elawalt ära põletasiwad  ja küla ning kiriku põlema süitasiwad. Saigonis taheti ka juba terwet linna põlema pista, mis aga weel õigel ajal ära jõuti keelda. Üleüldse ütelda, ei ole kõik mitte kuld, mis hiilgab, ja nõnda ei ole ka mitte kõik Prantsuse sõast tulnud wõidusõnumed alati kõige õigemad. Meie oleme juba enne nimetanud, mis sarnane kange sõda maksma tuleb.; Prantslane saadab küll abi sinna, aga mis see sinna maale maksma tuleb, wõib kergeste armata. Saksa riigipäew kestab ikka edasi; ka tollimaksu küsimus ei ole weel otsani lõpetatud, sest üksipäini ei tahetud mitte wilja Lolli kõrgendada, waid ka puude ja muude tolli. Bismark on ennast oma kõnedes ka ühte wiisi kui woitmata mees awaldanud, ehk kül wanadus meest raskeste rõhub. Saksamaa uutele asutustele Uue-Guinea põhja rannas (saar, põhja pool Australia serwas) on nüid ka kohane nimi antud. Keisri luba peale on seda maad nüid keiser Willemi maa nimetatud. Sellel maal on weel palju põlist metsa. Puude oksad ulatawad kaugele wee pinna kohta Selle metsa läbi on aga see maa ka weel kaunis tõbede rikas, ning asujatel saab palju wõitlemist nendega esite olema. Ometi paraneda tõbised ruttu ja maal tekkida kohe parem kliima, kui mets wäheneb. Wiljaandja piab see maa küll olema. Austria tollimaksu küsimus ei ole ennast mitte kui paras tollimaksu kõrgendamine awaldanud, mis mõneS punktis hädaste tarwis oli, waid on ennemalt kui kaitse toll liig kõrgeks aetud. Taaffe ministeeriumi ajal on juba mitu korda tollimaksu Austrias kõrgendatud. Austria kroonprintsessilt on oma teekäigil Ateenasse jõuudnud, kus neid Greeka kuningas oma abikaasaga lahkeste wastu wöttis, ning bürgermeister teretus-kõne pidas. Hispaanias on kuningas ise igal pool neid kohte waatamas käinud, mis hirmsa maa «värisemise läbi ära on rikutud. Igal pool wõeti teda waimustawalt wastu. Kui ta ärarikutud linna, Athamasse jõuudis, kus mitmed majad langemisel oliwad, keelis teda sõaminister sisseminemast.  Atfonso aga «vastas: . Eks siis sureme ühes." Töised pidiwad pahaselt järele minema. Igal pool oli ta toredat wastu «võtmist ära keetnud ja igal pool laskis ta õnnetumatele raha jagada. Ameerika Ühendatud riigid on oma silmad terawalt Kesk-Ameerika nägeluste poole pöörnud ning ka juba waigistojaid sinna saatnud. Peale selle olla Ühendatud riikides palkade wähendamise pärast raudteede töölised töö seisma jätnud. Kindral Grant on alles ikka koguni haige. Tema muu tõbe kõrwas on ka weel uneta olek tulnud. Wene Inglise segaduse läbi on wilja hinnad siin tõuusnud. Ameerika loodab Euroopa sõdadest  kasu. Brasiilias on see hea nõuu elawalt käsil, kõik pärisorjust juureni ära kaotada. Kõik näitawad ka riigiwalitsusega  selles asjas ühes nöuus olewat. (Kes teab, kuidas pärisorja kauplejad mötlewad.) Niipalju antakse aga riigiwalitsusele nõuu, et selle ette piaks waatama, et mitte järskuse kaotuse läbi põllutööle takistust ei sünniks, waid mõne muu nõuu läbi rahu ja hea kord ikka maal walitsema jäeks. Nagu „Pall Mall Gazetta" teatab, on Filippini saarde kindral-kaptenile eeskirjad saadetud, mis järele ta Karolini saared Hispaania nimel oma alla piab wötma. Praegu on Lerwes nimetatud saarde ilmas Hispaanial üks ainuke asutus, nimega Guam; nüid aga tahetawat seda puudust wähendada. Karolini saari on umbes 500 tükki, mõned ka hea sadamega, enamiste aga kõik koralli wõredest sisse piiratud. Inimeste arw arwatakse 9000 peale, kõik enamiste Kanalid, kes Filippini saarlastega ühte keelt kõnelewad. Kliima olla päratu terwe. Omalt maalt. Wiljandift. Hiljuti teatasime, et „ Kündja" oma lugejatele „ Sakala" minewa aaStaSte toimetajate palka kunlutas, mis tema kindluste näitas teadwat, aga paraku mitte õige ei olnud. Seda „Kündja" ekslikku teatust trütis „N. D. Zrg." ruttu äxa, mis peale aga sellessamas  lehes ka piagi J. Kundeni õiendus ilmus. Nüid on aga „Kündja" toimetaja „N. D Z g." uueste tõendanud,  et tema ütelus kindla aluse peal seista, sest tema teatus olewat ühe „ Sakala" toimetusest walja tõugatud kaastöölise käest. Kui nüid „ Kündja" oma ütelust just mitte lausa tuulest ei ole tõmmanud, siis piame küll ütlema:  jae kitsikuses kindlaks, siis awaldad endast mehist meelt. Kelle wastu sa külla ajal kõige kalgem olid, selle heaks wõtad sa kitsas ajal kas wõi tõeta toitu, kui õiget ei ole. Ärgu lasku ennast keegi erawihast wildaku tee peale widada. Just selle wastu, kelle peale sul meel paha on, püia õigust teha, siis näitad õiguse meistre jälgede  sees käiwat. Wi!jandi laulu selts „Koit" pidas 9. Märtsil oma kuu õhtut. Lõbustust oli S. walla noor mängukoor,  kes lahkemalt oma tulewikuSse näitab waatawat, tooma tulnud. Ka „Koidu" oma segakoor, mis hiljuti hra. Becker i juhatuse alla sai, näitab pikke samme astunud  olewat, sest laul kõlas nimetatud õhtul wäga kiiduwäärilisel  kombel, kuid tenorile oleks weidike kitsamat ja puhtamat kõla soowida. Kõnet pidaS J. Peet „seltSlikuft  elust," selle ajalnost ja praegusest seisust, tema kasust ja ka mõnest weiksest kahjust. Lõpeks oli tants, mis üle poole öö kestis. „Koidu" seltsile soowime aga edenemist, iseäranis laulmises, milles ta nüid juba head hakatust on teinud. Ka soowida oleks, et maalt, nagu selle seltsi algusel, rohkem liikmeid tuleks, sest praegu ei ole meie teada neid mitte sugugi. Järgmisel päewal, 10. Märtsil, oli W. E. P. S. saalis näitemüik, mida mõned siinsed naeSte- kui ka meeSterahwad Pärnus olewa Lilli Suburgi tütarlaste kooli heaks oliwad asutanud. KuidaS selle näitemüiki Snn ja sissetulek oli, ei tea meie praegu mitte ütelda. Kuulu järele olla L. Suburgi nõuu, oma kooli Viljandisse asutada.  Et Viljandlased oma tütarte koolitamisega periö kimbus on, siis oleks see kaunis kena teatus. Et aga sarnast kooli oma jõuuga jalale aidata, on muidugi raske, selleparast on wäga aitajaid käsa waja. 12. Sakala. 186 b