murdnud ja ka teda ennast kiSkund. Pea kuli aga kole tegu wälja ja rahwaS oli nii wihane, et kurjategijat paigal  nuhelda tahtis. Waewaga suutfiwad mõistlikumad wiha lämmatada ja kurjategijat kohtu hoolekandmise alla anda. Tambowist. Hiljuti mõiststwad wandemehed ühe warga ilmasüütaks, keda .Kindral" sõimati. Paha meelega  ütleS kohtu eesistuja! .Noh, Kindral, Teie olete lahti mõistetud ja wõite minna; warastage aga jälle uneSte; küll wandemehed mõiSlawad Teid jälle lahti." Wandemehed on selle .teotuse" üle kaebtust tõstnud. Paolodarowka külas on üks imeten teegija ilmund, kes ühe sõnaga kurjad maimud inimeste seest wälja ajab. Kuhu tema tuleb, seal tunneb igaüks, et tema seeS midagi kurja" oleks. Jmeteu tegija .amet" sigib heaste ja rahwaS jookseb hulga kaupa tema järel. Moskwast. Moskwa Linnasaadikule poolest on lahkuw Linnapea Tretjakow tänu-adresst oma hoolsa ameti-tallituse eest saanud. Tema tänas osawõtmise eest, aga ametisse jääda et wöiks tema mitte. Hiljuti katsus  6(1 aastat wana naesterahwaS Awdotja Iljin ühest kauba-wagonist puid warastada. kuna rong weel lstkumas oli. Õnnetu waraS kukkus selle töö juures maha ja jäi rataste alla, mis tema mõlemad jalad maha leikastwad. Warshawtst. Ühe esimese klassi wagonis istus herra J. üksi. Tema juure tuli teine reisija heas riides, hakkas temaga juttu ajama ja pakkus temale wiimaks xapirossi. Waewalt oli J. paar kord suitsu tömmand. kui uimaseks jäi ja wast teises jaamas ärkas. Seltsimees oli kadunud, herra J. waatas oma reisukoti järel, kus 10,000 rubla sees oliwad; see oli alles, aga üks weikem tasku, umbes 100 rublaga oli kadund. Õnneks ei olnud teerõöwel suuremast raha hulgast midagi teadnud, aga papiros oli nii kangest kihwtitatud, et herra J. mõneks nädalaks maha heitma pidi. Podoolias elas rahwas kõige suwe ja sügise suures hirmus maailma otsa eest, mida 15 Talwe kuu pääwal oodati. Kui aga see pääw rahuga mööda läinud oli. siis hakkas hirm lahkuma. Järsku sigitas kuu warjutamine  Talweknu 23. pääwal uut hirmu. Mõne inimese  kartliku silma ees seisnud kuu weripunase katte all ja must rist olnud sees. Seda peetud maailma otsa ehk kõige wähemast suure häda hakatuseks. Rahwas näitab  nendel maadel küll weel raske pimeduse ja rumaluse sees olema. Odessast. Wiimaste tülide üle tulewad sõnumid, et tülitsejate ja rööwijate seas ka mitmed Juudid kinni wvetud on, ja et sedawiist neid tülist Juudijahtide sekka lugeda ei woi. Feodoosias on noored '.mehed kes soldatiliisku wötfiwad, joobnud peaga palju kära teinud ja Juutide poodifi lõhkuud. Waewaga suutis Politsei kära lämmatada.  Wologdas on kange torm Talwekuu 3. Põäwal majadele palju kahju teinud. Üle sildade pidiwad inimesed  käpuli käima, muidu oleks tuul neid jõkke puhunud. Irkutskist kostawad kaebtused tülitsemiste üle, mida  Hhiinlased Wene kaupmeestele teekfiwad. Neuda on kaupmees Pahhouowi kild, mis 25,000 rubla wäärt oli, Hiinlastest kinni peetud, künni Kuldsha maakond wasta wõetud oleks. Seda wastawõtmift takistab aga Hhiina walitsus ise ja sellest on näha, kui waewane seal sönapidamine  on. . . Woroneshist. Uks noor talumees oli soldatiliisku wõtnud ja läks teistega seltsis teele. Pea pärast seda tuli tema aga täis joobnud tagasi ajas lapsed tuast wälja, lõhkus kõik majariistad puruks, wõttis ennast siis ihu alaSti, läks pöumgule ja füütis maja põlema. Kokku jooksnud rahwas ei suutnud pöörast peasta ega põlemast majast wälja meelitada. Wimaks kisti maja maha, aga juba oli õnnetu täitsa ära pölend. S hitomirist. Taskuwargad on uulitsatel ja kurudel  üle käte läinud. Hiljuti tundis üks talumees wõerast  kätt oma taskus, kus nuumsta eest saadud raha oli. Talumees sai aga näpumehe kätte, laskis omale pütikese tõrwa anda ja wõidiö tõrwaga tema nägu. Wladiwost okist. Jaapanlased soowiwad hulga Laupa Weneriigi piiretes ennast elama asutada. Selleks paluwad nemad maad ja asutawad ka linnas kaubamajast. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Räägitakse, et Saksamaa ja Inglismaa  wahel kaubategemised H elg olandi saare pärast kästl olekstwad. Juba enne on räägitud, et Saksamaa walitsus seda saart ühegi kaubaga omale päriks ja et Inglismaal palju selle wasta ei oleks. Saare rahwast arwatakse ka selles nõuus olema, sest nemad loodawad, et Saksamaa walitsus saare kallaste kinnitamiseks midagi teeks, millest meri aast-aastalt ikka rohkem ära uhub. Inglismaa walitsus ei ole selle eest wähemadki hoolt kannud. AuStria -Üngr u« aa l Msor Rumeenia Kuningriik on oma wägeivat naabrit, AuStua Keisririiki juba natuke pahandada usaldand. Berliini kongressi peal sai seaduseks tehtud, et Donau jõgi kõige Euroopa kaubatee  olema peab. Ligemat seadust selle üle pidi üks kommissiou tegema milles kõige suurriikide kommissärid iStuwad, Austria kommissär aga juhataja on. Hiljuti astus nüüd Rumeenias Parlament kokku, mida Kuningas Karolus troonikõnega algas ja selles Donau jõge Rumeenia  jõeks tunnistas, mille peale Rumeenia! nii kaugelt esimene õiguS oleks, kui see läbi Rumeenia riigi jookseb. See kõne on Miinis nii palju pahandust teinud, et Austria  Saadikule Rumeenias käsku saadeti, kõiki asjatallitust  sealise Ministriga seisma jätta ja üksi kibedamaid tarwitusi kirjalikult hallitada. Kas Kuningas Karolus selle tüliasja külge omast peast wõi Inglismaa tagakihutamist  mööda puudutanud on, selle üle murrawad politikamehed  oma pead. Asi sigitab aga paha werd, kui sellest ka weel sõda karta ei ole, sest mis wõib Rumeenia Austria  wasta peale hakata. Talwekuu 26. pääwa õhtul sündis Wiinis hirmus õnnetus. See pääw on üks Katholiigi  püha ja õhtul oliwad kõik theatred, nimelt ka suur Ringtheater kobinal inimesi täis. Järsku läks mäugupaiga peal tuli lahti, kutda arwatakse, ühest lambist mis pabecseinade  ligi sattus. Kõik weetorud, kustutamise riistad ja teised ettewaatamised oliwad hooletuse sisse jäätud. Tuli wõttis hirmsa kiiruga läbi suure hoone wõimust, rahwas tormas uste wasta ja mattis neid oma kehadega kinni, kuida see ikka seesuguste õnnetuste juures on. Tuletõrjujad  ja peastjad ruttauwad appi ja läbi aknake sai karssastega  ja köitega inimesi wälja toodud, nii palju kui iial wõimalik, aga seda ei olnud palju. Kui hirmus õnnetumate  häda põlewa maja sees oli ja missuguse hirmuga ja haledusega kokkujookSnud rahwas omakseid otsis, seda ei suuda Ükski sulg kirjutada. Väljatoodud surnukehad on muist nii wäga ära põlenud, et ükski neid ei tunne. Pühavääwal hakati neid maha matma, aga puru alt tuuakse  ikka weel uusi juure. Weel ei ole surma sanud immestz hulk selgest teada, ühe lehe järel on neid 580, teise lehe järel 917. Õnnetumate omakStele saab raha korjatud; Keiser ise on 10,000 guldnad annud. Inglismaalt. lirimaa asjad lähemad ikka pahemaks.  Igal pääwal seisab aealehtedes hulk mõrtsukategusi, tulepanemisi ja igasugu kurjategufi. Pöörased mässajad piinawad ka nende lojukseid, kes .rahwa" wiha all seisawad,  terwel karjadel on sabad ja kõrwad ära leigatud ja mis seesugust koledust weel rohkem on. Taluseaduse, rendikõrguse, priiduse ja kes teab mis pärast üteldakse seesugust  nurjatumaid tempusi tehtama, enamist on aga erawiha,  rööwimise himu ja igapääwaue südame kurjus mis üleskeerutatud tolmuptlwe marjul ennast sedawiist awaldanud.  Sellest ei ole enam küll, et mehed ennast Maaliigaks  kokku hettstwad; pärast asutati ka naeSte ja laste (!) keskis seesugust liigast. Ühtes Katholiigi kirikus noomis Preester rahwast selle laste hingede hukkasaatmise pärast. Suur hulk kogudusest tõusis aga üles ja läks kirikust wälja. Riigiwalitsus tahab .kannatusega" selle mässamise  wasta wõidelda, aga üleskihutatud ja ärritatud halwa rahwa hulgad arwawad, et walitsus nende wasta wali olla ei julgeks ja kuri ülemeel kaswab ikka suuremaks. Nüüd on jälle 1000 Politsei-soldatit abiks saadetud. Mässajate suur proowet O'Donowan Rossa ässitab oma peidu urkast Ameerikast ikka taga ja annab nüüd nõuu, Londoni linna põlema pauna. Seal oleks tema arutamist  mööda nii palju piiritust, kiwiõlil teist õli, puid ja teisi sütitawaid asju, et mõned .wahwad" wehed kergest oma koleda .priidusele" ühe küünla põlema pauna wõ iksi ivad, mis kaugemale paistaks, kui ennemuiste Baabiloni tuli. Niikaugele wõib inimese  kuri ja toores süda eksida, kui meeletumad tagatörkijad  ikka üksi rahwa .õigustest" räägiwad, mitte ka rahwa  kohustest, Jumala ja ilmaliku kohtu seadustest! Londoni ligida! on kaks rongi raudtee peal kokku jooksnud, Kuus inimest on surmatud, 60 haawatud Kokerillst kiwisüte kaewanduses on aurukärgatns olnud. 60 inimest on surma saanud. Jutuleht. Kalamehe tütar. Saksakeelest. Zaan WaW. Hans nägi ära, et tal surm suu ääres, ja nüüd wõttis  ta weel oma wiimist julgust ja tartust kokku. .Ärge uskuge" mõiras ta, .et Kurt ennast teie lapse tempude läbi ehmatada laseb, ärge arwage, et ta ennast kui lambathlle  laseb äratappa!" Nende sõnadega tõmbas ta wälgn kiirusel oma riiete alt kaheterase nua wälja ja tungis oma wastase peale See kaitses ennast wapraste ja wagufi, Kurt tõukas oma sõeariista wälja, aga see puutus wigategemata wastase raudriiete külge, mida ta katte-riide all kandis. Aga enne kui kalamees ennast mieSte ettewalmiStada jõudis tundis ta ennast mitmest tugemast käest selja tagant kimntabatud olewat, nuga kukkus ta kätte wahelt maha, ja nüüd seisis ta ilma sõeariistada timuka ees. .Palu oma Issameie! " käskis see. .Tee mis tahad!" hüüdis kalamees. /Palu, Sina waene patune I" ültes kalte-riides mees. .Täida oma kohust, pühendetud! " hüüdis prugrahw. Piik wuhises läbi õhu ja tungis otsekohe kalamehe rindu. Tugew mees wajuS ilma sõna rääkimata kokku. Tema oli oma elu lõpetanud. Mitu eemal seiswat nägn astusiwad ette ja ruttasid kalamehe surnukehaga kõrwale. Priigrahw andis teada, et salakohtu ist mine tänaseks lõpetud  olla, ja pea peale selle läksiwad kohtu ametmehed iga üks omale poole. Teisel homikul aga leidsimad teekäijad  mantee pealt Blankensteini ja Hatingi wahel ühe surnukeha. Nemad jäiwad kohkund tükiks ajaks seisma, siis näitas üks piigi peale, mille ots mehe rinnust wäljapaiStis,  ja kiirel sammul ruttas rahwas siit täis hirmu minema, ümisedes: .Üks salakohtu ohwer!" VI. Lõpetus. Hartensteini loss oli Ruuri jõe lähedal ühe kõrge mäe selja peal. Ta oli ka kindel ja ilma ärawõitmata. Üksi nälja läbi wõis tema omaniku wangi andmisele sundida ja enne kui need rohkeste täidetud kindla lossi warakambrid  tühjentud saawad, saab palju wet Ruuri jões lossi alt mööda woolanud ja ümberpiirajatel higi ärajahtunud olema. Sellepärast naeris Hartenstein kui waenlase lippu losst poole liikuwad nägi, ta seisis oma katuse peal ja pilkas Hatingi ja Wärdeni linna kodanikuid, kes suurt Ruuri maanteed mööda pikaldaselt lossi poole sammusiwad, et seda rahurikujat, wihastawat ja kardetawat rüütlil wangi wötta. Pea kihisefiwad ligi tuhat meest lossi ümber, alljõe ääres oli nende laagri plats. Üksi mõned mehed oliwad teiste seast näha kellel raudkübarad peas ja nende kulles tutid rippusiwad, ja nende alt waatasiwad tumedad silmad lossi poole ülesse. Wähe naabri Würstisi elasiwad Hartensteiniga  sõbrusses, enamiste kõik oliwad selle kutsmisele walmis, et ülemeelelist junkrut wangi wõtta. Enne kui piirajad endid esimese tormijooksule oliwad ettewalmistanud, pidiwad weel rahutingimised õnne katsuma,  tüli lõpetada. Üks salakohtu saadik oli selle külakogu  meeste juhatajat, Grahw Landsbergi ülesotsinud ja teda Kurti saladustega tutwustanud- Pea peale selle sõitis üks sõeamees lossi mäest üles ja nõudis sisselaskmist,  et rüütliga mõni sõna rääkida. Kepi otsas oli temal üks kiri, mida ta kõrgele üleS tõstis. Rüütel laskis losst kraami silla maha ja astus õue saadikule wasta. .Mis head Teie toote ? küsis rüütel. Kui Teie Berta tagasi nõudmise pärast seie olete tulnud, siis pean Teile selgeks tegema, et seaduse järel ükski mees sunnitud ei ole, oma abikaasat waenlaste kätte tagasi andma. Heitist saadik on Berta Blankenstein selle maja psrenaene, õpetaja wõib weel tunnistajaks olla, et ta altari ees kindla meele ja selge häälega /ah" on ütelnud. Mis Jumal kokku pannud, seda ei pea inimene mitte lahutama". Mina mõtlen nendasamnti kui Teiegi anus rüütel Hartenstein", wasta3 Grahw Rump. Aga ma tahan Teile paljalt teada anda, et Teie asjades üks on. Teie ei ole mitte Blankensteini Grahwi tütrega, waid kalamehe Kurti tütrega kokkulaulatatud saanud! " Silmapilguks oli Hartenstein nagu pilksest läbilöödud. .Teie teete nalja, Rump!" hüüdis ta siis. .Lugege seda," wastas saadik ja andis kirja wihase lossi herra kätte. Rüütel wõttis ja luges. See oli priigrahwist, salakohtu  peamehest ülespandud, kus ja mis läbi ta Hans Kurti tunnistust Hartensteinile teadustas. .Kus on see mees, kes seda tunnistanud?" küsis lossiperemees, kirja peale näidates. .SalakohuS on teda surma mõistnud, ta seisab Jumala ees," wastas saadik. Hartensteini pale, mis kirja lugemise juures kärsitumaks  oli läinud, selgis jälle. (Jääb poolele). Kiriku teadused. Jaani kirius: 13. Tetsembril teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat õpetaja Assmuth. Pihtilc wõtab õpetaja Assmuth laupäew kellu 12, pastor Gaohmann kellu 1. 16. Tetsembril kellu 5 peab õpetaja Assmuth piibeltundi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 13. Tetsembril lauarahwast  wastu; lauale kirjutamine on laupäew enne lõunat kellu 9 —12, pihti laupääw kellu 1. Mha-ZSaimu-kirikus: 13. Tetsembril teeb pastor Bergwitz  jutlust ja wõtab lauarahwast.