ja wärSke tuul lehmiS üle maa. Kui fee ka heinategijatel takistuseks oli, siiS tarwitas kõik põttumili seda rohkem kaStet ja on ka filmanähtawalt kosunud. Ka oli lootus suur, et loomatõbi wiluma ja wärSke õhu mõnul ja karjamaadel  uuest tärkama rohu abil seisma jääks. See lootus ei ole ennast aga tänine meel mitte täitnud. Wiimasel  nädalil on tõbi kõige kangem olnud Keila, Hageri, Jüri, Harju-Jaani, Kose, Nissi, Madise ja Mihkli kihelkondades.  Sel aastal on tõbe käredam, kui seda rahwa mäletates meie kodumaal iialgi enne nähti. Mõnes talus ja mõnes mõisas, nenda Woora mõisas ja üteldakse ka Pajaku mõisas, olla juba kõik loomad langenud. Ka mitme inimese külge on tõbi hakkanud ja juba on mõned ära surnud. Ülepea olimad ametliku sõnumite järel selle kuu 5. päämaui 122 looma 76 sarwlooma, 34 hobust ja 12 pudulooma tõbeõse langenud. Terweks saanud olimad ainult 3 sarwlooma. Muidugi on maa walitsuse poolest ülewaatamise ja hoolekaqdinise komWisfionid seatud ja Tartust on Vetrinärkooli manemaid õppijaid abiks palutud.  Teedest on meel kinni pandud: 1) Riisipere chk Sund-maanler Tallinnast Lihula kaudu Wirtsust saadik; 2) Lihula-Pärnu postmaantee Karinõmme Painwere küla juures; 3) kiriku-maantee Wirtsust Karust ja Kihka kaudu Liiwtmaa piireni Kaima mõisa juures; 4) kiriku-maantee Mihkli kaudu Oiderma Ponta kõrtsi juures ; 5) kirikumaantee  Weltsa mõisast Liiwimaale. Meie teades on ka need maanteed kinni pandud, mis Keilast ja Kloostrest BaltiSki linna lähemad. Loomade hoidmiseks on ka siin jälle puhtus ülem asi. Laudad on wõimalikult sõnnikust  puhtad pidada ja lautades on umbeS pool naela khlor-lubja, mida odawa hinnaga apthekides saada on, ühe lahtise riista sees wälja panna. Loomad on korraliselt sööta ja rohkest puhta meega joota. Kus jõed, järwed ehk meri ligidal, seal on loomad sagedast ujutada, kus seesugust lahtist mett ei ole, kaewuweega üle kallata ja pesta; wäga hea on loomast Sprotsentilise karbol-weega pesta, mida ka odawa hinnaga igas apthekis saada on. Haiged loomad peakfiwad paigal surmatud ja kõige nahaga sealsamas, 5—7 jalga sügawale maha maetud saama. Langewaid loomast et pea mitte weetama, maid langemise paiga peal maha maetama. KuS iganes wõimalik, on langenud loomade kehad kustutamata lubjaga üle puistata, hauda kõmast kinni matta ja aid ümber teha. Kõik aSjad, mille külge tõbine ehk langenud loom puutus, on paigal ära põletada. TõbiSte loomade arstimisest ei ole palju lootust, kuida juba sellest näha, et 125 haigest loomast ainult 3 terweks saanud on; sellest on aga teise karjale palju karta, sest et arstiate läbi tõbi wõib edasi kantud saada. On üheS külas ehk peres loomatõbi ennast näitanud  ehk koguni üks loom juba langenud, siis peab sellest jala pealt wallawalitsusele teatust antud saama. KeS seda tegemata jätab, kes tobesse langenud looma nahka wotab ja ülepea need käsud täitmata jätab, mis Eestimaa Taluseaduse  88 641—644 sees antud on, see langeb sellesama seaduse 8 1255 järele wastatamise alla. EeStimaa ametlikud põllusõnumid selle kuu 5. pääwast on järgmised: ,Talwewili, nimelt rukis, sai kõrgemate kohtade peal põua läbi enne aegu küpseks, oli Järwamaal paiguti rahe läbi kahju saanud, seisis aga teisteS paikades pärast head sie-aega nenda, et rahul olla wõiS. Üleüldse on kasinat keskmist leikust oodata. Suwiwili,  miõ põua läbi kõige rohkem kahju saanud, mõis wiimaSte paigutiõte kõuemihmade läbi osalt hilisemate külwide  kohta abi saada ; kõige parem näib suwiwili Läänemaal  olema. Rohkem lootust annawad kartuhwlid. HeinakaSwud  põldudel ja heinamaadel olimad läbistikku wäga waewalised, ka oli heinategemine paiguti kõue-wihmade läbi takistatud". Omalt poolelt wöime filmnägemise järel lisada, et hilisemad odrapõllud paiguti mitmekesiseks minema kipumad. Ühe ja sellesama põllu peal oli oder niiskemate paikade peal juba pea loomas, kui köue-wihmad kuiwa paikade peal mast seemet idanema ja orast tärkama paniwad. Selle kuu 7. pääwas uppus . 16'/, aaStane Johannes  Kiisk nägijate silmade ees Ulemeeste järwe ära. Tema surnukeha sai kolme pääwa pärast, umbes 40 sammu uppumise-paigast eemal, leitud ja wälja toodud. Selle kuu 12. pääwal oli SamarSki rügementi kirjutaja, Jakow Larionow, kahe seltsimehega Grabbi heinamaal BaltiSki maantee ääres, saue auku ujuma läinud. ZärSku kisendas  tema, langes Põhjaja uppus ära. Saue auk on umbeS 5 sülda sügaw ja oli wihmast ääreni weega täidetud.  Margustest ja teistest pahategudest on Tallinnas  wiimasel nädalil jälle wäga palju kuulda olnud. i Dr. K. A. Hermanni aulu ja män gZu leht", miS igal kuul wälja tulema saab, on omaS esimeses  numres juba meie kätte jõudnud. Peale msne jutustuse  muusika aealoust ja inimestest, kes rohkem ehk wähem selle kauni kunsti meistrid oliwad, toob see nummer  wiiS laulu- ja mängu-tükki, millest asjatundjad messe kiynitawad, et need wäga head olla. Meie soowime selle uue lehele palju osawõtmist ja lahked teed EeSti rah- wa majadesse ja perekondadesse, perekondliku koduelu lõbustamiseks  ja armsaks tMmsseks.',ÜHe khristliku rahwa hariduse põhjus on perekondlik "koduelu, mitte ,Seltsid", mis ka need selle wasta ütelda tahawad, kes nii wäga »Seltside" eest koStawad ja sellega rohkem ehk wähem seltsrahwaSlaSte mõttekonna poole kõiguwad. Aleksandrikooli asj u s oli Mälgus" juba paari nädali eest sõnumit toonud, et Eestimaa uuS Kubernör abi-komiteesi jälle elule pannud ja neile raha korjamiSteks luba annnd. Sedasama kuulutab nüüd Professor  Köler ka Mirulases" ja kuthlb elawgle osawõtmisele.  Aleksandrikooli õpetuse keele kohta arwatakse ja kinnitakse neis lehtedes, et see ikka Eestikeel olema saada. Kas need arwamised ja kinnitamised rohkem on, kui soowimised,  ehk ka wahest uwaliku arnsamise soigutamised, seda meie ei tea, sest ametlikku kuulutust ei ole selle cohta kusagilt leida ja nende lehtede erasõnumid on selle aSja kohta ikka nii segased ja mitmekesised olnud, et meie neid täitsa usaldada ei wõi. Niipalju on ametlikult teatustatud,  et Aleksandrikool linnakoolide ettekirjaga peab peale hakkama. Linnakoolide õpetusekeel on aga Wene keel. —> Hullnsse-tõhi on ennast jälle Tallinnas koerte keskiS näitanud. Jaanikuu 26. pääwast kuum Heinakuu. 8 pääwani on kolm kahtlast koera looma-arsti juure wiidud  ja seal hullu-tõbesse langenud. Need koerad olla enne ka mõnda teist hammustanud. Ikka on siis weel sunrt ettewaatamist tarwis. Leetse küliS, Baltistt ligidal, saiwad ülewiimasel nädalil kaks hullu koera maha löödud, kes Riisiperest ära jooksnud olla. Wirumaalt. Koila mõisas ja waldas, Simyna kihelkondas,  on loomatõbi lahti läinud. Selle kuu 4. pääwani  oliwad mõisas juba seitse hobust langenud, waldas ka mõned loomad. Enamist kõik loomad langesiwad äkitselt,  nagu pikse hoobist. Ka Arkna msisaS on see kuri tõbi ilmunud. Jaanikuu 29. pääwal on Pölula metS kurja käe läbi kolmest kohast põlema pandud. Suure waewaga  sai tuli lämmatatud, mis kuiwanud metsas wäga kiirest edasi tormas. Umbes 50 sülda raiutud puid on ära põlenud. Selsamal aeal oli mitmel poolel raba-suitsu näha, millest arwata wõis, et ka teistes paikades metS põles. Selle kuu 2. pääwal on Pölula mõisa sulane, Hans Tommingas, mõisa ligidal ära uppunud, kus tema jõkke ujuma oli läinud. Põlula wallast Suhhuu; Kaleesse rändanud Hans PlökS on Doni jõkke ära uppunud. Mõlemad olnud osawad ujujad. Pagari waldaS oli 19 aastane Johannes Ark Zaanipääwal oma wanematega tülis olnud, öhtal kell 10 kottu ära läinud ja mitte enam tagasi tulnud. Pärast leidis isa tema surnukeha  metsast, kus tema ennast üles poonud oli. Kange torm Jaanikuu 19. pääwal on Kukruse mõisas poole tunniga ühe küüni, mis 5000 rubla maksis, täitsa ära lõhkunud. Pärnust kirjutakse meile tuttawa käe läbi: ,Heinakuu 2. ja 3. pääwal peet! Pärnus kõiksuguse kokku toodud kaubaga Jaani - laat ära. Ilmad oliwad neil päiwil wäga soojad (kuida kuulda, peale 30 graadi); paks tolm ja päikese ägew palawuS kurnasiwad nii kangest, et mõned inimesed majade läwedel palju kahju saiwad, ühel mütS peast, teisel uur taskust, kolmandemal nööbid kuue eest ära Võeti j. n. e. Käsitöödest oli kõige rohkem  Lätlaste toolist, mis 30 künni 40 kopikat tükk makfiwad.  Esimesel laadapääwal pärast lõunat algaS hobusekauplemine  ja kestis teise pääwa lõunent. Hinnad oliwad keskmised. ,OH te' waesed Palawa ilma kurnatusest  hoolimata, kihutad! nendega edasi ja tagasi, et waht kobru tükkides nahka mööda maha tilkus. Kõige rohkem oli Juulist ja Mustlast Vahetuse platsil. Ka märgust  tuli ette, aga hoolas Politsei wõttiS margad kinni ja pani poole leiwa peale istuma. ,Pärnu Tuletõrjujate SeltS käis Heinakuu 7. pääwal Tammistes, Pärnu jõe kõrgel kaldal, linnast 5 wersta, oma rõõmu- pääwa pidamas. Kena rong liikus kell 2 aeal muusika saatusel linnast wälja, künni määratud paigale ja sealt õhtal kell 11 aeal linna tagasi. Kõik SeltS oli omas walgeS mundres. Era-inimesi oli õige rohkest pealt waatamas. Wäga rahulikult pidas Selts oma selleaastase  wäljasõidu pääwa ära, mis muidu sagedast tülitsemisega  lõpetatud sai.— Head elu, termist ja edasijõudmist ammust põhjendatud Seltsile, kui see ikka nenda edasi läheb,  sest palju kasu saadab see Selts oma kaaskodanikkudele! ,Pea paar kuud on juba sellest, aeast möödas, kuS meile wiimased wihma-piisad tuliwad, kuna wahe-aael kange palawus wilja ja rohu kaSwu kinni paniwad. Juba Heinakuu 5. ja ü. pääwal ajafiwad mere poolt pilwed üleS ja tuliwad meile jälle igatsetud wthma kaunid piisakesed.  Muld oli jälle kord marjaks saanud ja kohe sai kõik loodus teist nägu. Kartuhwled, mida põud kõrge liiwa peal kaswuS kinni pannud, annawad jälle head lootust.  Heina aeg on wäga ilus, sood ja raba-äaresed heinamaad, kus alati wen peal seifis, on nii kuiwad, et niitjad wikati luiskamiseks wett peawad kaasa tooma. Ka heinasaak ei seisa teistest aastatest taga.  LoouzGsuremise  üle kuuldakse inimest sttn ja seal õhkama. MtmeS paikas möllata tõbi ja murda loomi loogus maha. Mitmed  kahtlased tee-arud olla sellepärast kinni pandud, et tõbe laiali-kandmine keelatud saaks. Rahwa jutu järel langenud T. maldas ühel paamal 30 hobust. Kas seda juttu täitsa uskuda wõib. see on küfltaw. Mitmetwiist surma tuleb siinpool ette. Mõne pääwa eest tnli ükS salguke S. walla mehi linna kiriku. Et ilm palaw oli, läinud kõik 5 meest korraga jõkke ujuma. Higise kehaga mette hüpates, langenud üks nendest paigal põhja, ja kui teda sealt wälja toodud, siis olnud tema surnud. Ka teistest uppumistest räägitakse siin. aga nende iile ei ole mull kindlamat sõnumit. ,Jlma tööta noorte meeSte üle on siin palju nurinat. Pääwa aeal wedelewad nemad wilus, aga öösel on nemad platsis ja teemad mitmesugust pahandust, iseäranis neile, kes maalt fiSse tulewad ja midagi paha ei tea ette arwata. Soowida oleks wäga, et ülem walitsus natuke rohkem tööta inimeste järel päriks, et kuulda saaks, mis nõuga nemad ennast toidawad. Ehk jääksiwad fiiõ halwad teud wähemaks ja inimesed wõikstwad ka hiljemal pääwa-aeal kartuseta oma asju tallitada. , SuhhmluKaleest kirjutab üks sõber: , Auustatud Eesti wennad ja õed! Teid Jumalaga jätkes, kipus minule mesi silma, kui Pärnust aurulaewa peale astusin ja omas kallis emakeeles meel kuulsin: ,See kes kõikide nägija, see olgu Sinu kaitseja ja olgu lambiks Sinu tee peal!" Siis liikus laew edasi ja meie sõitsime Riia linna alla. Paar pääwa kulufimgh Rijgas ära, kuuni ühe tühja vagoni olime üürinud,  kuhu meid wiis leibkonda sisse mahtus. Riiast edasi sõiteS oli minul tee Odessa linnani nii wõeras, et smtdagi märgata ei suutnud, mida Teile kirjutada wöikfin. Odessas üürisime mitme leibkonna peale ühe weikese tua, kuhu omad asjad wagonist kokku kandsime. Kahe nädali peale maksis see tuba 3 rubla. Kui aga oma kukru taskust wõtsin ja lahti tegin, siis oli kohkumine suur. Sealt leidsin ainult meel 19 rubla, kuna kottu peale 80 rublaga wälja sõitnud  olin. Hirm ja ahastus käistwad hoogude kaupa üle minu keha, kui selle peale mõtlesin, kust nüüd kõige pealt kinni pidin hakkama. Ka minu kaasreisijatel ei olnud paremaid päiwi oodata. Et mina weidi Wenekeelt ja ka raudsepa ameti mõistsin, siis astusin, oma söbru Jumalaga jättes, raudteel sepa-tööle. See teenistus ei kestanud kaua. Tööd oli palju, palka mähe; astusin aurulaewa peale ja sõitsin Suhhum-Kaleesse. Oh seda ärarääkimata palamust, mida MMI, keha seal ära tunda sai. Öösel tegime tööd, pääwal wedelefime wee seeS. Sedawiist läks üks nädal ja läks teine nädal mööda. Aolmaydemal nädalil  tuli wa' ,hall manamees" ja pani mind mitmeks nädaliks sängi, kus minul keegi ei tahtnud abiks olla. Arwa käis ka arst mind waatamas, sest mina olin waene ja ei jõudnud kallid rohtusi pruukida. KuuS nädalit ja kolm päewa olin mina järges sängis maaS; aga missugune  nägin mina näust wälja, kui ennast haigusest üleõ ajasin I Küll soowisin ennast fiiS kodumaale tagasi, kuS kliima nii karastaw, õhk nii puhas, ja kuS omaksed mind aitanud olekfiwad. Aga mis paljaS igatsus aitaS! Maa on seal wäga mägine ja seal on juba mitu Eestlaste küla, linnast paar kümmend werSta eemal. Oma 3 dessätini  maa peal elawad nemad seal üsna põlaStawalt. Suurem puuduõ on hobustest, kellega uut maad üles teha; ka pölluriiStad on wäga waewalised. Suur põud, mis meil nüüd walitseb, on kõik meie põllud mustaks kõrwetauud;  ainult mõne madaliku põhjaS kaswab Türgi nisu. Nüüd olen mina oma wana terwise kätte saanud ja käin mõne jõukama Eestlase juures pääwa- ehk tüki-tööS. Soowida  ei oleks mitte, et Teie minu armsad seia pitka tee taha tuleksite ja oma Viimaseid kopikaid ära kulutakfite. Ei tea, kuida minu elu edaspidi läheb. Suur igatsus ou taaasi tulla." ,Suhhum-Kalees, 18. Juunil 1885. 3. Tomson." Jaagupi kirik, Pärnust 30 werSta Tallinna poole, on selle kuu 5. pääwal ära põlenud. Homiku kell 3 aeal tõusis kõue.pilwe üles, üks wäga raske hoop kõlas, wält lõi kiriku-tornl ja sütitas. Suure waewaga on kirikuõpetaja  elumaja peastetud, kuhu Htulelont juba pöningile  lendanud oli. Helme kihelkonnast kirjutakse meile: ,Jaanipääwa öösel sadas meil rohkest õnniStawat wihma. Kuna ennast kõik sellest taewa-kastest rõõmustafiwad, mis meie põldude janu kustutas, oliwad mitmed kurwad ja pühkifiwad ahjuwaredel  filmi, kuS mõne tunni eest meel nende nägusad majad seisnud oliwad. Öösel, Zaanikun 24. ja 25. pääwa wahel, kuna kõik magafiwad, lõi pikne Zögewesti Zaafikse metsmaa-talu põlema, kus palju asju fisse jäi. Ka mitmel  teisel kohal olla pikne sel korral tulekahjusid sünnitanud  ja mitu inimest surmanud. .Pühapääwal, Zaanikuu 30. pääwal, jookfis üks hull koer Alamõisast läbi ja kiskus ühe waese lesknaese (meeS on 9. Lehekuu jpääwal piksest surnuks löödud) fia-põrsast Sealt jooksis hull koer Walga poole edafi, ilma et taga-