mulla alla matma! Missegn peab peremees paale hakkame km põllu kordamise künd teha tulebd Missega peab ta hakkatust tegema,  kui bciua ebk wilja kvorm on wälja koju ruua ja rugi seeme põllu paal sisse künda, kui kõik töö loomad on mulda maetud?: Uht rabma seas kiikumad juttu, mis meie aga täiesti roale armumise hulka tabame lükata, awaldame sellepärast, et rahwaS niisugused ilma põhjuseta juttusid mitte marsi ei pea toeks uskuma, ega oma meelt iga tuulest wälja luuletud arwamiste läbi ei laseks kurjale mõttele mädada. Jutt toomede suremisest liigub rahwa suus nõuda: Reed Venemaa mehed, kes minewal taimel Saaremaa hundi sugu lõpetamas käisid, on oma rändamise teedel, kus nad bundi jälgi ilma kasuta nuuskimas käinud, kihwti pillisid huntide suretamiseks  maha pannud, mis aga nüüd huntide asemel hoopis rohkem kodu loomi surnumad, kui hundid kõige oma suguwõsaga  oleksid teinud. Et niisugune kuuletus, päris ilma põhjuseta  armumine on, siis jäägu ta ka kõige töiste male arwamiste hulka, ilma et keegi ennast selle tõeks armumisega mõttele laseks eksitu da. Sellesarnane loomade suremine oli 1880 aastal W. kihelkoudas kahes külas suisel acal lahti, nagu tänawu karjas; et küll kellegi hundi ajaja jalg Saaremaal liikumas  ei olnud. Nagu kord ütlesime: Raske maga raske on see kanda, kui üks maa ja maja pidaja kõigist oma loomadest nii järsku peab ilma Kama, ometigi ei jõua keegi surelikude inimeste hulgast oma kütt selle ette sääda. Niisugusel karistuse aeal peame suure usu julgusega oma nurisejat mana südant vaigistada püüdma ja oma meelt püüdma lelle mõttele saata: Et kõige Kõrga Wädmata midagi siin päikese all ei sünni. Küll Tema ka oma tunnil nõu leiab oma abi andjad ja õnuistawad käed neile lahti teba, kes karistuse aeal kannatlikud Tema paale «Urisemata lootmad. R. S. W. M. Kaugemalt kodumaalt. Riiast. mellcrääle waadates, ct hol".:src  märgus maal ikka suuremaks läheb mis sagedases ealuxoega üsna õnnetumaks wöib reba. annab uän aealeht nõu midagi eiieNõita, et omctc kord maad sclleir kurnawcn olekun ara peasts. Tee nõu, neis ..Bais" annab, ei ole küll mitte uue, aga aa ou omctc seda wäürt, ci jälle uuesee Liimi ja Eesei kubermangu elanikkudele  meelde nüeeada maksab. Kõige pkält laab ueudauimeiatud „hobuste-paZWd" beaks knd erud. Z cks olla trukitud kirjand  lammis, mille raale hobuse märgid ja peremehe uimi üles pidada tähendatud saama. Homme müimm ehk ka ostmise aeal veaks ka bod mer.r s ü'.,.s antina ja «ue peremcöe  uimi juurde llneiama, siis meel ka une mere me ae omauduft ühe ametniku ja kooeu piu eri tädi kinnitama. Laadsde paal wõiks 'eda ametit laadakaupjad ära toimetada,  muul aeal aga Vallakirjutajad, mille emr um.lt. igakord umbes M kop. hobuse raam maksea tuleks. Et llsbusie-pLsnd aga ka teesm kasu süLdaks, siis pesksnvad need tibti läbi waadatud saama, mille juures  iseäranis Juutisi ja Mustlasi hästi terasel!  tähele tuleks panna, sest need on, nagu teada, osamad hobusemargad. Vallamajas  peaks mallahobuste arm alati teada olema, niisama ka see, kas hobusid juurde on tulnud mõi mähenenud. „Niia päämalelu"  armab, et kui need säädused agaraste täidetud saaksimad ,siis sest tõeste suurt abi loota mõiks. „Bals" annab ka nõu, hobustemargate  karistust juba seepärast waljuinals  teha, et kui talupojad mõne marga käite saamad, siis uad ise teda mitte ära ci surmaks. Kauplemine on miimastel aastatel mäljamaaga palju elamamaks läinud. Käesoleiva  aasta esimisel poolel sai Riia sadamast  kaupa järgmisel miisil ära saadetud: Linu ja tallu . . 1,823,297 puuda, kanepit 439,321 „ otre. .... . 171,435 tsetwerti, kaeru 900,842 „ ruktid 322,409 „ nisu 7,200 „ külmilina seemet. . 10,042 puuda linascemet. ... 53,725 tsetmerti, öliseemne kooka . . 501,072 puuda, palka 07,422 tükti, laudu ja planka. . 3,571,090 „ Lina ja takku sai 1882 aastal küll rohkem kaubale mectud H 2,424,43 9 puuta), aga muud milja on selle eest tänawu jälle valju rohkem. Wiljandist. Hanila kihelkonnas halkamad  hundid sell aastal jällegi kurja tegema,  nagu aastat paar tagasi. Ilhcl saunainehcl  murdnud hunt tema ainukese hobuse  ära. Rahwa raamat armab, et metsalised  just sellepärast kurja tegewat, et tänaivusel  komadel siin üks pesakond hundi poegi 12 tükki ära hukati. Säärase  tezi üle saawat mana mctsakaim ikka wibaseks. Tallinnast. Viljapõldude seisukorra üle teatasimad 20. Juuliks hakenrihterid põlluasjade komiteele järgmisel kombel: Talmemili  oli üleüldse hea ja saab pea küpseks.  Ainult mõnes kohas Wiru- ja Lätimaal  on see kõhu olnud. Suimilja on küll wiimaie aca kenad mihmascd ilmad tubliste kasmamiscs parandanud, aga siiski wöib maemalt keskmist lõikust loota. Heinasaak 01l läbikaudu niihästi paljuse kui ka kölbusc  poolt maga hea. Rahe ja kahjulikud putukad ci ole pälludele ühtegi wiga teinud Hommiku pool Eestimaal on pörnatõbi  elajate, seast palju surmanud. Üleüldse  on see haigus 14. Juulini 100 talu ja 19 mõisat läbi käinud ning 224 haigusest  40 looma lõpetanud. Wene maalt. Peeterburgist. Waikeste raluvastc üle Wene maal kõnelev „Nowojc Wreinja" pikemalt  ja ewaldab seda mõtet, et kõik Wene maa maitsed rahwad, nagu nimelt -oomlastd. Eestlased, lätlased, Liuawlased, Poolakad, jlaukanalated, Turkestanlased jne. kes mine Wezielaied ci ole, pcaknwad Wenelasieks  saama ja Wene rahma sisse ära sulama  n-.ng nende keeled maailmast ära kaduma.  See Wene leht paneb wäga pahaks, et «il xäitvil Turkcstam maal ott rabma- koolmeistrite konstrenz olnud, kus selle üle nõu peeti, kuda lopsi emakeeles tuleb õpetada.  Seda ei olla sugugi maja, ja Tarkeõtnui  koolmeistrid olla pidanud üksnes selle üle nõu wötma, kuda nende lapsed Wene keelt vpiwad. Leht armab heaks, et sundivusega  hieaks mäikcsi rahmad Wenelaseks püütam i teha Moskwast. Hirmus mõrtsukatöö. Moskwas  oua neie pääwil kange müristamise acal ööwaht, ühte meest näinud, kes midagi  oma ees ajanud. Sell silmapilgul löönud wälku, ja maht näinud, et see üks käru olnud, mis mees oma ees ajanud. „Mis süäl on?" küsinud ta.. „Oma inimesed!"  kostnud kärumecs „M>, sa süül wead?" küsinud maht edast. „Olen lihunik,  mean oma tapetud liha, kui sa ei usu, siis tule maata," kostnud kärumees. Wabt läinud tõeste waatama, aga kärumees põgenenud  ükiste pimedasse ära, nagu tina tuhka. Politsei maht kutsunud seltsimehi juurde, nad waatanud käru läbi. Aga mis olnud selle käru sees? Kokku kössi pigistatud  surnu keha, naesterahmas umbes 30 aastat mana. Teisel pääwal tulnud asi pääwa walgele. Tapetud naesterahmas olnud ühe kaupmehe tüdruk, ja tema tapja sellesama kaupmehe pois. Nischni-Nowgorodist. Nagu „Nomosti"  teatab, on säälse wiimse Juutide tüli läbikatsumine lõpetatud. Kindral ku berneri krahw Baranowi ettepaneku Mrele antumat süidlased, 109 inimest, ühe maa konna kohtu alla ja ülekuulamised algawat Septembri kuus. Warssawist. Sääl on teiste poliitika-kahtlaste  inimestega ka üks rahukohtunik  mangi wöetud, kelle juurest kahtluse põhjuseks paha asju, dünamiiti, leitud. Nüüd kuulutab ka Senati seitung, Warssawi  linna rahukohtunik Bardowski olla ametist ära heidetud. Mõned kaugelisemad pääwalehed tcadwad Warssawist kirjutada, kui oleksiwad kurjad kahtlased inimesed selle linna nii mõjuwalt politsei ülemaatamise alla toimetanud, et ka õiglased inimesed sääl enam julged ei wöi olla, paljugi rändawat süült inimesi wälja. Hiljemalt olewat linn sõaseaduse alla pandud.  Umbrohu  juured on wisad kaduma, aga sede agaramalt peab nende kautamise eest hoolt kandma, kuni see ka Warssawis korda läheb.  Wäljamaalt. Vrantsusemaalt. Mõni aega on Prantsmc rahwasaadikute togu ja scnant riigi põhjusseaduse muutmise kallal töös. See seadus leiti mitmest tükist wiganc, liig wanameelne ja wal,riigi kohta kõlbniata olewat, mispärast teda parandada puhastada  tahetakse. Kui Prantsuse keisririik langes, kui suurel seadusel ja kihinal wabariiki  kuulutati, siis ei olnud ega mahti, riiki monarchilist ja wanameelelist seaduse marini taielikult muuta ja see asi wõcti siis alles tänawu ette. Muudctawate punktide seast ott tähtsamad, et senaatorist tulcwikus mitte enam eluajaks ci walita, waid üheksaks aastaks ja et neid mitte enam stnaat üksina ei n-ali, waid scnaat ja rahwasaadikute kogu mõlemad', teiseks ei roolita üksikud kogukonnad senaatorid?