tusest ütelda, jätan nimetamata, sest et seda siin wäga hästi tuntakse. Peeterbnrgist. Reedel, 31. Detsembril reisisiwad Keiserlikud Majesteedid Keiser ja Keisri proua ja nende lapsed suurwürst troonipärandaja, suurwürst Georg ja Mihael, nõnda kui ka suurwürstiinad Tema ja Olga Gatshinast Peeterburgi, kus Keisri Majesteet oma kõrge perekonnaga oma enese Anitshkowi  paleis korteri wõttis. Waksalist läksiwad Majesteedid esiteks Kajani kirikusse, kus nad palwetasiwad.  Siit sõitsiwad nad Peeter-Pauli-kindlusesse, et seal mõni aeg õndsate Keisrite haudade juures palwes wiibida. Siis alles sõitsiwad Majesteedid Anitshkowi paleisse. Anitshkowi palei, Aleksandra ja Maria theatri wahel peab telejoni ühendus korda saama seatud. Wene aja lehtede sõnumete järele oodatakse wälimiste asjade ministrit von Giers'i Januari kuul Peeterburgi tagasi jõudwat. Kalugast. Juba ennem tõime selle sõnume, et Kaluga linn sealt lahkuwa kuberneri herra Schewitshi auuks li). Detsembril toreda pidusöögi andis, kus juures mitmed tähtsad kõned peeti. Hoobilt tähendasime  ka, et Kaluga mõisnikud ka omalt poolt pidusöögi meie uue kuberneri herra Schewitshile saada andma. See on ka 19. Dets. sündinud. Seal juures lõpetas Borowski maakonna-ameti president  oma lauukõnet järgmiste sõnadega: „Annaks Jumal, et Teie seda maad, kuhu Teid Keisri tahtnnne  kutsunud, wägewa Wene maimuga jõuuaksite elustada meie emakese, Wenemaa heaks ja auuks!" Peale selle peeti weel palju tõisa kõnesid, mille peale herra Schewitsh iga kord sooja tänu sõnadega wastas  6. Januaril on Liiwimaa uus kuberner kammerherra  Schewitsh oma perekonnaga Kalugast Smolenski  kaudu Riiga ära reisinud, kuhu ta juba ammu enne saab jõud olema, *n see leht lugejatele kätte tuleb. Wologdast. Mitte üksnes lõuna Wenemaalt ja sisemistest kubermangudest, maid ka põhja Wenemaalt  hakkab ikka enam ja enam rahwast Siberimaale  wälja rändama. Isegi talwel lähemad inimesed  pitkale teele. Sagedaste nühtakse Wologda kubermangu suuremate teede peal pilkad saanide read edasi liikuwat. Esimesed neist on tarwilikude maja riistadega koormatud, kuna taga järele mitmed kummidega  saanid tulewad, millede seest kasukadesse mässitud  manameeste ja laste nüüd wälja mahiwad, ning moori lõpel sammumad meeste, naeste ja noore inimeste salgad, kes kõige tarwilikumat teemona kotidega selgas kannamad. Enamiste rändamad nad Wjätka kaudu suure Siberi tee peale, wälja ning seda'mööda kaugemale Kesk-Siberisse. Krimmist saime kauge suguwenna käest järgmise  kirja. „ Auustatud „ Sakala " toimetus! Enne ei ole ma, seda pean tunnistama, kurwemal  käel „ Sakala" toimetusele kirjutama hakanud, kui praegu! Asja on seks küllalt, kui lõppema aasta wiimselt astelt tagasi 7. Märtsi juhtumise peale waatame,  kus selle kuulsa lehe, kui ka Eesti Kooli lugemise  raamatute ja palju töiste käsuliste raamatute kirjutaja ja wäljaandja igawesele unele silmad kinni surus! Kurb, wäga kurb kui seda mõtled; kes oleks wõinud seda aasta alustusel ette aimata?! Praegusel aastal pani ka meie kuulus lauluisa vi . Kreutzwald reifikepi pärast rasket päewatööd ja elu-raskusid käest maha ja läks sinna, millest ta laulis: „ Kristlased, kui minu kannel waikib Ja kõik on jo laial tuulde läind: Laskem lahkes lootuses mind surra, Et teid hiljem arm kõik üheks teind!" Ses lootuses, arwan ma, on kõik isamaa ja Eesti emakeele armastajad lahkeste laulu-isa igaweste kodatNse minna lasknud, lootuses, et hiljem meid seal arm kõiki üheks teind. Kes siis laulu-isa surma üle Väga kohkus ja ehmatas, nagn siit Krimmist üks sõber Eesti Postimehes awaldas, see ei teinud ega täitnud siis mitte lauluisa wiimast soowi!  Esimese,  see on Jakobsoni surm, mõis kõiki Eesti sugu järsku (keskealise mehe juures, täis tegewust ja elujõuudusid),  ära ehmatada ja iga isamaa sõbra südames  kurbdust sünnitada, mis ka iga Eesti süda nii malusaste on tunnud! Rahu olgu nende mõlemate meeste põrmuga; Nende mälestus jääb elama Eestirahwaga!  Krimmis on praegu soojad ilmad, kus Jõulud juba ukse ees on. Paar korda on siin Mustamere kaldal natuke külma olnud, aga lund ei ole weel kordagi sadanud. Lõppema aasta wiljakasu ei olnud siin wäga rikas ja heina ei saadud sugugi, mispärast lojuste toiduks muud ei ole tarwitada, kui põhk. Praegu käiwad lojused weel söödi peal päewiti. Orastel on kaunis haljas nägu, mis tulemase lõikuse lootust annab, kui midagit äpardust edespidi ei tule; ka rohi on haljas, kuid mäga lühike. Lõppemal aastal on meil see õnn osaks saanud, et tähtsat suguwennad prof. Köler ja Tartu Põllumeeste  Seltsi president M. Mitt kewadel siin laisimad,  kus meie nimelt wiimasega, kes meie külas paar päema wiibis, mõned tunnid lõbusat juttu puhudes  mööda saatsime. Esimesel ei olnud wõimalik meie külasse sõita; saiwad aga siiski ka selle kuulsa mehe kõnet, mõned meie küla mehed, Simferoopolis, kuulda. Ka kooli elu on Krimmi Eestlaste juures mähe aawalt edenema hakkanud; kus weel koolimajasid ei ole, on kuulda, et neid asutama tahetakse hakkada. Siin koolides saab riigi- ja emakeelt lastele õpetatud, kus juures esimese õppimise abiks (abiriistaks) tubliste Nigol saab pruugitud. Tänu selle mehele! Tänu hea raamatu eest! Terwitades kodumaale uueks aastaks Samrukis, 19. Dets. 1882. Ch. LaaMUNN. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Part: Mart, kas sull on ora wõi oherdit? Nalja Mart: Mis sa sellega teed? Kalja Part: Mina heitsin pruuliks, ehitasin suure torre walmis, aga kanade päralt, märjuke ei jookse wälja, kas tee kümme imet ära. Nalja Mart: Siis oled päris kimbus; sinu wana Kadri tahaks rüübata, aga sull pole omalgi tilka keele peale panna. Kalja Pärt: Ega mina omale ei pruulinud. Ma läksin T. külasse ja kiitsin ennast wälja õpinud weepruuliks. Külarahwas uskus seda ka ehk küll mõned ninatargad seas oliwad, kes ütlesiwad: Pärt ei oska õlutki weel wähem wett pruulida. Nalja Mart: Kas siis wee pruulimine kunstlikum  ja kallim on kui õlle tegemine? Kalja Pärt: Kallim jah/ Wee pruulimine tuleb 500,000 rubla maksma ja tõi minule 17,000 rubla puhast kasu sisse. Eks see ole enam kui õlle tegu! Nalja Mart: Pärt sa luiskad wist walet! Kus küll niisugune küla peaks olema? Kalja Pärt: See on kõige suurem küla Eestimaal. Usu, seal on kümne tuhande kaupa inimesi  sees. Nalja Mart: Kas tõeste? Küll on see aga siis ükskülla! Kirja wastused. 11) K. Kõik käes. Täname ja saame tarwitama mis ivõimalik  on. 12) J. K. S. Olge terwc! Niisuguse teu eest on mitsa waja. Kes emalikult eksib, peab emalikult karistatud laama. 13.) T. A. J. K. Teie küsite, kas hra Dr. W. Wirulase kaastööune on, nagu Wirulase knjamastustes seda täbendatakic, kus nimetatud hcrrat selle eest tänatakse, et tema oma kasina ajaga weel mabti sacnud oma tööga Wirulase peale mõtelda. Meie tunnistame, et siin herra Dr. W. nimega mist sedasama on talletud teha, uus keegi Riias on teinud, sest hra Dr. W. ci ole rohkem Wirulase kaastööline, kui et temale nõuu andis ühte kirja, mis Sakalas ilmus, ka Virulases ära trükkida; pealegi on see Wirulase poolt tänini tegemata jäenud. 14) A. S. N. Mis mõimalik. saab tarmitatud. 15) T. A. J. Küsite kuda lugu p —s läks? Heaste! Aga töine asi on meel poolel. 16) J. J. Riias. Ei ole õige! 17) S. R—d. T. Kulla weli; ei sünni awaldata. 18) M. U. Tänuga kätte saadud. «Tuulutuse S ö- S^A Uus tellimist kuulutus 1883 aasta peale. ajaleht saab tänawu aastal nagu seiemaale wälja tulema ja nimelt uue toimetaja all, kelle nime meie peagi loodame lugeja- M tele teada anda Wõiwat. Nõndapalju wõime juba ette ütelda, et uus toimetaja mees saab olema, kellega meie rahwas kõigiti rahul olla wõib. Ka on selle eeft muretsetud, et Sakala tulewal aastal ikka õigel ajal saab wälja tulema, mis peale õntsa (5. N. Jakobson'! surma mitmesuguste takistuste pärast iga kord wõimalik polnud. Iga nummer on künni 2 trükipoognat suur. Ajalehe hind on terwe aasta pealt Wiliandi maakonnas, kus waldade postitaskud linnast lehed ise ära toowad, 2 rubla kop., aga täie postirahaga A rubla. Poole aasta hind on t rubla 5V kop. ja postirahaga t rubla 7S kop. Wähema kui poole aasta peale tellimisi wasta ei wõeta. Tellijate adressid olgu selgeste tellimise juures ülesse kirjutatud, nimelt tellija nimi, elukoht (wald ehk mõis) ja wiimane kirja postijaama nimi. Wäga soowitaw oleks, kui wana trükitud adres, kelle all jo ajalehed enne kätte on tulnud, ligi antakse. Raha maksetakse tellimise juures ette. Kes enam kui kümme eksemplari telliwad, saawad iga kümne eksemplari kohta, kui raha otsekaudu ilma wahemeheta toimenduse kätte saadawad, ühe prii-eksemplari. Tellimised ja rahakirjad tulewad selle adressi all: vi, phMWw MMI. vi. cheMlilli, I>. Muu kirjade adres wõib ka Eestikeele olla: Sakala Toimendusele  Wiljandis R. Jakobsonile. Linnades wötawad järelnimetatud kaupmehed ja raamatupoed tellimisi wasta: Tartus: Sachker'i ja Neimann'i raamatupoed; Tallinnas: Toomas Jakobson'! ja Brandt'i raamatupoed; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: Endla Seltsis herra Kuudewiita ja Jakoby ja E. Treufeldt'i raamatupoed; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees  T. Puchk; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Wiljandis: Sakala Toimetus. Wiljandis, Januaril 1883. C. N. Jakobsoni püchad.