ja puhastamise masfinat ja 11 tsetwcrti otrc ja 3 tsetwerti nisu sisse jäi. Rehi oli tuiekassas kinnitatud. Selles mõisas on nuie aasta jooksul juba kuus korda põlenud. Märjamaalt. Märjamaa kirikuteenistuse pidamise juures olla mõõduks, et siis, kui õpetaja kantslise läheb, kõik kiriku uksed lukku pantakse ja enne lahti ei tehta, kui õpetaja kantslist ära tuleb. tiisli ei saa sell ajal wäljast sisse ega seest wälja. Nõnda tahetawat seesoleja id sundida rahulikult  Jumala sõna kuulama, olgu pääle et hiljemaks jääjad sisse ei saa ega midagi ei kuule. Riiast. „Rishk. Wcstnikuie" saab teada antud, et 6. sell kuu päewal, Riia-Dünaburgi raud teed mööda, Nömershoffi, Kuuramaale, krahwi Schmvalowi mõisa (Salven) on Saksamaa kantsleri poeg, krahw Herbert Bismark sõitnud. RömcrShoffis  on teda krahw Schuwalow wasta wõtnud. H. Bismark saab Kuuramaal tcrwe nädal wõerusel olema, kus ta jahi pääl oma aega saab wiitma. Seesama ajaleht tõendab: 7 s. k. p., õhtu kell 7 on Riiast RõmerZhvffi üks tundmata mees sõitnud. Tee paal on ta magama jäänud ja Nöincrshvffist mööda lasknud, Kokenhufeni poole. Poole tee pääl on ta ülesärkanud ja wagonist sõidu ajal mülja hüppanud et ta miSgi wiga pole saanud. Rong on kinni peetud ja hakatud järele parima, miks on tema seda teinud? Tema on rahuliste ivaZtanud, et ci soowi kaugemale minna, et ta magama olla jäänud ja Römershoffi jaama mööda lasknud. Õnn weel, et ta termeks jahi. Treidenist. Läti ajaleht „DeenaS Lapa," awaldab üht hirmust lugu, mis siin hiljaku aja eest on sündinud. Poeg on isa ära tapnud. Kuda räägitakse, poeg on naise mees olnud ja isat ilma palgata teeninud. Minewal suwel -on pojal lehm ara . surnud ja ta on isalt teist asemele palunud. Isa ei tahtnud mitte anda. Poja süda saanud isa pääle wihaseks ja on see hirmsa teu ära. teinud. . Pecterburgist. Balt im aa kohtute uuenduse kohta teatab „Now. Wr." ütelda, et sellekohaline plaan kohtuministeriumis nüüd täitsa malmis olewat. Rahukohtud algada tulema uue aastaga oma tcgewust, kohtunikud' ja kohtunikkude  kogu eeSistnikud nimetab riigiwalitsus. Balti kubermangud saamad Pceterburgi kohtu jäuSkonna alla arwatud ja kõik asjad üleüldise kohtuseaduse järele korraldatud. Konkursi ja mõlauõudmise  protsessid aga jääda endise kohaliku seaduste põhjusele. Ka saada mõisnikkude iseäralised  kohtud ja waestolaste kohtud nii korraldatud, et kohalikkude pruukidega ühte sünniwad. Trahmikohtu  asjus jääda wannutatud meeste alutus suu sisse seadmata, selle wastu saada edasikaebamine kergitatud ja prokurõõri mõimu piir laiendatud. Rahukohtule ülespidamise kulud tulewad aastas 380,000 rbl., teiste kohtuasutuste kulud 516,000 rbl. Täielised lõpeotsused Baltimaa kohtute kohta saada Balti kuberneride koosolekul läbi räägitud, mis tO. Sept. Peeterburgis peetakse ja siis ka awaldatud.  Balti kuberneride poolt soowitud kanditadid  kreisiülema kohtade pääls olewat sislmese ministeriumi poolt kõik kinnitatud. Mosaknst. Rjäjan-Koslomi raudtee pääl Naimenburgi jaama ligi on kaks kauba rongi kogustikku läinud. 15 wagunid on katki purustanud.  Mässulist sa mamm konduktor olla üksi nuga saanud. 4. s. k. p. Keiser, keiscriina, troonipärija, suurwürstid Georgi ja Wiadiinir Alcksandrowitshid ja Nikolai Aleksandrowiish noorem on h. k. 5, Ouleni raudtee jääma pääl olnud ja k. 8 h. jäält Spaala sõitnud. Saratowist. Saratoivi Luterusc usulised tahtsiwad oma uuele õpetajale Thom sonile pidusööki walmistada, aga see soowis seda raha ennem hcategcwaks otstarbeks, milleks ta ise meel lvi) rubla andis. Kubcrnceri hcaksarwamisel tarwitati raha kahe ivaese koolilapse heaks, kes kohalikus tütarlaste gümnasiumis käiwad. Tomskist. Tomski uue ülikooli kurator on sääksete üliõpilaste jaoks maja muretsenud, kuS noored mehed vdawalt korterit ja kosti wõiwad saada. Maja om kõige tarwitubte jaoks heaste sisse seatud ja annab 100 inimesele ruumi. Hiljuti pühitseti maja jumalateenistuse ja kuratori pidukõne läbi. Tiflisist. Tiflisis on Augustikuu k. p. kaks ohwitscri ja üks alamohwitscr sõjakohtu ceS olnud, kellede üle „RuSs. Wed." järgmiselt kirjutab: Piatikorski ISI. polgu vhivitserid Gussakow ja Jivanow tegimad ühe lõbureisi Ardahana maakonda Ginra külasse, kus nad endid purju sõimad. Kui nad mõnele soldatile ka oliivad juua aimud, kässisiwad nad soldatid tantsida ja lööksapilli mängida.  Alamohwitscr Mischin ei täitnud mitte Gussakowi käsku. See sai aga pahaseks ja tõi Mischiuile wastu nägu, sai aga ühe kõrwalopsu tagasi. Nüüd tõmbas ohwitser oma mõõga ja haawaS Vtischini neljast kohast, õnneks aga mitte elukardetawalt. Sõjakohus armas alamohmitseri Mischmi kui ka mõlemad ohwitscrid süüdlasteks ja mõistis EnZsakowi mõnede õiguste kaatamjsega wäetecnistuscst lahti ja Jwanowi kuueks kuuks mangi, kuna Mischin 4 aastaks Siberisse wangitööle  saadetakse. Obesssst. Londoni ajaleht „Standart", ja muu ajalehed tõcndawad et Odessas on üks Wene- Prantsuse selts, asunud, kellel nõu kanaaliga Kaspia merd Musta merega ühendada. Tema pitkus 31 wersta, on mälja arwatud, tulla 40 miljoni maksma. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal kliimad Mcgi kõned, et „raudne würst" tuttaw Vismark ka mana mehe pölwe pidama tahtwat hakata ja nii tema ametist lahkumine ukse ees seista. Et krahm Moltke, tema kauaaegne kaasasine, ju oma pitka töö aja järele rahu igatses sa seda talle ka nüüd arwati lubada wõiwat, ei tahtwat ka BiSmark enam kauem oma manu konta ülearu maewata. Ka wõib ta nüüd ju õige rahuliselt suuremad ja tähtsamad toimetused poja Herberti õladele -veeretada,  kes selleks ju küps küllalt on. Muidugi maksaks ka sdespidi tema sõna otsustawatel silmapilkudel  ikka. Aga cime, kui Bismark ohjad käest annab, tahta ta meel asjad nii korraldada et wanker kergesti rööpadest kõrivnle ei saa pöörata. Tema mees oskas oma wõimu ajal rügilaewukcst ikka nii tüürida, et ta oma cttewõttelc riigi päewal häälte enamuse sai, olgu nüüd sääl, mis tuul tahes puhumas olnud. Aga õigusega näeb ta arwawat, et järgmisel kantsleril mitte ikka korda ci lähe, rngipäewa alasi oma mõtete järele juhtida. Kuda nüüd fiscmescs poliiikas asjad edcSpidi kiijunemad, sellest ei näegi ta ka palju hoolima!, iraga aga püüab ta selle eest hoolitseda, et müümine politik ja sõjamäe korraldus mitte juhtumise  wiisil kõikuma ja muutliku riigipäcma igakordse enamuse soomi järele juhitud ei saaks. Selleparast soowib ta asju nii seada, et nimetatud molikond rngipäewa mõju alt wõimalikult ivabaks jüäksimad, ainult keisrit ja teiste lepingnwürstide wolikZ. Selle üle olewat nüüd üksikute lepinguriikide mahel agar arutamine käsil, kuna ka muidu Saksa sõjamäe kord meel wüga mitmct moodi teisiti on, kui mujal riikides. Ta ei ole mitte täitsa ühine sõjamägi; küll on keisri käskimise wõimuS üle kõige sõjamäe, aga ometi langeb see üksikute riikide järele osadesse, milles iga lepingu riigi walitsus ka oma moli maksmaks peab, mäeülcmaid nimetab jne., kuna ka sõjamäe tarivitnste muretsemine iga üksiku riigi asi on ja lipnwaiinct mille keisrile ei mannuia, maid lepinguriigi walitsejalc. Hollaodiinaalt. Hollaudi elatanud kuninga elupäcmad näitwad tõesti ruttu õhtule jõudwat, sellepärast püütakse walitsuse käiku nii korraldada, et parast tema lahkumist enam waielusi ei tõuseks. Jn rohkem aasta aega on walitsuse toimetus täitsa kuninganna õladel, kui ka ikka kuninga nimel. Jääb auujärg leseks, siis saab kuninga tütar printsess Wilhel m i n e ametlikult walitsejaks  kuulutatud, kuna asjaajamine ühe kõrgema nõukogu hooleks jääb, kes alaealise kuninganna nimel tenm ema ülewaatmise ja käsu all tema eestseisjana riiki peab juhtima. Selle kohaline seaduse plaan on hiljuti rahwa saadikute kogus ees olnud ja muutmata wastu wõetud. Kuuluja  ci wõi walitsust oma kätte saada, kui ta ka warem peaks abielusse heitma, kuna muidu Hollandi seadus iga naisterahwast naisena täiseatifeks tunnistab.  Tahetakse selle läbi hädaohtu eemale hoida, et keegi walitsusehimuline prints liig noorelt tulemase kuninga kätt omale püüdma ei kippuks. Serbmi»aalt. Serbia kuningapaari lahutusest  ei tea ra midagi kindlalt, kuna ju kord ööldi, et kuninganna waslus kaebtusc kirja päüle Miiani meelt olla pööranud, nii et ta abikaasaga ära tahtwat leppida; korraga aga kuuldub jälle, et see kindel ja isetcadaw toon, milles kiri kirjutatud,  alles õieli tema lahutuse nõu kindlaks on teinud. Vulgariamaalt. Bulgaria rööivlisalkade tegewuse sihi pääle on weidi heledamat maigust paistma halkanud, mis näitab, et need rööwlisalgad  mitte ainult liht rööwlid ei ole, kes paljalt saagi himu pärast inimesi ära warastawad ja neid nimelt suure maksu eest jälle priiks lasewad, maid Bulgaria röowlisalgad on teatama püüde' sihiga politika seltskonnad, kes Koburgi printsi ja tema walitsust kukutada tahawad. Hiljuti lasksiwad rööwlid ühe pücmapiltniku Kara Stojanowi ilma lunastamise rahata lahti, keda nad Bulgaria peaministri Stambulowi pähe mangi oliwad wõtnud. Sellele ütelnud nad, igat ministrit, iseäranis aga Stambulowi kätte saada püüda, kelle eest nad 100,000 Türgi naela lepituse raha pärida, sest Koburgi printsil ja tema emal olla raha küllalt. Ka Koburgi printsi ennast püüda nad kõigest mäest kätte saada. Üks rööwlisalga liigetest, nimega Hristo Sawow, on hiljuti Sofias kätte saadud ja ka selle läbi on mõndagi awalikuks tulnud, mis mõttes Bulgaria rõowlisalgad oma inimeste rööwimise tööd teemad. Palestmainaalt. Kena nõu otsivat -viimsel ajal mitmel pool Juutide seas liikumas: Palestina mõi Kananimaad iscseislikuks riigiks teha, siis kõik laiali pillatud Juudid sinna kokku koguda ja Jernsalcmma linna kõigiti oma prohwetide, niinelt Esekieli ettekuulutuse järele üles ehitada. Siis pidada Jerusaiem kõige headuse ja teaduse keskpaigaks  saama ja säält haridus kõige ilma sisse inimese soo õnneks ja kasuks mälja woolama. Loodetakse, et Europa suurriigid uut asutust ühisel nõul üleilmliste rnhwaste õiguse kaitse ja marju alla seadima ja kõik haritud rahwad selle eest hoolitseda püüdma. Praegu käiivat keegi Juudi õpetlane Ilu. Siwartha, NmcrlkaS ümber, selleks otstarbeks, et nimetatud nõule osalisi ja sõpru koguda. Tahctawat ka suurt üleüldist koosolekut asja läbirääkimiseks ette mõtta. Saame kuulda. lirizuaalr. lirimaal leegitseb praegu kodusõda.  Mõisa omanikkude nõudmise pääle ajab politsei sõjamäe abiga tülitsejat rahwast Käija, kes aga kangeste mastu paneb. WAja aetamad tcgiwad oma majadele müürid ümber ja paniwad nii kangeste ivastu, et ligi kolm sada soldatid ja politsei ameiniiku nendega meriselt pidiwad wõitlema, enne kui mastupanejad järele andsiwad. Wasiuiaja toimetaja: Hartwig Sab, ean>t. oec. x»I