Kischinewist. Rööiv l i t o trobikond  on sääl politsei-asseoson Ounskl läbi ülos Knrud. Pääntceo olnud üko Donzow, kes kord üle piiri linnas, kord Bes'arabiaS elanud. Millest kõnelewad teised ajalehed? sii lc w ikus awaldab üks Eesli kirjawüsi ühendust iõher" omc soowisid üleüldist kirjawistsi kohta. Liia punkti :> koletu ütleb m: ..siin soomin. c: steaks kirjutatud seni, kuni aga ammet. ommeei. kett cl need kaks eriiinasi sõna suurematt beeigatt töise wälte ~ue"gd walja räägitakse."  M.üe saarlased kõneleme neid sõnu jälle ümber pöörleid, see on : seimi ja künni, amet ja omeli: 6 vunkti kohta täbendab sõber.' ..et saaks kirjutatud meelde, äärde, juurde, keelde, ehk küll .Neik-Eestimaal räägidakst .meele ää>'e. juure, keele." Mcec saarlased armastame jälle Kesk- EeStimaa murret: „mce!e, aare jne. rääkida ja kirjutada. PoSti m e e s seletab kiisas EeStikeeleS uusi sõnu ivõib sünnitada. Eesli keeles olla üks imeline  ilu! 'õnade lõro „!a" olemas, miSxraegusgi  meel valjudes toya nimedes prmlgumv olla, näen Äius.!.' Hargla, Ridala jne. mist sõnadest ..meest Ml ebk rait" Kargad? koht, ja ridade kebi" n:Ls. Ree.de eeskujul mõida siis ka öeldud saada: ,Ie gle. 'lnglise maa) Pärnla (Pärme maa) SauNa «saaremaas jne. Natuke teise, -viisil jälle: „WõrÄa (Wõre.' enaa nst.nn.la - Rieehu maa) jnd" Ecs : i Pesti m ees seletab „tõöd ja teimenestd" eelt töö kasu ning somvib et kulda kellegi idu jõed on. nii peab ka tema töö olema, kellel u.eaeer kaba ja tubli termis on. mõrb lrbt .aed raes õee e.ek eae. ste -".neete neee.ks stada ennest ee neete eneeee ee.eee ee.e.g, ae e eeeed redude.  neeeeeee. e d . eee- e.a naeeedas eeaeina ja Wäljamaalt. Ssksamaalt. A::uv'a ärappi, fu u r tukkide wabri k i, s Saksamaal teemad  24MW meest tööd, sest riikide telkemised  on suured. Madridist. 9. Avrl. Suures templis laskis üks prcesrer piiskopi peale, kes palmi oksast õnnistas, kolm rewvlwri pauku. Piiskop suri boa made latte. KonstantinopoUst. 7. Apr. Irade hsultani käsk) kinnitas täna wttrst Aleksandri  Homiku Rumcelia knberneeriks. Greckamaa  waigistamiscks astuda suured riigid ühel nõul enc. Londonist- 2. ?! prillil. Parlamendi alam koda wõtlis lirimaa walitsuse seaduse  esimisel koosolekul ilma wnstu rääkimata  wastu. Areeuast. Siine Wenesaadik reisis st. ?lprl. Konstantinopelisfe. kust nad Türgi saariluga Keisri juurde Äwadiasse lühemad.  Enne ara reisimist rääkis "Vene saadik Kreeka peaministri Delianmsmga. Kreeka Zlteeni magi marssib rajale. Pamra meel on söakas, ehk küll suurteriikide  poolest üln kirja oodetakse, mis Kreekamaad rahule sunnib. Möndasugust. Kõige hirmsam loom. Õlel Hans küsis Aook Reinu käest: Ütle missugune loom on Saaremal kõige hirmsam? Rein l Hunt. Hans: pole tõsi! üiein: No ütle. kes siis? Hans: Minu mune: sest iga kord kui ma tarmu m!en. soo-Hh r-a minu kallale, mind turustama sa p-.ls!na ; aga pole ma, cga keegi mine meel näinud ega kuulnud, et lm.m Saaremaal ke.legi kallale kipub. Rein: Sul näikse õigus olcivat. ihttus ja osaw rshrcr. Üde Enrova r'igl pealinna uulitsa p.täl piilub üks kuulus ihnus üht tohtrit, et kas ta ei mõils siin sammas tema wiga läbi katsuda. Ihnus tegi seda sellepärast, ee elik tohter saal hinda ci nõua, nagu kodu ta wiis on. Tohter, kes ihnuse, ning tema mõtted tundis, käskis tema oma esipoole lahti mölla, mida ihnus ka hea meelega tegi. Tohter ütles: „Su wiga möin ma siin natukese ajaga ilma hinnata parandada, aga nüüd pane omad silmad kinni ja tee suu hästi lahti ja seisa siin nii kaua wagusi, kui ma sind kässin. Aõnda palja rinna- sa kõhuga, lahtise suu ja kinni silmadega jättis arst teda leuna ja läks ise oma teed. Nahmas kogus murdu ihnuie ümber, teda kui pärdikut waatama- Wiimaks ilmus ka politsei ametnik, kes ta nukist kini tabas. Ihnus ei tahtnud aga enne oma olekut muuta, künni tohter kassiks, aga politsei ametnik ei hoolinud sellest maid talutas ihnuse tohtrile juurde, kus ta oma haigust ja juhtumist ära kõneles. Kirjawastused. 76. Kerra P. T. M. Teie ..roomustaw sõnum" on meile ja kõigile isamaalistele rõõmuks. Tanu tublidele rööecgijatelc; tänu Teile saatuse eesrl tenvmdl 77 . A Ei Teie poolsaarel pole meil kedagi 76. K. iv. P. Nn 16 Wäga hea et meie mõttegewad.  79. Pr. P. E. Kuskil ajalehes tegi omal ajal ..sada rubla maksu saab" mõistatajatele tuskas meelt; Moon  kaduma läinud. Ühest asjast meie ei tea: kui meie suureni osa ka as tõö li si küll enam prii lehtesi saa, siisgi ci ole meie temale mitte ära keetnud, temale oleksime  ikka soowinud. Wastutaja Redaktor: Harrwig Saj; Tshtjas k»«l»t«s. õaare mehcd. sanad-vworid Enne samm mvregs TõiwaS Muhuk kala-wosrid Ui? WÜZNII UNUW ' KM aega knlu nõudis Esuegu Wvor -odusi' jõudis. ..Kmüze Zsars Moorid, taadid!" s- Hiüisd »ar «zas knulntus. ..Rüüd toil kaw wsnmd vaadid ..Kadusi' irmke MgSts !" ..Kusb „Kus su rai» ? kust Ma Man?" ..Ses M küstb. Kl!?!' koomu ..ÄalMrstiad, t»!ge Jaani! ..Tää! vWd knvluS kala-urk. ~Was-ke sÄL kosta vlaam: ..Wiimu? Jaam viin-Mr! „Se?sb DMe-«äina ääres. „ZZe rasnas. Pidla-ssärcs. - ZõoqwMws zvec xõäl, murul. «. Kui ei z»õ!Za maru nuu i Liigub, iksi Rcaxoli lurri). RshWlls ZSn-. mc!» kuu! ». Wö! stis kaw-kaubad kostmao? " .Ad-H MÄSwad. tciiid ost-ras. ~W?et su auus za hiup os varas ..Täisa ksia raswanc" ZissÄW Zõe-rosaa tarasp MUeö Maid soowime. Mõstv, yvMkobt ehk talu, THM Ak-raRWN kalu. As. G. ZÄrtter. -HWNZNNZ ?vl,hvs Teadaan d m i s e d. Weikeste laste hoimnajas on Sks lilwer Müüa. . O G HLS X X/) W> '^.^A F? xx?. K-Ä 'X X XXX) W XX Kuresaarest Muhusse, Hapsalu, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. „K»sl»li«" Kaptcu A. Liug, saav kesknädal, AA. BPrillil s. a. kell H õhtu ja teisi- Päew, AO. Aprillil kell 8 hom. Kuresaarest Riiga waljasöitma ja reede, A. Mai! kell 7 õhtu OW SvssS sH. Lcrnge, Rwresaarcs. üks hea lüpsilehm on müia Wõlla koja juures. Järele  Asta koja hoidja Mari West.