ga ühel selgesti tüada, et külas üks pois wähcin ja naise mees rohkem oli. Oh seda neidude pahandust! Lootus korraga otsas ja häbi weel pääle kauba, et endid ligi aasta narrida oliwad lasknud. Karjast. Reede 8. paastu k. p. oli siin kange lume tuisk jn selle kange lume tuisuga eksis siin üks Hiomaamces tecpäält ära ja hulkus künni õhtuni metsas ümber, kus ivaa metsa isanv hunt t'ale minnaks kallale toppis, keda ta ohja otsaga eemale tõrjus. Metsaisnudad, ehk küll nende elu mõisniku koja Mil kõrgema hinna alla pannud  on, et naita sest ise midagi hooliwad, maid on üsna julgeks läinud ja andwad oma kalli elu meelega hädaohtu. Lammaste surm, ütleb kirja saatja, ci tahta sääl mitte kaduda waid nwtta kõik weel ära, mis mincival aastal clusc jäänud on. Ka kurgu haigus (manadel ja noorde!) olla snäl liikumas. Wähe olla neid peresid, kus ta meel mitte mõrraks ei olla käinud, siiski kõige nende rohke haigete kohta olla ta mähe ohmrcid omale pärinud. Aleksandri kooli komite asjadest kirjutakse  Rishki W. Talinast järel tulcwal wiisil: Tartu jäuskonna Kuraatori härra on aivaldanud, et Eestlaste soow, oma enese kooli real-kooli õigusega, raha puuduse pärast, mitte mvimalik ei olla, ülalpidada ja nõu anuud, ühe nelja klassilise linna-kooliga rahul olla. Selle pääle on need alustajad, kes Professor Koöleri peas-meheks walinud, nõuks wõtnud selle järel teha ja riigi muinsuse käest ühe linna kooli lahti tegemiseks Põltsanms luba palunud. Kui mitte uusi takkistus! ette ei tule, siis wõib Aleksandri kool taieste käes-olcmai aastal augusti kuus lahti tehtud saada Linna koolide st Wene õppi keelega.  Usaldamast küljest saab Tartu seitungile Tartu jäuskonna koolide ümbermuutmiscst Wene keeleliseks koolideks järgmiselt kirjutud: Sagedaste ci ole milmedeS lehtedes mitte, õictc koolide ümbermuutmiscst tääduetatud. Järel tulcwad read on asja õienduseks kirjutatud: l Ühe kreiskooli amtus ei ole mitte lubatud, sellepärast et riigi malitsusc poolt 31 mail 1872 aastal mäljaantud saaduses kõiki selle aegseid kreiskoolisiv. liuna koolideks (ropvW«is Nstaffe ümbcrmuuta. 11. Et kõiki kroonu poolt ülcspcetamaid kreiskoo- Iliid Wene keeleliseks kuva koolideks ümbcrmuuta. on ilma aega '.viitmata Kiki tarmitusi täita ja see üwberm.mttninc peab kolme aasta sees täidetud  saama. IH. Siunad, sclifid, asutused ja crainimesed, kes oma kulu vääl kreiskoolisid ülespidmvad, peawad  >lllc üle onust andma, kas nemad neid koolisid  kinni ranna ehk erakoolideks ehk linnatöödeks  ÜMbonnuma söönumad. NLask. Härra Mjassojcdoiv, endme Liimi kvberivvNgL prokurör on Kuura maa kubermangu prMttmks hsasuS. Tema vaik on aastss kaA t«hst «zNs WNremaks teinud, sett et tal nüüd Kusra maal palju tegemist on. Wenemaalt. Narwast kirjutakse meile: Tuustawd Saarlase  ir ja saaremaa peiud ja neiud, puns -ja 'õnra silmad, ega teie ruuni padaks ei van:, kui ma teile kuulsast ?!arwa Krccnkobm mA rakust mõned read kirjutan k Areeuholmi wabrikus oa kuus jLuskondo»isM  ssssNsbrik, estmene Wspoo!, tagumme uus.'eol, kudujalt jäuskond. Ae kannab! uus wabrik ja soola wabrik, niis paari aasta eest ehitati. Neis wabriku jagudes teemad ligi 6000 inimest tööd. Töörahwa palgad on, kui wabrik täielikult käib, 5 —35 rubla kuus. Nüüd teeb wabrik tundi pääwas wähcin tööd, kui ta c ,c lcgi; see teeb nädalas ühe terwe pääwa ivaya: seepärast saab töörahwas ka ühe pääwa piu wähem palka. Et wabrik wähem tööd teeb, tuleb sest, et wabriku tõid praegusel ajal wähem ostetakse; kuulda on aga, et wabrik pea jälle oma täit tegewust algama saab. See on wabriku rahwal  muidugi röömus kuulda, sest siis saab iga üks jälle oma täie palga. Töörahwas elawad enamiste wabriku korteris kus nad 14/ e 7 rublani kuus üüriraha makscnvad.  Kes aga 10 aastat ühte järge siin teenistuses  olnud on, saab korteri poole hinnaga. Waimu elu edeneb siin ka üsna jõudsaste. Eesti keele ajalehti loetakse siin Kreenholmis ühte kokku 143. Nende seas on kõige rohkem Wirulasi  ja Walgusi, aga kõige wähem Olcwikusi. Selle suure rahwwa hulga kohta unidab loetawate ajalehtede arw küll natuke mähe olewad, aga mis teha, ühel ei ole jõudu ja teine ee tunne weel aja lehtede kasu. Ka öppctlikuid ja kasutikuid  raamatuid saab siin kaunis rohkeste ostetud.  Peeterburist. Raha minister on riigi nõukogule  intressi maksu säidmist ettepannnd. Seda maksu tahetakse nõnda sammuti sääda, nagu praegune majade,- käsitöö- ja kauplemiscmaks on. Maksu suurus kannab 5 kop. rubla paalt sisseivõctud kapitali intressidest. Sest maksust on priid kroonu paberid, nõnda sammuti ka hoiju kassast saadumad kasud, kui ka wabriku ja kauba seltsiide Väärtpaberite kasud. Kui see maks mitte õigel ajal maksetud ei saa, saab trahwiks üks protsent kuu päält ja äraivarjamise ehk maksu aluste asjade sistctulckn wähem ülesandmise  eest peab kolme kordne maks trahwiks maksetama;  üle selle langemad süüalusad meel kohtu all. lk. märtsil. Temfi jõe äärest mõõkade kõlin leiab ka juba Wene lehtedes wastu kaja ja see asi näitab üsna tõsine olewat. Ka on palju seitungid nagu „UuS aeg" selles arwmniseS, et see terme sõja riistude kõlin Inglismaal muud midagit ci ole, kui üks lastele ..kolli" tegemine, et Wenemaad kartma teha; siiski armawad nemad, et Inglismaa sellega üht kardetumat teet käib. Seitung „Swet" pilkab Inglismaa ähwardusi, kes ennast kui konn mätta otsas täis puhub ja ühe õnneliku sõja wõidu pääle mähe loota wõib. Kõige tõsisemalt waatab seitung ..Nomosti" selle asja pääle ja maenitsedes tõstab tema oma häält sõja wastu Inglasega, mis paljalt würst Bismarkil  kasu tooks. ..Prantsuse maa on taieste pitkaldise  sõja sisse mässitud. Inglase käed on Südant  kõrbes scutud. Läheb see korda, ka Wenemaad  ühe otsata Aasia sõja sisse lükata, siis jääks kui terme peremees Euroopas ainult Saksamaa  järele. Pääle selle seletab see leht, et Wcnemaal ühtegi kasu sellest ei Ma, ennast ikka enam Aasia poole tungida, et tema palju enam üheks Euroopa riigiks jääma ja oma Euroopa  kasu ja headust igal ajal kallimaks pidama peaks kui Aasia. 22 märtsil. Ministrite komitee on nõuks wõtnvd Kes olewal aastal Pleskau-Rüa raudtee ehitust ühe körwa teega Tartusse ettcwõtts—  Kooliõpp c t a j a t e kohta saamad cdcSpidi iseäralised sääduscpunktid wõtia tulema, mis nendele raskemat nuhtlust pääle panemad, kes oma kätt kooliõppctajate ja koolmeisirite wastu üleS tõsttvsd. Reed punktid mõjuwcd ka koolide mwiÄeerimni ametnikud? kohta. Pihkwa kttbermaufluft. Hir m u s as i. Porchowi kreisis, nagu „Eesti Post." kirjutakse, sündinud hiljuti järgmine lugu. Ühe Wcne peremehe  tütar tahtnud isa wastu tahtmist mehele minna ja jooksnud mehe juure. Isa läinud järele, toonud tagasi, aga natukese aja järele jooksnud  tüdruk jälle. Isa toonud jällegi tagasi, wõtnr.d  ta riidet seljast, sidunud ta posti külge ja peksnud teda siis hirmsasti. Siis wedauud ta tütre mägist teise poisi juure, keda ta ise wciimeheks  soowinud. Sellega läinud nad preestri juure ja isa lasknud wäewallaga tütre laulatada. Laulatamise ajal hoidnud ta tütart selja tagast kinni. Muidugi ei wõi abielu sellel kombel õnnelik  olla. Kishinewist kirjutakse Nowostilc, umbes paari nädala eest sõitnud sääl üks talunik linnast oma 12. aastase tütrega kodu. Tee pääl läinud ta kõrtsi natukene „külma rohtu" wõtma. jSee juures näinud mõned teised kõrtsis olejad, et mehel mõni hea rubla pungas olnud. Kui mees minema  Muud, läinud paar meest temale metsa järele, teinud temale otsa ja wõtnud ta raha ära. Tütar saanud õnne kaudu kõrtsi juure põgeneda ja jutustanud  hirmust lugu kõrtsmikule, kelle tahtmisel aga kuritegu sündinudgi. Kõrtpmees waigistanud  siis hirmunut tüdrukukest ja pannud ta oma tütre kõrwa sängi magama. Kui kurjategijad metsast tagasi tulnud, arwanud nad, et nende tegu ehk wast tütarlapse läbi awalikuks wõiks tulla ja wõtnud seepärast nõuks, teda ära põletada. Ahi põlenud palamast- ja kõrtsmik juhatanud mõrtsukatele, tütarlaps magawat sängis tema tütre paremal pool kõrwal kollase teli all. Seda kuulnud  tütarlaps ise ära, heitnud ruttu teisele poole külge ja pannud kollase teki kõrtsmiku tütre pääle. Sest ei ole mõrtsukad midagi märkanud, waid wõtnud juhatatud kohast kõrtsmiku tütre ja heitnud  ta põlewasse ahju! Wõeras tütarlaps põgenenud  nüüd salaja wälja ja annud asja lugu wiibimata politseile tääda, kes nimetatud kõrtsi juure läinud ja mõrtsukad kinni wõtnud. Ahjust leitud weel mõned õnnetuma tütarlapse põlenud kondid. Kohutaw lugu! Wäljamaalt. Tonkinist. Üks kindral Nekriest saadetud telegramm Dongtani linnast 24 märtsil annab tääda: 22 märtsil langcsiwad Hiinlased Dongdauis meie sõjamäe pääle. Prantslased wõtsiwad 23. märtsil  esimise rea laagrist ära. saiwad aga waenlaöte hulga pärast tagasi löödud. Prantslaste kahju on 200 meest suur. Pnhapääwal 29. märtsil on Hiinlased Tankilus Prantslaste pääle tormanud.  Kindral Nekrie on raskeste haawatud. Prantslased peawad Langsom linnast tagasi minna. 3 tugcmad Hiina sõja mäe hulka langcstivad Prantslaste sõja wäe pääle ja sundisimad neid ka Dongsomst ja Tanoist mälza. Kindral Priäär on kõik oma wvitluse ranunn takku -võtnud ja loodab Tonkinis weel waSlu panus wöiwad, pärib aga tungiwalt Prantsuse maalt abi. Pariisist 2 April. Minister Fcrri olla eile ühe telegrammi saanud, mis tääda annab, et Hiinlased Prantslastest ette pandud rahu tingimised  mastil wõtta ; raske olla ainult termüni määrata, millal Hiinlaste soldatid sisse wõciud kohtadest pcawad Srammema. See telegramm saadetud pärast Zavgsom juures veetud lchmzw. Würst Lrlow, Wcue sssdik Saksamaal, on PsrUs ärasurnud.