Sakala 18. Wiliandis. 24. Juulikuu päewal 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakybson'i pärijad Sissekord. Poliitika leht. Senatori ttlcmaatus. V. Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Pärnust: Laada päewa wahetus; uus kirik; Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek; upumisc surm; sandist teest; mana õiguste tagasitahtmisest. Pärnu maakonnast: Aleksandri kooli asjadest; õnnetu surm; abikiriku pühitsemine; Testama uuest õpetajast; Aleksandri kooli asjadest; kindral Skobelewist. Tartust: Kirjameeste Seltsi koosolek; sala seltskonna tööst. Tartu maalt: Tubli edasi. Mustmeest: Näitusest. Wõru maakonnast: Ilmast. Riiast ja Friedrichstadtist: Metsa põlemisest. Sesswegenist: Hirmsast tormist.  Peeterburgist: Kiwi hoonete ehitamise seltskond; koolidest; söalaewa manöwrist; sõalaewade rohkendus Waikses okeaanis; kõrged wõerad; kõrged marud; kindral Skobelew'i mälestusest; Skobe!ew'i stipendium;  Skobelew'i maimu awaldus; jälle üks ajaleht seisma jäcnud. Moskwast:- Raudtee õnnetuse kohast. Wiitepskist: Juutide rööwimiiest.  Kirja n?astused. Kuulutused. Senatori ülewaatus. v. Äks neist kõige korratumatest ja kahjulikumatest olekutest Liiwimaal on kõrtside olek. Selle häda wastu palutakse, nagu mitmelt poolt kuulnud oleme, senatori härra poolt abi. Kui haiguse wastu abi palutakse, siis peab arstile heaste ära seletama, kus ja kuidas haigus walutab. Peaks see ka selle waluga sündima, mida kõrtsid meie rahwalle teemad, peaks abipalumine nende wasw heaste asjalik, näitustega tubliste põhjendatud  olema; üksnes siis on õiget abi oodata. Asja seletuseks tahame meie ka omalt poolt harutust teha. Teekäijatele oli sarnatseid asutusi tarmS nagu meie kõrtsid on. Nende ehitamine oli sellepärast omal ajal tarwiline asi. Niisugused asutused oliwad nende päralt, kelle oma enne ükskord kõik Varandus oli, see on mõisade päralt. Pea nägiwad mõisade omanikud, et kõrtsidest neile suur kasu tuli ja nad asutasiwad neid nõnda palju juure kui iial loota oli, et kasu toomad, nimelt muidugi sinna, kus nad kõige enam kasu wõisiwad tuua, see on kuhu rahwast rohkeste kokku käis, nagu mõisade ja kirikute juure. Kasu kaswiS kõrtsidest sellepärast mõisade wahele ja küladesse  ka kõrtsid! Rahwast ta küll rikub, aga mis sest, kui aga raha saab! Körtsisid mõis üksnes mõisamaa peale asutada, aga igal kohal, kus hea kõrtsi ase arwati olewat, ei olnud maa mitte mõisamaa, maid wqlla wakumaa. See yndis natukene mõtlemist. Oige pea oli aga otsus leitud; sündsal tee äärsel kohal ja külades pandi ühe ehk mõne wakamaa alust maad mõisamaa kirja ja kõrts las' aga käia! Kõrtsi ligidased külad ja talud jäiwad kõhnemaks kui kõrtsist kaugemad külad ja talud, aga mis sest lugu see nende külade ja talude eneste asi! Hoolimata ehitadi körtsisid künni sagedaste kahe wõi kolme wersta peale kõrts tuli; kelle mõisamaa aga tee ääre ulatas, see mõis ehitas kõrtsi. Kadedus, kadedus ära sa kau! Juhtus, et üks mõis kõrtsi ehitas teise walla piiri peale, siis tegi teine mõis kohe oma kõrtsi sinna kõrwa, et teine mitte üksi kasu ei saaks. Nõnda saiwad mõnele kohale kõrtsid, mis paljalt tiks meerand ehk pool wersta teine teisest kaugel on. Kõrtside tähendus kui teekäijate puhkamise paik sattus seda wiisi unustusse.. . Olgu siin mõne postitee äärest ülemiste ütlemiste tõenduseks näitusi. Tartust Riia teed Uderna jaama kõrtsini, mis maa 25'/- wersta kannab, on 10 kõrtsi. Nende nimed Tartust peale on: 1) Tamme, 2) Räni, 3) Lemmatsi, 4) Külitse, 5) Walgeristi, 6) Järiste, 7) Wana-Nõu, 8) Waftse- Nõu, 9) Tõrawere, 10) Uderna. Siin tuleb siis läbistiku 2V- wersta peale kõrts. ... Tartust Wõru teed Maidla jaamani on 22 wersta ja selle 22 wersta peal on 9 kõrtsi. Need on: 1) Ropka,Weske kõrts, 2) Tõrwandi, 3) Ülenurme, 4) Uhti, 5) Wastse-Reola, 6) Wana-Reola, 7) Kolga, 8) Wana-Kuuste, 9) Maidla. Lähme nüüd wastu päewa edasi päikese ja walguse wastane on jo see räägitaw asi siis jõuame Peeterburgi  postitee poole. Tartu linna piirist Jgawere jaama on rohke 20 wersta. Selle maa peal on 6 kõrtsi. Need on: 1) Sopaku, 2) Kilgi, 3) Kobratu, 4) Wedu, 5) Elistwere, 6) Palasse. .. . Tartust Tallinna postiteed on 27 FWn 28 wersta peal, linna piirist arwaiud, 9 kõnsi. Need on: 1) Maramaa,  2) Wasula, 3) Rojasilla, 4) Lähte, 5) Sootaguse,  6) Woldi (Tabiwere), 7) Mõisamaa, 8) Liiwa, 9) Jlmjärwe. Nendest on pealegi Wasula kõrts, mis Wasula mõisa päralt ja Rojasilla kõrts, mis Maramaa  mõisa päralt, wastastikku, waewalt üks weerand werst wahet, ja siis edasi Liiwa kõrts, Elistwere mõisa päralt, ja Jlmjärwe kõrts, Kudina mõisa päralt, jälle wastastikku teine teisel pool piiri, paljalt umbes weerand werst wahet.... Kõrtsid Tartust Udernasse, kes enamiste 600 künni 1000 rubla renti maksawad, toomad nende omanikudele aastas kõik kokku ligi 6000 rubla puhast raha sisse. Kui kõrtsidest senatori härrale kirjutatakse, siis on nende rendi suuruse armusid nimelt tarwis ülesse panna. Sealt wõib siis ka umbes ära arwata; kui palju kõrtsi-päiwi mõisale tehtud. Neid armusid ei ole mitte wäga raske kätte saada; üks ehk mitu meest kokku, kes sagedaste sõidawad, teadwad jo ommeti ühe jaama wahe kõrtside rendid. Ka kihelkondade kaupa wõib seda ülesse panna. Parem kui kõrtsi niyle juures kohe tema rent on. Nende 10 Tartu- Uderna wahese kõrtsi-pidajate ülespidamiseks lähäb umbes nõndasama palju ära kui nende kõrtside rendid, see on teine 6000 rubla, mis jällegi kõrtsis käijate käest sissetulema peab, ja tagawaraks peab kõrtsipidajatele  ommete ka midagi jäema. Waatame nüüd siis luhidelt selle kahju peale, mis kõrtsid rahwalle teemad. Esmalt on meie kõrtsid enam ehk wähem jo wäljaspoolt mustad rojased hooned.  Nad ei ärata enamiste mitte rahwalle puhtuse tundmist, waid on sagedaste kui roppuse eesmärgid. See tuleb ka sest, et nende korraspidamise ja kaunistuse  peale palju ei kulutata Uus aeg aga nõuab ka uuemaid hooneid, puhtust ja korralikku sisseseadmist.  Meie oleme ka puhtaid ja korralisi körtsisid näinud ja see tegi reisijatele head meelt, seal wiibis reisija pitkemalt; aga neid on teiste hulgas wähe. Teiselt on meie kõrtsid inimeste raha raisu kohad. Teadupärast on jo, et teekäimise peal ja pidulisil päewil muidugi mõni kopik peab kõrtsi jäema, sellest meie ei räägi. Meie tuletame seda tuttawüt asja meele, et inimene kergemine paha teeb, kui teda selleks just awateletakse, ja et meie rahwas küll enamiste kaine rahwas on, et siiski ommete meil neid inimesi kaunis rohkeste on, kes ennast eksiteele lasewad wedada ja enam wälja annawad kui ette arwasiwad. Aeg on raha, ja aega wiidetakse kõrtsides weel enam ära kui raha, see on, aja wiitmine, kui teda raha peale arwatakse,  teeb suurema summa wälja kui kõrtsis pruugitud  sula raha. Wiidetud aza juure wleb ka see kulu arwata, mis kõrtsis käinud inimesed uimaselt tööd tehes wähem ja pahem teemad kui muidu. Kui suur peaks see aja kulu 10-nes Tartu ja Uderna waheseS kõrtsis olema kui kõik „kõrtsipäewad" kokku loetakse ja raha peale arwatakse? Tuleb küll mõni hea tuhat rubla wälja, mis meie maa üleüldisest sissetulekust raiskufe peale lähäb. Kolmandalt on kõrtsid sagedaste  „wargate pesapaigad." Nõnda kaebawad wallawanemad.  Nemad ei wõida sinna midagi parata, sest nende ametlik woli ei ulatawat kõrtside üle, mis kõik mõisa maa peal on. Maakogukonna seaduses aastast 1866 seisab killl, et mõisapolitsei nende kõrtside üle waatab, mis mõisamaa peal ja wallawanem nende kõrtside üle mis wallamaa peal on aga wallamaa peal ei ole kõrtsisid, keegi teine wanem seadus keelab neid wallamaa peal olemast ja sinna ehitamast hoopis ära; wald ei pea selle wanema seaduse järele mitte selle kasu osaliseks saama, mis kõrtsist sellele wleb, kelle maa peal kõrts on. Wallawanemad ei tohi kõrtsis ammetlikka toimetusi ette wõtta, peawad enne seda mõisawalitsusele teada andma ja senniks on mõndagi  sündinud, mis paljalt wargate wõi sarnaste hulguste  kasuks on. Mõnigi kõrtsimees salliwat hulgusid, sest kust tuleb muidu kõrge rent sisse! Kõrtside kahju on jo hakatud ära tuntama ja parandusi tehtama. Neid paranduse eeskirjast ei ole aga mitte palju täidetud, nad ei ole üleültse mitte suuremat mõjunud. Üks parandus pidi see olema, et wahet tehti teekäijate ja kõrtsi ümberkautsete inimeste  wahel: teekäijatele olgu kõrts ikka lahti, aga kõrtsi ümberkautsetele inimestele õhtul kella 9-sast wõi 10-nest saadik kinni. Seda wahet on esiteks raske teha, teiseks: teda ei tehtudgi Sellepärast ... ja mitme muu ülemal nimetatud hädade paranduste pärast on tarwis, et kõrtside olek põhjani muudetud saaks. Kõige parem ja õigem abi on see: kõrtsid saagu mahendatud! Tartu maakonna  wallawanemate konwerensi aimamist mööda saaks küllalt, kui 7 künni 10 mersta tagant postitee ääres kõrts oleks. Selle järele tuleks siis Tartu ja Uderna wahele üks ehk kaks kõrtsi ja Tartu ja Maidla wahele üks ehk ka kaks kõrtsi. Niisugused kõrtsid peakfiwad enam wõeraste majad kui praeguste kõrtside sarnatsed  hooned olema. Niisugune asutus peaks sinna kohale tehtama, kus seatud kauguse koht kannab, olgu seal siis mõisa- wõi wallamaa. Niisuguse asutuse eest peaks asutuse omanik maakonna üleüldiste maksude heaks maksma, mis läbi kõrtside õigus ühe seisuse käest terme maakonna  kätte, sellega kõikide seisuste heaks lähäks. Lähemat  niisuguse asutuse kohta, kus ta kõige süntsamalt seada tuleks, wõiks kohalik wallawalitsus määrata. Tee- ja söögimajasid mõiks igaüks sisse seada, kes tahab, ilma iseäralise maksuta. Muidugi peaks niisuguste  wõerastemajade ja tee-majade politsei ülewaatuS wallawanema käes olema. Küladest kautatagu kõrtsid suutumaks ära!