tatud ja neile ette knjuStatud, et Brüsseli kodanikud neid suure rõõmuga waSta wõtma saakstwad. Asi läks aga täitsa teisiti. Kõik linn ja pea kõik linnalased oliwad ennast wabameele tähtedega, sinise lippudega, lintidega ja lilledega wälja ehitanud ja Paapstlased faiwad waenukäraga  wasta wõetud. Sinine rahwaS tungis nende rongi wahele, kiskus nende lipud lõhki ja pea oliwad kepid ja teised riistad tallitamas. Musikantide käest faiwad mänguriistad  ära kistud, puruks lõhutud ja tükkidega Paapstlasi loobitud. Rongid saiwad igal poolel laiali tungitatud ja osawötjad wõisiwad rõõmsad olla, kui terwe nahaga peafiwad.  Peale sada inimest on haawatud, nende keSkis mitmed wäga raskeste. Knida nüüd asjad figiwad see on teadmata, aga sellest on jälle selgest näha miS sest tuleb, kui walitsust kuulsa ja kiidetud .häältepaljuse" peale põhjustakse. Täna on üks erakond wägew ja korraldab awalikku tallitust oma meele järel, homme tuleb teine ja pöörab kõik asjad ümber. Et seal rahulisest elukorra ja hariduse kosumisest juttu olla ei wõi, seda ei ole waja pitkemalt arutada. Inglismaalt. lirimaa kohtud ja Londoni Politsei on sõnumit saanud, et Ameerika dynamiitlased järges oma põrguriistu üle mere saadawad. O'Donnovan Rossa seltsilased  olla ennast mitme aurulaewa peal ametisse toimetanud  ja täita seal oma koleda herra ja meistri käsku. Politsei poolest saawad jälle kõik reisijad teraselt tähele pandud, kes Ameerikast tulewad. Ülepea olla lirimaal liikumist näha, mis põllumässamise uut üleSleekamist ette kuulutab. Üks nendest Ameerika dynamiitlaStest, kes hiljuti wangitööle mõistetud saiwad, olla walitsusele teada annud, et temal tähtsaid saladust ilmutada on. Lord Dufferin, endine Inglismaa Saadik Peterburgis, on India Wize- Kuningaks nimetatud. Inglismaalt ja Indiast on kommisfionid  Wene-Afghanistani piirele saadetud, seda piiret Wene kommiSsioniga ühes, õiendama. Indiast saadetud kommisfion reisib läbi Afghanistani ja on 1500 meest kaitsejateks kaasa wõtnud. Esiteks ei tahtnud Afghanistani Emir neid omast riigist läbi lasta waid kinnitas, et tema nende elu eest hea seista ei wõida; pärast on tema seda luba ometigi annud. . Itaaliast. SpezziaS, NeapliS ja teistes paikades kipub kholera rohkem wõimust wõtma, kui Prantsusmaal. Kuningas  ise on tõbestatud linnades käinud, haigetega rääkinud  ja neid lahke sõnaga ja lahke käega kinnitanud, kuS kinnituseks raha tarwis läks. See on rahwast wäga waimustanud  ja kardetawat kholera-hirmu soigutanud. Paapst kirjutab roosikrantsi palweid ette, et tõbi neiu Maria abiga Itaaliast wälja aetud saaks. Itaalia walitsuS ei arwa sellest küll olema, waid käsfib soppa Unna uulitsate pealt ära kasida, nimelt sadam-linnades, nagu Genuas ja NeapliS,  kuS selle poolest wäga waene lugu on. MitmeS paikas,  nimelt Calabrias, on õpetamata rahwas pööraseks läinud ja käratseb, et arStid neid ära kihwtitada, kuida seda tõbede aeal toore ja toorestatud hulkade poolt ikka kuuldakse. Pöörased hulgad ei taha enam raudtee rongist  sõita lasta. Villa San GisvanniS käratsestwad seesugused  hulgad, et majaperemees üht arSti warjul pidada, kes kholerat rahwa sekka wedada. Õnnetu majaperemees sai jalgupidi omast majast wälja weetud ja keppidega ja nugadega tormati tema kallale, künni sõeawägi teda peastis.  PööraSte esimehed on kinni wõetud. Üks jalawäe rügement on senna saadetud, hullajatele päitseid pähe panema. Leikusekuu wiimasel pääwal näib kholera Itaalias kõige kõrgema järje peale tõuSnud olema. Sel pääwal on Neaplis üksi 848 inimest haigeks jäänud ja 386 ära surnud.  Pärast seda on tõbi kõikudes wähenemaS. Kuningas  ise, Kronprinz ja Minister Mancini on Neaplis. Kuningas käib julgusega läbi hospidalile ja räägib haigetega  ja surijatega, mis rahwa watmu wäga kergitab. Et tõbi NeapliS nii kangest wõitn wõtnud, seda ei panda sugugi imeks. Sopasemat linna maailmas ei ole. Nimelt elab waesem rahwas nii haisewates koopateS, nagu waewalt  fiad teistel maadel. Spaanias on ka mitmeS paikas kholera lahti peaSnud;  loodetakse, et tõbi mitte wäga laiali ei lähe. Balkani poolsaarelt. Rumeenia Kuningas on Serbia Kuninga juures wõerusel käinud, mis näitab, et nende weike piire-tüli sõbralikult waigistatud on. Serbia Kuningas  ja Kuninga-Praua on Miini reisinud. Kuningas jääb Austria manöwritele, Kuninga-Praua läheb oma terwise pärast Gleichenbergi. Et need maksud, mida Türgi walitsuS mõne maakonna kümnesest Wene sõeakulu aastaste  osade tasumiseks ette ei löö, sellepärast on Türgi waiitsuS nüüd ka nende maakondade teised maksud selleks lubanud. Hedjazis, Araabiamaal on mässamine, mis Türgi walitsusele suurt muret teeb. Uemeni linna ümber seisab 8000 mässajat, kuna linnaS rohkem sõeawäge ei ole, kui 2000 meest. Konstantinopolist tahetakse warmatt 8000 meest senna saata. Kiriku teadused. Zaam kmkus 16. Mihkli-kuu pääwal teeb pastor Asmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pihtimine laupääw kellu l. Leeriõpetust eesti keele poeglastega hakkab paStor Assmuth 17. Mihkli l, p., ja eesti keele tütarlastega pastor Grohmann 24. Mihkli-k. pääwal. Kaarte kirikus teeb pühaMw, 16. Mlhkli-kuu p. õpetaja ammeti  kandidaat R. Hirschhausen jutlust. Raha kogutakse sel pääwal Wändra tummade kooli heaks. Mha-wainm-kirikus teeb 16. Mihkli-kuu p. pastor Bergwitz Iga langetõbise, krambi- ja nerwihaigele wõime meie iile maailma kuulsaks saanud ja kõige tähtsamatest tohtritest  heaks kiidetud härra professor Dr. Albert, ?aris, Mee äu rröns, 6, parandamise wiisi soowida; seepärast kellel ülemal nimetud haigus on andku seda julgeste nimetud tohtrile teada ja palju, keS oma terweks saamises kahtlased on saawad oma terwise jälle. Tema juures leiawad sarnatsed haiged waikest paranemise paika ja waesuse  peale saab waadatud; nii kui kuulakse ep ole seal suure linnas hinnad mitte üle määra kõrged. Kirjalikult saab parandud kui aigus targu ülesantakse. Weel peab tähele panema et herra Prof. vr. Albert wast pärast paranemist  maksu pärib. k°W°-eso - Aexu». 13-ro ISS4 r. - Trükitnd Li«df.r°'t pirtt.t. t««'" t- Teadaandmised. Tcllimijed ..Tallinna Sbver" veale saawad köitis kobtades mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindforsi pärijate trükimajaS Tallinnas waStawöetud; peale selle on suurem jagu kirikumajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawõtta za toimetada. Tellimifehrndon 1884 aaSta peal. postiga ehk kodu KÄte saadetud aastas 3 ruöka kop., pootaastas i „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeifier Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulltfaS °m°s majas. l-h.°d° kä.eandmist MM..U °«a p.°l° °a «--nud. ä.awua PSrW ÄIIMN-s, L-M Uulitsas N. N (KZ). LaeMmeestekool Kaltiskis. Õpetuse hakatus: aurutaja ek sam 1. Nowembril s. a. kapteni eksam 1. Januaril 1885 ja kestab 1. Aprillini 1885. Teada andmise  juures on iikS ristimise-, rõugetäht  pasS ja ükS tunnistuse täht. et laewa peal teenistuses on olnud, sisse anda. Õpetus on prii. Teadaaudmisi  wõtawad wasta koolmeister Kapten A. Aeldyuhn ja Linnapea M. Demin. BaltiSkis, 7. Septembril 1884. K 28. Ri lj snd ist ja ümberkaudu wotab tellimist ja kuulutamist meie lehe , Tallinna Sõbra" peale herra G. Z. KarowU raamatupoed waSta. Cestima rahlna Kalender 1884 aasta peale on saada Kndforsl Mate Mes. RHemüijad saamad kõrged protsenti. MX Sellega anname meie oma auuStatud kirjasaatjatele teada, et meie edaspidi iga tarwitatud kirja eest ükS koPik trükitud ria pealt maksame. Kui jõud edaspidi wähegi kannab, stiS tahame rohkem maksa. Ridade üle saab „Tallirma Sõbra" tallitufes rehnung peetud ja uue aaSta hakatusel saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, et meie kodumaa  ja Usutunnistuse uStawad rahwakoolmeistrid õige rohkeSte meie tööst osa wõtaksiwad, mis nii wäga ka nende eneste jäädama kindla elukorra külge puudub. „?alli««a Skbra" toimetu» ja tallitus. »« Selle lehe tellimisi ja tellimise raha wStawad wasta: KcrdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisaS. koolmeister Liit, Saadzo mSisaS: M. GuSta», sohu, Koero: W. Dughs, Simunas- W. Nor. manu Ragaweres: W, iepp, Alel: Jakob Kiilmander,  KrikiS - M. Meier, Wcndra mvisa»- I. Eglon, Wõrru»: Bielrose proua, Walkas: M. Rudolfi'» raamatu-pces, NarwaS: M. Põder WiljandiS: raamatu-kausleja E. J. llarow. WWmmmse jaostmiMntM on saada trükimajas. Lindfors i pärijate juure» on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjal? Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Reede, sel 24. Lõiku se-k. pääwal sai Liiwalaia  uulitsal kellu 2 Pärast lõunat ühe Õllepoe eest üls Hobune (100 Rbl. wäärt) tööwantrega ärawarastud.  Kätte ooja saab waewapolka Rbl. Jaan Lutzau käest, Juuru kihelkonnas Herküla  waldas. Zkaks Maja päris krundi peal, Maakre uulitsas 297. on prit-htlikult ja hea tingimiStega alwalt müia. Järelkunlata Wene-turul poodi» 19. Head walget soola müttb 48 kop. puud vdr. kolerwaull, Tallinnas.