Sakala .4- 47, Wiliandis, ZB. Rvwembrikmi päewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. WaStutaja toimendaja ja wüljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Eesti Kirjameeste Seltsi presitendi teretamise kõne Seltsi koosolekul 18. Rowembril 1881. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandi maakonnast: Tulekahjud ja tulekahju  kustutamise selts; Wiliandi kihelkonna kihelkonnakoolist Tartust: Eesti Kirjam. Seltsi koosolekud 13. ja 14. Now. s. a.; ivecl M. Mitt'i laimamisteft; E. Jannsen; weel imelikum; ..Eesti Postimees". Wõrust: ..Kandle" lauluselts. Riiast: Eesti kogudus; hobuseid on Weneriigist ,välja wiidud. Tallinnast: Eesti Aleks, kooli asi; töö E. A. kooli heaks. Saaremaalt: Koguduste suurus. Soomemaalt: Kunstlaulja neitsi Alma Fohström; jälle üks laps hundilt ära söödud. Peeterburgist:  Keiserlikud Majesteedid; ..Walitsuse Teadaandja"; kindral-adjutant A. Nepokoitschitzki; Peeterburgis tormiline Lõuna-Ohtu tuul; põllu ja metsade heaks; Itaalia ajakiri. Kuulutused. Lisaleht. Lina kaSwatamisest ja harimisest. 11.  Süü-kanduse  ehk wastuse-kõlddus. Uus raamat laulu-sõpradele. - Nalja Mart ja Kalja Pärt. Eesti Kirjameeste Seltsi presitendi teretamise kõne Seltsi koosolekul 19. Novembril 1881. - z., Auuötatud Eesti Kirjameeste Selts! ühe iseäralise  tundmisega alustan ma täna meie koosolekut. Praegune silmapilk ei ole mitte üksi tähtjas meie vlewikule; nii kaua kui EeSti rahwaS elab, saab sellest tunnist räägitama, kuS meie tähtjam Eesti selts, kõik äkitse ette seatud takistused ära wõiteS, wõidutundmisega  uuendatud uut elu mõis alustada. Nii rohket koosolekut ei ole meil weel olnud, nagu täna, nii suurelt ei ole terme Eestirahwas weel millaski meie tööst osa wõtnud, nagu praegu. Igamees tunneb ära, et nagu jõgi kewadisel ajal, kui jeäkate lagunes, oma tugemat jõudu awaldas, nii ka meie rahwa waimu-elu ennast uueS jõuuS awaldab, kus selle elu awaldawa seltsi ümbert külm jeäkate on kadunud. Olgu peale, et esiotsa ka need elu-laened natukene liig liikuvalt ja kõrgele tõuswalt maailma sisse kohisewad: talwe ajal oli palju pahna ja muda jeätuse peale kokku kogunud, mis jeätuse lagunemine mette pillas. Wesi peab ennast selgitama ja selle - muda enesest eemale uhtma. Ms tuleb waikne aeg, V kus lilled jõekaldal õitsewad ja ööpik Siis si jutuStawad õitsilised jõekaldal jälle lahke tule paistusel sellest, mis oli, mis olewikus on ja mis tulemikuS tuleb. Nõnda on Jumal looduse elu targast»; ära seadnud ja meie heidame ennast rõõmuga selle seaduse alla. Ka meie Seltsil on tormilised ajad olnud, kuS laened kõrgesse taewa poole mirwendasimad.  Agu mesi on selgunud ja uus rahulme elu jstNaö õitsema. Tulgu kokku kõik kärnärid, istutage lillesi ja puid, kastke neid kosutama jõe meega ja muutke jõekaldad paradiisiks ümber! Reie Eesti Kirjameeste HeltS on oma kümme eluaastat juba ära elanud. See Selts aStuS peale selle elusse, kui Tartu Eesti õpetatud selts oma Mesitendi suu läbi mäljä õli kuulutanud, Ä la edespidi EeStirahwa saksastamist omale esiMsM,.Wüdmiseks saaks seadma (millest püüdmisest tsi .pärast aga Lälle tagcH yn heitnud). Sell korral ei olnud meel mingisuguseid tarwitatawaid Eesti keele kooliraamatuid,  Mid kesxahma seast natukene enam tahtis õppida, khsi Vaevalist lugemist, see pidi Saksakeele raamatud kätte võtma. Sellel ajal, kui Kirjameeste Seltsi asutamise mõtp rahwa sekka tekkis, ei olnud ka MMisuguft rahwa laulude kogu rahma heaks ilmunud, Vaid mis rahwaS sell korral laulude poolest luges, ott Hik Saksa vormis ja maimus «alatud ja aitas meie rahwast saksastada. Kalewipoja laul tuli sell korral küll rahwale trükis wälja, aga rahwas ei mõistnud teda lugeda, sest et ta Eesti-, aga mitte Saksa õigest-kirjutuse wiifid kirjuta ei olnud. Pidi meie Eesti rahwaS Eesti rahwaks jäema, siis oli temal kõige pealt ülemaid õpetuse raamatuid tarwiS; siis kuluS temal häid kooliraamatuid ära, mis Eesti õigest-kirjutuse wiisis oliwad kirjutatud, mille ivasta sell korral ikka meel igal pool kangeSLe Võideldi, töiselt poolt pidi see Eesti õigest-ttrjutamise wiis Võidule saama aidatud, et meie Kalewipoja laul mitte enam rahwa ees lukus ei seisaks; meie wanu laule ja jutte pidi korjatama ja rahwa heaks wälja antama, mille kulles rahwaS oma Vaimu wõis karastada; meie keel. nõudis sügawamat läbi Uurimist rahwa keeles. Kõik need tööd oliwad Eesti Kirjameeste Seltsile eesmärgiks ja ta. alustas oma tööd ka jõudsaste.  Mitmed õpetatud mehed hakkasiwad meie keelt hoolega uurima, et oma tööd Seltsi toimetuste seas awaldada; meie wanu laule korjati hoolega ja neid tuli tuhandate kaupa kokku; mitmed tulusad õpetuse raamatud ilmusiwad. Töö oli kaunis, aga oli paljas alustud. Seal tuli üks wõeras tuul meie sekka. Parteilik olek kandis oma tüli meie Seltsi, millest näha oli, et tema alustajad oopiS eemal seiswad Vastalised oliwad. See parteilik olek kattis ennast usu mantliaa, aga tõsine meie seas jumaliku elu Wmrao, sai hoop hoobi järele. Ühtlasi jäiwad meie wanad laulud ja jutud seltsi kappi hallitama; meie keeleuurimise  tööd pidiwad töise kui Seltsi nime all wälja tulema; ja wiimaks taheti meie Selts ära lõhkuda. Jumalale tänu! Meie oleme omad Vastalised ära Võitnud; meie oleme jälle kooS ja oleme õige suurel jõuul seda elu uueste alustanud, milleks meie selts kokku heitis.' Wiskame kõik unustuse rüppe, mis on olnud ja anname selgind silmaga Vennalikult töine töisele kätt. Meie selgind silm saab Mid selle eest kaitsma,  et parteilik olek uueste meie seaL maad ei wõiks leida ja uut jeätuft meie elu laenehx peale sünnitada. Mis saab meile nüüd esimeseks ja tähtjamaks tööks olema? Meie peame oma rahwa kulla, omad rahwa laulud ja jutud, Me raWia kätte kandma. Kuidas meie seda käsile tahame wõtw, saan ma Teile pärast ette panema. Aga meie p«Me seda kulda ka edasi korjama, kus teda weel waua Varemate ja prügide Vahelt leida on, et ta mitte jäedawalt kautsi ei jäeks ja uues kujus rahwa seaS Me käima Võiks hakata. Tulusate raamatute Väljaandmist peame peale selle nagu seiemaale edendama, mis seeläbi teeme, et neid läbi Vaatame, parandame ja oma Toimetuste seas wälja laseme tulla. Ka wana rahasi ja muud sarnast wana «ara peame edasi korjama ja seda materiali, mis sellepoolest juba seadma ja teaduse tarwitamiseks kohMektz Et meie aga kõiki neid ja muid asju W jõuaksime toimetada, seks lähäb meile kapitali tarwiS, ning sellepärast on meile õige palju seltsiliikmeid maja. Astugem siis kokku EeSti mehed ja neiud! Ühendagem ennast selle suure tööle, mis meie rahwa tulewiku saah helendama! Wõtkem labidad kätte ja istutagem üks lillesi, töine puid, nagu igaühe õrnem ehk tugewam käsi seda lubab! Teie näete, jõe laened on oma paha tuju ära kautanud ja kastawad lahkel laenetamisel jälle kaldaid. Meie töö saab õisa ajama ja wilja kandma, ning meie ja meie järeltulewad põlwed peawad temast rõõmu tundma. Elagem elawamalt elawama tulewikule! Seeläbi elame ka elawamalt oma olewiku paremat elu. Poliitika ringwaatus. Ühelgi Eüroopa riigil ei ole nii palju maad ja ruumi inimeste elamiseks, nimelt aga põllutööks, kui Wenemaal. Zgast Eüroopa riigist rändavad iga aäMMHaMed inimesed wälja, olgu kas Ameerikasse ehk muudesse ilma jagudesse. Kõigist kõige, enam rändab Saksamaalt inimesi wälja. Aga suur osa Saksamaa väljarändajaid asub Wenemaale, miS mil naabruses on ja lähemal, kui muud ilmakaared. Et aga wäga palju Saksamaa väljarändajaid Wenemaale asudes veel ikka Saksamaa alamateks jäewad, kuna ise Wene leivast elavad ja siin ka maa ja köhtade peremeheks saavad, ei ole vistist mitte poliitika asjus Weneriigile täieks kasuks ega ka kindluseks. Sellepärast  soovivad mitmed Wenekeele ajalehed selles aSjas uuendust ja kindlamat seaduse nõudmisi, et võerad riigis ei ela ja aset ja kohtafi ei võida, enne kui ennast riigi alamateks ei ole annud. Nimelt kiidavad ajalehed, et vähemalt iga Sakslane ehk wõeras, kes Weuemaal maad päriseks ostab ehk valla ja muid awalikka riigi ehk kogukonna ametit kätte saab, ennast enne riigi alamaks peab vanduma. Need nõudmised on wäga Siged ja saavad vist pea maad leidma. Sest riigi kasu ja kindlus nõuab seda. Inglastel ei ole oma riigi ja oma asutuste maadeS pra?gu" mM"vähe toimetamist ja ka mõegaga sekka löömist, kui oma asutusi ja kaubakondast oma kasule peal-wee tahavad pidada. Lõuna-Aafrikas on neil hoolsat valvamist, sest Kahvrid ähvardavad uueste pääd tõsta. Uuel-Meremaal loitab Mauri rahva seas lausa mässamise tuli ja ka lirimaal, kus viimastes päevades jo kaunis suurt rahuedenemise lootust võis avaldada, õhkub jälle mässamine ja ilmuvad hirmsad teud kord korra peale. Prantslaste kauba lollitamine ja, nagu hilja jutustasime, kaubalepingu nurjamivemine  teeb aga Inglise kaupmeestele veel enam päävalu,  kui lirimaal sada mõisniku maha saakstwad lastud. Pealegi on Eüroopa poliitikas, olgu küll et kõigilt yoolt kullased rahusõnad läigivad ja nende puudlß ei ole, keS rahu kõigest jõuust jalal peawad, usaldamata meeli ja söakaid mõtteid liikumas. Sellepärast  hoiab Inglane oma poliitika tiiva Egiptuse maa poole ja püüab sealifi varandust iga wõera himustava  silma eest kaitsta. Ameerika Ühendatud -riikideS op praegu Garfield'! mõrtsuka Guateau protsess elavalt käsil ja kõikide silmad vaatavad ootes sinna poole, mis aSjgst wälja tuleb, sest kurjategija sõbrad püüavad teda seega käsu käe alt peasta, et teda adwokadi läbi, kes tema eest seisab, nõdrameeleliseks tahavad tunnistada. See aga ei saa mitte korda minema, sest hilja, kuna Äuateau't kinnises vankris kohtusaalist vangimajasse tagasi viidi, laSkiS teda üks noormees, nimega William Jones, Püssiga ja haavas temal pahemat käewart..