liseks, lööks «vähem ült jäi, kui omale hakatuses ette «võtnud olime' Kui aga marud teed murruga ja ,Pnga täitnud on. siiS ei wõi teekäija Parata, piab murru koristamisega ja risu riisumisega aega «viitma, kuuni tee lagedaks ja tasaseks saab. Seda oleme ka meie tegema pidanud. Rahu ja rõõmu soowime EeSti rahwale uuekS aastaks. Rahu ja rõõ mu , kui Jumal ka piakS sündida laskma, et meie suure isamaa, kitsama kodumaa ja sellega ka Eesli rahwa rahu «väljapoolt piakS rikutud saama. Parem rahu «võib südameS kindlast õitseda, kui «väljaspool ka marud möllawad. Onne ja õnnistusi, rahu ja rõõmu uuekS aaStakõ! Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSliS, ISstuluu 24. pSSwat Saksamaa walitsuse poolest on üks maga tähtjas krmlulus ilmunud, mis «viimastel päawadel mäga kõikuwat  Europa seisukorda kinnitama näitab. Berlinist kirjutatakse Jõulukuu 21. pääwal: Meue walitsuse päri, mise peale on Wtirst BiSmark Bulgaria aSjuS sisse tulnud  kirjade stsu ja walmistamist läbi katsuda käskinud ja täua seisab ,Niigi TeadaandjaS": Med kirjad saiwad ainult selleks malmiSkatud, et kahitust Saksamaa walitsuse auusa ja otsekohese meele wasta sigitada wõikS. Selleks oleks ka tõe poolest aSja, kui nende kirjade sisu tõe põhja peal seisaks. Saksamaa politika on aga hakatusest saadik Koburgi Prinzi ettewõtmist Bulgariaõ makõwate kanbatrgcmiSte  waSlaseks pidanud, piab seda mõtet ka täna kinni ja ou seda ametlikult ka teistele walitsuStele, iseäranis nimelt Wene walitsusele teada aunud. Kui räägitawad dokumentid, uimelt see, mida Saksamaa Saadiku nimel WiiniS ou tehtud, ja nendes waleklrjadeS antud sõnumid kui tõe põhjusel seiSwad ära oleksiwad leitud saanud, siis wõikS Saksamaa ametlikku polttikat tõeste kahekeelisekS ja leina ametlikku tallitust auutumakS pidada. Saksamaa walitsusel, kes ikka püüdnud on, sõbrustatud riikide üsaldust  oma selge ja otsekohese meele peale tuelada, oli siis tungiwat asja, et nende kirjade waledus selgeks tehtud ja selle üle ametlik tunnistus autud saaks. Järel-uurimised on nüüd selgeks teinud, et Flanderni Grafi-praua ja Koburgi Prinzi wahel iialgi kirjast wahetatud ei ole ja et Priuz ReusS (Saksamaa Saadik Miinis) leinale iialgi seda nõuu ei ole auuud, mis nende kkjadeS seisab. Teised kirjad, mis kõrgete meeste poolest pidiwad olema, on niisamati «valelikult tehtud. Sellest on näha, et need dokumentid, mis tänine mitte weel leitud inimestest tei-tud on, muud et tahtnud, kui kahtlust Europa suurriikide wahel  sigitada, ja et neil dokumentidel mingisugust kindlat põhjust ei ole, et need walelikult tehtud on/ Lugejad mõistawad küll ilma pitkema seletamiseta, et siin nendest kirjadest jutt on, mida tülikihutamiseks Saksamaa ja Wenemaa  wahel Wene Keisri kätte toimetati ja millest Wene Keisri ja Würst Bismarki wahel Berlinis jult oli. Kntda hakatusest saadik arwaii, olla need kirjad Prantsusmaa endiste Kuningate suguwõsa (OrleanlaSte) poolest 'valmistatud  ja kõrgete, aga rahu-waenuliSte käte läbi Wene Keisri katte toimetatud. Saksamaa Teadaaudja" kuulutust mööda ei olla need tegijad weel mitte .leitut/, igalt poolelt arwatakse aga, et neid koguni mitte , leida" ei taheta, sest et see suurel maailma-wainu! rohkem tolmu üles keerutuks, kui seda nii kõikuwal aeal arwatakse hea olema. Nende kirjade jõnakäik ou ka kuulutatud. Rahuarmastajatel  on lootus, et see kuulutus rahule suureks tugiks on. pealegi sellepärast, et selle inetuma pahateu selgekstegemist Wene walitsuse poolest uõuuti, uus seda tähendab, et Wene riigi Keiser ja JsewaMseja mitte nende nõuiiS ei ole, keS iga hinna eest ja iga nõuga sõda Saksamaa ja Weuemaa wahel sütitada himustawad. Weuemaa Wätjaspidiste asjade ametlik leht, , Journal de St. Petersbourg," loodab sellest selgitusest suurt tulu Europa rahule, niisamati ka teised tähtsamad Wene lehed. Ainult „Swet" uriseb hammaste wahelt. Silma uähtawalt  on sellel lehel paha meel, et seda kallist konti tema hammaste wahelt kistakse, mida Europa rahu äraandjad temale ette wiskastwad. Et need kirjad maledest täis on, seda lunuistawad Weue lehed kõik; Prantsusmaal ou aga ikka weel mõned, keS neid õigeks wärwida himustawad. Üks kaunis Uueaasta kingitus ou see kuulutus, ja ka Wene paberraha hind ou VerUui börsil tõuSma hakkannd, kui ka wäga pikkamisi. Rahamehed ei usalda, et see kuulutus kõiki neis laeneid 'vaigistada suudab, mis «viimastel  aegadel uit kangest kohasiwad. Uue- aas ta teretam i S t e S . mida harjunud wiistl kõrged 'valitsejad ja «valitsused wälja 'vahetada tasemad  ja kõurdrS, millega kõrged «valitsejad oma kõrgemate ametnikkude teretamiste peale waStawad, ou sel korral rahu healed rohkem kostnud, kui mõui pääw enne seda arwata «võis. Keiser Wilh e l m ei ole omas teretamises politikast mitte sõna lausunud, aga Berlinist kirjutatakse , Kölni Jeitungile," seal elada kõrgete? ringkondades kiu del lootus, et aaStal 4888 EttropaS mitte ssda karta ei olla Isegi Prantsusmaa uuS Präfideut Earnot olla m«ekS aastaks Saksamaa Keisrile kinnitada lasknud, et niikaua kui tema ametis on, ükSki MiniSterium sõda ei pidada üleS kihutama. AuStria Keiser on Saksamaa KeiSrile "maS nue-aaSta telegrammis kirjutanud:  ,Andku Jumal, et segane politika pea selgiks ja meie rahwad rahu õnnistuses elada wõikfiwad." Wiini zeitungid on jälle õige rahumeelised ja ka Uugrumaa MlniSter-Präfident TtSza on kinnitanud, et tema arwateS  ligemal aeal rahu-rikkumist karta ei olla. Tuntud wale-kirjade awaltk kuulutamine on Austria Keisrikojas suurt rõõmu teinud ja rõõmuga nähakse, et ka Wene lehed Saksamaa kohta mhu-meeleS kirjutawad, kui ,Swet" arwamata saab jäätud. Jumal andku, et uuest äratatud lahke meel üle uue aaSta esimeste päänade keSkakS! Roomast kirjutakse PaapSti 50a astase preestri  -jubil ä n m i üle Näärikuu 1. pääwal uue arwu järel: ,Jlm on tänasel PaapSti jubiläumi pääwal külm, aga iluS Juba «vara homiku oliwad fisseminekud Petruscplatfi  poole määratumate rahwa-hulkadega täidetud. Sõeawäe-rtda  ei lasknud kedagi ilma luba-kaardita selle platsi peale aStuda. Kiriku seeS ja wäljaSpool oli kõik heaS kordav. Jumala-teeuiStuse aeal saiwad kõik kiriku kellad Rooma linnas löödud. Kell 9'/, enne lõlinat tuli Paapst, keda tema auu-tooli (Lsclia. e«Btatc>ris.) peal kanti, ühest selleks «vallal hoitud trepist Vatikanist kirikusse, sai sealt läbi kantud ja õnnistas paremale ja pahemale poole, kuna rahwaS elawalt temale annstuft tunnistas. Paapsti kojaametnikud  kälsiwad ann-iste taga ja mõlemil poolel. PaapSti Uuu-gardid ja Shandarmid oliwad kirikus aunteenistusel.  Pärast waikist Jumala.teenistust algaS Paapst kiituse laulu. SiiS hakkaS rong jälle liikuma ja omalt istelt andis Paapst täie healega õnnistust, kui kesket kirikut  jõudnud oli. Siis pööraS Paapst Vatieaui tagasi," - Walitsejate Würslidc, riikide ja seltskondade saadikud ja kingitused oliwad juba enne waSta wõetud ja juba enne oli Paapst neile suuremat ja «veikemat pattude andeksandmist kuulutanud, keS pilgerite käigust teuga, andetega ehk palwetega  osa ou «võtnud. Kui Paapst Leo XIII. ka «se sügamast haritud ja tasane meeS m«, stiSki piab tema oma Jumala-asemiku aunft ja nhkuscst seda suurema sitkusega kinni, mida wäh«m temal lootust on. oma ilmlikku Kuningriiki  iialgi tagasi saada. Jtalia walitsuse poolest on koik ära tehtud, et PaapSti jubilänm kuidagi tülitatud et saaks, on aga ka hoolt kantud, et pilgerite üliwaimusluS üle et keeks ja awaliknlt PaapSti ilmalikku riiki tagasi pärima ei hakkaks. FlvrenziS olla Jtalia Politsei Jõulukuu 49. pääwal Prantsusmaa Konsuli majasse läinub ja kõiki kirjakogu pitseri alla pannud. Miks seda tehtud ja mis järge sellel ehk olema saab, sellest ei ole tänine weel midagi kuulda. -- NcapeliS on uulitsal Wene Konsuli  peale laratud ja teda peast haawatud. Politsei abi ei olnud ligi ja Konsul pidi iikst koju saada katsuma. Arwatakse, et erawiha selle kurjateu kihutaja olnud. Jtalias on wäga palju lund sadanud, jõed on iile kallaste kohanud ja paiguti uputust teinud. Ka Prants u S m a al, nimelt lõune-idapoolistes maakon dades, sadaS Jõulukuu keskmiste pääwade sees palju lund ja Barcellonette'6 oli 25 graadi kiilma. Spanias peetakse nõuu Amerika Ühendatud-riikide abiga aaStal 4892 Amerika ülesleidmise 400 aastast j, lbtläumit pidada. PaloS'eS, kust Columbus wälja sõitis, iahetakse temale uhket auu-sammast ehitada. Ksik Europa ja Amerika walitsused ja Geografia-seltstd piawad osawõtmisele kutsutud saama. Panama-kanali ehitamisele kardetakse sel aaStal rasket häda tulema, raha poolest ja ka nende raskuste poolest, mis selle maa loodusest tulewad. kust kanal weel läbi on ehitada. Kolmas jägu on kiili walmiS, aga see on kergem  jägu, ja suurte rahameeste usaldus selle suure eltewötmise  peale on kardetawal «viisil kahanenud. Parlament ja walitsuS Prantsusmaal on hulga selle Kanali-seltst weksleid oma wastatamise alla wotnud ja nüüd kardetakse, et selle eest ehk waStatamist pärima hakatakse. Kanali ehituse algaja, waua kuulus Graf LeSseps, piab aga ise nooruse rõõmuga lootust kinni ja arwab, et ka see suur ast niisamati korda saab minema, nagu SueSse-kanali ehitamine  korda läks. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Rttterkonuale on kohalise Ministeriumi poolest luba tuluud Näärikuu 49. pääwakS Maapää w a Tatlinasfe kokku kutsuda. Kuida kuuleme, saada iseäranis rahwa-kooil oSjad pääivakorral seisma. Ininal olgu oma nõuga ja õnnistusega ligi! Pealinnast tulnud sõnumite järel on makS ühe uue seaduse järel Liiwimaal lv kopika peale, Kuuramaal 45 kopika peale määratud Kas see maks ka EeStimaal uueste kõrgemaks tõstetud saab, selle üle ei ole sõnumit tulnud. Linna kruntmaksud on selleks aastaks EeStimaal 49.400 rubla, Liiwimaal 203,900 rubla, Kuuramaal 88,700 rubla peale määratud. ,Olewiku" sõnumite järel olla Vallimaa kubermangude kirik useaduse  muutmisest juttu, nimelt kirikuõpetajate «valimise kohta. Möödaläinud aastal ilmuS Jwan Aksakowi kirjadest see jägu, mis Vallimaa kubermangude asjust räägib ja mis esiteks aealehtedes „Moskwa", ,Denj" ja ,Russj" ilmus. Sel aaStal piawad Ka tko w i kirjad Vallimaa kubermangude üte ilmuma ja Juri Samarini  kirjad sellesama asja üle uucSle wälja autud saama. Z Peal? selle kuulutab ,Kuuramaa Kubermangu Zeituu z," - et sealised Weuelased Üht kog,«kirja kõige ,Balti«naa küsi- ! miSte" üle wälja anda tahta. ! »Olewiku" arutust mööda saawad sel aaStal « «viisteistkümmend EeSti-keelist ajakirja ilmuma: z 4) Olewik, toimetaja A. Grenzstein; 2) PoSti- - mees, toimetaja Dr. K. A. Hermann; 3) EeS t i I Postimees, toimetaja J. TÜlk; 4) Sakala, I toimetaja J. Peet; 5) Wirul a n e, toiiuetaja J. Järw; - 6) WalguS, toimetaja J. Kõriv; 7) Wirmaline. ' toimetaja J. Reimvald; 8) Saarlane, toimetaja Baron Hartwig Sass ; 9) Tall i n n a S 0 be r, toimetaja  W. F. Eichhoru; 40) NiStirahwa Pühapääwa  Leht, toimetaja Propst W. Kentnrann; 44) Meelejahutaja, toimetaja H. Laakmanu; 12) Laulu ja Mängu Leht, toimetaja Dr. K. A. Hermann;  43) Onr a Maa, toimetaja Cand. H. Tressner; 44) Kündja, toimetaja J. Nebocat; 45) Linda, toimetaja Lilli Subnrg, Cand. H. Treffneri nime all. ,Olewik" piab seda aealehtede hulka EeSti rahwa hulga ja jõlm kohta liiaks, sest aeakicjandnS rusuva teist kirjandust  «naha, ja soowib silmanähtawalt. et rahwas mõnda neist lehtedest ,uinutaks," et teised paremini elada wõikfiwad,  et rahwal ka raamatute ostmiseks raha üle jääkS. pOlewikul" wõib omast kohast õigus olla, aga tema arwud,  mis järel ajalehtede hulk Eesti rahwa hulga ja jõuu kohta liig suur olla, ei ole täielised ja õiged, ja ,Olewiku" soowimine et taha õiete ühe kaasaealehe lahkusega  kokku mahtuda! Esiteks piame neist lehtedest, mida fiin ÜleS tueb, ,Meelejahutaja," Maa" ja ,Linda" nendest lehtedest «naha arwama, mida iseäranis  pealehtedeks" ja peakirja»idnseks" nimetatakse ja piaine neid paama < u te" sekka lugema. ja Mängu Leht" rnahub weel 'vähem aealehtede sekka, sest sellel on jo oma iseäraline eesmärk. Kündja" saab oma kuulutust mööda sel aastal ainult üks kord kuus wälja tulema, ei ole siis ka enam poolitika lehtede keSkiS ja saab ainult majapidamise tarwituste ja lõbustuse kasuks wälja antud. Kui ,Ristirahwa Pühapääwa Lehel" ka oma politika jäutus on, siis ei wõi seda lehte nende sekka arwata,  kes teiste lehtede lugejaid «vähendaks ja kelle lugejaid  ükSki teine Eesti leht piaks 'vähendada soowida tahtma  ja tohtima. See on Eesti rahwa ainus kiriklik leht ja et üht seesugust kibedast tarwis läheb, seda ei wõi keegi salata. keS Eesti rahwa tõsiseid elutarwitusi ja elulootusi «vähegi  südame peal kannab. Seda lehte piaks juba igas Eesti perekondas leida olema, iga teise lehe kõrwaS, mida seal peetakse. Neist 45 lehest, mida ,Olewik" üleS lueb, lange-» wad siis 6 «välja ja üle jääwad 9. Eesti rahwa hulkas «võtme julgest 900,000 hiuge peale arwata ja sedawiisiU tuleb wast ükS leht iga 400,000 hinge peale. ArwameV iga 40 hinge peale ainult ühe lehe, mis tõeste tväher küll ou, siis jääb igale lehele ikka 2500 tellijal; sellegaZ wõiwad wäljaaudjad läbi saada ja iga hinge peale langeb» aealehtede kulust ainult kopikat aastas. Meiearwa-s me, et sits ka weel , raamatute" ostmiseks jõudu üle jääb,? kui need osta maksawad. Kui aga üks ehk keineZ leht rahwa poolest piakS pillutatud" saama, siis on küsida:» Missugusele lehele oleks kätki-laulu soowida? Kass teab toimetus üht seesugust lehte nimetada ja» rahwale pinutamisekS" ette panna? I —> Jõulukuu 20. päätva õhtal leiti Pilka-jala jalgtee pealt rätsepp Horui surnukeha. Tema oli lauge-» tõbine olnud ja seal järsku peaaju rabandusesse surnud.» Raudtee-ametnikn Jakob M. korterist Toompeas alewis warastati Jõulukuu 44. pääwa õhtal. kui temas weel ametis oli, 00 rubla eest riideid. Waras, Khristianß 0., sai Wene turul kinni «võetud, kui tema riided juba» ära oli müünud. Riided saiwad ostjate käest ära «võetu» ja peremehele tagasi antud. Jõulukuu 49. pääwa» lõhuti 2. alewijäus Liisa R, korter lahti ja waraStat» sealt 50 rubla eest riideid ja teisi aSju. KahtluS o»« soldati- poja Nikolai S. peale langenud, keS ka juba kinuÄ «võetud on. Öösel waSta Jõulukuu 22. pääwa leita uulitsal ükS peremeheta hobune saaniga, ja wiidi Polit4 seiSse. !