tunuistawad waSta oma tahtmist ka meie Demokratlafed, kui GeSti Kuningatest ja waneMakeft wist peremeestes! -- räägiwad. Kui maa ja rahwas Saksa-rittrete walitsuse alla laugesiwad, siis jäi seisuslik elukord maarahwa kestis puudutamata ja aearaamatu kirjutajad räägiwad mõisaherradest,  maawabadest, peremeestest ja sulastest. Talurahwa seisused, peremehed ja sulased, jäiwad ka järgmistel segastel aegadel seisma, ka fiis, kui Põhjamaa sõda üleüldist  wiletsust sigitanud oli ja segaduse abil üks wõeraS waim meie maale tungis, mis maarahwast mõisaherrade päriseks tegema kippus. Peremehed ja sulased oliwad flin ikka ja sulased tuulasiwad ikka tõrkumata peremeeste sõna, kunui ehk ise peremeheks saiwad, kus fiis nende sulased nende sõna tõrkumata kuulafiwad. Niisamati kuulastwad  taluperemehed mõisaherrade, kui omast kõrgema seisuse sõna. Üheks paljaks .rahwaks", ilma ühegi seisusliku  meeleta, kuida seda wabrikute-maadel ja ka maadel ilma talukohtadeta tuntakse, ei ole meie kodumaa rahwaS iialgi alanenud, ka mitte pärispõlwe aeal. Üleüldised sõnumid maailmast. Saksa - Prantsusmaa piirelt kostis järsku kärgatus nende rahu - laulude sekka, mis pühade aeal soigutaks läbi Europa kõlastwad. Prantsusmaa PolitseikommiSsär Schnäbele Pagny raudtee-jaamaS, oli Saksamaa piire peal leitud, Politsei-teenritest kinni wõetud ja Mehi linna wangi wiidud, kus need süüd Saksamaa kohtute poolest piawad läbi katsutud saama, mis tema peale kaebatud on ja mille pärast teda oli kinni wõtta kästud, kui tema Saksamaa piire peale aStuks. Nimelt olla tema nende Prantsusmaa seltskondade asjatallitaja olnud, kes Elsass- Hothringi rahwast oma walitsuse wasta wihale kihutawad, olla neid noori mehi Elsass-Lothringi maalt, keda sõeawäe-kohuse  täitmisele kutsuti, ärakargamisele eksitanud, neid ise üle Prantsusmaa piire aitanud j. n. e. Miks tema Saksamaa piire peale tulnud, selles lahkuwad sõnumid üksteisest ära, kuida need Prantsusmaa ehk Saksamaa sõbrade poolt tulewad. Esimeselt poolelt kinnitatakse, Saksamaa Politsei - kommissär Gautsch Ars'is, olla temale kirjutanud ja teda ühe piire-samma ülespanemiseks piirele kutsunud. Teiselt poolelt on jutt koguni teisiti. Hiljuti saatis Saksamaa walitsus Mehi linnast loomaarsti  Anloiu 6 wälja, kes Prantsusmaa .Jsamaa-liiga", sellesama seltskonna liige oli, kes wihawaenu Saksamaa wasta kihutab ja kelle estmees see kuulus Deroulöde oli, kes weel wiimasel suwel wiha ja sõda Saksamaa wasta sütitateS ja lõõtsutateS Wenemaal reisis. Selle mehe isa, wana Antoine. kes hiljuti weel Novöaut'i linna Bürgermeister  oli, jäi aga Saksamaa piirele elama, ja korjata Elsass-Lothringi maal Prantslaste .Isamaa-liigale" raha. Seda raha wasta wõtma ja toimetama, olla Schnäbele tema juure läinud ja olla kinni wõetud, kui wana Antoine majast wälja astus. Kuida aga lugu Schnäbele kinuiwõtmtsega  ka oli. stis ei ole see pea asi, waid pea asi on ikka seeMas tema Saksamaa wasta seda süüd teinud on, wöi mitte; Würst Bismark on teda siiski lahti laSta lubanud, kui tõeks tunnistatakse, et tema Prantsusmaa piire peal kinni wõetud on, mis aga wist rask saab olema. Prantsusmaa lehed käratsesiwad esiteks ja ähwardasiwad  seda asja söea-asjaks teha, on ennast aga jahutanud.  Seda rohkem käratsewad Saksa-waeuulised Wene lebed ja see on õige kentsakas, kui wäho asjalikku meelt need näitawad. Seal kaevatakse selle toore wägiwalla üle, kuida Saksamaa walitsus Elsass-Lothringi rahwast .SakSlasteks"  teha, ümberrah w u s t a d a. püüda, kuna kõik maailm teab, et need .Prantslased", keda wägiwallaga .ümberrahwustada" taheta, Saksa-keeliseid sugunimest kannawad. Schnäbele, ka üks mees Saksa-keelise sugunimega,  ja koguni, kui Elsass-Lothringi kodanik, Saksamaa alam. saab kiitust, et tema neid .Prantslasi" kaitsenud, kes Sakslase .wangist" põgenefiwad ja Saksamaa walitsus pidada ennemini .paar tosinat" wähema soldatitega leppima, kui ärakarganud soldatite kaitseja kinnivõtmisega oma naabrit pahandama j. n. e. Needsamad mehed röõmuStawad  aga ennast nimelt .Kuuramaa Kubermangu Zeituugis"  selle üle, kuida .ptire-rahwad", s. o. Lätlased ja Eestlased, omas uskus ja omas rahwuses ikka rohkem ümbermüudekud saada ja ennast .sada millioni wendadega" ühendada. Tõtt ja õigust erakondlased nüüd kord ei auusta, waid ainult oma erakondlikku tuhinat. Nii kardetaw see juhtumine Prautsus-Saksa piirel nii põnewal  aeal ka olema näitas, siiski arwatakse, et sellest sõda karta ei ole. Prantsusmaa walitsusel ei ole sõeaks nüüd enam julgust. Saksamaa sõeawäe kohendamine on uue Riigipääwa abiga seaduseks saanud ja Preusst riigi lepitus Katholiigi kirikuga on nii heaste kui tehtud, mis Saksa Keisririigile uut kindlust annab. Venemaalt ei näi Prantslastel  sel korral ka mujalt osawõtmist loota olema, kui kärat ejate lehtede poolt, mis tõsisel aeal wäga wähe wäärt on. Wenemaa seltskondades, kus otsekohene truuwuS  Keisri waSta walitseb, on ära tuntud, et ühendus Prantsusmaa .wabalastega" muud ei tähenda, kui ühendust  Monarchiriikide wastastega. Kuida lugejad ehk küll weel mäletawad, plaauistwad Prantslased oma suure mässamise  saea-äastaseks mälestuseks, selle aea mälestuseks, kus Kuningas ja Kuninga-Praua werekirwe alla weetud, Jumal taewa-trooni pealt tõugatud ja tema asemel üks awalik naesterahwaS .mõistuse-jumalakS" wälja hüütud sai, aastal 1889 Parifis suurt rõõmu-pidu, üleüldise maailma-näitusega ja 300 metrit (128 sülda) kõrge raudse auu-torniga, ja kutsustwad kõiki maailma sellest omast .pühast" ametlikult osa wõtma. Saksamaa, Austria ja Wene Keisririigid oliwad esimesed, kes lahke kutsujatele wastasiwad. et nemad seesugusest pidust osa wõtta ei wõi ega taha. Prantsusmaa wägimeestele näib Wene walitsuse poolest ka tähendatud olema, et Wene-Prantsufe  ühendus walitsusele mitte nii soowitaw ei ole, kui mõned lehed .kõige rahwa" nimel kõlawates kõnedes kinnitawad. Hiljuti saatis üks .waimustatud" seltskond Peterburgist Kindral Boulanger'ile .Wenemaa nimel" kalli ja uhke auu-Mõega, kes seda aga tagasi saatnud on. Wist ei ole tema omast peast seda suurt auu põlganud, waid temale on küll tähendatud, et üks Prantsusmaa Minister seesugust  ärritawat kingitust wasta wõtta ei tohi.  .Jsamaa-liiga"  esimees, kuulus kõnemees Derouläde, on ka omast esimehe ametist taganenud ja kuulutab awalikult, et tema seda ametit ühe walitsuse all tallitada ei taha, keõ õigel aeal .kättetasumise"-sõda peale hakata ei julgenud.  Nende nähtuste mõnul on arwata, et Prantsusmaa  walitsus Schnäbele asja sõea-asjaks teha ei julge. Kergest wõiks aga juhtuda, et Anarchistlased, .kättetasujad" ja teised seesugused .wabalased" selle asja mõnul nii suurt wiha walitsuse wasta üles keerutawad, et see taganema  ja neile aset andma piab. Siis wõiksiwad ikka Prantslased oma .kättetasumise"-sõda Saksamaa wasta algata, mis sügawamal põhjusel sõda walitsejate Würstide wasta, ehk Demokratlaste sõda Aristokratlaste wasta tähendaks  ja seltslikku sõda riikide stsikondas äratada wõiks, kuida Sozialistlased, Kommunistlased, Anarchistlased ja Nihilistlased seda juba ammu soowinud on. Kelle poole hoida seal iga otsekohese Kuninga- ehk Keisri-alama, iga auusa ja mõistliku kodaniku tohus oleks, seda ei ole waja pitkemalt seletada. Preussi Maapääwal seisis Preusst walitsuse lepitus Katholiigi kirikuga pääwakorral, sigitas käredaid waidlemifi ja sai selle kuu 13. pääwal teises lugemises wasta wõetud. Maapääwa Herrademajas oli see seadus juba enne läbi räägitud ja nimelt määratud,  et Katholiigi kirik Preussi riikis umbes needsamad õigused tagasi saab, kuida need enne aastat 1871 oliwad, enne kiriklikku wõitlemist ja nendanimetatud Mai-seadufi. Nimelt tohiwad Katholiigi waimulikud seltskonnad, kloostriwennad  ja kloostri-öed, Preusst riiki tagasi tulla; Katholiigi  preestrid saawad jälle Seminarides kaswatatud, mis Katholiigi kiriku waimulikkude ülemate ülewaatamise all seisawad, ja Katholiigi preestrid saawad kiriklikkude ülemate  poolest ametisse pandud, kes sellest aga Riigiwalitsusele  teatust annawad, kellel asjaliku põhjuse pärast õiguS on wasta rääkida. Selle seaduse wasta oliwad kõige pealt Wabameeltste erakond, kes ülepea ühegi kiriku õigust ei salli; aga ka Ewangeliumi usutunnistuse eestkostjate poolest sai selle waSta räägitud ja nimelt mõlemi kirikule ühesugust  õigust päritud, kuna see seadus Paapstile ja Katholiigi kiriku ülematele rohkemat wabadust annab, kui Ewangeliumi kiriku ülematel seda on. Keskpaiklastel oleks küll himu olnud ka selle seaduse wasta rääkida, ek kiriklik tüli neile asja annaks ka edaspidi Katholiigi kiriku lipu all oma riigi wastast politikat Sozialistlastega ja teiste seesuguste erakondlastega edafi tallitada, aga Paapst ise oli seda neile ära keelanud. Mitu kord astus Würst Bismark ise ette, wastas WabameMtele leikawa pilkamisega  ja seletas Ewangeliumi usutunnistuse eestkostjatele, et ühesugusest õigusest fiin juttu olla ei wõi. Katholiigi kiriku pea olla Paapst, Ewangeliumi kiriku pea Keiser ise, kui Preusst Kuninigas. Ühesugune õigus pärikS aga, et Paapstile tema kiriku kohta Preusst riikis seesama õigus antud saaks, mis Kuningal oma kiriku kohta on, ja seda ei wõida Paapstile lubada, Mai-seadused olnud wSitlemise-seadused ühe wägiwaldse Paapsti wasta, mida nüüdse Paapsti kasta tarwis ei olla. Tuleks ehk kord jälle wägiwaldne Paapst, stis wöikfiwad ka jälle wõitlemise-seadused  tehtud saada. Kõiki palus Würst Bismark seda lepitust muutmata wasta wõtta, et riigi seespidine rahu kosuks. Silmanähtawalt seista Saksamaal rasked wõitlemised seespidiste ja wäljaspidiste mässajate ja lõhkujate  wasta eeS. Sellepärast pidada kõik Saksamaa seespidisel»  tüli-asjad lepitatud saama, mis iganes asjata on. ja aSjata olla kiriklik tüli ühel aeal, kuS üks nii mõistlik Paapst walitseb. MikS Würst Bismark ka .wäljaspidiStest  lõhkujate-erakondadest" rääkinud on, see teeb nimelt Wene .Nowostile" suurt muret. See wõida jo kõiki neid püüdmist tähendada, mis wälistel maadel mitte Würst Biõmarki meele järel ei ole. Nenda saada jo Würst Biõmarki poolest kõik Wene rahwuslik aeakirjanduS.kõik- slawlik" ja .mässuslik" nimetatud ja Deroulsde ja Boulauger  olla tema silma ees .käredamad mässajad". Meie teades ei ole Würst Bismark Wene rahwuslikkufi püüd mifi iialgi .kõikslawlikuks" ega .mäSsusliknks" nimetanud, nii kaugelt need Wene rahwa enese rahwuslikku kokkuhoidmist  ja kosutamist omaks filmmärgiks wõtstwad. .Nowosti"  määramata kihutamised .piir-rahwaste" rahwuse ja usutunnistuse wasta koormawad aga wist selle lehe enese südame-tunuistust, mis palawikku sigitab ja wiiraStufi  nägema paneb. Et Prantsusmaal Anarchistlasi ja Wenemaal Nihilistlafi on, ja et need Saksamaa Sozialistlastega  sõbrustust ja ühendust otsiwav, seda piakstwad .Nowostt" teadma. Et Preusst Ewangeliumi kiriku eestkostjad Riigiwalitsuse lepitust Katholiigi  kirikuga ja Katholiigi kiriku wõimust oma enese kiriklikkuis asjus kardawad, see on wist asjata. Ewangeliumi  kirik ei ole ennast jo iialgi ilmaliku wõimuse peale tuetanud, waid ikka ainult waba õpetuse-öiguse peale. Et fee õpetuse-öigus aga Preusst riikis iialgi piiratud ehk rõhutud  saaks, seda ei ole jo karta. Saksamaa Riigi-nõuukogn otsus, sõeawäe tarwitusteks 172 millioni marka lisaks pärida, seifis selle kuu 13. pääwal Riigipääwa arutamise all. Sõea-Minister põhjustas, et seda lisa kibedast tarwis on, kui sõeawägi mõjuwalt piab korraldatud saama. Kui Riigipääwa-saadik  Benningsen selle ettepaneku eest kostnud, sai see ühe kommisfioni arutamise alla antud.  Inglismaa  Parlamantis oli selle kuu 2. pääwal iseäranis suur kära Parneli, lirima mässajate sala-juhataja, wasta. Kuida lugejad ehk weel mäletawad, saiwad 3. Lehekuu pääwal 1882 Dublini Föniks-parkis lirimaa walitseja Lord Cavendish ja tema sekretär Bourke ära tapetud.  Teistega ühes tunnistas Parnell sel aeal oma jälestust selle kurjateu üle, nüüd on .Times" aga üht kirja ära trükkinud, mida Parnell sel aeal ühe lirimaa Maaliiga  liitele kirjutanud ja kinnitanud, et .Bourke mitte enam saanud ei olla, kui tema teenis." Ka selgib sellest kirjast, et Parnell wäga heaste teadis, kes mõrtsukad oliwad, ja et temal ka juba selle kurjateu plaan tuttaw oli. Parnell salgab oma käekirja ja asjatundjad,  kelle arutegemise alla see kiri antud on, ei ole oma otsust kindlast anda wõinud, sest et neil üht teist Parnelli käekirja aastast 1882 weel ei ole, waid ainult wiimasest aeast, kuna inimeste käekirjad ennast aegade kaikus  ikka rohkem ehk wähem muudawad. Saaks selgeks tehtud, et see tõeste Parnelli käekiri on, stis oleks kõige maailma ees selge, mida küll ka nüüd juba teatakse, et Parnell mõrtsukate seltsimees on ja tema piaks Parlamentist  wälja astuma. Parnell on Dublini reisinud ja tahab sea! seda üles otsida, kes küsttawat kirja tema nimel teinud  olla. Seal olla üks mees nimega Piggot, kes enne Zirilaste .Rahwus-liiga" liige oli, nüüd aga oma endiste seltstlaste tegust üles annab. See olla Parnelli etteandmist  mööda seda kirja ise teinud. .Times" kirjutab aga üht tükki teise järel ja ähwardab weel rohkem Parnelli ja tema seltstlaste käekirjast ilmutada, mis näitama piawad,  et Parnell ja tema erakond kodumaa mõrtsukatega ja Amerika dynamitlastega sidemes seisawad. Parlamentis on senni lirimaa uus põlluseaduS teises lugemises waSta wõetud, kuida ka Parnellitlased selle wasta paniwad, kes tüli jäädawaks teha tahawad, et nemad oma tähtsust ei kantaks ja ka edaspidi, .rahwamehi" mängida wõiksiwad,  miS neile lirimaa talurahwa taskutest juba nii palju auupalka sisse kannud on. Inglismaa Kindral-Konsul Bulgarias, mister Joneson seal üht tempu teinud, mis nimelt Wenemaal pahandas, aga ka teistes suurriikides hukka mõistetud saab. Omas ringreisus läbi Bulgaria ja Zda-Rumelia oliwad aeglised walitsejad selle kuu 8. pääwal Filippopelis. kus mister lones neile Mt pidu walmistas ja seal järgmist kõnet pidanud olla: .Mina joon walitsejate termist, kes omas tarkuses mõistnud on, Würstiriiki mõjuwalt walitseda, seda ühest kardetawast seisukorrast peasta ja seda kõik ilma seadusliku korra ja üleilmliste lepituste rikkumiseta. Mina joon ühes Bulgaria rahwa wabadufe ja kosumise peale, selle weike kolm millioni hinge suure rahwa terwife peale, keS oma kindluse ja mehise wahwuse läbi näidata oskas, et tema oma wabaduse kohaline on, mis läbi tema Europale  julgust annab, temale Wene kolosst (määratuma kogu) pärimiste wasta abiks olla." Kõik suurriigid on Bulgarlastele  tähendanud, et nemad ennast Wenemaaga piawad  lepitada katsuma ja et neil Europa poolest omas wõittemises Wenemaa wasta mingisugust abi oodata ei ole, ja, kuida kinnitatakse, olla aeglistel walitsejate! ka juba nöuu olnud omast ametist taganeda, et seal midagi wõiks korrale seatud saada, millega Wenemaa lepib ja mis läbi see pilwe wõiks lahutatud saada, mis sealt ähwardateS  tulema kipub. Nüüd on üks Inglismaa diplomatika-ametnik  kõige Europa nimel neid walilsejaid nende wastapanemises uueSte kinnitanud ja neile abi tõutanud, mida temal Europa nimel tõutada õigust ei olnud ja mida Inglismaa ise ka wist iialgi andma ei saa. Inglismaa poolt kinnitatakse nüüd tagajärel soigutaks, et lones nimelt