Kolmas klass. 3 tundi. Lugemine ja lühemate lugemise tükkide ja kergemate luuletuste pähä-õppimine; tõlkumine ka Eestikeelist Saksakeelde, suusõnal ja kirjalikult. Grammatik: esimesel poolaastal Etymologie ning Flexion, töisel poolaastal Syntax kõik ülewaatlikult, näituste waral. Töine klass. 3 tundi. Raskemate kirjandustükkide lugemine ja nende arutamine  sisu ja keele poolest. Luuletuste peast ettekandmine. Tõlkumine. Kergemate juttude üleskirjutamine Saksakeeli; lugemise tundides käsil olnud tükkide fisu ülestähendamine, õpitud luuletuste ümberseletamine Saksakeeles. Esimene klass. 3 tundi: Lugeda wõetakse kõige tähtsamat Saksa kirjandust. Harjutused kõnelemises; kirjalikud tööd klassi osawust mööda. V. Rehkendamine. 8 tundi nädalas, ä.. Õpetuse määr. Kaswandikud peawad kõiki igapäewaseid armumist tundma ja tarwitada mõistma ja peawad algebra armumises  künni 2. kraadi wõrdlusteni ühe ja mitme otsitumaga jõudma niiheasti ruumi-arwamises ja looduswägede õpetuses ettetulewate ülesannete mäljarehkendamiseks, kui ka mõtte teritamiseks üleüldse. Algebra peatükka tuleb aga lihtkombel õpetada, nii et neile õpetustele igalpool igapäewased  arwamised arusaamise tueks on. L. Õpetuse j autus. Neljas klass. 2 tundi. Korrata: neli arwamist täisarwudega, harilikkude ja kümnendikmurdudega; ühekaudu arwamine; kergemad algebra  ülesanded mõistukaudu. Ruut- ja kantarwu põhjaotsimiue.  Kolmas klass. 2 tundi. Wastalised arwud; neli arwamist tähtedega ja tähtede murdudega; wõrdlused ühe otsitawaga. Neljaliikme Võrdlused  (proportsionid). Põhja-arwamine armude ja tähtedega. Töine klass. 2 tundi. Logarithmete tarwitamine; wõrdlused kahe ehk mitme otsitawaga. Wõrdlused ruut-arwudega ühe otsitawaga. Esimene klass. 2 tundi. Järgarwude wõrdlused (progressionid). Wõrdlused ruut-arwudega ka mitme otsitawaga. Vl. Ruumi-arwa mille. 6 tundi nädalas. Õpetuse määr. saagu ruumiwalla suurustega heasti tuttawaks; nad yarjugu neid suurust osawaste kokku seadima  ja õigeste ära mõõtma et nad terawaste mõtelda ja kindlaid otsust luua ning matemaatika seadusi igapäewases  elus tarwitada jaksawad ja taewaruumi kehade olemise ja liikumise õpetusest wõiwad aru saada. v. Õpetuse jautus. Neljas klass. 2 tundi. Pinna arwamine: planimetria põhjusõpetused; kolmnurgad; ruudud; Pythagoras'e õpetus; ring ja tema winklid. Kolmas klass. 2 tundi. Hulknurgad (polygonid); ringjoone l>) arwamine. Kehade arwamine: stereometria algusõpetused: jooned; pinnad; winklid; perpendiklid ruumis; kõrwujooned ja kõrwupinnad; nurgad ja mitmenurgelised ruumkehad. Töine klass. 1 tund. Ruumkehade wälja-arwamise õpetus: prisma; pyramid;  rull; ümargune torn ja tömptorn; kuul. Esimene klass. 1 tund. Trigonometria põhjustükid (functionid) ja nende wälja-arwamise juhid; trigonometria tabellide tarwitamine. v. Peakomitee töö. Saksakeel. lk tundi nädalas. IV. klass. 4 tundi nädalas. Sõnade ja kõnekäänude kätteharjutamine igapäewasest elust, ühes kõige tähtsamate grammatika wormidega. Lugemise  ja rääkimise harjutused. Luetud jau näitlikuks tegemine.  Weikeste juttude ja kergete luuletuste pähä-õppimine. 111. klass. 4 tundi nädalas. Sõnade ja kõnekäänude waranduse laiendamine ja kättekinnitamine, kus juures sõnade muutmise õpetuse seaduskorralised tükid kätte õpetatakse. Kergete lugemise tükkide suusõnalik ja kirjalik ümbertõlkumine Saksakeelest Eestikeelde jo Üksikute lugemise tükkide ja luuletuste pähä-õppimine. Oigestkirjutuse harjutused. 11. klass. 4 tundi nädalas. Kergemad lugemise tükid seatakse küsimisteks ja kostmisteks;  sõnad ja kõnekäänud, mis wahest puuduwad, harjutatakse  kätte. Sõnade muutmise õpetus korratakse ja ütluste õpetuse (Syntax) peareeglid harjutatakse kätte. Juttude  ja seletuste suusõnalik ja kirjalik harjutus (Wiedergabe)  juhatawate küsimiste järele. Harjutused ümbertõlkumises  Eestikeelest Saksakeelde suusõnalikult ja kirjalikult. I. klass. 4 tundi nädalas. Rääkimise harjutused igapäewases elus ettetulewate asjade üle, nagu näituseks üksikute koduloomade, kõige tähtsamate taimede ja üksikute loodus-nähtumuste seletamised.  (Harjutuste sisu tuleb loodusasjade, loodusmägede, maadeteaduse, põllu- ja aiaharimise õpetusest wõtta ja" nimelt kooliõppijatele juba tuttamat sisu, nõnda et kooliõpetus  neid, üksnes peab kihutama, asjadest, mis neile juba tuttawad, Saksakeeles rääkima.) Harjutused isenähtud tükkide  ehk piibli ja ajaloo jutustamises. Üksikute luuletustükkide  pähäõppimine. Üksikute läbiwõetud juttude ja seletuste  kirjalik Ülespanemine. Harjutused kergete tallituskirjade  (Geschäftsbriefe) malmistamises antud proowide järele. 'Wenekeel. 16 tundi nädalas. IV. klass. 4 tundi nädalas. Harjutused lugemises. Pruugitawate sõnade ja kõnekäänude  kätteharjutamine ja kõige tähtsamad grammatika wormid ühe elementaar-raamatu juhatuse järele. Õigestkirjutuse  harjutused. 111. klass. 4 tundi nädalas. Sõnade' ja kõnekäänude tagawarä rohkendamine. Sõnade muutmise õpetuse seaduskorralikkude tükkide kätteharjutamine.  Kerget seltsi suusõnalikud ja kirjalikud harjutused  ümbertõlkumiseks Eestikeelest Wenekeelde ja ümberpöördud.  11. klass. 4 tundi nädalas. Grammatika õpetuse läbiwõetud jau kordamine ühes sõnade muutmise õpetuse seaduskorrate tükkide kätteharjutamisega.  Harjutused ümbertõlkumises Wenekeelest Eestikeelde ja ümberpöördud. Jutustuste ja seletuste harjutamine (Wiedergabe) juhatawate küsimiste järele suusõnalikult ja kirjalikult. I. klass. 4 tundi nädalas. Rääkimise harjutused asjade üle, mis igapäewases elus ettetulewad. (Sarnane harjutuste sisu nagu Saksakeele  õpetamise juures). Harjutused jutustuste jälleandmises suusõnalikult ja kirjalikult. Sõnade muutmise õpetus korratakse  ja ütlusteõpetuse (Syutax) peareeglid harjutatakse kätte. Harjutused ümbertõlkumises ja kergete tallituskirjade malmistamises  antud pröowide järele. Matemaatika. 18 tüüdi nädalas. IV. klass. I. Rehkendamine 3 tundi nädalas. 1. Põhjusärwamiste kordamine täisarwudega. - 2. Harilikud murred. 3. Alaline õpetuse läbipalmitsemine Algebra ülesannetega.  11. Ruumiarmamine 1 tund näd. Pinna-arwamise ettewalmistamine, tarwitatud pinnaarwamist  iseäranis tähele pannes. 111. klass. I. Rehkendamine 3 tundi näd. 1. Murdude kordamine. 2. Kümnendikmurrud ja kolme liikme arwamine. 3. Algebra ülesanded. 11. Ruumiarmamine 1 tund näd. 1. Ruumiarwamise ettewalmistamine. 2. Ettewalmistaja pinna-arwamise õpetus ja pääõpetuste  algamine. > 11. klass. I. Rehkendamine 3 tundi näd. 1. Hariliku kolmeliikme arwamise kordamine. 2. Kolmeliikme arwamise iseäraline tarwitamine. 3. Algebra ülesanded. 4. Tähtedega rehkenduse ja ruutarwu põhja ozsimise ettewalmistamine. ' 11. Ruumiarmamine 2 tundi näd. 1. Pinna-arwamise pääõpetused. 2. Iseäraline tarwitamine maamõõtmise peale. , I. klass. I. Rehkendamine 3 tundi näd. 1. Kõikide rehkenduse harude kordamine. 2. Tähtedega rehkendamise pääõpetused. .. .3. Esimese kraadi wõrdlused. 11. Ruumiarmamine 2 tundi näd. 1. Ülesanded pinna-arwamisest (maamõõtmine). 2. Kehade arwamise pääõpetused. 3. Kõikide ruumiarwamise harude kordamine. Tähendus: Mõlemad klassid annawad igas kuus ühe kirjaliku töö sisse. Õpetuse ülewaade. I. Rehkendamine. 1. Kõik arwamine kindlate armudega. 2. Tähtedega arwamine. Esimese kraadi wõrdlused. 11. Ruumiarmamine. 1. Pinna-arwamise pääõpetused. 2. Tarwitamine maamõõtmise kunsti peale. 3. Kehade arwamise juhid. Wõrdleme mõlemate õpetuSplaanide keelte õpewsi,  siis paistab esmalt silma, et pääkomitee plaanil Wme ja Saksa keelel ühtewiisi kumbgil 16 tundi nädalas on, kuna põhjuSkirjade komisjon Wene keele pealle küll 16 tundi, aga Saksa keele peale paljalt 12 wndi nädalas pani. Ühe palju tunda ei wõi neil keeltel mitte olla, sest siis oleks Saksakeelel enam õpetust: teda õpetatakse jo meie kihelkonna koolides enam kui Wene keelt ja kaSwandikud mõiStawad teda sellepärast kooli tulles paremine kui Wene keelt; ja pääasi  on see lugu, et Eesti rahwaS Wene riigikeelt enam tarwitab kui Saksa keelt. Komisjon pani siis nelja Saksakeele tunni peale mnud tarwilikud õpewSaSjad. Teiselt paistab wõrreldes silma, et pääkomitee õpetusplaan „kerged lugemise tükid" weel kolmandamas  ja ka meel teises klassiski tarwitab ja esimeses (kõige ülemas klassis) paljalt „ kergeid tallituskirju" õpetab millal siis neid raskemaid lugemisi ja kirjutusi  Peab õpetatama? Mis tegiwad siis poisid kihelkonna koolis! Eks nad.seal kergeid lugemisi ei õppinud? Pääkomitee poolne plaan tahab nimelt rääkimist õpetada, meie komisjon aga waatab nimelt selle peale, et õppijad peawad järk järgult nii kaugele  jõudma, et Wene ja Saksa kirjawara hõbeda ja kulla aitade uksed Eesti Aleksandri kooli kaSwandikudele  lahti peawad saama; sellepärast peawad nad wiimaks ka just neid kõige raskemaid ja tähtsamaid wõera keelte kirjanduse tükka lugeda wõima. Ega ommete rääkimine üksi ei hari, waid nimelt luetawa kirjanduse sisu headus ja waimu kõrgus. Ruumi-arwamiseS peab nende plaayi järele kehade arwamist („Körperberechnung") õpetatama, rehkenduses aga ei ole nende plaanis kantarwu põhja otsimise (Cubikwurzel) õpetust mitte üles wõetud. Kuidas wõib aga see kehade suuruse arwamiseS toime saada, kes mitte kantarwu põhja ei oska otsida? Rehkenduses ei wõeta esimeses kooliaastas  muud midagi käsile kui seda, mis koolipoisid juba külakoolis on õppinud, see on neli arwamist täisarwude ja harilikkude murdudega. Ja teises kooliaastas ei tehta ka muud kui korratakse murdude  arwamist, kümnendikmurdusid ja ühekaudu arwamist,  mida kihelkonna koolid õpetawad. Kolmandal  kooliaastal korratakse jälle ja neljandal kooliaastal korratakse ikka jälle uuesti neid arwamisi, mis lapsed küla- ja kihelkonna koolis aastate kaupa on harjutanud. Uut jagu ei wõeta nende plaani järele Aleksandri koolis üleüldse muud midagi läbi, kui kolmanda aasta lõpul tähtedega arwamise ettewalmistust  ja ruutarwude põhja otsimist ja neljanda aasta lõpul tähtede rehkendust ja esimese kraadi wõrdlusi.  Muidu ikka kordamine, kordamine, kordamine. Kas see õppijaid ära ei tüüta? KaS niisugune õpetus ilma edasisammumiseta õppijate meelest  asja läilaks ei tee? Nõnda ei sünni ka miw muud õpetusjagu Aleksandri  koolile, mis kinnitatud põhjuSkirjade järele neljaklassiline, see on üks ehk kaks klassi kõrgem kui kreiskoolid peab olema, kelle wiimiste õpetused paljalt natukene kõrgemad on kui meie paremate kihelkonna koolide õpetused. Sellest räägime weel edespidi. vr. W. Weske. Poliitika ringwaatus. Keiserliku Majesteetide kroonimise püha Wenemaal  nihkub ikka lähemalle. Möödaläinud nädalal on kõige kubernöridelle käsk antud, et nad igast kubermangust  wiiS wallawanemat tähtjaks pühaks peawad Moskvasse saatma. Keiserlikud Majesteedid, Suurwürst  Troonipärija ja enamiSte kõik Keiserlik perekond on juba Moskvasse reisinud. Igatsusega ootab kõik Wene rahwas Keiserliku kuulutust ehk manifesti, miska awalikult teada antakse, millal aruldane püha saab ära peetud. Kõik truid isamaa pojad saawad nimetatud  päewal tänupalweid oma isaliku Keisri eest Kõigekõrgema trooni ette saatma ja palwetama: Jumal Keisrit kaitse sa! Egiptuses on sõda nõnda heaste kui lõpetatud. Tel-el-Kebir'is oli Arabi-pasha oma wiimase jõuu kokku kogunud ning püüdis siin töist Plewna asutada. Esialgu arwati, et ta siin kaua Inglastele wasta saada panema, aga Egiptlaste wahwusest hoolimata langes Tel-el-Kebir ruttu, ning seega polnud mitte üksnes Arabi-pasha wägi häwitatud, waid Inglastel seifis nüüd ka tee Kairo linna lahti, mille kindral Wolselei peagi oma wõimüse alla wõttis. Kairos on praegu rahu jalale seatud ja kõik wagufi ning kanne - takse siin igapidi hoolt, et linnas elawad Eürooplased kõigite kartmata julged wõiksiwad olla. Et Jng-