mängud naljaka sisuga, ja nende kohta ütleb E. P.' ,"Naljaka näitemängu fisti ei jaksa rohkel öpciust elule pakkuda, sest inimese elu ci ole loovuse poolest oma taiMama awalduje kolita niitte naljale kutsutud.  Kes see paale mõtlev: Kuda elu algab jn kuda tema kustub, saab selgesti aru, et malu ja kurbduS tema algus ja rk; on, seepärast ei irvi ka tema tävnamad püüdmised omal moolu! nalja peaasjaks nõuda, ega temaga etute seda pakkuda mk elule jäävamat lahnist >a cdene-aa.ft trõiwad sani.itada jne." KaZ Eesti Postimehe ütcluscd inone maailma lõbus õõtsuja südamele ineele jarelised sanwad olema, ci usu meie mitte, aga meie peame neid mõtteid ja ütelust inimese elu kohta: ilmekji - m a t a k S. EeSti Postimees trükkib „Saaremaa neiu kirja," mis Saarlase nr. 14. oli, täielikult ära ja paneb sellele järgmise järelsõna: ..EeSseisam neiu kirja sisu on see Wi ülimaga tähljas, et ta just seesugust tütarlaste kooli somvib, kus kõige tarwilirumaid käsitöösid, nimelt rätsepa tvöd tütarlastele sel mõõdul õpetatakse, et nemad tulewikus omale ja meeste rakwale wõikiid tarwilist rätsepa tööd ära teha. pin kiht on meie tulema elu tingimeste koi a rntkeme paren!, kus meid elutarwitustele hästi etk'», takse. Tööga walmislame meie omas u.s Kus leiba ja ülespidamist. Osawale t. e urad meid meie koolid kasmatama, aga nad -ma., eda ülesannet mitiel Seeparast on sn-- -av neiu kiri tähtjas, et tema seda amald o.' ldr icraw haritud meeste '"ilm sti, a-a"i " ' e, .panemata on jätnud. Sn k-ro t n ts Sa a kirjanik oma ütemsc kkm a , - il m >. „We c 1 i r ileht Das , -Sü ezemülh." 'o MS, Ses -m Sellest E. P. järelsõna. ' n'r. ei Saaremaa neiud endid suusamai n-,l' . S arl.net>" on tuttawaks teinud, kud „Tallmna Tosie r<S.e neiud" Walguse kutiwinseS. Wäljamaalt. Saksa ja Prantsuse wcchel ci taha I sugugi enam rahuline sallimine asuda. Iga? I päew ilmub uusi pöueivusi, nimelt ajalehe tedes, ilmub ja selgub, et mõlemad riigid nutsimata jäledusega üht, hirmsa joa wastu walmiStawad. Loodetakse siiski, et tänawu ! seda jäledat lugu meel mitte tulema ei saada. Noh, kes teab, mil musil kord säde I vüssiroku bnnnikusse kargav. Inglise maalt. Oodatud päew on niõödas ja otsus tehtud! Aga mis päew ja mis otsus? See päew ja otsus, milllcS  Gladstone ettepanek lirlaste maaostmiseks  raha riigi kassast lubada, ees oli. Nagu  ette näha, ci läinud Gladstone ettepanek mitte läbi. Suurem hulk parlamendi liikmeid  oli selle waStn. Sellega ei ole siis liri rabwa! ei iseparlamenti ega raha oodata.  Et see liri maal rõõmu ei tee, on muidugi  mõista. liri rahwas saab edaspidi meel suuremaks Inglaste wastaseks. Parlamendis  on. lirlaste saadikud, ees otsas Parnell,  juba kõige suuremat paha meelt näitanud.  Chamberlain (Tschcmberlen) oli Gladstone wastasm ninamees, ja tema on wöimuft saanud. Gladstone saab nüid muidugi oma õigust pruukima, ja parlamendi  ära lahutama ja uue walida laskma, aga kas sest kasu tuleb, saab näha. Tõe terad. Ära kosi kergcmeeleüst: Naised'; kes akna ääres feisawad ja põllud, mis üle püri, on rasked hoida Ära kosi walitsuse himmulist: Kus naesed walitsewad, sääl astuwad toolid pinkide pääle. Ura kosi ahnet: Kui naine kingitusi rootab, siis on ta ise enda ära müünud. ! Hm kosi seda, kes ei oska inasa pidada : I Kus naeue keeta ei oska, saal soolab tüdruk j söögi. ! Kosi ilus, aga mitte ilu pärast. Kosi truu, waga, töö tegija. Jumala kartlik, aga auSta teda siis ka; sest mehele ei ole see auuks kui ta oma naist teotab ja kes naist lööb, see lööb parema käega pahemat kätt ning kui sa oma nina ära leikad, siis teotad sa iseenese nägu. Mj. Kirjawastused. 9õ. Z.' P. M. Nr. 1 mõistatuse seletus. Kott, lott, rott pott topp, aga: kes on: „Ma kõnum kahe jalaga ?" Küla karjamaa Ma kuuse pikkust wõib üknes ,nõn! Tanicl wälja saada, sest sääl oli trüki wea läbi ütlemata jäänud, kui piik siis kuuse wari oli, kui lambrise Tõnise mari ö sülda pitk oli; sääl oli tahetud õvlda et kuuse wari 45 sülda pitk oli; Tõnise ja poiste wauus õige; õlle jagamine ka õige, aga wäga pitk tee, ei sünni anialdada;  arwake uuest. kätte. .. 07. Jon. M. M Arwan et selle hinnaga küll saate; kes suuremal mõõdul kaupleb sellel peab kuberneri poolest lubakiri olema, aga kas nende kauplusele seda ka tarwis on, tahan järele kuulata; kirjateel edaspidi rohkem. LB. C. P. P. Kõneleme sellest lühidalt, aga tcrwe sisu söönuksime „Saarlase kalendri" tarwis hoida, mille läbi see enam kasu saadaks. Meie täname iväga selle tuumaaka  materjali eest. Saarlase päewaraamat. Lehekuu '2l. õhtul annab wähe loihwa. põllu mehe lootuS tulcwiku pääle : wariscb. Wastutaja Redaktor: Hartwig Saj! TrZkrmd .Kur-siuirc Wdalllebe" trkktikjp» T eada n il d m ised. TF Ä -' A' Lq .MÄ- Kuresaarest Ä Kuresaarest Muhusse, Hapsalu, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peetervurgi. Am!« „ii«iisttttiii" Kapteü A. L:»g, ssab reede, 13. T«MKM 8 õhtu ja pLhatzäew Is. Junil kell M enne lõunat AUresaMVest PsltLsk wäljasöitma, ja tsiWüew, 17. Z««U kell 8 homiku Kttxesaarest Miga wäljasöitma Mhemad teaimst «umab MHssH. <K«»nge, AuresaareS. M M xM M M) LA Riia anrnwAjasõitmise  Peeterbnrgi: „AW«MsI« sc! M. Z»Nll .-AiMssder N." scl Is«S M »8. Z««S LAe«st teadsst sasb laewade päewad. Riiga: „MMs«der II." sel IS. sel 15. I«ai! „Ab»irst" M IS. MsS U. Wdwderg'i Zunreft, Suur wäljamüük. G Kõiki karwa moodis GW sitsi riiet,! 7 knuni M kop. Ainar, kretonri  ja willascd kleidi ja jakki riiet, siidi, willased ja sitsi räitikud õige odazva hinnaga inüüb A. E. Thmliu. Z s- MNMVIWU aNNA Jaanipüha lanpäewal Z 3. Junil saab Lode metsas Musik mängima ja suur Jaani tuluke Srapõletud. Üks wäike maja on müüa, Kopli uulitsas puude platsi ja Geriseu' maja wastaS. Kaupa wvib teha 21., 22. ja 23 Juni kunl Mlssmmas maja juures. eeläbi saab tcadaauind ja palutud mitte loomasi linnapea heinamaade Peale lasta. Kui loomad saamad seal heinamaa peal nähtud, siis loomade omanikud langemad trahwi alla. Sohu. Heaste hoi:ud, kaheistinega Peeterburi tõld saab odawalt nmudut. Lähemat teadust annab Const. Rahr jn».