lehttubakn ostmisega ja tubaku kaswatajate juures tellimistega wäga pikendawad. Selle pärast arwab raha ministerinm tarwiliseks, teada anda. et ajalehtedes tekkinud jutud Wenemaal tubaku üksik - kauplemise õiguse sisse seadmise pärast liig warased on olnud. Ehk küll ministerinm  selles asjas nüid agaraste tööd teeb, kuidas riigi sissetulekuid suurendada ning siis ka tubaku maksust kasu rohkem katsub saada, siiski ei ole selle läbi weel üksik-kaupluse õiguse sisse seadmisega midagi tehtud; seda tahetakse aga küll teha, et käesvlewal ja tulewal aastal tubaku aksiifi maksu panderolide läbi kõrgendada  katsutakse." Wene riigi alamatest wälja astumise kohta lisab „Rig. Ztg."le saadetud sõnum meel juurde, et allaialised lapsed Wene riigi alamatest  mitte wälja astuda ei tohi; nemad piawad  niikaua Wene riigi alamaks jääma, kuni nad täisialiseks on saanud, ka siis, kui nende wanemad mõne töise riigi alamaks piaksiwad heitmas Peale selle piawad need inimesed, kellel wäeteenistuse kohustega tegemist on, nii kaua Wene riigi alamaks jääma, kui nimetatud  asjas nende käest weel midagi nõudmist on. »k. Moik.« kuuleb ustawast kohast, et Dünaburi-Witebski raudtee ametnikud, kes aastaS wähem kui lä-00 rubla palka saawad, mitte naist ei tohi wõtta. „Baltijas Westnesis" kirjutab keegi Dr. Hermanni „Laulu ja Mängu lehest" ja tema eeskawast mõne sõna ja tähendab, et nimetatud  leht oma odawa tellimise rahaga läbi ei wõida saada ja toimetaja ja wäljaandja omast käest hea jaokese juurde pidada panema, mida ta, kui tähtjas muustka tundja, kes rohkeste Eesti laulu ja muusika wäljal olla töötanud, armastusest asja wastu teha. „Ka muusika armastajatel Lätlastel sünniks seda Eesti muusika  lehte tellida, misläbi Eesti rahwa laulu ja praeguste muusika töödega tuttawaks saaks." Et see märkus kord Läti lehes seisab, siis julgeksime  soowiba, et „Laulu ja Mängu leht" oma Eesti lugejaid ka mõne tähtsama Läti muusika sünnitusega tuttawaks teeks. Eesti ja Läti rahwas on naabri rahwad, sellepärast on sarnased soowid just loomulikud. „Baltijas Westnesis" soowitakse, et koolimajade juurde wiljapuu aiad saaksiwad asutatud,  misläbi rahwas selles tähtsas ja tulusas  asjas äratust ja juhatust saaks ja aiapidamine  noore suole wõõraks ei jääks. Eeskujuks  nimetatakse sellepoolest Dimitri - Andrei kooli Swenigorodi maakonnas, Moskwa kubermangus,  kus puu kool, juurewilja aid jne. sisse säetud olla. LaSte wanemad olnud aia asutamisega nõus, aitanud ja toetanud igapidi ettewõtet, nii et seks raha tarwiski ei olewat olnud. Koolilapsed kuulnud koolmeistri õpetusi  aiapidamises kõige suurema rõõmuga ja kooli aid olla neil sui prii ajal armsam paik. Praegu ei olla mitte ainult selles külas, kus kool olla, waid ka ümberkaudu kenad aiad olemas, mis endised kvolikaswandikud osalt wanemate inimeste abil sinna asutanud olla, kes edespidi weel täielisemaks saada minema ja nõnda weel suuremat kasu tooma. Seda wõida aga igale kooliõpetajale soowitada, sest siis saaks see ka rahwa aiapidamises tähtsalt mõjuma. Maad ei olla hakatuses palju tarwiSki,  60 100 ruut sülda. Niipalju kui maal aiapidamises teadust tarwis, wõida kooliõpetaja  kergeste ära õppida, kui ta mõne lähemal  olewa aidniku tublit aiapidamist tähele paneb jne. Kus see wöimata, seal wõida ka raamatuid appi wõtta. Wenekeele tundjatele olla kõige parem ja soowitawam R. J. Schröderi eM owM k», llniOÄililißT. » « Wäga soowitaw, aga palju wähem olla A. F. Kamarowi pÄ3ek33i,i 0 eaAWOHIMk,  owptMUWeiLtz n llo.i6ooWiivk.« Noori istutamise puukesi ja aiawilja seemneid ehk saada lähedalt lahke inimeste käest, kui aga mõni rubla selle tarwis käepärast olla, siis wõida parem kohe ustawa kärnerite käest head seltsi seemneid ja puukesi osta. See soow on tähtjas  ja soowiksime, et ta ka Eestimaal tähele panemist leiaks. Wene lehtede kirjasaatjad on Eestlastele  siiamaalse Goti ja Ladina tähtede asemele sagedaste Wene-Slawi tähti soowitanud. Wiimasel  ajal on asi jälle rohkem arutamise all olnud. Nüid näitab „Balss" pikemas kirjas, et see kaunis loomu wastane olla ja katsed, mis sellepoolest siiamaale Wene ja Läti keele tundjate poolest ette wõetud, ilma tähtsama järeldusteta olla. Wene tähtedel saada Läti keeles osalt töine kõla olema ja see saaks Wene keele õppimisele ainult segadust sünnitama. Muldse aga wõida ehk waremalt 30. aasta pärast seda küsimust arutamise alla wõtta, kui juba koolid niipalju on tööd teinud, et kõik inimesed Wene tähti tunda. „Balss" ütleb arusaamata olewat, miks Wene lehed küsimisi nii punase harjaga päewakorrale tuua, kellede kostmistest alles 30 aasta pärast juttu wõida olla. Seesamma leht kõneleb oma paari numbri juhtkirjades talude tükeldamisest ja jõuab selle otsusele, et see tulewikuS tulus ei saada olema, kui talud liig weikesteks tükkideks saada jaotatud. Üks laps pärandagu maja ja maksku waranduse jagu töiste lastele rahas wälja. Kus siiski päriskoha omanik oma järeltulewatele  oma maatükki tahta jaotada ja, kus suurus seda lubada, seal wõida jaotamine teatawa  armuni ulatada. Maatükk ei tohtida ilmaski alla 50—60 wakamaa olla, siis wõida weel majapidamine seista; muidu pidada ta kõdunema ja nurja minema, ega saada ilmaski oma täiusele ja õige ajale jõudma. Balti kubermangude kõhtude muutmise asjus toob »Üov. öp.« järgmise sõnume: „Uus kohtu-seadkus, mis warsi Balti kubermangudesse  saab saetama, saab enam kui 50 wana laenu sfeudal) kohut ära kaotama, mis maakonna seaduse (Provinzialrecht) põhjuse! seal asutatud on. Nii saawad näituseks töiste seas ka ära lõppema: 1 Ülemmaakvhus, 5 Ülempäämehekohut, 21 linna Magistraali, 10 Kreiskohut, 8 Mehekohut (Manygerichte) ja 7 Maakohut. Esite oli mõte Maakonna kohtuid  Tallinnasse, Miitawisse ja GoldingeniSse seada, aga Liibawi linna wolikogu palwe peale saada wiimne wististe Liibawisse." Selle kirjelduse juures on Liiwimaa koguni nimetamata  jäänud; esialgul pidiwad Liiwimaa Maakonna  kohtud küll Wiljandisse ja Riiga saama, aga kaS see kindlaks jääb, on siiamaale weel teadmata. Hariduse ministeriumil on mõte, alamatesse  koolidesse käsitöö õpetust sisse seada, selle järele, kuidas tähendatud maakoha tarwidus  seda nõuab. Liiwimaa postitalituses on 1886. aastal  396392 rubla sissetulnud, s. o. 7287 rubla enam kui eesminewal aastal. Et Juudid, nagu siiamaale näha on, endid Väeteenistusest igal wiisil kõrwale püiawad  hoida, siis on mööda läinud aastal Juutidele  ära keeletud, endid ühe walla ja linna alt töise alla ümber kirjutada lasta; niisammuti  wõeti ka see õigus Juutide käest ära, ühest maakonnast töise minna. Wiimaks on weel wäekommisstonidele see woli antud, iga Juudi perekonna käest 300 rubla trahwi nõuda, kust perekonna liige eest peitu on läinud. Selle läbi on ainult kolme kubermangu  seeS 200000 rubla trahwi raha sisse tulnud. Sisemiste asjade miniStcrium arwas seda tarwiliseks, Sahhalini saarte peale saadetud  wangide sealist eluwiist järele uurida, ning saatis selle tarwis Odessa linna-wanema abilise Arsenjewi sinna. Wiljandimaalt. Eesti Aleksandri kooli Suure-laani abikomitee pidas 8. Märtsil nimetatud  kooli heaks näitemüiki. Asju oli nii rohkeste kokku tulnud, et neid lubatud seitsme tunni seeS ainult kolm neljandikku ära müia wõis. Asjade hinnad oliwad head. Asjade eest tuli sisse 96 rubla 35 kop., piletite eest 22 rubla 52 kop. ja wõileibade eest 3 r. 4 kop., kokku 121 rubla 91 kop.' kulud 25 rubla 79 kop. maha, jäi koolile puhast kasu 96 rubla 12 kop. järele. Rohivast  oli rohkeste kokku tulnud ja wõttis ostmisest  elawalt osa. Lõbustuseks mängis kohalik  muusika koor. k. Eesti Aleksandri kooli Suure-laani abikomitee  aruanne: Abikomitee on asutatud 26. Oktobril 1886. Aastamaksjaid on 27; neist maksawad 19 liiget rubla ning 8 liiget poole rubla. Korjajaid liikmeid on 36 ning liht liikmeid 14. Raha on sisse tulnud: Aastamaksjatest .... 23 rbl. kop. Kingitud 16 „ 61 „ Näitemängust 27 „ „ Korjajate liigete läbi . . . 24 „ 45 „ 8. Märtsil peetud näitemüigist 121 „ 91 „ Kokku 296 rbl. 97 kop. Räitemüigi kulud .... 25 „ 79 „ Jääb järele 181 rbl. 18 kop. Sellest rahast on 7. Weebruaril 59 rbl. juba Wiljandisse renteisse sisse maksetud ja abikomitee kassas on weel 131 rubla 18 kop. J. Wõmmik, abikomitee Mne kirjutaja. Pärnumaalt. Abja wald laskis kõrgema käsu peale oma petsati pulgad Wene keeli tähtedega,  aga Saksa keeli nimedega teha. Nüid on uueste kohaseid Eesti keeli nimesid kästud peale lõigata. Laatre Weelikste koolmeistril warastati 13./14. Märtsil hobune ühes wankri ja riistadega  ära. Kahju 149 rubla. Wanamõisa walla Lüitre talu ait lõhuti minewal nädalal ära. Wändrast. Siinne uueste elule ärkanud  Eesti Aleksandri kooli ahikomitee pidas 1. Märtsil oma esimest koosolekut. Et presidenti  tulnud ei olnud, juhatas koosolekut kirjutaja  Riemann. Koosolek oli elaw. Kärust. Siinne Luteruse usu köster pühitses 11). Märtsil s. a. oma 25. aastast ameti päewa. Kingitusi oli kannis rohkeste saadetud, mis elatanud jubilaarile rohket rõõmu tegiwad. Waimuliku kõne pidas õpetaja SakolowSly  ja selle järele kõneles kihelkonna kooliõpetaja  A. lürgenstein minewiku peale lühidelt  waadates. Pidu oli ilus ja jubilaarile rõõmustan.'. 3. Tartumaalt. Wara wallas peeti K. talus pulmi. Ringmängude juures pandi igale ühele, kes oma osa ilusti ei teinud, weike raha trahw peale, mis jälle Aleksandri koolile sai. Nii sai lisakingitustega kokku 2 rubla 80 kop., mis abikomitee presidendi kätte anti. Narwa wana walli müiri pealt kukutas üks 17. aastane tütarlaps sündimise poolest  Wenelane ennast maha ning kukkus nii raskeSte, et sellelsammal ööl hinge heitis. Põhjuseks  olnud eksamil läbikukkumine. —u. Lätimaalt. Weetalwa ministeriumi kahe klassilise kooli awomise pidul on nimetatud kihelkonna ja ümberkautse waldade talupojad, ühtekokku peale 1000, Liiwimaa kubernörile tänutunnistuse telegrammi, kaasaitamise eest kooli awamise juures,  saatnud. Selles telegrammis oli üheS ka palutud, Keisri Majesteedi ette nende kõige truumat riigialamate tundmust ja kõige alandlikumat  tänu ammu oodatud kooli awamise eest kanda. Selle peale on Keisri Majesteet sellega wastanud, et Oma Kaega kõige armulikumalt  kirjutanud: »« (Südamest rõõmustan selle üle). Suure Salatst kihelkonnast kirjutatakse „Balt. Westn.", et seal üleüldise rahapuuduse juure weel töine olla tulnud põketus puude puudus, ja ilma «viimasteta olla külmal talwe ajal weel raskem läbi saada. Puu metsad olla enamiste kaugel ja, et lund olemaski ei olla ja wankrega ka wõimalik ei olewat puid kätte saada, siis olla sellepoolest päris kitsas lugu. Kui talw oma wiimaste päewade seeS ree teed enam ei saada tooma, siis olla häda otsata suur. Sarnaseid kaebtufi on tänawusel aruldasel talwel pia igalt poolt kuulda. Niisamma  tuleb rükki oraste üle kurbe teatust, et need ilma warjawa lume katteta kõleda tuule mõjul koguni põduraks olla jäänud, nii et mitmes kohas, kus sügise tubli lopsakas oras oli, nüid täitsa must maa olla. Heategewad seltsid, kelledel oma korraline  ja tubli juhatus on, wõiwad rahwale rohkeste  õnnistust tuua. Nii on Riia Läti „Pawasara  beedriba" möödaläinud aastal haige liigetele 4952 rbl. abi annud; 40 ärasurnud  liikme, 25 naise ja 143 lapse matmiseks on 5995 rbl. maksetud. Seltsi wara on 33 365 rbl. peale arwatud. Seltsi liigete arw oli 1. Januaril 1887 1811. Oma kestuse ajal, möödaläinud 15 aasta sees on selts ühtekokku 159 825 rbl. 65 kop. sisse wõtnud ja 126459 rbl. 88 kop. wälja annud. Riia Läti selts (Rigas Latweeschu Beedriba) on tänawu oma 19. aastapüha neli päewa pühitsenud: 18., 19., 20. ja 21. Weebruaril. Kui pidusöögil seltsi esimees Fr. Grosswald Keisri Majesteeti ja pärast kubernöri  kindral-majori Sinowjewi elada lasknud, pidanud wiimane selle peale Wene keele kõne, kus ta tähendanud, et tema südamelik seow selle wastuseks olla, et Lätlased oma edespidises  elus täielist õnne ja edenemist maiseks. See önn olla aga ainult siis wõimalik, kui Läti rahwas oma suure isamaaga enam ligineb.  Siiamaale olla Lätlastel mõnesuguseid takistusi teel olnud, wäljaspidi olnud nad küll Wenemaaga ühendatud, seestpidi olnud nad aga sellele wõõrad. Sellega oleks Lätlastele kõige kurwem tulewik «valmistatud, nad oliwad õnnetuse  saagiks määratud. Nüid olla ajad muutnud,  Keisri wägew käsi olla aeg ajalt neid takistusi kõrwale heitnud, Läti püidmistele waimulise  sõprusele Wene rahwaga tee täitsa lahti jne. jne. Siia juurde tähendab „Balt. Westn.", et ta ikka sarnaSte mõtete eest seisnud.  Wene teele õppimine ja lähenemine Wene rahwa ja kulturale olla Lätlastele elu tarwitus. „Balss"ile kirjutatakse, et Doblcni ja ümberkautse laatadele Wenelased ja Juudid õige rohkeste hobuseid tuua, kes seal ka ostjaid leida. Kirjasaatja annab nõu, et sealsed elanikud  ise hobuseid hakkaks kaswatama, siis ei oleks tarwiS nende eest raha walja anda. Praegu kaswatada põllumehed seal rohkel mõõdul  sigu, mida waheltkauplejad suurema linnadesse  wiia, soowida aga olla, et põllumehed waheltkauplejate kasu oma taSku pistaks. Kuuramaa mesilaste pidamise selts on Miitawi Läti seltsi presidendi esiu!. M. J. Tschakste omale esimeheks walinud. Nimetatud  mesilaste pid. selts, kelle tegewusest wiimasel  ajul suuremat kuulda ei olnud, saada oma koosolekuid Miitawi Läti seltsi majas pidama. Kuuramaalt on mööda läinud aasta joolsul, nagu »N. L.« teatab, ühtekokku 13 inimest, 12 meeste- ja üks naisterahwas, sunduse wangipõlwe mõistetud. Wangi mõistetud  inimestest ei olnud weel keegi 30 -aastane, kuid üks oli küll alla 20 aasta.  Sellesammu  lehe sõnume järele on Kuuramaal läinud aaStal 19292 last sündinud ja ainult 12 349 inimest surnud, nii et mööda läinud aastal Kuuramaa rahwa arw 7000 hinge on kaswanud. Dinnabnris põles 8. ja 9. Märtsi wahel Riia kaupmehe „Coderlie wennad" suur linaait  ära. Linu oli 1500 perkapuuda sees. Kahju arwatakse 50 kuni 60 tuhat rubla suur olewat. Soomemaalt. Helsingist läheb kätte tulewal suwel Soome elaja - ja taimeriigi teaduse seltsi kulu peal üks saatekond teadusliste asjade uurimiseks Koola poolsaarele. Sellest uurimisest wõtawad osa: Dr. pilli. Broteus, Helsingi ülikooli docent  Dr. Mi. Willmann kui taimede tundja, esilli. me(l. Euwald ja prowessor Vr. pilii. Palmcn kui elajariigi tundja, ja maA. Ramsay kui maasaamise uurija ja student Petrelius kui maakondade uurija. Kuulus Soome laulik (healeseadja) Pacius pühitses 14. Märtsil oma 78. sündimise  päewa. Kingitusi ja õnnesoowitusi saadeti  ja toodi otsatu palju, sest Friedrich Pacius on oma armsaste, mahedaste kõlawate lauludega  nagu kõikide Soomlaste südamed omale wõitnud. Wenemaalt. Peeterbunst. Uus Pärsia saadik, kindralmajor  Dolgornki, on juba Teherani oma uue ameti peale läinud. Wälimise ministeriumi liige, tõsine riiginõuunik Vollborth on Wene kindralkonsuliks  Londonisse nimetatud. Kohtuminister salanõuunik N. A. Manassein saada Lp.« sõnume järele lähema aja sees riigi lõunapoolsetesse kubermangudesse  reisima. Mereministeriumi poolt tahetakse sellel kewadil mitmed katsed lainete waigistamiseks õliga teha. Aprilli kuu algusel on Peeterburis terwe Wene rigi raudteede esimeeste koosolekut, kus selle üle nöuu peetakse, kuidas aastasi raudtee sõitude aruande tegemist ühe aja peale wõiks seada. Eestulewa suwe jooksul tahetakse kõikide Peeterburi wabrikute inimeste terwist järele katsumist ette wõtta. Harkowis pidada käesolewal aastal Septembri  kuus suur Wene arstide ja looduse uurijate koosolek olema. Linn on omalt poolt selle tarwis 500 rubla annud. KlMbaNl maakonnas elab üks Tatarlane, nimega Kerbalai Wisir-Khan, kes 130 aastat juba wana on, aga seal juures weel koguni k^bus. Kirjandus. Esimene Wene keele õppimise raamat Eestlastele (aabitsa õpetus keele harjutustega ühendatud). Kooliõpetaja Lutsu õpetamise wiis, 64 lehek. suur, trükitud Kuresaares, hind 25 k. Selle raamatu õpetamise wiis on koguni isesugune, kui seda siia ajani oldawatest wõõraste  keelte õppimise aabitsatest leida wõime. Tema ülesanne on: Algusel kohe keele õpetust ennast peale alustada, aga mitte üksi aabitsat, nõnda kui siia ajani tehti; aabitsa tähed saatvad  paha õpitawate sõnade waral aega mööda, nõnda kui keele õppimise kord seda nõuab, üks aawalt läbi mindud. Mitte aabitsale ei ole esimene koht antud, waid keele õpetusele enesele.  Keele õpetuse materjalid on ka õige ette waatlikult kokku pandud, kergemalt raskema poole astudcS. Ka kõige kergemad Wene keele käänded, mis töised Wene keele õppimise raamatud  tähele panemata raskete üteluste wahel mööda minnes üle astufiwad, on harjutamiseks kohaliseks arwatud, mille waral edeSpidi raskete  keele käändude õppimine kergitatud piab 13. S a k ala. 1887