..Venelased" nende sõnade järel. ... Kui see Za nii .oleks, siis poleks see mitte nii paha, kui nad meie rahwa .hulgast riigi rahwa hulka on läinud, aga mitte mõne .wöera riigi rahwa hulka. Aga see pole koguni tost. Kui .meie EeSti weunav Greeka Vige-uskn on läinud ja lähe.wad,  stiS jäewad nad siiski ikka Eestlasteks, seda näeme .meie oma Õigeusulistest haritud EeSti wenda.  dest, kes, olgu nad kui suures ametis tnhes, ikka ennast , Eestlasteks piawad ja pealegi röemuga ennast selle rahwa .liikmeks nimelawad. Selle pärast ei pia meie mitte oma .Õigensultste wennaste wasta karmid olema, sest usk ei .suuni neid meie rahwusele selga pöörama, waid see teeb .ainult rumalus, rumalaid on aga igas maas, igas rah.wuses  ja igas usus. Selleks tehku kõik Eestlased ühes .agaruses tööd ja armastagu teine teist kui wennad, olgu .nad Ewangelinmi-Luteruse ehk Greeka õiget usku. Usutunnistus  olgu igamehe oma südame asi wennalik .kokku leppimine aga olgu kõige Eesti wendade asi! As.  tugu kõik Eestlased kord juba orja-ajalisest lapse Mõtetest .wälja ja käigu, ässitajate köwerusteft hoolimata julgeste .oma õiget teed. Üks riik, üks Keiser üks ou ka .Jumal!" .Walguse" K 23 jäi meile tulemata, nagu oleks selles midagi meie eest peita. Teistest lehtedest nägime, et seal midagi seeS oli, mis tähelepanemist tarwitab ja saime seda numret ühe ametiwenna käest. Sellesama numre sees leiame ka .Eesti Kirjameeste Seltsi" wiimase, Wiljandis peetud koosoleku aruannet ja lueme natuke imeks-pannes: .Esimees pani koosolekule ette: Kirjameeste Seltsi .eestseisusel et olla aja puuduse pärast wõimalik kirjanduse .aSjuS korraliselt tegew olla, seepärast tulla selleks üks .iseäraline komisjon walida. Selts wõttis selle ettepaneku .waStu ja esimees luges nende meeste nimed ette, keda .komisjonisse sündida walida ja keda selts siis ka walis." Et eesseisusel sagedast midagi muud teha ou ja aega puudub, seda mõistame meie küll. Mis asjamehed ou siis aga kõik teised seltsi-ltiked? Kas kõik .Kirjameeste SeltS" mitte õiguse pärast üks niisugune kommiSsion ei piaks olema? Kas on seal mehi, keda kirjanduse asjus tarwitada ei .sünni"? Wõtb olla, et see nenda on, see on siis aga ikka üks natuke .iseäraline" asi, mida ~Eesti Kirjameeste  Selts" mitte maailmale ise ei piaks kuulutama. Teistes seltsides tehakse küll ka wahet liigete wahel, aga seda tehakse siis juba nende walimise juures ja selle järel saamad nende õigused määratud. Seal on täied ehk tegemad liiked, kellel üksi õigus on walimiste ja otsuSte juures healt anda; kirjasaatjad liiked, kellele nende korjamise ja osawvtmise eest seda aun antakse, kes liike-rahast wabastatud ja ilma heale-oiguseta on, ja maksjad liiked, kes ainult maksawad, koosolekule tulla wõiwad, aga nõuupidamistest osa ei wõta. Kas „Eesti Kirjameeste Selts" ennast mitte ka nenda korraldada  ei wõtks? Siis kauks ste paha nähtus ehk ära, et seal erakondlik joon rohkem maksab, kui töö ja osawõtmine Eeski kirjandusest, mis laiemas ringkondas õigusega kahtlust  selle Seltst wasta äratab. Üleüldised sõnumid maailmast. Noorel suwe-aeal on suur politika nüüd natuke soikus, selle asemel on kõik lehed täis aruandeid Inglismaa Kuninga-Praua 50 aastasest jubiläumist miõ selle 9. pääwal peetud sai Kottu tulnud wõeraste keskis on nimetatud: Daani Kuningas ja Kuninga-Praua Greeka Kuningas ja Kronprinz. Belgia Kuningas ja Kuninga-Praua,  Sakseni Kuningas, Mecklenburg - Strelizi Suur-Herzog, HeSseni Suur-Herzog, Saksamaa Kronprinz ja Prensst Prinz Wilhelm oma abikaasadega ja lastega, Austria Kronprinz, Portugali Kronprinz, Rootsi Kronprinz, Wene Suurwürst Sergei, palju teisi Würstifi Saksamaalt, Hawaii  Kuninga-Praua, mitmed India Würstid ja teised. Ütlemata  uhkusega olnud Londoni linn wälja ehitatud, ütlemata röömu-hõiskamistega on rahwas oma Kuninga - Prauat teretanud. Kõik lehed on kiitust täis, kuida Inglismaa seespidi ja wäljaspoole nende aastade sees kosunud olla, kus see Kuninga-Praua walitseb, kes niisama heaste trooni peale kölwaka kui tema töömehe perenaeseks kölbanud oleks. See on wist õige, sest Kuninga-Praua Victoria, kes omal 18. elu-aastal trooni peale astuma pidi ja nüüd 68 aastat  wana on, on oma kõige paremat teadust ja südametunnistust  mööda oma kohust Inglismaa seadust mööda täita püüduud ja on omas koduelus kõige tahmale eeskujuks olnud. Kahelt poolelt on aga tema walitfuse-aeal Inglismaa  wäljaspidise wõimuse ja seespidise rahu ja lkosumtse  kallal kangest raputatud. Ühelt poolelt on Inglismaa  aealugulik kamal ja salalik politika, mis igast juhtumisest  paha kawalusega ainult oma enese kasu nõuab, nüüd oma paha wilja nähtawalt kaswatama hakkanud. teiselt poolelt on erakondlik tüli terawamaks ja käredamaks läinud, kui see iialgi enne oli. .Pester Lloyd" lueb stiS ka nähtama ja õige nurjatuma rõõmuga just sel jubeliaeal  pitka rida neist kahjudest ette, miS Inglismaa tähtsust  wäljapidises politikas wiimase 25 aasta sees nii wäga nõrgendanud on. Inglismaa Kuningal enesel on wähe wöimust, kõik käib Parlamenti healede-enamuse järel ja senna on wiimasel aeal nii palju ,madalast" ja .muudatajaid"  saadetud, et asjad nende kõigntawate kätte all rohkem on kõikuma läinud, kui riigi seespidine rahu ja wäljaspidine wõtmus seda kannatawad. Sealt poolt on siis ka üks kohkutaw kõrwe-heal jubeli-pidu sekka kõlanud. Jirilased ja nende abilised Amerikas on dynamillast saata ähwardanud ja wist ka saatnud, kes oma põrgu-keerasi rõõmu- ja auu-tulede sekka paiskama pidiwad. Politsei olla aga juba enne kõiki neid teada ja tunda saanud, kes selle uutmoodi .wäbaiaste"-mõtkega randa tuliwad, ja on neid sala-wahtide silma alla pannud. Üks noor mees on ka pidu-pääwa eel kinni wõetud, kelle juures mitmesuguseid  kahtlasi kerasi ja kerakest leiti. Teda pandi wangi ja tema kerasi anti kohaliste teaduse-meeste läbikatsumise alla. Pidu-rongis on Kuninga-Praua wäimees, Marquis of Lorne, hobuse seljast kukkunud ja natuke häda saanud, ka on mõned teised õnnetused suures tungitamiseS ettetulnud,  aga teisi takistusi ei ole esimesel pldupääwal mitte olnud. Suure iluga ja osawõtmisega on seda jubiläumit läbi kõige Inglismaa, niisamati ka teistes riikides, kus Inglasi on, peetud. Auumõerastest ou Suurwürst Sergei  Bath-ordent suurristi saanud, ülema auutähe mis Inglismaa Kuningal, peale Põlwepaela-ordeni, anda on. Koledast kostawad pidu-rõõmu sekka lirilaste kuulutused  „Kvx tattoms" (.Kättetasumise-seadus"), mis mustaäärtega  paberite peal wälja saadetud saamad: „Silm silma wasta, hammas hamma wasta, kast käe masta, jalg jala wasta, tuli tule wasta, haaw haawa wasta, wõitlus wõitluse wasta. ,Nälga surnud 1,500,000; kohast ja paigast wälja aetud 3,688,000; wälja rändanud 4,200,000; wäljarändajatest  tõbesse surnud 57,000; sundmuse-seaduse mõnul kinni pandud 3000; koosolekule laialipillutamiste juures maha rajutud 517; Juglismaa wangikodades ära surnud 27; üles poodud 75; aealehta häwitatud 12." —Paapst on üht ülemat ja üht alamat preestrit lirimaale saatnud, sealiseid asju läbi uurima. Mässajate keskis on jo ka enamist  kõik 'Katholiigi preestrid. Tüli-asjade juure, mis Inglismaa ja Prantsusmaa wahel juba enne ou, ou jälle üks uus tulnud. Baddiboos, Gambia jõe ääres Lääne Afrika randaS, on Prantsusmaa lipp üles tõmmatud  ja ümberkaudne maa sellega Prantsusmaa .kaitsuse" alla wõetud. Inglased, kellel seal juba enne asutused on, ütlewad ennast aga ka Baddiboo peameestega kaupa teinud  olema ja ei taha seda lubada. Kui palju õigust neil on, see ei ole weel selge, aga pahandust teeb see tüli ikka. Prantsusmaal on .Jsamaa-liiga" wäga hirmus wihane selle kohtu-otsuse üle, miS Leipzigis nende seltfilaste  üle mõistetud sai. Teiste keskis sai ka Kochlin- Claud on üheks aastaks wangi mõistetud, üks endine Prantsusmaa  pealik, keS ka nüüd weel Prantsusmaa alam on ja kellel luba olnud ElsasS-Lothringi maal elada. .Jsamaa-liiga"  eestseisus pärib nüüd, et Präfident teda kui Prantsusmaa kodanikku wälja päriks. Enamist kõik lehed sötmawad Saksamaa walitsust ja kohtuid, ja ähwardawad jälle .kättetasumisega", selle peale mõtlemata, et nemad ise oma kalli Boulanger' nõuu ja pärimise peale seadust sala-kuulajate wasta tegiwad, mis palju karmimad on, kui Saksamaa Riigikohtu otsus. Wist saaks see seadus ka ilma armuta Saksamaa sala-kuulajate wasta täidetud, aga waesed Prantslased ei ole nendest weel üht kätte saanud,  mis nende wiha suuremaks kaswatab. Et Saksamaa  Ketser Elsass-Lothringi seaduslik walitfeja on, mitte aga Prantslaste .Jsamaa-liiga", ja et ükski riik oma piirete sees sala-sõda rahu aeal kannatada ei wöi, selle peale Parisis ei mõtelda. Üks ainuke leht on natuke mõistlikum, käratseb küll ka Saksamaa Riigikohtu karmuse  üle, ütleb aga selle kõrwaS, et see nende oma süü on, kes Elsass-Lothringi tagasi wõitmist igal õhtal teiseks homikuks ette kuulutawad, ja selle Sõea-Ministri süü, keS nüüd küll ametist lahti on, pea aga uueste ametisse saada wõib, ja kes omal ameti'aeal muud ei ole teinud, kui tuld lõötstttanud. Uus Ministerium näib paremini juurduma,  kui eite arwati, nimelt kirjutawad mõned Saksamaa  lehed, et uus Sõea-Minister, Kindral Ferron, sõeawäge wähema kuluga mõnusamalt korraldada, kui Kindral  Boulanger suure kuluga ja weel suurema käraga, kelle all nimelt kõik sõnakuulmise waim sõeawäest alla kaduma ja üks politika-waim selle asemele tikkuma kippunud, mis mitte sõeawäe kohaline ei ole ja mida ükski walitsus sõeawäe  keSkis ei salli ega sallida ei wõi. Nüüdse Ministeriumi  sõbrad kinnitawad, et uuS Parlament walitud saaks, kui see mis nüüd on, Ministeriumiga üht teed käia ei kaha. Endine Minister Ferny tahta sellest omale kasu püüda ja toimetada, et Parlament lahutatud ja uus walitud saaks, milles ehk nii palju tema erakondlast oleks, et tema Präfidentiks saada wõikS, kui Grevy aeg tais on ehk kui tema ise tagasi astuks, kuida mõnelt poolelt acwatakse. - - Saksamaa Keisri termis olla nii palju paranenud, et tema juba mõne pääwa pärast Emsfi terwise-weele reifida tahab. Selle kuu 12. pääwal oli tema esimest korda wälja sõitnud. Üks Kõigekõrgem käsk määrab, et 238,004,970 marka 3'/, protsenti peale laenatud saada, nendeks söeawae ja raudteede tarwitustekS, mis Riigipääwal lubatud saiwad. Ülepea on Saksamaa riigi- truuwid ringkonnad wiimase Riigipääwa töödega wäga rahul, kelle kiitust kõik lehed täis on, milles ühes ka kinnttakse, et Kindral Boulanger meeletumad käratsemises Saksamaale üht nii mõnusat Riigi-pääwa  saatnud ja selle läbi riigi sõeawäge ja jõudu tähtsalt suurendanud sia kiuuitanud ou. Uugrumaal saamad uued Maapääwa-saadikud walitud ja Austria lehed  kuulutawad rõõmuga, et nende ringkondade wsimus walimiste läbi Ungrumaal wäga rohkest kaswanud on, kes kindlast AuStria-Ungrumaa ühenduse poole hoiawad. Walimiste juures on aga hirmsad, osalt merised kärad ja kiskumised olnud. Dunaszerdahely linnasjon see jagu põlema pistetud, kus Juntid elawad; 80 maja on maha põlenud, 120 perekonda on kõiki kautanud, mis neil oli. Theissi uputus Szegedini ümberkaudu on alanemas, selle wasta on Galizias mitmed jõed raske wihmasadude läbi üle kallaste kohanud ja ümberkaudseid maid wee alla pannud. Donau jõe peal, Paks'i ja Kaloesza wahel, umbes 25 wersta Pesti st alamal, on selle kuu 6. pääwal hirmus õnnetus juhtund. Peale 300 pilgerit, enamist naesed ja lapsed, tahtsiwad Abt Spiess'i juhatusel ühte pilgeritekirikuSse  minna, mis Donau jõe läänepoolisel kaldal on, astustwad kõik ühe lodja peale ja sõitsiwad ära. Tuul oli kange, läks sõidu aeal weel kangemaks ja wiSkas kestet  jõge lodja ümber. Kõik kukkufiwad wette, naesed ja lapsed läkstwad hirmsasse sasisse ja langefiwad põhja. Kayged laened tegiwad neile peasmist raskeks, kes ujuda oskafiwad, ja kes lodjast kinni hakata suutfiwad, nendesse hakkafiwad teised surma hädas kinni ja kiskufiwad neid mette tagasi. Abt Spiess on kõige esiteks wälja karganud ja kaldale ujunud, temaga ka umbes 60 teist, kes peafiwad,  teised, arwatakse umbes 300, on ära uppunud. Mitmed, kes peasiwad, on tagajärel waewa ja ehmatuse järges ära surnud, nende keskis ka Abt Spiess. Muist surnuid on wälja saadud ja mitme kehad näitawad tähla wöitlemisest. Belgia Kuningas on Ungrumaal 64,000 iket suure Ruma mõisa, mis enne üks terme Kuningriik oli, 14 millioni guldna eest ostnud. Seda tahta Belgia Kuningas Austria Kronprinzile kinkida, kes tema wäimees on. Jtalias on Mintster-Prästdent Depretis nii raskest  haigeks jäänud, et tema elu peale palju lootust ei ole. Roomas saiwad koguduste - eesseisjad walitud ja suuremalt jäult on mehi walitud, kes Katholiigi kiriku poole hoiawad, mis näitab, et lepitus Paapsti ja Kuningriigi wahel Roomlaste suurema hulga soowimine  ou. Serbia uuS Minister-Prästdent Ristitsh on kinnitanud, et tema kõigi riikidega rahu pidada tahab ja ennast iseäranis selle lepituse üle rõõmustab, mida tema Serbia ja Bulgaria wahel juba eest leidis. Serbia rahaasjad  olla wäga rikkis, kõige rohkem küll wist selle õnnetuma  ssea läbi, mida seal Bulgaria wasta üsna ilma asjata peeti. Raha -asju tahta uus Ministerium kõige pealt korraldada. Bulgariast tulewad ikka peale wäga segased sõnumid. Ühe era-sõnumi järel olla uueSte mässamine  aeglise walitsuse wasta lahti läinud ja walitsejad, Stambulow ja Shiwkow olla Popow'i ja Mutkurow'i läbi wangi pandud. Ametlikult ei ole selle üle sõnumit tulnud ja sellepärast olla see wist tühi jutt. Sobranjes saada ehk ikka uus Würst walitud. Amerikas on üks aurulaew Michigan-järwe peal ära põlenud ja 22 inimest on selle juures surma saanud. Pacific-raudteel on selle kuu 6. pääwal 12 rööwlit ühe sõidurongi peale karganud, rongi seisma pannud, reisijaid hirmsaste piinanud, umbes 15,000 dollarit ja palju kallid ehte asju rööwinud, ja fiis ära jooksnud. Omalt maalt. Tallinnast. Tallinna Linnafaadikute-kogus, selle kuu 10. pääwal, seifiwad järgmised asjad pääwakorral: 1) Majapidamise- ja Rewistoni-kommisfioni aruanded, aasta 1885 aruande üle. Nemad oliwad oma tööd lõpetatud  ja saiwad omaist kohustest wabastatud. 2) Linna ameti aruanne aasta 1886 kohta sai wasta wõetud ja õigeks arwatud. 3) Lahtimisemaja-plaan sai läbi waadatud, mis järel ehitamise kulud 83,300 rubla peale arwatud on. Selle summa intressid, protsenti, ja tasumise-ofad, 2>/, protsenti,  ja kõik teised aastased kulud, piawad sellest maksust kaetud saama, mida iga lahitud looma pealt maksetakse, 1 rubla 30 kopikat ühe suurloomo, 80 kopikat ühe sta pealt. Peale mitmesuguste läbirääkimiste andis Linnasaadik  Baron Girard nöuu, seda plaani enne weel asjatundjatest  läbi waadata laõta, kui ehitamist algatakfe, mis ka wasta wõetud sai.