peale selle andis ka merewäe-minister v. Stosch oma lahti palumise kirja keisrile sisse, mille peale ta tänini weel pole waStust saanud. Arwatakse, et keiser teda mitte ametist lahti ei saada lubama, sest et tema üks keisri lähematest usalduse meestest ja nõuuandjatest on, keda isegi Bismarck omal ajal kõrwale  ei jaksanud saata. Minister v. Stosch on juba ennegi ennast mitu korda lahti palunud, aga pole selleks keisri poolt mitte luba saanud. Sakslased murrawad nüüd selle kallal päid, mis neil ministritel ametist lahti tahtmise ja saamise põhjuseks peaks olema olnud. Üks arwab ühte, töine töist, küllap pärast ilmub, mis neile ameti pidamise mõrudaks on teinud. Jnglisemaa peaminister Gladstone wiibis mõni aeg oma terwise kosutuseks Lõuna-Prantsusemaal ja hiljem Pariis'is, kust ta neil päiwil Londoni tagasi pööriS ning seal suure auuga wasta wõeti. Pariis'is sai ta mitu korda Prantsuse wabatriigi presidendiga kokku, ning mõnelt poolt tõendatakse, et nende tähtsa meeste läbirääkimiste läbi nukrus, mis Egiptuse ja mõne muu asja pärast Prantsuse ja Inglise wahel walitses, tähtsal mõedul olla alanenud. Jnglisemaa! näitab mässamise waim ikka edasi õhkuwat. Mitte üksnes lirimaal, waid ka Põhja-Britannias on politsei  jällegi uute laialiste sala-mässajate ja mõrtsukate jälgile juhtunud. Prantsusemag kohta kuulutafiwad musta-prilli läbi vaatajad wiimastel aastatel õiete sagedaste lagunemist  ja hukkatuft, iseäranes selleparast, et priiriigi valitsus kiriklaste ja ultramontaanlastega karedalt ümber käis ning neile isandatele paha õpetata püüab, et riigi seadus püha on. Aga kõik sarnased lagunemise  ja hukatuse kuulutused pole veel täide läinud, waid wabatriik seisab ikka kindlal jalal, milleks ka praegune uus ministeerium jällegi kindlust annab. Hiljuti katsufivad mõned mässajate peamehed kuninglastega  seltsis Pariis'i töörahvast, kellel praegu tööpuuduse  pärast nappuS käes õõldakse olewat, suurel hulgal ühele awalikule platsile kokku ajada ning neid mässamisele kihutada. Asi läks aga nurja. Auus töörahvas hoidis ennast tagasi; üksnes hulgusid, päeva wargaid ja muid sellesarnatseid mehi kogus kokku, peale selle weel mitu tuhat uudiöhimulist pealtvaatajat.  Ka kuulus mässaja naesterahwas Louise Michel oli ilmunud, kes rahwale püüdis kõnet pidada, mis politsei küll sündida laskis, aga inimesed temast eemale tõrjus, nõnda et teda keegi ei kuulnud. Enne weel kui selletarwis malmis seatud soldatid ilmusiwad, oli Politsei kokku jooksnud rahva ühest ära kihutanud, mõnxd peamehed wangi ning Louise Michel oli hiljem Belgiamaale põgenenud. Nahu oli seega korrale seatud, ning mässutujulised ja kuninglikud saavad tagajärele igalt poolt ajalehtedest hukkamõistetud.  Hispaaniamaalt. Praegu näitab enamiste igas riigis üks nurjatu mässamise waim, kes midagi pühaks ei pea, maad olewat leidnud. Ka Hispaaniamaalt  tulewad sõnumed, et seal hiljuti ühele salamässajate  seltsile jälgede peale olla saadud. Näitab, et Hispaania mässajate selts juba ammu on asutatud ja wäga suure hoolega korrale seadeldud. Pesapaigad on ikka suuremad linnad, kust sotnalismust maake wäljakanntakse ja laiale lautakse. Hispaania ajalehed arwawad, et üksnes Andaluusia, Eftremaduura, Jaeni ja maakondades 130 salaseltsi 380 abiseltsiga ning peale 42 tuhat tegema liikmega olewat. Greekamaal on ministerpresident Kommunduros hiljuti ärasurnud. Seda meest leinab terwe Greekamaa  taga, ning tahab tema matustel näidata, et ta oma kuulsaid poegi mõistab auustata. Kommunduros on omaMtjal Greekamaa asju wäga osawaste ja targaste toimetanud, iseäranes wiimase Wene-Türgi sõja ajal. Igauks tunnistab, ei see ainult tema töö oli, et Greeka-Türgi piire tülid j. n. e. rahu teel ära saiwad õiendatud, ilma et Greeka ja Türgi wahel sõjatuli lahti oleks läinud, mille lõppu keegi poleks wvinud ette ära ütelda. Omalt maalt. 1. Märtsil 1883 on wõiduloosi paberite peale järgmised  wõidud tulnud: Wõit. Seeria. Pilet. Wõit. Seeria. Pilet. 20tt,V0V 11.583 20 4t»,tttto 3,806 44 ?s,Vttt> 1,366 45 Ss,«ttV 18,698 25 10,000 rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 7,321 25 1,225 35 6,410 6 8000 rubla on wõituud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 4,262 36 1,563 33 11,936 4 11,514 32 7,441 23 SOOO rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 305 38 7,240 28 14,963 14 19,517 47 7,183 9 9,821 34 32 3 9,168 31 1000 rubla on wõitnud: Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. Seeria. Pilet. 19,099 47 18,647 26 16,093 28 16,947 5 18,156 16 1,199 44 12,884 2 3,266 41 19,724 23 3,138 5 11,447 28 10,016 5 18,090 24 9,957 41 8,373 38 2.636 25 6,835 18 2,101 47 16,927 5 10,202 24 500 rubla wõitnud: Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Pil 8 44 3151 35 6030 48 10180 29 14413 22 17225 N 20 18 3249 10 6128 3 10390 45 14415 8 17486 Ic 299 2 3289 47 6199 29 10406 6 14436 47 17516 45 325 41 3296 36 6338 8 10428 35 14468 3 17642 5 395 16 3369 15 6422 14 10495 18 14566 39 17658 1 421 10 3431 37 6516 40 10593 41 14590 2 17685 4^ 492 41 3591 4 6894 12 10809 35 14737 18 17642 4L 498 49 3711 31 7035 12 10826 44 14767 6 17867 4t 617 7 3735 15 7075 43 10861 41 14814 44 17924 5( 682 9 3883 7 7192 38 10892 50 14856 33 17964 i 753 24 4113 30 7344 46 10908 46 15102 2 18012 44 823 38 4260 42 7354 28 11035 20 15209 42 18085 21 826 6 4368 47 7474 3 11083 29 15239 9 18399 1 848 45 4481 15 7505 46 11089 4 15300 34 18503 21 651 39 4482 12 7703 30 11107 18 15365 13 18555 5 994 49 4494 45 7726 12 11188 28 15379 49 18556 7 1059 17 4511 37 7775 12 11242 33 15392 49 18563 8 1079 1 4580 15 8104 33 11414 1 15492 43 18573 37 1092 32 4611 45 8132 36 11465 24 15541 15 18594 18 1099 46 4744 17 8160 29 11583 25 15546 46 18663 46 1129 37 4745 35 8346 33 11692 44 15593 23 18781 43 1143 39 4772 26 8359 2 11753 22 15637 49 19047 43 1489 14 4828 38 8488 49 11772 2 15654 19 19057 8 4621 8 4910 32 8546 29 11882 15 15839 6 19062 36 1682 24 4932 42 8623 10 11907 10 15985 15 19102 34 1752 17 4969 1 8700 37 12061 34 16057 7 19163 49 1792 30 5003 18 8813 38 12066 15 16068 2 19170 14 1953 48 5153 29 8875 8 12271 22 16127 4 19276 34 2014 25 5166 12 8393 26 12513 21 16396 46 19303 2c 2193 36 5241 24 8982 7 12554 19 16374 8 19415 IL 2230 40 5242 23 9013 43 12555 36 16374 47 19472 31 2245 47 5322 8 9075 43 12640 21 ;6444 49 19655 44 2302 27 5488 34 9170 33 12774 6 16457 33 19696 39 2305 28 5547 44 9211 21 12964 33 16608 28 19710 1 2308 48 5567 17 9233 4 13058 41 16743 6 19745 k 2365 12 5596 32 9303 25 13231 44 16778 7 19790 31 2373 13 5654 4 9385 12 13238 31 16805 9 19858 34 2633 32 5694 33 9656 33 13570 15 16854 20 19882 41 2709 7 5719 1 9863 12 13615 2 17048 30 19977 1 2792 43 5827 9 9901 8 13683 34 17080 23 19936 2l 2326 28 5960 10 9929 46 13743 10 17091 46 2995 37 5974 7 9934 48 13776 47 17190 11 3017 7 5978 23 10018 46 13838 27 17198 45 3104 48 5998 18 10142 11 14296 50 17210 16 Järgmised 70 nuMmert saamad kustutatud: 855 2670 5336 8012 11483 14979 18872 1103 2761 5480 8202 11703 15181 19248 1135 2685 5538 8267 12531 15923 19265 1139 4217 6360 8341 13003 16604 19776 1179 4269 6496 8774 13085 16663 1757 4358 6521 8803 13584 16861 1800 4615 6841 9120 13607 16994 2239 4678 7049 9195 13640 18067 2253 4873 7503 9857 14432 18143 2262 5039 7654 10194 14626 18765 2474 5166 7955 10543 14904 18360 Wiljandimaalt. Paar sõnakest „Sakala" sõpradele. Kui meie Eesti waimuelu wäljale üht waatepilku saadame, siis leiame maimu taewa tumedas olekus; üksikud tähed läigiwad nagu udu sees. Taewa kesk kohas on iseäralik walendus järele jüenud, nagu oleks kuu praegu sealt häkiste kustunud ja kui meie rohkem waatame, näeme kurwalt, et tähtede kesk-walgus looja on läinud! Meie C. R. Jakobsoni,  Sakala wäljaandjat ei ole enam! Teda ei ole enam! Ah, kuis isiliku waluga täidab see sõna meie südant, kui meie selle peale mõtleme: kui rohkeste  Jakobson meie rahwa kasuks tööd tegi. Armsat  tööd tegi suurte wõitlemistega. Kas need wõitlemised ei wiibi iga tõsise Eestlase maimu silma ees, toredat Wiljandi Eesti Põllum. Seltsi maja nähes, mille nurgakiwi Jakobson nende sõnadega põhjendas: Kiwid saamad jutustama, mis ehituse komiteel praegu südame peal ütelda oleks, aga meie loodame siiski Majesteedi põhjatuma armu peale j. n. e. Neid sõnu rääkides awaldas Jakobson ennast täies maimu suuruses. Tema silmist säras ütlemata kõrge wõitlemise kindlus, heal kaebas möödaniku matust, sõnad jutustasiwad küesolewast kurbdusest, ning paremast  tulewikust; tulewikust, keda Majesteet Aleksander 111. Eesti rahmale saab tooma. Ja eks seisa tema sõnade tõsidus meie silmade ees. Seal jutustawad kiwid, mis majaks liidetud, igale teekäijale: Keisri, isamaa ja rahwa armastust. Ning wägew Aleksander  lil. on meie rahwa tulewiku paremaks seadmas. Kas ei tuksunud igal tõsisel Eestlasel süda waimustuses,  kui Eesti Kirjameeste Selts 3. Januaril Wiljandi Eesti Põllum. Seltsi saali kokku tuli. Aga see rõõm ei olnud mitte täieline, kui meie silmad kõnetoolist seda meest enam ei leidnud, kes umbes aasta eest Eesti Kirjam. Seltsi oma praeguse kauni täiusele tõstis. Seltsi liigetel lõi süba kurwaks, kadund õntsa Jakobsoni peale mõteldes, kes 10 aastasel  seltsi pidu päewal auusas wõidus neid sõnu rääkis: „ Ennemalt tahan ma surra, kui niisuguse teutawa olekusse langeda, kus ma rahwa wastaliste riigis oleks" j. n. e. Et ta seda täitnud, tunnistab terme leinaw isamaa ja waiklik, armas, lillepärgadega ehitatud hauaküngas, haledaste wuliseja Wändra jõe kalda peal! Ja mis meie mõtteid tuhat ja tuhat korda selle kallile künkale wiib, on, leseks jäenud Sakala. Sakala, kelle wäljaandja seda ilusat pärlit:  Eesti rahwa armastust, kõrge Majesteedi jalge ette maha pani, tunnistuseks, et Eesti rahwas oma eluõnne üksi wägewa Wene Trooni eest otsib. Sakala, kelle wäljaandja Eesti seltsides, Eesti kirjanduses  ja Eesti põllutöös ütlemata palju raskusi tundis  ja tööd tegi, millel tooreid ja wägewaid wastalisi  kunagi ei puudunud. Ja muistse usu toojate maalt tõuusti üles, Jakobsoni  püüdmisi raske maledega laimama. Aga see kõik ei awitanud midagi, sest Sakala wõitja lipu peal seisis: tõsidus, Weneriigi ja Eesti rahwa armastus.  Keisrist kinnitatud seadus töises ja sulg töises käes, wõitles ta oma maha rõhutud rahwa inimliku õiguste eest. Sellepärast ka Eesti paremad pojad suure südame rõõmuga, seda kaunist lippu ja tema kandjat teretasiwad. Küll kohisesiwad ka wõerad tuuled  selle lipu ümber, aga maha murda nad teda ei suutnud. Lipu logisemise wastu-kaja, Eesti wäljadel, mägedes ja orgudes äratas sadanded unest, ning-uuest ikka uuest kõlas lootuslik heal paremast tulewikust. Aga siiski, kesk wöitlemist langes kangelane, mitte wastaliste jõuu läbi, waid teda kutsus ära kõikidest Kõrgem! Wiis teda ära oma armastaja wendade keskelt! Waikselt puhkab ta nüüd! Rmoa mis isamaa armastusest nii kuumaSte tuksus, katwad kinni jahe muld ja leina lillid? Meile on ta järele jätnud: oma waimu suurust  ja kõrgust omas kirjanduses ja ühe kuulsa nime, kelle all meie edasi astuma peame; see on Sakala. Edasi astuma eelkäija kindlusega ja selgusega.  Nimelt on meie kohus hoolt kanda, et Sakala nimi, endise iluga ikka edasi kõlaks. Walitseb  aga tuimus meie ja Sakala wahel, siis ei ole meie mitte wäärt, et Sakala meie kasuks kord nii kuulus oli. Siis ei ole meie mitte wäärt, et üks Jakobson meie heaks isamaa tööd tehes oma kõrget elu enneaegu  lõpetas, ning omad lapsed waeseks lasteks jättis. Meie kohus on alati meeles kanda, et meie nende lastele Võlgnikuks jääme. Meie kohus on meeles kanda, et ühes nende laste armsa taadiga, ka kodumaa isa mulda kanti! Sest on meie kohus: ikka edasi'Sakala lugejateks  jääda, Sakala lugejate hulka kaswatada, ning jõudu mööda Sakala kasuks tööd teha. Wõtame elawalt osa Sakalast, wõtame elawalt osa neist seltsidest, mis õnnis wõitleja meie kasuks asutas; elame tema elama eeskuju järele, kui tõsised Keisri ja isamaa armastajad, siis wõime punastamata palgega, tema kuulsale hauale astudes, tema enese sõnadega hüüda: Eks jo tõuse taadikene Istu püsti isakene Õnnistama õnnetumaid Karastama kalmul käijad j. n. e. Jaan Neimvald. Auustatud Sakala Toimetus! Soowin Suure- Jaanist ka Sakala läbi midagi awaldada. Suure Jaani kihelkond astub kaunis pika sammudega hariduse poole, see on juba sest ära näha, et siin lühikese aja sees kolm basaari ära on peetud, kaks mana aasta wiimsel  poolel, milledest omal ajal juba Sakalas on räägitud  ja wiimne oli 13. Weebruaril s. a. Ängi mõisa ruumikates Lubades. Suure-Jaani mängukoor  soowis omale uusi mänguriistu (pasunaid) osta, aga et tal raha puudus, wöttis ta nõuuks basaari teha. Andeid andsiwad lahked isamaa armastajad memmed, neiud, taadid ja peiud wäga rohkeste, Lahmuse  mõisa herra Rathlesf andis 5 rbl. ja töised Saksad ka omast kohast. Ülemal nimetud päewal oli wäljamüümine. Rahwast oli hää hulk kokku kogunud, lähedalt ja kaugelt ja sellepärast saiwad asjad kaunis kõrgel hinnal wälja müütud. Wahete wahel mängis mängukoor  rõõmustawaid lugusid ehk laulsiwad lauljad (meestekoor) hra Kapp'i juhatusel. Asju oli aga nii rohkeste kokku tulnud, et pea aegu pooled asjad müümata jäiwad. Pidu lõppis peale kesk ööd. Raha oli sisse tulnud, kulud maha arwatud, peale 170 (sada seitsmekümne) rubla.