ja paniwad omalt poolelt kartuhwlld peale. Kulda sasi seletatud saab, see on weel teadmata, aga wist on ühel poolel see süü, et asja aegsast ei korraldatud, teisel poolel on wift phead tüli kihutanud ja rahwale määramata kahju teinud. —A? tsisi wiina, õlle, tubaka ja press-pärmi pealt on wiimasel aastal Liiwimaa kubermangust  ülepea 4,887,304 rubla maksetud, 506,926 rubla rohkem, kui aastal enne seda. Liiwimaa raudtee  ehitamist on üks kommisfion, Geheimerath Markowi juhatusel, läbi waatamas. Peaasi selle juures olla, et ehitamine suurema rutuga edasi läheks ja raudtee selle aasta Talwekuu 1. pääwal walmis olla ja lahti tehtud saada wviks. Et ehituse juhataja, ingeniör v. Gõtte, ennast ametist lahti wõtta tahta, see olla tühi jutt. Kuuldakse,  et Miuisteriumi poolest nõuuks olla wõetud, ka Pärnu raudtee-aru eestööd selle aasta käikus algata,  Riigiwalitsuse  lubaga saab Heinakuu 30. ja 31., ja Leikusekuu I. pääwal Ruhjas põllutöö-näitust peetud. > — RiigaS saab Jaanikuu 18. pääwast kuuni Jaanikuu 21. paamani üleüldine Läti laulupidu peetud. Liiwimaa Kredit-Seltsi poolest saab kuulutatud: 1) Talukohtade peale ei saa kõrgemat laenu antud, kui 6000 rubla, ka siis mitte, kui talukoht peale 80 thalrit suur on. 1) Kredit-Seltsi l2 sees nimetatud tunnisins-kirjad saamad ainult ühes eksemplaris päritud, mitte kahes. 3) Tunnistust kas laenu-sowija kiriku ametis seisab ja kas tema käes kiriku warandust hoida on, ei saa edaspidi mitte päritud.  4) Waestelast-ekohtu tunnistust, miõ § 12 ä all nimetatud, ei saa enne päritud, ?ui4aenu-paberid wälja wõetud saamad. 6) Laenusoowimise sisse andmise juures tuleb selgest tähendada, missugust Põhjust mööda koha lhalre-aru tehtud on, kas põhjust mööda, mis Jõulukuu 11. pääwast 1878 IV- 107 all mõisamaa ja mõisa osamaa  kohta antud sai, wõi põhjust mööda Küünlakuu 6. pääwast 1881 X-13 all, talumaa kohta. 6) Tunnnistust, et koha honned TulekaSsa kaitsuse all seisawad, päritakse mast siis, kui laenu-paberid wälja antud saawad. Neid, kes oma laenusoowimist juba sisse on annud, kutsutakse wiiwimata üles andma, missuguse põhjuse järel nende kohtade thalre-arud tehtud on. Tartust. Endine mõisawalitseja M., keS Züripääwal oma koha pealt ära tulnud ja senni Tartus ,Hotel PleSkaus"  elas, oli Lehekuu 19. pääwal kottu ära läinud ja ei olnud enam tagasi tulnud. Lehekuu 28. pääwal leiti tema surnukeha Emajõest, ilma wägiwalla märkideta. Lehekuu 21. pääwal leiti Emajõest student David Levini  surnukeha, kes Talwekuu 26. pääwal ennast uputaS. Surnukeha wõis ainult weel riietest ära tuntud saada. --Tartu Eesti Põllumeeste SeltS on Lehekuu 15. pääwal Wisnste waldaS koosolekut pidanud,  kuhu rohkem kui 70 osawõtjat kokku tulnud oliwad. Prästdent J. Tülk ja seltfiliige Schmidt on pitkemaid kõnest  pidanud, mis tänuga wasta wõetud saiwad. Wiljandist. Waibla kõrtsi rehealuses on pahanimeline mees Kon surnuks löödud. Tema pealuu olnud täitsa purustatud. Tegijaid ei ole teada. - Lehekuu hakatusel on Wiljandi walla teesillutajad Loodi kõrtsi ligidal ühe metsaherra wälja rõõwinud, kellel palju raha juureS olnud, mida kurjategijad kõrtsis näinud, kus lahke teekäija neile õlut ostnud. Tegijad on kätte saadud ja oma palka ootama  pandud, aga kõiki raha ei ole weel mitte üleS leitud. Peterburgist Keiserlik Kõrgus Suurwürst Michael Nitolajewitsch on oma kõrge Perekonnaga Lehekuu 22. pääwal Michatlowfkasse, Strelna juureS, suweks elama asunud. Kõrgus Suurwürst Nikolai Nikolai  e w l t s ch wanem, tuli Lehekuu 25. pääwal Doni maakonnast Petevburgisse tagasi. Dr. Dreypölcheri protsessi asi on Senati poolest  Ringkonna-kohtu teise jäutuse alla antud. Küünlakuu 8. pääwal oli Dr. Dreypölcher oma kaebtust Ringkonnakohtus  edasisaatmiseks fisse annud, aga wast Pastu - kuu 15. pääwal oli see Senatisse jõudnud. Selle eest on kohalised ametnikud ametlikku laitust saanud. Kronstadtist. Peterburgi Ewang.-Luth. usutunnistuse Konststoriumi poolest kutsutakse ,Ewang. Pühapääwa-lehe" läbi neid ülesandmisele, kes Baltimere laewuStikku ja Kronstadti EeSti-Soome-Rootfi koguduse kirikuõpetajaks saada tahawad. Et kirikuõpetaja seal Eesti, Soome ja Rootsi keelt piab mõistma, selleparast on ülesandmise aeg künni Leikusekuu 4. paamani määratud. Kuida mõned Eesti lehed kirjutawad, olla Kronstadtlased Hugo Treffner'it omaks kiriku-õpetajaks soowinud, kes neil endise kirikuõpetaja aeafl saadik tuttaw on. Need lehed arukamad, et ühe Rootslase järele nüüd üks Eeestlane selle ameti piale piaks tulema, kes omale üht abiõpetajat pidada wõiks, kes Soome ja Rootsi keel mõistab. KaS vaust. H. Tresfner seda kutsumist waSta wõtta usaldab, sellest ei ole meel kuulda, üht julget meest läheb aga selle ameti peale tarwiS. Rahwuslik märatsemine näib omale KronstadtiS wiimast peidupaika otsinud olema. Moskwast. Moskwa-Kurskt raudteel on Lehekuu 21. pääwal üks töõrong roopatest karganud ja 12 töölist on raSkest wigastatud. Üks nendest oli juba ara surnud. SaratoMi wangimajaS on mängid Lehekuu 16. pääwal mässamist teinud, mille käikuS 5 mangi ja 4 ülewaatajat haamatud, mässajate esimees surmatud saimad, Krimmist kirjutab Saksakakeeli ,Peterburgi Zeilungi" sõnumisaatja Lx.: ,Hea kewadeSte ilmade läbi, kuida need meil sel aaStal ou, seisawad wilja põllud lopsakas kena» duseS ja annawad lootust rohke saagi peale. RukiS hakkaS  juba Jürikuu miimaste pääwade seeS õitsema ja heina» tegemine on Lehekuu esimeste päämade sees alganud, nimelt  steppides (lagentikkudes), kus rohi maga suureks kaSwanud  on. Kuida mitmed põllumehed kinnitawad, ei ole 25 kuuni 30 aastal nii head lootust wiljasaagi peale olnud,  kui sel kewadel, pealegi nisu kohta, mi? siinse põllu mehe kohta pea-asi on. Nende lootuste mõnul on siis ka pääwapalgad tõusnud; töölised pärimad sume eest, Lehekuu hakatusest Mihklikuu lõpuni, 110 tunni 120 rubla, peale ülespidamise. Mitmed põllumehed on sellepärast sunnitud niidu-mashinaid muretsema ja mitmed on neid juba wabrikuteõ Dnjepeci kaldal, Mennonitlaste Khortitz'i asutuses tellinud, kuS kõik käed tööl on, et tellitud riiStu malmis saaks. Põllumehed kaebawad, et kodumaal tehtud mashinad palju sandemad on, kui wõeralt maalt, nimelt Amerikast toodnd riistad, selle juures aga sedasama hiuba makfawad." Würstt-praua Worouzowi mõis Masandra,  Krimmi lõunapoolises randas, on suse poolest 5,000,000 rubla eest ostetud. Rostowis Doni kaldal, on Emang.-Luth. usutunnistuse kirik malmis saanud ja saada pea pühitsetud. Weike kogudus  on oma keskiõ 10 aastat tormilist raha, peale 29,000 rubla, korjanud. Ainult Saksamaa GuStav- Adolfi Selts on 700 marka abiks annud. Astrakhanks on kanged wee-woolud Lehekuu 10. pääwal  jõe kiwidega kindlastatud kaldad mitmes paikas ära lõhkunud. Madalamad linnajaod oliwad suure? hädaS ja soldatid oliwad kallaste kindlustamise kallal päämad ja ööd tööl. Wernõist, Lehekuu 26. pääwal. Neli pääwa oli kind^ luse kompame kommandör, Oberstleitnant Kharknski, kadunud. Täna leiti tema surnukeha linnast wäljas, mõrksukateu märkidega. Tislisist, Lehekuu 27. pääwal. RaSked wihmafajud on Kura jõge kangest paesutanud ja palju kahju teinud. Mzkhetis saiwad raudtee-stlla sammad wigaStatud; GoriS on uuS raudtee-sild raStet kahju saanud; Taga-KaSpia raudtee tamm ja sillad on wigaStatud, rongid wilwiwad. Grufla sõeawäe-teel on õõnfakS-uhtumised ja mägedelangemised  takistusi teinud. Kaks pääiva on poStid tulemata  jäänud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlimst. Saksamaa KeiSrikoda heidab ennast filmanähtawalt rohkem poole, kui Keiser Wilhelmi elu-aegaS. Minister von Puttkamer, Wiirst Bismarki kälimees, on ennast ametist lahti palunud ; Keiser on teda lahti lasknud ja temale Hohenzollernk rkttretähe suurristi annud. Würst Bismark on peale tunni KejSri jutul' olnud ja pärast õhtalauale kutsutud. Seda kõiki peetakse awaliku heale soigutamiseks, kuS juures siiski kardetakse, et ükS wahe Keisri ja tema Ministrite mõtete wahel on. Jutu leht. Male-Valdemar. Ajaluzulik jutustu» neltateistkilmalmast aa»t»-sa«ast. 3ärg. ,Ka Sina koer! Aa Sina, keda mina oma juure wõtfin ja tubliks rüütliks kaswatada tahtsin!" karjuS Plaggenburg, pööraS hobuse, kiSkuS mõega tupest ja tahtis  kanlmspoifi pead lõhkuda. Pilkawa naeruga kargaS Slegbert kõrwale ja hüüdis waSta: ,R33wlikõ tahtsid mind kaswatada! Tänan selle eest. Püha kohtu teenistus on auusam ja minul armsam!" ÜkS tugew mees mustas raudriideS oli senni mõeka tõstnud; ükS hülgaw joon walkuS läbi õhu ja Plaggenburgi  hobune langes otseti. Esimesed jalad oliwad läbi raiutud. ÜkS teine raudrikde-kaudja lõi wägewa hoobiga röõw-rüütlc kübara peast ja paiSkaS teda tagurpidi maha. Siegbert oli hobuse seljast kargauud, kiskuS tema raudrltde  rinna pealt lahti ja salakohtu oda torkaS tema südamesse. Teise odaga sai hobune surnuks pistetud. Et skohuS õigelt mõistetud," kelle tunnistuseks pisteti  kolm oda salakohtu tahtega surnu kõrwa. Salakohtu  liited andfiwad üksteisele sõna lausumata kätt, iStusiwad mausritele ja sõitfiwad tuhat-nelja ara. Siegbert iktuS hobuse selga, sõitis sulaste juure tagasi ja nendega üheS Plaggc.rburgi loSsi poole. Surma waikuS langeS kohlupaiga peale. Kraaksudes lendafiwad mõned kaarnad ligemale ja laskfiwad ennast pkirleteS ikka alamale. Vill. Kõik Brandenburgi rahivaS tunniStaS imekS pauneS, et nende Markgraf püha haua käigul, kaugel Homikumaal,  nooremaks läinud. Ka seda pandi imeks, et tema möldrite ja pagarite aSju iseäralise tähelepanemisega korraldav.  Rööw-mõrtsukatest maha põletatav Lehnerti weSkit laSkiS tema oma kuluga ÜleS ehitada ja pani tubli walitfeja  stSfe, kõiki kordaS pidama, kuuni pärija oma pärandust  waSta wõtma tuleks. Rahu ja seaduslikku elukorda püüdis Markgraf hoolega  ja kindlusega jalale seada ja kaitseda. Kõige pealt pidiwad rööw-Mtlid, röõwimised ja wägiwald häwitatud saama. Rõöwlite ja wargate üle, keda leu pealt leiti sai lühike kohuS peetud ja ilma armuta saiwad nemad hukatud. Rahwa keSkkS kaSwiS tema auustuS, wägiwaldsete keSkiS kaSwiS wihawaen tema waSta. Mõnest iseäralisest eluwiisifi teina jnurcS teati igal poolel rääkida ja arwati, et tema neid Homiknmaal õppinud olla. Nimelt räägiti, et tema sagedast lihtlafeS riideS rahwa sekka minna, rahwa  tarwitust ja soowimifi tundma õppima. Julgest käia tema sel wiistl läbi uulitsate, unustateS, et WürSti ka lihtlafeS riideS ära tuntakse. Tõsi oli, et teda õhtadel nähtud oli, jämedas taluriideS,  jäme okaSline kepp käeS, ühest salawärawast wälja ja metsa poole minema. Käime kord tema järel. Ümber waatamata oli Markgraf peidu-riideS maanteed kaudu edafi läinud, metSteele pööranud, nelja tunni pärast ühe weike maja juure jõe ääreS jõudnud ja ukse peale koputanud. ,KaS Sina oled seal, Jakob?" oli naeSterahwa heal majast kostnud. .Mina olen, Milli. Tee uks lahti, minul on Sinuga  rääkida." UkS läkS lahti; hiline rändaja aStuS weikeseSse puhtasse tuppa, mida lambike waewalt walguStas. ,Tere, Jakob?" hüüdis neiu heal temale waSta. ,See ei ole kena, et nii hilja tuled." ,Sina tead Milli, cl minul pääwa aeal tulla wõimalik  ei ole." „Slnu peremeS on wist ahne ja walk, ja mina ei saa aru, kulda Tina seda tema juureS wälja kannatada wõid." (Järg jckäb tulema.) Aosoovissv 27» rv Uks 1883. Hrökitvii Ll udf >r? 'I > Ari llt ? lovrvl Iv kkluga. Lindforsi pärijate trükikojas  on saada õpetlikud EeMrjüä Eestimaa Htahwa-kootidete. Hind: T 5 kop. Jgapääwane hinge loiduse raamat. Kirjutanud A. A HaUer, on saada LindforS'i pärijate trüküojaS. Teadaandmised. Paraaegu on Kluge Sk Ströhmt raamatukauplusi»  Tallinnas ilmunud ja iga» raamamkaupluses  saada: MM ja uöitc, küsimiste ja kostmiste warak tulus Wenekeele õppimise raamat EeSti koolidele toimetanud H. St«in. ZVM" Hind: köidetud »» kop Talukoha müümise la ostmise lmtrakt lehti on saada Lindforsi pärijate trükimajas. Koõuste kaswatajatete aittak e selle läb? teada, et I. Aprilist Norramaa sugu täkk Wrljandi mõisas saab olema. Witjaudi mõjsawalitjus.