Tallinna Sõber M 12 UksteiMmnrS aastakäik. Tallinnas. 17. PaaStnkun MMi MS. Uleiildne aealeht Eesti rahvale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalts wälja. Maksab Tallinnas LindforS't pSrijate trükimajas: «astas 2 rubla, 40 kop.— Pvol-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool»aaStas ! rubla 70 kop. Kuulutused niaksawad iga re-i eyk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse waSta k Tallinnas: Liudssrs'! pärijate trkäkmajas. Peteröurgis: S. Seelaudl, v»»qonoaaa 54. Hartas: Laakmanu. Aaliweres: z. Aups. Paides. Heidelõera Kapsalus: H. Koõerg. Liputas - A Nüttner'i poodis. Wikjandis : S. Ä Aarow'i raamatupood. Zlarwas: W. Põder. WSrus- Praua Melrose. Maikas: W. Uudolst. Kuresaares: Ky. Lauge. Maal: luida iseäranis kuulutakse. WaSkaja redaktor F. n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad BaNiSki (Baltischport LaiiiÄ<zniT-llc>P?^ Register- Eks ait» juba wahlsi. ttleittdised srttumid maailmast. Omalt maalt. Talllimiaft: PoStrraha ja poStisõinde raha. Tartu suurkoolist. Graf P-tcr Schuwalow -j- Politsei täsk. Balt-.skist: I>mad. Kuuramaalt - Tuisad. - Liibawi ja Wiodawi sadamad. T-rtust: Esimene liblek-s. Nuhtlus. Peterburgist: Kalakaswatajaie Kongress. Kaup Korea walitsusega. - Buchara saatekond. Uurijate rong. Moskwast: Mõrtsuka tega Odessast r Serbia saadik. Laewasõidud. Kõrge wanudus. Sims.ropslist: Kewade hakatus. Kharlowist- Rändajad töölised. Mustmerelt: Marud. Wilnast: WalepaSside wabril Iseäralised ja uuemad sõuuuud. Intu-lcht! Waescd lapsed. Üleüldised sõnumid maailmast. B altiskis, Paastukuu 13. pSäwal. Saksamaal on wiimasel nädalil itta weel kanged tuisud  olnud ja lõunepool on ka juba jõed iile kallaste kohanud,  neuda Oder Oppelni juures ja mitmed teised jõed. Riigipääwal lähemad nõuupidamised sel korral wäga tasaselt edasi ja nimelt seisawad merewäe korraldamisel» ees, mis tarivis küll wõiwad olla, kui Sakslased oma iilemeriseid maid pidada ja koguni suurendada soowiwad, kuida neil himu olema näitab. Jda - Afrika ranna tarwituseks  on Kapten Wissmann Egyptuses 600 musta meest palkanud ja neist loodetakse Arabia orja-jahilaste taltsitamiseks  küll saama. —Samoa asjus näib lepitus Saksamaa,  Inglismaa ja Ühendatud-riikide wahel figima. Graf Herbert Bismark reisida Inglismaale, ühenduse tegemiseks mõneS mere-asjade küsimises, kuida anvatakse. Lääne- Preusstmaal kaebatakfe põllutöö-rahwa puuduse üle Za peetakse  nõuu Poolakaid palgata, kellest sealt paari aasta eest umbes 40,000 wälja saadeti, mis üle nüüd kahjetsetakse. Parifist tuliwad sõnumid, et Präsideut Caruot oma abikaasaga Saksamaa Saadiku, Graf Münsteri, pidule palutud ja seda ka wasta wõtnud on. See on ka üks täht, et kõige wähemast ametlik Prantsusmaa ennast jälle Saksamaaga ligendada katsub. Ungrumaal ei taha tüli lõppeda. Nenda on Pestis selle kuu 9. ja 10. pääwal jälle määratumad kärad olnud ja palju poolkaswanud mehi kinni wõetud. Walitsus on juba Uniwersitäti ja Polytechnikumit kinni panna ähwardanud,  kui kärad ei lõpe. Keiser Franz Josef on KeiSri-prauat ja Prinzess Marie Valeriet Wiini saatmas käinud ja ise Pesti tagasi tulnud. Prantsusmaal on Boulangistlane Laguerre üht Ministrit  Parlamentis teutannd, aga sellega ollakse seal juba harjunud. Maailm paneb imeks, et Republikanlased Aumale  Herzogi tagasi kutsusiwad ja keegi ei tea õiete, miks seda tehti. Anvatakse, et teda Boulanger' wasta tarwitada  tahetakse, kelle ümber valju Monarchistlafi kogunud on, kes ehk ennemine ühe Kuninga-wõsu ümber koguda tahawad ja stis kardetawa Kindrali rohkem üksi jätawad.— ,3samaa-liiga* peamehed on ikka weel lahti ja mõnelt poolelt arwatakse, et nemad palja hirmutamisega peasewad. Aschinow on Deroulsdele kirjutanud ja kõiki süüd Sogallo  õnnetuse juures Prantsusmaa kohtute peale ajanud. See kiri on aealehtedes kuulutatud. Umbes niisamati on ka Archimandrit Paissy selle asja üle Sewastopolis kaevanud.  Mitte Ztalialased ei olla Aschinowi ja tema kaasalaste  üle rahutumad olnud, waid Prantsusmaa Rooma- Katholiigi preestrid ja mungad kahes Oboki kloosires, kes kartnud, et Wenelased AfcikaS Greeka-Katholiigi usutunnistust  kuulutama hakkawad. Wana Sogallo kants ei olla ka koguni mitte Prantslaste oma olnud, waid Tadshura  Sultan olla seda Aschinowile annud. Sõeariistu olnud neil wäga wähe ja neid ei olla Prantslased koguni mitte pärinud, ei olla ka mitte kuulutanud, et lasta tahawad, waid kohe lasknud ja esimese korra koguni öösel, kuS kõik maganud. Süüd wõib seal mitmel poole! olla. Põhja-Prantsusmaal on jälle tööliste tõrkumist. Kardetakse.  et tõrkujate hulk 100,000 pead suureks kaswab. Inglismaal teeb P a r n e l l - » T i m e s 't" protsess  ikka weel palju tuSka. Hiljuti müüs keegi Coffey  ,TimeS'i" toimetusele 115 nael stärlingi eest kirjast, mis Parnelli peale jälle were süüd tunnistama pidiwad. Kohtu eeS ütles müüja aga pärast, et tema neid kirjast nalja pärast ise teinud olla. See on teda küll natuke wangi saatnud, aga kurjategijad naerawad. Serbias näiwad asjad esiteks weel Austria tahtmist mööda minema. Noor Kuningas on oma emale kirjutanud  ja teda palunud, esiteks mitte Belgrad'ti tulla, sest see teeks temale palju tüli ja siis ei wõiks nemad ka wõeral  maal kokku saada. Selle kuu 6. pääwal on noore Kuninga auuks pidurong tulelontidega tehtud ja kõnest peetud, mis peale Kuningas Milan oma poja uimel wastas.  Kuningas Milan käib Austria Keisri wõernsel ja tuleb jälle Serbia pealinna tagasi, nagu ei oleks tema koguni mitte thronilt taganenud. Uued Walitsejad ei ole tänine ka ühtigi teinud, mis ärapZöramist endisest polilikast näitab. Bulgariaga näib sõbrus ka sigima ja sedawiisi ei ole wist suuremat lootust, et Balkani poolsaare asjad pea selgiwad ja Wenemaa tahtmine seal täidetud saaks, ilma milleta ometigi kindlat lepitust oodata ei ole Schweizist tuli kohkutav? sõnum, et mõned Wenelased ja Poolakad, kes seal studerimas on, jälle bombisi walmistanud,  mis aga proowimise juures nende eneste käe all lõhki läinud ja neid nii hirmsast haawanud, et elu peale lootust ei olnud. Pärast ou wiis Weue meeSterahwast  ja üks naesterahwas kiur.i wõetud ja wangi pandud.  Ligemaid sõnumid ei olnud weel tulnud. Rootsis on Riigipääw pärast pitkemat nõuupidamist otsuseks teinud, et ka naesterahwad koolide ja waeste asjus ametnikkudeks wõiwad walitud saada. Walimise õigus oli naesterahwal seal juba enne, nüüd astuwad nemad ka walitawate sekka. Berelli küsimine Rootsi Riigipääwal, mis walitsus teha tahab, kui Saksamaal kellegiga sõda piaks tulema, teeb nüüd ka Norramaal tuska. Seal kinnitatakse juba, Kuningas olla Saksamaal kes teab miS lubanud, aga Norralased seda ei tahta, waid lahutada ennast ennemini Rootsi riigist lahti. Amerikast. Kalifornias, Santa Cara maakondas, on jälle kord kulda leitud ja tuhanded woolawad uuele kullamaale kokku. San Diego linnast on nii palju noori inimesi ära läinud, et wõerasiemajadeS teenijatest suur puudus on. Niisamati lähewad nooremad inimesed ka kelegrafi- ja raudtee-teenistusest ära, ikka kullamaale. Läbistikku  wõida üks agar töötegija umbes 15 dollari eest pääwas kulda käite saada, aga kõik on seal nüüd muidugi nii kallis, et sellest palju üle ei jää. P inte-India nlased  Kalifornias, üks wagane sugukond, ou järsku sõeateele  kallanud ja teewad palju häda. Wiha on ühest pöörasest  asjast tulnud. Mono-järwe ääres on kalamees Louis Samman,. üks Slowake, keda juba enne natuke pööraseks  peetud, leidnud, et üks oja sellest järwest kõiki kuristab,  mis sisse langeb ja nimelt oli tema ühe ära uppunud Zndianlase kiwistanud keha leidnud. See teinud temale nii suurt himu seesuguste kehade järel, et salaja aegamööda  wiis Pinte-Zndiaulast maha lasknud ja mette kiwistama pannud. Wiimaks tulnud asi wälja. wihased Zndianlased tapnud selle peale tema ara, siis ühe põllutöömehe  ja kolm Jtalialast. Pärast olla wihawaen juba jälle waikima hakkanud. Omalt maalt. Tallinnast. ,Walitsufe Teadaandja" kuulutab Kõigekõrgemalt  kinnitatud Riiksrathi heaksarivamist Näärikuu 24. paamast poStiraha kergendamise, postpakkide weduhinna ja posthobuSte kroonumaksu üle, järgmisel wiisil: I. Üleilmlise kirja «vahetamise taksid. Ühe 15 grammi raske ärasaadetud «vabastatud kinnise kirja ehk ühe raha- ehk hindpaki eest, mis ühele maale läheb, kus maailma postiühendus maksab 10 kopikat (7 kop. asemel). 2) Ühe wastawõetud 15 grammi raske, mitte-wabastatud  kirja eest 20 kopikat (14 kop. asemel). 3) Ühe üksiku poostkaardi ehk «vastuseks saadetud kahekordse  postkaardi kummagi poole eest 4 kopikat (3 kop. asemel). 4) Iga 50 grammi ristpaela alla pandud trüki-asjade, kaubakirjade ehk kaubaproowide eest nagu tänine, 2 kopikat, kus juures kõige wähem porto kaubapaberite paki eest 10 kop. ja kaubaproowide eest 4 kopikat (3 kopika asemel) on. 5) Kirjade ja ristpaela pakkide eest, mis mitte taieste maksetud ei ole, saab puuduw raha kahekordselt maksetud. 6) Ühe kinnitatud kirja, raha- wõi hindpaki fissekirjutamise  eest ühele maale, kus maailma posti-ühendus maksab  10 kopikat (7 kop. asemel). 7) Kuulutuse eest kinnitatud ehk kaitse alla antud kirja kätteandmise üle 10 kop. (7 kop. asemel.) 11. Era-postpakkide ja kollode taksid. 1) Postpakkide eest selle kubermangu ehk maakonna piiretes, kus pakki posti peale anti 5 kop. naela (ehk' naela jäu) eest järgmise arwu järel: Künni 500 wersta 5 kop. naela pealt. Peale 500 künni 1000 wersta 10 kop. naela pealt. , 1000 , 2000 , 20 , , , ja »enda edasi, ikka järgmise 1000 wersta pealt 10 kop. rohkem. Kõige wähem maks ühe paki ehk kollo eest on 20 kop. Punkt 2 all üles pandud kaugused saawad arwatud: a) omale maale saadetud pakkide ja kollode juures selle kubermangu ehk maakonna pealinnast, kus posti peale anti, selle kubermangu ehk maakonna pealinna, kuhu pakk ehk kollo saadeti, d) Üleilmlisteks saatmisteks selle kubermangu ehk maakonna pealinnast, kust saadeti, selle kubermangu ehk maakonna pealinna, kus see Wene postehk  telegrafi-amet on, kust asjad nõerale maale läbi lähemad  eh? kust asjad wveramaa poolt wõiwad wasta wöetud saada. IL. Kroonu maks nende poolt, kes posthobustega  sõidawad. Nüüd saab aegliselt weel üks iseäraline ?naks kroonu heaks, 10 kopikat jaama ja hobuse pealt, määratud, mis kohe hobuste andmise juures kõikides postjaamades Guropa- ja Afia-Weuemaal kõikide käest, kes omaiS ehk kroonu aSjns sõidawad, niisamati kõigesuguste fõidunõude (diligenside, tõldade, omnibusside j. n. e.) pealt, mis posthobustega edafi saadetud saawad, wõetud. Nende maksude ülesarwamiseks saawad reisijatele ja fõidunõude saatjatele igaS jaumas kwtttuugid antud, mille tagumise külje peal seadmised selle maksu wõtmife ja kaebtufed sõidujaama  eestseisja wasta üles pandud on. Selle uue maksu asutamisega saawad üheS ka podoroshnade kohta autud seadmised ära kaütatud ja podoroshnade pärimine järgmistes  maakondades maha jäätud: pshjapoolises KaukasiaS ja Taga-Kaukasias, Irkutski ja Tobolski Kindral-kubermangudes,  steppide Kindral-kubermangus ja Amuri maakonda  s. Räägitawad uued taksid, kümuekopika-maksud riigikassa