Pärnu Postimeest?" Wäga palju Sakalamaa mehed, kellede arwu meie mitte awaldada ei pruugi, sest meie rahwaS ei usu mitte niisuguseid awaldusi ja just „ Sakala"  on neid haisewaiks teinud. Sakalamaal loetakse aga ka meel wäga palju „ Virulast", „ EeSti Postimeest"  ja „Olewiku", kellede lugejate arwu meie mitte kuulutada ei wõi, sest et ta meile mitte teatan» ei ole. Sakalamaal luetakse nüüd ka „Sakalat" ja maksjaid lugejaid tall on, kuidas meie wäga ustawast hallikast teame, umbes 1700. Kui küll mõned lugejad teist korda oma aastaraha makpwad ja „Sakala" kolm kuud mitte ei käinud, siis on sell niisugusele lehele ikka weel wähe; sest, kuidas „Sakala" ise sellelsamal aastal tunnistas, peab tall kõige wähemalt 2000 lugejat  olema, kui ta läbisaada tahab. Mis nüüd niisugusel  korral enese auuks ja isamaa kasuks teha? Mis muud, kui ühtlasi Saksa lehtedega EeSti lehtede kallale kippuma, nimelt kui need weel suurema rõhuga rahwuSliku põhja peal seisawad kui tema, kui nad täie usuga ja kindla lootusega EeSti rahwa enese osawuse, agaruse ja jõuu poolt isamaa tõelist õnne ja rahwa auusat ning auulist tulewiku ootawad. Aruldane asi aga nüüd tall ei ole peaaegu mingisugust wärwi enam järele jäenud: Baltlasi tall ei ole enam olemaski wõi arwab ta, et nad temast nimelt praegusel toimetusel  suutumaks ärawõidetud on? —, Saksa ajalehed kiidawad teda praegu üsna wõidu, et ta targalt parajat  mõõtu pidawat, Vene ajalehed ei laida teda ka just mitte, ja nüüd ta heidab koguni Sakslaste kuludega  ilmuwale ajalehtedega EeSti lehtede söömiseks ühte liiki. Aga „ Pärnu Postimees", kes ju 25 aastat Vaikselt tööd teeb, s. o. kõige wanem Eesti leht on, ei pruugi tema isu mitte karta, nimelt praegusel ajal, kus need, kelledega Jumalas hingaw C. R. Jakobson kõik oma elu aeg wõitles, üht wiga teise peale teewad, nagu nad näituseks sellessamas kirjas,, Sakalat "Pärnu linnale laadaleheks wõi ehk ka ametlikuks  pakun»ad,  kuna just „Sakala" seie linnaliste elust kahjatsetawal  wiisil midagi ehk koguni wähe hoolinud on ja Wiljandi linna asjust ja wolikogu nõuupidamistest mingisugust aruannet ei ole awaldanud, nagu ei oleks meie waesid linnalist maailmaski. Meie loodame, et „Pärnu Postimees" ka siis, kui „Sakala" Pärnu linna kuulutusi saab enese käte palunud olema, oma «isa terwisega saab edasi elama ja et „Sakala" ilmaski üksi Sakalamaal ei saa Valitsema." Meie ei oleksime iialgi uskunud, et „Pärnu Postimees",  keS tänuwu aasta koguni tuumakaid juhikirju j. n. e. awaldaS, nüüd korraga niisuguse mõtte waSfingu  Sakala laimamiseks ilmutaks. Keegi mõistlik ei jaksa aru saada, kudaS SakHa seega „Pärnu Postimehe"  waSta on eksinud, et ta „Pärnu Eesti Põllumeeste  Seltsi" protokolli ära trükkis, kuS sees öeldakse, et „Pärnu Postimees" nimetatud seltsi koosoleku kohta segaseid sõnumid on toonud. Tehku „Pärnu Postimees"  ise selgeks, et tema sõnum wale ei olnud; meie ei wõi sinna midagi parata, et „Pärnu Eesti Põllumeeste  Seltsil" „P. Postimehe" wasta usaldust ei ole. Temigu ta seltsi usaldust ära, aga ärgu hakkaku Sakalat  laimama, nagu oleks Sakala kasina lugejate arwu pärast ennast Saksa lehtedega Eesti lehtede söömiseks ühendanud. Millal on Sakala oma karwa püüdnud muuta ja missugused on need Saksa ajalehed, kes teda selle eest „wõidu" on kiitnud? Nimetagu „Pärnu Postimees" neid, ja meie ei arwa teda mitte laimajate liiki. Millal ja misga on Sakalat Pärnu linna ~laadaleheks" pakutud? Kas ehk wahest seega, et Sakala U 18 ühe kirja ära trükkis, kuS keegi õigusega  soowis, et Pärnu linna walitsus, kui laada päiwi ehk muid asju, mis üleüldisest pruugist kõrwale lähemad,  muuta tahab, seda aegsaste ja neis lehtedes kuulutaks,  mis rahwaS lueb, et enam niisugust segadust ei tõuseks, nagu Viimase Pärnu laadaga on sündinud, kus rahwas laada päewa muutmist teada ei saanud, sest et selle kuulutus üksi „Pärnu Postimehes" seisnud,  kellel teadu pärast wähe lugejad on? Ei, seega pole Sakala muud midagi teinud, kui Pärnu poolt rahwa soowi awaldanud. Meile näitab, nagu oleks ülemal seisma laimukirja sepitsejal mitte selge meel ja mõistus olnud, kui ta oma kirja kokku walas, sest ta ütleb seal asju koguni oma enese tahtmise wasta: Näituseks  tõendab ta esmalt, et temal Sakalamaal wäga palju lugejaid olla, aga ütleb kohe sinna juure, „kellede  (lugejate) arwu meie mitte awaldada ei pruugi, sest meie rahwaS ei usu mitte niisuguseid awaldusi", ja wnnistab seega ise oma ütlust waleks. Ehk jälle: „Pärnu Postimees" püüab näidata, et Sakalal wäga «ühe lugejaid olla, aga ütleb neid Sakalamaal (Viljandimaal)  juba üksi umbes 1700 olewat. Ühes ainsas  maakonnas 1700 lugejat, ja see peab nõnda weidi olema, et Sakala leiwaneelu pärast olla sunnitud, tõisa EesiiMalehta sööma!? Kirjalõpul soowib ja loodab MiÄä Postimees", „et Sakala ilmaski üksi Sakalamaa!  ei saa walitsema", (maid wist igal pool Eestlaste  seaS luetaw leht olema). Kui see soow õiglane peab olema, miks „P. Postimees" siis Sakalat laimab?  Niisugufid mõtte wassimisi leiab lugeja „Pärnu Postimehe" laimu kirjast weel küllalt. Meie oleme aga paljalt mõne näituseks nimetanud, mis kirja sepitseja ajuterwist kahtlaseks teemad. Meie loodame, et kirja walmistaja siis, kui ta mõistus jälle selginud ja ta oma kirja üle lugenud, oma laimdusi kahjatseb ja neid «malikult tagasi wõtab, kui „Pärnu Postimees" mitte rahwa põlgtuse alla ei taha jäeda. Tulekahjud. Kuida meie Pärnust teatasime,  põlenud seal 11. Augustil herra Conze suur lina ait ära. Maja oli wäga mana; juba Rootsi kuninga Gustav Adolfi ajal tarwitadi teda suurkooli majaks Pärnus. Homiku wara kella 3 ajal oli tuli Riia alewis uueste lahti peasenud, kus ta aga õnneks laiali ei saanud laguneda; üks hobune ja lehm jäiwad sisse. Sellsamal ajal kui 11. s. k. p. linna sees lina aidad põlesiwad olla ühte töist maja Riia alewis katsutud põlema panna. Maja moodrilauad  on wäljapoolt lahti kangutawd ja seina ja woodri wahele petroleumi sisse kastetud takku topitud,  mis aga õnnekorral aegsaste ärakustutati, enne kui tuli mahti sai suureks minna. Maja oli tulekassas  ülewel ning seekord ilma elanikudeta. Tartust, vr. Friedrich Reinhold Kreutzwald  f. Meie kuuleme Tartust kurba sõnumet, et meie kallis lauluisa vr. Kreutzwald 13. s. k. p. omas 79. eluaaStas siit ilmast on lahkunud. „Kalewipoja"  rahwaluuletuse korjamise ja Väljaandmise, „ EeSti rahwa muiste jutude" ja palju muu teiste kasulikude ja õpetlikude raamatute kirjutamise läbi on ta oma nime Eestirahwa ja ka teiste wäljamaa rahwade juures igaweseks ja suremataks teinud. Meie EeSti rahwas saab oma mana kadunud halli lauluisa mälestust pühendama ja ära unustama, et ta Viimasel ajal sunnitud oli, ühest parteituulefi ennast puhuda laSta. Rahu tema põrmule! „EeSti Postimees" kirjutab: „KeS Tartus on käinud, see teab, et Doome peal üks suur wasest kuju seisab, ja see Lähendab Saksamaa jõge „ Rheini." Tema nimi on ka „Jsa Rhein." Tema ümber on kolm 'teist weikest kuju, ja need tähendawad Liimi, EeSti ja Kuura uckäd," kes „Jsa Rheini" poole püüawad.  Sellele kujule on nüüd üleminewal nädalil ühel, ööl möllas kõrwa ehitatud ja köis kaela pandud ja nõnda Rheini" kuju üles poodud. Wonnyst. Nagu „Balt. West." kuulutab, on " rewideerija senatori ametnikud juba Wõnnu jõudnud, et seal oma aineti tallitust ära toimetada. Walgaft oleme kõrwalt kuulnud, nagu oleks sealsetel  Eestlastel nõuu, ühte Põllumeeste Seltsi asutada. Riiast. Senatori rewideerimisest. „RuSsiele" kirjutatakse järgmisel wiisil Riiast: Kõikide  mõttes ja meeles mõlgub praegu senatori rewision,  mis juba kaks kuud meie juures wältab. Igalt poolt Liimi- ja Kuuramaalt saadetakse hulgana palweja  kaebduskirjasi sisse Seal juures on tähele panna, et mitte kõik palwed ja kaebdused sündsad ega tõsised ei ole. Nimelt kaebab waene talurahwaS; tal ei ole mitte jõuudu küll, et oma tahtmisi ja soowimisi, mis tal südame peal on, ühe tubli kirjamehe läbi wõiks üles kirjutada lasta, jah, ta ei tea koguni, kust niisugust kirjameest leida, seepärast  pöörab ta ennast esimese parema „kirjutaja" poole, kes odawa hinna eest palwekirja malmis kirjutab,  milles siis sagedaste just lapsikud mõtted ja tahtmised  leida on ja milles kaebduse ehk palme tuum täieSte puudub Tallinnast. Pühapäewal 22. Augustil pidas kohaline Aleksandri kooli abikomitee „Lootuse" seltsimajas  basaari ehk wäljamüüki nimetatud kooli kasuks. Mitme laudade juures seisiwad Eesti naisterahwad rahwariideS ja müüsiwad keelekastet ja kehakarastust ehk ka mõnesugust naisterahwa küsitöösi. Eesti laulukoorid  rahwariideS rõõmustasiwad oma kauni lauludega  pealtwaatajaid. Kroonu musikandid mängisiwad waheajal ja lõpeks keerutadi tantsupõrmandu peal jalgu. Pidu lõppes wäga lõbusaste. Sissetulek on umbeS 500 rbl. Rakwerest. Uus tulekustutajate selts. Rakwere lähedal Uhtna wallaS tahetakse tulekustutajate  seltsi asutada. Enam kui 40 liiget on juba kokku astunud. Peeterhowist. „Walits. Tead." kuulutab, et Keisri Herra ja Keisri Proua, Suurwürst Troonipärija,  Keiserlikud Kõrgused SuurwürStid Georg Alek- sandrowitsh, Aleksei, Sergi ja Pawel Aleksandrowitsh 23. Augustil Keiserliku laewa „Aleksandriaga" Kroonlinna  ja sealt Transundi on sõiwud sõalaewu üle waatama. Peeterburgist. Montenegro mürst, kes lähemail päiwil Peeterburgi mõerusele pidi tulema, on, nagu „GoloS" kirjutab, oma reisi seepärast katki jätnud, et Türgi-Kreeka rajal Türklaste ja Kreeklaste mahel taplus on tõusnud ja Larissa, kust mürst läbi peab sõitma, tapluse kohast mitte kaugel ei ole. Kreeklaste * sõawäge juhatab üks Kreeka usu piiskop. „RuS. GaS." kuulutab, et ülem politseimeister  Gresser kõik päälinna wangihooned on järele maatanud ja nende Valitsus Väga halb on. Kuna ülem politseimeister selle üle sisemiste asjade tallitaja ministrile teadustab, palub ta teda ühtlaisi, kõik Vangimajade ülewaatajad ametist lahti laSta ja uued asemele panna. Tulewa aasta kewadel saab PeeterburgiS kodu- ja wäljcknaa keeduwilja ja aiatööde wäljanäituS ja puuwilja pidajate ja taime otsijate konwerentS ära peetud. BioskwaD Wabriku pidajate konwerentS on 23. Augustil prefitendi K. K. SumwürSti Mihael Nikolajewitjhi juhatuse all MoskwaS alganud. Üks rikas kerjaja oleks neil päewil karma pealt ühe rööwli seltskonna läbi saanud surnuks löödud  ja paljaks röüwitud, kui mitte salapolitsei seeüle poleks haisu ninasse saanud ja kerjajat kaitsnud. Kohaline politseikohuS, kes soldatit ka waeseks kerjajaks  pidas, arwaS esite, et salapolitsei kellegi kelmi läbi muidu ninapidi saab weetud, ja kerjaja enese ütelused, et ta waene ja armetu olewat, näitasiwad seda tõeks tunniStawat. Kui temale aga öeldi, et mõrtsukatel nõuu olla, teda äratappa ja paljaks riisuda,  ehmatas „waene" sant wäga ära ja näitas siis oma kohwri peale, milles umbes 10,000 rubla oli, mis ta ajajooksul oli kokku kerjanud. Kuidas rööwli seltskond, kes ühe Pomeranzowi nimelise mehe juhatuse all on, kerjaja rikkuse üle oli teadust saanud, ei ole teada. Mogilewist. Iseenese tapmine. „GoloS'ile" antakse Mogilewist teada kohalise gümnasiumi 5. klassi õppija, Brandt, oma elule kihwti läbi seepärast on otsa peale teinud, et oma eksami pole jõudnud ära teha. Orelist. Üks>surnurööwel. „Orel. West." antakse Bolhowist teada, et mitugi inimest linna ümberkaudu üht kirju hühäänet on näinud, keS peale muzche kurjategude ka linna surnuaial hiljuti maetud inimeste surnukehad hauast wälja kraabib ja nende pääajüst sööb. Palumata wöeraS pani linna elanikud  kõik kohkuma. Politsei kohus asutaS rööwli peale jDi D püüdis kurjategija kinni. Sellesama ajalehe  järele on hiljuti ShomutowiS 48 taluhoonet maha põlenud. Pawlodarist. Rohutirtsud. Möödaläinud kuul nähti Pawlodari kreisis, nagu „Sem. Wed." kirjttwb, hirmus palju rohutirtsust. Nende parw oli peale 20 wersta lai ja määramata pitk. Suur hulk neist kukkus Jrtishi jõkke, siiski tegi järel jäenud hulk wäga palju kahju, mille suurus weel mitte teada ei ole. Orenburgist. Wiimasel ajal tuleb seal sagedaste  rööwli- ja mõrtsukatööst ette. Terwed Kirgiiside  seltskonnad tungiwad reisijate kallale ja rööwiwad  nende waranduse ära. Nõnda juhtus hiljuti kahe Orenburgi kodanikuga, kes wiiest Kirgiislasest saiwad ära rööwiwd ja teine neist haawatud. Tema seltsimehel  aga läks õnneks, üht hobust wankri eest lahti rakendada ja sellega ära põgeneda. Rööwlid järsimad  haawatud mehe maha ja kihutasiwad tema wankri ja hobustega ka minema. Pea sellsamal ajal tungisiwad  kolm Kirgiislast DonguSki küla lähedal Orenburgi  bataljoni killawoori kallale. Sell korral läks neil küll korda, üht hobust ära rööwida, siiski püüti rööwlid marsi peale selle ühes hobusega kinni. Lublinift. Mõrtsukatöö. Lublini lähedal Otsarowo külas kadus hiljuti ühe aedniku abikaasa arusaamata wiisil ära. Kaua oliwad kõik järelkuulamised  ja otsimised asjata, künni wiimaks tema surnukeha  lammaste lauda juurest maa seest leiti. Kuida ülekuulamise juures ilmsiks sai, on tema oma mees ta ära tapnud ja siis Mi wisanud, et ta aga seal teda küll mitte julge ei arwanud olewat, tõmbanud La surnukeha tiigist wälja ja matnud ta nimetatud kohale maha; aga ka siingi leiti surnukeha üleSse. MikSpärast ta seda hirmsat tööd teinud, ei ole teada.