tõsiselt. Rohkem ei wõinud tema rääkida, sest järSku nägiwad  nemad ühel teekäänul hulga isewaarilifi wõitlejaid, tugewaid mehi, keS wartadega ja heinahangudega, mõned ka püssidega ja mõekadega, kolmenurgellne kübar peaS, nahkpüksid jalgas ja willane kamsol ehk ka pitk sinine kuub seijas, oodates seal seisiwad. Diepoldi süda kerkis, aga teretamine ei wõinud tema julgust kergitada. « Kuule, pois !* hüüdis salgu juhataja, «kuhu Sina selle plikaga lahed ja mis nõuu Sinul on?* «Seesama, mis Teil*, wastas Diepold kohkumata ja keerutas oma reisukeppi, «kui Teie Prantslaste waSta minna tahate * Küsija jäi pehmemaks, kuulaS aga edasi: «Aga mis see plika tahab?* Tema nägu läks lahkemaks, kui terasemalt Magdalena peale waatas ja tema lisas juure: «Olen ka ühe seesuguse neiukese koju jätnud, aga oma lapse pärast ei wõinud maha jääda, kui rõõw-psletajate wasta minna tuli, kes oma punast kukke meie katusetele paniwad, et majad, laudad  ja loomad ära põlesiwad ja meile ainult kerjakepp üle jäi. Aga meie äranäinud meeste taga tuleb hulk noori ja wauu hulkujaid umbpuhtaS tahtmises. Meie, eks ole tõsi, seltsimehed*, pööraS tema ennast talupoegade hulga poole, kes senni järel jõudnud oliwad ja tema sõnu elawalt  tõeks tunniStasiwad, «meie tahame Keisri ratsameestele abiks olla Prantslaste wäljakihutamiseS, ja kui meie oma rööwitud wara leiame, siis ei taha meie kohmetanud olla, aga kätt oma maameeste wara külge pista, selle eest hoidku meid Jumal! Mina ütlen Temale, noor meeS, on Tema üks nendest, kes oma wanemake juurest ära jooksnud, fiis ärgu lootku Tema, et minu kõrwas wõidelda tohib, waid tehku, et minu silma alt eemale saab!* Lökendaw puna oli Diepoldi palgede peale tõusnud, aga ruttu wõttis tema südant ja wastas kindla Healega: «Selle poolest wõite mind julgest oma seltsi wõtta. Kui mina ka waenlase äraajamiseks wälja läinud ei ole, siiski tahan seda kõigest südamest keha, kui selleks aega on. Esiteks on aga minu kohus, seda oma sugulast Stuttgart: liuna saata, kuS tema oma Prantslastest häawatud isat otstda tahab.* Liigutud südamega andis talupoeg Magdalenale  kätt ja ütles: «MiS mina wõin, seda tahan Sinu ettewõtmise täitmiseks teha.* Tema ei wõinud edasi küsida,  sest ikka rohkem tugewaid talupoegi tuli järel, mis läbi nende kolme jutt lõpetatud sai. Melchior, see oli nende uue sõbra nimi, nägi omaks pahanduseks, et tema nüüd tagumiste ligemal oli, kui esimeste, ja hüüdis: «Astuge heast edast, et oma paika esimese rongi eesotsas jälle kätte saan!* Aga see ei olnud temal wõimalik, sest kui wahwast Magdalena ka Diepoldi käe ksrwaS edast astuS, tormajate talupoegadega ei suutnud tema sammu pidada ja lahkemeeliue Melchior ei raatsinud teda maha jätka, keda ka seltfllaste pilkamise eest kaitseda tarwis läks. Magdalena ei saanud sellest tema käigu wõeriti tähendamisest  arugi. Tema mõtles ainult selle peale, kuida lugu linnas tema isaga olla wõiks, kus uulitsatel suur kahin ja kära oli. Wiimaks oliwad nemad Essliugen! ivärawa eite jõudnud,  aga stssetormajate talupoegade tungimine oli nii kange, et tüki aega wõttiS, kuuni ka nemad sisse peasiwad, ja inimestest kihisewateS uulitsates edasi saada katsusiwad. Aega mööda sai ka neile selgeks, et Prantslased ära läinud oliwad ja ainult mõned meel linnas peitlis olla wõistwad, keda nüüd hoolega otsiti, et neid kui kihwliseid madusi häwitada.  «Teie ei tea*, hüüti neile waSta, «kuida nemad linnas tallitanud on! Wandete ja tõutuste wasta on nemad sisse tunginud ja oma Saadiku majast meie peale lasknud; cl tema weel elus. on, selle eest andku tänu meie auusa Herzogi-proua Magdalena Sybille'le! Kui palju meie omaksetest nemad selja takka tapnud, kui palju meie marast ära wedanud, seda ei wõi weel ülesarwata!* Za edasi tormasiwad wihale ärritatud Stuttgart! kodanikud, oma piinajatele kätte tasuma, ja nendega ühendasiwad ennast suurtes parwedes tulnud talupojad, kes oma enese ja teiste rehnungifi Prantslastega õiendada tahtfiwad. Pittamesi ja waewaga jõudis Magdalena oma kahe kaitsejaga Peapaiga wärawale, kus oma sugulaste juures isa üle sõnumit saada lootis. See linnajagu näitas oma mahakistud kaitse-müüridega, lõhutud aknatega ja uksedega. tulest ja püSsirohu-kärgatuse suitsust mustaks tehtud majamüüridega  hirmus ja kole wälja. Selle juure tuli weel talupoegade käratsemine, kelle pahem osa keldritesse tunginud  ja ennast täis joonud oli; sekka koStiS taga aetud Prantslaste ja ka mõne kodaniku kisa, kellele kaitsejad liiga tegiwad. Jälestusega nägi Magdalena, et wihased salgud kõige rohkem tema sugulaste maja peale tuugisiwad. Üks salk joobnuid mehi paugutas püssi-laadideda ja kaigastega  lukku pandud ukse peale, mis küll juba ammu oleks lõhutud olnud, kui mõistlikumad mehed oma pööraseid  felksilast mitte ikka tagast kiskunud ei oleks. Need mõistlikumad oliwad rõõmsad, kui Melchior ja Diepold neile appi luliwad, aga seda kurjemini karjustwad teised: «Uks Prantslane on stin peitus, tooge teda wälja, ehk kui nemad teda wälja ei anna, siis pistke see pesa põlema!* Magdalena halkas paludes Meichiori käewarrest kinni: ,Wist kipuwad nemad minu waese isa kallale, peafike, peastke teda! Tagapidi hoowi pool on ükS akna-au? madalas,  katsuge sealt stsse saada ja minu isat peasta!* (ZZrg jääb tulema.) 2-0 I-°°- ISW. Tr°«wd Ll -df °r-'l pSrij.t. ?«s»g°. Teadaandmised meie lehe 7) Hallinna Sõber Peale saawad koitis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetuo on ja mis iseäranis teadaandmistes kilulutud saawad, niisamati ka Lindforsll pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetata. hind on 188 S aasta peale: postiga eHK kodu kätte saata aastas 3 rubla llop poolaastas 1 poolaastas 1 „ 70 „ . pvmaasrav Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wrecktnann Tallinnas Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratmm wõilu Tallinnas iseäratnna aastas ruöka 40 Kop. poolaastas 1 , 40 .Tallinna Mra" wäljaandia. Liiidforsl piimad Tallinnas. Faia unl. Nr. 48 1631, u ll l u t l! s. Allnimetatud trükikojas on Praegu ilmunud; Aeisn ja isamaa laama. Gesti rahwakookidele wätza antud. Hind IS kop. See raamat ei aS-u mitte kui kõrwaline eraettewõtmine wälja. Raamatu pruukimine saab Tartu koolikonna kõrge Kuratori herra käsu järele igale EeSli koolile kohuseks tehtud, nii et edespidi igalühel EeSti koolilapses tähendatud raamat koolis ia kodu lugemiseks ja pähaõpim>seks käes peab olema. Sellepärast antakse teada, et ..Keisri ju isamaa laulud" igast raamatukauplusest saada on, aga koolmeistrid teewad kõige paremme. kui naad otseteel selle järele, kui palju neil lapsi koolis on, ise Mülleri trükikojast Rrias wiMult tell'- wad ja raha kaasa saadawad; ftis tuleb tellitud raamatupakk llma tee kõverdamiseta neile nende adressi all kätte. Trükikoja adress on: r. knra, vi, rnimrpAchim ZMüÜeri Miias. XiXiX X X X MGTVWV Eestimaa rahwa n kvdu jaKirikll rllaulattlii s X I ! on meel 65 kop. tükk saada . x Lindsorsl trüki«llias, >< Tallinnas, Laja-uutitsas. ! l e"—^ Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesti um rchim Kglciider -hk T ö h t - r li il m ü t Ä' 188 9 aasta Peale Hind: 3 kop. - 100 tükki A rbl. 30 kop. 1000 tükki 13 rbl. oottooxooxoOAvzc?xoo«oo«oo)too Ilma» maksuta saab tiks Soome keele? triikitud jilhlliltõ Viliill-töbe Ae, kuulsa Dr. von Briihl õpetuse järele haigel  teatud ehk teadmata, täieSle parandada, , kätte saadetud. Adress z G. H. Lagcrx  mann, TawaStehuS, Soomemaal. ° Tliiulilllja tmiilmisk ja i ostmise koulrM lehti on saada Lindforsi pärijate irüinmajas. Soowin auusiatud ostjatele oina riide-s kauplusest suures wäljawalikuskrc tongi, sefiri, sarpinkat, willaseid ja poolwillaseid  kleidiriideid regeumantle h riiet, kretou, linaseid, willaseid ja stidstt l pääwawarjiisl, iga karma sammetit, ! pltisht, siidi riiet karnerimise tarnis, , pike tekid, lõuendit ja pool lõuendit  ja teisi rudckaupast odawalt- R L. Tönnius, Harju- ja Post-uulitsa nurga peal, tohter Adel- Helmi majae. Jgapääwane hinge loiduse raamak. I Kirjutanud A. K. AcMer. ? on saada Lindforsl pärijate ttiUkiojas. LinÄfors i äectijate trüki kojas ou saada õpetlikud GeMrMl Eestimaa ?takwa-Kootidele. Hind: ZZ kop. kadus .ks must, walge täppidega'  / Koer (letter) nimega „Buul", ära> Liidsat palutakse Narwa uulitsale Aleksandrovi majasse kart Nr. 7 lagast tuua, kus waew auu- saSte tasulake. > Hinnad Tallinna turul: 3. Jaanikuu Mwal 1839.