litse! Ara wõtnud ja lõhki kiskunud, ilma et suuremat wastapanemik oli. Seda arwatakse sellest tulema, et kaks pääwa enne seda üks zeitnng üht Victor Hugo kirja üles wõtnud oli, milles tema ennast AnarchistlaSte wasta tunnistab.  See on käredamate ,wabalaste" waimuStust natuke jahutanud ja ehk werewalamist eemal hoidnud. Jumaldamine,  mida tulikännuksed oma kirjamehe waõta üles tUlmiStafiwad, on aga ikka nii ülemäära läinud, et ka Prantsusmaa tasasemad lehed ennast selle üle pahandawad. Lugemata lippudega ja auupärgadega on tema Pantheoni saadetud ja seal RouSseau ja Voltaire wahel maha maetud,  kellest aga räägitakse, et nende luud koguni mitte enam seal ei ole, waid ühel ööl aaStal 1814 wälja kaeivatud,  kotti puistatud ja üheS halwas paikas maha maetud  olla. Kiriku poolest ja ülepea kristliku ringkondade poolest on küll selle ,ilmalandamise< waSta waieldud, aga Victor Hugo jumaldajad ei ole sellest hoolinud ja walitsuS on ennast nende poole tunnistanud. Tulise  keelega on Victor Hugo „rahwa", ,waeste" ja eest oma kirjades kostnud, on aga selle kõrwaS oma sulega omale peale kuus milliont franki warandust koguda oSkanud ja ei ole pelgunud oma kirjade Väljaandjaid  ja oma näitemängude mängijaid nii raskest kurnata ja sagedast otse petta, et mitmed ja mitmed kõiki oma warandust kautaflwad, ja tema ahnusest ja ihnusest räägitakse  mõnda kentsakat juttu, just nagu seesugust ,rahwasõbru"  teistel maadel ka leitakse ja paraku ka jumaldakse. Jutu leht. Jutustus üstest karjapoisist, kellest «viimaks kiriku-öpetaja Lai. Fra»j järel ümberpaunud M. Kärts. i. Kodu. PreuSfi-Sakseni rajal seisab ükõ weike küla, seisab ka weel täna pääw seal, ja meie nimetame seda lühikeseks ajaks Krippenfeld, kus kääs olewa aaSta saja hakkatufel, Meie weike juttukene pääwa walgele ilmuS. See oli ükS waewane küla kus waefed töömehed, treialid  ja põllu harijad elasid. Siin tahame kaht maja tähele panna, üks kiriku õpetaja  elu maja, seifis weikese kiriku lähedal, kesk külas; oli lühikese aea eest ehitatud, ja paistis nüüd waatajale kahe kordne ja wäga selge suurte aknatega, ja kena ilusa rohu ajaga. Herrade maja wõi loss, seifis töise pool küla otsaS, ühe weike künka peal, sesk aja iludusega ja wäga tugema ehitusega; miõ waatajale nelja nurgeline ja ümmarguste, iluSte wärwitud uStega, wälja paistis, ümberringi sügama kraamiga ümber piiratud, kelle üle üks weike fild käis. See mana loss oli, ühe mana rüütli sugukonna päralt, keda von Borneks kutsuti. See kord elaS herra Heinrih v. Borne, wanaS loõsis, weel kesk-ealiye meeS, keda nüüd h-rra Oberst Wahtmeistriks  kutsuti, sest et tema oma noore ea aastad, kui Offizer  mõnda külma ja palawat lahingit kannatanud oli. ja Viimaks kui Major kodu tagasi tulnud. Tema oli kaunis hea, aga Me wihaga mees, üks hea maja isa, ja isalik sõber oma alamatele ja orjadele, nendele oleks tema hea meelega head teinud, kui nende mõistus parema korra peal olekS seisnud. Tema loss oli juba kaunis mana ja uhkust ei nähtud kuskilt poolt. Lossi päralt olewad maad ei toonud ka rohkem sisse kui aga nii palju et Borne perekond,  miS küll wäga suur ei olnud, Borne oma abikaasaga  ja üks poeg, lihtsalt elada Võisid. Noor punane priske noor-herra KrtStow, teenis kui Lieutenant üheS weikeseS PreuSst rügemendis. Meie saame  temast weel pärastpool enam kuulma. Wana Oberst Wahtmetster, oli ühe iseäraliku wiifiga harjunud, ja see oli: tema kaswatas hobusid. Tema tallides tammusid ja trampisid, palju uhkeid ilusaid hobust, keda tema oma rohurikka karjamaade peal kaswatas, mis tema mõisa päralt olid. Borne ilusad hobused  said ligidal ja kaugel kiidetud, said wäga otsitud ja makseti kallist raha nende eest. Borne oli isegi uhke selle üle et tema hobust ka kuninga tallides näha oli. Aga häda hobuste sulastele keS hooletumaks jäiwad, ehk miski wiga üles näitasid! Selle pärast nurisefiwad juba mõned sulased selle üle, keS mõni kord kerge meele ehk üleannetuma  tegude pärast, reisi piitsa Borne käest maitsta saiwad.  Iga hommiku käis tema oma karjamaa platsid läbi, ja wahest käis ka lõuna aeal ja waatas oma töörahwa  üle, kes pidid oma ammetid hoolega ülewal pidama. Ühel pääwal, see oli üks wäga palaw sume pääw aastal 1813, hoidis üks kolmeteistkümne aastane pois üht aru, uhkeid sälgust, miS natukese maad lossist eemal ühe rohuka lagendiku peal sõimad, keda aed ümberringi piiraS, et tulised sälud ei wõinud mitte hõlpsaSte ära jooksta. Peaaegu kesket platsi seisis üks weike küngas, kuS peal üks salk, arwata paar tosinat kuuski taSwis, kes juba kaua ja suureks tõrkeks kaswanud olid; kelle all wlhma, ja palama  eest marju wõiS leida. Senna alla olid sälud palama  pääwa eest marjule pugenud. Mõned sõiwad puude alt pitka rammusat rohtu; mõningad olid maha heitnud ja noorõkafid lõune söögi peale rahulikult. Kõwera juure peale, wastu suurt kuuske tuetateS, istus  karjapois maha, ja waatis järele mõeldeõ, ei mitte hobuste peale kes tema ümber olid, waid tema waatis kuuse warju peale, mis tema ees muSta tumedat liini wärwis. Tema mõtles igatsemisega, ja tema läikiwad silmad rääkisid üht soowi wälja, kelle üle meie nüüd weel otsust ei wõi anda. ,Aga ütleS tema wiimakõ ja liigutas oma pruuni waljujuuste lokidega pead: ,Wana herra wõib tulla, ja fiis olekS mull üks nuhtluS tõeSte. Ka on sellega aega kuuni õhtuni. Rüüd tahan mina parem õppida, et ma jälle ühe tüki edafi saaksin Tema hüpas üleõ, kraapis natuke aega puu juure alt, ja tõi kaks kulunud ilma kaandeta raamatud lagedale. Uht wõttiS tema kätte ja iStus juurika  peale Maha, keda puu lehed, mis tuul puude pealt maha oli ajanud, pehmeks tegiwad. Nüüd oli tema omad silmad hesti peale löönud, ja ei tulnud ühtki pilku enam hobuste peale, ei ka puu warju peale, keda ta enne nii igatsemisega oli Vastanud. Nii õnnetu ja räbala riietega kui see pois wälja nägi, oli tema wäline olu miS jnst suurt rõõmu ei teinud. Näu poolt ei oluud tema küll ka mitte ilus, ja weel nüüdsel aeal kuS pääw wäga palawaSte tema nägu kõrwetas, aga suured pruunid silmad paistsid nii kenaste ja ilustc pitka ripsmete alt wälja, ja lasid tarkust ja wägewust tunda. Kõik ta keha olu tähendas et ta kodu üks waene urkfik wõiS olla —tema tunnistus hobuse pois, paljad jalad ja ka palju muud ta ihu peal ei olnud, kui waesed hilbud. PritS Halmer oli ühe waese lese naese poeg, kes oma: igapääwast leiba waewaga õmblemise ja pesemisega pM teenima- Herra Borne oli pärast tema mehe surma teuOle weikese maja kinkinud, MiS tema mehe elu asemel oli.f keõ mõisas tööl käis; selle pärast oli Baron ka tema poega enese teenistusesse wastu wõtund. Prits armastas küll hobust hoida, ja waatis tähele panemisega nende üle, aga paremine olekS tema kooli läinud ja seal õppinud, ja weel palju, palju enam õppinud, kui koolmeister teda õpetada oleks wõinud. Aga tema wanemad ei lubanud seda kord mitte, ja nüüd ei aitanud enam kedagi. Õppimise himu oli temal nii äge et tema selle wastu seista ei wõinud. Ta muretses omale raamatuid, ja studeris nüüd wäljaõ hobusid hoides. Kui miski ei mõistnud fiis küsis tema seda Sppetaja koolmeistri kääst. Hea meelega olekS Prits Baroni herra käest kooli minemist palunud, aga tema ei julgenud seda mitte, sest et see Pritsu waStu karm wälja nägi. Nõnda pidi tema õppimisega minema, kndaS see ennegi läks. (Jääb pooleli.) Kiriku teatused. Zaani kirikus - 16. Jaam-kuu Mwal, teeb pastor <Srohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. PaStor Atzmuth teeb Naisaare kabelis jutlust ja wõtab lauarahwast.  Aaarle kirikus teeb pilhapäiiwal, 16. Jaanikuu pääwal pastor Treuer jutlust. Mha-wainm-kirikus 16. Jaanikuu Mwal teeb pastor Berawitz  jutlust. . Jaani kirikttS. Clara Wilhelmini Iürz«»«. Slwink Marie Otkmauu. «lexauder «daard Nmd„ Miili Tahwie Siewart. Julm» Auznfl «ost». der«. Z,h,»n- Kiptzermaon Miili «unelt- Rnter. Fcieda «m»«d- L-nise Leinbwg. Mari» Puaserd. Rosalie «raa». Wilhelmini Tikama-m. Martha Lsüise Zt-z-k. Alide Auzuüe «afik. Alma lkarsline Mk- Blumbach. »«>«» Stark. Marie «malie Marku». La » lat» d: Hau» R»«i, TlSmee», Lauisr Slisab th Pranltibel, lesk. Hau» Rilwerk, Talnp-remee», «ai Riikmanniga.  Hau» Trantwag, ReuNce-tSSmeeS, Zlwalie Slisabelh veiroiza. Maetud: Slwiue Anguflr Urkmaun, l o. 1 k. Midi» Rütel snruudsündtud  poeg. Michel Klemann, otltawnoi soldat, Sb a. »l-x»uder Sirkeli jornadsündiad  tütar. Ehciftine Ltlauder, Adrami abikaasa, 54 a. S k. 10 p. Aos»o-vso yss»7xo». Asxm», 13-10 livlls IS3S. Trükitud Lt«dfor«'i pürit atr t«mr»« ta kuluza. Hugo Treffnerl MWiMIMM WVÜ »»»« Tartus.»«»» I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementarõpetusest künni klassika ning realgttmnasiumide kolmandama klassini (tertsia). Kes aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse astuda soowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saamad tarwilikudeS asjades iseäralikult ette valmistud. II Kooli lõpul Kooli lõpul wõiwad kaswandikud, a) klassika ning d) reaalgümnasiumide  kolmandasse klassi, o) apteekri õpilase, ä) wäeteenistuse kolmandama järgu ja e) priwat elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Priwat elementarkooli õpetajad,  ke« ammetis, on väeteenistusest priid. 111 Kooli waStuwõtmine. Peale liuna koolide kaswaudikude saawad ka maalt Eesti ja Wenekoolide õppijad sinna klassi wastu wõetud, kuhu nende teadused lubawad ja otsekohe gümnastumi kõrgema klassidele ette walmiStud, ilma et kaswandikud  sunnitud oleks wõera keelte kätte õppimise pärast kaua alamates klassides ehk koolides käima. IV. Koolis õpetawad. 1) Gümnastumi ülem kooliõpetaja kollegienrath kandidat W. Specht. 2) Gümnastumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer. 3) Tartn Saksa Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) Gümnastumi ülemkooliõpetaja  kandidat Pin-Ulsky, ning 5) Gümnastumi ülemkovsiõpetaja kandidat Lundmann.  Koolimajas elawad kaswandikkudega: 6) Geometer J. Tülk. 7) Stud phil. J. Jõgewer; 8) kodukooliõpetaja T. Grllnberg, ning 9) kandidat H. Treffner.  Turnimise tundisid annab Tartu turnimise majas Stud. theol. G. Punga Palutakse, et uued kaswandikud eunaft otsekohe üles annakstwad  katsuda laseks, siis on sisseastujatel wõimalik priiajal ueid asju, kelles nemad ühte klassi weel ei sünui, ära õppida ja wõib kooliruumide malmis muretsemine tarvilikul mõedul sündida. Ligemat teadusk kooli kohta antakse kirjalikult ja suusõnal. Uusi kaswandikka wõetakse wastu igal päewal kellu 12—2 keskpäeval, Kroonuaja  uulitsas (Botanische Stratze) Nr. 21. K°°lidir-I!°. Uuxo "kreikovr. Teadaandmised. s Tallinna Kooste wõillu jooksmise selts kutsub talumehe oma hoostega, wõidu jooksmisest osa wõtma, mis 24-damal ja 2«-damal Juunil Laena mäe peal ärapeetud saab. Kõigeusmam ratsa sõitja saab 25 rubla, järgmine oma hobuse vealt 10 rubla auupalla. Osawõtjao saamad nimetatud pääwadel, kellu 4 pärast lõunat wõidu jooksmise koba peal üleSkirjntud. Suure KompaSnoi-uulitsaS ou päris-krundi maja Nr. 212, alwalt muija. Järel küfida seal» samast. lttawrr " on muija, Suure KompaSuoi-uulitsaS, Wafilewski  majas Nr. 212 (2S) Lindfors'» pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjal? Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Tellimise külje. Meie lehte tellitakse Tallinnas: Lindforsi pärijate trukimajas; Peterburgis: J, A. Seelandti juures, ochMkpe«as AS 54; Tartus: Laakmanni juures ; Rakweres: J Kuhsi juures; Paides: A. Seidelberg i juures; Hapsalus: G Hollbergi juures; Lihulas: F. Buttner i juures ; Narmas: M. Põder'i juures ; Wiljandis Karowi juures; Wõrus: praua Vielroofe juures ; Walkas: M. Rudolfi juures; Kurefaares : Th. Lange juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wõtta lubanud, Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister Liit; Sagadi mõisas : M. Gustavsohn; Koerus: W. Duglas; SimunaS: W. Normann Liiwimaal. WändraS: Eglon ; Hargla»: kirikuõpetaja'W.  Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saawad peale selle lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma aSjaallitajatele  maal ja linnas, keS tellijaid koguwad, 10 protseutt tellimise hinnast, peale selle saawad kogujad maal weel iga kümne eksemplari juure ühe ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest weel sel aastal rohkemalt AeS anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga üleswõetud ria pealt maksma. . . „Tallinna Sõbra" tallitus ja toimetus. t Pmmknc kes hkaSte keeta oskab, leiab kohe kohta Wi«. andi lossis Pttkkblirgi kllbtr«anglls, saab maad deSfätini suur, rendi peale antud, fealfammas saad ka müidut,  üks jagu maad »»» deSfätini, ja teine SS4S deSfätini fnur. Ligemat teadust saab iga pääw kell 12 kanni kell 2 pärast lõunat maa-omaniktu Praua Sul. mewa juurest, Tallinnas, Niine uulitsas, maja Nr. S 3. Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda war. malt „Tallinna Sõbra" tallituses, Lind. forS'i trükimajas Tallinnas teada anda. Redaktori läbi »iidab see asjata aega, sest tcma peab seda omalt poolelt tallitufele kirjutama. ~Tallinna Sdbra" tallitus. Hinnad Tallinna tnrul Kardnhwlid, tfetwk 43 kop. Herned toop 7 „ Leatsed, toop S „ Tangud, toop 8 „ Weikfe liha nael 13-17 „ Sea liha nael 13V, « Rõõsk piim, toop 4 „ Hapu piim, toop 3 » Soorr, kortel 4 , Lana wSi, nael 30 „ Pütti wõi, nael 23 „ Muna paar 3