wahetama. Margad, ka?S Rarwa majaperemeest, on ka teisel pääwal üheS rahawahetuse poodis kinni wõetud ja warguS nende juures leitud. Waiwara kihelkonnast on Veobachter" järgmise  sõnumi Paastukuu 14. pääwast saanud: oli meil kuu takka jälle wihma. Wee puudus oli fiin igal poolel juba wäga kibe, mitte ainult ei pidanud talupojad  oma wee-tarwitust rohkem kui kuu aega muist õige kaugelt wedama, waid ka wiina-ajamine oli wiimsetel aegadel weepnuduse läbi takistatud. Kaewud, kuS ka kuiwematel  suwedel mitu jalga wett seeS on, oliwad Küünlakuul  kuiwad. Weepuuduse läbi on mõni talupoeg oma teenistuse poolest kitsaudatud saanud. Tema ei wõinud hobustega wälja minna, waid pidi neid wee-wedamiseks tarwitama." Riia lehed kuulutawad, et hiljuti New-Orleanis (Louisiana  riikis Põhja Amertkas) Wilhelm Grossmann ära surnud ja 10,000 dollarit järel jätnud on. Tema poolwend Johann Reller elanud Riigas, aga kohtud ega ametid ei leia kusagil sõnumid temast ega tema pärijatest,  kellel õigus oleks, seda raha pärima minna. Muidu otfiwad inimesed raha, siin otsib raha inimest. Saaremaalt. Jngeniör Nasorow, keS Kuresaare sadama pärast senna saadetud oli, on ka Weiket-wäina mõetmas käinud, tammi ehitamise asjus, mis nüüd uueste ja tõsisemalt pääwakorrale tõuseb. Peterburgist. Paastukuu 13. pääwal on Kindral- Adjutant Graf Peter Schuwalow'i pidulikud matused olnud, millest MajestätidKeiser ja Keisri-praua, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija, Keiserlik Kõrgused  Suurmürstid Wladimir, Aleksei, Sergei ja Paul Aleksaudrowitsch, Kindral-Feldmarschallid Suurwürstid Nikolai  ja Michael Nikolajewitsch poegadega, ja teised Keisrikoja  liited osa wõtsiwad, niisamati ka kõrged riigi-ametnikud,  sõeawäe-ülemad, Saksama saatekonna liiked, Inglismaa  Saadik, Peterburgi kõrgema seltskonna liiked j. n. e. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksaudrowitsch ja Prinz Aleksander von Oldeuburg, Gardi-korpuse kommandör,  oliwad ratsa surnukirstu saatmas, mis tuntud sõeawäe-uhkusega  Schuwalowide sugukonna mõisa, Peterburgi ligidal, wiidud ja seal maha maetud sai. Verlini kongressi asjus annab ametlik , Journal de St. Petersbourg" temale kõiki auu; seal olla tema wahwa südamega ja kõikumata isamaa-armastusega  üht tallitust oma peale wõtuud. —Serbia ja Bulgaria aSjus on küll natuke wahe- ja äraootamise aega tulnud, aga R u m ä n i a st on 63 Weuelast wälja aetud. Need oliwad rändajad kauplejad külast külasse ja majast majaSse, kellele seal aga süüks anti, et nemad nõelade, nööpide, sõrmkübarate, fini-kiwi j. n. e. kõrwas ka politikat paunades kannud ja wihawaenu Kuninga ja tema walitsuse wasta rahwa sekka lautanud olla. Peale selle on Rumänia Kuninga  weunapoeg, Priuz Ferdinand, seal nüüd täie-ialiseks tunnistatud, Senatoriks nimetatud ja ametlikult Kronpriuziks  kuulutatud. Et sedawiisi Hohenzollern'ite suguwõsa tõeste jäädawalt Numänia throni peale asuma piab, sellega ei taha need mitte-ametlikud lehed koguni mitte leppida, sest see olla täitsa Wene asja ja Õigeusu wasta, mis igal poolel lahutamata sidemes seista. Waidlemist ja pahandust  mitte-ametlikkudes lehtedes teeb ka ikka weel Aschinow-Paissi  missioni-käigu kurb lõpetus. ,Nowoje Wremja"  nimelt ajab kõiki süüd ametliku Prantsusmaa ja Rooma-Katholiigi kiriku peale. ,Nowoje WremjaS" seisawad  pitkad kirjad Archimandrit Paisfi jutustustest, kuida auus ja wapper Aschinow oma enese warandusest  200,000 rubla selle misfioui-rongi heaks kulutanud,  kuida nemad Punamere randas kodurahwaga ja Prantslastega suures sõbruses elanud ja kuida Admiral Olry seda kõiki järSku, Rooma-Katholiigi preest. rite ja munkade meeleheaks, oma suurtükkidega lõhkunud olla, iseäranis weike kiriku risti peale sihtides. Sogallo kantside ümber olnud Aschinowi kaasalased juba aiad asutanud  ja kõik kosunud wäga heaste, künni ette-ütlemata suurtüki-paugud kõlanud ja kuulid rahuliste reisijate, waga preestrite, naeste ja laske sekka lendunud. Pärast olla Prantsusmaa madrused ka röõwinud, püha-piltisi taignaga määrinud ja teist kurja nalja teinud. See kõik ei lähe nüüd küll kuidagi ametliku kuulutusega, ega ka nende sõnumitega  kokku, mis muidu ustatawalt poolelt Aschinowi ja tema seltskonna üle tulnud on, ja keegi ei saa aru, kuida umbes ühe nädali kaikus Sogako kantside ümber ,wäga heaste kosuwad aiad* wõifiwad asutatud saada, aga »Nowoje  Wremja" kirjutab nenda Archimandrit Paisfi ja Ataman Aschinowi aruandele järel, ja pärib kange rõhuga usaldust, nagu kõige oma teiste kirjade kohta ka, oma maa ja wõera maa asjuS. Archimandrit Paisfi kaebab ka, et tema misfion abita senna minema pidanud, kuna teiste maade misfionid kaasa saada. See on ka üks uudis, mida senni weel kuulda ei ole olnud. Tartu suurkooliga on neil mitte-ametlikkudel lehtedel ka ikka peale palju tegemist ja muret, nimelt Jumala-sõna teaduse jänSkonnaga.  Zürichis sündinud bombtde-asja kohta kirjutab ametlik xJournal de St. Petersbourg", et Nihilifllased seal katseid teinud olla, millega teadusel ühtigi tegemist ei ole, on sealiste kohtute nsuuwõtmistega rahul ja kirjutab: ,Aga weel suurema õigusega on Schweizi kohtute! selle üle walwata, et wõeraste-õiguS, mida maa wõerastele  nii lahkest annab, mitte kurjategude ettewalmistamisekS kurjaste pruugitud ei saa, mis wõerastel maadel piawad tehtud saama. Politika Politsei on seal umbes ühe aasta eest Kantoni-walitsuSte käest Kesk-walilsuse kätte läinud. See wõib nüüd wõimuga ette astuda ja saab seda lootust mööda ka tegema." Schweizi suurkoolides on wiimaseS talwe-semestris 192 Weuelast studerimas olnud, nende kestis  101 naesterahwast. Warschawist. Paastukuu 13. pääwal läks Weikseli jõgi lahti ja tõufis 13 jalga üle keskmise aru. Seitse uulitsat WarschawiS ja pool Pragat seistwad wee all. Jablonna jaama juures on kuus wersta raudtee-tammi ära uhutud. Rongid wõifiwad ainult selle jaamani sõita. Odessast. Paastukuu 8. pääwal saiwad umbeS 100 Aschinowi kaasalast wangimajast Politsei ülewaatamise all raudteele wiidud ja saawad kroonu kulu peal oma kodumaale  saadetud, mis õige raske on, sest mitmetel ei ole mingisugust tunniStuse-kirja ja nemad ei tea, kust nemad päritud on. Waesematele anti kroonu kulu peale wiltkingad  ja mantled, sest riiete poolest oliwad nemad paljad. Odessasse toodi neid ülepea 136 hinge, mõned leidsiwad aga oma tuttawate ja sugulaste juures abi ja oliwad juba ise ära sõitnud. Mitmed neist on kohtutesse tunnistust  toonud, et nemad oma raha ,Ataman" Aschinowi ja Archimandrit Paisfi katte anund. Kokku olla seda raha umbeS 13,000 rubla, peale selle, mida nemad miSsionile kinkinud. Aschinowi abikaasa oli juba oma mõisa reistnud, tema ise oli weel Politsei ülewaatamise all. Archimandrit  Paisst tahab PeterbnrgiSse reistda ja Aschinow tahab kaasa minna. Paastukuu 30. pääwal saawad Odessast 650 kurjategijat aurulaew »Rossija" peal Sachalini saarele  saadetud, kuhu nemad Lehekuu 25. pääwal jõuda. Taganrogi lahe on Paastukuu 16. pääwal lahti läinud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist. Eestimaa ja Lnwimaa Ritterkondade poolest on Graf Peter Schuwalow'i surnukirstu peale auupärjad  maha pandud. Londonist, Paastukuu 18. pääwal. Auklandifi tulnud sõnumite järel on hirmus maru üle Samoa saarestiku läinud.  Saksamaa sõealaewad „Eber" ja ,Adler" saiwad kaljude peale aetud ja on kadunud, esimene 70, teine 20 mehega; ,Olga" on rahu peale jooksnud, meeStekond on peaStetud. Amerika sõealaewad »Terton", ,Vandqlia* ja ,Nipsic" on hukka läinud ja 30 inimest surma saanud. Kõik kaubalaewad Samoa sadamaS on hukka läinud. Parisist, Paastukuu 13. pääwal: Belgia pakettboot »Comtesse de Flandre" ja Belgia pakettboot ,Prjncesfe Henriette" on Kanalis kokku põrkanud. Esimese katel lõhkeS  jä laew wajus põhja. Kapten, 14 madrust ja reisijad  saiwad surma. ,PrinceSse Henriette" tuli weifese wigaga Ostendesse tagasi. AinuS reisija, keS ,Comteõse de Flandre" pealt peasis, on Prinz Zerome Napoleon. —- Räägitakse, et Boulanger kinni pandud saada. Sansibarist, Paastukuu 19. pääwal: WisSmann ja Peters on Pühapääwal seia jõudnud, nende meeStekond tuleb pea järel. Jutu leht. Kuida tema oma tütre mehele pani. (Norra keelest.) (Järg.) Neuda kais noor ligitoppija uulitsat mööda neiu Mwas  ja lobises wahet pidamata, nagu olekstwad nemad juba wähemast kümme aastat kuttawad, ja wiimaks leppisiwad  nemad nii palju kokku, et Amalie temaga ümber linna kais ja koguni mitte muufika-tundi ei läinud. Lõppeks  isiusiwad nemad ühe pingi peale, kuS Peter kinnitas, knida tema neiukest surmani armaõtada ja tema pehmet südant ja õrna, walget liekest omale paluda. Amalie ütleS muidugi, nagu kõik heaSte kaSwatWd neiud, et fee wäga järSku tulnud olla, et järelmõtlemisekS aega tarwiS minna j. n. e. Wihaga kargas Peter üleõ. r Jumalaga, preili, ja andke andeks, et Teid ülepea tülitanud olen." ,Kuhu Teie tahate minna?" ,Randa, tahan ujuma minna," ÜtleS Peter pilkama naeruga. ,Jumalaga, preili, Jumalaga jäävamalt!" ,Aga kannatage natüke, mina mina ei wõ! salata, et mina —" ,Ek mind armastate, ja, seda teadsin mina juba ammu," ütleS Peter ja lõi omad käed neiu ümber. Ja nenda nemad siis istufiwad ja ütleflwad üksteisele magusaid halpufi, nagu kõik armastajad, ja wandufiwad üksteisele igawest truuwust, nagu kõik armastajad, kunui aeg tuli koju minna. Kihlamine pidi muidugi esiteks weel saladuseks jääma; aga Engebretfen'ile anti seda teada. Tema pidi kirjakandja  armastajate wahel olema. Suurkaupleja ei tohtinud  sellest ühtigi teada, sest temal oleks wist midagi selle waSta, ja emand Engebretsen ei tohtinud wast Stete ühtigi teada, sest tema waljus oli kõikidel tuttaw. Emand Engebretfen märkas aga pea, et nende kahe wahel asjad selged ei olnud. ,MiS see Wenzel'i poiS igal pääwal seia jookseb?" küsis tema. ,Terna oStab sigarid," kogeldaS Engebretsen. ,MiS!" ütles emand Engebretsen. ,Ega Sina minule  ometigi ette toriseda taha, el üks peenem meeS meie sigarid põletada wõib?" Sel silmapilgul aStuS Peter Wenzcl poodi. Tema kohkuS, kui emandat nägi, koguS aga julgust kokku ja ütleS : ,Pool tosinat sigarid." (Pooleli.) kM-ottllv sSWspov. - 24-ro Illaxra ISS9. TrSNwd Liodf °r«'l pürij.tk «m>r.S Z° kuloga. Tallinna Linnakohtu poolt saamad need, kes me seegi maja ehitust Suure Tartu-uulitsaS oma peale tahawad wstta, selleläbi iileskutsutud, soowimise-kirjad kinnipandud ümbrikute sees mitte hiljem kui 1. ApMi-ltun Mmm piir. lmmt kell 3 Linnakohtusse fisse anda. . , - Ligemad tingimised, ehituse plaan ja ehttufe hmd wõlwad igapäew asjatoimetuse aeal Linnakohtu kantseleis läbiwaadatud saada. Tallinnas, Linnakohtus, 24. MSrzil 1889. Linnapea Baron Maydell. Linna Sekretär O. Benecke. T ead aand inised. Tartu kreistS ja kihelkonna? olew Kmastu karjamõis Poksi 340Iwakamaaa põllu- ja 450 wakamaa heinamaaga saab ilma elawa inwentariumita Züripäamast sel aaStal wälja renditud Lähemat teatust annab igal Laupäawal Kawastu msisaherra. Tallinnas Weike Kompasna-uulitsas  Nr. 254 all olew maza on müia. Ligemat teatust antakse sealsamas. Tuur RmpM ilörls Kirna all, Paide ligidal, saad rendi peale antud. xzosoocvvtxxxx» Hinnad Tallinna turul: 24. Paasiukuu pääwai 1889. Kartuhwlid, tshctwk ... 33 kop Herned, toop ..... 6 „ Leadsed, toop 6 . Tangud, toop 7 „ Weikse liha nael .... Iv—ls „ , Sea liha nael .... 9 „ Rdösk piim, toop .... 3 „ Hapu piim, toop .... 5 „ Koore kortel 4 „ Laua wõi nael .... 36 „ Püti wSi nael .... 29 „ Muna paar 4 „