Järgmisel õösslwõsti politsei poolest Melnikow kinni." Kurjategija üle teatab PeeterburgiS sõnum, et ta üks hukka läinud hulgus ja Wge hakkamas haiguses Ma. Kõikide Msnemaa Mudteehe peal tahetakse, nagu „Nowoje WreMja" teab kuulutada, meel üks neljcK y)ggonite klass asutada., selleläbi saab siis ka kõige waesematele raudtee käimine wõimalikuks Mtud. - Sõaasjade ajaleht, „Wene jnwaliide " schläb teada, et lähemal ajal Kõige Kõrgema kinnituse järele söawäe uniwormid ümber muudetud'saamad. Seda oodeti jo ammu tulemat ja loodetakse uuest riide seadmist  Wene sõameestele rohket head, sest et iga uuendus niisugustes asjades ka ühtlasi parandus saab olema. Riia seitungile kirjutatakse õhtu poolt Siberimaalt:  Siin on tänawu rohke leiwasaak olnud, ja et ilm lõikuse - oli, Mwiljcp WMd õige oWvakS käinud. Msujahü maksis aasta eest 80 kH., tänawu 35 kop. puud, rukkijahu minewal aastal 7iU nüüd 25 kop. puud. Wakk kartohwlkd saab uMteS kohas 10 kopika eest. Siinse rähmas ei pea kaMohwlitest sugugi lugu, aga seie ära saadetud EestlcW>  ja Lätlased mõistawad wäga heaste kodumaa mD järele kartohwlid harida ja pidada. Üks tshetnDt  kaeru maksab siin 1 rubla ja kõige parem liha 3 kop. nael. Karilooma ja sialiha on üks hind. Mõni lugeja arwaks ehk kõik seda odawust maleks, aH» siis peame meele tuletama, et meie seal põllu ega hMamaa eest krossigi kellegile ei maksa. Iga mees on rse oma maja- ja pereisand. Maapind on wäga HM ja lõpmata suur, siõndasaMuti M otsatumad rohu lDdad ehk harumaad karja fõögimaaks ilma piirideta, suured ja laiad. Igal kogukonnal on määratu palju maad, .Hda keegi pole harinud ega puutunud. Alma pearaha maksuta, mis umbes 15 rubla kannab, ei tunne meie seal mingit muud maksu.... Joomine tikub KLale, aga sellele tuleb ehk ka abi, kui jookide patendid kallimaks pannakse ja sell mõedul ka jookide hinnad tõusewad. Ka muud kurjad teud wõtaksiwad maad, sest ära saadetud inimesed ei taha oma endist kurjust jätta, aga inimesed lõõmad siin ilma armuta iga meest maha, keda Marguse pealt kätte saamad, sest nad Ütlemad: rahwa oma kohus olla kõige õigem. Mast. .S-aduse ae. Et Balti kubernttlngUdest, waMuliku sunod: ette Luteruse usu kirikherrade peale mitmed kaebtused oliwad tõstetud, et nemad segapaarisi ja ligidalt sugulasi pidada laulatama,  mis Kreeka õige-usu kiriku seadus ära keelab. Sellepärast pani sünodi ülem prokoröör neid kaebtusi sisemise ministri herra krahw Jgna'tjem'ile ette, mille peale ministri herra Luteruse usu waimulikkude ülematele  1876-M aastal antud seaduse § 390. 11-mas raamatus I. jaos meele tuletas, kus kangeste on ära keeldud, et Luteruse usu kirikherrad ilma Kreeka õige-usu Vaimuliku walitsuse käest luba küsimata niisugust  jegapaarisi ei tohi sugugi MkäskU neid seda oma all seiswate usu kirikherradele kuulutada.  Käes olewa aastal 29-mal Mihkli-kuu päewal kuulutas Riia linna „Eparhialn Listok" seda ära keeldu kõikidele Balti kubermangus vlewate Kreeka õige-usu preestritele. —k'  Wirumäalt. zH'ü lodad  Waiwarast  kirjutatakse meile: Laupäewa hommiku ryara, 26. Septembril, läksiwad neli meest Mereküla rannast paadiga merele wõrkusi wälja wõtma. Tuul oli merelt ja kaunis käre. Wõrkusi wäljarebides ei olnud wist keegi tähele pannud, et paadi külg wasta tuult pöördud sai. Korraga lõi laine nende paadi ümber. Üks mees sai nööri, mis paadi külles kinni oli, oma käs. -seeläbi' eluga raM,- kuna tõstev Ikolm, Mooses Äeumann, kema sulane Mart Hindus ja Taawet Lessmann oma koledat ja märga hauda mere põhjas leidsiwad. Siiamaale ei ole nendõ kehast weel mitte kätte saadud. Kõik kolm oliwad poismehed. Iseäranis tahan ma M. NeumanM elulugu laiemalt teadustada. Tema oli oma mana lese ema ainus poeg, ta wiimne tugi ja lootus tema mana ea sees. See ema on omas elus palju wiletsaid päiwi pidanud nägema. Umbes paarikümne aasta eest saatis see mõisnik, kelle maa peal ta elas, tema meest Siberimaale  wangi. Mereküla on aegamööda kuulsaks suplemise  paigaks saanud. Mõis on sinna wäga pahu majasi ehitanud. Et talupojad juba enne siin elasiwad  ja oma põldusi harisiwad oma wanemate kohtade  peal, siis jäiwad nemad paigale, ehitasiwad omale ka suplemise majasi ja kosusiwad seeläbi kauniste. See olnud aga mõisale wasta meelt ning tahtnud sellepärast talupoegi hoopis lahti kangutada. See olla see tüli olnud, nagu mina seda wanemate inimeste  käest kuulnud, mis Mooses isal mõisaga olnud ja misläbi tema oli oma priiust kautanud ning Siberimaale wangi saanud. Nõnda jäiwad. tema naine ja poeg (Mooses N.) suure mure ja kurwastusega kodu oma maja ja põldusi pidama. Kümne aasta pärast juhtus üks kõrge riigiametnik, kes Peeterburgist suweks Merekülla suplema tuli, nende maja omale üürima. Et Mooses Neuymnn auus ja tubli mees oli, sellepärast pidasiwad kõik Peeterburgi wõerad, kes Merekülas suplemas oliwad, temast palju lugu. ""Nõnda oli siis kord juhtuuüd, et tema oma elulugu nimetatud herrale pidi jutustama. Muidugi teada, et ta seda kõige esite rääkis, mis ta südant raskeste koormas: ta isa olla ilmsüüta Siberis wangis. Seda lugu oli kõrge riigiametnik osawõtlikult pealt kuulnud. Tema wõttis seda asja oma hooleks, ja toimetas niikaugele, et ilmasüüta mees wangist lahti sai ja koju tuli. Kes wõis nüüd tema naise ja ta poja rõõM NM nende Mkide tänuliku Meelt selle wõera herra wasta äramõeta? Wangist lahtipeasenud isa ei elanud aga siin omal maal mitte enam kaua, sest et wangipõli ja pitk wilets teereis tema termist wäga ära oliwad kurnanud.  Aa suri mõNe nädali pärast ära. Üksi see oli tema järele jäenud omaksetele kalliks troostiks, et nemad teda oma armsa isamaa mulla põue wõisiwad puhkama panna. Pärast isa surma pidi siis poeg jälle ise peremeheks  hakkama. Nõndasamuti kui tema isa, oli ka poeg, (M. Neumann), ehk küll ilma kooli õpetuseta, siiski tubli ja osäw mees. Loomuse poolt oliwad tall ka kaunid waimu-anded, misläbi ta kõigile Mereküla  Peameestele eestwedajaks sai, Meie kihelkonna Mksandri kooli abikomitees oti ta kassähoidja. Ühe sõnaga Ütelda: ta oli kõigist auustatÄ), armastatud ja tubli Eestlane, kelle rinnas õiglane ja puhaS EeSti süda tuksus. Muidugi teada/ oli ta siis ka mõne inimese silmas rahwa äraeksitaja ja kardetaw mees. Paari aasta eest meel tahtis mõis Mereküla peremehi sundida, iseäralikku kontrahtisi allakirjntama. Seal oli M. Neumann jälle esimene, kes ütles: see ei ole õige ja seda meie ei saa tegema. Nende kontrahtide sees nõudis mõisnik kõige Mereküla peremeeste kaest, kellel suplemise majad oma kruntide peal olüvad, sellest rahast, mis nemad nimetatud majade eest suwel üüri saMd, 20 protsenti. Iga inimene näeb, et see mitte seaduslik ei ole, sest et iga peremees juba oma põldude eest renti ja majade eest sülla pealt krundi raha maksab. See asi on praegu weel kohtu all. Nüüd wõib igaüks arwata, kui suurt kurwaStust ja leinamist see kõigile Mereküla peremeestele walmiStas,  et just sell ajal see mees oma elu pidi kautama, kes neile igal pool ja ajal nõuu ja teuga abiks oli. Pühap. 18. Oktobril pidas meie kihelkonna abikomitee Aleksyndri kooli heaks loosimist, kus hea summake raha sisse tuli, mille üle kassahoidja ja kirjutaja wist selgemat aru saamad andma. Ka seal oli igaühe suust kuulda: „Kahju, et meie armas M. Neumann puudub, kes selle hea otstarbele kõigest südamest ja jõuust ka abiks oli. Seda kallist päewa ei antud temale mitte näha!" Trööstigu Jumal tema mana lesk ema, keS oma poja surma pärast wäga palju kurwastab, et tal päewal ega ööl südame rahu ei ole. Annaks Jumal, et meie kallil Eesti isamaal palju seesuguseid emasi oleksiwad, kelle pojad töistele eesmärgiks saaksiwad ja oma Vanematele  auu teeksiwad; aga ärgu andku Jumal ka ühegi emale niisugust wiletsat põlwe, kui see ema, kellest siin kõnelesin, omas elus on tunda saanud!" —l. Küsijatele isaduseks, et minu Sakala Kalender põllumeestele tulewal aastal aja PMdus ei Manud seda Md käsile wõtta mitte walja ei saa tulema. E. R. Jakobson. „Sakala" tellimisi toimetab ilma hinnata A. Dido Maarja kihelkonnas  Saare Kreeka õiget-usku -kiriku juures. Tettimisl Makala" peale wõtab Hargla Kihelkonnas wastq kooliõpetaja C. J. Rätfepp. wõetakse tellimist Sakala ajalehe peale wasta ..Heategewa Seltsi" pidu- ja lauluõpetuse  ohtudel- (igal Reedel peale kell 9) seltsi majas: AozmMsi. uep., 5/27, W. 49. ja Seltsi abipresitendi herra Weizenberg'i  juures: Furorpluhiu LsüuMöepra a lauuu, OuMsus, H 61— igal päewal. «Kuulutused. (Politsei luS a g a.) » eie ajaleht saab tulewal aastal nagu seiemaale wälja tulema. Iga nummer on t künni 2 trükipoognat suur, ning selle järele, kuidas jõud kannab, saab ka iga ehk mitme nnmri kohta üks pilt tulema. Ajalehe hind on kõige kirjanduse ja põllutöö lisalehega ühes terwe aasta pealt Wiliandi maakonnas, kus waldade postitaskud linnast lehed ise ära toowad, 2 rubla liv kop., aga muial täie Postirahaga 2 rubla. Poole aasta hind on R rubla 5O kop. ja postirahaga R rubla 7Z» kop. Wähema kui poole aasta peale tellimist waSta ei wõeta. Tellijate adressid olgu selgeste tellimise juures ülesse kirjutatud, nimelt tellija nimi, elukoht swald ehk mõis) ja wiimane kirjaposjijaama  nimi. Wäga soowitaw oleks, kui wana trükitud adres, kelle all jo ajalehed enne kätte on tulnud, ligi antakse. Raha maksetakse tellimise juures ette. Kes enam kui kümme eksemplari telliwad, saawad iga kümne eksemplari kohta, kui raha otsekaudu ilma wahemeheta toimenduse kätte saadawad, ühe priieksemplari. Tellimised ja rahakirjad tulewad selle qdressi all: kl. ptMMiw Itk Ml. kl. Muu kirjade adres wõib ka Eestikeele olla: Sakala Toimendusele Wiliandis. Linnades wõtawad järsknimetatud kaupmehed ja raamatupoed tellimisi wasta: Tartus: Sachker'i ja Rei- raamatupoed; Tallinnas: F. Brandt'i raamatupood, G. Herms ja kaupmees P. G. Brehm; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kooli- Spetaja J. Pärn; Pärnus: Jakoby ja E. Treufeldt'i raamatupoed; Narwas: A. G. Grigorjevi raamatupood ja M. Põder; Rakweres: J. Kuusi raqmatupood ja kaupmMG. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Wõrus: Vielrose raamatupood; Wiliandis: Sakala Toimendus. Tartu linna ja ümberkaudse kohtadele, kes Tartust omad pakid ära wõiwad lasta tuua, oleme nii ära seadnud, et kõik pakid, kus kõige wähemalt 10 eksemplari sees, juba Laupäew hommiku siit ära lähewad, yii et neid Pühapäev: hommiku Tartust kätte wõib saada. Tallinna ajalehed saawad edespidi ka Laupäewal juba ära minema ja MmaSpaewal Tallinnas olema. Palume tellimistega rutata, et aegsaste adreSsid walmis wõikstme trükkida lasta. R. öösilt. on tdM jvtad, mis Wõnr pool laiali lautatakse, et «Sakala tylgval aastal enam wälja ei pidada tulema, n. n. e. Seesuguste wale juttude läbi enn uut tellimist ei peaks ennast eksitada laskm Sakala Toimemms.