zn < jf, a s, lüionl'. kiis aga ta «niin j-eiM -a:-siolst I nles-anijn, lahiilakund i Haan >; g n i sii nn ui iund enne seda Saluji istuvist'. st nmi sttvtvdell üle inmnl-lnsintecõle knnldfõ lää-!!!!>>  ei k'stl -uuk N«t>! 3 adak teda lelleks kiujalenks p.gf.usnli tst.k.st st' ud.l l oli nclia aa'sta eest ühe, st.<gnü f.n s.n?? ij-i s-mlnik «stnnd. aga päiiUherra B aou Mu: !I » si-vsie icda ienli »!eN ül olnud. Sellest aeait st .i !- a k onn ilsennd, kuida iettla Saiusi INUI ale sin-o »l'-a Nostklst Juba enne oli teina o a n i i ' uu n-i : I> lunnscka leiõleka üstepanemiö isffi kaulnlnnd, und,-. iie aga i-inine legeniala jätnud. 'H-I un, ,> oj, st a da k stenallaile äh! karistust Varoll i n-a-'st, st gl annad, niis aga kui tühine lagast lulaiud lai. stalä I'ä>u>i sedil 'li /oagnl jälle lilid.it II kni munka , alfama luiki,und, lsti leinale selleks p. »! loopi km ust- ja palgaks oeol leopi anina ja endla l.id.e aan ia stst gH !au seda Magdell ile räälinne  ia liuaisaü-d (i lein., seon mitie ci teaks, oli aga stui kilin lauittd ja inka inadj hiljemini oli tnli lahti, st a e >i k on nand mnidugi la kinni loõetild ja salgab Müi.al.s' iNj.n selle iol)la egla aga ka tunnistajaid, a? na n i !-n s'el>l« iede iileN annad, ei .st ada k sedn tui linna wna aamua. Silkaknhltt-heeea u.n.li 'Ninn-mil i suu.!., h/iema s-ijima, kellega .st a da ' t'i i nnnaiilsuaU segenug sgnnd ei ole. Mmied j'ää>oad enne isainn malal-ja -äi ühe Haani walla ialnpeeemche ail, teige «ema nali isaagiga malm põlenud, ja Mihkli-kuu .UI eaaa ul l. n-aldo.g se.'lla weSki, kõige wiljaga - Reuda kiesuiab ,ltuS T«ttt ZeitUNg." "st.iulame k,uda eali . liSliinS" lehed sellksi koledast aistali kik,'n!un'ad. /-'stiii-l me" liljutab oma Nr. 40 sees: . stu ul. nia hau. ja saadad kätte. See olnud ÜkS ,endine nu Nn me-onaln'?, luulus joodik ja wams. Päewa nmn di!ttd w',meSe poiemisi, tulnud ka mõisa härra .siuude ja n ndnnd i n-lga raha; tema tnhtlvat kibe- muna stüt agi, daeia mitte temale üht rubla et ..anonml aia haa., nnil >a o-ge! wilja kÜÜtti põlema. Sells !'-uua le.na tilast walja. Nüüd läinud Ha ,meeieka koye foelst, liuntauud seal Mõne lonksu n >gn lill unelt ja li>s lubanud wilja küünt pole.  -Nina minna, m> a lubamisi aga hulluks loriks peetud. HM.ltMi loonud ka W.m, sillatohlu härra tema sinna ja Ha l»t, mölanud, ei le. a siis -niite wlija küitti kt oleks , ifina tui hai > a I- aual'' 1 rbl. ealsa oleks au» „nu.- >. ,1. leilnmeeä olla teda käskinud põleMS giinnn sa Ini'an»l> sle e. sl il> ebl. Uinkõka. '»«-» —»» , g.- le-ugnieea Snnnttn waisii >ustsasse. Ott .s. ui na !ia> >aga lnlda lolm! käittnd, et stt teda sonin,s'ü j. i-pn k'!!njl wülja ajanud. ..... .P l.inja smmislnse kolsta ütelnud ta aga, tema ei olla mille kai'linud. lsteie palume iga auusat ja mõistlikku lugmai.  .aua nase sngawama südaiiletnuuiStuse järel otsust 1.-dn tnä H.stai nluin" 'MI mille süüd kurjateu watmliku >jg>s.,j,i pn'l! selle peale weerelada ei taha, kellele kurja ,-i'n astni l.>heno.!h küll see Hvälja aianudH ja kaS wõch kü.i keegi uskuda, et Wagul tunnistanud oleks: leil.a la!'!nn,d lideinis! I) .......... . Ce.st! ,ahivad on puhas, aga seesugused lehed on kurjad jaluliN!.", Muna ei ole ka Saksakeeli lehed iialgi IUjN..MN!' > l 1.1 nd i st. Põllumeeste Seltsi" '.lnsn u>'s,oumsi!amise üle kujulab HMiljaudt Teadaaudja": H/v-ma lau v vääivnl lüluS piduroilg lippudega ja mongngn wannsi s.liilni.ij.ist. läbi liuna suuremate uulitsate nnõe susi sudu kel! lõuuk aea! peale halkas, ?>si!!lsi INI pioun .td'l lon.snn'i, sünd. Jakobson'! juhai,stl  ula moi.l: j., siin üka neljahääliue koraal lauletud, !s!-'t plõnlt !l'!n,li>v linknopeliijii, Pastor Doll pühitsuse s. peole mstiiS hulk lstreeia Kalholiigi Preestreid feu, lngn , l!e Cstl sondi eliiuene lstreela-Katholiigi Preester .. 'l, lahendad estlels selle mehe, Karl Robert Jakobsoni  peale, kesi selle masu os ulumise rest hoolt kannud on. Ninas Pneste: ö' .pjniks hittgepalweid Kõrgest öusa steilulle -'lketsmwie l. j., Alets.mder 11. -- ja LuthkMaNkase.  st. 3-llvbson >. kui EeSli rahwa ülema õnnetooja eest. Ilnlstlsnse Psion i.lllus leil wileui ja sellepärast Mlivnd le>sid k> ned pidmnula. >. hlul oli kontsert ja sits ehknsvömn oeg. mille eest iga osawõtja poolteist rubla maksis, .st.ngesi hilüdtuislc järel, KeiSri Majestäti auuks, sol steism ,a Heliale üks länu-adresö plaanitud. Pärast p,duumad leuste ledkis läuui. Treffuer ja Dr. WeSke k. tteU. Etemad läheildaüwad selle peale, kuida EeSti lah.n.is inadaidaivas olekus elaks, kuida aga Majestät sellilt aeait saadik, kui Eesli saadikud möödaläinud aaSta gv ina-lnnl (st.ilsiunaS käinud, Eeõti rahwa waewa tähele paneku >a Henalou saalnnd oleks, kt igüükö kaMka wmksi, si.stle peale kensjsi annw-strakS palutud Wiljaudt st.e,. ,'i .>«.>>, nbe>,j üles ja waötaS eeõtõuelejale kõnede  peale, i.chendaleg, kuida meie maal ttõuukas elu ja wnl.lseks, kulda seda ka just fee selts oma majaga, miS 30,000 rubla maksab, selgest tunnistaks. Tema kõnet katsuti küll sündmata wahele hüüdmistega ekfitada, aga siiski kõneles tema eksitamata edasi, kuida tema meie maa aSju selgest küll tunneks, kuida tema ka kaugeil reisudel  teist maid ja rahwaid näinud oleks ja sedamööda tunuistaina peaks, et kusagil paremat ja kindlamat elujärge  leida et wõiks, kui meie kodumaal, kes siin aga tubliSte tööd teha tahaks. Weel teisel pääwal keStis pidu koutsertiga ja näitemänguga edasi, ja kolmaudemal pääwal sai jälle näitemäng peetud. Esimese paiga peal on need pidud igal osawötjal umbeS 7 rubla maksnud. Rahwast oli tuhandete kaupa kokku tulnud ja kõik pidastwad  ennast pidul ja linnas nii auusast ja wiisakast AeS, et Politseil kusagil asja et olnud, oma ametit talli tada." HWtljandi Teadaaudja" lisab omalt poolelt selle sõnumi juure: ,Kni Viljandi Põllutöö Selts omaks eesmärgiks teeb, hordidust ja teadust maarahwa kestis edendada, maatöö  osawust läbirääkimises kõrgendada ja sõnaga ja leuga meie maarahwast kõrgema järje peale aidata, siis wöime meie temale õnne soowida. Kui aga uus seltsimaja rahwus-seltsiliku  tagakihujate tallermaaks tehtud saab, fiis ei saa see mitte õnnistust tooma. Meie loodame aga, et rahwa termiline Peel auusaist eesmärkidest kiuni pidades, ennast pealetungijatest lültkihujatest peasta oskab." Kuida lagajärel kirjutakse, et anna esimesed näitused selle lootusele küll mitte laia ja kindlat pinda. Mitte üksi vauÄ. Treffneri ja vr. Weske kõned ei ole ärritawad olnud, waid ka üks Greeka-Katholiigi Preester on omaS jutluses mõnda tarwitanud, mis meie maa praeguse oleku kohta just mitte soigutaw ei ole ja kahewääriline meeS" Märt Mitt on ennast seal tähtsamaks teinud, kui just tarwis läks. Rahwa »waesusest" on kölawaid kõnest peetud, aga üks talumees on piduks neli pudelit kõtge kallimat wiiua, 3'/, —5 rubla pudel, ostnud ja pidu billetid on 0000—7000 rubla sisse toonud. Mis see kõik tähendab?! ' -- Wiiua-kiiu 3. pääwal pöleS ühe Viljandi walla taluperemehe heina küün maha. See pere seisab Perimõisa  piire peal ja kohe selle waslas on üks Perl walla talu. Tuli kargas teise pere aida ja sealt elutua peale. Kõik pölestwad maha ja nelja perekonna wara sai häwitatud.  Arwatakse, et ka siin ühe kurja Hajuja" käsi tegew olnud. Selle kuu 12. pääwal põles Wana- Wotdoma mõisa heina küün maha, mis kesk põldu seisis. Tulega senna minna ei olnud kellegil aSja olnud. TarwaStu kihelkonnast kirjutakse Teadaandjale" järgmist haledat lugu: Mõned karjapoisid oliwad suure tule üles teinud ja wallatnse pärast ühe 11 aastase tütarlapse tule peale wiskanud. Suure waewaga  peafls laps araliste puude wahelt walja, aga tema riided oliwad juba nii kangest põlema läinud, et poisid neid enam kustutada et suutnud. Tütarlaps langes tule ohwriks I Hiljuti oliwad Tarwastu mõisa põhud kurjategijast  flgitatud tulekahju läbi häwitatud. Kuida nüüd HRiia Zeitung" kirjutab, on Tarwastu taluperemehed nõu uks wõtnud, seda kahju tasuda, ja on seda nõuu ka juba täitnud. Juba enne seda oli üks taluperemees omast tahtmisest mõisaheccale põhku abiks toonud. Eks see ole jälle üks täht, et see kõrwewaim, mis oma kõrwetawa jalgadega nüüd üle meie kodumaa pinna sõtkub, mitte EeStt talurahwa keskiS sundinud, ja et Eesti talurahwa ja müisaherrade wahel mingisugust wihamaenu ei ole? Aga kus on siiS selle pesapaik? Küll wist sealt, kust kõlwatumad ärritamifed kõlawad! Ritast. Liiwimaa Nitterkond on selle kuu 14. pääwal Niigaõ nõuuwõtmisekS kokku aStunud. Selle kuu 10. pääwal on Namkawi päriSherra Kretssaadik Baron Leo Meyendorff'i peale põefast lastud, kui tema ühe naabri mõisa peale sõitmas oli. Kuul on õla alt läbi lendanud ja käewart kergemast haawanud.  Kõik ümberkaudne maa on selle kurjateu üle kihisemas,  sest Baron Meyendorss seisab kõige rahwa juures suures auustuses. Üks koju lastud soldat saab rahwast kurjategijaks peetud ja on kinni wõetud, kui tema ühes pereS, kurjateu paiga ligidal püssi puhastas. Juba möödaläinud  talwe! oli Baron Meyendorss kaks, wigalises Saksakeeli?  kirjutatud ähwarduse kirja saanud, allakirjaga: ,Einer der gegen Jhnen ist." Sellesama käekirjaga on ka Uue«Pebalg'i kirikuõpetaja ja tema elatanud isa, endine õpetaja, Propst Kählbrandt ähwarduse kirjast saanud. Liiwimaa kubermangu uus Prokurör MjaSsojedow, kelle tulemist meie ,rahwuslikud" lehed suure rõõmuga teretafimad, on oma ametit alganud. »Rishki Westnik" kiidab, kui suure hoolega nüüd selle peale waatatud saaks, et kõik kirjad miS kohtuteSse tulewad, Wenekeeli kirjutatud on; seda peab nimetatud leht kohtute ülewaataja ja seaduse kaitseja ülemaks tallitusekS. »U«S Tartu Zeitung" arwab, et Prokuröri ülem tallitus oleks selle peale waadata, kuida õigust mõistetakse, mitte aga, mis keeleS seda tehakse. Meil tahab näidata, nagu oleks witmasel lehel õigus. Heydenfeldti mõisas, LaSdohni kihelkondaS on selle kuu esimeste pääwade sees mõisa rehi kõige Viljaga  maha põletatud, mis 66 wakamaa pealt leigatud oli. Mõni pääw pärast seda põles üks küün, 80 koorma heinaga  maha. Kuuramaalt ja Liiwimaalt tulewad pääw pääwa kõrwa sõnumid tulekahjude Ae, mida kord mõisadeS kord talukohtades sÜtitakse. Peterburgist. Jnsheniöride Kindral-Major A. Struve'l on selle kuu 10. pääwal see au?: olnud, Keiserlik  Kõrgus Suurwürst Auujärjepärijale üht aurumashina modellil ära seletada ja kingituseks anda. Suure osawõtmisega  on Ketserlik Kõrgus iga mafhina jägu tähele pannud ja see on tema oma kamrites, Gatshtnas AeS pandud. Modell on umbeS kaheksa kord wetkem kui tegema  d mashinad, woib aga ka Zütetud ja käima pandud saada. pNowaja Wremja" on suures mureS Soomemaa Wene koolide üle. Soomemaa Senat pärib, et need koolid  tema walitsuse alla antud saakfiwad ja tema fiis ka selle üle walwata wõiks, et NihilistlaSte waimu mitte Soomemaale ei kanta, nagu seda hiljuti ühes koolis näha oli. Selle järel ei näi aga ,Nowaja Wremja" palju pärima, waid kardab aga, et sedawiifi Soome raywuS kinnitatud saaks, kuna need koolid koguni mitte selle Hvõere rahwuse" kasuks asutatud ei oles, kes Wene rahwuse  wasta Hvaenus" seisaks. Mis need meie, rahwamehed"  sellest tülist arwawad, kes ühe käega ,Soome silda" ehitawad, teise käega ,Nowaja Wremja" kaelas ripuwad? ! Podolias, nimelt Remirow'i linna ümberkaudu on, kuida meie ühest erakirjast näeme, selle kuu esimeste pääwade sees kange maru olnud. Kange tuulega sadaS külma wihma ja lund, mis puid paksu jeaga kattis, nenda et oksad ja puud jeakoorma all ja kange tuule rusumisel murdfiwad ja lõhkufiwad, nagu klaas. Aidas ja metsades on palju kahju sündinud. Meie saame sellest marust järgmises numres pitkemalt kirjutama. Nowgorodi kubermangus pölestwad metsad selle kuu hakatuse? mitu wersta pitkuti ja laiuti. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Koguni teistwiifi, kui hakatuse? kardeti ja loodeti, on Preusst Maapääwa saadikute Valimised  siginud. Wiimase sõnumi järel oli juba 425 saadikut  walitud, 7 oliwad weel walimata. Walitud saadikute  seas on 182 alleShoidjat ja 92 keskpartei liiget. Teiste erakondade saadikud on nii laiali pillatud, et ükS ega teine erakond wõimuse peale mõteldagi ei wõi. Ka neli Ministret on walitud ja Riigiwalttsus ei ole kaua aega nii kindla pinna peal seisnud, kui nüüd. Serbiast. Kuningas Mi lau on surmahädaS olnud. Kui lema reisult tagasi tulnud ja kiriku läinud oli, laskis üks naesterahwas tema peale, mitmelaengisest rewolwrest. Esimene kord ei läinud rewolwer lahti, teine laeng läks mööda. Juba oli mõrtsukas kolmat korda laskmas,  kui Kuninga Adjutant, Major Franassowitsh rewolwre tema käest ära kiskus. Kõik maa on kahifemas, igalt poolelt jooksewad õnnesoowimise telegrammid kokku, ja kui Kuningas ennast näitab, fiis kõlawad rõõmu hsiskamised. Laskja on ühe wäepealiku lesk. Tema meeS, Oberst-Leitnant  Markowitsh langes aastal 1877 sõeakohtu alla, sai hukka mõistetud ja hukkatud. Kuida kirjutakse, on kohuS wäga wiletsaste ja korrata peetud, ja Markowitsh olla rohkem oma waenlaste tagakiusamise pärast, kui süü pärast surma nuhtluse alla mõistetud. Sellest aeast saadik elas tema abikaasa oma mehe elatanud ema juures ja oli ikka raskema kurwastuse sisse langenud, nenda et meelesegadust kardeti. Arwatakse küll, et kurjateul politika põhjust et olnud, siiski on mõned mehed mangi pandud, kellel sellega tegemist olema arwatakse. Nende kestis on Professor Widkowitsh ja liigwabalaste erakonna juhataja, Taushanowitsh,  kellele Helene Markowitsh mõne pääwa eest oma waranduse päranduseks kirjutanud oli. Egytusest. Arabi Pasha protsess näitab pitkale wenima. Inglismaa walitfus on tema kirjast hoiduse ja läbiwaatamise alla wõtnud, ja nendest leitakse ikka rohkem tunnistust, et tema Sultani käsku mööda kõiki teinud olekS, mis tema tegi. Arabi Pasha eestkostjad päriwad, et mitmed kõrged Türgi ametnikud, pealikud ja Sultani Adjutantid tunnistajateks katsutud saakfiwad. Sultanile teeb see afi muidugi wäga palju tuska ja tema pärib, et afi soigutatud saakS. Kuna sedawiifi wiimase tüli asjad ikka kirjumaks ja kirjumaks  lähemad, tõusewad Egyptuses uued kõnepilwed, mis Inglastele weel wäga palju tüli teha wõtwad. Nenda nimetatud ,waleprohwet" Kah di, kellest juba enne kuuldi ja kelle peale ka Arabi Pasha ennast tuetanud, on uueste Araablast kogunud, üht, 7000 meest suurt Egyptuse  wäesalku löönud ja tõttab Nuubia Pealinna, Hh ärtu  mi poole. Wiimase söuumi järel oli tema aga weel kolm pääwa reisu Hhartumist eemal ja fealine Egyptuse sõeawägi oli nii kahtlane, et selle peale kuidagi julge olla ei wõi. Kõik Jslamlased usuwad, et Mahdt 12. Talwekuu  pääwal Knnningaks tunnistatud ja kuulutatud saaks.