poolelt rahu. Prants u 8 maal on ettewalmiStamised sõea wasta seisma jäätud. Pea kõik Ministrid soitsiwad pühadeks Algiriasse, millest arutatakse , et Prantslaste tähelepanemine ennast Saksamaa poolt ära ja Afrika poole pööranud on, kui nägiwad, et Saksamaal kindel nõuu ja ka jõudu ou, tagasiwõidetud maid ka kinni pidada; kui kuulda saiwad, et Paapst Elsass-Lothringi Piiskoppidele käSku aunud oli selle üle walwata, et Katholiigi preestrid ennast mitte politika asjade sisse ei topi ja rahwast mitte selle walitsnse waSta wihale ei kihuta, kellel seal maal nüüd kord Võimus on. Söea-Mtnister, Kindral Boulanger,  ei ole teiste Ministrite Afrika teekonnast mitte osa wötnud, mis seda tähendada, et selle tulikannuse mõjudus lõppemas on ja et tema eh? pea pildipinnalt häwib. Mitte ainult enam ist kõik Ministrid ei ole tema wasta, waid ka suurem jägu aealehtedeft on teda maha jätnud,  nagu tühja padroni - kesta Kiitlejad saawad jo ikka põlatud, kui nemad oma kiitlust täita ei Lahkub aga Kindral Boulanger ämetist, siih on üks sõeakatel  jahtumas, mis Europa rahu-nõudjatele nii palju muret tegi. Prantsusmaa Parlamentts hakatakse ka ikka suurema kindlusega sõeawäe kulude Vähendamist pärima. Vulgaria asjust näib ka kõik Europa tüdinenud olema. Stoilow on Miinist Sofiasse tagasi tulnud ja on sealt seletusi kaasa toonud, et Bulgarlastel sel korra!  oma Würsti-walimise asjus kusagilt poolelt tuetust loota ei olla. Seda küsimist olla fiis ka esiteks pääwakorralt  kustutatud; Sobranje saada ehk wast Jaani- ehk Heinakuul kokku kutsutud, ainult mõne kõrwalise asja korraldamiseks ja nimelt aeglise walitsuse kinnitamiseks kahe ehk kolme aasta peale. Suurriikide! näib tahtmine olema, seda asja oma enese pottis käärida lasta, kus fiis muidugi sõea-kartused, mis sealt poolt tuliwad, esiteks maha jääksiwad. Senni on aga Bulgarlastel enestel raske elu ja mitmed asjad annawad tähte, et nemad ise ootamise raske koorma all enne uõrkewad. Kõige pealt koormab neid raha puudus. Walitsus ei saa raha oinalt maalt ega wõeralt maalt laenata. Tänine on waewaga läbi aetud, kui aga wõeramaa rahahallikad  lahti ei lähe, siis pidada sõeawäe korraldamised  ja raudteede ehitamised pea seisma jääma. Teist suurt muret sigitab sõeawägi, kelle keskist alalised äsfitamised  ja mässamised kõiki sõnakuulmist häwitama kipuwad.  Pealikutest tuli juba sits suur puudus, kui Wene pealikud koju kutsutud saiwad, nüüd on aga nendest umbes 700 pealikutest, kes seal oliwad. mitmesuguste mäSsamiste käitus umbes 100 wälja astuma pidanud ja nende keskis palju kõrgemaid ja osawamaid. Kui Sobranje kokku astub, siis saada walitsusel wist kõige pealt kahe küsimise peale wastata olema: kust raha wõtta ja milla Würst walitud saab, et aSjad kosuwale korrale nihkuksiwad. Leiab aegline walitsus senni esimese küsimise peale wastust, siis tahta rahwas ehk weel teisega kannatada, kni aga mitte, siis olla kergest kärgatust karta. Saksamaa lepitus ja sõbrustus Paapstiga, mis maailma rahule nii suureks tueks on, hakkab Ewangeliumi usutunnistuse ringkondades muret tegema. Seal arutatakse, et nüüd kõik Katholiigi Vaimulikud kooli-seltskonnad jälle Preusst riiki tagasi tulla tohiwad, kus nende seltskondade tuntud agaruse juures karta olla, et koolid pea jälle nende Võimuse alla langemad. Wist on see kartus asjata. Ewangeliumi kirik ei ole jo iialgi wälisest Võimusest abi ootanud ja niikaua, kui riigiwalitsns ennast ühe teise kirikuga Ewangeliumi usutunnistuse õpetuse - wabaduse häwitamisekS et ühenda, kuida seda paraku mõnel teisel maal tehakse, ei ole Ewangeliumi kirikul midagi karta." Saksamaa Riigi-nõuukogu poolest päritakse 172 millioni marka sõeatarwttuste lisaks: uue söewäe-seaduse kordasaatmiseks,  kindluste ümberehitamiseks, raudteede ehitamiseks Schweizt piirel ja jalawäe uute pakk-riistade muretsemiseks. Prantsusmaa Polizei-kommissär Pagny raudtee-jaamas, sai Saksamaa piuna peal kinni wõetud ja Mehi linna wtidud. Wist on seal maakuulamise asjadega ehk ka ässitamise-asjadega  tegemist. Anstria-Ungrumaalt ei ole iialgi palju muud kuulda, kui rahwusliktu tuhinat ja kära, mis nüüd jälle Pragt linnas wälja leekama kipub. Saksamaa  ja Schweizi suurkoolide musta laua peal seifis üks kuulutus, kus need Saksa studentid, kes sel suwel Pragi Saksa suurkoolis studerida tahawad, kutsutud saiwad, üheskoos  Jürikuu 9. pääwal senna sõitma ja ennast üleskirjutada  laskma, sest üleskirjutamine oli selle kuu 10. päawa peale määratud ja kes wiiwis, sellele on tänine ikka Tshehhilaste poolest kõiksugust takistusi Valmistatud. Kõik oliwad Dresdenisse kokku kutsutud ja 213 studenti on tulla lubanud. Selle üle on Tshehhilased wäga wihased, keS kõiki mis Saksa sugust on. Pragist ja Böhmimaalt wälja ajada tahawad. Tshehhilaste paremad rahwusltkud"  lehed ärritawad Tshehhi studentisi, wöeraid tagasi ajama. Kuida asjad läinud on, selle üle ei ole weel sõnumit, aga Pragis on juba sagedast Tshehhi ja Saksa studentide wahel werist kokkupõrkamist olnud. Pragi suurkool  oli enne Saksa-keeline, sai aga mõne aasta eest Tshehhilaste pärimise peale nende ja SakSlaSte wahel jägatud, et mõlemad rahwused ühetasast õigust saakfiwad. Nüüd ei lepi Tshehhilased enam selle ühesuguse õigusega, waid tahawad Saksa suurkooli õppijaid ära peletada. Tshehhilased filmitsewad KõikslawlaStega ja on weel hiljuti awalikult tunnistanud, et nende isamaa Newa jõe kaldal olla. Austria Keisririik on oma algnskännu, oma hakatuse  ja Keisrikoja poolest Saksa riik, nüüd tahawad aga Slawlased peremeest majast wälja ajada. Ungrumaal tasmvad Magyarlased seda jälle Slawlastele kätte. Magyarlased  on Slawlaste ühtlasi aga ka Sakslaste tigedamad  Vaenlased. See rahwusl.k wthawaen ühe rngi kodanikkude  wahel takistab seal kõik: seespidist kosumist ja kõigutab seda riiki omas wäljaspwtses tähtsuses >a wägewuses.  Inglismaa Parlamenti? on ,Sundmuse.seaduS" lirimaa mässajate wasta teises lugemises wasta Võetud, mis üle need mässajad ja nende juhatajad, Gladstone, Parnell  ja teised, wäga wihased on. Nemad ähwardawad nüüd kõiki oma needmise alla panna, kes nendega ühes nõuus ei ole. Kümmetuhaltdeid ähwardawad lirlased wälja saata, oma ,sõeakäigu-plaani" korda saatma, sest ütlewad nemad, kümmetuhandeid ei suuda Valitsus mangi panna. Inglismaad  ähwardawad nemad Amerika Ühendatud-riikidega tülisse ajada. Niipea kui see ,Sundmuse-seaduS" maksmaks  saab, piawad Amerika lirlased hulga kaupa lirimaale  tulema ja mihägi segema, mis selle seaduse järel nuhtluse alla, langeb. Kui nemad siis kinni wõetud ja nuheldud saamad, siis , isamaalased" tüli Inglismaa ja Amerika wahel lahti minema. Londonis on Lihawõte esimese! pühal üht umbeS 100,000 pead suurt põlastuse- ja jälestuse-kogu selle seaduse wasta peetud.  mis wägiwaldne olla ja Jirilaste ,wabaduft" maha rõhuda, ja Dublinis taheti niisamasugust pidada, kuhu juba tuhanded tulla lubanud on, nende keSkis ka mitmed Parlamenti - saadikud Gladstone erakonnast! Kentsakad „wabalased"! See seadus ei ähwarda kellegile nuhtlust, kui ainult lausa wägiwalla-meestele, kes teist inetumate kurjategudega,  piinamiStega, põletamistega, loomade kõhu-, jalgeja  sabade, leikamistega j. n. e. oma erakonda heitma sunniwad.  Need mehed mõtlewad wist: wabadus see on, kui mina ka mitte oma wihamehe looma saba takka leigata ei tohi!" Aga see on kõige uutmoodi ,Vabaduselaulude  põhjus-toon: „Wabadust meile, ahelaid igaühele, kes meie pilli järel ei karga!" Inglastel on tüli Haiiti saarlastega. Aastal 1870 oli üks praua MaunderS, kes Haiiti saarel sündinud ja ka Haiiti riigi alam on, Tortugo ehk Kilpkonna saare metsa omale rentinud, ei täitnud aga oma kaupa ja mets sai tema käest jälle ära wõetud. Praua Maunders läks Jamaikasse ja palus Inglaste poolt abi, mida nemad temale ka rõõmuga lubafiwad.  Haiiti walitsuS tahtis seda asja wahekohtu läbi seletada lasta, aga Inglased leidfiwad asja igaüht tagast tõugata, keda wahemeheks nimetada taheti ja kinnitasiwad Viimaks, et Haiiti walitsus 142,000 nael stärlingi kahjutasumist  maksma piab, muidu wõtta nemad Kilpkonnasaare  pandiks. Haiiti walitsusel ei ole wöimalik seda summat maksa ja peale selle ei ole Inglastel mingisugust õigust ennast selle asja wahele toppida, sest et kaebaja mitte Inglismaa alam ei ole. Haiitlased on Prantsusmaal  ja Amerika Ühendatud-rMtdes abi otsinud, sest Inglased  tahawad oma ähwardamist täita ja mis nende ,pandiks-wõtmine"  tähendab, seda teab kõik maailm. Kilpkonna  saar ei ole suur, aga see on just Panama kanaali wastas, ja kui Inglased ennast seal pesttawad, siis wõiwad  nemad osalt selle kanali üle Valitseda, kui see kord walmis saab. Pahandus selle Inglaste wägiwalla üle on flis ka nimelt Amerikas wäga suur ja kergest wõib juhtuda, et sealt üht walju sõna selle wasta räägitakse. Kuna Inglismaal rasked seesptdised tülid on, Inglaste  himu kõiki merest ja nimelt kitsaid läbisõitmise-paikafi  oma walitsuse alla kiskuda, wäljaspidiseid tülist figigitab  ja ülisuurte asumaade kokkuhoidmine ikka raskemat muret teeb, leitakse kodumaal, et mere- ja maawägi, mis kõiki seda wöimust kaitsema piab, wäga wileksas ehk koguni täitsa kölwatumaS kordas on. Inglismaa sõeawägi on 150,000 meest suur, aga kõik soldatid on palgatud. Sellest  aeast saadik, kus kõikiS teistes riikides igaüks ise oma sõeawäe-kohust täitma piab ja sedawiifl omal isamaal juba soldat on, on soldatite palkamine aga wäga raSkekS läinud  ja palkajad piawad mitmes tähtsas asjas silmad kinni panema, et aga määratud aru täis saaks. KeS ennast Inglismaal soldatiks tahab palgata lasta, selle käest ei pärita mingisugust tunnistust, kes ja kust tema on. Muidugi  tuleb selle läbi palju kahewääriltsi mehi sõeawäe sekka, aga sellest tuleb ka weel üks teine pahandus. Kelle meele järel see rügement ei ole, kuhu teda palgati, see kargab sealt ära ja laseb ennast teises rügementiS palgata.  Aastal 1886 on Inglismaa rügementidest 5400 meest ära karganud. Weel Viletsamad on sõeariistad. Bajonettid ja mõegad on nii pehmed, et ennast kruuks keerata lasewad ja kuida üteldakse, ka mitte willa kotist läbi ei lähe. Padronid on nii sandid, et kui neid hiljuti läbi waadatl, 40 vadronit jOO pealt waabrikusse tagast saadeti. Suurtükid kargawad nii sagedast lõhki, et weel wiimasel aastal mitmele laewale käsku pidi antud saama, mitte enam laSta, künni uued suurtükid muretsetud saamad.  Nimelt wana kuulus Wolwichi söeariista-wabrik on nii wäga hukka läinud, et sellest ühtigi tarwitada ei wõi, mis seal tehakse. Inglismaal kardetakse, et Vastupanemise  peale mõtetki ei oleks, kui sõda kord tõeste lahti läheks. Ainult hirm Inglismaa endise kuulsa meremäe eest olla Inglismaad tänine kaitsenud. Inglismaa ja Wene maa wahel on kaup tehtud, mis järel mõlemad  riigid põgenenud kurjategijaid üksteisele piawad wälja andma. Wäga pannakse aga imeks, et selle kauba Z 6 määrab, et need mitte ei pia wälja antud saama, kes polittka tarbeks kurja teinud on. Politika katte alla wsiwad  ennast ühelt poolelt kõik kurjategijad peita, teiselt poolelt on just politika kurjategijad sektskonnale kõige kardetawamad.  Kuna nüüd igaühe elu, termis ja wara ka wastaStikuse riikide-seadufe läbi kaitsetud on, jääwad just need ilma selle kaitsuseta, kelle elu peale kurjategijad kõige sagedamini kipuwad: Valitsejad Würstid ja nende kõrgemad  ametnikud. Mis aga Inglismaa politiknsed omas ebawabameeles  mitte ei ole teha raatsinud: wõeraste riikide seespidist rahu oma kaaskaitsuse alla Võtta, seda on Amerika Ühendatu d - r i i g i d teinud. Nende ja Wenemaa wahel on kaup tehtus mis järel dy nam iti - mehed ja teised seesugused politikused, Vastastikku piawad wälja antud saama. Amerika nendanimetatud /T öö - riltred" ia teised seesugused »madalased", kes W ene Nihilistlastega filmitsewad, on siis ka selle kuu 1. pääwal  New»Dorkis üht suürt koosolekut pidanud ja oma põhjatumat põlastust ja jälestust selle , kuratliku-kauba" üle ülestnnnistanud, mis nende „Vabadust" piirama kipub. Koosolijate kestis oliwad ka Europa riikide sed" Väljaheited, nimelt kuulus põgenik Lew Harima  nn, see Wene usku heitnud Juut, kes kõigeist põr guplaanidest Körgestõnnsa Keiser Aleksander 11. wasta tegewat osa Võtnud oli ja Prantsusmaa kaltsust leidis, nimelt kuulsa Victor Hugo poolest, kellele paraku ka meie ja nii ,Vaimustatud" mälestuse-kõnesi kirjutafiwad, kui tema paari aasta eest ära suri. Jumal Valgustagu inimeste silmi selle kohta, mis wabadus tõeste on! Afrikast on Viimaste nädalite sees õige palju uudist kuuldud. Meie kuuluS kodumaa-meeS vr. Junker, tuli hiliuti omast wiie-aaStasest teekonnast Kesk-Afrika maadelt tagasi ja on palju seletust nende maade üle kaasa toonud, mis tänine suuremalt jäult nagu luku taga oliwad. Tema on nüüd Peterburgis ja piab kõnest oma reisu üle. Uus Kongoriik,  mida kuulus reisija Stanley Belgia Kuninga abiga hiljuti asutas, hakkab uueste kindlust saama. Wiimasel  aaStal mõtfiwad Arablased uued asutused nendanimetatud Stanley-joade juures ära ja neid Europa sõeawäega  tagast Võita, oleks wäga palju raha ja werd maksnud,  oleks ehk koguni Võimata olnud, kuida Inglaste Võitlemises Sudanis näitasiwad. Stanley ou selleks nüüd teist ja kergemat nõuu leidnud. Kuida juba enne kirjutatud,  on Dr. Emin, Emin Pasha, wähese abiga ikka weel Taga - Sudanis ja arwati teda juba surnud olema, kuuni Dr. Junker sõnumit tõi, et tema weel elab, et temal ka kaks aurulaewa on, millega Niluse jõe peal sõita wõib. Tema peastmist wöttis Stanley oma peale, reisis Sanfibari ja seal läks temal korda, et sealiste Amblaste  kõige wägewam peamees, Tippo Tip, kes ise Stanley-joade asutusi ära Võtnud oli, Stanley teenistusesse astus. Nemad on nüüd juba Stanley - joadele jõudnud, Tippo-Tip on selle asutuse Kubernöriks nimetatud, on seal orjade-kauplemist lämmatada lubanud ja sealt piab nüüd ka Emin Pasha peastetud saama. Tippo-Tip on kardetawamast  Vaenlasest sõbraks muudetud ja saab selle eest aastas 360 nael stärlingi palka. Tema läheb Wadaist saadik Stanley kaasa, kus Emin Pasha Dr. Junkri sõnumite järel on. Kongo-riigifi, kui ühest kindlast paigast, tahetakse Süda-Afrikat harima hakata ja selleks esiteks orjade-kauplemist lämmatada, kui ka mitte järsku ja wägiwaldselt,  et Mohammedi-usulised Arablased mitte ülearu pahandatud ei saaks. Mitmed Negri-rahwad on kauni andetega ja neist wõib loota, et ennast harida lasewad ja flis ka hariduse-Voogudest maa pealt ära uhutud ei saa, nagu suurem jägu Amerika Indianlastest, keda Spania Katholiiklaste ülikäredus ja wägiwald Ristiusust ja Europa  haridusest ära peletasiwad, mida uhketel Spanialasttl eneStel sel aeal ka ei olnud. Igal khristlikul usutunnistusel  piab Kongo-riikis ühetasane õigus olema ja muidugi piawad ka Mohammedaulased kannatatud saama, kuida Berlinis peetud Kongo-kongress määras. Lääne-Afrika randas on üks uus Mohammedi-usuline riik asutatud, millega wist pea kõik meresõitjad rahwad, Sultan ja Khediwe, ennast lepitama ja ühendama piawad. Amblaste  suguarud, keS Atbara jõe ja Punamere wahel elawad,  kelle keskis Beni Ameri suguaru kõige wägewam on, on ennast Khartumi Khalifist, Abdallahst, lahti Ütelnud^