käsku saanud kõiki seda raha RenteiSfe hoida anda, mis suurkoolile mitmesugusteks asutusteks, nagu studentide abirahadeks  j. n. e. kingitud on. „Nowosti" oli tähendanud, seda olla sellepärast kästud, et suurkooli walitsuS selle rahaga  mitmet wiifi kaubelnud olla, mis aga Tartu Uus Zeitungi" järel mitte tõsi ei ole. Ainult neid hindpaberid on wahest ära müüdud, mida seesuguste kapitalide alleshoidmiseks  sündsaks ei peetud ja on nende asemele kindlamaid  ostetud, kus juures enamist ikka natuke kahju saadi, iialgi mitte kasu. Peale selle maksa see käsk kõige Vene riigi suurkoolide kohta. Tartu koolikonna Kuratori kuulutust mööda on Aleksand r i - k o o l i kapitalist 59,000 rubla Tartu Reuteisfe hoida antud. /Mhkt Westniku" sõnumite järel olla Baltimaa kubermangude Maapolitsei muutmise seaduse kuulutamist pea oodata. Mitmes Vene lehteS on lugeda, et Eestimaa Kubernör  Wallawalitsustele käsku olla annud omale pitfartsi Wene-keetise kirjaga muretseda. Seda käsku oli aga juba enne antud ja juba ammu on pitsarid Wene-keelise kirjaga tarwitamiseõ olnud. Mõned wallad wõiwad selle poolest wnwinud ja neile wõib seda uueste meele tuletatud  olla. „Riia Zeitungi" sõnumite järel olla nõuupidamised  pääwakorral, ka kirikute maid igal poolel kroonu kruntraha  maksmise alla panna. Eestimaal on tänine kirikute maad kõigeist maksudest lahti olnud jä kui neid nüüd kroonu maksude alla pannakse, siis tõuseb küsimine, keS seda maksma piab, kas kirikuõpetaja, kogudus wöi kiriku-kassa. Iseäranis  raske on selle küsimise peale seal wastata, kus kirikumõisadel  ka metsa on. Enamist ei wõi seal kirikuõpetaja metsast rohkem wõtta. kui tema oma tarwituseks kulub; saab midagi müüdud, siis läheb raha kiriku-kaSsasse. Kirikuõpetaja ei ole ka kirikumõisa päris - peremees, kes seal oma ja oma järeltulijate heaks maid wõib parandada ja sissetulemist kõrgendada, waid kõik sissetulemisel» on ainult  tema enese jäadaw palk. Sellest uuest maksust wõiwad  weel mõnesugused küsimised töuSta, mille peale wastust  leida kerge ei ole. Kubermangu Zeitungi" järel on preestrid  Postuikow, Landõischew ja Sokolow St. Anna rittretähe  3. klassist saanud, selle eest, et igaüks nendest 100 hinge teiseusulisi walitseja riigiusu poole pööranud on. Uus söeawäe-kohuse seaduS määrab korralist tegema teenistuse aega 5 aaSta peale ja teenistust tagawara-wäes 13. aasta peale, kokku 18 aasta peale, kuna see tänine 15 aastat keStas. Lühendatud aega tegewaS  teenistuses saamad: 1) Need, kes ühe Gymnafiumi ehk Nralkooli 6 klassist, ehk ühe waimnliku Seminari teisest  klassist läbi käinud ehk kohalist eksami teinud on. Need teennvad 2 aastat tegewas sõeawäes ja 16 aaStat tagawara-wäes.  2) Need, kes ühest M, jäuskonna koolist läbi käinud ehk kohalist eksami teinud on, teennvad 3 aastat  tegewas sõeawäes ja 15 aästat tagawara-wäes. 3) Need, kellel ühe Rahwa-Elementarkooli (seadust mõõda Lehekuu 24. pääwast 1874), ehk ühe teise IV. jäuskonnast  kooli täie kursuse tunnistused on, teeniwad tegewas teenistuses maawäes 4 aastat ja tagawara-wäes 14 aastat,  merewäes 6 aastat ja tagawara-wäes 4 aastat. Teenistusest  wabastatud on waimulikud ametnikud igast usutunnistusest.  Arstiteaduse Doktorid, arstid, apthekre-teaduse  Magistrid, apthekred, loomaarsti-teaduse Magistrid ja loomaarstid, kes üht liisku wõtnud, mis neid teenistusele kohustab, on rahu-aeal teenistusest wabastatud ja seisawad  18 aastat tagawara-wäe kirjas. Selle kasu osaliseks wõiwad ka mõne teaduse kooliõpetajad kroonu koolides saada. Noored mehed, kes wõeramaa koolides õpiwad ilma et nende isade teenistus neid wõeral maal piab, wõiwad õppimiseks pitkendatud aega ainult Seespidiste asjade Ministri iseäralise lubaga saada. Palwekirjad selle õiguse saamiseks on kohalises Vene saatekondas fisse anda ja teiste tunnistuste juure ka kooliwalitsuse tunnistus laitmata  õppimise ja ülespidamise üle lisada. Kas seadus priitahtlaste kohta ka kuidagi muutma saab, sellest ei ole weel kirjutatud. ,Nowoje Wremja" kirjutab: Mõne aea eest andis Baku Kubernör käsku, et wõeramaa kipparid mitte ei pia laewade juhatajateks Kaspia merel wõetud saama. Selle üle kaebasiwad mitmed aurulaewade-peremehed, milles nemad  selle waSta waidlestwad, et Kubernöril ühe seesuguse käsu andmiseks õigus on ja peale selle kinnitastwad, et seda käsku mööda ka Eestlafed ja Lätlased wõerasteks  peetud saada, kui nemad oma õppimist ka ühes Baltimaa Meremeeste-koolis lõpetanud on. Selle peale on nüüd seletatud, et see käsk mitte Eestlaste ja Lätlaste kohta ei maksa, kui nemad Vene alamad on, küll aga kõige wõeramaa alamate kohta. Selle kuu 9. pääwani oliwad Tallinnas 976 inimest  rõugesse haigeks jäänud, nendest 512 terweks saanud, 234 ära surnud ja 130 seifiwad weel arstimise all. Selle kuu 3. pääwal leiti Afrika uulitsas majaS Nr. 336 Jüri Kosberg omas korteris surnud. Millesse  tema surnud, see oli weel teadmata. Sellesama pääwa homikul lasti Höppeneri heinamaal Lasnamäel Haawletega Mõigust päritud Anna Prügi wassaku kaewarre sisse. Kelle poolest ja kuida seda tehtud, see oli teadmata- Weikes Batarei - uulitsas majas Nr. 203 leiti selle kuu 5. pääwa õhtal Habersli wallast päritud G u a w Waik! ik kuuris üles poodud. Mis teda selle koleda teule ajanud, see oli teadmata. Öösel wasta selle kuu 2. pääwa on teist korda Beneke suwimaja kelder Narma maantee lõpul lahti lõhutud ja sealt 2 pudelit õlut, üks siapraad ja wõid warastatud. Udewa wallast päritud Aleksander R. oli selle kuu 1. pääwal ühe woorimehega sõitnud ja temale wooriraha asemel üht wask kohwikannu pakkunud. Afi on kohtu alla antud, sest kergest wõib arwata, et kohwikann warastatud on. öösel wasta selle kuu 6. pääwa on kaupmees J. leiwawabrikust Narma maantee ääres warastatud:  Adu A. 25 rubla, Mihkel A. 52 rubla, Hans L'. kaks Kharkowt banki billetid, mõlemad 100 rubla suured,  üks hõbe uur brongs kettiga, 22 rubla wäärt ja 47 rubla eest riideid, ja Hans N'. riideid kuue rubla eest. Endine wang Aleksander K. seisab kahtluse all ja on kinni wõetud. Warastatud aSjad on üles leitud. Selle kuu 4. pääwal warastati öllepoodis Wiedewinki majas Gonsori  uulitsas Saulepast päritud Aleksander Wermanni taskust tema hõbe uur, 26 rubla wäärt, ära. Varas oma saagiga on nägemata peasnud Üks Uudeküla talumees on Politseile teada annud, et wõidusõitmise juures Lasnamäel  Jaanikuu 24. pääwal, tema taSkuk hõbe uur Nr. 44,506 ära kadunud on. Õöfcl wasta selle kuu 8. pääwa wõeti Kurnast päritud Jakob G. kinni, kes umbes 100 rubla eest hobuse-riistu müüa pakkus. Järelkuulamises  leiti, et need kaupmees Eldringi juurest Harjn-uulitsalt warastatud on. —> Kaks kroonu laewade madrust leiti selle kuu 8. pääwal ühes hoowis Brokusmäel wõitlemas. üks oli täis joobnud ja tahtis teist nuaga pista, mis aga liikmest  kinni läks ja sedawiifi wähe häda teha wöis. Asi oleks ehk siiski pahemaks läinud, kui majast abi ei oleks tulnud. Joobnud madrust olla kaks teist laewa peale lagast  wiia tahtnud, mis teda pahandanud. Maalt. Simuna Kihelkonna-kooli majaS on Jaanipääwal  kiriku oreli heaks näitcmüüki peetud, mes 367 rubla 48 kopikat fisse tõi. Nelipühi teisel pühal on Varbla köster Jürgens oma 50aastast ameti pääwa pühitsenud. Varbla walla koolmeister äratas teda oma laulukooriga unest. Pärast on rvhkeste kingitusi toodud,  nenda kihelkonna poolest kuld uur. Köster Jürgens on 82 aastat wana. ,Virulase" sõnumite järel on Jaanipääwal, Jumala teenistuse aea! Juuru-Alla wallamaja  lahti lõhutud ja sealt 2100 rubla Eestimaa Kreditkassa  hiudpaberites ära warastatud. Meie loodame, et need paberid nime peale kirjutatud oliwad ja et waras nendega fiis ühtigi keha ei wöi. Baltiskist, Heinakuu 11. pääwal. Wiimasel nädalil oliwad ilmad kuiwad ja soojad; thermometer tõusis warjuS  kuuni 20 graadi peale. Hein on pärast wiimast wihma heaste kaswanud, nimelt kõrge maa peal, kus lehthein  õige nähtawalt kosus. Täna tuleb jälle natuke wihma. Meie lahel seifiwad aeguti künni neli suurt sõealaewa. nimelt mere-kadettidega. kes ka maal kaks kord manöwrit pidamas oliwad, mis meie linnakesel harjumata afi ou ja sellepärast kõiki waatama kutsus. Selle kuu 5. pääwal sõitfiwad laewad Kronstadti lahele, teistega üheS Saksamaa KeiSrit teretama. Loodetakse, et nemad jälle tagasi kulewad  ja meie linna kaupmeestele, pagaritele ja lihunikule teenistust annawad. Suwi-wõeraid on meil sel suwel õige wähe, mis wist sellest tuleb, et kewadel üks rõugehaige  Tallinnast seia toodi ja sellest jutt tõusis, et ka siin rõugeid olla. Haige sai meie waestemajas korralikke üleS peetud ja arstitud ; kellegi külge ei ole tõbi hakkanud, kuida ülepea külgehakkawad tõbed Baltiskis tundmata on, mis wist meie kaunist ja igatahes wärskest mere-õhust tuleb.  Nimelt ei ole siin iialgi kholerat oluud. Kord ou stin üks inimene, kes Tallinnast tuli, kholerasse haigeks jäänud, on aga pea terweks saanud ja tõbi ei ole kellegi külge hakkanud. Terwe on meie mere õhk kõikidele, ainult mõned kärbikud ei näi seda kannatama. Kärbseid, sääski ja parmust on siin wäga wähe; põrnikad ja rohutirtsud on tundmata loomad. Wana auustatud linnawanem Karl Kalk, kes 2'/, aasta eest ära suri, ütles Baltiskist,  kui suwi-õhu ja merewee paigast: Mer fich kuri  re n will, der komme hierher; wer fich ruin i r e n will, der suche berühmte Bäder aus." (Kes terwist otsib, see tulgu seia; keS oma wara pillata tahab,  see otsigu kuulsaid terwise-wee paikasi.) Rakwerest. Kohalise ,Teadaandja" sõnumite järel on Rakwere Priitahtlikud tuletõrjujad selle kuu 2. pääwal oma 11. aaSta-pääwa pidanud. Vogtei kohtu poolest on üks Juudi naeSterahwas, kes oma elutarwituste  saamise üle aru anda ei wõinud, oma kodumaale  saadetud. Sel korral kirjutab see leht ühest ainsast  weikemast Margusest. Narwast. Jaanikuu 26. pääwal uppus trükkikoja peremees  Friedrich Pachmann ära. Tema oli mõne teisega paadiga sõitma läinud, miS aga ümber läks. Teised saiwad peastetud, Pachmann uppus. Kahe aasta eest suri tema isa, kes Saksakeeli ,Tallinna Zeitungi" asutaja oli ja pärast omale Narmas trükikoja asutaS. Liiwimaalt. Trikateni kihelkondas on Uus-Vrangelshofi  metsas 800 wakamaad (Riia) metsa maha põlenud.  Kahju on 25,000 rubla peale arwatud. —Sangaste  waldas on Jaani-Laupääwa öhtal üks kurb õnnetus  juhtunud ehk ükS kole kurjategu tehtud. Sangaste ülemmetSnik Rehmann, 27 aaStane meeS, oli omalt ülewaatamise-käigult  ratsa koju tagasi sõitmas. Teel tuli temale suur seltskond talupoegi wasta, kes mõisas Jaaniõhtut  pidanud ja nüüd wõidu kõrtsi poole kihutafimad, teed laiuti täites. Metsnik katsus tee äärt kaudu mööda saada, aga ühe kihutaja wankre aes põrkas tema hobuse wasta, wiSkas teda maha ja wankre rattad läksiwad üle tema õla ja rinna. Kihutajad jätsiwad teda abita maha ja olla kõrtsis oma kangelase-teuga kiltlenud. Õnnetuma metsniku abikaasa, kes oma meest kalla ootanud, tuli teda otsima ja talutas teda koju, kus tema kolme tunni pärast ära suri. Tema olnud truuw Noor lesk kahe lapsega on leinama jäänud. Sangaste herra, Graf Berg, on nende eest hoolt kanda lubanud.  „Postimehe"  sõnumite järel on ühes weikeses waldas Viljandi maakondaS wiimase aasta kaikus umbes 60 tulekahju ette tulnud Tulekassad ei tahta sellest wallast enam majast  kaitse alla wõtta. Viljandist. Linnasaadikute kogus Paastukuu 1. pääwal  oli nõuuks wõetud seda maad. mis Viljandi Ewang.- Luth. usutunnistuse kiriku ümber on, kruntraamatus selle kiriku nime peale üles panna. Seda otsust on Liiwimaa Kubermangu-kohta linnaasjade jautus tühjaks mõistnud. Selle asja arutamiseks on Liunasaadikute-kogu selle kuu 8. pääwaks kokku kutsutud. Viljandi ja Jõgewa raudteejaama  wahel saada korralised postisõidud asutatud. Vändras on Jaanikuu 19. pääwal vauä, tüsol. Paul Underitz Vändra kiriku abi-õpetajaks sisse õnnistatud. Abjast kirjutatakse ,Uus Tartu Zeitungile", et seal Jaanikuu 26. pääwal üks pois heinamaal surnuks löödud on. Tema olnud joobnud ja tülitanud teisi, künni üks teine kepi wõtnud ja temale nii õnnetumast wasta pead löönud, et tema paigal surnud oli. Rügas on jälle linnakassast 1800 rubla Politsei tuletõrjujate  korteri üürimiseks wõetud ja saada weel wõetnd, künni teise kuu üüri rahaks 2800 rubla kooS on. Riia Riigibanki-kontorisse olla juba 2 millioni rubla eest 25 rublaseid uusi paberrahast saadetud, mida selle kuu 15. pääwal wälja andma hakatakse. Kuuramaalt. Angerni järwest kuiwakS lastud maa peal oli jälle tüli. nagu wiimasel aaStal. Ümberkaudsetest maakondadest olnud künni 400 inimest niitmas, kes kinnitanud,  et endise prii-iärwe kuiwaks lastud põhi nüüd ka prii piab olema. Kubernör oli senna sõitnud ja ka sõeawäe-walitsuse  poolt kaks kompaniid Rügas seismast Wjasma rügementist abiks pärinud. Niitjad on siis Kubernöri käsu peale taganenud. Kas ,head nouumehed" kohtu alla antud  on, sellest ei ole kirjutatud. ,Valitsuse Teadaandjas" seisab täieline aruanne Jakobstadti Pühawaimu-kiriku pühitsemisest,  mis Jaanikuu 19. pääwal peetud sai. Iseäranis  waimustatud wiisil oliwad juba enne ,Rishki West. nik" ja „Düna Zeitung" sellest uhkest pidust kirjutanud. »Diina Zeitung". see uus leht meie kodumaal, millest ette kiideti, et see ,Saksa keeles" ja ,Wene meeles" ilmuma saada, on heaks arwanud selle pidu kaunistuseks, usumäratsejate  kurjateust" rääkida, mis läbi see kirik omal aeal ära põlenud. Vist teadwad ,Düna toimetajad niisama heaste kui ksik teised, et ametlikult selle üle ühtigi ilmunud ei ole, kuida see tuli lahti läks, mis seda Vene kirikut maha põletas. MiS aga sellest inimeste suus liikus ja millest wist ka ,Düna Zeitungi" toimetajad  kuulnud on, see tähendas koguni ühe teise kui u s U märatsemise peale. Kas piakfiwad ,Düna Zeitungi" toimetajad  seda tõeste auusakS ,Wene meeleks" pidama, kui ilmasüüta inimest ja terweid ringkondast ilma ühegi põhjuseta  kahtlustatakse ja seda koguni ühe kiriku pühitsemise  järges tehakse! Peterburgist ja ümbertkaudu on tamne Saksamaa Keisri wõeruskäigu üle järgmised sõnumid tulnud: Kro rista  dtist, Heinakuu 7. pääwal: Vara homikust saadik jeisawad laewad lippudes ja sadamad on rahwaga täidetud.  Väga iluS ilm. Kell 2 aeal tuli Vene Keiser söidulaewa »Aleksandria" peal weikele lahele. Ühes hakkas  ka Saksamaa laewustik paistma. Kell 4 jõudis see „Hohenzollermga" eesotsas lahe piirele, kus Vene laewade peal lipud üleS tõmmatud saiwad ja madrused mastidel seifiwad. Kindlused ja laewad teretafiwad suurtüki paukudega.  Keiser Wilhelm, Vene meremäe mundres ja Andrease