Sakala 4« Wiljandis, 17. Rowembrikm piewal 1884. Vtt. aastakäik. Ilmub igal laupiiewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimenduse adress: ..Sakala" toimendusele Wiliandis. Wene keeli: Lk Ldaou. m. 'l>k.4.4iui4.. ~Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind; Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop. Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsimajas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hall b erg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuud ewii ta ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wõrus: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Le op as, Revcnik npoen. 80 ja N. Mattissen LkLemü npoeu., z? Ilasaneu. Uocra, 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Sissekord. Kreiskoolidest. 11. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Keisri Proua sündimis-päewa pidu; uued kohtunikud; kassa. Pärnust: Eesti Põllum. Seltsi kiri. Saaremaalt: Kaarma õpetaja; laewa-mceste koolist. Tartust: Sigade tõbi; prof. Alekiejew -s. Malgast: Landraat v. Grote -s. Riiast: Piiskopi auutäht. Miitawist: Kassa; raha-paberid. Goldingenift: Nurga adwokudid. Tallinnast: Rahukohtu  rahad. Ondowa maakonnast: Kiri. Peeterburgist: Teated. Soomemaalt: Kindral Aminoff -s. Moskwast: Sultani kingitus; rahakapid;  Läti studeerijad. Kiiewist: Juutide püidmine. Harkowist: Humalatest.  Odessast: Päranduse makiust. Ssumist: Piiskopi kirik. Krimmist: Wilja saagist. Kuulutused. Lembitu imelikud juhtumised. I.  Näitemängust.  Lähedasest minewikust. Mõnesugused sõnumed. Kreiskoolidest. 11. v. Eraõpetusjaud. I. Õigeusu õpetus; ühendatud jagudes. 11. Ladina keel i Neid keeli õpetakse güm-111.  Greeka keel > naasiumi ehk reaal-kooli IV. Prantsuse keel) alamate klasside laiuses. Manade keelte õpetuse juures tuleb iseäranis grammatika  teadmise peale waadata. Näitusi (Paradigmata) tuleb sellepärast iseäranis harjutada, ja nädalas piab kõige wähemalt üks kirjalik töö tehtud saama. Ülesanne  ei pea mitte liiga raske olema. Eesmärk wõib gümnaasiumi Kwinta (wiies klass) olla. Keelte õpetuste tunnid ö. piawad muudest, päris õpetusjagude tundidest lahus antud saama. Saamad nad pärast lõunat antud, siis piab enne- ja pärast lõunase õpetuse wahel wähemalt kaks tundi priiaega olema. Sakala Toimet, märkus. Ilma L. tundideta on kolmeklassilises kreiskoolis seega: Tertsias 32, Sekundas 32 sa Priimas 34 tundi nädalas; ühtekokku 94 tundi Niisuguses koolis õpetawad: Kooliinspektor, teaduslik koolmeister (mõnel pool ka enamist kaks) ja Wene koolmeister. Õigeusu  eratundide tarwis tuleb kohaline preester koolimajasse. Märkused. 1. Kreiskoolil on üks tegeline wõi praktikaline eesmärk: weikesele kodanikule piab lõpetaw haridus antud saama. Selle juures wõib aga ka kreiskool gümnaasiumi  ehk reaal-kooli alumiste klasside asemik olla, sellepärast  et kreiskoolis peale seaduslikka õpetusjagusi ka Ladina, Greeka ja Prantsuse keelt wõib õppida. 2. Need õppijad, kes Ladina ja Greeka keelt õpiwad,  wõiwad wiisika, keemia, stereomeetria ja iluskirjutuse  tundidest wabastatud saada. Nende õpetusjagude tunnid piawad, kas esimesed wõi wiimsed päewas olema. 3. Kreiskooli alamasse klassi wastuwõetawad õppijad  piawad selle üle tunnistuse kaasa tooma, et nemad ühe linna elementaar-kooli on läbi teinud, ehk aga oma wastuwõtmise eksami täies elementaar-kooli teaduskonnas  tegema. 4. Kes kreiskoolist lahti saamise tunnistust soowib, piab oma lahti saamise katsumise terwes kreiskooli õpetuspiiris  tegema, kus juures katsuja ennast mitte määratud küsimiste külge ei pruugi siduda. See on nüid meie kreiskoolide programm wõi õpiplaan.  Nagu iga mees näeb, on ta omast kohast eestkujulikult  Sramääratud ning tema järele wõib noor kodanik kaunis kaugele jõuuda. Kui meie peremeestel läbistiku kreiskooli haridus piaks olema, küll meie siis näeksime, kui kaugel meie jõuudnud oleme. Meie soow aga oleks see, et see ülemal nimetatud programm ka nimelt Wene keele õpetuse poolest meile Eesti rahwale lähemalle toodud saaks. Meie piame aga küsima: 1) Kas saamad meie lapsed Wene keeles kreiskooli programmile wastu ja 2) Mis iseäralist kasu saab Eesti rahwas sest, et meie kreiskoolidesse Wene keel .õpetus keeleks pannakse? Esimese küsimisK kohta piäme meie seda ütlema. Wene keel hakkab meie juures juba wallakooliS peale. Wallakoolide käest küll palju selles asjas ei wõi nõuuda, aga nime pärast nõuudmine ja sugu Wene keele õppimine  on ka juba asi. Wallakoolist tulewad mõned, wõi ütleme enam jagu küla lapsi juba kena Wene keelekesega linna elementaar-kooli. Ja kui neid siin hoolega kaks ehk kolm aastat õpetatakse, siis on nad Wene keeles kaunis edenenud. Küsige teie praegu missuguse linna elementaar-koolmeistri käest teie tahate, nad ütlewad: Oleks meil kõik lapsed Wene keeles nii osawad, kui maa lapsed, küll meie ammet meil siis magusam oleks. Peale selle tuleb siin meel Wene kiriku- ja kihelkonna koolide peale waadata. Neis koolides õppiwad  praegu wäga palju Eesti lapsi. Kui kreiskoolides, s. o. Wene keel ees on, mis neil poistel siis wiga edasi minna! Kreiskooli ei saa mitmed usinad lapsed praegu sellepärast  mitte sisse, et kool wäga kallis on. 20—25 ja enam rubla kooli raha ei ole waesel mehel mitte weike asi maksta, aga linna koolis on see maks pool odawam. Wene keelega kreiskooli arulisi koolisi kutsutakse Wenemaal  linna koolideks wõi kodanikude koolideks (WPO/MO6 Bürgerschule). Paneme meie neile siis nüid ka see nimi linna kool. Linna kool wõib siis oma odawama maksu pärast enam lapsi wastu wõtta, kui kreiskool. Kui meie töiseks nüid küsime, mis tulu wõiks meile neist linna koolidest üleüldse tulla, siis wõime selle küsimise peale palju wastata. Weneriigi  alam piab kõige esite Wene keelt mõistma; kui tal weel peale seda lusti ja tahtmist on, siis õppigu ta tõisi keeli. Kõige lihtsama kirjakese eest piab nüid liht Eestlane nii ja nii mitu kopikat wälja andma, kui ta teda Wene keeles tahab kirjutada. Suur üleüldine kasu tuleb ka linna koolide läbi Eesti rahwale sest, et tema noore su'u waim aegsaste Wenemaa poole saab pöördud. Wene keeles wõib ta Wene rahwa kirjawaraga tuttawaks saada ja ennast Wene kangelaste kallal Wene waimus karastada. Eesti rahwaS ei tunne ega tea Wene kirjawarast weel mitte suurt midagi. Sellest see siis ka tuleb, et rahwa ja tema ärkanud poegade süda weel õieti soendatud ei ole. Meie kreiskooli poiss teab juba alamast klassist saadik, kes Lessing, kes Herder, kes Schiller, kes Goethe oliwad, aga küsi tema käest: kes oli Pushkin, kes Lermontow, kes Gogol, keS Shukowsky? Ta ei mõista pea midagi ütelda, kui ta just mitte Wene wanemate laps ei ole. Kui meie ka selle suure asja peale wähem maadata tahame, siis tungiwad meile selle asemelle mitmed kümned ei ka sugugi wähemad, igapäewasesse elusse puutuwad tingimised ja nõudmised wastu, keda meie ilma Wene keele tundmiseta mitte ära täita ei wõi. Kaubaajamine, reisimine ja asjatoimetus Wenemaal, wäeteenistuS, maimu harimine, kohtade otsimine, ammeti saamine jne. nõuudwat  kindlaste meie käest Wene keele tundmist, Riia, Jakobstadt'i ja Wõru kreiskoolid saiwad juba linna Wene koolideks muudetud ning loota on, et töised ka pea järele tulewad. Poliitika ringwaatus. Wene riigiwalitsuS saab suurel mõõdul rahwa warandust seega wäga kardetawa kadumise ja hahju eest hoidma, et igal pool ka wähemaid tulekahju eest kinnitamiste  seltsisid lubatakse ja seaduslikult kinnitatakse. Nimelt on wiimasel ajal meie kubermangudes mitmed sarnased kogukonna seltsid kinnitatud, kus liikumata waranduse  omanikud isekeskis wastastiku oma hooneid ja warandust kaitsewad ja selleks uuemal wiisil ka armuliku  riigiwalitsuse luba saanud on. See on wäga tähtis asi ja nimelt suureks kergituseks rahwale, keS seda wiifi selle margale, kellele sennini suure rahamaksude läbi mitmesugustesse  kinnitamise seltsidesse, ainult weel wasta wõisi seista ja kes igal aastadel ilma waiga seina jätmata suuri summasid suitsuna taewa alla saatsiwad. Wara hoidmise kaswatamisega kaswab ka rahwa poliitika edenemise  jõuud ja üks edenduS annab töisele kätt. . Saksamaa riigipäewa ehk parlamendi walitemised  ei ole weel mitte, kuna neid ridasid kirjutame, lõpetatud, ega wõi sest rahwa saadikute kogust praegu päris pilti maalida. Nagu ennegi ju arwati, on kõige enam järel - walitemistel priimeelelised wõitnud ligi 30 healt. Siiski ei saa nad weel endist kogu kätte, et neid möödaläinud aasta järele kõige suuremaks partei koguks nimetada wõiks. Kirik-wanameelelised, keS oma eestwedaja Stöckeri läbi mõndagi meelitawat sõna sotsialdemokraatidele  ütlesiwad, ei ole neist ommetegi tuetust saanud, waid wiimased on weel wiimasel silmapilgul enne uueste walimist awalikult seletanud, et see sotstaldemokraatidele  häbiks oleks, kui nad omad healed Stöckerille  annawad. Nõnda jäi siis see endine tuttaw kiriklaste  esimees õpetaja Stöcker walimisest wälja ja on see partei temaga suure tüki omast jõuust kautanud. Austria-Ungria poliitika asjad saawad sellest ajast saadik, mill krahw Andrassy omast peaministri ja riigikantsleri ammetist lahkus, krahw Taafse juhil enam Slaawi meeleliselt aetud. 1879 a. tegiwad würst BiSmark  ja krahw Andrassy Saksa ja Austria-Ungria wahel sõpruse lepingu, esiotsa muidugi diplomaatika teel, nagu seda walimiste asjade tallitajad ministrid wõiwad. Aga würst Bismark on nimelt küll juba siis nõuudnud, et seda riigimeeste diplomaatiku lepingut rahwa saadikute