kasu oleks meie põllutööl suur. Meie rääkisime  nimelt sellest asjast põhjalikult ja katsume  edespidigi Võimalikult endiste aastade Viisil põllutööst rääkida. Et meie õpetlikka kirrju põllutööst tuua Võiksime, sellepärast oleme tähtsamaid põlluasjanduse tundjaid mehi oma endist tuetust uuendada ja oma töösid jälle siin awaldada palunud, mis meile ka lubatud on. Lnwimaa kubermangu seitung andis 1875 aastal kuulutatud patendi põhjusel teada, et Tartus 11. Januariks rüitle-mõisate  omanikud Tartu ja Wõru maakondadest maakonna koguks ehk nõuupidamiseks koosolema pidid. Postitallituse puuduse üle on sagedaste  siin ja seal ajalehes juttu olnud ja kaebdust  kuuldud, aga asja paranemist ei ole senini weel näha olnud. Sellestsamast asjast teatatakse  Tartumaalt E. Postimehele. Tema kirjasaatja  oli 14. Mihklikuu päewal Pärnu linnast Mustwee kaudu sugulasele raha kirjaga posti läbi saatnud, aga 8. Talweknu päewani ei olnud kiri Veel mitte saadetud sihile jõudnud, kui küll ju ligi paar kuud teed oli käinud. Pärast seda, kui kirjasaatja koju jõudnud, pärinud ta Mustweest kirja järele. Pärast wallawalitsuse tunnistuse ettenäitamist antud teda nõudjale lahtisest pärast kätte, kus aga koguni uued rahad sees seisiwad. Waene sellega nüid lugu küll. Aga mitte üksnes awaliku postitallituste kohta ei maksa need kaebdused, weel Vaesemas järjes on suurem jagu meie kihelkonna posti tallitust, kus kirjad kunde kaupa Vagas unes uinuwad ja Viimaks kas mustalt ja määritult omanikudele kätte jõudwad, ehk enne seda õnsat surma saawad. Riiast. Ka meie kubermangu linn on minewal aastal tulekahjude all rohkem kannatama  pidanud kui kunagi aasta enne seda. Kuna seal üleminewal aastal 158 kahju oli, tõusis mullu nende arw juba 181 peale. Läti pühapäewa lehe toimetaja kirikherra  Weide on ennast ametist lahti Võtnud ja saawat edespihi üks Kuuramaa raamatukaupmees  selle lehe Vastutamist oma peale Võtma. Toimetajaks saawat üks töine kirikherra  nimega Reander, kes ringkirjaga oma ametiwende sette püha ettewõtmise tuetusele kutsunud, kuna muidu see leht hinge heitma pidada. Tallinnast. Tulekahjudest. Kohalise Saksa lehe Rev. Beob. sõnume järele on tuli minewal aastal 52 korda ohwrit nõudnud, kuna enne läbikaudu aastas 17 —24 kahju olnud. Ülemullu 1881 olnud küll Tallinnas 31 tulekahju s. o. rohkem kui iial enne. Nõnda on siis häärvitaja wõeras, nagu see mujal Balti linnades tuttav) on, ka Lindanissa aast' aastalt sagedamine riisumas käinud. Uus raha pank. Peale seda, kui Tallinna linna rahapank linna-wolinikude kogu otsust mööda kinni oli pandud, awas G. Scheel oma rahapanga kontori uue aasta algul. Peeterburgist. Tutwa suguwenna Thomas  Jakobsoni isa suri 4. Talwekuu päewal  pealinnas ära. Ta Vanemad on Jakubi kihelkonnas Wirumaal elanud, kus hiljuti lahkunud  Jakobsoni isa käesolewa aastasaja algul ennast pärisorjast lahti ostis ja Jõhwi jaama ligidal baron Toll'i käest ühe weski rentis. Seal sündis õnnis Jakobson. Kui ta kaheksa aastat Vanaks oli saanud, saatsiwad ta Vanemad  teda Rarwa linna ühte trükikotta õppilaseks.  Siit asus ta Peeterburgisse elama, kuS ta 35 aasta eest omale ise trükikoja ja mõni aasta hiljem kiwitrüki-koja asutas. Wäsimata  hoolega laiendas ta ise õppimise teel oma teaduse puresid ja õppis nõnda oma käe peal, ilma et kusagil kooli pingis oleks istunud, Wene ja Saksa keele kätte. Esialgu oli tema ligi kolm aasta kümment Katarina kiriku Vaeste isaks, 16 aaStat pealinna trükkijate seltsi kassahoidja  ja hiljem kaheksa aastat nende esimees. Ehk ta küll oma isamaal ja sündimise paigas Vähem tuntud oli, seda rohkem tunti ja auustati  teda pealinnas, kuS ta rahuliste omad töõrikkad elupäewad suurest hulgast auustatud ja armastatud, õhtule saatis. Rohke osawõtmine  tema matusest andis sellest elawat tunnistust.  Ehtigu rahulilled selle lahkunud kalli suguwenna kalmu, kus ta põrm nüüd rahus hingab! Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshi külakäigust meie maale kõnelewad nüüd aja lehed Veel mõnda tagajärele. Meie rahwas saab kaua neid rõõmsaid päewi mälestama, mill meie maal see õnn oli, meie armulise Walitseja perekonna auusaid liikmeid näha. Wolmari mõisa omanik v. Löwenstern, kelle juures kõrge wõeras minewal, kui tänawu aastal  jahiwõeraks käis, lasknud minewase aasta külakäigu mälestuseks, kui ka prints Friedrich Karl v. Preussen'i auuks, kes 1875 aasta lõpul tema juures külaliseks käinud, kaks suurt graniti kiwist kaljut Valmistada, kelle otsas riigi kotkas ning eeskulg ära poleeritud, kuhu kohatised kirjad sisse lõigatud on. Reed sambad  ou Riia pildi ja kiwiraijuja A. Schrader'i  Valmistatud. Ühine Eesti selts. Minewal aastal ühendasiwad ennast mõlemad pealinnas olewad Eesti selfid Ühiseks Eesti seltsiks une põhjuskirjadega.  See selts on omale nüid uue maja üürinud, mida rohke osawõtmise all 18. Jõulu kuul m. a. sisse on pühendatud. Uue eestseisuse liigeteks on Valitud: Presidentiks gümnaasi kooli õpetaja hra E. Luick, kassahoidjaks  tõllasseppmeister hra A. Woinoff, ja kirjatoimetajaks hra MäA. E. Treffner. 9 töiste eestseisuse liigetest nimetame weel härrasid Leopas, Thomson ja Tanny. Soowime  pealinna ühendatud seltsile südamest õnne ja jõudsat kosumist tubli eestseisuse mõistliku  juhatamise all. Keiserlikud Majesteedid on Peeterburgisse  tutwa Anitshkowi paleesse oma lastega  elama asunud. Nende Kõigekõrgemast uue aasta wastuwõtmisest toomad pealinna lehed järgmisi sõnumeid: Keiserlikud Majesteedid, Keisri Härra kindrali ülikonnas püha Wladimiri  paela ja Andreasse ordu keega ehitatud ja Keisri Proua Valges riides, sinise pealiskleidis,  ilmusiwad palee kirikusse. Kõrge Keisri Paari järel käifiwad suurwürst Auujärje-pärija kasakate ülikonnas ja K. K. suurwürst Georg Ateksandrowitsh ja suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh  oma abikaasa ja tõiSte Keisri maja liikmedega. Pärast seda, kui K. Majesteedid palee kirikust tagasi oliwad tulnud, wõtsiwad nad Peetri saalis diplomatika meeste õnnesoowitust  masta, kus Keisri Härra pea iga õnnesoowija riigiametnikuga armulikult kõneles. Trükiseaduse Põhjul on sisemise asjade ministri härra, kahe pealinnas ilmuma ajalehe „Peeterburi Listok'i" ja „Soufleur'i" üksikute numbrite müimist ära keelnud. 2. s. k. p. kuulutati sõakohtu otsust mitme ametniku kohta mõnesuguste kaebduste asjus Rossini ja töiste ametnikude wasta. Salanõunik Rossitzki mõisteti hooletuse pärast teenistuses, seaduslise korra üleastumise ja teatama  wale aruande sisseandmise pärast süidlaseks.  Nõndasama leiti järgmised kaebduse alused süidlased olemat: Stranowitsh teenistuse  hooletuse ja wale aru-kirja etteandmise pärast, Tabouret male sõnume sisseandmise pärast, Dombrvmski teenistuse hooletuse ja Piorowski  oma teenistuse kohuste täitmata jätmise pärast. Wiimse kolme Vasta tõstetud kaebdus, kingituste masta Võtmise pärast, ei arwatud mihte asjaliseks. Sellejärele mõisteti: Rossitzki 15 kuuks kindlusesse mangi ja heideti teenistusest  lahti. Tabouret 8 kuuks kindlusesse Vangi ja Stranowitsh ja Piotrvwski heideti teenistusest tahti. Kõik 4 kautasimad kõik omad õigused ära. Dombrowski sai 1 kuuks pea- Vahi alla Vangi mõistetud. Pool kohtu kuludest  peada Rossitzki tasuma, kuna töine pool töiste kaebatute kanda jäeb. Käesolewal ajal töötakse pealinnas uue Vabriku ja käsitööliste seaduse kallal, millega „Now. Wremjä" arwamise järele Vaheseina, mis weike kodanikka käfltöölistest lahutab, täitsa ära kautada, see on praegusi linna zunfnsi lõpetada. See sündiwat Wene lehe arwamise järele sellepärast, et kodanikud, kui ka käsitöölised  ühe sarnaste põhjuste järele elawat ja et zunftid oma endist tähendust peatselt juba täitsa kautanud on. Ka kaswada nende kahe seisuse ühte liitmisest kasu riigile ja jäeda mõnesugused  kulud järele. Sellewasta saawat, käsitöö ja kaubanduse edenduse pärast, linna zunstide ära kautamise järele kõigile käsitöö tegijatele wastastiku toetamiseks ja edenduseks lubatud käsitöö seltsisi n NMM) elusse kutsuda, kus ka selleaegse käsitöö ühenduste  ja znnftide Varandus seisma saada. See uuendus saab, nagu „Uns aeg" arwab, ka Läänemere linnades makswaks tehtud. ' ' ' ' ' Põhja telezrahwi seltS toob riigMludest  1884 aasta kohta järgmisi teateid: Käesolewal  aastal saada riigi wälja andmijed 801,997,412 rubla peale arwatud, see on ligi 802 miljoni rbl. Praegused stssewõtmise hallikad, kes kokku pisut üle 792 miljoni rubla wälja teewad, ei ulata aga mitte nii kaugele, et wäljaandmised tasutud wõiksiwad saada, siiski loodetakse maksude kaalu sama kõrgusele seisma seada wõiwat, kui Poola kuningriigi stempli maks ja käsitöö ja kauba kasu maksud sinna juure arwatakse. Minewa aastane riigi sissewõte ja wäljaanne oli paljalt 778 miijoni suur, kuna ta tänawu ligi 23 miljoni rubla suurem saab olema. Et riigi sissetulek minewal aastal mitte suuremaks pole läinud, arwab rahaminister sellest tulnud olewat,  et wiljahinnad Amerika konkurentsi pärast alanenud, mispärast taluperemeestest ja wiljakauplejatest  «ahtamat raha puudust tunda olewat,  mille läbi wabriku tööst, kes muidugi suurel hulgal tagawaraks seista, märksa wähem ostetawat. Niigi raha asjade parandamiseks wõtnud rahaminister nõuuks: 1) Wäljaandmises  kokkuhoidlikum olla, 2) maksude olekut parandada, 3) kodumaa käsitöö ja kauba asjandusi wäljamaa konkurentsi wastu kus tarwis kaitseda, 4) otsekohest kõikede seisustesse ühelmõõdul puutuwat laenu edendada, 5) prae gust raha asja ja raha wahetuse kursi käsitöö ja kaubanduse heaks, ilma et sest rahaturule kahju kaswaks, parandada ja uuendada. Seda rahaministri paranduse plaani on Peeterburgi kaupmeeste poolest rõõmuga heaks kiidetud ja terwitatud. Kulda ajalehed teadustawad, saab senati esimeses jauskonnas olew talupoegade asjade üle otsuse andja kohus ära kautatud ja üheks iseäraliseks jauskonnaks walitsewa senati kulles ümber muudetud. Peale seda saawat riigisekretäri ameti juure üks palrvekirjade wastawõtmise jauskond perekondliste tüli asjade jauks sisse seatud. Nagu pealinna lehed teaduStawad, on walitsew senat neid seaduslikka käske jälle muuta heaks arwanud, mis 1882 aastal juutide  wastu wälja antud. Nende järele ei olnud juutidel luba, peale üles antud piiride enestele kindlaid kohte rentida ega liikumata waranduft omandata, midas jälle lubada tahetawat. Põhja telegrahwi seltsi seadustamise järele olewat teede minister heaks arwanud, raudteede tegemist ehitus -pataljoni soldatide läbi edespidi ettewõtta. Selle järele tahetawat siis sellel aaötal umbes 3999 wersta raudteed ehitada ja nimelt nende pataljonide läbi kindral Annenkow'i ülemjuhatuse all. Peeterburgi poolametlik leht Journal de St. Pelerb." teadustab, et Wene saadik Austri pealinnas v. Lobanow Sch veitzimaale rändudes Wene wälimiste asjade toimetaja ministrille v. Giers Austria keisri kutsumist, kodumaale tagasi minnes, Wiinis peatada ja kreisri jutule minna, õige olewat. Minister saawat sellepärast siis ka wististe seda tegema, et keisrit tema lahkuse ja tähelpanemise  eest tänada. Kas aga niisugusel läbisõidul palju poliitika tähendust on, millepärast  sarnast asja sagedaste kuulutatakse ja kaugel kirjutatakse, ei ole kerge ära teada. Minister on isi ühes lauakõnes oma reisimisel üelnud, et Eüroopa rahu pia kunagi nõnda kindel ei olewat olnud kui uüid ja söbraline läbisaamine kõikide riikide wahvl walitsewat. Kulla kaewamiste ja Wene riigi mägede jauskonna aruandmiste järele on 1882 aastal kulda saadud: Jda-Siberi mägedest: Olkminöki maakonnas 687 puuda, 22 naela ja 23 solotnikku; Amuri maakonnas 283 puuda. 39 naela ja 43 solotnikku, töistes maakondades  217 puuda, 18 naela ja 85 solotnikku. Lääne Siberimaal saadud palju wähem ja paljalt 12 puuda, 28 naela ja 17 solotnikku.  Nrali mäed annud 189 puuda, 39 naela ja 85 solotnikku. Ühte kokku on siin 1381 puuda, 19 naela ja 61 solotnikku kulda kaewatud ja riik hulga rikkamaks saanud? Hobuste kaswatamise kergitamiseks on riigi hobuste kaswatamise peawalitsus nõuuks wötnud, tulewal aastal järelseiswa linnadesse tallisid ehitada, mis eeskujulikud piawad olema ja kuhu kindlatzte ära määratud Hvbüöte arw jäeb. Nimelt leli^sä^etgradlS, Pöltawas, SsäratMis, Kijewis, MfaS jä Moskwas. ' 8 ' / ' " " " "' Nowotscher?ask'i weikene lutheri kogudus  tahtwat eneselle ka kirikut ehk wähemalt ometegi palwemaja ehitada. Kiriku nõuukogu palwe, et linn omalt poolt ehituseplatsi aunaks, on linna wanematest õige lahkeSte täidetud saanud ja linna kaupmeeste selts annud esimeseks ehituse kapitaaliks ühe õhtast sissetulekut kingituseks, mis 440 rubla suur olnud. Iseäranis tähtsa on sarnane lahkus küll, midas aga Venelastest tõistti kuulma ei ole harjundki. WinnLtza maakonnas kuulutas hiljuti üks noormees nimega Blochat, et tema pia ära surema saawat. 1. Detsembri õhtu seletas tema oma sugulastele, tema ci saawat enam kauem kui 2 ehk 3 tundi elama ja palus oma isad, et see teda püha-lauale saatma tuleks. Isa ei tunnud omal pojal mingit wiga olewat ja andis sellepärast nõuu, et tema preestri juure minekut järele jätaks ega preestrit ilmaegu nii hilisel õhtu tunnil ei tülitaks. Poeg läks sellegipärast kodust ära ja ütles ennast oma sugulase juure minewat.  Tema oli aga kirikaeda läinud, ühe haua kõrwale maha heitnud ja töisel päewal leiti teda sealt surnud. - Imelik etteaimamine. Greeka kuninga Proua heateust jutustawad  ajalehed järgmist: Piräuses oli ühe Wene laewa peal madrus raskcste haigeks jäcnud. Teda wiidi Athena linna haigemajasse,  kus teda wäga hoolsuste tallitati ja põetati. Greeka kuninga Proua Olga käib sagedaste oma pealinna haigemajades. Peagi oli haige madrusse lugu kõrge proua kõrwu ulatanud ja ta käis nüid sagedaste teda waatamas.  Aga haige paranemise peale ei olnud enam suuremat lootust, temal oli kopsu-tõbi, ega arwanud tohtrid teda mitte enam kaua elada wõiwat. Et haige madrusse wiimaseid elupaewi wõimaliknlt lõbusaks teha, laskis kõrge proua temale omast köögist maitsewaid roogasi wiia, mis temale seda paremine maitsewad,  et ta teadis neid ühest heategijast inimese  armastaja käest tulewat, mis temale ühtlasi suureks troostiks ja kosutuseks oli. Alati nõudis kuninga proua haigelt, kas temal ehk mõni iseäralik soow südame peal ei oleks, keda kuninga proua täita wõiks. Wiimakö awaldas siis haige kartlikult oma südamelisemat svvwi: ta tahaks oma armast ema weel enne surma näha, aga kauge maa pärast ei wõida küll sellepeale mõteldagi. Helde kuninga proua lastis warssi, kui teada oli saanud, kus haige ema elab, kaugelt Eestimaalt soowitud naesterahwa  Athena haigemajasse tuua. Wana emakese ja poja suurt rõõmu ja õnne wõib igaüks isegi mõtelda, kellel Eestirahwa kindel perekonna elu ja truu lapse armastus tuttaw on. Juba mõne päewa pärast heitis haige madrus oma .valawalt armastatud, hella armastaja ema süleS hinge. Tema põrm sai Greekamaa mulda puhkama pandud, kuua tema ema pärast poja matukseid ühe tubli saatja kaasas kodumaale tagasi reisis. Nõnda oli siis Greekamaa „hea hingel", kuida kuninga  prouat tema tänulik rahwasuu nimetab.  ka Eestimaa waese sauna urtsikusse seeläbi  rõõmu ja õnne toonud ja õnnistust walmistanud,  mis seal weel kaua saab lehwima ja tänutundmuS selle ema kui tuhandete töiste alamate rinnas oma heategija waöta kustumata  elama. Greekamaa helde kuninga proua on meie armulise Keiserliku perekonna liige. Wõeralt maalt. Berliinist. Krahw Herbert Bismark, Saksa riigikantsleri poeg, on Peeterburgisse tegemaks Saksa riigi saadiku ametnikuks tulnud, millest ka head olekut mõlemate suur-riikide wahel tahelpannakse ja kaua kestwaks  arwatakse. Wiillist. Uue Itaalia saadiku krahw Greppsle olewat tema walitsnS üles annud Wenelasele ütelda, et Itaalia Saksa-.Austria ühendusesse heites rahu armastawat ja Wene lase sõprusest suurt lugu piab. B. S <t k a l a.