lastakse, aga ka otsekohe hullumajasse wildud saada. -- Gambetta surmamajas on selle kuu 1. pääwal suurt mälestuse  koosolekut peetud, kuS nimelt Paul Bert ja Dervulede  suuri kõnest ptdasiwad ja ElsasS - Lothringi maid keelega tagasi woitsiwad. Rttgiwalitsuse peale oliwad nemad wäga tigedad, et sõeawäge ülemeriSleil maadel kiilutakse ja mitte .püha" kättetasumise sõeakS kokku ei hoita. Spaaniaft. Maawärisemife üle Löune-Spaaniaõ kirjutakse  Madridist Jõulukuu 28. (16.) pääwal: Tänine tulnud ametlikud sõnumid kuulutawad, et Malaga ja Granada  maakondades 266 inimest surma saanud on. Peale Malaga, kuS kakS inimest surma saiwad, ei ole suuremates  linnade? seda olnud. GranadaS on Kathedralkiriku  eeSpooline müür wtltu wajunud ja kipub maha kukkuma;  ka palju katuseid ja korstnaid on sisse kukkunud. TevillaS on Kathedral-kirik ja nimsit selle kuuluS torn Giralda, raSket kahju saanud. Wäga suur on kahju weikeseS Nerja linnaS, 5000 hingega. Benajorza, AlbunelaS  ja Lafarranja on suuremalt jäult lohutud ; surnute hulk on seal wäga suur, aga mitte weel üleS arwatud; LafarranjaS on tänine 12 surnukeha puru alt wälja toodud.  EsteponaS, üheS weikeS sadama-ltnnas Malaga ja Giberaltari wahel, on ükS kirik ja hulk linna-ja era-hooneid  raSkest wigaStatud; laewad sadamas ei ole kahju saanud. Weike linn CantllaS de Aceituno Velez-Malaga ligidal, on täitsa waremeteS, 2000 hinge suur elurahwaS on iseäranis raSkest kahju saanud. LojaS, MotriliS ja AlhamaS olla kahju hoonete poolest wähem; aga seal on palju inimest wigaStatud ja palju surmatud. Kõik suuremad  linnad AndalusiaS näiwad kahjuta jäänud olema; SevillaS on aga mitmed majad osalt ehk ka täitsa lõhutud.  Iseäranis raSket häda on Anteguera saanud, põhjapool  Malagast. ÜkS trahter, mis wõeraStega täidetud oli, on sisse kukkunud ja ksikt matnud, keS seeS oliwad. Püha pärast oliwad kõik inimesed uulitsatel, pidudel ehk kontsertides.  Maawärisemine stgttaS ütlemata hirmu; mehed, naesed ja lapsed langefiwad põlwili, Jumalat ja pühaid paluma. Nagu kõik Spaania wanad linnad, oli Antequera  uhke oma kirikute hulga peale; nendest on nüüd seitse häwitatud; tänine on 300 surnut leitud. Uuemate sõnumite järel Albancast, on surnute hulk seal 300. ParianaS'  on 750 maja lõhutud. Albaquero Granada ligidal,  on iseäranis raSket kahju saanud; seal on kõik majad lõhutud ja 200 inimest surma saanud. Pea niisamati on lugu Velez-MalagaS, 13 kilomeetrit idapool Malagat, 30.000 hingega. UmbeS pool linna on waremeteS; surnute  hulk on weel teadmata, aga neid kardetakse mitu sada olema. ArenaS deli Ney on pea täitsa lõhutud; suur jägu elurahwast on waremete alla maetud, tänine on 40 surnut wälja toodud. AlfarneijaS, Malaga maakonda?,  on 200 maja siSse kukkunud. Et telegrafid rohkemalt  jäult lõhutud on, sellepärast lulewad sõnumid wiiwiteS  ja poolikult, ja maawärisemife järseldused et lase ennast weel kokku arwata; kardetakse, et tänine ainult ükS weike jägu elu- ja wara kahjudest teada on. Maawärisemine  on üle kuuendema jäu kõigest Spaaniast käinud; 40 künni 50 linna on rohkem ehk wähem kahju saanud; mitmest paigast on sõnumid weel tulemata, sest et telegrafid  lohutud on. Nagu enamist ikka, tuli maawärise- mine kange tormiga. Tilkumine läks lääne poolt ida poole. Kolm lööki oliwad wäga rängad; õnneks ei olnud  esimene wäga raske ja inimesed wõifiwad majadest wälja minna, mis pea pärast seda sisse langefiwad. Värisemine on mõne sõnumite järel 50, teiste järel koguni 80 sekundi kestanud. Nagu juba enne kirjutatud,  tuliwad järgmistel päiwil uued löögid ja tegtwad suurt kahju. Nenda on AlbanuclaS' maa lõhkenud kirik on torni otsani alla wajunud ja palju inimesi pragudesse langenud. KakS pääwa pärast esimest wärisemist on Malagas  kaunis raõked löögid olnud, palju kahju teinud ja inimesi surmanud. Tuletornis on uur-wärk, mis tuld keerutab, ära rikutud; wahid on terwe öö tuld kätega keerutama  pidanud, et laewad hukka ei saaks. Zafarraya ümberkaudu on maapind kolm kilomeetrit (umbeS 3 werSta) Ümberkaudu sisse wajunud. Et inimesi tuhandete kaupa surma saanud, selle üle ei wõi kahtlane olla; mitmed on ehmatusest surnud. Kuningas on õnnetuse paigale reisinud;  igal poolel korjatakse hädalistele raha. Paapst on 40,000 franki saatnud. Üks kentsakas tükike meie aeakirjandusest. Saksakeeli „Uue Tartu Zeitungi" X: 393 seeS leiame meie järgmise kirja: Kõrgest auuStatud herra Redactor!" ,Eestikeeli lehe „WalguS" 59 seeS on ükS telegramm  üleS wõetud, mis , Tartu Eesti Põllumeeste  Seltsi" poolt selle lehe toimetajale 22. Detsembril  näib saadetud olema. Et aga nimetatud Seltsi Präfident ega kumbki mõlematest Abipräsidentidest sellest ühtigi et tea, siiS on arwata, et see telegramm ühelt poolelt  wälja läinud on, kuS selle Seltsi praeguse juhatuse peale midagi lükata tahetakse, miõ mitte praeguse eestseisuse fiiü ei ole." J. Tüll, s. a. Tartu EeSti Põllumeeste Seltsi Präfident. Et meile .Valguse" tähendatud nummer tulemata jäänud wõi jälle ,PoSti peal ära kadunud on, siiS ei oleks meie aimata wõinud, et see asi kuidagi meie külge puudub. Aga .UuS Tartu Zeitung" lisab omalt poolelt ühe tähenduse selle kirja juure ja sealt leiame meie, et küsitaw telegramm sellest aSjast räägib, kuS .WalguS" kuulutas, et ,Tartu Eesti Põllumeeste SeltS" nõuukS wõtnud olla, Ewang.-Luth. Konfistoriumit paluda, et kirikutes  hobusewarguSte, waletamiste ja teiste paha ja häbemata  tegude waSta jutlust peetud saaks. Kuida lugejad weel mäletawad, ei wõinud meie seda sõnumit kohe mitte usaldada, sest kirikus tehakse jutlust kõige patu waSta ülepea,  ei mitte aga ühe ega teise iseäralise patu ülesnäitamise  waSta. Niisamati mäletawad lugejad küll weel ka et pea pärast seda meie lehe läbi ,Tartu EeSti Põllumeeste  Seltsi" eestseisuse poolt .Valguse" toimetaja käest waStust päritud sai, kust tema seda sõnumit saanud on, sest üht seesugust nõuu, mis enam kiustlik kui mõtstlt  k wälja näitab, ei olla tähendatud Selts iialgi wõtnud. Seda waStust ei ole .Valguse" toimetaja tänine mitte annud, olla oma 59 seeS aga järgmise telegrammi toonud: ..Tartu EeSti Põllumeeste Seltsi" eestseisus ei tea .ühtigi kirjast .Tallinna Sõbrale". .Tallinna Sõber" .on seda kirja küll ise teinud." Selle telegrammi waSta watdleb nüüd herra J Tülk. Kuida see asi nüüd on, .Valguse" herra .toimetaja"? KeS on siin midagi .ise teinud", kaS meie wõi Teie? Ja mikS just see .Valguse" nummer meile tulemata jäi, kuS see .telegramm" seeS seisis? KaS on Keiserlikud Postametnikud nii osawõtlikud meie waSta, et seda meis eest peidawad, mis meid pahandada wöikS? Meie lugejad wõiwad sttn jälle näha, missuguse riistadega .mõned mehed" meie waSta wõitlewad. PeterburgiS 2. Nääri-kuu pääwal saiwad esimeses seespidistes  bprots. wõidu-laenu billetidest järgmised Võidud tõmmatud: P eawõidud: Serie. Nr. Wõit. Serie. Nr. Wõit. 32 16394 200000 37 538 1000 8 2385 75000 45 898 1000 9 7145 40000 36 1998 1000 8 2810 25000 2 2456 1000 4 16574 10000 2 4823 1000 19 18037 10000 32 6657 1000 21 13634 10000 41 6891 1000 1 14572 8000 22 8213 1000 2 13811 8000 29 8492 1000 16 8326 8000 42 9943 1000 35 3213 8000 15 11942 1000 46 4143 8000 20 12617 1000 7 18062 5000 6 14971 1000 15 4607 5000 11 15247 1000 22 14420 5000 31 15367 1000 24 1256 5000 8 15959 1000 27 13510 5000 25 16463 1000 32 6946 5000 46 18263 1000 33 11406 5000 42 19862 1000 50 12362 5000 37 19919 1000 Kuulutus. Esimese numre sellest aastakäigust saadame kõigele täniõte lugejatele, kui nemad ka weel mitte tellinud ei ole. Niisamati saadame ka kõigele neile, keS rahaga kannatada palunud on. Kui aga selle peale tellimise raha ei tule, siiS ei wõi meie järgmist numrit mitte enam saata. Kirjasaatjatele ja kaastöölistele saadame raha tulewal nädalil. Palju korralist ja ülekorralist tööd aaSta lõpul ja toimetaja silmahaigus, mis tema tööjõudu takistab,  on kaastööliste auupalga kokkuarwamist tänine Võimatumaks  teinud. Uusi kaastöölisi palume lehe hinda esiteks ikka ära maksa; oma auupatka saamad nemad siiS poole aaSta pärast; meie ei wõi tööde eest ette maksa, mida meie weel ei tunne. Õnnistatud uut aaStat! ,Tallinna Sõbra" tallitus ja toimetus. Kiriku teadused. Jaani kirikus: 6. Nääril, kolme kuninga pääwal, teeb pastor  Atzmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. Nii enne kui pärast lõunat on Vaagnad miSsioni heaks wälja pandud. 9. Näärikuu pääwal kell 5 peab pastor Grohmann piibeltundi. Kaarte kirikus peetakse pithapääw, sel 6. Näärikuu pääwal MiSsioni püha. PaStor Prasche teeb jutlust. Laululehed on MiSsioni  heaks. Mha-waimu-kirikus teeb 6. Näärikuu pääwal pastor Bergwitz  jutlust. AvssoivLo Hvllszspaiv, » 310 jluskLL 1835, Trükitud üiudssrd i pdrijitk juults ju kuIUZU, Tellimije kutje. Meie kuulutust selle lehe 44 sees oma auuStatud sõbradele ja lugejatele Meele tuletutes, palume meie tellimistega nüüd rutata, et lehe saatmises wahe-aega et tule. Kuida tänine kuue aasta käikus, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatustes ainult seda pakkuma, mis proowitud, mis tõsi, mis kristliku ja auusa põhja peal seisab. Kodumaa politikaS saame Eesti rahwa rahu, auu ja õige kasu eest kostma, kus ja kelle wasta see iganes tarwis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja ilma kartuseta. . ...... Meie lehte tellitakse Tallinnas: Lendforse parijate trukemajas; Peterburgis: J, A. Seelandtl juures, dchunepeuas 54; Tartus: LaakmannL juures; Rakweres J KuhSi juures; Paides: A. Seidelbergi juures; Hapsalus: G Hollbergi juures; Lihulas: F. Büttneri juures; NarwaS: M. Põder i juures; Wiljandis: Karow i juures; Wõrus: Praua juures; ZWalkas: M. Rudolfi juures; Kuresaares: Th. Lange juures. Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wötla lubanud, Eestimaal: Hiomaa Suurmõisa koolmeister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn; Koerus: W. DuglaS; Simunas: W. Normann- Litwimaa*: Wändras: Z. Eglon; Harglas : kirikuõpetaja  W. Ehristiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saamad peale sette lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma aöjatallitajatele  maal ja linnas, kes tellijaid koguwad. 10 protseuti tellimise hinnast, peale selle saamad kogujad maal meel iga kitume eksemplari juure lihe ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest meel sel aastal rohkemalt üles anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga üleswõetud ria pealt maksma. ... ..Tallinna Sõbra" lallllus za toimetus. »M- KtNlNd "MS faawad hea hinna eest ostetud Zliarlin Mckler i wankre määre wabrikus Paldisli maantee itttre? Tallinnas. Talukoha müimise ja ostmise-kontrakt on saada Lindfors'i trükimajas. Teadaandmised. FttlklGlW", Z postiga S rbl 60 kop. aastas ' poolaastas 1 rbl., postiga l maksab » kop» Rahaknjade ja saadetulte aadress: Tarti „Meel«jahutaia" proowi nummer on wälja tui mis selle lehe tahtmine on. Meie ei ole ega taha millalgi p< mi, sgudigu sir ka lõbusa jutu s«S waenu ehk tvil magusal missil Ee>'li perekonna kasuls õpelates jutustate tahame nii palju kui meie jõud kannab .Meelejahutaja- sisu panna käsitöö, Põllutöö, koolitamise ja laäte kaSmat elu; kodune jumala te nistu»; sisemine ja wälimiue maja peale. Meie tahame ka tähtsamad teadustused miS rahwasse I ei ole) teistest lehtedest wötta ja kui tarwis, oma aru n" ' Mnemaa Mmmm sool» ja esmest seltsi rasnxlhttnilgld mülwad wäga odawalt Lostrvm « Pärnus. Wäljamluuv on ja igas raamatukaupluse Kulu misi-mmt. Saksakeele. Lütileele ja Tallinna ning Tartu Maakeele Zaulu-raamatute tarwis. Uheksamat korda ja lisaga trükitud. Hind kergest kokkuviStetud » rbl., ilusaste kõik detnd tuld pealkirjaga » rbl. kop. Tallinnas saada Kluge Strbhmi raamatu-kaupluscs. saada; nelja häälega Kõige MMt vchMrnk-soola müiakse odawa hinnaga. J. E. Kuhl«Mi kontoris Tallinnas. Selle aasta hakatusest oleme meie oma vabriku  kirju seepide hinda 5V Kop. Kosti ptllt odavamaks pannud. L. Lrvss ck Lo. Tallinna Seebi wabrik. Harju-Madise kihelkonnast, Laokülast MadiS Matsina hobune on Jõulukuu 11. pääwal Baltiski linnas ära warastatud. Märgid: II) aastane, täie kehaga must ruun 2 arshinat kõrge, lakk paremal parema silma pealmise lau naha sees meile täke; Wene rilStad oliwcd peal ja weike wärwimata sõidnregi taga. KeS hobusest peremehele ehk ka selle toime ajale BaltiSkiS, võib selget teatust anda, saab oma waewa aunsaSie tasutud. W. A. Hichtzorn, .Tallinna Sõbra" toimetaja.