mureta, armuline preili kostis tohter. SiiSgi arwan ma seda hea, ja koguni tarwi» lise olewat, et meie paruni linna wiime, et ma teda sääl igapäew korrapärast toherdada wõikfin. Teie saate ju ka seltsis tulema." Arsti nõu wõeti kui käsk wastu ja kohe sai tema ärawiimiseks kõik malmis pandud. Lossi elamine sai lõpetud, sest üksgi tüdrukutest ei julgenud selle hirmutuse kohale tagasi jääda. Juuli truuse ja poole hoidmise äratundmine sai see läbi Ülestunnistatud, et kõik lossi wõtmed ja puhastada laskmine järgmistes päewades, nii pea kui kohus seda asja on sääl ülewaatanud  ja kirja pannud, tema kätte ja hooleks anti. Küla ööwaht pidi tõutama igal ööl mõned korrad ümber lossi käia. Kohe teisel päewal pärast mõrtsuka tööd ilmus politsei ametnik oma teenritega lossi pääl, et sääl järele uurida, kuidas kurja-- töö jälgile wõiks saada; aga nii hoolega kui see terme maja ka läbi otsitud sai, ei leitud siiSgi kõige wähemat asja, mida kaudu jälgile wõiks saada. Kohus andis selle pääle ajalehtede läbi teada, et lossi herra lubada suurt maksu sellele, kes selle töö üle wõiks teadust anda; ka saada üleSandja  nimi saladuses hoitud, et seega igaüks  julgesti wõiks üles anda, mis ta teab. SiiSgi näis sell ja järgmistel päewadel kõik waewanägemine kurjategijaid kätte saada, ilmaasjata olewat. Wõib olla, sai mitmelt poolt ööldud, et rahwa külm olek wana herra waStu sääl juures süüdlane on, sest keegi ei taha tema pärast waewa näha. (Järg tuleb). Wäljamaalt. Saksamaalt. Wene lehtedes on Saksa ja Shweitsi wahelisest tülist palju juttu. Asja olla tõesti Shweitsi walitsuse üle nuriseda, kes oma kodu kõigil wäljamaa põgenikudel liialt oma pead talitada lasta, kuid seekord olla Saksa walitsus küll ajateiwast tüliks asja murdnud. Wõida olla, et Bismargil ka selle taga jälle mõned sala plaanid pefitada. Shweitsimaa poolest aga pidada kõik tehtama, et ta ivasta tõstetud õiged kaebtused tähelepanemise alla wõetud ja nendele abi otsitud saab, siis ei wõida Saksa waen neile midagi teha. Saksamaa lehed, iseäranis aga ametlikud, on Shweitsimaa peale hirmus kurjad. Kuna wähe aja eest ka Kesk-Europast liig suure palamuse üle kaebati, kostawad sääl nüüd meel maljemad kaebtused ränkade wihmasadude  ja weeuputuste üle. Õhtupoolsel  Saksamaal, Belgias ja Shweitsis, igalpool ikka löödakse nutulugu suurte kahjude üle, mis wihm, rahe ja wälk teinud. Mitmes kohas on uulitsad ja turuplatsid järwedeks muudetud, mis ka keldrid ja majasidgi täitnud. Suur wesi on mitmed majad alla uhtunud ja kohati maad kolme jala sügawuselt wee alla pannud. Wilja wäljadel on üksi weel wilja pead meest wälja paistnud. Ka raudteed on mõnes kohas seismas. Wälgulöömine  on mitmes kohas nii kange olnud, et taewai kui tulemeres seisnud. Suur rahe on linnade» maja aknaid purustanud, maal wiljawäljad  häwitanud. Ka on kuulda, et mitmed inimesed uppunud olla. Anstriamaalt. Austriamaal on nüüd riigi mõlemate poolte saatkonnad keisri oma silma all koo», riigi tarwituste ja tähtsamate talituste üle nõuu pidamas. Kerge nende ülesanne ei ole, sest nimelt wäliseS politikas on palju kardetawaid kaljurahnusid, mille eest riigilaswa hoolega peab hoitama, et miga ei saaks. Nii hästi keiser oma troonikõnes, kui ka walimine minister Kalnocky oma seletustes tõendawad, et politika endine olla ja riikide wahel ühtegi suurt pahandust olemas ei ole. Aga ometi wõib aru saada, et wiimsed sündmused Balkani poolsaarel sugugi Austria walitsuselc meelt mööda ei ole, kui ta küll seda õieti tunnistada ei taha. Ja et saatkondade käest ikka jälle sõjatarwitusteks raha päritakse, ei sünni sugugi rahutõendustega ühte. Sõjaminister ütleb hädasti iarwis olewat, suurtüki mäge 14 battareid suurendada ja nõuab selleks raha. Ka ööldakse Donau jõe laewastikku maja suurendada olewat, kuhu nüüd wõcrad sõjalaewad kergesti sisse wõida tungida. Hirmuks on Austriat asja küllalt, sest Serblaste Kõssama lahingi mälestuse päew on ukse ees ja see ajab Serblast wäga kihelema, nimelt ka Ungrias, kus selle pidustamine waljusti ära on keelatud, mis aga ärritust weel kaswatab. Belgradis olla kuulutused wälja antud, milles kõiki Serblast kutsutakse, wõerast iket maha heitma. Et aga teist riikisid mitte pahandada, on walitsus need ära wõtnud. Wiinis, 12. Juunil. Austria-Ungna riigi saatkonnad tulimad täna kokku. Keiser pidas  troonikõne, milles ta riigi rahwaste õiglase truuduse tunnistuse üle rõõmu aivaldas, mis talle ta kurwastuses osaks saanud. Austria politika olla endisel wiistl rahuline ja sõbraline teiste riikide waSta. Oma lepingu osalistega ühes nõu»» loota Austria walitsus rahu alal hoida, ehk küll ta ka oma sõjajõudu pidada täiendama, et kõigi juhtumiste wasta malmis olla. Serbia trooniwahetuse üle awaldas troonikõne kahetsust, ometi wõida loota, et sellest hädaohtu ei tule. Bulgarias olla lood rahulised ja Bosnias kõik asi paremale korrale saanud. SõjatarwituSteks saada küll wõimalikult mähe kulutatud, aga mis hädasti waja, pidada ikka tehtama. Saatkondade isamaa meelsusest loodetakse «valitsuse tööle tublit tuge. Prautsusemnalt. Prantsuse maailma wäljanäitus  läheb üli suurel wiisil edasi. Mõnel päewal käiwad 200,000 inimest wäljanäitust «vaatamas.  Boulangeri kiusajad hauduwad oma kurje mune, nagu BiSmargi politika tahab. Kes teab, kas ei saa nad kõige oma pesakonnaga kõrivetada. Palestinamaalt. Jerusalemmast tulewad sõnumid, et sinna ühtepuhku Juutisid juure tulla, nii et nende arw sääl oma endises pesapaigas  juba Muhamedlaste ja Kristlaste armust üle käida. Nagu teada, on üks Juutide komitee, kes Juutide Palästinasse rändamist nimelt Wenemaalt  ja Austriast kergitada püüab. Selle juures oli küll suuremaks sihiks, sisserändajad «võimalikult rohkesti maaharimises tegewusele seadida, et aegapidi  tõotatud maa pinnal jälle üksi Juuda pojad asuma ja töötama saaksiwad- Aga kust «võtta! Juut teeb ennemini kõik muud tööd ära, kuid põllumeest tast ei saa, kas tee mis tahes. Nii tungiwad ka Kanaanimaal sinna läinud Juudid ikka jälle linnadesse kokku, nimelt Jerusalemma ja teemad sääl niisama kõike käsitööd, kui mujalgi. Natuke rohkem sellest suurest weeuputusest,  mis Ameerikas sündis. Ameerika Ühisriikides PennsilwaniaS on hiljuti 10,000 ehk wast ka koguni nagu teatakse 25,000 inimest weelaenetes surma saanud, mille üle meie siin oma lugejatele wäljamaa lehtede järele teateid toome. Alleghani mägestikust läheb pitk kitsas Konemaughi org läbi, millest mitmed jõed risti läbi käiwad. Oru kõrgemasse jäusse, umbes mägestiku keskkohta, oli tugew pais tehtud, mis elanikkusid, kes madalamas jäus asuwad, wee eest marjas. Aastate jooksul oli aga pais nii ära uhutud, et ta wiimasel ajal mõnest kohast mett läbi hakkas laskma. Mai-kuu lõpul jooksis sääl mitu ööd ja päewa wahet pidamata wihma nagu oawarrest maha. Wesi woolas jõgesid ja ojakesi mööda orgu kokku, kust ta mähe wälja pääsis. Tamm ei jõudnud enam wastu pidada, ja laened tegiwad wastu panemata wõimuga enestele waba tee üle tammi ning woolasiwad linnadesse ja küladesse, mis allpool oru kallastel seisiwad. Suuremad kohad oliwad nimelt: JvhnStown 25,000 inimesega, Sout Fort 2000, Mineral Point 800, Konemaugh 2500, Woodwale 2000 ja Oohley 700 elanikuga. JohnStowniS, kus 2500 maja, on ainult meel 7 üleS jäänud. 31. Mail toodi ligematele linnadele sõnum, tamm olla lagunemas, mida aga mähe tähele pandi. Tammi parandamiseks  ei wõetud midagi ette. Warsti päälc selle murdis wesi 200 jala laiuselt paisu maha ja woolas edasi, nii et ühe tunni aja sees ülemine jägu orgu tühjaks olr jooksnud, kuna alumised kohad mees seisiwad. Pääle inimeste, kes elu kautanud, on meel kahju ütlemata suur. Nii teatab „Voss. Z.", et aina KambriaS Jroni selts kaks miljoni ja Pennsilwania raudtee kümme miljoni dollari on kahju saanud, tuhandete muude üksikute inimeste kahju meel arwamata. Pensilwania raud- teel ci ole kaks inimeste rongi mitte wee woo eest ära jõudnud sõita ja jäänud alla, kuna kõik sõitjad surma saanud. West woolanud nii kangeSte, et ta inimestel, kes ette juhtunud, riided seljast ära wiinud. Mitte ainult wesi, waid ühtlasi ka tema wastane tuli on sääl paljude eluküünla kustutanud,  sest weel S. Juunil tuli JohnStownist Nju-Jorki telegrammi sõnum, mis teatas: Tulekahju  on wähemaks jäänud; kohtud arwawad, et prügi ja prahi alla umbes 2000 inimest on jäänud. Arstid annawad nõuu, tuld edasi põleda laita, sest et siis suur hulk surnukehasid ära põleks, mis muidu haisu läbi haigusi sünnitawad. Õnnetute sugulased ei ole aga sellega sugugi rahul, waid kustutawad praegu tuld ja on ju 1800 surnukeha üles leidnud. Kaks inimest päästeti elusalt ära. Tule kustutamise juures awaldas ennast südant lõhestaw pilt. Koledaste leegitses tuli ülespoole ja kui tuul ta wahel kõrwale keerutas, siis tuliwad inimeste käed, jalad ja pead wahelt nähtawale, keda enam ei wõinud tunda. Üks 16 aastane pois räägib oma päästmise üle nõnda: Pääle lõunat kella 5 ajal kuulsin ma iseäralist tumedat mühinat ja kohinat, mis ma kohe oma isale teatasin. Isa kuulatas ja arwas, et sel kohinal mingit paha tagajärge ei ole karta. Aga paari minuti järele pidime juba teise korra maja ruumidesse põgenema ja weel wähe aja järele juba kolmandama korra pääle, sest et wee wall õued ja uulitsad täitis. Ma läksin sängi ja ojufin temaga wee pääl nagu lotstkuga. Wesi tõusis aga warsti lae alla ja purustas mu sõiduriista tükkideks katki; ka katus lõhkes, kuhu ma nüüd üles ronisin. Siin olid ju enne mind 16 inimest seisukohta wõtnud, nad langesiwad warsti kõik üksteise järele laeneteSse; ainult mina jäin weel üleSse, kust ma palkide pääl ligemasse linna ojufin ja päästetud sain. (Lõpp tuleb). Kuresaare kiriklikud sõnumid Pühapäewal, S. Juulil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Eestikeeli Jumalateenistus kell Vel2. Jutlust teeb õpetaja Willberg. Kirjawastused.