 oliwad. —Paastukuu 28. pääwa õhtal waraSkati lrahleri-peremehe 3. Pilbuschi korterist Laial-uulitsal, lõhkumise  abil, 1500 rubla ära. Politsei poolt on Altlinna hingekirjatane Paul M., 3«glaste mees Willem R. ja Kedwa mees Alesander E. kinni wõetud, kelle peale seda hahatcgu arwatakse. Nende juureS on ka 250 rubla raha leitud, mida warastatud raha üheks jaukS peetakse. 3lmad oliwad läbi wiimase nädali Eestimaal pääwa  ja öö aeal selged, enamist wagased ja soojad. Pühapääwal  puhuS wilu ida-tuul, öösel waSta EsmaSpääwa külmeta? natuke. EsmaSpääwal oli ilm jälle wagane ja soe. Ka Peterburgis on PaaStukuu 30. pääwal warjuS juba 16 graadi soja olnud. ,Postimees" waslab selle peale, et meie seda heaks ei arwa, kui herra vr. Hermann ühe teise Lektori-kandidati Eestikeelt awalikult laidab: ,Siin soowikstme üht teatust Sõbralt" saada: ,Miks kirjutab kõik Eesti keele nimesönad wäikse aga kõik sõnad, mis Saksa keelest ja mujalt wõetud  suurega.- Würst, Paradiis, Prints, Sozialist, Rüütel ,j. u. e. ? Kas sellepärast, et kõik sõnad, mis wõõrast kee,lest  tulewad, palju ülemad on, kui EeSti keele sõnad? ,Bsõi ou mõni keeleteadusline põhjus selleks/ Meie aimame omal selleks põhjust olema, ,PoStimehel" aga mitte. Meie kirjutame ka mitnied Eesti keelest wöetud sõnad suure tähega, sest et meie neid isenimede  (nomioe» proprt») sekka, ehk auunimede sekka lueme, nagu Kihelkonna-kool, Kuningas. Wallawanem. Tallitaja j. n. e., just nagu ? Postimehe" toimetaja vr. Hermann kirjutab, mitte Är. Hermann. Meie wöime selle poolest eksituses olla, aga meie lehe toimetaja ei ole ennast ka iialgi Eesti keele Lektoriks pakkunud ja keegi ei ole teda selleks kutsunud. Meie tahame ainult rahwale teatust tuua ja juhatusi anda, wöimalikult selges rahwakeeles. Meie Eestikeel ja kirjawus ei puudu siis ka sugugi räägitama asja külge ja meie oleme ainult seda halwaks pidanud,  et herra vr. Hermann nüüd selle Eesti kirjamehe ja kirjawiisi kõige rahwa ees laitma hakkab, kuS teda ka, kaS õigusega ehk umböigusega, Lektori-kandidatide keSkis nimetatakse. Selleks oleks siis aeg olnud, kui räägitaw raamat ilmus, selleks oleks paras paik waidlemise-saalis. Sedawiifl aga näitab see awalik laitmine üht halwa meelt. Seda on sellessamas tõrelemises meie wasta näha. Et meie sellest awalikult rääkida ei taha, mille külge, Postimees"  feal toore sõrmega torgata heaks arwab, sellest saamad õrnemad meeled aru. See asi oli aga ka teisiti, kui .Wirulase" uus kirjasaatja ütleb ja .PoStimeeS" hirwuales  korratad. Wannumud ia ilmalikud ülemad on selle üle ühel meelel otsust teinud; Baltiski linna suusad  kodanikud ou ühel meelel selle üle tunnistust annud, õrya osawõtmisega ja asustamisega ühele poole, nähtawa ja jäädama põlastusega teisele poole. Paleus, keda ühe kdristliktt kuhns? täitmise osawõtjaks pesti, ja põhjatu toorus oliwad üksteise wasta põrkanud ja üks paleuslik hing oli aimamata toorusest surmani kohkutatud. Saagu sellest) Rakwerest Kohaline ,Teadaaudja" kirjutab: ,öösel,  PaaStuknu 28. ja 29. pääwa wahel käisiwad margad  Barkholmi talumehe Jaan P. juures. Üks hobune ja wanker kahe riistadega, wääct 194 rubla, ja tuast kus peremees tema naene, käistaswanud tütar ja üks tüdruk magasiwad, uks weike laud, kus ! 2 rubla 10 kopikat raha ja ükS kwittung 126 rubla üle Koiga mõisa poolt, seeS oliwad, saiwad warustatnd. Peremehe kahtlus langes kolme tuikama peale, kes Rakweres elawad ja tema maja  asju tundsiwad. Need saiwad siin kiuni wõetud. PaaStuknu 30. pääwal leidis Rakwere mõisa wäljawaht hobuse, kes linnast ära jooksnud ja tvist koju minna kahtnud.  Selsamal paamal leiti ka wanker linna metsaS, ühe männa all." Läänemaalt. Suure wee aeal, Paastukuu 25. pääwal,  on üks postipois kahe hobusega Päärdu jõkke ära uppunud. Seal sõidetakse korralisel aeal läbi jõe, suure wee aeal Wälise kandu. Wist oli õnnetu postipois wett madalamaks pidanud kui see oli. Tartust. Tartu Kauba-Bkrgermeisler Viktor Ku pffer  on ennast ametist lahti palunud. Emajõe west on sel aastal maga wifa alanema, mis sellest arwatakse tulema, et jea Peipsi järwe peal wäga pa?S on.  öösel,  PaaStukuu 24. ja 25. pääwa wahel, on ,Walguse" sõnumite järel Haawa mõisa karjalaudad ja pöhuküüu maha põlenud. Kõik loomatoit, l 1 wankrit, 50 karilooma  20 lammast on sisse jäänud. Kaks nädalit enne seda on seal ükS heinakuhi ära põlenud. Arwatakse et seal kuri käsi tegewusel oluud. Niisamati on ka hiljuti Kaagwere  Wallawanema elumaja, karjalaudad ja aidad maha põletatud. - Tartu ligidal on hull koer seitse mõisameeSte  last, üht tallipoiSsi ja mitmet koera ja siga kiskunud. Kuresaarest. Kuresaare Linna walitsuS oli kõrge Kroonu poolt 7000 rubla laenuks palunud, mis ilma intressideta  25 aaSta käikuS pidi tagasi maksetud saama ja tahtis sellega sadama puhaskamiseiS üht auru.baggerit muretseda. Nüüd on Liiwimaa Kubernõr teada annud, et Riigiwalitsus seda raha küll laenata tahab, aga ainult 10 aasta peale ja s°/» intressiga. Seda ei ole LinnawalitsuS  wõimalikukS pidanud ja ci wõi laenu waõta wötka. Riiast. Liimi maa Ku bernõr on sell-' kuu t. pääwal Peterburgisse reisinud. Nende pääwade sees on sadulsepp  Karl Vagel maha maetud, kes 10S aastat manaks saanud oli. Surmani on tema wälisek ja kodusest politikast  elawalt osa wõtnud, aealehta ilma prillita lugenud ja weel wiimase Linnasaadikutcwalimise kohta tähendanud: ,Teisiti et lähe see iialgi; kellesse see puudub, küll see märkab, kes tema asju paremini tallilab." Peterburgist. Krimmist tulewad sõnumid, et Keisri Majestätid igal pääwal Jalta ja Liwadia ümberkaudu  jalutamas käiwad. Jürikuu 1. pääwal jõudis Ketserlik  KõrguS Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh Krimmi, oma Orianda shloSsi. Selsamal pääwal reisima  d Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Mihhael Nikolajewitsh,  tema abikaasa Olga Feodorowna ja nende poeg Aleksander Mihhai lowttsh Peterburgist Krimmi. Wenemaa Saadik Belgias. Graf Bljudow. on äkitselt ära surnud. Tema oli ligi 50 aastat teenistuses seisnud ja teda auuStati ja armastati wõeral maal ja kodumaal. Kroustadtist, Jürikuu 5. pääwal. Weike lahe ou täitsa lahti, suur lahe Konstantini kantsist saadik. Kroustadti  ja Oranienbaumi wahel käiwad auru laewad takiS- Khabarowkast Jürikuu 5. päawal. Zea Amuri jõe peal ou liikumas. Ussurt jõe peal oodatakse laewasõidu hakatust !0 pääwa kaikus. PiuSkist. Liibawi-Kowno reudtce ou suurest weest mitmest paigast alt öõnistatud ja mitmed sillad Vigastatud.  MõneS paikas on ka raudtee tamm ära uhutud. Nishni-Nowgorodist. Jea lõhkumine Wolga jõe peal on suurt kahju teinud. Seal setsimad 63 laewa talwkorteriS,  enamik kiwt-Sliga lastitud. Neist on 40 jea pankadega  alla läinud ja pea kõik puruks piigistatud. Järel saadetud aurulaewad ei suutnud neist rohkem peasta, kui kaheksa. Umbes j millicui puuda kiwi-õli on lõhutud laewadest wälja jooksnud ja ujub wee peal. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlinist. Wana Keiser Wilhelm on terme, aga pea kõik tema järeltulijad on haiged. Kroonprinz on leetris. Belgiast. Walitsuse poolt plaanitakse üht seadust, mis ärritajaid nuhtluse alla paneb, ka siis kui nende ärritamine  järge ei leidnud. Vabrikute ülesehitamiseks pärib wnlitsuS 1 million franki maa poolt abiks. Jtaliast. Laewadega oli kholera Paastukuu lõpul Brindist liuna weetud ja esiteks ära salatud. Tänini on 76 inimest selle tõbesse haigeks jäänud ja 56 inimest ära surnud. Sealt on kholera ka juba edasi nihkunud. Zta- st tulewad laewad saamad wõeraSteS sadamates Bewaatamife  alla pandud. Amerikast Minnesota riikiS ou ükS keertuul selle kuu 3. päawal palju hooneid lõhkunud, 67 inimest surmanud  ja palju teisi haawanud. Jutu leht. Kaudltpsis. (JLrg.) 6. etteaste. Endised. Unterohwitser, Kark-Jaak. Unterohwitser: Herra Kapten, mina olen temale  kakskümmend hoopi anda laskünd, aga tema ei tunnista.  KaS lasen weel anda? Kark - Jaak: Oh. herra Kapten, mina palun Teid halastuse pärast! Ärge laSke mind enam peksa, mina suren  ja ei tea ühtigi tunnistada. Gorgon: Saame .kergemine korda. Siduge see wigane waraS esiteks kinni. Enne aga saadan need hulgused  siit minema ja lasen selle warga-pesa põlema pista. Pange walmiS ja minge wälja, kuida mina käskisin. Poole tunni pärast on see maja põlemas. (Kaugelt kostab pasuna hääl.) Waibel: Olge head, kuuiage! Sealt kostab pasuhääl,  nagu on puhutud leeriku all. Wist tuleb suur sõnum. Gorgon: Tõest, mina kuulen pasuna häält! Minge,  waadake mtõ seal on. Unterohwits er (läheb wälja): KandlepoiS: Kui öösel ehk häda-aal mänguhäält  kuulda on, fiiS tuleb parem aeg. Pasuna hääl äratab  südant rõõmule, kutsuks see ka sõtta. S. etteaSte. Endised. Unterohwitser, ordonanz. Ordonanz: Mina toon rahu. Mina olen peakorterist  saadetud, Teile herra Kapten, seda kirja tooma. Gorgon (»n lugenud): Rahu on tehtud, sõda on otsaS. Mina soowin Teile õnne, auulik Kindrali-praua. Teie poeg on waba. Teie kuningas on iseäraliselt kaupa teinud, et teda enam ei pea taga aetud saama. Minu on käsk seda lahti laSta. Praua von Vrunert: Zumal olgu kiidetud, keS meile rahu saatnud! Kus on aga minu õnnetu poeg? KuS pean mina teda leidma? Kas nüüd ka keegi ütelda ei wõi, kuS tema on? Gvtgvn: Mina ise palun Teid nüüd minule teada anda, kuida tema põgeneda wviõ. Mina ei ole enam Teie waenlane ja soowiksin kui sõber emale poega tagasi wiia. KandlepoiS: Kuule wader, mina tahau Sinule nõuu anda. Sahad Sina selget aru, fiiS küsi minu wana  eide käest. Wõka tema käest kinni, wii teda kamriSse. Seal räägib tema Sinule. Küll saad imeks panema, kn tark tema on. Gorg on: Hea küll. Wana, tule minuga kamriSft ja seleta minule seda aSja. Enne lui siit lahkun, tahaksin  teada, kulda Teie mind petsite. (Lähemad kamri»se.) Praua von Vrunert (kaudlepoistle): Kallis laps, kui Sinu wana-ema seda saladust tunneb ja teab, kuS minu poeg warjuõ on, fiiS peaSta mind murest. Ära wiiwita. Mõtle mis Sinn süda ütleks, kui Sind Sinu wana-e naga peakS taga aetama. Ära jäta mind pilkemalt  muresse. Kandlepotõ: Mind ei ole waja kaua paluda. Wsin mina ta wait olla nagu haud, siis «õin mina ka lobiseda nagu räästas. Waat', et nüüd Sinn kuninga? on rahu teinud, siis ei taha mina Sinule ka midagi salata.  Sinu poeg ei ole warjuS, on fiin paikas, aga Sina ei usu. Praua von Vrunert: Minu poeg siin? Tema on fiin meie keSkiS ja mina ei peakS teda tundma? Näita  teda minule. Ruttu, ruttu I Hvs»y»v»s yosgspov. Aexv?», S-ro ILB6. Trkktwd Li»» s«r>'i pirtj «te t»»n« ta ksl«>«. Eestimaa rahma Kalender l 88« aasta peate on walmis ja müüakse Pndfors'i trükimsjas, Sirgeid, tõkkemata, wigata ja oksteta S kasepakufi,» 7 jalga pilkad ja 9 knnni 20 lolli põikmöetu, ladwa otsast jämedad, aS.awad hea hinna eest MkliSloM j« A.M. Futhll Teadaandmised. Allnimetud kuluga on ilmunud ja kõigis raamatupoodides saada: TarwMne õpetus Mch-ch pidamisest. Kodule ja koolile ja kõigile aia-armaõtajateie  kirja pannud Zaksb Kõrw. Hind «» Avp. See raamat, mis EeSti ajalehtede poolest  kasulik on leitud ja milles ka mitu lugemise  juurde siindiwaid piltisi leida, on nii hästi peremeestele kui ka kärneritele mõisadeS ning muudele aia sõpradele wäga soowida. TarluS. C. Matiieseni kulu. Põllumaade ärarentimise pärast saamad 18. Maslu k. p. s. a., kellult enne lõunat, Suure Nõud mõifaS, Martna kihelkonnas, harjad, hoiuseid, mashiuaid, põllutöö, ja teisi riistaid oksjoni wiifil ära müüdud. Möifawatttsus. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetikud Geskirilltl Lesti maarahwa kootidele. Hobu«te kaSwatajatele antakse selle läbi teada, et «. «peilist ZZiri suguMkil Wtljandi mõisa» feifawad. zWiljandi mõifawalitf»». Wiljandist ja ümberkaudu wõtab tellimisi ja kuulutamist  meie lehe peale waSta K. J. Karani raamatu pood. Kända mõisas, Kullamaa kihelkondaS  on pere-kch«ld müüa ja rentida.