Tallinna Sõber M IS. Üheksas aastakäik. Tallinnas, Lehekuu 13. pciäwal W 7. Ulenldnt aealeht Eesti rahivale «aal ja liunades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TaMuna» Audfor«'i pSrtjate trükimajas: aa«ta« S rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla -- pool-aasta» l rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse waSta: HaMmuas - Lindfors't pärijate trükimajas. SeterSurgis : .S. Seelaudt, Osnuopvnas 54. Hartus: Laakmanu. Aakweres - K. Auhs. Haides - A. SeiselSerg. -> Kapsalus i H. LollSerg. Lihulas: A. Müttner't soodis. Miljaudis : H. J. Aarow'i raamatupood. Uarwas: W. Rõder. Mõrus - Fraua Wielrofe. Matkas: W. Rudolfi. Kuurssaares- W. Lauge.—Maal: laida iseäranis lunlutalse. Wastaja redaktor W. F. Eichh orn. Elab Baltiskis, - kirjad k-iiwad Baltiski (Baltifchport - VauMouiS-llopvi..) Register: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Kohtnte muutmisest. Koolide muutmisest. „Soowid". Kriminal-kohtute muutmisest. „Jumala-laeka" asjust. Üks kõne. Uhe Wene lehe hirm. „Wolguse ' jampsimine. - Wargad. Pahateud. Õnnetused. Järskud ja wägi- waldsed suremised. Baltiskist; Ilmad. E-stlaSte kurwastus. Rakwerest: PahMeud. Liiwimaatt: Põllusõnumid. Peterburglst: Kersr, teekond. Kohu» kurjategijate üle. - Wene lehtede himud ja kaebtused. Tulekahzu. Tafhkemist- OöM m. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Kiriku teadused. Jutuleht: Kaks kosilast, Üleüldised sõnumid maailmast. Ikka weel kestawad waidlemised selle üle edasi, kelle pärimise peale ja kelle abil San Stefano lepitus Berlini kongressi peal muudetud sai. nimelt kelle abiga Bosnia ja Herzogowina maad Austria waiitsuse alla langesiwad. Kuida teame, jajasiwad Wene lehed, nimelt Katkowi „Moskvwskia kõiki Saksamaa ja nimelt Würst Bismarki süüks, kes lahket nägu Wenemaa wasta näitanud,  selja taga aga Austrtaga ja Inglismaaga sõbrustanud  ja nende pärimist Wenemaa kahjuks tuetanud. Kaua aega oli ivad need Wene lehed, nimelt Geheimrath Katkow  oma lehega, sellega Wenelaste wiha Saksamaa ja ülepea Sakslaste wasta sütitanud ja lõötsutanud ja fee oli rohkem mõjunud, kui Üleüldisele rahule hea on. Silma nähtawalt selle kardetawa tuule waigistamisekS, algas pNorddentsche Allgemeine selleaegseid kirjatükkifi awaldama, millest ilmub, et Wenemaa ja Austria wahel juba enne Wene-Türgi sõda sala-kaup tehtud olnud, mis järel raägitawad maad AuStria walitsuse alla langema pidiwad, otse palgaks selle eest, kui see Austria Keisririik  Wene-Türgi sõeast Wenemaa waSta osa ei wõtaks, et siis ka Wenelastel siin midagi asja pahanduseks Saksamaa  wasta ei olla, kes ometigi wenesem olla ei wõinud, kui Wenelased ise, kes oma naabriga Wenemaa enese kauba ja tahtmise wasta tülisse minna ei tahtnud ega tohtinud. Wihakihutajad oliwad seda juttu aga waga mõjumaks ära tunnud ja ei taha sellest enam lahkuda, olgu see tõsi wõi wale. Nüüd on endine Wene diplomatika-ametnik  S. Tatishtshew ennast selle küsimise sisse mässinud ja Moskowskija Wedomostile" kirja saatnud,  milleS ,Norddeutsche Allgemeine Zeitungi" awalduste wasta waidleb, ühes aga ka tunnistab, et Wenemaa ja AuStria wahel enne Wene-Türgi sõda ikka üks sala-kaup tehtud olnud, mida tema aga awaldada ei tohtida ja mida Würst Bismark ka ei oleks awaldama pidanud, sest et see saladus olnud. AaStal 1883 on Geheimrath Katkow kõigest mäest nende wasta wöidelnud, keS Wenemaa ja Saksamaa  wahel wiha kihutastwad ja sõda sütitada himuStafiwad. Sel aeal on Katkow uStatawate tunnistuste põhjusel kinnitanud,  et WÜrst Bismark Berlini kongressi peal kõige Wene ettepanekute eest kostnud on, ja Saksakeeli ,Peterburgi  Zeitung" paneb temale mitmed tähtsad tükid Moskowski  Wedomosti" selle-aegsetest kirjadest ette. Nüüd astuwad ka Austria mõjuwamad lehed selleS kardetawas waidlemiseS Würst BiSmarki awalduste poole ja kumitawad, et need Saksa-Austria sõbrust mitte ei jahutada; ainult Ungarlased, keS Wene-Saksa sõeast Wenemaa  nõrgendamist ootawad ja loovamad, urisiwad edafi ja püüawad wihawaenu omalt poolelt lõõtsutada. Wene- Afgha n i stani piire- k o m miss i on Peterburgis olla sõnumite järel, mida Peterburgist Londonisse  saadetud, juba Jürikuu 3s). pääwal oma koosolekuid lõpetanud, sest ühendust ei olla loota, kuS keegi järel anda ei taha. Nüüd et olla wist enam muud nõuu, kui üht kolmandemat wahemehekS ja lepitajaks paluda. Saksakeeli ,Peterburgi Zeitungi" järel ei olla see sõnum aga mitte täieste õige, waid see kommiSfion ei olla oma nõuupidamtst weel mitte seisma jätnud. Palju loota ei olla sellest kommiSfionift aga wist mitte, kui ehk mõned teised tarwitused Inglismaad mitte wiimasel tunnil järelandmisele  et sunni, mis oleks. Suure tähelepanemise alla wötstwad Wene lehed Serbia Kuninga-Praua  reisu Wenemaale. Et AuStria Keisri- Praua Bukaresti, Rumänia Kuninga - paarile wõerusele tuli, ja just sel aeal, kui Serbia kõrge wõeras sealt läbi reisis, see tegi nende lehtedele muret. Hirm oli aga asjata. Serbia Kunmga-Praua reisis Bukarestist juba edasi, enne kui Austria Keisri - Praua senna tuli, jõudis selle kuu 5. pääwal Odessasse ja reisis sealt selle kuu 7. pääwal Jaltasse. Et temal kurja nõuu Weuemaa wasta ei ole, seda teadwad need lehed küll wäga heaste. Wene paberraha hind on tõusmas. Selle kuu 6. pääwal makseti Berlini börsil juba marka 100 rubla eest, mis umbes 56 kopikat  rubla eest wälja teeb. Saksamaa Riigipääwal  peetakse nõuu wiina-aktsisi kõrgendamise üle. Ka seal o!i nõuu wiiua riigi monupoliks teha, millest 210 mittioni marka sissetulemist oodati, aga Riigipääw, nimelt ,Wabaliste" ja Keskpaiklaste erakonnad, ei wötnud seda wasta, sest et fee ,rahwast" wälja kurnata ja ainult suurematele  wiina-wabrikutele kasuks olla. Riigiwalitsus tahab nüüd wiiua kõrgema aktfiflga leppida, millest 96 millioni marka sissetulemist loodetakse ja arutab, et see kedagi ei koorma, sest wiin olla paljas maiuse afi, mida waesemad wõiwad joomata jätta, ilma et see nende terwisele kahju teeb. Selle peale tahetakse õlle ja tubaka peale ka kõrgemat  aktfist panna ja loodetakse nimelt õlle aktflstft 100 millioni marka sisse tulemist.  Preussi-Maapääw  on selle kuu 2. pääwal oma koosolekut lõpetanud. Belgias on jälle töäliste-mässamised lahti. Umbes 10,000 töölist olla tööd seisma jätnud ja pärib kõrgemet palka, muidugi jälle ähwardamistega. Kohaline söeawagi on kokku kutsutud ja raudteedele käsk antud walmis olla, et wiiwimata 5000 meest senna wõiwad saadetud saada, kus abi tarwis läheb. Walttsuse poolest on kuulutatud,  et mässamine walju käega lämmatatud saab ja nimelt need esimehed" raske nuhtluse alla langemad, kes teist töö seisma jätmiseks ja wastapanemiseks sunniwad.  Lacroy'e sütekaewanduses on töölised selle kuu 6. pääwal Politsei-soldatidega kokku põrkunud ja mässajatest on kaks meest surma saanud. Prantsusmaal on juba käsk antud, sel sügisel sõeawäge riigi lääne- ja lõunepoolisteS  jägudes ,katseks" sõeakorrale kokku kutsuda. Iseenesest ei wõi kellegi! selle wasta midagi olla, sest omas majas wõib jo iga peremees teha, mis tema tahab. Saksamaa poolt lyaadatakse aga ikka kahtlase silmaga selle , katse" peale. Prantsusmaa idapoolisel piirel seisab muidugi juba rohkem sõeawäge, kui seda rahu-aeal seal tarwis on, ja see wõib 48 tunniga sõeakorral seista. Parifis ja ümberkaudu seisab  sõeawägi igal aeal sõeakorral ja läänepoolistest ja lõunepoolistest maakondadest wõiwad ettewalmistatud rttgementid  nelja pääwaga idapoolisele piirele jõuda. Et Prantslased selle peale waritsewad, kuida nemad järsku ja ootamata üle Saksamaa piire tungida wõiksiwad, seda teatakse juba ammu. Nüüd on Jürikuu 30. pääwal Prantslaste Isamaa-liiga" oma sündimise-pääwa pidanud, kus omast ametist lahkunud Deroulöde asemele Sansbouef , esimeheks", Deroulöde aga elu-aeaks walitud sai, ja seal on selge sõnaga kuulutatud, et „Isamaa-liiga"  eesmärk wiimase Saksa-Prantfuse lepituse häwitamine  ja Elsass-Lothringi maade tagasi-wõitmine on. Prantsusmaal vn aga senni jälle kord suurt,muudatust" tulnud. Goblet ja teised Ministrid on omast ametist taganenud.  Parlament päris wäljaandmiste -vähendamist, mis 3,125,000 millioni franki suured on, muidugi suuremalt osalt sõeawäe kuludeks, millest jo Kindral Boulanger ühtigi maha kustutada ei luba, kuida tema lühikese aeaga 50 millioni franki oma kalli meliniti walmistamiseks ja proowimiseks ära tarwitas, mis aga kuhugi ei kõlba, kuida tagajärel nähti. Ministrid on stis teist wähemaid wäljaandmist wõimalikult kärpinud ja sedawiist ülepea 13 millioni franki rehnungist kustutanud, millega aga Parlamenti majapidamise-kommisston  ei leppinud, ka wist leppida ei wõinud, sest mis see natuke selle määratuma summa kohta tähendab.  Parlamenti-saadik Delaforge päris fiiski Miuisteriumile  ja kommisfionile usalduse tunnistust, et mõlemad ametisse jääkstwad ja teist katset teekstwad, aga Parlament lükkas seda 275 healega 257 heale wasta tagasi ja Ministritel  ei wõinud nüüd enam muud nõuu olla, kui ametist  lahkuda. Kes nüüd seda ametit oma peale wõtab see on teadmata ja kui Kindral Boulanger uueste peab Ministeriumisse  wõetud saama, kuida kõik need wõimatuma karaga  parimad, keda Kättetasumise"-himu köttistab ja kes teda wägewaks Kättetasujaks" piawad, stis ei wõi wist keegi MiniStri-ametit kaua pidada. Äõea-MiniSter pärib järges sadade millionite kaupa raha, Parlament lubab temale seda ikka ja pärib pärast Ministrite poolest wäljaandmiste  wähendamist, sest kui Prantsusmaa ka rikas on, stis saab rahwas pea nende maksude all nõrkema, mis kaks kolm ja neli kord kõrgemad on, kui Europa teistes riikides ja mida ähwardamised Saksamaa wasta ära neelawad.  Freycinet, kes hiljuti «valitsusest lahkus, olla malmis jälle Minister-Prästdenti ametit oma peale wõtma, pärida stis aga ühes ka Sõea-Ministri ametit oma kätte, et pöörasele tujud tema plaanist ei rikuks, aga wõimus on Prantsusmaal nüüd kord käratsejate käes kes kõik Kindral Boulanger' eest seisawad ja Freycinet' rahu plaani täitmist ei ole wist loota. Ka Clemenceau «vabamate wabalaste esimees, olla walmis Ministeriumi juhatust «vasta wõtwa, aga stis seisab ka wist sõda ukse ees, sest siis on wõimus ametlikult käratsejate käes ja käratsejad parimad .edeudust", seespool ja Väljaspool .liikumist" ja .muudatust", nagu nemad seda igal poolel teemad, selle peale mõtlemata, et riigi ja rahwa elukord ainult rahulisel pinnal kosuda wõib, mitte ühel pinnal, mida .muudatajad" ja .parandajad" oma käärimata, hoolimata  ja taltfitamata tujudega järges kõigutawad. Parifls  tunda ka juba kõik need püssirohu ehk koguni p etroleumi  haisu, kellel midagi kautada on ja kolida oma kallimat «varandust kõrwale; nenda nimelt Baron Alfonfe Rothschild. Palju nalja seal ka ei ole. Saamad .kättetasujad" merise ninaga tagasi tõrjutud, siis on karta, et kõige «vabamad wabalased jälle linna .rahwa kasuks" põlema pista,oad, nagu aasta 1871 hakatusel. Kas Prantsusmaal  aga ka mõistlikumatel «viimaks muud nõuu on, kui kord käratfejatele järel anda ja häwitawat sõda algata, see on küsitaw, sest sedawiist neelawad sõea-kulud rahu aeal kõige maa ja rahwa waranduse ära. Wist soowib ka kõik Europa, et see ähwardaw köueptlwe, mis Saksa Prantsuse piirel juba nii kaua ripub, kord lahkuks ehk wälja müristaks. Saksamaal oleks wist õigus, neid koledaid ähwardamisi, mis järges lääne poolt kostawad,  mägise lämmatada, et alalised «vintsutamised kord waikiksiwad. aga Saksamaa ei taha peale hakata. Prantslastel on wäga paha meel, et Prantsusmaa Saadik Peterburgis üht Sakslast tuapoifiks piab. Käratsejad ähwardawad selle üle Ministeriumi poolelt seletust panda. Inglismaa asumaade-nouukogu  on nõuuks «võtnud üht iseäralist Australia laewustiku muretseda, mis Britania-riigi koospidamift  Znglismaa laewustikuga üheS piab lalisema. Lae-