, Hlomaa saa r e l wõtab st m b w o idmise liiknm tn e ikka rohkem maad. Wgn suurel maal, käiflwad sellel liikumisel ka siin erausulaSte ja iseäranis VaptistlaSte tallituscd eel. Pärast ufulikku ülewaimuStust ja igaviisi segadust hakkas rahwaS rahulisemaks jääma, ja mõistlikumad ja rohkem edenenud mehed paniwad Õigeusule  põhjust. Nüüd on Õigeusk (Greeka-Katholiigi usutunnistus)  ennast juba üle kõige saare wälja lautanud, kui ka mitte paksuis hulkades, siis ometigi üksikutes küladeS. Ülepea luetakse juba rohkem kui 1000 hinge mõlemast sugust, kes Õigeusu sisse aStunud on. Õigeusu esimene tegu oli külakoolist saarlastele asutada, kes tooruse pimeduses  ja ebauSkus ägasiwad. Tänine on juba 4 seesugust koolt lahti tehtud; aga see hulk ei ole muidugi küll Uue- Õigeusuliste teaduse-jänu kohta, ja saab tarwiS minema, kõige vähemast weel kaks kooli asutada. Rõõmustav on, et kahe kooli tarrvis nende mõisnikkude luba saada korda läks, kelle maa ja pinna peal need seisavad. Täniste on kõige saare peal üks ainuke Õigeusu kihelkond korraldatud. Et aga Õigeusu sisse astunud inimesed üle kõige saare laiali elawad, siis peab kõige wähemast weel M kihelkond asutatud saama. Kuida kuuldakse, peab ülem Piiskopkonna valitsus juba nsuu selles joones. Tarvis oleks aga ka, noorte Misfionäride kslbtuft tähele panna; seal on mehi tarwis, kellel eluharjutust ja mõistust rahwa kohta on. Kõige saare peal valitsevad tänine nii heaSte kohtute kui ka kiriku asjades korraldamata segadused. Nenda on siin talurahva koguduse-walitsuS näituseks ainult nime poolest. Üks jagu koguduse rahast. 9225 rubla, on Kärdla vabrikus käima pandud, üks teine on Baroni iäeS, kelle oma suur jagu sellest saarest on. Koguduse magasi wõti on ka mõisas, Baroni käes. Kohtumõistja saare peal, kelle üle kohut ei ole, on Tallttaja, keS Zötki asju mõisavalitsuse  käsu järel seletab ja mitte ei pelgu tunnistamast, et Motsa-Politsei Walla-Politset üle seiõta."  Saksakeeli  ,Tallinna Zettung" tähendab selle kirja juure: ,Selle kirja mitmesuguste, nähtavalt õiendust tarwitawate  kinnitamiste peale kohalisest paigast seletust oodates, tähendame meie esiteks ainult selle kentsaka jutu peale, nagu oleks Hitomaa rahwale alles nüüd koolisi muretsetud ja ei olekS seal tänine vallakoolist olnud.'' Meie omalt poolelt oleme neid kolme viimaste nädalite  sees ilmunud kirja kõrvuti oma lugejate ette pannuo, sest need sigitavad mitmesugust järelmõtlemist. Kaugel maal näeme meie wäljarändanud Eestlasi, kelle waimulikku ja vaimliku tarvituste järel keegi ei päri, keS aastakümnete  kaupa ilma kirikuta ja ilma koolita elawad, künni wõeralt maalt tulnud usuvennad nende ligidale asuwad, ennast nendega sõbruStawad ja neid äratavad, omast jõust kirik--koolisi asutuma. Ja teises paikaS kaugel maal näeme meie EeStt väljarändajaid, keS ennast ühel õnnetumal tujul omast kodumaast, omast sugurahvast ja oma usutunnistuse  kogudest lahntafiwad, perekondade kaupa ütlemata  viletsuse, häda ja enne-aegse surma fiSse langema, ilma et ennast sealpool üks käsi nende abiks liigutaks, üks süda nende Vaimulikust ja ihulikust hädast osa wõtakS. Selsamal aeal näeme meie aga Eesti rahwal wanal kodumaal, kus rahwal omad korraldatud kirikud ja korraldatud  koolid on. millest esimesed rahwale pea ühtigi kulu ei tee, scst et need wanast aeast saadit selleks seatud maadest  ja rentidest ja ostuhindadest maha arvatud real-koormatest  üles peetud saawad, teised aga vähese aeaga juba kõige rohkem haritud rahvaste rahvakoolide ligi jõudnud on. Siin näeme meie aga kutsumata külalist, kes meie Aumala abiga kosuvat elukorda teutowad ja ennast rahwale wöörmündriks  pakuvad, oma kõlblust sellega tunnistate?, et nemad meie rahva ,tooruse-pimedusest« jampsiwad ja oma mõistmata käraga meie suurt isamaad täidavad, kuna nende eneste suguvendadest ja ligematest usuwendadest rohkem kui pooled weel kirja tähtegi ei tunne. Mis tahavad nemad nende teutliku ja segavate kirjadega, mille waletatud  fisu meie kodumaal juba iga karjapoisiks ära tunneb ja selleks tunnistada võib, miS see on sihtwalekS. MiS tahavad seesugused kirjasaatjad ja nende kirjade edasikandjad? Wenemaa seespidiste kubermangude kohta soovib meie Suur Keiser, kes iseäranis talurahva kosumist nii soojalt oma südame peal kannab, et Wene mõisnikud omaiS mõisades  elaksiwad, talurahva elust juhatateS ja korraldates osa wõtakfiwad. Seda oma soovimist on meie Suur Keiser veel omas viimases armukirjas Wene mõisnikkude wasta selge sõnaga wälja rääkinud. Aust seda on Baltimaa  mõisnikud aga ikka teinud. Just selle osavõtmise ja ülewaatamise, olgu peale ka vahest mõnul, on aga meie kodumaa kalukoguduste magasid viljaga täidetud  ja on meie kodumaa wallalaekateS raha kogutud, Möisaherrade osavõtmine talukoguduSte kosumisest on elusse jäänud ja talukoguduste usaldus herra" peale on kindlaks jäänud, kui ka talukogudused ammu mitte enam mõisaherra alamad ei ole. See osavõtmine ühelt poolelt ja see usaldus teiselt poolelt on Baltimaa kubermangude talukoguduste varandust sigitanud ja kosutanud; just seda osawstmlft ja «salduAMM WMHWr »-Is« ka Wene. maa seespidisie labenaaagude msia«!!knd« ja talukogaduite wahel äratada, et waranduS sigiis ja kosuks. Omalt maalt. Tsllnmast. Selle kuu 18. pääwa homtks-ronglga tnliwad Keiserlik Kõrgused SuurwürStid Sergei ja Aleksei Mihhailow ith oma kaDwalaja ja ühe kõrgema pealiku saatusel Tallinna jä reififfwad kell pool kümme posthobuStega Hapsalu poole edast. WakShalliS pliwad Kuberuöri afWih M teisol Ger««« jsitz»ad kõrgeid wõeraid wasta wõtmas. Uue Kuberuöri, Würst Shahhowskoi. wastawõtmisetS oli wiimasel Laupääwal  Toompea stzlosS juba walmjstatud ja sai teda ESmaspääwä homikü-rongiga oodatud. Meremäe Kindralstabt poolest saab meresõitjatele kuulutatud, et Rootfi Kuninga käsu peale Fa rõ-sundi põhjapooline ja löunepooline sõidutee Lehekuu hakatuseK saadik, uue Kalendre järel, torpedodega kinni pandud ja et sellepärast, õnnetuste keelamiseks, järgmised seadmised tehtud on: Farõ põhjapooline tee on kõige laewadele ära keelatud; löunepoolisest sõiduteest läbi sõites peawad laewad  Kroonu-kootfi abi tarwitama ehk brandwahZ-laemalt juhatamist paluma, mtt"MemikM.seisab. Et torpedodest  mööda saada, selleks peawad piirjulaemad brandwahi abi wõtma ja saawad, kuida seda näitab tarwiS olema, ühe wedu-aumlaewa sbikS. Wiina Msiisi kõrgendamisest 9 kopita peale graadi eest, oodatakse Raha-MinisteriumiS 22 millioni rubla aastast  sissetulemist. Tollide kõrgendamisest kuuldakse, et mitte kõik tollid 20 protsenti kõrgendatud ei saada, waid ainult nende kaupade tollid, mis wiimasel aastal kõrgeudamata  jäiwad. Aiwimaa Põlluharimise Seltsile on 132 aruannet selle kewade ilmadest ja Viljasaagi lootusest saadetud. Need ulatawad Jürikuu 19. pMtvani ja pea üle kõige Aiwimaa ja Eestimaa, ja ütlevad: , Pärast ühetasast ja pehmet talwet, mille lume-kate all maa mähe külmetanud eh? mõnes kohas koguni külmetamata oli, tuli Aiwimaa Läti jäUSkondaS waremini, kõigel Baltimaal kuS Eestlased elawad hilisem kewade, miS Ada poole minnes ikka hiljemaks  jäi. Lvunepoolisel maal oli juba Küünla-PaaStukuul  eeS-kewade tunda ja Wõnnu ümberkaudu kõik oli Paastukuu soe. Saanttee keStas: SaliSburgiS 14. Paastukuu  pääwani, LahmeS'el Jürikuu hakatuseni, Ada-EiVtkmaal  Jürikuu 12. pääwani. See pääw tõi efimest sooja wihma ja ärataS loodust talwe. unest. Lumi käduS põldude  pealt enamist õnneliku eeStähtedega. Ainult Pöhja- Ada poolisel maal keStiS lumi nii kana. künni järsku vihm teda häwitaS, aga kuiwa sügise mõnul suurt mett ei sigitanud.  Aga ka seal, kuS pääwapaiSte juba Paastukuu lõpul ja Aürikuu hakatusel lund sulatas, mis kõige maa suuremas jäuS oli, ei tea maarahwäS, külmaist SSdeA hoolimata, tänawu jea-koore sigimisest rääkida. Lumest puhtad oliwad põllud Lõune-Liiwimaal ja mõõda kõiki läänepoolist randa, PaaStu- ja Aürikuu wahetusel, keskmaal  esimesel Aürikuu nädakit. Pöhja-Zda pool ei olnud põllud sõnumiandmife pääwal weel lumest puhtad. Talwepöllud on enamist igal poolel rikkumata lume alt walja tulnud, paljaid paiki on wähe. Talwewilja orased  oliwad aga sügisese põua ja uSsisõõgi pärast mitmes paikas, ja iseäranis saue-maadel hilise külmi Mast, wäga Viletsalt talwe alla läinud ja ei võinud vilul kewade! suuremat jõudu saada. KuS aga järelkatsutud sai, seas leiti juurt terwe olema ja loodeti, et pehmed kõuewihväd Aürikuu 16., 17. ja 18. pääwal kosutust tõiwad. Kui palju õõlkülmad ja wilud tuuled lume sulamise aeal jä pärast seda kahju teinud, sellest ei qlnud weel õiete aru saada. Lõune-Ltiwimaa põllumehed on enamist häid sõnumid  saatnud; ka Kesk-Lttwimaalt, nimelt Sangastest ja Hargla kihelkonnast on head sõnumid tulnud. Põhja? Liiwimaalt ja Eestimaalt on wähem häid sönumjd ; mitmed  ei teadnud weel selget aru anda ja teised arwastwav wähe lootust olema, nenda nimelt ka Põltsama ümberkaudu  ja ülepea Põhja-Ada poolisel Liiwimaal. Kõned selle kuu 8. ja S. pääwal on mltmeS paikas kanget tuult toynud ja ka muidu suurt kahju tei? nud. Nenda kirjutakse Wiljandist Saksakeeli ,UuS Tartu Zei tungile": , RaSke müristamine selle kuu 9. pääwal  on palju kahju teinud, nimelt on orased rasket häda saanud.  Pärnu ja Wiljandi wahel on, kuiya meile kirjutakse, ü?S tuulispask mõllanud. mõisäS Walga lWal on wälk sulaõte sekka lõõnud, keS oma sahkadega üheS salkuS seistwad. Üks sulane oli paigal surnuks löödud, neli saiwad  uimastatud, aga loodetakse, et nemad eluSfe jääwad ; peale selle on kuuS hobust põrutatud ja nendest ükS juba langenud. Ka Lõune-Ljiwtmaal on raõked müriStamised  olnud; ShtosS-Wõnnu waldaS on Bille talu wälgust põlema pandud ja ükS pikse-hoobist uimaStatud meeS tuleS surma saayud. P e terb urg i S on kõuetorm  selle kuu 9. pääwal ni tange olnud, et mitte W katused lõhutud et saanud, waid ka terwed. poed ja teised hooned kaugele ära aetud, atdadeS ja parkides suuchd puud nagu kõrred maha murtud, raudtee wagonid ümber lükatud,  i«eihe»ad.!aLwad kaldale wisatud ja wäga palju kahju tehtud ou. Nelipühi esimesel ja teisel pühal on jälle rasked  kSued kange rahesajuga üle Peterburgi käinud ja wäga palju kahju teinud. Raheterad on lopergused olnud, nagu enamist ikka kangemate rahesadude juures. Mõned terad olnud kuuni 35 millimeetril, umbes Itolli laiad. EeStimaa KalakaSwatamtse ja Kalapstst  d m4.s e Seltsi poolest, Baron Z. Girard v. ShDtzWton'i juhatusel, on kõige Eestimaa mõisaherradele  ja teiste osavõtjatele ringkiri saadetud, milles neid Seltsi liigeteks kutsutakse ja palutakse, et nemad seda Seltsi Sekretärile. Graf P. 3 gelströmile, teada annakstwad.  See Selts saab iseäranis rõõw-püigi häwitamist  meie kodumaa meredes, järwedes ja jõgedes omaks eesmärgiks tegema ja sedaviisi hoolt kandma, et kalade hävitamine WM. mis meie kodumaal tänine merd, järwest  ja jõgefi kaladest tühjaks tegema kipub. Oma esimest  koosolekut saab see Selts, mis üks jäuSkond suurest Wem MalukaAyatOmise ja KalapMdMse GMfist on, Põllutss-näituse  aeal Tallinnas pidama. Nelipühi nädalil, nimelt pühadel, on Tallinnas ka õige roMst kõiksugu . toorust jg pahategufi ilmunud. Nenda on efiimse püha Shtal Risssnkampffi uulitsal neli kaabakast Oudowa maakonna talumehe, Mihhail Wassiljewi,  pecke kargsnud, temale neli kord nugadega selga W ära jooksnud. Katõ nendest, Hereda walla mees Züri K. ja Toompea hingekirjalane David N., saiwad  PoliGi poolest paigal kinni wõetud, teisi otsitakse. Feldhuhni abituaS sai haawatud meeS esimist abi. Teise püha õhtal kargastwad seitse kaabakast 3. alewijäus Mart Mülleri ja Züri Truusi peale ja haawasiwad esi. mest altkehast, teist peost nuaga. Kaabakad jookfiwad ära ja saamad Politsei poolest otsitud. Haawatud mehed saiwad  Dr. Blacher'! korteris esimest abi. Sellesama pääwa õhtal kargastwad kolm kaabakast Pärnu maanteel Aaan TiiSsi peale ja rööwifiwad tema raha, 8 rubla, ja tema piibu. ÜkS nendest, endine wang HanS E., sai teisel  pääwal kinni wõetud ja piip tema juures leitud. Selle kuu 16. pääwa homtkul rööwis üks kabakas Karja- WSrawa kantsi peal Tõnu M. uuri, kes aga oma sõbraga rõõwli järel jooW, teda kätte sai ja Politseisse wiis, kus tema kui endine wang Anton A. ära tuntud sai. Selle kuu 15. pääwa õhtal warsStati lahtilaswd soldati, Abram Wessmann'i, 17 aastane kõrw ruun waukrega Karjawärawa  wallikraawifl ara, kuhu peremees teda lühikeseks aeakõ ükfi jätnud oli. Politsei on warga jälgil. Weikemaid Margust on ka õige rohkest olnud ja mitmed margad on kinni wõetud. Perila mõisas uppus Nelipühi kolmaudemal pühal ükS saarlane ära, keS seal tM ja paadiga weike. jõe peale läinud oli. ÕnnekS oli tema, keS mitte Äge selge ei olnud,  enne seda kaks weiket tütarlast kaldale viinud, kellega tema ssitma läinud,—Öösel, selle kuu9.ja 10. pääwa wahel, on Kurna waldaS Jaan TrauSmann i 160 küünart  lõuendit pleegilt ära varastatud. u- Selle kuu 10. pääwal andis üks raudtee-ametnik oma' koera loomaarsti ülevaatamise alla, sest et hullutõbe  lähtest looma juureõ nägMa armas. Teisel pääwal läks tema oma koera vaatama, keS aga tema peale targas  ja teda M. hamtuuAaS. Haamah salvad paigal walja Zärgmisel pääwal langes koer kardetud tõbeSse. Baltiskist. BaltiSki rahwal on rõõm ja lootus. Peale 150 aaStat on kohtMimine linna karjamaa pärast Leetsi ja PallaSti mõisadega kestanud, keS seda maad omale päristwad. Kui ka karjasöötmine ikka wallaline oli, siiski ei võinud selle suure mqaga midagi muud ette võetud saada, mis linna ksrjamaMliig on, kuS aga ka PallaSti Mä kari «Wti ja mõue Aetfi ja Pallasti talukoha kari alati peal käinud on. SM läbi ei olnud linnal wenimisekS  ruumi ja vabrikuid ja teist seesugust asutust, mis rahwale tööd ja linnale elu annakfiwad, ei wötnud asutatud  saada, Nüüd on alalised palwed ometigi õigeS pajkäS aset leidnud. Enne Nelipühil ilmus Keisri Ma- Mti Wgeksrgemast Enese käsk, BaltiSki linnale künni 256 deSsätini maad välja piirata ja omaks osta, kui kellegil selle eest seaduslikult midagi pärida oleks. See maapeab nüüd linnale saama ja meie loodame, et meil pea uuõ elu tuksuma. M lim kasvama saab, kuida see sille tähtja paiga kohaline on, kuS kõige lahkem ja varjutav,  Baltimere lahe jq Balti raudtee kõiki liikumist kergeks  teemad. KaS, kellele ja kui palju selle maa eest maksa on ja kui palju liuna!., selleks Riigiwalitsuse abi tarwiS läheb, käige selle üle nõuupidamifeks saab nende pääwade sees üks kommission kokku aStuma. Ülem afi on, et linnseda maad nüüdtäitfa omaks saab, ja meie loodame, et zargeS ka rahamehed tulewad ja ennast fiin, kui üheS paikas asutavad, millest lahkemat Baltimere randaS  leida ei ole. Wiruvmalt kirjutab : ,Lehe-