Sakala Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wiljandis, 20. Juulikuu päeval 1885. VIU. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. EeSti seltsidele poole hinnaga. Koimeudufe adress: „Sakala" toimendulele Wiliandis. Wene keeli: L?. vb 'dk^ilkn.. „ Sakala" aastahiud pooltöist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. Lv kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Veerand aasta peale tellimisi wastu ei wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgeste kirjutada. Wäljaandjad C. R. Ja?oHson'i pärijad. Ksktrnrifr zcr rVcrst^r? Tart»B: J. TÜ lk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermufse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge <k StrShm'! raamatupoed, kanpmee» Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihnlaS: kaupmees T. Büttner, Pärnus: „Cndla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'» raamatupood; NarwaS: M. Põder; NatwereS: J. K«» S'i raamatupood ja A. H erg klid es pikauuWal 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WõruS: Vielrose; WalgaS: Rud o lf; Paides: S eidel de rg ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. LeopKs, Nkvem'S npoen. Avõ Sv ja R..Mattissen KsoeniS npocn., x Rasanei:. zlvera, qou?. 28/21. WiljandiS: F. Feldt. Põlluharimisest lõuna Wenemaal ühtlasi wiinapuu kaswatusega. I. Venemaa on rikas wilja saagi poolest, nõnda et wilja Wsnemaa rahwastelle küllalt saab süia ja peale selle wüga rohkeste wõeraStelle wäljamaa rahwastelle müia. Wilja ei tarwita Wenemaa rahwad mitte Väljamaadelt  oSta. Küll aga ostab Wenemaa palju muid asju Väljamaalt ja saadab seega oma raha wõeraste maade rahwaSte kätte. Nimelt ostab Wenemaa palju "MikSMäfi' W ta seda? KaS omamaal wnnapuud ei kaSwä, ms Wenemaa päike wiinamarju küpseks ei paista? Kaswatab küll, aga Wenemaa  lõunapoolsed rahwad, kelle maa Viinamarjade kaswatamisekS  kõlbab, ei ole Viinapuid kaswama istutanud, ei ole Viinamarja kobaraid päikese paistele pannud. Wenemaa rahwas auustab kõrget külalist leiwa ja soolaga  ja mitte leiwa ja weiniga,. seepärast et Wenemaa rahwal endiseist aegadest Veini kaswatamine wiifiks ei ole saanud. Õnneks on uuemal ajal weini kaswatamine  Wenemaal peajke hakkanud. Lõuna „Krimmi" weini nimi kõlab kaugelle, ta kõlab ka meie Eesti maakondade  linnades ja, mis weel parem, tema magu kiidab iga keel, keS teda maitseb. Juba müiakse ka meie maa linnades Krimmi weini toobi wiisi. Peeterburi linna tuleb ikka uusi Krimmi wein-keldrisi endistele juure. Järgi on nüid weel saada, aga arwatakse, et warsi aeg tuleb, mill Krimmi poolsaar nii palju weini ei suuda müia, kui teda osta tahetakse. Juba nüidki müiakse wale Krimmi weini. Et weini saagi kaswatamise asi nii tähtis Wenemaa raha sissetuleku kohta on, seda on riigiwalitsuS tähele pannud ja püiab omalt poolt seda edendada. Wiinapuude kaswatamise asja tuleb ka sellepärast  tähele panemise alla wõtta, et nisu hind nmmsete aastate sees on alanenud, sest et wäljamaa nii palju wilja enam Wenemaalt ei oSta kui enne, ja seepärast piab weini kaswatamine Weneüiaa põllumeeste sissetulekut tõstma, kõrgemale tõstma, kui wiljakaSwatamine tõsta Võib. Kroonu maade ministeeriumi poolt on selle tähtsa ettewõtmise juhatuseks minewal aastal 1884 üks Wene keele õpetlik raamat wälja antud.**) Selle raamatu sisu annan mina ka EeSti keeli teada, sest Eestlasi on Krimmis elamas ja neid tuleb mujalt weel sinna juure asuma. Nemad saawad seeläbi teada, kudas hõlpsamalt ja suuremal mõedul maast kasu wõib saada. Uut moodi wiinapuude kaswatamift hakkas, nagu nimetatud raamatutest näeme, liht Prantslane Denii (Denis) wiiekümne aasta eest peale. Tema elab Tuuri (Tours) linna ligidal ShiSsee (Chissay) kohas. Tema oli oma isa käest üksnes 5—6000 pranki, see on umbes paari tuhande rubla wäärilist warandust pärinud, aga On meile äratrükkimiseks kätte läkitatud Toim. Aiigiwalitsusest wäljaantud raamatute nimi on: ~ nunorxSAnoS v-b Raamatud, kust osalt sisu wõetud on: ~Lu!ture tle la vixns sn odaintres, par Vias, ja ~MuveUe eulture tdeoritius <öt lk vigne en eüaiutres, xar -I. et voudlet. ta sai wiinapuude kaswatamise targa ja hoolsa wiisi läbi peale 100 tuhat pranki rikkaks. Uus wiinapuu kaswatamise wiis läheb põllu harimisega kokku, mis Eestlastel, keS ju osawad põlluharijad, tähele panemise Väärt asi on, sest see uus wiiS nõuab, et wiinapuu aed enam küntud kui kaewatud saab; uue wiisi järele pööratakse  paljalt Wiinapuude juurde ligi mulda käetööga ümber, muidu aga haritakse wiinapõld kõik adra ja äkkega. Ühe maatüki peale, kuhu endise wiisi järele 9000 wnnapuud  iswtadi, istutas Denii üksnes 400 wiinapuud, nõnda et suure mahe wiinapuu ridade wahele jäi. Ridade wahel olewat mkad pruukis Denii wiljakqSwatamise tarwis, iseäranis sellepärast, et senni kaua kui puud hakkawad marju kandma, tema maast kasu wõiks saada. Denii laskis wiinapuid maad mööda laiali pikaks kaswada,  neid tugede peal umbes ühe jala kõrgusel maapinnast  hoides. Seeläbi saiwad kobarad seda sooja, mis maapind päikese paistel sünnitab, paremine omale kui endise kaswatamise wiisi järele kõrgemal seiswad kobarad, mis ülemal tuule käes rippuwad. Niisuguse madala seisu kohas, päikese paiste käes, saawad marjad ennemine  walmis ja magusamaks kui wana wiisi järele. Et Denii wiinapuud kaugele laiali ja tugemaks kaswada laskis, kaswis palju enam kobaraid ühe puu kulles, kui muidu. Ühe ainsa heaSte siginenud wiinapuu otsast sai Denii ligi 10 ämbrit weini, aga wana kaswatuse wiisil on ühel wiinapuul üksi mõni kobar otsas. Ühe ainsa dessätini maa pealt sai Denii aaStas peale 800. ämbrit (ehk pangi) weini, mis selle wiljaga, mis wiinapuude ridade wahel kaSwiü, kokku raha peale arwatud, peale 900 rubla wälja tegi. Denii naabrid naersid esiteks tema töö üle, pidasid seda tühjaks tembuks. Aga kui nad nägiwad, et tema 3450 pranki aastas ühe wähema kui dessätini tükist kasu sai, siis hakkafiwad nemad temale järele tegema. Peale selle, et uue wiifi järele enam ja paremat weini wõib saada, ja lageda põllu peale wõib wiinapuu aeda asutada, on uut moodi wiinapuu kaswatamise juures weel üks wäga tähtis asi tähele panna. Kui wiinapuud suureks ja tugemaks lastakse kaswada,» siis ei jõua weini puu imeja täi (Müoxers avwtrix), mis uuel ajal Ameerikamaalt ka Euroopamaale on toodud, mitte suurt midagi kahju wiinapuudele teha, sest uut moodi kaSwatatud  wiinapuu juured on puude wäärilised suured ja kanged. Philoksera täi ei jõua sellel wiisil mitte liialt juurte rammu ära imeda. Selle wastu kuiwawad aga wana wiisi järele kaswatatud weikeste juurtega wiinapuud,  kui tuttawad wiinapuu täiad nende kallale on puutunud, mõne aasta pärast koguni ära. Ministeeriumi  põllu harimise Departemangus wälja antud raamatu  järel (mis professor Zabel wiinapuude ja üleüldse kõigi wilja ja muude puude kaswatamise kooli direktor Krimmis kirjutanud on) ei ole ka, kui põllumees ise oma wiinapuu aias tööd teeb, uut moodi wiinapuu kaswatamise kulud mitte suured. Esimesel aastal on dessätmi pealt 872 juurtega wiinapuu eest 43 rubla maksta ja wiinapuu ridade wahel külwatud Türgi nisu eest wõib 66 rubla sissetulekut arwata. Töisel aastal on sellesama deSsätini pealt B'/2 tsetwerti nisu saamist arwata, kelle eest 75 rubla saada wõib. Kolmandamal aastal on 60 puuda ernete eest 60 rubla sissetulekut arwata. Neljandamal tuleb peale töökulude raha wäljaandmist 2400 wiinapuu okste tue eest 5 rubla ja 4 waadi eest 48 rubla, kokku 53 rubla maksta, aga lootus hakkab sell aastal täide minema, kobarad on juba kaswama, Vein päikese paistel walmima hallanud ja sissetulek on 152 ämbri (pangi) weini peale arwatud, mis, et ämber weini BeSsarabiamaal 1 rubla maksab, 152 rubla wälja annab. See sissetulek wõi tulu on ministeeriumi raamatu järele näituseks Bessarabiamaa peale arwatud, mis Krinunist põhja-õhtu pool seisab, kus nõnda hea weini kaswataja maa ei ole, kui Krimmis. Krimmi weini ei ole alama hinnaga kui umbeS 2 rubla ämbri eest saada, pealegi saab Krimmi lõuna ranna weini ämbri eest wiina marja kaSwataja umbes 5 rubla. Wiiendamal aastal on peale töökulu 5000 tue eest 10 rubla ja 7'/'-- waadi eest 90 rubla, kokku 100 rubla raha wälja panna. Sissetulek on 300 ämbri weini eest 300 rubla, ikka aga ainult Bessarabiamaa weini hinna kohta arwatud. Kuuendal aastal läheb 1000 tue eest ja 10 waadi eest 122 rubla wälja ja tuleb 400 ämbri weini eest 400 rubla sissi Seitsmendal aastal läheb 1000 tue eest, mis wiinapuu okste alla pannakse ja 12'/- waadi eest 152 rubla wälja ja tuleb 500 ämbri eest BeSsarabia weini hinna järele 500 rubla. Kaheksandamal  aastal läheb 2000 tue eest ja 15 waadi eest 174 rubla wälja ja arwatakse sissetulekut 600 ämbri weini peale. Ministeeriumi raamatu järel ei ole suuremat  sissetulekut enam 9-mal ega 10-mal aastal, aga Prantslaste raamatu järel kaSwab järgmistel aastatel sissetulek weel natukene. Uusi wiinapuid ei ole tarwiS nn pia «anade asemelle  istutada, sest Prantslase Denii 50 aastased viinapuud  on weel praegu täie jõuu jg weini andmise sees, annavad deSsätini pealt 880 ämbrit weini. Nagu ülevalt  näeme, saab ministeeriumi poolt välja antud raamatu  järele deSsätini pealt kaheksamal aastal juba 600 ämbrit veini. Selle eest saab BeSsarabiaS, et selle maa liht weini ämber seal koha peal 1 rubla maksab, viinamarjade  kasvataja 600 rubla, aga Krimmis põhja pool mägesi, kuS nii hea weini kasvatuse koht ei ole, kui Krimmi lõune rannas, 20 rubla ämbri liht weini eest seega ühe deSsätini pealt 1200 rubla.*) Wiinapuud ei karda kuiva, nagu nisu ja muu vili, nad kasvavad ka kuivadel suvedel. Sellegipärast võib ehk ka kuidagi olla, et Krimmis uue kasvatuse viisi järele üks dessätin nii palju veini ei anna, kui Prantsuse ja Bessarabiamaal, ütleme et üks neljas osa vähem kui nimetatud mail, siiski on 800 rubla ikka weel suur sissetulek deSsätini pealt. Wähem sissetulekut deSsätini pealt arvata ei ole *) Meie räägime siin üksnes lihrsatest weinidest, kelle tegemist igaüks  kcrgeste ära õppida wõib.