miS weel 73 aastat pidi keõtama, kõige tema wägewate suurtegude, kõige tema olemise juhti, mis wilja saates ja edasi mõjudeS aasta-sadadele juhiks saab olema. Otsata muudataw on inimese süda tema mõtlemisteS ja püüdmistes, see näitab meil, kui sellest ehk aastate pärast kirjaltkkusi tunnistust meile silma ette tuleb, enamist nii lääge, umb-küpse, poolik, nii koguni teifiti, kui meie tänane  seisupaik, et meie mõnikord kohkume. KeS meie keskist  tohiks koguni ütelda, et tema oma leeri-tõutust on pidanud? Keiser Wilhelm on aga oma tõutusele igaS tükkis otsani truuwikS jäänud. Midagi muud ei -või meile paremini selle tõeste kuningliku -vaimu lihtsust ja suurust näidata, kui et meie tema hiljemaid tegusi, tema olemist ja tegewust 18aaStase noore mehe sõnade kõrwaS mõedame ja tunneme, et kuulsusega kroonitud -valitsejale, hiilgawale -võitjale, Saksa Keisririigi uuendajale, rahu kaitsejale, kenamat mälestuse-sammast panna ei -või, kui tema noorpõlwist tõutust, sest et tema seda truuwiste on pidanud. ,Mina tunnistan seda tänuliku südamega üheks suureks heateukS, et Jumal mind üheS kõrges seisuses on sündida lasknud, sest et minul selleS rohkem abinõuufi  ou, minu -vaimu ja minu südant harida, ükS sunr warandus, wäljaSpool head teha. Mina rõõmustan ennast selle seisuse üle mitte uhkuse pärast, -vaid sellepärast, et mina selleS rohkem teha ja mõjuda-võin. Mina ei taha iialgi unustada, et Würst ikka ka iniwtne  Jumala eeS ainult inimene ja kõige alamaga  rahwa keSkist sündimise poolest, inimese loomuse nõdruse poolest ja kõige tarwituõte poolest  ühesugune on; et seadused, mis teiste kohta maksawad,  ka temale ette kirjutatud on, ja et tema, nagu kõik teised, ükskord oma olemist mööda kohtu ette läheb. Kõige hea juureS, miõ minule osaks saab, tahan mina tänulikult Jumala peale waadata ja kõige paha juureS, mis minu peale langeb, tahan mina ennast Jumala alla heita, kindlas uskus, et Tema igatahes minule head tahab teha. Minu jõud on maailma oma, isamaa oma. Mina tahan sellepärast -väsimata selles ringkondas tegew olla, mis minule juhatatud on, oma aega kõige paremast tarwitada ja nii palju head saata, kui minu jõuduS seisab. Mina tahan otsekohest, südamelikku osawõtmist kõige inimeste waõta sest nemad on minu -vennad omas südameS hoida ja kosutada. Mina tahan kõiki katsuda, et salaliku meele ja kurjuse  tend häwitatud ja kõik paha ja häbemata asi põlastuse  alla antud saaks. lialgi ei taha mina seda head unustada, mida inimesed minule teinud on; läbi kõige minu elu piawad need minule kalliks jääma, keS mind aitanud on. Mina tahan Ristirahwa usule, mille poole mina ennast nende pääwade sees tunnistan, jääda walt truuwiks  jääda, seda usku igal aeal auustada ja oma südant  selle wasta ikka rohkem ja rohkem sojendada katsuda.  . . Mina ei taha ühegile inimesele ülekohut teha la kellegi wasta wali olla, kedagi pahandada ega alandada, ja kui mina selles piaksin eksima. siiS tahan mina seda tunnistada ja igal -viisil jälle tasuda püüda mina arwan palju kõrgemaks armastatud, kui kardetud saada. Teenistuse kohuseid tahan mina hoolega täita ja minu alamaid küll tõsidusega nende kohuse täitmisel pidada, neile aga ka lahke armuga wasta tulla." Kui hiilgawad tähed läigiwad meile nendest noore mehe Würstt-sõnadest need woorused wasta, mis tema kõige elu üle mehe põlwes ja rauga põlwes särasiwad: Jumala-kartus, isamaa-armaSWS, kohuse-truumus, tänul-k meel, inimeste-armastus, tõsine walitseja-meel. (Järg jääb tulema.) Üleüldised sõnumid maailmast. BaltisliS, Paastul»» 13. pääwal. Tähtsam sõnum Europa suurest politikast on Saksamaa  Kronprinzi nimetamine kaaswalitsejakS. Keiserlik kiri selle kohta Paastukuu 21. (9.) pääwast on järgmine: . ,See on minu tahtmine, et Teie Keiserlik ja Kuninglik  Kõrgus ennast riigi-tallitusega tegewa osawõtmise läbi tuttawaks teete. Selleks annan Mina Teie Keiserliku ja Kuningliku Kõrguse hoole alla neid Minu otsustegemise  alla tulewaid walitsuse-tallitust toimetada ja nende üle otsust teha, mida Mina Teie Keiserliku ja Kuningliku  Kõrguse ette saadan, ja selleks kuluwaid allkirjast Minu asemel Teie Keiserliku ja Kuningliku Kõrguse poolest  teha, ilma et iga ükstku asja kohta igakord iseäralist käsku tarwiS läheks. Charlottenburgis, 21. (9.) Märzil 1888. Friedrich, v. BiSmark." See kiri seisis Paastukuu 23. (11.) pääwal Saksamaa  .Riigi Teadaandjas" ja sellega on siis kõige mõjuwamast  paigast kõige maailma ees awalikult kuulutatud, et neil juttudel tõe põhjust ei olnud ega ole, mis sügawatesi  -vahedest ühel poolel Saksamaa Keisri ja Keisripraua,  teisel poolel Kronprinzi ja Würst Bismarki kui Riigikanzleri wahel rääkisiwad ja ikka weel räägiwad. Wõeraste Würstidele, kes Keiser Wilhelmi matusel Verlinis oliwad, on Würst Bismark kinnianud, et ka tema oma eluõhtat rahu kaitsemiseks ja Saksamaa  seespidiseks kinnitamiseks ja kosutamiseks tarwitada  tahab. Ka seda peetakse mõnelt poolelt ,uueks" rahu täheks, mida Keiser Friedrich olla tõusma pannud. Meie teades on aga Keiser Wilhelm ja Würst BiSmark ikka sedasama kinnitanud ja just üleüldise rahu kaitsemiseks  Saksamaa sõeawäge nii wägewakS teinud, kui see nüüd on, et nimelt läänepooliste naabrite kättetasumise" tuju lämmatatud saaks ja soea lonti kõige maailma süli' tamiseks põlema ei pauekS. ,Uudist" ei ole siis ka selles ühtigi. Ikka on aga rõõmustaw, et nüüd kõik Wene lehed sõbralikult Saksamaa kohta kirjnkawad. mis wist omalt poolelt Prantslaste , kättetasumise' ja ,-vennastuse" tuju taltfitab, kuida mitmed tähed ka juba näitawad. Seesama kiri, mis läbi Saksamaa Kronprinz Wilhelm kaaswalitsejnks kutsutud ja nimetatud saab, näitab aga teiselt poolelt ka õige selgest, et Keiser Frieerlch ise neid paremaid sõnumid wähe usaldab, mida tema terwise üle ametlikult kuulutatakse. Tema ei ole weel käis 60 aastat  wana, on muidu täides jõuduS ja ei nimetaks omale wist mitte kaaswalitsejat, kui tema kindlast oma kurguhada  paranemist loodaks. Kuida juba enne kirjutatud, on Keiser Friedrich'! haiguse kohta arStide keskis hakatusest saadik ja ikka weel kaks erakonda: Inglaste erakond ja Sakslaste erakond. Inglaste erakond seisab ftlmanähtawalt  Keisri-praua Victoria kaitsuse all ja on hakatusest  saadik salganud, et haiguS krebs on, mida arstid weel arstida ei oSka, kui suuremat wäljaleikamist ette wõtta ei -või, mis muidugi kurku? -võimalik olla ei taha. Kuida ikka selgemini ilmub, ei ole see erakond mitte politikajoonest  puhas. Preusst riigi põhjuö-seadufl mööda ei tohi keegi Preusfi Kuningaks saada, kellel üks lootuseta HaiguS  külges on, ja Saksamaa Keisriks ei wõt jälle keegi saada, keS mitte Preusst Kuningas ei ole. Oli nüüd kõige arstide poolest tunnistatud, et Kronprinz Friedrich'! knrguhaiguS lootuseta krebs on, siis ei -võinud tema seda põhjus-scadust mööda Kuningaks ega Keisriks saada, -vaid mõlemad kroonid pidiwad kohe tema järeltulija kätte langema.  Seda ei olla Kronprinzefs Viktoria tahtnud, ühel aeal, kuS looduslikul teel wana Keisri surma igal pääwal  oodata -võis. Sellepärast olla Dr. Mackenzie ja tema abiline, Dr, Hovell, ikka Saksamaa arstide wasta rääkinud, kes ilma ühegi kõrwalise jooneta haigusest enesest  asjalikult rääkisiwad. Need Inglismaa arstid piawad nüüd ka igaüks ühe kõrge PreuSsi auutähe saama, et aga Inglismaa alamad ülepea üht wõeramaa auutähte wasta wõtta ei tohi, sellepärast olla selle üle kirjawahetamised Preusst ja Inglismaa wahel. Need Berlini aealehed, mis selles asjas Dr. Mackenzie juhatusel seisawad, kinnitawad  uueste, et Keisri kurgu-haigus paranemas olla, aga neid ei taheta suuremalt uskuda. Professor Dr. vou Bergmann käib igal nädalil kord Keisri juures, kuida tema aga.kurgu.haigust olema leiab, sellest ei kuulutata ühtigi. Ühes kõnes Berlini Arstide-feltsi pidul on Dc. v. Bergmann ütelnud: ,Kurwastusega ja murega waatame  meie Keiser Friedrich'! haiguse peale, kes omast haigusest hoolimata kohuse-truuwuseS oma unustamata isa jälgedes käib. Keiser Wilhelm'!! ei olnud aega -väsinud  olla, tema tema-kohalisel järeltulijal ei ole aega haige olla. Peale selle on Dr. v. Bergmann kinnitanud,  et Keiser Friedrich'! wäga kindel loomus lootust tema pitkema elu peale annab. Täiest terwekS-saamisest ei ole see kuuluS arst mitte rääkinud. - Greekamaa Kronprinz olla Saksamaa KeiSri nooremat tütart, PrinzesS  Sofie't, omale palunud ja tema palwet olla täita lubatud. Kihlamist saada hiljemini kimlutatnd, kuida seda ka muidugi sügawal leina-aeal oodata ei -või. PrinzesS  Sofie on i B, Greekamaa Kronprinz 20 aastat wana. See jutt, mida tema kosjakäigust Inglismaal räägiti, ei olnud fiis wist mitte tõfi. Saksumaa Riigisekretär (Minister) wäljaSpidises ametis, Graf Herbert Bismark, on Wene Aleksander-Newski rittretähe saanud. Austrias on suur kahin ühe Katholiigi preestri häbemata  kirja üle. Selsamal pääwal, kui Keiser Wilhelm maetud sai, ilmus Meranis Katholiigi kiriklaste leheS ,Der Burggräfler" ükS sõimukiri,Keiser Friedrich I.", tema ja tema surnud isa üle, miS nii inetu on, et teised lehed selllst ka mitte üht proowikest üleS wõtnnd ei ole. Meran on üks kn-ilus terwise-paik Tyrolis, kus nimelt talwel palju wõeraid on, nende keskis ka palju Saksamaa riigialamaid  keS muidugi kõige wihasemad on. Ka teiste wõeraSte ja Meranlaste eneSte keskis on pahandus ja põlastus selle kõlwatuma kirja üle määramata. Linna walttsuS ja terwisemaja waliisuS on kuulutusi kõikiS linnaS üleS pannud, miS seda kirja -valju sõnaga hukka mõistawad.  Et aga selle kirja tegijat piaks wastatamise alla kutsutama, sellest ei ole ühtigi kuulda. Rooma-Katholiigi kirik on seal »-valitseja" kirik ja selle kiriku preestrid teewad  sellepärast kartmata, mis tahawad. Prantsusmaal on kaks tähtsat kohtuotsust tehtud, millest  teine ka õige rohkest suure vokitika külge puudub. Wilson ja tema seltfilased on wiimase kohtu poolest kõigist nuhtlusest lahti mõistetud, selle põhjusega, et seaduses  üht paragrafi ei ole, mis auutähledc-kauplemisele nuhtlust maärab. Kindral Boulanger on söeakohtu otsust mööda palumata teenistusest lahti lastud ja see otsus  on Präsidenti poolest kinnitatud. Küll on Boulangistlased  selle üle möirganud, aga nende hulk on kangest kokku sulanud, wist ka osalt selle sooja tuule mõnul, miS nüüd Saksamaa ja Wenemaa aealehtrde -vahel puhub ja näitab,  et sel korral igatsetud »-vennastuse" peale suuremat lootust ei ole. Parlameutis on suur kära olnud ja üks -vaimustatud Boulangistlane on koguni käratsenud, et walitsus  ,Bismarki" kasu peale seda isamaa õnnetoojat taga kiusata, kaaSkäralsejaid on tema selle juures aga wähe leidnud. BoulangistlaSte-komitee tahab nüüd kõiki nõuu katsuda, et Boulanger rahwasaadikuks Parlamenti saadetud  saaks. Tema oli küll tuisulastesi kord juba -valitud, aga siis oli tema meel söeameeS, ei tohtinud seda wasta wõtta ja see -valimine ei maksa ka seaduse ees. Jürikuu 3. pääwal ou Nord'i deparkamentis üks Parlamenli-liige walida ja Boulm-ger reisib ise senna, walijatele kõnest pidama. Tema pärast cu küll ParisiS käratsewaid kogufi peetud, kuS aga ikka ka waSta-käratsejaid ilmus.  Prantsusmaa  ja Jtalia wahel läheb põnewuS ikka suuremaks. Üks Jtalia leht kirjutab sõnumite järel, et mõne nädali eest Prantsusmaa laewnstik Wahemeres -valmis  olnud järsku Specia sõeasada masse tungima.  Kõik plaanid olnud malmis, laewade peal olnud rohkest maawäge ja Admiral oo tanud -viimast kaSku, kuna Prantsusmaalt mõni tund enne waenu hakatust Jtaliale sõda kuulutada tahetud. Sellest saanud aga Jtalia walilsuS kogemata aegsast sõnumit, hakkanud suure kiiruga Specia ja Genua kindlusi sõea-korrale seadma ja järsku tulnud ka Inglismaa Wahemere laewustikud neisse sadamatesse,  miS Prantslaste sõea-luju õnneks weel lämmatanud.  Mitmed tähed näitawad. et sel jutul tõeõte oma kindel põhjus on. Nüüd on Prantsusmaa laewustikust WahemereS kakS kord ühe Jtalia kanbalaewa peale lastud.  miS küll .eksitus" olnud ja millest sõda ei tule, miS aga wist mitte -vastastikust -viha ei jahnta. Parist uulitsa-politikused on Präfident Carnot' isa matuseid õigeks  aeaks pidanud, wihkatud Ferry wasta toorest kära teha. Kui see ,rahwas" Ferry tõlda matuse rongis ära tunnud oli, kostsiwa> igalt poolelt hüüdmised: ,Maha Ferry!" ,Lalorni külge!" ,Wetle see äraandja, see TonkineSlane, see ViSmarki ori!" Juba oli tõld ümber lükatud, toorestatud hulgad tungistwad igalt poolelt peale, ja tahtfiwad endist Ministrit -vägise wälja kiskuda. Politsci-soldalilel oli palju -võitlemist selle »rahwa" wasta enne kui rong edasi liikuda mõis, kuna karjumine: „Wette temaga!" ikka weel edasi kostis. .Haritud" rahwa ,-vendadeks" ei näi see rahwas just mitte kõige sündsam olema, kes matnse-rongisi seesuguste toorustega segawad. Prantslastel on suur rõõm selle üle, et Wene Keiser selleks näituseks, mis tulewal aaStal suure mässamise mälestuseks peetud saab, 25,900 franki ühe wõidu-ratsasõidu  aunhinnakS saatnud on. Jtaliast Inglismaa Kuninga-praua tuli selle kuu 12. pääwal Florenzi linna. Edinburgi Herzogi-praua on ka senna reisinud. MaSsauahst tulnud sõnumite järel oliwad Abessynialased ühe tunni maa peale Jtalia eeSwahtide  ligi tulnud. Et nemad peale t-ingikfiwad, seda ei orwata mette. Balkani poolsaarelt tulewad järgeS säsised sõnumid. Bulgaria asjus on Türgi aSjakallitaja Sofias, Gab dan Esfendi, sealt Wenemaa Sadiku pärimise peale ära kutsutud ja sedawiisi on kõik ametlikud aSjatallitused Türgi ja Bulgaria walitsuse wahel sel korral seismas. Jda- Rumeliast tulemad sõnumid wastapauemiste üle. mis laia mässamist karta lasewad. Widdinis on hulk trükikirjast Politsei poolest ära wõetud, mis Bulgaria põgenikkude poolest Rumaniast seuna saadetud oliwad ja milleS pealikuid  kutsutakse, mitte Prinz Ferdiuandi sõna kuulama. Leitnant Sokolow ja neli Unterohwitseri on wangi pandud.  Ka Prinz Ferdinandi Adjutant on kahtluse alla langenud ja ametist lahti lastud. Walilsuse poolest lastakse  suure kiiruga Burgas'e ja Warna sadamaid kindlustada.  PrinzesS Klementine on oma -venna, Aumale Herzogi juure Brüsselisse reisinud, kellega temal suguwõsa asjade pärast tegemist olla. PrinzesS Klementiue ja Koburgi  Herzogi-perekouna wahel on suur tüli selle raha pärast tõusnud, mida tema BulgariaS kulutanud. Teda tahetakse pillamise pärast wöörmündrite alla puuna. Wäga imeks pannakse, et see kitsik PrinzesS ennast BulgarlaStest nii wäga on wälja kurnata lasknud. Bulgariast kinnitatakse,  et Prinz Ferdinandi kõikuw troon tugikS wäga palju raha tarwitab. Türgi walitsus on Jda-Rumelia piirele föeawäge  saatnud, Bulgari -valitsus on selle kohta seletust palunud.