Tallinna Sõber .ii-1 UkskeistkümneS aastakäik. Tallinnas, W Mlukun küwal IM. Uleüldnt atlileh! Eesti rahivlilt Naa! ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas LindforS'! pärijate trükimajaS: 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rabla pool-aaStaS I rubla 70 kor, Kunkninsed maksawad iga rea ehk selle aseme pealt » kop. Tellimised wõetnkse waZe.r: Tallinnas: Li n!>sors'l pärijate trstkimajas. NckerSnrgis: S. Seelandk, Osuasposn» 54.-Tartus: Laakmanu. Waliwores: Kuijs. A. SeiSelSera Kapsakns: H. Kollberg. Liyukas: F. I!ütkner'i poodis. Wikjandis: K. J Karow'i raamatupood. Aarwas: Z?s. Södcr. Mõrus: I»raua Mekrole. WakKas: W. Itildokst- Knresaares ? Zy. Lange. Waat: kuida iseäranis kuulutakse. Wostajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baktiski (Baltischport Laariueeill-llopii. Register: Uueks aastaks. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Uus! püha. Kohtute muutmisest. Ranna sõidud. —Uued maksud. Wiina põletamisest. Liimima: raudt e. Kirjanduse seadusest. Linnade krumraha. Sõcawäe-orslide eesõigus. Linnasa vilutekogust.  - Eesti muiSt-jnttude ja teiste rahwa mälestuste korjamised. - Kinuiwõctud pahategijad. Balliskist: Ilmad. Sadama sõnumid. Kadunad laew. Tartust: Leitud surnud. Kngonud wangid. WUi-mdifl: Palj>s külm. Riiast: Külm ja jea. Saar-maalt: õ"uwis Weike woinal. Tulekahjud  Kuuram  -o!t: Mõrlsuko-tegu. Linade asjust. Pcterburgist : Keisrikojast. WaUtsuse ringkonnast. Riigi majapidamine. W?itlemi-rd Greeka-Wene kiriku eraasulasl? wasta Iseäralised ja uuemad sõnumid. Uued raamatud. Tallinnas, NSSciluu 1. pSSwakS 1839. Uueks aastaks soowime oma lugejatele, kõigele meie kodumaale ja rahwale rahu, õnne ja õnnistust! Wana aasta peale tagasi waadaleS on igaühel asja Jumalale tänu ja kiitust anda kõige hea eest, mis õnnistates meie peale woolanud  on, üle meie teenimise, üle meie palwe ja mõistmise, kui ka maailma asjakäigu peale waadates nii mitmed imaks Elife Aun'a kena laulu torratama piawad: Sa iial ilmas ära oota, Et woorus siin ju wõiljaks jääb. Ilm õiglastel' ei õnne tõuta, Knid halwal elu hästi lääb. Siin kadnw kõik, sa wõta loota Hing närtsimata krooni näeb. Ei ilmast wõigi õnne tulla, See ainult südames wõib olla. Need astugu aga ka sellesama luule-suu juhatusel uue aasta fisse: Oh hõiskagem Loojal', kes lootust ou loonud Ja armastust elule ehteks ou toonud! Ja tänagem teda, kes usku on annud, Mis meid ju fiin ilmas on taewasse kannud. Tasast, alandlikku meelt soowime igaühele Eestirahwa keskist õnne ja rõõmu päiwil, usku ja armastust igal aeal, lootust kurwail päiwil, elu raskustel ja marudel. Usust ja lootusest kinnitatud meelega ja selgitatud silmaga astugu Eesti rahwas uue aasta fisse, küll siis Jumal ka oma abiga ja õnnistusega ligi olema saab. Rahu, õnne ja õnnistust uueks aastaks! Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Jõulukuu 23. pääwol. Kõik Europa suured uõuukogud oliwad weel Jõulupühadel  ja suured politika lehed sellepärast euamist sõnumitega  täidetud, mis suuremat tähelepanemist ei tarwita. Ainult Prantsusmaa Ministritel ei ole rahu olnud ja nemad olla ka Jõulu esimese! pühal, mis, kuida lugejad teadwad, võeral maal uue Kalendri järel 12 pääwa enne peetud Mv, kui Wene rukis, nõuukogu pidanud. Kui palju ja kelle poolt sellele nõuupidamisele õnnistust piab tulema, seda küll KistirahwaS ei tea, aga ega seal selle järel pärita, seal ollakse kõigist sellest üle , edenenud", mida teises EuropaS pühaks peetakse. Niipalju kinnitatakse sealt ikka, et Floguet'  Ministerium jälle õige kindla jala peal seista; kui Maks aga, selle peale ei wõi keegi julge olla. Tähtsad politika-healed ütlewad, Prantsusmaa seespkdised tülid ja .vintsutamised olla üleüldisele rahule suureks tuluks, sest kui erakonnad seal üksteisega purelewad, siis pidada nemad oma .kättetasumisele" paremat aega ootama. Seda waheaega  tarwitada aga jälle Kesk-Europa riigid oma ühenduse  kindlamaks punumiseks. Kas see just nenda on, selle Üle ei julge meie otsust teha, pealegi weel, kui kuuleme, t Jtalias tähtsad erakonnad agaral tööl on, pinda Minister- Präsident Crispi jalgade alt õõnistamas, kelle õlade peal Zaksa-Austua-Jtalia ühendus suuremalt osalt seisab. Naailma asjad on nii kangest käärimas, et keegi ette ütelda ei tea, missugused rakud ehk järgmisel homikul pinnale wöiwad tõusnud olla. Et Jtalia üks wäga kindel liige selles ühenduses oleks, seda ei ole wist keegi õiele usaldada suutnud. Ühelt poolelt on ikka weel Lõune-TyvoliS  ja Jstrias paiju Ztalialafi Austria walitsuse all, nida Jtalia käredamad rahwuSlased Austriale andeks anda ei taha, nimelt see erakond mitte, mis ennast nimetab ja kõige sugurahwa ühendamist üheks riigiks pärib. Teiselt poolelt on Jtalias wäga palju neid, kelle ihkamisel)  rohkem Prantsusmaa Vabariiklaste poole pööratud on, kui Jtalia Kuningriiklaste poole, ülepea ou aga Jtalialased  ja Prantslased oma rahwuse poolest ligssugulased ja meie päiwil ou ju ,rahwus" ehk xsugu rer!" see kuldwafikas,  mis ümber kõik tuhinad keerlewnd, nii ,wauameeline"  see ka on ja nii wähe see Ristiusu õpetusega kokku mahub. Wast siis, kui Ristiusk jälle uut jõudu inimeste südametes ja nenda ka suures politikas saab, ou rahwuslikkude kiustlemiSte ja tülitsemiste märkimist ja kindlamat  „rahu maa peal" oodata. Seda pidagu igaüks meeles,  kellel rahu armas on. Saksamaa RiigkMwa uueks kokkuastumiseks pärast pühade oodatakse ka Würst Bismarki Berlini tulema, kiis siis Saksamaa asumaade asjad Jda-Afrikas kõige jõuuga piawad ette wõetud saama. Kindlama joone põhjuseks selleS asjas tahta Riigiwalitsus seatiseid walitsuse-asjn oma enese kätte wõtta, nenda, et Jda-Afrika-seltsil sellega tegemist ei ole, kes siis ka kõiki oma jõudu oma enese majapidamise peale koguda w?ib. Inglaste kadedus Saksamaa  asutuSte peale Jda-Aftikas, ou kaSwamaS ja Jug. lismaa lehed toowad teutlikkust kirjast Sakslaste lallituste üle Jda-Afrika kodurahva wasta. Inglased arwawad nüüd kord, et kõik maailm, kuhu Europa politika ja Europa  haridus weel ulatanud ja puutunud ei ole, nende oma olla. Töörahwa Abikassade asutamine saada wast Näärikuu lõpul ehk Küünlakuu hakatusel (uue aeaarwu järel) Riigipääwa ette tulema. Seimi on see ast ühe kommisfioui arutamise alla antud, kuS kohalised asjatundjad  ja Berlini kaupmeeste-wanemad koos iStuwad. Berlinis käiwad jutud, et AuStria Keiser ja Jtalia Kuningas  Lehekuul Zaksamaa Keisri wõerusele tulla. Uue aasta teretamisel ei ole Keiser Wilhelm oma maa õnnesoowijatega  ega ka wõeramaa Saadikutega suurest polilikast ühtigi rääkinud. Austria-Ungrnmaält tulewad sõnumid, et seal uõuu olla Douau jõe! üht sõea-laewustikku asukada. Rumäuial olla oma söea-larwustik Donau jõel, ja kui üks kitsas koht Donau jõel, nendauimetatud .Raudne wäraw", lahti lõhutud saab, kuida see nõuuks wõetud ou, siis peafeda ka welkemad Weuemaa sõealaewad Douau jõge mööda üles. Sellepärast pidada ka Austna-Ungrumaa kailsusekS midagi tehtud saama. Rumäuiat ei usaldata Austria- Ungrumaal ammugi enam mitte. Uug u-Numänia piirel on palju Rumänlasi elamas, kes ühendust oma sugorah. waga igatsewad; RumäniaS on ka wägewad erakonnad, keS oma maa politika! Wene wooluSse tüürida soowiwad, mis Austria-Ungrumaal kahtlust sigitab. Wiiui aealehed  waatawad õige rõõmsast tulema aasta sisse. Rahu rikkumist ei olla ülepea suuremalt karta ja Serbia Stuptschina  walimkscd, mis wõimnst nii suurel wiisil Austria waStaste kätte andma uäilasiwad, ei teha nüüd ka enam muret. Uued Skuptschina saadikud on Kuningale ühel meelel oma truuwust tunnistanud ja keS ka Serbias wägewaks  saab, pidada selle peale mõtlema, et isamaa majapidamine  ega politika kosuda ei wõi, kui wägew naaber ärritatud saab. Keisri noorem tütar, Erzherzogi-Prinzess Maria Valeria, on emiast Erzherzog Franz Sa?vator'iga,  Toskana Erzherzog Karl Sa!vator'i pojaga, kihlatud.  Keisri-praua ja pruutpaar ou pitkemaks aeaks Münchenisse reisinud. Prantsusmaal oodatakse suurt kahinat Parist Parlamcnti-saadiku  walimise juures. Kuida juba kirjutatud tahab Bonlanger ennast seal kandidatiks ette panna lasta, kui ka mitmed tema enese erakonnast uõuu auuawad, seda tegemata jätta. Just Parisis olla sel korral mähe Bonlaugistlasi  ja ka mujal olla neil uüüd rohkem wastaseid. peeti üht Boulaugisilaste kogu, mida aga wastased  ühest ära ajasiwad. Kaks neist tahksiwad kõnet pidada, saiwad aga wälja wilistatud. Deronlsde tahtis ise könelawale asuda, aga teda hüüti wale-isamaalaseks ja kõik pidiwad taganema, mida Deroulsde selle kiitlemisega  legi, et temal Parists 35,000 meest olla, kellega tema kõiki waStaste koosolekuid laiale pillutama saada. Parlamenti koosolek ou selle kun 18. pääwal pühadeks  lõpetatud. Ikka arwatakse suurtes ringkondades, et Bonlanger' wõimus uue aasta hakkatusel suuremaks kaswab,  kui see iialgi enne oli. Üleüldise rahu rikkumist ei kardeta.sellest mitte tulema, sest kui tema wägewaks saab, siis ei olla temal mitte himu. seda oma wõimnst sõeas õnne peale wälja panna. Wana õnnetu Keisri-praua Eugenie on mõned pääwad Pärifis olnud ja sealt jälle Inglismaale lagast läinud. Prinz Virtor Napoleon'! erakondlased  olla soowinud, et tema selle Keisri-kandidatile omast määramata rikkusest üht head aasta raha määraks, aga seda ei olla tema mitte teinud. Inglismaal on üks Kindral nõun annüd wõitlemisi Suatim ümberkaudu seisma jätta ja selle aseme! Sudaneslaste  peamehi aasta-rahadega lepitada. Sõditud olla seal juba küll, nüüd tulla katsuda, kas mitte üks eesel kullakoormaga igast wärawast läbi ei pease. Seda wana juhatust olla Indias ära proowitud ja seal olla see wäga heaste korda läluud. Jõulu õhtal on Londonis suur wõitlemine Polilsei-meestekonna ja ühe Sozialistlaste rongi wahel olnud, kes koosolekule minna tahtsiwad Politsei on mäge wast oma kaikaid tarwitaund ja Sozialistlasi taganema  saatnud. Siin ja se .l olla ka werd jooksnud. Schweizist Baselis on järsku 2l inimest kinni wõetud  ja nende majad Anarchisilaste kirjade järel läbi otsitud.  Saksamaalt oli järges kaebatud, et seesugust kirjast hulga kaupa sealt Saksamaale weekud saada. Leitud on mõnda, nende keskis ka kirjast, mis ka Schweizis keelatud on. Peale selle on aga ilmunud, et need kirjad euamist Berlinis trükitud ja neile Schweizi wale-stempel peale majutatud on. Serbias ou Skuptschina saadikud käredamate madaluste  erakonnast Kuninga juures käinud, oma kõikumata truuwust tunnistamas. Seda on uatuke imeks pandud, kaS see aga ka nende südamest tulnud, see wõib ikka küsilaw  olla ja kui palju nemad weel parimad, kui valju Kuningas weel järel annab, see on ka teadmata. Skuptschina kommiSstmr on uuendatud põhjusseadust 44 healega 4 heale wasta, wasta wõtnud. Et siis ka kõik Skuptschina seda waSta wõtma saab, selle üle ei näi enam kahtlust olema. TÜrg! sõeawäe wägiwaldne tungimine Serbia Decaua klooflre peale, teeb palju pahandust. Esiteks  e! olla Türgi kohtud neist keelekandjatest palju lugu pidanud, kes rääkillwad, et Montenegrinlased Wana-Serbias  sõeariistade kogust asutada, kui seda aga ikka kinnitati  ja Decana kloostrit kogupaigakZ nimetati, siis on Türgi lähema sõeawäe kommaudör,' Nedjeb Pascha, üht sõeameesle-salku kenna saatnud, kes seal nagu metsalised tallitauud. Seal on Serbia wana-aegle Kaninga Stefan Dekauski ja mitme teise aealugulikn mehe hauad, mida Serblased pühaks piawad. Ka neid on Türgi soldatid lahti teinud, Kuningas Stefan'i surnukirstu ara lõhkunud