Wiies peatükk. Maaameti kohtade algustegewusest. Z 83. Maaameti kohtade tegewust sünnitawad esiotsa maakondlikute aktide, dokumentide, rahasummade  ja waranduse tükide wastuwõtmine mitmesuguste  kõhtude ja inimeste käest, maakondlikute ameti kohtade seaduse põhjusel maaameti kohtade kohuseid sünnitaja asjatoimetuse algamine ja maakondlikute koosolekutele läbikatsumiseks sissesaadetawate teatuste ja ettepanemiste walmistamine. H 86. Kubermangu maaameti koht teatab sedamaid  pärast oma awamist kreisi ameti kohtadele kubermangu koosoleku poolt kinnitub kubermangu maaameti koha ülespidamiseks äramääratud summade ärajagamist (repartitsion). Z 87. Kreisi ameti kohad jagawad kreisi peale langema summa tema keskel ära, kus juures nad koosolekute juhtpõhjusi ja õpetusi sõna sõnalt tähelepanewad  ja saadawad siis äramääratud rahasummade fissekorjamist sell wiisil korda, kudas maakondlikute ameti kohtade seaduses ja nende ameti kohtade kohta ülesseatud temporär reeglides maa maksude asjade tarwis tähendud on. § 88. Maaameti kohtadel on õigus kõikide riigikohtute ja ametnikute käest teadaandmisi oma tegewuse alustamise tarwis nõuetawate teatuste, dokumentide  ja kirjade üle nõuda. Kuues peatükk. Nende kõhtude ärakautamisest, kelle kohused maakondlikule ametikohtade kätte langemad. Z 11T. Korteri komiteed, teede kommissionid, rahwa ülespidamise asjade kommissionid ja haigemajade  walitsuse nõuunikud saamad, kui nad oma aktide, dokumentide, rahasummade ja majade äraandmist  maaameti kohtade kätte lõpetanud on, kohe ärakantud. § 120. Nende ametnikude kohta, kes Z nimetud kõhtude ärakautamise läbi ametita on jäenud,  saamad iseäralised käsud antud saama. Töine lisa käib maakondlikule ameti kohtade seaduse H 23"" kohta ja saab sünnitud tabelidest, kus maaomaduse pinna suuruse arm, mis õigust annab, saadikuks kreisi maakondlikute koosolekudesse malitud saada, nende kubermangude kohta oma kreisidega käib, kus nimetud seadus Kõige kõrgema käsu peale kohe sisse seatud saab. Seaduses äramääratud maaomaduse  pinna suuruse arm ei ole mitte kõikides kreisides seesama, maid kõigub lisas ülesarwatud 33 kubermangus 200 ja 800 tessatini mahel, seda mööda, kudas maa hind ja tema peal elama asunud rahwa arm on. Kaasani, Kurski, Mõskma, Poltaawa, Rjäsani, Tambowi ja Tuula kubermangude kreiside kohta on 200 tessatini määratud, töistes kubermangudes  aga ühe jau kreiside kohta üks ja seesama arm, töiste kreiside kohta töine arm ülesseatud. Ncnda on näituseks Pihkwa kubermangu kreiside kohta lisas järgmised armud nimetud: Kõikides töistes kreisides 350 „ Ehk Samaara kubermangus: Nikolajewski kreisis. . . 475tessatin Nowo-usenski kreisis . . 650 „ Stawropoli kreisis ... 250 „ Kõikides töistes kreisides 350 „ Kolmas lisa käib maakondlikule ameti kohtade seaduse S 33. ja 52. kohta ja on tema sees tabelideS  iga ühele kubermangule eespool nimetud 33. armust nii heaste kreisi kui kubermangu maakondliku koosolekusse walitawate saadikute arm ülesseatud. Ka siin ei ole wöimalik kõiki tabelist ülesarutada, maid wõiwad üksi mõned ülespantud saada. Nõndasama  kui maa pinna suuruse arw üksikutes kreisides mitte seesama ei olnud, ei ole ka siin üksikutes woli jauskondades saadikude arw seesama, waid kõigub. Walitawate saadikude arw maaomanikude wolikogust on 2 ja 40 wahel, enamiste aga 20 ümber, linnade peale tuleb neid 2 —24, Lalurahwa kogukondade peale kõige wähem 4, kõige enam 40. Kreisi saadikute kogude ehk kreisi maakondlikule koosolekute liikmete arw on 10 ja 96 wahel, nende seast kubermangu maakondliku koosolekusse walitawate kubermangu saadikude  arw 2 ja 25 wahel ja lõpelt kubermangu koosolekute liikmede arw 15 (Oloonets) ja 100 (Kursk, Tambow) wahel. Tabelide näituseks olgu töises lisas ka näituseks ülespantud Pihkwa ja Samaara  kubermangud. Omalt maalt. Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi poolt ettewalmistatud põllu- ja käsitööde näitus on warsi käes. Näitusele toodawaid loomi ja asju on juba rohkeste ülesse antud, nõnda et loota wöib, et näitus kaunis suur saab olema. Meie anname sellepärast  igale ühele, kes ehk weel ühte ehk töist asja wõi looma näitusel soowib..tuua, nõuu, ülesse andmisega  rutata; muidu wõiks hõlbsaste juhtuda, et hiljem ülesse antud asjadest mõni ruumi puuduse pärast wasta wõetud ei wõi saada. Kuda juba ennemalt  tähendasime, saab näituse-komitee ka peale ülesse andmise tärmini, see on pärast 17. Augusti ülesse andmisi senikaua wasta wõtma, kui ruum ulatab. Wiimase rahwa üle lugemise järele elab Wiljandi  linnas 3,385 inimest. Wiljandi mõisa maade peale asunud alewites 886 meeste ja 1048 naeste hinge, kokku 1934 inimest. Seega linnas ja alewites kokku 5325 elaniku. Laupäewal, 30. Juulil jõuudsiwad kaks rewideeria  senatori ametnikku Wiljandisse. See on nüüd juba kolmas kord, et senatori ametnikud Wiljandis wiibiwad. Kord seisis Sakalas kuulutus, kus kadunud C. R. Jakobson': pärijate eestkostjad kuulutasiwad, et nemad Kurgja koha peale obligatsioni wasta raha laenuks wasta.wõtawad. Nagu meie nüüd kuuleme, on mitmed auusad mehed igaüks sada rubla kauema aja peale olgu kas wähiste protsendi eest ehk koguni ilma kõige protsendita laenanud. Neid mehi peame meie siin awalikult tänama ning ühtlasi seletama, mispärast sarnast laenu hädapärast waja on. Suurem  hulk wõla uskujaid, kellel C. R. Jakobsoni pärijate wasta nõuudmisi on, lubawad oma wõlgadega  10 —15 aastat kannatada; mõned 5, töised 4 ja weel töised 8 protsendiga See on jällegi wäga tänu- ja kiiduwäärt, sest mis ühe aastaga wõimata, on 10 aasta sees wõimalik ära õiendata ja korda saata. Sellegipärast on ka weel mõned töised wõlgnikud,  kes oma nõuudmistega kaua ei wõi kannatada, waid warsi wüljamaksmist päriwad. Kui nüüd rohkeste  niisugust auusaid mehi kokku heidaksiwad, nagu seda juba mõned on teinud, ja igaüks, ütleme 15. aasta peale obligatsioni wasta 100 rubla laenawad, siis oleks hõlbus neile endistele wõlglastele, kes kauem kannatada ei wõi, nende wõlga ära tasuda ning pitkema  ajaga ka uuemate laenajate wõlga ära maksta. Karta ei ole neil, kes. tähendatud asja heaks laenawad,  midagi, sest Kurgja koht, mis kaugelt üte tema peal seisma wõla on taksceritud, jäeks seniks kindla obligatsionide wasta wölauskujatele pandiks, künni wõlg tasutud on. Sellepärast soowiksime meie seda wiit koha peastmiseks kõige sündsamaks ja tulusamaks. „Wirulane" kirjutab: „Rahwa wastalistel on ikka omad nurjatumad abinõuud, kellega nad rahwa auusamaid ja tegewamaid mehi ilma ees kahtlaseks  ja auutumaks püüawad teha, et need siis kui kurjategijad põlgduse alla peaks- langema ja rahma usaldusest ilma jäema. Nüüd on nad jälle uue ja wärske jutu rahwa sekka laiali lautanud, nagu ei oleks Dr. M. Weske'l luba olnud saadikuna Keiserliku  Majesteetide ette saada. Et nüüd wastalistest wälja kütitud kuri seeme ka mitte nõrgcmategi südames  ei idaneks ja usaldust auusama ja truima meeste wastu ära ei lämmataks, annab herra Th. Jakob?on Walguses tõele tunnistust ja pöörab sellega maenlaste laimu noolid nende eneste peale tagasi. Nagu tcada, kutsutud Dr. M. Weske Liiwimaa kuberneri läbi kui. Eesti Seltside saadik 20. Juuniks Peeterburgisse. Dr. Weske wõtnud önnesoowituse kirja kaasa, mis tema Eesti Seltside palme peale oli malmistanud ja kirjutas ka oma nime, kui „Linda" Seltsi saadik sinna alla. Teda wõetud sisemiste asjade ministri, krahw Tolstoi, poolt nõndasama wastu, kui tõisigi saadikuid ja ta saanud ka oma nime peale kaarti, kellega tema, nagu kõik toisedki saadikud, Talwepaleesse  Keiserliku Majesteetide ette wõinud astuda. Kõik arwanud, et kõigewähemalt üks nädal aega ära kulub, enne kui saadikud Majesteetide ette saawad ning sellepärast ruttanud Dr. Weske Tartusse tagasi, Kirjameeste Seltsi ja Al. kooli komiteede peakoosolekutele.  23. antud saadikutele tcada, et neid 24. Juunil Majesteetide ette kutsutakse ning selleks päewaks ei wõinud Dr. Weske mitte enam Peeterburgisse saada, sest et Al. kooli komiteede koosolek 23. Juunil kuuni õhtu kella 11-ni kestis. Dr. Weske'ta teinud töised saadikud sedasama ära, mis nad tema juures olemiselgi oleks teinud, sellepärast ei olnud temal hädaste mitte tarwis, tähtsast koosolekust lahkuda ega Peeterburgisse minna. Viljandimaalt. Mõne aja eest tagasi kutsuti Wiljandimaalt Wöiseku wallast ja sealt ümberkaudu peale 40 meest Wiljandi sillakohtu läbi Peeterburgi. Selle üle töuusis rahwa seas üks weider arwamine ja jutt töise järele. Üks armas ühe, töine töise asja pärast mehi pealinna kutsutud olewat. Kuda nüüd kuuleme, olnud asi järgmine. Umbes nelja aasta eest tagasi põgenenud üks noor soldat lipu alt kodumaale tagasi. Siin Wõisikus ja seal ümberkaudu waldades  pidanud ta tubliste pitkanäpu mehe ametid, ilma et teda wõimalit oleks olnud kätte saada. Ära jooksnud soldatil olnud juba mitukümmend märgust ja muud kuritegu hinge peal. Wiimaks tabatud mees ometegi kinni, ning saadetud rügementi tagasi, kus ta iseenesest mõista sõjakohtu alla langes. Ct ta kõik omad kuriteud Wõisikus ja selle ümberkaudustes waldades  oli teinud ja ta seal ka kinni wõeti, sellepärast oliwad ülemal nimetatud enam kui 40 meest Peeterburgi  söjakohtusse tunnismeesteks kutsutud. Nagu kuuleme, on kurjategeja eluksajaks Siberisse mõistetud.  Mehed, kes pealinnas tunnistamas käisiwad,' saanud Kroonu poolt prii reisi. Nõnda umbes see lugu, nagu seda pealinnast tagasi tulnud mehed räägiwad,  mille tõe eest meie ei wõi wastutada. Ime on see küll, et üks ära põgenenud soldat neli aastat wõib ära elada ja ennast pelgus hoida, pealegi meel kurja teha, ilma et walla, mõisa ja kreispolitsei teda kätte ei saa. Aga et see wõimalik on, tahame küll uskuda, sest meil omal on üks lugu tuttaw, mis ka alles mõne aasta eest Pärnumaal juhtus. Üks luku lõhkumise pärast Siberisse saadetud wang oli sealt ära põgenenud. Kodumaal mõeti ta küll esmalt kinni, aga eksi kombel peasis ta W.-Wändra kasaka kaest lahti, läks L. malda ja elas seal mitu aastat ja pidas warguse ametit. Kõik walla ja mõisawalitsuse, kui ka sillakohtu püüdmine, meest kinni tabada, oli asjata. Meest ei saadud kätte; ta elas sealsamas wallas edasi, warastas hobusid, lõhkus aitu j. n. e., kuni ta wiimaks,  nagu kuulda, umbes aasta eest jagasi kusagil kõrwalises kohas ilma kellegi nägemata rõugesse oli ära surnud. Uue-Suislepast saime järelseiswad read, millele ruumi palutakse, mis meie ka mitte ei taha keelda. Kiri on nõnda: „Auustatud Uue-Suislepa neiud, peiud ja noorikud! Lubage mulle, et Teile kõigile siin paigas oma tänu awaldan, selle eest, et Saadikute arw kreisi maa- Saadikute i Kubermangu kond!. koosolekutes. arw kuber- . « «' mangu ja « --- L maakond!. Kreiside nimed, z Q L J » -s Kokku. koosole- ! Ä kutes. Pihkwa: j Pihkwa 20 10 19 49 8 Petschuri ja Alek- jandrowi alew We- liikija Luuki . . . 4 11 30 5 Nomorschew .... 12 2 10 24 4 Opotschka 14 2 12 28 5 Ostrow 16 2 14 32 5 Porchow 24 6 18 48 8 Soltsi alew Toroo- pets 10 3 ? 20 3 Holm 4 8 24 4 kokku: 42 Samaara: Samaara 29 9 21 59 10 Bugulma 21 3 21 45 8 Bugurusslan.... 40 t, 6 36 82 14 Sergijasski linn ja ' mineralhallik Bu- suluk ....... 36 4 40 80 -13 Nikolajewsk 24 4 28 56 9 Nowousensk .... 7 4 11 22 4 Stawropol 29 3 26 58 10 kokku: 68