Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlase" toimetus ja wäljaandmine. Kuresaares, kaubaulitsaö 10. 5 „Saarlane" maksab: ! Saaremaal aastas I rbl. 30 kop., postiga saadetud T rbl. 5 Saaremal pooles aastas 1 rbl. kop., postiga saadetud 1 rbl. 23 kop. Tuleb wälja iga pühapüewal. ! Kuulutuse rea ehk selle ruum mak- sab 2 kop. 51°49. Pühapääw 2. Detsembril 1884. I. aastakäik. Koolmeistrite konwerentsid. Et nüüd juba see armas kooli õpetuse aeg sell aastal jälle kätte jõudnud ja alganud on, seepärast  arivan sündsa olewad meie koolmeistritele ja kooliwalitsustele üht asja ka „Saarlases" meele tuletada, ehk küll seda teistes wancmateö aealehtcdcs  mitnicd korrad tehtund on, ja palwega ettepanema, mis mo arwates tõeste üks kasnlik  ja tulus asi on. See on, kuida päälkiri juba näitab: ..Koolmeistrite konwerentstd." Loodan ka, et ükski koolimalitsus, koolmeister ega tõsine rohiva kasunõudja, selle kasuliku asja, pühama püüdmise ja soojema soowimisc ,vastu ci saa olema, ega seda sinast nõuandmist pahaks panema,, maid wist selle sõna juure mõttes seisma jääma. Et aga iga! ühel, kelle silmaring täädnse piiril, iseäranis koolmeistritel ja kes ka aealchti loewad, see sõna juba wist tuttaw on, „konwerents",  seepärast ei taha ma siin mitte selle sõna tähendust pitkemalt seletama hakata. See teeks kirja wäga pilkaks ja neile tüdimust, kes juba selle sõna tähendust tea ivad. Ma püüan aga jõudu mõõda auustatud lugejatele. iseäranis walla koolmeistritele konwerentside kasu ja tulu meele tuletada ja neid selle kasuliku asjale üles hüüda. Ka ei taha mina, ei kooliwalitsust  ega koolmeistrid oma isamaa pinnal seepärast  laimata, et need kasulikud kokkukäimised puuduwad, maid ilma paha mõtlemata nende kasu ja tulu näidata. Kindlamaa Eestlaste seas on konwerentfid, kus neid peetakse kooli tööd suurel mõõdul edasi aitanud ja kus neid weel ei ole, on ka koolid oma tööjõu poolest kammitsas. Et meie Saaremaal aga neid ialgi ega üheski kihelkonnas  pole olnud, ega nende kasu ja tulu tuntud, seepärast soowin soojal südamel, et koolmeistrid konwerentfid elule pcalsiwad kutsutud saama. Konwcrents on jo mis ühendust sünnitab ja raskes  töös ja ette mõttes toetab. Iga asi ja töö, mis ühentud jõul saab ettewõetud ja tehtud, läheb ikka kergemini, paremini ja tulusemini. Seda nõuab jo koolmeistri raske töö hädastc, sest et jo see töö mitte ühe inimese, maid kõige r ahma kasuks peab tehtud saama ja seepärast ka ühendust tarwitab. Tahetakse midagi tööd õicte ja kasulikult  teha, iseäranis kooli põllu suhka õiget magu ja õieti juhtida, siis peaks seda hädaste ühentud jõul tehtama. Ilma konwcrensita, see on ühentuseta,  kus see puudub, on see tõeste ilma mölinata.  Konmerentsid on jo need, mis koolitajatele nende raskes rahwuslikus töös tublimad töö jõudu  annawad, ühendust sünnitawad ja neid õpctawad,  oma tundmusi ja tarkust ja waimuwarandust  kerge waemaga ja arusaadawalt, laste sisse istutama. Sest pole mitte juba küll, kui koolitaja ise on konsistoriumis oma eksami teinud ja seeläbi kooli tööle kõlblikuks arwatud, ega mõi ta suureline  olla; „Ma olen eksaami teinud, mis null muud enam maja, nüüd pole muud kui nõua aga laste käest tarkust; piiblilugu ja katekismus peawad  labinal peas olema ja nõnda ka muud õpiasjad."  Ei, see on eksi teel, kes nõnda mõtleb ja teeb, sest ükski inimene ei ole, ka kõige suuremas  kunst töös, ialgi taieste meister, maid ikka peab ta midagi paremad weel juure õppima surma  tunnini. Ei see ole ka õige koolitaja kes nõnda mõtleb ja oma tööd teeb, kuidas eespool ütlesin. Ta ei pea mitte üksi lapse käest labinal mõistust ! ja lugemist nõudma, maid ta peab ka mõistma ! iga asja lapsele peeniseks jahmatada ja mõistusega Jututuba. Ela omal maal ja toida ennast rahu sees. Jutustanud Oskar Hõckeri järele L. 8. (Järg.) ..Ah, ab, ah" hüüdis Boks omast karusest  kurgust wälja. „oleks kodumaal ka rüki nagusi «aha, kui see wälja tuli, et ma omast puurist wälja lippanud olin? Sa pead «ülle kõik rääkima, sest see teeb mulle wäga palju nalja!— Hermann tegi selle tahtmist ja ütles näimaks wcel: ,Ma arm min . et teie oma perekonna juure olete tegan läiuvd, selle asemel näav ma oma suureks linnuks, et teie" — ,M ma ühe salga kuningas olen," rääkis Boks naerdes malele. .Iga sellegi parast ei ole ma sulle cttc mäletanud, sest Fwe Points'i elanikud on minu perekond ja rööwimine minu nuinus. Ara pruugi sellepärast oma iilmi sll.neai nii pungi tungida, sest meie oleme nüüd Ameerika maa paal, kuS üks kõik on, mis ametid sa pead, kui sa aga sellega Wbliõtc raha saad. Arwad sa, et ma tiin mitte suure auv sees ei ole? Ma käin nin kõige suuremat seltsi inimestega segamine, kudas sa marsi Nägema saad. Enne kui meie senna tuppa läheme, tahan ma nll.e meel midagi «Äda: Ma olen sulle suurt länu wõlgu, ma saan sulle üks truu kaitsja olema, aga sellegi pärast pean ma tegema,mis ma oma seltslastelc mandunud  olen. Siis tea, et ükski wööras Five Pointsn ei tohi ilma trahwita astuda, kui ta mitte meie seltsi ei heida. „Jumala pärast" hüüdis Hermann kohkudes,  „siis nõuate mo käest, et ma margaks  ja mõrtsukaks pean saama?" „AH, ah, ah," naeris Boks, waatke kuidas poiss nüüd müriseb! Reie käsi saaks halwaste käima, kui me' sinu abi püüle loodaksime. Pitkanäpu amet nõuab osawust,  mida aga suil mitte ei ole. Nõnda ei saa sinu kääst muud midagi nõutud, kui et sa wannud ja lubad suud pidada ja oma elu aseme Five Points'i üles lööd. Mu ida wöid sa teha, mis sa tahad ja minna kuhu sull lusti on. Ma saan juba selle eest muretsema, et mana Potkins sinule ühe kena kambri annab." Hermann nägi, et wastu panemine siin muidu oli ja nõnda mandus tema omalt nõutud wannet, kus sees ta töutas kohe surra, kuita midagi Five Pmntsntalitustest  wälja saaks rääkima. Kui see talitus möödas oli, wiiS teda Boks sööma tuppa, kus üks laud mitme suguste toitudega kaetud oli. Lshnawad road ja kinni pitseeritud pudelid seisid hulgani laua pääl, ja et Hermanni nuriseja  kõht oma õigust leivaste nõudis, siis ei kinkinud ta suuremat kedagit kui säädis aga sööma massina joonega hüüdma. Weel ei olnud ta oma söömist lõpetanud, kui ta seltsimees kellu pääle waatis, ja nende sõnadega laualt üles tõusis: „Nüüd pean ma sind seia jätma, Home tulen ma aga jälle." Selle pääle elivtas ta kella, ja marsi ilmus mana Pottkins. „Mo sõber siin" ütles Boks „saab sinu juures elama. Ma soowin ja nõuan, et sa kõik teed, mis ta elu meelepäraliseks teeb. Maksmine jääb minu hooleks." „Peab kõik nõnda sündima, kuidas teie soomite" mastas wana Pottkins. Boks ütles: Hkäd ööd," ja läks minema. Hermann lõpetas söömist ja hakkas mana peremehega juttu ajama. Wiin teeb köigide  keele paelad wallalc ja nõnda olid Hermanni juhtumised marsi mana mehele tääda. „Ma pean teile tõest ütlema," ütles mana mees, „et kõik male on, mis te' saal raamatuke sees olete lugenud. Kristlikust ligimese armastusest ei ole siin wähemat juttugi, küll aga iga üks muretseb ise oma ette ja wcel wäga laijalt, kui ta sääl juures  ka ligimesele kurja teeb, sest ei panda suuremat tähelegi. Boksi sees olete omale ühte truu sõbra leidnud, seda julgen ma teile ütelda. Ja on küll üks mana hirmus mees, kes ühegi kurja tcu eest tagasi ei