juba rahwnSlikkudele lehtedele tähenduse kätte muretsenud, mis neil leha tuleb. Pea saab see kõik mõjuma. Küll nemad oina asja oskäMb, kulda bMktdete augud sisse uuritseda tulewad, kust Eestlaste raha jälle wälja jookseb. KaS meie ei oSka ise oma rahwa raha tällitäda, et kasibab ja teist lämmatab! Miks see nende käeS piab olema? Kas meie ei ole ise mehed küll! Wot i. Ehk kas ei ole meie kapid niisama kindlad, kui nende omad! Nemad ei oskagi suuri kafüfl teeüidä. Vaenawad mvisade ja maade peale ja koguni pilkaks aeaks. KnS seal keegi wõib rikkaks saada! Aga meie töö saab igapidi teistki olema. Mnne-kordseö kasud piawad aastaS wälja tulema. Las meil aga rohkest raha käes olla. küll nende silmad fliS lahti lähewad, kui näewad, kuiva rahaga talli - tatakse. Küll siis näewad ja aru saawad, et mehed on platsi astunud. Sulg (suured raamatud ees, kirjutab ühest tetse sisse). Eks see saa neile muidugi üks ime-ast olema. Nemad wiidawad  kallist aega oma õppimisega, kaupmeeste-koolides ja keS teab kus, et rahaga oskaksiwad tallitada. Siin olen mina. Paari pääwa eest torkisin weel sahaga mulda ja täna suure Linda kontori raamatupidaja! Üsna naer tuleb peale. 3a tulgu waadaku, kaS nuckred ei ole riitas, nagu soldatid, ja nullid ümmargused, nagu tuwi Miiad! Pink. Mina rõõmustan ennast weel täna, kui selle nalja peale mõtlen, kuida meie need suured kontori-herrad siit wälja tuulutasime. Nemad tuliwad ennast meie Seltsi litketeks ja juhatajateks toppima ja siit kasu nõudma. Eks ole ime! Just nagu oleks meil nende juhatust waja l Sellest on jo näha, et meid rumalaks piawad, wõi et muist meie uurtest kasudest omale nälbata himus tast ivad. Sem olite sikstnud, auusad herrad! Saite kiiremini uksest wälja, kui Usse olite tulnud. Tallitagu nemad oma aSju, küll meie mama nendeta toime saame! Nende kauplemise -- kombe ei tegahngi meie asja sisse. Nemad köidawad omakäsi reegliprügi  ja wanunend wormidega; meil ei tohi seesugust waua Kaude takistuseks eeS olla. Meie töö piab waba olema. ldud saab, kuida juhtub, fiiS oleme õigel teel. See on meie kauplemise-kunst! Wöti. See 'p fee eksitus neil ongi, et dma ametiõppimise  peale nii uhked on jä arwawad, et meie nii suure rahaga tallitada ei oska, et ehk oma rahwale wiimaks kahju teeksime. KaS 'p ole naljakas! Meie? healede-enamu. sega walitud mehed ! Meie plaksime suguwettdäMe kahju tegema! Kus on siin rahwa - tundmine? Neil ei ole Eestlaste truuwusest ega wennastusest aimu! Sulg. 3a mis siis nende suur õpitud kunst kontori tallitnses on! Mine sisse millal tahad, mis nemad fiiS teewad? Kirjutawad nimest ja numreid. Kirjast wõerale Maale saata, ei ole jo kellegi kuust, kui adress Mva on. Mina toimetan neid mõne tosina pääwas. ka Saksakeeles, kui nemad EeStikeelt ei Mõista. Aga seda wõib ainult Eestlane, oma terwe mõistusega, ilma et õppimisega ja reisimisega  kallist aega ja raha kulutas. Maailm saab imeks panema, kui meie nime kuulda saab ja meie osawat tallitust tundma õpib. Pink Seda sala rõõmu tunnen minagi omas südames,  ei ole aga raatsinud wee! walja rääkida. Aga mis sest palju eks aeg kõik aSjad pääwa ette too, ja fiiS saab Linda Laewameeste SelkS hiilgamaks saama, et need toredad wäljaõppinud kaupmehed omad ninad häbiga taSkü pistawäd. Mida nemad iialgi uskuda ei suutnud, seda on õppimata Eestlased üsna kergest toime saatnud. Katsugu järel teha! Wöti. Meie tõstame kasust kulbiga, nemad nälbitsewad  lusikaga. Mõne aasta pärast räägime teist juttu ja küsime: Mis Eestimaa maksab? Ostame mõisad ja metsad, sood ja rabad kõik omale. Pin k. Kulla suguwend, ära seda nii waljuste kuuluta,  jäägu muist sala-mõtte omaks, muidu pistawad teised plagama ja meil ei ole seda rõõmu, nende kadedaid nägusi näha, kui meie mäe-harjal seisame ja nemad alt orust westfe silmaga meie peale wahiwad. Sulg. Oh lase wõtta! Küll mina fiis naeran. Wott lusti! Eestlased rikkad herrad ja teised paljad isandad! (Eeskätt langeb.) Teine pilt. Tiiw, Kinnas, Tint, tulewad üksteise järel lawale; Tiiwal luured aktsiate-kimbud kaenlas. Kindal suur kassa-raamat, Tintil riis paberit kaenlas, toobine tindipott ja suul liiÄÄ-NZu Äes; panewad kõik laua peale ja algawad üks seda, teine teist toimetust. Tiiw. Küll see on aga töö, mis wiimastel nädalitel  ära tehtud! Ei ole enam aega silma sügada, ikka ainult raha lugeda ja paigale vanna. Aktsiate esimene jägu on juba otsas, toon ühe hea padina nüsi. Gaab näha, kui kauaks need ette lõöwad. Kinnas. Sellepärast on aga ka rahakapid nii põnewalt  täis, et kahe mehega lukku piame piigistima ja siiski kihub chälja paesüma. Kui mitte pea suurem wäljaandmine ei alga, siis piame küll Rautfi köstre keldre üürima ja muist seüna wedama. Tint. Eks peamehed sellega nöuu leia. Imeks on aga panna, kutda meie asi edeneb. Tuhanded jooksewad pääwa pääwa kõrwa kokku, minu pea käib Wä tingi. Wiitungifi on juba nii palju kirjutada, et ei jõua nii palju paberit kokku wedada, kui üheks pääwaks tarwis läheb. Kes seda oleks wõinud uskuda, et Eestlastel nii palju usaldust meie asututuse peale on. Tiiw. Mis suur ime see on! Kas arwad, et aealehed  asjata maa peal on? Need teewad rahwa kasuks tööd ja, oma keskis ütelda: Meie oleme jo esimeses joones rahwas, kelle kasuks nemad tõötawad, muidugi on neil omad isewiisi mõtted selle juures, aga kõik ei wõi ühe korraga rikkaks saada, ikka üksteise järel. Esiteks meie, siis teised. Kinnas. Seda on jo iseenesest mõista. Kes leent keedab, see sööb ise esiteks kõhu täis; kes puid raiub, selle omad on laastud, ja pahmaja hobuse suud ei tohi kiuni siduda. T,int. Muidugi saab palk jo kuus täieste walja wõetud, Mis kõrwalt pudeneb, ega seda nii suure kaupluse zuures arwata ole. Laastu-prügi on ikka töömehe oma. Kes teab, künni meie siin oleme, eks pia siis ka paha paäwade peale mõtlema. KeS teab, kas meid pärast weel esimeesteks walitakse. Tiiw. Oho, wend! Sinu mõtted kipuwad jo mässu minema ! Kas arwad, et Direktori amet nii kerge on? Wahest on mõni mees õige tubli soldat, aga wilets pealik. 3a fiis piame ometigi ilusalt ühel meelel toimetama. -- Et raha-jutule tulla juba on nöuukS wõetud, üht suurt kiwi küüni — Wöite isegi arwata: kuhu see kaup kõik mahub, mida laewad fisse wedawad. Siis saab ka rahale ruumi. See küün piab kolmekordne olema, siis on kahelt poolelt kasu: Selts saab tubli küüni ja rahwas teenib raha. Kinnas. Nõuukogu on ka plaaninud igasse Eesti linna abi-kauplufi asutada: Tartusse, Pärnu, Kuresaaresse, Paidesse ja mujale, kust Eesti tuul wee peale puhub. Waat', see on hea nõu, mis raha laialt rahwa kätte wiib ja kõiki kasu Eestlaste omaks teeb. Kust nemad selle tubli mõtte leidnud, seda mina ei tea, aga tarkust ja rahwaarmastust  on selle sees otsata Laewade teenistus saab muidugi suur olema, aga poe-kauplus toob rubla rubla peale. Sedawiist laulame ka raha laiali, et siin hallitama ei lähe ja siis on ka rohkem käsi kasust waSta wötmas. Mida rohkem poodisi, seda rohkem mehi ametis ja ikka suuremal hulgal jõuab rahwas rikkusele, sest, kuida juba enne ütlesin, ühe korraga ei wõi kõik rahwaS rikkaks saada, aga mida laiemale kauplus linnades wenib, seda suurema hulga kätte tuleb rikkus. Ja mis ka midagi maksab meie saame teisi kaupmehi tubliste pahandama ja nende nina eest ostjaid ära wõtma, sest meie oskame suguwendadega  palju paremine ümber käia, kui nemad. Waat', wennadl asi läheb ikka paremaks. Kellele amet antakse, sellele tuleb mõistus iseenesest. Tint. Siis ei ole ka rahale tarwis keldrit üürida. Seda paneme laialt liikuma; eks kasud ikka kappidesse mahu! Tiiw. Küta'p kõige sellega toime saame, oleme jo kõik tublid mehed, igaüks omal kohal, ja selleks  meie ka jääme. Aasta on pea lõppemas ja rewidentid  saawad ennast ka pea näitama; siis kirjutage aga tubliSte kõik raamatud täis ja tehke tublid warandusesummad  alla. Aderige aasta-numred ja kuu-pääwad rahaga kokku, siis tnlewad selged summad wälja, et rewidentidel kokku-arwamisega waewa ei ole. Mis ridas seisab, mis neil sellega tegemist, kui aga summad õiged on. Protokollid  lulewad ka walmistada, k»hn nemad omad nimed alla kirjutawad, et suurel koosolekul aruanded siledast läbi lähemad ja meie oma waewa eest kiitust teenime. Tint. See on meie asi ja saab kõik kordas olema. Nimede allategemine saab neil juba higistaw küll olema; mis nemad ennast meel kokku-arwamisega hakkawad waewanM  Eks nemad sellega lepi. mis all se sab. (Eeskate langeb maha.) (Järg tuleb.) Aos-o-s-o - Av?-"-.. 21-.° ILS7. TrWwd Lt °df° r -' i »-r i t -t.e 1»°»' I- r«««-. Teada and mised. ' Tellimised meie lehe „Tallinna Svber postia eök kodu kätte saadetud aastas 3 ruöta kop., poolaastas 1 „ 70 „ HaMnnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie annStalud lngijaiele, keS °°>° lehi. ise Seatuna seowimad, anname meie selle läbi lenda, et Henn »°g-.i«eift°° Wieckmmm Tallinnas Kullaseppa nnlitfaS emas maja» lehtede käteandmist sõbralikult ema peale °n wdtnnd, '«S neid twlnna Haigete WstWötmm Hartu haawa kliinikusse algab 18. Leiküse kuu p. Walitsus. MaanMmme. Nowgorodi kubermangus saab üks I tessätsni suur maatükk äramim dud, mis Peterburgist 75 werSta sa raud teest 10 wersta eemal on. Lühemat tea tust saab Balti raudtee-jaama Jelisawettni ligidal, mõisawalitseja Jürgens i suu res Smolkowas. Tartu Koudrette ulabnkujt >< X X saada, ims psllude wä-tamis-kS mäga kasulik on. Tellimifi wötab laol aeal waStu Tartu ligidal X Jaama mõisa ivalltsus. ostetakse kõige paremaid Sillgeri ömbi maa rätsepatele kingsepa- ja ratstpa-mashinaid ja kõiki seltfl nõetasi, nill-tõiM ja õki.