neile südamest head tahtmist ja tublit edenemist muusika  põllul. Z)." Riiast. Riia uuö tolliammeti peamees H. Avenarius on, kuida „Rtsh. Westn." teadustab, Riiga jõudnud ja oma ammeti tallitused enese kätte wõtnud. RiiaS olla sharlad nõnda laiali lagunenud, et nende parast mitmed koolid oma töö seiöma jätma pidanud. Ka Walga ümberkaudu olla see haigus kurjuste möllamas. Suure-Swehtowi wallawaiitsus on kõrgemalle poole palweklrja saatnud, et niisugused peremehed, kes oma katukse all hobuse-wargaid salliwad, kohtadest wäljawiskamisega  karistatud saaksiwad. Selle palwe peale on nimetatud walda aga mõned kasakud abiks wargaid kinni pmdma saadetud. Sellest ei olewat aga suurt abi tunda senni kui kasakud senna jõuudwat, olla wargad juba kus see ja töine ja nõnda ei olewat olek parem sugugi, kui ennegi. Tallinnast. Niikauaks kui Eesti kubermangu kohtute prokuröör baron Stackelberg haige on, on tema ammeti tallitus Eesti kubermangu walitsuse asja tallitaja Wold. Walden'i kätte amud. Uueste asunud tuukru seltskond „Neptun", kelle põhjuskirjad 29. Juunil m. a. kõige kõrgemalt poolt kinnitatud  sairvad, annab ringkirja läbi teada, et tema oma tegewust 1. Jaanuarist 1885 peale algada. Uue seltsi direktorideks on walitud: hrd. Sldney v. Francken, C. Gahlnbäck ja Oscar Gregory. Rakwerest. Siin on Eesti Lutheruse usu kogudus nii suureks kaswanud, et rahwas enam kirikusse ei mahu, ja igal pühapäewal suur hulk õues wäljas piawad seisma, sellepärast on nüid nõuuks wõetud kirikule weel töised uued koorid endiste alla juurde ehitada. Wirumaalt. Tulewal suil tahetakse Simona kirik suuremaks teha, seeläbi, et altari poole otsa järk juure saab ehitatud, mille ehitust härra Modi kätte on antud. Ehitusekulu on 17,999 rubla peale arwatud. Siin sai minewal suwel suur Assamalla küla oma wäljadega Porkuni mõisahärra käsu peale uuesti üle mõedetud ja „krunti pandud". Selleläbi kautab nüid see suur küla ka poole osa oma taludest, mis maha saawad kistud ja külast wälja taha põllu otsade peale wildud. Nagu Kalewipoja lu'ust iga Eestlasel teada, oli siin muiste aja suur taplus, kus see wägew kangelane waenlasi tagaajades oma hobuse lõhki kihutas ja tema langenud hobusest Maksamägi ja töised mäekingud oma nimest saiwad. See küla seisis juba Sakslaste seietulemise  ajal ja oli Daam ajakirja Ltber Census'e järele tema suurus 18 adramaad, midas Daam kuningas ühe preestri Eilardi omaduseks andis. Sest suure Eesti sõa ajal ei olnud Assamalla küla mitte niipalju häwitawat waenutuld näinud, kui mitmed töised Eesti elupaigad. Ka pärastistest waenuaegadest on ta ikka allale jäenud. Tema wiimne suurus oli 27 talu, millest nüid uue mõetmise järele aga 15 talu järele jäewad ja 18 ära häwitatud saawad. Siimona kihelkonnas olla leetri haigus möllamas, millepärast mõned koolid lahti lastud, teatab „Rakwere Teataja." Goldmgenist. „Liibawi ajalehele" kirjutatakse, et Goldingeni lühidal waga head seltst kiwisüsa on leitud. Maarahwas kaewada neid seal ise maa seest wälja. Kirjasaatja  svowib, et sellepärast kiwijõed tolli kergendamise läbi ikka kallimaks saada minema, aegsaste omamaa kirvisõe  laagrist tähele panema, kuna nüidse aja riistade abil wäga hölpsaste neid kohte ülesleida wmb, kust kiwisüsa leida on. Töiselt poolt arwatakse aga, et leitud söe laagrites mitte kiwisöed, waid pruunid sörd (Braunkohlen) wõiwad olla, mida prohwessor Helmersen läbi on katsunud. Krimmi sõa ajal on Windaroi jõe ligidalt sGröseni juurest) weewlit'leitud ja olla sealsamas ka suured lubja ja gipsi laagrid. Zargradi raudtee jaamast sõitnud hiljuti üks juut Düinaburgi arsti juure, kirjutab „Balt. Semk.sest et temal mõlemad kõrwad peast ära olnud lõigatud.  Tema ise tunnistanud, et mõned wargad, keda ta üleöse annud, temale sellwiisil kätte maksta tahtnud. Temale olla kaks meest, wistiSte wanausulised, tee peal wastu tulnud, kes teda maha wiskanud ja tema kõrvad Peast ara lõikanud. Töiselt poolt arwatakse aga, et see karistus juudile hobuse warguse pärast osaks on saanud. Ja jah, mis kõik hobuse wargatele ei tehta! Dublenist. „Balt. Wehstn." kirjutatakse Siuxt Poenaushist, et seal mitmed wanaaja sõariistad ja asjad leitud, nagu: kiwikirweid, üks kiwist mõek ja peitel, 4 suuretüki kuuli, sõariie jne. Mõne paari kümne aasta eest tagasi, olnud seal ühel naesel 3—4 kiwist kirmest, kellega ta haigusi arstinud, sest et neid kirmeid müristamise  jumala riistapuuks peetud, keda ta iga 9 aasta järele maa peale maha wiskada. LätirahwaS jutustada, kuida Preislased enne maarahwast waga rõhunud olla. Siurt Shlampenfi piiril, kus nad laagris olnud, olla nad heina- kuhjast põletanud, et nende tule paistel ennast soendada. Kõik ümberkaudsed karjaelajad olla nad ära söönud ja araminnes prussakuid järele jätnud. Sealne oja Kasupe skitseoja) olla oma nime nõndasama kui kitsemägi (Kasulukalns)  kitsede tapmisest saanud, keda Preislased nende kohtade juures korda saatnud. Peeterburgist. Keiserliku Majesteedi nime peale sisseantawa palwekirjade wastuwõtja kommisjon sai möödaläinud  Jaani-kuul ümbermuudetud. Kuida „St. Peeterburger  Zeitung" kuuleb, ei olla see muudatus mitte asjakohane  ega sündsa leitud olewat, mispärast tulemaks kewadeks  üht seadust walmistatakse, milleläbi nimelt rahwale enam wöimalikuks saada tehtud, kaebdust ja palweid oma ülemwalitseja auujärje ette kanda. Ühtlasi saada Keiserliku  peakorteri peamehe palk, kelle hoolde selle tallituse ülemjuhatus edespidigi jäeda, heaste kõrgendatud. Kui palju kirju Kõigekõrgema nime peale sisse antakse, näeme sellest, et nende arm mõnel päewal 200 peale tõusta. Esimesel Jõulupühal oli palee kirikus pidu Jumala teenistus, kellest Keiserlikud Majesteedid, Auujärjepärija ja töised Keiserliku perekonna liikmed osawõtsiwad.  Esimesel ja töisel pühal pärast lõunat jagati sõjameestele jöulukingitusi wälja. Ühe toredaste Väljaehitatud  jõulupuu all oliwad mitmesugused kingitused maha lautatud, nagu: hõbedased peekrid, laua ja thee-anumed ja mitmesugused majariistad. Alamad wäemehed wõtsiwad  ühest õnmrattast loosi ja saiwad siis seda mööda, kuida loosi nummer näitas, K. M. Keisri Proua käest kingituse kätte ja peale seda ühe korwikese maiuse asjadega. Keiserlik Majesteet on mitme kõrge kroonuammetnikudele  uueks aastaks auutähtesid annud ja nende esimeses rias on ka Liiwi- ja Kuuramaa rewideerija senator Manassein, kellele Kõigekõrgemalt Walge-kulli auutäht rinnas kanda on antud. Alama soldatite õpetamise wiis pidada, nagu „Mosk. Ztg." teadustab, täitsa ümbermuudetama, mille üle praegu sõaministeeriumiS nõuu peetakse. Tahetakse praeguseid sõameeste koolisid ärakautada ja nende asemelle  uusi unterwitsade koolisi asutada, kelle kaswandikud koolist wäljaastumisel parajaste wäeteenistuse ealised saada olema. Selleläbi pidada unterwitsade wäeosa täiendatud saama. Riigimaade walitsus on nõuuks wõtnud kroonu metsast niisuguste erainimeste iseäranis seltskondade ja asutuste (Jnstitution) kätte wäljarentida, kellel enne juba metsi omaduseks on. Mitmed pealinna lehed räägiwad, et Kaukaasia walitsuse peamees olla sellepärast, et koolipoisid oma koolitajate  wastu ikka ülemeelsemaks minna, neid teutada zc., rahwahariduse ministeeriumile ettepannud, seniaegseid karistamise  wiisisi, mis midagi ei aidata, hoopis maha jätta ja nende asemelle kangemaid karistusi maksmaks teha. Mitme töiste kõrgema seisuse inimestega ühtlasi oli 19. m. k. p. Soomemaa kindralkuberneril kindraladjudant  krahw Heyden 11, Harkowi koolikonna kuraatoril kindralleitnandi Maximowski ja wälimise asjade ministri abilisel salanõuuniku Vlangalil õnn Keiserliku Majesteedi jutule saada. Posti ja telegrahwi ammetnikudele pidada sell aastal ühtemoodi» uniwormid muretsetama, mis praeguste telegrahwi ammetnikude uniwormide sarnased saada olema. Soomemaalt. Soome maapäewa arvamine sai 2. Januaril pühalikul wiisil sinati palkonilt kuulutatud. Esimeied 5 künni 6 päewa saawad saadikute wolikirjade läbikatsumise peale ärakuluma ja wist alles 8. s. k. p. wõisid maapaewa tallitused, wannutamise, kindralkuberneri kõne, seisuste wastusekõne ja pallipidamise peale palees alustada. Helsingist. Kuida „Uue Ajale" kirjutatakse, olla Soome maapaewa korraliste küsimuste esimeses rias, seaduse andmise õigus, mis ka juba 1882 aaStal maapäewal arutamisel oli. Sell korral wõeti see seadus kõige nelja seisuse poolest ühel healel wastu, ei wõinud aga ühe wormi wia pärast kõige kõrgemat kinnitust saada, mispärast  nüid uueste maapäewa ette piab tulema. Ka loodetakse, et uus trahwi seadus, mille kallal juba 20 aastat töötatud, nüid walmilt maapäewa ette saab kantud. Raudtee haru ehituse plaan Kuopio poole, põhjapoolt Saima järwe, peale seda täieline Soome walitsuse rahatallituse  aruanne ja uued maksud, tulla nüid maapäewa ette. Wiimaks saadetawat kaks kaebdust Peeterburgisse: esimene, ilma seisuste lubata nõuuks wõetud Wilna raudtee ehituse pärast ja töine, Wene suuretüki-wäe walitsuse jauks wäljawõetud laskmise koha pärast. Simbirsklst. Teatused. Auustatud „ Sakala" lugijatele tahaksin ma täna Simbirski suguwendadest pisut pajatada, kellest minu teades, SakalaS enne midagi pole kirjutatud. Ma jätan kõik tööd ja tallitused kõrwale töiseks korraks ja tahan ainult siinsest waimu-elust paari sõnaga kirjeldada. Sest on pia 15 aastat tagasi, kui esimesed Simbirski rändajad isamaale „jäe Jumalaga" ütlestwad ja Wolga kaldal uut eluaset otsifiwad. Mitme takistusega wõideldes leidfiwad nad ka mis otsisiwad. Seft saadik on weel tihti Isamaalt wäljarändajad lisaks tulnud, nõnda et praegu ülepea 500 hinge Eestlasi Simbirskis elawad. Kahetsemise wäärt aga oli esiteks waimuelu poolest lugu. Ei olnud koolimaja ei koolmeistrid. Wanemad ristisimad omad lapsed ja matfimad omad surnud hädapärast ise. Suurem hulk lapsi jäiwad raskeSte haigeks ja närtfisiwad surmale. Mis järele jäiwad need kaswasiwad ilma kõige õpetuseta ülesse, kui lambad, kell' Pole karjast. WiimakS oli üks koolmeister, kes peredes kordamisi lapsi lugema õpetas ja pühapäewadel jutlust luges, see oli ka kõik. Ei ole ime, kui rahwas aegamööda kõige auusa elukombedele  ja seadusliku korrale tuimaks ja wastaseks jäiwad. Niisuguses olekus leidis neid üks kroonu poolt saadetud piibli müia, kes neid mitmes tükkis uue elule pliidis äratada,  mis ka osalt korda läks, nõnda et paar meest omale Eesti lehte tellisiwad. Pea 4 aastat tagasi on sest ajast, kui nende ridade kirjutaja seia kooliõpetajaks tuli, kus tal esiteks palju wõitlemist ja waewa oli, kui rahwas inimlikust kohusest hakkas arusaama. Laulukoori elusse kutsumisel oli wanade poolt palju pahandust ja wastuseismist leida. „Kas need on ka laulud, mis nüid õpetakse? Meie laulsime ka enne ainult ilusaid lauluraamatu  wiisisid." Nende, ja palju töiste sõnadega püiti seda ühelt poolt maha kiskuda, mis töiselt poolt sai ülesse ehitatud. „Aeg annab arutust," ja „aegamööda asjad käiwad," ütleb wana sõna, nõnda sündis ka siin. Juba hakati laulmist ilusaks kiitma. Juba hakati ajalehti suuremal  mõedul lugema ja ajalehti lugedes hakkas ka aegamööda  hariduse koidu walgus päikese tõusuks on weel aega läbi pimeduse müüri pragude kuumama. Oleks soowida,  et rahwas weel rohkem ajalehtede lugemisest osawõtaksiwad,  küll siis ka hariduse päike rahwa elus tõuseks ja rumaluse öö warjud kautaks. Ajalehe lugejaga juttu ajades märkad warsti, kuidas sul jut kõigist asjust passib, kuna töised seewastu muud ei tea, mis silmaga näewad. Praegu on Eestlastel oma kooli- ja ka palwemaja, ja seltslik elu õitseb nooremate seas kauniste, ehk küll mõndagi  soowida weel üle jäeks. Töine kord rohkem. Palju terwit isamaa pinnale! Et Lembit'u järeltuleva  sugu pea täieliku waimuwabadusele, ligidal ja kaugel jõuuaks, seda soowib suguwend Simbirski Eesti kooliõpetaja J. Pihlakas. Jekaterinojlawist. Hirm, et kolera tulewal kewadel Wenemaale wõiks tungida, paneb Lõuna Wenemaa maakonna  kogust juba aegsaste selle wastu töösse. Nõnda on, kuida ~Od. Ztg." teadustab, hiljuti Jekaterinoslawi kubermangu semstwos kolera küsimus elawa läbirääkimise all olnud, kus stiS tarwiliseks arwatud, kolera wastuwõitlemiseks  30,000 rubla ohwerdada ja riigiwalitsuselt üht summat kohaliste arstide palga kõrgenduseks tarwiS laenuks paluda. Millskist kirjutatakse „Orl. Westnikule", et sealseis külades kurgutõbi (diphteritis) koledat laastamise tööd tegewat; paiguti surewat päewas 10 —15 last. Ei tuntawat  seal mingit abinõuu selle hakkawa tõbe wastu. Podooliaft toob ajaleht „Jushanin" ühe mõrtsuka töö teate: Baltai kreisis palganud P. talupoega K. ühe lühikese sõidu tarwis, mis eest ta temale 35 kop. anda lubanud, kuna talupoeg 40 kop. nõuudnud. Sõidu lõpul andis P. talumehele 35 kop., see nõuudis aga, sest et enne kaup mitte kindlaks polnud tehtud, oma soowitud 40 kop. Kui ta seda mitte ei saanud, läinud ta ähwardamisega,  „küll sa nüid näed!" minema. Tüki aja pärast tulnud ta oma sõidutatawa juure tagasi, lasknud teda maha 5e kopika pärast! Koftromaft. Kubermangu semstwo on kubermangu walitsusele 85,000 rubla kolera wastu tarwitamiseks laenata lubanud, kui see ennast seal kubermangu piirides näitama piaks. TaWentist. Puuwilla istanduse katsed Ameerika puuwilla põesaste moel, on heasti korda läinud ja nende tulewik seega Wenemaal julge. 15. skp. astub esimene puuwilla-harijate kongress Tashkenti kokku. Archangelist. Rohke heeringu saagi üle kirjutatakse  Uue Ajale": Wigi jõe suus (jookseb Onega lahte) algaS heeringa püik kesk Nowembri kuud ja sealse Soroka külasse kogus, nagu iga aasta tuhanded inimesed, iga taulisi ammetnikkusi kui kalapüidjaid, kauplejaid, käsitöölisi  zc. kokku, isegi Wologda ja Olenetsi kubermangudest.  See muidu waikne külakene oli korraga suure kaubalinna sarnaseks muudetud. 19. Nowembril tuliwad heeringa parmad nii suurel hulgal randa, et ühe ainsa päewaga enam kui 2999 woori (ligi 69.9999 puuda) peale pandi. Tuhande hind alanes 59 kopka peale, kuna minewal aastal tuhande eest 4'/- rubla makseti. Ehk fiiS küll heeringas rannast aegajalt eemalle taganes, jäi ikka weel saak wäga heaks ja tuhand üle 79 kopikud maksma. Kuna endistel aastadel heeringad wäga weikesed oliwad, nõnda et 1999 tükki läbikaudu 25 -39 naela 5L 2. Sakala. 1885