tiS, sõidulaewa .Liwaadia" waatama, mida sevl ehitakse, et sel aeal katsutud'oli, seda raudteed dynamiitiga lõhkuda, mille peal Suurmürst sõita tahtis. Juba oli wagon walmistud, kui tähendused  tultwad, et tee peal kõik mitte kordas ei oleks. Suurmürst sõitis selle peale ka teist teed, ja teisel pääwal olla, selle raudtee ääres dynamiiti  ja mõrtsukariistu leitud. Seda kurjategu on nende Wenemaa Nihilistide süüks arwatud, kes Inglismaal redus on. Sellepeale on tuntud  põgenik Hartmann, ühe Inglismaa aealehele  kirja saatnud, kus sees tema kinnitab, et tema ja tema seltsimehed ühel maal kurjategu ette ei wõtakS, kus nemad kui wõerad aset leidnud  oleksiwad; ka ei teeks Suurmürst Konstantin  Riigiwalitsusega kodumaal niipalju tegemist, et Nihilistid tema surma nõuaksiwad. Kas se kiri Hartmanni poolest saadetud, ehk üleültse saadetud on, seda ei ole õiete teada. - lirimaalt  tulewad jälle õige kurjad sõnumid. Selle kuu 15 pääwal on üks suure mõisa omanik, Lord Mounth-Moris äratapetud. Temal oli pääwal enne seda oma rentijatega tüli olnud.  Niigiwalitsusel on lirimaa asjade pärast jälle suur mure. Arwatakse, et nüüd ometigi korraliste seadustega läbi ei saa, waid et iseäranis  seadused kuulutud saamad. Mitmed mõeduwad mehed nende seast, kes nüüdse Ministeriumi  poole hoiawad, päriwad, et Parlalueut  juba Talwekuul kokkukutsutud saaks. Valtani poolsaarest. Asjad näitawad ikka kirjumaks minema. Sultan tuetab ennast oma uue Miuisteriumi, wõib ka olla, mõne Euroopa riigi salanõuu peale ja on juba kinnitanud,  et tema omalt poolelt enam midagi Albaanlaste  waSta teha ei wõiks. Tema peaks nüüd Dulzigno asjadele oma käiku jätma; mis werewalumisest wäljatuleks, seda wõiksiwad need ärawastata kes seda algaks. Dulzigno linnas seisawad Albaanlased, liuna ees seisawad Monteuegriiulased,  kellele ikka weel abi järele saadetakse,  ja näitawad üksteisele hambaid. Naguusa  lahe peal seistwad wõerad söealaewad, ilma et ükski nende miimist nõuu tunneks. Admiralid  käifiwad üksteise järel Monteneegro Würsti jutul, wiimaks weel Inglismaa Admiral Seymour, kes teiste üle seatud on. Tema on käsku annud Esmaspääwaks. selle kuu 15 paamaks  wäljajooksmisele malmis olla. Kardetakse,  et esimine snuretüki pauk, mis Laemadest Dulzigno wasta kolaks, ka täht olema saaks, mis laemade sõbrust lahutab. Prantsusmaa laewad olla käsku saanud taganeda, kui lahing algab, ja Saksamaa ja Austria poolt olla tunnistud,  et sealised laewad aga nii kaua osa wõtakflwad, kui kõik teised ühes nõuus on. Sedawiist wõiks juhtuda, et Wenemaa ja Inglismaa  laewad üksi paiga peale jääwad. Konsiantinopelis saab Wenemaa Suurmürst Konstantin  oodatud ja arwatakse, et tema mitte aäjata senna ei tule, kuida tema küll ka mitte asjata Inglismaal ei käinud. Ikka sasimaks lähemad asjad Dulzigno pärast. Ikka selgemaks läheb, et Sultanil iialgi tõsist nõuu ei olnud oma töutamist täita, waid et kõigi nende tõutamistega muud midagi ei tahtnud, kui aga aega pikkendada, et Albaanlased  ennast paremini wastapanemiseks walmistada  jõuaksiwad. Nüüd läheb ka selgeks, et Riza Pasha koguni mitte Dulzigno saadetud ei ole, Albaanlasi järelandmisele sundima, waid nende abiks. Mööda Skutaari järwe on Türklaste!  abiga kantsid ehjtud, mida oma j suuga ärawõtta Mouteuegriiulastel palju lootust ei ole. Juba enne oli Sultan wõera Saadikutele ütelnud, et tema nüüd enam Albaanlast sundida ei wõiks, ja selle peale on ka Riza Pasha kinnitanud, et tema ühegil wiifil Mouteuegriiulastel  abiks olla ei wõiks, kui nemad wägiwallal  Dulzignod wötta tahakstwad, waid ka tema saaks nende wasta panema ,sest Dulzignod nende kätte anda, ei oleks temal käsku, ja seda ei oleks ka mitte oodata. Selle peale on Monteneegro  Würst ise Euroopa laewasi palunud, ka omalt poolelt weel wägiwallaga kannatada sest et temal rohkemad ettevalmistamist tarwis läheks, kui uüüd ka Türklaste wasta wõitlema peaks. Ühendud laemade Admiralid on siis ka uueste aega pikendand, ja on Magusa lahe peale seisma jäänud. Et aga Magusa all merepõhi mitte kindel ei ole, ja sell aasta-aea! Adria meres sagedaste kanged tormid möllawad, siis oli nõuuks wõetud. selle kuu 22. pääwal Kuutaro alla sõita, kus mere Põhi kindlam  ja üleültse rohkem warju on. Wahe aeal on aga Dulziguo alla kolm Türgi sõealaewa  tulnud, au sõeawäge ja söeatarwitust kaasa toonud ja wiimast Albaanlastele wäljajagand.  Ikka aga antakse ka Türgi walitsuse poolt pea üht pea teist uõuu, kuida asja ilma sõeata korda saada wõiks; ükski ei usu aga enam sealtpooliseid libedaid sõnu ja werewalamine  näitab ukse ees olewad. Mis sellest wälja tuleb, ja kuida tülist edaspidi tüli figib, seda ei suuda ükski ettearwata. Niisama kirjud on asjad ka Greeka piire peal. Selles asjaS ei ole Türgi walitsuse poolt koguni mitte järelanda  lubatud ja ka seal walmistakse wastapanemisele.  Greekamaa sõeawägi on kokku kutsutud,  aga suurt waimustust ei näita Greeklasie seas olema. Sõea-teenistusele oliwad 131,000 meest kutsutud, nendest ei ole aga weel kolmat jägu kokku tulnud ja umbes 20,000 palwe- ja wabanduse-kirja on fissekutsutud, isamaa-kaitsejate poolest saadetud, kes kõik tulla ei taha; nendel olla kodust tööd, haigust, ja ei tea mida kõiki. Et nendel julgust ja isamaa armastust ei ole, seda ei tunnista küll ükski, sellest näitab aga kõige suuremad puudust olema. Siiski loodetakse  Wiinakuu hakkatuseks 60,00 meest kokkutulema,  mis aga küll ei ole, kui tõeste sõda lahti läheks. Riigiwalitsus on Ameerikas kolm uut soomuslaewa ostnud, mida sealt nii pea saadetakse, kui sõda tulemas on. Greeka maalt. Greekamaa walitsus on Ameerikas kolm soomuslaewa ostnud, ja saada need senna toodud, niipea kui sõda tulemas oleks. Kiriku teadused: Jaani kirikus: 28. Mihkli-kuu p. teeb pastor Grohiiiann  enne lõunat jutlust ja wõtab oma koguduse lauarahwast.  29. Mihkli-k. p., Mihkli päewal jutlus. Leeri õpetus hakkab 30. Mihkli-kuu p. Kaarle-kirikus teeb 28. Mihkli-k. p. past. Brasche jutlust. kirikus: Piihapäew. 28. Mihkli-k. P. ja Mihkli pääw, 29. Mihkli-k. p. teeb pastor Bergtvitz  jutlust. Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas. 26. Mihkli-knu P. 1330. - Trükitud L iudfor s''i pärijate juures ja kuluga. Tallinna linna-kohtu poolest saawad kõik need, kes 1831. aastal neid asutust, mis Kõigekõrgemalt 4. Juulil 1861 kinnitatud trahteri sarnaliste kohtade seadmiste 1. artikli seletuses on ülespandud, nimelt: hotellisid, härbarisid, asetjäämise korterid, päris-trahtcrid, restoratsionisid, kohwija  svöma-majasid, puhwetisid teatrite juures, aurulaewade ja raudtee jaamade peal, klubides ja kõiksugu lausa kokkotulikutes tahtwad pidada, seläbi palutud, selle üle Linnakohtule seadust mööda kasusid tähele pannes, 15. Oktobrini s. a. kirja läbi teadust anda ja endi palwe-kirjadele ülemal nimetatud seadmiste 12 paragrahwis tähendatud attestati juure panna. Nimetatud attestat, kuhu üks 60 kopikane templemark tuleb peale panna, saab wälja antud: kaupmeestele ja bürgeritele Linnapealiku poolest; neile kes sunpt-oklaadis seisawad hantwergi-ammetite eestseisja ja eltermannide poolest; ja talupoegadele nende kogukonna walitsuse poolest. Ses attestatis peab seisma et see, kellel tema on antud, kohtu poolest mitte põlle trahwitud saanud, ja et ta omad kroonu- ja koguduse-maksud ilma mõlata on ttratasunud. Tallinnas, Linnakohus, sel 20. September 1880. Linnapealik A. Baron Uuexkull Nr. 1763. Linnasekretär O Benecke Tallinna linna-kohtu poolest saab seeläbi  üleüldiseks teaduseks ja järeltegemiseks kuulutud, et linna wolinikude kogudus oma kokkutulemise juures 17. Septembril s. a. on seadnud, et need maksud, mis immobilide, (kruntide ja hoonede) pealt linna kasuks maksta tuleb, peab 18. Septembrist  nii kui Ib. Oktobrini maksetud saama. Tallinnas, Linnakohus, 20. Sept. 1380. Linnapea A. HZaro»t AeMüll. Nr. 1763. Linnasekretär H. Aenecke. üks suur ja üks weike kappi, "«B Üks woodi-ase, mitmesuguseid raamatuid» üks kasukas, üks vetroteumi>köök j. n. e. saamad kell 12—3 pärast lõunat m liidud Pitka uulitsal, suure Rauna mürama ligidal, maja Nr. 99 (5), hoomiS, 2 treppi kõrges. Retsi miinine. Karko mõisa walitsuse poolest saab teada antud, et Poliis, Nissi kihelkonnas,  Runawere jaama ligidal, müidud saab, tessätiinu kaupa. Metsa herra on 13. Roosa-kuu päLwal  künni 8. Talwe-kuu pääwani Põlli ülema metsawahi juures; metsa müimine on tema hooleks antud. Tema teeb kaupa ja wõtab ostmise raha wastu. Uks wsorimrhe troshka, saan ja hobune saatvad mindud Kosti wabriku waStaS, Tõunissoni majaS. Lapsev ehk täiskaSwnnud inimesed wõetakse ?oöti peale wcike Tartu maantee Ääres Nr. 287. T ead aand inised. See läbi annan minna teada, et minna siin ühe lmrmskri magasini ollen lahti teinud, ja wötan kõiksugu tasku uuri ja seina-kella parandamise tööd "ME waStu ja odawaste kahe aasta wastamise peale teen. Uurmaker Ateksander Leika, Peterburgist, suure Karja uulitsal Nr. 145, Adwokat Gregori majas. Ilusad Õunapuud suure kroonidega saawad ruumi puuduse pärast odawalt mindud weike Wittenhofi uulitsas Nr. 143 .4, J. Neimanni  juures. Üks kojamees, kes kärueri tööd oskab, leiab kohta weike Tartu maantee ääres maja Nr. 6. mch möimlse üle Kadriuthali Slobodas annab ligemat teadust  Konsulent Dolanski» Wene uulitsal,  Tallinna kaubapanga majas, korter Nr. 6. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: Kerdlas: K. Hufen, Suure Hiioma-mõisaS: koolmeister Liit, Lihulas: Lihula aplekis, Saggadi mõisas: M. Gustavsohn, Koero." W. Dnglas, Simunas: W. Normann, Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Külwauder, Krikis: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, Abias: J. Jung, WõrruS: Bielrose proua, Walkas.: M. Rudolff's raamatu-poes, Narwas: M. Põder, Wiliandis: raamatu-kaupleja C. Kreutzdahl. u k s «töis, 257 dessätini maad metsaga, kiwi hoonetega  ja kõige inwentariga saab müidud Zarskoje Selv kreisis, 15 wersta Gatshinast,  8 wersta Balti raudtee Elisawetino  jaamast. Teed mõisa juure wõib teada saada Elisawetino jaama peal, postmeistri  herra juures. Üks ilus ehitamise plats, kahe uulitsa wahe paikas. „ Estonia" klubi was° tas, on äramüia. Järele kuulamine sealsamas weike Baltiski maanteel, maja Nr. 165, Lesingi kortsu ligidal. Wnnad Tallinna turul. " 24. Mihkli-kuu paamal. Kardnhwlid, tsctwk. 45 -50 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop ... 10 Weikse liha nael. . 12—13 „ Sea liha nael . . . 13—14 „ Röösk piim, toop . 5 „ Hapu piim, toop. . 5—6 „ Koore, kortel.... 5 „ Laua mõi, nael . . 35 „ Püti wõi, nael . . 23—30 , Muna paar. . . 4 „ " Käüba-hinnad. " 20. Mihkli-kuu p. 1380: Soola tünder 9 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 3 rbl. Heringi tünder 13—26 rbl. Silgn tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 50 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 20 kop. Männi puude süld 4 rbl. kop. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—20 rbl. Katukstekiwid tuhat 40 rbl. Kustuamata lubja tünder 30 kop