Jaam päewal rõhk osawõtmiscl hulga pealtwaatajate silma all ära. Esimese wõidu (300 rbl.) teenis v. Knorringi  poolwerd hobune. Talurahwa hobuste wõidujooksmisel  kukkuS peremehe J. Kermanni hobune, kelle seljas üks poisikene iStuS, surnuks maha. Pealtwaatajad paniwad  kohe 75 rbl. kokku; 55 rubla sellest rahast kingiti poisikesele ja pandi tema nime peale hoiukassasse kasu kandma ja 20 rbl. sai hobuse peremees kahju tasumiseks. Peeterburist. Keiserlikud Majesteedid Keisri Härra ja KeiSri Proua üheä keiserliku kõrguste suurwürstide troonipärijaga ja noorema poja Georgiga käisiwad Jaani kuu lõpul Soome meres luSti sõidul. Kuulu järele on iga kord, kui õnnis keiser Aleksander li. merele sõitis ehk muidu mette peale omal teel juhtus, halw ja termiline  ilm trehwanud ehk temale juhtunud muud äpardust. Aga nüid olla asi Keisri Härra Aleksander 111. hoopis tvifiti ja päris ümber pöördud. Nõnda pea kui Tema merele läheb, warSti näitab seda ilma kuningas märkawat ja kõige ilusam ilm/ üSna keisri ilm eluStab maad ja wett. Nõnda on nüid need paar aaStad olnud, kui Keisri Majesteet Soome laheS oma suwe rõcmu reisidel käis. Tänawu suwel oliwad nemad Pellingi lahes oma keiserlikude  laewadega seisatanud, kust ka Majesteedid oma kõrge lastega maal käisiwad ja seal ühes nõnda nimetatud Finnholma käärus ist omast jõuust nootadega kalu püidsiwad.  Kui Majesteedid PellingiS õhtu sööma-aega „Zarewna"  peal oliwad pidanud, lähenes Nendele ühe lootsikuga  Helsingi Soomlaste laulu-kwartett ja laulsiwad Soome keeli „Suomis säng". Selle peale käskis Keisri Härra lauljaid oma laewa peale tulla ja saiwad nad siis Keisri- Paarist armulikult teretatud. Keisri Härra ajas laulukoori  juhatajaga tüki aja jutu ja oli mõeldud koorijuhatajal  Oskar Mechelin'il pärast ka weel see õnn, et Keisri Proua temaga rääkis ja temale luba andis, Oma käele suud anda. Lauljad laulsiwad keiserliku laewa peal pealt kümne laulu ja soowiS KeiSri Härra ise mõnda laulu töist korda laulda. Lauljatel oli see suur õnn IV- tundi aega keiserliku laewa peale jäeda ja ajasiwad Majesteedid laulude waheaegadel nendega armulikult jutu. Keisri Proua kõneles Oma emakeeli Daani-keeli lauljatega.  WiimakS tänaS KeiSri Härra lauljaid Prantsuse keeli ja läksiwad need suure rõemu ja walju 9-kordse huraa hüidmisega oma lootsikusse tagasi. Enne kui lauljad aga ära saiwad sõita, soowis Keisri Härra weel kord „Vart-land" kuulda, midas lauljad ka hea meelega lanlsiwad  ja selle peale jälle 9-korda huraa hõiskasiwad. Lauljate laewuke liikus kodu poole tagasi, aga lauljad ise lasksiwad laulu ikka ühte joont edasi laksuda, miS ka weel kaugelt riigiwalitsejatele tagasi heljus. Soome suguvennad,  kes, midas siin peale seda ka weel nimetamata ei wõi jätta, Keisri Härrast laewal wäga labkeste wastu saiwad wõerud, peenikeste shampanje wiinadega ja muu kalli küla kakrega karastatud saiwad, mõtlervad muidugi  kaua selle õnneliku suwe õhtu peale, kus neil suur õnn oli, nõnda lähedal oma Riigi-wanemate lahkuse üle imesteleda ja Soome lguluga nende aega lõbustada. Ühe wana madrusele, kes oli osanud suurt keiserlikku laewa Zarewna't Pellingi laheSse sisse juhtida, oli KeiSri Härra ühte riigikulliga kaunistatud uuri kinkinud, kes rõemu pärast seda tagasi sõidul kõikidele kaasreisijatele näitas. Ülepea kõik rahwas, kellel aga ial õnneks saab, et oma riigiwalitsejat näha saawad, ei saa seda rõemulikku  silmapilku kunagi unustama ega jõua küllalt Tema lahkust ja armulikku wiifi üle imesteleda. Elagu Keiser! Wõõralt maalt. Berliinist on välimiste aSjade minister oma saadikut kodu kutsunud, et seal temaga mõne tähtsa asja üle suusõnal nõuupidada. Zürichi suurkoolis studeeriwad juba mõnda aega ka õrnemad sugud mitmesugust teadust ja nimelt tanawu kõikide hulgas 45 neiukest. Nendest Spiwad 14 mõteteadust,  29 arSti-ammetit ja 2 õiguse teadust ehk adwokadiks.  Wene neiust on nende õrna teadlaste hulgaS 19. Millist tulewad need sõnumed, et Bulgaaria ja Särbia riigid ka ükStSistega Serumisel olla ja nimelt Bulgaaria walitsuS Särbia riigi Diiri lähedale sealt riigi - kurjategijaid ja põgenejaid.. mitmesugustest ammetitese pantawat.  Hea ei ole niisugune tõuklemine küll mitte. Austriamaaga vlewat Wenemaa leping-kaupa kokku kõnelemas, mille järele mõlemad ükötõistele omaid poliitika kurjategijaid kätte annavad. Hilja aja eest sa» sarnane kaup Wenelasel Preistmaaga tehtud. Rooma püha -isa on kawalam omais poliitika tegudes,  kui mitmed tema eelkäijad seda oliwad. Ta on hilja jälle oma poliitika tuule tegijaid waikse tööle noominud,  sest et kawaluse ja waikse oluga selle aegses kurjaS maailmas enam teha wõib, kui rutulise kära ja müraga. Üks Roomas ilmnw tema püha meeleline ajaleht tõmbas ikka oma suu wäga täis, kui ta maailmaliste wastu vaidles  ja ütles sõnu, mis haritud kombe ega kõne ära ei suutnud kannataba. Ta seisis küll püha isa enese eest, aga taat ütles: läe seisma, sa teed oma käraga enam kahju kui kasu. Seal ta on, ütlevad nüid poliitika lehed, ega seepärast paawst vabamaks omas seisukohas ei lähe, äga ta teab, et oma meeleliste katoliku lehtedele ' seda eeskirrja seina peale wõib panna: „Lehe Toimenduses  ei mõelda mitte, waid siin kirjutatakse, mida Vatikanis  mõeldakse." Konftantwopelist kuulukse, et ka Türgi ja Wene valitsused isekeskis mitmetsugu ühenduste kaupasi olla sobitamas,  et mõne sõa korral enam iga tühja asja üle kõnelemist  ei pruugi olla. Hea, kui need kõige paremine ühendusesse lepivad, kes kõige viimaks sõdifiwad. Kirja wastused. 302) —mp. — Oleme lehese mahutanud. 303) Th. K. S—. Täname ta'gi eest. 304) N. m. k. Natuke pidime muutma. 805) W—. Tänuga tarwitatud. Kirjutage ommeti töine kord natukenegi enam. Terwitusi! 306) —m—. Täname selle Soome tõlke eest. Tuleb alles mõne nädali pärast. 307) Pärnlane. Täname saate eest ja saadame Teile terwifid. 303) E. K. K—. Oleme nõnda teinud. AL 29. Sakala. 1885 Aozvväeiio Asxuri, 13. lBBõ r. Trükitud F. Feldt' i jwlres WiljandiS. N Ülema kohtu lubaga saab 21. jLS 22. a. im!»!: ja it«U tlvntsert mitmedest laulu- ja mängu-kooridest Witjandi Eesti Põllumeeste Seltsi ruumides ärapeetud. Rongikäik linnas algab kell 2 p. l. Kontsert algab kell 4 p. l. Piletite Hinnad: I. plats 50 kop., 11. plats 35 kop., !!!. plats 20 kop. Iseäraline plats 75 kop. Wiljandis, Juuli kuul 1885. Kontserti toimkond. Wiliandi Kesti Pillmecste Seitji lähem koosolek 4. Augustil s a. seltsimajas. Hakatus punkt kell 2 p. l. Kõnepidajad: Ainson, Ruubel, Juust, Kitzberg ja N. N. Päewakorral wäga tähtsad nõuupidamised, sellepärast palutakse kõiki seltsiliikmeid wististe kokku tulla ja liikmekaardid ühes tuua. 3 Eestseisus. Auupaklikult annan teada, et mina. nõuuks olen wõtnud IS. Augusti kuu päewast noori tütarlapsi kõiksuguses käsitöödes õpetada, nagu nimelt: pesu-õmblemist, ellertust, kunst-kudumist, heekeldamist, wõrgu-töösi, wäljaõmblemist  pärlite ja lõngaga, raami-tööst, kleidi õmblemist j. n. e. Neiu A. Saar. Minu korter on WiliandiS, kaupmehe A. Kroll'i majas, pagar N Kelch'i «astu. 2 Wiljandi linna elanikudelle ja ümberkaudse rahwale teatan seega, et minu wärwimisetrükkimise-hoda  mana wärwija Valeniuse on ja mina nüid seal kõik minu ammetise puutuwaid töösi wastu wõtan ja walmistan. Ühtlasi palun ka surnud wärwija Valenius'e sõpru, oma töösi nüid minu kätte usaldata ja luban kõik heaste ja korrapärast teha, et auusat tööandjat wõiwad rahul olla. Auupaklikult wärwijameister. 1 Valenius'e majas, Wiljandis. Seega teadustan, et minu mm-ahteek TarwaStu mõisas lahti tehtud on. . M. E. Schoeler. Kuulutused. Allnimetatud õllewabrikute walitsused annawad  seeläbi teada, et I. AuguSti-kuust s. a. saadik õlut ja mõdu ainult järelseiswate hindadega müitud saab: toop baiarsfi-õlut maksab 8V- kop. pudeli-õlut „ 6V- „ toobi-Zlut „ 4V- » mõdu „ 13 „ korw baiarsst-õlut „ 150 . „ pudeli-õlut „ 100 „ „ mõdu „ 200 „ Jällemüijatele antakse üks korw baiarssiõlut  1 rubla 35 kopiku eest. Linna joogimajad saamad õlut ja mõdu üksnes  pudelites. Mingisugust pealekauba andmist, nagu korkisi, kingitust j. n. e., ei saa nüid enam tehtud. Need, kellel kuu aja peale mõlgu antakse, piawad oma mõla 1. künni 5. töisel kuul äramaksma;  peale selle tärmini saab iga toobi ehk pudeli eest 1 kop. rohkem nõuutud. Rosenbergi härra õllevabrik Sewighu „ „ Wiljandi mõisa „ Karula Lahmuse „ 2 Loodi „ Koolilapsed (poiss- ja tütarlapsed) saamad korteri ja söögi peale lahkeste wastuwõetud  G. Zibelli juures Wiljandis. Järelküsida  kaupmehe A. W. Boströ m'i juures. 2 Kuulutus. Keiserliku Pärnu maakohtu poolest saab C. R Jakobsoni päranduse konkursi asjus seeläbi teada antud, et konkursi kuraatori hra. R Schoeler'i nõudmise peale, kadunud C. R. Jakobson'i päranduse olem Eestikeele ajalehe „Sakala" Väljaandmise  õigus, kolmel Väljapakkumisel IS., IS. ja 14. Augustil, s. a. ja kui kolmandamal Väljapakkumisel üht uut Väljapakkumist piaks nõutama, siis 16. Augustil selle maakohtu juures harilikul istumise ajal awalikult enampakkumise teel ära saab müitud. Selle kohalised enampakkumise tingimised on ärgipäewadel kantselei tundide ajal selle maakohtu kantseleis näha. Wiljandis, 26. Juunil 1335. Keiserliku Pärnu maakohtu nimel ja woliga Assessor Körber. 2563. i Sekretär M. Tobien. >1 Tellimisi i l peale wõtawad wastu: hra J. Raudfep, Holstre mõisas ja hra J. Winter Wiljandis, Eesti Põllumeeste  Seltsi majas. Nende herrade juures  wõiwad auustatud tellijad kõik teada saada, mis selle lehe tellimisse jne. puu- tub. Palume ka seal pool meie tööst lah- , ä ket osawõtmist. Auupaklikult H 2 Meelejahutaja Väljaandja. W V RM R» RM RW> » V.. Wiljandi linnas saab lese proua E. Thomafon i mcrzcr priitahtlikult ära müitud.  Kaubatingimiste  üle annawad lähemat teadust eestkostjat hra. sepameister J Eldring ja hra. Julius Petersen (Lang'i siidipoes). 2 Koolilapsed leiawad lahket wastuwõtmift proua C. K?õ mer'i juures. Lähemat teadust annab prom A. Schwalm Wiljandis. 2 wõtab korteri j» söögi ehk ka leiwako peal lnhkeste wasta proua Erdell Wiljandis, endise Schockhof'i kärneri majas, stifti was