5) Nöörist sõlmitud ja wõrgu tööd. 6) Puu-laaStest ja oma maa õlgist tööd. 7) PajuwitStest punutud tööd. 8) Papist ja paberist tööd. 9) RaguSkist ja saagimise tööd. 10) Kõigesuguste asjade Valmistamist: kuuse käbidest, kuuse okstest, sammaldest, korgi tükkidest, puu juurtest, kumatud puulehtedest ja muust niisugusest  materialist. 11) Kunstliku lillede tegemist, puulaaStest, kasekoorest,  paberist ja nahast. Tähendus: KeS kunstliku riide lillede tegemist õppida tahawad, wõiwad era-tundisi saada, kus wõerad 75 kop. tunni eest maksawad, oma lapsed aga 15 kop. 12) Söögitegemist. Soowida oleks ka, et rohkem õppijaid söögi peale tuleksiwad, seeläbi oleks Võimalik söökide tegemist  täielikumalt õpetada. Söögi la korteri raha on, kui Vähemalt 10 last korraga tulewad, iga lapse pealt aaStaS 130 rubla. KeS ise söögi kaasa toomad,  maksawad korteri raha 12 rubla aastas, siis wõiwad mdile ka keeta. Kooliraha on aaStaS 20 rubla ja maksetakse ikka aasta hakatuses 15 rubla ette, ja töise poole aasta jaus 5 rubla. Õppijatel peab kohaliku politsei, wõi kohtu poolt lubakiri ühes olema. Ka peawad koolitulejad kõige wähem 15 aastat wanad olema. Seega olen siis tähtsamad punktid üles arutanud ja soonin tungiwalt, et Eesti rahwaS endale mo tööjõudu pruugiks,  seni kui weel tööd teha jõuan. Töö osa- Vust olen ise peaaegu 30 aastat õppinud,  seepärast  palun, mitte minult nõuda, et ma oma koolilastele  poole aaSta, wõi weel Vähema aja sees, kõik õpetama ja neid tormilt targaks tegema pean. Meie emade emad on nii suurt tööde osawust üles näitnud,  et kõik wanad õmbluse tööd täielikud kunsttööd on; Vist on sellepärast meie rahwaS ka praegu weel nii erga maimuga! Mullas hingama ema emade waSW Võite oma südamelikku tänuga seega kõige paremine üleS näidata, kui teie omad tütred tulewikule  õigel Viisil kaswatada lasete. Õige wiiS aga ei ole küll wift, et nemad õmbleja mamselide juures I—2 aastat masina wiisil tööd teemad ja endid seal juures hilpharakaks ümber muutwad. Õmbleja mamsel nõuab, et temale heaste palju tööd tehakse tool soowib, et õppija lühikese aja seeS õieti palju õpib. Südamest soowin, et minu ettewõtmine rahma kasuks sell mõedul täide läheks, kuidas soe armastus minule ettepiirab. Õpetus s. a. algab 18. Augustil. Kooli korter Linda Seltsi majas. Tallinnas, Koolijuhataja Natalie Pehrna, 13 Juulil ISB2. sünd. Jakobson. Ratwerest. Tulekahju. Öösel 18./19. Juulil  põles Wiru EeSti Kalewipoja Seltsi maja ära. Ehk küll maja tulekaSsaS kinnitatud, on SeltS siiski suure kahju saanud, sest paljugi raamatuid, koolilaudast  ze. on sisse jäenud. Kuidas tuli lahti peasenud,  ei ole seiemaale weel teada. Sellsamal päewal pidas SeltS enne seda weel oma koosoleku ära. Õnnetus  on wäga kahetsemise wäärt, sest et Kalewipoja Seltsi kool meie rahwale wäga tähtis oli. Mis Selts selle asja kohta nüid edeSpidi saab käsile Võtma, peame ära ootama. Peeterburgist. Põllupidamise jauskond päälinnas awaldab Wenemaa põllupidjate poolt rohkeSte sissesaadetud  sõnumete järele „Walit. TeadaandjaS" kewadise  wiljaseisu ja kaSwu üle Wenemaal üleüldist ülewaatust.  Esiteks säeb ta kewadise ilmade soojust hommiku ja õhtu poolses Euroopa-Wenemaal kõrwu: Õhtupool, 60. pitkusekraadist arwatud, jõuudis kewade pehme, lumeta talwe järele kewade wäga waratselt kätte. Aprilli ilmad oliwad tänawu palju soemad kui muidu muudel aaStadel, ja niihästi Aprilli kui Mai kuus oli wihma puudus; selle wastu jõuudis kewade hommiku pool Wenemaal, Wolga kubermangudes  zc. pärast lumerikast talwet wäga hilja kätte ja ilmad oliwad pärast seda õige wilud. Suuremal summal Võetud, oli wiljakasw Juuni kuu hakatusel järgmine: lõunapoolsis rohulagendikude-kubermangudeS (BeSaraabia ja Doni jõe ümberkaudsed maakonnad arwamata), kesklaSteS mustamulla-kubermangudes (Woronesh, Harkow ja Poltawa) ja suuremalt jault Kurski, Oreli, Tula, Rjasani ja Tambowi kubermangudes  oliwad lootused talwewilja lõikuse peale waesed; suwewilja kaSwuga wõiS, kõigest põuast hoolimata,  rahul olla, kohati oli ka wäga hea. Lõunaõhtu  pool kubermangudes ja BeSaraabiaS oli talwewili  hea, suwewili kesklane. Homiku ja lõuna-hvmiku pool, nõnda kui Pensa ja Doni maakondades oli taüvewili hea, niisama ka suwewili. Põhja-õhw pool Wenemaal oli talwewili wäga hea ja suwewili hea wiimane kohati, nagu õhtupoolses kubermangudes, Lääne kubermangudes ja mõnes kohas Peeterburgi ja Pihkwa kubermangudes hea. Kesk Wenemaa kubermangudes  ei olnud talwewilja põldude seis mitte hea, selle waStu aga suwewilja kasw igal pool hea. Nõnda oli fiis Juunikuu hakatusel suwewilja kasw terwel Wenemaal läbistikku hea; talwewiljast ei wõi seda mitte ütelda. „Golos" teab kirjutada, et neli järgmist Wene keeli ajalehte hengusele minna: „Trud" Kiewis, „Semstwo" ja „WoStok" MoskwaS ja naljaperaline ajaleht „GuSli" Tiflises. 15. Juulil Adenist saadetud telegrammi järele on 30 penikoormat lõuna pool Guardafui maanina üht wigaStawd ja mahajäetud laewa nähtud. Ta seista kõrgel wee peal, on musta wärwiga ja walge kriipsuga. Hukka läinud sõiduriist üteldakse seiemaale kadunuks arwatud aurulaew „Moskwa" olewat. Esimesel Juulil wäljaloositud I. jau 5 protsendi wõidulaenu rahapaberitest on järgmised  numrid Svo rubla wSitnud: Seer. Pii. Seer. Pil. Seer. PU. Seer. Pil. Seer. Pil. Seer. Ptl. 22 43 4059 8 7032 22 10759 34 14101 16 17410 35 81 34 4156 26 7171 20 10782 19 14160 28 17449 16 87 17 4254 13 7186 8 10800 50 14219 33 17568 38 130 26 4279 48 7353 34 10983 1 14269 48 17702 24 258 32 4309 50 7394 16 11014 48 14492 18 17709 27 295 37 4318 23 7429 38 11400 7 14507 24 17739 43 544 9 4361 18 7603 21 11407 47 14578 3 17920 16 563 17 4423 11 7694 49 11523 42 14615 18 18072 3 769 48 4424 48 7697 13 11583 1 14725 40 18032 24 1070 25 4446 2 7703 46 11605 50 14950 11 18135 9 1217 7 4659 4 7771 50 11746 19 15005 22 18138 35 1246 39 4684 37 7880 1 11814 37 15190 38 18184 36 1357 27 4MO 10 7911 11 11893 25 15227 36 13261 36 1404 13 5029 37 7947 5 11921 16 15229 32 18409 10 1515 23 5184 43 7951 33 11956 3 15327 2 18594 23 1541 30 5229 20 7962 5 11961 17 15353 37 18616 35 1617 37 5234 37 8003 33 12048 7 15514 24 18652 13 1654 39 5294 13 8127 19 12198 33 15527 21 13728 47 1658 23 5313 29 8170 50 12209 27 15549 36 18731 46 1766 46 5344 43 8332 22 12304 43 15574 10 18752 7 1913 10 5465 6 8464 32 12373 33 15601 5 18736 30 2226 1 5509 14 8499 40 12461 3 15646 10 18802 36 2305 39 5592 40 8534 21 12471 5 15665 2 18867 38 2407 29 5680 49 8658 38 12585 17 15712 48 18876 35 2489 27 5686 27 8662 34 12613 37 15826 39 18923 39 2552 33 5716 38 8684 42 12788 45 15876 36 19190 22 2641 6 5806 50 8736 19 13020 22 15990 34 19231 14 2930 41 5858 10 8733 3 13053 23 1599 S 14 19242 12 2952 17 5873 34 8821 4 13079 20 16191 8 19338 13 2955 29 5985 29 8364 82 13243 6 16223 10 19332 3 2956 5 6025 11 9040 1 13342 31 16225 24 19466 50 2977 24 6132 6 9150 6 13366 23 16236 33 19534 36 3096 1 6175 24 9218 17 13455 11 16295 34 19598 46 3300 17 6270 45 9295 36 13558 45 16547 33 19631 6 3342 45 6373 42 9645 9 13534 31 16644 45 19645 29 3359 48 6381 9678 34 13824 32 16662 12 19701 29 3367 44 6418 37 9689 29 13846 22 16740 44 19708 43 3372 21 6446 18 9974 23 13879 22 16945 5 19741 32 3568 46 6465 8 i 0095 33 13990 16 17028 39 19807 3? 3711 11 6506 17 M3l 10 13995 16 17036 8 19999 45 3796 31 6667 39 M 67 41 14028 47 17130 15 SBS6 36 6806 44 iVI9B 25 14035 23 17143 21 3961 9 6815 49 M2O 5 14056 40 17144 5 8961 30 6357 24 M 73 46 14064 31 17266 37 JärelseiSwad seeriad saiwad kustutamiseks wälja tõmmatud: 1254 4540 7167 9935 13514 16199 18199 2266 4902 7408 10017 13558 16508 18287 2239 4994 7535 10130 14002 16540 18309 2574 5086 8580 10231 14087 16676 18350 3010 5434 8649 10395 14414 17253 18994 3263 5603 9038 10940 14663 17312 19085 3651 5899 9405 10955 14944 17509 19046 3684 5923 9619 12559 15533 17529 19104 3855 6346 9683 12896 15891 17622 19282 4452 7028 9804 13144 16146 18148 19790 Wõidetud summad ja iga kuswtatawa pileti eest 125 rubla maksetakse tänawu 1. Oktobrist saadik Riigipangas wälja. Kiewift kuulutatakse, et suhkruhinnad olewat langemas. Kamenets' Podolskis on soetõbi möllamas; mitu inimese elu on haigusele ohwriks langenud. Wõeralt maalt. Egiptuse maalt. KeS ei oleks mitte räägib ühe wälja ajalehe kirjasaatja kuulsa ajalou kirjutaja  Josep Flawiuse Jerusalemma ärarikkumist lugenud?  Noh, minu tänased rändamise kaigud üle Aleksandria  suitsema waremate on mull seda meele tuletanud!  Kui ma selle üle täna jutustan, fiis teen ma seda selle mõtte ja teadmisega, et mitte minu ega . mõne muu sulg, ijegi mitte mõne põrgumaalija pintsel seda mitte ei suuda täieste üles maalida. Kes aga õnnetumat linna ise oma filmaga on näinud, see ei unusta seda omal eluajal ära. Täna rändasin ma üksinda mööda suitsewaid uulitsaid  edast. Rahmas näitab wäga arg ja kartlik olewat. Ma tahan nii pea kui wõimalik ühe Kreeka sugu perekonna juure minna elama, mis ainu üksi Ramlei uulitsas elab ja wiStiste ainus jälleasuw perekond  on. On küll weider tundmine, ühes praegu meel pslewaS linnas elada, mille endistest 200,000 elanikutest  waewalt what Araablast weel järel on ja milles surnuaia waikus walitseb. Kõige pahem on suitsewate waremate hirmus hais, mis osalt ka põlenud surnukehadest  tuleb. Keelest. Kõne, EeSti Kirjameeste Seltsis pidanud stuä. A. Sõrv. I. Mitmesugused on ehted, millega looja inimest on ehitanud, mitmesugused anded, mida looja inimesele kinkinud. Üks neist kõige tähtsamatest ehetest ja annetest  inimesel on tema keel. Üleüldise sõna „keele" juures peame meie wahet tegema inimese keele ja looma keele wahel, sest loomade healitsemist wõime meie ka loomade keeleks nimetada. Nagu inimesel, on ka loomal kõlawad organid kurku loodud, aga mitte kõikide loomade juures ei leia meie seda annet, palju neist'on tummad, nagu: kalad, uSfid, insektid, ühe sõnaga kõik need loomad, keS oma olekuga ükst ühe paiga külge seutud, üht ja sedasama ilmmuutmata elu elawad, küll on neil aga heal anwd, keS tihti- oma elupaika muudawad, need on: neljajalgsed  ja linnud, mida täielikum loom on, seda täielikumad  on tema heale-kõlad, mida ta enesest annab, seda enam wõiwad nad inimese heale kõrwa seatud saada, seda enam wõime meie loomade jutuajamisest rääkida. Nõnda räägib wana ennemuistne jutt ja ebausk ka praegu weel loomadest, keS tõeste rääkinud; nõnda lasewad luuletajad loomi ja ka taimest oma luuletustes  rääkida, kõigil pool ja kõiges paigas räägitakse meile lindude keelest. Lindudel on kõikidest loomadest kõige täielikum keel. Neil oli wanal ennemuistsel ajal rahwa juttu järele üks iseäraline keel, keda keeleks" nimetati, kellest aga keegi muu aru ei saanud kui linnud omakeskes ükst, olgu siis et inimene nõidumise  kunsti abiga ehk iseäralise jumaliku ande läbi sest aru sai. Loomade ja inimese keel on ühe wanadune; algmiseS  rääkifiwad esimesed inimesed niisama heaSti, kui esimesed neljajalgsed ja linnud omal wiisil rääkisid. Loomade keel on aga sekssamaks jäenud, mis ta mitme tuhande aasta eest oli: koerad auguwad näituseks niisama, kuidas tuhande aasta eest, linnud laulawad omi laulust sellsamal wiisil, kui sell ajal, kuS Tuhka-Triinu elas. Koguni teisiti on aga inimese keelega lugu, ta on tuhandate aastate jooksul edasi jõudnud, oma rahwa haridusega ja waimuga ühes saab ta ka ikka edasi jõudma ja täielikumaks saama. Üksi need healed, millega inimene oma silmapilkust ihu- ja waimutundmist awaldab, ei muuda ennast ka loomade keelega üheS iganes mitte: praegu sündinud laps karjub ja nutab niisama kuidas ehk Abel nuttis; nagu meil praegu, olid ka Roomlastel 2000 aaSta eest Roomas needsamad imetelemise sõnad nagu: ah, ahah, o j. n. e. Inimese keel, keS õpetamise ja õppimisega ennast pärandab, jõuab ikka, nagu öeldud, rahwa waimuga ühes edasi. Healed, mis loomadest meile kõrwu tungiwad, on tundmise ja ikka enamiste ilmtahtmata avaldamine: nälja hädal ulub hunt, rõemus laulab ja lõeritab ööpik. Kui ka küll ehk mõned lindude suod looduse sunnil ja harjutuse abil inimese kõnest tükati järelaimawad, siiski ei ole see mitte inimese sõnadega rääkimine, waid ilmtahtmata ja ilmmõistuseta inimese sõnade järelaimamine.  Inimene awaldab keele läbi ka paljalt, nagu loomgi, omi tundmusi kaS tahtmata, nagu noor sündinud  laps nutmise ja karjumisega, ehk tahtmise ja meelega. Inimesel on aga ka mõistust, mida ta ka healtega  awaldab. Inimeste ja loomade healte wahel ou aga iseäranis  see wahe, et loomade healdel äramääramata, inimeste healdel aga äramääratud piired on; inimese healed ühendawad ennast sõnadeks, siin hakkame meie stis alles rääkima, siin on meil alleS kõne-keel. Inimesel on suurem sundmus ja igatsemine seltSliku  elu järele, sest et tall suuremad waimuanded on kui loomal, seepärast walitseb temas ka suurem igatsemine  ligimeste järele, immene on sunnitud omi mõtteid ja arwamisi ligimestele teada anda ja neid oma ligimestega wahetama; seda kõik teeb ta kõlamas keeles, mis kaugele kuuljatele kõrwu kõlab ja südamesse  tungib. Üksi palama lõuna all elanikud awaldamad maimu laiskuse pärast sagedaste parem ja armsamine omi mõtteid liikmete liigutamisega; liikmete liigutamist kõne-