Tallinna Sõber M 3S Seitsmes aastakäik. Tallinnat! ö. MM-kun Mtnal 1885. Ultiild«e aealeht Eestirghlvale «aal ja lin«adts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab TalliuuaS Lindf,rs't plriate trükimajas: ,a«tas S rubla, 40 kop.— pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas S rubla pool-aaStaS t rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehti selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakso wasta r Tallinnas: Mdfsrs'i päriate trükimajas. AeterSurgts: J. S. Seelaubt, y»llqöpeua« H 54. Aartus: Laakurann. Ftakweres: K. Kuhs. Aatdes: A. Seidelöerg. Kapsalus: H. Kollverg. Mulas: A. Mtt»er't poodis. Wikjandis: H. J. Karow'i raamatupood. Yarwas: W. Aöder. Wõrus: 'Arana Melrose. Walkas: W. Audolst. Kuuresaares : Hh. Lange.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischpsrt LaõuviM-lloiiik.) Reaisterr Omalt maalt, Tallinnast: Usutunnistuse asjust. Usuwahetajate hulk. Bratstwo õigus, Wenekeele eesõigus. Jutt Zensori wahetusest. Maa-Politsei asjust, Wallakoolide asjust. ..Sakala'- Õnnetused ja pahateud. Awalik palwe. Sügise hakatus Tartust: Näituse auuhinnad.  Lnwim°a  raudtee. Wiljandist: Näitus; laadad; ..Sakala." Liiwimaa põllnsõnuimd. Kuuramaalt: Sy. nod Maapääw. Peterburgist: Keisri uimepääw ja auutähed. Snurwürst Wladimir,  Afghanifläni  piire asjust. Anummedest. Kroonumaksu-Juspektorite palgast, Soomemaalt: Waranelumi. MäleStuse-samma asjust. Ebausk. Moskwast : Uus sild, Kijewist : Raske nnhtlus. Odessast: Sahhalin saadetud kurjategijas. Kasanist: Põllnsõnumid. Arhhanglest: Õnnetus. Petrosawodskist: Mälestuse sammas. Akwolinskist: Rahe. Irkutskist: Ilmadest: Jenisseislist: Loomatõbi ja ebausk. Tiflisist : Põud.  Wladiwostolist:  Kholera. NertshinSkist: Kullakaewandustest. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Taanimaalt. Belgiast. Schweizist. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaamast. Itaaliast. Sgyptusest. Ameerikast. Kiriku teatused. Teadaaudmised. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida juba kirjutasime, peawad pruutpaarid,  kellest üks Greeka-õiguse usutunnistusest on, edaspidi enne laulatamist kirjalikku tõutust andma, et nemad oma lapsi selles usutunnistuses ristida ja kaswatada lasewad. Kui wanemad selle käsu wasta teemad, kui ühegi teise khristliku usutunnistuse waimulikud ametnikud neid paarist enne Greeka-õigeusu kiriku sisseõnnistamist laulatawad, nende lapfi risttwad ehk ülepea Greeka-õigeusu kiriku liigete  juureS waimuliku ametit tallitawad, siis langemad nemad Nuhtluse-seaduse järel karmi wastatamise alla. Selle seaduse kohalised paragrafid määrawad: § 190. Wanemad, kes seaduse järel kohustatud ou, oma lapsi Greeka-õigeusu kiriku õpetuses kaswatada  lasta, aga neid ühe teise khristliku usutunnistuse  kombe järel ristida ehk neile teisi sakramentisi  anda ja neid kaswatada lasewad, saamad selle eest mõistetud: wangt wangikojaS kaheksaks kuuks, kuuni üheks aastaks ja neljaks kuuks. Nende lapsed saamad Greeka-öigeusuliste sugulaste,  ehk kui neid ei ole, walitsuse poolt selleks nimetatud wöörmündrite kätte, niisamati Greekaõigeusu  tunnistusest, kaSwatamiseks antud. Sellesama nuhtluse alla langemad ka wöörmündrid,  kes nende hoole alla autud lapsi Greeka-õigeusu tunnistusest, ühe teise usuõpetuse põhjusel kaswatawad. ÜheS sa.iwad nemad ka wiiwimata omast wöörmündri-ametist ära heidetud. Z 193. Waimulikud ametnikud teistest kristlikkudest  usutunnistustest, kes teades Greeka-õigeusu  kiriku lnkeid pihtile, püha-lauale ehk wiimsele ölimisele, ehk aga nende lapsi ristimisele ehk kinnituste  (esimesele püha-lauale) oma usutunnistuse kombe järel wõtawad, langemad selle eest: esimesel korral, ametist heitmiseks kuue kuu künni ühe aasta peale; teisel korral aga, Vaimulikust seisusest wälja heitmisele, ja saamad  Politsei ülewaatamise, alla pandud. Kni nemad üht seesugust tallitust Greeka-õigeusu kiriku liigete juures seda nende usutunnistust teadmata  toimetanud on, siis langemad nemad: karmi tähenduse alla kui ühe hooletuse eest, mis nende ameti tähtsuse kohaline ei ole. § 1576. On üks abielu ühe Greeka-õigeusu kiriku liike ja ühe teise khristliku kiriku liike wahel kinnitatud,  enne kui see ühest Greeka-õigeusu waimulikust  ametnikust sisse õnnistatud sai, siis langemad,  kui mitte üht korralist tunnistust waimuliku  ülemate poolt ei ole, et Homikumaa kiriku eeskirja mööda selle abielu wasta mingisugust takistust, ei ole kirikuõpetajad Protestantlaste usutunnistusest, seda mööda kuida seesugust takistusi  pärast ilmub, ja teisi asjalikkust seisukordasi mööda: rahamaksu alla. mitte rohkem kui 50 rubla, ehk ametist ära heitmise alla, kaheks kuuks kuuest kuust saadik, ehk ka jäävamalt. Sellega on siis Wene riikis kindel piir Greeka-õigeusu  kiriku ja teiste khristliku usutunnistuste wahel määratud ja pandud, mida need tähele panema peawad, kellesse see puudub- Iseäranis pangu aga meie kodumaal need seda tähele, kes meie maakiriku, Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku, kogudusest wälja on astunud. ,Rishki Weftniku" sõnumite järel on ,ainult" Hanela, Karust ja Martna kihelkondades ja Hiiomaal 4519 inimest oma usutunnistust wahetanud. Kuida Wenekeeli Moskwa Zeitung" kirjutab, saada pea Seespidiste asjade Ministeriumi poolest üks seadus Riiksrathi ette pandud, mis Baltimaa Bratstwole õigust annab, köikeis kolmes Valltimaa kubermangudes seda maad sundmuse wiifil osta, mis Greeka-õigeusu kirikute ehitamiseks  tarwis läheb. Mõned Wenekeeli lehed kirjutasiwad  mõne nädali eest, et see seadus juba kinnitatud olla. See ei olnud siis mitte tõsi, ilma põhjuseta ei olnud see jutt aga ka mitte. Graf Ungern-Sternberg on Hiomaal selleks  5 dessätini kinkinud. Ka Weike-Lähtre herra, Baron Rosen, on selleks mõisamaast 4 künni 5 deõsätini pakkunud,  kui Riia-Miitawi Piiskop Donat hiljuti Eestimaal oli. Liiwimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab üht käsku, mis järel Riia ja Tartu Politseides, niisamati ka kõige nende all olewate ametnikud? poolest, kõik asjatallitused  ja kirjawahetused ainult Wenekeeles peawad tehtud ja peetud saama. Muidugi on seda käSku ka teiste Baltimaa Politsei-walitsuste kohta oodata. »Rishki Westniku" sõnumite järel pidada edaspidi Tartu koolikouna koolides Wenemaa geografia Wenekeeles õpetatud saama. Sellesama lehe sõnumite järel tahta Tallinna Politseimeister,  herra von Nottbeck, ennast sellest ametist lahti paluda. Mõne lehe sõnumi järel on Tallinna Jänskonna-Zensor,  Staatsrath von Müller, ennast sellest ametist lahti palunud, ja on Peterburgi waimuliku Akademia  kaswandik, Naz. Truusmann, tema asemele nimetatud. Oma Akademia aunnime olla herra TruuSmann,  ühe kirja eest saanud, milles Riõtiusü wäljalautamist  Liiwimaal ära jutustatakse. Herra Truusmann olla sündimise poolest Eestlane. ,Swet" kirjutab, et Eestimaa Kubernör Wirkl. SlgKtSrath Würst ShahhowSkoi, Seespidiste asjade Ministeriumile  seda plaani ette pannud olla, mis järel Eestimaal  Maa-Politseid peawad Riigi-Politseideks muudetud saama. Hakenrihkrete asemele olla wiis Jsprawnikut ja igas kreisis kuus Stanawoi-Pristawit, tarwiliSte Urjadnikkudega,  ametisse panna. Kas see sõnum kõigiti õige  on, seda meie ei tea. Selle ,Töörahwa-õhtakooli" kohta, mis Keiserliku Wene Technika Seltsi Eestimaa jäuskonna poolest  Tallinnas pidi asutatud saama, leiame meie Saksakeeli  ,Tallinna Leitungis" järgmist sõnumit: ,Heile õhta (Leikusekuu 27. pääwal) on Kubernöri herra osawõtmisel Keiserliku Wene Technika Seltsi siinse jäuskonna koosolekut  peetud, plaanitud ,Töörahwa-õhtakooli" asjus, kuS herra Iljin'! poolest ettepandud plaan kui wöimata kõrwale  lükatud sai. Sedawitfi oleks siis see kool, mis juba Mihklikuu hakatusel oma tööd pidi algama, ülepea rohkem  kui küsitamaks saanud." Vallakoolide seadmisest Koolide-Ministeriumi alla, kirjutab ,Rishki Westnik" nüüd, et seda plaani koguni weel mitte kohalises paikas ette pandud ei olla. „ Sakala" tallitus on kohalise numre asemel järgmise  kuulutuse wälja saatnud: ,Et auuStatud ,Sakala" lugejad paaril nädalal mitte enam ajalehte »Sakalat" saanud ei ole, siis pian oma kohuseks selle takistuse põhjust  lugejatele teada anda. rNagu lugejad juba teadwad, langes ajaleht ,Sakala", nagu muu kadunud C. R. Jakobson'! warandus seaduslikult  konkursi alla ja müiti nimetatud ajaleht 12., 13. ja 14. Augusti! Pärnu-WÜjandi Maakohtu peal enampakkumise  teel ära. Et nüid »Sakala" enam mitte C. R, Jakobson'.! pärijate omandus ei ole ja enampakkujal wõi uuel omanikul Ülema trükiwalitsuse poolt Valjaandmise  luba alles saamata on, fiis pidi lehe käimine nõnda kauaks seisma jäema, künni uus omanik wäljaandmtse luba saamid ja kinnitatud on. Selle juhtumise läbi sünnib  nüid auustatud ,Sakala" lugejatele kahju; et meie nüid uue omanikuga lootuse järele kasi käes saame käima, fiis loodame ning tahame edespidi kuidagi wiisi seda selleläbi  saadud kahju .Sakala" lugejatele wastu tasuda. Niipia kui Väljaandmise luba ja kinnitus, mis meie kindluste  loodame, tuleb ,Sakala" kohe jälle ilmuma ja oma okalist teed kõndides truiste oma eesmärgile sõuudma, kus poole iga õiglase silmad pöördud on." ,Auupa!likult Z?M." Leikusekuu 26. pääwa õhtal laskis 21 aastane Paide kodanik Heinrich E., kes Kalamaia-uulitsas majas N 102 elas, omale rewolwre-kuuli suhu, mis kuklasse kinni jäi. Tema sai hospidalisse wiidud, kas tema aga eluSse jääb, see ou küsitaw. Tema oli uurmakcr ja oli Tartust oma ema juure tulnud, kes Tallinnas elab. Ema oli temale 14 rubla 50 kopikat aunud, et tema sellega Peterburgisse sõita ja seal tööd otsida wöiks. Noor mees olnud aga kahtlane, kas tema ka tööd leiaks, ostnud omale 11 rubla eest rewolwri ja katsunud sellega oma elule otsa teha. Feodor O>, kes Heinamaa-uulitsas majas U 9 elab, oli Leikusekuu 27. pääwal tulemärgi tarwitusi walmistamas,  mis aga pudeli sees lahti kargasiwad ja teda raskemast haawafiwad. Õnnetu sai hospidalisse wiidud. Öösel, Leikusekuu 21. ja 22. pääwa wahel on wargad Toompeal majas K 24, Baron Roseni korterisse tunginud,  mis sel korral tühi oli, on kõik kapid, lauad ja kommodid  lahti lõhkunud ja kõik ära wiinud, mis hinnaline oli. Wargad, endised mängid Rudolf N. ja Jaan K. on Politsei poolest üleS leitud ja kinni pandud. Ka warastatud  asjadest on muist üles leitud. Teistest Margustest  on Tallinnas wiimasel nädalil natuke wähem kuulda  olnud. Saksakeeli , Tallinna Zeitungis" seisab järgmine  Palme: , Pärast seda kui wiimastel aastatel waesuS meie linnas laiemale weninud, saab ikka ja ikka raskemaks,  Eesti koguduste waeseid nende koguduste eneste läbi aidata. Seal on palju koolilapsi, kelle kooliraha koguduse  waeste-kassast maksetud sai, ja nüüd on see kassa tühi. Seal on leskesi ja waeseid-lapsi, ja ei ole kedagi, kes nende eest hoolt kannaks. Kui 10 aasta eest kantsle  pealt palutud sai, üht waestlast wasta wõtta, siis andsi wad ennast selleks ikka mitmed abielu paarid üles ; nüüd et leia seesugune palwe enam kuulmist; koguduse liited on jo ise enamist waesed. Seda ei wõi mitte enam ofawõtmata  pealt waadata. Wäga raske on, seal mitte aidata  wõida, kuS abi nii kibedast tarwis läheb. Peale selle seisab Mihklikuu ukse ees, ja seal peawad 45 rubla intressist  ja puude eest 55 rubla maksetud saama. Aga, meil on jo ka jõukaid, ja rikkaid meie linnas ja mitmed nende keskist olekfiwad hea meelega walmis, oma kaasinimeste  häda wähendama, ei tea aga mitte, kus abi just kõige rohkem tarwis läheb. Nende poole pöörab ennast allakirjutaja palwega, nemad tahaksiwad Khristuse pärast mõnda waest tema kogudusest aidata. Nimelt oleks wäga tännwäärt, kui waeste-laste kostiraha (umbeS 3 rubla