KassalaS nõuukogn pidanud ja Muhamed-Abu El-Kordsha't,  Veni AmerlaSte Sheikhi wenda, omaks Sultaniks wälja hüüda lasknud. Uus Sultan on Kassalat omaks pealinnaks walinud ja kaks ülemat sõeawäe - pealikut ja wiis asemikku uue riigi üksikutele maakondadele nimetanud. Nenda on Mahdistlaste riigi ja Punamäe wahel üks uus riik siginud, mis wist pea ka kõrwe-saarefi Berberi ja Suakiui wahel oma alla sunnib. Uue Sultani söeawägi  on juba peale 8000 meest suur. Abessynia Kunillgas Johannes hakkab kõrgeid asju tagaajama, sellest aeast saadik, kus NaS Alula üht weikemat Jtalia sõeawäe salku suure üllwõimusega häwitas. Jernsalemmas elawad umbes 100 Abessyuialast ja neile tahab Kuningas Johannes  üht iseäralist kirikut ehitada. Kui Kuninga nõuu- Mehed temale ette paniwad, et ehitamise kulud üle jõuu lähewad, siis wastas tema: »See kirik piab ehitatud sasima, kui mina ka omad hobu»eeslid selleks piaksin äria müüma." Seda ei ole tema kütt mitte teinud, on aga üHe terwe maakonna maksud selle kiriku ehitamiseks ja ülespidamiseks määranud ja seda tahtakse Jerusalema Wene kiriku ligidale ehitada. Khristlikku alandust ei näita see nöuu mitte. Afghnnistanist tulewad sõnumid werisetest kokkupõrkamistest  mässajate ja Emiri sõeawäe wahel. Bombaysi kirju? tatakse selle kuu 7. pääwal: „ Sõnumid, mida kodurahwas toonud, ütiewad, Parwauu Khan olla 5000 mehega, keda Emir saatnud, Gholam Haidur Khani surma Ghilzailastele kätte tasuma, Nani juures Ghuzni ligidal, Ghilzailastest täieSte löödud. Dhiri Khan on ka üles tõusnud, Jürikuu  4. pääwal Ban sh ere Khani löönud ja 2 küla ja hulga takkalaaditawaid püssist ära wõtnud. Niisamati olnud ka wõitlemine mässajate Hotaklasle ja Emiri sõeawäe wahel, kus juures esimesed umbes 500 meest, teised nmbeU 50 meest kautanud. Pärsia leht „Shems" kirjutab segadustest  Süda-Asias: ~Badakjhani Kubernör saatis Eminle sõnumit, et Wene kohtud Jda-Turkestänis teda wiimasel aeal järges kaebtustega tülitawad, nagu ei saada Vadakshauisse  saadetud Wene kaubakillad (karawanid) seal kohalist kaltsust. pidada ülekorralisi tollist maksma j. n. e. Selle kõrwas koguda Wmelased ikka peale rohkem sõeawäge piire poole. Tema arwata, et Wenelased ainult asja otsiwad, Badakfhani maakonna sisse tungina, ja anda sellepärast  nõuu, et Emir warmalt l 2,000 kuuni 15,000 meest korralist sõeawäge senna saadaks. Emir wastas aga selle peale, kutda ka temal tuttaw olla, et Wenelased Badakfhani piirel sõeawäge koguwad. Tema pidada aga kõiki oma sõeawäge HeratiS kokku hoidma, sest et igal tunnil Wenelaste tungimist Herati peale oodata wõib, et nemad selle linna ärawõtmisega üht nendanimetatud mis asja" teha wõiksiwad. Inglaste abi wõiks siis hilja tulla. Ka olla teadmata, kaS Inglased juba Heratis, ehk wahest wast Kandaharis Wenelaste wasta hakata tahawad.  Tema ei wõida sellepärast sõeawäge Badakshanisse saata. Piaksiwad aga Wenelased senna maakonda tungima, fiis wõida Kubernör dshihad'it (püha sõda) kuulutada ja kõiki rahwast poolkuu eest risti wasta sõdima kutsuda." »Waene Emir!" wõib ütelda, kui asjad tõeste juba nii kaugel on. Inglased ei saa küll wist Heratis ega Kandaharis  Wenelaste wasta hakkama ja „püha sõea" roheline lipp ei saa neid ka peletama. Inglismaal arutatakse, kas mitte parem ei oleks Afghanistanit oma enese saatuse hooleks jätta ja selle asemel India enese piiret kindlustada.  Oma Taga-Kaspia maadele tarwitab Wenemaa kibedast rauda, ,aknat wasta Jndiamerd", ja ei saa wist mitte wäsima, künni see akken läbi Afghanistani ia Belutshishani  sisse raiutud on. Omalt maalt. Tallinnast Ülestõusmise pühaks on Ewang.-LuA usutunnistuse kirikuõpetajatest auutähtesi säästud. Moskwa Kindral-Superintendent ja Moskwa Konststoriumi Vicepräfident  August Zürgenssen St. Stanislause-rittretähe  1. klassist; St. Anna-rittretähe 3. klassist saiwad: Georg Kayser, sõeawäe kirikuõpetaja Tambowi ja Rjasani kubermangudes, ja Ernst Stransi, Taganrog- Jeiski kirikuõpetaja; St. Stanislause-rittretähe 3. klassist: ZohanneS Allendors, Wolski kirikuõpetaja Samara kubermangus, ja Fr. Hölz, Ossinowka kirikuõpetaja Samara kubermangus, Kuldse rinnaristi saiwad: August Schwarz, Saksa laanikiriku ülemõpetaja Tartus, ja Nikolai von Ruckteschell, Ewangeliumi usuõpetaja Peterburgt Ntkolai-waestelaSte-koolis ja kirikuõpetaja Peterburgi  Ewangeltumi-hospitalis. Tartu koolikonna Kuratori ringkirjade järel saamad Vallimaa kubermangude rahwakoolid ülewaatamise poolest järgmistesse kuude ringkonda jagatud: i) G oldi  ngeni ringkond, Windawi, Grobini, Talseni, Hasenpothi, Goldingeni ja Tukkumi maakondadega; 2)Mitta  w i ringkond, Dobleni, Bauske ja Frtedrichsiadti  maakondadega; 3) Riia ringkond, Riia ja Wõnnu maakonnaga, künni EeSti keele piireni; 4) Tartu ringkond, Walga Eesti maakonnaga, Tartu maakonnaga  ja Eestimaa Wiru maakonnaga; 5) Tallinna ringkond, Harju ja Järwa maakonnaga ja Lääne maakonnaga Wigala jõest saadik; 6) Pärnu ringkond, Pärnu maakonnaga, Saaremaaga, Hiomaaga ja Läänemaaga  teine pool Wigala jõge. (Wõru ja Wiljandi maakond, niisamati ka Läti jagu Walga maakonnast on siin nimetamata jäänud.) Ülemad ülewaatajad elawad Riigas ja Tallinnas, teised kuus omais ringkondadel Kuratori ringkiri arwab, et kuus ülewaatajat kolme Vallimaa  kubermangu kohta oma 2500 rahwakooliga, weel wäga wähe olla. Weuemaa seespidises..kubermangudes tuleb üks ülewaataja iga 100 rahwakooli peale, kuna seal rahwakoolid peale selle kohaliste preestrite ülewaatamise  all seisawad, siin aga Ewaug.-Luth. usutunnistuse rahwakoolid mitte, ja just neis Wene keele pärast kõige rohkem ülewaatamist tarwis olla. Plaanitud maksudest wõeramaa passide  pealt, saab palju kirjutatud ja mitmed lehed piawad  seda maksu wäga kahjuliseks. Selle poolt on üteldud,  et reisijad, kes peale ühe aasta wõerale maale lähemad,  seal oma raha kulukamad ja sellepärast ka oma isamaa  kasuks midagi anda wõiwav. Teiselt poolelt saab aga wist suurema õigusega tähendatud, et rikkad sellegi pärast oma raha wõeral maal pillama saamad, et aga just need reisida ei wöi, kes wõerale maale midagi õppima minna tahawad. Passimaksüst pidada wabastatud saama: j) Necd, kellel omal maal ja wõeral maal mõisad on; 2) ametnikud, kes ameti talli tuseks wõerale maale saadetud  saamad; 3) need wõeramaa alamad, kellel Wene riikis kindlat asupaika ei ole; 4) haawatud pealikud ; 5) lapsed alla 10 aastat, aga ainult siis, kui nemad oma wauematega ühes reisiwad; st) pilgend, kes Jcrufalema, Athose kloostrisse ehk ühegisse teise püha paika rersiwad; 7) asjatallitajad, kes selleks Asta riikides reisiwad, ja mõned teised. Kulda näha, ei ole need mitte passimaksüst wabastatud, kes õppimiseks wõerale maale minna tahawad.  —, ..V Riiksrathi ette ei ole seda seadust weel mitte pandud, siiski üteldakse mõnelt Poolelt, et see juba Lehekuul maksmaks ja ka nende kohta mõjumaks tehtud saada, kes juba endiste passidega wõeral maal on, nenda et nemad Jürikuu 15. pääwast hakates uut maksu tagajärel maksma piawad. Passi eest aastas 360 rubla kulda ja peale selle weel 13 rubla paberraha maksa, mis nüüdse kursi järel peale 600 rubla wälja teeb, seda wõiwad ainult need, kellel raha pillata on. Riigiwalitsuse poolt on nädalil pärast pühade 100 millioni rahla eest uufi laennpaberid wälja antud, mis 4 protsenti intressi kannawad ja esimeses wäljaandmises 84 protsentiga saada oliwad, s. o. 100 rublase laenupaberi  eest makseti 84 rubla. Üks ha l e õ unetus juhtus selle kuu 10. pääwal Tallinna sadamas. Wana kaubamaja Meyer ja komp. peremehe poeg, kaupmees Ernst Meyer 26 aastat wana, kes pühadeks Moskwast omaksete juure tulnud oli, tahtis teistega aurulaewa August" peal sõitma minna, kukkus aga laewa lae pealt mette. Laewa juhataja  wiskas temale küll kohe köie kätte, laskis aga korraga ka laewa tagurpidi sõita, kus juureS laewa wedu-kruu õnnetuma noore mehe pea wasta põrkas ja teda nii raskest wigastaS,/t pea hinge heitis, kui weest wälja tõmmatud oli. Üks noor madrus purjulaewa „Germanic" peal kukkus puuwillade wäljalastimise juures telingite pealt laewa kehasse. Tema on küll raskemast häda saanud, aga tema elu eest ei olla kartust. Feldwebel Jwan R. 98. jalawäe-rügementist, sai selle kuu 6. pääwal oma äiaga tema majas riidu, kukkus kiskumises  peaga pudeli tükkide peale ja sai raskest haawatud. Pahategijatest ja pahategudest seisab jälle pitk rida wiimase nädali lehtede sees: Paari nädali eest kargasiwad kaks kaabakast Liiwa kõrtfi ligidal taluperemees Hans L. peale ja rööwistwad kõik ära, mis tema wankrel oli. Tähed näitasiwad selle peale, et pahategijad Tallinnast  oliwad, Politsei otsis ja leidis ühe jäu rööwitud asjadest Septembri-nulitsas Anna W. juures. Tema ütleb leitud riideid ja pesu Wene-turul ühe tundmata inimese käest ostnud olema. Kas see tõfi on, see seisab järelkuulamise all. Selle kuu 4. pääwal warastati kaupmees W. majast 1. linnajäus üks decimal-kaal ära. Kaal on Politsei poolest leitud ja 5 kahtlast inimest kinni wõetud. Öösel wasta selle kuu 8. pääwa warastati raudtee ametniku Magnussoni korterist wakshalli ligidal, 4 laste ülikuube, teist riideid ja 15 naela sia-liha. Selle kuu õhtal nägi 13-aastane Anna G. Tõnnismäel majas Nr. 75, et endine wang, Toompea hingekirjalane Woldemar J.> kojasse tuli, lahtisest kapist ühe hõbe koorekannu  wõttis, koore ära jõi ja kannuga trepist alla kargas. Anna G. hüüdmise peale tuliwad teenijad kokku, jooksiwad  warga järel ja saiwad teda ühe Politsei soldati abiga Pärnu maanteel kätte. Selle kuu 3. ia 10. pääwa wahel on Martin R. korterist 2. alewrMS majaS Nr. 305, üks kasukas btbri-nahka kraega ära warastatud. Paastukuu 31. pääwal on kaabakad kõrtsis OHlks; majas Pärnu maantee ääres, Karl N. peale karganud za tema käest 32 rubla rööwinud. Pahategijad on kinni wõetud. Paastukuu 25. pääwal warastati Mart W. käest, kes maalt koju sõitmas oli, 125 rubla ära. Temaga oliwad Mõigust päritud Juhan A. ja Kurnalt päritud Mart L. ühes kõrtsis joonud. Nende peale langes kahtlus ja nemad on kinni wõetud. Politsei-soldat Nr. 17. tõi selle kuu 2. pääwal ühe Falki parki juures leitud peremeheta hobuse Politseisse. Koluwerest päritud 63-aastane Pritdik G., kes joobnud peaga kerjas ja rahwast tülitas, sai Tallinnas kinni wõetud ja koju tagasi saadetud. Selle kuu 1. pääwal on ,Kundja" jälle ilmunud, pärast mitmesugust takistust, mts aga mitte raha puudusest tulnud ei olla, kuida leht ise kuulutab. Baltiskist. Jürikuu 14. pääwal. Kolmest pääwast saadik on ilmad suwiseks pööranud, warjus on juba künni 16 graadt sooja ja ka ööd on soojad. Orase-pöllud haljendawad  kenaste, rohi tungib tärkama ja heile saiwad esimesed mahlakannid (Veilchen, Vwla ostorata) leitud. Heile pilwitas taewas aga wjhma ei -tulnud. Selle maasopi  peal, kus meie elame, on wihm ülepea wäga wisa tulema, kuna meie kõrge kruust-maa palju niiskust tarwitab,  pealegi pärast nii kuiwa sügiset, talwet ja nüüd ka juba kewadet. Petervmgift. Gatshina shloSsis wõtsiwad Keisri Maje st ät i d sel aastal sõeawõe alamate teenijate Ülestõusmise-püha õnnesoowimifi Lihawõte teisel pühal wasta. Kõigeist Peterburgi Gardiwäe rügementidest, kellel  see anu on, Keisrit ehk Keisri-Prauat omaks iseäraliseks  auu ülemaks nimetada, oliwad Feldwebelid, Wachtmeistrid  ja Rügementi-trummaltd ja pasunapuhujad õnnesoowimisele  kutsutud; ka Unterohwitserifi ja mehi Keisri Majestäti Zhuwahi-rügementidest. Kell 2 kogustwad nemad ennast Gatshina shlossi Nikolai-saalis, kuhu ka nende ülemad  tulnud oliwad: Sõea-Minister, Gardiwäe ja Peterburgi  sõeawäe ringkonna ülem kommandör Suurwürst Wladimir,  Gardi-korpufe kommandör Herzog Aleksander von Oldenburg ja kõik teised kommandörid- Keisri Majestät wahetaS iga 500 õnnesoowijaga Ülestõusmise teretust, Keisri-Praua andis igaühele oma käega Lihawõte-muna porzellanist. Iga Feldwebel j. n. e. sai 25 rubla kingitust.  Pärast oliwad pealikud Keisri Majestätite juures homiku-laual; teiste õnnesoowijatele oli Keisri- Praua Gardi-Kürasfiri-rügementi kasarmis pidulaud walmistatud. Peter-Pauli kindluse kommandör, Zalawäe - Kindral Kindral-Adjutant Ganezkion selle kuu 8. pääwal pärast lühikest haigust ära surnud. Kindral Ganezki oli juba aastal 1828 pealikuks saanud ja on iseäralise wahwusega Plewna ees sõdinud, kus ka kuuluS Osman Pasha oma mõega tema, kui oma wõitja, käite andis. Selle eest sai Kindral Gonezki seal St. Georgi-rittre tähe 3. klassist ja Osman Pashale audis Keiser Aleksander 11. tema mõega tagafi, kuida seda tehakse, kui üht wõidetut waenlast iseäranis  auustada tahetakse. Baku juures Kaspia mere kaldal, on üks uus kiwiõli  hallikas lahti puuritud, mis nii kangest purskab, et esiteks  kiwiõliga ühes kuuni 20 naelased kiwid 50 sülda kõrgele paisatud saiwad. Kõik kaewatud kiwiõli tiigid ja kõik madalikud on täidetud ja mis senna ei mahu, see woolab meresse. Kewade hakatusest tulewad järgmised sõnumid: Pihkwast, Jürikuu 1. päewal. Welikaja ja Pihkwa jõed on lahti läinud. Kronstadtist, Jürikuu 8. pääwal:  Täna algasiwad Oranienbaumi seltsi aurulaewad oma korralisi sõitusi. Jürikuu 10. pääwal: Jdapooline lahe ou jeaga täis aetud, mis heilifi ilmaga nii kõmast kokku külmetas, et homikul wälja jooksnud aurulaew kõik oma rataste kühwled murdis ja pool wersta Oranienbaumist jea sisse kinni jäi. Vritnewi aurulaew »Boi" tõi reisijad wälja ja wiis pärast laewa enesega ka sadamasse. Kostromast, Jürikuu 9. pääwal: Wolga jõgi on jeast puhas. Saratowist, Jürikuu 9. pääwal:  Laewasõidud ülespidi on algatud. Ka sa ui st, Jürikuu 9. pääwal: Wolga west tõuseb. Wiie pääwa pärast oodetakse laewasõidu algamist. Alatõirist, Jürikuu 8. pääwal: West on ikka weel tõusmas. Kõik wäljaläinud laewad on kaldale aetud. Nishnt-Nowgorodist,  Jürikuu 10. pääwal: Laewasõidud Oka jõe peal on algatud. Muromist on reisijad seia jõudnud. Wolga peal käiwad jead, loodetakse aga. et homme kõik möödas on. Wjatkast, Jürikuu 10. pääwal: Wjatka jõel hakkas jea liikuma. Blagoweshtshenski st, Jürikuu 10. pääwal: Heile läks Amuri jõgi lahti. Nii waralist lahtiminemist ei mäletata siin. Sta rapu li st, Jürikuu 10. pääwal: Kama jõe peal hakkas jea liikuma. West on kangest tõusnud. Teed on põhjatumad. Perropawlowskist,  Jürikuu 11. pääwal: Jshimi jõe tõus on peale 100 maja wee alla pannud. Jeaga ühes ajas ka uppunud loomi ja Kirgislaste telkide tükka mööda.