kuulutan siin awalikult oma „auu hoides", et ma mitte enam Olewiku lugeja ei oles. o. ma tunnistan  teda „Tallinna Sõbra" sõbraks, ja tähendan siin juures, et mind keegi muu, kui oma südame parem tundmus seda „kihutaS" tegema. Tartus, 15. Lehekuu päewal 1883. Wõrumaalt. Keegi aiatagast sukssutaja awaltab Wõrumaakonnast Eesti Postimehes 15 Hargla kihelkonna Aleks, kooli abikomitee nimel üht' kirjatükki,  mis koguni wale põhja peal seisab. Wõib olla, ehk on nimetud kihelk. weel üks teine abikomitee asunud, kes seesugust sõgesikku mõistab mängida, siis on see ise asi. Meie teada on Harglas aga üks ainus abikomitee ja see teataw abikomitee ei tunnista sellest laimu kirjast mitte üht' sõna omaks. Kirjasaatja ütleb oma kirja protokolli raamatu järele tehtud olewad, aga Hargla abikomitee protokolli  raamatul ei ole selle kirjaga, mis laimaja kodus ahjutaga wale allkirjadega wõis walmistada, mingisugust  tegemist. Hargla kihelk. abikomitee jäeb oma tõsise saadiku M. Mitti juurde kindlaks ja ei wõi ühegi üksiku pea-komitee liikme käsku praegust ametlikuks tunnistada, enne kui riju-asjad seletud ja tulewane pea- ja abikomiteede  koosolek üht tõsist jäedawad peakomitee juhatajat saab nimetanud. Hargla kihelkonna Aleks, kooli abikomitee nimel: President: E. Steinberg. Kirjatoimetaja: J. Ronimois. Tallinnast. „W alguse" wäljaandja J. Kõrw . on luba saanud, oma ajalehte ka üksiku numbri kaupa müüa. Pihkwa kubermangust. Lumi oli siin tänawu talwe sügaw, sellepärast pidi woori wedu ja kõik hobuse  teenistus osalt seisma. Elajate põhk oli ligi kolm korda kallim, kui mullu talwel; wilja hinnad keskmised. Orased tuliwad kewadel üsna õnnelikult lume alt wälja. Siin Gora wallas, Porhowa kreisis elab 50 perekonda Eestlasi. Üks kümnendik neist on pärismaa  pidajad, töised kõik rentnikud ja pooletera mehed. Ajalehta loetakse siin: 3 Sakalat, 1 Walgus, 1 Virulane  ja 1 Eesti Postimees. Wene rahwaga elame sõbralikult koos, kuid keele puudus takistab läbikäimist. Kooli meil omal meel ei ole, ehk selle tarwis küll juba 2 aastat raha korjame. Wiimsed tülid Eesti Aleksandri kooli üle, on ka siitseid Eestlasi kohutanud ja kirikherra Hurt rahwa silmas palju langenud. L. ?. Peeterburgist. Salanõuunik Markow on kohtu ministri abiks nimetatud. Rish. Westniku teatuse järele sai Liiwimaa shandarmide ülem kindral-major Laks »oma tähtsa teenistuse eest wankumata Valitsuselt ettemääratud teel" Püha Anna ordu esimese klassi auutähe rinda. Moskwast. Kõik wäljamaa seitungid on Majesteetide  kroonimise üle kiitust täis. Nad ei jõua pidu ilu ja rahwa armastuse awaldust oma kalli Keisri paari wastu küllalt imestada. Wene wäärtpaberide hinnad on tähtsalt tõuusnud. Suurtel wäljamaa seitungitel on Moskwas omad kirjasaatjad, kes igast juhtumisest kohe traadi teel sõnumid saadawad. Telegrahwi  ametnikud on ööd kui päewa ametis. Neile antakse wahel terwed poognad telegrahweerida. Peamehed  sõnumite tarwis kulutama on jällegi Inglased. Üks Inglane, „ Times'i" kirjasaatja, maksis telegrammi eest, mis 5 tundi aega lpõttis, 600 rbl.; töine jälle 500 rbl. Kroonimine on juba möödas. Et meil niisugust summasi kulutada pole, seepärast peawad lugejad küll heaks wõtma, kui teatused hiljem tulewad. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Kuule w'a Pärt, meie ei ole enam kaua laulnud, kas meie ei tee jälle kord hakatust? Kalja Pärt: Hüwä, hakka aga peale, küll ma sõnu ja riime leian jätkamiseks. Nalja Mart: Noh! Mis ommawa kõik noo fis tennü, Kes kautanu oma lennü? Kalja Pärt: Nad pukist maha satewa Ja poriga end katewa! Nalja Mart: Na wehklewa nüüd porilombis Ja peitwä ennast kotisombis. un. Kirja wastused. Seda sorti mehed on juba küllalt käsil olnud 131) P. M. Ehk aitab juba ka.^ 132) J. J. A—s. Asi on Walguses hakanud, sellepärast peate Teie oma õiendust ka kõige pealt seal ilmutama. 133) Btuä. A. K. T—s. Saame, kui wõimalik. Teie soonn täitma. 134) Raest. abikomitee T—s. Teie kirjast ei leia meie lugugi uusi mõtteid, sellepärast jätame awaldamata. Oma otsuse wöite ju sinna sisse anda, kus koht selletarwis on. 135) H. J. P—s Palume E. Postimehes õiendata, kus esimene  kiri ilmus. Teie wastus on ka nii pikk, et meie ruum teda praegu sugugi ei mahuta. 136) K. R. T—s. Saame awaldama. 137) T. R Riisal. Oleme wäha lühendama pidanud. Täname teatuste eest. 138) K. P Wenemaal. Rahakiri käes. Muud leiate lehest. Pidage meid weel edespidi meeles. Zensuri voolest lubatud. Riias, 23. Mail 1883 Trükitud F. Feldt'i juures Wiljandis EM PillmMe Mfi lähem koosolek on 12. Juunil s. a. kell 2 p. l. Kõnesid peawad: herra Teppaks: „Põllu mulla fiisikalikuist omandustest". .Herra vr. Koeler „Õhust", ja J. Jürgenstein esiteks „Segawerd suguloomade wäärtusest," ja töiseks:  „Lai-ussist." Cestseisns. itjandi Kesti Möllumeeste Seltsi palwe peale 3. Jauuarisi s. a. on Kroonumaade ministeeriumi põllutöö  departemangust 23. Mail s. a. Bnl>. X? 4096 Wiljandi Eesti Põllumeeste  Seltsile wäljanäituse luba Augusti kuuks 30. Mail kätte jõuudnud, ja lubab tähendatud ministeerium omalt poolt 2 suurt, 3 weikest hõbe ja 5 brongs auuraha, peale selle 15 ministeeriumi kiituse kirja. Lähemad  teatused tulewad hiljem. (188) 1 W G P. S. eestseisus. iljandi kihelkonna Eesti Aleksandri kooli abikomitee eestseisuse ja korjajaid  liikmeid, kui ka aastamaksjaid  palutakse puudumata 12. Juunil s. a. kell 2 p. l. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi majasse kokku tulla ja oma korjandused,  asjad ja aasta maksud kaasa tuua, et raha lähema suure koosolekuks ära wõiks saata. Asjade loosimine on nöuupidamiseks sellel Päewal käsil. (185) i Cestseisus. . Ullirtsiilcil <l«2) Wiljandis sai uueste ja soowitab koguni odawalt: Traat-naelu igas suuruses, traat-wedrustd,  traadi kujutust rauast ja wasest, wärawa, ukse ja akna hingestd, kõikseltsi  kruuwifid, ukse ja aida lukkusid, kasti, kapi lnkufid ja tabafid, sängi kruwistd; nõndasama on ka saada: saed, wiilid, höõwle rauad, peitlid, kruustangid  ja muud Inglise teraskaubad. J. Treu. uuritegija Witzandis. Annan seega teada, et mina lähemail päiwil omale ühest kuulsamast wäljamaa wabrikust ühe tubli tasku-,'kui ka seinakellade tundja olen tellinud, nõnda et ma kõik Laskuja  seinakellade parandamised odawalt kõige rutemalt wõin toimetada. Peale selle soowitan  ma oma auustatud kauba sõpradele kõiksugu tasku ja seina kellasid, kettisid ja uuriwõtmeid igatseltsi, kui ka lampisi kõigis wid-s, z Tre„, (186) 1 Wiljandis, puuaia taga. Üks tubli kes poissmees, leiab sedamaid hea palgaga jäedawat teenistust MD" Kiho weskel Suures Kõppus, Wiljandi ligidal. (191) 3 Tarwastu walla Mõnaste küla Lombi talu peremehe Aadu Tomson'i koplist warastati  29./30. Mail ööse must kolme aastane M?" I»» IZt -ME ära. Esimesed jalad kammitsa kohalt ära õõrutud walge karmaga, lakk paremal pool. Kes sest Margusest Wiljandi sillakohtule teadust  annab, saab head waewapalka. (190) 1 Kuulutused. Ontsa C. N. Jakobson'! »v«»ssts - tcrsts Hecrks Tartus peetama näitcmüügi tarbeks saawad kingitusi wasta wötma: Herra G. Danie! ja neiu M. Aras, Kanapääs. Proua A. Jänes, Hiljamöisas Haslawas. Kooliõpetaja A. Nõu, Kastolatsis. Kooliõp. Tarkpea, Kawildas. Kooliõp. J. Reinwald, Ulilas. Proua M. Kanep, Otepääs. Proua L. Kann, Wörus. Proua M. Ojasson, Wara Matjamaal. Köster Joh. Muthmann, Waiwaras. Neiud A. Soerd ja M. Soerd, Pärnus. Neiu L. Sell, Ilmatsaares.  Maja omanik K. Kornel, Walgas. Herra G. Roosmann, Riias, tagumises  Keisri aia uulitsas X? 3. „Wirulase" ja „Walguse" toimetused Tallinnas. „ Sakala" toimetus Wiljandis. „ Eesti Postimehe" toimetus Tartus. Peale selle palume kõiki auustatud Eesti seltside ja Aleksandri kooli abikomiteede eestseisust,  linnas ja maal, nimetatud otstarbe jauks kingitusi wasta wõtta ja hiljemalt kuni 7. Juulini s. a. Tartusse, W. Müller Peeterburgi uulits 1, ja J. Neumann Riia uulits H 49, kätte ära saata. toirnetcrzcrH. K. Wahrhusen Viljandis müüb Fdawa hindadega: aia- ja turba labidaid, terasest ja rauast, heina- ja sõnikn harka, rehasid, sepa- ja kiwi wasaraid, igat seltsi terast, ratta- ja kantrauda. Inglise käiasid, õngesi ja õnge nööri, ka head seebi kiwi ja iseäranis head ,-> m»klk «liiiiret, . Arjrr mõisa ilusas roht-aias sMb pühapäewal enne Jaani päewa, Nd. Juunil ilmalik laulu- ja muusikukontsert  ja näitemüük (basaar) ära peetud. Kosutama  jookide müük (buffet) saab ka olema. Piletite hinnad: I. pl. 1 rubla. 11. pl. 50 kop. 111. pl. 20 kop. Hakatus kell 3 pärast lõunat. Rohket osawõtmist palnb (180) 2 Eestseisus. Kullamaa kihelkonna Eesti Aleks, kooli obik. eestseisuse teada andmise peale saab Nelipühi wiimasel pühapäewal 7. Juunil 1883 Kullamas herra Bückoff'i juures Aasaari pidu olema. I. Näitemiiük, mis kõnepldamiscga alustab. II Kontsert. 111. Näitemäng. IV. Tants. V. Pidusöömaaeg. Pidu algab enne lõunat kellu 10. ajal. Piletid saab sellesama päewa pidutoimetusest ja sissetulemine saab Gesti Aleksandri kooli heaks. Kõiki Lääne maakonna suguwendi  ja õdesid ja niisama kõiki Eesti Aleksandri  kooli sõpru ligi ja kaugelt palutakse sellest pidust osa wõtta. (134) 1 Pidu toimekond. soowitab odawa hindadega järelseiswaid kaupasid:  kuiwa ja malmis õerutud maaleri wärwisid Hliia wärnitsat ja lakki, nõndasama ka ilusat Peeterburgi tsitst, kanga lõime, tsitst õobeneti (kirmi) ja siidi rätikuid, kallingot, totmuriiet, püksi- ja kuue-riiet j. n. e. j. n. e Augustikuul s. a. wõetakse Tartus wasta, kus nad igapidi häid ja auusaid elukombid  leiawad ja ennast Wene keelega tutwustada  wõiwad. Lähemat teadust selle üle Tartus Emajõe-uulitsas Buschmann'i majas. Palutakse wõimalikult juba enne Jaanipäewa  soowimisi awaldada. .189) 3 (isi) Wiljandis