Tallinna Sõber w z. Kolmas aastakäik. Tallinnas, 9. Mriknu Mwal 1881. Uieiildne aealeht Ecstirahwilit »«»i ja linnades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Tallinnas LiudforS'i piiriatc triikimajas: «aStal S rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rnbla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: AgStal 3 rubla - pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maklawad iga rea ehk lcsse aseme pealt S kop. Tellimised wöetakfe wasta: Lindfsrs'i pärrate trükimajas. Aelerõurgis: J. G. Seekandt, o»»u«peas« U S 4. Harws: W. Just. I»ernus: L,. Audewiita. Aakweres: L. Mattly. haides: A. SeidelSerg. Aaplalus: H. A. Kollöerg. Kuresaares - Fy, Lauge. Amölas - K. lir. Raudkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass .<en>.) ReatSter: .Meelejahutaja" ja meelepahandus. Kiri Ambla kihelkonnast. Omalt maalt: Tallinnast: Rahukohtud  -- Uued AS. rubla paberid. Merelahe tinui Aurulaew ~Prinz Friedrich Karl." Barou Girard'i klngit»s> Töörahiva-kortcriinaja. Baltiskist: Aurulaew ~Prinz Friedrich itarl." Pärnu maakonnast: Uputus. Peterbnrgisi: Piiskop Nichter. Wiirst Gorlshakow. Äurdlased. Krvu- stadtist: Tulckahju. Soomemaalt: Juudid. Orenburgist: Tmfl. Stawropolist: Margad. Kijewist: Kentsakas ! wargus. Zanzimst: Wolga jõgi. Sewskist: Margad. Wveralt maalt: Saksamaalt. Austria-Uugrumaalt, j Prantsusmaalt Inglismaalt. Itaaliast. Türgimaalt. Greekamaalt. Jutu leht: Peasüüd. Maja-, maa- ja põllupidajatelt. Kirja waStuscd. Kiriku teadused. "Meelejahutaja" ja meelepahandus. Möödaläinud sügisel seisis .Meelejahutaja'' Nr. 7 sees üts wäga kole ja hale lugu nendest Greeka maakondadest.  miS meel Türgi waiitsnse sall seisawad. Greeklaue Georgios. .waese lese ainus poeg ja toitja, igapidi hoolas ja wiisakas noor mees" olnud ühe terawa sõna läbi „Wuagla sakste" wiha oma peale tõmband. Wähe aea pärast mäletanud rohuaia-waht tema peale, et õunu waraStanud  oleks ja wallakohus pannud teda raha maksma. Oma anu kaitsmiseks läinud GeorgioS Pümmila mõisa pärisherra juure kaebama, kes kohtuherra olnud. Aga „Pümmila saks. Tag-el-Beg" ei ole teda kuulda wõtnud, kui ka Georgios kolm tunnistusmeest toonud, et tema sel öösel koguni mitte seal, waid kaugel wooril olnud. Wiimaks  aga lasknud Tag-el-Beg waest Greeklast wägiwallal mahakiskuva, et .käeluu-praksumisega" murdnud ja teda siis nii hirmsast .wirutada", et noor mees kohe selle peale surnud. Et sesugused jutud lugejale just mitte suuremad .meelejahutust"  sigitada ei wõi. se on selge; aga se inetu jutt ou ka meel teistwiist suurt meelepahaudu st teinud. Sellega olla üks meie maal sündind lugu solgitud kombel suure kella külge riputud. ja seda üksi nuheldud pahategija jutu peale. Nüüd hirnutava pahategijad ja tema seltsimehed  kordaläinud tentuse üle, sest lugu olla fealisel rahival mõjStaw küll. kui ka .Meelejahutaja" seda Greeka ja Türgi nimede alla peitnud. Selle üle kirjutakse meile. .Järwamaalt. .Meelejahutaja" Nr. 7 sees on üks Uue-Greeka keelest tülgitud lugu selle pealkirja all ülespandud: .Kuda Tttrgimaal kohut mõistetakse." Et selle kena jutu walmistaja Wana»Greeka keele ja Geografia mõistja ja tundja olema näitab, seda ei wõi mingil kombel  salata. Et tema aga Uue-Greeka keelt selgeste ei mõista, ehk et tema oma kaunist kõnet luistsuse silmaklaasi abil walmis luuletas. fiiS tahab nende ridade kirjutaja eesuimetud kohtumõistmist selgemini ja täieliku tõe põhjusel Eestikeele peale ümberpanna. et lugejad sellest louust igapidi  selged aru saada wöikfiwad. Kui Koeru-Wao Kogukonnakohus 85 Leikusekuu pääwal  1880 ühe Wao mõisa rohu-aia warguse asja seletas, siiS tuli wälja. et sealine mõisa teumees Johannes Reinglas,  kes mitte .igapidi Ho õlakas ja wiisakas noor mees" ei ole, waid kes juba enne kolme Kogukonnakohtu poolest warguse, öösefe ümberhulkumise ja toore elukombete pärast ihunuhtluse ja rahamaksmise alla mõistetud oli. et sesama Johannes Reinglas sel ööl ümberhulkumas olnud. Selle öösese ümberhulkumise eest mõistis Kogukonnakohus teda ühe rubla maksmise alla. wallalaeka heaks, mitte möisaherra  ega mitte rohuaia-wahihsaks. Reinglas (Georgios) armas aga heaks, rahamaksmise asemel kohwliikeid, Keiserliku  kohtukulli ees teutado, ja selle eest sai.Meelejahutaja"  kallis noor mees üheks pääwakS wangi mõistetud. Anus Georgios, kui wiisakas noormees, pani aga kõigist jõuust ka selle nuhtluse wasta ja kui Kogukonnakohus mitte paljaks kohtukujuks jääda ei tahtnud, siis ei olnud muud uõuu, kui uutmoodi Greeka kangelase üle Jda-Järwa Hakenrihtri herra juures kaeblusi tõsta. Seal sai süüaluse peale seaduslik ihunuhtlus mõistetud, ja et tema ka selle kohtu ees> oma jõuu peale lootes, kõigist wäest wasta pani, siis sai tema kohtu jõuu abil mahawõetud ja sai temale mõistetud ihunuhtlus antud. «Sigist sellest koledast louust jääb ütUniipalj«?tõetuumekest  üle, et üleannetu ja kangekaeline Johannes ReinglaS,  waStapanemise pärast Kogukonuakohtu wasta ja kohtu- wauemate tekitamise pärast, kohtukulli ees, kohalise Hakenrihteri  herra poolest seaduse põhjusel ihunuhtlnse alla mõistetud ja pandud sai. Mida lueme meie aga /Meelejahutaja" 217 ja 218 lehekülgede peal? Oh seda häda ja walu! Seal saab i,Meelejahutaja" kallis pojuke nii rängaste piinatud, tema kõrist saab kiuniwõetud, kuida Kriimsilma isand seda waga lammastega teeb. Siis wäänatakse tema parem kast kahekorra,  et luu ,praksumisega" murrab, ja murtakse wassaku käe sõrmed; rääkimata jäägu weel se mõrtsuka wiis, millega  teda Se oli nägemata; appi keegi Ristiinimene ei saanud; uks oli seespoolt tabas, Mida wõis rängaste piinatud kallis noormees wiimakS keha, kui aga „Pümmila" (Prümri) mõisa õue wärawa ees oh kui walus! hinge heita ja ärasurra! Mil kombel surnukspeksetud Reinglas jälle elusse tõusnud, seda jätab ~Meelejahutaja" seletamata. Meil aga on teada, et tema pärast jälle teenistusesse lagast läks, mitu paama tööd tegi ja Mihklipääwa õhtul Aruküla  kõrtsis teiste meestega wahwaSte wõitles, künni üks tundmata wähelane, mustawerd mees, kellel harm palges ja kes üsna Tapa-Kondimaln kõrtsmiku, Jakob Juutmanni näuline oli, Waole tuli, nimetud nöörimeest salaja kaasa wõttis, teda ühe walgusehallika juurest teise juure wedas ja asja nii kaugele toimetas, et mees nüüd enam tööd ei tee, maid ümberhulgub ja hiljuti Wao kohtutuas jälle kohtuwanemaid sõimata heaks arwaS. Auuwäärt kõrtsmik on kord ise Hakenrihtri kohtu all seisnud ja otfib nüüd kui walgustud mees abi enesele ja teistele. Sellega oleme eesseiswa louu tõepõhjust lühidelt seletanud.  Uueks aastaks soowime kõigist südamest, et Esti kirjanikud rahwale ikka terwed ja küpsed kirjatoitu ettepanekfiwad,  et tõele auu ja õigusele õigus jääks, et laidmväärt mehed olgu nemad, keS tahes laitust ja nuhtlust, auuwäärt mehed aga auustust ja kaitsemist leiakstwad. Edasi soowime meie, et rahwa walgustajad ise ka ikka tõeste walgustud ja igal aeal tõe armastajad oleksiwad." . . . . K. Niipalju meie auusa, tuntud ja igal poolel auustatud kirjasaatja poolest. Tõe tunnistuseks on mitmed Kogukonna  kohtu protokollid jllurevandud, mida siin üleswõtta ruumi ei ole. Omalt poolelt peame meie lisama, et se koguni kölwatn  on, kui mehed mööda maad söidawad, tüliasju otstwad  ja pärast ka awalikust lehtest leiawad, mis sesuguste tundmata auumeeste walekaebtufi, pahategijade ja kangekaeleliste  ~m e e lej ah u tus e ks" aga auusa ja rahulise rahwa meelepahanduseks wäljalautawad. ~Rahwuse"  nimel ja „rahwuse" heaks üteltakse seda tehtama. Kes on siis aga Eesti rahwuse paremad wäljanäitajad. kas Eesti kohtualused? Se kohtumõistmine, mida Meelejahutaja"  siin hukkamõistud, se ei tahtnud ju muud midagi,  kui Eesti rahwuslifi kohtuwanemaid kangekaeliste waStapanijate ja teutajate eest kaitseda, teu. tajate eest kellel ometigi õigust olema ei peaks, oma pahategufi  ja oma kangekaelust Eestinimega katta. Mis jääks wiimaks sellest Eestinimest üle, kui seda sesugusekS katteks tarwitada tohiks? Mis jääks meie awalikudest lehtedest üle, kui need ennast pahategijate ja tülitegijate eesseisjaks teekfiwad? Mõtelgu Eesti kirjamehed ja aealehtede eesseisjad selle peale ja pidagu meeles, et Eesti kohtumehed  tähtsamad Eestlased ou, kui Eesti kohtualused. Et nüüd kord selle juures oleme, siis on meil weel paar sõna Meelejahutajaga" rääkida. Meie leiame selle lehe sees wahest ka üht keelt, mis kogum mitte Eestikeel ei ole waid muud midagi, kui Kadakasaksa keel, Sellesama ,Meelejahutaja" numre 205 lehekülje peal ja meel teistes paikades seisab, See ei lähe minule mitte korda" ja /ee ei lähe sinule mitte korda". Neid lauseid on aga keegi Saksakeelest Eestikeele sisse kannud, kes üht keelt ei mõistnud ja teist keelt ei auuStanud. ,Mich angehen" ehk ,Dich angehen", ja angehen" üleültse, on kaks Saksakeele  lauset, millel üksteisega midagi tegemisi ei ole. Üks tähendab: »Se ei puudu minusse" ehk „se ei puudu sinusse"; teine tähendab: /ordaminema, sündima, kõlbama/  aga enamist ikka natuke poolikul wiifil, kui umbes: /eisab ka." „Korda minna" wõib meil üksi meie enese nõu ja meie enese töö; teiste nõu ja teiste töö läheb üksi nendel /orda" eht läheb nurja. Se, mida teised nõuawad ehk teemad, se wõib küll mitmel wiisil meiesse, meie külge puutuda, wõib aga üksi neil korda minna. Meil oleks weel mõnda tähendada, nii heaste ,Meelejahutaja" mõne kõnewiisi, kui ka mõne jutu ja jutukese kohta, nimelt näitab meile „Kolm küsimist ja nende wastus" nii komistaw ja lonkaw olema, kui seda weiked naljajutud ja jutud, mis täheuduse-sõual õpetada tahawad, koguni mitte olla ei tohi. Aga jätame se kord. Ehk mõeduwad need tähendused niipalju, et .Meelejahutaja"  eesseisus edaspidi suurema hoolsusega oma kaas-töötegijate  südamepuhtufe ja keeleselguse peale waatab ja tõeste selleks saab, milleks asutud on, se on Eestirahwa õpetamaks ja kõrgedawaks meel ejah utu seks. Seda soowime kõigest südamest! Ambla kihelkonnast oleme järgmist kirja saanud: "Auustud Härra redaktor!" ~Tallinna Sõbra" minewase aastakäigi 50. numbris, milles Teie Ambla ja Türi laulukooride ärakeelamisest räägite, tõstate Teie sõbralikult auustatud lugejate silmade eest katte ära ja näitate neile „kareda ajawatmu' tegewuft mille põhjusel küll wist laulmine Amblas ja Türis ola ära keelatud. Teie ütlete küll, et Teil laulu keelduse põhjused tundmata on, aga püiate siiski osawa leiduse ja wäljaarwamise jõuu waral auustatud lugejatele teadaanda, et laulu keeldus »poliitika klubede" ja waimu" pärast olla sündinud. Selle teaduse eest tuleb Teile tänu anda. Kuuni Teie osawa leiduseni otsisime meie asjata neid Põhjust, mille pärast »kare ajawaim" hörnad laulu kenaduse taimed katki murdis, aga meie ei leidnud neid mitte. Meie kuulsime aga, et laul olla Male" läinud; mill wiini, fee jäi meile taieste teadmataks. Nüüd olete Teie meile sõbralikult appi tulnud ja oma suurema >a kõrgema teadmisega meile otsitud Põhjusi naitunud. Et meie aga, nii mitme aastasel laulu põllu tegemisel,  , poliitika klubesi" ja ,wöerast waimu" Ambla laulukoori  sees tänini mitte ei ole tunnud, ega ka mujal Eesti laulu nurmel näinud, sellepärast palume Teilt alandlikult asjalikku seletust järgmiste küsimiste Üle. 1. Missugusel wiisil on EeeSti laulukoorid, nimelt Ambla laulukoor, ,poliitika klubed" ? 2. Missugune on see »wõeras waim", kelle waStu Amblas laulu keeldusega wõideldakse? Auupakkamises ootab Teie käest asjalikku seletust „Talliu« na Sõbra" seeS nende küsimiste peale Teie alandlik A. F. Raudkepp, tänine Ambla laulukoori juhataja AmblaS, 2. Zanuaril 1881.