-- /Rossia" ou Pekingist sõnumid tülide üle Weneriigi  ja Hhiinoriigi wahel saanud. Selle järel saaks Liwaadias tehtud lepitus koguni muudetud. Nüüd on meie soealaewad juba tük aega Waikses meres olnud, mis Wene walitsusel rohkem kui 15 millioni rubla maksis, ja endisest tasumisest (5 millioni rubla), ei wõiks nüüd enam juttu olla. Peale seda ei olda nüüd ka enam endiste kaubaajamiste õigustega rahul ja loodetakse, et selle asemel  Korea sadamad Wene kaubalaewadele lahtitehtud saakfiwad, millest Jda-Siberi ja Amuuri maakonna suurt kasu saaksiwad. Ka teistel Euroopa riikidel oleks sellest kasu, kui Weneriigi pärimised täidetud saamad. Ka kirjutakse  Pekingist, et Wene merewägi HHiinale suurt, hirmu  teeb ja söeawäge koguma sunnib. Sõeaparlei poolt pannakse Weneriigi pärimist liiaks; sealised aealehed kirjutawad,  et nüüd 120 millioni rubla päritud oleksiwad. SiiSki hakkab Hhiiua walilsus aru saama, et Weneriigi üle sõea teel wöimust ei saaks. Kõik teised riigid nõuawad  oma kaubaajamiste heaks rahulist lepitust ja seda oleks oodata. Hhiiua poolt on Priuz Li-Hhung-Tshang Korea Kuninga juure saadetud, kuida arwatakse, Kuningale nõuu andma, et oma riiki lukkudest peastaks ja sadamaid wõeraSlele lahti teeks. Inglismaa Saadik Lord Dufferin, kes mõneks aeakS omale maale läinud, saab pea tagasi oodatud ja kuida Wene aealehed ja nüüd ka Inglismaa aealehed kirjutawad, tuua tema täilisi wolikirjasi kaasa, kõigi nende asjade üle Wene walitsusega kauplemist ettewõtta ja kindlad, jäädawad lepitust teha. mis ehk nende riikide wahel Aastas tüli sigitada wõiksiwad. Inglismaal on luutud, et kadedused Weneriigi edenemise üle löuuepool Aasias. Inglismaale muud toonud ei ole, kui muret kahju ja õnnetust. Nenda oli ka Asghanistaui sõda, mis nii palju werd ja nii palju raha maksis, nendest politika kadedustest sigiueud. Rüüd tahetakse mõlemite riikide wöimuskonda Aasias kindlast määrata. Weneriigi Saadik Berliinis, Geheimerakh Sadurow  on Peterburgi tulnud. Moskwast. Selle kuu 5 pääwal oli Mõskma Studentide seas suur kära. Nemad oliwad hullas 9>'ektori  käest seletust pärinud, miks 6 Studenti Uniwerfitätist mäljalükatud saanud. Rektor ei tulnud aga mitte wälja, maid andis seda asja Kindral-Kuberuörile teada. Selle üle pahandasiwad ennast noored mehed ja kogustwad ennast meel suuremal hulgal kokku. Kui nemad ka Politseimeifire. Kindral Koslowi sõna peale ühest ei lahkund,  saiwad kõik koosolijad, umbes 400 meest mangi pandud. Teisel pääwal lasti kõik teised lahti, üksi 6 peameest on kinni jäänud. Jälle kirjutakse Moskwast tulekahjude üle, kus juures inimest hukkasaanud on Selle kuu 4 pää oal, homikul kell 4 läis Gutjewi puu-maja põlema. Tuli oli teise korra peal tõusnud ja lendas kange tuule mõimul lühikese aeaoa läbi maja. Unest äratud inimesed kargastwad  aknatest wälja, murdstwad luid ja saiwad teist raskeid  wigadust. Kolm inimest on tulesse jäänud; need on Politsei-Unterohwitseri Filippowi 50 aastane naene oma 15 aastase tütrega ja 90 aastane lesknaene Polidaro o. Wiimast katsus üks wahwa tuleknstutaja peasta, ronis läbi laegi üles ja tahtis teda wälja kanda. Hirm oli aga wanakese meelt nenda seganud, et ennast wägise peastja käest kiskus ja surma leidis. -- Teises majas on üks meike la s tulesse jäänud. Se maja oli kurja käe läbi põlema süidatnd. Gadj >! tsvist. .Nedelja" on seda meidrad ssnunüd  saanud: Hiljuti oliwad mõned talupojad ühest kaemust  mett nutmas, kui mee peal üht pühakuju nägiwad. Kui weel nõuu pidamas oliwad, mis sellega Peele hakata, tuliwad mõned tüdrukud ja rääkistwad. et nemad seda pühakuju mõne tunni eest õhkus kõikuma näinud, kust pärast kaewu langend. Sõnum jooksis suure kiirega läbi maa ja kuju sai taewaft langend imetegewaks kujuks peetud. Möisa-omanik laskis kabeli kaewu üle ehitada ja rahwast langes suuredes parwedes senna, palweid tegema. Edaspidi seifiwad pühadel kirikud tühjad ja Preestrid kaebafiwad. Politsei poolest sai asi järel tuulatud ja pühakuju Politseisse hoida antud, kus se ka nüüd meel on. Kuida nüüd ülestutnud, on kõik se ar alud ime mõisaomaniku  tehtud, kes sellega midagi teenida tahtis, sest magad rändajad ei tulnud mitte tühja käega pühakuju kummardama ja mõisa omanik pistis magad anded oma enese tasku. . . , Rostowist. Wladikawkas-Rvstowr raudtee peal kargas selle kuu 3. päämal postirong roopetest, 6 wagonid  on lõhutud, 12 inimest raskest haawalud ja üks laps surmatud. Raudteest on 60 sülda lohutud. Saratowist. Waese rahma seas, kellel nälja aeal leiba mäljajägatakse, on usk tõusnud et maa-ilma ots tulemas oleks. Kuida sealised aealehed kirjutawad, olla se usk mõne kombe läbi figinend, millega leiba waestele jäaatakse. Õnneks on lõpetus koguni lühikese aea peale, juba 1. Näärikuu pääma peale määratud ja sellest loode- takse, et se ebausk pea lõpetust leiab. -- Mi unes linnas Wolga maakondades, uimelt WolskjS, Atkars-is ja Serdobskiä  on linna ametnikud kohtu alla autud, et linna wargndusega hooletumal kombel ümberläinud, ehk seda ka omakS kasuks tarwitauud oliwad. Ka on kaks rikast kaupmeest,  Gubashew ja Merkuljew kohtu alla antud, kes 100,000 rubla eest hädaliste heaks odawad wilja WolSki tallitama pidiwad, seda raha aga esiteks oma enese kaubaajamiseks  tarwitastwad, siis liig kõrge hinnaga wilja ostsiwad  ja seda pärast pehastand laewade peale lastisiwad. mis tee peal lagunefiwad. Selle läbi on kolmas jägu Wolski rahwast nälga jäänud ja Senator Shamshin, kes kubermangu asju ülewaatamaS käis, on neid asju karmi ülekuulamise alla annud. Hhar k o w i st. GutjanSki sukruwabtk, Bogoduhowi  ligidal on mahapõlend; kahju on 800,000 rubla suur. Warshawis läks selle 7 pääwal Neimarki tubakawabrik  põlema. Tuli sai küll pea kustutud, siiski ou ülemine kord ärapõlend ja seal 10,000 rubla eest kahju olnud; tubakad ja wabriku mashinaid ou 36,000 rubla eest põlend. Lodzis nähti selle kuu 2 pääwal, kell 2 ja kell 3 wahel taewaft järsku pimedaks miuen a, kui oleks öö tulnud; paksu ja rasked lund sadas. Kui pime uS kõige paksem oli, lõi wälk läbi lumepilwe, kõne heal kõlas, korraga  lahkufi vad pilwed ja päike paistis selgest. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Tülid Juntide pärast on ennast Berliinis õige inetumal kombel ilmutand. Laupääwal, selle kuu 6 pääwal oli üks rahwakogu kutsutud ja senna oliwad ka Juudid tulnud, kes Berliinis ennast juba mõnest  aeast saadik täieõiguliseks kodanikuks luewad, kuida nendel seaduse järel ka selleks õigus on. Rüppel, ühe meike nädalilehe Redaktor alustas koosolekud, ütles seda üksi Ristirahwa nõuukogu olema ja päris, et kõik Juudid mäljalähekstwad. Kära hakkaS peale. Juudid rääkistwad wasta, Ruppeli sõbrad seisiwad tema kõrwas ja igalt poolel  karjuti : ..Juudid wälja, Juudid wäljaWiimaks tehti natuke rahu ja neile anti luba kogusaali jääda, kes rahul olekfimad. Kõnepidaja. Dr. Henrizi astus ette ja pidas Juutide wasta kõnet, kuida nemad raha ja wara ja nüüd ka wäge ja wöimust oma kätte kisuksiwad, kuida suurem jägu Saksamaa kirjandust nende wöimuse all seisaks  ja sedawiist kristlikku waimu kristlikust riigist wäljakihutaks.  Dr. Henrizi luges ! õ °.ed kohad Talmudist, se on Juutide era-usuöpetusest, mis pettust ja ülekohut Ristirahwa  wasta kiidaksiwad ja kässikffwad Juba ammu oleks sellele 1000 marka pakutud, kes tunnistada suudaks ei need õpetused Talmudis mitte ei seisaks, aga rahamaijad  Juudid ei oleks seda kõrged hinda mitte teenida suutnud. Kõne segas tõtt ja tühja tülikihutust segamini ja iga kõnejäu wahel kõlas kära. ühelt poolelt Juutide wasta, teiselt poolelt kõneleja wasta. Aga käraga ükst ei lepitud mitte, siin ja seal kargas üleslihutud rahwas Juutide  kallale, kiskus nende küborad peast, tallas jalgade alla, wiskas Juntist ü sikult ja hulgakaupa saalist wälja ja nende kübaraid taga järel. Aeg - aealt tõusis täieline kiskumine; hädakisa kölaS igast nurgast ja igal poole! oli meriseid uägusi näha. Kui lõpetuseks ,Keisel elagu!" kolmel korral hüüti, laks kära wast õiele lahti. Mõned karjust ma d. et üks Juut selle hüüdmise peale mitte kostnud ei oleks. Kõik kargastwad laudade ja toolide peale ja selle õnnetuma kallale, kes mitte hüüdnud ei oleks. Kära ja kiskumine wenis majast uulitsa peale, kus wiimaks Politsei seda soigutaS ja hullemaid käratsejaid  Politseisse wiis. Kõlwatu on se lugu küll, aga pahast seemnest pidi kord looduslikul kombel paha wili kaswama. Nimelt Berliinis figiwad mitmed weiked aealehed,  mis suurelt jäult Juulide juhatamise all seisawad ja nalja näu all auustust Ristiusu õpetuse ja õpetajate wasta rahwa südamest petnwad. Nüüd on rahwas nägema  hakkand, kuhu sesugused umbusu õpetused weawad ja pöörab ennast nende wasta, kelle sugu poolt need õpetused  tuliwad. Kuida asi edaspidi läheb, se on weel teadmata.  Kära ja tüli on suur, estiteks küll weel suuremalt jäult aealehtedes sulega ja kõnekodades keelega; karta on aga ikka, et se kära ja tüli, mille juur kõlwatu nali, kölwatumateS  aealehtedes oli, kord sellest kitsast piirest wälja kargab. Nali on hea asi, nalja ei tohi aga iialgi selle wasta tarwitada, mis igaühe auustuse all seisma peab. Saksamaa Riigiwalitsusel ei olnud esiteks himu, Inglismaa ja Prantsusmaa nõuu järel üht uut lepituse kohut Greeka-Tülgi piiri pärast seada lasta. Nüüd olla aga ka siitpoolt kinnitub, et Saksamaa ka selles asjaS teistest Euroopa riikidest ennast lahutada ei tahaks. Enne peaks aga Türgi poolt ja Greeka poolt kinnitub olema, et mõlemad selle kohtu otsust waidlemata wasta wõtakfiwad  ja täidakfiwad; ka peakstwad enne lepitusekohtu kokkuastumist kõik riigid ennast selle üle ühendama, et otsusewõtmisekS mitte kõikide hääled, waid üksi rohkem jägu häälest tarwis läheks. Aus t ria -Un gruma a l t. Kronprinz Rudolfi pulmad on tulemas ja selleks, nenda kui ka kõrge noore paari majatarwituseks oli mõnda Pariisis tellitud. Selle üle oliwad ennast nüüd Wiinilinnawanemad nii wäga pahandaud et Keisrikoja ametnikude poõlt selletust pausi. wad, mtks mitte kõik Wiiuis tehtud ja ostetud ei saaks. Ka wötstwad linnawanemad nSuuks, niikauaks selle suure pidu etti walmistamist seisma jätta, mis Wiini linn Keisrile ;a tema lastele anda tahtis, kuuni wastus tuleks. Seda on muidugi Keisrile teada antud ja Keiser on targa wanematele kirjutada lasknud, et tema seda pidu koguni mitte wasta wõtta ei taha. Seda raha, mida pidukuluks määrati, wõiksiwad linnawanemad waestele anda, tema paneks omalt poolelt weel 20,000 guldnad juure ja Kronprinz  omalt poolelt niisama palj i. Nüüd on wanemate silmad korraga lahtiläiuud, et se natuke häbemata õieks, Keisrile ettekirjutada, kus tema oma lastel' kingitusi ja majatarwitusi teha laSta ja osta tohiks. Nüüd on muidugi kõige nende paha meel linnawauemate peale suur, kes ennast pidu peale rõõmustafiwad ja pealegi weel, kellel lootuS oli, oma tü reid auu-neitfitite sekka saata, Bel giamaalt. Mitmes paikaS Belgia maal hakkawad weetõusud suurt häda ja kahju tegema. Huy linn on suuremalt jäult wee all. Luttich-Mastrihti raud tee peal seisawad mitmed raudtee jaamad wee all. Mitmest  paigast on sõnumid suurte kahjude üle tulnud. Prantsusmaalt. Endise Präfideuti Thiers'i abikaasa  on nende pääwade seeS surnud ja suure auga oma miinuse rahupaiga peale saadetud. Sellega ei taha aga tulipunased wabadusemehed koguni mitte rahul olla. Uks nende tule- ja tõrwa-meeste eestwedajatest, meie tuutud Feliks Pyat (Piaa) teutab surnud wee! maS wiimiseS sängis, ja seda üksi sellepärast, et aastal jB7l Th.iers neid mehi ja naesi maha rõhus, kes Pariisis kõiki tähtsamid  majasi põlema pistsiwad ja nimel neid tapsiwad, keS ennast nende wägiwalla alla heita ei tahtnud.  Sel aeal, kui Prantsusmaa kõige raskema õnnetuse all ägises, kui Saksamaa sõeawäed Pariisi ees seifiwad ja karta oli, et nemad igal pääwal Pariisi kull r wõiksiwad, sel aeal sõitis wana ThierS, kes juba rohkem kui ühe inimese iga elatanud oli, läbi Euroopa ja otsis oma isamaale abi. Abi ei antud temale ja tema isamaale sel aeal küll kusagilt, aga siiski on ikka arwata, et Prantsusmaa  weel rohkem kautanud okeks, kui wana Thiers mitte igal poolel ette ei kostnud sel aeal Kom nmardid Thiers i maja maha ja lõhkufiwad müürid, mis tulest ülejäänud oliwad. Kui jälle natuke rahu tulnud ja nimelt ThierS'i hoolekandmise läbi raha peale ThierS'i maja jälle ülesehitud.  Nüüd on se uhke maja testamenti läbi, Pariisi linnale tingitud, aga Feliks Piaa ja tema seltsimehed ei kannata sida mitte, waid ähwacdawad maja uueste mahakiskuva  ja Gomorrah tuhka wanemate peale puistata. Saadikute kogus kestawad waidtemised koolide pärast edasi.  Punased wabadusemehed päriwad, et kõik usuõpetus koolidest wäljawisatud saaks. Selle wasta panemad teised ja näitawad statistika abil, et Prantsusmaal ikka wee! 36 millioni inimest elawad, kes ennast usklikuks tunnistawad,  kuna ainult 82.000 inimest ennast igast usust lahti ütelnud oleksiwad. Selle suurema rahwahulga eestseisja annab seadusetegijatee mõtelda, et se koguni mitte wabaduse  näguline ei oleks, kui üks mees üheksa üle walitseks. Asjad ei ole weel lõpetusele jõudnud. Tüli Roheforti' ja Gambetta wahel kestab ka ikka weel edasi. Et Rochefort omal aeal Gambettad palunud ou tema eest kosta, ja et Gambetta tema palwet kuulda wõttis ja teda ka oma enese rahaga tuetas, seda tead wad nüüd kõik, siis sõimab wana mässaja nüüd Parlamenti Präfideuti igal poolel, kus iialgi wõimalik on. Se näitab aga temale enesele suuremad kahju tegema ja arwatakse, et ka tema enese partei kõiki usaldust tema peale kautab. Kui kaugele need kiriklikud tülid üht rahwast saata wõiwad, seda on sellest naha, et möödaläinud aastal umbes 600,000 kooli wanulist last mitte koolis käinud ei ole. Millest tuleb kõik se õnnetus? Wist sellest, et rähmale  usuta koolist üksi heaks kiidetakse, rahwa südames aga usu tarwitus liikumata elad ja seda wiisi laste wanemad  kahe wahele jääwad, missuguse kooli oma lapsi saatma peawad, kuuni aeg üle läheb ja lapsed koguni ilma koolita jääwad. -- Eestiwennad, - peab asi meie maal ka nii kaugele jõudma ?! Inglismaalt. lirimaa asjad seisawad ikka weel wana korra, ehk parem umkorra peal. Igal pääwal kostawad sõnumid Maa-liiga wägiwalla üle, mis juba kõiki wöimust oma kätte kiskund on ja iga rahulist meest surmamisega ähwardab. Selle kõrwaS näitab aga ka rahulisem rahwas oma julgust kokkuwõtma, aga paraku ka korrata wiisil. Juba on peakihutaja Paruell ja mõned tema seltõfimeestest ähwardusekirjasi saanud, mis kõiki õnnetust nende peale weeretawad ja nendele surma kuulutawad.  RiigiivalitsuS peab nõuukogu nõuukogu peale ja saadab söeawäge lirimaale, ikka aga weel ilma kindla käsuta, tõeste Püssist laadida ja midagi teha.