G. Blumberg pani oma põllumeeste kooli plaani ette (mis Sakalas 1882, 28 ära trükitud). Selle Plaani wastu oli küll töistel koosolejatel palju ütlemist,  kuid õp. herradel Hurtil ega M. Jürmannil mitte. Ka nende kirja tülide üle ei tehtud midagi otsust. Mina lubafin 21. Detsembril küll 24 tunni sees põhjuskirjad peakomitee juhatuse kätte anda, aga töisel päewal peeti selle küsimise üle nõuu, et kas kommission wõib põhjus kirja ja õpetus plaani selle nõnda nimetatud peakomitee kätte usaldada? Kommission  tegi ühel healel otsuseks, et seda ei wõi, ei tohigi mitte teha. Siis tegi kommission ühel healel otsuseks, põhjuskirjad peakomitee liikme prohwessor Koeleri kätte Peterburgisse saata, selle palwega, et tema neid tarwilikul korral ministri herra kätte kui kommissioni tööd annaks, aga mitte õpetaja herra J. Hurti kätte. Aleksandri kooli põhjuskirja kallal tegi kommission  22. Detsembril hommikust künni õhtu hilja tööd, parandas ja täiendas teda ja sai temaga walmis. Tartus olewate kommissioni liigete kätte anti üle silumine ehk redigeerimine ja puhtaks kirjutamine. Kommission wõttis, nagu muidugi mõista, need otsused, mis 21. Januaril 1881 peakomitee ja abilomiteede peakoosolek tulemase Aleksandri kooli kuratoriumi kohta tegi, põhjuskirjadesse wastu, paljalt mõned weikesed õiendused ehk parandused, kelleks tall jo luba oli, saiwad tehtud, kellest ehk kõige tähtsam see õiendus, et iga kolme aasta pärast astuwad walitawast liikmest kolmas jagu wälja endine otsus (21. Januarist  188 l) oli, et walitawvst liikmest astuwad  iga kolme aasta järele kolm liiget loost läbi wälja, muidu piaks ühel korral jo 4 wälja astuma. Wolikirjas, mis prohwessori herrale Koelerile saatsime, tulewad töiste punktide seas järgmised punktid ette: „Need mõned peakomitee liikmed tahawad: Meie kommission antku omad tööd nende kätte ja ütlewad, et nende juure ei olewat siis pikemalt mingisugust heaks-arwamist ega wastu wõtmist abikomiteede poolt tarwis, waid nemad toimetawad siis nende põhjuskirjadega nõnda, „kudas nad seda ise seaduse ees wõiwad wastutada" (J. Hurti sõnad). Põhjuskirjade kommission leiab nende kõnedest ja ette panemistest põhjusid, mis meie umbusaldust  nende wastu äratawad, kaswatawad; meie kommission kardab, et nemad tahawad Aleksandri kooli ehk üheks põllumeeste kooliks teha, mis peale rahwas oma kopikaid mitte andnud ega abikomiteed neid korjanud ei ole, ja mis muutus rahwa seas suurt pahandust tooma saaks) sest G. Blumberg pani plaani ette, mille järele koolist tõeste, põllumeeste kool saaks. Peakomitee liikmed J. Hurt, M. lürmann  ja töised ütlewad: Kõu mõis on saadawal ilma hinnata. Seks nõuab aga ministri herra enne Aleksandri kooli põhjuskirja, õpetusplaani ja kooli ülespidamise plaani (Etat), et need sedamaid  kinnitamiseks sisse antagu (J. Hurt). G. Blumberg  ütles hiljem kogemata: „Õpetus plaan ei lähe iialgi PeeterburgiSse, waid seda kinnitab Tartu kuratori  herra." Kui meie kommission ütles, et meie põhjus kirja tööga weel mitte walmis ei ole, siis ütles M. Jürmann: „siis wõiks põhjuskirjast aga üksnes pea asja lühidalt ministrille ette panna." (Wõrdle, mis Hurt ütles, kellel neist on õigus?!). Nemad (Hurt, Jürmann, Blumberg) tunnistasiwad omalt poolt seda koosolekut, mida 21. Detsembril pidada katsuti, täielikuks koosolekuks, et küll nende awaliku ütluse järele abikomiteeft paljalt 26 abikomiteel saadikud ehk wolimehed koosolekul oliwad  ja umbes kaheksast peakomitee päris liikmest neli selle koosoleku wastu protesteerifiwad. Ma saatsin ülemal nimetatud põhjuste peal põhjus kirjad kommissioni nimel peakomitee liikme prohwessori Koeleri katte, osalt wiimsel jõulu pühal, osalt wiimse wana aasta eh? esimeste uue aasta päewades.  Tõisiti teha kommission ei tohtinudgi, suur asujate kogu oli jo teda oma asemikuks walinud ja temale käsu andnud, enesele (suurele koosolekule) walmis tehtud põhjuskirjad Januari alustusel (1882) ette panna. Kommission ei wõinud peakomitee  liigete seletustest, mis segased ja oma-wolilised  oliwad, mitte näha saada, et tarwis oleks olnud, üleliigse rutu läbi põhjuskirju puudnliselt teha. Kõu mõis, mis peakomitee liigete poolt ilma hinnata üeldi saadawal olewat, on weel praegugi pikema aja peale wälja rentimata, on praegu saadawal ja oleks ehk Aleksandri kooli päralt, kui mitte peakomitee juhatuse poolt puudulised alama kooli jõhjuskirjad ei oleks sisse antud, waid ühe kõrgema kooli põhjuskirjad. Pealegi ei näinud põhjuskirjade kommission enam kedagi õiget peakomiteed, ta nägi üht poolt midagi toimetawat ja töist poolt selle toimetuse wastu pro- testeeriwat. Kommissioni kohus oli selle peakomitee jau poole hoida, kes korralise ja seaduslise asja toimetuse poole oli. Kes wõis selle eest. seista, et nimetatud herrad, kui nad kommisstoni tööd kord oma kätte oleks saanud, neid enne riigiwalitsusele sisse andmist ei oleks muutnud? Niisugusel korral olekflwad asutajad kinnitatud põhjuskirjad kätte saanud oleks ehk aru wõinud saada, kust see tuleb, et sealt enam seda punkti ei leita, seda ja seda tõisiti leitakse olewat kui sisse antud põhjuskirjades oli. Õpetaja herra M. Jürmann oli jo 1881 Januari koosolekul peaaegu kõik peakoosoleku otsused, mis kuratoriumi walimise kohta käisiwad, koguni tõisiti nlesse kirjutanud kui nad tehtud oliwad, nad oliwad tema enese ette panemiste sarnatseks juhtunud. Õpetaja  herra Hurt ütles 21. Detsembri nõnda nimetatud  koosolekul, et kommissioni poolt walmistatud põhjuskirjad wõiks asutajate abikomiteede nimel riigiwalitsusele  kinnitamiseks sisse antud saada, ilma et neid tarwiski oleks enne peakoosolekule ette panna. Kui mina selle peate tähendasin, et see jo kui riigi walitsuse petmine wälja näeks, siis sai president wihaseks ja nõudis sõna tagasi wõtmist, mis ma aga mitte ei wõinud teha. , Kõiki neid nimetatud ja siin nimetamata jäetud põhjusi tähele pannes, segaduse ja seaduse wastalisi asju tulema kartes, saatis kommission põhjuskirjad meie rahwa kindla usalduse mehe, selleaegse lihtsa peakomitee liikme, nüüdse auupresidendi prohwessor Koeleri kätte ja mina kirjutasin kommissioni käsu järele wolikirja lõpu otsa sõnalt nõnda: „Ärge antke Aleksandri kooli plaanisid mitte õpetaja J. Hurti kätte. Antku tema muud tarwilikud teadused Aleksandri kooli asjust, kui neid nõutakse, ministri herrale sisse." Esimesele lausele tõmbasin mina kriipsu alla, ei mälesta, kas kommissioni käsu peale wõi oma woliga, aga seda mina mälestan selgeste, et kommissioni poolt sellele lausele otsuse tegemise juures õige tubli rõhk peale pandi. Aleksandri kooli õpetus plaani ei ole kommission ka hiljem mitte õpetaja herra Hurti kätte usaldanud, asi pidi segaduse tuleku kartusel häda pärast nõnda seatud saama, et tema kätte kuuni täna päewani weel õpetusplaan ei ole saanud. vr. W. Weske. Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Wäljamaa poliitika elu on igal pool koguni kirju ja segane. Seal ei ole muud kuulda kui dünamitist, sala seltsidest, mässajatest, mõrtsuka töödest ja nende protsessidest j. n. e. Selle wasta on Wene poliitika taewas praegu täitsa pilwita. Terwe suur riik walmistab ennast rõõmsa meelega pühaliku kroonimise pidu wasta ja seal kõrwal tehakse kõik, mis wõimalik riigi alamate elu kergituseks ja riigi tngewuseks, Riigi wäljaminekut püütakse hoolega wähendada  ja sissetulekut suurendata. Riigi- ja Keiserliku majapidamises kautatakse kõik asjata ametid ära ja asutatakse uued tululikud juure. Keiserliku mäeministeeriumis  üksi on sellepoolest muudatust ettewõetud, mis riigile mõne hea miljoni cvahem kulusid teemad. Nõnda on hiljuti ordenite iseäraline walitsus ära kautatud,  nõnda et see talitus edespidi Kõigekõrgema majapidamise  kombemeistri ametiga ühendatud on. Selle wastu asutatakse jälle muid üleüldse tähtjaid ametid ja walitsusi juure, nagu näituseks wabrikutes töötawate  laste ülewaatamine. Juba ammugi kaebati selle üle, et lapsed wabrikutes ülejõuu tööd peawad tegema, milleläbi neile ihu kui hinge poolest kahju sünnib. Seal tehti siis nende üleliia töö kohta seaduseks, et lapsed, kes alla 10 aastat wanad, wabrikutes sugugi ei tohi töösse pantud saada ja neile, kes 12 —l5 aastased, määrati töö-aeg ära. Nüüd on Riigiwakitsusel  nõuu, selle järele waatamiseks, et seda seadust ka peetud saaks, terwet riiki 9 jauskonda ära jautada, kus 9 jauskonna ja 40 nooremat inspektori seaduse korra üle saawad walwama. Et aga riigis kõigest kokku 17,176 wabriknt on ja seega iga inspektori peale üle 300 wabrikut tuleks, sellepärast tahetakse aktsise ametnikuid ülewaatajateks wõtta, kes muidu oma ameti poolest aeg ajalt wabrikuid rewideerima peawad. Saksamaalt ei ole wiimasel ajal mingit iseäranes  tähtjat poliitika tegewuft tähendata. Würst Bismark öeldakse wäga haige olewat, uga sellest hoolimata  on ta hiljuti jällegi tunnistanud, et ta kedagit tõift jumalat oma kõrwal ei salli; tema tahab üksi kõige ministrite eest wastutaja olla, nõnda et need >. ilma temata midagi ei tohi ette wõtta ega teha, waid kõik üksnes tema tahtmise järele peab minema. Asi on wäga seda nägu, et Saksa keisririik, kui ta pärast Prantsuse-Saksa wiimist sõda ilmale sündis, ennast ainsalt Bismark'i tarkuse ja wäga arudlase töö-jõuu peale põhjendas, kui kõik wõimuse tema katte andis. Sellepärast arwawad Saksamaal paljugi, et kui Bismark  kord silmad kinni paneb, stis juba häda saab sundima seaduseks tegema, et iga minister ise oma eest peab wastutama ja oma jalge peal seista wõib. Prantsusemaalt. Prantslased wõtsiwad nõuuks, oma sõjalaewu Tonkingi alla saata ja seda maad oma alla heita, mis nad hõlbsaks asjaks arwasiwad,  kui Hiina walitsus asjale takistust ei teeks. Aga nagu nüüd teatatakse, on Prantslaste ettewõte Hiinas nõnda palju paksu werd sünnitanud, et Prantsuse  walitsus paremaks on arwanud, oma sõjalaewu tükk maad Shanghai ja Honkong'ist eemal seisma jätta. Sellepärast saab paljalt üks osa Hiina meres olewatest Prantsuse sõjalaewadest Tonkingi alla minema. Ka Prantsuse saadik, keda Hiinast ära kutsuti pidada Peekingi  paigale jäema. Jnglisemaalt. Nagu tuttaw, ei tahtnud üks parlamendi liige Bradlaugh nõuuetawat ameti wannet wanduda, waid aga oma auusõna ja südametunnistuse  peale tõendata, et ta oma ametit auusaste ja truuiste saab pidama. Sellest tõuusts suur tüli ja segadus. Parlamendile panti ette, et edespidi Jumala  nime juures mandumine mitte nõuuetaw ei pea olema, waid iga uueste watitatud parlamendi liige, kui soowis, wande asemel oma auusõna wõiks anda. Seda ettepanekut taheti seaduseks teha. Ministri president  Gladstone seisis selle poolt, aga wanameelelised käte jalgega selle wasta. Sadanded ja mitmed sadanded  palwekirjad saadeti alamkojale stsse, kus paluti, et parlament tähendatud ettepanekut tagasi lükkaks, muidu wõida Jnglisemaa taewanuhtluse alla langeda, kui ta parlamendi uksed lumala-salgajatele lahti teeb. Riigiwalitsus ise oli asja ettepannud ja Gladstone pidas ühe läikiwa kõne ettepaneku eestkostmiseks, mida üheks kõige paremateks kõnedeks kiidetakse, mis ta iialgi on pidanud. Aga kõigest sellest hoolimata on parlament siiski nimetatud riigiwalitsuse ettepaneku 292 healega 289 heale wasta tagasi lükkanud. Arwatakse, et riigiwalitsus asja edespidi uueste saab ette tooma ja ta siis wasta saab wõetud. lirimaa aõjad ei ole weel sugugi paranenud. Mida enam liri mässajaid  liri- ja Jnglisemaal kinni wõetakse ja mida enam salaseltsist ülesse leitakse, seda rohkem sünnib neid Ameerika ühendatud riigis ilmale, kes asja edasi ajawad  ja omale otstarbeks seawad, lirimaad dünamiidi abil Inglise walitsnse alt täitsa lahti kiskuda. Ro otsima alt. Juba ammu aega seisawad Norra parlament ja kuningas mitmes asjas ükstõise wasta. Norramaa on ise riik, seisab aga Rootsi kuninga  walitsuse all. Kuningas püüab ühtelugu oma walitsuse õigust ja wõimu Norramaa kohta laiendata ja suurendata, mille juures ministrid temale tubliste abiks on. Seda aga ei salli Norralased, sellepärast on nad wiimate parlamendis suure healte enamusega otsuseks teinud, kõiki ministrid kaebtuse alla panna. Arwatakse, et riigi ülem kohus, kus palju Norralasi ja nende meelseid sees istub, neile õiguse ja ministrid ametist lahti saab mõistma ja selle otsuse kuningale täitmiseks ette panema. Türgimaalt. Itaalia, Austria ja Saksamaa wastastiku ühendus Eüroopa rahu alal hoidmiseks, teeb Prantslastele paha meelt, sest et nemad sellest wälja on jäetud. Kord oli kuulda, et ka Türklane selle ühenduse sekka saada astuma. Seda aga ei usu Inglased sugugi; Inglased arwawad, et tähendatud ühendusel muud otstarbet ei ole, kui selle eest hoolt kanda, et kui Türklane kord kõrwad pea alla paneb, siis tema järele jäenud warauduse jägamise juures tüli ega riidu ei tõuseks. Sellepärast olla küll palju ennem ette arwata, et Wenemaa neljandamaks selle ühenduse sekka saab astuma ja wasta wõetama, kui Türklast ennast, kelle waranduse jagamiseks ühendus on asutatud.  Kui palju sellest õige on, ei tea meie ütelda, aga Türklasest wist küll kellegi Eüroopa riigide ühenduse  osalist ei saa saama. Omalt maalt. Wiljandist. Nagu meie kõrwalt oleme kuulnud olla mitmel noorikul ja neiul nõuu, Juuli kuu sees ühte näitemüüki Kurgjal õndsa C. R. Jakobsoni waeste laste heaks ära pidada. Meie soowime omalt poolt selle auusa ettewõttele kõigest südamest õnne ja rohket osawõtmist. Ka on, nagu LeaMe, mitmel nõuu Tartus  tulewa suwel sellesama otstarbeks basaari asutada.