L hhum-KaleeSse läinud, maad kuulama. Mewiku" j.mmite järel on nendest ükS juba tagasi tulnud, kuna kahe teeraha ära lõppenud ja nemad nüüd päiwilise «viisil teed kaudu raha teenima ja sedawiisi kodumaale tagasi peawad saada katsuma. Maa üle on tagasi tulnud mees neid sõnumid toonud, et fee ltiwane ja raske harida on, ilma metsata ja ilma hooneteta. Asujatest on üks suur jägu külmtõbeS maaS. teine juba kirstus. Wiljaudi maakonnast kirjutakse meile: ,K««rwa meelega  pean kuulutama, et Wiljandi kihelkondaS surin oma leitust teist aastat wallatoolmeistrtte keSkis pidanud ja «viimaselt üht «vanemat koolmeistrit, keS kaua aega meie armsa noorrahwa kallal tööd teinud, äkitselt maha niitnud on, kui tema parajast oma koolilastega JumalittuiS aSjuS tööd tegemas oli. Mitte niipalju et ole aega olnud, et tema omaksetega mõne sõna rääkida ja neid Jumalaga jätta oleks woinud. Seesugune äkiline surm täitis tema omaksete ja kõikide südameid suure ehmatusega, aga armastus  tema waSka sundis igaüht, teda tema «viimasele hingamisele saal «na minema, kelle keskis ka meie kihelkonna kiriku ja koolide Wöõrmündri herrad ja Karula mõisa pärisherra oma prauaga oliwad, kus «valdas tema peale kolmkümmend aaStat tööd teinud, ja tema mullast maja mõninga armastuse ehtega taunistastwad. Ka koolmeistrid ei jäänud sellest tagasi. Surnukeha sai linnast läbi kantud,  mida koolmeistrid kiriku wärawaS wasta wötstwad ja kirikusse, Koigewägewama Jumala pale ette kandsiwad, kuhu hulk rahwast kokku tulnud oli, nende keskis nimetatud herrad ja prauad. Õpetaja pidas ütle,nata ilusa ja armsa kõne, nenda et ka pea kõik rahwahulk liigutatud südamega lahkunud koolmeistri, puusärgi ümber seisis ja kõne kõvema kui kõwa südamesse pidi mõjuma. Pärast Jumalateenistust  kandsiwad koolmeistrid teda jälle kirikust «välja surnuwantrt peale, mida koolmeistrid libeda ja auklise tee pärast omalt poolelt oliwad muretsenud. Haua ääres pidastwad ta mõned koolmeistrid, peale õpetaja, omad lühikesed  Jnmalaga-jätmise kõned ja soowifiwad oma lahkunud ameti-wennale rahulist hingamist. ÜkS neist näitaS küll liiga tolmune olema, sest kõneleja mõtetest kõlaS «välja, nagu oleks lahkunud ameti-wend omal elu-aeal kõige ülekohtuõtega  ümber käinud, sest et teina kõige inimestega ilma «vahetegemiseta sõber ja lahke olnud; mis aga tõsi ei ole, sest tema ei ole ülekohtuste voole hoidnud, waid oli auus meeS. Ilm oli iluS, õpetaja «viimane kõne ka wäga liigutaw ja mõnus, aga nenda nimetatud »rahwuõtujuliste"  koolmeistrite ja nende sarnatsete meel näitaS õigelt teelt täitsa korwale sattund olema. Juba enne nõudis  ükS noorem koolmeister, et kõik teised ameti-wennad, keS teda -saatma oliwad tulnud, peaksiwad omale talupoja wammused selga panema, et sellega oma lahkunud ametiwennale  «viimast auu annakflwad, mida küll teised mitte wasta ei «võtnud, sest et see nende arwateS kuidagi asja kohaline ei olnud, mööda maad ja linna riideid laenama miima, mida nemad omaS igapääwases elus mitte ei kanna; kuida ka lahkunud ameti-wend oinas elus ennast üleüldisel wiifil katnud oli, niisamati ka teised ametiwennad ja tema ainuS poeg. Kui see nõnu nurja läks, siis ei tahtnud tujuStajad sallida, et lahkunud wenda surnuma,«k-riga  hauale pidi «viidama, nimetasiwad teisi harjunud «viisil , Baltlasteks", kes. weel surnukeha /aksastada" tahta, ja tagauesiwad eemale. Millal tuleb küll see aeg, et seesugused halpused löpewad ja rahuline aeg meie kodumaal jälle aset «võtab!" —d. - Riiast. Hartmanui suur öli-, laki- ja wärwi-wabrit on Llhawõle-Laupääwa õhtal kell 7 põlema läinud. Tuletõrjujad  oliwad küll «varmalt seal ja ka teistest «vabrikutest  saiwad auruprikstd appi saadetud, aga abitegemine oli raSke, sest kuus öli-kogu, igaühes 14,000 naela öli, ja teised kergest pölewad asjad andsiwad tulele rohkest toitu. Esiteks loodeti küll suurt aita peaSta, kus suured kogud lina-seemnetd ia ölikookisi sees oliwad, aga juba kell tv lõiwad ka sealt leegid iväija. Weel esimesel pühal  põleS wabrik edasi ja teisel pühal langes suur kelder sisse, kus öliwaadid põlema läksiwad, nenda et tuletõrjujad  uueste pidiwad kokku kutsutud saama. Mashinatest woolaS aur nii kauge käraga wälja, et kokku tulnud rahwahulgad  midagi kärgatust karlsiwad ja nii suure rutuga tagauesiwad, et palju inimesi maha tallatud ja mitmed raskest «vigastatud saiwad. Wabrik mashinatega ja kõige kraamiga oli kahes seltsis, 229,000 ja 200,000 rublaga kaitse alla antud. Kahju arwatakse umbeS 250,000 rubla suur olema. Düna jõgi oli juba Paastukuu 28. pääwal Witebsktst saadik lahti. West oli wähene ja jea läkS ilma kahjuta alla; ainult WttebSki nahksild on natuke kahju saanud. Peterburgist. Majestätid Keiser ja KeiSri- Praua: Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepäri  ja ja teised kõrged KeiSri-lapsed on Paastukuu 23. pääwal Gatshinast Peterburgi tulnud ja KeiSri-paleeS  eluaset wötnud. Sõeawäe alamad pealikud, Wahtmeistrid,  Feldwebelid, Stab-trompeti-puhujad, ligi 300 meest, oliwad Lihawöte kolmandemal pühal Anitshkowipalee  maneshiS KeiSri Majestätide teretamiseks kutsutud ja oli neid ligi 300 kokku tulnud. Ligi oliwad ka Ketserlikud  Kõrgused Suurwürstid Vladimir Aleksandrowitsh, Aleksei Aleksandrowitsh ja Nikolai Nikolajewitsh noorem, peale selle kohaliste rügementide kõrge «nad Kindralid. Harjunud «viisil tecetastwad Majestärid neid «vanu teenijaid  ja igaüks sai Keisri-Praua käest ühe porzellanist muna Keiserliku kotkaga, «««ida need wäeteenijad nii suure auustamisega hoiawad ja «veel v«na lasle-lastele päranduseks  jälawad. Nende käest wõtfiwad Majestätid wärwttud  Liha»võte-munad «vasta. - Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Wladimir Aleksandro«vitshi juureS oliwad need teretajad juba esimesel pühal, kell 2 pärast lõunat. Ka seal sai igaüks porzellanist muna ja Guurwürstipraua Maria Pawlowna käest ühe hõbe rubla-lüki. Teretajad on Suurwürõtt-paarlle  märwilud muna pühade-kingituseks «viinud. - Afghanistani piirel on juba werewalamist olnud. /Valitsuse Teadaandja" kirjutab sellest: Taga-Ka,«taasta sõeawäe ülein, Kindral-Leitnant Koinaro«v  annab teada, et tema Afghanlaste ülemeeliste ja ärritawate tegewuste läbi sunnitud oli, 18. Paastukuu pääwal nende kindlustatud seisupaiga peale, mõlemil poolel  Kashki jõge, tungima. AfghanlaSte 4000 meest suur koor, kellel 8 suurtükki oli, on löödud ja laiali pillutatud, 500 langenud mehe kahjuga. Peae selle on Afghanlaste koor kõik omad suurtükid, kaks lippu ja oina laagrit kõige wankretega ja moonaga kautanud. Meie poolel on surmatud  : Turkmeulaste-pealik Seid-Nasar-JuS-Bashi. kahest kuulist põrutatud: Oberst Nikshitsh, haawatud: Sotnik Kopzew ja Leitnant Khabalow, peast põrutatud: Sekond- Leitnant Kosmin. Alamatest sõeameestest, Kasakatest ja TurkmenlaSlest on 10 surmatud ja 29 haawatud. Pärast «võitlemist läks Kindral Komarow üle Kashki jõe oma seisupaika tagasi. Inglismaa pealikud, kes «võitlemist pealt waatasiwad, sellest aga osa et «võtnud, palusiwad Afghanlaste  põgenemist nähes, meie poolt kaitsemist; Kindral Komarowist «välja saadetud konwoi ei «võinud neid aga enam aidata, sest nemad oliwad põgenemast Afghanistani ratsawäest edasi kistud ja konwoi ei saanud neid enam kätte." lalateed Neclva jõe peal on Paastukuu 30. pääwal  nõdra jea pärast kinni pandud. Tee märgid Kronstadti  ja Peterburgi «vahel, on juba suurel nädalil ära koristatud. Schlüsselburgt juures hakkas Neewa jõgi Paastukuu 30. pääwal lahti minema. Moskwast. Suure Reede homikul läks Khotkewitshi kahekordne maja, Suures Grustuas, põlema, põles «naha ja 19, hiljemate sõnumite järel koguni 22 inimest, on tules surma saanud. Maja pealmise korra peal oli Nasarowi  õmbluse- maja ja Leitnant Glebowi korter, kust keegi wälja et peasüüd. Seal polesiwad õmbluse maja pereuaeue  Nafarowa, tema neli abilist, ja kaheksa õmblejat ja köögitüdruk, ametniku lesk Marie Krab, Leitnant Glebow ja tema kolm last. 10 kuud künni 4 aastat wanad. Maja-walitseja Nadeshin, kelle kamrest tuli wälja läinud, on kinni pandud, sest tuld arwatakse pandud olema. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Suurest Bismarki-pidust on kõik Saksamaa  lehed wiimasel aeal ikka weel täis olnud. Tagajärel on muidugi suure Kanzlert wihamehed, kiuste- ja kadedufe-punuid  kõiksuguste poolpeidetud kiustejuttudega wälja astunud. Kentsakas on, et Bismarki kõige tigedam wastane,  PaapstlaSte esimees Windhorst kusagilt lv marka saadetud saanud on, selle kaubaga, et tema selle eest pidupääwal  Würst Bismarki terwist jooks. Windhorst on awalikult wastanud, et tema seda raha teise Katholiigi kiriku ehitamiseks Hannoweris, annud on ja weel palub. KiuStekS wõib see hea küll olla, et aga ühe suure erakonna  juhataja sedawiisi ise oma kirikut Saksamaa ühendaja  «vastaseks tunnistab, see on natuke edew ehk ka otsekohe  rumal. Oma Schönhauseni mõisat on Würst Bismark  pühade aeal ise «vaatamas käinud ja on ennast kõige sealise rahwaga lahkest tuttawaks teinud. Ka msifa 'võlgade  tasumiseks on raha korjandustest 350.000 marka määratud ja sedawiisi selle eest kõigist kõiki 2,150,000 marka wälja antud. Wist on mõisa tänine omanik, Gärtner, seda head aega tarwitanud ja oinale rohkem makja laskund, kui fee mõis wäärt on. Peale koriatud raha on Würst Bismarkile linnade, seltskondade, «vabrikute  ja meistrite poolest nii palju uhkeid kingitust saadetud, et neid üles lugeda ei wõi. Würst Bismarki noorem poeg, Graf Wilhelm Bismark, on ennast pidu-pääwal oma isa õetütrega, Sibylla Arnim'iga, kihlanud. Lihawöte teisel pühal on wana kuulus Kindral, Ernst Friedrich Eduard Vogel von Falkenstein, oma Dolzigi mõisas ära surnud, 88 aaStat wana. Berliinis on endine  Daant wäepealik Sarauw kinni wõetud, kelle peale kaebtust tõstetakse, et tema Kopenhagenis üht salakuulajale kontorit asutanud, kuS kindluöte-plaanidega ja teiste sõeawäe  ja riigi saladustega kaubeldi. Bielefeldi linn, Westfalia maakondaS, on PaaStukuu 22. pääwal söeaoleku  alla pandud. Järgmisel öösel on Bodetschwingi nõdrameeliste ja langetõbiste hoSpidal .Ebnezer" põlema Pistetud. Haiged on wälja peastetud; kaks kahtlast meest on kinni pandud. Austria-Ungrumaalt. WelehradiS on Kyrillus Methodiuse  pidu Paastukuu 24. pääwal, Lihawöte esimesel pühal,  juba algatud; kahe pääwaga oli umbes 15,000 pilgerit  kokku tulnud. Uhkeist Jumala-teenistustest wötawad kõik Slawi lauluseltsid osa. Tülid sel uhkel pühal on aga ka juba algan,>d. Pidu-komitee ei ole luba annud Jumala-teeniStust Wana-Slawi keeles pidada. Sellepärast jääda agar Paapstlaue, Piiskop Str oss meyer, oma Kroatlastega tulemata. Saksakeeli Paapstlaste leht .Germanid  kirjutav, et Lembergis Politsei poolest 3 kasti Kõikslawi ja Wene kirjadega ära wõetud olla. mida Peterburgist  Ruthenlaste seltsidele ja aealehtede toimetustele saadetud ja milles Welehradi Kyrillus-Methodiuse pühast jutt olla. Et see just tõsi on, selle peale ei «või julge olla, sest .Germanid ei teeni palju usaldust. —> Wiinis käiwad jutud, et kinni pandud Kapten Varon Potier des Echelles sellest süüst puhas olla, mida tema peale tõSteti. Inglismaalt. Parlamentis ja aealehtedes käratsetakfe ikka peale selle üle, et Wenelased Afghanistani piirel asjata  waeste ilmasüüta Afghanlaste peale karganud, ja päritakse rutulist «valmistamist suure sõea wasta. Lord Duffmn peab käsku saama, Indias suurt wäge koguda >a warmalt «valmistada. Rawul-Piudis, Indias. on Abdurrahman-Khanile ütlemata uhket pidu «valmistatud, kus ka Inglismaa Kumnga-Praua poeg, Herzvg von Connaught  juures oli. Emir Abdurrahman kinnitas, et Inglismaa  söbruS tema elu-õhk olla. päris aga sõeariistu ja rohkem aasta-raha, mis temale muidugi lubatud sai. Selle körwas awaldas tema aga ka oina kahtlust, et tema alamate  südames ehk wahest wana wiha ärkaks, kui Inglased  läbi Afghanistani piire minna tahakstwad. Kaival Emir näib omale sellega ühe tagumise ukfekese tahtnud lahti hoida olema. Kelle wasta need Inglastest kingitud söeariistad wiiwaks tarwitatud saawad, see on ehk weel küsitaw. Nepali riik olla ka Inglastele 15.000 meest, Inglismaa pealikute käsu all, appi saata lubanud. Perflas  olla Abdurrahmani «vana wastane, Ejub Khan, wahi alla pandud, sest seal olla leitud, et tema põgeneda tahta, wist mitte heas mõttes Inglaste ja nende kait-ealuse wasta. lirimaal oliwad «vanad möllamised hiljuti uueste üles leekanud, kus Kuupaiste-mehed tapsiwad, põletasiwad  ja loomade kohtust lahti ja sabast takka ära leikasiwad.  Prinz ja Prinzess von WaleS on Paastukuu 27. baawal Dublini tulnud ja suurema lahkusega teretatud,  kui ette arwati. Kodanikkude poolest on neile ükS adress saadetud. Jutu leht. Kmand Huntöer. Jõul«-j»tu?e ühest Baltimaa maa-linna?esrst Juba «vara homikust saadik oli paksu laia lund sadanud,  ja nüüd oliwad weike Tsuwere linna turu ja uulitsad  paksu lumega kaetud. Majade punased katused oliwad walged, ja isegi mana kukk kiriku torni otsaS, oli walges riides; pea näitaS wälja, nagu tahaks Jumal «vana linnakest  Jõulu-õhtaks pehme, walge puuwilla sisse mässida. Za nüüd, nüüd pärast lõunat oli päike «välja tulnud, ja käis nii lahke suweuäuga taewa-lauut jalutamas, et kõik nukrad Tõuwerelased rõõmsaks saiwad ja oaks kohkuwanem juba kolm kord oma tütrele kinnitanud oli. tema meel olla kenast ilmast nii pehmeks sulatatud, et tema «vana Ausonile  andeks anda tahta, keS heile üht kana «varastada katsunud ja selle eest puuri pandud oli. Oli nüüd herra kohtuwanema «neel nii lahke, siis oli emand Gunlheri «neel seda tuskMem, keS linna wiimaseS otsaS, omaS weikeses majas elas. Juba kaks kord oli tema enne lõunat lund oma wärawa alt pühkinud ja luuaga nii «vihaselt tallitanud, nagu tahaks ta «vaenlast l.nna alt põgenema peletada, ja ka nüüd, kus tema soojas  köökis seisis, paiskas tema lõbnawat pekkooki nii kange «vihaga pannust potti, ««agu tahaks tema «vaese koogi luidkonta  kehas puruks lüia. Ptush, weike tõmmu-millaga puudel, kes pahal silmapilgul tema jalge ette sattunud, oli kinga «lillaga nii waiju lööki saanud, kinda tema seda omast wiie-aaStasest elukäigust mäletada et teadnud, ja «vingus ikka «veel «voodi all, mitte just walu pärast, aga oma koera-auu puutumise pärast; tark loom oli «vist ka kuulnud, kuida rahwas uulitsa nurgal acalehtedest luges, et ihumchtlus /entaw" olla. Kass Minetta, keS katsuda tahtnud, kas sta-kinls parojaSte soolatud, oli kulbiga nii» suguse «vopsu ««lööda körwu saanud, et ikka weel ahju all oma sasitud karwn silitas. Minetta ei olnud igaoääwane kasS ; tema oli tore loom, kes omast midagi pidas, ja sellest aeast saadik, kus emand Gunther temale kellukese punaka paelaga kaela riputanud, pidas tema ennast kõrge seisuse liiteks ja oli naabri-kassidele kõiki sõbrust ja ümberkäimist