Tiina wõitfime, peale üheksatunnilise werise wõitlemlse, tormi jooksul kõik need kindlused waenlase  käest ära, mida Geok-Tepeks ja Dengil-Tepeks nimetatakse. Waenlase wäed löödi igal pool pelgu. Wõitlemise piir oli 15 wersta lai, kus sõditi. Meie wõit on täieline. Terwe waenlase laager langes meie kätte, palju sõariistu, suuritükka, sõamoona. Meie langenud meeste arwu saan ma teada andma. Waenlafi on ütlemata palju langenud. Meie sõawäed  wõitlesiwad läbikaudu wahwaste." See rõõmusõnum pani Peeterburgis lipud lehwima.  Selle wõiduga on waenlase jõud murtud, Weneriigi auu on Aasias jälle suuremaks tõusnud ja suur jagu maad on waimuharimise woli alla langenud.  See waenlane oli oma wahwuse poolest kuulus,  aga Wene 10,000 sõameest lõiwad tema 30,000 meest tugema kantside seest wälja ja maha. Niisugused  wahwad teud panemad iga waenlase kohkuma. Selle uue wahwa ja osawa Võidu eest on Keiserlik  Majesteet kindral - adjutandi Skobelewi täieks kindraliks tõstnud ja teda Georgi ordo Lõise klassi rüütliks nimetanud, mille klassi risti seiemaale paljalt  6 Wene kindrali kannawad. Kindral Skobelew on paljalt 35 aastat wana, aga wahwad teud on teda juba nii kõrge auujärje sisse tõstnud, nagu seda muidu töised kindralid elu lõpetusel kätte jõuawad teenida. Nüüd saamad Wene sõawäed wist ruttu wõites  edasi tungima, millest oma lugejatele järjest teadust  saame andma. Poliitika ringwaatus. Saksa on Juutide tagakiusamine natukene waiksemaks Äganud, mis nimelt selleläbi tuleb, et ka selle tagakiusamise wastalised awalikuid koosolekuid hakkafiwad  pidama, kus osawad kõnemehed näitasiwad, kui wäga põlastaw ja teutaw seesugune tagakiusamine on. Ka Saksariigi troonipärija oli awalikult wälja ütelnud, et Juutide tagakiusamine tema meelest wäga inetu näitab ja tema seesugust tegu täitsa hukka mõistab. Preisi parlamendis on kiriklasel) jälle kohe seadust tegemiseks ette pannud, millega Maiseaduste  tähtjus kautatud oleks ja riigiwalitsus kiriku ülemwalitsuse alla langeks. Paari päewase waidlemise järele on aga see Windthorstist ette pandud seadus 25ä- ll5 heale wasta tagast lükatud. Preisi uus riigimajapidamise nõuukogu (Volkswirthschaftsrath)  on 27. Januaril omi istumist ürganud,  kuS würst Bismark esimese teretamise kõnega aluStust tegi. Austrias on Sakslaste partei uuel teel oma woli awaldama ygkanud. Riigiwalitsuses ja parlamentides  on nende healte paljus otsas ja seal ei mõju nende ässitamised ühtegi enam, waid töiste rahwastel on niisama woli nagu neil. Nüüd on nad talupoegi ülesse hakanud ässitama, kes suuri koosolekuid peawad ja seal otsusi teewad, nagu oleks Saksa talupoegadel wiimane lugu käeS. Neis talupoegade koosolekutel seletawad Saksa tõugu parlamendi liikmed oma suguwendadele  ette, nagu oleksiwad seeläbi, et Sakslased mitte enam üksi tegijad Austrias ei ole ja ka töiste rahwaustele õigusi antakse, Saksa rahwaus, Saksa waimuharimjne ja ka Saksa talupoegade kasud kadunud ja hukka minemas. Imelik waimuharimine, ütlewad töised rahwad, mis kohe hukka minemas ja kadumas on, nii pea kui ta mitte tõisa enam maha ei rusu ja ka töistele tema kõrwgs edendamise õigust antakse! Prantsuse maa wiimaste ametnikude ja saadikute  walitsemiste juures on republiiklased ka Pariisis täitsa wõitu saanud, ja nii heaste wanameelelised kui komunardlased on täitsa häbi sisse jäänud. Gambetta tähtjus on jälle tõusnud, sest Gambettlased on igal pool töiste üle wõitu saanud. Ka parlamendi uuel istumisel on teda uueste presitendiks walitsetud. Gambetta  on ka tõeste praegu Prantsusemaa kõige suurem ja tähtjam poliitika-mees. Prantsusemaa riigi tulekut ja minekut on 1882 aasta peale ka ette ära määratud  ja saab tulek 2,839,502,233 pranki olema, minek aga 2,818,662,933 pranki, nõnda et 17,839,300 pranki järele jääwad. Prantsusemaa olek on igapidi õitsew. JmMTVMaa parlamendis on nüüd lirimaa kohta palju waidlemist ja läbirääkimist. Jirilaste maa-liiga ehk ühenduse päämehed anti kohtu kätte, kus nende peale mässamise kaebdust tõsteti. Kohtu arutamised kestsiwad kaua aega ja 26. Januaril oli asi nii kaugel, et wannutatud mehed otsust pidiwad andma, kas Jirilaste päämehed mässajate süü alla pidiwad langema ehk mitte. Lõunast saadik künni õhtu kella 8 pidasiwad wannntatud mehed nõuu, siis tuliwad jälle kohtu tuppa ja andsiwad teada, et nad ennast ühendada ei ole jõudnud ja ennast ka kunagi ei saada ühendama. Selle läbi oli stis kohus lõpetatud  ja tühjaks saanud. lirilaste tähtjam päämees on Parnell, keda kohtu saalist walja minnes ja igal pool suure auupakkümise ja hõiskamisega teretadi. Mässaja lirilaste woli on paraku nii suureks tõnsnud, et ka wannutud mehed ja kohtud enam mässamist trahwida ei julge. Türgi-MeekgMaa tüliasjades on praegu nõuu käfil, Konstantinoopolis suurteriikide konwcrentsi pidada, kus Kreeka piiride õiendamist uueste käsile tahetakse wõtta. Kas see nõuu korda lähäb, seda saab tulewik õpetama. Omalt maalt. SeM vUUiI. Januaril koosolekut, millest 60 seWmget ja ligi Ada wõerast osa wõtsiwad. President  teretas seltsi lühikese kõnega, kus ta ka neist awaldustest rääkis, mis mitmelt poolt meie weikse põllumehe elu ja r>lu kohta on käinud ja mõndagi wastaStiku waielust sünnitanud. Siis pani ta tuber-? näri herra kirja seltsile ette, kus teada anti, et põllutöö  kongress Riias 9. Webruaril alustab. Sellest kongressist wõtawad seltsi prefitendid ja igast seltsist üks walitsetud saadik osa. President palus seltsi, et ta oma saadiku ära walitseks, mis ka selts piletitega walitsemise teel tegi ja kuuekümnest healest 55 healega  Holstre päriskoha omaniku J. Raudsepa saadikuks walitses. Nüüd langes see programm läbirääkimise alla, mis kubernäri herra poolest meel kongressi esimese programmile lisaks oli antud. Siin oliwad nimelt kaks punkti, mis laialise läbirääkimise alla langesiwad: Teede parandamised ja linaharimise määramine. Teede parandamise kohta tegi selts otsuseks: a) Praegune teetegemise wiis on täitsa kõlwatu ja ülekatsumise kombe wõeriti, ning waem ja orjus, mis talunikud selle läbi peawad kandma, nii suur ja raske, et seda enam kanda ei jõua ja tema läbi meie taluniku seisus  täitsa nurjatu oleku sisse langeb. Hädaste tarwis on sellepärast, et teede orjust raha peale ära määratakse.  b) Kui teede tegemised raha peale ära saamad seatud, siis oleks soovitan), et ka mõisad seda maksu ühes kannawad. ä) Teede sillutamise ülewaatamine ei peaks edespidi enam mitte sillakohtude koormaks jääma, maid seda ülewaatamist üks iseäraline komisjon toimetama. Need punktid saiwad muidugi laialt ja pitkalt põhjendatud ja nende üleüldine kord äramääratud.  Programmi punkti läbirääkides, kus linaharimisest räägitakse, armas selts, et nüüd meel mitte see aeg ei olla, kus linaharimist ära wõib määrata  ja tema laiust põllumeestele ette kirjutada. Halwa linade wasta peaks muialt abi otsitama, nimelt õpetamise  ja awaliku. orjuste kergituse teel, nii et näituseks  põllumehed kõik oma aega talwel lumekaewamistega  ära ei kuluta, maid teda.ennema parema linaharimise  heaks ära wõiks tarwitada. Peale selle õpetuse teel, nimelt ka seeläbi, et kergelt mulla-olluste proowisi  wõiks teha lasta ja kunstliku sõnniku abil mõistlikult  mulda parandada. Peale lühikese wahe-aja rääkis president seltsi maja ehitusest, millega kewade alustust tehakse. Et meie selts tubliste lasunud on, sellepärast olla see maja ehitus nüüd julgeks asjaks saanud ja teda olla meie seltsi weel suuremaks siginemiseks hädaste tarwis. — Peale lühikese läbirääkimise wõttis selts ühest suust nõuuks, et lainatud raha eest edespidi kuus protsenti tahab maksa. Sellepeale pidas seltsiliige Ruubel Õisust sellest kõnet, kuidas seltsi maja seltsile tuluks ja kasuks saada olema, ning nimetas siis ka mitmed wiisid, kuidas seltsiliikmed seda ehitust kergitada wõiksiwad.  President tänas kõnelejat selle osawa ja waimustawa kõne eest, millega ka selts täitsa ühes meeles oli. Nüüd pidas Sakala wäljaandja abikirjutaja J. Kõrw kõnet wiljapuude harimisest ja aidadest. See mõnus kõne saab pea terwelt Sakalas seisma ja sellepärast ei pruugi meie temast siin pitkemat juttu teha. Selts wõttis kuus uut liiget wasta ja määras  siis ära, et järgmine koosolek peale kongressi saaks olema. Hobuste ülewaatamine. Reede'l 6. Januaril  oli Ällmndi l9. Januaril  ümberkaudse waldade hobuste ülewaatamine, kuidas nad Kroonu teenistusse kõlbawad. Rõõmustaw oli see sõnum, mis ülewaataja owerst andis, et sugumärasi  ja täkkust mitte ei wõeta, kui neid hobuste omanikud anda ei taha, waid suguhobusteks jätta soowiwad. Wiimasel hobuste wõtmisel ei maadawd selle peale mitte. Ühe Peeterburgist Riia tellegrämmi järele on loota, et rah ü k oht uh "käesolewa  aasta wiimses pooles  kubermangudesse  sisse saamad seatud. Talurahwa kõhtude seadeldaw kommisjon saada oma tööga Juuni kuus malmis olema. Eestimaa kohtute ülema ametite kohta pidada mitmed tähtjad ametnikude Vaheldused tulema. Mõned Wenekeele ajalehed teadsimad meie Baltimaa Huba ära malitsetud.  Suusõnal räägiti meile ka, et mõned mõisnikud  juba materiali uute majadele ligi lasknud wedada, mis neile kui rahukohtumeestele tarwis saada olema. Meie peame tunnistama, et neil juttudel, meie arwates, mingisugust põhjust ei wõi olla, sest et seesuguste walitsetud rahukohtumeeste nimed alles siis ametlikult teada antakse, kui meie mallawanemad oma „ja" ligi on ütelnud. Soola tolli kautamise kohta teatab „Walitsuse Teadaandja", et seda jagu riigi sissetulekut,  mis soolatolli kadumisega wähemaks jääb, wõeralt maalt sisse toodama kaubatolli kõrgendamisega ja Kilde-maksude ülendamisega tahetakse sisse wõtta. 1881 aasta hakatuse, see on 1. Januari päewast saadik aga algas uus soola tolli seadus maksma, nõnda et üle mere toodama soola puuda pealt muial 20 kopikat Archangelis aga 10 kopikat maksa jääb. Kildemaksude ülenemine kannab 1881 a. 1. Januari  päewast saadik: a) 1. kilde tunnistähe eest . . . 235 rubla; b) 2. kilde tunnistähe eest: 1. klassi kohtades 35 „ 2. klassi kohtades 20 „ 3. klassi kohtades 15 „ 4. klassi kohtades Il) „ 5. klassi kohtades 5 „ ch 1. Kilde kaubapileti eest, sedamööda, missuguse klassi all kaubakoht seisab: 20 (I), 15 (II), 10 (UI), 10 (IV), 10 (V) rubla; e) 2. Kilde kaupapileti eest, sedamööda, missuguse  klassi alla kauba-ajamise koht kannab: 10 (I), 8 (ü), 5 (III), 5 (IV), 5 (V). 8) Kaubasellide lubatäht 1. klassist 10 rbl. Lubatühtede ja piletite uuendamise tärmini pitkendakse  künni 1. Webruarini 1881. Esimese kilde tunnistähe ehk lubatähe peale ei tohita sellest ajast saadik mitte enam kui 10 kaubaehk  käsitöö laagrit ehk toimetuse kohta pidada. Töise kilde tunnistähe peale mitte enam kui 5, ja weikese kaubitsemise kaubatähe peale mitte enam kui 3 laagrit ehk toimetuse kohta. On kellegil enam laagrid ehk toimetuse kohte, kui siin nimetatud, siis peab nende eest uusi kildetähti ehk weikeseid kaubitsemise lubatähti ostetama, nimelt esimesel kildel iga 10 ehk wähema hulga kaubalaagri eest, töisel kildel iga 5 ehk wähema, ning weikesel kaubitsusel iga 3 ehk wähema arwu kaubalaagri eest. Need uued maksu seadused kinnitadi kõige Kõrgemalt  16. Detsembril ära. , Wniuftv. W k. Meie ouuitatud kaastööline kirjutab mnle Pärnust: „Kauplemine seisab seiemaale Pärnus koguni kinni. Muu aastatel oli sellel ajal juba igal pool töö kihinat ja kahinat kuulda ja näha, kuna tänawu alles kõik wait on. Esimest hakatust linatööga alustas weiksel mõedul Kolmekuninga  päewast Jakki kuntor umbes 100 töömehega; ka olla Boströmi kuntor umbes 30 mehega tööd alustanud.  Pärnu linna suure hulga linatöö inimeste kohta ei tähenda see aga midagi. Sadade kaupa hulgub inimesi tööta ümber, tühja kõhtu pigistades ja pitki silmi oodates, millas linatöö lahti lähäb. Aga kuida kuulda, näitab nende waeste inimeste lootus asjata olewat, sest wäljasmaa ei tahta meie linu enam: olla halwaste ja sandiste haritud. Ameerika  linad olla palju sündsamad. Töö-inimestel on suur häda käes ja need kiidawad ennast õnnelikuks, kes kuhugi maale nüüd linnast wälja wõiwad põgeneda." . Jõulupuu. Kolmekuninga pühal 6. Januaril  tegi' waestele koolilastele jõulupuu. Smna ott neljast koolist lapsi osawõtma kutsutud: Eesti elementaar-koolist, Kreeka-usu kirikukoolist,  Eesti waeste tütarlaste ja pühapäewa koolist. Umbes 80 last oliwad jõulupuu ümber kogunud, kuS J. Toots neid lühikese kõnega teretas ja Eesti waeStekooli  tütarlapsed mitu laulu laulsiwad, mis iga kuulja südant wäga rõõmustas. Peale selle anti lastele mitmesugusid kingitusi, mis Seltsi kätte rohkeste enne oli kokku toodud: kooli- ja jõulupuu asju, ihukatteid