Saksamaa ühenduse kohta kardetawad on. Kest-erakonna eeswedaja Windhorst, kes enne Hannoweri riigi Minister oli, mõtelda selle riigi üleskohendamise peale, ja nenda ei näita see erakond Riigiwalitsuse tugikS kõlbama. Küll on ka juba sellest räägitud, et ehk Saksamaa walttsus  ühes wäljaspidiseS sõeas seda toru otsiks, mille läbi seespidine paha õhk wälja woolata wõikS. Kuida kord need pilwed lahkuwad, mida ka Saksamaal Paapstlaste ja ülewabalaSte wägiwalla nõudmised uutmoodi Juutide ja umbusu abil sigitastwad, seda kannawad tulewad pääwad  kui ähwardawat saladust omas põues. Austria-Ungrumaa! seisab paraku lahutaw .rahwus" iga üksiku fuguaru ja suguarukese lipu peal, ja seda lippu tõstetakse ähwardateS iga teise suguaru waSta. Et selle läbi üleüldine riigikodanikude kokkuleppimine rikutud, et üleüldine riigi ja rahwa majapidamine ja kosuw elukord kindla pinna pealt libisewad, selle järel ei päri need pöörased  sugugi, kelle pead üksi rahwuse tujust täidetud on. Et Ristiusu õpetuse järel usutunnistus kindlam side inimeste  wahel olema peab kui rahwus, seda on seal uuristatud,  kuida seda mitmes paikas unustatud on. Täna päiwiSte kõnemeeste meelest on see „wanameeleline." Kui iganes wõimalik oleks, siis sepistaks iga suguaru omale ka ,rahwuslikku" Lunastaja ja Õnnistegija; aga korda ei lähe, siis pöörawad nemad ennast üleüldise Õnnistegija  poolt ja istutawad rahwuft tema asemele. Suurte Keisririikide walitsejad on ennast rahukinnitamiseks  ühendand, aga wägiwaldsed ülewabalised tustiwad  seespidi korralise, seadusliku elu kindlat pinda üles. Selleks on nemad lahutawat rahwuslikku tüli riikide kodanikude  wahel üles äratand ja üles ärritanud. Ristiusk  ei waata rahwuse peale, waid ühendab kõiki inimesi sõbraltkudekS kodanikudeks Riigiwalitsuse alla. Sellepärast ei wõi seadusliku elukorra kindla pinna tustijad kirikud ega kirikuõpetajaid sallida, waid kihutawad nende wasta wihale ja tuetawad ennast nende Juutide peale, kes oma enese usust niisama kaugele lahkund on, kui nemad Ristiusust  seisawad ja kes ühegi riigi ustawad kodanikud ei ole. Ja mida rohkem rahwas ennast igapääwasest armsast  tööst aeawiitlikule politika tuhinale kihutada laseb, seda rohkem peab muidugi kodune majapidamine rikki minema, ja sellest peab üleüldine kehwus rohkem ja rohkem sigima. Ja seda kehwust tarwitawad siis korralise elu ülestustijad  rahwa ärritamiseks nõuukamate ja jõuukamate wasta, ja tõutawad seaduse ja harjund seltsliku elu lõhkumise läbi kõik üheks nühkida, seisuslikust wahefi häwitada ja maailma warandust oma seltskondlaste ja abiliste keskis ära jagada. Need on need rahwa ekfitawad kujustused ja mõtted, mida Sozialismus ja KommunismuS nimetakse, mille waral rahwast nendeks sala-seltskondadekS kokku kihutakse, kelle keSkist tule sülitajad ja Würstide ja walitsejate koledad mõrtsukad figiwad. Aga weel elab ustawat ja selgefilmalist rahwast keS teab, et rahwa eluõnn iialgi ühe teise pinna peal sigida ei wõi, kui igawese Jumala igawese käsu peal: „Sina ei pea mitte ihaldama oma ligemife waxg." Se igawene käsk on kõige seltsliku elu ja kõige eluõnne põhjus; selle peale on kõik ilmalikud seadused põhjustatud ja ilmalikud ülemad ja walitsused on selle igawese käsu kaitsejad. Waranduste  jagamine tooks mõneks aeaks, mõneks pääwaks ehk nädaliks otsata pillamist, siis kipukfiwad pillajad uueste kokkuhoidjate ja töötegijate kallale, et nende kokku hoitud .ja auusa töö läbi saadetud warast uueste pillata wõikflwad, kuuni kokkuhoidmine ja töötegemine igaühe silma ees asjata  waewaks ja mureks muudetud oleks. Igaühe sõda igaühe wasta oleks lahti ja korraline rahwaseltSkond muudaks  ennast metsaliste karjaks. Nende pööraste hullamiste ja üleskihutamiste wasta wõitlewad riikide kõrged walitsejad kõrgemate ja rikkamate abil. kes armastusega madalamate ja waesemate peale waatawad, ja madalamate ja wasemate abil, kes ükfi Jumala  õnnistusest, walitsuse hoolekandmisest ja omast armsast  tööst ja kokkuhoidwast kasinusest elukergitust ja eluõnne ootawad ja kadeduseta kõrgemate ja rikkamate peale waatawad.  Üksi need riigikodanikud on ustawad kodanikud ja WürStide ja walitsejate uStawad alamad. Nendega ühes tahawad suured Keisrid seespidisti tustijate wasta sõdida. Jumal kogugu rohkest seesugust alamaid auujärgede ümber kokku l (Lõpetus jääb tulema). Omalt maalt. Tallinnast. Koledast knrjateust Kanepi kirikuõpetaja  wasta kirjutab nüüd ka Mesti Postimees" sellesama lisaga, mis Saksakeeli Mue Tartu Zeitungi" järel ka meie wiimaseS numres seisis, ja see on õige. Aga Mesti Postimees" lisab ka omalt poolelt midagi juure, mis mitmeS  tükkis mitte õige ei ole, mis wõeriti ja eksitaw on ja mis sellepärast õiendust ja karistust pärib. Mesti Postimees" kirjutab: Meie ei leia parajaid sõnu oma suurt põlgamist ja ,jälestust niisuguse nurjatu kurja töö üle ülestunniStada. mis põhi tahes, mis tähendatud kurjategijat on ,aj anud tapariista oma ligemise wasta tõstma, wabanda,mist  ega „ ei saa tema jäle töö ei ühegj vEesti, ega Eesti keeli ajalehe juures leidma. See „kole töö sunnib meid Vististe seisatama ja küsima: Mis son selle ja ka mitme töise inetu nähtawuse põhi? " ,3a seal peame tunnistama, etwäga mitu põhja tooruse ,ja rahwa elukombete puhastamise (?) edendamiseks töös ,ja mõjumas on. Üks neist on meie maa k õhtute järg ,j a kurjategijate kõhn karistamine. ,Meie lehe kuulutuste hulgas on peaaegu igas num,briS  terwe rida hobuste wargufi teada antud. Sage,daste  saadakse wargaid katte, aga mis tehakse neile? ,Wäga mähe. Pea on naad jälle priid ja toimetawad ,oma wana ametit lustilikult edasi, sest karta neil suurt ,pole. Niisamasugune lugu on aida lõhkujatega ja töiste ,Varastega. Wäikene trahw ei pööra neid paha teelt. ,Kõige suurem trahw, mis neile käfiwarastele pääle pannakse  on, et neid pariks kuuks wangi pistetakse. Ja siin ,on töine mädapaise: meie wangikojad. Need on ,wäga sagedaste wargate ülekoolid ja seeminaarid. Selgest  tahame edaspidi laiemalt rääkida. Kui wäga hõr,naste  meie kohtud tõsiste kurjadegijatega ümber käiwad, ,selleks on meil mitu näitust. Warastati ommeti nende ,ridade kkrjutaja isal kord linad ära ja lasti waras, ehk ,küll küllalt selged tunnistused ees seisiwad lahti. Kurjategija  ähwardas nüüd minu isa elumaja ja hooned ära ,põletada, kui ta julgeks edasi kaemata. El seda mitme ,näituse pärast karta oli ja et mu isal nõu ja jõud johtu käimiseks puudus, ta ka üleüldse kohtukäimist ei jaki, jättis ta asja poolelt. Siin seisab küll wististe kõige suurem süü, et põletamist nii rohkeste ette tuleb. ,Ja kuna meie wangikojad waraste suured koolid ja seeminaarid  on siis tuleb meie kõrtsist waraste sünnimajaks  ja kaswatuskohtadeks nimetada. Nurjatu kõrtsi elu: joomine, mängimine, warguse wastawõtmine, salgamine, , waraste peitmine :c. see on üks meie praegu suuremaks jasvawa rahwa elukombete rikkumise pää hallikatest. ,Nendes kohtades saab ju noor sugu rikutud, rahwa usualu  ja iga auus elukord kautatud. Kohtute parandajamist  on meie isalik riigiwalitsus ju käsile wõtnud. ,Loodame, et ka wangikojad ja kõrtsid meie kõrge riigivalitsuse  tähelepanemist leiawad." ,Eesti Postimees" puistab pärast weel natuke pahu sõnu Saksakeeli ,Une Tartu Zeitungi" peale, millest meie ruumikitsuse pärast rääkida ei wõi. Waatame aga selle peale, mida meie ,Eesti Postimehest"  üles wõtnud oleme, siis ei leia meie muud midagi,  kui tolmu üleskeerutamist, mille taha Kanepi kuritegu  peab peidetud saama, ja kurja ja häbemata ärritamist  meie maa kohtute wasta. Meie leiame just seda kohtute ja ülemate mõnu maharõhumist, mis seesuguste kurjategude pesa on, nagu nendest üks siin meie ees seisab. Mitte hobusewargad ega teised margad ei ole Kanepi kirikuõpetaja elu peale kipunud, ega wallawanemate küünist  'põlema pistnud, waid ülesärritatud toored p oli tikame hed. On ,Eesti Postimehe" toimetajal tõeste nii wähe mõistust, et tema sellest aru ei saa? Seda ei usu meie mitte! ,Eesli Postimees" keerutab tolmu, püüab süü põhjust peita, et aga ,rahwamehe" läigi sisse laaks ja seda ärritawad tööd edasi teha wõiks, millest  seesugused kurjateud figiwad. Et rahwas selle, meelega  tehtud segaduse läbi täitsa hukatuse sisse saadetud, et Eesti nimi kaswawa politika kurjategude läbi igawese häbi sisse langeks ja auusa rahwaste seast wäljakustutatud  saaks, selle järel ei päri seesugused salalikud,rahwasõbrad"  mitte sugugi. Meie maa kohtud" olla liig pehmed hobuse wargade ja »Eesti Postimehe" toimetaja isa linawarga ja teiste wargade wasta. On ,Eesti Postimehe" toimetaja  kottis kaswanud? On wahest ,meie maa kohtud" isewaliksejad, kes oma tahtmist mööda nuhtlust kõrgendada ehk mahendada wõiksiwad? Kas need teutud kohtud ei pea üleüldise seaduse järel kohut mõistma? Mis kära teekfiwad küll meie lehed ja nende Wenekeeli  sõbrad, kui maa kohtud" oma karmust üle seaduse piirete wenitakfiwad? Aga meil ei ole fiin wargatega ega kõrtstkäijatega tegemist, waid nende meestega,  keda Jumal paraku meie „rahwuSlikud" lehed ja mehed ,rahwakannatajaks" nimetakfiwad ja neile raha korjaksiwad,  kui nemad kord „ õnnetuse" stsse, ses on ,meie maa kohtute kätte langekfiwad. Unustust kohtute ja ülemate waSta, auustust kiriku ja kirikuõpetajate wasta on meK ,rahwuSlikud" lehed ja mehed mahakiskuva püüdnud ja sellest on seesugused kurjategijad julgust wõtnud. Mitte seda ei kiida need mehed ja lehed, mis õige ja auus on, waid seda, mis nende mõtte ehk nende palja ütlemise järel Mhwuslik" on. Jätame need kõhtude ja jutluste teutamised puudutamata, mida ?Sakala" ja tema kölwatumad sulased nagu oma ametit ajasiwad, ja räägime ükfi sellest, mis Eesti Postimees" oma tänawufe juha» tufe all ise teinud on. Kui nüüd pea aasta eest kõlwatuma Reiuglassi, selle wallakohtu ja Eesti wallawanemate teutaja kaitsemiseks ja meie kõhtude teatamiseks ükS nurjatu jutt sepistatud oli ja meie selle wasta kirjutasime, siis oli , Eesti «Postimees" esimene, keS rahwamehe" nime otsides waleliku pöörkõnega meie peale tungis ja meid „rahwa Vastaseks" maalida püüdis, otse kui olekflwad seesugused hulkujad Eestirahwa paras koja, Eesti wallawanemad aga wõerad. Ja pärast leidsime meie selle mehe nime, kellest nurjatu jutt arwatakse  sepistatud olema, nende meeSte keskis keda Rakiveres rahwasaadikuteks waliki! Kas seesugused tembud ei pea rahwa meelt tõe ja õiguse kohta täitsa segama?! Za kui Mistirahwa Pühapääwa Leht" selgel pühakirja  põhjusel seletas, et Ristiusu õpetajatel raywusega midagi tegimist ei ole, siis oli jälle „Eesti Postimees" kes seda Ristiusu kõikumata põbjusöpetust käänas ja wäänas  ja nimetatud kirja ärritamiseks teisest sugust kirikuõpetajate  wasta tarwitas. 3a kui meie Vastasime, fiis ei kostnud , Eesti PoStimees" meile mitte asjalikult, waid üksi aga jõleda teutamisega meie kirja ja meie kirjutaja wasta. Wõib olla, et , Eesti Postimehe" toimetaja omas kõrges õpetuse järges nii ülekõrgele jõudis, et ilma Ristiusuta ja selle õpetuseta läbi saada loodab, aga need, kes selle usu peale mandudes wastatawat õpetaja ametit oma peale wõtawad, need ei tohi muud ühtigi õpetada, kui.aga seda, mis pühakirja sees seisab, ja seal ei seisa ühtigi ,rahwusest", waid üksi Ristirahwa kogudusest. 3a Eestlased on Ristiinimesed, ja keS üht ehk teist Ristiusu õpetuse jägu, ühe ehk teise politika nöuu, „rahwuse" ehk mõne muu särama kujustuse kasuks, ärritamiseks kellegi wasta segab ja solgib, see wõerntab Eestirahwast omast pühast usust ja auusast elukombest, ja seal on selle külwi wili l Aa nüüd, just nüüd, kus iga nägija nägema peaks, kui wäga auustamist kohtute ja ülemate wasta kosutada waja on, just nüüd tarwitab „Eesti Postimees" Kanepi kurja tegu, uueste, seda auustamist kohtute ja ülemate wasta malega maha rõhuda. Meie maa kohtud" ei oleks karmid küll kurjategijate wasta? ! ,Eesti Postimees" läheb ju siin peale selle omast »wabameelelisest" sihist koguni kõrwale. Wabameelelise seisupaiga pealt ei oodata pahategude kautamist mitte pahategijate  nuhtlusest, maid rahwa õpetamisest. Pahategijate nuhtlemine ei ole oige wabameelelise silma ees muud midagi kui see tasumine, mida seaduse ja õiguse üleastujaid seadusele ja õigusele andma sunnitakse. Wabameelelise filosofia silma ees peab pahateu ja kurjateu wäljakantud nuhtlus pahategijat ja kurjategijat kui puhastatud liiget seltskonda tagasi tooma, mitte aga seltskonda ehmatama, ega süüalust seltskonnast wälja lükkama. See seisupaik on ka ainus kristlik seisupaik. Ja kui meie hariduse aealugu  läbi uurime, siis leiame meie ka tõeste, et karmid ja koledad nuhtlused iialgi üleüldist abi saatnud ei ole. Puhtad ja õiged elukombed kosuwad ikka sellega, kuida kõikumata õigust rahwale kalliks ja armsaks tehakse; toorus ja wägiwald kosub sellega, kuida rahwaft kõikumata õiguse pinna pealt eksitakse ja wõerutakse. Ja, meie kinnitame Jumala ja iuimeste ees: Need meie maa lehed, ja mehed mis ja kes ennast nii suure kõlaga ,rahwnSliknks" kiida ivad, mis ja kes wiha ja waenu, walet ja ülekohut „rahwuslikuks" niinetawad, need on süüalused, kui meie armas rahwas tõtt ja õigust omast silmast kautab, ja ühe tee peale sattub, kus oma puhtust ja oma auu kautab! Rahwakardetawaid himust on need lehed äratand ja ärritand; need lehed ja mehed on rahwa eksitajad, keS rahwa kanda lakkudes omale palukest otfiwad; rahwa juhatajad ei ole nemad mitte! Ka meie ütleme, ja tahame seda Jumala ja inimeste ees ära wastata: ,Need leegid, mis teie suguwendade wara häwitawad need põletagu teie südamesse! See weri, mis ehk weel jooksma saab, see langegu teie pea peale! " Teie aga, armsad Eestiwennad, kelle südamed wee kawalate eksitajate läbi wanemate wagast usust tühjaks puhutud ja wihase halpusega täidetud ei ole: Toppige omad kõrwad kinni nende meelitawate näkihäälede wasta, mis teile uhkust ja kõla, wäge ja wõimust tõukamad, teie käest aga seda auu, seda töe ja õiguse tundmist riisuwad, mis üksi iga õige ja auusa rahwuse põhjuSkiwi on! Selle kuu 11 pääwal saiwad Tallinna I. walikonna  poolest Linnasaadikutes walitud: Linnapea Baron A. Üksküll, Syndikus W. Greifenhagen, Linnasekretär O. Beneke, Nikolai Koch, Konsulent W. Adelheim, Kreissaadik F von zur Mühlen, Baron Maydell, Baron Harald Toll, V. von Baggo, C. A. Johannsen, Direktor Berting, igaüks ühel häälel, see on 69 häälega; Raeherra A. Elfenbein, KreditkaSsa ametnik G, Zcheel, E. Baetge, vr. von der Bor g , B. Behr, M.