Eesti ja Liiwi keeled ühest sugust on ja nemad jutustawad hea meelega, kurda nemad Soomlastega Peterburgis ja Kõrgesaarel kokku saanud ja üksteise keelt mõistnud. Eestlane  saab Liiwlasega wist weel paremini korda ja Soomlase  ja Liiwlase keelest saab Eestlane ühewõrra aru. Need kolm, Soomlane, Eestlane ja Lnwlane, ou ikka ühes uõuus, kui kogemata ühe laewa peal kokku sattuwad, usaldawad seal üksteist ka raha asjus. Nenda ütlewad Liiwlased ja see näitab üht loomuslikku suguwõsa paela nende rahwaste wahel. Liiwlaste keele kohta on Dr. Setälä'l wist palju ütelda, mis tähelepanemist teenib ja tema aruannet selle reisu teadusliku saagi üle wõib suure ofawõtmisega oodata. Nenda on tema arutust ?a Ungrumaal, kuS terua akademias üht lühikest kõnet Liiwlaste üle Ungru keeles pidaS, põnewusega  tähele pandud. Peale selle wõib aga juba nüüd keele-proowide järel, mida A. Ahlquist omas ,Murkeis kirja's" üles on pannud, kinnitatud saada: Liiwlaste keele sõna-kujud feisamad Lõune-Eesti keelega ligemal, kui Pöhja- Eesti keelega; käiwad rohkem selle murdega kokku, mida Wiljanbi maakondas räägitakse. Nenda näitab ka keel, et wahwad Liiwlased Sakalamaa tüliarmastajate poegadega naabrid on olnud. Mina panen ainult mõnda näituseks ette. Põhja-Eesti (Tallinna) keel ei tunne sõna ürgoma" mitte, Wiljondi maakondas tähendab see .peale hakkama^ (algama). Sedasama tähendab fee tüwi ,ürg" Liiwi keeles. .Wankka" Soome keeles, .wasikas" Pöhja-Eesti keeles, on Lõune-Eesti keeleS Liiwi keeles .vaist  kr". .Saua" Soome ja Põhja-Eestt keeles, ou Liiwi keeles hüüa"; niisamati on .mets" Põhja-Eesti keeleS, Lõuue-Eesti keeles ,mõls", Liiwi keeles .mytsaa". Healed õ Lvnne-Eesri keeles e ja a wahel ühel poolel ja y Liiwi keeles teisel poolel. Meiepäiwisi Liiwlast õpime kõige paremini tundma, kui meie tema majasse, perekonda läheme. Tema kodumaja  on tema armsam paik. Kui meie ühe Lüwi pere õue haarandesse astume (Soome keeles hortauo", Eesti keeles on see sõna ära kadunud), siis seisawad wärawast waadata ühel poole! ait, teisel poolel elumaja, pitk külg õue poole. Eemal tuleb teine ait ja köök; nende taga on siis laut. Seal seisawad siis ka saun ja rehi. Astume õuest elumajasse. Üks uks, pitka seina ühes otsas, wiib nõndanimetatud eeskotta, ühte suure pimedasse ruumi. Saue-põrandal põleb ühtlase tuleaseme peal tuli, mis üht selle üle riputatud pada soojendab ja süsimusta seinade peale paistab, kus aknal sees ei oke. Paks suits täidab ruumi katuse all, kus kohaliste uõuude kulges kalad suitsetamiseks  üles on riputatud meie oleme ju kalameeste kodnpaikas. Läbi katuse pragude woolob suitS wälja. Sellest smtsekamise-rmimist wiib uks elutuppa. See, kui ka madal, on oma tarwituse kohaline. Põrand on laudad esi aknad on werked, üks walgeks kcohwitud ahi ou ühes nuckas natuke imelik kolmelt poolelt terwe seinaga, jest kütetnd saab hiesi kodast" (hee-kojast", Eesti keeles üteldud). Eluiua pool ei ole ahjul nurud auku, kui uis weike, uris leliskiwiga wõib kaetud saada, kui sooja siSse wootauud ou. Ahjrr m õle nr il poolel ou pingid, sellekssamaks  tarwitusekS nagu Soomlaste, wist ka Eestlaste juures. ahju-äärekS, soojaks asemeks kõige wauemaie perekoudaS.  Lahtisi piul isi on muidu igal poolel, toolist leitakse wähe. Akna all ou kangaspuud, zust nagu Soomemaal. Mõned sängid, kapid ja lauad, üks wibukälk pitka sitke ridwa kulges, on Liirvlase majariistad. Kõik on puhas ja korraldatud. Nenda on läbistikku ühe Liiwlase kodumaja. Siin elab tema naefega, lapsega ja teenijatega, kui tema neid pidada jõuab. Toiduks ou euamift kartuhwled, worst, merekalad (wärSked, suitsetatud ja soolatud), selle körwa juuakse kalja; pea-toidus ou mitmesugused aiawiljad ja jahu-toidnd. - - Wõrkude kudumine on õhtane löö ja sellega ei ole mitte wähe tegemist. (Järg tulemas uumbres.) AvWo-Wv qsM?xov. 3-ro So«ISM !BSS. TriMwl? Lt»bf»r»N Wm«s ts t»W,» ÜMölsniö kt-ieouaums y7SöpMAS»no« 3eittNlM«gn LsopKncnoü zlpsM-sWü iisvLbi AvkSMii, enNi. Av seeo6!Mi'v MO 110 sZ-rg Ls«?ÄZM c. r. 1338 r. pxS. 7,Zkg,3110 s°>« ZMMH. iil, lmramsnini, kcaunraõ M sülaanLÄöion, US.UMMK ci, I-rs Klapis IS3V>. Eestimaa kreditkassa walitsuse poolest saab teada antud, et nende kreditkaösa wekslidest, kelle pealt Z protsenti intrr maksetud saawad, nimetatud numred wälja loositud on ja piawad Märtsikuus  SBVO raha wasta ümberwahetatud saama ja et edasi nende numrede pealt intresstsid enam ei saa arwatud. Kui need kupongid kreditkassaSse wiidud saamad saab nende eest küll raha maksetud, aga pärast Väljaloosimist maksetud kupongide eest * 1000 R. 12465 61 1.3121 274 13264 14212 1382 15844 2379 15923 2808 . 17613 2921 18554 3302 16560 4039 Ä, 500 4144 46 4145 401 4396 684 4686 1343 6213 1347 6519 2004 6530 2011 6580 2035 7793 3452 3830 4318 10030 4362 11169 11170 11328 11849 11966 12032 14704 14705 14744 14789 16385 18053 18083 18109 18165 18803 13348 18929 19900 19969 Gmee juba wäljaloo situd, aga weel mitte ? aha wastu iimher Wiiljaloos. a 1000 N. 8456 1888 13290 1888 19482 1888 a 500 R 191 1886 2345 1888 2347 1887 4935 1877 6683 1887 9906 1888 9907 1888 16264 1888 17782 1888 Ä 200 R. 1160 1888 3554 1837 3938 1887 5136 1888 5194 1888 5196 1888 5252 1379 l? 6v6 F b, lipkMiuaÄ klaoea, Oie«6ps  20 MU 1889 n. . : -u. uypi-1070.  Oenp.: M. kss-emekeiepi,. Tallinnas, kreditkassa waliksuS, 20. Oktobrikuu pääwal 1889- Prästdent: F. v. z. M ühlcn. Sekretär: J. v. Hagemeifter Tradaandmij t d. Aub?arõ'i trükikojas oa maulmd: Ccsti nW-ralM Kaltiidtr eht TShj-r a a m ll l S ZSSV aas«a peale. Hind: 5 kop. - 100 tutti Ä rbl. s<> kop.— ! tukki K.» rbl. Kuui« t u s. Allnimetatud lriMkvjaS on ilmunud: ja isamaa laatuk). Eesti rahwaflooridele wälja antud. Hind RS kop. See raamat ei aS u mille kui kõcwaline eraettewõtmine wälja. Raamatu pruukimine saab Tartu koolikonna kõrge Kurotori herra käsu järele igale EeSli koolile kohuseks tehtud, nii et edcspidi igulühel EcSti koolilapsel täheudalud raamat koolis ja kodu lugemikeks ja pähaõpimifeks käes peab olema. Sellepärast antakse teada, et „Keksrk ju isamaa laulud" igast raamatukauplusest saada on, aga koolmeistrid teemad kõige paremme, kui naad otseteel Mrwilikud eksemplarid selle järele, kui palju neil lapsi koolis on, ise Mülleri trükikojast RiiaS kirjalikult tclliwad  ja raha kaasa saadawad; siis tuleb tellitud raamalnpakk ilma tee kõverdamiseta neile nende adresst all kätte. Trilkikoja adrcfs on l r. l'ur-1. »k. rnnnrpAGlm üin.rirpa. WtUle r i t r iii; jtlo d a P i tas. M Psaitrmaka Eeslil Naa rahma KtidlljkKiriklilalUillitlli! manast seltsist on weel saada Fi»dfl>rs'i triiki«MS, HaTmuas, Kiliililtiis möldritele! Siidist püüti-riiet jgss uilmes o»l saada oda cr t) i 55 d adeg a TallwtlaZ Pitkal-uulitsal G. Meieri waSkas Th. Btempet'i juures. Tckkch! miimft ja ojtmise lmtrakt leht! on saada Lmdftrs'i pärijate lnilnmajas. Soowin auuStatud ostjatele oma riidelanoliisest  suures iMjawalikuS kretongi, sefiri, sarpinkat, willaseid ja poglwillaseid  klekdiriideid regenmantle riiet, kreton, linaseid, wlllaseid ja siidist pääwawarjnfl, iga karwa fammetit, pkstshi, slidk riiet sarnerimisc karmis, pike tekid, lõuendit ja poo!-lõuendit  ja teist riidekanpafl odawalt. R. L. Hönnius, Harja- jo Post-uulitsa nurga peal, tohter Adelheimi  maias. Etamad Jänesed, Kured, Tedred ja teised klamd mtlslsomad faawad ksrge hinuaqa ostetud suure Päriimnaanteel Nr. 436, Villa xLtndheim". «ZVOVVSXXXSVSM Tuhka ailnab kottis ja weab arm Talliuuu LeiuiWabri^. Lobosed koerte söötmiseks saamad ostelad Juure Pernumaauteel Nr. 436, Mkla xLindheim^.