aSjas maksab, fiiS maksab ta iseäranis ajalehe toimendamises  ja rahwa töödeS. Meie rõõmustame, et selleks aaStaks paar seadusetundjat Eesti meest ka meile pitkemaid kirjatöösid  mitmesuguste igapäewaste elutingimistesse puutuwaid seaduse punktistd rahwale kättejuhatamisteks läkitada lubastwad.  Tahame endisel wiistl õpetlikku juhtkirjade kõrwal ka rahwa päevaküsimusi läbikõnelda ja lisas juttusi, õpetlikka  kõnesid j. n. e. avaldada. Meie katsume lehe sisu ja korraliku wäljatulemise eest hoolitseda, palume ja võtame  kõikide kaasavitamisi hea meelega waStu ja palume ühel hoobil ka Sakala enam wäljalautamise eest hoolt kanda, sest rohkem lugejad on alles tellimiseta, mis vanast hilisest tellimise viisist tuleb. Loodame aga, et Eesti rahvas ikka Sakala elamist soovib ja teda seepärast ka enam tellib, kui mineval aastal. Palume veel kord meile töös, rahwa vana viisi järele, jõuudu anda ja anname meie ka omalt poolt rahwale tellimises jõuudu. Üks käsi peseb töist ja nõnda piab ka ajaleht oma stsujõuudu  lugejate arvust saama. Wiljandi maakonnast. Kas uuel aastal meil ka veel kelmisid ja hobusewargaid piaks olema? Seda küsimist  püiab meie kirjasaatja Tarvastu kihelkonnast mõne sõnaga seda Hiisi ära kosta. Tema arvamise järele olla vargad enamiSte wõerad vedelejad hinged, kellel tööd ega tallitust ei olla. Töine asi on aga nende wõeraste peidul pidajatega ja wargate varjajatega. Nende vasta piab mõjuv abinõuu väljamõeldud saama, mill viisil kõige hõlpsamine sarnast halba kasvajat piab keha kullest ära lõigatud saama, kus seda märgatakse. Igal pool, kus vargus omas nimes alatisemaks saab, seal lööb ka sedamaid rahwa raamat ühe lehekese lahti ja kuulutab, et selle ehk töise peale kõige lähemast ringkonnast kahtlust arvatakse. Nõnda pia kui meie T. kihelk., ütleb kirjasaatja,  varguS oma hirmutavat kõla sagedamine kuulutama  hakkas, seal tõusis selle järel ka jutt liikuma, et paar noore peralist peremehi üks K. ja J. võerid vedelejaid  külaliseks pidanud. Nende kahtluswääriliste meeste sõbrus ulatada ka kaunis kaugele ja pia kutsutavat üht Walka varguste asjus, töist Tartu varguste tunnistajaks ja aru sagedaste meie oma linna ka ka ela kõhtudesse. Wana aaSta viimasel veerandil pidanud mehed „mestis" K. juures joodupidu ja sellelsamal ööl varastatud ka naabri vallast hea kimmel ruun ära. Kirjasaatja arvab, et kõige pealt vallavanemad maa kogukonna seaduse 8 22 järele wõeraste ja pealegi kahtluswääriliste vedelejate peale teravad silmad piaksiwad. Siis arvab tema ka, et meie tubli maakonna politsei ehk pia need hiired lõksu saab püidma, mis mida varem seda parem soovida oleks. Leitakse hiire pesakesi üles, siis neid ise ka ja nõndasama  piaks neid joodikuid katsutama kätte saada, kes vedelejate  läbi oma naabri hobuseloomast omale kurgukastet püiawad saada. Wallawanemad hoidke omad silmad ka uuel aastal pärani valla, siis ehk meie enam wargatest suuremat ei kuule. kr." Ka meie soowikstme, et sarnaste kahtluswääriliste meestele wahid kas wõi walla kulu peale, ehk km nad kord ju ekfiwad, nende oma kulu peale wälja saaksiwad pandud ja sedawiisi wõeraste wedelemisi ja nende oma põhjata kaugel ärasõitmisi ja reisimist läbi uuritaks. See oleks ime, et kihelkonnas, kus ligi 10,000 inimest on, kahte kolme waraft ehk nende nõuumehi ommeti kätte ei suudeta saada. Luurada ja uurida ja kinni! Töine kiri saadeti meile wana-aasta lõpul sealtsamast  kihelkonnast kätte, mis selle pealkirjaga algab: „Kõrtsid ei tohiks kõrwu olla! Siin on T. ja W. S. Soe kõrtsid paljalt ühe wakamaa wahega ja pealegi mõlemad  suured kõrtsid. Jõuulu öösel sõitsin ma oma leibkonnaga  palwemajase ja parajaste kõrtside wahel olemast oja sillast üle sõites karjus üks kole joodiku heal silla alt „tulge margale appi!" Oma laste hirmukisa pärast jäi see kuri ligimene minust awitamata, kes pärast mu ärassitmist  silla alt wälja ronis ja T. kõrtsi poole edasi tuigerdas. Tema oli wisfiste ennast üheS kõrtsis juba jõnulu ilusaks rõõmuks täis lakkunud ja läks töiste ka katsuma. Et nüid Tarwastu pärisnik hra von Mensenkampff  hilja aja eest alleS kaks suurt kõrtsi ära kautaS, Pealegi T. nimetatud kõrtsis magusam elu walitseb, siis julgeksime küll seda palmet ettepanna, et mõeldud S. kõrts ära saaks kautatud. See tooks rahulistele suurt kasu ja nad ei teaks kuidas selle eest tänulikud oleksimad. —m—." Tartust. „Oma Maa" wiimane minema aastane nummer tuli suuremal kujul, nagu minewal korral lühidelt nimetasime, juba 15. Detsembril wälja. Sissekorras leiame meie esmalt sõnakese lugejatele ja märkusi tehtud tööst ja tulewasest toimetusest. Wäga õigeste tähendas hra. or. Weske, et sellel aastal ehk „ Oma Maa " teaduslised  kirjad rahwale rasked lugeda oliwad, aga edespidi ikka igapäewalisemakS ja lugemise armsamaks ka õpetlikud  kirjatükid lähemad, nagu juba wiimase numbri Soome sugu rahwaSte naesewõtmise wiisi kirjeldusest näeme. Siis on kirjatöö Wenemaa rahwastest ja 11. Wenemaast ja nimelt ta pinnast ja andidest, mis nõnda tähtsaks piame, et seda ka oma lugejatele „Oma Maast" toimendaja lahke lubaga. ettepanema saame. 111. On M. Põdder'i alguspäraline jutt kas Tukk wõi Sukk; IV. Laul Wene tsaarist Jwan Wassiljewitshist ja V. Kiri „ Põlluharidusest," kus põllumeeste koolidest kõneldakse, siis kariloomade tallitusest talwel lühikest õpetust antakse ja wiimaks jLiiwimaa maade päriseks ostmise armusid 1883 a. nimetatakse. VI. Tuakse Liiwimaa  kihelkonna konwendi ja kiriku seadust 1870 a. lugejate ette; VII. on üks Wene keelde tõlk P. Wiskowatow'i  järele 1862 a. Kaukaasia sõa jutt, ühes kohase rahwa peamehe Shemahho Teriewi pildiga; VIII. on seda ja töist Eesti elu päewakorrast; IX. Eesti-rahwa manast usust; X. rahwalauludest; XI. lühikene Detsembrikuu  kroonika; XII. kõige uuemate raamatute nimekiri ja XIII. kaks laulu nootidega. Ülepea ütelda, et leht igapidi õpetus- ja lõburikas sisu ja kena kuju poolest on. Telli ja loe ise! „Ölewiku" tähelugemisest ja tööplaanide tegemisest  kirjutab „Tallinna Sõber" omas 51. numbris nõnda: „Olewiku" toimetus on omale seda iseäralist ajawiidet  teinud, et kõige Eesti lehtede tahtest kokku arwanud  ja on selle järele leidnud, et Olewik kõige suurem, küll wist siis ka kõige parem Eesti leht olla! „ Eesti Postimees" on seda arwu läbi katsunud ja selles eksitust leidnud, paneb ennast esimese, '„Olewiku" wast kolmandama  paiga peale. Meie omalt poolt ei saa õiete aru, mis kasu seesugusest igawast tööst Eesti lehtedele ehk nende lugejatele tulema piab. Tänini ei ole kirjanduse töö headust kusagil weel kirjatähtede hulga, waid ainult waimu ja osawuse järele arwatud. Pitka kõne sees ei ole igatahes  rohkem tarkust, kui lühikese kõne sees. Pitkad kirjad  ei kuluta ka igatahes rohkem aega, kui lühikesed, waid mitmed osawamad kirjamehed kärbiwad ise oma enese kirjast  ja kirjutawad ümber, kui liiga pitkakS wenima kippuwad,  misläbi kirja lühendamine sagedaste niisama palju aega tarwitab, kui esimene kirjutamine, kuna tähendatud kiri lugejate suurema hulgale arusaadawam on. Protohierei Aleksejew'i surma läbi leseks jäenud Greeka usu theologia teaduskonna professoriks olewat ülemal  kohal praegune Pihkwa waimuliku seminari rektor M. Drerler arwatud. „Rishki Westnik", kes selle sõnume toob, terwitab seda walimist rõõmuga ja loodab, et mõeldud uus ämMetnik mitte üksnes oma kuuljatele kasu toob, waid ka üleüldse Greeka usku meie maal edendama  saab. Linna hobuste maks saada tulewal aastal 2434 rubla linna kassasse sisse tooma. Kohalise politsei uuemate  aruannete järele on Tartus 192 weu-woori hobust, 257 ühehobuse wovrimeest 296 hobusega ja 43 kahehobuse  woorimeest 149 hobusega. Hobuse maksu seaduse järele on igal weu-woorimehel 3 rubla ja muudel woorimeestel  5 rubla aastas hobuse pealt maksta. Lutheri korjandus olla juba, kuida pealinna pühapäewa leht teadustab, 163,666 rubla peale kaswanud.  Esimene anne selle summa? protsentidest, nimelt 4666 rubla saada uue Peetri kirikule osaks, kelle ehitus waheajal seisma pidanud jäema. Sealtsamast toob „R. Wehstn." sõnume, et sealsed kõrgema koolide kaswandikud Wene keeles katsutud saanud. 76 katsel olewaist üliõppijatest  olla 56 puudulise riigikeele tundmise pärast läbikukkunud! Läti lehe „Balt. Wehftnefisele" kirjutatakse, et kuraator luba olla annud Riia linna kahte elementaarkooli  Läti Spetuskeelega asutada, nõnda kuida kohaline kooli nõuukogu olewat palunud. Selleks ettepandud plaan olewat ka juba kinnitatud. Tallinnast. Hiljuti on saadikud Peeterburgis käinud  luba palumas, tulewal suwel käsitöö wäljanäitust seal ärapidada. Kuida kuulda on nüid see luba palujatele  juba kätte saadetud. Peeterburgift. Juba mõnda aega oli riigivalitsusel  nõuu, metsi aast-aastalt suuremaks minewa taastamiste  roastu, ühe üleüldise metsa-seaduse läbi kaitseda. Kuida nüid „UuS Aeg" kuuleb, on riigimaade walitsus mõeldawa seaduse juba kokku seadnud ja pidada ta pea riiginõukogule läbikatsumiseks ettepandama. Selles seaduses  on üheltpoolt ärakeeldud niiheasti kroonu-, kui ka erametsadest puid maha raiuda, ilma et need raestikud uue metsaga külwatud saamad ja tõiseltpoolt tahetakse auupalkade, auurahade ja kiituse-kirjade andmisega maapidajaid  kunstliku metsa kaswatamisele äratada. Tähendatud  uus metsa seadus olla wäljamaadel makswate metsaseaduste  järele kokku seatud ja saada tema makswakstegemise  korral metsaammetnikude hulk tubliste suurendatud. Nahakauplejate wõi liiakasuwõtjate kohta tahab kohtute ministeerium uusi seadusi maksmaks teha, mille järele niisugused wälja kurnajad liia kasupüidjad suurema wastutamise alla wõetakse, kui seiamaani. Hiljuti saatis meie riigivalitsus würst G°litshyn'i Anstria-Ungriamaal. kohalist selle aSjasse puutuwaid seadust tundma -Pplma. Sea sete -adust- järele langeda inim-ied, keS uh- korra w-a kasn võtmises jüitatud. 100-1000 rbl. rahatrahv, alla j- alatised rahakauplejad künni 2 aastaks vang.. Detsembril oli Liiwt tubernerl salanouumku Schevi.sch.l,' kuld- .Riigi Teadustaja" k'r,uwb °nn Ketserina Majesteedi jutule saada. 19. skp. ner arstiwalitsuse laua efinik Garnitzki on Sib-rimaa kõige kaugematesse alustustesse elama m-.s. tetnd, sellepärast et tema paljudele arstidele, apteekritele j. n. e. maksu eest kohad on annud. Töine kaebduse alune nimega Ferro, kes sellessamas asjas oli suitatud, on prnks mõistetud. Qi Pearenteift on pikanäpumehed 7000 rubla eest kuld ja hõberaha ärawiinud. Mitmes rahakotis on raha asemel weikesed kiwikejed leitud. „Uus Aeg" teadustab, et praegused seaduse määrused  maa- ja kreisarstide kohta, ümbermuudetud ja täiendatud  saada. Woroneshi kammeralhowi peamees Malintin on kindral-major Rajewski asemelle põllutöö jauskonna direktoriks  nimetatud. Talude jautamise küstmuse kohta toob „Mosk. Ztg." teate, et sisemiste asjade ministeeriumis, see põlluhariwa  talurahwa elu sisse nii sügawaste puutuw asi ümbermuutmiseks  käsile olewat. Arwamijed, mida kubernerid ja kohatised kohtud selle asjulise ministeeriumi nõuudmise peale saatnud, lähemad enamiste kõigil ühte, et sellesuguse maajautamise ülewaatamine ikka kuida ennegi wallakogude kätte jäema piab, aga siiski piab asi mitmes tükis ümbermuudetud  ja korraldatud saama. Nagu nimelt: Pere jautamist wõib üksnes perewanema juhatusel ette wõtta) maksu küsimus olgu iga kord seletatud ja maksmise kohused iga üksiku sugukonna liikmele selgeks tehtud jne. Kaebdused  olekstwad talupoegade asju seletama kreiskohtu ette kanda. Iseäraliste maksude jauskond seletab ühes oma ringkirjas, et 15. Mail 1883 a. antud Keiserliku armukuulutuse  7. ja 8. punkt ka jookide ja tubaku akfi seaduse vasta eksimiste kohta käida, kuna aga see jagu trahvi rahadest, mis ülesandmise eest kaebajate heaks tuleb, karistatule mitte tagasi makstud ei saada. Obwodni kaanali ääres olewas Wene puu-willa ketruse wabrikus on öösel vastu 17. Detsembri-kuu päewa suur tule õnnetus juhtunud. Wabriku neli ülemist korda on ühes seal sees olnud ühe osa masinate ja materjaliga tuhaks saanud. Kahju arvatakse 550,000 rubla peale, mis „Salamanderi" ja I. Wene tulekinnitamise seltsi kanda on. Pühapäewal on ka Winvgradvwi pildi magatS oma 65,000 rubla peale kinnitatud sisuga puhtani maha põlenud. Riigivalitsusele on üks plaan sisse antud, mille järele tervet linna auru läbi kütta tahetakse. Pesski linna jausse tahetakse selleks otstarbeks üks wabrik ehitada,  kus 90 masinat auru saaksiwad walmistama ja kust siis kõigile poole linnasse auru torude läbi wälja wõiks saata. Kuida pealinna Wene leht teadustab, on möödaläinud  nädalatel ministrite komitee otsuseks teinud, kroonumõisasi  edespidi talupoegade kätte ilma awaliku pakkumiseta  rendi peale anda. Kuida lehed kuulutavad, saada nooremate aktsiise  rewidentide aastased sõidu-rahad 800 rubla pealt 1000 rubla peale kõrgendatud saama. Rahwahariduse ministeeriumis ühe iseäralise komisjoni poolest valmis tehtud käsitöö õpeplaanid Wenemaal,  on koolidele ja mitmetele erainimestele läbikatsumiseks  kätte saadetud. Käsitöö edenduseks on nimelt järgmised reeglid nõuks võetud: 1) käsitööde õpetust elementar-koolidesse  sisse seada. 2) koolisi asutada, kuS tublid kaupmehed ja käsitöölised koolitatud saawad. 3) meistrite ettevalmistamise koolisi asutada. Siin juures tuletame lugejatele ühtlasi meele, et minewal sügisel realkoolide  direktorite konverentsil RiiaS, samasugused küsimused  läbirääkimisel olirvad. Wanad stempelmargid, postkaardid ja stempeldatud  kirja-ümbrikud ei saada mitte 1. Jaanuarist, nagu esiotsa kuulda oli, waid 1. Juulist 188 S saadik tühjast tunnistatud. ' Tagam-gist. Mõne aasta eest asus sinna üks kelmide selts, kes MnSta mere ääres laewade bukkasaatmije  labt ennast nuumas. Tormiliste! Sõdel paniwad kelmid kaljulisc ranna äärde mitmed tuled põlema, mille ab. mere sõitjad omalt õizelt teelt ära saiwad eksitatud, sest et nad wõls märgutulesid Taganrogi tuletorniks pidafiwad.  Laks laew rannas kaljude otsa puruks, siis tõttasiva  kelmld sõbra viisil laeva kraami peastma, mille eest nad igal korral suured summad maksu saiwad. Suuremaid  waljamaa laewu on üleüldse S 3 sarnasel wiisil 1885 1. Sakala.