Tallinna Sõber M 39 Kümnes aastakäik. Tollima?, zz Mihklikuu MwallBBst. Ultöldnt geklelit Eesti rllhmalt Nsal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Ltndfor»'i pärijate trstkimsjas: ,asta«j 2 rubla, 40 kop. — pool-aa5ta5 ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: ooStaS 3 rubla pool-aaSta» t rubla 7l> kop. Kuulutused maSsawad iga rea ehk selle aseme peakk 5 Lop. Tellimised wöeta?fe wasta: Talli««as-Ltuds°rs'i pärijate - Neleröurgis: S. Seelaudl, 54.— Kartus: Laastmanu. -Uakweres: Auys. - haides -K. Seidekliera Kapsaku- - K. Kollverg. Lrhukas - K. Müttuor't paadis. ZSttlaudis - « Karsw'i raamatupood. Narmas! M. Nõder. - Mõrus- Nraua Wl-lral-'- Walstas: W. Nudokst. Kuresaares: Ttl- Maak: kuida iseäranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab BaltiSkiS, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LsõstoiiS Register - Tartu näituse auuhinnod. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt mailt. Tallinnast: Äeaiehl de waidlemise!'. Uued W.ne kirikud. Maa lisamaksud Poliisei-kohtutele. Kiriku- ja koolimaksud.  Rahwalugemine. PaSsi-staduS. Plaanitud uus maks. Rõuged- Leiud meks-l. Dr. Schiemann. Duell. Tulekahju Pahateud. Maalt: kartuhw.id Pahatmd. Rakwe. l Sllgise hakatus. Tartust - Tulekahju - ..Streik.' - Malgast- Raudtee. - Peterburgist - Keisrikojast. - Nacsterahwa arstis. sachalme saarelt. Suurtükid. Petsrbiirgi pind. Kronstadtist: Tulekahju. Preester > Adsm «mm. Soomemaa.:: Mitmesugused sõnumid. Poitamast ja Bessarabmst: Halwad aiad Mast- Uus raudtee. Mosinast: Korjandus. - Odessast: Röönei Pssulski. Iseäralised ja uuemad sõnumid Auuhinnad Liiwimaa Põllutöö- ja Käsitöö- Seltsi näitusel, Tartus 1888. Marad. I. auuhind, suur hõbe medalje, Tarakuselt Barou E. M. Nolcken'i mära ,Maschka", Nr. 191. il. auuhind, brongs medalje, Salualu karjamõisast Juhan  Saar'e mära ,Marlha", Nr. 199. lil. auuhind, kiituse-kiri: Tarakuselt Baron E, M. Nolcken'i mära pßertha", Nr. 190; Pangotist Peter Riives ' e mära Nr. 316, ja Warast Juhan Zirk' i mära Nr. 320. Suur hõbe medalje, Zapoljelt herra P. A. von Bilderling'i  läiswere Ardenni kaSwandus. Weike hõbe medalje, Tartust kaupmees Beiker' i kaSwaudus. Täkkude keskis kergest tööhobuste tõuust on sel aastal wäga rohkest häid loomi olnud. Auuhindade mõistjad kahjetsewad,  et neil rohkem medaljefi wälja jägada et ole olnud. S i a d. I. auuhind, brongs medalje: Tormalt Anschühi pärijate kult Nr. 295, Milalt herra G von Gürgens'  i emis Nr. 289, Raadilt herra Rosenpflanzeri  emis Nr. 303; hõbe medalje, Zapoljelt herra von Bilderling'i kaSwanduS Nr. 299—301. 11. auuhind, brongS medalje, Toikwerelt praua H. vou Paul'i kaswandus. 111. auuhind, kiituse-kiri: KarStemõisalt herra E. von Vettin gen'i kaSwaudus Nr. 298; Kasirelt herra von EeSsen'i kaswandused Nr 290 ja Nr. 291. L a m m a d. I. auuhind, Seltsi brongS medalje, Meeksilt herra von Esseu' i kolm jäärat Nr. 309. I'. auuhind, kiituse-kiri, Zapoljelt herra von Vil - derling ' i 3 talle Nr. 307 ja Nr. 308. Lüpsi-s a a g i d. Kestaw wõi hapust koorest. I. auuhind, suur hõbe medalje, Rääpina meierei, il. auuhind, brongs medalje: Kongota meierei ja Tarwastu meierei. KeStaw wõi rõõsast koorest. I. auuhind, brongs medalje, Rõngu meierei. Wärske wöi. I. auuhind, brongs medalje: Rnäpina meierei ja Karst emõisa meierei. U. auuhind, kiituse-kiri, Kastre meierei. Kõige peenemat wõid ei ole asjatundjate otsust mööda näitusel mitte olnud. Juust. Üks proow talwejuuslu oli Heimthalist, körwalise mauga; kaks proowi snwisuustu. millest Heimthali juust parem. Tegemise poolest olimad juustud head; otsustamiseks  oli liiga wähe proowisi ja asjatundjatele piaks lubatama  juuStu leigata. SuwijuuStud oliwad kõik liiga wärsked. Meierei riistad Wõi-waatisi mitmesugusest tööst tuutud seadmiste järel, Onduwast P. A. Gottlieb' i töötoast, näitauwad head tööd ja puud; niisamati ka wõi soikumise riiStu. Hind ei olnud ülesantud, mis otsustamiseks tarwis läheb. Aod u t ö ö d. Waebad. Brongs medalje: Elisabeth Meyer Pilkusest Kiituse-kiri: Leena Jwan d a h! 'Kasulast, Marie Krüger Tartust ja Louise Korts Tartust. Rätikud. Brongs medalje, Anna Saks Puurmannist. Kiituse-kiri: Amaiie Möllu Saadjärwest, Anna Nteländer Kaiawerest ja pr. Kiima Sootagast. Willased kangad. BrongS medalje, Karoliue Luuk Tartust. Kiituse-kiri: Leena Sukk Tähkwerest, Minna Pik - kat Sootagast, pr. Krause Puurmannist ja pr. Kiima Sootagast. Poolwillased kangad. Brongs medalje, Louise KortS Tartust. Kiituse-kiri: pr. Wal g e Puurmannist ja Leena Leht Tartust. LSuendtd Brongs medalje. Louise KortS Tartust. Kiituse-kiri: Anna Krogger Tartust. Anna Hoffmeister  Tartust ja Anna Jürgen sohn Lukefi. Lina-kedrus. Brongs medalje, S. Derlkng Põlwest Mitmesugused käsitööd. Kiituse-kiri: Hoffer Heimthalist (haäkeldakud gardin), Emilie Taude (kuotud waep), Liisa Wa hi Pühajärwest  (niit), prl. L. Ohei m Tartust jstikereide kogu), Marie Truk WisuSlest (1? wööd). Marie Wahl Tartust  (stikkitud padi), H. Mühlberg Tartust (laastudest kübar), kirikupraua Oehren Wendawifl (põll), Eduard Luik (lambi-kate kuiwatatud õitest) ja Madli Olew Tartust (klöppeldatud spitsid). Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Mihklikuu 16. päSwal Kuida ette arwata wõis, on Europa suured lehed arutamistega  Saksamaa Riigikanzleri ja Austria-Ungru  maa Wäliste asjade Ministri koosoleku üle täidetud, ilma et keegi selgemini teaks, mis nõuu Friedrichsruhes peetud ehk koguni wõelud sai. Nõuu pidamist on seal wist küllalt olnud. kas aga ka nõuu wstmist, see on küfitaw, sest selleks ei näi Europa kääriwad  aSjad weel mitte selginud küll olema, ja kusagilt poolelt  ei näi ka äkilist häda peale kippumas olema, mis rutulist nõuuwötmist päriks. Inglismaa poolt kirjutatakse, et nõmlpidamiseks Kesk-Europa ühendatud riikide wahel aSja küll olla. Kui wägewad Saksamaa, Anstria-Uugrumaa  ja Ztalia omas ühenduses ka olla wõiwad, siiski olla ikka aru pidada, kas nemad ka ühe teise ühenduse wasta wägewad küll on, kui see ühendus tõeste köidetud saaks. Nende waenlaõte wägewufl pahemal poolel ja paremal poolel ei tohtida tõeste mitte wähemaks pidada, kui see on. Ühel olla, köigeist segadustest hoolimata, ikka tõe poolest  palju rikkust, hiilgawaid sõea mäleSwsi möödaläinud aeast ja üks tulise maimuga rahwas, kes omas maimustuses,  tujus ja tuhinas sõea-wainul patju suuri tegufi teinud  on ja ikka weel teha wõib. Teisel olla määramata hulk sõnakuulelikku talurahwast, kelle keSkist määratumad söeawäed, miS seal uüüd juba ou, piiramata wõiwad suu remakS kaSwatatud saada. Prantsusmaa ja Wenemaa olla sõeawae poolest täna tugewamad, kui nemad wiie aasta eest oliwad, seda ei wõida keegi salata. Laheks merine mäng kord lahti, siis mängida Prantsusmaa ja Wenemaa wõidu peale, Saksamaa ja Austria selle alleShoidmisekS,  mis neil nüüd on. Kõiki seda olla wist Friedrichsrnhes  nende kolme pääwa sees arutatud, kus Graf Kalnoky Würsi Bismarki wõerusel oli. Et Inglismaa politikufel ftin igapidi õignS oleks, seda ei wöi taieste uSkuda. Läheks sõda lahti, fiiS oleks selleS koledaS mängus  küll wist Austria-Ungrumaal ka himu midagi wõita, nimelt laia ja lahket teed Saloniki sadama poole.  Teiselt  poolelt arwatakse, et Wahemere ja Pöhja-Afrika asjade  korraldamine nõuupidamise all seisnud ja et sellest Italia pärimiste tuetust loota olla. Kolmandamad räägiwad  Balkani poolsaare ja nimelt Bulgaria asjadest, ja ootawad sellest Austriale tuetust. Tähele on panna, et Austria lehed wiimaSte pääwade sees Bulgarlaste wasta õige käredaks on läinud. Bulgarlafed hakata oma sugurahwast  MakedoniaS üleskihutama ja mängida ka Türgi walilsuse ees nende kaitsejaid. Austria lehed noomiwad neid rahule jääma, sest kelle eneste kodused asjad nii segased  on, need ei pidada ennast teiste asjade sekka segama, waid põlwili Jumalat tänama, kui neid wäljaspoolt rahule jäätakse. Kõige rohkem õigust wõib neil olla, kes solgutades  arwawad, et sel Kauzlerite kokkutulemisel mingisugust  iseäralist tarwitust ega eesmärki tarwis ei ole olnud. Saksamaa ja Austria-Ungrumaa seista nüüd kord nii ligises  ühenduses, et nende suure politika juhatajate nõuupidamised  üsna loomastikud ou, üleüldiseks läbirääkimiseks, et mõlemad ikka ühel joonel oma wäliseid asju tallitada wõiwad, kuna muidu üks eh? kord teisele põigiti tee peale ette sattuda wõiks. See kokkutulemine ei tähendada muud ühtigi, kui nende kahe riigi kõikumata ühendust oma keSkiõ,  igaühe wasta, kellel ehk himu on rahu rikkuda. —> Saksamaa Keiser olla palunud, et Rooma linna poolest temale mingisugust hiilgawat wastawõtmist ei walmistataks.  Ühelt poolelt arwatakse, et need erapoolised pidud ehk wahesi Paapsti ärritada wõiksiwad ja Keiser Wilhelm neid sellepärast ei soowi; teiselt poolelt tähendatakse selle peale, et Saksamaa Keisrikojas ju ikka weel leinaaeg on, millega uhked pidud kokku ei mahu. Suurt arutamist teemad Saksamaa lehtedes ja ka mujal Keiser Friedrichi  pääwaraamatud, nimelt wiimastest svea aastatest, mida kuukiri .Deutsche Rundschau" on walja andma hakkanud. Seal on nimelt mõnda sees, mis Rooma-Katholilttafl Würst Bismarki peale pahandada wõiks, mida siis ehk ka Ultramontanlased ärritamiseks Riigiwalitsuse wasta tarwitada wõiksiwad. Ametlikult kinnitatakse, et keegi neid pääwaraamatuid selle lehele annud  ei olla, et need siis ka suuremat usaldust ei teenida, kui madame Adami .ilmutused". Ikka weel arutatakse seda juttu, et Würst Bismarkil nõuu olla omast ametist osalt ehk ka täitsa lahkuda. Ametlikult on seda küll ka tühjaks jutuks tunnistatud, see ei taha aga waikida. Niipalju  kinnitatakse aga igalt poolelt, et Keisri ja tema esimeje  ametniku wahel mingisugust tuska ei olla. Oige valju juttu tegi Saksamaal see, et Berlini Kubernör, Kindral  von Werde r, ennast sellest ametist lahti paluund,  lahti lastud ja Kiudral von Pape tema asemele nimetatud on. See wahetus on kõigile ootamata tulnud >a selleparast igal poolel tähelepanemist äratanud. Tema ei ole weel 70 aastat waua, tema järeltulija 75 aastat. Wauuduse pärast ei ole tema siis omast ametist wist mitte taganenud, kni ka noor Keiser igal poolel nooremaid mehi ametisse soowida. Wenemaal on Kindral vou Werder wäga tuttaw ja wäga auustakud. Aastal 4869 sai tema Preusfi. pärast Saksamaa sõeawäe-asjalallitajaks PeterburgiS  nimetatud ja oli selles ametis künni aastani 1886. Keisrid Aleksander 11. ja Aleksander UI. on teda ühetasa auuSlamid ja ns-lda»ud. ja igal poolel, manöwritel ja sõeas,