Tallinna Sõber M 43. Kolmas aastakäik. Tallinnas, ZZ. Wiinaknn pääwal 1881. Uieiildne aealeht Eestirahmale maal ja liaaadks. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LmdforS'i päriate trükimajas: S rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas S rubla pool-aastas t rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea eyk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: Lindfors'i pärtate trükimajas. :J. K. Seekandk, vssuspeuas H 54. Tartus :W. Just. -- peruus: K« Audewiita. Aakweres: L. Wattly. haides: A. SeidekSerg. Kapsaku»: H. A. Kollõerg. Kuresaares: M. Lange. --- Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Balliski (Baltischport Ua.rriklcuik-Uoxrr..) ReatStev: Maakomia-nVuukogud. -- Omalt maalt: Tallinnast: Linnasaadikute walimisest. Keisri ja Keisri Prana krornimisest. „Punase-ris!i" Seltsist. Kubermaugu-maamõetja. Õnnetus raudteel.  Tulekahju  Rahwa seast. Dr. Kreutzwaldi kiri. Peterburgist: Esimene lumi ja talwe hakatus. ProtseS. Graf Loris-Melikew. Kuuramaalt: ..Nahwuslik' neiuke. Moskwsst: Takwe hakatus. Kiremist Juutide asjust. Odessast: Juutide asjust. Saratowist: Hull hnut. Wõeralt maalt: Saksamaalt. AuZiria- I Ungrumaalt. Kuida „rahwamehed" rahwa eest kostawad ja kes se „rahwas" on. Maakonna-nõuukogud. Kuida juba lühidelt kirjutasime, olla meie kõrgel Riigivalitsusel nõuu, Vallimaal Maakonna-nõnukogufi (Semstwo) asutada, kuida need kõrgestõnsa Keiser Aleksander  11. walilsuse all meie laiema isamaa seespidistes kubermangudes asutud saiwad. Et need nõuukogud Baltimaa! asutud saakfiwad, selle üle ei ole ükski kahewahel olnud; ainus küsimine oli aga, millal need asutud saaksiwad. Meie kodninaa ettewaatlikud  politika-mehed, mehed, kellel sooja südame kõnvaS külm meri on, need soowiksiwad et selle uuendusele enne paras pind walmiStatud saaks, nagu osaw põllumees eune külmi maapinda seemne wasta walmistab. Wiimased aead on neile seaduste ja kohtute poolest rohkest uuendust toonud;  kaks suurt uendust Rahukohtud ja Talukohtute  muutmised seisawad ukse ees. Üht armutakse tulema aasta esimestel kuudel, teist tulema aasta wiimaõtel kuudel  tulema. Külmema merega politika-mehed armawad, et rah ival muutuste wahel wahe-aega kuluks, millal üht muutust täitsa omaks teeks, enne kui teist täie jõuga ja julgusega ette mõika mõikS. Langeks muutus muutuse peale, uuendus uuenduse peale, siis wõikS rahwa pea kirjuks minna, kindel pind wõikS jalgade all kõikuma hakada  ja fegaduS wõiks stgida, kuida iga töö junreS segadust  karta on, mida kange kiirusega tallitakse. Nõnda mõtlewad ettewaatlikud politika mehed meie kodumaal. Nende südamed ei ole mähem soojad käsuliste edenduSte kohta, aga oma külmema mere waral mõtlewad nemad segaduste selle peale, mis stgida wöiksiwad. kui palju uuendust korraga rahwa eln sisse langemad, kuna segadused  tulemata jääkstwad. kui parajat aega antakse ja aeg head nõuu annab. Se süda ja külm meri mahumad aga wäga heaSte kokku; üksi siis wöib ka euamifi soojast südamest  täielist kasu loota, kui see ennast külmema mere juhatamise alla annab. Aga ka meie kodumaal on teisi mõtteid Maakonnanõuukogude  kohta ilmund. Wiimaste uuenduste ja muutuste  juures on meie maarahwas nii palju tõsist meelt ja heat mõistust üleSnäitanud, et ka mitmed ettewaatlikud politika-mehed meie kodumaa tänise eeSseisuse keskis armawad,  nii mõistliku rahmale wõiks kord ka rohkem muutusetõöd  ühekorraga kätte uskuda ja peale panna kui mõnele teisele. Sedamiisi oliwad siis ka selle, meie kodumaa eessetfuse  keSteS hääled tõusnud, mis Maakonna-nõuukogude wiiwimata asutamist soowisimad Juba kolme aasta eest oli selle-aegne Kuurama maasaadik Graf Keyserling Maapääwale  küsimist nõuupidamisckS ettepannud, kaS mitte aeg tulnud ei oleks selle peale mõtelda, kas ja kuida Maakonna-nõuukogud  Kuuramaal wöiksiwad, asutatav saada. Maapääwa poolest sai selleks üks kommission seotud ; selle tööst ei ole aga meel midagi awalikult kuulutatud. Meil on meel kolmas seltskond mis mitme Wenekeeli aealehega ühte pilli lööb ja ikka ja ikka uuendust pärib, üksi sellepärast, et see uuS on. Se seltskond on nii mähe arusaamist meie kodumaa sees pidiStetarwituõte kohta ülesnäitnud, et meie seda osawate ko - dumaa politika-meebte sekka lugeda ei mvi. Nemad soowiwad  seda, mis need mõned Wenekeeli aealehed soowiwad, ja wiimased soowiwad seda, mis nende eratahtmine on, kaS se meie kodumaa ifewiisi tarwitustega ühte mahuks ehk mitte, kui see aga nende oma himu täidaks. Meie elukord seisab aga koguni teise põhjusel, kni talurahwa elukord meie laiema isamaa seespidistes kubermangudes, ja seda mööda peakfiwad meie juures ka Maakonna-nöuukogud  teistwiist kokkuseatud saama. Seespidistes kubermangudes  on näituseks aga kaks seisust maal: mõisnikud  ja talupojad. Talurahwa seast peab igaüks oma jägu kogudulemaast wõtma, kui kogudus seda pärib, kas tema seda tahaks ehk mitte, ja peab seda maad seal ja nii mitmes tükkis wõtma, kui kogudus kässib, ja peab sellega rahul olema, kui kogudus temale tulewal aastal teise maatüki ehk teised maatükid annab. Ja tema peab oma jägu koguduse maksudest ja koguduse wõlgadest oma peale wõtma, kas tema seda tahab ehk mitte. Seal on igalt äie-ialisel  talukoguduse liikel ühesugused õigused ja ühesugused kohused,  nemd kõik seisawad ühtwiifi koguduse sundmufe all. Meie kodumaa! langeb talukogudus kolmeks seisuseks; meil on peremehed, wabadikud ja sulased ehk päilised. Maksud ja kohused ei seisa siin mitte üksikute koguduse-liikete peal, waid seisawad nende maade ja kohtade, peal, mis iga koguduse-liike  käes on õigused peawad aga ikka kohuste ja kohused õigllste kehalised olema. Selle järel tuleks siis meie kodumaal ka Maakonna-nõuukogude saadikud teistwiisi walida, kui seespidistes kubermangudes, sest kes ise kohuste täitmise eest ei wasta, sellel ei wõi ka nende kohuste seadmiSte üle niipalju ütelda olla, kui kohuSte kandjatel. Üsna ilma hääleta ei tohiks aga ka wabadikud ja päilised  ja töömehed Maa-konna nõuukogudes jääda. Selle ja mitme teise isewiisi kodumaa tarwituSte pärast oleksiwad Maakonna-nõuukogude seadused nende, meie kodumaa isewiisi  elukorra ja tarwituste järel muuta. Kõige selle järel ei päri aga need mõned Wenekeeli aealehed midagi, waid päriwad aga, et meie kodumaa elukord ,Wene peale seatud saaks. Et meil enesel meie kodumaa asjus ka midagi ütelda oleks, selle järel ei päri need Wenekeeli aealehed ega nende asjatallitajad  meie eneste keskis sugugi. Omast suurest armastusest  wasta ja omast osawötmisest  Eestlaste ,edendusest" kirjutawad Wenekeeli  aehlehed meil tuleb seda lugedes aga ikka üks wana jutt meele: ,Ühel Homikumaa mehel olnud ütlemata truuw ja wahwa koer. Kui maja isa kord kottu ara olnud, fiiS kaitseud koer tema wara ja tema omakseid rööwlite ja mõrtsukate wasta. KojutulleS kuulnud maja isa sellest wahwast teust, tapnud ja keetnud koera ja söönud teda oma perekonna seltsis ära, üteldes : Sinu truuivuS ja wahwus  teenib seda, et fiuu liha ja weri inimeste lihaga ja werega segatud ja ühendatud saab/ Meie kõik, kes meie ustawad kodumaa kodanikud oleme,  meie kõik Eestlased, Lätlased ja Sakslased oleme niisamati oma laiema, suure isamaa ustawad kodanikud. Meie tahame oma Wene wendasi igatahes sellesama trnuwusega  ja wahwusega teenida, nagu Homikumaa koer oma perekonda; aga seesugust paika ei sooivi meie mitte nagu Homikumaa majaisa seda oma koerale maksis. Seda jutukest tahtsime meie nende Wenekeeli aealehdele  meele tuletada, kes kõiki meie kodumaa harjund kombeid  ja elukorda juurdega wäljakiSkuda ja selle asemele midagi muud istutada himustawad, üksi see parast, et see meie kohta uus on. Hiljuti kirjutas üks soomekeeli aealeht  sesuguste Wenekeeli aealehtede kohta, kui need Soome iseolemise peale kippustwad: tahawsd meid oma armastama südame wasta surn uks piigi  stada/ Sedasama ütleme meie nüüd teiste sõnadega soma Eeesti sobrade nimel, kui tähendatud Wenekeeli aealehed  himu näitgwad, Maakouna-nõuukogufi Eesti iseole- mise lämmatavuseks tarwitada. Kõigist sellest hoolimata tunnistame meie rõõmuga et meie koguni mitte Maakonna nõuukogude wasta e! ole, kuida meie seda juba enne ja ikka tunnistanud oleme. Kõigest südamest saame meie neid tänngu teretama, kuida meie kõiki seda tänuga teretame.  mida meile Kõige kõrgema käe läbi anda heaks arwatakse.  Ükst seda soowime meie, et rahwa! wõimalik oleks ennast nende wasta täitselt ettewalmistada, ja et ükski erapüüdmine wõimu ei saaks, neid asutusi kohe hakatuseks  omaks tööristaks teha ja tarwitada. Selleks ettevalmistamiseks tahame meie siis ka lugejatele  lühidelt seletada, mis need Makonna-nõuukogud on, ja mis nende tallitus on. Maakonna-nöuukogud astuwad igal aastal kõige wähe mast ükskord oma maakondas (kreisis) kokku. Korralised osawötjad ehk nöuumehed nendes kogudes on kohalise maakonna  saadikud, keda igast seisusest ja seltskonnast ikka kolme aaSta peale walitakse. Nenda läkikawad ühe kinnitatud  aru järel mõisnikud, talukogudused ja kohalsed linnakogudused  omad saadikud Maakouna-nöuukogudesse. Maakonna-nõuukogude hoole kandmise all seisawad kõik kohalises awalikud tarwitused, mis kõige rahwa awaliku elu külge puuduwad, nagu näituseks: Teed, sillad rahwakoolid,  waeStemajad, haigemajad, waugimajad j. n. e. Maakonua-uöuukogudteewad ja annawad aru wiljakaSwust, rahwa ja loomade terwisekorra ja kõige selle üle, miS üleüldise rahwamajapidamise kohta teada teadustada tarwis  on. Makonna-nõuukogude nõuuwõtmiste täitmiseks walib iga nõuukogu oma lestist üht alalist toimekonda. Maakonna-nõuukogu  domast saadikuid Kubermangu - nõuukogu sisse. Kui suurt kasu need nõuukogud rahwa elule saata kui palju need üleüldist usaldust, rahu ja sõbruStust ükst kute seisuste ja seleskondade wahel sigitada ja kossutada wõiwad, seda on iseenesest mõista. Kõik seda kasu wöib aga üksi siis ootada ja loota, kui saadikud ilma ühegi erakondliku püüdmiseta ehk koguni kiuSteta kokku tulewad kui nemad täitsa ja ainult üleüldist makonna kasu nöuawad.  Tulemata jääb aga kõik se kasu ja muudab ennast täitsa kahjuks, kui midagi rahwalikku ehk seisul-kku erapüüdmist  nõuukogude sisse kantakse ja neid sedaanist tülide, ja wihawaenu tallermaaks tehakse. Rahwuslikkude ega seisuslikude  õiguste ehk eesõiguste arutamiseks, seletamiseks ega muutmiseks ei saa Maakonna-nöuukogud mitte asutud waid üksi kodumaa kodanikude üleüldise elukorra järjele seadmiseks, olgu need kodumaa kodanikud ühest ehk teisest suguarust ehk seisusest ,Rahwamehi" ei tarwitata Maakouna-nõilukogudes, waid üksi rahulist rah wa- maja  pidamis e - m e h i, koolimehi ja teist asjatundjaid  ja asjalikude kasude nõuudjaid. Jõuame meie kord niikaugele, et Maakonna-nöuukogud meie maal asutud saawad, siiS on kõige pealt selle peale waatada, et sefugused mehed sa adikuteke maalitud saawad, kellel sooja südame könvas külm meri ja selge film on, kes kõiki erakondlikku püüdmist ja kiustu enesest eemal hoiawad  ja iga asja peale ükst asjalikkust seisupaigast waatawad.  Peame meie seda kõiki, kui kindlat Põhjust filma eeS ja küsime meie siis, kas nüüd just paras aeg oleks, meie kodumaale Maakonna-nõnukogufi asutada, siis peame küll kurwastusega kostma: Ei ole mitte! Miks see nõnda on selle peale otsigu ka need wastust, kellel sooja südame körwas külm meri ja selge silm on.