Väärilised" ei olla. --Msw«wame, ei paljaS h t rm ,EeStt Postimehe" tatmetajat ja teist .rahwa,nehi" selle eratrüki waSta sõdima sunnib, weel enne, kui see ilmunud on. Oodaku nemad, kunnt raamat ilmub ja näidaku fiiS, kuS ja miS wiga ja ekfituS on. SiiS saavamad nemad EeStl kirjandusele kasu. Aga nemad nätwad juba ette ära teadma, et nemad omale asjalikust läbirääkimisest  wõitu et looda; sellepärast katsuwad nemad palja käraga meid kirjutamisest ja rahwa lugemisest ära peletada. Meie ei wõi parata, meie peame fiin .EeSti Postimehe" toimetajale jälle tähendama, et seesugune paljaS hurjutamine karjapoisi tarkus ja tegu on, mitte aga ühe Doctori tarkuS ja tegu. Hoidku herra Dr. Hermann ennast seesuguste tegude .eest, siiS jääwad meie poolt nende tegude nimetamised iseenesest maha. Halwa teule ei wõi keegi kallist nime anda! Meie peame ka oma tööd nende eest kaitsema, kes seda ilma asjata ja ilma põhjustamata teutawad. Ja karu kallale et tohi palja witsaga minna, nagu weel hiljuti ÜkS osaw EeStt kirjamees kinnitas. Teie räägite Ühe ainsa seisuse kasust, herra Doctor. Näidake meile asjalikult üht sõna. mida meie ühegi seisuse kahjuks kirjutanud oleme. Näidake meile aS - j aliku! t üht sõna, mida Teie mstSnikude kasuks  kirjutanud olete. Kodumaa kasu wõib aga üksi siis sigida, kui köit seisused ühel wiifll kasu saamad.  See on meie politika seisupaik. Arulage seda asjalikult tühjaks. EkS ole kentsakas: UheS nnmreS kirjutate Teie ise, et rahwaS ennast „asjata lootustest ei pea petta laskma", teises numreS äratate ise aSjata lootust: Ühe käega palute Jumalat, teisega silitate kurja waimn kasukast I Meie teame wäga heaSte. et meie kirjade wigaduõte ja ekfituSte peale wiis paari, toimetajate"  silmi waritsemaS on. StiSki usaldame meie nendega uueSte ja koguni ühteö järgeS oma fõbrade ja waenlaSte ette aStuda. Meie teame, et meie puhtast südamest tiksi seda kirjutanud oleme, mida meie õigeks ja kõige rahwale, igale sugnle ja seisusele kasulikuks pidasime. See annab meile julgust. Katsugu .rahwamehed"  seda oma juhtkirjadega ka teha ! Kuida ,Rev. Beob." kirjutab, sai Keiserlik KörguS Smmvürst Nikolai Nitol aj ewttsh noorem, selle kuu Z. pääwa homitukS Kolga mõisa, pardijahile oodatud. Õhtul tahtis kõrge jahilane mõisaherra, Graf Stenbockl juureS wõerusel olla. Ligemat sõnumit ei ole meie täniue weel saanud. . . . Sellesama lehe sõnumi järel ei ole .Wirulase" toimetaja J. Järw trükimaja asutamiseks mitte luba saanud.  Kas see ehmatus seda enneaegu asutatud trükimaja põlema panna tahtis, seda ei ole kirjutatud. Rakwe rest. Linnasaadikute walimiseS, Jaanikuu 21. pääwal, saiwad 11. klaSst poolest walitud: G. Waimauu.  N. Dehio, CaSpersohn, C. GuStavson, J. Trelliu. Dushkin, Baldemaun, Jurkow, F. Steinberg ja A. Eeck. Jaanikuu 28. pääwal saiwad I. klaSst poolest walitud: Dr. E. Pezold, Dr. F. Voss, Reutmeister C Wentzer, Propst G. Paucker, Th. Kahu, O. Tivas, H. VrezinSki, A. Ellram, F. Muldau ja Th. Schäfert. Tartust. Öösel, selle kuu 1. ja 2. pääwa wahel, on Tartus jälle kaks maja maha põlenud. Eesti PoStimehe" sõnumite järel on sel aastal, 11. Jaanikuu pääwani, Aleksandrikooli heaks 4429 rubla stSse tulnud. Endise rahaga ÜheS on nüüd 74,707 rubla kooS. Sellest on wälja antud (maja eest) 13,888 rubla; ärel on hindpaberiteS 60.277 rubla, Tartu Banki kontos 29 rubla, puhtaS raha 563 rubla. Kokku 60,819 rubla. Äksi kihelkonnast. Ellistwere wallakooli tülid on lõpetatud. Koolikohtu poolest kinnitatud koolmeister, Jüri Piiroja, on Kubernõri käsu peale. Sillakohtu abiga, Jaanikuu 18. pääwal ametisse pandud. Mitmed peremehed, kes selle aSja juureS kohtute ja ülemate wasta hakkastwad, on mõistetud aeakS wangi pandud. Nemad wõiwad nüüd auusaid .rahwameht" tänada, kes neid taga kihutaflwad ja neile nii .rahwuSlikku" uõuu andsiwad. Wilj au di st. Wana-Woidumalt kirjutakse üht koledat  aõja. ÜkS waraS oli mõned hobuseriiStad ära waraStanud  ja sattus tagaajajate kätte, kelle seas ka kohtnmeeS  ja mõned wolimehed oliwad. WaraS andis aSjad tagasi ja pakkus weel 5 rubla lepitust. KohtumeeS saatis aga lähidaSse külasse, laskis sealt mõned noored mehed inlla ja sits hakkastwad nemad warast peksma, kui ta hingelu  nende ees maaS oli. Õnnetu inimene sai siis metsa maha jäätud ja arwatakse teda weel kõige öö elanud ttema, kui ka tema pealuu katki ja rinna kondid wiideS paika» murtud oliwad. Teisel homtkul on tema surnukeha leitud. Nenda kirjutab .Wiljand! Teadaandja". Meie ei tahaks küll uskuda, et .uuemeelised" õpetajad ja õpetused  mõnda ringkonda »Sakalamaa pinnal" juba nii kaugele ,edendanud" on, aga waStaseid sõnumid ei ole weel tulnud. . . Riiast. Rita näituse aeg on kohalise tallitazate palwe peale Lelkusekuu 7. pääwani pitkendatud. Suurt pahandust sigitab see», et ka vältuselt» nimelt kooli asjade keStist, mitmed tükid ära warastatud on. Wahtide kahtlus, kelle silmad muidugi igal poolel korraga olla ei wõi, langeb  mõne waataja peale, keS heas riides olnud. Näituse hariduse-aealou jänluS on Jaanikuu 28. pääwal lõpetatud. Riia Linnasaadtknte nönukoguS on nõuukS wõetud, kohalises paikas paluda, et Rahukohtule ülespidamiseks nSuutud rahamaksude stsseajamised järel jäätud saaksiwad. Ku urama alt. Öösel, 24. ja 25. Jaanikuu pääwa wahel on kõik Auzenbachi mõisa hooned maha põlenud. Suure waewaga sai elumaja peastetud, kus juures mõisaherra,  von Brackel. keS selle mõisa hiljuti oStiS, ise tööl oli ja mitmed tulehaawad sai. Kohtu järelkuulamiste järel on tuli kurjast käest pandud, kelle jäljil kohtud ka juba on ja kellest arwatakse, et tema seda tegu mõne salapolitika  mehe noun peale ja raha eest teinud on. Frauenbnrgis on hiljuti ühe paberraha järeltegijate  seltskonna jäljile saadud. Üks meister, Fritz Unne on kinni wõetud ja tema juureS ka kohatised trükiriistad leitud.  Üks abiline, Fritz D.. kelle käe läbi need paberid rahwa sekka lautatud saiwad, on ka kinni wõetud. Peterburgi st. Nende saadikute keskis, kes Jaanikuu  24. pääwal Keisri Majestätide poolest wasta wõetud saiwad, oliwad ka Kasani Mohammedanlaste saadikud. Kui nemad Peterhofist Peterburgi tagasi sõita tahtsiwgd, nägiwad nemad üht Keiserlikku tõlda sõitma, kus Keisri- Praua, SuurwürSti-Prau» Maria Aleksandrowna ja Edinburgi  Herzogi-Praua sees istunwad, keS nende alandliku teretamise peale armulikult wastosiwad. See rõõmustas neid nii wäga, et need kolm saadikud oma keskiS 1000 rubla kokku paniwad ja Kindral Tfhingis-Khani läbi Keisri-Prauat paluda laskflwad, seda alandlikku annet wasta wõtta ja ühe helduse asutuse heaks tarwitada. Keisri-Praua on andjaid tänada lasknud ja seda raha ,MerehädaliSte peastjate Seltsi" tarwituseks annud. Jaanikuu 26. pääwani oli Lepituse kiriku ehitamiseks  689,765 rubla 88 kopikat kokku tulnud. Wene-Khiina piire õiendamiseks saada Sõea-Ministeriumi  poolest sel suwel mitmed Kindralstabi ohwitserid ja sõeawäe maamõetjad senna saadetud, kes piire üles mõedawad, markiwad ja aru annawad,..kus kõige sündsamad  kohad sõeawäe seisupaigaks on. Üleüldse on Khiinlased  natuke tülikad naabrid, keS tehtud lepituse kaubast palju ei hooli ja keda ka muidu palju usaldada ei wõi. Nimelt näitawad nemad suurt himu. Ussnri jõe kaldast ikka sügawamale nende maakondade fisse tungida, mis Amuri jõe ja Japanimere ranna wahel seisawad ja Weneriigi  omakS saiwad. Et need maakonnad suuremalt jäult tühjad on, kuS õiete ja õigel aeal aru ei saa, kes ja mis kaubaga ennast keegi senna asutab, fiis soowib Riigiwalitsns  Wenemaa seespidistest kubermangudest wäljarändawaid  Wenelast senna põllumeesteks asutada. Jaanikuu 21. pääwal suri Peterburgi Soome koguduse  õpetaja, Propst Johannes Khristoffer Oehquist, ükS mees, kes oma koguduse ja sugurahwa koolide ja waimuelu eest wäga palja hoolt kannud ja Võidelnud on. Selle aasta 1. Jürikuu pääwal oli kõige Weneriigi  raudteede pikkus 21,457 wersta, see on 195 wersta rohkem, kui aasta eest. Kõik need teed ühtekokku kandstwad  !. Jürikuu pääwast 1882, künni 1. Jürikuu pääwani  1683 sisse 48,347.806 rubla ehk 3.537.092 rubla rohkem, kui aastal enne seda. Selle aasta esimesel neljandikul  on 6,270,553 inimest raudtee peal sõitnud, nende keSkiS 306,829 sõeameeft. Kaubarongides on 568,166.926 puuda, söidurongideS 1.6 l 7,792 puuda kaupa weetud. Kholera hirm on kõiki sulgi liikuma pannud ja Riigiwalitsuse poolest on kõik tehtud, mis selles rahwa kaitsemiseks tarwiõ läheb. Kõige tungiwamalt on puhtust tarwiS, sest sopp ja roojnS majades ja uulitsatel, on selle kurja tõbe kõige kardelawamad pesad. Kasimiseks ja pühkimtses  on siis ka kohtute poolest kõige köwemad käsud antud. Need ei aita aga ühtigi, kui rahwas neid tõrkumata  ja hoolega ei täida. Meie omalt poolelt tahame sellega ka seda kohtute ja ülemate hoolekandmise käsku, maal ja linnas tungla alt meele tuletada. Sõeawäe laagres Krasnoje-Selos, lõi Jaanikuu 26. pääwa! pikne ratsawäe ohwitseri-koolt hobusetalli  sisse, pani heinad põlema ja jooksis plekiga löödud söimeid mööda läbi talli. Kõik hobused laugesiwad maha. Suurem jägu tõusis jälle üleS, aga 16 oliwad surmatud ja 2 uimastatud. Surmatud ei saanud hobused mitte ühe paiga peal, waid üksikult siin ja seal, üks koguni tetseS nurkas. Nendanimetatud piksenool oli igal hobusel peast sisse ja läbi kaela esimeste jalge sisse läinud. Sellest on näha, et üksi need hobused surma laiwad, kelle pead löögi aeal wasta plekitud sõimet oliwad. Heinad saiwad pea kustutatud; inimesed ei ole häda saanud. Kijewtst. Jaanikuu 24. pääwal oli Kijewis wörtlemine  ühe une Goliathi ja uue Dawitt wahel. Uks kangelane, nimega Hubert, kes 20 puuda üles tõstis, oli selleks pääwaks rammukatsujaid kokku kutsunud ja oma Võitlejale ühe hõbe uuri wõidupalgaks pakkunud. Uks weike köhwetanud talumees aStus ette ja ksik rahwaS naeris. Hubert katsus talumehe ümbert kinni wõtta, aga see oskas eest ära wingerdada, nagu angerjas. Järsku 011 talumees kangelase kehast kinni, tõstis teda paar jalga üles ja wiskas selgiti maha.. Kõik tuba kõlas käte plaksutamisest.  Pealtwaatajad kogusiwad wõitjale 40 rubla, aga kangelasel ei olnud uuri anda. Tema oli oma wõidu peale nii julge olnud, et wõidupalga muretsemist tarwiliseks ei pidanud. Selle eest andis näitemaja tallitus wõitjale 12 rubla. Moskwast. Hiljuti tuli pühapaikade rändaja Jljiin, wetke kodaniku lese Gordejewi majasse, kus ka teised pilgerid  öömaja pidamas käinud oliwad. Tema sai lahkest wasta wõetud, samowar sai sisse toodud, wiina pudel kõrwa pandud ja perenaene kuulutas suure waimustusega jutustusi,  püha paikadest ja imetegudest, mida pilger kõik näinud ja kuulnud oli. Kui nemad wiimaks üles tõufiwad, siiS ei kannud perenaese jalad enam pead. Tema kukkus maha ja nii õnnetumast wasta üht klaas ruutu, et oma käewarre soone läbi leikas. Waga pilger ei saanud wist ka enam asjadest õiget aru, pani perenaese aseme peale ja läks ise ka magama. Kui tema üleS ärkas, siis oli perenaene  surnud. Kharkowist. Jaaniku 24. pääwal oli Kharkowi ümberkaudu kange maru ja rahesadu, mis palju kahju tegi. Grodnost. Selle kuu 2. pääwal lõi wälk läbi ühe maja seina ja surmas ühe tüdruku. Põlema ei läinud maja mitte. Jekaterinoslawist. Jaanikuu 29. pääwal on kõik puuwirnad ära põlenud, mis Katharina raudtee ehitamiseks  kokku weetud oliwad. Kahju on umbes 100,000 rbl. suur. Tuli arwatakse pandud olema. Tänini ei ole asutatud Talubanki abiga rohkem kui neli maakohta ostetud,  DeSsätini hind on 30—50 rubla. Rostowist Doni kaldalt. Jaanikuu 30. pääwal  peafis tuli lahti. Juba oli neljas jägu linnast põlemas,  ja wähe oli lootust, et tuli pea lämmatatud saaks. Stawropolist. Rohutirtsud katawad Medweshja maakondas maad, 65 wersta pitkuti ja 5—15 wersta laiuti. Politseimeister on 10,000 inimesega neid häwitama  läinud. Kasanist. Jaanikuu 14. pääwal feisiwad 8 immest  kohtu eeS, kes Greeka-õigeusust Mohammedi usku astunud oliwad. Nendest saiwad wiis 3—6 aasta wangitööle  Vabrikutes, kolm Siberi kaugematesse kubermangudesse  mõistetud. Jekaterinenburgist. Uspenski mägedes on Astashewi kullakaewajad üheS paikas 22 tükki selget kulda leidnud. Kõige suurem tükk kaalub ligi kaks naela, kõik kokku 7'/ z naela. Nikolajev) ist. Jaanikuu lõpul on Nikolajewi ümberkaudu rüki ja odra leikust algatud. Mõlemad on heast korda läinud. Nisu sees on paiguti üks putukas. Niitjatele maksetakse 6 rubla deSsätini pealt. Wla diwostokist. Khiina aealehed on Prantsusmaa  sõea asjadega täidetud. Wene-Khiina piire õiendamisest  ei kirjuta need lehed ühtigi. Ringkonna kohtu kassas on 37,000 rubla puudust leitud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Saksamaa ametlik leht deutfche Zeitung" ja Paapstlaste leht wahetawad  üksteisega käredaid kirjasi, wiimase kirikliku seaduse  üle, mida Keiser juba kinnitanud on. Paapstlaste meel näib selle üle wäga paha olema, et Saksamaa walitsnS  üle nende peade ühe seaduse tegi, mis Katholiigi usulise rahwa hingehäda häwitab ja sedawiifi ässitajate jalge alt kindlat pinda ära kisub. Würst Bismark on omas mõisas nii haiglane, et arstid temale kõiki tööd ja laiemat sönalikku arutamist ära keelanud on. Sellepärast ei ole tema ka Wene-Prantsuse Saadikut. Würst Orlowi oma juures wõerusele wõtta wöinud, nii suured sõbrad nemad muidu ka on. Saksi Kuningas Albert oli oma riiki läbi reisimas, pööras aga ühe suure õnnetuse pärast koju tagasi.  Jaanikuu 22. pääwal oli tema Mylans, Arthur Georgi wabrikut läbi waatamaS. Kuningas oma kaasalistega  ja wabriku juhatajatega sõitis ühe nendanmetatud sõidutooli peal ühe korra pealt teise. Järsku kukkus ükS suur, umbes 2 zentneri (200 naela) raske raud polt, mis sõidutooli sidemeid ülewal kinni pidas, maha, lõi maakonna  ülema. Dr. Hübelt paigal surnuks ja wabriku juhataja käe luu katki. Polt läks waewalt Kuningast enesest mõõda. AuStria-Ungrumaalt. Üks Rumeenia ,rahwamees"  on ühel pidul pahandust Austria ja Rumeenia wahel sigitanud. Waimustatud köneS nimetas tema mitmet maakonda Austria riikis, kus Rumeenlast elamas on, mis fiiS ka weel Kuninga kroonis puudukfiwad, aga pea selle krooni sisse peakfiwad punutud saama. Seda on wägew naaber nii pahaks pannud, et nõdremat andekspalumisele sundis. Sedawiist on afi nüüd lõpetatud, aga külap on