alganud, nagu ka Ma Saksa keelne päewaleht  tunnistab. Ehk annab see kaunis nähtus kodumaa rahwastele rohkem tööd ja teenistust. Wiljandi maakonnast Pilistweres olla suur sigade surm. Sead jäämai äkistc. haigeks ja surewat 8 tunni sees ära. Riiast. Wenc näitemängu kasuks on Liimi maa kuberneri herra Riia linna kassast 5000 rubla aastas nõudnud. See on sellepärast sündinud, et Wenelasi Riias rohkem kui 40,009 hinge elab ja neile meelejahutust ja õpetust maja on. „Rishkij Wcstnik" näitab kuda see nõudmine täitsa õige on, sest Saksa teatri ehituse tarwis on linna kassast 300,900 rubla wöetud ja pääle selle meel mitu kümmcnd tuhat rubla muud abi. Sellel puhul tuletab Läti leht „Baltijas Westnesis" meelde, et ka Lätlasi 09,000 hinge Riias elab ja et ka nende mcelejahutuse ja õpetuse eest hoolt kantaks. Hiiumaalt. Üks Hmliane tõi Leikusekuu  algusel Tallinast 80 tsetwerti rukki, mille hind 7 rbl. 15 kop. tsetwert. oli, see on 2 rbl. 23 kop. Riia makk. Peterburist. Keiserlikud Majesteedid on, nagu „Waliksuse Teataja" kuulutab, 25. skp. Peterburist Brest-Litowski linna suurtele söjaproowidele sõitnud. Nendega ühes on keiserliku koja minister Wannowskij,  Saksa kindral Werder, kindraladjutandid  Richter, Tscherewin, Danilomitsch,  flügeladjutandid würst Obolcnski ja graf Olssufjew. Wernõist. Asta kolcra ollä Kaschgaris lahti. vr. Seeland on sinna saadetud. Kaschgari tee on kinni pandud, et hirmus tõbi mitte Wene maale ei pääseks. Krimmist. Ehmatus. Juuni kuu algusel suri äkkilise haigusega üks sepp ära. Warsti oli ta kehale lauldes miimist hingamist  soowitud, mis pääle pitk leinarong surnu aja poole pikkamisi menima hakkas Et surnule wiimast „jää Jumalaga" öelda, pandi puusärk haua kaldale, selle aja sees hakkab  puusärgi kaan tasa kerkima ... nähtawale tuleb üks jalg ... ehmatuse kisa täidab nüüd terwet kirikaeda ja rahwa kogu lahkub, surm aga astub täis endine sepp, puusärgist wä lja. Kaua ei olnud ühelgi julgus temale läheneda. Esimene oli kirikhcrra rist söariistaks  käes, astus elamaks saanud surnu poole. Surnu jäigi elama, sest ta oli kõigist kangesti minestanud olund. l'. Millest kõnelewad teised ajalehed? Olciviku Lo numbris seisab Aleksandri kooli direktori küsimus. Aleksandri kooli direktoriks peab saama Lks mees. kelle! l) kõige rohkem teadmist  za tundmist on; 2) kes ka kõige kõrgemad koolS on läbi käinud sa auga läbi teinud. Lt kellel lõige enam vedagoogika takti on ! 4 > kes omas meele-moes sa mõtlemiicwilsis kõige kindlani sa alnam on tcwmneelÄmk kmkar»: Sl kes õpetamist' knnseis lõige osamam on n.) kes Eestlane  sa 7 > kes Jumala kartlik sn sa kristliku põhja pLül Äiad, ebk: kek Aleksandri kooli direktoriks  maad inada. see olgu kõige targem, kõige o' amam, kõige peene ms ja õrnema tundmisega, kõige ausameelelisem!  kõige usk likum jskõige ecSti m." Ses teist eNsngMumis tahab juhatada js usuelus rasVatsda. see peab iie kristliku põhja päõ! 'eitma ja usuelus häsii juurdunud olcma. Leegi ei seds Mida, mis temal enesel puudub. Es»vWL»s on meie ülem ja kallim waranduL, mille paA meie hinge õndsus põdjub. ja millest radma SBWnIÄ (kristlik) elu mõisa keeb. Km EcsÄ roIWU pojad, kellel kord õnn saab olcma MMaudii koolis köis, ka krmtlikus cluS peawad kaämnma ja kosuma, siis peame Äi. kosti MMM kohta nõudma: ta olgu tõsine, usklik (kristlik) mees ja see paistku cttc tema kõnest ja elust! Ja! kõik need nõudmised on wististc õiged ja asja kohased, aga kust meie ühe niisuguse mehe wõtamc? See kord ei ole tarwis meil teda muulaste juurest otsima minna. Eestis ise on üks niisugune mees, kes seks tinia kõhklemata kõlbab.  Tema nimi on N. Kallas, kiriku õpetaja Walgas. Kes iial õpetaja Kallasstgn on saamid raakida, >ee wõib sellest jutuSva, kui laialine ja suur tema teadmine on, kellel iial wõimalik on olnud tema jutlnsid tähele panna ja kuulda, see teab, kui sügaw  tema tundmine on. Ka tema raamatud annamad tunnistust tema teaduse laiusest. Ta oskab inimese ihust nõnda samma asjalikult rääkida,  kui inimese hingest ja maimust, maapüälsist asjust nüsamma kui ülemcitsisi. Ta on üks tõsine uurija, kes enne ci hinga, kuuni ta aSja põhjani on tundma õppinud. Ta on üks Eestipoeg, kes oma teadmise ja tundmisega kõikidele suguwcndadelc  auu teeb. Ta on ülikooli auuga ja kõige suurema kütusega läbi teinud ja omale ühe tähtsa töö eest kooliõpetuse kohta see tähendab selles küsimuses palju kuld-auuhiuna saanud ühes kiitusega „ausgezeichnct." Meie wõime ka julgeste tunnistada, et õpetaja  Kallas omas mcclcmoeS kindel on kui kaiju meres ja omas meele anususeS laitmata. Ka on temal palju peenikest padagoogia ja seda wõib üksnes jälle see tunnistada, kellel kooliaSjuS temaga tegemist on olnud. Omas õpetamise osawuses  on õpetaja Kallas tõeste nneister. Seda kiitust saab temale nü sõber kui maStane andma, kui nad oma otsustamises asjalikud on. Et õpetaja Kallas üks neist kõige eeStimatest Eestlastest on, näeme sellest ära, et ta wäsimata EeSti keelt uurib. Eesti kirjandust loeb oma noore kogudusele raamatu kogu asutab ja igast Eesti rahwa elusse puudun ust asjast elamast  osa wõtab. Otse niisugust meest läheb meie Aleksandrikooli direktori ameti pätile tarwis, sest Eestikceles puuudumad meil praegu wcel ülemate koolide tarwis õpetus - raamatud. See on wäga soowitaw, et Aleksandrikooli direktor ise osaw keele ja kirjamees on, kellel õnne on uude kunst-sõnade leidmises ja loomises ja kooliraamatute kirjutamises.  Et õpetajal Kallastel seks maimu andeid ja osawust rohkel mõõdul on, seda näitab selgeste üles temast kirja pandud „Mõistlik rehkendaja." Tema usuelu kohta wõime ainult kiitust awaldada. Ta on selles tükis kohane ja tubli. Kui meie oma kandidaati õieti waatame, siis meie wcel leiame, mis kallis mees ta on ja wõime uhked olla sellepääle, et ta Eesti kännust on kaswamid. Meie sooiv on, et Aleksandrikooli direktor igapidi tubli ja täieline mees oleks. Tänapäew meil Eestis tublimat ja kohasemat meest seks ei ole, kui õpetaja N. Kallas. Aleksandri  tooli koolmeistriteks on meil ka tublisid mehi tarwis, neid leiame cnncminc. Kui meie õpetaja R. KallasT Aleksandri kooli direktoriks saame, siis wõime julged olla, et Aleksandrikool seks saab mis temast tahetakse ja loodetakse üheks kõrgemaks ha r i dusc as u paigaks  (asutuseks) Eestis. Wirulanc (nr. 31.) ütleb selle Olewikkus awaldatud kohta : „Sclle kirja soowimised Al. kosti direktori omaduste kohta on küll suured, stisgi ka asjalikud ja nii palju kui meie teame, ei ole Kallas nendest omadustest mitte ilma. Ta on waümüas, sõnaka-Z, auus tubli haridusega, mur.i kaswaius teadusega, kristlik kindla meeleline Eesti mees t.ma> "umlatud ameti tarwis. -unidst Krlirlu :mi. ee ülesannete je.re e, mõni omadus kn, ' r udnw, ehk nõrk cn, T temal Ü Tarn ' geinist selleks .ee, olets, ei , a - - .me. To >l ~ M-ie eest näib >ee et W i-.law toimewS oma maanm.tZ  olekut sille asja kohta, cnvaldab, põ.'.te'i mee! kus stda teadust ten>.a käest ci nouum. Wäljamaalt. Bnlgaria Maalt. Wene keisri wö- gcn? sõna on Mõjunud. Küll ci seim Kcisri Majesteedi telegrammis, ct BUlgo.- ' ria WÜrst otse ameti peaks maha panema: aga selgesti Allalt seisis telegrammi fsna!  des ja mõttes, et nuust Aleksander cnem , BulgariaS korda ei jõua pidada ja et tcn.a j siis Bnlgaria Walitsejaks kõlbulik ci oie. Seda sõrmenäitust on Bulgaria würst Aleksander mõistnud ja on waheajal  ise ameti maha pannud. Nii pea kui Wene keisri telegramm Sofiasse  jõudis, ou ta ministrid ja kõrged auukandjnd kokku kutsunud ja nendele teatanud,  et tema Wene keisri tahtmist mööda Bulgaria würsti krooni maha paneb ja auujärjele selga pöörab. Haledal meelel au ta seda ütelnud, nagu see lahkujast mõista. Würst on ütelnud, et ta 7 aastat  Bulgaria lasuks tööd on teinud, sõjamäe  ja ohwitseride eest haolt kannud, nüüd aga lahkuda. Ta kutsus nüüd meel korra kõik kõrged kokku, seadis waheaegse walitsc  ametisse, jättis 26. skp. sõjamäe, rahwa ja kõrged mehed jumalaga ja sõitis Lom Palmita poole, sinnasammasc poole, kuhu ta 9. spk. kui wang oli wiidud. Nüüd laks ta jälle kui wabalt ja ministrite Stambnlowi,  Mutkarowi, Karawelowi ja muud auukandjate saatusel, siis ometi kui wacne mees ilma '.võimuta sellelt maalt ära, kelle üle ta oli Valitsenud. Berlimst „Nordd. Allg. Z. kirjutab Europa riigide poliitika kohta täitsa asjakohaliselt:  Meil (-Saksamaal) pole praeguse  Bulgaria segaduse kohta midagi kõnelemist,  sest nende tempudamine ei puudu meise ja meil ei ole nende pärast mitte maja üht ainust meest sõja riista kanda sundima, meid sunnib sõja wastu walmistama  Prantsuse riik, sest tema suurendab oma mäge ühte puhku wäsimata hoolega ja wäga suure kuludega, nõnda et temal wõimalik on ruttu suure wäehulgaga sõda wastalisega algada. Seepärast on siis Prantsuse riigi asi, miks kesk Europa maa rahwas sõja tulemise mõttetega eneste pead murran? ad. Austria Uugaria maalt Sääl pühitsedi hilja aja eest 200 aastast määlestuse  päewa, millal Ofeni linn uesti Austria  riigi külge tagasi wõideti. Selle pühitsusele suuremad tähtjust pakkuta, saatis Austria keiser omalt poolt pühitsuse osawötjaks mitu kõrgemad wäe ülemat kindral leitenandi Schlichtingi juhatuse all, kes pühitsuse paigal suure Vaimustusega wastu wõetud saiwad ; sest öppime meie aru saama et Sakslaste ja Ungarlaste wahel rahwuslik wain ja wiha kadumas on, mis tõeste parema hariduse wärk ja tunnistus on. Kui rahwaste wahel, ilmasjata wain ja wiha ära kustutud saab, siis halkamad nemad ühest teisest suuremad lugu pidama ja enam usaldust ühe teise wastu aiva Ida ma j. n. e. Seesuguses maimus rääkis Ungari maa saadik Markgraf Aleksander Patlaviciui  oma walijate kogus järgmised sõnad: Ungari maa piirirahwad ci ole mitte Ungari rahwa sõbrad, seepärast olla maja, et Ungaarlased Austria-Sakslastcga enam söbruscs ja lahkuses elada, sest üksnes olla mai uu ajal Uugaarlastel Sakste poolt adi ja tuge loota, mujalt aga mitte. Auustatud kaastöölised ja põllumehed. Sügisene seg on käes ja põllumees teab psllusaaduste üle otsust anda. Et üle Saaremaa mõiksime pöllu-kasu kohta üht tõeliku ja täieliku pilti awaldada, seepärast saab palutud et igast kihelkonnast selle üle, km ka praeguse rüki orase ja heina-kasu üle saaks teadused saadetud. Niisamma ka, mis maja ciamisc külge puutuwad, nagu kalasaak töö ja teenistus inimeste ja loomade ta rivis' kõige nende üle on teateid soowida. Kuida lonmde hindsdcgs lugu saab olema, selle