mitte kahtleda, et koosolekutest enam osa wõtla ei taheta/ sõnumite järel on Aleksandri/ooli keskkomitee  lasku saanud kõiki kaSsat kuratoriumi kätte anda. Kesk/,miim saada pea koguni ära lahutatud. „Wirulase" wiimase numri seeS leiame järgmise  sõnumi: teatame seega, et sette lehe wastutaja toimetaja selle numri kirjutamise juureS töös ei wöiuud olta. Tema peale ou mõned inimesed meie oma rahwa seast tähtjas paikas kaebtuse tõstnud, et tema olla sõnu ütelnud, mis raskeste seaduse wasta käiwad ja mille ütleja õiguse ning seaduse järel raskeste piab karistatud  saama. See kaebtus auti neil päiwil kaebtuse-alusele  teada ja wõis see weel seeläbi wabaks jääda, et tema seaduse järel enese eest kautsioui sisse maksis. Loodame, et Kõrgem ikka aitab ja õigus walguse ette tuleb." BaltiSkist. Paastukuu 1. pääwal. Arnldase sitkusega on parased lalwe-ilmad wiimasel nädalil ja tänine kestanud.  Homikutel oli siin enamift 15 knnni 18 graadi külma, maal on koguni 25 graadi olnud ja ka täna homiku  naitasiwad klaasid linnas 15 knnni 18 graadi. Selle juures ou ilmad wagased ja selged, nenda et pääwa aeal külmast palju ei märgata. Maalt, iseäranis Ltiwimaalt kaevatakse palju wäga sügama lume üle. Mõnes paikaS on weikemad teed täitsa kinni ja ka suurtel teedel olla liikumine paiguti wäga raske. Sagedast on teekäijad omad koormad maha jätnud ja Jumalat tänanud, et hobust  ga loju peasiwad. Järwedes olla kalad õhu puuduse pärast suures hädas ja tulla hulga kaupa jea sisse raiutud haukudele, kus neid kerge waewaga kinni wõetakse. Kardetakse,  et järwedes ja jõgedes palju kalu ära sureb, kuida seda waljuil talwetel sagedast nähtud on. Kardetakse  ka, et talwe sel aastal kaua keStab ja mitmes aealehes  aunawad üksikud inimesed sõnumid endistest luulerikastest  talwetest, mis wäga hilja lahkunud. Omalt poolelt  wõime selle juure lisada, et selle lehe toimetaja aaStal 1853, kus ta palju lund oli. Jürikuu 12. pääwal postsaanis  Jõhwist takistamata Tallinna sõitis. Rakwereft kirjutab kohaline „Teadaandja", et seal jälle hullud koerad ilmunud ou. Politsei poolest on kõwa käsk antud, koeri mitte ilma suukorwi! eka uulitsale lasta. Looma arst Treumamu juures saamad kahtlased koerad tähelepanemise alla wõetud. Seesama leht kirjutab: wasta Küünlakuu 15. pääwa lasti Pitkal-uulitsal läbi akna herra M. magamise-kamrisse. Teisel homikul sai kuul põrandal leitud, oli lompi löödud ja on wist ühe kõwa asja wasta põrkanud, enne kui oma märgile jõudis. Läbiotsimise juures leiti, et öö-kaugelane maja alusmüüri peale roninud ja sealt lasknud oli." Maalt toob Saksakeeli Zeitung" järgmised sõnumid: 18. pääwa õhtal läks Wõhmetu  metsawaht Jüri Mäealune oma ringkäigule metsa. Kni tema öösel ega ka teisel homikul tagasi ei tulnud, siis läkfiwad tema naene ja tütar teda otsima ja leidstwad metsas tema surnukeha. Wägiwalla märkisi ei ole surnukeha kulges leitud." ,Öösel waSta Küünlakuu 7. pääwa on Lehtmetsa maldas kaupmees Hans Link - ho r s t'i pood lahti lõhutud ja sealt 1745 rubla 90 kopika  eest Mitmesugust kaupa warastatud." 19. pääwal leiti Metstaguse maldas talumees Jüri Waltin omas tuas surnud. Arstid on leidnud, et tema süte-wingn ära on surnud." „ Hiljuti kirjutasime Jda-Järwamaalt kolme karganud mangi Jüri W. Einmannilt,  Willem St. Sadakoplelt ja Hans St. Soonurmest —, kimuwõtmisest. Omal lühikesel wabaduse-aeal pärast miimist ärakargamist ei ole need kaabakad ilma tööta olnud, waid on hulga pahategust ära teinud. Nüüd on eeskuulamised nende asjus lõpetatud ja nemad on Wiru Järwa Mmmgerichti ette saadetud, kus neil 12-ne pahateu eest wastata on, 7 hobuse warguse ja 5 fisselõhkumise  eest. Maarahwas hingab jälle lahkemini ja loodab,  et neist kardetumatest kurjategijatest nüüd jäädawalt lahti saab." Äös l wasta Küünlakuu 10. pääwa on Liigwalla  waldaS Johann Paalbergi 15aastane raudjas mära, wäärt 40 rubla, ära warastatud. Tartust. Küünlakuu 20. pääwani oli ,UuS Tartu Zeitungi"  toimetus õnnetumate heaks juba 433 rubla 46 kopikat korjanud. Konnimus'e majas oli ükS nürija oma majariistu  nii kõrge hinna eest kailsnse alla annud, et see kahtlust  tema waSta äratas. Sellel oli ka juba enne ühe tulekahju pärast kohtutega tegemist olnud ja tema waSta on nüüd nii palju tahtest leitud, et teda kinni pandi. Pidalitõbiste-hosptdali asutamiseks on Tartu Zeituugi" sõnumite järel selle kuu 15. päawani juba 554 rubla 90 kopikat andeid kokku tulnud. Laiuse kiriku ülesehitamiseks oli, kohalise kirikuõpetaja  sõnumite järel »UuS Tartu Zeilungile," selle kuu 12. pääwani juba 4885 rubla 54 kopikat andeid kokku tulnud. Ehitamine oreliga kokku on 18,000 rubla peale arwatud. Tarwis läheb siis andeid ikka weel küll. aga Laiuse koguduse ja kiriku eestseisuse lootus Jumala abi ja usuwendade ja õdede lahkete käte peale on nii kindel, et ehitajatega juba kaubad tehtud on. Tarwilist puid weetakse juba kokku ja tahutakse, et rutemini kuiwawad. Juba sel suwel loodetakse Jumala-koda walmiS ja sellega kogudust uueste katuse alla saama. kirjutab kohaline meie kodumaa  noorte meeste kõlbluse kohta sõeawäe teenistuses: /Äiljandi maakonda? on nüüd 318 meest pärast oma ettekirjutatud aastate wäljateeuimist tagawara-wäest maakaitse-wäe  sekka kirjutatud. Nende keskis ei ole mitte wähcm kui 39 Unterohwitseri ja 2 rekrutite-õpetajat, peale selle weel 14 meest, kes kui musikantid teeninud on; 20 meest on oma osawust mööda kui lukusepad, sepad, puusepad,  ülewaatajad ja hospidali-teenrid ametis seisnud. Sellest wõib näha, kui tarwilised need noored mehed on, kes Wiljandi maakonnast sõeawäe teenistusesse wõetud saiwad  ja see paistab seda selgemini wälja, kui nende raskuste  peale mõtleme, mis keele poolest Eestlastel oma Wene sugust seltsimeeste kõrwas on." Kas saab see ka siis weel nenda olema, kui kõik tehtud ja plaanitud meie kodumaal on mõjunud? - Knuramaalt Kuuramaa uuS Kindral-Superintendent Julius Böltcher saab Paastukuu 22. pääwal Miitawis  oma ameti peale sisse õnnistatud. Liibawi lahel on wiimaste aegade sees ka palju liikuwat jead olnud, mis laewa sõitu küll mitte täitsa kiuni ei pannud, ikka aga raskest takistas. Brakstwo aruande järel on Kuuramaal aastal 1885 ülepea 1353 hinge Lutheranlaske keskist, Lätlasi ja Liiwlasi, Greeka õigeusu kogudustesse üleS wõetud. /See liikumine," tähendab Püha Synodi  Ulem-Prokurör, /estab ikka weel edast, kui sellel ka mitmed takistused ja raskused ees seifawad." Ka Kuuramaal on mitmed Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetajad  kohtu alla antud. Peterburgist Küünlakuu 21. pääwal oli jälle hiilgaw  Keiserlik õhtupidu Talwe palees. Küünlakuu 28. pöäwa peale määratud Keiserlik õhtupidn on Saksamaa Keisri surma pärast ära üteldud. Saksamaa KeiSri matusele  lähemad Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid WladimirAleksandrowitschja  Michael Aleksandrowitsch.  Saksamaa Saadik Peterburgis, Kindral von Schweinitz on Berlini reisinud. Keisri Majestäti sündimise-pääwaks on jälle palju auutähta wälja jagatud. Ühe Keiserliku käsu järel on rügementi-preestritele tulema aasta hakatusest rohkem lauaja  korteri-raha, järgmise aasta hakatusest ka rohkem palka määratud. Warschawist kirjutatakse Küünlakuu 21. pääwal: Heilsest paamast saadik möllawad siin hirmsad tuisud. Kõik raudtee-rongid on lume sisse kinni jäänud. Ainult Pihkwa poole oli tee lahti. Jekaterinoslawis on kohaliste lehtede sõnumite järel linnawalttsuS nii suures raha-hädaõ, et nimelt Gymnastumi kooliõpetajad juba pool aastat ilma palgata  on. Krimmis on walju ja Ma talwe ja wiimaste seitsme  aastate ikalduste läbi looma-toidust nii suur puudus, et lammad sadatuhandete kaupa surewad. Üks süld Sigi maksab künni 50 rubla. Lummaste-peremehee saadawad omad karjad Kherssoni kubermangu ja lubawad pooled neile, kes karjast kewadeni toidawad. Lõunepool Wenemaal kestawad kiwisüte ülikõrged hinnad ikka weel edasi. Odessas maksetakse 90 kopikat puuda eest ja ka teistes linnades ei ole puuda alla 50 kopikat saada. Kiwisüte-kaewanduste peremehed karjufiwad  nii kaua, künni wõera maa kiwisütele kõrge toll peale pandud sai, nüüd ei snuda nemad kodumaa tarwitusi täita, wöi ajawad koguni meelega hinnad ülikõrgele. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist, Küünlakuu 28. pääwal: Kõigekõrgema käsu peate saab Keisrikojas 4 nädalit leina-riideid kantud, niisamati kannab ka söawägi 4 nädalit leina-lintisi. Kaluga rügement, mis Keiser Wilhelmi nime kandis, piab seda jäädawalt kandma. Berlinist, Küünlakuu 29. päämal: Keiser Friedrich jõudis oma kõrge abikaasaga süda-öösel Charlottenbuigi, kus kangest tuisust hoolimata suured rahwa hulgad teda ootamas ja teretamas oliwad. Würst Bismark, Graf Herbert Bismark ja teised kõrged ametnikud oliwad Keisrile  Leipzigisse wasta sõitnud. Teretamine KeiSri ja Würst Vismarki wahel on iseäranis südamelik olnud. Keiser Wilhelmi surnukeha on kesk-öösel Dom-kiritnsse wiidud. Mõnda. Järgmine nalja-jutuke rahwa suust, mida juba lapsepõlwes  kuulsime, näitab, kuida terwemeeline Eesti rahwas sellest mõtleb ja seda pilkab, kni nõderpead, kes üle maailma-tolmu  tõusta ei suuda, kirikut paljaks nõia-majaks ja palwet lausu.sõnadeks piamad: Ristitud ja põllumeheks  asutatud Mustlane läks kewadel oma põllule, loomadele  ja teiste asjadele kirikuõpetaja käest »õnnistust" tooma. Juba oli tema wärawast waljas, kui naene järel jooksis ja hüüdis: ,Jaak, Jaak! Räägi nende kanade pärast ka! Pitk pidu, kewadene päiwa, üks ainus muna munebki päiwas!" Kiriku teatused. JaaUi kirikus. Ristitud: Leontine Lllienthal, Angela Wakmannn, Altted Perdu, Johannes Kaiwo, Elise Untwatt, Konstantin  .Erm. Helene Steinberg, J<da Mcriküll, Marie KirSpun, Paul Ööpik, Eduard Luik. Heleene Müstik. Laulatnd: Jüri Jchrmann, kaupmees ja Emiilie Laast. HanS Trass, töömees ja Tiina Preimund. Jaan Lom kaupmees ja Anette Lemberg. Reiuhold  Johanson, potisep ja Liisa Kesküll. Heinrich Freiberg kammerteener  ja Anna Niit. Herman Krustmäe, raudtee ammctnik ja Leena Raud. Maet u d : Anncttc Janson, 13 p Leena OtStak, Jaani n. ?g aaSt. Mihkel Benglin, soldat, 2t aaSt. Aleksander Jakobson, maaldri sell, 35 aaSt. Marta Tük, 2 k. Meela NrakaS, l aast. 10 k. Jaan OtStak, 75 aast. Adele Kikcrist. S aaSt. 8 k. Karl Ebrok, mölder, 74 aaSt. Hans Sepp, maja peremees, 66 oast. Aleksander Pihlal, 2 aaSt. Albrecht Helmann, 5 aaSt. Hans Lük, kojamees, 44 aast. Aleksander Kaewats, Zk. Mari KüSperwiik, 74 aaStat. Nüha-Maimn kirikus. Maetud: lesk Anna Adler 84 aaStal wana. Jaani kirikus: Saksa keele õpetas nii paeglaSte kui tütarlastega  hakab paStor AsSmuth'i ja pastor Grohmann', juureS 21 Märtsil. Õiend u s e d. Meie lehe Nr. 9 sisse on üks suur trükiwiga sattunud. Esimese lehe külje teise jäutuss 49. ridas on 20 millioni lugeda, kuS ,29000" millioni seisab. Aos-o-vm qsllgxxov. - S-r« 1838. Trükiwd Lilldf°rS'i p-r!i-t° w»re- t- kulvza. wanast seltsist on wee! kvp» iükk saada Kindftrsl trSklNajas, Tallinnas, Laja-nulitsas. X Teadaandmised. XXXXXXXXXXXXX!XXXXXXXXXXXXXX Lindforsi trükikojas on ilmunud- Eesti im-rahm Kslkiikr ehk TSht - raantat 1888 MZ ! aasta peale < Hind: 5 kop. -- 100 tükki Ä rbl. 50 kop. 1000 tükki 15 rbl XXXXXXXXXXXXXiXIXXXXXXXXXXXXX Kauba hinnad Tallinnas: 3. Paastukuu pääwal 1333. Soola tünder ... 3 Klwi-soolatünder(lop.) 3 iNorrnm.heer. tünd. 15 -21 rubl. 12 -- ii.;» tünder . Heina puud. . Soome-raud taut. perkp. 25 „ wal. , Kasepuu süld . . . Männipuu süld . . Kiwisöö puud . . . Ingl. Kiwisöö-lõrwa t. Soome puutõrwa tünd. 11 Hõle puud .... Teliskiwi luhat 15 —20 Katusckiwi tnhat . . 38 Kustutud lubja tünder 1 Prefslingi tünder . .13 50 45 21 6 5 » - . 18 9 . - 18