kõrgemaks, kui kihelkonna koolid on, leidis Viimaks, kui ta Weneriigi realkoolide õpetusplaani oli lähemalt tundma õppinud, et temalt ülesse seatud Aleksandri kooli, Eesti rahwa ülema kooli, programm Weneriigi realkoolide nelja ülema klassi õpetuse programmiga peaaegu ühte lahäb, ja seadis siis Eesti Aleksandri kooli õpetuse programmi Wene reaalkoolide nelja ülema klassi (see on 3 künni 6-dama klassi) õpetusega Võimalikult  ühesuguseks, et Aleksandri kooli kaswandikud Wene riigi realkoolide õiguste osalisteks saaksiwad, et nemad wõiksiwad ka neisse suurkoolidesse wastu Võetud  saada, kuhu Weneriigi reaalkoolide kaswandikka Vastu Võetakse. Las' kümmekond Või paar kümmekond aastaid mööda minna ja meie kihelkonna koolid, ehk ommete  paremad nende seast, on täieliste kreiskoolide kõrguseks  tõuusnud. Nad tõstawad siis ka Aleksandri kooli tublimaks ja täielisemaks realkooliks, sest siis Võib sisseastujate poiste käest enam teadusi nõuda; alumine klass saab tublimaks ja fellsamal mõedul ka ülemased. See on loomulik edendamine, aga mitte see, mis endise peakomitee poolt Valmistatud õpetusplaan nõuab mis, nagu mõnest märgist näha Võib, nõndasamuti kui põhjuskirigi, ülemale poole õp. M. Jürmanni läbi sisse antud kus näituseks maade teaduse kohta Aleksandri kooli klassile sõna sõnalt ette kirjutatakse: „Kodu ja isamaa teadus, kui ettewalmistaja õpetus geograafias, kus juures kõige tähtsamad  geograafia algustükid (Vorbegriffe) ära seletatakse,  üleüldine üleVaatus üle maapinna, maakaardide ja globuse abiga." See peab Aleksandri kooli alumise klassi õpetus olema! Seda õpetusi antakse meie küla kootides, ja kihelkonna koolide alumises klassis korratakse seda õpetust! Siitki näeme, et mitte meie kommission ei ole esialgust programmi muutnud, küll aga tahtis seda endine peakomitee ja tahaVad seda mõned peakomitee  liikmed Veel praegugi muuta. Siis arutab õp. herra Hurt, mispärast tema Aleksandri kooli realkooli järje peale seadmist mitte heaks ei olla kiitnud, nimelt: 1) et „weel raamatud puuduVad; 2) et meie rahawara meel ei kandwat nii suurt kooli ülespidada; 3) et meil Veel ammugi selgeks  ei olla tehtud, kas meile Eestlastele praegu ülematest  koolidest enam realkoolisid tuleb soowida, Või gümnastumisid. Ta kirjutab: „Loomulik edendamine on see, et meie esiotsa täielise kreiskooli plaani juure jäeme ja selle põhja peal Aleksandri kooli plaani ülematele  ette paneme. ..." Ja siis kirjutab ta sinna juure: „See oli minu seisukoht ja seletamine Oktobri kuus 1882, see on tema ka weel nüüd sama. Seda nõuab asjatundmine ja korrapäraline Võimalik edasi astumine." Need kaks esimest õp. herra Hurti Põhjust, mis tema 22. Juunil 1882 peakoosolekule realkooli asutuse  wastu. ette pani, saiwad juba siis wastatud. Ma arutasin siis temale, et meil juba jault õpetuse raamatuid  Aleksandri realkooli tarwis on ja et neid, mis weel puuduwad, jo muretseda wõib, sest mehi, kes neid teha mõistawad, ei puudu meil; kudas tarwitus, nõnda raamatud. Peale selle sai töiselt poolt meele tuletatud, et jo kooliõpetajad senniks wõera keelelisi õpetuse raamatuid tarwitada wõiwad, künni emakeelelist muretsetakse. Ma lisan juure, et mitmete Euroopa weikeste rahwaste kooliõpetajad Saksa ja Prantsuse keeli õpetuse raamatutest õpetuse sisu õppijatele ette kannawad, näituseks Rootsi- ja Soomemaal. Kool hakkab ühe klassiga ja on nelja klassiline. Saame meie kooli raamatute poolest sellel mõedul tulemase nelja aasta sees ka nõnda edasi, kui mööda läinud nelja aasta sees, ei siis ole meil kooli raamatutest enam Palju puudust, ütlesin mina Juuni kuu koosolekul  1882. Ma tuletasin koosolejatele nimelt herra J. Tülki matematika ja wiisika ja herra J. Kunderi looduse õpetuse raamatuid ja nende meeste teadusi ja tegemise osawust meele, ma olen hiljem ka weel mõnd nooremat töö jõndu tundma õppinud. Rahawara poolest üeldi 22. Juunil 1882 õp. herrade W. Eisenschmidti  ja M. Jürtnanni poolt, et realkool tarwitawat  15,000 rubla aasta ülespidamiseks, ma lugesin aga kommissioni poolest nelja realkooli klassi kohta seatud kulude plaanist ette, kelle järele aastal ära kulub 8400 rubla. Ülemal nimetatud peakomitee liigete poolt riigiwalitsusele sisse antud kreiskooli aastase  ülespidamise kulude plaan on 6400 rubla peale arwatud. Wahe ei ole siis just mitte suur.  Kolmandamat  punkti, kas meil enam tuleb realkooli wõi gümnasiumi soowida, ei ole minu mälestuse järele õp. herra Hurt peakoosolekul sugugi ette pannudgi, Juuni koosolekul küll mitte! Oktobri koosolekul oli gümnasiumist  kõnet, sellepärast, et waheajal kommissioni liige realkooli õpetaja Luik Peeterburgist oli küsimuse ajalehes  Heimathls ette pannud, kas Aleksandri koolist realkool wõi gümnasium Peab saama ja selle otsusele saanud, et realkool. Muidugi ka juba sellepärast, nagu iseenesest mõista, et meie kihelkonna koolid realkooli eeskoolid on, aga gümnasiumi eeskoolisi  meil ei ole sugugi. Ka nimetati Juuni kuu koosolekul,  et neil, kes realkoolist läbi käinud, mitte wäga raske ei ole uniwersiteeti saada, sest et neil paljalt Wanu keeli realkooli teaduste juure õppida. Op. herra Hurt räägib siin „täielisest kreiskoolist", aga tema ja tema kaasmeeleliste õpetusplaanist ei ole mitte „täielift kreiskooli" näha, nagu jo ühest ülemal nimetatud  õpetusasjast nägime. Neist siin nimetatud asjadest  ütleb õp. berra Hurt: „See oli minu seisukoht ja seletamine Oktobri kuus 1882" küll wist sellepärast  „Oktobri kuus 1882", et tema ei taha meele tuletada, et ta minewase aasta 22. Juunil peakomitee ja abikomiteede wahel tehtud, ülemal nimetatud lepingu murdja on. Õpetaja herra Hurt ütleb: „ Seda nõuab asja tundmine." Kelle asja tundmine? Õp. herra Hurti asjatundmine, wõi nende õpetatud meeste asjatundmine,  kes asutajatele realkooli soowisiwad? Õp. herra Hurt kiidab onm asjatundmist, aga kahju Aleksandri kooli asutajad peawad töiste õpetatud meeste asjatundmist täielikumaks ja paremaks! Kiitku peale õp. herra Hurt oma asjatundmist kõige paremaks aga kes seda usuwad! Õp. herra Hurt kirjutab selle peale: „Neist põhjusmõtetest" ta mõtleb neid ülemal kolme punkti, mikspärast ta realkooli wastu olnud „on nüüd mõni minu waenlane tunnistuse walmistanud, et mina suur Eesti rahwa wastaline olewat, Aleksandri kooli takistawat, kahju tegewat j. n. e." Selle peale kostan:  Just „neist põhjusmõtetest" ei ole küll keegi õp. herra Hurti wastaline tunnistust walmistanud, et tema Eesti rahwa wastaline on, küll aga neist nende kolme punkti põhjusmõtetest, mis 21 kooli asutajate saadikut 34 healega peakomiteele sisse andsiwad ja „Walguses" awaldastwad ja mõnest muust Põhjusmõttest, nagu tuttawast „ üheksast punktist" ja sarnastest põhjusmõtetest.  Wägise topib ta asjad ette, mida tal süüks ei ole antud, jätab töised kõrwate, mida tale süüks antud. Õp. herra Hurt kirjutab: „Et suurem hulk osawõtjaid Oktobri kuul otsuseks tegi, Aleksandri kooli põhjus kirja realkooli suurusel ülematele kinnitamiseks sisse anda, siis taganesin mina wastawaidlemisest, ära nähes, et pikematest waidlemistest ei seletust ega kasu ei olnud loota ja wäga heasti meeles pidades, et kõige selle asja kohta ülematel ka oma sõna ja nimelt wiimne sõna öelda on. Seda sõna piame ära ootama. Küll tema wahest mõnegi waidlemise üsna lühidelt lõpetab ja mõnegi puuduse, mis wiimsel Aleksandri kooli programmil on, programmi tegijatele terawaste silmade ette seab." Seda, mis õp. herra Hurt siin awalikult wälja räägib, loodab tema wist asutajate tagaseljalise toimetusega korda saata; sellest annab tunnistust üks kiri, mis tema käest ühe peakomitee liikme kätte minewase aasta Detsembri kuus tuli, kus sõnalt nõnda seisab: „Aga kahju, lisan mina omalt poolt nagu kõrwalt juure, eneste keskes, et meie programm mõnes punktis mitte täieline ei ole. Tema sündimise kombe ja tuttaw ajalugu on seda teinud. Ma tahan kõigite katsuda suusõnalise seletustega kõik Ministeriumile täielikult ära seletada, et meie nii hää ja tulusa sihile saame, kui iganes wõimalik." Wõi „meie programm mitte täieline ei ole" kellele ta ei ole täieline? Muidugi wist õp. herra Hurtile ei ole ta täieline, sest Oktobri kuu koosolekul oli ta kõigile täieline, ühel meelel ja ühel healel wõeti ta wasta. „Tema sündimise kombega ja tuttawa aja looga," nõnda palju, kui see kommissionisse puudub, on asutajate kogu wäga rahul olnud, nimelt selle pärast, et kommissioni töö täieline on, täielisem kui õp. herra Hurti ja tema meeleliste töö. Siit saab näha, et temal ise oma pool on, kuhu ta Aleksandri kooli programmi täiendada tahab. Wõi „et meie hää ja tulusa sihile saame" missuguse hää ja tulusa sihile? Selle hää ja tulusa sihile, kellele asutajad, wõi sellele hääle ja tulusa sihile, kellele õp. herra Hurt ja Jürmann tahawad? Wist küll oma „suu sõnalise seletuste" peale lootes, taganes tema „wasta waidlemisest" Oktobri kuu peakoosolekul ära. Kõik Oktobri kuul koosolejad aga uskusiwad kindlaste, et president Hurt enam selle pärast wastu ei waidle, et ta põhjuskirjüdega rahul ja asutajatega ühte meelde on heitnud; nõnda nägiwad koosolejad tema näuft ja kõnedest ära. Kõik koosolejad oliwad rõõmsad, et nüid ommete ühendus tulnud ja laulsiwad koosoleku lõpul presidendile „hosianna". Eesti ajalehed wõisiwad ühte wiisi häid sõnumeid sellest Oktobri kuu koosolekust tuua ja ka Tartu Saksa leht „Neue Dörptsche Zeitung" awaldas oma rahul olemist selle koosolekuga ja ütles, et kaua aja tagant enam niisugust Aleksandri kooli koosolekut ei ole olnud, kus nõnda asjalikult nõuu peetud ja nii palju tõsist tööd ära tehtud. Keegi ei wõinud sell ajal arwata, et meie põhjus kirjade ja presidendi Hurti omawvli pruukimise kohta weel waielusi tuleb. Nüid aga imestawad kõik õpetaja herra Hurti silmakirja kudumise kunsta. Ülemalt poolt ei ole meil kedagi niisugust „sõna" oodata, kes puudusis programmi tegijatele „terawaste silmade ette seab." Ülemalt poolt on meil, kui programm piaks tagasi saadetama, oodata, et tema puudusi isaliku nõuu andmisega Aleksandri kooli asutajatele ette seatakse. Siis oodetakse jälle ülemalt poolt ara, mis asutajad lapselikkude palwetega nende isaliku nõuu andmiste peale ülemalle poole saadawad. „Terawaste" seatakse üksikus ja tegijatel nende tegu ülemalt poolt ette, aga õp. herra Hurti kardetawaks tegemised ei jõua programmi tegijaid ommete mitte kurja tegijateks teha meie kõrge ülematel on asjaluo õigeks teadasaamiseks palju ustawamad  ja õigemad teed, kui herra Hurti kaudu. Siin lõpetan omad seletused põhjuskirjade' kohta õp. herra Hurti wastu, kus materjaal suurem oli, kui esiotsa arwasin. Juba neist esimese kaeptuse punkti kohalistest ilmsiks tulnud süidcst oleks küllalt põhja õp. herra Hurti lahti tegemiseks Aleksandri kooli asutajate presidendist. Ma nimetan weel seda, et, mis tema omast realkooli põhjuskirjade kinnitamise soowimisest kõrgemal kobal räägib, see paljalt silmakirjaks  ja külmalt wõib sündida, ja kui realkooli põhjus kirjad, nõnda kudas nad sisse antud on, ommete kinnitatud saawad, siis saawad nad õp. herra Hurti tahtmist wastu kinnitatud, tema jõud ei ole siis nende wastu midagi jaksanud. Paneme siis nüid edasi seda tähele, kuis õp. herra Hurt töiste kaeptuse punktide kohta lausub. (Järg jäeb tulema.) Oma-walitsusest ja Wenemaa „3emctbo"st. v. Meie näeme sellest, et Preisimaa sisemise walitsuse  isesugune tundmise märk kahe wastastiku seisja yõhjusmõtte segamine ehk parem oma-walitsuse ja bürokraati walitsuse kõrwuseadmine on, nõnda et esimene  walitsuse wiis alamates, töine aga kõrgemates ametikohtades pruugitaw on. Seaduse palja sõna ehk wälimise wormi järele on oma-walitsuse tegewus küll kohalt töise ülemal nimetud walitsuse wiisi wõimuse  alla sattunud, riigiwalitsuse ülewaatamise õigus ei ole ka kindlalt äramääratud ja kõrgematel ametnikudel  on suur omawoli käes, aga sellegipärast õitseb seal, kui kõhtude sisemise maimu ja asjatallituse enese peale waatame, oma-walitsus ja Preisimaa kirjamehed ei usuta mitte ilma põhjuseta, et rahmuslik omawalitsus  nende isamaal niisama sügawalt juuri on ajanud kui Inglismaal. Siiski on mitmed asjatundjad oma mõtteid selle poole awaldanud, et säherdune seisuslik walitsuse kord, mis läbi üksi sellel, kes suuremat maatükki oma rüütlilikude  isade käest pärinud on, heale õigus ja omawoli osaks saab, küll künni uuema ajani palju head teinud olla, aga nüüd tarwitada rahwas, kes juba kõrgema hariduse järje peale jõudnud, uuendatud ehk wähemalt nimetud asjaoleku põhjusel muudatud sisemise walitsuse korda, mis läbi tema ise ka mahti saaks, walitsuse töös ennast agaraste ja wirgaste ülesnäidatama, nõnda et tema waim palawas isamaa sisemise elu armastuses oma ülemat auu ja kõrgust äratunneks ja mitte üksi selle wälimise, sagedaste kahtlase paistusega rahul ei oleks. Rüütlilik seisus oli uuema ajani enam üks sõameeste seisus täis julgust ja tegewulehimu, kes oma üleüldise omanduse läbi, töistest seisustest hoopis lahutud olla ja nõnda üht eraseltsi, kuhu waewalt keegi uus liige üleswõetud sai, sünnitada, kõik Saksamaa  üksikuid rahwa sugukonna killusi oma kindlate eraõiguste läbi ühendas. Säherdune side oli Saksamaale,  mis enam kui ükski muu riik weikeste riikidesse  langes, kellel iga ühel oma isemoodi poliitika oli, wäga tululik asi, sest see seisus oli küll ilma kahtluseta kõikidest töistest Saksarahwa seisustest kõigekõlblikum  abiriist üht asja korda saata, mis riigivalitsus  ja rahwas juba ammu soowisiwad, see on üksikuid rahwa- ja riigikeste sarnalisi killukesi, mis Saksamaa pinda imekirju hulgaga katsiwad, üheks riigiks, üheks rahwaks ühendata. Ja tõepoolest näikse rahwa keskel need ülemal nimetud walitsuse kohad nagu auusad wanaaja mälestused  weel alalhoietud saama, sest kohalik walitsus saab nende kõrwas töiste mägede läbi toimetud, nimelt ametnikude ja priitahtlikude koguduste läbi,