Sakala R »». Wiliandis. 26. Maikm, PSeival 1884. VII. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. EeSti seltsidele poole hinnaga. Foimenduse adrels: „Sakala" toimcndusele Wiliandis. Wene keeli: Ri. xeMi.ii.ilo I>l!/i,0>l. vi. ch e.i .z ni i i>. „Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 6l> kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 5l) kop. Wecrand aasta pca!e tellimisi wastu ei wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adr eos id palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. --Aekkimifi zcr rvõtcrrvcrH : MArtnS: J. TÜlt Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge & Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. H«Dtterg; IWMaS: kaupmees T. Büttner; PärnnS: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; NarwaS: M. Põder; RakwereS: J. Kuusi raamatupood ja kaupmees G. Männik; OGltsamaal: kaupmees T. Puchk; Wõrns: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; PeeterbnrgiS: K. Leopas, Heitenüi upoen. Mui. .V« 60 ja N. Mattissen, lle»onii'i npoen., z' kaoaneu. uoera, Mui. 28/21. WiljandiS: F. Feldt. Sissekord. Nisiku lauludest. I. Linda seltsi asjus. II Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Kõigekõrgem kuulutus. Wiljandist: A. v. Wahl; aruanne; F. Sprängcr -f. Wiljandi maakonnast: Kiri; õnnetused ettewaatamatuse  läbi. Pärnust: Laada asutamisest; teated. Tartust: Õpetatud  Eesti Seltsi koosolek: ü'iöpijntest; Balti raudtee sissetulek; tuletõrjuja seltsi aruanne; tulekahju. Tartu maak.: Kiri Sangastest. Wöru maakonnast:  Kirjad. Malgast: Teated. Riiast: Teated. Bauskest: Raudtee  ehitamisest. Teenijate maja. Tallinnast: Krahw Bismark; postitallitusest;  Baptistlaste ristimine; Daam ohwitser; Linda Seltsi peakoosolekust;  õnnetus. Wirumaalt: Koolm. konwerentsid. Peeterburgist: Wande sõnad; teated. Moskwast. Samaarast. Wöeratt maalt. Kirja wastused. Kuulutused. Bob Ellerhein. XIV. Külgehakkawaist haigustest. IV. Kubermangu walitsuse ringkiri. I Uued raamatud. Mõnesugused sõnumed. Eesti Ma rahwa Koddo- ja Kirriko-Ramat. (Waimuliku tsensuri luaga 4. Mai k. p. 1834.) I. ja laulmine kodus ja kirikus on üks neist tähtsamatest südame hariduse abinõundeft Luteruse kirikus, koolis ja koduses elus. Laulu wiis wiib sõnad ja sõnade fisu sügawamasse südamesse, kui kõik kõnelemine ja noomimine.  Laulu wiis paneb sõnale kulda kuue ümber, annab talle tiiwad lennata ja aimud ujuda. Sellepärast laseb ka Püha kiri, kui ta meile taewalikute õnsate elu kujutab, inglid lauldes ja hõisates, lahkunud wagad hinged palmi oksi kandes ja lauldes Jumala trooni ees igawest õnne maitseda. Küll on laulul imeline wägi ja wõim! Aga see wägi ja wõim kaub ära, kui meie kuuleme ja näeme (s. o. lueme), et laulu sõnad koguni halwad on, et neis midagi luule wõimu, äratawat ja tSstwat waimuStust pole, kui meie näeme, et sõnasepa kiigel ei keegi laulujumal pole istunud. Laulu raamatu laul ei ole aga mitte üksi laulmiseks luuletatud, waid ta on ka ühtlasi lugemiseks walmistatud. Kui meie nüid lugedeS omast lauluraamatust keele wia, keele wia peale leiame, kui kirjutuse wiisist ära tunneme, et laulu raamatu ortograafia meie ajast koguni maha on jäenud, kui meie siis weel näeme, et seesamagi ortograafia mis laulu raamatus on, ühine scvnstMöiit) ei ole, siis rikub see palwe-mõnu meie eneste südames ning wiab meie mõtleja meele, sisust koore poole; sest keegi ei wõi ju terwet sisu uSsitatud koores maitsta, enam jagu inimest ei saa ka fisu ussitatud koore seest ilusaste kätte. Selle aSja taga järg on aga see, et laulu raamat mitte oma kohut õigel wiisil ei wõi täita. Kui meie ka kõige ilusama  ja luulelikuma mõtte halwa wärsstde sisse paneme, fiiS on ta ühe sõnaga üteldud wangiS. Mõtete wangistamine ei ole meie arust mitte wähem, kui keha wangiStamine. Mõni mees ehk saab küll pahaks panema, et meie siin nii ilma näukatteta oma kiriku lanlu raamatu üle räägime, aga meie ei wõi sinna midagi parata. Meie räägime siin kriitikalikult raamatu koore, aga mitte selle üle, mis usupshjuse ehk dogmatilise  ollusse puutub; seda teab iga mees, et wiimses asjas ammust ajast saadik selgus on ning seda selgust ei tohi keegi puudutada. Et laulu raamat, s. o. kiriku laulude kogu, täitsa inimeste töö on, sellepärast wõime meie ka ilma küsimata ja luba palumata seda tööd läbi katsuda. Meie laulu-raamat ei ole mitte Eesti usu-elust ja Eesti keelelisest kirikust wälja kaswanud, waid on Saksa keelest ja Saksa rahwa luuletajatest wõetud. Kas seda stis laita wõime? Laitusest ei ole selles ajaloolises lauluraamatu sündimises küll mitte; tuli meile Luteruse usk ja õpetus Saksamaalt kust oleks pidanud siis esiotsa küll ka lauluraamat tulema? Kui meie siin selle esiotsalise kiriku laulu peale wyatame, stis ei wõi meie muud teha, kui mehi kiita, kes meie keele vmmeti nii palju et nad Jumala teenistust wõisiwad temas pidada ja ka weel kiriku lauulu luua. Aga kui meie edasi läheme, ja liiategi weel meie aja sisse tuleme, stis tunneme küll ära, et see esivtsaline tegew waim ja hoolas töö Eesti keele kiriku laulu kallal on soiku jäenud. Siin piame nüid wahet tegema, Saksa kiriku laulu raamatu wahel ja meie Eesti, kiriku laulu raamatu wahel. Saksa laulu-raamat on Saksa Luteri kiriku kohta üks histoorialik wõi aja loolik pärandus, mida alalhoida iga õpetaja ja ärksama koguduse liikme soow on. Kui see pärandus ka Saksamaal maakondade järele raamatu suurust ja sisu kokkuseadmist mööda just ühesugune  pole, stis leiame temas ikka tähtsamad laulud kui ühist raudwara paigale pantud, ning selle ühise raudwara  ümbert leiame siis laulus:, mis teda iga maakonna  rahwa järele ehitawad. Need laulud on ajajooksul  sündinud ning tunnistawad oma keele ja mõttete awalduse läbi kiriku ajaloolist edenemist Saksa keelekonnas. Siit leiame würstide ja würsti- ja krahwi prouade luuletatud laulust, tähtsate õpetatud meeste ja laulikute ning õpetajate (nagu Gellert'i, E. M. Arndti, Paul Gerhard'i) luuletusi j. n. e. Ühe sõnaga: Saksa kiriku laulu raamat on Saksa rahwa seest ja südamest, s. o. ülematest ja alamatest, ammetist ja elukutsest wahetpidamata,  ajajooksul seni edenenud ja kaSwanud, kuna ta praeguse moe on saanud. Ning sellepärast piab ta ka omad kirikud ja kihelkonnad kui ühendaja pael üheks koguks kokku. Sellest on stis nüid näha, et temal Eesti rahwa kohta, kes mitte Saksa rahwaga ühest kannust pole, ka poliitilisest mitte ühte kogu ei sünnita, mitte seda suurt tähendust ei ole, mis ta! Saksa Luteruse usuliste  kohta on. Et aga seesama Saksa laulu raamat meie keelde ümber pantud on, ja praegu weel kõigil pool pruugitakse, siis ei wõi meie siin muud teha, kui omalt poolt neid mehi paluda, kelle hooles ja kelle käes lauluraamatute wäljaandmine on, et nemad tulewikus praegust kodu ja kiriku laulu raamatut järgmiste punktide järele muudaksiwad. Meie paneme ette: 1) Eesti kiriku ja kodu lauluraamatusse wõetagu paljalt kõige tähtsamad laulud (nagu Luteri, Gerhardi j. n. e.) Saksa laulu raamatust. Need laulud saagu nii ilusaste kui wähegi wõimalik Eesti keele olu järele ümber pantud. See ümberpanemise ehk õigemine ütelda ümbertegemise töö antagu niisuguste Eesti meeste ja õpetajate kätte, kes meie rahwa waimu ja tundmise elu põhjani tunnewad. 2) Soome keelest wõetagu kõige paremad kiriku laulud, mis Soome maal sündinud ja pantagu Eesti keelde ümber. See on iseäranis sellepärast tähtis, et Soome ja Eesti sugu wahel tundmise ja luule elu sugulane on. (Järg jäeb tulema.) „Linda" Seltsi aktsionäridele. 11. Kui asutajate ja nüid lahkunud eestseisuse kohta sugu seletust anda, siis tuleks nende mõlemate tegewust iseäraliselt ettenäidata, üleüldiseid summasid aga, nii kui kulud 16,774 rbl. 25 kop. ja hoonetest tulnud kasu 392 rbl. 52 kop. selle järele pooleks wõtta, et asutajate tegewuse aeg 1. Jan. 1880 künni 31. Detsbr. 1881 nüid lahkunud eestseisuse aeg 1. Jan. 1882 tünni 31. Detsbr. 1883, s. o. mõlematel kaks aastat kestnud on, siis saab järgmisi näitusi: Asutajatest aastal 1880 ja 1881 Seltsi sissetoodud ehk täide saadetud toimetused on ennast ühes mahakirjutustega näitnud: kahju tasu rubla kop. rubla kop. laew ..Linda Morgenroden" . . . 16768 48 protsendi maksmine 1308 60 rahapaberite ostmine 2060 77 pooled kulud ........ 8387 10 liikme rahad 1010 65 pool hoonete sissetulekust .... 196 26 ülepea 28524 95 1206 91 sissetulek 1206 91 jäeb puudu 27318 4 Peale selle 8. Märtsil 1882 ametisse saanud eestseisusest täidesaadetud  toimetused 1882 ja 1883 aastal ühes mahakirjutuStega: kahju kasu rubla kop. rubla kop. laew ..Aleksander Linda" 1344 75 Pooled kulud 8387 11 pool hoonete sissetulekust 196 26 kauplus 3422 62 ülepea 9731 86 3618 88 sissetulek 3618 88 jäeb puudu 6112 98 Selle järele on siis asutusel") 1880 ja 1881 täide saadetud toimetused 27318 rbl. 4 kop. peale selle 1882 ja 1883 aastal täide saadetud toimetused 6112 „ 98 „ ülepea kokku 33431 rbl. 2 kop. Seltsi põhjus-kapitali kahandannd, nõnda et praegu aktsiad ü 83 Rbl. 28 kop. seisawad. Neid arwusi ja teadusi, mis Seltsi aruannetest ja protokollidest  nii kaugelt ja truilt waljawoetud on, kui wõimalik olnud, soowitan igaühele ..Linda" Seltsi aktsionärile tähelepanemiseks, et nad aitaksiwad aktsionäridele lähemal peakoosolekul ettetulewate ja tehtawate otsuste juures enam asjatundlikud olla, et otsused asjakohalised oleksiwad. Eespool seiswad seletused näitawad, kust ja milleläbi põhjuskapital kahanenud ja kahju tulnud on, koosolekul  püidkem siis hoolega järele uurida, mispärast see nõnda on ja et laewad nii ja nii palju kahju toonud ja kauplus mitte rohkem  kasu annud pole? On meil need Põhjused selgeste teada, siis ka teame aru pidada, mis meie tegema piame ja mis meie mitte *) Aega 1880 ja 1381 aastal tuleb täie õigusega asutuse ajaks nimetada, et Seltsile Kõigekõrgemalt kinnitatud pöhjuskiri, mis 1. Augustil 1881 kinnitatud, alles 7., 8. Sept. 1831 peetud peakoosolekul ette pandi. Üleüldse on selle liig warase töö algamise läbi jSeltsi täieline tcgewus algas peale selle, kui 1. Oktobril 1879 esimene peakokkutulek peewd saanud, nagu eespool nimetud 1. Jan. 1880) enamalt jault kõik halbdus Seltsi tulnud, et enne algatud tegewus ja ligi kaks aastat hiljem tulnud pöhjuskiri wäga wäha ühte läksiwad ja ka praegugi Selts nii kaugele pole jõudnud, et need mõlemad täitsa kokku läheksiwad, millel nähtawusel muidugi ka omad põhjused  on.