Katholiigi kiriku poole tunnistavad, teeb see tegu suurt pahandust, ja see on muidugi värske vest usuwaStaste ja Jumala salgajate veskitele. Selle kõrvas räägib Paapst ikka oma vangipõlvest Rooma linnas ja avaldab tahtmist, oma elupaika ühel teisel maal, pea Austria riikiS, pea Saksamaal võtta. Et tähtsad nõuupidamised selle asja üle käsil on, see paistab igast asjast välja, niisamati ka see, et Würst Bismarki kast fiin agarast tallitab. Rõõmsamad  silmad loodavad rahutegemist Itaalia Kuningriigi ja Paapsti vahel ligidal olema. Inglismaalt. lirimaa asjad on pahemad kui iialgi. Gladstone Ministerium, mis nendanimetud >wabameeleliste"  abiga valitsusele sai, ei usalda kindla käega mässajate kuklast kinni võtta ja sellestew imad mässajad ikka uut julgust. Hiljuti leiti Dublinis jälle ühes majas hulk sõeariistu ja kirjast, mis palju rahvast mässajate nõuumeesteks tunnistavad; neist on neli juba vangi pandud.  Ka hulk naesterahwast on mässajate seas. Ella sugu waSta on valitsusel täuine ellad käed olnud, nüüd saada aga ka naesterahwa vasta küüned väljasirutatud ja wangikojab saada juba nende vastuvõtmiseks ettevalmistatud,  Prantsusmaalt. Gambetta Ministerium on ühe raske hoobi saanud. Wene walitsufewastane Rochefort (Roshfoor) ärritab rahvast juba mõnest aeast saadik Tuneesia  sõea pärast valitsuse vasta vihale. Seda sõda olekS valitsus raha-ahnitsejate kasuks peale hakand ja endine  Kindral Konsul Roustan, kes nüüd Tuneesias Minister  on, olla valitsusel selles patupalga eest tööriistaks olnud. Rochefort sai laimamise päraa kohtu alla antud, Roustan tutt ise Pariisi oma aSja ajama, kobuS msiStis aga Rochefort'! priiks ja Roustan peab kohtu kulud maksma.  Wabariigi walttsus on selle kshtuoifnse üle kohknnd, sest see sihib otsekohe tema enese südamesse; weripunased wabalased hõiskawad ja nende hari kerkib. Wllitsuse lehed  kaebawad, et nii weidrat asja weel kuuldud ei ole, kui see protses on. Rochefort wastab oma lehe jeeS: ,On weel Veidramat, see on, et nüüd üks Ztaalialane (Gambetta) Prantsusmaal walitseb, kelle esiwanemad rööwled  oliwad ja kelle onu kui teerööwel ülespoodud sai". Nii raske on neil walitseda keS mässamise abil walitsusele saiwad. Ülekohus ei seisa kottis! Ameerikast. Ühendatud riikide ja Inglismaa Vahel  on waidlemiue tõusmas. Läbi Panamaa maakaela tahetakse kanal kaemata, et laewad Manti merest otekohe Waikse mere fiSse peaseksiwad. Seda kanalt tahawad Ühendatud riigid nenda oma walitsuse alla wõtta, et fõea aeal waenlaste laewad sealt läbi ei saaks, maid endist teed Lõuna-Ameerika maanina ümber sõitma peakfiwad, niisaamati kui Suessi kanal niipalju Inglismaa walitsuse all seisab, et söea aeal waenlased ümber Aafrika sõitma peaivad. Inglismaa ei taha seda lubada ja tuetab ennast selle ühe, 30 aasta eest tehtud kauba peale, mida Ühendatud  riigid aga enam pidada ei taha. Kirjawahetamised selle asja üle on juba õige elawad. Weidra Guileaumäng  kestab edasi ja sigitab jälestust igas mõistlikus südames.  Seesugune ,Vabadus" kaitseb mõrtsukaid ja annab kõigi auusamait mehi nende wägiwalla alla. Sissesaadetud. Olgu wale nii rumal, km iial taheS, mõni inimene ometi usub. Eesti Postimehe Nr. 47. seisab: ,Purdi wallaS, Anna kthelksndaS olla wäga palju huntisid. Karja kaupa 10 -15 tükki koos käia nad ümber  ja murda maha miS ette juhtuks. Mõnel peremehel ei pea enam pikakörwa raasugi olema, üSna pääwa ajal wiiwad nad siad laudast ära" j. n. e. Seda juttu kül wist keegi ei usu, aga Peterburgist pakkus kirjaga, ükS hea sõber ja kaastundlik inimene Purdi wallale üht kuue rublast  puuri, mida hiljuti Luuga linnas üks talupoeg KSenohwontow  näitand olla, ja millega peab wäga heas te huntisid  püüda saama. See hea sõber ja nõuuandja ometi uskuS seda huntide lugu! Kuida see puur Väljanäitav, wõib Purdi mõisas kuulda, kuS ka selle hea sõbra kiri on. L. 8. Kiriku teadused. Aaanikirius: 20. Tetsembnl teeb õpetaja Assmuth enne lõunat jutlust. Pärast lõunat pastor Grohmann. Jõulu taupääw kellu 4 peab õpetaja Assmuth jumalateenistust Laululehed waeste heaks. Kaarte kiriku õpetaja wötab vühapääw, 20. Tetsembnl lauarahwast  wastu ja teeb Jöululaupääwa õhtu kellu 5 jutlust. Lauarahwast  kirjutakse laupäew enne lõunat kellu 9—12 ja wõetakse pihtile laupääw kellu 1. Jõulu õhtul on laululehti kiriku heaks. Aüha-Zõaimu-kirikus teeb neljandemal Kristuse tulemise pühal, Jõlulaupääwa õhtul kellu 5, esimesel ja teisel Jõulu pühal pastor Bergwitz jutlust. 20. Jõulu kuu pääwal wõetakse lauarahwast.  Jõulu laupääw õhtul ja esimesel Jöulu-pühal on laululehti kiriku heaks. Tsmsuri poolest lubatud. TalltuuaS, 13. Äõulukuu-lmi p. 1381. Trükitud Liudf°rS'i pürijatr Luures La kul«M Teada andmised. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sbvra" peale saamad kõikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmisteS kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajaS Tallinnas lSastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1881 aasta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 rutta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas ise äratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeifter Wieckmann Tallinnas Kullasepa unlitsal omas majas lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid uue aasta hakatusega äratuua wõib. Rohke ja rutulise tellimisele kutsuwad kõiki auupaklikult //Tallinna Sõbra" väljaandjad LindfoFj pärijad Tallinnas/ Laia uulitsal Rr. V (N). Singer Algus-ömvlns-mashinad Need Singer Manufakturing Kompani New-Dork, mis selle ajani mitte wöimalik ei olnud ja k. leitud uue mashina jalad ratastega on selle pä- teiste mashinatega mitte wöimalik ei saa olemaa va st tähtsad, et neid kergeSte ühest kohast teist Et need käige paremad inashinad on, mis ei mitte Irk S wiia wõib, ja ilusaste tehtud ja wagusa käimisega eri-tunniStajad, waid ka ligi 4 millioni ostjadest IMS» on, mis teiste järele tehtud mashinatel mitte ei ole. I I kinnitatud on. Et selle mashina muretsemist, mis Nende ise tegewa abi-aparatidega, mis nüüd iga I DII DI! I? <V majapidamises, nii kui ameti meestele wäga tua uue perekonna õmbluse mashina juure antud saa- luS on, igaühele kergitada, saamad nemad ilmwad,  wõiwad ka need, kes asjaga tundmata on, hinna körgentusea selle moodiga müidud, et iga Z«WLs kõiksugused raskemad tööd, nagu wolli õmblemist nädalas l rubla maksta wõib. Õpetus saab /MI Vi » ja sissekantimist j. n. e. ruttu ja ilusti õmmelda, ilma hinnata autud. G. Neidlinger, Pikka uulitsal Nr. 57! M, G. Stude majas. Tallinna abiiihenduse seltsi heaks saawad 27. Jõulu k. p. 1881 a., lõuna kell 12, ohwitseri klubi saalis, suure turu ääres - kuld hõbe, pronks ja marmori asju walja loositud. Wõitusi on 60 tükki, kõige suurem wõit on wäärt 300 rubla. Loost pilletid mis 50 kop. tükk maksawad, on weel järenlimetud herrade juures saada: Bogdanow, Wnukowski, Korablew,lMakuschew, Georg Stude, Bratinkin, Gawrilow, Ztvau Epinatjew, D. Epinatjew, >Nackunstz, Smirouiu, Tetjew, Maslow, Sittmkow Paides ja SiujakowHaapsalus. 750 rubla. 750 rubla. Teadustan kõigi oma anuStatud sõbradcle, et mina mitte enam KasanSki kittku lõrwal wiilisi ei raiu. Niilid elan mina suure Tartn maantee üäreS seegi kirik» waSta Berkowitz'i  majas Nr. 13, ja wõtan ikka wanawiisi  kõiki seltsi iiilstili Viiliji tmtada ja min» juurest on ka odavalt kõiki seltsi uusi wülifi saada ja kes soowid, see nvib ka manade waSta uusi vahetada. Zaan Ejoss. Suure turu ääres, Luntn'i majas on üks w«lr«ne korter aknat uulitsa peale, ilma lasteta inimestele ehk ühe üksiku herrüle ära üürida. Äärel kuulata kellu 11 —12. Uks terwe Amme saab otsitud. Ligemad teadust saab Ferd. Wassermanu'! Raamatupoodis, Rataskaevu)  ja pitka uulitsa nurga peal. Põhjani wttljamüimme kaupluse seisu jäämise varast. J. Isajkw, Suure turu ääres Nr. 40. Harko möisaS. Keila kihelkonda?  saamad kiusud jänesed (littred) künni tB. Zanuari kuu pääwani ostetud ja 2 rubla tükist maksetud. Mõisavalitsus. Weike maakre uulitsas Nr. 574 on üks pood elukorteriga keldriga, ja leiwa ahjuga on I. Näärikuu pääwast  1882 aastal ära üürida. Head heinad on halwa hinnaga müia Aia uulitsal Nr. 11 - WMandi trahter I I weike Tartu mantee ääres on 1 Äanuarist 1882 ärarentida. Lähemat teadust annab Imaja peremees. l Wene nulitsa nurga peal Nr. 237, on keldrepood kaubaga ära üürida. Järel kttüsida poe omaniku käest.