seal pettus waritsema. Kui pärast üks umbes 12 pead suur pulmarong Klementist tagasi tuli ja MontenegrinSte peidupaigast mööda läks, siis kargafiwad need pulmaliste peale, tapsiwad kolm ara ja haamasiwad kuuS. Küll tuli rahwast rööwleid taga ajama, aga need saiwad Montenegro piirewahi ringkäigu kaitse alla wõetud ja peasiwad sedawiisi  tagaajajate eest. Montenegro kohtud olla seda jälki aSja küll karmi ülekuulamise alla wõtnud, kes aga sealiseid  asju tunuewad, need ei looda, et sellest palju wälja tuleb. Monteuegrinlased mmetawad ennast küll KhristlastekS,  ja kiitlewad ennast Õigeusulasleks, aga seda näuvad nemad rohkem oma poolitika lipuks pidama, kui et Ristiusu  õpetus kuidagi nende südant walgustanud, puhastanud, ja rööwli-elu nende keskis lämmatanud olekS. Algierist, Afrika põhjapoolises randas, kirjutakse Lehekuu  30. pääwal: Rohutirtsud paksus, 20 kilometrit pikkaS ja 10 kilometrit laias (umbes 17 ja B'/, wersta) kogus tungiwad Konstantine maakonda ja figitawad suurt häwitust. Omalt maalt. Tallinnast. Kõik Wene riigi aealehed kirjutawad suure osawõtmisega Saksamaa KeiSri surmast. .Walitsuse Teadaandja"  kirjutab: ,Ärasurnud Keisri otsekohene meel, õiguse  ja inimeste armastus, ei toonud temale mitte ainult tema alamate armastust ja truuwust, maid ka kõige rahusõbrade  osawõtmist. Mõte peale saada nüüd kõiki rahwaid, missuguse seisukorra peal nemad ka Saksamaa wälise politika kohta oliwad, südamelikkus kaastundmises ja kurwastuses Saksa rahwaga ühendama, koju läinud Keisri auustamiseks. ,Wene Juwalid" tuletab meele, et Keiser Friedrich mitme Wene rügementi anu-pealik, Wene Kindral-Feldmarschall ja St. Geori Ritter 2. klassist  oli. Wene sõeawägi olla tema snrma-sönumit otsekohese  kurivastusega kuulnud. ,Journal de St. Petersbourg"  kirjutab: Wenemaa wõtab Hohenzollcrnr koja ja Saksa rahwa kurwaStusest palju osa ja soowib, et eesthookus,  mis seda koda wiimastel aegadel uii raskette koormate  alla pannud ou, temale nüüd õnnistust saadaks ja riigile wõimalikuks teeks, rahu ja eluõnne kaua selle noore Monarchi wali!suse-kepi all saada ja pidada, kes nüüd PreuSsi ja Saksamaa trooni peale astunud ou. Nende pääwade sees on Kohtule-MintsieriumiS üks uus kommision Rohu kohtute asutamise arutamiseks  Vallimaa kubermangudes, mida juba nii kaua arutati, kokku astunud. ,Nowosti" kirjutawad, et seda asja juba 20 aastat arutatud on. Juba aastal 1667 oli seda küsimist pääwakorrale pandud, aga Rahukohtud pidiwad estmest nõuu mööda teistest kohalistest kohtutest iseäranis oma asju tallitama, sest et just alamaid kohtuid iseäranis mähe täieliseks peeti. Mitu korda oli seda küsimist NiikSrathi  ette pandud, aga mast Lehekuu 28. pääwal 1880 ilmus üks Kõigekõrgem käsk, ühes ühe seadmise kuulutamisega  Rahukohtude asutamiseks ja teiste kohtute muutmiseks  Baltimaa kubermangudes, et need selle seaduse kohaliseks  saaksiwad, mis Wiinakuu 11. pääwal 1865 kõige riigi kohta antud oliwad. UuS protsessi-kord pidi juba aasta 1881 esimesel poolel maksmaks saama, ühes sai Kohtute-Ministeriumi kohuseks tehtud, kõige riigikohtule  asutamist Baltimaa kubermangudes wiiwimata nõuupidamise alla wötta. Tõe poolest ei saanud aga see küsimine ära wastatud, ega ka Rahukohtud asutatud. Esiteks  sai nende asutamine aasta 1882, siis 1883 j. n. e. peale määratud. Uuel kommissioml olla siis palju raskusi  ara wöita, millest 20 aasta sees jägu ei ole saadud. Raha-Ministeriumi poolest olla küsimine ette pandud, suuretes sadame-linnadeS iseäralisi Rahukohtuid asutada, milles kõik asjad piawad seletatud saama, mis kaubalaewade  sõitmise külge puuduwad. pOlewiku" sõnumite järel on Aleksandriks  ol i walitsus käsku saanud kõiki korjatud raha, mis tänine Tartu bankis seifis, Tartu Renteisse panna ja wiimasel  nädalil olnud juba 50,000 rubla senna wiidud. sõnumite järel on Islila Aleksandri-kooli nacsterahwa  - abikomitee Lehekuu 22. pääwal oma eestseisust uuendama ja näitemüügi toimetajaid walima kokku tulnud, aga osawõtjaid olnud nii wähe, ,et häbi seda nimetada." Näitemüük pidanud Lehekuu 29. pääwa! olema, aga andeid  olnud wäga wähe kokku tulnud. ,Walgus" saadab  .südamelikku" palwet Aleksandri ,Eestilinnakooli"  eest wälja. Selle kuu 4. pääwani oliwad Tallinnas ülepea tõbe hakkatusest saadik 753 inimest r õugeSse haiseks jäänud, nendest 479 terweks saanud, 165 ära surnud ja 109 seifiwad arstimise all. Haigeks jäänud inimeste suurest hulgast wõiks arwata, et tõbi wäga käre on ja seda on ka mitmes lehes kirjutatud, mis läbi Kadrinthalisse  sel aasta! ka tailine patju wähem suwi-wõeraid tulnud  on. Kuida kohatised lehed aga arutawad, on hirmuks palju wähem aSja, kui arwatakse. Rõugesse on enamift waesemat rahwast jäänud, kelle korterid terwise kohatised ei ole ja 100 haige peale langemad 80 künni 90 last 6 kuu kuuni 9 aasta wanaduses, kellele koguni mitte kaitserõugeid  pandud ei ole ehk kelle külge need ühegi waslalise asja pärast ei ole hakkoinid. Paremates korterites ja rahwa juures korralisemas eluS, on wäga wähe rõugeid ette tulnud. Saksakeeli ,Tallinna ZeitungiS" kaebab keegi L. Bt. jälle wäga selle kära ü! . mida nimelt Taewaminese-pühal  Falki parkis leierkastidega tehtud, mis rügementi-kapelli  sekka mänginud. Leierkasti peal mängitud 13 korda üht tantsutükk!, milleks keegi nimetamata ,kunst, nik" meie Keisrilaulu solkinud olla. Kirjasaatja arwab, et selle laulu komponeria, sündinud Tallinnlane Lwow, küll wist mitte soowinud ei oleks, et tema kaunis waimutöö,  kõiki meie suure isamaa auusaid Keisri-alamaid nii sagedaste waimustanud on, just tema isa-linuas karusselli  leierkasti tantsutükkiks muudetud wöi solgitud saaks. ÜkS teine kirjasaatja kaebab, kuida üks Eesti sugust oma ,neiukesega" selsamal kallil pääwal Kadrinthalis ühte era-aida tunginud, seal tominga õisi maha murdnud ja istutatud sõnajala salkusi kiwide wahelt kiskumas olnud, kui praua. kelle oma see aid on. senna tulnud ja tähendanud, et wõerastel luba ei ole senna aida tulla, weel wähem aga seal laastada. »Walgustatud" mees löönud t:da rusikaga, paiSkanud teda wasta pund ja jooksnud siis tema järel, künni tüdruk wasta tulnud ja seda pwabat" kangelasi ära peletanud. Kõik Eesti rahwa truuwid sõbrad piawad küll sügawama südame.-kurwastusega  kuulma, et Tallinna Eestlaste keskist seesugust inetumat toorust tärkab. Kas need Eesti seltsid, mis Tallinnas asutatud on, mitte ühe seesuguse ja wasta mõjuwamalt wõidelda ei suuda, millest meie Jumala-kartlik, mõistlik ja tasane Eesti rahwas  maal küll wist mitte rõõmu ei tunue? —Ja Falki park on jo just ühe Eesti seltsi käes rendi peal! Missugust eeskuju antakse sealt Eesti rahwale. missugust auu tehakse sealt Eesti rahwale?! Lehekuu 31. paamal läks Weikel Tartu-uulitsal Dunkeli (Tunkeli) maja põlema, ühest puusepa tööluaft. Tuli lendas sealt Junde m a u i maja peale ja sädemed sütitafiwad üle seitsme maja Braneri pärijate maja Kanawarwa-uulitsas põle-na Tuletõrjujad ou jälle omal tuntud mahwal ja osawal miisil tööd teinud ja tule edasiminemist  seisma pannud, mida seal puumajade wahel wäga karta oli. Üks tuletõrjuja on katuselt kukkunud ja raskest wigastatud. Dunketi kaks maja oliwad 9000 rubla eest, Jundemanni maja 4000 rubla eest kaitsuse alla antud; Braueri maja oli kaitsemata. Kaebatakse, et era-inimesed kutsumata appi tunginud ja omal harjukamata miisil palju majariistu asjata lõhkunud on. Selle kuu 3. paamal on ennast segameelne Jamburgi  hingekirjalane James Robert Görih, kes Aremjewi-uulitfaS  majaS Nr ?93 elas, selle maja hoowls üles poonud Lehekuu 30. pääwal mõeti Hiomaa - Suuremõisa walla mees Madis K. kinni, kes Tompea wangimajas nööriga maagidega kirjawahetuseSse astuda — Öösel wasta selle kuu 4. pääwa kargas raudtee kütja P. Teliskople-uulitsas Politsei-soldati peale, kes ennast oma mõegaga kaitses ja pealekargajat peast haamas. K. sai hospidalisse  miidud. Aeguti lahti lastud mäng, pealikupoeg  Konstantin A., 4 aasta peale wangi mõistetud, oli ära jooksnud, sai aga Lasnamäe kimimurdndeS kinni mõstud.  Maalri-sell Johan P., kes Lehekuu 30. pääwal Kadrinthalis tööl oli, sai seal warguse pärast kinni wõetud. Maalt Lehekuu 25. pääwast on Eestimaal järgmised  pöllusõnumid tulnud: Ülepea oli wllu ilmade läbi wiimastel nädalitel, põldude ja heinamaade kosumine takistatud,  ometigi mõis talwe-milja seisuga, kus see Talme alt kahjuta wälja oli tulnud, rahul olla. Suwiwilja põldudel  oliwad kaerad enamiste külwatud ja heaSte tõusnud, odrad oliwad osalt maha tehtud. Heina - kaSwud oliwad waewalised. Järwamaalt, Wõhmetu mõisast kirjutakse  Saksakeeli ,Tallinna Zeilungile" : ,Lehekuu 30. pääwal kell 2 pärast lõunat, waikse ilmaga ja 17 graadi soojaga warjus, tõusis järsku kohin põhjapoolt ja tuul tuli järel, mis mõisa hoonete wahel kanget keertuult sigitas.  Esiteks tõusis tolmu-sammas umbes 10 sülda kõrgele,  siis läks selle pealmine ots laiemaks, jõudis karjalauda  katuse ligemale ja silmapilgul keerlesiwad suuremad ja weikemad õlekahlud õhkus, kus juures tuulispask pikkamisi  lõuna poole liikus, poole wersla peal laiemaks wajuS ja wiimaks soikuS. Mõnda suuremat olekahlu aimata  kõrges nagu kulli piirlema. Waewall 8 minuti pärast  oli kõik jälle waikne Kümme sülda katusest oli ärakiStud  ehk sasitud, raskemad tukkid oliwad paigal maas, kura teisel poolel katus puudutamata, aga nurgeti üle niisamati lõhutud oli." Hirmuse mõisa rentniku tallist on kaks sõiduhobust mankrega ja riistadega ära warastatud. Wargad oliwad waukre üle õue kannud, seal hobused ette pannud ja ära sõitnud. Kahju on 400 rubla suur. Kaalepi maldas on Lehekuu 6. pääwal Mõuuwere talukoha hooned maha põlenud. Sisse on 4 lehma, kanad, koer ja kass jäänud, niisamati ka raha. Baltiskist, Jaanikuu 7. pääwal. Meie linnakeses on kaunist kahinat olnud. Juba mõnest nädalist saadik oodati sõalaewu pitkemaks aeaks meie lahele. Järsku wihises jutt läbi õhu, et Riigiwalitsufel nõuu olla siin sõeasadamat  ehitada ja selleks olla ka juba 20 millioni rubla määratud. Selle kuu 4. pääwal tuli kruuwi-aurulaew »Afia", Meremäe-Ministeriumi asjatallitaja, Admiral Schestakow'i lipu all. ratas-aurulaewa ,Jlmen'ga" ühe söidulaewa saatmisel, kelle juure ka weel kolm tolli aurulaewa tuliwad ja öösel kadetti-laewad ,Swjetlana" ja ,Skobelew." Admiral Schestakow tuli maale ja sõitis kolme teise merewäe-pealiku ja meie Linnapea saatmisel wanat kindluse-aset ja uut tuletorni waatama. Kas seia söea-sadam ehitatud saab, sellest ei ole ametlikult ühtigi kuulda, aga selle sadama plaan Liibawis olla ikka maha jäätud ja nüüd olla küsimine, kas Baltimere sõeasadam SuureS-wäinaS Muhumaa ja Wirtsu wahel, woi BattiskiS  piab ehitatud saama. Muhu-wäina on Admiral Schestakow  ka läbiwaatamas käinud ja ka nüüd seisab seal ükS laewustik. Kui aga ühes ehk teises paikas tõeste piakS ehitatud saama, siis on wist Baltiski lahe selleks sündsam, sest kui ka siin meri mõnel aaStal lühikeseks aeaks kinni külmetab, siis on siin lahtine meri ikka ligemal,  kuna Muhu-wäin ja mered Wormsi, Hiomaa, Saaremaa  ja Domasneesi wahel kauemini kinni seisawad, suured  aurulaewa jooned ka teinepool! Saaremaad ja Hiomaad  läbi käiwad. Admiral sõitis selle kuu 6. pääwa homikul jälle ära, ,Swjetlana" ja ,Skobelcw" oma pealikutega,  kadettidega ja madrustega on weel siin ja tarwitawad  mõnda, mis mõnele meie linnas raha sisse kannab. Meie karjamaa asi, mida meile Kõigekõrgema käsu peale ümberkaudsetest eramaadest sunnitud wäljaomastamife  teel ostetud saab, ou ka sammu edasi astunud. Lehekuu 31. pääwal saiwad selle maa pured maamöedukohtu  ametnikkudest linna walitsusele kätte näidatud. Nüüd on weel arutada, kui palju õigust Baltiski linnal juba enne selle maa peale oli ja kui palju teistele nende sigu  Ste eest tasumist anda tuleb. On see asi täieste lõpetatud,  siis on meie linnal wemmiseks maad küll ja seda läheb tarwis, pealegi, kui meie sadam ühel ehk teisel teel laiendatud saab, mis mitte ainult meie linna kohta tähtjas  ei ole, waid ka kõige üleüldise kaubaajamise kohta. Kahju, et ka meie linnas rahutumaid maimust on, kelle rahutu süda ainult käras ja tülis elada wõib, kes siis ka selleS karjamaa-asjas oma käärimata tarkust turule kannamad,  seda asja lähedatel linna-walimistel oma politika tuju heaks tarwitada püüawad za teadmata hulkade meelt määramata ja wõimata ootustega ja lootustega segawad. Ilmad on selged ja soojad; metsad haljendawad ja lõhnawad, wiljapund õitsewad. Ja: ,Waat'l Jumala looduS on lahke ja hea, Kuid rahwas end kiusab ja rahu ei pia." Rakwerest kirjutab kohaline : ,Lehekuu 31. paamaks oli Rauua-Wimmaa Hakeurichter kõik Tallitajad  omast kohtukonnast kokku kutsunud ja neile kindlat käsku annud, et nemad koerte hullutõbc laiali lagunem ise pärast maal, selle üle walmama piawad, et koerad kõie otsaS peetud saamad ehk et need ainult siis wallaliselt ümber jooksta tohiwad, kui neil suukorwid peaS on. ,Mõne pääwa eest on jälle üks salk Mustlasi omad telgid meie linnas üles löönud,  aga ainult lühikese aea peale, sest et Politsei nende pitkemat wiimimist ära keelanud on. Hulkumas on neid linnaõ mähe näha, mis küll ka Politsei hoosast walwamisest  tuleb." Liiwimaalt. Sõnum, et Liiwimaa raudtee sel aastal malmis saab ja sõidud Talwekuu 2. pääwal algawad, on kindlust saanud. Juba on nende posijaamade pidajatele, kelle jaamad siis kinni jaamad, teada antud, et nemad selle aasta wiimasel päewal wälja piawad kolima.  PoStkmoona asemel, mis neile jaamadele senni maksa oli, makfawad selle maksu alused kohad edaspidi 1 kop. thalri pealt Liiwimaa maa-kassasse. --- Liimimaa  Kubernöri ringkiri Lehekuu 26. paamast Kihelkonna-kohlutele kuulutab, et ki riku -maks u d e ar - wu - kiri, miS Wene keeles üles pandud on, nii wäheStes  eksemplarides wälja antud saab, et iga WallawalitsnS  ainult ühe saada wõib. üks teine ringkiri kuulutab,  et Wallakohkud mitte KreiSkohtu all et seisa ja et Sillakohtntel siis ka karmis ei ole neid Kreiskohtu otsuseid  täita, mis järel Wallakohtute kiiked ehk Kreiskohtu poolest ametist lahti mõistetud on. Riiast. ,Riia Zeitungi" sõnumite järele on Liiwimaa  Kubermangu kohus Riia lmnawalitsusele ette pannud,  seda otsust mööda, mis Senati poolest Tallinna Linnapea kacbtufe peale Eesti Karli-kirikn kirikumehe palga kohta tehtud sai. kõiki kulust kiriklikkudeks tarwitusteks linna-mõisadeS, linna rehnnngist maha kustutada, niisamuti  ka kulust Riie Llnna-Konststoriumi maja kütmiseks. See ast saada enne meel Linna ameti nõuupidamise alla