tnliwad, seda wõib igaüks arwata. —Nüüd vn lahe nii kaugel kinniMmetand, kui silm ulatab. Kaks laewa on jää sees kinnikülmetand. Eesti Ewang. Lutheruse usutunnistuse rahwa Abikassa. Anstud käe läbi on meile ülemal nimetud AbikaSsa aruandmine saadetud, selleks aeakS kuulutada,  kus mitmes koguduses selle helduse-asutuse püha peetakse. Mli meie miimist aruandmise raamatud läbiwaatame, mis Abikassa walitsus nende armuandide üle wäljaaimud on, mida Ewang. Lutheruse usutunnistuse rahwas aastal 1879 oma usuwendade heaks kokknpaiiiiud, siis maksab küll kokkuarwata, kui palju Eestirahwas siin ja seal nimetud  aastal, selle kassa läbi abi saanud on. Eestimaal on saanud: Emaste kogudus ....... 265 rubla, lisaku „ ....... .250 ~ Madise „ 25 „ Tallinna Pühapääma kool . . 50 kokku ' 590 rubla. Liiwimaal ou saamid: Tartu Waestelaste kool 100 rubla, Wöru kogudus ....... 50 „ TõStama 200 „ Aädemeeste kogudus 675 „ Mustwete kiriku ehituseks antud . . 675 „ , ilma kasudeta laenatud. . 1500 „ kokku" 2925 rublad Saaremaal on saanud: sealised koolid 275 rubla, Muhumaa kool > .35 ' „ kokku 310 rubla. Wenemaal on saanud: Andowa kreisi Eesti koo! id .... 550 rubla, Narma Eesti kool 50 Jamburgi Eesti kool 100 „ Polenaja-Griiwa Eesti kogudus . . 300 „ Stawropoli Eesti kogudus . . . . 150 „ kokku 1150 rubla. Soomemaal on saanud: Helsingi linna Eesti soldatid ... 150 rubla, Sedamööda on nende andide summa, mida Eestirahwa kasuks larwitati, ülepea 5125 rubla. Selle wasta on korjatud 3597 rubla nendes kihelkondades,  kus Tallinna-, Rita- ja Saaremaal Eestlased elawad. Muidugi on nende andide seas palju raha, mida need Saksad andsiwad, kes maal elawad. Linnad ei ole siin arwatud. sellepärast, et seal andjate suurem jagu Saksa koguduste liited on. Et sedawiist Eestlased enam kui poolteifttuhat rubla Abikassast rohkem saanud, kui senna fisfemaksnud on. siis et wõi meie mitte kiidelda, k,li oleks meie maarahwas sellest õnnistatud abitööst jnba üleliiga osa wõtnud, waid wiimine arutegemine manitseb kõiki maarahwast, weel elawamalt  kui tänine, sellest tähtsast armastuse-tööst osa wõtma  ja rohket seemet selle wälja peale kandma, mis meile wiimsel aastal juba nii rikast lõikust andis. —er. Riiast. Öösel Talweknu 20 ja 21 pääwa wahel on Riia Jaani kirikus margad waeste-paknd lõhkund ja raha ärawarastand. Arwatakse, et kurjategijad Neljapääwa  õhtul, pärast Jumalateenistust kiriku jäiwad ja pärast oma kurja tallitust läbi akna põgnesiwad. Tartust. Nõuge-tõbi näitab lõppemas olema. Nende 54 haigete juure, kes Taiwanil 15 pääwafl arstimise  alla jäiwad, tnliwad Talweknu 22 pääwani 27 juure; kõigist nendest suriwad 4, saiwad terweks 38 ja jäiwad arstimise alla 39 haiged. Haigeks on jäänud esimesel Talweknu nädalil 74, teisel 35 ja kolmandema! 27 inimest. Ku u ramaal t. Läti aealehtede järel on Aa jõe tõusud sel sügisel palju kahju teinud. Mitawis sai nahkfild allawett aetud ja selle peal üks mees. kellel aega ei olnud kaldale jõuda. Wiis wersta allpidi suudeti wast ujujad silda kiunipidada ja meest peasta. Weel suuremad  kahju on weetõusud Mitawist allpidi, Babite järwel teinud. Juba 8 Talweknu pääwal oli jää siin 80 heinakuhja  mahalvhkuud, wesi oli kapsaid aidadest ärauhtund ja oli kartnhwli-haugud täitnud. Kartuhwlid pidiwad wiiwimata müüdud saama ja hind langes Niia-waka eest 72 kopika peale, kuna enne 159 kopikad makseti. Kui aga 8 Talwekun pääwal torm kaugeks läks, siis tõusis wesi Babite järwes wäga kõrgele ja toru: kihutas jäepangad  aasude peale, kus heinakuhjad sadade kaupa seifiwad.  Lühikese aega oliwad need nii ärapühitud, et nende aset enam tunda ei olnud. Rahwas on oma lojukse-toitu kautand ja heina hwd, mis enne 40 kopikad puuda pealt oli, on 1 rubla peale tõusnud. Soomemaalt. Wäljawedu-kaubad on Soomemaalt wiimiste aastate seeS kangest tõusnud. Saetud ja tahu- knd puid on sel aasl t ealzaweetnd 52,645,000 kubiikjalga,  kuna neid wi, niite >oiie aasta sees läbisegamini 26,100,000 kubiikjalga waljaweetud oti. Wõid weeti aastal 1878 wälja: 491,000 leisikad, aastal 1379: 662,000 leisikad. aastal 1880 : 707,000 leisikad. Rauda  weeti aastal 1879 wälja: 1,871,000 leisikad, sel aastal: 3,990,000 leisikad ; hobuseid aasta! 1879: 2,386, sel aastal: 4,480; lojukseid aastal 1879:40,732. sell aastal 5 -.357 tükki; pslluwiljs aastal 1879: 183,000 tmidred, sel aastal 378 000 tündred. Pet e r purgi st. Talwekuu 26 pääwal sai püha Georgi Rittrepüha peetudr ; Oe'l 1 tuliwad ;kõik selle auutähe kandjad ja kuld auumõega kandjad Kõigekõrgema käsu peale Talwpaleesse Jumalateeuistilsele. Kell pool 6 oli Keiserlik sööma-aeg Ka sellele oliwad kõik need Georgi-Rittred kutsutud. Kell 11 oli alamatele wäeteeuijatele,  kes Georgi auutähe kandjad on, Talmpalee eestubades sööma-aeg walmistatud. Meie meremäe ülemale Waikses meres, Admiral Lessowskile on õnnetus juhtund. Aurulaew oli Talweknu 13 paamal Nagasakist wäljajooksnud ja sattus õhtu raske tormi alla. Admiral Lesowski läks lae peale, laewa seisupaika ja sõitu tähelepannuna; kange wee-hoog kargas üle lae ja paiskas Admirali wasta  masti. Tema sai kajüüti kantud, kus arstid leidsiwad, et reieluu murtud oli ja luud gipsi-koore alla vanimad. Admiral Lessowski ise loodab 6 kuuni 8 uädali pärast jälle terme olema. Nii kaua seisawad söealaewad Waikses  meeres Kontre-Admiral Baron Slackelbergi käsu all. Moskwast. Oosel 20. ja 21. Talweknu pääwa wahel põles Preobrashenski külas Katowi kalewi-wabrik maha. Kahju on 400,000 rubla suur, tuhanded töötegijad  on tööst ja leiwaft lahti saanud. Wolga maakonnast kirjutakse Wenekeeli Moskwa Zeitungile", et ennast seal mitmest maakonnast rahwas hädaliste sekka topib ja abi palub, kus häda ega abitarwitust  ei ole. Nenda on talupojad Atkarski kreisis, Saratowi kubermangus, kui kuulfiwad, et ümberkaudne rahwas abi saaks, ruttu kõik oma wilja äramüünud ja siis hulga kaupa palwekirjafi Niigiwalitsusele saatnud. Nende seas olnud ka talupoegi, kes 8,10 ehk koguni 15 hobuse, mitme lehma ja teiste loomade omanikud on. Ka on kohtud leidnud, et pärimised mitmes paikas üleliialised oliwad ja palutud abidest ei ole sagedast ka rohkem km kümnes ehk koguni aga kahekümnes jagu antud. Maakondadest,  ei olla ka wiiua aktsiis mitte wähemal mõedul sissetulnud kui enne, ja kõrtsides olla ikka ühesugune elu. Saratowi ja teistesse linnadesse tulla rahwas hulga kaupa tööd otsima, kui nendele aga tööd pakutakse, siis ei wõtta nemad seda wasta. Nenda on üks herra Sisõibin  Saratmpis 10 kuuni 15 tuhat töötegijad oma sütekaewaudusete palgata.tahtnud, ei ole neid aga mitte saanud, kui ka peale ülespidamise 1 rub. 25 kop. kuuni 1 rub. 40 kopikad pääwapalka pakkus. ~Mõskma Zeituug" arwab, et Wolga maakondade, maarahwa tööpõlgus  suuremad kartust teeb, kui wiljaikaldused. Riigiwalitsuse  poolest on Wene talurahwale lühikese aeaga 20 miÜioni abiraha wäljajägatud ja sellest on suur hulk nende kätte langend, kellel koguni mitte abi tarwis ei olnud. Rahma seas olla nüüd mõte suureks kaswatud, kui peaks Riigiwalitsus neid igal aeal toitma. Uhe mõeduwama nõun peale ei oleks mõtelda, kui laiskust, lohakust ja hooletumad majapidamist tuetada tahaks. Kui palju Mõskma Zeitimgil" õigus on, sedawiifi kirjutada  seda meie ei tea. Seda aga teame meie, et Wolga jõe ääres häda mitmes paikas suur küll on. Et mitmed inimesed, wõib ka olla, mitmed kogukonnad ennast ilma hädata hädaliste sekka topiwad, seda wõib ikka juhtuda. Nishni-No wgorodi laadale on sel aastal 200 milliom rubla eest kaupa toodud ja sellest 169 millioni eest müüdud. Meültse on trahteritega ja kõiksugu kaupadega  ühtekokku 201,677,078 rubla eest aSju wähendud saanud. Kubani maakonnast. Viljaikalduse pärast Wolga maakondades, tulewad suured rahwahulgad Kubani maakonda ja tahawad ennast seal asutada. Uksi Sakslaste koloniidest on umbes 30W perekonda tulnud. Kuida arwatakse, on nendel nudes elupaikas rasked põlwe oodata. Kalishis magab kaupmees Perle lBaastane poeg juba ö nädalid. Noormees oli raskest haigusest paranemas,  kui magama jäi. Mõnikord ärkab tema mõneks silmapilguks üles, kus teda niipalju söödetakse, tni iial wõimalik, siis aga uinub teina jälle. BreSlaust on kuulus arst Professor Dr. Bkümer seda isewii.fi haiged waatama kutsutud ja on tumnsMNd, et tema elu pärast midagi karta ei oleks. Demja n 3 k i st, Nowgorodi kubermangust. Demjanski  kreisis suri 27. Wiinakuu pääwal talupoja lesk Marja Abrossimow, kes 120 aastad wanaks saanud oti. Wologdast. Talweluu 20. pääwal sai Woskressenski  kirikust kalli-kimidega kaunistud Pühaema prlt n.arastud Kolin kurjategijad oliwad sel aeal, kui kurku- mees mõneks filmapilpuks wälja läks stssetnugind, ja. oliwad  wäljaminemas, kui kirikumees wasta tuli. Seda tagustwad nemad nii kaua. kui teda surnuks pidaftwad. Ukse peal sai aga üks kurjategija kinniwõetud, teine juba vääw pärast seda; kolmas, ja temaga kallis pilt, on ikka weel kadund. Hale lugu selle juures on weel se, et üks neist kinniwõetud wargateft wast l 7 aastad, teine wast 20 aaStad wana on. Wöeralt maalt. Sak s a maalt. Preusfl Maapääwal teemad tülid Juutide pärast ikka weel suurt kära. Kinda juba enne kirjutasime, seisab nende liikumiste eesotsas Keisrikoja kirikuõpetaja Stöcker ja nende wasta on ennast hulk õjielud mehi ja tähtsaid Berliini kaupmehi oma käekirjaga tu ülistanud.  Nendest allakirjutajatest oli Stöcker omas kõnes ütelnud, et rohkest neljas jagu nendest ise aastal 1871 ja 1872 kuldmastka ümber tantsisiwad, kui ennast mitmed petised kaubaseltsid, ehitnseseltsid ja teised seltsid asutasiirad, hind-paberid mäljaandsiwad, mis pärast kõiki hinda kautafiwad  ja tuhandeid waeseks tegiwad, kes oma raha petiste asutajate kätte uskunud oliwad. Maapääwal päritakse nüüd, et Stöcker nende nimest ülesannaks, seda tahab tema ka teha, aga mitte awalikult, waid oma kodu, igaühe kes selleks tema juure tuleks ; ükski aga ei ole läinud. Uks teine Maapääwa-saadik, von Ludwig pärib nüüd, et Riigiwalitsuse poolest statistika k0...bel ülesarwatud saaks, kui palju Juntist nende seaS oleks, kes petiste asutuste ja petise bänkroti läbi ennast rikkaks ja teisi waeseks tegiwad, ja arwab kinnitada wõi ma, et nende seas 160 kord rohkem Juutifl oleks, kui nende üleüldise hulga järel olla tohiks. Kära on suur.— Würst Bismark elab oma kodu, Friedrichsruhes, ja wõerad Saadikud käiwad seal temaga nõuu pidamas; Talweknu 26 pääwal on ka Weneriigi Saadi? Saburow senna sõitnud. Würst Bismark kinnitab, et termis hea oleks, et aga raske töö, nimelt Türgi asjade pärast teda koor maks. Söealaewad, mis Türgi hirmutnseks saadetud oliwad, on nüüd lahkund ja Saksamaa, Austria ja Prantsusmaa poolest sai tunnistatud, et ülettltse se asi nüüd otsas oleks, Greekamaa heaks ei teeks nemad ühtigi. Wiimisel aeal näitab aga jälle, kui tahakfiwad ka need ri-igid, Weneriigiga ja Inglismaaga ühes, ühegil wiisil selle eest muretseda, et Greekamaa ilma werewaka miseta seda saaks, mida Berliini konferenz mõistis, sest muidu ei oleks rahu peale mõtelda, ja mis pärast tuleks, kui sõda seal kord lahtipeaseb, seda ei tea muidugi üktki ette ütelda Austria-U n g r u m a a l t Öösel, Talweknu 25 ja 26 pääwa wahel on Agramis jälle maawärisemist olnud. Põrumine oli kaunis kange, kestis aga lühikese aea ja ei teinud kahju. Prantsusmaal t. Kuulus mässaja Rochefort  (Rofhfoor) on suurt Kommunardide uöuukogu pidanud  ja oma kaitse-alust, Lsuise (Mishell) teistega tuttawaks teinud. Saalis oliwad 4000 Kommunardi, neid tule ja törwa mehi koos, ja uulitsate peal umbes niisama palju, kes iga sõna soojalt ülesnoppida tahtsiwad: Louis Michel, se uaesterahwas, kes wäljaspidi ja seestpidi ühtwiifi inetu on, sai seal kiidetud, kui uus Prantsusmaa peast ja, nenda ka need mehed, kes esimeses mässamises, möödaläinud aaslasaea lõpetusel tuhandete päid maharaiuda  lasksimad. Kamre-Präsident Gambetta aga ei leia nende meeste ja naeste juures armu; teda sõimati wägewast, ja mida rohkem sõimati, seda suuremad rõõmukisa  tõstnwad kuuljad. Kui ka kinnitamata waimulikud seltskonnad lahutud ja nende kloostred tühjaks tehtud on, siiski ei ole sealtpoolt rahu peale mõteldagi. Hiljuti päris Riigiwalitsus ühe Piiskopi käest kirjalikku tunnistust, et nendes koolides, mis tema ameti ring kondas seisawad, mitte keelatud seltskondade liiteid õpetajaks ei oleks. Was tüse aseme! saatis Piiskop aga kirja, kus muud sees ei olnud, kui teutufi. Tema sai kohtu alla pandud, aga kohus ou teda ilmasüütaks mõistnud. Se näitab, et wabariigi omad ametnikud kõiki ei täida, mida walitsus jeeb, niipalju kui ka kohtud neuhest prchastudMwad, keda täreste ei usaldatud. Ka Paapst ähwardab kiriku -wandega. Kolki seda ei kardeta aga nii wäga, kui weripunaseid wabaduse-mehi.  Suudawad need wäheks aeaks walitsust oma kätte kiskuda, siis tülikamad nemad rahwast muidugi pea nii wäga, et igaüks rõõmus on, kui jälle kord üks Napoleon walitsust kui Keiser oma kätte kisub, kuida se juba kaks kord oli. Inglismaalt. lirimaa asjad on sasisemad kui iialgi. Sõeariisku weetakse lõpmata sisse ja nendest ei oleks sugugi puudust, kui sõda kord lahti läheks. Igal pääwal kostäwad sõnumid hirmsaist tegudest möisnikude wasta, kohtuteenrite waSta ja rentnikude wasta, kes täit renti maksnud on, kui ka sesuguste rentnikude snlaSte wasta, kes Maaliiga käsust ei hooli ja selle wande alla pandud peremeeste juure teenima jäewad. Kõigist knrjategudest  wõime stin aga üht üleswõtta: