lasknud, siis ei oleks teie mitte sarnast otsust tema kohta annud." „Sooh!" kähwatas peremees pahaselt wahele. „Oled sina jälle minu poisi rumalate  tempude wabandaja, kui enne manast? Kas sa sellepärast päewad otsa minu järele luusid, et seda mulle ütelda? Kristjan on sind jälle usalduse meheks walinud ja sind, mana poissi, pudru pehmeks teinud, et sa nüüd siin tema eest kostma tuled, aga mina olen kõwem mana sõber, minu otsust ja mõtteid ei wõi sa mitte muuta." „Kuulge ometi wähemast, armas peremees, kuidas see kõik olnud on," ütles Madis tõsiselt. „Noh, minugi poolest, sa wõid siis ju seda kord jutustada," ütles Luukas õlasid kehitades, „aga siis jäta mind ka rahule, mis minul poisi rumalate tempudega asja on." Pahaselt istus Luukas Hutter õues olema palgi wirna pääle ja tähendas Madisele, et see ka sääl platsi wõtma pidi! Lihtsalt, aga täis tundmust jutustas mana sulane nüüd neist wõitlustest, mis tema noorel sõbral wöidelda oli, tema armastusest Suusi wastu ja neist lootustest, mis see tema sees äratanud oli kuni wiimase meeltäraheitwa  teoni, millele Suusi teda üritanud oli. Ja teda, kes Kristjanilt Suusi südame oli rööwinud, kes ennast suureliselt sellega kõrgistas  ja Kristjanit sääl juures teotanud, seda pidi Kristjan nüüd paluma! Ja seda nõudis temalt tema oma suureline isa! Jõeperemees oli kõik see aeg mait olles päält kuulnud ja ainult wahete wahel käega silitades üle oma hallide juukste tõmbanud, see oli üks märk, et ta tähele panelikult kuulas. Nukralt õerus ta oma kinga otsaga pehmet mulda ja waatas kortsus kulmul enese ette maha. „Miks ei ole aga poiss ise mulle kõigest sellest sõnagi lausunud?" hüüdis tema wiimaks käredalt. „Kui tema teile seda jutustada tahtis, isand, siis olete teie teda wait olla käskinud, ja sellest see siis ka tuli, et teie riiu põhja teada ei saanudgi," ütles Madis rahulikult. Luukas jäi weel tükk aega sõna lausumata oma sulase kõrwa istuma, tema nägu ei läinud aga sugugi lahkemaks. „Oma sõna ei wõi mina mitte tagasi wõtta, see ei lähe, seda ei ole mina, Jõcpercmees  weel elu ajal mitte teinud," ütles tema wiimaks. „Ja ülekohut tegi Kristjan muidugi, sellepärast ei olnud andeks palumise  nõudmine mitte ülekorra." „ Saatke parem mind ehk kedagi teist seda tegema," palus Madis, „aga ärge nõudke seda mitte Kristjanilt. Tema ei tee seda mitte ja mina tema koha pääl ei saaks seda ka mitte tegema." .Mina tahan selle üle weel järele mõtelda, Madis," ütles Luukas ja tõusis pitkamisi üles. Siis noogutas ta weel wana sulasele lahkelt peaga ja läks majasse. „Rohkem ma ei tahtnudgi, küllap see asi nüüd juba läheb!" pomises Nadis rahul oldawalt oma ette. Siis wõttiS ta magusalt jälle oma töö käsile, mis ta enne kõrwale pannud oli ja tema lahked silmad oliwad jälle ergud ja selged. Kaks päewa oliwad Kristjanil omas üksikus kohas rahus ja segaduseta mööda läinud ja tema tormilikud tundmused oliwad rahulisemaks  jäänud. (Järg tuleb). juures häkilise surma. Ta oli lihe ümarguse puu paku pääl seistes raia pääl jooksma rihma waheie kvlofoniumi riputama läinud, pakk läinud weerema, õnnetu mees kukkunud kättpidi rihma wahele ja saanud rattast hooga üles kistud. Purustatud peaga ja katki muljutud reiega kukkunud ta surnult maha. Tartumaalt. Palamuse kihelkonnas Karepere  P. talu omanikul J. M. juhtus hiljuti raske õnnetus. Nimetatud P. talu omanik läinud kapist õmbluse nõela wõtma, seal juures silmitsenud ta klaas purki, mille sees püssi rohi olnud; õnnetuseks  unustanud ta seda ära, et tal' piip suus olnud, piibust tukkunud üks maike säde püssi rohu pääle, mis suure plahwatusega põlema läinud. Plahwatust kuuldes ehmatasid kõik maja rahwas ära ja tõttasiwad seda kambri waatma, sääl leidsiwad  nad maja omaniku suures walus wingerdadeS pikali maast. Kui õnnetu omaniku abikaasa seda märkas, mis tema mehele oli juhtunud, ei olnud tema ehmatus mitte wäike; naine jäi paariks nädalaks nõdrameelseks. Ometigi on arstidel korda läinud, teda jälle terwemaks teha. Püssi rohu plahwatus oli maja omaniku silmad ja näu ära põletanud. Õnnetu wiidi Tartu kliiniku, kus tema nägu küll terweks sai, aga silmad igaweste rikutud on. Auus lugeja wõib arwata, kui kallis liige silm on, tema aga pidi mõlemad kautama. Õnnetu on nimetud wallas kõigist omistatud päriskoha omanik. Püssirohu juures peab ikka ettewaatlik olema. Harjumaalt. Ajawilja saakon tänawu mõnel pool aruldane. Harjumaal saadud üks kapsapea, 15 naela raske. See wvib siis küll hea purakas olla, kuna ju kuue naelane pea 12 kuni 15 tolli läbi mõeta on. Tallinnast. Wiimsete nädalate jooksul saiwad kaelakohtu poolt pääle 50 kaupmehe rahatrahwiga trahwitud ja nimelt selle eest, et nad oma kauplusi pühapäewadel Jumalateenistuse ajal mitte kinni ei olnud pannud, nagu see ülemalt poolt ette kirjutatud oli, 12. Okt. wõeti meel 0 kaupmeest sellesama süü pärast wastutamise alla. Nende hulkas oliwad mõned, kes ju teilt korda tähendatud eeskirja täitmist tähelepanemata jätnud. Wolmarist. Wolmari arstide koosolekul pidas I)r. Maks Schmidt Riiast kõnet tiiskuse haiguse üle. Ta ütles, et see haigus meie maal wäga kaswamas on, ja andis nõuuks, selle wastu kõrgemal kohtadel, kus õhk puhtam on kui madalamates kohtades, majasid rinnahaigete tarwis ehitada, sest puhas õhk on ainus abi selle haiguse wastu. Riinst. Riias snriwad hiljuti wend ja õde ning köögitüdruk ära, kes wana lõhe kala liha oliwad söönud. Kubermangu seitungis antakse teada, et kui need adwokaatid, kes praegu ärakaotawate kohtute pääl ametis on, kui praktika adwokaatid uute kohtute ajal tegewad tahawad olla, selleks siis palwekirjad ühes dokumentide ja paberitega Balti kubermangudesse saadetud wanema Mosku kohtupalati  presidenti, Sawadski kätte peawad andma. Kohtuministri käsu pääle tuleb tõsine salanõuunik  Mjässojädow salanõuuniku Samad  s k i l e abiks, ta tööde juures Baltimaa uute kohtute sisseseadmisel. Selle kohalised eestööd olla lõpule jõudmas ja saada 20. Nowembril kindlasti malmis. Awamiscks tulla ka kohtuminister siia. Riias saada 8, Tallinnas, Miitawis ja Liibawis igas ühes 4, teistes linnades 2 ja üksikutes alewikudeS  igas ühe! 1 notäri ametisse seatud. Kohtuministeriumi ametnikkude Gasimanni ja baron Nolkeni poolt toimetatud uute kohtuseaduste esimene trük, 1200 eksemplari, olla ju kõik müüdud, ja uus trük ettewalmistamisel. Peterburgist. „J°urn. de St. Peterb." awaldab riigi järelewaataja aruannete järele, et Wene riigi sissetulek 1888 aastal 34,171,000 rubla suurem on olnud, kui -väljaminek. Iseäranis  tähtjas on see, et -väljaminek 13,413,000 rubla wühcm on olnud, kui wüljamineku plaanis ette arwati. Nende päewadc sees on sisemiste asjade ministeriumi trükikojast üks aruanne Wenemaa haigemajade üle 1887 aasta kohta ilmunud. Selle aruande järele on Wenemaal nimetatud aastal 3373 haigemaja 103,028 haigewoodiga olnud. Riigi-maade ministeriumi poolest on 40,000 rbl. tulemaks aastaks parema loomasuga  Wenemaale toomise kuludeks määratud, niisama 5000 rbl. kalakaswatamise edendamiseks. Suur kullawoor 358 puuda kullaga, tuli 1. Oktobril Siberist pealinna ja saadeti kohe rahawalamise wabrikusse. Senati poolest on ärasaatmise alla mõistetud trahwilaste kohta, kes säält ära on karganud, et wanemad inimesed mitte kehalise trahwi alla heidetud ei saa nagu selleks seaduses 30—40 hoopi on arwatud. Selle wastu saab nende sunnitöö trahw, niis muidu 3 aastat on, 4—5 kuud pitkendatud. Singeri pangamaja Peterburgis ja MoSkus on ennast maksujõuetuks tunnistanud; puuduw summa olewat 105,000 rubla suur. Kuulu järele olla panga langemist kursi-kahjud sünnitanud. Raha ja muu warandus on pitseri alla pandud. Moskust. Moskus on hiljuti paha kihw - titamise lugu sündinud ja päälegi ilmasüüta Tallinna kilude läbi. Ühes kaupmehe perekonnas  oli kilusid söödud ja selle järele kohe sööjate juures kihwtitamise märgib ilmunud, mida ruttu sinna kutsutud arst meel õnneks kahjutumaks teha suutis. Politsei on asja läbikatsumisele wõtnud. Kiewist. Kiewis sündinud Juutide haigemajas  imeline laps. Keha küljes ei olnud midagi iseäralist, aga näos oli nina asemel suu, selle üle seisis üks ainus suur silm, silma kohal rippus inetu lont, umbes wershok pikk. Laps aga surnud tund pääle sündimist ära, niisama ta ema. Rownos, Wolhini kubermangus, on „Kiewl." teate järele nende pä emade sees ühelt majast, kus inimesi ci elanud, sala wiinawabrik  üles leitud. Wabrikus olnud kõik tormilised riistad ja kui politsei ilmunud, käinud ta parajasti. Piiritus, mida sääit leitud, olnud kõigeparemat seltsi. Kõik ivabrikn töölised olnud Juutid ja seletanud, et see wabrik mitte nendest sisse seatud ei ole ja et nemad ei teadwadgi, et nädala käinud ja aktsisi maks' selle eest oleks 4000 rubla olnud. Asi on walju ülekuulamise alla wõetud. Warssawist teatakse kenast loost, mis Aleksandrowo  piirijaamas sündinud. Tolliametnikud  märkamid sääl reisijate seas ime paksu kehaga naistcrahwast ja nende kaastundlik süda sundinud neid abiuõuu otsimisele, kuda õrnakest sellest inetust olekust päästa. Kutsutud siis teine eratuppa ja wõetud arstimise alla, kus teda ta üleliigsest koormast hulk pitsisid, siidi ja muud kallist riet, mis keha ümber olnud, wabastatud. Siis saanud õrnakene nii peenikeseks kenaks, et lust näha. Arstimine tulnud aga kallis küll, sest arstijad ametnikud pärinud „tollirahana" 800 rbl. waewatasumist, kuna kallid asjakesed muidugi maha Krimmist. Wiimasel ajal on „Od. Ztg." teate järele Simferopoli maakonnas mitmel pool terwed pesakonnad huntisid nähtud. Nõnda on üks pesakond ühest mõisast 25 lammast maha murdnud. Enne seda ühest teisest mõisast 23 lammast.