lahti pidi tegema, ja nimelt selle põhjusel, et ta hull olewat. Aga paapst oli küll sunnitud olnud, oma armsat piiskoppi lahti tegema, see piiskopp ei olnud aga mitte sunnitud, seda lahtitegemist wasta wõtma. Et kiriklikud ajalehed tema kirja wasta ei wõtnud, hakkas see lahtilastud piiskopp wabameeleliste ajalehtedes paapsti wasta kirjast awaldama, kus imelikuid  ütelust nähtawale tuleb. Tema kirjutab omad kirjad „PeecNe" (paapsti endine nimi), selle „ suure paapstile", kes „hea meelega kuuleb, et teda Jumala asemikuks siin maa peal nimetatakse." Siis küsib piiskopp: „Mis ajast saani käsib katoligi usk, paapsti ewangeliumist üle seada?" Tema ütleb, teda olla paapst üksi sellepärast hulluks tunnistanud, et ta nende wasta, kes Jumalat ei karda, kõigest wäest wõitlema on hakanud. Paapstil ei olewat aga mitte õigust, üht piiskoppi mõne poliitika oleku pärast hulluks tunnistada  ja lahti mõista. Sellepärast nimetab ta paapsti „Juudaseks" ja ütleb, et üht paapsti ei olewatki olemas,  waid mis selle nime all on, see olewat „ paljalt Rooma piiskopp." Ka nimetab ta paapsti tema lahtitegemise  pärast „kurjategijaks" n. n. e. Siin peame meele tuletama, et see endine piiskopp Dumont enne lahtisaamist paapsti kõige armsam poeg ja Belgia kiriklaSte juures kõige auusam kirikherra oli. Tema tahtmist tegiwad kõik töised piiskopid, sest nimelt Dumonti  töö oli, et piiskopid kõiki koolmeistrist ja wanemaid,  kes riigiwalitsuse all seisma koolide poole hoidsiwad,  wande alla heitsiwad. Dumont andis ise kõik oma Varandust 500,000 pranki kiriku koolide ehitamiseks  ära, mis eest teda sell korral kiriklikud ajalehed taewasse tõstsiwad. Aga Dumont läks omas mässamises  riigiwalitsuse wasta liig ruttu liig kaugele, nii et paapst enam ei wõinud parata, waid pidi teda lahti laskma. Et aga lahtilaskmisel oma põhjus oleks, tegi teda paapst hulluks. Imelik asi küll, et ühe „hullu" piiskopi nõudmise peale pool Belgia rahwast kiriku wande alla heideti! Terwe mõistusele näitaks nagu ennema, et piiskopp Dumont siis hull oli, kui ta pool Belgialasi wande alla heitis, aga mitte, et teda Roomast tulnud pang külma wett, lahtilaskmise käsuks nimetatud,  tema hullutujust natukene parandanud on ja tema nüüd mitte enam'unistades Rooma poole ei waata. VerMkL linn saab wist jälle pea paariks nädalaks  terwe maailma tähelepanemist enese poole tõmbama.  Juulikuu esimeste päewade sees pidada seal üks uus konwerents kokku astuma, nõndanimetatud Berliini järel-konwerents. Esimesel Berliini konwerentsil  on palju Türgimaa asju ära määramata jää-" nud, keda nüüd taga järele joonde soowitakse seada. Nimelt pidada Kreeka ja Montenegro pärast nõu peetama.  Konwerents tahab nende ja Türklase wahel wahemeheks olla. Sellepärast ei saa Kreeka ja Türgimaa  sellest konwerentsift mitte osa wõtma. Würst Bismark ei olewat eesistumise ametit sellel konwerentsil mitte wasta wõtnud, ning pidada sellepärast würst' Hohenlohe eesistujaks saama. SMgAMwKMlamendis on praegu kõik parteid  kangeste liikumas. Würst Bismark on ühe kirikupoliitika  seaduse parlamendile ette pannud, mille järele küll endisest Falk'i ministeeriumist tehtud Mai-seadused seisma jääwad, aga siiski kiriklastele mitmes tükis nii järele antakse, et nad esiotsa rahul tahawad olla. Nimelt pidada äraaetud piiskopid jälle tagasi tulema n. n. e. Bismark on ähwardanud, et kui parlament seda seadust wasta ei wõta, siis ta koost ära lahutatakse  ja Bismark ennast ametist lahti wõtab. Armutakse,  et kui kiriklaste ja wanameeleliste partei kokku hoiawad, siis BismarN pool wõit saaks olema. Selle teel tahab nüüd Bismark omale parlamendis üht kiriklastest  ja wanameelestest ühendatud tugewat parteid sünnitada, kelle abiga omad töised seadused maksude ja muu asjade kohta parlamendis otsuseks wõiks teha. on oma nõupidamisi lõpetanud,  kM otsustega aga Sakslaste partei sugugi rahul ei ole. Et Böömiamaal Böömia keelel Saksakeelega  ühesugune õigus on saanud/ selle üle on nad nii wihased, et enam ei tea, kuidas seda wiha peawad awaldama. Aga nad ei wõi sinna ühtegi parata, parlamendis on rahwauslikul parteil 4 healt rohkem, kui Sakslaste parteil ja seadus/ mille järele Böömia keelele Saksakeelega ühesugune õigus sai, on elusse astunud. Sakslased nimetawad oma parteid Austrias „wabameeleliseks" parteiks. Kena wabameel see, kui tõisa maha püüab rusuda ja selle üle tuld sülitab, et Böömialastel omal enesel maal keele tarwitamise kohta' seesama õigus on, nagu Sakslastel! " Itaalias on uue parlamendi walitsemine malmis ja see parlament juba töös. Praeguse ministeeriumil on küll healte paljus, näitab aga natukene kõikuw olewat, nii et weel teada ei ole, kuidas asjad tulewikuS  lähewad. op õlist tulewad sõnumed, et see poliitika programm, mille peal Inglismaa uus saadik Göshen Türgimaale on saadetud, mitte sultani meele järele ei ole ja tema sellepärast ka Göshensi wastawõtmist  edespidise aja peale olla lükanud. Türgi ajalehed  awaldawad õige käredaste oma paha meelt Inglase  kohta, ning räägiwad juba sellest, et Türklane oma wabaduse eest hea meelega wiimase were piisa ära tahab walada. Üks naljakas Türgi ajaleht näitab  Göshensit pilkamise - pildis, kuidas Göshen üht Türklast ähwardades jõllis silmadega ja täis wiha tema ees seisab. Allkirjaks seisab: „Ta tuleb kui kukk, aga saab tagasi minema kui wette kastetud kana." Nõnda seisawad praegu loud Inglaste ja Türklaste wahel. tuleb sõnumeid, et Hiinlane ennast kangeste soM ette walmistada. Kõikides sõariistade ja «püssirohu wabrikutes tehakse suurendatud jõuuga tööd ja mõnes kohas ööd ja päewad läbi. Palju sõamoona saadetakse põhja poole. Prantsuse maal kestab wõitlemine kiriklaste iseõiguse  waNa weel- suuremal mõedul edasi, kui seda Saksamaal kunagi on nähtud. Seiemaale oli waimuliku  ordudel luba, oma tahtmise järele iga ühele rahwakoolmeistri tunnistusi anda, ilma et riigiwalitsuse  ees eksaami tegemist tarwis oleks olnud. Sell kombel sai palju inimesi rahwakoolmeistri ametisse, kes waewalt ise lugeda ja kirjutada mõistsiwad, kui aga muidu mehed kirikherräde meele pärast oliwad. Nüüd on parlamendis see õigus ära kautatud, ning keegi ei tohi rahwakoolides koolmeister ehk koolmeistri abi olla, olgu need koolid riigiwalitsusest asutatud ehk muud asutused, kes mitte riigiwalitsuse katsumise alla ei ole heitnud ja sealt koolmeistri tunnistuse toonud. Selle parlamendi otsuse läbi on 15,000 waimuliku meeste ja naiste koolmeistrit ametist lahti saanud, kes koolmeistri ameti peale ei kõlba. Rahwale on see suureks  kasuks, aga kiriklastele on ta suureks meele pahanduseks  ja nende wiha palju suurem kui rahwa rõõm. Omalt maalt. Riigi järele pidada ajaleht „ annab, aasta 1881 alastusel  Balti kubermangudes elusse tõusma, mille kohta kindlat tärmini Kõhtude-, Raha- ja Seestpidise-ministeeriumi  wahel äramääratakse. Need rahukohtud pidada  Peeterburgi ülema kõhtude all seisma. Kõhtude minister saab kohe selle eest muretsema, et rahukohtu seadused Saksa-, Eesti- ja Lätikeeles wälja tulewad. Baltimaa rahukohtu seadus läheb Weneriigi seadusest 20. Nowembrist 1864 järelseiswa punktides tõisiti: - 1) Rahukohtumehe walitsemiseks seatakse peale Tallinna  ja Riia linna ise kreisikogud saadikutega ära, keda kõik wallad, kes ühe kreisikonna alla lähemad, walitsewad. Neid saadikuid walitsetakse põllumaa omanikude seast linnast ja maalt. Tallinna ja Riia linnad on ise rahukohtukonnad. 2) Peale kreisi ja auu rahukohtumceste walitsetakse ka asemiku rahukohtumehi.  3) Rahukohtumeesteks ei wõi mitte üksi seesugust mehi walitseda, kes kõik seadusest nõuetud omadusi enese juures ühendawad, waid ka seesugust, kes oma iseäraliste heategude ja olemise läbi üleüldist rahwa usaldust enese peale on wöitnud. 4) Kõiki kaebdusi ja palweid, mis rahukohtudesse puuduwad, wõib kas Saksa-, Wene-, Eesti- ehk Lätikeeles ette tua, aga edasi kaebdused, mis Senati lähemad, peawad  Wenekeeles olema. Peale selle saame meel teada, et otsust rahukohtudes kohaliku seaduste raamatute  järele ära tehakse. Wist saamad siis nende seaduste raamatute määramised ühes ise raamatus ka rahwa keeltes kogutud wälja tulema ja selgemine ära tähendatud olema, sest muidu ei saaks meil ükski liht mees teada mõima, mis seadus tahab ehk ei taha. Helsingi uniwersiteedi professor J. P. Aspelin saab tänawu suwel Eesti- ja Liiwimaad nimelt mana asjade uurimiseks läbi käima, mille tarwis  temale Soome walitsuse poolest 4500 markka teekuluks on antud. Professor Aspelin on juba enne paar korda meie maad waatamas käinud ja mõistab ka kaunis heaste Eestikeelt. Tema on üks Soomemaa  parematest poegadest, täis palawat armastust oma kodumaa ja rahwa kohta. Isegi on mõista, et ta siis ka Eestirahwa kõige parem sõber ja wend on. Meie soowime, et rahwas professor Aspelini igal pool, kuhu ta meie maale tuleb, täie usalduse ja lahkusega wasta wõtaks, et meie sell kombel natukenegi seda lahkust tagasi wõiksime tasuda, millega meie Eesti mehi Soomemaal wasta on wõetud. Pärnust. Maru. Pärnus hakkas 25. Mail õhtu eel nii kange maru mere poolt möllama, et jõe pealt silla ära lõhkus ja ülesse wiis, wefi jõe kallastelt  palju palka ära uhtis ja tuul linna majade pealt kolinal kiwa uulitsele pillas, et käimine uulitsetes kar,  detawaks läks. Sellsamal päewal pidas Pärnu EesN Põllumeeste Sel all oliwad. Omas põllutöö lisalehes saame pitkemalt sellest koosolekust rääkima. Täna nimetame lühidelt: Pitkemaid kõnest pidasiwad: abipresident J. Mõttus ühe tähtja kõne mulla pinnast ja president C. R. Jakobson abist mesilaste  mädapoja haiguse wastu ja Kaukaasia mesilasest. Siis wõttis Selts nõuuks, oma kulu peal suuremal mõedul uue kartohwli seltside proowisi lasta tuua ja tulewal kewadel maha teha, et meie põllumehed oma maa kohta kõige sündsamaid kartohwlite seltsisi teaksiwad  harida. Töiselt saab Selts ühe auuhinna wälja kirjutama kõige sündsama talumaja plaani eest. Selts walitses omale presitenti saadikuks Riia näitusele. Tallinnast. Üleüldine Eesti pidu. „"D?utoimekond" ZWMaywa pühapäewa lehes: „ Pidutoimekond, kes ülemal nimetatud laulupidu korda seada waewaks wõtnud,  annab seeläbi awalikult teada, et pidu 12. ja 13. Jaani k. p. Tallinnas saab ära peetud, ja päew enne seda, see on 11. Jaani k. p. wõeraste wastawõtmine  ja teretamine ning kontserti pääproow saab olema. Pidu toimekonna liikmed on järgmised: President  kammerherra vr. C. von Wistinghausen, presitendi  abi H. Rosenthal, kirjatoimetaja A. Einwald, kirikuõpetaja W. Grohmann, endine landrihti kohtu sekretär Ed. Koch, kooliõpetaja H. Stein, linnawolinik  Th. Jakobson, kaupmees C. Langebraun, kaupmees  A. Brommig, köster Assmuth, sadulsepp O. Moorfeldt, ametnik Wender, kaupmees H. Schiffer ja kingsepp Treumann. Laulujuhataja pidu ajal saab olema Joh. Kappel Peeterburgist ja muusika juhataja D. O. Wlrkhaus Wäägwerest. Mõlemaid kontserti nihatajtnd niisama kui ka waimulikude ja ilmlikude kõnede pidajaid pidu peal on pidutoimekond järgmisel kombel walitsenud. Kõik kooride juhatajad, kes pidust osa wõtta lubanud, saiwad ringkirja läbi palutud, oma soonnmisi kirjalikult awaldada, et toimekond sedamööda walitsemist ette wõtta teaks. Suurem hulk koorijuhatajatest  ei wiibinud wastusega, aga healesi üralugedes ei olnud kellegi peale tarwilik ja täielik healte paljus langenud, maid healed oliwad üleliialt lahku läinud Suurem hulk sissesaadetud kirjadest (12) wolitasiwad pidutoimekonda seda walitsemist oma heaks arwamist mööda ette wõtta. Seda woli täites nimetas pidutoimekond  neid mehi kandidatideks, kellel kirjade järel kõige rohkem healesi oliwad, ja et neist liig wähe oli weel oma soowimift mööda mõnda teist, kelle nime ta kirjadest sündsaks arwas. Sell kombel ülesseatud kandidatidest saiwad kõnepidajad healte paljuse läbi walitsetud ja healte ülelugemise juures ka need healed zuure loetud, mis iga ühe peale kirjade läbi langenud oliwad. Sell wiisil on pidukvimekond kooride ja kooridejuhatajate  soowimift taieste täitnud ning üksi 12 kooride wolitamist mööda walitsenud. Seda tegi pidutounekond  selle eesmargi sunnil, mis ta enesele oma tood peale hakates esialgust saadik ette seadnud oli see on, igas tükis Eesti rahwa püüdmisi edendada ja kvikr soowimift, mis seesama sihti mööda käiwad tingimata  täita. Iga parteilik kasu ja kahju ei puutu pidutmmekonnasse, sest et üksi üleüldine rahwa kasu misugusel pidul eesotsas seisma peab. Seda saab iga- EeMane ja õige rahwa sõber äratundma ja pidutoimekonna tööd õigeks tunnistama. Sellepärast er tahtnud ka pidutoimekond ei kiituse ega laituse peale s? hmdzate ega ka tema wastaliste kirjade peale kosta, nns alalehtedes wiimasel ajal robkeste awaldatud, waid käis oma teed eksimata edasi Selleparast  e: wõmud pidutoimekond ka mitte tingimisi Mis temale ühelt poolt ette pandi ja mille mööda temale suurt wõi wähe osawõtmist pidust tõutadi ei °°° lükata. Pidu t°"m-!°nd wottis neist awaldustest üksi rahwa õiause varalisi ja täitis neid esialgust saadik ikka luhata,ate arwamist küsides ja kuulda wöttes. muuMa smwimist mööda saiwad laulu- ja s k kontserti peal etendatud saawaK wahawalitud sai puhas sissetulek pidust ära määrawd,  sai kõnedepidajate ja kontserti juhatajate walttemine  ette wõetud. Seda kõik teai . teades, et temal kõigest wäest üleüldise tulu ük°wal-