sche Zeitung" juure. Muidugi, Jannsen on meie Eesti rahwapeud Sakslaste juhatuse alla seadnud, mis ka meie meel mitte ära ei ole unustanud. Niisama ei ole meieta ära unustanud, et ta meie põllumeeste seltsa seesuguse juhatuse alla anda tahtis, mis aga mitte korda ei läinud. Aga kui Pärnu Eesti põllumeeste .selts ligi kümne ao«jg esimese märgukirja otsekohe PeeterbMgl"liNnä ministeeriumisse saatis, siis kirjutas Jannsen Wändrasse seltsi juhatajatele: „Teie olete selle teuga mässajad Poolakad olnud." Kõnda on siis Jannsen'i töö niisama selge Eestlastele kui Sakslastele: Baltia ja Saksarahwa ajalehed kirjutawad  temale suuri kiituse kirju, aga Eestixahwas on EeSti Kirjameeste Seltsi tuttamas otsuses näidanud, mis tema J. W. Jannsen'i 25 aastasest ajalehe juhatamisest  ja poliitika töö toimetamisest mõtleb. HMjDWA«MTeadustus meie ,MtMG>mseltsi Liigetele. Selle pealkirja all on meile järgmine kiri Tallinnast trükkida saadetud: „ Linda seltsi pääkoosolekul  4. Jaanuaril 1881 sai nõuuks Võetud, Märtsi ehk Aprilli kuus jälle pääkoosolekut kokku kutsuda, sest et selleks ajaks omi põhjuskirju juba lootsime kinnitatud  olewat. Aga meie seltsi põhjuskirjade kinnitamine  on loodetud ajast üle läinud, ning need kirjad, kelle üksiku punktide kohta riigiwalitsus weel muutmist on nõudnud, seisawad praegu ministeeriumis kinnitamise  all. Otse sellepärast ei ole meie oma liikmeid suuremal hulgal kokku Võinud kutsuda, sest et ilmaaegu  neile kulu ei tahtnud teha. Ja et ka praegugi weel koosoleku kokkukutset wälja ei ole saadetud, on jällegi põhjuskirjade pärast, et need weel kinnitatud ei ole. Meie loodame aga, et nad sügiseks kinnitatud  saamad olema. Nii pea aga, kui teadust sellest oleme saanud, millal ja et nad kinnitatud on, siis tahame seda kohe kuulutada ja pääkoosolekut kokku kutsuda, et selts oma tegewust täielikult wõiks algada. Omast laewast „ Linda Morgenrodist" wõime nii palju teadust anda, et ta nüüd üsna Ameerikas ümber rändab. Weebruari kuuS läks ta Prantsusemaalt Bordoo  linnast ära Põhja-Ameerikasse Nju-Joorki linna. Sealt läks ta tühjalt ära mõni kraad lõuna poole Floriids poolsaare randa Fernandini linna ja wõttis sealt moori peale, kust Lõuna-Ameerikasse Uruguai ranna ja Montewideeo linna poole teele läks. Wooriks on temal praegu üks selts puid, millest tärpentini õli (jvokswat õli) põletatakse. .See teekond saab jälle kaunis suurt kasu seltsile tooma. Seltsi eestseisuse nimel: G. Eslon." Paidest. Paide üle teadust, mis 22. Juunil Tülpa kõrtsis sündinud: „ Kõrtsmik wleb nimetatud päewal Paide laadale, Võtab oma suurema jau raha ligi ja jätab naise pooleteise aastase lapsega kodu. Laadalt koju minnes lähäb üks naine nimetatud kõrtsist mööda, aga kuuleb last waljust nutwat, lähäb sisse waatama ja leiab kõrtsinaise were sees maas, tapetud, ning lapse tema juures nutmast. Ta waatas ehmatuses ümber, muud inimest ei olnud liikumas, kui üht eemalt noort untsaka moodi metsa poole minejat meest. Kõrtsmikule sai teadust antud mis oli sündinud; kodu tulles leidis ta naise tapetud maas, rinnad ja pää suure paekiwiga ära purustatud, aga juba ilma kuulmiseta ja keeletu. Waene naine elas weel 30 tundi, meeS ja laps jäiwad leinama. Selle naise ja paari töise inimese ütlemise järele, kelle wasta untsakas mees tulnud, leidis Paide politsei teda ühest trahterist sellsamal päewal Veriste riietega üles ja kõrtsmiku tähtis rahad tema taskus. Ta salgab kõmast ära ja Vaidleb kõik tunnistused maleks, istub aga trellide taga ja ootab oma palka." Narwast. Õnnetused. Sealt kirjutatakse meile: „Siin maeti 16. Juunil junkor maha, kes ennast püssiga maha oli lasknud. Nüüd läksiwad teda naised hauale saatma, mis suurt õnnetust sünnitas. Ka üks mana tüdruk oli matusele läinud, aga isekeetja (theemasina)  kuuri alla keema jätnud, kust tuli mälja peasis ja esite kuuri ja siis umbes meel 24 maja põlema pani. Kohe esimeses majas põles 4 aastane tütarlaps  ühes ära. Töistes majades oliwad elawaid loomi üks mana naisterühmas ja üks lehm sisse jäenud. Õnnetus oli hirmus. Aga päew ei saanud õhtule, seal sündis meel töine õnnetus. Töömees Jaan Laas läks õhtu Naroowa jõkke suplema, aga uppus ära. Poole tunni pärast wõeti mees mee seest mälja, aga kõik katsed, surnukeha jälle elusse kutsuda, jäiwad tühja. Jaan Laas oli Tartu maakonnast Äksi kihelkonna  liige, kus ta ka sealses mängukooris mängija olnud." 4. k. Peeterburgist. 30. Juunil sõitsiwad Keiserlikud Majesteedid pärast kella 1 „Aleksandria" laewa peal Peeterburgisse. Kiri Sewastoopolist "Liwaadia" laewalt. (Reis Hispaaniast Mustameresse.) i. Kui teaksin, et Teile tüli ei tee, siis räägiksin, nagu minewa kord lubasin, lühidelt omast reisist..Liwaadia" laewal Hispaaniast Mustameresse SewaStoopoli linna. 24. Aprillil läksime Ferroli sadamast, kus laew oli parandatud,  wälja ja tõusime ankruplatsi ehk rheedi peal ankrule. 25. p. l. sõitsiwad admiraalid Popow ja Shestakow laewale, waatasiwad  teda weel hoolega läbi, ja 26. Aprillil enne lõunat, pärast Jumalateenistust, wõtsime ankru wälja ja läksime merele. „Liwaadia" peal sõitsiwad ka neli naisterahwast, kapteini proua oma kahe teenijaga ja wanema laewa-mehaaniku-meistri proua. Ferrolist wälja minnes ja künni selle päewa õhtuni oli ilm ütlemata ilus ja waikne. Lõpmata armas oli nii pitka aja järele jälle merd, ilusat, lagedat, waikist merd oma all ja ees näha. No see rõõm ei kestanud kaua nõnda taieste.. Ööse 28. hakkas kaunis kange, wärske tuul puhuma, ja meri hakkas oma harjakseid üles ajama. Liig tormi ei olnud küll; aga wäga selgeste oli tunda, kuidas meie määratu laew jo siiski tubliste waarus, ühe külje poolt töise poole. 29. hommiku kell 1 läksime Gibraltarist mööda.'' Kella 5-e aegus aga tõusis  hommikune tuul nii kangeks, et paremaks arwasime, tagasi minna, mis ka kella 7-me ajal täitsa tegimegi, ja p. l. kella 2-e aegu tõusime Gibraltaris ankrusse. Seal leidsime ka neli suurt Inglise sõalaewa ankrus seiswat, kellest kolm wiie ja üks kolme mastiga oliwad. Tuul mässas jäledaste, ja sadamaski  oli ta nii kange, et, kuna meie 30. Aprillil tahtsime süsi peale wõtta, sedagi ei saanud teha, ja sütega täidetud laewu ei saanud ..Liwaadia" küljes hoida, koormat tühjendcttes. Gibraltar on tähelepanemise wäärt oma kõrge mäe, kalju, kallaste  ja selle tugcwa kindluse poolest, mis tema sees Inglastel on. Nii määramata kasulik ja tugew kindlus kui ta küll on, on ta seda enam ka nimelt selle poolest imestamise wäärt, et teda see, kes temast just selgeste ei tea, ega teda näinud ega temast kuulnud ei ole, märkigi ei teaks arwata, et teda olemas on, sest Gibraltari kindluse ja hirmsa patareide wälispidine kuju on nagu igal tõiselgi kiwimäel; aga waatad teda ligemalt läbi, siis näed: tema mäe sees on kõiki, mis iial jõamehe  meel wõiks mõteldagi: sõariistu kui rohtu heinamaal ehk kui juuri metsas. Ainult suuritükka on tema hõlmas 4500 tükki, mille otsad aga terasel? silmale natukene mäesisse tehtud aukudest wälja paistawad. Gibraltari linn ise on mäe all, wäga ilus ja puhas, nagu kõik Inglaste linnad. - Temast kaugemal, pahemat kät mere äärest, on kaks Hispaania linna, esimene Seen-rook, ja töine, Soshe-sidos. Mõlemad eemal seiswad linnad ei ole milgi wiisil suurt reisijal kiita, nagu Gibraltari, millest esimese silmapilguga on ära tunda, et siin Inglased ehk muud puhtuse armastajad põhjapoolsed rahwas elawad. Linna sees on magasiinisi ja poodisi, kõik puhtas, rikkas ehk wiisakas korras, on osta ja saada kõik, mis süda kutsub. Madruksed ütlewad, et aga linnu piima raske on saada. Aga meie laetva-arst räägib, et kui heaste otsida, siis ka küll wist sedagi pidada olema. Wõeraid ja waatajaid käis meie „Liwaadia" peal palju. Ühed waheldasiwad töiste järele. Ütlemata ilus on Gibraltaris  õhtu, kuna weel õige pime ei ole ja teedes ja aedades laternad põlema pannakse. Teest ja aiasi on uhkelt kesk kiuna. Päätee ja aiad on ilusa paksu rohelise ja puie põesastikude sees. Pannakse tulukesed põlema, siis näitawad, nagu põleksiwad hulga Jõulupuude küljes küülad. Moosekantide koorid mangiwad  iga õhtu wäsimata. Mängimine oli wäga selgeste meie laewa peale kuulda, ja kõik ümberkaudsed linna-osa oma lustustega  ja mitmed kenad maakohad selgeste näha, sest meie seisime üsna linna ligi ankrus. 2. Mail hakasime süsi peale wõtma, 3-mal õhtu lõpetasime  selle töö ja kella 6 ajal õhtu wõtsime ankru wälja ja läksime merele. Inimesi oli sadama seina peal meie äraminemist  waatamas kui murdu. Ilm oli jälle ilus, meri waikne kui peegel. Hommiku, 4-mal, läksime kõrgetest, lumega kaetud mägedest, Shero-Liwado ja Shero-Tamora, ligidalt mööda. Mõlemate mägede kõrgus on 7000 jalga. Wäga ilus on näha, kui pilwed ennast kesk mäge lautawäd ja kui ohtu päew looja läheb, ilmuwad mere peal rääkimata ilusad pruuni ja purpuri jooned, mis juures loojaminew päike ise nagu wee sisse uppumas näitab olemas, künni wiimaks, kaua aja järele oopis weesse kaub. 5. Mai õhtul muutus ilm jälle pahaseks ja meie laew kiikus kui kätki. 6-mal õhtu jõudsime Sardiinia saare ligi, tahtsime sinna ööseks seisma jäeda, aga ilm muutis  heaks ja meie läksime edasi. Kella 10-ne ajal õhtu saime temast mööda Terreptsia meresse. Mitte kaugel Sardiiniast on Korsika saar, mis mööda sõites wäga imelik nagu metsiksaar  suures ilmameres näitas olewat, sest et meie silma ei puutunud praegu tema pealt mingisugust inimeste asupaika ega ehitust. Lugu ei ole küll nõnda, aga sellest kohast näitas teadmatale  inimesele nõnda, sest üksi punased marjad ja marjapõesastikud  katsiwad meie wasta kallast ja tüki saart; mis marjad need on, ei saanud ma ka järele küsida. Edasi sõites aga puutus meile saare kaldalt wiimaks siiski, ehk küll see ainus, inimese kätetöö märk, üks kaldal seisaw kiwisammas, silma. Selle otsas seisis inimese pääluu ja kiwi peal pealkiri. Mis selles kirjas oli, ei wõinud ma kauguse pärast aru saada. 8. Mail jõudsime Itaalia mägede juure. Juba kaugelt oma paksu suitsuga paistis kuulus „Weesuwi" tulepurtskaw mägi. Kella 6 ajal hom. jõudsime Neapoli linna ja tõusime ankrusse, nagu meremehed ütlewad. Sadamas rheedi peal seisiwad kaks meie Wene laewa: üks sregat „General-Admiral", töine Kiper „Opritshnik". Mõlemate laewade pealt hakati kohe meie tulemist  lipudega lehwitates teretama ja õnne soowima. Oli teretuse rõõm minemas, pöörsime jälle silmad muiale. Wessuwi mägi suitses päewa ajal, nagu oleksiwad mitu määratmnaM ahju ühes koos suitsenud. Aga weel nnelikum ja see looduse imenägu õhtu: siis näitas ta pimedus, abil pnnetamist  taewa peal nagu suur tulekahju. Siit ei õle wõimalik teda täitsa omas olemises silmata, aga töiselt poolt mäge on tema suurt tulepurtskawat kurgu auku selgeste näha. Wanal Rooma ajal oli Weesuw Pompei linna, nagu teada, oma laawaga  maa sisse matnud. Selle linna majade katukseid aga on maa seest näha. Sest, nagu teada, tehakse wana Weesuwi maa ja laawa sisse uputatud Pompei wäljakaewamises wäsimata tööd, ja mõned terwed linna kohad on juba täitsa wälja kaewatud.  Neapoli linn on wäga ilus ja ilusas kohas. Kuninga pallei on seest- ja wäljastpidi ärarääkimata ilus, uhke ja armas. Kui mina tema sees olin, ei tõeste teadnud, mis asja waadata  ehk katsuda, ehk mis waatamata ja katsumata jätta; käisin  aga üksi keskmise korra läbi. Selle korra peal on üks iluS ehitatud aed, marmori kiwist teekestega ja kargawate allikatega, kus selge wee sees ime kenad pisukesed kalad ujuwad. Aias kaswawad enamiste apelsiini ja limmoni puud ja mitmed tõugu kõige uhkemad lilled ja roosid ehk koidukannid. j SW- Sakala tellijatele. "Ml !>»» - Kt ilka weel suur jagu tellimise raha maksmata on, sellepärast palume wäga, seda raha wõimalikult pea ära saata ja meile meie ajalehe väljaandmist mitte ilma-aegu raskendada. Ühtlast palume oma lugejaid, kes kas tellimise uuendamist ehk adresst muutmist töiseks pooleks aastaks soowiwad, ehk kes wSlgraha  maksawad, uii head olla ja ikka oma adresst arwunummert, mille all lehed tuimad, üles anda. Kõige parem on, kui meile niisuguses asjanduses lehe ristpaela pealt trükitud adres ära lõigatakse ja kirja sees ühes saadetakse. Sakala Toimendus. wersta Oudowa linnast on mõis, kelle maad ruut-wersta, millest 6 ruut-wersta metsa all, hoonetega ja inwentaariga  hea tingimistel müüa. Järele kuulata Radoselje mõisas pärisherra juures, ehk Tartus E. A. Hermanni juures, Karlowa uulitsas 27. (37b) 1 üks 80 taaldrene üle 100 wakamaa metsaga müüakse ära. Lähemat teadust annab (4ss) 2 kaupmees Soimemann Wiliandis. Kuulutused. (Politsei lubaga.) "WW tzesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on 27. Juulil kell 12. Eestseisus. lähem koosolek on 3. Augustil ..Endla" seltsi korteris ja alustab kella 11 ajal enne lõunat. Kõnest peetakse mitu. 2. Augustil peale lõunat teeb kohtumõistja komisjon sissesaadetud  talumaja plaanide üle otsust, missugused  kõige paremad ja auuhinna wäärilised on. Eestseisus. i IS. Juulil, peale Jumalateenistuse,  palutakse kõiki Räpina Aleksandri  kooli abikomitee liikmeid ja muid osawõtjaid Räpinasse kokku tulla, kus ka kontsert saab antud, ja asju wälja MÜÜtud Aleksandri kooli heaks. (432) i Wiliaudi linna kiriku eestseisus annab teada, et linna kiriku-aia juures, Pärnu maantee ääres kantre maadest päriskrundi protsentide  maksu peale majaehituse asemeid saab antud, kui palju keegi tahab, kas tveerand-, poole-wakamaa ehk enam tiikide kaupa. Lähemat  teadust annab kiriku eestseisja (438) 3 C. Krõll. Wiliandi Wäljakõrtsi juures on llnaklillpltmise ait DM» wülja rentida. 'MW Kaupa teeb kõrtsipidaja (423) 2 Jmawere mõisast on üks Neufundlandi koer 'MU ära jooksnud, keda nimega „Osmann'iks" kutsutakse.  Leidja ja teadaandja saab oma waewa auusaste tasutud. (4ii> i