randa orua sõja laevu saata, uimelt see pärast et sinna ei piaks Araablastele emm sõjariistu ega moona sisse toodud saäma. Kas te>u« sõjalaev ka orja kaupluse laewu piab küün pttidma, kui neid seal üleüldse olemas on, see üle pole Portugaali riigiwalitsus midagi lausunud. Münheni linnas Baierimaal on minemal pühapäcwal härra Gerhard Rohfs ühel koosolekul,  millest ka printsid Ludwig, Leopold ja Arnnlf oma prouadega, wveramaä saadikud  ja kõrgemate kohtute esimehed osa oliwad mõtma tulnud, see üle pika kõne pidanud, kuda üksinda Tripoli riik iga aasta enam kui 30000 orja ära müia; ning umbes 60 Araabia kaupmehe läbi saada Hommiku-Ahwrikas  3 milioni neegrid aastas ära hukatud. Kõne lõpul tähendas hra G. Rohlfs see peale, kuda inimese kohused riigi walitsejate käest nõuda seesugust hirmust inimese kauplust maa pealt ära käutada. Peale seda kõneles missionär  Geger ka see üle, et orja kauplus wäga hirmus olla. Meie arusaamise järele uäitawad  kõik need pikad kõned ja poliitika artiklid,  mis orja kauplusest kõnelewäd ja kirjuta  ivad, enam luule kui tõde teatused olema;  sest meie jääme ikka selle küsimise juure seisma, kus on see maa, kes Ahivrika neegrid omale orjaks ostab? Nõuda kaua, kui seda küsimist «malikult poliitika lehtede kirjutajate poolt pole selgest ja usaldawalt teatatud, ei taha meie nutte kõik seda uskuda, mis nemad selle Ahmrika orja kaupluse üle kirjutawad. Serbmmaal said hilja aja eest rahwa saadikud kuninga Milani käsu peale uueste walitud, aga suurem jagu walitud saadikutest  pole mitte kuninga tahtmise poole hoidjad, seepärast on karta, et kui uued saadikud riigi asjade üle hakkawad nõuu pidama  ja otsustama, saamad nemad kuninga tahtmise waStu otsustama. Mitmed poliitika  lehed awaldawad see kohta oma arwämisi,  et kuningas Milan tahta siis, kui rahwa  saadikud Mitte tema soowisid ja ettepanekuid  täita ei taha, Austria riigi käest abi paluda, kes oma mäemeeste läbi, keda tähendatud  «valitsus seesugusel korral sinna saadab,  sundima saab, rahwa saadikuid seda tegema, mis kuningas oma riigi kasuks nõuab; ning seda wiift olla Austria riigil tee tasaseks tehtud, mille Ml tema oma wõimust wõida Balkani poolsaarel kuni Solonika mere kitsuseni  mäkswaks teha, mis jälle Wenemaa poliitika püidmiste wastu olla, ning siis kergest  Wenemaaga wõida «vaidlusesse ja põnewüsesse  sattuda, mille järeldused Austria ja Serbia riigidele palju kahetsemise wäärilift halwust wõida sünnitada. Uuemad teated Serbiast lciüsmvad õige rahuliselt, ning tähendawad  see peale, et kuningas Milanuute «valitsetud  rahwa saadikutega üsna rahul olla. Piame ära ootama, mis neist poliitika-lehtede  arMamistest Serbiamaa kohta täide, mis neist tühja lähewad. Saksamaalt» Mitmed suuremad Saksamaa  poliitikä-lehed awaldawad Robert  Morieri" üle, kes praegu Inglismaa saadik St. Peeterburis on, wäga alandawaid artiklid, miks tema, Robert Morier, wiipmfe. Prantsuse sõjci ajal Augusti kuul 1370 Darmstadtist, kus ta sell ajal Jnglisruaa asja talitaja olnud, teatanud Prantsuse marshal  Bazainele Metsi linna, üle Londoni ja Pariisi telegrammi teel, kuda Saksamaa wüehulgad  Mofeli jõe äärt mööda Prantsusemaa  poole tõttawad. See sama praegune saadik N. Morier olla aga ka prohwessori Gesfkeni sõber, kes seepärast kohtu alla sai antud ja waitgi pandud, et ta surnud keisri Friedrichi seeajase päewaraamatu, kui ta alles troonipärija, oli, awaldama hakanud. See ajani pole prohMesfor Gesfkeni kaeblusi asjus kohtu poolest weel midagi otsustatud, ning on Gesfkeni asjatalitaja adwokat kohtus  nõudnud, Gesfken pidada kautsjoni peale saama nõuda kauaks lahti lastud, kui kohus otsustama saab, kas Gesfken üleüldse süidlane on. Seda pole kohtu poolt mitte lubatud selle tähendusega:  ta wõida ära põgeneda. Nüid aga tahetakse Geffkenile seega uut süidi leida, et tema sille mehe sõber olnud ja ka temaga (Morieriga) kirju wahetanud, kes Saksamaa wäe liikumise üle Prantsuse kindral Bazainile  teatanud. Kui poliitika mehed juba seepärast mõnda auusät meest süidlaseks tahaivad  teha, et tema ühe ehk teisega sõbrust pidanud, kes mitte mõne poliitika mehe meele järele pole olnud, siis on küll poliitika meeste pärast halw siin ära elada, kus tark poliitika  riigi jalamaid piaks kaitsma, aga mitte taga kiusama. Prantsusmaalt. Sealne praegune ministeerium püiab iga wiisi wõimalikuks teha, kuda kindral Boulangeri «vastu kaeblusi  leida, ning selle kaebtuse wõimul teda nõnda kõrwale heita, et temal ei piaks enam õigust olema rnhwa saadikuks ega ka muu teise ameti peale walitud saada; sest tähendatud  ministeerium arwab, kui Märtsi kuul tulewal aastal uute rahwa saadikute walimine  ette tuleb, saada wissiste suurem jagu Boulangeri meeleilsi mehi saadikuteks walitud,  siis saada Boulanger nende abil kergest Prantsuse riigi esimeheks wälja hõisatud ja nende praeguste ministrite kogu pidada siis omg ametttest taganema. Boulanger pole aga mitte nõnda otse-kohaline mees, kes ennast kergest laseb kawaluse wõrguga kinni püida, ning «vaba riigi seadused ei luba ka mitte ministrile nõnda suurt woli, et ta oma riigi kodanikku wõiks ilma kohtu otsuseta kohe hukka mõista. Panama kaanali kaewamise juures, keda üks Prantsuse seltskond oma peate «võttis ja seda tööd v. Lessipsi plaani ja juhatusi järele teha laskis, tahab pankrot tähendad seltsi lüia, sest see töö tuleb palju kallini, kui v. Lesseps teda ette ära rehkendanud. Nüid on aga jälle mitmed rikkamad rahamehed  sellele ettewõttele oma kapitalidega abisse tõtanud ja pooleli jäänud töö saab edasi tehtud, ehk ta küll palju kallim tuleb, kui tema meister sida töö algusel wälja rehkendanud.  Tähendatud töö eest on juba seni ajani 1,399,716,051 franki, see on ligikord tuhat neli sada miljoni fr. wälja antud, aga palju tööd on weel teha, enne kui see kaanal malmis saab. BelgiamaM. Brüsselist ten Casr." pahaselt see üle, kuda Prantsusemaa  rahwa wana-teaduse mees Ceroy lien ühe kohatuma artikli Prantsüsekeeli lehes „Journal des see üle kirjutanud, et Belgia kuningas Leopold raha puuduse pärast oma Ähwrika Kongo riigi, kus ta enne suurt kasu lootnud saada, pidanud aga tema pärast palju ilm asjata kulusid kandma, tahta ära anda ja nõnda edasi. Tähendatud leht püiab põhjendada, et Ahwrika-Kongu riik wiimasel ajal jaksanud  ise ennast oma kuludega walitseda, ning pole Belgiamaalt enam mingisugust abi tatwitanud;  see pärast olla Cervy Beaulini artikel kõlbmata alandus Belgia kuninga kohta, kes küllalt mõistlikult see ajani Kongu riigi asju Ahwrikamaal ära õiendada lasknud. Inglismaalt» Suakimi linnast Punase  mere rannast teatatakse Londonisse, et Inglis kindral Greenfell oma mäemeestega mõne päewa eest tagasi Ahwrika pealetungijate  mässajatega wõidelnud, nende üle lahingu  platsil wõitu saanud, ning neid Suakimi linna juurest ära eemale ajanud. Mässajatest  saanud enam kui 1000 meest lahingu  platsil surmatud. Selle teate kõrwa lisas minewal esmaspäewal parlamendi koosolekul  parlamendi alam sekretär Fergusson juure, et see mitte parlamendi toimetusest tark pole awalikult ajalehtedes teatada, mis parlament Ahwrika mässajate pealetungijate kohta olla otsustanud, sest mässajate esimeeste  seas olla ka mehi, kellel küllalt peenikene poliitika arusaamine olla, mis siis maja teha ja kuda' ette walmistada, kui Inglismaalt rohkem wäemehi nende wastu wälja saadetakse. Fergusson armas, et mässajate  esimeestel Euroopamaal ka oma salajad  asjatoimetajad olla, kes neile Ahwrika randa telegrammisid saata, ning sell wiisil saada wastalised kõik teada, mis siin Euroopamaal  nends kohta plaanitakse. Bayerimaalt» Sealsed' katoliku piiskopid  on paawstile ühe kirja saatnud, niis mõne päewa eest tagasi paawsli teatelehes „Obserwatore Nomano" awaldud sai ning selle kirja sisu on umbes järgmine: Meie tunneme, püha isa, sinuga ühes seda häda, mis see läbi sünnitud, et katoliku kiriku õigused ja wabadused kitsendatud ja tema ilmlik wõimus tühjaks tehtud on; meie mõistame  (piiskopid) kõik kölbmataks ja halwaks, mis seaduste ehk teistsuguse marju all katoliku kiriku wabadust ja tema ülema piiskopi tähtjust püiab alandada; meie tahame wäfimata  hoolega see heaks töötada, et kohane ja õigusline wabadus katoliku kõige ülema piiskopile (paawstile) piab tagasi autud saama. Iga lugeja saab nendest lausetest kergeste aru, et need oma mahedust Itaalia riigiwalitsuse wastu pöörawad, kes oma riigi seaduse wõimul neid katoliku kirikisandaid kohtu otsustamise ja nuhtluse alla tahab anda, kes riigiwalitsuse pihta puutuwad, ehk temast kudagi halwust rahwale kõnelewad, mis Itaalia riigi usalduse kohta kahju wõib sünnitada. Taanimaalt. Sess weikses riigis, mis oma keograsia seisu kui ka muu loomuse  korralduse pärast mitte üli rohkest õnnistatud  pole, elamad siiski tema kodanikut lahkelt ja kaunis jõuukalt, ning seda korralikku,  lahkust on selle riigi kodanikkude töö osawus ja auusa- meeleline riigiwalitfus olemusele kutsunud. 2> Ivulu kuu Mwal peeti seal rahwa saadikute kojas Kopenhaagenis  nõuu, kuda maja olla meel ühte kõrget kooli uniwersiteeti asutada ja praeguse kõrge kooli kooliõpetajatele (professoritele) rohkem palka anda, see peale kostis koolide ja hariduse  minister, et ühes weikses riigis sest küllalt  olla, kui neil üks ainus kõrge kool ehk uniwersiteet on. Igas riigis pidada töö ja tea nsmeeste seisukord kohaline olema: on rohkest töömehi, siis on päewa palk weike, ehk mõni jääb koguni  ilma tööta, on ühes riigis enam õpetad  mehi, kui neile seal kohalist ametid woib anda, siis piawad Mitmed liig weikse 'sissetuleku  pärast kitsusega wõitlema, mis nukrust  ja rahutumat meelt sünnitab. Meie arwame, et Taani hariduse minister üsna kohaliselt kõnelenud ön. Iga inimene on stis oma seisusega kõige rahulisem, kui temal  oma hariduse kohaline sissetulek ja läbisaamine  on. Et ülemine ministri seletus täitsa asjakohaline oli ja rahwa saadikud sest aru said, kustutasid nad selle oma nõudmise päewakorralt maha. Ahwrikamaalt. Tsansibari rannast teatakse, et Saksa- ja Inglismaa sõjalaewad hoolega seal mere peal edasi ja tagasi sõidawad  inng orja kaupluse kui ka neid laewu kinni püida tahawad, kes sinna Araablastele sõja riistu ja moona tahawad tuua. tunud, senna. Nad ei wõtnud mitte üksi Wladimiri soowi wastu, waid tõotasid talle wandega, et nad tema eest kets wõi elu on malmis ohwerdama. Wladimir hakkas neile waimuStatu kaela, ning sõitis koju, ennast ette walmistama. Ammu läks juba ilm ümaraks. Ta saatis oma trui Tereschka troikaga ning tarwiliku  asja-kohalise käsuga Nenaradowisse, enesele käskis ta äga weikese saani ette ühe ainsa hobuse rakendada, ja sõitis üksi ilma kutsarida Schandrmo külasse minema, kuhu ka Marja Äaivrilowna tunni paari pärast pidi jõudma. Tee oli tal tuttaw ja ennegi paarikümne minuti teekond kaugel. Waewalt sõitis aga Wladimir mälja, kui kange tuul tõusis ja nii tuiskama hakkas, et ta mitte midagi enam näha ei wõinud. ühe silmapilguga oli tee ära tuisanud; midagi  ei wõinud enam ümbruses- walitsewa ümaruse ja lUmetuisu sees näha; taewas ja maa olid kui kokku tulnud. Wladimir oli teelt põllu peale pöörnud ning pliidis nüid jälle tee peale saada, hobuse laskis ta hea õnne peale edasi astuda, kord jõudis ta lume hange otsa, kord hauda; wahel sekka läks ka saan ümber; Wladimir püidis meel ennegi õige kaare poole hoida. Talle näitas, et ta juba rohkem kui pool tundi oli sõitnud,  äga ta ei jõudnud meel mitte Schandrmo  küla metsa tuka juure. Weel läks umbes kümme minutit mööda. aga metsa salku polnud weel kusgilgi näha. Wladimir sõitis ikka hanglist põldu mööda. Tuisk ei waikmud ja taewas ei selginud weel sugugi. Hobune hakkas juba ära wäsima, ta enese palet mööda jooksis higi ojana maha, ehk ta küll wööni luine sees wähkles. Wiimaks hakkas ometi midagi kõrwas mMeudama. Ta poisis kohe hobuse siuna poole minema. Ligemale jõudes nägi ta enese ees ühe metsa salgu. Tänu Jumalale,  mõtles ta, nüid olen ma ligidal. Ta sõitis ümber metsa salgu, lootes, et ta pea tuttawa tee peale saab jõudma, ehk kui ka teed ei leia, siis sõidab ta niisama ümber salgu, sest selle taga on kohe Schandrmo küla. Warsti sai ta tee peale ning sõitis metsa marjusse. Tuisk ei wõinud siin mitte enam walitseda, selle pärast oli siin tee sile ja kerge; hobune sai köbusemaks ning Wladimir jäi rahuliseks. Ta sõitis, sõitis, aga Schandrinot ei olnud kusgilgi näha; metsal ei näitanud otsa tulewatgi. Ta sai wiimaks kohkudes aru, et ta koguni tundmatus metsas sõitab. Meele üraheitmine hakkas juba ta sees maad wõtma. Ta lõi waljuSte hobust, nii et see waesekene nelja jooksma hakkas; pea hakkas ta jälle ära wäsima, ning weerand tunni pärast astus ta sammu, ilma et ta õnnetu Wladimiri stmdmisi tähelegi oleks pannud. Kord korralt hakkas mets arwemaks minema  ja wiimaks loppis see koguni ära, aga Schandrinot polnud kusgilgi näha. See mõis umbes kesk öö olla. Pisarad jooksid tall silmist ojana palet mööda alla, ta sõitis  aga hea õnne peale edasi. Ilm jäi waikseks,  pilwed lahkusid ära. Wladimiri ees seisis laene - näulise walge lume waibaga üle kaetud lagendik Õö oli selge. Ta nägi enese ees kaguni ligidal ühe weikesc külakese olewat. Külasse jõudes hüppas ta esimese onni juures saanist wülja ning jooksis  akna juure ja hakkas selle pihta koputama. Mõne minuti pärast tehti seest poolt üks puust luuk lahti ja manamees pistis oma halli habemega kaetud pale mälja. „Wis suli maja on?" kõlas kare heal. „Kas Schandrino siit weel kaugel on?" „Mitte wäga kaugel: wersta kümme ikka saab." Seda kuuldes haaras Wladimir enda juuksid pidi kahe käega kinni ning jäi liikumata ühe koha peale seisma, nagu oleks ta oma surma otsust kuuluud. „Aga kust sa siis ise pärit oled?" rääkis manamees edasi. Wladimir ei wastanud küsimise peale. „ Manamees, kas sa wõid, ütles ta, minule hobusid muretseda, kes mind Schandrinvsse miüvad?" „Heldekene, kus meil hobused on," wastas talumees. „Kas ma siis ammeti tee juhtigi ei wõi saada? Ma maksan talle, mis ta tahab. -- „Pea kinni," ütles manamees luuki kinni tõmmates: „Ma saadan oma poja platsi, küll ta su perale  wiib." Ei > läinud minutitki mööda, kui Wladimir jälle koputama hakkas. Jälle läks luuk lahti, ning h>ll habe näitas ennast luugi peal. „Mis sull weel waja on?" „Kas su poeg tuleb juba?" „Warsti läheb wälja, ta paneb jalgu kinni. Ehk on sull külm? Siis tule sisse soendama." „ Tänan wäga, saada aga oma poeg erinemine  wälja! Hoowi wäraw kriiksus; pois tuli wälja ning astus ees, lume hangedega kinni kaetud teed ülesse otsima. Mis kell on?" küsis Wladimir. „Pea tuleb walge," wastas talunik. Wladimir ei lausunud selle peale enam sõnagi. Kui nad Schandrinosse jõudsiwad, siis oli juba walge wäljas, ning kuked laulsiwäd igal pool. Kiriku uks oli lukus. Wladimir maksis tee jubile palga ära ning sõitis preestri õue peale. Õue peal polnud tema troikal kuskilgi näha. Missugune sõnum ootas teda siin! Meie pöörame aga nüüd heade Nenara- dowi mõisnikkude peresse tagasi ja maatame, mis seal tehakse. Uudist pole mitte midagi. Wana rahwas ärkasid ülesse ning tulid wõeraste tuppa. Gawrilo Gawrilowitsch oli öö kuues, mis wööga pealt kinni oli siutud, Praskowja Petrowna oli puuwillaga woodertüd une mantlis. Tee-masin toodi lauale, Gawrilo Gawrilowitsch saatis tütrukukese  Marja juure järel pärima, kudas ta öösel maganud ja kuidas tema terwisega praegu lugu on. Tütrukukene tuli tagasi ning seletas, et preili ööse sandiste olla maganud,  aga praegu olla ta parem, ning tulla warsti wõeräste tuppa. Wähe aja pärast läks wõeraste tua uks lahti ja Marja Gawrilowna  tuli papad ja mammad terwitama. Manni, kuidas su pea nüid on?" küsis Gawrilo Gawrilowitsch. „Juba parem papakene," wastas neiu. „Sina said eila tõeste wist karmu;" ütles Praskowja Petrowna. „Wõib ka olla, mammakene," wastas tütar. Päew läks õnnelikult mööda, aga öösel jäi Marja rasleste haigeks. Kohe saadeti linna tohtri järele. See tuli õhtaks sinna ja leidis haiget sonides ivoodis. Kange palawik  tuli talle kallale, nii et waene Marjakene  terwet kaks nädalat haua ääres seisis. Keegi kodustest ei teadnud eespool räägitud  öösisest põgenemisest midagi. Kirjad, mis ta päew enne põgenemist tirjutas, said ära põletud; tematua tüdruk ei rääkinud oma isandate wiha kartes, sellest midagi. Preester, otstawku kornet, nurrudega maamõetja  ja noor ulan ei olnud mitte asjata mõistlikud inimesed. Kutsar Tereschka ei rääkinud  kunagi midagi üle aru asja omast suust wälja, ka mitte siis, kui ta purjus oli. Nõnda sai saladus enam kui poole tosina osaliste läbi marjul hoitud. Aga Marja Gawrilonma rääkis ise palawikus oma saladuse wälja. Ommetegi olid tema sõnad nii segased, et ema, kes minutitki tema moodi juurest eemale ei läinud, ennegi  seda aru sai, et tema tütar Wladimiri Nikulajewitschi palawalt armastas, ja et tema armastus tõeste ka ta haiguse juures ainult süidlane oli. Ta pidas oma mehe ja mõninga ligema naabriga nõuu ning otsustasid kõik ühel healel; et Marja saatus, nagu näha, niisuguseks loodud, ja et loodud ühisust mitte mõimalik mägise lahutada ei ole, ja et mitte rikkusega, maid mehega edespidi  elamine tuleb, ja et waesus mitte mõni patt ei ole, ja muud niisugust. Wooruslikud kõnekäänud  on neil kordadel ime kasulikud, kui meie neid omale wabanduseks wõime wälja arwata. Waheajal hakkas preili paranema. Wladimiri  ei olnud enam ammu Gawrilo Gawrilorvitschi  majas näha. Tema oli külma wastuwõtmise läbi sealt ära hirmunud. Wõeti nõuuks talle järele saata ning temale ootamata  rõemu kuulutada: Marjaga abielusse  astumiseks luba anda. Kui suur oli aga Nenaradowi mõisnikkude imestus, kui nad temalt oma kutse peale pool hullumeelse kirja wastuseks said l Ta kuulutus neile, et tema iialgi nende majasse ei saa astuma, ja palus õnnetumat ära unustada, kellele surm ainumaks lootuseks jääb. Mõne päewa pärast said nad kuulda, et Wladimir ära sõjawäesse on läinud. See oli 1812. aastal. Kaua ei julgenud nad seda paranewale Marjale rääkida. Ta ise ei rääkinud ka kunagi Wladimirist midagi. Mõne kuu pärast Wladimiri nime tublimate, Borodino lahingus  haawatute sõjameeste seast leides, langes Marja minestusesse; wanemad kartsid juba palaiviku tagasitulekut. Kodumaalt. Turtust, Ilmad on wiimasel nädalal, pärast seda kui hommiku tuul puhuma hakkas,  külmaks läinud. Pühapäewa hommikul näitas kraadiklaas 12 kraadi külma, esmaspäewa  hommikul 16 kraadi, see järele on talwe külm üsna kohaline, kuid lumest on meil talwe tee tarbeks suur puudus. Tartu Eesti Põllumeeste Selts kutsub  oma otsustamise järele kõiki neid noori naiskrahwaid, kes soowiwad tänawu talwel uue telgede peal kangast kuduma õppida, oma nimesid kõige hiljemme kuuni 16. Januarini t. a. nimetatud Seltsi Eestseisusele üles andma, et siis wõiks õppimise aeg ja teised tingimised,  mis selle kohta puutuwad, ära määratud  saada. Lnwimaa kuberneri käsu peale, et kõik Eesti Aleksandri kooli abikomiteed ära lõpetatud on, kutsub endine Tartu Eesti Aleksandri kooti abikomitee Eestseisus oma tegewad liikmed 27. Detsembriks, pärast l. kell 4 Eesti Seltsi saali selle tähendusega  wiimasele koosolekule, et nad oma korjatud  anded Eestseisusele ära annaksiwad, kes siis seda korjatud warä renteisse saab kwitungi wastu sisse maksma. Seda kutset palub lahkest  tähele panna endise Tartu Eesti Aleksandri  abikomitee Eestseisuse nimel J. Tün. Tartumaalt. Nõngust teatatakse: Õpetaja  Hesie, kes 1830. aastast saadik siin Rõngus  õpetaja ametit pidas, on nüid Tallinna diakonisse-maja direktoriks kutsutud. Ta olla kutse ivaStu wõtnud ja saada uue aasta algul sinna ära minema. Wõrmnaalt kirjutatakse meile: Wastses  Kaseritfis on «viimastel aastatel puitud suure hoolega näitemängusid ja kontsertisid edendada ja ka raamatu kogu asutada, ueed püided on käumste korda läinud. Teisel jõulu pühal tahawad meie lauljad waimlikku kontserti Pinti Jaani kirikus kroonlühtri heaks anda. Viljandimaalt. Suure Jaanis oliwad  27. Nowembril lugejad poislapsed esimest  korda laual. Nagu harilikult, saiwad nad ka nüid laulu ja pasuna mänguga rongis  kirikusse wiidud, mis selleks päewaks kuuskedega  kenasti ehitatud ja hulgast küinalteft walgustatud oli. Suureks halwuseks las- tele leeri ajal on siin kitsas kooli ruum. Peale saja lapse piawad kolm nädalat ainsas  tuas ära elama. Õhk läheb siin kitsas ruumis hulga hingajate pärast ruttu halwaks see on laste terwifele kahjulik. " Pärnust. Pärnu linna üleüldine sissetulek  oli 1887. aastal 116953 rubla Sü kop. ja wäljaminek 115,395-rbl. 31 kop. suur. Pärnumaalt. Detsembri kuul saab Kelingi Nõmmele uue politsei abi-kohus sisse seatud ja saab see siis kohe oma kohtu pidamist  wõi koosistumist algama. Ruumid on selleks kaupmehe P. Hakkaja käest üiritud. Kohtuherraks tuleb Pärnu maakonna politsei  abiline parun Maidelt, keda ka siinsed Saarde kihelkonna wallawanemad ühes soola ja leiwaga pidulikult saata wastu wõtma. Et see asi nii pikale on läinud, tuli sellest, st selleks kuskilt sündsaid tarwilikkusid ruumisid  ei saanud. Ootame selle uue kohtu tegemust suure rõemuga, sest noorte meeste kõrtsides kiselus läheb siin juba jäledaks. Ka rõuge haigus hakkab siin juba rohkeste  omale ohwrid pärima. Tallinnast. Eestimaa VI. jauskonna aksiisi kontrolör härra Rosenbaum on inspektori  abiliseks, ja endine 11. jauskonna abiline  härra Nottlek inspektoriks rvalitud. Marie Ustulea mõrtsukas, Märt Arro, on tunnistanud, et röönntud rahast 1600 rubla ühe wana kinga sees Priihospidali  aia olla peidetud alla, kus seda ka leiti. Weel andis tema ühe koha üles, kus 500 rubla peidetud olla, mida aga mitte ei leitud. Märt Arro arwab, et teised seda senni juba ära wiinud. Kõigest kõiki arwatakse  umbes 3000 rubla rööwitud olema. Tallmna Aleksander gümnasiumi usuõpetajaks  on Gatschina koguduse peale läinud  Oskar Palsa asemele seniaegne abiõpetaja  kand. W. Reimann nimetatud. Baltiskist, Talwekuu 23. päewal kirjutab  T. S. Ilmad oliwad läbi wiimase nädali ikka weel künni 5 kraadi soojad ja enamist udused. Täna on ilm ida-lõuna tuulega natuke selgem ja termomeeter langema  hakanud. Meremeeste-kool on oma tööd Talwekuu 1. päewal jälle alganud, õppijatest on aga palju weel mere peal. „Rishki Westniku" sõnumite järel saada Baltimaa kubernörid nõuupidamiseks nende kubermangude maamaksude korra muutmise  üle, Jõulu kuu I. päewal St. Peeterburgis  kokku tulema. „ Eestimaa kubermangu Zeüung" räägib ka sellest asjast, arwab aga, et need nõuupidamised mitte enne Näärikuud algada ei wvi, ja noomib neid kannatusele, kes kõiki muutmist nii suure kiiruga korda saata tahawad. Rakwere Saksakeele nädala leht kirjutab,  et seal kartohwlite hind rohkest tõusnud  olla- Septembri kuul maksetud kartvhwli tündri eest I rubla, nüid maksetakse seal tündri eest 160 —176 kop. Lätimaalt. Riiast. Ilmad olixvad minema nädala läbi wäga muutlikud, päewa udused niisked, öösi natuke selgemad aga külmad. Minema laupäewast saadik 9. Detsembril on ilmad külmaks läinud, pühapäewal 10. Detsembril näitas kraadi klaas 8 kraadi külma. Wilja ostmine on siin wiimasel nädalal wähemaks Nr. 50 Eesti Postimees 1888.