Kus see otsatu tore kehamood ja meel need silmad! Ma annan Teile nõuu, ametiwend, hoidke nende silmade eest, need wõiwad ühe korraga tule Teie preestri ameti põhjusmõtetesse wisata!" Bergheimil seisis Jaarits'e lugu meel liig elawalt  meeles, nii et ta tohtri waimustatud naisterühma  kiituse kõne kohta korda ei naeratanudki. Ilma et ta nagu muud tähelegi oleks pannud, küsis ta, kuidas selle naisterahva ja tema jala termis on. Kawala naeratamisega wahtisiwad tohtri piilumad  silmad Bergheimi tõsise näo peale. „Ei ole enam midagi wiga," ütles ta; „umbes paari päewa pärast on jälle täieline termis käes. Aga tühja, mis me' jalast räägime, räägime inimesest  enesest. Ma pelgan wäga, ametiwend, Teie ei ole oma õele just mitte hästi teinud, et Teie Wolkonski juures asja nii kaugele ajasite, et ta oma lastele kaswataja kodu mõttis; nii palju oleks Teie ikka enne ettewaatama pidanud, et Teie tema päewapilti enne nähä oleksite nõudnud." „Mis tarwis?" küsis Bergheim järsku. „Wõtku ka Teid meel," ütles tohter ja naeris suure healega; ..ärge mu sõnu mitte pahaks pange, aga seda ma Teile ütlema pian, et Teie kõige oma suure tarkuse ja rohke teadusega ilmaga ümberkäimises  alleS laps olete. Nüid ma usun ka tõeste, et Teie naisterahwa iludusest ja tema mõjudusest midagi ei märka. Teie küsite meel, mis tarwis? Juba ma nägingi, missuguste silmadega Wolkonski selle naisterahwa peale waadas. Kiil see mees ka mõistab!" „See on muidu tühi jutt, mis Te' nüid ajate," ütles Bergheim. „Ja jah, wõi tühi jutt! Wolkonski! näitab ta õige meelt mööda olewat ja ta püiab ennast tema meelest armsaks teha. Aga nurja piab ta asi minema, selle tarwis annan ma Teile head nõuu." ..Missugust?" ..Tehke Teie niisammuti, nagu Teie kõrged ametiwennadki, kes koguni hästi oma poismehe põlwe waljudele nõuudmistele weikest ninanipsu mõistsiwad mängida. Inimene on jo ikka inimene, ia teatud asjade üle mõteldakse meie walgustatud aastasaas jo muidugi hoopis wabamalt, ja see on ka Päris õigus. Katsuge proua Stein omale sildame sõbraks saada, siis on sõbra Wolkonski meelitused kõik wäetimad.  Loodan, et Teile selle tarwis juba tee ette siledaks tegin, sest et ma kõik oma kõne osamuse kokku kraamisin ja Teie häid omadusi ilusale prouale ette kandsiu ja Teid üsna tubliste kiitsiu. Naisterahvad  ou jo niisugused, kui nad mõnest mehest tema tubliduse pärast lugu halkamad pidama, ega siis ka armastus enam kaugel ei ole." Kuna tohter oma ma harjunud loba wiisit noorele preestrile seda kõik ette weeretas, oli selle auusa näo peal kord jume kord kahvatust nähä. Mis tundmised ja mõtted wõisiwad kül sellel silmapilgul noore preestri südames tööd teha? Wõi oli ta meel tohtri lobi ü'e nii pahane? „Ma olen Teie naljatuste ja tempudega juba harjunud ning ei pane seda siis ka sugugi nii kergeste  pahaks," ütles ta kaunis põlgajalt ja karmilt, mis kül muidu sugugi tema mood ei olnud. „Tõsiste  ja minu ametile püha asjade juures ei taha ma mitte nalja-heitmist ja ma palun Teid, et Teie edespidi mitte mulle enam niisugust juttu ei aja, kui meie ikka sõbraks tahame jääda." „Seda ma tean, et Teie oma ähvardamise kergeste tõeks teete," kogeldas tohter pool naerdes, pool pahaselt. „See oleks ka mul alles pauk olewat! Sest kuidas tahaksin ma ilma Teie abita meel läbi saada. Ma tõotan kmdlaste, et ma edespidi oma suu selles asjas taieste kinni tahan pidada, kui Teie mitte ilma asjast aru ei taha saada. Siiski on sellest aga tuline kahju, et niisugune ilus mees, kui Teie olete, ühe hälbi ilma aruta tehtud ameti tingimise pärast selle raasukese ilmaelu sees sellest kõige paremast asjast (armastusest) ilma piab jääma. Mina olen oma eluaja selle wa ketseri, Luteruse. poolt olnud ja pian alati tema sõna kalliks: „KcS wiinci, naist ja laulu 'i armasta, On eluaja narriks arwata" See on ka minu arwates taieste tõsi ja mõist- likult üeldud. Pidage seda meeles ja mõtelge järele, õpetaja härra. Olgu mis on, meie jääme ikka sellegi pärast heaks sõbraks. Teie teate jo muidugi, et wa tohtrel Stromeril niisugune balb wiis juures on; minul oleks see aga päratu suurt rõõmu teinud, kui ma ilust Wolkonski lastekaswatajat ja kõrgrste õpetatud õpetaja härrat Bergheimi töine töisele lähemale oleksin saanud aidata; aga jätame nali järele. Mis minu jutust Teie õemehesse puutub, on taieste õige. Ega see siis ;a sugugi kahju ei tee, kui Teie proua Eliise Stein'iga ennast rohkem tutwustada katsuksite. Teie ta siia kutsusite, siis jääb ka kõik Teie mastata, mis head ehk halba piaks juhtuma. Head päewn, ametiwend!" Nende sõnadega raputas ta Jumalaga jätmiseks sõbralikult Bergheimi kätt ja läks mi ruttu, kui ta lühikesed jalad ta kaunis kopsakat keha tassida suutsiwad, üht körwalist küla teerada mööda alla. Ka Bergheim  hakkas pikkamesi kirikumõisa poole minema, sest teda wintsutasiwad mitmesugused mõtted ja tundmused. (Järg tuleb.) Poliitika ringwaatus. Wene-Jnglise AsganiStani piiriõiendamise  asja maalimad Inglise lehed koguni kirjuks ja segaseks. Tülipaigaks on Kodsha Saleh maaksnd. Wene piiriõiendajad pidada tõendama, et nimetatud koht 12 penikoormat kõrgemal piab olema, nagu 1873. aasta leping ja kaardid ka näitawad, ning selle järele tuleks hea tükk Viljakandjat maad, kuS peal perekas rahwaS elab, Wene poole. Inglased tõendawad  aga, et see maa täieste AfganistanlaSte  päralt piab jääma. Piirikommission olla, et ise enam malmis ei saanud, selle asja riigiwalitsuStele ette annud. Inglise lehed ..Standard" ja „ Times" teewad selle asja koguni tähtsaks ning tähendawad, et Jnglisemaa  mõju sellega Afganistanis koguni maha tahetakse suruda. Kui Inglise walitsus armsa rahu pärast jälle järele annab, siis teeb tema niisuguse tüki, mis järele Afganistanlased piagi Inglastest lahti lööwad ja Wene poole endid pöörawad. Türgi riigimehed olla hiljuti seda awaldanud,  et Wene ja Inglise wahelne sõda nende maale tõeSte kasulik saaks olema. Sellest on ka see nähä, et Türgi walitsus Batumi asja pärast midagi ei lausu, waid ainult Inglise walitsust ässitab. Küllap Türgi ikka walukandjaks jääb, kui ta sarnast asja piaks korda püidma saata. Juba pärast Berlini lepingut kõneldi sellest, et Wene walitsus Batumist töise SewaStopoli teeb; nüid on aga üks Inglane, keS Batumis käis, ütelnud, et Batumil niisamma suur sadam saab olema, kui Maltal. Türgi walitsus on aga pealt nähä koguni wagune, ning ei tee muud suuremat  ühtegi, kuid laseb Peterburis hädaldada, et Wene walitsus niisugust asja enne ka töiste riikidega läbi kõneleks ja siis teeks, aga mitte enne, nagu Batumi sadama juures. Ministrite koos käimisest mõistawad lehed üht ja töist wälja arutada. Nii arwab »Neile Fr. Presse", et Saksa ja Austria ministrite kokku tulemist praegusel ajal hädaste tarwiS on, sest töised riigid ei pidawat enam Berlini lepingut, siis tahtwat ka Austria ja Saksa riik nõuu pidada, kas ka nemad mitte seda lepingut kõrwale ei heidaks. Sarnane mõtlemata awaldamine on ühe tähtsa lehe poolt kül koguni enne aegne. Inglise leht ..Morning Post" ütleb jälle: „Saksa ja Austria maal ei olnud kunagi rahu pärast nii valju tarwiS ette waadata, kui just nüid, kus Prantsusemaa oma wabadriigi tuhina sees õige möllama hakkab." Kõik need on aga paljad arwamised, päris teadus on Bismarki ja Kalnoky käes. Nagu Türgimaal nii on ka Bulgarias wiletsufi ja hädasi nähä, mis sõda maha jütab, nimelt rööwimifi. Balkani Rhodope mägestikuS  on seda iseäranis selgeste nähä, sest et sealsed suimajad kõik rööwlite pärast tühjad on. Rööwli salkasi püitakse hoolega kaotada, mis aga mägisel maal sugugi kerge ei ole. Inglise uue parlamendi kokku astumise üle on wäga mitmesugust kõnet. Nagu kuulda, pidi see juba 23. (11.) Juulil kokku astuma, aga siiamaale ei ole meel midagi kindlamat kuulda. Lord SaliSbury ja weel töised wanameelsete  eestwedajad tahawad parlamendile wõimalikult wabameelset wälimist kuju unda ning püiawad selle pärast uuemeelelisi, nimelt ära langenud uuemelelisi, see on Hartingtoni seltsilisi parlamenti meelitada. Nagu kuulda, ei ole Hartington pakkumist mitte wastu wõtnud ja saab wiStiste parlamendist wälja jääma. Kõige suuremat päämurdmist teeb nüid muidugi lirimaa, sest et seal nüid jälle rahurikkumisi arwatakse ette tulewatt Ct Jirilased oma asja näewad nurja aetud plewat, selle pärast on korraga nii mitmelt poolt kärsitumat meelt kuulda. Ühe saare peal ongi juba tüli nii suur olnud, et politsei põgenes ja sõamehed rahu jalale piawad seadma minema. Suurema  auu sees paistab aga Gladstone Jirlastel silmas, sest et tema see ainuke Inglase mees on, kes lirlaste peale on püidnud halastada. Dublini linnas tahawad nad tema auuks mälOtuse  sammast ülesse seadida. Jta lia kuningas on oma emandaga Genuasse Viktor Emmanueli mälestuse samba lahti tegemise pidule läinud. See kuninga paari teekond puudub niipalju riigi poliitikasse, et wiimse walimise ajal Genua linn koguni kuningriigi wastaliselt walinud oli ning nimetatud  linn kui Jtalia wabadriiklaste pääkõrteriks  peetakse. Need kaks asja ei ole aga mitte mõjuda jõuudnud, waid Genua rahwas on neid suure waimustusega wastu wõtnud. Jtalia wälimine minister krahw Robilant arwatakse wististe ka Wiinis würst Bismarkiga  kokku saawat. Triesti maakonnas laguneb kolera ikka enam laiali. Walitsus on arstlikku abi sinna saatnud, kuid inimesed on ebausklikud ja panemad neile wastu. RoomaS on mõne päewa eest püha walitsus  pika kirja surnukehade ära põletamise wastu wälja annud, kus sees ära on puitud seletada, et kristlased seda hirmust paganate wiisi maha piaksiwad jätma. Missuguse palamusega  paawstikonna poolt surnukehade põletamise  wastu wõideldakse, on koguni imeks panna. Siiski ei saa aga nende wastupanek ühtigi wilja kandma, sest praeguse aja ja ilmaga, kuS inimeste silmad juba selgunud on ning nad koguni töist wiisi surematuse peale mõtlewad, on üks puha, kas inimese kontisi muld wõi tuli ära sööb. Rooma-Hiina õiendused on watikanil rohkem pääwalu sünnitanud, kui ette arwatagi wõis. Paawst ei ole kül weel mitte lootust koguni kaotanud, aga siiski näitab Pekingiga ühendamine kaunis raske olewat. Hiinas elab praegu umbes 480 000 katoliiklast; kus piab pühaisa selle karja jätma! Wankan soowib, et need katoliiklased, kes siiamaale Prantsuse ülewalwamise all oliwad, nüid otsekohe  tema hoole alla saaksiwad, nimelt ühe tema asemiku alla, kes Pekingis siis walitseks. Noh just ilma Prantsuse luata ta ka seda teha ci toha ja luba sealt saanud weel ei ole. Agliardi, kes sinna pidi minema, on alles Europasse tulnud ja ei saada wististe enne Oktoobrit sinna minna wõima. Mine tee. Prantsuse wälise poliitika wiimsed halwad juhtumised teemad pääministri Freycineti  seisukorra kahtlaseks ja annawad Ferry sõpradele uut lootust. Tähenduseks, et Ferry sõpradel jälle julgust on, on nimelt see, et endine minister Brisson, kes siiamaale wagusi elas, Aumale härtsogi üle waidlemiseS uueste jälle ette astus, mille peale igalt poolt üeldu „ Endine minister tarwitab parast silmapilku, et oma ametit jälle tagasi saada." Brisson- Ferry meelelised arwawad, et Nowembri kuus wõit juba nende käes saab olema. Ei tea ühtigi ütelda. Prantsuse walitsusel on Spandaus juba 100 000 uut püssi malmis tehtud, mis kergemad kanda ja hõlpsam nendega  ümber käia on. Enne kandis soldat 78 laengut ligi, nüid on aga need nii palju kergemad, et 110 laengut ligi wõtta wõib. Seitse laengut pannakse korraga sisse, ning 4 sekundiga wõib neib wälja lasta; paraja sihtimise juures kulub aga 9 sekundi ära. Uus laadimine tarwitab ainult 10 sekundi, nii et hea kütt 20 pauku minutis wõib lasta. Piaks see uus leidus sõdade kestust lühendama, ehk sõdasi koguni mahendama! Wälimistes ringides käib Prantsuse käsi koguni sandiste Tonkingis läheb mässamine uueste lahti, mis jällegi Freycineti pihta rohkeste mõjub. Ka Madagaskarist tulewad sõnumed Parist, et sealne kuninga-emand sõakulud 10 miljoni ära jõuudwat maksta, nimelt Inglise rahaga. Madagaskarist loodeti, et need sõakulu mitte maksta ei suuda ning siis see saar Prantsuse käpa alla wõib jääda, nüid aga on see. lootus korraga nurja läinud. Prantsuse-Jtalia seisukord ei ole töine töise wastu sugugi enam sõbraline; iseäranis Jtalias on meeled õige mõrudad Prantslaste peale. Selle pahanduse põhjaks on kaupluseja  laewasõidu lepingu ära heitmine Prantslaste  poolt, mis kül mitte ilus ei ole, aga kui ta poliitika asjaks kippub minema, siis ka parata ei wõi. Sellest on ka juba tulnud, et 250 Jtalia kalalaewa, mis Alshiria rannas koralli pindmise peal wäljas oliwad, sealsete ranna kõhtude poolt kinni wõeti. Hispania kodune talitus läheb päew päewalt tagaspidi; üks wabrik töise järele paneb uksed kinni. Selle aastasim hakatuses oli Hispanias 10'/- miljoni inimest ning nende seas 240 000 wabriku töölist. Sellest ajast saadik on kül inimeste arm kaswanud, aga tööliste hulk wähänenud. Nii on nüid 17 miljoni inimest, aga kõiges 212 940 töölist; karta on, et asi weel halwemaks läheb. Hispania-Jnglise kaubaleping on Madridis saadikute kogus pika waidlemise peale wastu wõetud. Katalonia saadikud läksiwad enamiste kõik enne otsuse tegemist saalist ära. Belgias tahawad anarhistlased wägisi oma 15. (3 ) Augustiks määratud mässunõuu korda saata; tööliste kindral-nõuukogu on seda otsust ametlikult Brüsseli bürgermeistrile teada annud. Mõlemilt poolt walmistatakse selle päewa tarwis ette. Kopenhageni st teatatakse, et sealse saadikute kogu presidendi Bergi anuks wangist wälja tulekul suur kokkutulemine oli, kus peale 10 000 inimese nähti olewat. Kõik läks wagusi, ehk kül Berg ministeriumi wastu terawa kõne pidas. President Berg oli pool aastat wangis, sellepärast et ta mullu 16. Juulil Jüiti saare peal Holstebros sealse politsei ülema kõnetoolist pengiga maha oli tõstnud. Egiptuse endine abikuningas Jsmael pasha saab wististe selle õnnetuma maa ajaluosse  uueste tagasi tulema. Oma wigase terwise pärast on ta praegu Saksamaal, kus ta sealsete suurte meestega kokku puudub. Mid on kuulda, et teda Egiptusesse tagasi kutsutawat, kus ta wiletsat riigi järge uueSte piaks joonele seadma. Kairost teatatakse, et kindrali Shudi pasha sõnume järele mõned Egiptuse saadikud kuni Kartumisse on tunginud. Nende üteluse järele pidada Sudanlaste seaS päris segadus walitsema ning emiirid ja sugukondade ülemad  olla taieste isekeskis riius. Ka kalif Abdullah ja Berberi emiir, Abul Kheir, olla lahku läinud. Dongola elanikud olla Inglise wäge ära käskinud minna ja neile reisi tarwis ka meel mõnda elutarwitust annud. Birmas on Inglaste käekäik õige kurb, nii et wõimatu mässajaid waigistada on. Suured mässajate salgad tungiwad linnade kallale ja ühtepuhku on weikseid wõitlusi, mis enamiste kõik Inglaste kahjuks lõpewad. Mehhikust kirjutatakse: ..Selle õnnetuma  maa poliitika taewas, mis selle aasta algusel kaunis selge oli, hakkab paraku õige tumedaks minema. Weel mõne nädali eest loodeti paranemist ja arwati riigiwalitsuse poolt järele andmist. Kõik näitab asjata olewat; sisemine minister, Bomero Rubio, arwab ainult need parteid eluõiguslised olewat, mis tema pilli järele tantsiwad ja temast ette pantud tingimisi täidawad. Walimised ei näidanud tema soowi järele minewat, ning sellepärast laskis ta esimehed kohe mangi panna, et walimine poolele jääks. Sellest ja weel ka liiast raha raiskamisest on nüid tulnud, et mässamise kõminat kuulda on. Panamalt teatatakse, et Kolumbia ühendatud  riikide uus seadlus, mis nüid ühcndusepäälinnas  Bogotas walmistatakse, andwat presidendile määramata woli ja wõimuse katte. Kuulda, et see seadlus saab wähe rahul olemist  leidma. Töistest ajalehtedest. „W algus" kirjutab: ..Ajawool on enamiste  loomulik. Kül tehakse sagedaste poliitika  abil ajawoolule kunstlikka teesi, aga ikka saab pärast jälle ajawool, mis tegema elu ja õigete mõtete mõjul sünnib, oma päris tee kätte." Nii olla ka nüid meie Balti maal, kus Wene riigi seadused ja kohtud, keele ja meele asemele tulla, mis meie rahwast jälle Mõndasugust. Keegi põllumees palub meid oma järgmist kirja awaldada: „Tänawu kewade tegin ma pooldis nalja pärast järgmist katset. Ma leotasin maka otre kolm päewa aega wirtsa wee sees ning lülisin siis maha; külisin aga ka sellel sammal päewal sinna körmale teotamata otre, et nähä saaksin, kumbad rõõmsamine  kaSmawad. Imeks pannes näen aga nüid, et teotamata oder koguni wilets on, kuna leotatud seemne nnli nii ilus ja lopsakas on, et ma niisugust  mitte oma elul ajalgi pole näinud. Päädes on ligi 60 tera ning oder on ise kõik külle peal maas. Tulewal aastal tahan meel rohkemaga katset teha." Üks põllumees. Neapeli „w ereka anid." Neapelist kirjutatakse: ..Terwise parandamises on uus tulus asi üles leitud, nimelt elajawere joomine. Neapelis  on selle tarwis suured „weretrahterid" asutatud.  Iga hommiku rändab kella Bja 10 wahel mitu sada meeste ja naesterahwast, kes köit suuremast  suost on, ~meretrahterite" poole, mis tapamajade  kõrmale on asutatud, ning joomad seal tapetud  loomadest mälja jookswat aurawat merd. See uns termile paranduse- wiis, mis noored tohrrid de Bouis ja Reale heaks on kiitnud, pidada üsna imet tegema. Surma wõlglased wanad nacsed, kahwatu näolised tütarlapsed on marsi jälle nii jumekad ja pnnapõselised, lastel tõuseb ilus puna põski, põdurao wanad raugad on warsi jälle tugewad;  kõik inimesed, kes seda uut termise parandamise  wiisi tarwitawad, tunnewad eneses warsi koguni uut tugewamat elujõuudu ja tööwõimu. „Werekaanide"  hulk kaswab nii jõudsalt, et juba mitmed „weretrahterid" oma uksed kinni on pidanud panema, sest et kaup juba kõik käest otsa on lõppenud." Waugiülewaataja: „Mis süi pärast Tele siia olete juhtunud?" Vang: „Aewastamise pärast." » Wangiülewaataja: „Aewastamise pärast?" Wang: „Aewastamisc pärast jah; mina ronisin aknast sisse ning peremees ärkas minu aewastamise  läbi nlesse ja mind wõcti kinni." Armu kasu. Siis on mu süda rõõmus, Kni näen armastust; Ob Kõrgem aita elus. Mind hädaski ja walus. Et armastan ma ligimest! Arm hoiab auusat elu Siin ilmas alale; Oh wennad, kül on walu, Ei ole troostil tulu Seal, kns ei leita armastust. Seepärast, wennad, wötkem Ülstõisi armasta'! Hea tööga ennast toitkem, Ja see eest ikka hoidkem, « Et wendi me' ei kurwasta! —ssm— 56 30. Sakala. 1886