Tallinna Sõber 30. ReljaS aastakäik Tallinnas, lv. Mihkli-knn pääwal IM. Uleiildnr llllltcht GcstirllhllilUe «aal ja liiinaZts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS': pSriate trükimajaS: «aStas 2 rubla, 40 kop. pool-aaStaS ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eHL selle aseme pealt s kop. Tellimised wnrtakse >vnr-e<r z HsNmiast irülimaja»,»-» MirrAUkgi» cJ, Heeandt, V»NMpo«« M k>4. Zarl!>l, kM, Kust. - AndrnNita, - - Aak«trk»z A. MMH, Maides: A. SMMerg. ' Kapsaku»: ch. A, MMtrg, —' Am»s»AW«z M. Fa«ge. -- Maal: kuida iseSraniS kunlnlnd saad. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. N-b valtiskis, kirsad kSiwad Bsliitki (Ballischport k!»a,ikr«ili-llnp,^.s Register: Rahwameestc palwekirjad. Omalt maalib Tallinnast: Mõned saadetud kirsad. Pelerburgist: Kroo- ! nimisest. Keisri nimepääw. PostiwalitsuS. Prozess. Odessast - Hukkalainud arulacw ! ..Moskwa". SimbirSiist: Tulekahi». -- Woslwgfl: NSituftst. Wõeratt maall: Saksamaalt. AnStria-Ungm» maalt. Pranlsnsmagli. Egypmsefi -- Zulu leht Willi >a Wolli. Uuem sõnum. Kiriku teadused. Rahwameeste palwekirjad. Nende valwekirjade üle, mida maarahwas mõnest paigast  herra Senator Manasseinile annud ja saatnud, on Saksakeeli ,Uus Tartu Zeitung" järgmist sõnumit saanud : 1) Teede sillutamisest peawad suure maa pidajad niisamati osa wõtma, nagu weike maa pidajad. 2) Kuuendiku kohad peawad mõisa maast ära wöetud ja jälle talurahwale tagasi antud saama. —Mõnes paikaS ei ole palwetirjade tegijad sellega weel leppinud, waid on ka weel kõiki mõisa metsa ja suuremat jagu mõisa põldudest omale ,soowinud", wähemat jagu esiteks weel mõisaherrale jätta lubanud. 3) Patronadi õigus peab häwitatud saama. 4) Maakonna-nõuukogud (Semstwod) peawad asutatud saama. 5) Kõik k iriku mõ isade maa peab kirikuõpetajate käest ära wöetud ja talurahwale jägatud saama. Kirikuõpetajatele  maksetaw wili peab ära kautatud ja kirikuõpetaja  rahapalga peale pandud saama. Rahapalka on mõned  palujad 1200 rubla, teised 1500 rubla ja kõige heldemad  kirjasepad 2000 rubla peale määranud. L) Sillakohtu herrad ei pea edaspidi mitte enam mõisnikudest, waid talurahwast walitud saama. 7) Tartu suurkooli Eestikeele Lektori palk peab 1000 rubla peale tõstetud saama. 8) Tartu suurkooli peal peab üks Eestikeele Professor seatud saama ja edaspidi peab igaüks Eestikeele eksami tegema, kes kirikuõpetajaks ehk adwokatiks saada tahab. Nimetatud lehe kirjasaatjal ei ole teised ,rahwasoowid" tuttawad olnud, wõi tema ei ole neist kirjutada tahtnud, waid on aga niipalju laiemale ringkonnale teada annud, et ka teised kui ja nende käsualused natuke sellest aru saakfiwad, kuida maarahwast juhitakse. Meie omalt poolelt peame tunnistama, et meie mõne soowimisega täitsa ühel meelel oleme, kui meie ka aru saada ei suuda, mis maarahwal sellega tegemist on, ehk kuida maarahwas üleüldse seesuguse mõtte peale sattus. Teised ,rahwasoowid" nende seast, ei ole küll wist mitte auusa ja mõistliku Eesti rahwa südameS tärkanud, waid meeste südames, kes oma enese ja teiste õnnetuseks wõeralmaal  käinud ja seal Mostiga ja teiste seesuguste segapäise  Sozialdemokratlastega tuttawaks saanud on. Ehk need on ka mõne mehe mõtted, kelle kadedus nende päid õiguse ja rahwa kasu kohta segaseks tegi. Waatame kõiki üleüldse läbi, siis ei leia meie aga mitte üht, mis tõeste maarahwa kohaline oleks. Teede sillutamise kohta on meil seda tähendada,  mida juba enne tähendanud oleme, et sellest seal juttu olla ei wõi, kuS talukohad juba ära müüdud on. Kõige wähemast Eestimaa kubermangus, mille asjadega meie täitsa tuttawad oleme, on kõik maksud ja koormad adrade järel iga päriskoha peale ühel mii iil ära arwatud, olgu mõisakohad ehk talukohad, ja nii palju kui meie kuulnud oleme, ei ole see ka Liiwimaa kubermangus  teisiti. Kus aga talukohad weel mõisniku omad on ja rendi peal seisawad, seal maksawad mõisaherrad kõige walla eest adrarahad, dessätint maksud ja mitmed teised maksud, mis puhta rahaga tasutud saawad. Peakfiwad  kõik maksud ja koormad, mis maa ja pinna peal seisawad, ühetasa ära jägatud saama, siis laugeks talukohtade  peale suurem koorm, kui see tänine oli. Maksude jagamisest tahame meie järgmises numres pitkemalt kirju- tada, kuida meie neid iseäralise arutegemise läbi leidnud oleme. K u e n d i k ii kohta on meil tähendada, et see Eestimaal  pea kusagil mõisa põlluks wõelud ei ole, waid kaS talurahwa käes rendi peal seisab, ehk kaS mõika sulaSte, nõndanimetatud moonaka kohtadeks muutelnd on. Need moonakad, keS endiste t«u mee Ste asemele aSlusiwad, need on aga meie teades ka maamehed, on meie kaaskodanikud, sugmvmnad ja usuwennad ja nendel on ka oma weiket kohta tarwiS, mille peal nende naesed ja lapsed põllutööd teemad. See oleks siis jo õige hale lugu, kui ,rahwamehed" neid. meie alamaid wendasi kõigest  maast paljaks riisuda ja neid palja rahapalga peale panna suudakstwad. Seda ei ole küll neil meie auulail kaaSkodanitudel mitte karta, sest nende kohad on Kõigekõrgemast  kinnitatud seaduse põhjusel asutatud, aga sel rahwameeSte ,rahwasoowil" on ükS teine pahandan? ja kurwastaw joon sees. See on see, et nemad rahivale midagi kirjatasku pistnud on, millest ülemad seaduse andjad  ja seaduse kaitsejad nüüd arwata wõiwad, et Eeski rahwas isegi ei tea, mida ta ,soowib". - Neid kohtasi wõib jo ikka ka olla, kus kuuendik tõeste mõisa põllu külge wõeti, aga neid kohtasi on palju rohkem, kus suured ja laiad nurmed seaduslikust, wanast mõisa maast reutkohtadeks  jäguind saiwad. Mis Teie nüüd arwate, kallid rahwamehed, kui möisntkudel kord meele tullekS, kiuStet kiuSlega tasuda, kui mõisnikud kõiki neid kohtasi häwtlada tahaksiwad, mida pärast wttmase taluseaduse kuulut.üuul mõisarnaa peale asutati? —On Teil. kallid rahwamehed,  on Teil küll himu ja on Teil jõudu, kõiki neid kibedaid  pisaraid ära waStata, mis siis suguioendade siinust jooksma saakfiwad? Lõpetame seda juttu ja ruttame wiiendema ,rahwasoomi" juure, sest kolmas ja neljas  on jo asjad, mis ilma ,rahwameeSte" tähtsa nõuula, ilma palwekirjata nõupidamise all seisawad. Wii es palme, mis mitte just Issameiest wõelud ei ole, tahab jälle kord meie Lutheruse usutunnistuse kirikut  natuke rööwida. Ütelge ometigi, ,rahwamehed". kes andis Teile õigust, Eesti rahwa nimel üht ,pa!wet" awaldada,  mis niisamati palujat teutab, kui see otsekohe rumal ja meeletu on? Kiriku maa on koguduse, on rahwa warandus, mille poole ometigi õiged rahwamehed on .ihkamist" nihutada ja oma kätt pista ei wõikS. Za mis see siis tähendab : , Talurahwale jagatud" —? Ja keS peaks seda maad saama, kas Wainu Aadu wõi Kõrwe Thomas? SaakS kiriku maa Wainu Aadule antud. si,s nuriseks Kõrwe ThomaS ja nurisekstwad teised ja neil oleks täitsa õigus nuriseda. Wõi tahawad ehk ,rahwamehed"  seda maad wahest omale wõtta ja oma ,odawa" hinnaga kõige waesemate ja auusamale" jellsitiiketele wälja rentida, see on kolm künni 5 rubla wakamaa pealt wõtta, ja seda koguni palja maa ja pinna eest ?! -- Kui nüüd seesugune patune ja meeletu palwe kõrgema ja Kõigekõrgema filma alla sattub ja Eestlaste soowikS nimetatud  saab, mis peab seal fits küll Eestlaste auusast mee. lest ja Eestlaste mõistusest arwatud saama? Ja see tuleb awaliku läbirääkimise alla ja ,rahwauiebed" on lelle eest hoolt kannud, et nüüd ehk juba mõtted mehed padema silmaga Eestlaste peale waatada wõiwad, kui nemad seda enne tegiwäd, sest ärritamine ja wiha kihutamine 'võib ikka natuke igale poole mõeduda. 3a need mehed wõiwad ehk selle palwe kõrwa oma tähendust teha ja see kõik wõlb Eestirahwa peale Kuluseks langeda. Kes tahab ja kes suudab seda ära waStata ja keS peseb EeSti nime sellest Kulusest nüüd puhtaks, millega .rahwamehed" seda auusat  nime SoziMemMWaSK ja KommuniftlaSK sekka rebinud on ? Et see meeletu foowiminc iialgi täidetud vi saa, seda on iseenesest mõiSta. Sellega ei ole muud tehtud, kui üksi aga rahwust tculatud ja nnrga-adwokatide taskuid rahwa rahaga täidetud. Ehk oleks aeg, et tõsised,  auusad'Eestlased oma häält Wtakfiwad ja tunuiSlatsiivad.  et neil selle toorusega, rumalusega ja halpufega tegemist ei ole? Et Eestikeele Lektor suuremat palka saaks ja et Tartu suurkoolis EeslikeeU õpetatud saaks, seda oleks jo wäga soowida, aga meie arwame, et see mitte maarahwa afi ei ole ja et Senatoril sellega ka wist ühtigi tegemist ei ole. Olgu selleft tüll. Lugejad näevad juba kust poolt m«d ,palwed" tulewad, mida rahwa ktrjakottt topiti. Omalt maalt. Tallinnast. Meie leiame hulga kirjast, GeSli rahwa parema poegade käest, mida ükShaawal, kuida mahutada  suudame, tanuga tarwitame. Esiteks leidku järgmine  tiri WiljandimaM, aset. Walwagem ja pange aega tähele. , Eesti PoStimeeS" kirjutab omaS 33 numbris, et tema Sõlwatt. Somtteinile ja Part Äuijale, keS kulm tn,., knnn.mnd oli>r, lühidell waSlata tahab. Ootku werl u,llus»-. Nnül.pnib kurze kirjüsid, kui need on, tuleb we-t, '! nui unik.' uniil waSiuft anda et tuleks ja ühekorraga  ! ergem waõtala oletS. Neil on ka täieSle õiguS köe eest iileo.idluda ja jnlgeSte, kartmata tõele anu anda, aga mitte niisuguse õpetatud EeSlt Doktorile, 'es tülikihutamiseS,  kiusu ia jonniajamiseS weel suuremat auunime soowib ärateeniva. Auu kellele anu anda tuleb, aga igaühele  omast kohast. Meie ei mõista arwata, kuidaS üks meeS, keS ennak õpetatud EeSti Doktoriks nimetab, ennast niisuguse r. idamai mu tööriistaks on annud, miS enam seadu,i  ega sniilissn meelt auusakS et pea, waid seda Mk zatgadc aita tabad tallata. Püüdmise poolest wõikS Dr. Hr'.!-!anu'> tuli f-dukajate peameheks nimetada, tui mitte peale leda meel me ui ei oleks, keS kihutamtSte ja ärritauliõte  ieeS rohttm eiawust üleS on näitnud. Nenda püüab siis la , PoAimeeS" igale kirjale, miS talle kättesaadetud  ja inis menes tülis ja lauses mõnda rahul oleuijic  ia lepilusc lena awaidab. oma wihawsenu ,kihutuSkiilutV  iradele ajada, siil lee ou tema eluõhk. Nenda kirjutab uls .Eesti Pvõtii«(h.'" kirjasaalja Lääne maakonnast  t , Meie kiriku juures ou ka laenuraamatukogu, uns toetaja iiõuul ja teui paari aasta eest eluSse lõufiS." Seda aga ei Ivtl uieic Doktor mitte sallida, et Lutheruie  uiutuunistule lirikuepelazatest mtdagi head üteldakse, maid kirjutad padisel mldamaeuu tujul kirikuõpetajate waSta : ..See eu leure epelaia, lellest seda kuuleme, muidu on ruaiuiste õpetajad raaiuatukogude masla, sest need pidada !',ig uu'! mõllid r>chwa sekka sünni lama." KaS ei peaks Drkleril seda lirjutades häbipnaa palgesse tõuSma. MiS pUued need peaknmod olesua, mida õpetajad rahwa  !e keelatumad, ieda laiab ~Eesti Postimees" igakord fkletamaia. Auusmtud drrro Doktor, nimetage ometigi üdt õpetaja!, kes , laaiuatukegude" ehk ühegi hea asutuse waslane eteks Seda ei ole meie weel kuulnud, M tui EeSti Postini res" seda teab, ms nimetagu neid awalikull,  et kõik seda teada saaksiwad, aga ärgu waritsegu mitte pöesa tagant. Seda aga teame meie tüll, et õpetajad,