lecs hakkas tuliselt leierkasti wänti keerutama ja teine kõigest jõust barabanni lõhkuma, et niisugune põrgu kisa lahti oli, kas jaose metsa ! -- Ja see oligi see kuulutud muusik, barabanni saatusel. Saand maewalt tund aega õues niisugune  kisa olnud, sääl hakkas teine etendus toas pääle. Inimesed jooksiwad kõik tuppa; aga mis kole pilt sääl ees oli. Suur kari soldatid oliwad karwupidi koos ja lõhkusid püssi tikkudega üht teist, et mitmel näod juba merised oliwad. Igaüks  kellel wähcgi tcrwed liikmed armsad oliwad katsusiwad et aga linna tagasi said. See oligi siis see „Kasperl teater." Ja niisugune riidlemine ja peksmine tuuris künni ööseni, kus enamast kõik meriste peadega koju läksid. Mis peaks nüüd üks mõistlik inimene kõige selle pidu kohta arwama, kas halwaks wöi heaks kiitma? Armsad Kuresaarlased! kes peaks küll seda heaks kiitma, et juba suurde pühade esimist püha, mis iseäranis kallimaks peetakse, niisuguse roppu kohta minemisega teatakse! kas ci oleks parem, kui igaüks kodu oleks omadega ja pühitseks  tasasel wiisil pühasid. Niisuguse riidlemist ja peksmist on jo sääl alati, iseäranis weel, kui sääl midagi pidu peab olema. Noored mehed, kellel ühe teisega midagi tüli kusgil on juhtunud, lähemad just sellepärast senna, et sääl, kui pead juba palamaks on saanud, siis omad mõlad ära maksawad. Üleüldse ütelda : mis pidu wõib ühes kõrtsi kohas ära pidada, kus kõiki seltsi inimesi koos on ja kus ühtegi walitsejad ega korrapidajad ei ole? Nii peeti siis sääl esimise püha õhtul seda „suurt rahwa pidu." Ja ma loodan, et mitmed niisugustest „pidudest" ennast eemale hoijawad, kellel wähegi oma auutundmtst on! Kihelkonnal. Pidula wallaS jäi sel kewadel üks 23 aastane mees nõdrameeleliseks. Arwetakse  et ta selle haiguse merest saanud, kui ta turist (turski) püüdmas käinud ehk ühest endisest hoobist, mida ta pähe saanud. Ta jäänud oma meele poolest nn põõratsekS, et latsareti wiies tohter utlenud: Niisugust hullu pole ma weel enne nämud. Hmtagu mere pääl ikka üleliia külmetampe ee>i. Jaanis põles jaanikuu 8. ja 9. päewal Karosoo päälmine mets ja sääl ümbruses olewate Hindu küla meeste soo ja paju heinamaade rohi ja põõsad ära. Agarate Maasi walla ametnikude käsul ja juhil surus rahwa hulk tule ära, mis weel suuremat kahju oleks teinud. Tule ase on arwata üks ruutwcrst, tule hakkamine teadmata. Kalasaak oli Jaani rannas sel aastal õige kchwa. Muhust. Nüüd on kalapüüd juba suuremalt  jaolt lõpukorral. Mõrrad on enamiste kõik ivälja wõetud, wõrkudega püütakse weel. Kalasaak on minema aastast wähem, mõned üksikud  on mõrdadega rohkesti saanud, nõnda sai üks Kuiwastu walla meeS mõrdadega kewade püüu hakkatusel ühel homikul õv tündrit räimi. Suurema osa püüdjate saak on kehwa olnud. Hiljuti ajas torm ühe uppunud mehe Wõlla küla alla määle, näitas et ta juba kaua aega meres on olnud. Arwamise järele peeti teda ühe Sõrme la ema meheks, ta sai Hellama Wcne kiriku surnu aida maha maetud. A. H. Riiast. Lätlaste laulupidu sai jaanikuu 19. kuni 22. päewani ära peetud. Kokku oliivad tulnud: Liiwimaalt 61, Kuuramaalt 42 ja linnadest 9 laulukoori, lauljate hulk olnud 3200. Laulud saiwad meeste- ja segakooris laultud; ka laUlstwad naisterühmad üksi Läti wanu rahwuslikusid laulusid, kus üks ees ajas ning teised järele: just niisamuti, kui Eesti emmcdgi ome pulma laulusid laulawad. Wana-rahwa laulud olimad õige ilusad; muu laulude üle ci jõua ma siin otsust anda. Wäga ilus oli see, et Läti neiud ja noorikud suuremast osast lihtsate maa riietega oliivad pidule tulnud ; ühe koori neidudel nähti iseäralikud weidrad riided olewat. mis küll üks mälestus manast ajast wõis olla. Õrnem sugu oli laulupõrmandal ette rinda seatud, kes oma walgete särkidega ja põlledega kui paastu aegne helendaw lume hang ja oma ilusate kaela ehistega ja mitme karwalistest maa lilledest punutud  pärgadega, mis neil peas oliwad, kui enne Jaani päewanc lille peenar wälja paistis ütlen meel: see oli maga ilus! Ka oli õrnema sugu hääl oma puhta kõla poolest tähelepanemise wäärt, mis nagu sõrmedest (pasunast. Saaremaa murdel r luiksarwedest) üle kõige kõlas. Läti naisterahwaste hääl wõib küll sellepärast nii ilus ja kõlaw olla, et nad sääl mitte nii rasked tööd ei tee ja talwel ennast nii ei külmeta, nagu Saaremaa õrnsugu. Kui suurel wiisil Lätlased oma Ui. laulupidu on ettewalmistanud, olgu siin meel ööldudi Maja, kus laulud saiwad laultud, oli laudadest kroonu mäe Zpimise platsi xääle ehitatud. Ärgu aga mõtelgu keegi, et see üks laudadest kuur oli. Oi wennikesed ja õekesed! See maja oli küll laudadest tehtud, aga selle suurus oli kole. Kui keegi „Saarlase" lugejatest ajawiitcks jalutama läheb, siis möötkü ta tublide mehe sammudega ühe platsi 150 sammu pitkaks, ja sada sammu laiaks, siis on tal Lätlaste laulu maja suurune rahwa seisu koht käes, ning selle seisu koha otsa meel ühe platsi: 20 sammu pitkute ja 40 sammu laiuti; see on lauljate seisu koht ; maja suur ruum oli arwata 12 sülda; laulu põrmand oli 13 astega. Ümber selle suure hoone oli kaugelt läbi ehitatud kahe sülla kõrgune laudadest aid, nii et ümber maja rahwas lahkesti jalutada mõis. Selle hoone ehitus maksnud tuhat rubla; kõik laulupeo kulud arwetakse 20 tuhande rubla alla. Rahwast oli igal pidu pöewal, see suur hoone ja selle ümbrus (hoow) puu püsti täis, arwata wõib et selle läbi kõik ehituse kulud auusaSti maksetud saamad. Mis ütleb sarnane laulupidu Eestlastele ja ka Saarlastele? Pceterburgist. -h, Riigi teadustaja" toob ühe prof. Rode tähele panemise lehma lüpsi kohta, kas neid 2 ehk 3 korda waja päewas lüpsa on. Ammust ajast oli juba see arwamine, kui lehma päewas 3 korda lüpsetakse, et ta siis rohkem piima annab, aga see piini on lahjam. Nüüd on aga Taanimaa põllutöö professor seda tähele pannud, et kolm kord lehma piima päewas lüpsa ei rohkenda mitte üksi piima maid weel teeb piima paremaks ja rammusamaks. Ta käskis 12 päewa lehmi 3 kord päewäs: hom. kell S, lõuna kell 12 ja õhtu kell 7 ehk 3 lüpsa. Teised 12 päewa käskis ta kaks korda päewas lüpsa: kell b hom. ja kell 7 õhtu. Lüpsmise järeldus olnud nüüd see, et kui kolm kord päewas lüpsetud, siis saadud palju rohkem piima ja selle piima fess olnud wõi jägusi rohkem. Seespidiste asjade Ministeriumi ametlikkude sõnumite järel on Wene riigi talwewiljapõldude  seisukord jürgm i n e: Head lotused talwewilja leikuse paale on 17 kubermangus; 17 kubermangus oliwad talwewiljapõllud muist head, muist keskmised; 18 kubermangus, nende keskis ka Eestimaa, Aiwimaa ja Kuramaa, oliwad talwewilja-põllud läbistiku keskmised; 7 kubermangus,  Kurskis, Wolhpnias, Wilnas. Witebskis, KalischiS, Lomjhas ja Lublinis on talwewiljapõllud  muist keskmised, muist waewalissd. Selle aasta 15 Juulil saab kõikis Weueriikis  Wenelaste SOO aastast ristimiselt  ä e w a Pühitsetud, kõige suurema iluga KijewiS- Peterburgi linnawalitsuS on nõuuks wõtnud püha suurwürst Wladimiri unne pääle 25 uut Elementar-kooli asutada; seaduseks tehta, et kooli algusel palme sees püha Wladimiri nimi kohe püha Kyrilli ja Methodiuse nime järele nimetatud saab, ja Slawi heategewa seltsi poolt wälja autud „Püha Wladimiri elukäik" 12,000 eksemplaris  linna koolilaste sekka wälja jagada. Ise- äranis tegew selle pidu ettewalmistamises on kindral adjutant krahw Jgnatjew. Smolenskist tulewad sõnumed, et sääl niisugune  nali olnud, kelle sarnast weel üksi AmerikaS wõis loota. Keegi noor ja auusast perekonnast naisterahwas soowis ennast wäljaloosimisega mehele. Selle tarwis otiwad ka agentid tellitud, kes loosi pilletid mälja kaupleks. Loosimise summa oli 5000 rubla. Iga pilet maksis 5 rubla. Wõitja oleks siis pruudi 5000 rublaga saanud, aga kui ta seda ei oleks soowinud, siis wõis ta ka oma õiguse ära müüa. Kui aga pruut ei oleks soowinud seda õnneliku wõtjad, siis oleks ta poole raha loosi summast wõitjale pidanud andma ja sellest lahkuma. Mitmed oliwad juba loosi piletid ostnud, aga walitsus saanud enne wälja loosimist sellest seaduse wastalisest teost kuulda ja teinud talle lõpu. Teine niisugune raha „sehwt" tuleb ühes proua Ugretschikow-Trebinskoi juures ette. See kuulutas Odessa lehtedes, et ta olla oma tütardega ühe suure päranduse pärija, kellest 15 milljoni Londoni pankades olla ja mitmed mõisad Türgi, Jtalia, Austria ja teistes maades. Nüüd kutsub see proua neid, kes seda waranduse pärimesi  protsessi oma pääle soowiwad wõtta ja lubab neile suurt maksu. Oma kulutused mahutas ta kõige riikide ajalehtedes ja palub soowijaid ühes sooivi kirjaga ka postmarki ligi saata. Mitmed miljonid ja kopikulised postmargid! Smolenski kubermangus on öösel «aSta Mai k. p. 4 graadi külma olnud, mis wiljapuuaidades  wäga palju kahju teinud. Poolamaalt. Poolamaal on Nowy- Dwori linnas hirmus tulekahju olnud. Ülepea on 134 maja maha põlenud, wäga palju inimesi on kõigist omast ilma jäänud ja wilctsuS on wäga suur. Wäljamaalt. Wenc- ja Saksamaa wahel näitab praeguse  seisu ja lootuse järele ka Saksamaa uue walitseja, keiser Wilhelm H. ajal rahu asuma jääma. Seda soowi ja seda lootust awaldaS ka Wilhelm H. ise Wene suurwürsti Wladimiri wastu, kes endise keisri matusel Berlinis käis. Seda soomib muidugi ka Wenemaa. Berlinist tagasi tulles sõitis suurwürst Wladimir 14. Juunil Pecterburgist jälle ära, et Wilna ja Warssawi piirikondade sõjawägesi ja sõjakindlusi Kõigekõrgema käsu pääle üle waadata. SuurwürStiga ühes reisisiwad mitmed kõrged sõjawägede ülemad. Poolamaal seiswate mägede ülemaailmselt saada suurwürst ka Moskwa piirikonna wägesi ja kindlusi üle maatama minema. Ka rahu lootuse ajal peab riigi kaitsemiseks malmis seistama. Graschdanin ütleb Peeterburgi kõrgemates kohtades juttusi liikumas olema, et uus Saksa keiser Juuli kuul Peeterburgisse wõcrsile saada tulema. Saksamaalt. Saksamaal on leina kaja keisri surma üle ju tagasi jäänud; selle wastu on aga kõik suud ja suled agarasti ametis, uue keisri kuulutust läbirääkimaS ja selle kohta oma arwamisi ja lootusi awaldamas. Noh, arwamised on ju awarad ja lootus hää mees! Et kuulutuses palju otsekohe ei ole üteldud, maid ainult walitsuse põhjusmõte ära määratud, siis püüab iga erakond,  iga seltskond, iga ajaleht neid sõnu just wälja otsida ja nende pääle rõhku panna, mis neile kõige enam meeldiwad- Et aga uus keiser oma mõlemate ees käijate maimus on «valitseda lubanud, siis loodetakse ka, et tema nende püüdmisi ja sihtisi oma maliisuses ühendama saab. Arivatakse.  et ta wiimse aasta secS raskete katsumist? alt palju on õppinud ja nüüd enam ettewalmiSlamaia  troonile ei astu. Riigipäew on 13. juuniks za maapäcw 16. juuniks kokku kutsutud. Neid saab siis keiser ise troonikõnega aivama