aSjast wsikfivad osa võtta, kes seda tahawad, seks avaldan järgmise seletuse ja ettepaneku: «Stenografiz õpetuS" ilmus kolm aaStat tagasi. Sest ajast saadik olen ikka peale oma tööd mõttrpingiS hööweldannd ja terassulrga viilinud' ta on nüid hoopis nägusam ja ladusum. Efibtsa oli mull nõuuks, muudatusi  ja parandusi raamatu lisaks välja anda, sest seda ehk oleksin veel „oma kuluga" (s. o. uue laenuga) ära toimetada jaksanud. Aga see jäi tegemata, sest et sellest uutele õppijatele segadust kartsin välja siginevat. Kiirkirja õpetuse olen üleüldse üsna uues järjes kokku liitnud, nii et ikka üks Spetussamm töisest loomulikult välja kasvab; nõnda on õppijal koguni hõlbus asjast jagu saada, nagu seda juba mitmet puhku katseteel olen näha saanud. Minevase aasta vältusel pidi terve kiirkirja  SpetuS sellel uuendatud kujul ühe ajalehe lisana ilmuma ja esiots ilmuS juba, aga kahju! asi jäi ja jäigi lossi. Pärast seda olen senna ja tänna püidnud selle õpetuse  ilmumisele teed otsida, aga ikka asjata. Mõnelt poolt sain koguni vastuseks, et see „liig vara" olevat, Eesti keele tarvis kiirkirja pakkuda, seda „tarvidust„ ei olevat veel olemas. Mis niisugusest arvamisest arvata?! Eks sedamööda ole ju mõndagi asja meie maal liig vara tarvitama hakatud, näituseks aurujõuudu, sest kõigesuguste  masinate tarvitamise läbi jäeb ju kehajõuudu palju üle: inimestel ja weoloomadel ei ole enam küllalt tööd ega teenistust? Aga Eesti keel on ommeti alles üks elav keel, sest neid inimesi, kes seda keelt räägivad, on maailmas ommeti vähemast uks miljon elamas ja nende hulgas on kaugelt suurem osa, kellel oma mõtete avaldamiseks üksnes Eesti keel käe pärast on, niisama on neist suurem osa ka kirjutuskunSti tundjad ja tarvitajad  ja Euroopa riikide seaduste järele piavad ju kõik seda kunsti juba maast madalast tundma ja tarvitama õppima. Ja Eesti keelt ja kirja tarvitatakse meie maal ommeti ka avalikus elus: kohtus, kirikus, koolis, seltsides,  ajalehtedes jne. Kas see siis tõeste patt piaks olema, kui ka Eesti keele kirjutaja kiirkirja varal kõnet ja rääkimist sõna sõnalt järele kirjutab, näituseks protokolli  kirjutades, ehk oma mõtete voogu ilma takistamata paberi peale takistab, näituseks jutlusi, kõnet, raamatut kirja pannes? Wöi kui see nüid veel mitte tarvitus ei ole, mitmendamal oastasajqk piaks see fiiS tarvituseks saama? Neeb> kellel minu kiirkiri kätte õpitud, on ära proovinud  ja tunnistavad, et kirjutaja selle kiirkirja varal minutis vähemast 60 sõna lahedast? võib kirrja panna. See on õige. Pealegi võib kirjutaja seda kirrja tundide kaupa ühtesoodu kirjutada, ilma et käsi ära väsiks, kuna päriskirja kirjutades käsi juba esimese pooletunni järele puhkust ihaldab ja pärast ikka sagedamalt. Wahe on näituseks ka, kas keegi ühe 7 kopikalise kirja valmistab, või sellesama kirjasisu lihtlabase 3 kopikalise postkaardi peale ära mahutab. Mis nüid teha? Kuidas saab uuendatud kiirkirja väljaandmine võimalikuks? Üht nõuu ehk võiH veel katsuda, ja seda panen siin auuliStele ajalehe lugejatele ette: see on ettetellimine. Esiteks ja seekord soovin ja palun üksueS seda, et igaüks mulle postkaardiga lahkeste teataks, et ta kiirkirja uut trükki enesele saab tellima. Kui siis nähtavale tuleb, et tarviline rahasumma (3 —4 sada rbl.) sell teel saaks kokku tulema, siis saaksin ajalehtede  läbi uuesti paluma: Töiseks, et iga tellija raha iga tellitud eksemplari eest 1 rbl. ära saadaks. Kui see saab sündima, siis algab kohe trükk ja saadan tellijatele postiga kätte kas järjest iga Spetussammu, või pärast trüki lõpetust terve köidetud raamatu, nõnda kuidaS keegi soovib. Loodan, et Teie, auuline Sakala toimetaja, selle aSja poolt olete, ja palun kõiki, mulle viibimata õige rohkeSte postkaardiks! tellimisi kätte saata! Auustamisega Tartus, 27. Mail IBSS. J. Kurrik. Adr.: Jaama uul. 6. Tartu Maakonnast. Neerutist kirjutataks? „Olewikule",  et selle vallavalitsus otsuseks teinud; et iga mees, kes passita inimese selle valla piirist valitsuse ette toob, saab 3 rubla, ja keS hobusevarga kätte saab, see saab 5 rubla. Wäga hea! Walgas on kroonu asutusi, nagu telegrahwi ja posti konturit ja kreiskooli ülemkohtunik Perewoshtshikov ülevaatamaS käinud. Ka mujale maakötttta linnadesse on ülevaatajad Ritast välja saadetud. Riiast. „Rig. Zeit." kirjutab, et 16. m. k. p. ministrite komitee otsuseks teinud, Liiwimaa raudtee ehitamist  esiotsa seisma jätta, sest enne piab riiMäMsUS ise järele uurima, kuda viisi ehitamist ja kuhu teda sünnis, ettewõtta on. Seega jäewad siis need mitmesugused raudtee  saamise lootused jälle mõneks ajaks seisma. Nõnda kudaS pealinnast ühe Moskwa Wene keeli ajalehele teatatakse, on riigiwalitsuses asi juba kindlaks tehtud, et Balti kubermangude rahwa-koolid riigi koolide-ministeeriumi alla saawad pandud. Riia linna waeteeniStuse komisjonile on senati kohus oma ukaasi läbi käsu annud, et sea! Wene keel ammetlik ja pruugitaw keel piab olema. „Zeitung linnale ja maale" kirjutab, et selles käsus põhjendatud olla, et sarnane käsk rewideerija senatori salanõuuniku ManaSsein'i  ettepanemise peate antud, mis ka kõikide töiste komisjonidesse  puutunud, aga parast kubermangu komisjonile lubatud, seal maakondade komisjonides, kuS Wene keele pruukimine wõimatu, muid keeli tarwitada. Seda luba ei antud aga Riia linna komisjonile mitte, kelle saadikud nõnda palju Wene keelt piawad mõistma. Riia linnas oli sennini 4 linna-arsti ammetis ja on wolinikude kogu nüid wcei 2 juure walitenud. Dr. Heerwagen ja Dr. Wichert. Tähtis uus seadus. Liimi kubermangu walitsus kuulutab järgmist uut seadust, mis 15. Jaanuaril riiginõuukogust  ja senati seaduse andmise jaust kinnitatud ja mis riigi wäeteeniötuse seadust § 45 nõnda muudab: 1) Enne kümne aasta wanadust kasulaste wõtmist wõib kodanikud? seisuses edespidi ainult kameralhoowi kinnituse  ja talupoegade juures wallakogude tõeks tunnistamise peale toimetada, et laps ka kohe uue wanemate perekonda wastu on wõetud saanud. Ka piawad sarnased kasulaste sissekirjutused, mis sennini toimetatud, nüid talupoegade wallakogude poolest kinnitatud saama, et kasulaps enne kümme aastat wanaks saamist wõera wanemate perekonda wastu on wõetud. Neid tunnistusi wõib ka wäeteenistuse seaduse 8 203 põhjusel läbi kasuda, kas nad õiged on. 2) On maa-kogukondade seadust 8 57 (IX. Riigi seaduse raamatus iseäraline lisakiri) nõnda täiendada: SelleS paragrahwis nimetatud raamatusse piawad talupoegade  kasulaste wötmiste üle, wallakogu otsused ammetlikult  sissekirjutatama ja et nemad uute perekondadesse wastu wõetud ja üleskirjutatud on saanud. Baltiska linnal ja Palla mõisa omanikul oli juba kaua aega üks protsess eeS, kumba päralt sealne rand ja karjamaa on. Wiimaks mõistis senati kohus, et linna ja mere wahe rand ja linna kindluse wahelt maa Palla mõisaomaniku kätte piab jäema ja karjamaad ida ja lõuna poolt linna, linnale. Selle peale palunud linn Kõrge riigiwalitsuse käest abi, et äraläwud maad tagafi wsikS osta. Nüid on ka Kõrge Keisri Härra käsu peale kuulutatud, et linnale 256 dessätini maad juure antakse, mis linna edenemisele kasu saab tooma. Tallinnast kirjutab „Walgus", kuda iseäranis Tallinna Wene ja Eesti elanikud uut TallintOinaa kuberneri härrat, würst ShahowSkoid iseäralise rõõmu ja auuStamisega  waStu on wõtnud. 26. Mail on kuberner hommikuse postirongiga Tallinnasse jõudnud, kus teda kõige pealt kõik ammetnikud terwitanud. Ohtu läinud Wene kaupmeeste kogu uut kubermangu walitsejat teretama ja nende eesotsas annud kaupmees Demin soola ja leiwa. Seepeale laulnud Wene laulu selts „GuSli" suures lossi saalis ja seal juures. anUud linnawolinik A. Czumikvf würsti prouale lille kimbu. Selle aja sees oliwad Eesti laulu selts „LootuS" ja maalt Jüri kihelkonna lauljad, wiimased ilusaste rcchwa rudis, kuberneri lossi ette oma lipudega tulnud ja seisma jäenud. Rongis olnud 366 seltsi ja koori liiget ja peale seda rohkeste lisna rahwast. ESmalt läinud seltside eestseisused kuberneri härra jutule, kus „Lootuse" auupresident linnawolinik ThomaS Jakobson  seltsi nimel uue kuberneri härrale soola ja lciwa andis, ka lühikese soja teretusekõne pidas ja laulu kooridele  laulmise luba palus. Dr. Rosenthal andis ka seltside nimel suure lille kimbu würSti prouale ja soowis, et würsti-proual uue elukoha wastu nõndasama lõbus meel ja armastus kaswaks, nagu päikese paistel lilled kosuwad. Würsti paar tänas lahkeste ja kuulasiwad akna äärest Eesti kooride EeSti laulu: Seisa mu isamaa! Seepeale laulstwad koorid ka üksikult ja siis tänas kuberneri härra, mispeale hurraa hüiti ja kõik koosolejad laulstwad mitme sadade healtega: Ta elagu! Kõik oliwad waimustatud, et oma unt kubermangu wanemat teretada wõisiwad ja weel kaua ööni keStiS Wene Eesti seltside teretuse päewa pühitsemiseks lõbus koosolemine ja pidu, kuS klaasid uue ammetniku terviseks kokku kõlisesivad. Hra. J. Körw teatab omas leheS, et tema ~St. Peterburgi kewadise teatamisega rahul ei saa jäema ja lubab laimajat pealinna kriminal-kohtu kätte anda. Mõeldud Saksa lehe laimdus on meie lugejatele  ju endistest teatetest tuttaw, midas ta ka ise juba warSti tühjaks pidi tegema, aga mis siiski raSke eksimine ja ligimese auu awalik riistlMise katse on ja waljut karistust  pärik teadustakse, et uue Eesti kuberneri würst ShahowSkile mõned ammetnikud mõnesuguste  kohuSte täitmiseks abiks antawat. Riigi-nõuukogu otsuse järele saab Eestimaa kubermangu  prokurörile 2 abilist ammetise seatud. Ka on sellessamas otsuses kinnitatud, et Kuuramaa ja Eestimaa prokurööride palgad kõrgendatud piawad saama. „Rev. Bevb." järele on Ülemiste järwest leitenant  Orehow'i surnukeha jalgupidi liiwa sees leitud, keS minewal sügisel ratsasõidul õnnetuseSse sattuS. 9. Mail pidasiwad Walgemere ja Õuega polgud jalgwäe diwisjonist harjunud wiifil oma polgupidu. Selleks päewakS on Keiserlik Majesteet ja kõik Keiserlik perekond nimetatud polkufi telegrahwi teel terwitanud. Rakverest. Eestimaa kubermangu walitsus on walitsewa  senati otsust, millejärele Greeka-Oigeusu talupojad Luteri kirikute ega kirikhärradele matsust ei pruugi maksa, mõisa ja wallawalitsustele teada annud. Wäljarändamised riigi sisemiste kubermangudesse minewat wahepidamata edasi. MõneS kohas vlewat juba tööjõuude puudust tunda. Hiljuti ott jälle 5 waguni täit wäljarändajaid oma isamaale selga pöörnud ja Suhum-KaleeSse läinud. Jõhwist. 9. Mail on Jshwi jaamaS üks mees Kangur oma enese ettewaatamata oleku läbi raudtee rövpade peale langenud ja wagunite all puruks pigistatud. Pihkvast. Nikolski kalakaSwatuse juhataja professor Grimm on Pihkwa linnawalitsusele 26,666 noort lõhekala  ilma rahata anda lubanud, kui linnawalitsus nõude ja wedamise kulusid ise oma peale tahaks wõtta. Muidugi wõttis linnawalitsus selle pakkumise rõõmuga 2B. Aprillil läksiwad linnawalitsuse liikmed aurulaewaga Welikaja  jõe suhu, kus Gladishi saare ligidal noor kude merde lasti, kes kohe rõõmsaste ära ujus. Selle kõlarikkuse  hoolsa kaSwatamisega loodetakse sealse paksult elawa rahwa-arwu elukorra paranemist. Juba nüid on kalamehed  õige suuri kalu kinnipüidnud, keda endistel aastatel kudemiseks wette lasti. Peeterbnrgist. Suurwürst Wladimir, kes pealinna sõawagede ülem komandöör on, läinud mujale riigi rajadesse  sõawäge ülewaawma ja on ülemjuhatust sennikS kindral Kvstanda kätte annud. Suurwürst on juba Ostrowi jõuudnud. Keisri Härra koja- ja sõawägede ülem-käsuandja O. von Richter on pealinna jõuudnud ja oma tallitust uueSte peale hakanud. Juuni-kuu algusel jSuudiS sisemiste aSjade minister graf Tolstvi kaunis terwise juureS kodu. Aga jäewat lühikeseks ajaks siia, sest et tema, oma arStija prof. Saharjewi  foowi järele, suweks maale oma mSisa peale elama saada minema. Suurwürst Michael Rikolajewitshi asemelle, keS Saksamaale reisis, on riigisekretär baron Nikolai riigi nöuukogu presitendiks' kinnitatud. Kord nimetasime, et tollimaksu körgendamise pärast seinapaberite wabrikant G. Rieks Soomemaalt ära Peetcrburgi tahtis tulla, kuhu tema ka juba oma wabriku jauks ühe tarwilise maja oli ostnud. Nüid on aga mitmed Wene wabrikandid uut naabrit Soomest nõnda kartma hakkanud, et temale 20,000 rubla selle eest pakkunud, et tema mitte enam Wenemaale ei tuleks, ega nende tööd ei wähendaks. Saab näha, kaS Soomlane  pakkumist wastu wõtab ehk kõigest sest hoolimata oma õnne töö hooleks jätab, mis igaS tallituses õigem asi on. „Nowostile" teadustatakse, et ministeeriumis üks iseäraline kommiSjon asutatud, laewasi läbiwaadata ja sõalaewadest neid, mis sõakäigule mitte kõlblikud, waid aga sadama tarwitusekS pruugitakse, ära lahutada ja ära müija, kuna nende asemelle sadama tarwituseks edespidi eraaurulaewu üirida mõeldakse. Sõakäigule kölbmata laewade  ostmises saada endiste meremäe ohwitseridelle eesõigus  antud ja pidada nemad neid laewu hea tingimistega omandada saama. SeaduS, mitte järele üksnes Wene riigi alamad ja Wene keele kõnelejad raudtee ammetuikudekS saada wõiwad, pidada, kuida „Noe«. kuuleb, pia maksmaks tehtud. Sellesama seaduse järele wõiwad ka naesterahwad järgmiste raudteede ammetide peale saada seatud: mõnesuguste kohuSte täitmiseks teede walitsuSte konturisse, jaamade kassapidajateks, konturiStidekS, reisijate  ja kauba konturitcsse, kirjutajateks, telegrahwiStideks ja wiimakS tmvahtideW Soomemaalt, üks Juut on kaks tütarlast Soomemaalt  wäljameelitayud ja neid PeterburgiShe ühe kiudrali juure teenistusesse lubanud tuua. Uks reisija, kes tee peal tüdrukutega juttu puhuS, märkas, et Juudil asjakvrdasaatmiseS  mitte õiglased mõtted ei wõinud olla, sest uulits, kus tähendud kindral pidi elama, üks neist kõige halwa tähenduslikumatest pealinna uulitsatest oli. Ta teatas oma kahtlust eesmalt tütarlastele ja kui need selle läbi suureste ahastusesse sattusiwad, sest et kõik nende passid ja ülespidamise tunnistused Juudi käeS oliwad, telegrahweeris selleüle Peterburgisse jaama politseile. Kui rong oma sihile oli jõudnud, wõttiS politsei neid waöra ja nõudis Jnudilt aru. Seal läks aga Juudil õnneks 23. Sakala. 1885