 ja rehed maha; 17 hobust ja SMS shakkt rukki ja nisu wihku on sisse jäänud. Jekaterinoslawist. Heinakuu 31. pääwal riisufiwad neli talupoega kolm Juuti wälja, keS kaubaga linnast tuliwad;  wedasiwad neid metsa, «võtfiwad nende riided seljast ja pekfiwad neid läbi. Need neli meest ja kuuS teist, kelle juureS rööwitud kaupa letti, on kinni «võetud ja kohtu alla saadetud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Miuewal nädalil oli Keisri käsu peale Rilgipääw iseäraliseks nõuupidamisekS kokku kutsutud. Rahwa keSkiS oli jutlust tõõtetud. et riigiwalilsuS sõeawäe kuludeks rohkeni raha tarwitakS, kui eeSarwuS üleS pandud oli. Mitmesugused sõea sõnumid oliwad palju kihinat sigitanud ja sellepärast tuli rohkem Riigipääwa saadikuid kokku, kui arwali. Ette pandud ei saanud aga palju muud, kui uuS kaubaajamtse lepitus Spaaniaga, mida riigiwalitfus teinud ja osalt ka juba makSwakS pannud oli. Selle lepituse järel maksab edaõptdi SpaaniaS ka see spiriius tolli, mida Hamburgist suma saadetakse, kui see mitte Saksamaa wabrttuteS  põletatud ei ole. Täniue ostfiwad Hamburgi kaubamajad Wenemaalt, nimelt Vallimaa kubermangudest wäga palju puhastamata spiritust, puhastastwad seda oma «vabrikutes ja saatstwad siis, kui Saksamaa kaupa, ilma tollita Spaania maale, kus seda kobarmarja «viina tugewamaks  tegemiseks tarwitakse. See peab nüüd kaduma. Wenemaalt Hamburgi kaudu SpaaniaSse «veetud spiritus peab edaspidi tolli maksma. Sellest woikõ Wenemaa kaubaajmnisele küll oma jägu kahju tulla ja Wenemaa wõikö ennast selle üle natuke pahanda, aga Saksamaa põllumehed on seda tungiwalt pärinud, et nende kauba hinnad mitte wõera kauba läbi alamale rusutud ei saaks, ja iga riigiwalitsuse ülem kohuS on muidugi, kõige pealt oma ritgtkvdamkude tarwituSte eest hoolt kanda.  Riigipääw  aõtuS Neljapääwal kokku, «võttis selle ja ühe teise seaduse wasta, mis üksi riigi seespidise majapidamise külge puudub, ja sai fliS Laupääival, Keisri käsu peale, jälle lõpetatud. Kõrgematest sõeawäe kuludest ei ole niit te üht sõna räägitud. See on jälle üks kindel täht, et Saksamaa walitsuse ülemad juhatajad ühegi sõea peale ei mõtle. AuStria-Ungrumaalt. Agrami linnas on rahwuõltk tüli Ungarlaste ja KroatlaSte «vahel, kaugest üles leekauud. Kroatlafed on kohtumajade ja tetSte awalikkude majade sildid maha kiskunud, kuS Ungrukeelt pealkirjad oliwad. Käratsejaid on sõeawäe abiga laiali pillutatud, kuS juures ka werd jooksis ja hulk rahwuSlasi kiuni wöetud sai. Ungarlased ja Kroatlased tahawad igaüks üksi MhwuS" olla ja wihkawad üksteist nüüd suguwere nimel, nagu kassid ja koerad. Keiser on mõlemi riigipoole  Ministreid kokku kutsunud, nõuu pidama, kuida edaspidi  oina mitmewerelifi alamaid nii palju lepitada ja «vaigistada «võiks, et need ennast waStaStikku maha ei «nurra ja nahka ei pane, et aga igaühest lutike karwn järel jääb, nagu karud enuemnistseS jutlus. Wiimased sõnumid  kuulutawad jälle hirmsaist kiSkumiStest Ungarlaste ja KroatlaSte wahel ja Juutide «vasta, mitmest paigast. Käratsejate ja föeameeSte keskist on palju surmatud ja haawatud. See kentsakas ,rahwaS". - ForödorfiS on Graf Chambord, Bourbon i, Prantsusmaa kuningliku manema suguaru wiimane wõsu, selle kuu 12. pääwal ära surnud. Tema oli aaStal 1820 sündinud, seitse kuud pärast seda. kui tema isa, Herzog Berry, Kuningas Karl X. poeg, mõrtsukakäe all langenud oli. Kõige oma elu aea ootaS tema ja ootafiwad tema erakonnad, et Prantsusmaa auusärg temale langeks. Mitu kord oleks see ehk ka wöimal olnud, aga ühelt poolelt päriti,  et tema Bourbonide «valge lipu asemel, Orleanide kolmekarwalise lipu omaks wõtakS; teiselt poolelt ei lähe seesugused muutused iialgi ilma werewalamiseta mööda, kui neid wägiwaldselt korda saata tahetakse. Üht ega teist ei tahtnud aga Heri Artois, Herzog Bordeaur kes ennast ühe mõisa järel Graf Chambord nimetas, mitte teha. Ilma kuningliku «võimuseta, aga puhta südamega on tema nüüd hauda läinud. Tema abikaasa oli Modena Herzogi öde ja tema abielu oli ilma lapseta. Trooni pärimise õigus langeb nüüd Orleani suguaru kätte, kelle pea Graf de Paris nimetatud saab. Taanimaalt. Wara homiku, selle kuu 18. pääwal sõitis Kuninglik aurulaew ,Danebrog" Kjegebuchti, Wene KeiSri Majestätide «vasta. Aurulaewa peal oliwad Kuningas,  Kronprinz, Prinz Waldemar ja Greekamaa Kuningas.  Kopenhageni lahel saiwad Wene Majeftätid suurtüki  mürinaga ja rahwahulga rõömuhõiskamisega teretatud. Taanimaa lehed teretawad suure «vaimustusega Wene KeiSrikoda. Kiilist saab Suurwürst Wladimir oodatud. Ka Suurwürst Aleksei tuleb, kuida räägitakse. Prantsusmaalt. Aealehed arutawad Graf Chambordt surma ja arwawad, et sellest esiteks awalikkus politikaS mingisugust muutust loota ega karta ei ole. Kõik annawad temale seda tunnistust, et tema kui auus mees elanud ja surnud on. Tongkingist tulewad sõnumid, et Admiral Courbet kindlusi Hue jõe suus puruks lasknud, kantsist ÜleS ehitanud ja sõeawäge Hue ümberpiiramiseks maale saatnud on. Annamiitlased saiwad tagasi tungitud ja kautastwad 700 meest; Prantslastel olla aga mõned kergest haawatud mehed. Kõik rand ja Punase jõe suu on sõealaewade wahi alla pandud Admiral on Annamiitlastele sõea waheaega lubanud ja on ühe pealiku Hue linna saatnud, kohkunud Keisriga kauplema. Et Khiina «valitsus rahulikult lepiks, selle peale eu «vähe lootust. EgyMsest. Kholera on nii palju kustunud, et pääwaS aga «veel umbeS 200 inimest sureb. Wale-prohwet liigutab  ennast jälle ja püüab rahwast mässamisele kihutada. Tema wasta on sõeawäge saadetud. Ameerikast. Minnesoota riikis on sell- kuu 10. pääwal  hirmus maru möllanud; 40 inimest on surmatud, 50 haawatud. Rochesteri linnast on kolmas jägu lõhutud ja ümberkaudu palju kahju tehtud. Surnuid olla mitu sada. Torm «viskas ühe rongi roopatest, kuõ juures 25 inimest surmatud, 34 haawatud saiwad. Bataviast. Krakatoa saarel oli öösel, selle kuu 13 ja 14. pääwa wahel hirvmS maawärisemine ja tule pmSkamine.  Tuha sadu lange? Tjeribonist saadik; tule kuum paitis Bataviast saadik. Jutu leht. Maawärisemine Iskia saarel. IV. Laupääwa õhta, wana Kalendre järel ISnemal, uue Kalendre järel 28. Heinakuu pääwal, oli kätte jõudnud; kell ruttas kümne peale, pääwa töö oli seismas, pääwa palawus oli jahtunud. Itaalia ütlemata kena taewaS lautaS ennast üle ISkta saare ja üle Casamicciola linna; «valged majad särastwad waiksemalt läbi fidronipuude ja ölipuude oksade ja läbi «viinamarja wäänikute. Leiget õhku täitfiwad lehtede ja õilmete lõhnad; mere karastaw õhk lehwis üle saare; «väsimata rohutirtsude häälitsemised koststwad. Loodus oli pidulikkus rahus; kuulus Itaalia öö oma särawa tähtedega, oma waikselt ja sügawalt hiilgama  iluga oli algamas. Kodanikud oliwad omaksete keSkiS,  oliwad muist juba puhkamas. Kellel aega, jõudu ja himu, see oli ehk weel jalutumas, oli söbradega koos ehk oli theatres, kuS üht naljamängu , Üks uur. ükS kübar, üks narr" mängiti. > — Rikkus, noorus ja kenadus oliwad ennast pidupaikadel kogunud, rohkem ja wähem kallis ehteS särastwad lugemata tulede «valgusel, kus mänguhääled tantsule  kutsufiwad. Südamed tuksustwad ja paesufiwad ja pakitastwad, silmad läikiffwad tuntud ja tunnistatud, ehk tunnistamata teatud armu tulest; mõni silm waataS ehk kaetsetes teise peale, keda kenamaks ja õnnelikumaks pidas. Järsku raksaS üks ainuke, üks lühike kärgatus. Müüride  ragin kostis, tuled oliwad kustunud, rõõmsad ja tuksuwad  südamed oliwad tarretanud, läikiwad silmad oliwad tolmuga ja suitsuga täidetud. Kole pimedus kattis kõiki. UkSki sulg ei suuda seda õnnetust, hirmu ja koledust üles kirjutada, mida fee lühike hoop sigitas, mis ehk kauemini  ei kestnud, kui kolin sekundi. Otsime mõned tükid nende silmanägijate kirjadest wälja, kes surmast peastwad, kes õnnetuse paika näinud ou. Kiriku teadused. Jaani kirikus: 28. Augustil teeb pastor AsSmuth enne lõunat jutlust ja wõtab oma koguduse lauarahwast. Pärast lõunat ei ole jumalateenistust. PaStor AsSmuth hakkab Eesti keele leeriõpetust poeglastega 18. Septembril. Kaarte kiriku õpetaja teeb 23. Augustil jutlust ja hakkab Tütarlaste  leeriõpetus Eesti keele ja Saksa keele 5. Septembril. Lapsed saawad leeri kirjutud reede, sel 2. Septembril pärast lõunat kellu 4—6 ja enne seda igapääw pärast lõunat kellu 4—5. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 23. Augustil jutlust Teisipääw, 30. on Jumalateenistus Keisri herra nime pääwal. Tsmsurt poolek lubatatud. Tallinna». 2S. Leikuse-kuu pSiiwal IKSS. -> Trükitud Liudfor«'i pürijate luuree ja kuluga. Teadaandmised. »xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx» Singeri Käsitöö Kampani Rju-Jorkis, kõige suurem ja wancin ömbluse-mashina wabrik mailuias, sai 1882 iälle selleläbi nii kui enne oma headuse tunnistuse, et KOZ.2S2 <s> 62 4Sx alglipiillliiji Sikgeri ömblusWasijiilllt äramüüs, se on: 42,000 rohkem, kui 1881. Seesinane kõrge miitma arwu kasw, mida teistel wabrikutel mitte ei ole, on kõige parem tunnistus, et Singeri algupäralised mashinad oma headuse ja olu poolest kõige paremad on ja iga aastaga ikka enam inimeste meelepärasemaks lähemad. Niitmise kinnitusega, et nädalas aga 1 rubl. maksta on ja headuse wastutamisega müiib neid Tallinnas: Ü. ReiMnger, Pilka uulitsal Nr. 57W8). Blui)e majas; Narwas: Burgi-uulitsal, Nernst i majas; Nakweres: Pitka uulitsal Nr. 16. «xzacxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx» Ztmlm-mayekimme, tzsmaspääm, IS. Augustist saadik elan mina WiruuuWas  Ur. its. Koh-»u- majas. RitSatmise tunnid igaMw kellu 9—12 enne lõunat. Tallinnas, Augustil 183 S. C. Riesrnkampss, Adwokat. WM Kosti-lapsed W» leramad ühe halwa hinna «st h«ad ülespidamist ja jiirelemaatomist Suure Tartu uulitsas Nr. majas. Järel küsida pagarimeister Wetubergi juures. Sealsamas saamad ka Weue«, ProntsuS- ja Saksakeele tuubist ja Muusiku  tuubist autud. Raudtee roopaid, ehituste ja ahjude tarwis, maiaks- «uuiligaoulitsa»  minu juure». Bratinkin. Kuulutus. Et meie Tallinna Sõbra juhtkirjadest palju rohkem ei tahaks trükkida lasta, kui tellijaid on, fiiS palume wiimaste tellimistega rutata. Ka on tänine wähem tellimist kokku tulnud, kui meie selle aSja enese ja kulude kandmiseks soowikstme. Sellepärast palume elawamalt osa wõtta. Neid auustatud aealehe toimetust. keS meie estmest kuulutust nii lahkest üles wõtsiwad, palume meie, seda ka nüüd teha. Tellimise raha palume omal aeal Tallinnas, ,Lindfors'i pärijate < trüktmajaS õiendada. „Tallmna Sõbra" toimetus. Tallinnas, Pjchawaimu kir»u hoowis, Rr. »»S, K. Anäreseni Pmlsärki «agafims saawad kõiksugu puusärkid niiheaSti kõige halwemad,  kui ka kõige kallimad ja uhkeSte ehitud wiiga vdawa hindadega müidud ja saawad tellijatele  paari tunni piirast kätte saadetud. Lindfors t pärijate juures on wÄja tulnud ja saada: õpetlikud Lesti maaraijwa koolidele. Hind »S kop. Aukoha miimist ja ostmistkautrakt on saada trükimajas. Hinnad Tallinna tnrnl. 25. Leiluse-kuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 40 kop. Herned, t00p.... 7 . Leatscd, toop. ... » Tangud, toop ... S » Weikse liha nael. . Ib—Sl) .. Sea liha nael ... 14 » Röösk Piim, toop . S » Hapu Piim, toop. . 7 . Koore, kortel.... 5 Laua wõi, nael . . 3S « Pütti wõi, nael . . S 0 „ Mnna paar .... 4 „