Kõikidest peaksid jõulud nii pühitsetud saama, et «ui a a pääl rahu" ja Jumalal „i n i m e st e st heameel" oleks, Kõikide kohta peaksid iga pühapäcival lauldawad sõnad : Meist meele hea on Jumalal, Suur rahu põ lw on taewal all" jne. tõesti ja täiesti tõed olema. Aga paraku! Suurema osa ristitud inimeste kohta ei wõiks mitte nii laulda. Jumalal on meist küll meele hea olnud, sest ta on meid nõnda armastanud, et Ta oma ainu sündinud Poja meite heaks siia maailma on saatnud. Oma suure helduse ja armastuse pärast on Tal praeguSgi weel meitest nreels hea, sest Ta laseb meile ikka weel rõõmsaid jõulu sõnumid kuulutada: „Teile on täna Taweti linnaZ Õnnistegija  sündinud" jne. Aga oma rohiva elu ja jõulndc pühitsejate pääle ivaadates, ei ivõi julge olla, et Jumalal weel kaua hca mee! on! Aeg näitab juba käeS olcwat, kus Issand ka meie ristikoguduse  wastu ütleb: „Mul on midagi „sinu waStu, et sa oma esimise armastuse „oled maha jätnud. Siis mõtle nüüd, „kust sa oled ära langenud ja paranda „meelt ja tee esimisi tegusid, aga kui mitte, „siis tulen ma sulle nobeSti ja tahan su ..küünlajala tema asemelt ära lükata, „kui sa meeli ci paranda. (Johan. Ilm. 2, 4, S.) Need on tõsised ja kohutamad sõnad, mis igaühte peaksid -r.õtlcma ja küsima panema: Kuidas on minu elujärg?! KuidaS pühitsen mina oinc jõulusid ? ! > — Pange tähele suusad lugejad ja kuuljad, kui palju rojastakse liigsöömise ja joomise, ilmaliku lusti ja möllamisega jöulu pühasid! Need jalad, mis päe-val kirikus käiwad, hüpawad õhtul tantsu paranda!. Need käed, mis päcwal kirikus riski, on õhtu! õlle kannu ümber. Need suud, mis päewal kirikus Jumalale kiituse laulusid, laulawad õhtul maailma würStile „aidu, raidus Aga ei ole mitte üksnes rahwa. koduse elu kohta nuriseda, waid tähelepanijad märkawad et ka kirikute juures ja sees, kus täielised Kristlaste rahu paigad peaksid olema, wallatumal kombel rahu rikkutakse. Enne jumalateenistust suitsetakse kirikute juures piipu, aetakse laapjuttu, heidetakse nalja ja nacrtakse. Nii kui jõulute ajal, nii ka lihawöte ööse! ja kolmekuninga päcwal, kuZ rohkesti rahwist kokku tuleb, sünnib jumalateenistuse ajal rohkesti nalja ja lintsitakse sisse ja wälja. On ka palju neid, kes sectsipoolc ei lähegi; „ajuke kuluS waljaspool müüri ära," ütlcwad nad ise. Kirikust wälja tulles tungitakse, müssatakse ja tungitakse nii tugcwaSti, nagu oleks tuluke taga tõrjumas. Armsad ristiinimesed! Kus teite elu ja olu nõnda ou, kui siin kõneldatud, sääl ci maksti ka kõige parematest usu tegudest ja kommetest küneledag!; ning sääl ci ole „m a a pääl rahu" ja „iuimestest hea meel." Sa tõsine Kristuse kogudus! KuS sulle selges ja arusaadawas keeles ja puhtas hääle toonis jöulu sõnumeid kuulutakse, kus sa oma häält kiituse laulusid lauldes taewa telkide poole tõstad: millega sa ennast wöid wabandada, kui sind kõlbmata jõulude pühitsemise pärast waStutamise alla wõctakse?! Pühitse siis ome jõulusid nõnda, et sa sulle kingitud jõulu lapsukest ei kurwaSta ega Teda ei ärita, sest Ta tuleb meel kord nähtawal kombel, sinuga arupidama ja arulcgema. 11. Mitmesuguste tõõde ja talituste järele oli jõululaupae» ruluSte kätts jõudnud. Ka Lindal oli palp! tööd teha olnud ja praegugi ci olnud okast wcel sügmramine armaswwa ema südamesse mis pidi tema oma õnnetuma lapsele pühadeks kinkima? LnnctMnme lapsele, kes mitte küünalt? hiilgust nähagi ci saanud! Targal lapsel oli aga enesel stisgi hulk loomisi, kellede täitmist tema sotis. ZZema soowis enesele üht ilusat juturaamatut, kust ema temale õhtutel ette lugeda wõikö, kus niisugused ilusad jutud sees on, kui mana Rõöt temale ikka ette rääki; ja üle selle weel pähkleid, õuni ja üks Wmkenc^wiiull l.r: Tema wõida juba „Linda" rääkida sr Tatt rea k. juba „Anna" wäija ütelda, jutustas 5 aar. mulle. Mina tahtsin seda temalt heile kr .tr kr: :r:ua meilt mõõda läks. Mina tunnen telrT r:..::,STT teisi moodl a.r rrirr minna, aga tema Ms minust'mõõda jr 1.:..a rr 11, kaudu minncS mõne paha sõna, ehk rn k.ea: haiget ema?"^ . jjtrr :ta ta onT ..Tll::a saan ennast tema ära «mesise pärast u aar k-:art:ama. KaS sa ao sina siis ka lurw alama ema?" ..äi. minul on wäga palju tööd teha." ..Kas sina wõtad mind Home kirikusse ka ligi?" ~Ei Annokcne. see ei lähe! Home saab kange 'Ta olema, õues on ilm juda praegu seda moodi. Tee rn siis sinu wäiktk jalakestele valju paha. Tgr kella häält saad sina täna ja Home kuulma." „TH! kella häält mina kuuleksin seda iga päew ho»ikust õhtuni. Mill ajal haketakse teda helistama?" «Koi pimedaks läinud on." «Mis tähendab „pimcdu«" ema? Mina -i tea, MII see sõna tähendab!" ..Pimedus? Sce on nõnda kui sinu ümber ikka on minu Annake." „Minu ümber on ikka iluS, iseäranis wecl siis. kui kiriku kella hclisiakse. Kas on meel rohkem kellasi maa pääi? Missugune on kõige ilusam ja missugust helistaksc kõige enne?" ..Jah Annakene, kellasi on palju ja mitmesuguseid, suuri ja wäikefi. Missugune aga maa pääi kõige enne helistatud saab, ei tea mina mitte, aga kõige esimest kella jõuluõhtul helistab üks ingel. See sünnib siis, kui kõige esimiue täht taewas põlema süüdatakse. Siis saadab armas Jumal ühte inglit alla maa pätile ilusat Jõulupüha sisse helistama. Selle järele heliseb maa pääl wahest ühe linna niisugune wäikene kui meil on, aga ilus, wäga ilus on tema helin iga kord! esimene kell annab Jõuluõhtu hakatust teisele teada ja nõnda hclisemad wiimaks kõik kellad igal maal. Ingli kell heliseb aga aasta otsa, iga kord siis kui ühcgil inimesel kutsub kirikusse, laulatusele ja liitmisele. Aga mitte häda, ega tulekahju ajal ei helise tema, see on teiste kellade tõö siis heliseda!" „Sec on üks ilus muinas juti emakene!" „See ei ole muinasjutt, maid see on tõcSli nõnda Annakenc. Mina pean aga nüüd meel korra Wedöewardi külasse minema, neid saiju ja koolisi, mis mina sääl ühes peres tegin, ahjust wäija wõtma. Ehk juhtub Jõulu laps minule tee pääl wastu tulema, siis palun teda. et minu wäikese Annakesele ka midagi ligi tooma peaks. Sinu leem seilab laua pääl. Ust ei pane mina lukku, naid tõmban teda ainult lingi pääle. Kaaru, pea sina ivahti!" Nende sõnadega ruttas Linda majast wälja. Kaaru heitis ennast pimeda lapse jalgade ette magama ja walge kiri kass hüpas tema sülesse Anna mõtles nõnda kaua künni kõht tühjaks jäi, ema ilusa juttu ja iiiglikellade väälc, tõusis siis ülesse ja läks kindla sammudega künni söõmareuui juure, ja hakkas sööma. Tema ei tõukanad ci ühegi asja wastu ega löönud ennast ka mitte ära, tuas oli ju iga asi oma koha pääl kui oleks kõik kinni kaswanud olnud, ja rehcaiu» oliwad tugcwad nöörid lübi käima kohtadesse tõmmatud, mida mööda tema ennast edasi juhatada wvis. Praegu, kus kass lapsest järele jäänud toitu ära sõi, tehti maja uks lahti ja kolm naabri last astusiwad sisse, nemad oliwad siis enamisti ikka Anna seltsilased kui Linda töösse läinud oli. „Tu!e meiega, meie tahame kelkudega jae pääle minna!" ütles üheteistkümne aastane Kreeta. „Ema käskis meid kuni pimeni õue jääda, et Jõulu laps senni salaja majasse tulla ja meile ilusaid asju ligi tuua wõiks. Siud tahame meie aga jälle kelguga jää pääle wiia ja sõidatada kui minewal korralgi. Kas see ei olnud ilus?" „Jah Kreetake, sce oli wäga iiuS." „Süs tule, Hindrik ootab õues oma raud talla kelguga sinu pääle, mida tema minewal aastal Jõulu lapse käest sai tule Anna." Pime laps tõusis ülesse ja lasi ennast soojasse riidesse panna. Ilma emata oli kodus ju wäga igaw ja Kaarut kästi ju majawahiks jääda. OueS ootas Kreeta wend Hindrik juba kannatamatalt  nende pääle. Õde ja wend panimad Annat kelgu pääle ja mähkisiwad teda ilusaste soojade tekkide sisse. Siis jooksiwad nemad kuida aga wähegi suutsiwad, ligidal olewa merelahe poole Senna lahte kogusiwad ennast sula ilmaga enamisti ikka jää pangad kokku, ja ei olnud kuhugil lõbusamat kohta talwe aegus leida, kui see rannaäär tuletorni ligidal. Maapaolt küljest paistsiwad majad oma selgete akendega senna, ja rannaäärest waadata oliwad suure mere suured walged lacncd näha. Kunas wanemad inimesed kodu püha õhtu wastu talitasiivad ja walmistasinmd, wiitsiwad lapsed siin nõnda kaua oma aega, kuuni põlema jõulupuu alla kutsuti. Ka Annat -viidi «ma kelguga lahe püüle mis juba lastest kubises. Süül häkitsclt oli hirmust pauku ja mürinat kuulda, kui ka hoijaluse häälest ranna poolt, täiskasivanud inimeste suust, kes hädaohtu märkanud oliwad. ..Päästke ennast, jäe on kalda küljest lahti murdnud, ja hakkab suure mere poole liikuma rutlake!" Ast oli ka tõeste nõnda, sula tuul oli jää lahti ja katki murdnud ja hakkas teda mere poole ajama. Mõne silma pilgu järele oli jää lastest tühi, ainult uiäike pime tüdruk oli oma kelguga üksi jää pääle jäetud. keegi ei olnud tema päästmise pääle mõtleuud. (Ots tuleb.) Isamaalt. Saaremaalt. Missioni tööst. Kuida selle aastasest Saaremaa õpetajate 54. sinodi protokollist näha, on aastal 1887 üle Saaremaa missioni tõö heaks üleüldse 562 rubla 77 kopikat sisse tulnud, ning nimelt: Kuresaare linnast 177 rub. SZ kop.; Saaremaalt 180 rub. 60 kop.; Muhumaalt 204 rub. 24 kop. Sellest rahast on andjate poolt lubatud : Missioni töö heaks JZraeli rahwa (Juutide. Sel. toim) juures 27 rub.; Lciptsigi missioni seltsi heaks 28 rub.; Gossneri missioni seltsi heaks 17 rub. Üle jäänud summa 490 rub. 77 kop. sai Herimmsburgi missioni seltsi heaks. Wilmase summa juure tuleb meel ISS6 aastal sisse tulnud andidest 236 rub. 72 kop. Aastal 1888 kuul Septembrikuu 1. päewaui on kokku tulnud 378 rub. 29 kop. ja kasusid 42 rub. 21 kop. Sest rahast ou 292 rub. SV kop. Moseslastc  missiouärl H. Lüneburgi palga kõrgendamiseks saadetud. Ülemõpetaja Lemm soowinud, et missioni tundide läbi koguduse rahwast selle tööle uratud wõiks saada. Piiskop R. Wlnkler ammd uõuu missioni pühasid pidada, nagu neid mõne aasta eest peetud olla. Koosolijate poolt wõetud see soow wastu. —t?. Knresaarest. Detsembri-kuu csimlstes päewadeS  pandi Kuresaare majadele uued numbrid, sest et mõne uue majal nummert ci olnud, mille läbi siis üleüldine numri järg korratu oli. Trüriwiga. „Saarlase" 50. uumris, esimisc lehekülje pääl, kolmaudamaS jäuSkouuaS ülewelt alla 27. reas loetagu „suguivend" asemel u s u iv e u d. Pühupäew, Detsembri-kuu 4. päcwal woeti meis kirikus 22 leerilast (10 poissi ja 12 tüdrukut) täielikuks koguduse liikmeks wastu. Kirik oli krantside ja roosidega ehitatud, küünalde