Tallinna Sõber M si) Teine aastakäik. Tallinnas, IZ. Jõnlnkun pääwal Mv. Ulciildne «ealeht Ekstirahwale »isl ja liuaades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas Lindf°rS'i päriate trükimajas: aastas 1 rubla, pool-aaStas 00 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., - pool-aaStaS 60 kop Kuulutused maksa,vab iga rea ehk selle aseme pealt ü kop. Tellimised wöetakse wasta: tzalliunas: Liudsors't põrkate trükimajas. zpetervurgis: J. tz. Seekandt, c>»uuepeuaa õ- 54. Lartus: W. Kusi. peruus: K. Kudewiita. Ftakweres - Kk. Wattly. ?aides: A. Seidewerg. Kapsasus: H. A. Kollverg. Auresaares: Hh. Lange. Amblas: A. Kr. Itaudkepp.— Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStllja redaktori W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass L.cea>.) Rsgistrr: Omalt maalt. Tallinnast: Suur Iõulukiugitus. Türi kihelkonna tülidest. Nakwere tülist. j Uued Lürublafcd paberid. UuS Kurator. SiSsetulemise-maksud. Peterburgist: Jubrl, püha. Sisfewcctud wili. Sozialist kinmwõctud. Moskwast: Õnnetumad tulekahjud. Warshawist: Raha jnreltcgijad. Wilnast: Tülitatud pulmapidu. Samaarast: Bashtirlasic häda. Koustantiugradift: i Maa-ostmifcd. Aleksandrias,! Karmid koduelu kaitsejad. KraZnojarskist: Kahjud warase külma läbi. Waldaist : Hundid. Nowotsherlaskist: Kurgu tõbi Asoowi merelt: Uus saar. Wõeralt maalt'. Saksamaalt. Austria' Nugrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Itaaliast. Baliani poolsaarest. Persiast. Jutu leht' Peasnud. Osew wastus. Kirja maötuscd. -- Kiriku teadused. Omalt maalt. Tall i n a st. Suur jäädav Jõulukingitus  on Tallinna teenija rahwale tehtud. Õnsa Bürgermeister ja Kommerzienrath Johann Karl Baron Girard von Soukauton ' i mälestuseks  on tema lapsed 10.000 rubla kinkind, et selle raha aastasest kasudest iga aasta 22 Jõulukuu pääwal au.lsa teenijatele ükskordfed kingitused ehk ka eluaegsed vensionid ailind saaknwad. Se raha seisab üksi Tallinna Raekohtu tallitnse all ja saab kindlas paikas kasude peale antud. Kasudest saamad igal aastal kaks kolmat jägu ükökordseikS kingitusteks ehk eln-aegseikS pensionideks tar.vilud ja wäljajägatud; kolmas jagu saab kapitali kosulamise'S selle kõrva lisatud, uenda ka need kingitused ja pensionid, millele ehk kõlwnlisi saajaid ei leita. Eluaegseid  pensionisi saamad veed teenijad Tallinnas, meesterahwa  ehk naesterahwa sugust, kes kõige wähemast 25 aastad auufast ja laitmata, ja nendest aastatest kõige wähemast 5 aastad ühe leiwawanema ehk leiwawanemake juures teeninud on. Kõik need spensionid on ühesuurused. Ühekordseid kingitusi saamad need teenijad, kes 20, 15 ja 10 aastad auusast ja laituseta, ja nendest aastatest kõige wähemast 5 aastad ühe leiwawanema ehk leiwawauemate juures teenisiwad. Need kingitused seisawad ülema! nimetud  aastate järel kolmas järgus ja on sedamööda suuremad ehk wähemad, igas järgus aga jälle riekeskiS ühesuurused. Ano klugitufl wõtb üks ja ffesama ' teenija ka rohkem kui ükvkei.o kaada. Kingituste ja penstomde nõudjad peawad rvhkcira jäu oinast teenistuse aeast Tallinnas' teenisid ja nõudmise aeal Tallinnas elamaS olema. Kui ühe ja sellesama kohta rohkem kõlwnlisi nõudjaid kui jagust on, siis saab nende wahel liisku wõetud. Kui pensioni osalised omas jmeltulewas eluS kõlwatutmid kömMd peawad, ehk kurjategu.de pärast kohtu poolest nuhtlu e alla pandud saamad, siis käutawad neu.ad  oma pensioni. Kuida nõudjad oma õigust kingituste ehk pensioni peale tunnistama peawad, selle üle jäawad seadmised ülewaataja kohtu, se on siin Raekohtu hooleks Kõige wähemast kaks kuud enne kingituste ja pensionide wäljajägamist saab seda pääwa Tallinna aealehtedes kuulutud,  et nõudjate! aega oleks, oma õiguse tunnistusi muretseda. Pärast wäljajägamist saamad osaliste nimed nendessamades aealehtedes kuulutud. Selle asutuse pöhjusseadttst ivöib aga üksi siis muuta, kui suurem hulk õnsa Bürgermeister J. K. Baron Girard von Souka»ton'i täie-ealisteist mehisteist järeltulijatest muutuse poolt on. Anustud asutajad on sellega wist ka iseenesele ja oma õnsa isale, Tallinna teenija rahma ja leiwawanemate südames jäädawad tänu ja kõikumata auusammast ülesehitanud.  Loeme meie mõnda Eesti aealehte, siis tahaks näidata kui ei elaks meie mitte Wene Keisri wägewa ja ühemeelelise walitsuse all, ja ei oleks tasase Ewang. Lutheruse usutunnistuse koguduse liited, mille kirikuõpetajad ühegi ilmaliku politikapartei liited olla, ega mingisugust politika wöimust pärida ei wõi ega taha. Näitab, kui elaksime meie Prantsusmaal, kuö walitsewa partei lipp pea malge, pea kolmekarwaline, pea weripunane on, et ükski selgest et tea, kelle poole hoidma peab, kui rahu sees elada tahab; ehk kui elaksime Belgia maal ehk kusagil  teisel maal, kus ritgi-ametnikud oma juhatust Ministri-kogust  ehk Kuningakojast ootawad, kiriku-ametnikud aga kaugelt, wõeralt maalt Roomast. Nenda loeme wiimises numris jälle kord sesugusest Kiriklikust tülist" Jüri kihelkondas, ja nüüd koguni meel ühest Eesti kirikherrade parteist." Seal olla kirikuõpetaja Paõtor Kurrikoff kihelkonna laulukoori ärakeeland, Aleksandri-kooli abikomiteed lvhkund ja selle Kihelkonna-kooli tunniplaani, mida õnnis A. von Baranoff ja tema õed ja mennad tütarlaste heaks asutafiwad, nii kangest Katekismuse ja Biibli lugude Vppimistega /äis tuupind", et muu tarwilise  õpetusele wäga mähe aega üle jääks. Kuida asi kahe esimese kaebtusega on, seda meie ei tea, asi on meel liig wärõke. Seda kirja oli aga Saksakeeli Tallinna Zeilnng" jalapealt /Sakalast" üleswõtnud ja teisel pääwal on Türi kihelkonna Koolirewident, kes parajast Tallinnas oli, selle peale mastand ja on /Tallinna Zeitungile" seda kirja saatnud: ,A. R.! Teie heilisis numres „ Sakalast" ülewoetud Türi kihelkonna kirja peale palun mina Teid, seda seletust üleswötta. Ühest „Eesti kirikherrade partei" tallitnsest Türi Tütarlaste-Kihelkonnakoolis ei wõi juttu olla, sest se seisab kihelkonna Kooli-kommissioni ülemaatamise all. Wiimane on nädalised koolitunnid umbes 40 peale kinnitanud. Nendest on Katekismuse tarmis 2 tundi, Biibli lugude lärmis 2 tundi ja Uue-Testamenti lugemise ja seletamise tarmis 2 tundi, sedawiisi kõigist kõiki usuõpetuse  tarwiS 6 tundi seatud. Kui mina maale tagasi jõuan, siis tahm; Teie > soowimise peale hea meelega täielise tunni-plaani Teile saata." E. von Middendorff. Türi kih. Koolirewident. Et se ühes Ewang. Luth. usutunnistuse Kihelkonnakoolis  liig oleks, kui usuõpetuseks kuues jägu kooli-aeast seatud on, seda ei suuda meie mõista, kui üleültse soowitakse,  et EeSkirahmas oma usutunnistust ja selle, abil ka oma mhwuft alleshoidma peab. Need tülid", igida ilma ühegi asjata ja põhjuseta siin ikka ja ikka uuSte aiatenvast nopitakse need on esimene nael Eestirahma rahmuse surnukirstu külges. Kõigist tülist tahame meie ennast hoolega eemal hoida, meie ei wõi seda aga mitte, kui kusagilt poolelt meie rahma ja meie kiriku wahel, kergemeelelisel  kombel ehk ühegi teadmata partei kasuks.  lohutust sigitada ja sedawiisi mõlemid lahutada püütakse. Meie kardame, et meil edaspidi sellel mainul meel mõni käik eesseisab. . Km teised Türi kihelkonna sõnumid kindlama põhja peal ei seisa, siis ei wõi sõnumisaatja töe-armastusest sunrt lugu pidada. Imeks panema peame meie aga peale selle, et nüüd juba teisest paigast sõnumid tülide üle, laulukooride ja kirikuõpetajate wahel tulewad. Juba mõne aea eest kõlasiwad sesugused tüli-sõmid Ambla kihelkonnast,  ja .Eesti Postimehe" wiimises numres seisab sellesama asja üle pitk kiri. Meie peame tunnistama, et se afi meil koguni tundmata on ja et meie selle üle . siis ka koduni mitte kohut mõista ei tohi ega kohut mõista ei taha. Meie ei wõi aga koguni mitte mõista, mis Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuõpetajaid laulmise ja laulukooride wastaseks teeb. Igaüks teab seda ja need kirikvpetajad teadwad seda wast öiete, et meie usuisa, Dr. Martin Luther ise suur laulik oli ja laulu wägewaks südamepuhastamife riistaks pidas. Meie teame ka, ja seda teadwad ka kõik Eesti laulukoorid, et kirikuõpetajad nende esimesed sigitajad ja hoolsad kosutajad oliwad, ja kwolsad kosutajad oliwad, ja niipalju kui meie näinud ja kuulnud oleme/on nemad seda !a ikka weel, kui ka nüüd laulukoorid juba nii kindla jaba peal seisawad, et oma enese jõuga elada ja kosuda suudawad. Mis oleks siis nüüd kirikuõpetajaid laulukooride wastaseks teinud? Meie tunnistame weel kord, et meil asjad AmblaS ja Türis mitte nii tuttawad ei ole, et nende üle kohut mõista wöikfime. Meie tahaksime aga ikka selle hea asja kasuks laulukoorist paluda, iseennast teraselt tähele panna, kas mitte salamahti üks waim nende sekka ei tiku, kellel lauluga midagi tegemist ei ole, kes ennast aga selle ülbusega  meie maa elukorra wasta tõstab, mida mitmelt poolelt nii rohke mv eduga külwatakse. Muudakfiwad laulukoorid ennast rohkem ehk wähem politik klubedeks, fliS kõnniksiwad koguni wsõriti teede peal ja kõunikfiwad teede peal, kus suuremalt jäult osawad juhatajad puuduwad. Laulukoorid on elukenaduse kandjad ja kenadus peab iseenese wõimnl inimest harima ja edendama. Kenadus on aga üks õrn taimeke, mis kareda aeawaimu puudutamist  ei kannata ; lasewad kenaduse-seltfid karedad aeawaimu üle oma läwe, siis kautawad nemad pea oma esimest ja ainust eesmärki silmast ja sattuwad ekfiteede peale, mis neid kurja ilma rabadesse weawad. Kenaduse puhta kuue peal paistawad aga mudamärgid rohkem wälja, kui teiste maailma-laste igapääwase riide peal ja teutawad neid rohkem, kui kedagi teist. Meie ei tohi ega taha mitte ütelda, et se meie laulukoorides nenda on, meie tahame aga söbrahäälel ettewaatamisele paluda, et se mitte selleks ei saa, ja et seal wõeraS waim warmalt laulukooridest wäljawifatud saaks, kus se ennast ehk salamahti  pefitada püüab. Mida puhtamal riidel ükski seisab, seda hoolsamalt hoidku ennast selle eest, mis ühelgi kombel roozastada wõib! Ehk oleks siis ka tarwiS tähele panna, kelle wasta Amblas ja Türis wõideldakfe, kas laulukooride wasta, wõi ehk wahest ühegi wõera waimu wasta. Kaebtuste wasta. mida Rakwerest Rannawiru Hakenrihteri, herra von Brewern'i wasta tõSteti, on tema awalikku waStuft annud, mis asja koguni teisest küljest näitab. Seda siin üleswötta ei maksa enne, kui asi kohtu poolest seletud on. Uue 25 rublaste rahapaberite margad on Peterburgis  leitud ja nendega ühes ka waraStud paberid, mida margad kui raha wäljaanda tahlfiwad. JäreltegemisekS ei ole neid tarwitada tahetud. Tartu kooli konna Kuratoriks on Senator Baren Aleksander von Stackelberg nimetud. Uus Kurator  on Eestimaal, Wormsi saare peal sündind. Plaanitud fiSsetulemise-maksude üle kirjutakse Peterburgist: 1.) Sissetulemife-maksud saamad wõetud: a. kapitali kasude pealt, d. kaubaajamise ja wabrikute ja teiste asutuste sissetulemise pealt, ä. igaühe enese töö sissetulemise  pealt, e. liikumata wara sissetulemise pealt linnades  ja maal. 2.) Sissetulemise maksud saamad kõikide fissetulemiste pealt, oma armu järel ühewõrra wõetud; maksude kõrgus saab seaduseandmise läbi määratud. 3.) Wenemaal elawad wõeramaa alamad peamad ennast niisamati  selle seaduse alla heitma, kui Weneriigi alamad. Maksudest on wabastud: Kokkuhoidmise-kaSsad, miS Riigibanki juhatamise all seisawad, Laenu- ja Kokkuhoidmise-kassade  osa-paberid ja ametnikud", tõörahwa- ja teiste waStastikka ühenduste poolest asutud kassade sissemaksetud  rahad. Weksled, mis wähema aea, kui 6 kuu peale antud on, ja kõik wolipaberid, mida raha wäljamõtmiseks  kassadest, ehk üksikute inimeste käest teistele antakse. Peterburgist. Jõulukuu 1 pääwal pidaõ Keiserlik Kõrgus Prinz Peter von Oldeuburg oma 50