reisukirjadega ei ole tema malmis saanud. Miklucho- Maklay oli mast 42 aaSlal mana. Selle kuu 6 pääwal  suri kuuluS ja rikas raudteede ehitaja Samuel Pol. jakow ühes matuse-rougis järSku ara. Moskwast. Öösel wasta selle kuu 13. pääwa on M. S. Mallil'! suur naha-wabrik maha põlenud. KakS töömeest on tules surma saanud. Kijewist kirjutatakse selle kuu 7. pääwal: »Kartus upuiuse eest on täide läinud. Wiimaste pääwade sees tõusis Dnjeperi wesi nii kange kiiruga ja sigitas nii suurt uputust, kuida seda Kijewis aaStast 1877 saadik enam nähtud ei ole. Dnjeperi ja Djeõna meed on ennast ühendanud ja mägedelt waadates näitab kõik ümberkaudne maa nagu meri wälja, mille kaldad kauged metsad on ja millest ainult puude ladwad ja majade katused wälja paiStawad, Podoli linnajäu madalamad paigad on täitsa wee all, niisamati ka Turukhanowi saar oma laewa-ehi« tustega. Wöischni-Wolotschoki maakonnast kirjutatakse meile: »Wäga palju rändab omalt isamaalt wälja, wõeral maa! suurt õnne otsima; sagedast leiawad nemad aga õnne asemel suurt õnnetust. Siin Wõischni-Wolotschoki maakondas  on juba kaunis rohkeste Eestlast elamaS, aga kõik elawad enamiste kaunis wiletsat elu. On küll ka nende keSkis mõned, kes häda-maewalt läbi saamad, siiski on ikka palju rohkem neid, kellel puudus ja wiletsus käes on. Weel suurem puudus ja wiletsus on aga waimliku wara ja hinge-toiduse poolest. Nädali pühadest ega nende pühitsemisest  mina ei hakka rääkimagi, sest seda siin Wenemaal sugugi ette ei tule; iga Pühapääw on kõige suurem turupääw  linnades ja kõige kibedam tööpääw maal. Aga et meile aastas üks ainuke palwepääw on seatud ja selgi pääwal inimesed tööd teewad, see on hirmus kurb lugu ja näitab, et inimesed Jumalat on täieste ära unustanud, et nende südames mingisugust patu-tundmist ega patu. kahjetsemist enam et õle. Kui küsitakse, miks nemad sel pääwal tööd teewad, fiiS saadakse wastnsekS: ,Köht ei anna aega püha pidada." Mõnede juures on see ka osalt tõsi, aga suuremalt jäult on süda juba nii kaugele tuimaks jäänud, et hinge pärast mingisugust muret ei tunne. Meil lõppes talwe tänawu wäga rultuZ otsa. Praegu, Maarjapääwal, on ilm soe ja lumi igalt poolelt kadunud; ka suur wefi juba alla jooksnud." U. li. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Rostowist, Jürikuu 16. pääwal: Doni west on tõusmaS.  Madalamates linnajägudes seisawad majad wee all. Blagowestschinskist, Jürikuu 16. pääwal: Ammi jõgi ou lahti läinud. Et talwe! wäga palju lund oli, sellepärast oodetakse jõgede ülekohamist. Berlinist, Jürikuu 16. pääwal: Keisri terwiseS ei ole mingisugust muutust. Homiku - tünnidel oli palawik taganenud. Haagist (Hollandimaalt), Jürikuu 13. pääwal : Km uiuga terwiS on alanenud. Ministreid ei wõinud tema waSta wõtta. Mõnda. Prantsusmaa PrSsident saab aastas 600,000 franki paika, peale selle 300,000 franki wderaSte ivaStawõtmiseks ja 300,000 franki reisudeks. Wana Grevy on kokkuhoidlik  mees. ei ole palju pidust annud ega muidu palju kulutanud. Tema majapidamine on kuuS 19,500 franki makSnud, miS aastas 234,000 franki wälja teeb, nenda et korralisest palgast juba 366,000 franki üle jäiwad. AaStaS on tema ühe ainsa pidu annud ja reifimaS ei ole tema koguni mitte käinud, kui aga wahest oma Mont sur- Vandry mõisas, kuhu temale raudtee-seltö igakord ilma maksuta era-rougi andis. Teised 600,000 franki on sedawiifi pea puudutamata jäänud. Kõik majariistad Elysee-paleeS on riigi omad ja saamad, niisamati kui palee ise, riigi kulu peal üleS peetud. Selleks peeti seal järgeõ hulk inimesi, keda Grevy ka omaks teenistuseks tarwitanud, nenda et temal oma kulu pea! ainult tuapoiS, tuatüdruk ja kokk pidada oluud. Clysee-palee suur aid on riigi kuluga haritud ja kordaS peetud, mis seal kaSwiS, fee kõik on Präfidenti oma. Grevy oli S aaStat Präfideut  ja on selle aea seeS sedawiifi umbeS 9,000,000 franki kokku pannud. Kohtumõistmised AfrikaS. Kapstadtist kirjutati  wiimase aasta lõpul: , KuuluS jääger Trad Seton  läkS hiljuti mõne sõbraga Inglismaalt Maschonamaale  lõwi-jahile. Tema wõttiS omale 150 Mantabele sõeameefi tihe pealiku all kaasa. Tema saatjatele oli käsk antud selle iile walwata, et walged kütid mitte üle jahikrundl  määratund piirete ja nimelt mitte kullamaid otfima ei läheks. Kulla-himu oli aga nende seeS nii wägew, et kõik jahi-seltSkond põhjapoolifeid kulla-wäljasi waatama läkS ja ka teel igal poolel kulla järel päris. Kaasa antud  sõeameeõte pealik ei olnud seda keelanud ja ükS tema meestest, keS waStatdmist kartis ehk ka palka ootaS, läkS sellepärast Lo Venqulo, Mantabele Kuninga, juure tagasi ja andis temale seda teada, kes ühe rügementi wälja saaiiS,  sõnakuulmata sulaseid nuhtlema. Kuniuga poolt tuli üks saadik jahilaste ja nende juhataja juure ja km lutaS, et nemad kõik surma-nnhtluse alla mõistetud olla. Kohtuotsus  sai ka kohe täidetud ja kõik 150 Lo Benqulo alamat suruvad nurisemata. Inglast laSti noomimisega oma-teed minna/ Ac,iz»o-SM qongxpo». kopan, 23 rc> I8ö«. Vindf «re '< piraat» juur», jc> kuluga Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Hallinna Sõber" peale saawad köikis kohtutes, mis selle mimri esimeses hakawses nimetus on ja mis iseäranis tcadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'i pärijate rukimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jiigu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toiinetata< Tellimise hind on 1888 aasta peale: psstiaa elik kodu kätte saata aastas S ruvla kop> > Tallinnas iseäratnna aastas Z rukka 40 kop. poolaastas 4 „ 70 „ I! poolaastast 40 Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise iiratuua soowiwad, anname meie selle läti teada, et herra Pagarimeister Mieekmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratua wõib, „TM>M Sõbra" wäijaaniija, Kinbftrs'i Piirijad Tallinnas, Zaja ual. Ur. 48 W). Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesli «>» esi»» K«le«i>el ehk T ä Ii! -r a a«a t aasia peale Hind i 5 ko», 100 tükki S 5« koo, IVVOZISNi 15 rbl X x ? sl s^i rahwa s n Kodll-jllKmku rimatud s wanast seltsist ! I on weel 6F kop. tükk saada x zi«dftrs'i trülliUMg, ?< I ! Hatlmnas, Laja-unlitsas. I i>> ""X'i«!X' ic' —"X Pipiftx, Saksakeeline naljakas nädalileht naljakate piltidega, ilmub Peterburgis  ja wõib kõikides raamatu-kauplustcS  tellitud saada. Hind: Lehe talli, tuses. Newski prospekt 20 aastas S rubla, poolaastas S rubla ; koju ehk poS' iga saadetud aaStaS H rubla äv kop., poolaastas S rubla SV kop. Kõigele nalja-armastajate ja rohuks nugra meele waSta loowitud. KlllllMktljte MNlched, kes kõige paremaid uusi ehk wanemeid  Tallinna paatisi kõige laenutustega, niisamati ka kalameeste nahk-riideid osta tahawad, leiawad seda kõiki Peter Tcrcchvw'i jum-s, Ballisew, Talukoha «iiiixist ja ostmise kontrakli lehti on saada Lindfors'i pärijate trükimajas. ZSSSSSOSZOSSSSe Lindforsi pärijate trükikojas  on saada õpettikud Ge^kirjNä Eestimaa Wahwa-kookidete. Hind: ÄF kop. Kobuste kaswatajatete iUak e selle läbi teada, et I. Apriltst Norramaa sugu täkk „Mnäonm" Wiljandi mõisas saab olema Viljandi mõjjawalitsus. Hobustt kasmtajZtell antakse selle läbi teada, et tänawn kewadc jälle kaks M Horisugutäkkn M W» jandi mõisas saawad olema 6. April 1888. Wiljandi mõifawalitsus. turul: 24. Paastukuu piiLwal 1338. Kartuhwlid. lsyclwk ... 33 kop, Herned, toop 6 „ Leadsed, toop „ Tangud, toop 7 „ Wäikse liha nael .... 12—16 . Sea lihaa neal .... 11—12 „ Röösk piim, toop .... 3>/, „ Hapu piim toop .... 3 „ Kore kortel ..... LV, Laua wSi nael .... 33 „ Piitti mõi nael .... 26 „ Kauba hinnad Tallinnas: 24. Paastukuu pääwal 1888. Soola tünder ... 3 rubl. 86 „ Kiwi-soolatünder(lop.) 3 , „ Norram. heer. tünd. 16 —26 , „ Silgu tünder ... 12 „ 56 Heina puud.... „ 4b „ Soome-raud taut. perkp. 25 „ „ . wal. , 21 , „ Kasepuu süld . . . 6 „ , Männipuu siild . . b „ , Kiwisöö puud . . . , 26 Ingl. KiwisöS-tõrwa t. 9 . , Soome puutõrwa tünd. 12 „ , Hõle puud .... „ 13 „ Teliskiwi tuhat . .1b „ 26 Katusekiwi tnhat . .38 „ . Kustutud lubja tünder 1 . „ Presslingi tünder . .13 „