teinud? Kas ma ei muretsenud Teie haige abikaasa eest? KaS ma ei saatnud temale, kui ta raske haige woodis maaS oli, keige paremad lossi roogadest? Oh Kurt, laske mind minna, ma tahan Teile igaweSte tänulik olla!" Nenda palus preili kurwal naul. aga kalamees tegi, nagu ei oleks ta tütarlapse sõnu kuulnudgi, ja ometi arwaS tütarlaps haledat meelt kalamehe filmist läbi paistma nägewat, mida ta kül mägise lagast hoidwat nähti. Praegu pidas hobune kalamehe urisiku juures kinni. Kurt Kargas maha ja tõstis tüdruku sadulast z siis sidus ta hobuse paju-paku külge kiuni ja ütles: „Tulge preili minu urtfikuSse!"  Zstäraliku lahkusega pakkus ta oma wangile, kui nad tuppa said pilliroo tooli istmeks. Teie saate kül wäfind olema, puhkage natuke. Ma tahan Eliisabeti kutsuda,  et Teile homiku-loitu keedab." Nende sõnadega sammus kalamees toast wälja ja astus tütre kambri ukse ette. Ta koputas ja ootas fiis wastust. Weel kord põrutas ta ukse pihta, aga nagu esimene kord ilmasjata. Nüüd mõiras ta oma sügama healega: bet WaStust ei tulnud ühtigi. .Tütarlapsel on täna pagana raske uni," ümises ta ja tegi mähe ust lahti ja waatas sisse. Woodi seifis tühi ja ilma puutumata, Eliisabet oli kadnud. Tasa mandega astus ta sisse, ja pea sai ta selgeSte aru, et tütar hellest õhtust saadik kodunt  ära on. Nüüd tuli tal ka õhtune lugu Raimeriga meele, ja selle peale pigistas ta oma käed rusikasse. v Tütarlaps oa ühes Kalmeriga minema pannud!" kirus ta hambid pigistades, ? ometi tahan ma weel täna Raimerit käsile wötta!" Nende sõnadega läks ta oma tuppa tagasi. Berta, kes midagi ei aimanud, mis temaga sündima pidi, oli silmapilguks, kui Kurt wälja läks, selle mõtte peale tulnud, et ärapõgeneda. Aga kui illestõufis oma ettewöttet täitma tundis ta ennast selle tarwis wäga nõdra olewat ja wajus jälle wäfind tooli peale tagasi. ,Ehk olen siin weel julgem kui wälja peal/ ümiseS ta ifieneseS, v kalamees ei ole mitte halw inimene, ta ei saa seda mitte sallima, et mulle midagi paha tehakse." Ehmatus ja sõit cliwad teda nii woimetumaks ja wäsinuks teinud, et mõne silmapilgu sees tooli peal magama uinus ja kalamehe sissetulekut sugugi tähele ei pannud. Kalamees jäi ukse ette seisma ja waataS osawõtlikult magaja neitsi palge peale. ,Ta on wäga nägusaks läinud/ ütles Kurt, seekord tasa healega, mis tema juures kül koguni wöeras asi oli. Mina teda walju Hartenfieimle kül sugugi et soowiks, aga ometi on parem, et tema teda saab, kui mõni teine. Temale wõm ma pärast oma saladust  awaldada, tema saab siis hoopis minu kütkes olema. Ja tule paistel waadata, on ta kõige kenam ja tublim rüütel siin kohas. Ta armastab Bertat tõeste, ma sain juba tema kõnest aru ja weel enam on tema leud seda tunnistanud. Hei, knida ta Jsenburgi peale tormas!" Ühekorraga tuli lähedane kabjade kabin kalamehe kõrwu ja teisel silmapilgul nähti kogu ratsamehi ukse ees kinni Pidama!, ja pea peale selle seisis suur rüütli kuju nende ees. See oli Hartenstein. Kohe wiskas ta omad silmad magaja Verta peale. Ta kenadus pani rüütlit imestama. Tema ei lausunud sõnagi, maid wahtis osawõtlikult magaja  palgesse. Rüütel oli oma näukatte eest ära lükanud ja päewa kiired paisifimad läbi weikse akna tema praegu nii punastand palge peale. Tema palest ja silmist paistfiwad  wahwuS ja kindel meel wälja, kuhu poole ta iganes waatas. (Jääb poolele). Kirja wastused. W. R. —S.: Kuida näete, oli kirri selle asja üle juba algatud Aga ka Teie kaunis kiri saab pea tänuga tarwitatud. P. S. —L.: Oleme kätte saanud ja oleme Teie nõuus. Kirja teel pea laiemalt. Th. —T,: Sel korral hiljaks jäänud. Tuleb nii pea, kui wähegi mahutada suudame. Kiriku teadused. Jaani kirius: 11. Oktoobril teeb õpetaja Assmuth enne lõunat  jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmann. 14. Oktoobril kellu S peab pastor Grohmann piibeltundi. Kaarle kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 11. Oktobril lauarahwast  wastu; lauale kirjutamine on laupäew kellu 9—12, pihti laupäew kellu 1. Poeglaste Eesti keele leeriõpetus hakkab 26-mal Oktoobril. WnHa-Waium-üirikns: 11.Oktobril teeb pastor Bergwitz jutlust. Tseusuri poolest lubatud, Tallinnas, S. Wiinakuu-kuu p. ISSI. Trükitud Lindfors'i pärijate juures ja tuluga Tallinna Linnakohtu poolest saawad kõik need kes RBBB aastal neid asutusi mis Kõigegõrgcmalt 4. Juulil 18M kmmtatud trahteri sarnaliste kohtade seadmiste 1. artikli seletuses on itlese pandud; WMW, härbürisi, osekjämise kortel id, päris trahterld, restouratiomd, kahwi sa sööinamojastd, puhwetisid, teatre.suures,  aurutaemode ja raudtee jaamade peas, klubides ja käiklausa  kokku tatikutes, tahtwad pidada, seeläbi palutud selle üle Linnakohtule seadust mööda käskusid tähele pannes AS Oktobrini s. a kirja läbi teadust anda ja endi palwe kirjadele ülemal nimetud seadmiste 12. paragrahwis tähentatud attestati juure panna. Nimetatud attestat kuhu Uks 60 kopikane tempelmark tuleb peale panna, saab wälja antud: Kaupmeestele ja bürgeritele Linnapealiko poolest, neile kes sumptoklaadis seisawad, hantwergi-ammeti eestseisja ja cltermannide poolest, ja tallupoegadel nende ?gggu!vnna Töö ütieAiütlA pöttõ tenid l)N kohtu poolest mitte põle trahwitud saanud ja et ta omad kroonu, ja koguduse maksud ilma Mölata on äratasunud. Tallinnas, Linnakohus, sel 3. Oktrobil 1831. Linnapealik A Barou Uexkull Linnasekretär O. Benecke. " Eestimaa kreditkassa walitsuse poolest saab teada antud, et nende kredjtkassa mekslid kelle peale S protsent intressid makstud saamad, need all lumetud uumrid  on wäljaloositud ja peawad Nkartst kuus ABBK. raha wasta saama ümberwahetud  ja edast nende summade pealt intressid enam et saa ar watud. Kui need kupongid kreditkassase wildud saawad, nende peale küll raha makstud, aga seda wäljaloofi,n»se ,arel kupongide  peal makstud raha saab peapaberist mahaarwatud. AOOO rubla suur Nr. 139, 140, 1083, 1991, 4481, 4756, 4305, 6191, 6195, 9921 9960, 10021, 10083, 12409,13215. SOO rubla suur. Nr. 584, 586, 2520, 2527, 2762, 2938, 4864, 4885 4886, 4888, 4995, 6648, 9863, 9909, 9913, 10143, 11557, 11645, 13242. SOO rubla suur. Rr. 250, 701, 2113, 2396, 2570, 2730, 3698, 4410, 4411, 4412, 5218. 5396, 5397. 7061, 7116, 7211, 7454, 8215, 3686, 10371, 10394, 10851, 12101, 12102, 12103, 13033, 13034, 13035. »OO rubla suur. Nr. 312, 324, 633, 1143, 2609, 2626, 3112, 3129. 3395, 5900, 5915, 5916, 5918, 6869, 7961, 9261, 9470, 9485, 10547, 10551, 10552, 10553, 10901, 11892, 12002, 12674, 12766, 13825. Seda enne on juba wäljaloositud ja ei ole meel nutte raha wasta ümbermahetud  jääb kapitalist iga aasta wähemaks: AOOO rubla suur. Nr. 1299, 1518, 4567, 6453. SO« rubla suur Nr. 495, 1008, 2043, 2430, 2943, 3857, 4071, 4935, 4937, 6064. 6432. 6643, 6712, 9821, 10162, 10258, 11573. KOO rubla suur Nr. 119, 201, 202, 2112, 2117' 2295, 2368, 5286 6012, 7185, 7274, 7410, 7453, 7465, 8245, 8705, 9621, 9792, 10343, 1151 c?, 12288 800 rubla suur Nr. 649, 1639, 2059, 2138, 2265, 2851, 2875, 3026, 4092, 4438, 5526, 5770 5782, 5829, 6847, 7318, 8623, 8625, 9584, 10508, 11142, 11181, 11314, Tallinnas, Kreditkassa walitsus, 22. Septembril 1884. Präsident: F. v Samson. Nr. 950. F. v. zur Mühlen, Sekr. Parandamised MmPide, Bronksi- ja Metall, asjade peale, guldamisr, HSbetamije, ja pronkfirimife saawad waStawöetud ja heaste tehtud. , M. Stahlberg läretulya. Teadaandmised. Selle läbi annan kõikidele oma auustatud ostjatele teada, et minu, Potermaml'i kauplus tänasest pääwast minu laua-kuuris, proommadi ääres wiru-wärawa ees, piirituse wabriku ksrwas on ja et mina üsna endistwiisi kauplen; ja palun kõiki oma seiamaalseid ja uufi ostjaid nüüd ka minu uu e poodi wlla. Tallinnas, 15. Septembril 1881 a. Chr. Notermann. Et platsi uue kauba jäuks saaks, müün odawald nacsterahwa- ja meesterahwa- Palctot, meesterahwaöökued,  Kampid, Kroonlühtred, pisikesed L-ampid, rippuwad  Lampid j. n. e. (wõeramaa wabrikudeft). M. Stahlberq järeltulija. , M OMs-mftoi! Smgn Mst. Co. walirW, «MM kelle müima aru aastal 1880, S3B tuhat ja K«S õmblus-mastnad ehk 107 tuhat 442 enam kui aastal enne seda oli, 30-ue aasta ajal oma headust wälja uäitnud et algus Singerll masinad nii hästi perekondades kui ka ega ammet'  niku töö juures kõige armsamad muudest wäljapautud õmblus/  ? U/ NI k mafinatcst on ja et nad oma ehituse, headuse, tegewuse ja tugc- tõuse poolest ühekist teiste wabrikute masinatest ei woi nende D " Singer õmblus-mastnad on uendud parandustega s V abi tükkidega tehtud. Iseäranes tuletanma meele seda uut tallaspuud, mis mõlemil poolel kus Singcr'i Manufacturing  Co. wabriku märk peal on. Seesama ci saa oma larga ehituse Pärast ialgi ärarikutud õik mürin on õmbluse juures seeläbi lõpend ja isegi nõrgema inimesele on töö masina peal ilma waewata wõimalik, . Tiia illilt l»!tk kui masina armi peal wabriku märk ja ka täis nn: The Singer Manufacturing Co." seisab. A Keidtincjer^ Uitka uulitsas M. 57 188 Stude majas. Et rahwas ise ka waesemad inimesed wõikstd algus Sing°r'i masinad kätte saada, saamad  nemad ilma et hind kallim oleks mähe awaltes maksuga R rubla nädalas aramMdud, ta wõetakse iga seltsi manad Tulctikku wabrikus Pernumantee ääres Joeglapst 13—16 aastased, ikka weel tööle wõetud. ms sunrem ehttaunse plats saab weikestes sägudes müüdut ArewjMi uuli» sas Plehn i wiili wabrikus. Tallinna Linnakohtu poolest saab seeläbi  üleüldiseks teaduseks kuulutatud, et Tallinna linna walijate nimekirjad Heistpääwast, 29. Septembrist s. a. saadik. Linnakohtu toas igapääw, üksi pühapääwadel  sa kroonupühadel mitte, kellu 1. knnni kellu 3 pärast lõunat, nende stissewaatamiseks  kellese see puutub, saawad wäljapandud olema, ning et nimetud pääw seadusest ettenähtud 14. pääwase õienduse termiini hakatuseks arwata on. Peale selle annab Linnakohus teada, et walijate nimekirjad on trükitud saanud ja pea Tallinnas igas raamatupoes 20. kop. eest eksemplari pealt müüdud saawad. Tallinnas, Linnakohus, 28. Septembril  1881. Linna peawanem A Baron Ilexkiill. Linnasekretär: O. Beneckc. TeadMnme. Wirumaa kreist sõeawäe kommis» , stoni poolest saab sellega avalikult teada antud, et järel nimetatud termiinides lisutöllMMjne ja nekrutide waMMlikine selle aastase liisu aluste tarwis Rakwewere  linnas saab olema. Alutaguse 2. Novemb. s. a. Maawirumaa 5. „ „ „ Rannawirumaa ja Rakwerelina!  tarwis 9. Novembris s. a. Rakveres, 22. Septembril 1881. Präsident; Kraf FiesenAausen. Asjatoimetaja: K. HZrzesinski. Üks hea " toatüdruk saab otsitud viru uulitsal Nr. 41 s2O), teise korra peal. Zlketsa müümine. Harku mõisa valitsuse poolest saab seeläbi teada antud, et Pöllis, Nissi kihelkonnas, Ruunawere jaama lähedal, tessatiini kaupa metsa müüakse. Metsa isand Müller on R Oktoobrist  knnni RV Oktoobrini s. a. Põlli ülema metsavahi juures, kell- hooleks metsa müümine ja raha wastawõtmine au Müüa on üsna odawalt wanad asjad, nagu meeste- ja uaesterahwa riided, woodid, kapid, kastid,  tolid, pal-kastid ja teist kraami Une ulitsaS weike ranna wärawa lähedal, N. 78 (3), kort. 1. Ohtu mõisa walitsejal sai Sv. Septemb. õhtu, Keila trahteri eest 18. aastane punane ksrbru  « n ärawarastnd ühes kiriku vankriga j- tarwilise  hea sõiduriistadega. Looga peale wits-raud pantnd, et look pealt katki on. Wankrel raud aSsid  ja niine puu sisse löödud raud kruuwid Pära alumise ristpuust põhi-laüa sisle pandud; pruun kitud wana pruun wanker. Hallid karmad hobusel  otsa lakka tutti all vanaduse pärast näha. Jagad  peal uattnke sõidust vigane, muidu hobune hea sõiduga; peale istutes natuke kärsitu hobune kumera ninaga. Kes seda hobust näeb võtku kinni ja saab selle eest Ohtu mõisa waliljuse poolest head vaeva palka. Aga iga üks hoitku ennast niisuguse hobuse ja vankre ostmise eest. Tammist, Ohtu mõisavalitseja.