langesid päSle 50 tuhande hääle kindral Bouiangeri  pääle, ehk küll waiijad pidid teadma, et Boulangcrii koguni parlamenti wolinikukS ci wöi walida: ses! tema seisab sõjamäe teenistuses. Kindral Boulangor tõendas oma poolt, et temal selle seadnse-waStase asjaga nüngisngust tegemist ci olnud. Aga wiimaks tõusis ilmsiks, et tema salaja ässitamistest tegewalt osa on wõtuud. ja 3 korral ilma oma ülemate lubata Pariisis oli käinud. Kahel wiimsel korral kannud ta Pariisis siniseid prillisid ja teinud ennast limbajalaks, et ükski teda sääi ci pidanud ära tundma. Riigi walitmS pidi nüüd tema sõnakuulmata oleku pärast sõjaülema ameti ta käest ära wõtma ja teda kohin alla andma. Saab naha. kas tuisulased nüüd tema ees seistes, möllu tõstawad, nagu nemad Shwardanud! Külap riigi walitsus waatab ette et niisugust pahandust ei peaks sündima. Mõnda keiser Wilhelmi elust. Sõjaplatsil. Pärast lahingut Mars-la- Touri juures oli sõjaplats ümberringi surnute ja haazvatutega täidetud. Tuure waewaga leiti kuningale üks toakene. inilleS moodi, laud ja tool see-Z oliwad. Kuningas astuS tuppa ja küsis: „Kuhu jääwad Moltke ja Bi-mark?" ~Pole wcel kohta leitud/' kostis adjudant, ehk ta kül teadis, et nendele mõlematele puhkamist hädaste tnrwis oli. „Kutsuge nad fiis minu juurde inagama," AleS kuningas, „aga enne wiige moodi wälja, teda on haawatntele enam tarwis. Selle asemele tooge õlgi ja tekkisid, millest meile kolmele küllalt iaab." Nõnda sündiSgi. Rad magasiwad kolmckeSte  wihmase öö õlgede pääl. Ja see ei jäänud mitte esimeseks korraks raskel sõjaajal. EcSkaw a parandamine. Paastukuu 17. p. 1863, mil maa-kaitsewäe asutamise wüekümne aasialine mälestuse pidu oli, andis kuningas oma isa mälestuse samba pidulikuks nurgakivi panemiseks  käsu. Sellele pidule oli ka umbes 4000 waprat wabadusesõja kaasanwitlejat kutsutud. Kuningale  kinnitamiseks ette pandud pidu eeskawas oli ka see koht sees: „Kuninglikn tõllarougi järele sõidawad manad sõjamehed." Kuningas Wilhelm kustutas need sõnad maha ja kirjutas oma käega nende asemele: „Jsamaa wabaduse kaitsemise läbi haawatud sõjamehed sõidawad kuninglikkudes tõldades  rongi järel." Nõnda sündisgi. Sõnapid a m i n e. Keiser Wilhelmile pannid Emsi linnas hiljuti päälikuks saanud leitnanti ette. Keiser ütles: „Soowin Teile õnne herra püälik l"Warsti pärast seda sai adjudaut kcS tcdaelte pani oma eksitusest aru : mitte see keda ta keisrile ette seadnud, ci olnud päälikuks saanud, maid selle wend. Keiser ütles selle pääle: „Tagasi ei wõi ma oma õnuesoowitust mitte wõtta päälikuks peab ta jääma!" Mõne päewa pärast pani seesama adjudant Berliinis keisrile,ühte päälikut ette, kes hiljuti majoriks „olla" saanud. Naerdes kostis keiser eht rahwa-kcckel: „Ei, mu sõber, teist kord ei lase ma ennast enam kotti ajada!" Jär eland m i u c. Kaardi mängimist suurte summade pääle ei sallinud keiser sugugi. Üks kord oleks ta aga peaaegu oma pojapoja tahtmise mastu selle ees seisnud. Berliinis on uimelt niisugune selts wõi „klube" olemas, kus suurte summade pääle mängimine moodis on. Suur hulk keisri pojapoja prints Wilhelmi rügemendi ohwitseerid oliwad tähendatud klube liikmed ja raiskasiwad oma raha nii suurel mõõdul mängimise  pääle ära, et prints Wilhelm, kes rügemendi ülem oli, asjaloole lõppu tahtis teha ja sellepärast  ohivitsceridele käsu andis, endid seltsist lahti lüüa. Seltsi juhatajad oliwad selle üle nii kohmetanud, et nad ühe saadiku selle palmega keisri juurde saatsiwad, et see käsk tagasi saaks wõetud. Keiser andis saadiku poolt ette pandud põhjuste pääle järele ja laskis prints Wilhelmi enese juurde kutsuda ja käskis tal autud käsku tagasi wõtta. Prints aga jäi kindlaks ja ütles: „Majestcet, lubage mulle seda küsimist: olen ma wee! selle rügemendi ülem?" „Ja muidugi," wastas keiser. „Siis lubagu keiser/ et ma oma käsku tagasi ei wõtta ehk ... et ma oma ameti keisri saigade ette maha panen." Keisril oli niisugune  kindlameeleliue otsus meele järele. Ta meelitas printsi peagi ja ütles: „OH, sellest pole juttugi, sest teist nii head ülemat ei leia ma mitte." Ja printsi keeldus jäigi maksmaks. Kui tähendatud klubc laadil keisri juurde otsust kuulama  tuli, ütles see: „Wnga kahju, aga ci ole midagi tehck. Ma katsusin küll, aga rügemendi ülem ei salli üleüldse mitte, et tema ohwitseerid mängu pääle nii palju raha raiskaivad." See lugu on igapidi tähtis. Nr. 4 mõistatuse seletus. Püss on pime, kuul on jalutu ja inimene  keS jänese ära sööb, on alasti task. Kuresaare kiriklikud sõnumid. .Kesknädalal, paastukuu päewal. Saksakeeli paastu jutlus kell g õhtu. Jutlust peab ülemõpetaja Lemm. Rrljapäowal, Paastukuu it. päewal. Ecstikceli paastu juiluS kell ö õhtu. Jutlust peab õpetaja LeziuS. Pühapäewal, jürikuu S. päewal. Saksakeeli jumalateenistus kell 10. Jutlust peab õpetaja LeziuS. Ecstikceli jumalateenistus kell Jutlust peab õpetaja LeziuS. Kirjawastused. kurwastaw: meie poolt takistamata. Küsitamast asjast soowiine seekord wcel waikida, sest et kolinandamas numbris sellest juba juttu oli. On sekS aga teil tähtjaid põhjasid, siis MM oma mõitete juure ja saatgc need aaSta terme saatmast, leiate omal kohal. TriMwd ,Mresaa« Wdalilehs" trükiksps^ Selle läbi annan teada, et jürikuu 5. päewal, Uppa külas, Hermann'i talus oTszorr n saab ära peetud. Oksjoni wiisil saamad wäljapakutud: 3 hobust, 4 meist, 1 siga, 3 hane ja muud puumaa tööriistad. Kaarel Kütt. Eesti selts. WiiOspÄsZVst, 3. Aprillil' WMe kWSülek. »» Hakatus kell 9 õhtu. »» Rohket osawõtmist sooivib Eestseisus. Türgi tubaka ja paberossi wabrik Shapsall Peeterbnrgis soowitab paberossist, heast Türgi tubakast walmistatud, nagu: WWõjlllp. Kuresaares, Th. Lanq'i kaupluses. Teadaandmised. Eesti selts. Nkrekölllul öhtll mitmesuguse lõbuga, nii kui: lauluga, kõnega j. n. e. Meesterahwad makswad 30 kop., uaisterahwad ilma maksuta. HMitus kell 8 öhi«. Rohket osawötmist soowib Eestseisus. SHsoöor raa« MiNü psodis KuresaarcS on saada: Eesti hsbllllk. Ki rj iitanud Eonftantin Blumberg, DM' Hind ÄQ kop. Köigc lmm-, wSWja  s»d« lönzil, purju riiet, uutmoodi willased ja siidi pearätikuid, särgi riideid, kalewid  ja kõiki karma llllt FllKsMllS MM 10 kop. eest ühe naela willa pääle trükitud õpetuse lehega, maga häid õmbluse mashinaid, püssi rohtu ja haawlid, jahi püssist, galoshisi, lvankri, mööblit ja põranda wakstuhi  ja puuwilla kratti müüb ikka kõige odawamalt ja paremalt K. H 5 V tZ- rr õ >u?. Kurcsaares, Kaubauulitsas. H Kõigesugust riide- ja mänguasjade kaupa müüb poe ivahcwse pärast 25 kop. rub. päält odawamalt Leonid Isajetv, Kaubauulitsas Nr. 9. B—l 2 Köiksngu hästi idcitewa aja wilja ja lillede seemneid on saada j kärner Biinitzst juures.