aeal ka «ist karjapMWlh ja ka Mest ei ole temal aSja ennast häbeneda. M tvma ennast karjapoisist DoetorlkS kõrgendada tahtis ja suutis, see ou temale suureks auukS. Et temal aga nüüd weel, kuS tema juba Dottor on, mõne halwema karjapoisi jooned seeS ja tembud südames  on, fee on temale suureks häbiks. Gltn keerutab nüüd .EeSti PoStimeeS" poolest tõest ja poolest malest midagi kokku, nimetab seda wiletsat sepiStust  ,Tallinna Sõbra" kirjaks, ja wõitleb siis selle, oma enese sepiStuse waSta. See et ole kellegi .Doctori" tegu, see on karjapoisi tegu! MiS .EeSti PoStimeeS" meie kirjast .Linda" Seltsi kohta waletab, seda jätame siin arutamata; niisamati  ta seda, et meie herra PaStor Hurti .sortstlaSte" nvuumehekS nimetanud olla. Kui herra Dr. Hermann literatura keelest aru ei saa, fiiS laSku tema omale seda raha tagasi maksa, mida literatura õpetajad tema käest saiwad, tema on petetud. Kui meie kõiki neid walesi arutama peaksime, mida Sakalased igal nädalil .totmetawad"  fiiS läheks igal nädalil paksu raamatut tarwiS. Aleksandritooli aSjuS oleme meie kirjutanud ja oleme põhjustanud  : 1) Et Eestikeelise Realkooli kaSwaudikud oma õppimist  üheS akademiaS lõpetama peawad, kus ü!S teine keel Valitseb, miS läbi nende ühine õppimine takistatud saab ja miS läbi nemad ometigi omast emakeelest wõerutatud saamad. 2) Et meie kodumaal neid mehi wäga wähe tarwiS on, keda RealkooliS ja PolytechnikumiS kaSwatati, et siis ka Aletsandrtkool, kui temast Realkool tehtud saab, Eesti erkamaid poegi omalt kodumaalt ja oma rahwa keskist wälja koolitab. 3) Et üks Eestikeeline Realkool kõige wähemast nüüd weel üks paljaS katse on, et seal esiteks ka lastega  katset tehakse ja et kool siis ka kergest tühjaks jääda wõib, sest et keegi oma last paljaks katseks, .rahwameeste" erperimentikS, anda et taha. Meie oleme neid oma mõtteid põhjustanud. Wõib olla. et mete põhjustamises midagi eksitust oli, ehk et .Eesti PoStimeeS" selles eksitust olema arwab. Siis peakS tema aga näitama, kõige wähemast näidata katsuma, kuS ja miS see eksitus on. Kõiki seda jätab aga .EeSti PoStimeeS" tegemata, kujustab poole tõega ja poole malega  oma lugejatele midagi ette ja hurjutab, nagu karjapots  hunti. Sellest wvtme meie aga kaht wälja arutada: .EeSti Postimehe" toimetaja on kaS nii waimuwilets, et tema oma mõtteid põhjustada ei oska, ehk: .Eesti Postimehe" toimetaja teab wäga heaste, et meil SiguS on, aga tema sõdib selle wasta, mida tema ise õigeks peab temal ja tema seltstlaStel on Aleksandritooli asjus üks salanõuu mida nemad weel rahwale awaldada ei usalda. MtkS ja kuida on see fiiS ükS paljaS . mee li tuS", kui mete soowime, et EeSti rahwaS kui üks tähtjas põllutöö rahwaS, omale aega mööda Põllutöö-akademta  asulaks? On fiiS põllumehed .EeSti Postimehe" silma eeS nõdremad ja halwemad, kui fee salguke kann «kallajaid, kes nüüd ,Seltsides" käratseb? Pea näitab nii, sest kui Dr. Hermann kinnitab,  et tema ennast sellest põllutööst ei . häbeneda", mida tema poisikese põimel teinud, sits näitab see kostmine, kus keegi küsinud ei ole, tema südame kahtlast olekut. .KeS ennast wabandab, see kaebab oma peale ", ütlewad Prantslased. Neil on nende kohta just õiguS, kes ennast wabanoawad, ilma et teegi nende peale kaebas. See põllumeeste halwaks pidamine, see on wanameeline kallis .Eesti PoStimeeS"! Kentsakas on, kuida .EeSti PoStimeeS" kohe selle kirja järgeõ, mida meie wasta kirjutas, ühe MMi Westniku" kirjasaatja waSta tõreleb ja tahtmata awaldab, kes I.Mail Tartu .EeSti Aleksandrtkooli 11. abikomitee lohutud koosolekul  nõuu pidamas olnud. Tähendatud kirjasaatja ütelnud,  et need kes .Linda" saalist Wanemuise saali läinnd, paljalt .kingsepad, puhweti pidajad (EeStikeel kõrtsmikud. T. S. t.) ja sell id" olnud. Ja .EeSti PoStimeeS" kinnitab ka .tõsise näoga", et .Linda" saali jääjad .niisamasugused" oltwad .ja ei sugugi muud". Seal fee on! KuS fiiS põllumehed  oltwad, kui selle koolt üle nõuu peeti, mida suuremalt jäult põllumeeste rahaga asutakse? Neid lükatakse tõrwale, kui nemad oma raha maksnud on. .Kingsepad, kõrtsmikud ja sellid" teemad otsust! —Need wõlwad jo auusad mehed olla ja nemad on osalt kasulikud koguduse ltiked. Aga nemad on enamist ltnnalased, kuna EeSti vahma suurem ja tähtsam jägu maarahwaS on. Et Aleksandrikooli aSjuS maarahwa raha tarwitakse, mitte aga ka maarahwa nõuu, see on ülekohus ja on wägiwald. LinnalaStest ei ole EeSti keele ega EeSti rahwuse kosutust loota. Linnades ei wõitle mitte EeSti keel Saksa keelega, seal wõitleb Wene keel Saksa keelega. KõikslawlaSte erakond  on omale Eestlasi abiks paitanud, kuuni Saksateel ära Võidetud on, keS ennast oma suure ja tähtsa kirjanduse  peale tuetab. Küll siis Eesti keelest jägu saab, kellel seda tuetust ei ole. Nenda rehendawad Kõikflawlased ja nende rehuung on nende kohta õige, mitte aga Eestlaste kohta kasulik. Eestlased, kui ükõ erarahwaS Wene riikiS, peab ennast ühe teise erarahwa peale tustama, kellel temaga üks usutunnistus ja ühesugused elutarwitused on, mitte aga selle wõi mu peale, kes kõiki Weneriigi kodanikust ühiseks nühkida himustab, kui Eestlased Eestlasteks, üheks erarahwakS  jääda ja Wene riiki oma tsewiisi annetega teenida tahawad. Kingseppadel ja sellidel wõib jo Realkooli  tarwiS olla, aga nemad ei ole Eesti rahwa suurem jägu, ega ole Eesti rahwuse alleShoidjad; seda on üksi ja ainu Eesti maarahwas. Eesti maarahwa! on aga Psllutõõ-kooli tarwiS ja sellest Pvllntöö-koolist wõib Põlluköö-akademia  sigida. Võidelgu .Eesti PoStimeeS" selle pöhjuSmõtte waSta, kui asjalikult wotdelda suudab. Paljast hurjutamist tõukame meie tagasi, nagu üht halwema  ja arglase karjapoisi tegu! zEestt Postimehe" wiimase numre järel näitab temal üleüldse teekond Sakalaste Canossa poole jalge all olema. Tema tahab .realkooli juurde" kindlaks jääda. Mete ei wõi seal parata. Asutagu erakondlased üht Sa - kalaSte koolt, Eestlaste käest petisel kombel korjatud  rahaga, Eesti kiriku, EeSti keele ja EeSti rahwuse lõhkumiseks ja häwitamtseks! Siis aga wisaku nemad herra Pastor Hurti ja kõiki teist Ewangeli usutunnistuse tõsiseid liiteid ja Eesti rahwuse otsekoheseid kaitsejaid wälja kõige pealt aga kõiki Ewaugeli-Lutheruse kiriku õpetajaid.  Nendel on selles aSjas üksi aga kaks teed ees: Nemad peawad kas Sakalaste salanõuude wasta wõitlema,  ehk peawad oma püha ameti wannet murdma! Mis .Eesti PoStimeeS" weel Saksakeeli .Peterburgi Zeitungist", tema kirjadest ja kirjasaatjatest lobiseb, see on niisamati malest ja poolest tõest kokku põimitud. Selge erakondlik Sakalaste tegu! Eestimaa Kubernöri herra kanzellei  poolt palutakse meid kuulutada, et PeterburgiS, Zar-Peastja surmamise paiga kabelt juures Wenekeeli laulud:  .Üks pärg, Zar-Suurkannataja j. n. e., Kõrgestõusa Keiser Aleksander 11. mälestuseks", Uaplo-LeMMAsnonMs", müüdud saamad. Raamatus ou 15 laulu ja raamat maksab 12 kopikat, poSttga 16 kopikat. Sissetulnud rahaga  saab Haigete-kabeli juureS Foutanka kaldal, üks alaline  laulokoor asutatud. Raamatu soowijad kirjutagu järgmise adreSst all: ,M 0.-HorepöyprT., (liaxoei-b vps- U6NNOÜ ?ÄOOLNN, na ZloMüenaro MoplWMniL U,aps-I)eW6OMr6M." Kes korraga 1000 raamatut ehk rohkem wõtab, see saab iga raamatu 2 kopikat odawamalt.  Tallinna Linnasaadikute koguS, selle knu 3. pääwal,  andis Linnapea, Baron Aleksander Üksküll ametlikult  teada, et tema omast ametist tagasi astub. Mis tema omas ametis Tallinna linnale olnud, selle üle wõib wast flis arutada, kui erakondlikud tuhinad natuke waikinud  on. Seda aga tunniStawad tema sõbrad ja wastased  ühest suust, et tema ikka otsekohest tõe teed käis, ilma põiklemiseta ja ilma argtuseta. Linnasaadikute arutamistest  kirjutame järgmises numres. Saksakeeli .Tallinna Zeitung" on Kuusalu kihelkonnast sõnumit saanud, et seal hiljuti ühegi Sakalaste  Seltsi saadik, L, kes seal juba enne tuntud on, ümberrändanud ja talnrahwa käest raha korjanud, .wõitle m i s e k s Eestlaste eest" , kuida petis kinnitanud. Mitugi langenud kawala püüdja wõrku ja annud temale raha, üks 3 rubla, teine 10 rubla j. n. e. Mehike kogunud sedawiisi hea summakese kokku ja sõitnud siis Tartu, kust ehk tänuks pea mõned haisewad kirjad ilmuwad. Meie juhatame oma lugejate tähelepanemist seesuguste petiste peale, et keegi ennast eksitada ja kahju ja häbi sisse wedada ei laseks. Meie kodumaal, meie KeiSri käsu ja kaitsemise all ei ole kellegi! luba .wõidelda."  Kui uut seadust ja korraldamist waja on. siis saab selle üle nende korraliste kehakondade ja ülemate keSkis nõuu peetud, kellele Keiser selleks käsku ja õigust andis. Seesuguste rändaja meeste nõuu ei wõeta kusagil kuulda. Need mehed langewad ise ikka enne ehk pärast kohtu alla, nagu kuulus .Rakupilli" lihunik G. Stein. Hoidku igaüks oma kukrut ja oma meelt seesuguste ,õnnetoojate"  eest kinni. Sõnumite järel, mida .Revaler Beobachter" Lihula  poolt saanud, olla Sakalased seal wäga agarad, pealegi kõrtsides. Hiljuti läinud üks külamees Lihula kõrtsi söötma, kohe karganud Sakalased tema kallale, kiitnud  Wene kirikut ja anuud nõuu, ka selle kiriku kogodusesse  Wene uSku heita. Ka topitud temale kohalist  raamatuid kätte, mis selle üle selgemat teatust anda. Kõige selle liikumise hing olla rätsep Paabo, Oidermalt,  üks mees, keS msned aastad wangirooduS olnud. Kae, mis kaupa Lihula kõrtside leti peal saada on > ja keS kauplejad on! Kui palju ennast seal juba salwida lasknud, selle üle ei ole weel kindlat sõnumit, aga salmikud  mehed näitanud oma uSko kohe sellega ülles, et kohtute  ja ülemate wasta pannud. Nüüd olla senna mõned Wene Preestrid tulnud asja edasi toimetama; kas nemad weel palju salwitawaid leiawad, seda meie ei tea. Wtijandi maakonnast, Karksi kihelkonnast oliwad jutud tulnud, et ka seal rahwaS hulga kaupa oma usutunnistust wahetada tahta. See et ole aga tõsi. Kaks taluperemeest  on kirikuõpetaja juures käinud ja .Wene usko" heita ähwardanud, kui mõisa metsast kiriku puid ei anta. Kirikuõpetaja on neile tähendanud, et temal mõisa metsa üle ühtigi Ütelda ei ole. Ähwardajad on enne omale walla poolest raha maksa lasknud ja selle eest puu-maksu mõisa peale weeretada tõotanud; kohtutes ei ole aga nende tahtmist täita wöidud. Nüüd katsunud nemad ähwardamisega  seda korda saata, mida raha eest oma peale wõtsiwad.  See on kõik. Kõik teised Lutheruse kiriku ltiked on rahul ja on kõik ühes koos suure rõõmuga kroonimise püha pidanud. .Saarlase" proowi nummer on meie kätte jõudnud.  Omas juhtkirjas tõutaö see leht täieste Eesti meeline  olla, aga ka kõiki teisi auustava. .Saarlane" tahab  ikka Ewangeliumi usku tunnistada ja selle usu kiriku  eest kosta, aga teiste usutunnistusele ka mitte liiga teha, et taha ennast mitte igast tühjast tuulest põörda lasta, tulgu see homikust wõi õhtust, waid tahab ikka kõige hea, õiguse ja tõe poole hoida, ja oma politika juhtnööriks wõtta: .Auustage kõiki, armastage wendi, kartke Jumalat, auustage Kuningat. Andke Keisrile, mis Keisri kohus ja Jumalale, mis Jumala kohus on." Selleks soowime meie .Saarlasele" kindlat meelt, õnne ja õnnistust! .Saarlase" juhtkiri on heas ja puhtaS Eestikeeles kirjutatud; kuulutuste seeS leiame palju wigadust.  Meie anname uue lehe toimetajale nõuu, ka kuulutust  läbi waadata, kui see ka küll tema asi ei ole. Süü otsijatest ei saa puudu olema, ja need otfiwad seda ka kuulutustest, kui muijalt ei leia. .Saarlane" on weike leht, maksab trükimajas aastas 1 rubla 50 kopikat, postiga 2 rubla; pool-aastas 1 rubla ja 1 rubla 20 kopikat.  Esiteks ei wõeta weel tellimist wasta. Kange maru ja rahesadu Lehekuu 30. pääwal, on Eestimaa! mitmes paikas talwwiljale suurt kahju teinud.  Ka katuseid on lõhutud ja palju suuri puid murtud.  Tallinnas on Kadrinthali randas mitmed meresaunad  üles keerutatud ja waSta .Bellevue" sadama silda paisatud, mis jäult lõhutud sai. Mõigu juures on ühe woorimehe sõiduriist sõitjatega ühes kummuli wisatud. —> Ametliku sõnumite järel oli Eestimaal suwjwilja seeme 25. Lehekuu pääwal kõik tehtud ja wäga heaste üles tõusnud. Talwwili, heinamaad ja karjamaad seisawad ka rõõmustamas kaswus. Tallinna uue Linnapea walimine on selle kuu 15. pääwa peale määratud. Pärnust. .Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsib maja põhjuskiwi on Lehekuu 16. pääwal pidulikult pandud. Pärast kiriklikku pühitsemist saiwad mitmed kõned peetud. Ka siin peame meie wäga kahjetsema, et kõige hea ja auusa püüdmiste kõrwas, kõnemehed ennast halwast ärritamisest  ja wihawaenu kihutamisest körwal hoida suutnud ei ole. Kui seesugused kõnemehed mitte kord Jumala sõrme aealou käiku tundma ei õpi, kui nemad seltsimajade seinu puhtama lubjaga üleS müürida ei oska, kui sapiga, siis ei kaswa nende seltsid iialgi .suureks puuks", ja nende seltsimajad  ei saa mitte Eesti rahwa ühenduse kantsiks, waid saamad lahutawateks waheseinadeks. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi poolest saab Heinakuu 30. ja 31., ja Leikuseküu 1. pääwal koduloomade, põllutöö ja käsitöö  näitus peetud. Riigiwalitsuse poolest on selleks juba luba tulnud ja Seltsile saamad 2 suutt ja 3 wetket hõbe medaljet, 6 mask medaljet ja 20 kiituse kirja, auupalkadeks  antud. Selts palub koduloomi, põllutöö riistu ja kõiksugust käsitööst näitusele saata. Kui suure rõõmuga  saaksiwad kõik kodumaa kodanikud seda Eesti talurahwa  nähtamat õnnistust teretama, kui erakondlased Sakalased mitte oma sappi röõmukarika sisse et kallaks! Rahwa elukord kaswab ja õitseb seaduste mõnul. KaS peakfiwad need seadused küll wäga puudulised olema, millmõnul  Eesti talurahwas omale kõiki neid asutust murete seda suutis, mida Wenemaa seespidiste kubermangude ega ka wõeramaa talurahwal kusagil ei ole ? Peterburgist. Selle kuu 3. pääwal jõudstwad kroonimise kallid asjad Moskwast jälle Peterburgi tagasi. Sellesama rongiga saiwad ka kõik Aasia Würbtide kingitused  ja need kuld waagnad Peterburgi toodud, ntiS kõige Wene riigi linnade ja kehakondade poolest Keisri Majeflätidele  kroonimiseks kingitud saiwad. Wöerad WürStid  ja Saadikud on nüüd juba enamist oma kodumaale tagasi reisinud ja tunmstawad oma rõõmu ja tänu kõige rõõmu ja aunstawa tähelepanemise eest, mida neile MoskwaS  tehtud ja ülesnäidatud on. Edinburgi Herzog. ja Herzogi-Praua söitstwad selle kuu 4. pääwal Kconstadtist Keiserliku söidulaewa .Zarewna" peal Wyborgt, lähewa,