PeterburgiS. S. Paastukuu pättwal 1887 saiwad järgmised  peavõidud teise b-protsentise wöldu-laenupaberid wälja loositud: Serte. Nr. Wõit. Serte. Nr. Wõit. 16690 4 200000 991 27 1000 9499 46 75000 1093 32 1000 97 4 40000 1433 41 1000 14903 23 25000 1955 46 1000 23 43 10000 3501 5 1000 7967 32 10000 4632 37 1000 13931 37 10000 4791 20 1000 208 23 8000 5502 32 1000 374 s 8000 6403 49 1000 10405 41 8000 7012 43 1000 17343 30 8000 7170 10 1000 17532 43 8000 7569 25 1000 2598 44 5000 8093 11 1000 5149 34 5000 11304 3 1000 7829 36 5000 11879 39 1000 9821 42 5000 11970 1 1000 14143 34 5000 12921 43 1000 16076 14 5000 16063 50 1000 16585 34 5000 16730 38 1000 18613 7 5000 13345 28 1000 Wõidud 500 rubla suured: Serie. Nr. Serie. Nr. Serie. Nr. Serie. Nr. Serie. Nr. 19 1 4449 39 6921 18 13064 43 16369 41 33 24 4774 3 8954 22 13133 14 16509 24 340 26 4773 22 9047 35 13147 18 16549 41 346 1 4780 17 9187 25 13230 34 16553 37 413 26 4893 43 9386 25 13291 14 16589 22 549 45 4899 3 9517 80 13335 23 16601 30 695 13 4948 22 9569 35 13382 29 16612 12 701 31 5025 23 9717 5 13420 39 16705 38 715 49 5083 49 9756 25 13463 5 16771 45 649 37 5275 11 9792 19 13506 33 16842 46 976 2 5284 40 9971 45 13536 43 17031 43 1243 13 5319 46 10029 20 13798 4 17061 5 1284 11 5534 40 10043 43 13833 40 17152 9 1311 41 5633 17 10170 20 13384 2 17221 35 1330 19 5672 13 10249 25 13957 17 17344 21 1420 4 5690 23 10353 16 14033 12 17403 43 1736 18 5713 47 10372 3 14063 17 17467 7 1857 19 5734 33 10375 11 14165 33 17471 7 1968 16 5783 21 10563 27 14163 14 17479 13 2042 5 5841 33 10699 24 14182 8 17493 40 2064 30 . 5966 30 10716 25 14203 3 17537 28 2067 31 6013 31 10811 23 14413 21 17545 34 2122 36 6105 31 10373 42 14420 43 17625 34 2212 33 6214 6 10941 21 14467 8 17626 2 2237 28 6304 34 11170 42 14491 30 17729 20 2323 14 6437 47 11218 36 14513 17 17773 49 2333 45 6449 26 11219 3 14513 39 17792 5 2533 6 6649 17 11281 18 14521 38 17913 46 2856 6 6812 49 11383 35 14703 33 17947 23 2919 39 6939 14 11459 2 14913 18 18076 42 2924 5 7007 49 11475 8 14950 33 18232 30 2955 18 7032 23 11591 31 15005 20 18264 46 2935 27 7034 50 11774 46 15007 45 18303 3 3022 30 7052 15 11809 27 1.5067 18 18433 23 3210 49 7390 38 11852 41 15093 27 18-133 26 3445 27 7424 3 11367 44 15155 34 18498 42 3493 1 7430 23 11917 29 15187 16 18579 6 3507 42 7486 23 12120 1 15299 26 13633 44 3603 13 7698 39 12143 16 15361 6 13685 5 3641 27 7812 25 12197 8 15451 41 13333 39 3756 23 7319 47 12204 16 15568 36 19074 4 3361 23 7977 36 12263 26 15305 34 19164 37 3916 50 3045 43 12343 43 15822 25 19196 12 4033 47 8166 4 12444 45 15955 7 19444 50 4045 43 3373 23 12459 12 16046 4 19461 28 4164 50 8401 37 12463 47 16061 45 19570 14 4166 34 8602 7 12569 1 16087 39 19708 48 4187 13 6674 26 12615 35 16256 7 19744 12 4271 49 8782 4 12643 16 16278 28 19749 17 4317 26 3737 31 12712 33 16280 4 19796 36 4493 49 8826 16 12328 29 16292 30 19317 25 4418 16 3842 33 12967 24 16331 42 19999 23 Surmatud saiwad järgmised numrtd: 9, 199. 255, 838, 1182, 1212, 1317, 1562. 1640, 1330, 2051, 2125, 2215, 2390, 3063. 3156, 3278, 3347. 3432, 3519. 3557, 3324, 3830. 4239, 4550, 4886, 5496, 5877, 5994, 6236, 6293, 7152, 7159, 7160, 7473, 7502 7553, 7989, 3314, 8995, 9131, 9566, 10235, 10307, 10320, 10418, 10574, 10724. 10744, 10783, 11194, 12286, 12353, 12473, 12636, 12879, 13157, 11310, 13313, 13424, 14103, 14125, 14144, 14185, 14706, 14794, 15294, 15509, 15654, 16496, 16544, 16354, 17673, 17697, 17365, 17937, 18031, 18657, 13739, 19447, 19763 ja 19304. Kiriku teadused. A 'Uüha-Waimu kirikus. Ristitud: Willem Woldemar Nienberg.  Maetud: Juula Nienberg 32 aait. w. Jutu leht. Eeriku Veski. Jutustus Kolmekümne-aaStasest-sõeast. 11. Ühe ainsa inimesega seifis Justus weel elamas läbikäimises,  see oli saeweski mölder Khristof Hagen Kalmijõel,  üks rikas ja hakkaja mees, kelle omad mitmed suured  saeweskid Ewzi jõe ääres oliwad ja kes sandist aegadest  hoolimata agarast oma ametit ajas, ikka uueste algates,  kui midagi äpardanud oli, ikka aegade paranemist looteS. Need mõlemad mehed, meie JustuS ja see Hagen,  oliwad üksteisest teisiti, aga siiski, ehk just sellepärast,  saiwad nemad üksteisest aru ja oliwad südamesõbrad, „häda- ja surma-sõbrad", kuida nemad ise ütlesiwad. Igas wälises hädas otsis Justus Kristofi juures nõuu, Kristof pidas Justust omaks hingearstiks ja juhatajaks waimulikul teel. Kristos Hageni abikaasa oli Kalwist, ja tema kaks tütart oliwad Kalwis mehel, sellepärast oli Justus juba Eewa koleda sõnumi juures oma sõbra peale mõtelnud ja juba öösel oleks tema Kalmijõele minna tahtnud,  aga wäetimat lapsukest ja surnud ei wõinud tema üksi jätta. Kui Zustus just selle üle järel mõtles, hakkas  lapS nutma. »Tema tahab süia," ütles mölder, mässis wäetima paremine rätiku sisse, mässis weel ühe kasuka ümber, wõttis ühe weike latorni warnast, kuS kodutehtud  küünlaots sees oli, pani põlema, ja wiis lapsukese sooja kitselauta, mis maja külge ja kindlast külma ja huntide  wasta ehitatatud oli. Kitsede keskist oli üks kena, pitkakarwaga, walge loom temal kõige armsam; selle juure wiis tema oma weike kaitsealuse, pani teda kitse täie udara külge, ja nagu oleks mõistnud, seisis loom paigal Lapsuke  imes ja uinus, jäi ka magama, kui mölder teda tuppa tagasi wiis ja aseme peale maha pani. Siis läks Justus  wälja, tõi ühe kimbu pitka sitket metsa-rohtu mida tema õlgede asemel tarwitas, wäänas sellest kindlad wäädid,  köitis neid kunstlikult kokku, ja kui koit oma kahwat kiiru läbi weike, kitsa akna saatis, oli üks kena, pitkerkune wakk walmis, mida tema pooliti metsaheinaga täitis ja siis kergitatud südamega üle waatas. Mee oleks siis Sinu kätki, waene loomake!" ütles tema; ,aga, midagi puudub weel: mähkmeid. Noh, eks neid ka saada ole?" Tema tegi ühe kõrge, kirju õiedega ja salmidega maalitud  kirstu lahti, mis kamres kõrge katus-fängi körwas seisis ja otsts seal, kuuni mõned kimbukesed wana lõuendit  leidis, millest tema siis hulga suuri ja weikeid tükkist leikas. Moo, see on ka toimetatud," ütles tema pehme naeratusega, ja et laps ikka weel magas, siis läks tema lauta, söötis ja lüpsis kitsed ja andis sigadele ja kanadele toitu ette. Nüüd wiskas weel mõned halud ahju, siis kuulis tema last kisendama. Nüüd wõttis tema wettsihest suurest pajast, mis ahju taga sissemüüritud ja ööd ja pääwad soe seisis, ja kallas seda ühe laia nõuu sisse. Seal pesi tema last, mässis teda jälle sooja riiete sisse ja wiis lauta farwilise amme juure, kes teda juba nagu tuttawat rõõmsast haisutas. Jälle jäi lapsuke imedes magama, mis peale Justus teda kätkisse pani ja liigutud südamega waatas, Nüüd oli weel surnu eest hoolt kanda. Kui mölder tema pealmised riided ära wõtnud ja teda ühe puhta linaga katnud oli, tegi tema sügawaft südamest homiku? palwet, pani maja uksed ja aknad tugewast kinni ja läks Kalmijõele, oma sõbra Kristof Hageni juure. Enne kui ära läks, tuli temale järsku waene poisike Georg meele, kelle luid tema heile huntide suust kiskunud ja weski kõrwa küüni pannud oli. Neid hirmsast näritud luid waatas tema nüüd pääwapaistel paremini järel. Meed ei ole inimese luud," hüüdis tema wiimaks kergitatud südamega, Mal on jalaluu külges ka weel karwu, see piab ükskielaja  loom olnud olema, kes nälja pärast elumaja ligi tulnud ja seal huntide kätte sattunud on. Tänu Jumalale!  Aga kuhu on poisike saanud? Kus on tema läbi öö olnud? Mägedesse ei läinud tema küll wist mitte, ennemini on tema mööda jõekallast allapidi jooksnud. Ehk leian tema jäljed, sedasama teed Kalmijõele lähen." TõeSte leidis ka mölder, kui ühe warjatud koha peale jõudis, kus tuul öösel nii kangest möllanud ei olnud, kui weSki ümberkaudu, weikeste jalgade jäljed. Need kadustwad aga pea jälle ära ja kui mölder ka metsa paremalt ja pahemalt  poolelt läbi otsts, siiski ei leidnud tema poisikest. Jõe ääres leidis tema aga alamal paiguti ikka jälle jälgi, kus wiimaks teiste suuremate ja weikemate jälgede sekka kadustwad, mis näitafiwad, et fiin hiljuti suurem hulk inimesi kokku jooksnud oli. Kui Justus selle üle järel mõtles, tuli Enzi jõe mademate peal tema sõber Kristof Hagen temale wasta. Justus tahtis kohe oma koormatud südant wälja puistata, aga Kristof tähendas käega, et mait oleks ja ütles tema körwa sisse: Mina tean kõik ; suur hulk Kalwi põgenikkust  on oma wahwa kirikuõpetaja juhatusel üle Kölblingi külast mööda läinud. Rutuga wiifin mina mõne teise külamehega waeStele natuke toitu ja riideid, kui kaugelt üht Kroatlaste salku mööda kihutama nägime. Kalwlased  põgenesiwad Dobeli poole mets-mägedesse, meie peasime  waewalt majadesse, kui Kroatlased neid taga ajades külast mööda kihutanwad ja mandudes ja sõimates külat põlema pista ja kõiki maha raiuda ähwardasiwad, kui keegi äraneetud ketseritele abi ehk peidupaika annaks. Kas põgenikud mägedesse peastwad, kuhu ratsamehed nende järel ei saa, seda mina ei tea. Aga tule, lausa lagedal teel seista ei ole hea, toored ratsamehed wõiwad igal silmapilgul tagasi tulla." Sellega wiis tema.Justust lähedasse saeweMsse, pani ukse lukku ja jutustas edasi, et wiimasel tema mõlemad tütred Kalwist ühe weike lapsega  põgenetes tema majasse tulnud. „Seal piame neid nüüd peitus," ütles tema, meie elame wäga suure tee ääres, seal ei wõi saladus kaua ilmumata jääda, ja mina olen juba Sinu maailma eest peidetud weski peale mõtelnud, kas tarwis ei oleks waeseid senna peita. Ole sellepärast öösel igal tunnil malmis, neid wasta wõtma, sõber? Sina wõtad neid ometigi wasta?" Mis seal meel küsida?" wastas Justus; Ms meie ole häda- ja surma-sõbrad!" Siis rääkis tema, mis wiimane  öö temale toonud ja mis temalt wiinud oli. nõun Sina minule annad?" nenda lõpetas tema oma juttu, pKuida matan mina surnu maha? Kas tahad mind aidata, teda ühes maitses paikas metsas matta, wõi kas on tarwis, et meie teda Wildbadi snrnuaida wiime ja kirikuõpetajast sisse õnnistada laseme?" »See oleks meie aea kirjuil päiwil kardetaw asi; seda nääksiwad palju ja Eeriku weski wõiks selle läbi oma kallimat wara, oma peitust kautada, ütles Kristof, omal kindlal wiifil. ,Kannata  õhtani, siis tulen ja aitan Sind. Kaewa senni waese Eewale haud, aga tee seda nii sügamaks, et hundid  kallale ei pease. Ka weikese ristimine peab tasaselt toimetatud saama; rahulisemal aeal wõid ikka kirikuõpetaja  juure minna ja teda ristimife-raamatuSse kirjutada lasta." Nemad rääkisiwad siis weel kadunud poisikesest ja kurtstwad teda taga; aga ühel aeal, kus nii hirmsaid asju sünnib, kus nii suurte kahjude üle kaebata, nii hirmust  häda kannatada oli, kus surma juba suuremaks andeks pidada wõis kui elu, ei wõi neile meestele mitte pahaks panna, et nemad kadunud poisikese pärast suuremat kära ei teinud, mis õnnetust terme külakonna peale oleks jtuua wõinud. waid ennast selle mõttega kinnitasiwad, et poisike Jumala kaitsusel seista. Mäekingul weske ees, kahe suure männa wahel, oli Justus waese Eewale haua kaemanud, kuhu mõlemad sõbrad pärast lõunat teda matfiwad, ja palju pisaratega", kuida kiriku-raamat ütleb. Huntidest näritud luud ei saanud mitte ühes maetud. Meed on elajalooma/  ütles Hagen kindlast, ,see oleks teutus." Lapsukest  ristisimad nemad magas palwes" Kolmainu Jumala nimel. Justus toimetas pühat tallitust, Kristof oli ristiisa  ja andis temale Anna nimeks, oma enese armsa abikaasa  järel. (Järg tuleb.) Aowo-vM -MS?po». - Avxui», 13-io Naxi» 1887. Trükitud Liud fors'i pSrijatt juures ja kuluga. Kks Stpp i-s Miider wslb ka olla, wdib hea koht I-ida Wä«a msisas. ssssssöosssss Kaks head lüpsi-lehm on ära müia. Järel küsida, wakshalli taga Lulza-uulitsaS Nr. 9. H. Ackerman». Mim mõisas saab 1. Paastu-kuu pääwal 1887 W> 7S piima-lehma WW walja renditud. Teadaandmised. SSSSSSSOGSSSSSS üks ivedrn ivanker ja saan saamad ärareisimise pärast heatingimistega müidud.  JoakhimStali-uulitsas  Nr. 336/ z. on wiilja rentida. 300 rubl. koutstoui fisse maksa. Ligemat teadust saab Karli-kiriku juures Tolli majas, kortel Nr. 3, wõi Risti-mõisas. Uks kutsar, poismees, wõib hea koht leida. Zärel küsida, Karli-kiriku juureS, Tolli majas, kortel Nr. 3, wõi Risti-mõisas.