Sakala .U »?. Wiljandis. 28. Aprillikuu päewal tBB4. Vli. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Toimendu se adre!s: „Sakala" toiinendusele Wiljandis. Wene keeli: Isi. vi, „ Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl, postita ? rbl. t'<> kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop, postita I rubla sl> kop Wee rand aasta pca e tellimisi wastu ci wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adr ess id palutakse selgesti kirmtada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Eesti Meremeeste Selts „Linda". Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Tähtis päew ja püha; Pori laat. Wiljandi maakonnast: Hullust koertest; weider matmine; näitemüigist. Pärnust: Pärnu näitus; teated. Pärnu maak.: Hea tegu. Tartust: Teated. Tartu maak.: Wallamaa tagasi. Malgast: Kooliõp. konwcrents; margad. Wõnnust: Usu muutmine. Riiast: Teated. Libauist: Kassad. Windawist:  Uued ehitused. Talsenist: Õnnetus. Kuressaarest: LaewaMt. Tallinnast:  Teated. Hapsalust: Usu märatsemine. Wirumaalt: 3 inimest hukka saanud. Peeterburgist: Mitmesugused teated. Narmast: Laewa sõit. Moskwast: Teated. Tambowist: Pank pankrotis. Rostowist: Kirik riisutud. Jekatcrinoslawist: Raudtee õnnetus. Kownost: Katoliku preester Luteri usku. Odessast: Kuningana Olga; suur kingitus. Krimmist: Hiline lumi. Opotshkast:  Karu jaht. Tifiisist: Jsetapmine. Soomemaalt: Kulla leid.  Wõeralt  maalt: Londonist. Berliinist. Tunisist. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Kuulutused. Murest murtud. 11. Taimede seltsidest. I. -- Mõnesugused sõnumed. Kadunud õnn. Eesti Meremeeste Selts "Linda". Eelnimetatud Eesti Seltsil oli tänawu kewade raske elu ja surmaga wõitlemine, sellepärast et tema endised kehwad juhtijad Seltsi oma põhjuskirjadest ja õigest otstarbest  ära kaugele ajasiwad ehk eksitasiwad. Seltsi rohked rahasummad saiwad aitade üirimiste, ehitamiste, suurte majade ostmiste ja kauba ajamiste sisse pandud, ning Seltsi päris otstarbe: Eesti mere tööd, mis muistsel  ajal nõnda kuulus oli ja millega olewikus wõera rahwaste liikmed ja lacwad sada tuhandid meie maalt ära wiiwad ja teeniwad, uueste elusse kutsuda, edendada ja seega teenistust wee peal ka oma rahwa ja maa kasuks toimetada. Meie Läti suguwenna, kuulsa mere asjanduse tundja härra C. Wo!demar'i märgu andmisi ei pandud õiete tähele ja tema kirjade järele andis ka õnnis C. R. Jakobson asjalist juhatamist, mis aga Tallinna algusest kehwalt juhitud „Linda'le" wähe möjusiwad.  Minewal talwel walites see Selts omale uue direktori, härra P. Weitzenberg'i Peeterburgift, kes kroonut kui meremäe ülem kaua aega teeninud ja seepärast üsna sünnis oli, seda Seltsi juhtima ja teda õige teede peale tagasi awitama. Selle üle rõõmustas iga asjatundja  Eestlane ja wõisime õigusega ka oma meremeestest neid sõnumeid kuulda lootma hakata, mis naabri Lätlastest  harilikult hea meelega kuuleme. Aga kahetsemisega pidime nägema, et meie lootus täide ei läinud. Ühel kewadisel peakoosolekul sundisiwad üks osa Linda Seltsi liikmeid, asjatundmata tahtmiste awalduste ja täitmistega uut direktori Weitzenberg i, kes asja ja wigasid parandada püidis, ammetist lahkuma. Ajalehed kuulutasiwad kehwa poolise asja-ajamisega olla Linda selts ühtekokku juba 33,431 rubla 2 kopikat kahju saanud. Seesugune awalik kaebamine ei ole ühe rahwa asjale, ühe Seltsile küll mitte hea, aga meie kahetsesime küll ka õigusega, et Linda nõnda wähe oma edasielamise eest hoolitseb ja tundsime seda suureks wiaks, et see selts oma kohalise direktori asjatundliku juhatuste järele ei teinud ega teda ammetis ei hoidnud. Aga meie ei kaebanud nimelt nõnda ruttu rahwa ees, pealegi saime Tallinnast teatust, et mõistlisemad Linda seltsi liikmed uueste härra Weitzenderg'i  ammetisse paluda ja saada püidsiwad. Seda soowifime ka meie ja ootasime, et see sünniks. Aga nõnda kuda wiimastest kirjadest, mis „Linda Seltsi uus walitsus" Olewikus ja mujal lehtedes awaldab, Eakalale aga ei ole saadetud, näeme, ei ole sellest kullest asja paranemist loota. Seegipärast ei tohi see uus, hea otstarbega Selts, millest rahwaS algusest künni siiamaani tubliste osa wõtnud on ja tema mere tegewust ootab, nõnda noorelt temale tehtud wigade pärast ära surra. See oleks esimene plekk meie Eesti rahwuslikuis tallitustes  ja Jumal hoidku meid selle eest. Linda Seltsil on wecl jõnudu küllalt, et ta oma mere tallitust ja tegewust Uue ja esiotsa ikka weiksemal jõuul katsuks. Endine direktor Weitzenberg soowinud Seltsil ise laewade ehitamist algata ja see on meie aru jare)e, ktsi teda selts sennini uisapäisa ka unustanud ja kõrwale jätnud, just tarvnlik. Meie kubermangude ranna äärseis maades on metsa küllalt ja seal paigal piuks ka meie Selts Lätlaste wiisil oma rahateenijaid laewu walmis tegema ja Eesti poegadega  merele lükkama. See olgu samm, mis seisata ei tohi. Läheb merel ju asi nõnda tubliste, et ka aega ja asja on muud ajada, noh siis kaubeldagu ka, kes sedagi laidab, aga ikka kasuga. Wiimased kitsad aastad ei ole üsna head nieelt ja troosti kanba-ajajatele toonud, nõndasama on ehk seda selle Seltsi kauplused ka tundma pidanud. Aga iga löögi pealt ei heideta meelt ja iseäranis Eestlased ja nende noored asutused on harjunud  ju palju kannatama. Seepärast soowime meie Lindale, kõwaste oma põhjuskirjadest kinni pidades, uueste ja tõsisema tahtmistega tublit mere tegewust. Kui ka praegune walitsus, endiste ja esimeste wiisil, jällegi mitte palju mere asjast ei tunne, seepärast wõib asi ikka edeneda ja tallitusel asjatundjaid abiks palgata. Selge ja mõistlik tahtmine ja asja õige otstarbe juure jäemine, ei iganes kaduma; sest kudas lükatakse, nõnda läheb. Need oliwad meie sõnad, aga et meie üle Tallinnalased  nuriseda ei saa, nagu maenitseksime neid üksi, ega lase neid isi oma eest sugugi kosta, ja et asjaga ühel korral täieste walmis saada, seepärast trükime ka „Walgus'est"  allseiSwad kirjad ära. „Asjalik seletus „Linda" Seltsi peakoosoleku üle 5. Märtsil 1884. Et palju Eesti ja Saksa keeli ajalehti „Linda" Seltsi 5. Märtsil s. a. ärapeetud peakoosoleku üle mitmesugused wõerite mõtteid on awaldanud, arwame meie omale kohuseks, selle kohta paar sõna seletuseks awaldada. Peakoosolekul pani härra P. Weitzenberg ette, et selts tasumise ja äralahkumise teele piaks astuma, milleläbi ta aga wäga palju wastalist sai ja omast ammetist ära lahkus. Oma kontrahis Linda seltsiga nimetatud 5000 rubla kahjutasumisest ütles ta ära. Hra P. Weitzenbcrgiga ühes sai ka endine eestseisus lahti mõistetud ja tema wõeriti tegewuse üle, kelle läbi Seltsi aktsiad 83 rubla peale langenud on, aru tegemisele  nõutud. Peale selle sai uus eestseisus walitud. Walitsuse liikmeteks saiwad walitud: Tallitus-direktoriks hra tischlermeister ja kanbaajaja P. Schreim Peeterburgist;  tema abilisteks: hra rätsepmeister P. Kebbi, majaomanik M. Saar ja kaupmees A. Althoff Tallinnast.  Nende laimamiste kohta, mis mõned ajalehed praeguse eestseisuse üle awaldawad, on meil nimetada, et meie neid tühjaks kõlinaks ja Linda seltsile kahjulikuks piame, nagu seda Olewik omas U 12 teeb, kus ta praegust (eestseisust) tallitus-direktorit puusepaks nimetab j. n. e. Seda ei wõi ju sugugi häbiks panna, et Linda seltsi liikmete hulgas puusepad, rätsepad (!!!) on, muud kui Weneriigi alamad piawad nad olema ja mitte hulgused ei tohi nad olla. Mis praeguse tallitus-direk tori P. Schreim'i kohta käib, nimetame, et räägitaw härra mittu aastat Peeterburgis elanud, kus ta mittu aastat töökoda ja ka kauplust pidanud. Selts on kõige passitawamaid ammetisse seadnud. Niisugused laimamised on seltsi juhatajatele, kus neil nende ammetis muidugi juba okkaline seisukoht on, raskuseks ja ühtlasi ka seltsi tegewuse takistamiseks. Seda ei pia ära unustatama,  et Lindasse pandud raha kõik waeserahwa omandus  ja palehigis kopika wiisil korjatud on, ja ärgu püitagu kahju mitte segaduste läbi weel suurendada, waid mõeldagu selle wastu, kuidas seda kahju wähendada. Tehku iga Eestlane Linda Seltsi asumise kohta, mis tall wõimalik, muretsegu tema edenduse eest ja töötagu selle peale, et Seltsi kaup heasti käib, siis saab kahju tasutud  ja kasu saab ka tulema. Siis saab ka Linda SeltS oma sihile, s. o. „Eesti kaubalaewandusele" jõudma. Meie ülem eesmärk olgu rahulik kokkuleppimine, mõistlik läbirääkimine ja truu töötegemine kõigis asjus ja tegewuses. Linda Sekist wakitfus." Töine kiri, mida endine direktor Weitzenberg ajalehtedes  awaldada on lasknud ja mis meie arwates mõnes kohas natukene käre on, seisab sessamas ajakirjas nende sõnadega, midas sealt meid äratrükkida on soowitud: „ Linda Seltsi üle on nii hästi meie Eesti kui ka Saksakeele ajalehed palju rääkinud ja see Selts on ka jutu wäärt, sest töist tema sarnast ei ole wist terwes maailmas leida. Juba tema asutamine on hoopis iseäraline  Seltsi põhjuskirja projekti asemel (mida sead. kogu X j. 1 osa § 2191 pärib) on Oktoobri kuus 1879 aastal üks „ kutsumine ja kallis soowitus kõige Eesti rahwalle" rahwa sekka wälja lautatud. Selles kutsumises  ei ole muud, kui paljast waimustat sõnakölinat leida. Seal ütlewad Linda Seltsi asutajate eestseisuse liikmed oma asutust „kõige kõrgema waimu juhataja aü hakkanud" olewat ja lubawad siis esimeste 5e aastate sees seltsi liikmetelle 5 ja pärast seda kõrgemad protsentisid.  Kutsumises on ainult kasust jutt, aga mis siis kui kahju juhtuks?! Kahju on nemad üsna maks pidanud, sest wiimased sõnad kutsumises käiwad nõuda: armsad Eesti wennad! kellel isamaa kasu ja auu armaS on, see astugu oma weikse ehk suure abiga ilma kartuseta meie seltsist osa wõtma, sest sette seltsi asutajad on oma soowi ja pindmist kõige puhtamas tundmises,  ühe ülema saatja, alustaja ja lõpetaja abi peale lootes oma asutuse alust pannud, ja soowiwad, et kõik, kellel wõimalik on, meie seltsist osa wõtta, see tulgu ennem täna kui homme ja lubagu oma raha seltsi toimetuseks, Seltsi asutaja oli üks Eslon L DeAimifi zcr Tartus: J. Tiilk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttncr; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; Nakweres: J Kuus ' i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Worns: Vielrose; Malgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Peeterburgis: KLeopas, lloiici.ui npm n. ,i.ou l. .V? 80 ja N. Matlissen, npoen., )' U 28/21. Wiljandis: F. Feldt.