küsimise peale wõib ainult ühel wiisil kosta, nimelt: „Meil on hädaste üht raudteed tarwis ja mida warem, seda parem." Seda ei ütle mitte meie üksi, seda ütleb  iga õige Liiwlane, keS oma kodumaa edenemist ja õitsemist soowib. Meil ei ole mitte tarwis siin näidata,  kui palju aega ja tööjõudu seeläbi põllumehel tagasi jäeb, kui ta oma põlluwilja saatmise juures Riia ehk Pärnu mitte mööda pahu maanteest ja muid kõrwalisi radasi ei pruugi sõita, waid raudteed wõib tarwitada, mis mitte pahu teesi ja ilmasi ei karda, seal juures mitte palju aega ei wiida ja odaw on. Kuna meie ootama raudtee üle räägime, wõime meie lugejale asjast enesest järgmisel wiisil teatada: Mõne aja eest katsusiwad õpetatud mehed hoolega läbi, kust kõige sündsam oleks, raudteed läbi ehitada, ja pärast seda, kui nad oma mõedutööde ja sihiseadmistega malmis  oliwdd, tõmmafiwad nemad Liiwimaa kaardi peale Ühe kriipsu, kuhu raudtee ehitada wleks. Ühe herra lahkuse läbi on meil wõlmalik olnud, niisugust kaardi näha saada, kus asjatundjad nimetatud kriipsu oliwad tõmmanud. Kriips on järgmine: Kui Riiast wälja sõidetakse, siis jõuakse kõige pealt Wõnnu, sealt Wolmari,  Wolmarist WõruSse ja Wõrust Pihkwa. Raudtee  pikkus Riiast Pihkwa oleks umbes 280 Versta. Riia ja Wõnnu wahel saaks rong kuues kohas kinni pidama, Wõnnu ja Wolmari wahel üks kord, Wolmari  ja Wõru wahel wiis korda ja Wõru ja Pihkwa wahel pole kinnipidamise kohad weel mitte ära määratud.'  Peale sellh pääraudtee saaks weel üks kõrvaline  raudtee PÄknu poole minema, mis umbes 110 werSta pikk oleks. Sõidetakse Riiast Wolmari ja sealt künni esimese jaamani, Stakeln, siis jõuakse sinna kohale, kust töine tee Pärnu peale ära pöörab. See tee saaks Staklist Ruhja minema ja sealt Pärnu. Stakeli ja Ruhja wahel saamad rongid kolmes kohas ja Ruhja ja Pärnu wahel seitsmes kohas seisatama, kui Ruhja ja Pärnu mitte ühes ei arwata.  Sellest  lühikesest teatuseston ära näha, kui mitmes kohas raudtee põllumehel saadawal on ja iga mõistlik Liiwlane  wõib ära arwata, kui palju aega ja tööjõudu temal seeläbi tagasi jäeb. Raudtee edendab, nagu iseenesest mõista on, kaubaajamist ja seega ka ühtlasi põlluharimist, sest põllumees wõib igal ajal oma kaupa Vähese maksu eest sadamalinna wiia, kus hinnad kõrgemad  on kui muial kõrwalistes nurgades; seal juures  tuleb ka weel tähele panna, et põllutöö edenemisega,  ka maahind kaswab. Läheh kord raudtee läbi Liiwimaa/ siis töuftwäd, muidugi mõista, raudtee lähekorraS olewad kmndid hinnas palju kõrgemaks. Selle peale waadateS ütleb nimetatud ajaleht oleks küll soowida, kui peremehed, keS.weel mitte omad kohad pole päriseks ostnud, seega ruttaksiwad." Sinna lisame meie omalt poolt Lätilehe ütlemistele  juure, et uue raudtee arujooned ka weel teisel  teel peawad tulema, nimelt Tallinna-Tartu raudtee  pealt Wiljandi ja Põltsamaa kaudu Pärnusse, ja Tartust Wõru kaudu Pihkwasse. „Zeitung sür Stadt und Land'ile", kes kardab, et talupojad ja nende poliitika  eestkostjad raudtee tegemise wastased olla, künni weel talumaad ei olla päriseks ostetud, wastame meie, et talumaade äramüümise tärmin ja maahindade parajaks  määramine ning äraostmine küll ehk wistist enne peab tulema, enne kui see Liiwi raudtee oma arudega walmiS saab, kellest praegu jutt on. Meie maa ei lähe oma isaliku Riigivalitsuse all mitte üksi raudtee  poolest edasi, waid ka põllutöö ja põlluseaduSte parandamises. Ja meie peame edasi minema. Aga raudtee ei wn üksi weel kedagi maad ega rahwast edasi, seadused ja ühesugused õigused on need, kes maad ja rahwast kasule ja kõrgemaile järjele wiiwad. Seda teab „Zeitung sür Stadt u. Land" küll, aga tema seisab ka selles asjas, mis raudtee Mge puudub, ainult oma kitsasüdamelise (engherzige) mõisapidajate poliitika külleS kinni. Sellepärast unustab ta üleüldise  maa kasu ära ja tarwitab ka raudtee ehitamise mõtet ikka oma parteipoliitika toeks. Millal tuleks aeg, et ka meie Baltia Saksa ajalehed kõik üleüldist kodumaa kasu, mis ühtlasi ka rahwa kasu on, kallimaks  hakkaksiwad pidama, kui mõisade kitsasüdamelist käsu, mis üleüldist kodumaa elukorra parandust takistab  ja seega ka iseenesele ainult üürikest kestust ja nõtra jalga alla loob! Raudtee õnnetus. 23. Augustil kell 6 p. l. läks Bolderaast tulew raudtee-rong ThorenSberg'i  lähedal roopade pealt maha. Raudtee masin ja söewanker kukkusiwad ümber, üks reisijate wanker sai purustatud, teised jäiwad terweks. Kuidas õnnetus  juhtunud, pole weel teada. Arvatakse, et tee häkilise wihma läbi alt õensaks oli tehtud. Tallinnast. Wäljamaa. ajalehtedel on, nagu „Heimath" kirjutab, ka siin Tallinnas omad kirjasaatjad,  kes aga wäga ettewaatlikult wälja aStuwad. Nõnda kirjutatakse siit „ Berliini päewalehele": „JmekSpanemist  sünnitas siin häkiline Wene sõalewade ära kutsumine. Laewad oliwad endid pitkema wiibimise wasta meie sadamasse walmistanud, kui möödaläinud nädalal Peeterburgist korraga käsk tuli, mille järele kõik laewad Viibimata Kroonlinna pidiwad minema. Mis põhi sell ootamata käsul on, seda ei tea meremäe  ohwitserid isegi mitte ütelda. Kas sõalaewad kõrge kroonimise wõeraSte wastawõtmiseks, kas Keiserliku  ülewaatamise pärast ehk Keisri saatmiseks mõne wäljareisi peale Kroonlinna on kutsutud selget otsust ei tea keegi anda. Tõsi aga on, et laewad siin Tallinnas pitkema aja peale liha j. m. m. on tellinud muretseda ja et häkilise äramineku läbi nüüd ehk mõnigi protsess seepärast wõib tõusta." Et Keiserliku Majesteetide kroonimise pühaks, kirjutab „Heimath", meie Balti linnades meie teades ei kuskilgi pole ette Valmistatud, mis tegewat osawõtmist  kõrgest pühast tunnistaks, siis nimetame meie järeltegemiseks seda, et Riia Wenelaste poolt Owtshinnikowi  juures kaks kallist kaussi on tellitud, mille peal kroonimise pühal Keiserliku Majesteedidele soolaleiba  saab antud. Kausid on juba malmis ja saawad awalikult wäljanäidatud. Mtawist. 30. Augustil M MitawiS Läti talupoegi  iga aastane priiusepäew pidulikult ära peetud. Mitann Läti selts on seks päemaks suure rahwapidu walmistanud. Peeterburgist. 27. Augustil pöörsiwad Keiserlikud  Majesteedid Transundist tagasi ja läksiwad Peeterhowi.  Keiserlik Majesteet on manöwritega mäga rahul olnud, mis eest Ta meremäe ülema walitsejate waStu Oma Keiserliku tänu on üles tunnistanud. Kõrge mõeraS. .25. Augustil jõuudis Montenegro würst Peeterburgi. Kõik raudteejaamad tema teekonna peal oliwad Montenegro ja Wene lipudega  ehitatud ja öösel auutuledega Valgustatud. Igal pool teretas rahwas hulgana würSti waimuStatud hurraa-hüüdmisega ja wiis temale soolaleiba ja puuwilja.  PihkwaS õnnistas teda kohaline piiskop ja andis mürstile ühe püha kuju kingituseks. Künni Lugani oliwad mürstile teretuseks wasta reisinud: Peeterburgi kubernör ja krahw Orlow-Denissow. Peeterburgis wõtsiwad würsti waSLa: K. K. Suurwürstid  Konstantin ja Dmitri Konstantinowitsh ja Mihail Mihailowitsh, kroonu- ja muud kohwametnikud  ja suur hulk rahwast, kes würsti lõpmata hurraahüüdmisega  teretasiwad. Raudteejaamast sõitis würst otsekohe Peeter-Pauli-kindlusse, et õntsa Keisri haual palwetada. Würst oli sügawaSte liigutawd. Peeterburgi  ajalehed teretawad sooja südamega würsti. Montenegro würst on pühapäewal 29. Augustil PeeterhowiS Keiserliku MajeSteedide jutul olnud. Keiserlik Majesteet, Montenegro auutähe lindiga ehitatud,  wõttis würsti aurulaewa sõidu kohal waSw. Montenegro würst laskis kohe Mast seda, kui Peeterburgi oli jõudnud, wälimiste asjade tallitaja ministri abilise, herra Wlangali, oma jutule. Ohwitseride hulgas, kes kindral-stabi akademiasse  tahawad aswda ja oma eksami ära teinud, on ka Keiserlik Kõrgus Suurwürst Nikolai Mihailowitsh. Postiwalitsuse jauskond teatab, et möödaläinud aastal 1881 postiga on ära saadetud: 116,508,258 lihtlabast kirja, 12,398,315 ristpaela all saadetawat kirjatükka, 8,474,986 kinnitatud kirjasi, 9,569,945 pakkisi, mille wäärtus 3,269,223,615 rbl. olnud; 2,862,415 saatust, mis 122,744,440 rubla wäärt olnud, 96,231,533 ajakirja ja 22,268 estafetti. Kuidas Wene ajalehed teatawad, olla Wene riigiwalitsufel nõuu, Väljamaalt 100 miljoni rubla laenuks wõtta. Berliini ajalehed kuulutawad, et Warshawi kindral-kubernär BreSlau liMa on läinud, keiser Willem'i  meie Keisri Herra nimel teretama. Pihkwast. Kohalise piiskopi peale on, nagu „Rig. Ztg." kirjutab, ühe reisi peal Ostrowi linnas 22. Augustil, kiwiga wisatud. Kui ta kirikuaiast mööda sõitis, wisati kiwiga tõlla aknast sisse, misläbi aga õnneks midagi suuremat kahju ei juhtunud. Kaks inimest, kes seda kurjategu tegiwad, ow kinni wõetud. Moskwaft. „Now. Wrem." teatab, et Keiserliku Majesteetide kroonimiseks püha sinodi liikmed, Moskwa sinodikontori liikmed ja 12 Moskwa linna waimulikuist  wanemist seks päewaks kokku tulewad. Keiserliku Majesteedi nimepäew 30. Augustil on seal suure sõawägede-manöwri läbi Kodinski wäljal ära peetud. Bogorodski külas on 30 maja ära põlenuv. K. K. SuurwürStina Jekaterina Mihailowna reisis 29. Augusti õhtul Peeterburgi poole ära. Saratowist. Kurjateu üle, mis nihilistlased 16. Augustil Saratowis tegiwad, on „Russk. Wed." järgmisel wiifil teatatud: Umbes kellu 7. ajal p. 1., kui wangid wangihoone puiestiku jalutama wiiakse, tuli Kamifhinskaja uulitsat mööda üks Vanker, kes mööda puiestiku uulitsa aia äärt pikamifi edasi sõitis. WankriS istusiwad kaks meest, esimene noor, musta juuksetega, töine keskealine, suure Valkja habemega ja Wene moodu riietes. Sellsamal ajal jalutas wangimaja  ülewaataja seltsis nimetatud puiestikus üks Mashihini  nimeline mees, keda ühe poliitika kurjateu pärast wangis peeti. Kui nimetatud wang mankert silmas, hakaS ta põgenema ja wiskas Vangimaja ülewaatajale pihuga liiwa silmi, misläbi tall korda läks üle aia ronida. Kui aga ülewaataja siiski meel tema järele püüdis ronida, käifiwad Vankrist kaks rewolwripauku, misläbi wangihoone ülewaataja haawatud maha langes. Wang kargas Vankrisse, mis, politseist, Voorimeestest ja rahwahulgast taga aetud, mööda KamishinSkaja uulitsat edafi kihutas. Tee peal sai Väljateeninud soldat, Ziganow, keS mankert püüdis kinni pidada, ühe kuuli läbi jalast haawatud. Kui aga põgenejad töise uulitsasse tahtsiwad pöörata, kukkus wanker ümber.  Ehk küll politsei kõigest jõuust püüdis kurjategi-» jäid rahwa wiha eest kaitseda, läks tall ainult korda, Mashihinit ja nooremat kurjategijat, kelle nimi Poliwanow  on, peaSta. Töise kurjategija, Dmitrijewi, lõi rahwaS surnuks. WLLburist. 23. Augustil algafiwad Transundis, 12 werSta Wiiburist, Keiserliku Majesteedi silma all suured sõalaewade harjutused ja saamad elektri tule Valgustusel edasi peetud. Soomemaa kindral-kubernör,  krahw Heiden, on ka manöwrid waatama läinud. Strelnast. Priitahtlik tulekustutajate selts. EsmaSpäew 30. Augustil on Strelna linna elanikud würst A. D. Lwow'ile ühe tänuwnniswse kirja ja kuld tulekustutajate kübara saatnud. Würst Lwow peab oma kulu peal nimetawd linnas ühe priitahtliku tulekustutajate seltsi ja annab seltsi liikmetele prii korteri, söögi ja 17 rbl. kuus palka. Peale selle on ta oma kulu peal kõik tulekuütutamise riistad muretsenud. Harkowist. Suurwürst Nikolai Nikolaewitsh on 25. Augustil kindral Gurko saatusel Jelisawetgradi reisinud, et sealseist ratsawäe manöwritest osa wõtta. Sterlitomakist. 30. Augustil. Kümme werSta nimetawd linnast eemal Kuganaki jõe ääres on tundmata  mõrtsukate läbi neli reisijat ära tapewd. Nishni-Nowgorodist. Nishni ja Kasani wahel on kaks aurulaewa hukka läinud. Simbirskift. Wolga lähedal põleb Kraüni-Jari küla; wli möllab ühte joont edasi; enam kui 100 maja on juba maha põlenud. Jekaterinoslawist. Mööda läinud põimil on nimetatud linnast 167 puuda Urali kulda ära saadetud,  mille rahawäärtuS umbes 2,161,000 rubla suur on. Künni 1. Augustini on kroonu Uralist 255 puuda kulda saadud. Warjhawist. 30. Augustil on K. K. Suurwürst Nikolai Nikolaewitsh senna jõudnud ja Lasenhowi palees  korteri wõtnud. Wõeralt maalt. Londonist. 27. Aug. Elle oli Inglaste ja Egiptlaste wahel taplus. Mõlempoolne kahju ei ole mitte suur. Konstantinostolist. Türgi ajalehtedel on ära keeldud, Arabit edespidi pashaks nimetada. Bukarestist. 26. Aug. Ametlikud teadused kuulutawad, et LembergiS, KishinewiS ja Phllippopelis  kolera haigus on möllamas. Sillaotsa kerjaja. Wilhelm Haufsi järele J. Lill. XII. 24. päevade seeS mõtlesin ma selle üle järele, mis seisusest see tüdruk küll wsikS olla. Mida elavamalt ma tema hariwd keelt, õrna meelt mckleStasin,  seda kõrgemale tõusis ta minu mötteS. Selle üle pidi ta mulle kõigewähemalt selgust andma, wstfin ma nõuuks. Pühapäev jõudis kätte. Sinul, Faldner,  saab see pealelõunat weel meeles olema, mill meie oma ssbrade seltsts üheS ilusas aiaS istusime. Teie tahtsite alleS ööse hilja koju minna, mis waSta mina jälle õige wärakult tagasi pöörma sundisin, ja kui Teie mu nõuu kuulda ei wõtnud, läksin ma viimaks  Teie nurinast hoolimata ükfi ära. Muidugi us-