Saarlane 4Ä. Esmaspäew 30. Oktobril 1886. l«I. aastakäik. maksab: Tuleb igal esmaspäetval wälja. Knresaares. Ve Jaani kihelkonda. Saaremaal. maksab L kop. -- UW Ulciiliiint politilüi ajlileht MW- ja !i««ll rahvslc. UU Kõne Põllumeeste seltsis, KnresaareS, 7. Septembril 1886. Pidanud G. Markus. Anastatud koosolijad! Saaremaal on üks wäga tahtjas küsimus talu puumaade kohta siiamani meel tähele panemata ja kaunis tundmata, mille äratuseks heaks arwasin, siin tänasel põllumeeste koosolekul mõni sõna kõneleda,  nimelt: Mis head ja mis mead on üksikuil ja küla seas seiswail talu kohtadel? Ehk meel täiemine wälja ööldud: mis head on üksikuil ja mis wead on küla taludel? Küla talu wead ja üksiku talu head, mikspärast  nõnda? Küla taludel on jn ikka cnaimste paremad põllud kui üksikuil, kuidas siis neid laita wõib? Tõsi küll, ma ei tahagi neist üksikuist taludest rääkida, mis meil Saaremaal siin ja sääl mööda mere ja metsa ääri üksikult scisawad, maid ma tahan just küla üksikuist taludest kõneleda. Mis on siis üks üksik küla talu? See on üks niisugune talu, mille põllud ja karjamaad mitte teistega segamine ei ole, maid iseäranis, ühes koos niikaugele kui Võimalik ja oma päralt üksi on. Wõtamc näituseks ühe kolme peielise küla. Sääl ott kolm põldu, kesa, riigi ja odra põld. Anname igale peremehele ühe põllu, siis oleks nende põllud niisamnia suured kui ennegi, aga igal ühel oma jagu ühes tükkis ja oma päralt üksi. Karjamaad wõiks meie ka milgi wiisil kolmeks jagada, nõnda, et igal ühel oina tükk on, siis oleks meil kolm üksikud küla peret käes. Sellsammal wiisil, kuidas meie kolme pcrelisc küla üksikuderS taludeks tegime, nimme ka kümne, kahekümne, kolmekümne ja wiiekümne perelise küla ükfikudcks taludeks tehja. Ja, mis ma ütlen, meie wõiks tehja, seda on Ülemaal ju kahekümne ja kolmekümne aasta eest mitmes kohas tehtud. Suured wiiekümne perelised külad on üksikudcks taludeks ümber muudetud. Seda ei ole ma mitte paljalt kuulnud, ega lugenud, waid otse oma silmaga  näinud. Ma olen otse oma silmaga näinud, kuidas niisuguse muutmise läbi waescst külast lühikese aja sees, s. on mõne aja pärast rikas küla sai, kus iga üks oma koha wõis päriseks  osta. Selle pärast julgen ma kohe eest otsast ütelda, et küla talu üks wigane talu ja üksik talu üksi hea pidamise wüärt on. Paneme siis neid kahte wccl kaalu pääle ja waatame, mille head ja wead kergemad wõi raskemad. Kuida teate, on ühel külal mitme kulle päält ühine töö ja tallitus, nõnda kui ühised põllud, ühised karjamaad, ühised heinamaad, ühised teed ja tänawad, ühised lamba karjatsed. Teised suuremad loomad peetakse Saaremaal targemaks Jumala loodud loomadeks, kcS oma peatoidust ilma karjatseta  mõistamad otsida. Aga just need ühised asjad ja ajamiscd on halbtused ja wcad, mis meite maa rahwa elu kurnawad ja wacwad. 1) Uks ühine wõi küla peremees ei ole mitte täis oma peremees, maid tema peab sagcsti teiste tahtmist täitma ja nende sõna kuulma, nagu sulane  oma peremehe sõna, ja sell kombel on ta siis kõige päält teiste sulane. KeS küla rahwa elu tunneb, teab küll, kuidas nad ju omad ühisid aja hariwad. 30 kuni 40 meest lähwad ühes karjas ja troppis küla aja äärt mööda edasi, kõik küla peremehed. Leiawad nad aja augu ei hakka nad seda mitte harima, maid kutsutakse haugu peremees ette ja haritakse augu asemel meest. Kui wiimaks mehed haritud ja ajad ja augud harimata, ja tublisti tülitsetud ja rieldud, on meeste süda rahuta, jalad wäsinud, mõnel ka pala otsakcnc, ei aita enam otse koju minna, waid läheb kortli kinnitust wõtma ja lepitust tegema. Mõni wäsind loomake ci saagi enam sell päewal kodu, waid puhkab teise ja kolmanda päewa tagant järgi meel. Küsime nüüd, kui palju läks selle aia jahi kohta küla meeste päiwi kaduma? 40 kuni 50 päewa. Peremehe päew 50 kop. wäürt, see on 20 kuni 25 rubla kahju. Selle raha eest oleks aga hulga uusi aedu wõinud tehja. Sääl on siis nüüd ühine töö ja talitus osalt nähja, mis kasu wõi kahju ta külale toob. Omas põllu harimises ja seemendamises ei ole jällegi meite küla mees oma enese peremees, kes oma tahtmise järgi oma künni ja küli aega malib. Ta on sunnitud oma tööd teistega ühes tegema. On teised omad põllud eest ära künuud ja sulaks teinud, ci ole temal mitte kerge asi oma põllu Jututuba. Ülestunnistus surma woodi Piial. '(Arg.) Armastus Mesi ja Liiidmarti «ahel ei olnud tema si.es mitte nii palju armastuse kadedust  äratanud, waio päris «iha kadedust ja kahju., mis lal see läbi ähwardas tulla, tui ta ! Ellenil mitte omale >.i saamid. Ta ei pidanud Lvstzivarii mille oma kaaskosijaks, ivaid palju > enam selle õig-.-.sc riisujaks, mis tal Elleni üle ' oli ja ei armaaud mitte, et ta armastus oleks seega kahju laanud, waid ta suu. Edasi jalustes > mraldaö Emu. et Elleni hirmsa siirma tagajärjed  :rda enam panemad leinama, kui 'ee asi ise ja see tagajärg oli RosheStri äkiline surm. Ma karjatasin ehmatuse pärast. Smi: rääkis edasi, ci Mshcstcr minewal õõl rabanduse katte, inlda :a ema tüire mõrtsuka töö ajal saanud, ära surnud on. Ma pisin wiimaks teada saama, mis Elleni surmast mõteldakse js räägitakse, mis , Lindsartist 'aanud, mis meel edasi sündinud juc. Ma raiusin noort Ämti, oma rahula olekut . sarjates ja temale meele tuletades, et ms sellest, mis Elleni surmast edasi sündinud, s»s haiguse ' pärast midagi ei ole kuulnud, omale kõik solzcsü jmmstitdc, mis sest õnnetumast õhwst kuuni ' W sinOik sündinud on. j Smit jutustas: Kui ta sell õnnetumal õhtul - oma srnudi järele parki läinud, olla ta arsanud ! eszgr LK kokku saadg ja tal olnud nõu ! Ellen.it tema Lindwarti poole hoidmise pärast noomida, mida ta siit saadik ses mõtes tegemata jätnud, et Liudwart pidanud lühikese aja pärast ara reisima ja siis arwanud ta Ellenit oma kerget meelt muuiwat. Kui ta teda tüki aega ilma asjata otsinud oli. olla ta teda minnaks teissest pargi otsast ivana lossi ivarcincte äärest leidnud ja oma suureks ehmatuseks L tudivani rinnalt. Smir raakis selle pääle just nii, kuidas ma . seda ise margscl wiifil pääle ivaaiuud ja kuulnud olin ja siis läks ta oma jutustusega edasi. Kui ta Lindwardile hästi tuliseid sõnu kaela anmid ja seda märkinud olla, et Elles omast minestusest Aetanud, olla La ennast tagasi mw.ikule ümber põmmud. Siis olla Lindamrt teda ta selja taga omas kanges wihas sõimanud ja püstoliga  lasknud. Õnneks olla kuul mähe ta kaela kriipsunud. Süsgi olla ta äkkilist, ribet mälu timdeS ja kartuse pärast, et see wige. ksrdeiaiv wõW olla ja et Liudwart teda meel taga ajaks walii auditud. Tel! ajal olla ta lossi Varemete juurest meel teist pauku kuulnud. See pauk, mille tähendus talle arusaamata olnud, olla teda uuesti ehmatusega täitnud. Lossis, kohu ia merine ja Wngkurkus jõudnud, olla kchkumae ära rääkimata olnud ja kõik rutanud, tema Mu pääle lossi maremctc juurde. SsÄ Ms «ah Elleni ühe kuuliga läbi lastud, Mrmckt mass leidnud ja Lmdtvardi rcwolwcr tema kõrWal. Weel sellssmMsl õõsel saamid Zindssrh, Mc pSSIc kohe Nik see kuri töö srWstud, kui Elleni mõrtsukas mangi wõctud. ZslStwS kais Ms sõnumi juures mu ihust läbi; ses mõte, et minu endine sõber minu eest kui süüalune kannatama pidi, pani minu ivere soondcS tarretama.  „Lnidwart ei ole mitte süüalune," hüüdsin ma äkitselt, „tema ei wõi seda mitte olla." Smit wõtis mu käe oma kätte ja ütles: „Teie sõprus ja armastus Lindwardi wastu teeb teid pimedaks. Kus nii palju tunnistusi on, mis Lindwarti mõrtsukaks tunnistawad, sääl pcawad mõned nõrgad wastu tunnistused, nagu teie ette tuua tahaksite, tagasi andma." Kohkudes tundsin ma ära, et Smitil siin õigus oli. Oige walusalt kuulsin ma edasi, et Liudwart olla tahtnud kiireStc, kuS kohtu ametnikud tema majasse läinud, ära reisida. Ta kirjutus laua Milt leitud käsile jäänud Jumalaga jätmise kiri Ellenile. Liudwart Ma kohtu amctmkude ilmumise üle wäga kohkunud, aga palju enam weel Smiti üle, kelle eest ta kui maimu eest taganenud oli. Siiagi olla ta jälle rahuliseks jäänud ja rõõmsa meelega SmM iraStu hüüdnud: Ta.-."all .Lau tänu, teie elate, cl ole ka mitte haa:n::::bl ülla tunnistan et ms äkitselt ivihast üheks silma r:lg:::s ära wõidetud, lollist peast teie rä..'.: kasisin. Andke mulle, ma palun, -ninu eksivas aubcts. Ma olin teis sõnade läbi wihalc kihutavad. Kannatlikult tahan ma seda nuhtlust kanda, mis ma ilma msilevEta teinud olen. Aga kohus saab mind ks»»i rohtu otsuseni priiks laskma, ülla olen malmis, nii palju kui teis nõuate, sisse maksma. Lvi nüüd kohtu ametnik talle siin külmalt ja tugemasti Wastu pannud ja ütelnud, et ta ei Ma Mitte ükspäinis süüdlane Smiti pääle laskmise, maid Elleni RosheSteri juures