Saarlane - UlkMm xslitilis gjaleht miul- jk !!««» rahwale. sMz IÄ. Esmaspäew ÄA. Märtsil 1887. IV. aastakiiik maksab: Tuleb igal esmaspäewal wälja sluresaarcs. kaubaunlits. Nr. Jaani kihelkonda. Saaremaal. Kuulutuse rida ehk selle ruum maksab L kop. Saaremaa kihelkonna-posti asjadest suuniwad mitined takistused, mead ja eksitused,  miö selleS toimetuses ettctulewad, meid kõnelema. Meie Saaremaa kihelkonna-posti  toimetus peaks palju paremas korras olema, kud see praegus on. Mis siis nimetatud posti toimetuses wiga on? Tähtsam wiga au see, et palju kirjusid eksiteele ehk tükkis kaduma lähemad. Mis meie külge lähemalt puutub, seda nimetame ka kõige esmalt. Nagu meie hiljem oma sõprade käest teadust oleme saanud, on meile saadetud kirjadest mööda läinud aastal  mönedgi kaduma läinud. Saarlase toimetuse ringkond on enamiste Saaremaa ja meile tuleb, teiste ajalehtede kohta armuta,  üsna mähe sisse. Kui neist meel mõned korratuma posti talituse läbi kaduma  lähemad, see takistab meie üleüldist isamaa tööo ja meil on selle kohta õigus nuriseda.') Praegus saadetakse ./Saarlane"  ja „Wochenblatt" ümbrikute (kinoäride)  sees tellijatele lätte, mis selle läbi sünnib, et need lahtiselt saates sagedasti kaduma lahe, oad; jällegi takistus. Aga mille üksnes ajalehe toimetusele ei tee korratu posti talitus takistust, maid see puutub meie terme maakonna elanikude külge. Ons posti toimetus heas korras, siis on see kõikidele kasuks, aga ümberpööratud  kahjuks. On küll nähtud, et mõned -») Ome am>.Md kirzasaatjaid pawme sellest mitte koh. kida, « mõned kirjad kaduma on KinuS, waid soowime neid ikka krjasÄ soaia, kelle! or-nasrust isamaa wasta on. kohtukirjad ja mahalugcmised eksiteel on. Wahcst on kohtuliri nii rutuline ja tormiline,  et kui mitte seatud päewal asi õiendatud  ei saa, siis saadetakse kutsutama kulu paale stawet järele. Aga kus kiire käsk kutsutama käes peaks olema, hulgub see tükkis teises kihelkonnas. Niisama on ka mõned kirikute juures mahalugcmised rahmale  teada tarwiS, mis aga sagedasti eksituse  teele sattunuid. Et kirjad, mahalugemised jm. eksiteele sattuwad teistesse kihelkondadesse  lähemad, see wigadus tuleb linnast kirjade wastawötmiso ja ärasaatmise kohast.  Kui säät hoolsamine toimetatakse, siis ei tuleks sarnasteid eksitusi ette. Suuremaid eksitusi meel kui linnas on kihelkonna-posti wedajate juures leida. Postiwcdajate  palk on wist nii wäike, et selle ameti pääle mitte üks selle ameti kohane mees ei wõi hakata. Mõned posti-mehed on ehk topsi-armastajad, mille läbi ta ametis äpardusi ette tuleb. Alles käesolewa aasta algusel kaotas kuskilt kihelkonna postimees hulga kirsasid ära, millede hulgas üsna tähtsad kirjasid oliwad, nagu ühel kaupmehel poe-patendid. Mõnes kihelkonnas on jälle naesterahwas postiwedaja. Sellest ei oleks wiga, kui naesterahwas kõlblik oleks, aga ühes suures kihelkonnas on juba mõnda aega üks tüdruk postiwedajaks, keda rahma poolt selle ametile mitte kohaseks ei tunnistata. Postimehed, naesed  ehk tüdrukud ei ole siis mitte truid ametipidajad, kui nad lastavad postikotil läbi sorida, kellel seks tahtmist on; on siis teada, kes säält kirju ehk ajalehti mälja mõttab, päälegi meel et postiwedaja ise päälkirjast midagi ei tea. Ka on seda ettetulnud et postiwedaja kirjakotti omale leimakotiks on tarwitanud, mis kottis olcmad kalapea ja leiwa kooruksed  tõeks tunnistasimad. Aga sellest ei ole meel küll. Postimees wedas ka lambiõli  HPetroleumi) postikottis, aga kui piu del kord katki läks ja haisew wedelik kirjade  ja ajalehtedega ennast ühendas, siis wõib igaüks arwata, mis kordus sarnastes kottis olla mõis. Meie ei peksa siin oma kõnega mitte asjata tuult, maid nõuame parandust senna, kus seda hädasti tarwis on. 1) Postiwedaja olgu wiisipäraline ja usalduse wääriline mees, et ta postikotti teiste kätte läbiwaadata ei anna, kui üksnes  seaduslikus kohtades. 2) Nii kaua kui puuduliku palga pärast  tublisid mehi ei wõi amctise saada, olgu postikoti lukkus ja igal ühel wõti, kus seda tarwis lahti wõtta. 3) Peetagu linnas kirjade wastuwõtmise ja wäljaandmise kohas head kordust, et kirjad  mitte eksiteele ei sattuksiwad. On need nimetatud kolm ülesannet heal joonel, siis on meie Kihclkonna-poSti toimetus heas korras. Seda ei usu meie mitte, et sääl kus praegus seaduslikud kirjade  wastawõtmise ja wäljaandmise kohad on, nagu kirikute-, mõisate jumes ja walla majades, ehk mujal walla amctnikude juures,  et sääl kirju ehk ajalehti kinnipectakse. See inimene on wecl üsna puuduliku tund- Käsile jäänud pulmad. (7. Järg.) „Mul au Ksk seda teie kätte ära anda ja m.uud midagi," wastas Katarina, ilma i.t ea Äerdiui !:igutust oleks täbclc pannud. Teie Mcie juda enne sagedasti halastamata kaststli oma Valga ra meele tuletanud, mi ci ia enncmine kerjama läheks kui seda tagan mõestsst- lisas ta iveel juurde miimicli  Lerdiui ona Vaadates, kes kui macae purune ea sems. mulle stmtung  malmis ma ci '.või MMM kauem ssdann mu! on weel piik tee ees l" Et me Mwklemmc Werbinile piinlik oli ja ee aa maga bästi ära tmckiS, et ta endine mõlglane nüüd seda rshs misgi tingimise all enam masw ei wöts, seeMrsK kirjnW ilma ct ta seda raha MMNIa oleks IZöi lugenud, kmituugi malmis ja ..lätet teda pitiamisi kanatamatall ootja neiu Ktrc, kes seda oma lauluraamatu Valele pani, Werbini külmalt ja põlgamait  humalaga jättis ja kiiresti ära läks. .Hstmns l Aniis on MrzzLd ja mi. a olen süüdlane tema surma juures!" pomists Wcrdig ise enesele, kui Katarina -sli ieest wälja läinud. ei oleks ma mitte ootanud ! Oleks ma seda aimanud et see asi temasse nii puutus, siis ci oleks ma ta wastu mitte nii ivali olnud, ega tema äbivardustest ega kibedatest sõnadest midagi hoolinud, waid oleksin pSSdnud oma süüd i u-pisi heaks teha! —nüüd on kõik -väga i.ua ma olen Jumala nl-nad-,  ees mõrtsukas mul-c saab kord birums nuhtlus osaks!" Ses: airst saadik oli ta jälle üsna raluuu. Kõik igapäised asjad taluvad talle kui birmi rd õnnetused ja sm ma eue kuulutmstt PSewal ja ööl. illall cilcs ja uues sKsis ir.l Auna kahwatauud nägu silma ees. Sagedasti kargas ts eõmaausepa omast rahutumast unest üles ja armas, ee tema ohnier juba oma kätt ta järele olla wälja sirutüuud ja tahta teda be...t: tõmmata.  Et ta ise pruudi isat palumch oli pulmi nii pea kui Võimalik ära pidada ja cr tal nüüd mingisugust põhjust niiiwituieks ci olnud üles anda, seepärast laskis ta müüd kõik ettcwalmistamised tcrawasre edasi minna. Reele ära heitmise tujus tuli tema jälle selle mõne pääle, et ka Liisal maba jäua. aga see jäi ainult mõtteks; kordasaatmiseks ei olnud temal julgust. Üle selle ei olnud temal rohkete talituste pärast aega niisuguste  asjade üle palju järelemõtelda. Silmapilkudel, mill südame tunnistus teda piinas, trööstis ta ennast sarnaste mõttega: See oli ometi hea, et tema nõnda tegi, teda omale wõtta ei oleks minul mitte möimalik olnud ja oleks tema seega siis ennast ilma asjata turwastanud, minul aga oleks see suureks tüliks ja pahanduseks olnud, temaga kogemata iviisil kuhugil koku juhtuda. Ka olen mina tema surma läbi sellest karrrstst pääsnud et tema minu abieluse aseumneie takistuseks olema saaks. Pühapäemal Mle rukki lcikuse lõpetust, saiwad Wcrdi» ja Liisa esimest korda maha tuulutatud, nüüd oli tagasi astumine peaaegu  tõesti ilmwöimatu. Selle pääle Werbin ka enam ei mõtelnudgi, '.vaid lootis nüüd et uus abielu ja tulemit kõik jälle hcakS tegema ja temale tema endist rõõmust -neele tagasi andma saakinraõ. Tarkom ja Llierdin oliwad juba hakkatuses  rõuianud, ei iseäranis luured ja toredad  pulmad pidimad tehtud saama, sellepärast  hakkan nüüd, teisel päcwa! pärast maha kunluuamist juba, mõlemates peredes, korisraura, tüüri uu:. elajaid tapma ja iaiu