Tallinna Sõber « <t R-ljaS aastakäik. Tallinnas, 3. Talwe-kun piäwal IBBZ. Meiildilt aealeht Eestirahwillc «aal ja ltaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. W-ikj-ch >'<!llluuna t'indsors'i päriate triikimata»: ......... iul'l.l, -ttt kop. . pM»aa«l« ......... 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud! aaSla» !i rubla jwnl-aaStti?. . 1 rubla 70 kop. Auttluinse!» m««lawsd Ipa ehti selle astMt pealt K kop. Tellimised wöeta?se wasta r Halltunas : -Lwdsors't päriate trliktmajas. Zketervurgis : J. S. Seelandt, 0»uuol>ee»» H S 4. Tartus: ZS. Just. peruus: K. Kndewitta. Aakweres: L. Wattly. haides i A. Seidekverg. Kaplalus: H. A. Kossberg. Kuresaares -W. Aauge. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Vastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad Mwad Balliski (Baltifchport LuõLvM-llopri..) ArutSirr: j... wl->'. M-Ut -I-N.-UI: 'iMe.lor 'si»U'i jutlus ja selli leutajad. „Mshki I WOtttku" ÜkMMmtfed. .Hlivtta" palwr. ..Olewiku" ki»rtflsead«S. „Sakala' tmtamlsed. I Kitt WMMaMM. -»> «et. Ta«m.< Uhrltommit. i>n, '.ishml lihelkouuast. - Direktor Berriugt jubi- l j««. «. NStlutskqu. Uimad. 'jmlnjt: Mahalastud rSSwel. -- Wasta hakkamine. I Riiast - Maa» Politsei abi. -- Maa asjust. Baron Meycodo.s. Uus kuritegu. Kurjateud ja wale sõbrad. Peterburgist: Tolli laewad. Lepituse kirik. Kooli asjast. Soomemaalt: Tulekahju. Pihkwast: Wee puudus. Hhartowist: Nuhtlus. Tshistopolist: Leidus. Wõeralt maalt; Austria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Nootsimaalt. Lõuue-Aafrikast. Ameerikast. Jutu leht: Appolouia. Kirja waStused. Tülid ja tuled. sUpeiuS.) Mci.' -ui P.chats wiisikS wõetud, ittimesi sllgU,„I.I  !.zhu.'i'da. kiu nemad ka ühe ja sellesama maa lutud >'». tui nendel ühed sa needsamad püüdmised ja eiiiiaewilnjed on, za koguni ka siiS, ttti nemad Ühe ja sellesama linki! liited, kui nemad usnWe N N a d ott. '.halinas. >i »',unaõlnsest. ttiiõ 9>'tN/litsu õpetuse järele kindlamini  tmlma peal' kill sttgnmeri, ei taha Mkle sell korral , ohke mall kii ittlada Meil on ilmaliku asjadega tegemist >a meie i.omme selle zoonr juure jääda, ühesugused pündmNed ja ühest,gused einiarwttused ligendawad ja köidamad  iide inaa kedanlknsi. kui nemad ka mitte ühest sugttlt  sa ühest seisui.si ei ole. EkSttmaa mõisnikud Saksad on ikka pellil mehed olnud ja kui põllumeestel elimad neil lalniainoaga ühed ja needsamad püüdmised, sa j'eale selle ollmad neinad nsninenuad. Tee on neid gkal, iiega nj, s!»ljn ligendaiind, el nieie Saksad ehk Eaksk>l>Nkem  iVeglaNleta sainmd. kui nemad ist Mwawüd. Ja jnli neniesaiaa kahe loolmn mäel saiwad Eestlased tehkem Sakalaseks, kni nemad ise tcadwod Seisttlikud wah'd. mis '.'tlsneriigi seadust mööda mõisnikuseisuse ja lalnseisnsc wahel oliwad, on Kõrgestõnsa Ketser Aleksander  li. walilsnse aeal niipalju täidetud ja tasandatud, kui see ühe riigi sees mõimaiik on, miS Isewalitfuse ehk Üksiwallisnse  põhjusel seisad. Wahed, mis mitmesugusest õpeinse  jaijeli lnl-.mad, kõrgema kooliõpetuse waral ennast Iseenesest laikmaa ja lajandamaS. ühesttgttSteS püüdmistes kodumaa kainks. o,nas iseolemises meie Keisri ja Herra kailsemise all. kõige anuja isamaa kasukS, wägewast Wene kolkalt tailselnd ja wägemal WkM kolkast kõigest wötmust ja südamest kailseniaS, unrega ja waraga meie suurt isamaad  ,o. innga leenides, oliioad kõik Vallimaa sugud ja seisused Ikka ligemalt ja kindlamas sõbruStuses edenemas. Aga just seda rahulist ühendust ja edendust ei wõi need erakondlased sallida, kes, Ininal teab missuguse sala märgi poole langiwad, mille aga selle , keskpaiga" poole, mida meie üksi keskpaigaks pidada suudame, see on !.»f,e KelSil ja Herra poole. Reed erakonnad on oma tüli- za liii.-kera, .rahmnse" nimel Vallimaa sugude ja srisnS-e ioahele w> ere kail,id ja püüawad sõbruStttst takistada,  rai,ii ja roomn rikkuda. Tülid, mida tülilehcd lõõtsttlamad  ja Niida nemad jälle salgawad, kui nende wasta m. edttnmk abi olsitakje. need et ole mitte looduslikud, need "N kunstlikud. Wahe Wenemaa mõiSnikude ja Wenemaa  lalin ahma wahel on vall st suurem, kui wahe Baltimaa  mõisnikud. ,a Vallimaa talurahwa wahel, kui esimesed  ka ühest sugu merest, wiimased mitmest sttgUwettft VN. maaseisilsed on oina ühesuguste püüdmiste ja rlularmilusie läbi kokku sulanud sa sulawad silmanähtaioall  ikka rohke, n kokku, kui erakondlased neid rahule jätawad.  Weuemaal, see oli 'Ulenemaa seespidistes kubermangudes  ci ole Mõistlikud ise põllumehed, nemad et ole iialgi talmahmast põllutöös oma eeskujuga tuetanud. nemad et ole iialgi lalnkohiasi korraldanud ja sedawitsi on nemad tali,raiiwasi wõerdnaud, kui seal mõlemad ka ühest sugumerelt  on. Tahetakse ftiS ühegtst Weneriigt jänst ja .lirimaast" ühel hingel kõneleda ja kirjutada, flis pange kõnelejad m kirsnkasah tähele, missugune jägst rohkem lirimaa sarnaiie nii. See ou ükS meele segad,iS, mida ,WalguS" sigitab Niillega see leht takwa rõõmsat meelt oma elupõlwe üle rtkttb. Aga teised on weel palju smWMkd. Mis see tährndab: ,cl talurahwas kõige maade päris peremeesteks ptdiwad saama."? KaS tahab „WalguS" sellega tõest mõtet äratada, kui peakfiwad kõik mõisad talukohtadeks lõhutud saama? Seesugust mõtet et ole jo Weuemaal, meie kodumaal ega ka kusagil wõeral maal ühegi meele tulnud. Kas peab fiin ükS uus tühi lootus äratatud saama, mis rahwast rahutumaks teha wõiks? Pea näitab nii; aga jätame seda sügawamalt läbi katsumata. Mälgus" wõib ennast stin ikka halwa rahwa kombel rumalusega «vabandada ja ütelda, et tema üksi seadusliku talumaa peale mõtelnud olekö, kui tema kohus ka oli oma mõtteid sõnadega wälja rääkida, mis kedagi et eksita. Aga mis see siis tähendab, kui ,Walgus" rahwast õigusi pärima ässitab, mis Weuemaal maksawad. ja juure lisab: ,Kui Wenemaal -võimalik oli, talu maad kogu mii im ise läbi talurahwa omanduseks teha ja maadele hinda ja termini määrata, siis on see meil ka wõimalik." Gee on jo wale. Weuemaal et ole koguni mitte maadele hinda määratud, Weuemaal on talurahwa  ihulik tegu ja ihulik maks raha peale arwatud ja seda hinda peab rahwas oma eneseihu ja koguduse maa lahtiostmiseks  maksma, olgu maad palju ehk wahe, olgu maa hea ehk sant. Kas arwawad „Walguse" agrarikused tõeste, et Eestimaa  taluperemehed üht uenda määratud hinda oma kohtade eest oleksiwad maksa tahtnud ehk maksa wõinud? Teeme rehuungi: Wana Eestimaa wakuraamatu järel, mis kuuni 1857 maksis pidi ühel poole-adra kohal olema: a. d. Põllumaad 10,„ dessätini, ä. heina 90 saadu ehk 450 puuda, mis keskmise aru järel heinamaad wälja teeb 15 „ s. karjamaad 6,»» , 1. õuel, teesi ja muud maad, mida maksu alla et arwatud, läbistikku umbes Q,?g v Kokku 33 dessätini. Selle eest oli, odawa hinnaga raha peale arwatud, teha ja maksa: 300 hobuse pääwa, pääw 60 kop. 180 rubla, 300 jala pääwa, » 40 , 120 , kohtu maksu, ehk kümnest, arwatud umbeS 5 tshelwertkt rukkit 4 , 70 kop., kedrust, arwatud umbes .... 6 , umbeS 70 reht peksa, rehi 15 kop. 10 „ 50 Kokku 321 rubla 20 kop. See rent 5 protsentiga kapitaliks arwatud, teeb ostuhinda  wälja 6424 rubla, ehk dessätini pealt 194 rubla 66 kopikat ; 4 protsentiga kapitaaliks arwatud, nagu see weikemate maakohtade juures igal maal pruugitaw on, tuleb 8030 rubla ostuhinda wälja, mis dessätini pealt 243 rubla 33 kopikat teeb. Arwame seesugust kohta selle maa takfi järel, mis nüüd Eestimaal maksab ja kuida nüüd rentifi arwatakse, flis luleb wälja: ». k. PMvmmd 10.», dess. ----- lö.m ueljawakamaad IV». --- 74,«0 wak. rukk. st. heinainaod lb,» „ s W,«v ». Illd.S.— 85,7- „ „ v. karjamaad ü,»« „ M,« ~ 11. 4,i» „ „ i. muksukmaad 0,,». ~ «-« I,>° KvUi! ss,— dess. 49,d0 ueljawakamaad 112,-» wak. rukk. Maha arwatud, majapidamise kulu, lb°/o 1K.»« „ „ Jääb järele 9S.°- wak.rukk. Üks wak rukkit 1 rubla 50 kopikaga rendiks arwatud, teeb wälja 143 rubla renti. Arwame seda 5 protsentiga kapitaliks, siis tuleb wälja 2860 rubla ostuhinda ehk 86 rubla 66 kopikat dessätini pealt; arwame kapitali 4 protsentiga,  siiS saame 3575 rubla ostuhinda, mis dessätini pealt peale 106 rubla 33 kopikat wälja teeb. Aga maaproowijad  ei olegi Eestimaa pinda keskmise hinna peale arwanud, waid palju alamale ja sellest see tuleb, et. talumaa  ostuhinnad tamne läbistikku kõrgemad ei olnud, kui umbeS 64 rubla. Muidugi on mõnes paikaS parem maa ja kohad on kasuliku paiga veal. ja seal on ka >uba peale 100 rubla dessätini pealt maksetud. Kusagil ei ole aga ostuhinnad weel poole selle määratud hinna peale tõusnud, mida ,Walguse" agrarikused neile Wenemaa eeskuju  järel määra ta tahawad, waid läbistikku on meie kodumaal ostuhinnad ikka weel kolm kuuni neli kord alamad! Za see ei ole weel ammugi küll. Meie kodumaal on mõisnikud oma kulu peale talukohad enne müümist krunti panna lasknud, on hoonete ümberehitamise kulud kannud ja on enamist kõik need kahjud tasunud, mis taluperemeestele  sellest tuliwad, et põllu nurmed muudetud, aiad ümbertehtud  saiwad j. n. e. Wenemaa mõisnikud ei ole muud teinud, kui talumaa raha wasta wõtnud ja —jälle wälja annud. Meil ei ole selle üle üleüldiseid aruandeid käe pärast, kui palju Weuemaal talurahwale üks talumaa dessätin läbis tikku maksma tuleb; meie arwame ka, et seda aru koguni mitte weel tehtud ei ole. Kuulus Inglane, Wallace, kes kaua Venemaal reisinud ja Wene taluasja  nurinud on, arwab aga intressist ja kapitali tasumist, mis Wene talurahwal aastaS hinge pealt maksa tuleb, umbes 27 rubla peale. Hingemaa üksikud osad onläbistikku  3 desfätini suured. Selle järel oleks siis iga dessätini  pealt 9 rubla intressi ja kapitali tasumist aastas maksa. Arwame intressid ja tajumised kokku 6 protsenti, siis tuleks Wene talurahwa „ hingemaa" dessätin 150 rubla maksma, ja seda weel korraldamata maalappide eest ja maakondades, kus põlluharimine madalas seisuses on, kus teede ja turude puuduse pärast wilja hinnad nii madalad  on, et ükski 30 rubla deSsätini eest maksa et wõi! Kuida on, pVZalgufe" türklased: kas oleks meie maa talurahwale Wenemaa määratud hindafi ja terminist  soowida? Kuida on, .Walguse" tarklased: Teie nimetate ennast hääleks" ja kiitlete ennast.rahwa nimel" rääkima, ja Teie töusete oma tagumiste jalge peale püsti ja ütlete: Meie oleme Weneriigt alamad, meie pärime  ja palume neid õigusi mis Wene ritkis maksawad!" Kui aga nüüd mõisnikud ka üles kargawad ja ütlewad: „Teie tahtmine sündku! Meie oleme ka Weneriigt alamad  ja meie pärime ka neid õigusi, mis Wene riikiS makj  awad! Wõtke kõik talumaa, selle hinna eest, mis Weuemaal  maksab! Arwake endine tegu raha peale, nagu Weuemaal endine tegu raha peale arwatud sai ja mää - rake seda maa hinnaks ja pange termin homse pääwa peale!" Mis siis? Kas siis Malguse" rahamehed maksawad omast taskust need kaks ehk kolm jagu juure, mida taluperemehed maksa ei wõi? - Kallid ,rahwamehed"  : Kirjutada on kerge, kui selleks muud ei kulu, kui aga paberit ja tinti. Kui aga igaüks neid wõõriti mõtteid peaks ära wastama, mida tema oma kirjaga lugejate  südames äratab, küll siis mõne , kirjamehe" käsi wäriseks. Teadmata rahwast lootusega ja ootusega kõlistada  ja toorest südant tülisse kihutada on kerge, ja tulelontt  naabrimehe vlekuhja alla pista ja unkasfe wisata,