et meid „ Eesti Postimees" on sundinud, siin tema palukeStest keedetud suppisi nii pitkalt „klaarida". Wiimase päärääkisime  lühidelt ja ettewaatlikult,  et mitte parteilik tüli lõhkuwalt ka selle kooli asjasse ei tungiks. Aga „Eesti Postimehe" wiimane 37-meS nummer sunnib meid selles asjas nüüd ka sule kütte wõtma, ehk küll paljalt siin nii palju tahame jutustada, mis »VMimeHele" waStusekS tarwis lühüb, keS wist ka Me raHwa asjas oma „ pilli lõhki" tahab ajada. Et abikomiteed otsuseks tegiwad, nemad wõida pääkomiteede liikmeid uuendada, kui seda tarwis on, ja selle põhjuse peal kaSsameistrile kaks abilist walitsesiwad, selle kohta kirjutab „ EeSti PoStimeeS" omaS nimetatud numris: „Need mehed weawad jo selle kooli soosse ja rabasse, kui neile luba antakse"; ja siis edasi: „Selle paragrahwile peab niisama palju kriipsa peale tõmmatud saama, kui temaS tühti on", n. n. e. Meie küsime nüüd: Kas on abikomiteedel asja, pääkomitee uuendamist oma kätte pärida? WaStuS on: On küll. Et abikomiteed mõned liikmed pääkomiteest wälja saaksiwad heitma ja uued asemele walitsema, seda ei ole keegi mõtelnud ja ei saa nad ka ilmaski tegema. Nende soow oli paljalt see, paar liiget pääkomiteele juure anda, sest et seda rahwaS igal pool soowis. Ja rahwal on ka selles tükis täitsa õigus. Kooli asutajatest walitfetud ja ministeeriumi poolt kinnitatud püäkomitee liikmed on praegu järgmised: Professor Koeler. J.Lurt, W. Ejsenschmidt, J. C. R. LMbsõn, H. Wühner, J. Wühner, J. Kapp, J. Tammann ja H. Henno. Pärast" on pääkonntee enamiste op. Hurt'i ettepanemise peale omale abiks walitsenud: õp. M. Jürmann, õp. A. Kurrikoff, arst Rosenthal, kooliõp. G. Blumberg. UueSte juure walitsewd liigetest pidi G. Blumberg kirjutaja olema aga ta andis kohe teada, et ta protokolli EeStikeeleS kirjutada ei wõi, nii et õp. Jürmann abipresident ja kirjutaja ühtlasi pääkomiteeS  on. Õpetaja Kurrikoff waliti kooli maja ehiwse juhatajaks, aga ta ei ole seal ehituse käsile wõtmise juures midagi teinud ja on praegu nii suur Aleksandri kooli waStaline, et. omas kihelkonnas abikamiteed  koolimajas ei lubanud kokku tulla, künni see ahikomitee seda luba kohaliku mõisnikute käest sai. Seda köiis teadwad meie abikvmiteed. Nemad teadwad ka, et C. R Jakobson pääkomiteeS ette pani, selle komiteesse vr. M. WeSke't ja M. Mitt'i walitseda, kellest esimene tõeste kirjutaja ametis tegew oleks wõinud olla ja M. Mitt kui weike põllumees püäkomitee  nõupidamistele kasu oleks wõinud saata seda ettepanemist aga püäkomitee poolt tagasi lükati. Kui õpetajad õpetajaid ette paniwad, siis oliwad põllumehed  ilma mingisuguse körwalise mõteta selles nõuuS, aga kui põllumehed põllumeest ja üht tuttawat põllumeeste  elu tundjat ette paniwad, seal oliwad õpetajad waSta. Kui seesugusel 100 l olgu muud asjad nimetamata abikomiteed paar uut liiget pääkomiteele  täienduseks ligi soowiwad walitseda, siis ei wõi keegi mõistlik inimene seda pahaks panna. „ Eesti PoStimeeS" peaks ennast häbenema, et oma ässitamistega  ka selles asjas uut riidu hakkab sünnitama. SoowideS, et mõistlik meel ja õigel ajal järele andmine  uut awaliku kära meie Aleksandri koolist eemale hoiakfiwad, jätame kõik asjad, mis meil weel selles tükis südame peal on, kõrwale ja awaliku läbirääkimise  alla wõtmata. Meie soowime ka Aleksandri koolis oma rahwast ühendada; need löhuwad seda ühendust aga, keS oma seisuse kasu pärast looga ikka nii pinniwele  tõmbawad, et ta nende käes katki murrab. EeSti Kirjameeste Seltsi lugu peaks ommeti meie Baltlasi natukene õpetanud olema. ees is tumme,  Paistu kihelkonna konwent on 16. septembril Mv omud, selle üle nõu pidanmS ja otsust tegemas, missugused kirikherrad ehk kanditaadid sinna proowijutlust  peawad pidama tulema. Konwendi walitsemine on õpetaja Hesse peale Sangastest ja kand. Hugo Tresfner'i peale langenud. Kui need omad proowijutlused  ära on pidanud, saab päris walitsemine olema. Varnu maakonnast. Tõstamaalt kirjutatakse meile: Weet ikka kuulub ÄNNgi haledat nalja Teie ajalehe kohta, mille üle igal haritud inimesel tõeste naer peale kipub. Meil Tõstamaal on juba wanaste pruugiks, et ajalehti peale kirikut käärkambris wälja jagatakse; ja et praegu õpetajat ei ole, sellepärast käiwad wõerad õpetajad meie kirikus. 9. Augustil oli meil Jaakubi õpetaja. Peale kirikut, kui käärkambris ajalehti wälja jagati ja Sakala mum nimetati, sai mees täis püha wiha ja W teaduse leht ka siin saab loetud? Tulega lähäks niisugune leht maa pealt ära põletada. See ajaleht ei ole midagi wäürt, ja tema Väljaandja Jakobson, teda paneksin mina igawese põrgu tulesse. Minewa aasta oli ta kuuS kuud kinni, nüüd on jälle lärm lahti." Niisugust sõnu jagas ta pool tundi aega, et naljakas oli kuulda." 0. Tartust. Konts AuguStil <.IBBI. Züoa mnbes Januari kuul s. a. oli umins wõtnud Tartu-Wõru maa- laulupidu Ontsa Keisri Herra Aleksander 11. 25-aastase kroonimise päewa mälestuseks 26. ja 27. AuguStil ärapidada. Hirmus tegu 1. Märtsil muutis seltsi nõuu. Siiski jäi selts kindlaks, et kui ülemalt poolt luba pidi antama, kaks suurt kontserti nimetatud päewadel pidid ärapeetud saama. Nimelt oli selts nõuuK wõtnud, ka segakoorist pidule kutsuda. Jo 25. Augustil, õhtul kell 8, oli esimene pidualguS. Lauljad, kellest 7—B koori juba kokku oliwad tulnud, saiwad sellel õhtul prii piletid näitemängu tarwis, mis Wanemuine seltsi aias mängiti. Hommiku wara 26. Augustil nähti lauljaid seltsimajasse salga kaupa kokku koguwat, kus neid' korteri toimetuskond wastawõttis, pidumärgid neile kätte andis ja neid korterisse juhatas. Kella üheksa ajal paluti koorijuhatajad  saali, kuhu ka weel lauljad juure kogusiwad,  nõndapalju kui ruum lubaS. Seal teretas Seminari  kooli õpetaja (toimetuskonna kirjutaja) J. Kurrik südameliku teretuse sõnaga kokku tulejaid, kui Wanemuine  muusika-koor oli teretamise marshi äda mänginud. Seal kslas fiiS ka weel seltsi lauljatest: .Teid teretame  lahked lauljad nüüd lauldes lahkelt, ladusalt;" mis seltsi laulu-juhataja selleks päewaks oli teinud. Siis astufiwad üks Eesti ema ja neitsi rahwa-riides, EeSti õllekannuga teretaja juure, keS kannu wasta wõttis ja teretuse terwist jõi. Peale selle jõid kontserdi laulu ja muusika juhatajad, kus nad paari paraja sõnadega pidulist teretastwad. Senni kui kokku tulnud koori juhatajad ja lauljad õlle märjukest saiwad, laulis seltsi segakoor: „OH laula ja õiska, sest laulu aeg on käes." Nüüd minti proowite, kui kell kümme oli. Et aga proowi aeg liig lühikeseks jäi rongikäigu pärast, mis pärast proowi kella 1 ajal ette wõeti, ei olnud wõimalik lühikese aja pärast kõiki muusika tükka äramängida.  Ka laulust ei wõinud mitte kasina ajaga soowitawa headusele saata. Rongiga minti raekoja ette, kuS seltsi president Keiserliku Majesteeti kõrgeSte elada.laskis.. Seal kõlas siis sabast pasunast ja mitmest tuhandest rinnust: .Jumal Keisrit kaitse sa." Rüüd minti rongiga jälle Wanemuine seltsimajasse, kuS kella 4 ajal kontsert algas. Rahwast oli ilusa ilmaga kaunis rohkeste kokku wlnud. Kontsert läkö kauniste korda, ehk küll laulud kaunis rasked, ja lauljad (segakoor) esimene kord nõnda hulga rahwa ette astusiwad. Kontserdi waheajal pidas õpetaja ameti kanditaat H. Treffner mõnusa kõne, mis nende sõnadega: .Jumal Keisrit kaitse sa" lõppis, ja mille peale kolm korda .Jumal Keisrit kaitse sa" lauldi. Laulu juhatas seltsi laulu juhataja, muusikat seltsi laulu juhataja weud D. O. Wirkhaus. Õhtul kella kaheksa algaS seltslik söök. Esimese terwise joogi jõi seltsi president Keisri Majesteedi terwiseks, siis kubernärile  j. n. e. H. Treffner jõi vr. Kreutzwald'! terwiseks, kes ka söögist osa wõttis. Peale selle tulid weel mitmed kõned ja joogid, ja kui kell 1 lõi, lahkusiwad  pidulised rõõmsa meelega koost ära, sest kõik oli wäga heaSti korda läinud ja kõige paremas korras. Söögi ajal mängisid seltsi mängijad, ja laulsid seltsi kui ka Kanapää lauljad kauniks ajawiitekõ. Nõnda lõppiS esimene kontserdi päew. Töisel päewal 27. Augustil algas hommiku kellu 9 töise kontserdi proow. Et sellsamal päewal ka Aleksandri  kooli komiteed koos oliwad, pidi proow kellu 11 jälle otsa lõpma. Peale lõunat kella poole nelja ajal algas päris kontsert jälle peale. Et laulud kergemad oliwad, läks see kontsert paremine korda. Kontserdi wahel pidas kooli õpetaja Tülk kauni kõne, mis ka nende sõnadega  lõppis .Jumal Keisrit kaitse sa." Seal laulsid jälle kolm korda kuuljad ja lauljad .Jumal Keisrit kaitse sa." Õhtul oli näitemäng laulupörandal lauljatele ilma hinnata. Et aga näitemängijatel mitmesugused  äpardused oliwad juhtunud, siis pidiwad need nüüd mängupõrandale astuma, kes mitte polnud õppinud;  sellepärast jäi siis selle näitemängu kohta ka palju soowida. Lõpetusel tänaS seltsi pidukomitee president laulu juhatajaid ja lauljaid kõigest südamest seltsi nimel. Eestirahwa auuks pean tunnistama, et kõik see pidu kõige paremas korras ilma mingisuguse pahanduseta ärapeetud sai. Üksi seda oli laita, et pidu-laulude sekka mitte üht Eesti oma laulu ei oldud wõetud, aga nagu meie kuulda saime, ei ole Wanemuine Selts aSja poolest mitte süüdlane. Siiski on soowida, et edeSpidi iga toimetus, keS sarnast Eesti laulupidu ehk kontserti elusse kutsub, mitte koosolejate ja osawõtjate rahwause tundmisele seda haiget ja walu ei tee, ct Eesti laulude asemel, mida seesugusel peul kuulda loodetakse, Saksa laulud wasta kõlawad. hakkab üle jooksma. Meke Nimetasime, et 7ReväM " üks kiri trükitud seisis, Külameeste Seltsi tülidest õige asjalikult ja õigel kombel jutustatud oli. Nüüd on Väljaastunud liikmed, kes ennast ise kirja all paljudeks nimetawad, nii et wist terwe Väljaastunud  teolooguõte seltskond seda kirja kirjutanud on, ühe pitka wastuse selle kirja peale sisse saatnud, kus üks pool kirja sõimu ja töine pool malet täis on. Peaaegu okse tuleb peale, seda kirja lugedes, ja imeks on panna, kuidas „Revaler Beobachter" niisugust kirja üleüldse trükkinud on. Kõiki neid mehi, kes mitte Baltlaste liigist ei ole, Visatakse seal üleSrääkimata  sopaga, nii et süda haledaks lähäb, kuidas need inimesed, keS seda kirja tegiwad, sell kombel oma rahwa auu ära wõiwad anda. Meil ei ole mitte wõimalik, seda soppa segama hakata. Näituseks, missuguses  meistrilikuS Vales meie Baltlased selles kirjas oma eksami ära on teinud, olgu siin üks weiksematest maledest nimetatud. Nagu üks jagu meie lugejaid wist juba teab, saatis Wiliandi PõllumeesLeSelts oma eestseisuse läbi kolm meest TarsuMäkomitee ette, et pääkomitee selle seltsi maja peale maja ehitamiseks  6000 rubla Aleksandri kooli rahast lamaks, mille laenu eest iseäranis weel Kreiskohtus kinnitatud päriskohtade obligatsionid 6000 rubla peale head pidiwad seisma. Põllumeeste seltsi saadikud oliwad: seltsi abipresident P. Ainson, seltsi kassameiSter Baltzer ja kirjutaja J. Kõrw. Need kolm meest wõtsiwad Aleksandri kooli pääkomitee terwest istumisest kui wõerad nad ka oma soowi ära. Meie arwateS oleks Aleksandri kooli pääkomitee seesuguse kahekordse kindluse wasta küll 6000 rubla Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi kätte intressi peale Võinud anda, aga pääkomitee ei olnud mitte omaS paljuses selles nõuuS. Olgu peale, Wiliandi selts saab seesuguse kindluse wasta jo 6 protsendi eest ka muialt raha ja see asi on sellega lõpetatud. Mis kirjutawad nüüd Eesti Kirjameeste Seltsist Väljaastunud liikmed sellest raha nõudmisest? Nemad jutustawad ..Revaler Beobachter'iS" nõnda: „Herra Jakobson nõudis oma abiredaktori, herra Kõrwi läbi, et temale 6000 rubla laenatakse, nagu ta ütles, ei tea missuguse maja ehituseks, milles Wiliandis Põllumeeste Seltsi koosolekuid ürapidada tahetakse. See pärimine oli enam kui naeru wäärt" n. n. e. Sarnatse wale läbi, millest see üks weiksematest on ja millega nad omi wastglisi Sakslaste  ees nii mustaks kui wähegi Võimalik püüawad määrida, katsuwad need Eesti kabalad nüüd oma tegu ilustada ja ennast Mfk' pnytaß pesta. Siin lähäb tõeste iga õige inimese süda täis ja ta peab hüüdma: Oh teie salalikumate madude sugu! Dünamiiti, Mis kõige kangem puruStaw rohi on, on 16. Septembril rohkeste aurulaewa „Ludwig'is" Tallinna sadamasse toodud ja maale tallitatud. Ladumise juures ei ole mingisugust õnnetust  juhtunud. Peeterburgist. Tänawune nigrutite hulk saab, nagu ~Riigiw. Teadustaja" jutustab, üle terwe Weneriigi 212,000 meest olema. Neist saawad Liiwimaalt 2747, Tallinnamaalt 984 ja Kuuramaalt 1610 meest olema. Keiserlik Majesteet on 16. Septembril Krooni linnas neid laewu ülewaätamas käinud, keS Weiksest Okeanist ja Vahemerest sinna tagasi oliwad tulnud. Keiserlik Majesteet oli Omas ülewaatamiseS, mis 7 tundi kestis, laewadega wäga rahul. Krahm Loris-Melikow pidada Oktobri z alustusel jälle Peetcrburgi tagasi tulema. Koolide minister, paron Nikolai, on Lõuna-Wenemaalt oma koolide ülewaatamise teekonnalt jälle Peetcrburgi tagasi jõudnud. Kõigekõrgema Käsu peale wõib ametlikka kirju nüüd ilma musta serwata paberi peale kirjutada,  aga mustad pitserid peawad künni 1. Märtsini edasi kestma. üle on l6. Septembril jälle kohut mõisteid. Need on: 1) mõisnik Peter Tesslenko, 24 aastat wana; 2) mõisniku tütar Maria Krilowa, 37 aastat wana; 3) sõapealiku poeg Perepletshikow, 27 aastat wana; 4) kaupmehe poeg Pjankow, 30 aastat wana. Moskwast. Moskwa kauba hoow, kus nimelt palju, umbes 100 riide- ja naha kauba poodisi sees oli, on 15. ja 16. Septembril ära põlenud. Kahju arwatakse 2'/2 miljon rubla peale. Kõik kaup oli tulekaSsadeS ülemal. ——-