suur kära olnud. Seal on Katholiigi Piiskopi palee kuidagi  natuke wigaStatud saanud, selle üle on Katholiiklased  ennast pahandanud, Ewangeliumi-ufuliöte aknad kiwidega  sisse loopinud ja ühe maja põlema pistnud. Politsei  ei ole kära lämmatada suutnud ja on selle pärast sõeawäge appi kutsunud, keS uulitsaid terawa söeariiStaga puhastas. Prantslastega näib Inglastel natuke tüli tulema. Prantslased näikafiwad jnba mõnest aeaft saadik himu Uue-Hebridi saareStikkn omale wõtta, mis endiste  kaubategemiSte ja Inglaste tahtmise wasta on. ParlamentiS kinnitati, et see afi kergest seletatud saaks, aga nüüd tulewad Melbouruist sõnumid, et Prantsusmaa ssealaew ,DtveS" juba Lehekuu 20. pääwal Hebridi saarestiku  randa tulnud, wäge maale saatnud ja oma lipu üleS panna lasknud. Virinast tulewad sõnumid, et mässajad seal ühe weikema sõeawäe salgu peale tunginud, kuS juures Inglismaa kommisfär Phayre surma saanud, kelle surnukeha mässajad ka ära wiinud. Senna olla mässajate karistamiseks rohkem sõeawäge saadetud. AfghanistaniS näib ka sõbrus Inglaste wasta wäga nõdra jalge peal seisma. Shiranigarist oli Oberst Loukhart  sõeawäe saatusel läbi Afghanistani Wcne-Asghanistani piirele saadetud, aga tema olla Asghanlastest ümber piieatud,  nenda et edast ega tagasi ei pease ja ka kõik tema moon olla ära rööwitud. Ka nende Inglaste waSta, kes Herati ümber kindlust ehitawad, on Afghanlased nii wähe lahked, et neid linna fiSse ei laSta. Prantsusmaal ei taha Prinzide wäljaajamine, mis Parlamenti poolest wasta wõetud sai, mitte Senatist läbi peaseda. Kohalises komlnissioniS  on S häält selle nsuu waSta, 3 selle poolt; terweS Senatis oliwad 116 häält Parlamenti waSta, 109 häält Parlamenti nõuuS. PaapSti juureS on see uõuu ka nukrust äratanud. Ülepea ei saada PaapSti juuceS  aru, mis Prantslased tahawad. Kodumaal tahetakse kõiki sidemeid kirikuga ja Paavstiga lõhkuda, Khiinas tahawad  PrantsiSsed Katholiiklasi ja PaapSti Saadikut oma kaitsuse alla wõtta. Selle körwas pahandawad PrantSlased  ennast ka, kui Paapst nende Piiskopist mitte Kardinalideks  ei tõsta. DecazevilleS on tööliste tõrkumised  möödas; kaewanduSte ja wabrikute peremehed on palka natuke kõrgendanud ja tööd on jälle algatud. Sellega ei taha aga tööliste koguni mitte leppida, piawad  koosolekuid ja wõtawad nõuust, kuida uut kära sigitada  wõiks. Mitu kuud on töö seismas olnud ja palga wähene lisamine ei maksa töölistele pooltki sellest kahjust ära, mida nemad saanud on. Seine departemeuti nõnnkogu  olt Decazeville tööliste perekondadele 5000 franki abiks määranud, aga riigi nöuukogu on seda ära keelanud.  JtaliaS, Virgenti maakondaS, on Birdilis wääwle-kaewanduS Lehekuu 30. pääwal fiSse kukkunud ja põlema läinud. Kange suits oli abile takistuseks  ja sedawiist on umbeS 200 töölist fiSse jäänud ja ära põlenud. Kholera üle tulewad ametlikult sõnumid,  millest õiete aru ei saa, kaS tõbi kaswamas wõi kahanemas  on. .ScheSwtgi kirjutakse aga Rotuast,  et need sõnumid mitte õiged ei olla, waid ainult oma maa ja wöera maa kartust soigutava püüda. Kholera  möllata nüüd Venedigi. Pavia, Aleksandria, Cuneo, Navenna, Vari ja Floreuzi maakondades, kõige langenuni aga esimeses. Rossano alewikkus on kaheksa pääwa sees 200 inimest haigeks jäänud, ja keegi ei tea, kui palju neist ära surnud on. Palju suremist olla ka selle alewiku ligemates paikades San Martinos, Cavasos, LoriaS ja Gallieras. Ka TrieStiS on juba kaks inimest KMsierasse  ära surnud. MaSsauahs, Jtalia uudeS ülemere-linnaS,  ja selle ümberkaudsetes kantsides on suur tulekahju oluud, miS 208 weikemat ja su iremat maja maha põletas. AbeSsynia sõeawäe pealik, RaS Alula, olla tuld panna lasknud. Ätna purska m i s e d ou lõppenud  ja laawa ojad tarretanud. Maawärisemised purskamise  aeal on RipostoS, ZafferanaS, Peduras ja teistes atkadeS kahju teinud. ZafferanaS on mõned majad sisse lakkunud; inimesed oliwad lageda wälja peale põgenenud. Laawa-oja ei ole Nicolofl linna ulatannh, Maid on enne iarretanud. Rahwas tuleb linna tagasi. Bulgarias on Sobranie lelle kuu 2. pääwal algatud. Omas kõnes tänaS Vürst Aleksander rähwast kõige ohwrite ja selle wahwuse eest. mtllega waenlane üle piire tagasi aetud sm ja mis läbt nüüd mõlemad Bulgariad nii kindlaste ühendatud  on, et mõlemi maa saaditud üheS nõuu pidada wsiwad. Sõda olla Vulgarlaste julgust oma enese jöun peale kinnitanud ja neile kõige teiste riikide auuStamist k eninud, aga ka käSfäd tühjaks teinud ja sellepärast pidada  Sobranje nõuu otsima, kuida kassad jälle wsikflwad t idetud saada. Wöeramaa aSjatallitajad oliwad täides mnndres Sobranje algamise juureS. Rahwasaadikud faiuad  seaduse ja WnrSti nimel wannutatud. Wöerastel maadel, kuS wähem ehk rohkem wiltuse silmaga Bulgaria Vürsti peale «vaadatakse, pannakse mõnda sellest kõnest pahäkS. Nimelt et olekS pidanud Vürst Aleksander mitte nii julgest Bulgariamaade ühendusest rääkima, millest jo ükS ikka weel Türgi vasalli-riik, teine koguni Türgi maakond,  kui ka isewiifi seaduse ja oma enese walitsuse all, l . Ka ei olekS Vürst omaS kõnes Serblast pahandawa pinnud. Wenenaa ametlik leht, PrantsuSkeeli burgi Zeitung", laidab seda küll ka, lisab aga juure, et kui ka Europa protokollide järel Jda-Rumelia ikka weel üks Türgi maa? ud on, siis on ühendud Bulgaria ja Jda- Rumelia wahel teulikult ikka juba korda saadetud, mis rohkem tähendab, kui paberid Europa diplomatijka WzelleideS.  Teised Venemaa lehed kirjutawad suurema kärcdusega,  aga mi werega kokku joodetud on, seda nemad wist oma tindiga lahutada ei suuda. Minister Kariwelowi  ja Minister Radoslawowi wahel on tüli ja wiimane  on ennast am tist lahti palunud, ilma et Vürst teda tänine lahti lasknud olekS. Kardetakse, et kõik Ministerium ehk muudetud saab, mis läbi Zankow, see alaline tülitegija,  oma erakonnaga uueste ohjad oma kätte saada Miks. Pärast Sobranje lõpetust tahta Vürst Aleksander  Europa Würstikoudadesse wõeruselle minna. Rumäuias olla tõrelejate kestis liikumine tõusnud, mis ehk walitsust sõea-oleku kuulutamisele sunnib. Wrgi Kohtute-Minister Server Pasha, keS hiljuti Wene Keisrit Liwadias teretamas käis, on ära surnud. Tsh-wdet Pasha on tema asemele nimetatud. - Greekamqql on Minister Trikupis Parlamentile ette pannud, edaSpidi iga 15,000 hinge pealt üht rahwasaadikut Parlamenti walida, kuna neid tänine iga 10,000 hinge pealt waliti. Selle läbi loodab tema Parlamenti harimata meestest puhastada. Parlament on seda ettepanekut wssta wõtnud. EdaSpidi ei saa mitte enam 246 rahwasaadikut ParlamentiS istuma,  waid 150. Egyptusest tulewad sõnumid, et seal sõeawäe tarwis wäga wilets olla. Viimasel aeal on 150 soldatit kõhutõbesse ja rabandusesse ära surnud.  Amerikast  räägitakse jälle, et üks Europa rahameeste seltskond Hawaii saart 10 millioni dollari eest omale osta tahta. Omalt maalt Tallinnast Kuida Peterburgist kirjutakse, on Riiksrath  oma miimast koosolekut selle aasta esimesel poolel, Lehekuu 31. pääwal pidanud ja jääb nüüd Viinakuu 1. pääwani seisma. Viimastel koosolekutel on palju uusi tähtsaid seadust läbi waadatud ja kinnitatud, nimelt ka kohaliste kohkute muutmine Vallimaa  kubermangudes.- Kohtute-Ministri poolest  on ette pandud Baltimaa kohtute aSjatallitust ja protseSfi-korda  juba selle aasta Heinakuu 1. pääwast muuta, mitte aga uii põhjani, kui seda plaanitud on, waid esiteks nii palju, et põhjaline muutmine, mida pea oodata on, sellega ette walmiStalud saab. See ettepanek on Riiksrathi  poolest wasta wõetud. Kuida need aeglised muutmised  ja ettewalmiõtamised olema saamad, seda ei ole weel ametlikult kuulutatud. pNowoje sõnumite järel on sel aastal kaheksa uue Greeka-õigeusu kiriku ehitamine Vallimaa kubermangudes  algatud. Nendest on seitse Liiwimaal, ükS Kuuramaal. - Hiljuti käis sõnum läbi lehtede, et Wirumaal  uus Greeka-õigeusu kmkkond ,PühtitS" - asutatud  ja selle waimulikn teenrite ülespidamiseks juba tarwiline  raha määratud olla. See paik on Jsaaki kihelkondaS, Zlluka  mõisa piiretes, Kuresaare mäe all. See mägi on umbeS 500 jalga kõrge ja paistab 6 künni 8 werSta peale. Selle mäe alt jookseb AS hallikas wälja, mida Greekaõigeusulised  pühaks piawad ja kuhu nemad igal Leikuseknul  ka teistest kubermangudest kokku tulewad, püha weele oma auuStamist näitama. Maa selle hallika ümber on Illuka möisaherra ja talumehe Andrejewi oma, kelle nimi Virumaal heaste tutlam olla, ja saada wälja-omaStamise teel kiriku ehitamiseks ostetud, kuida see wiimati Greeka-õigeusu kirikute  kohta seaduseks tehtud sai. Selle mäe peal on juba enne üks weike Wene kabel ja ka selle Ewang.-Lutheruse usutunnistuse palwemaja uued waremed on seal, mille walmMehitamine mÄku ära keelatud säi. Illuka maldas olla mnast seitse inimest ötgeusulisekS salwida lasknud. Läbi hülga lehtede käis miimaWl nädalitel sõnum, et Mesti sugust nöörimees Raska, kes oma Jumala-sõna studerimist Tartu suurkoolis lõpetanud, ennast nüüd Greekaõigeusuliseks  salwida ja stiS Peterburgi waimulikku Aka. demiassc aStuda tahta, ennast preestri ameti peale rtte walmiStama. See sõnum oli ka , Valitsuse Teadaand- tunginud. kirjutab selle aSja kohta oma Nr. 22 sees: ,See sõnum et ole küll wist mitte tuulest wõetud, meie olime seda ka kuulnud ja soowime suguwennale H. Raskale õnne tema mehises ettewõtmifcS. Nimetatud Raska on tutlaw ja tubli mees, KiriameeSte Seltsi eestseisuse  liige, õppis senni ajani Luteruse õpetaja ametit. Vistist on ta selles omas õppimises Jumala-sõna järele näha saanud, et Greeka Õigeusu õpetus tõsisemalt inimeste maapealist elukätki juhib. Kallid ja kenad pühad ei ole Tallinnas ja ümber, kaudu paraku mitte roojastamata mööda läinud. Kena ilm oli teisel pühal umbeS 1500 inimest Nõmmele kutsunud.  Seal on kiskumine tõnSnud, kuS üks meeS kepiga raske ja kardetawa hoobi pähe saanud. Tema abikaasa, keS kiskujate wahele läinud, saanud raske hoobi käe peale. Pöörase kepimehe kinnwõtmise juures waraStatud ühe Tallinna kodaniku taskust 40 rubla ära. Selsamal pääwal pistnud Rakwere kodanik Ale.sander B. ühes öllepoodiS  Wilhelm D.le nuaga nii sügamast körwa taha, et üks meresool! katki leigatus sai. Uks teine saanud tema käest piste jalasääre sisse. Kuna teised haawakud meestele appi läkstwad, jooksis nua kangelane ära, kargas kohe pärast seda BaleaSnoi uulitsal oma nuaga kahe Juudi peale ja haawaS ka neid. Seal wöeti teda aga kinni ja wtidi luku taha. Mitmes teises paikas, nimelt alewiteS,  on ka palju merist kiskumist olnud. Ainult abimaja eestseisja, herra Chirurg Feldhnhn, on seitsme inimese haawad stdetanud. Kolmandema püha õhtul on üks pitk kurtkeeluta. wist seesama, kellest juba sagedast Tallinna lehtedes jutt olnud, Uue-uulitsal suure kiwidega ühe maja ust lõhkuda püüdnud ja omal musil tähie annud, et tema kojameest maha lüia himustas. Ema tulnud teda soigutama,  saanud aga ka mõrtsuka-ähwardufi waStusekS. Vast natuke enne kell 11 tulnud ööwahid ja peletanud käratseja  ara. Öösel wasta esimest püha on Baleasnm uulitsas  87 rubla eest riideid ära warastatud. Öösel wasta teist püha on margad ennast Weike-Rannawärawa juures maja A-78 sisse lõhkunud ja sealt umbes 150 rubla eest riideid ja teisi asju ära wiinud. Öösel wasta selle kuu 5. pääwa kuulfiwad ööwahid K 26 ja A- 27 Slobodis krobiStamist, nagu tallitaks keegi ühe ukse kallal. Ligemale minnes leidsiwad nemed ühe kaabaka, kes ära jooksta tahtis  aga kinni wõetud sai, kuida tema ennast ka ilmasünta olema kinnitas. Raekoja wahimajaõ leili tema taskust pool ühest katki murtud hõbe-lusikast ja tema tunnistas ka, et uulitsal walwamaS olnud, kuna kaks teist ennast maja sisse lõhkuda tahtnud, aga ära jooksnud, kui ööwahid tuliwad. Need auusad ametnikud on siin jälle üht maja kahin eest kaitsenud. Weikemaid pahategusi on weel ette tulnud. Selle kuu 5. pääwa õhtal nägi Jaan S., kes öhtal kell 8 koju tuli, Pärnu maantee ääres läbi oma korteri akna, et tema onu, Jaan S., ennast rihmaga woodi külge poonnd oli. Tema läks läbi akna fisse, leikas rihma katki ja teiSte kodakondlaStega ja ühe arsti abiga sai õnnetu surmast peaStetud. Tema olla joobnud peaga oma naesega riidu saanud ja sellepärast oma elule otsa teha tahtnud. Selle kuu 4. pääwa õhtal langes üks härg Lasnamäe karjamaal. Loomaarst leidis põrnalõbe. Langenud looma keha sai Politseimeistri käsu peale ära põletatud ja aid ümber selle paiga tehtud, kus langenud oli. ,Eestimaa Põllutöö SeltS" oli juba omas koosolekus Mihklikuu 5. pääwa! nõuukS wõtnud Eestimaal üht kassat asutada, kuS loomad tõbekahju wasta wõikstwad kaitse alla antud saada. Paastukuu 6. pääwal on selle kassa asutamise  ettewalmiStamisekS ükS kommission walitud, kus herrad v. Vaggo Sakust, Graf Stenbock Kolgasi ja Baron Girard de Soucanton Jõhwist iStuwad. Jumal aidaku, et asi pea korda läheks ja meie põllumehed  kahju waSta mõjuwat abi leiaksiwad. Ilmad oliwad EeSttmaal juba ligi kolm nädalit põuased.  Viljale, nimelt suwiwilja orasele ja heiuamaatele kippuS kahju tulema; kõrgemad karjamaad oliwad tukati juba kõrwenud. Pühapääwal, selle kuu 8. pääwal, hakkas ilm pilwitama, müristamist oli kuulda ja mitmes paikas on ka wist wihma sadanud. Niisamati tuli järgmisel ööl kaunist kõueivihma ;a edaspidi näib weel tulema. Loodame,  et kahjud jälle tasutud saawad; meie põllumeestel oleks suuremat kitsikut karta, kui tkaldust tuleb. Rukis õitseb. Tartust. kuulutas hiljuti, et Äksi kirikuõpetaja  Pastor Wegener, kõrgema käsu peale olla Peterburgisse reisima pidanud. Kuida nüüd ,UuS Tartu ustawalt poolelt kuuleb, ei ole selleks reisuks muud aSja olnud, kui ühe sugulase pulmad. -- Miks seesugust  sõnumid rahwa sekka saadetakse, sellest saagu nende saatjad aru, meil on see täitsa arusaamata. Seesama leht kirjutab, et Aleksandri - kool >ub sel sügisel ehk hiljemini tulema aasta hakatusel Tartus asutatud saada. , Vaesel aeal" ei olla rahwa poolt enam raha loota, sellepärast saada see kool weikema! mõedut algatad ja herra Cand. Hugo Treffneri juhatuse alla antud, kes koolile ka juba korterit otstda. Tartus olla juba Testiteele  Lectori walimiue olnud, aga Hollmaun ega t)r. Hermann  ei olla walitud. Pärnust Kuida ,Senati Zeituug" kirjutab, on Sindi kaiewi wabriku a kino närid omas koosolekus  Jürikuu 3. pääwal, nüuuks wõknud wõlgasi tasuda ja wabrikut seisma jätta. Aeakäigud olla se awiin, et wabriku edaspidine tegewus aktsionäride sa krediloride rahale  ainult kahju tuua ehk seda raha täitsa neelata wöiks. Ümberkaudsel rahwal, kes Sindi wabnkus lööd ja leiba leidsiwad, wõib sellest küll kahju olla, aga wabriku auusad juhatajad ei arwa seda ära wastata wõima, kui nemad wöera waraga kergemeeliselt tallitawad. Sindi wabrik oli wana ja kuulus, suurte ja korraliste ehitustega.  Wõru maakonnast kirjutakse meile: ,U?s L. walla poisike, 9 aaStat wana, oti Lehekuu 22. pääwal mõisa järwele  õngitsema läinud. Minnes tulnud temale niisugune meelMSdruS peate, et metsa ära jooksnud. Kolm pääwa