seisab, ära kadunud. Kui kõik otsimised asjata oliwad, stjS andfiwad wanemad seda Politseile teada, keS ka pea lapse jälgile sai. Kolmandemal pääwal anti wanematele teada, et üks seesugune laps , mõne " seltsis HaaSlawa  kõrtsi ligidal nähtud olla. Politsei poolest sai kohe osaw alam-ametnik Kriisa isale abiks antud, kes nüüd otsima läkfiwad ja seltskonda Ahja Kriisa kõrsi juures kätte saiwad. Seltskond, maaler Brandt Braunschweigist,  kelle naene mullu wale-raha «väljaandmise pärast Siberisse saadetud on, tema kaks poega ja ühe poja naene, ühe sülelapsega, saiwad kinni pandud, kui nemad ka kiunitastwad,  el lapS Jaama uulitsast nende järel jooksnud olla. Pärast on «välja tulnud, et ka kolme aastane tütarlaps nende oina ei ole, waid et üks naene, Ho lm, kes Tartus  elab, seda last neile kahe aasta eest Tallinnas „ laenanud".  See seltskond käis mööda maad kerjamas ja tarmitas selleks lapsi. Küll nemad nüüd wist mõneks aeaks prii leiwa peale pandud saamad. Pärast pool-aastast wahe-aega on selle kuu 12. pääwal Tartus jälle suur tulekahju olnud. Kolm maja linua wiilnases otsaS on täitsa maha põlenud. Kõik on juba leekis feisnnd kui tuletõrjujad senna jõudfiwad. Emajõe  wesi oli ka nii kangest alanenud, et pritside torud pea mudaga täidetud saiwad. Kust tuli lahti peasnud, see on weel teadmata. Tartu tõug looma wäljanäitusel on auu-palkafi saanud: A. a. 1. Täiswere kalli ratsa-hobuske eest: Seltsi brongs-med alje: Karl Baron Engelhardti  täiSwere Inglis mära ,Angot". 2. Sõidu-hobuste eest: Seltsi brongs-medalje: Jaamapidaja Robert  Grossmanni täkk. A. b. 1. Poolwere kalli ratsa-hobuSte eest: Seltsi weike hõbe-medalje: Wiljandi kaupmees Annopi poolmere Araabia täkk. Seltsi brongs-medalje: Karl Baron Engelhardtt mära ,Elsa". 2. Sõidu.hobuste eest: Seltsi weike hõbe- medalje: Karl Baron Engelhacdti täkk Manfred". Seltsi brongS-medalje:  Jaamapidaja Robert Grossmanni täkk ,Schorodei;"  Elistwere talu-peremees Jaan Koppeli täkk Mopi". Kiituse - k i r j a: G. v. Grünewaldti täkk ,Ugolin;" C. A. Baron Ungern-Sternbergi täkk Mezlr"; Rääbise talu-peremees Jaan Lepiku täkk; Nopka talu-peremees Lauri täkk Moora". Seltsi weike hõbe-medalje:  Baron Nõtkeni punane mära. Seltsi brongsmedalje:  C. von Stryki mära ,Luna". Kiitusekirja:  A. von Stadenl mära »Ziganka". B. a. Raske töö-hobuSte eest: Seltsi weike hõbe-medalje: Soosani peremees  Märt Brahmanni täkk. Seltsi brongs-medalje:  Aado Koda täkk. Kiituse - kirja: Rentnik Luhsingi täkk. b. Kerge töö-hobuste eest: Esimene täkkude auu-palk jäi andmata, sest et seda ainult puhta Eesti täkkude eest saada «võib. —Seltsi weikehõbe-medalje: NuStagu alewiku kodanik August AmbrofiuS'e täkk ,Juku"; David Gerni täkk. Ktit u s e -ki rj a: Tähkwere talu-peremeeS Peter Pirsno täkk; Kudina talu-peremees Karl Elkeni täkk; Rääbise talu-peremees Juhan Soosk'i täkk; Elistwere talu-peremees Juhan Mõistus'e täkk; Kaia talu-peremees Juhan Reinwald'i  täkk; Holstre talu-peremees Mihkel Till'i täkk; Löwe talu-peremees Andre Kul'e täkk. Seltsi weike hõbe-medalje: Wana-PiigaSte talu-peremees Adam MötS'i mära; Holstre talu-peremees Jaak Kibe mära; Schloss-Wiljandi mõisa «valitseja P. Schwalbe mära. Seltsi brougs-medalje: Tartu kodanik H. Götsch'! «««ära; Marama talu-peremees Hans Kordt'i mära; Hallika talu-peremeeS Jüri Kiisel'i mära. Kiituse  - kirja: Nopka talu-peremees Märt Wiira mära; Holstre talu-peremees Jaak Kibe mära; Tähkwere taluperemees  Juhan Lilienkampsi mära; Laakmanni mära Tartust. Kawilda talu-peremees Jüri Kurrik'i täkk ja Holstre talu-peremeeS Jaak Kibe mära oliwad juba enne esimese auupalga saanud ja ei «võinud sellepärast sel korral  enam wõidelda. (Jääb pooleli.) Pärnu maakonnast. Üks hirmus jäle ja tooreS tegu on Leikuse kuu «viimaste pääwade öösel Saarde kirikus ära tehtud. Üks /kurjategija" on kiriku akna ruudu katki töukanud, fisse roninud ja altari pildi pealt Õnnistegija keha kolmelt poolelt lahti leikanud, nenda et lõuend kolmandemalt poolelt maha rippuma jäänud. Kuida näha, on.kurjategija esiteks kõiki risti wälja leigata tahtnud,  aga seal on temale köwa raam tüliks eeS olnud. Juba enne on seal üks paber kiriku müüri külge kliiSterdatud.  Ka kiriku-aia kantSle pealt leitud ükS kiri, mille jäledaid  sõnu kirjasaatja ei ole julgenud awalikkuS lehteS üles panna laSta. Kirjasaatja, Saarde kirikuõpetaja, lisab selle jälleda sönümi juure : ,Just paar pääwa enne seda tegu olime meis kibedal leikuse-aeal kirikus üht püha pidanud, m«I kenal ja unustamata kombel tunnistust andis, et kirik,  Jumala-teeniStused ja nende teenrid ka meie kurjal, kurwal aeal siiski ikka üks kindel wägi rahwa keskis on. Ja just see püha minul on paraku sundiw pöhjuS seda arwata on ühe meie koguduse liike «võib olla minu oma leerilapse südames seda tegu äratanud!" ,T. S." t. Wiljandi maakonnast kirjutakse meile: ,Kurwa meelega  wõtan sule kätte, et Teile teatustada, kuida siin pool kurjad teud rahwa keskis paika wõtmas on. Öösel, 8. ja 9. Mihklikuu pääwa «vahel, wasta Pühapääwa homikut,  põles Patkula (Owerlack) waldaS, Pitkasilla jaam kurja käe läbi maani maha. Jaam oli wast ühe aasta eest walmis saanud ja kahju tuleb umbes 5000—6000 rubla peale arwata. Uks nädal enne seda põlesiwad Ummali  waldas Loosi talukoha kõrwalised hooned ära, muud kui aga elumaja ja üks ait jäiwad järel. Ka siin on kuri käsi tegew olnud, keda Keiserlik Wiljandi Sillakohus hoolega taga otsib. Ka muid halwu asju, nagu kaaklemist ja peksmist kõrtsides, on wiimasel talwel rohkeste ette tulnud. Ühe seesuguse asja fisse on ka üks koolmeister mässitud, ja saada selle üle kuulu järel Keiserliku Senati poolest «viimast  otsust oodatud. Teine kord pitkemalt sellest asjast". p? Pöltsama poolt saime meie hiljuti järgmise kirja, mida ruumi puuduse pärast pidime korda ootama jälma: ,Tulekahjud ei ole küll nii aruldased asjad, et neist peaks kirjeldama, aga: Millest süda täis on, sellest räägib suu". Ka minugi süda ei annud rahu, kuuni siit poolt teatustanud  olen, kuida tuli Adawere maldas oma laastawat wäge näitama? oli. Esmaspääwal, 27. Augustil oli tuli Wariwere küla all raastikkns möllamas, keStis tubli söömawahe aega ja on umbes 18 wakamaad häwitanud. Oleks ta weel Jalametsa metsa ja rabasse peasnud, siis et oleks teda kõik maailm enam kustutada jõudnud, aga õnneks jäi häwitaw wägi ühe tubli kraawi taha seisma; tnul waikis ka õhtupoole ja sedawiist wõidi teda «vaigistada.  Sellesama pääiva Shtal läks Aru kõrts põlema, kuhu kõik kraam ja loomad, kokku 46 hingelist, fisse jäiwad.  Hirmus ja hale oli pärast weel näha, kuida tuli süüta loomade toore kehade, nagu kuiwa puude külges põles. Ühe hobuse ja ühe lehma kehad oliwad wärawa all, need oliwad ennast lahti kiskunud ja weel wärawast wälja peaseda püüdnud. KõrtS oli pilbastega kaetud, kõik kohad oliwad kangeste kuiwad ja rahwas oli juba magamas  ; waewalt peasefiwad inimesed eluga wälja. Kõrtsmik  peab tulekahju kurja käe süüks, sest et kõigel pääwal tuld ei ole tarwitatud; sedasama ütlewad ka kaks töömeest, keS kõrtsi parandamas ja põnigil magamas olnud. Kuuwalge  öö pärast ei taheta seda juttu aga mõnelt poolelt uSkuda. Öösel, Augustikuu 18. ja 19. pääwa wahel näpistas warane külm siin ümberkaudu suurema jän walmistamata suwiwilja ja kõik kartuhwli warred ära. MõneS talus ei ole külm mitte üht erne kauna katsumata jätnud; ka piibukutte,  tubaka, peale on ta õige maias olnud ja ei ole seda kusagil wötmaka jätnud. (Siin ümberkaudu taludeS kaswatakse tubakast.) Muidu on ilmad «viljakoristamiseks wäga ilusad ja soojad olnud. Augustikuu lõpul oli 20— 25 graadi sooja; wihmast on wäga puudust. Rukki orased on paiguti ja kus seemet mitte Augustikuu esimeste pääwade  sees maha ei tehtud, kus maa weel märjem oli, lapilised ja wäga näutumad; mõnest kohast kaebatakse ka, et maa-alused söödikud platsis on ja oraseid häwitawad, kuna meie siin pool seda weel ütelda -i tea, sest et kolme nädali käigul weel suuremat midagi ülcsse ei ole ajanud. Külades on ka juba mitmed kaewud kuiwand. Ka tõukude ja rööwikute kiidetud rudijate, muttide tuhnimist rohu-aidades  ja keeduwilja-aidades püüdsime ikka weel kannatada, aga täuawu kipub kannatus lõppema ega ole meil praegu muttide üle sugugi paremat mõtet, kui Ameeriklastel wa warblaste üle". ». Pärnust. Selle kuu 9. pääwal pidafiwad Pärnu tuletõrjujad  oma 18 aastast asutamise pääwa, kuS juures neile igalt poolelt osawõtmist ja auustamist üles näidati. Juba teisel homikul kutsus tulekell neid tööle. Riiast tulnud, kiwiõliga lastitud laew Maria" oli põlema läinud.  Lootside ülem oli selle laewale ettewaatlikult natuke kõrwalisemat ja üksikut ankrupaika juhatanud. Sedawiist ei olnud sadamal esiteks küll palju karta, aga tuletõrjujatel  oli raske töö, enne kui nemad Isekamat laewa kustutada  jsudsiwad, mis mast pärast lõunat wõimalik oli. Järgmisel homikul oli jälle nende abi tarwis. Kingsepp Rohde maja Bremeri pool, oli põlema läinud. See oli sel aastal kaksteistkümnes tulekahju Pärnus. Riiast. Saksakeeli Miia ZeitungiS" kaevatakse wäga, et puu-kauplus wäljaspoole, pea lõppema kipub. Mõnelt poolelt on seda sellest tulema arwatud, et Norra- ja Roosimaalt  wiimasel aeal rohkeste puid on hakatud wälja we- dama, mis hinda maailma turul raskest rõhunud. Teiselt poolelt üteldakse aga, et ka Norra ja Rootsi puu-kauplus alanenud hindade all ägada. See tulla rohkem sellest, et Inglismaal raudteede aluseks mitte enam puid ei tarwitata, waid rauda, kuida ka teiste ehituSte juures «viimaste aegade  sees puu asemel rohkest rauda tarwttakse. Peterbmgist, Keisri Majestätide reisu üle ilmuwad lehtedes rõõmsad sõnumid, kuida rahwas neid igal poole! suure «vaimustusega teretanud. Ka Poolamaa kõrgemad seisused, keda iseäranis Poolakateks nimetakse ja kelle keskis  leppimata «vaimu elama üteldakse, on ennast rohkest Keisri ligi tunginud ja rõõmust nägu uäitauud. Neist tähtedest arwawad mõned poolilika lehed arutada «võima.  et sellest Keisri - reisust saadik Poolamaa kohta üks uuS aeg algada, kus tmmitsew wana wiha kustub ja Poolakad ennast tõsise südamega Wene Keisri alamaks pidama hakkawad. Kas see töeSte nenda on, seda saab aeg näitama. Keisrite koosolek Skierniewice  shlossis annab kõige maailma lehtedele palju asja pitkaiks arutamisteks, mis seal kõik läbi räägitud ja määratud  olla, ilma et keegi nendest nõuuwõtmisest midagi selgeSte teaks. Kõige ustatawam näitab see arwamine olema, et seal mingisugust uuendamise nöuu «võetud ei ole, waid et wägeivad Keisririigid kõiki Euroopa riikisi kindlast neis piiretes pidada tahamad, mis neile Berliini kongressi peale määratud saiwad. Jäädaw rahu peab Euroopas «valitsema, et rahwa elukord igal poolel rahu kaitsusel kosuda «vöiks ja rahutumad «vaimud ja seltskonnad,  kes oma lõhkumise himu ,rahwuse", ,priiduse" ja »edenduse" niinel korda saata ihaldawad, maha rõhutud saakfiwad. Kellegi muu «vasta ei pööra ennast see uueste kindeldatud Kolm-Keisri ühendus, kui aga üksi ja ainu riikide seespidiste rahurikkujate ja seadusliku elukorra lõhkujate  «vasta. Oma enese föbrustuse wäljaspidiseks täheks on Keisrid ka «vastastikku üksteist ja oma kõrge perekondade liikeid oina rügementide auu-pealikuteks nimetanud  ja oma kõrge ametnikkudele auutähta anuud. Nenda on meie Keisri käest Austria ülem Minister, Graf Kalnoky  ja Saksamaa Saadik Peterburgis, Kindral-Adjutant von Schweinitz püha Andresse rittretähe, Wene riigi kõige kõrgema auutähe saanud, mitmed teised teist kõrgeid auutähta  ; Würft Vismark, kellel juba enne Wene riigi kõrgemad  auutähed on, on Keisri elusuuruse pildi kingituseks saanud. Niisamati on ka Austria ja Saksamaa Keisrid Wene kõrge pealikutele ja ametnikkudele kõrgeid auutähta wälja jaganud. WiimaSte sõnumite järel oliwad Keiser  ja Keisri-Praua hulga kõrge wöerastega Tomashowi linna ligidal jahi peal. Sealt ou Prinz Altenburg Bürgermeistrile  järgulise sedeli saatnud: Majestät Keiser saab ennast rõõmustama, täna õhta kell 9 Lubohinekis Tomashowi lauluseltsi (,Liedertafel") kuulda". Muidugi on arwata, et see sõnum tuule kiiru! läbi linna jooksis ja määratud tunnil oli Liedertafel oma juhataja,  Ostermanni all, seatud paiga peal, kus Grodno Husari rügementi trompeti koor neid jahilauluga wasta wõltis. Mõne minuti pärast astusiwad Keiser, Keisri- Praua ja nende kõrged wõerad ja saatjad wälja. Esiteks sai Machtgesang" (öölaul) ja ,Jägerlied" (kütitaul) laulelud.  Siis tuliwad Maiestätid lauljate juure ja rääkisiwad  lahkest mitmega nende keskist. Peale mitme teise laulu, sai Keisri-Praua soowimist mööda Franz Abti Mineta" lauletud. Keisri-Praua on õhtu kaikus weel mitmega rääkinud ja on Ostermannile nimelt oma tänu tunnistanud. Rõõmsal meelel astusiwad lauljad koduteele  ja saawad seda öhtat, kui oma kaunimat mälestust, üles panema. Juba mõnest aeast saadik kostawad kaebdused selle üle, et Khiina walitfus Wenemaa wasta oma sõna ei pea, et nimelt Wene kaubaajamist Khiina piiretes mitmel  wiist takiStakse ja piiretel Wene alamaid mitmel wiifll  lülitakse. Wene lehtedes lähemad nüüd need hääled ikka käredamaks, kes otsekohe sõda Khiina wasta parimad. ,Sowr. Jswestija" arutab juba, kuida Wene mägi kergest  Kashgart linna ära wõtta, Mandshurei maad laaStada ja oma kätt jäädawalt Pekingi peale panna wõiks. Khiina maa olla rikas küll ja jõuda tagajäcel söeaknlu tasuda. Mis teistel wõimalik oli, kes Khiina piiretest pool ilmakera  eemal elawad, see ei wöida Wenelaõtel raske olla, keS Khiina naabrid on. Et meie ettewaatlik RiigiwalitsuS  kergest selle sõea-pafuna järel käiks, seda ei ole küll wist loota ega karta. Nowotsherkaskist kaebatakse, et wiinamarja saak, mis wäga suurt lootust andis, wilu ilmade läbi häwitatud olla. Selle kuu 7. pääwal olnud seal esimene külm, mis wagasemates paikades meele kirretest peale pannud. Juba kolm pääwa enne seda on külmad põhjatuuled puhuma  hakkannd. Kobarad tarwitada küpsemiseks weel 15 graadi sooja, mida aga 3 künni 4 ehk kogum 0 olla. Wiinapuu istanduste peremehi kardetakse täitsa paljaks jääma.