Gras Herbert BiSmark on Alam-RitgtsekretäärlkS WäliSptdiseS MinisteriumiS nimetatud. Gchlveizist. Hiljuti sa! Schveizi walitsuS ühe nimeta kirja, milles Nõuutogu-paleet dynamiitiga lõhkuda ähvardati.  Kirjutaja. Wilhelm Huft, üks parukmaker Badenist, on nüüd üleS leitud. Kohe pärast seda, kui tema esimest kord ülekuulamiseks kohtu ette kutsutud oli, on tema ennast üleS poonud. Inglismaalt. Toryde erakonna tormijookS Gladstone Ministeriumi waSta on sel korral jälle raisku läinud. Ministerium kinnitas, et lubatud 11 million nael Mingist  juba 7'/, millioni wälja antud jehk lähema tarwituste heaks ära arwatud on. Parlament on sellega rahul olnud. Ministeriumi waStased käratsevad küll kangest selle üle, et Venemaale järel antakse, aga suurem hulk igatseb rahu ja kardab sõda. Lõünemere saarte aSjuS on 3ngliSmaa ja Saksamaa wahe! lepitus tehtud. Mõlema riigi alamatel peawad seal igavidi ühesugused õigused olema. Tollifi ei pea nende keStls üksteise kaupade peale pandama. SõeariiStu,  püSsi-moona ja piiritust ei tohi seal müüdud saada. Salomoni-, Uus-Hehrlidi-, Sõbruse- ja Kalameeste-saared jääwad ühetasa mõlemite wõimuSkonua alla ja nende iseolemine  peab kaitsetud saama. Samoa saare asi jäi weel seadmata. MinisteriumiS on kindlast nõuukS wõetud, suuremat jägu sõeawäest Sudanist ära kutsuda. Ainult Kindral Wolseley olla selle nõuu wasta. Kirjad, mis sealt tulnud, kaebavad väga selle üle, et wägi seal nälginud  ja katkenud olla. Aasiast. Khiinlaste ja Prantslaste vahel kipub uut segadust tulema. Kõik Khiina Kindralid panemad selle käsu waSta, neist paikadest wälja minna, mida nemad Prantslaste käest TongkingiS wõitsiwad. Khiina walitsuS näitab selle üle murelist nägu, kaS aga Kindralid vahel, sala-käsu järel avalikku käsku kuulmata ei jäta, see on küfitaw. Khiina-Wene piire pärast, Mandshurei maast Ammi ja Eumeni jõgede wahel, kipub tüli tulema. Selle piire üle tegi Kindral Jgnatjem aaStal 1860 Khiina walitsusega lepitust, et seal aga wähe rahwast ja Khiina ametnikud hooletumad on, siis olla Wene asutajad üle piire läinud. Nüüd ähwardakse Khiina poolt, neid wägise taganemisele sundida. Jutu leht. Emand Hunther. ISul»-jutu?e ühest Baltimaa maa>lt»nakesest (järg). ,Aga miS ma lorisen!" lisas emand Gunther juure, ,nagu puuduks see asi weel minu külge. Mitte mõtelnudki  ei oleks mina selle peale, kui sapp Polmanni ja apthekre läbi mitte ülekeema pandud ei oleks." Emand Gunther raputas paar kord pead, nagu tahaks wiimast tühja mõtet peletada, ja HakkaS fiiS pühadeks kohwi põletama. 3a kui wärSke kohwi-lõhn tema ninasse puutus, kui oad tulel paukufiwad, nagu weikelaSte püssipaugud  lahingiS, fiiS näiõ temal ka jälle lahke meel tulema.  ÜkS kord aga laSkiS tema käsi rippuda ja ütleS nii waljust, et Mtnetta, keS esimest kord oma pead peidupaigast  wälja piStiS, ennast jälle ruttuga eemale koriStaS: , Tühjad halpused! Sõimatu nemad mind ihnsaks ehk sitkeks wanamooriks, mis mina sellest hoolin? Mina ütlen aga: ,3lma südameta olla, ilma südameta olla", ei muud ühtigi." 3a nüüd hakkaS tema uueSte põletuse-riiSta tulel keerutama,  et oad taktis kargafiwad ja et koStiS, nagu tahakfiwad  need ka ütelda: ,Ilma südameta olla, ilma südameta olla!" Aga mis see oli? Emand Gunther pani põletuseriiSta  järSku körwale ja ruttas akna alla. ,Pagan Võtku!" hüüdis tema kohkudes. ,näüd ei saa enam Zõulu-õhtat omaS majaS korjajate ja hulguste eest rahu seal tulewad jälle kaks kaabakast!" Kiirest läkõ tema akna alt ära, ruttaS läbi koja, suurt raud taba hoowi wärawa ette lükkama. Aga see olt juba hilja, wäraw tehti juba lahti ja üks paks, punaka hea näuga meeS tõukas üht wiie wõi kuue aastast poisikest  fiSse, kelle nina külm punaStanud ja kelle silmad selgest ja küsides karuse mütsi alt wälja waatafiwad. ,Tere õhtut, emand", ütleS pakS meeS lahke naeratusega,  ,Teie wist nii hilja külalisi ei ootanud. Ja, ja - aga waadake, mina toon Teile midagi 3õulu-kingitusekS,  mis just ühe üksikn naeõterahwa kohaline on. Mina olen lihunik Bromberger Ritast, ja see siin on Teie tütre- poeg Heinz Walter. Waatake kord selle poisikese peale on kena poisike, ja kui 3umal mind ennast mitte juba seitsme seesuguse poisiga õnnistanud ei oleks, fiiS oleks mul kahju, ennast sellest Võrukaelast lahutada." WõeraS iSWS tooli peale maha ja tegi kasuka eest lahti. Emand Gunther ei lausunud sõna, tema seisis liikumata  näuga ukse kõrwaS ja tallitaS oma tanu paelade kallal, nagu ei oleks tema mitte üht sõna sellest jutust mõistnud. (Jääb pooleli). Kiriku teatused. Jaani kirikus: Nelipühi 1. pühal 12. Lehe-kuu pääwal, teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Laululched Tallinna koguduste  abtkaSsa heaks. Pärast lõunat pastor Atzmuth. Teisel pühal, 13. Lehe-kuu p. teeb pastor Atzmuth enne lõunat jutlust. 15. Lehe-kuu pääwal, Keisri ja KeiSri-Praua kroonimise pii tiival,  teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Kaarle kirikus teeb pastor Brasche 1. ja 2. Nelipühi pääwal jutlust. Esimesel pühal on laululched uue leeritua heaks. Kroonimise  pääwal, kesknädal 15. Lehe-kuu pääwal, on Jumalateenistus. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 1. ja 2. pühal jutlust. Esimesel pühal õnnistakse leerilapsed ja wõetakse lauarahwast;  kirjutamine ja pihtimine on laupääw. Laululehti kiriku heaks. 15. Lehe-kuu Mwal, kroonimise piihal peab pastor Bergwitz Jumala teenistust. Jaani kirikus. Ristitud: Jeuui Tmilie Gilber. J,hiuu,« Harrist». Pauliue Koffal. Alexauder Meubel. Slfriede Wilhekuiioe Lemmik. Alexavdrr Johauaei Rirsmaru. Alide Marie Wilhelmine Aauo». Julie Marie Kiramaua. Adolf Johauu Tlnue. Clar» Johauua Vatmavu Antauie Maria u»d Nafa Amalje Heia (Aaksikut). Elisa Marie Kruberg. Laulatab: Jiiri Süda, Tischler, Neiuga Elisabeth vaumaun. Maetud: Elwiue Mundwerk, 40. Jüri Ramma, otltawroi Motrud, KK o. lg k. vereud Haasau, Paftillau, b 3 a. L t. Auvette Marie Raudsep, 17 >. 5 k. Carl August Reiuberg, 1 a. S k. 2b p. Anaette Marie Eallikiwi k >. 2 k. 11 p. Johauu Kiilberg, Zolli-kirjutaja, 35 a. Lk. Liisa Saphie Alaseudarf, kl a. 4 k. 4 p. Alexauder Friedrich Piliug, 8 I. 2 p. Reiuhold GeirgZZaukmaun, Pagarisell. Kv a. Jüri Lapmauut suruudsüudiud poeg, Rudolf Eduard Multer, « «. 4 k, lb p. Püha-waimu-kirikuS. Laulatus: TZSwttd Jliri Lthowa Neiuga, Mai Selkeo, Woirimee», Hau» Zooder Neiuga Aua Saar. Maetud: Abikaasa Marle Sukalsky, SS «. 9 k. 19 p. Adelheid Susteoberg, k k. 2« y. Ao-.<u°-» ns.»7?°». - S-ro ISSS. Trüttt»d Lt-dfor4'i pSrit«te t°u«d j. k-l»,-. Teadaandmised Eestimaa ülema maakoolide kohtu kuulutus. Ülem maakoolide kohus annab teada, et nende noorte meeste läbikatsumine, keS kiila koolmeistri ametit nõnawad ia ei Kunda eaa Noarootsi seminaarides ole õppinud ega sealt ameti pidamise luba saanud, edaspidi kaks kord aastas Jaani a Jõulu kuus Tallinnas pea-katsumise-kommissioni ees peab siindima. (Kes ise seda tahawad. wõlwad ka, nagu enne oli, Kunda seminaaris õppijate seltsis läbi katsutud saada ja ameti pidamise tunnistus, mis nemad sealt saamad, maksab otse niisamalt,  kui tunnistus, mis Tallinna pea-katsumise-kommisstoni poolt antakse.) . ... Kes luba kiisiwad, Tallinna» kommissioni ees läbi katsutud saada, peawad Ewangeelimm-Luternse usku, ei mitte nooremad kui 19 aastat ja Tallinna Eesti keele murdega harjunud olema. . . . . . Oma palmekirja peamad nemad 1875. aastal kinnitatud kooliseadust § 3 järele oma kreiS-kooli-kohtu kätte saatma; aaa see sündku kõige wähemalt üks kuu (see kord aga on neil luba, seda kanni 6, Jaani kuu pääwani teha. 19. Jaani kuu Vääwal kellu 11 ja 3 wahel peawad need, kes eksaaminad tahawad teha. ennast Rittershawtl kant,eleiS Ülema kooli kommisston, sekretäri. Baron Roseni juures möllima) enne seatud katsumise pääwa ja järgmised tunnistused olgu juure lisatnd: 1. Ristimise ja leerist lahti saamise täht; 2. Koolis käimise tunnistus; 3. Korralise elu tunnistus kiriku õpetaja poolt; 4. Oma elu lugu; mis läbikatsutaw ise kirja pannud. „ « Järgmised katsumise Pääwad on selle aaSta (1885) 20. ja 21. Jaani kuu pääwad ja sünnib läbikatsumine Tallinnas Toompea kooli majas, mis seks selle kooli kuratooriumi poolt on lubatud. Eksaami saab peetud järgmistes teadustes ja alamal nimetatud pnrteS: I. Katekismus ja piibli tundmine. Läbikalsutaw peab Ewang.-Luteruse usu õpetust Luteruse katekismuse järele selgeSte tundma. Igast (Körben) .atekiSmuse õpetuS-tükift teadku tema, mis tema pea jäud on, mis järele see lastele tuleb ette panna ja neilt küsida, ja mõistku !a peast kõiki tähtsamaid piibli-sakmistd, mis katekismuse õpetuste kinnitamiseks sündsad on. 11. Piibli loud- ... - . Läbikatsutawal olgu üleüldine wana ja uue seaduse raamatu sündinud asjade tundmme ja tema mõistku ka iga lugn, mis tema käest iseäranis küsitakse, peast jutustada. III» Peale mõistusega lugemise peab läbikalsutaw ka oskama ühe ettepandud asja üle kirja walmistada, kus ees tema omad möted, mis temal selle asja pärast on, selges Eesti keeles nenda ülespanek, et igaüks neist wõib aru saada. Kirjutamise wits olgu oige ja käekiri hea. IV. Rehkendan»»»». Numrite korraldamise seadus olgu läbikatsutawal selge. Need 4 peaarwamist ühe ia mitmenimeliste nuumtega, murtud numritega ja kolme liikme arwamine olgu temal käe. Tahwli peal ja peast peab tema rehkendamisega heaSte kordi saama, nii et tema ka oma tegemisest wõib aru anda. V. Muufkka. Hea muusika kuule, nootide, muusika märkide ja mitmesuguse heale mõnu tundmine. Pruugitawad kiriku laulude wjistd olgu katsutavale nii tuttavad, et ta neid oskab üleswõtta ja laulda. Orila ehk muu sündsa mänglrilSta mänglmme. VI. Geograhwia. Matemaatika geograhwiaS pmb läbikalsutaw taewa tähtede jooksu korrast nii palju teadma, et ta Pääwa ja öö sündimist, kuu muulid ja muid lihtlasid nähtust taewaS mõistab seletada. Ta teadku ka, mis ilma kaartest, poolustest, kbtidest. tsoonidest liiati teada tarwis. . . . , ..... Wiisika GeograhwiaS tundku ta vokeanistd ja nende jägusid, maajägusid ja missugune nende üleüldine nägu on, wiie maa jau ja liiati Euroopa maa tähtsamaid mägesid ja jõgesid. Poliitika geograhwiaS riikide ja suurema lmnade tund. mine ja mis maa ja töö kasud igal pool kõige tähtsamad on. Kõige täielisem peab Euroopa maa rukide ja liiati Wenemaa ja Balti kubermangude tundmine olema. Teistest maajagudcst tarwitawad need riigid rohkemat tähelepanemist, mis milgi kombel Euroopa maa riikidesse puuduwad (waata Koolilaste geograhwia raamatud). VII. ja VIII Wene ja Saksa keel. , .- . r . Õige ja mõistlik kergema lugemise tükkide lugemine, kõige pruugitawama sõnade tundmine, õlge kirjutamise wnst tundmine. IX. Maailma sündinud loud. Üleüldine sündinud asjade tundmine. . X Ristikoguduse sündinud loud. Luteruse elu tundmine. -»v T a llinnas, Jüri-kuus 1885. mnväatnm: A. Baron Rosett. j 9 Ritter hawti Sekretär. Kõrge Eksellentfi, Riigimaade-Ministeri lubaga tahab Eksima Wchriiliise Selts 22-sel, 23-mal, 24-mal ja 25-mal Jaanikuu pääwal 1885 a. Tallinnas » ärapidada, kus hobused, loomad, Põlluwili, põllutööriistad ja mashinad saamad wäljapandud. Kes midagi tavab näitusele tuua, peab seda künni t-se Jaanikuu päätvani 188 S, Tallinnas Näituse komiteele teada andma. Poogitud Lesti maarahwa Kodu- ja Kiriku-raaimtiili mana seltsist on saada 6S kop. eksemplar Kndsarsl trökimjes, Tallinnas. Laia-nnlitfas. Marti» Mln, müib oma auru-wabriku wankre-määret <. t rbl. ?op. puud wärwi ja rohu kaupa magasinis, Tallinnas, wana tnrn ääres. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud EeskirjNt? Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Talukoha müimilc ja ostmise-koutrakt on saada Lindforsi trükimajas. menemaa UÄMMM soolll tji«ks!ftltsl raswaheemgid müiwad wäga odawalt Loström 0«., PärnuS. "Hinnad Tallinna turul 9. Leht-kuu Pkiäwal. Sarduhwlid, tfetwk 43 kop. Herned toop 7 . Leatsed, toop S » Tangud, toop 8 .. WeikseZliha nael 13—17 Sea liha nael 72V, » Röösl piim, toop 4 » Hapu piim, toop 2 » Koore, kortel 4 . Laua wSi, nael 3l) „ Pütti wõi, nae1...... .... 23 ~ Muna ... . .. 8 „