Tallinna Sõber .V 29. Üheksas aaStakält. Tallinnas, Heinakuu 25. pSäwal W 7. Klentdne aealeht Eesti rähmale «aul ja linnades. Tuleb Ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinna» LindforSU pärijate trttkimajas: aasta» 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aasta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised Võetakse wasta r Tallinnas: FindforsU pärijate tcüNtmajas. Feteröurgis: S. Heelaudt, H 54. Harins: Laakmann. Ualweres -Z. Kuhs. Maides -A. Heidelberg. Aa?,alus: K. Koilöerg. Lihulas - A MttnerU soodis. -Viljandis : H. Z. Karo«'i raamatupood. Uarwas: W. Möder. Mõrus-. Mrauä Melrose. ZValkas: W. Iwdolst. Knresaares: tzy. Lange. - Maal- kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltisüs, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport La-MouiS-llopr-b.) Register: Jälle kord meie talukohtade kaitsemiseks. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Tuletõrjujate jubitänm. -- Amttähcd. Ametisse kinnitamiscd. Liiwimaa raudtee. Rahwakoolide Inspektorid Ära kadunud poisike. Otsimine karganud mangi järel. Pahateud Kargand wang. -- ValtiSkist: Ilmad. Põllusõnumid. - Ralwerest: Kerjajad. Margused. Liiwimaatt; Kubermangu  walitsuse kuulutus. Pärnust: Näitus. Kuuramaalt: Koolmeistri e kassa katki jäänud. Peterburgist: Uus soomutlaew. Keisrikojast. - Kõrged mõrrad. - Juutide asjust. Hobuste wäljawedamine. Saatekoud Abessyniasse. Kamenez.PodolSkist: Wcrine tüli. - Smolenskist: Kurb eluots. Kurskist: Kurwad sõnumid.  Sarat mist: Wiletsad pääwapalgad. - Ufast: Loomaarstid otsitud. TomSkist: Kanal. Jaltast: Põud. - Sakust: Tulekahjust. Wernõist: Kahjud. Moskwast: Tulekahju. - Katkowi haigus. Kalugast: Põllusõnumid. Rõibinskist. Wvroneshist. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: Kaks kosilast. Jälle kord meie talukohtade kaitsemiseks. 111. Talurahwast kohtade ostmisest peletada, ostmisest ülepea ja weikemate kohtade ostmisest iseäranis, see on selle /Põllumehe kirja" teine joon; sellepärast kirjutab  see liudjpoti-agrarikus nii mahedalt ja nii suure kaastundmisega,  nagu eksitajad seda ikka teewad: „ Niisugusel aeal, nagu meie Vallimaal praegu käes, on piaaegu otse wöimata kallil aial kõrge hinna alla aetud maid mttdse odawa pölluproduktide pärast osta. Otsegu kõrgemat sunnil ootab nii hästi suurem wõi weiksem põllumees  praegusel pööriajal põllu asjanduse muutust, esmalt hindade alanemises ja teiseks ostmise ja tärminide pitkendamises.  Kust poolt see piab tulema, ei tea hädasse sattund põllumeeste seisus isegi. Need lafewad aga otsegu linnukesed paha ilma kartes arglikult oma kurbi heali kuulda." See on peletamine ostmisest ülepea. Jälle kord aStub ükS mahe /ahwameeS" üles, kes aega ootama õpetab, kus maa rendid ja ostuhinnad ühe wälise wõi mu poolest määratud saaksiwad, kui tema seda ka niisama arglikult kui salalikult teeb. Mitme põhjuse pärast et ole aga seda määramist iialgi oodata. Esiteks on Keiser oma sõna annud: ,Igaühe omandus piab puudutamata jääma". Selle Keiserliku sõna peale tuetawad ennast need, kes maad müüwad ja üle selle Keiserliku sõna ei ole neil midagi oodata, kes maad oSta tahawad, sest omanduse hinna määramine wälise wõimu poolest, on puudutamine o m anduse külge. See maahinna määramine tarwitaks teiseks aga üht tööd, miS mitu aaStat aega wõtaks, palju nurinat sigitaks, mitte ainult müüjate keskis, waid rohkem weel ostjate kestis, ja mis wiimaks muud ei teeks, kui et maade looduslikku  hinda kõrgemaks tõstaks. Üleüldiste maksude kohta, mis maa õige hinna kõrwas weiked on, wõib see hind terwe maakondade kaupa määratud saada, nagu päranduse--makfu  kohta Järwamaal kõige kõrgemat, Läänemaal kõige wähemat hinda ühe dessätini peale määrati, aga talukohtade ostuhinna kohta ei wõi seda mitte teha, ka mitte ühes waldaS, weel wähem ühes terweS maakondas. Igaüks, kes meie kodumaad tunneb, see teab, et igas waldas parema ja halwema maaga talukohtafi on, et ka Läänemaal,  nimelt Kasari jõge mööda, palju paremat maad on, kui mitmes paikas Zärwamaal. Peale selle ülendab ehk alandab aga ühe maakoha hinda ka see geograflik paik. kus iga koht seisab, kaS ligemal ehk kaugemal lahkeist teedest, linnadest, sadamatest, turudest j. n, e. Seda wahet ei wõi ükski taksator üles arwata, waid seda wõib ainult prii kaubategemine müüja ja ostja wahel korraldada, kes aastate käigul ära näinud on, kui palju iga koht selle paiga peal fisse kannab, kuS see nüüd kord liikumata seisab. Maahindade  üleüldine määramine teeks ühe ostjale suurt kasu, ka fiiS, kui hinnad kõrgest määratud on, ja teeks teise ostjale suurt kahju, ka siis, kui hinnad madalast määratud on. Takserimise kulu piaks aga müüja wiimaks maa loodusliku hinna juure lisama, sest, kes piaks seda fiis kandma? ___ Seesugust üleüldist määramist wötwad ainult need pärida, kes põllutööst ja põllumeestes elutarwiwstest ühtigi ei tea ja kes õigusest ühtigi ei hooli.  Maahindade  määramine leikaks aga kolm and eks sagedast niisama  sügawalt taluperemeeste liha fisse, kui mõisaherrade liha sisse, nimelt nende taluperemeeste liha sisse, kes omad kohad juba päriseks ostnud on ja neid ühegi elujuhtumise sunnil jälle piawad ära müüma. Need määratud hinnad  piakfiwad jo õiguse pärast igaühe kohta maksma, igaühe sugust ja seisusest hoolimata. Humal hoidku meid ühe seaduse eest, mis õigust sugu ja seisuse järel wälja jägab. Meie ei usu ka mitte, et Eesti rahwas ühest seesugusest seadusest kasu saaks. .Wirmalise" kentsakas .põllumees" ootab maahindade alanemist. - Õpetamata hulkasi wõib see /ootus" küll meelitada, aga tõeste kui see mitte rumal ei oleks, siis oleks see nurjatu! Maa hinnad köusewad looduslikul teel sedamööda,  kuida maa ja rahwa elukord tulusa Agrarseaduse mõnul kosub; maa hinnad langewad sedamööda, kuida maa ja rahwa elukord wõõriti Agrarseaduse ehk ühegi teise sandi asja mõnul alaneb. Kelle peaaju sisse see kõigest õpetatud maailmast tõeks peetud õpetus mitte ei mahu, sellele ei wõi meie parata. Kas .loodab" fiis see .põllumees" meie maa ja rahwa elukorra alanemist?! Nukra ja kartliku meele sigitamisega, tühja lootuse äratamisega,  püüab .põllumees" sedawiist taluperemehi oma kohtade ostmisest ja sellega oma elu kindlast põhjustamisest ülepea peletada. Aga tema püüab neid weikemate kohtade  ostmisest iseäranis peletada. Waatame, kui kindla põhjuse peale tema seda petetust rajab. .Põllumees" kirjutab: ,Heina, isikuse ja wilja-koristamise aeg, mis mõne pääwaga piab tehtud saama, tarwitab niisuguse (10 künni 15 dessätini suure) koha peal wähemast neli töö-inimest, keda igal ajal ja igas paikas sugugi päewiti palgata ei saa ja mispärast peremees ja perenaene wähemast kaks sumilist enestele jiiripäewast künni mardipäewani abilisteks piawad palkama. Muul ajal poleks neid just kibedasti tarwis. aga need seisawad kui tagawara paljalt paari kuu kibeda tööaja pärast walmis ja piawad kaetud, söödetud ja maksetud saama. Suurema koha juures oleks neil alati täitsa tööd, ja fee tasuks siis peremehele ostuhinna ära. Selle wastu ei suuda, nagu ööldud, keegi waielda ehk ta ei tunne siis meie praeguse weikse põllumehe raskust." Meie julgeme ometigi selle wasta waielda, ja seda just sellepärast, et meie põllutööd ja suurte ja weikete põllumeeste  elutarwitusi, sedawiifl siis ka kõikide »raskusi" tunneme. Teeme aru ja wõtame selleks suurema, s. o. 15 dessätini suure koha, neist weikematest kohtadest, mida osta ei kõlbata. Meie kodumaa pruuki ja tarwitust mööda on ühel seesugusel kohal läbistikku 4 dessätini (24 Eestimaa  wakamaad) põldu, 7 dessätini (42 Eestimaa wakamaad)  heinamaad ja 4 dessätini karjamaad ja teist maad, mis iseäralist harimist ja tööd ei tarwita, kõige wähemast mitte kibedal töö-aeal. Kolmepõllu-pruugi wõi „ststemi" (systemi) järel, mida töö-arwamife põhjuseks wõtame, sest et selle pruugi järel kibe töö kõige lühema aea sisse kokku langeb, on ühe seesuguse koha põllust 8 Eestimaa wakamaad talwewilja all ja 8 Eestimaa wakamaad suwiwilja all. Kui kõik wiljad wäga heaste kaswanud on, flis tarwitab talwewilja leikus 12 pääwa ja suwilja leitus 16 pääwa, kui kõik suwiwilja põld odra all seisab. Heina niitmiseks kulub 14 pääwa, üleswõtmiseks 7 pääwa, kokku 21 pääwa; aga paneme mitmesugusteks ettearwamata takistusteks weel 9 pääwa juure ja paneme 30 pääwa täis, mis läbistikku tõeste küll on. See teeb leikuseks ja heinategemiseks kokku, mida 1. Heinakuu pääwaft 31. Leikusekuu pääwani arwata wõime, 58 tööpääwa. Selle aea sees on 53 tööpääwa, perenaesel ja peremehel kokku sedawiist juba omast käest 106 tööpääwa. Mis, kõige pühade nimel, tahab stis ,Wirmatise" ,põllumees" seal weel kahe suwilisega .peale hakata?! Hgas perekondas on aga peale selle enamist ikka üks tööjõuline isa, ema ehk mõlemad, üks õde, teine sugulane, ehk pärast seda tööjõulised lapsed, kelle tööd ikka nenda arwata wõime, et kibedaks tööajaks omast käest kolmekordne tööjõud wälja tuleb. Seesugustest wei- keist talukohtadest on ka tõe poolest tänine ikka weel pääwapalga  eest kibedal töö-aeal wälist tööd tehtud, mitte aga ei ole senna päiwilisi palgatud, weel wähem suwilist. Ka suuremad talukohad tallitawad jo omad tööd enamist oma perekonnaga ära. Kes ei saaks nüüd selgest aru, et Mirmalise" .põllumehel" põllutööst aimu ei ole? Enamist on aga muist suwiwilja põllust ikka ka kartuhwlite  all, mis töö-aega tähtsalt pitkendab. Wiimaks tähendame  weel: Meie oleme leikust wilja kõige parema kaswu järel arwanud. Selle järel piaks ühe seesuguse koha põld aga umbes 150 Tallinna wakka wilja peale seemne, ehk umbes 240 rubla eest wilja andma za üks seesugune koht maksaks juba osta. Seesugust kohta on tõe poolest meie kodumaal küll waewalt leida, aga sedamööda kulub siis ka leikuseks wähem tööd ja meie oleme siin ainult näidata tahtnud, et .Wirmolise" kirjasaatja mitte .põllumees" ei ole, et tema põllutööst ühtigi ei tea ja et temal fiiS ka õigust ei ole põllumeeste nimel rääkida ja rahwast oma tindipoti-tarkusega eksitada. Kes oleks aga arwata wõinud, et see weikemate talukohtade  laitmine meie agrarikusele asja annaks talukohtade killutamiseks õigust pärida? Kui seesugused kohad osta ei kõlba, siis ei kõlba need jo ka mitte pidada. Asi on aga ometigi nenda ja uus »rahwafoowide"-sepp kirjutab: ,Need kes waremalt, häil aegil, maaostmist algasiwad ja omad wõlad mõisadega tasa teinud, lafewad oma soowisi  perekonna kindla asutuse ja elude seade pärast selles mõttes kuulda, et üks waba seadlus selles asjas iga perekonna  wanema enese tahtmine olgu. Ta wõigu siiS, kui tema koht juba ostetud ja tasutud on, oma kohta perekonna  nõuudmist mööda, kas suuremasse ehk wähemaSse jägudesse panna." Mitmesugused elukutsumised nõuudwad ka mitmesugust maatarwitamist. Käsitööline wõib wähema maatükiga läbi saada, kuna ilma kõrwalise  ametita mees oma täit tegewust ja tööjõudu põllu juures piab tarwitama." Just sellepärast ei tohi talukohad mitte weikemaks killutatud  saada, kui meie praegune Agrarseadus ette kirjutab.  Käsitööline ei tarwita koguni mitte maad, waid läheb  kõige paremini senna, kus tema käsitööl rohkem tarwitajaid  ou, teeb oma tööd ja jätab põllutööd selle hooleks,  kes /lma kõrwalise ametita" on. Muidu killutawad  mõlemad oma jõudu ja „kümnes amet" tuleb iseenesest  mõlemitele kätte. Mis piab siis see ,ilma kõrwalise ametita mees" veale hakkama, kui tema talukoha küllest juba niisugused killud ära lõhutud on, et tema enam oma ,käit tegewust ja töö jõudu" seal/arwitada" ei wõi? Seda tuleks aga salgamata seesugustest perekonna nõuudmistest."  Kohtade peal, mis suuremad ei ole, kui 10 künni 15 dessätini, wõib põllumees itta weel elada, kui tema oma maad targast tarwitab, hoolsast harib, rammutab  ja koristab, jõude aeal ka palga eest wälist tööd teeb. Aga suuremaid talukohtafi seesugusteks lõhkuda, seda ei ole jo ka nüüd keelatud. Mis uut ja ,waba seadlust" seal siis weel tarwis läheb, kui meie seisupaigast  räägime? Ja sealt meie jo räägime, sest räägitaw  kiri tahab jo ,Põllumehe kiri" olla! Mu aga räägib siidiste ntisuguteskes päraSteste pekondliku  elu priitoimetuste poolt. Muidu on iga üks, kes sugukonna maksu wanematest priiks ostetud koha pealt teistele pärijatele wälja piab maksma, selle täitmisega kimbus olnud ja koht on rutulise wäljamaksmise sunnil wõeraste kätte läinud." Kelle pärib nii /üdiste" seda talukohtade lõhkumist.  alla wähemat seadusest määratud suurust? Põllumeeste  elu ometigi mitte, sest põllumeeste seisukohast tun-