Doctor, Teie unustate siin jälle ,me el ega' tõele au» anda. Teie saate ise wäga heaSte aru, et Teie tsega meie OhjuMmiSte waSta wõldelda ei suuda, sellepärast teete Teie seda walegal Teie ja Teie sarnatsed on juba harjunud, meie lehe waSta walega, meie kirjade solkimisega.  tulega ja tormaga,võitlema. Meie oma pärast sellest ei hooliks; meie oleme sellega ka juba harjunud. Aga Teie segate rahwa meelt, ärritate wihawaenu, rikute rahu ja häwitate rahwa rõõmu ja eluõnne. Sellega ei wõi meie leppida, sest meie kohuS sunnib meid, rahu eest, rahwa eluõnne ja elukenaduse kaitsemiseks wvitlema. Õlgu sellest kiist! Omalt maalt. Tallinnast. Kulda juba enne kirjutatud, oli sel aeal, kui Keisri Majestäti käsn järel pearaha muist koguni ära kautatud. muist wähendatud sai, jßaha-Ministrt hooleks autud selle iile nõuu pidada, kuida tähendatud seaduse järel kahanenud riigi sissetulemine ühel teisel teel jälle wöikS kõrgendatud saada. Teiste aSjade keskis olla nüüd nõuukS wõetud, seda kruntraha mis mõisade, maakohtade ja talukohtade peale kõikiS riikiS. nenda ka Baltimaa kubermangudes  seatud sai, kõrgemaks tõsta. Tänine tegiwad need maksud üle kõige riigi umbes 7'/, millioni rubla wälja, nüüd laheta selle juure S künni S millioni rubla lisada. Seda lisa ei saada aga mitte täntse maksu järel maade peale pandud, kuida seda nüüd igast kubermangust maksetakse, waid selleks saada maa ja pinna keskmine hind iga kubermangus uueste üles arwalud. K ahhanowi ko m miSsio » , mis seaduste mitmepoolise uuendamiSte üle nõuu pidamas oli, on oma tähelepanemist ka linnade seespidise majapidamise peale heitnud. Nimelt oli tänine linnawalitsuStel wäga kerge raha laenata, sest selleks ei kulunud muud, kui aga Linnasaadikute  nõnukogu otsust, rohkema häälte järel, nagu teiSteS asjades ka. Seda tallitust taheta nüüd niipaljn raskema ülewaalamise alla wõtta. et laenud mis rohkem on kui pool linna aastast sissetulemist, mitte muidu tehtud saada ei wõi, kui Ktlbermaugu kohtu selle jälituse lubaga, mis Üleüldse linnade aSjade üle walwab. Ka on selle kohtule ette pauna, kust laenu intressi maksud ja wõla tasumised wälja iulewad. Tartu koolt konna Kurator. Geheimerath  Kapuftin oli Mihklikuu ÄS. ja 27. pääwal Tallinnas,  koolisi läbi waatamas, ja on kõiki heaS kordas leidnud. Ka siin on Kurator kooliõpetajatega ja õppijatega  Saksakeelt rääkinud, kui üleüldistest asjadest jutt oli, kui aga Venekeele õppimise asju ette tuli, siis rääkis kõrge ametnik muidugi Venekeelt. Ghmnasiumi esimese klassi esimees (PrimuS), C. E., on koguni üht kirjatükki otsekohe ja ilma ettewalmistamata Ladinakeelest Vene keele peale küttima pidanud, mis ka HeaSte korda läinud. Niisamati nagu Baltimaa teisteS linnades, ou kõrge ametniku lahke meel kõikide südameid wvttnud ja tema põhjalik teadus kõiki suure usaldusega täitnud. Merewäe-Minister Mze-Admiral Shestakow tuli Mihklikuu 27. pääwal raudteel Tallinnq, sõitis kohe sadamasse ja sealt aurulaewa Mladimir Monomach" peal KopeuhageniSse. .... .Olewiku" sõnumite järel ou PaStor J. Hurt KeiSri Majestäti poolt luba saanud oma Doctori eksami Helsingis teha, kui tema ka selle suurkooli peal studerinud ei ole. Pastor Hurti abiõpetajaks Peterburgi Jaani koguduse teenistuses, on Candidat Jaan Bergmann sisse õnnistatud. Mihklikuu 27 pääwa õhtal kell w oli Narwa maantee ääres snnr tulekahju. Tuli oli Reigaudti majaS, „ Liuda" maja taga lahti läinud. Kui tuletõrjujad senna jõudfiwad, siis seisis Neigandti maja juba täitsa leekiS ja kange tuul kihutas tuld hn nsa kiiruga Kadriulhalt poole. Neigandti maja taga seisiwad puuwimad ja kiwisüte lahused,  mis leeki määratuma wägewasega kosutasiwad. Pea oli ka Neigandti teine puumaja, uulitsa ääres, põlemas ja tõrjujatel oli wäga raske töö. Õnneks seisab Neigandti maja kõrwaS Koshewnikowi kiwtmaja, mis nii kergest et põle. Kui ka selle maja katuS juba põles ja Mingilt leegid wälja wuhasiwad, siiski suutis auusa tuletõrjujate wahwns ja osawus kuld kustutada ja edasi jooksmist keelda, mis kõiki Narwa maantee ääriseid majast häwitama kippus. Neigandti üks maja on täitsa maha põlenud, teine muist maha kistud, muist põlenud. Saksakeelt .Tallinna Zeit.mg" küsib. kaS lubatud olema peaks, kitsalt kokk» ehitalud  puumajade wahel, ühes puukuuris laewa laStide kaupa kiwisüsi üleS laduda, miS tulekahjude juureS kustutamist  nii raSkekS teeb ja määratumat kahju sigitada wõtb. Rakwerest .Nishki Westnttn" sõnumite järel saada RakwereS, Balti Bratstwo poolest ttkS Vene teeline kool asutatud ja praua Lindenberg kooliõpetajaks pandud. KaS see tõsi on wõi kas ehk wahest üksi Mshki Vesiniku" ja teiSte seesugust! Eesti keele ja Eesti rahwuse ,sõl»rade" soowtmine, seda meie ei tea; ka ei ole weel kuulutatud, mis head neile Vanematele antakse wõi lubatakse, kes omad lapsed Nakupilli uude kooli saadawad. Tartust Ühe tnlepanija on Tartu Politsei nüüd ometigi leidnud ja kinni wõtnud, ja paraku ei ole fee keegi wähem, kui suurkooli õppija David Schwarz Peterburgist. Tema on tunnistanud, et mõned asjad, mis Umblia maja põlemise juures ja Hagen! maja põlemise juures leitud saiwad. tema omad on, niisamati ka, et tema Üleüldse kaheksa tulepanemist teha olla wöib; õiete ei mäletada tema seda mitte. Ühes majas, mis tema põlema pannud olla. sai üliõppija Hach surma, sellesama ühenduse Rigensis" liige, kelle liige ka David Schwarz oli; teises majaS elas tema ise ja peafls suure waewaga tulest wälja. Wiimased tulepanemised,  nimelt ka suurkooli maja keldris, ei wõi aga mitte tema tehtud olla, sest sel aeal olnud tema Nannu kihelkondas,  35 wersta Tartust eemal, kuida tõeks tunnistatud. MtkS ja kelle rõõmuks tema neid kurjategufi teinud on, seda et ole tema weel ütelnud ja on üleüldse nii rumalaid juttufi rääkinud, et teda efltekS hulluks peeti, mis aga arstliku tunnistuse järel õige olla ei wõi. Suurkooli kohtu poolest on D. Schwarz juba üliõppijate kirjast maha kustutud  ja Krtminalkohtu alla antud. „Nowoje Wremja" hõiskab rõõmu pärast, et üks Balkimaa noormees, pealegi weel Tartu suurkooli õppija seesugune kurjategija on. Suurt asja ei wõi küll sel lehel hõiskamiseks olla, sest kuida teatakse, seisawad Peterburgi inimesed, igast sugust ja seisusest, „Nowoje Wremja" ringkondadega ligemas ühenduses kui Baltimaa ringkondadega, ja wäga palju neist on nii ,wabameelised", nagu ,Nowoje Wremja" ja mitmed teised lehed seda armastawad ja heaks kiivamad. Kas ehk D. Schwarz seesuguste ringkondade waimlik laps oli ja kaS temal ehk himu wõi käsk oli, seesugust „wabameelt"  Tartus ja Vallimaal üleüldse õpetada ja sigitada, seda peawad muidugi nüüd kohtud selgeks teha katsuma. Niipalju on juba nüüd kuulda, et kurjategija wiimasel aeal wäga wähe teiste üliõppijatega ümber käinud, ja et tema ka oma kitsama ühenduse liig test rohkem eemal seisnud  on, kui seda muidu neist noortest meestest nähakse. Muidugi on teada, et kohatised kohtud seda asja, mis ikka ka Baltimaa suurkoolile teutuseks arwatud saab, kõige suurema hoolega läbi kuulawad ja kõige suurema seadusliku  karmusega nuhtlewad. Liiwimaa Kubernür, Gehetmerath von Shewitsh oli Mihklikuu wiimaSte pääwade secS TartuS, kohtuid ja teist awalikkust asutust ja asju läbi waatamas, ja on kõigiga wäga rahul olnud. Priitahtlikud tuletõrjujad on Mihklikuu 25. pääwal Kubernöri ees manöwret teinud ja palju kiitust leidnud. Auba teisel ööl peale selle, oli tuletõrjujatel asja näidata, et nemad seda kiitust teeninud  oliwad. Mihkel Kuufikuu kahekordne puumaja Alee uulitsal, oli põlema läinud ja seists täides leekis, enne kui tuletõrjujad senna jöudfiwad, kellel enam muud wõimalik ei olnud, kui aga naabri majast kaitseda, mis ka korda läinud on, kuna Kuusiku maja maani maha põles. Maja ja majaperemehe asjad oliwad kaitse alla antud, aga seal on üksteistkümmend perekonda üürilafi elamas olnud, kelle weike wara enamist kõik sisse jäi. Tuli on hoowi peal, trepi alt wälja läinud ja Politsei poolt saab järel kuulatud,  kuida tuli senna sattus. Riiast. Saksakeeli ,Niia Zeitung" kutsub uueSte raha korjamisele ja Lutheruse mälestuse samma ehitamisele, iihes tähtsas paikas meie kodumaal, kui wõimalik,  siis NligaS. Ms täht-, ütleb see leht, „peab meile see sammas olema, üks täht meie kõige kallimast ja kõige pühamast warandusest. Kui meie seda sammast kurwal, raskel aeal üles paneme, stis teeme meie üht kindlat, tõsist tegu. Manitseteö, walwamisele äratates, kinnitateS saab selle mehe kangelasekuju meie keSkis seisma, kelle sarnast ei ole. Kui meie nödrust tunneme, kui meie julgus wäsima kipub, siis astume selle kuju ette, waatame tema peale ja kuuleme teda ütlema: Meil' tuleb abi Jumalast". Tema kuju peale waadates leiame meie kindlust  selleks jääda, mis meie oleme. Seisused ja seltskonnad,  kõik Ewaugeliumt Ristiinimesed, Sakslased, Eestlased  ja Lätlased, kes Teie teate, mis Lutheruse usupuhastamine  meile toonud on, ühendage ennast, astuge kottu, Martin Lutherusele meie maal üht kohalist mälestuse sammast panema! Meie loodame kindlast, et meie kutsumine,  mis mitmete südamest tuleb, mitte kuulmata ei jää." Wenekeeli .Peterburgi Zeitung", meie Sakalaste kallis sõber annab nõuu, selle ehitamisega weel oodata, kuuni uäha saab. kui kaugele see liikumine mõjub, mis erakondlaste poolest Lihula ümberkaudu ÜleSkeeratatud on. Wtst loodawad ueed kentsakad waimud ja wõimud, et nende ,kõik rahwaS" wiimaks Oidrema hukka läinud rätsepale  ühe mälestuse samma ehitab. Meie loodame, et nende lootuS nurja läheb ja et EeSti rahwaS neile Lutheruse,  Ewangeliumi wabaduse wägewa eeõwöitleja ehitatud  mälestuse sammalt, kohalist wastust andma saab. Liibawist. Uued wabrikud, mis LiibawiS figiwad, kaebawad wäga töörahwa üleliiase rändamise üle. 3ga wabrit soowib omale üht jäädawat töörahwa kändu kaswatada,  kelle peale igal aeal julge olla wõib. Ka muretseda  wabrikuperemehed selle eest, et töörahwas rahul olla ja paigale jääda wõiks. aga tänine ei waadaia tööltsed  palju muu peale, kui kopikate peale. Kus paar kopikat  rohkem pääwapalka pakutakse, senna tormata rahwaS kokku, sellest hoolimata, kas töö ka jäädaw on, ja kaubast hoolimata, mis enne teise peremeestega tehtud on. Alaline liikumine ja hulkumine takistada sagedast wabrikute tegewust  ja teha töörahwast ennast waeseks ja wiletsaks, sest hulkumisega saada aga ilma tööta ja palgata aeg wiidetnd ja kopikad saada tee peal raisatud, kui neid aeglises töös nime poolest ehk ka natuke rohkem teenitud on, kui alalises  tööS. Tööandjatel ei jääda sedaanist sagedast muud üle, kui lisatud kopikatega rahwast meelitada, aga see ei aidata ka kauemini, kui wäljaspidise uue lisameseni, kus töölised jälle uueste neid lisatud kopikaid otsima lähemad ja wana ja uut teenistust töö wahe aeal ikka jälle uueSte ära pillawad. Wabriku peremeeste ja töörahwa Vastastikuseks  kasuks soowitakfe wäga üht kindlat seadust, mis üleliialist ja alalist rändamist ja Vintsutamist natuke raskemaks  teeks. Petervurgist Turgenjewi surnukeha jõudis Mihklikuu  27. pääwal Peterburgi ja sai Warshawi wakshallis kohalistest matuse-komiteest, ilmalikkudest ja waimulikudest ametnikkudest wasta mõstud. Wakshallist liikus uhke leinarong, pärast lühikest palwet, surnuaia poole. EeS käisiwad seltskondade saadikud, 200 auupärjaga, fiis waimnlikud  ametnikud ja nende järel Turgenjewi surnukirst, auupärgadega kaetud, uhke surnuwankre peal. Tuhanded ja tuhanded oliwad järel käimas, ja teised tuhanded seifiwad  mõlemil poolel uulitsat. Surnuaidas oliwad Piiskop Sergius ja mitmed teised ülemad Preestrid. Senna jõudes, sai surnukirst ühe uhkest ehitatud aluse peale pandud, Greeka-õtgeusu kombet mööda õnnistatud ja hauda lastud, mis sinise siidi riidega wooderdatud ja elawa roosidega wälja ehitatud oli. Pärast waimulikku sisseõnnistamist pidasiwad Peterburgi ja Moskwa suurkooli R<ktorid ja kirjanikud Grigorowitsh ja Plestshajew kõnel. Belinski lesk ei ole oma mehe surnukirstu wälja kaewamist ja Turgenjewi körwa matmist mitte lubanud. Berliinist kaevatakse, et Turgenjewi surnukeha sealt nii salaja läbi wiidud sai, et kõik ette wõetud auuandmised tegemata jääma ptdtwad. Prantslased pidasiwad Turgenjewit omaks ja oliwad hoolt kannud, et Sakslased, kes nii kangest nende wiha all seisawad, tema surnukehale oma auuandmist  tunnistada ei wõinud. Keda nemad selle weidra tembuga rohkem pahandanud ja teatanud on, kas Sakslasi,  Wenelasi wõi iseennast, sellest saagu nemad ise aru. Kronstadti merewäe j autus pidaS Mihklikuu 26. pääwal selle pääwa 25 aaStast mälestust, kus Keiserlik KörguS Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh Kindral-Admiraliks ja merewäe ülemaks pealikuks sai. Suurwürst elab nüüd Krimmis ja Kronstadti merewäe kommandör reisis õnnesoowimiseks senna.  Kroonnmõisade  Minister, Riigisekretär Ostrowski on Mihklikuu 25. pääwal, ametlikkus tallituseS Kaukaasia maale reisinud. Saksamaa aealeht Münchener Allgemeine Zeitung" on, künni aasta 1884 lõpuni, Wene riikis ära keelatud. Kesk - Aasiast tulewad sõnumid, et Afghanlased Shugnant maa, Amu-Darja jõe ülemas maakondas. ärawõtnud  on. Sedawtisi on siis nüüd Weneritgi ja Asghanistani  rajad wastastikku. Weneriigi raudteed ou riigi rahale suureks  koormaks. Enamist kõik raudteed on selle kaubaga ehitatud, et RiigiwalitsuS rahaandjate intresside eest wastab,  kui raudtee enese teenistus neid wälja ei kanna. Weneriigi  raudteede kulud on läbistikku 6763 rubla werSta pealt, kuna Saksamaal kolmandema jäuga sellest läbi saadakse  Sissetulemises ei taha aga meie raudteedel kas' wada, kui ka meie raudteedel iga puud kaupa läbistikku 211 werSta weetud ja iga reisija 166 wersta sõidetud saab, kuna Preusfimaal neid läbistikku 78 wersta weetakse  ja 31 werSta sõidetakse. Aastal 1876 makseti kroonu poolest raudteedele juba 34,232,800 rubla abiraha, neli aastat pärast seda 53 millioni ja sel aastal tuleb 60 millioni maksa. Et kroonu sellest raskest koormast lahti saaks, selleks tahetakse nüüd kõik need raudteed otsekohe kroonu walitsuse alla wõtta, mis koguni mitte oma teenistusega  läbi ei saa, ja neid hoolsa ülewaatamtse alla panna, mis üleüldse kroonu wastatamisega ehitatud on. WiimaSte keSkis on ka Balti raudtee. Tõbedesse surnud loomade raisad peawad seadust mööda körwalisteS paikades, sügawale maha maetud saama. Seda seadust on sagedast täitmata jäätud ja sellepärast olla nüüd nõuu üht seadust anda, misjärel edaspidi need raisad peawad ära põletatud saama. Selleks tulla iseäralised ahjud ehitada ja saada selle aSja Ae maakondade eestseisuste poolt nöuu küsitud. —Ka peetakse nõuu, kaS mitte hea ei oleks, kui linnade kõrwaliSte kamrite  aSjad ahjudes ära põletatud saakfiwad.