kuubesi ja päärätikuid ei jõua oSta. See on wäga kiiduwäärt, et Holstre rahwas oma mana riidemoodule truuiks jääwad, kelle iludus ütlemata suur on. Pärnust. Kõrgus Suurwürst TroompkMjä tulsDma Wrge AVMäsa'jaZaStega ja KeiferttkuKörguse Suurwürsti Aleksei Aleksandrowitshi  seltsis 29. Juulil Uulu mõisa. Tee peal oliwad  Kõrgeid Külalisi Riia ja Pärnu laulukoorid Pärnu aurulaewade peal teretamas, nende seas ka „Endla" lauluselts. Kontserdid. Wiis Pärnumaa laulukoori andstwad 26. ja 28. Juulil Pärnu linnas kontsertisi, esimesel päewal kirikus ja töisel päewal ilmaliku kontserti  teatri majas. Rahwa osawõtmine ei ole aga mitte wäga suur olnud. 28. Juulil läksiwad lauljad ka rongikäigul paar korda kuue lipuga läbi linna, Saksamaa mosekandid ees. Sellegipärast ei pea aga keegi arwama, et Pärnu maakonnas häid Eesti muusika  koorisi ei ole. Neid on mitu, nagu nimelt Jakobis  ja Toris n. n. e. Wiis kontsertiandjat laulukoori  oliwad aga oma wahel kokku löönud, et raha eest laulda, ja et see ettewõtmine mitte üks maakonna pidu ehk midagi sarnast ei olnud, sellepärast ei wõinud  temast ka meie paremad koorid osa wõtta. Muidu ei ole aga seesuguste kontserdi andjate juures mitte pruuk, et nad enne laulmist mitu korda lipudega läbi linna käiwad. Kõllumeeste Selts pidas 28. JuulilPärn^^S rohkeSte seltsiliikmeid ja wõeraid osa wõtsiwad. Pitkemaid  kõnest peeti wiis, neist president C. R. Jakobson  kaks (töise Riia näitusest), abipresident J. Toots ühe kõne heinamaadest ja nende parandamisest, abi-, president J. Mettus ühe kõne mulla pinnast ja seltsiliige  preester Suigusaar lindude tulust põlluharimises. Peale selle tehti otsuseks: 1) Tulewal suwel saab Juulikuu lõpetusel jälle põllutöö ja käsitöö näitus  Pärnus Eesti Põllumeeste Seltsi poolt olema; 2) Selts kirjutab kaks auuhinda wälja kõige parema talumaja plaanide sissesaatjatele; 3) Selts laseb tulemaks  kewadeks ühe Leadawa summa eest uuema kartohwli  - seltside proowisi tuua ja neid ühe määratud korra järele mõnusama seltside wäljaleidmiseks harida; 4) Selts saab selle eest muretsema, et kala rändamise  ajal kudemiseks nende tee Pärnu jões tammede juures lahti on, nagu seda seadus nõuab, ja et Sindi tamme ette üks kala trepp saaks. Peale selle loeti mitmed ministeeriumist tulnud kirjad ette, kelle wastamist  ja läbirääkimist tulemaks korraks jäeti. Seitse uut seltsiliiget wõeti wasta. Seltsi lähem koosolek saab 21. Septembril peale lõunat olema. Sakala lisalehes saab pea selle eesräägitud koosoleku protokoll terwelt ülemal seisma. lauljad. Oma teekonna peal Soomemaale on Kanapää lauljad 31. Juulil ja 1. Augustil Wiliandis, 3. Augustil Wändras ja 5. ja 6. Augustil Pärnus kontserti annud, kus neid igal pool kui tõeste osawaid lauljaid suure osawõtmisega ja kiitusega wasta on wõetud. Tartumaalt Äksi kihelkonnast kirjutatakse meile: „Siin Muru külas on 23. Juulil õhtu ligi kuus tundi ilma wahet pidamata hirmus kange pitkse müristamine ja tihe wälgu löömine olnud, mis hommikulõuna poolt tulles mitmel pool kahju on teinud. Siin Muru külas on ta Saare talu heinakuhja põlema löönud, mis läbi peremees ligi 100 rubla eest kahju on saanud. Wälgulöömine oli nii tihe, et elumajade aknad otsekui tule sees seifiwad ja pitkse mürin nii tugew, et akna klaasid põrisesiwad ja asjad toas liikufiwad."  N. Tallinnast. Käsitöö kool. Lesk proua Natalie Pehrna, kes seiemaal Rannu kihelkonna tütarlaste kooli pidas, on Augusti kuul nüüd Tallinna linna ühe näputöö ja käsitöö kooti asutanud. Proua Natalie  Pehrna on oma enese ja oma koolilaste tööde eest wiimase paari aasta sees Tartu, Pärnu, Põltsamaa  ja Riia näitustel juba wiis enamiste esimest auupalka  saanud, nende seas ühe hõbe ja kaks wask auuraha. , , st.eisers.il tänu. Eesti tänu-lauluprdu president  C. von awaldab järgmist kirja, mis suure rõõmuga omas lehes ära trükime. Kiri on nõnda: „Kirja läbi (12. Juulist s. a. 1205) annab mulle Eestimaa kubernäri herra teada, et Keiserlik Majesteet meie Ülem Walitseja selle truuduse ja tänu tunnistuse peale, mis Tallinna kogunud Eesti laulukoorid nil awaldasiwad, on käskinud neile UaulukooF ridele tänu kuulutada. Mulle seda Keiserliku Majesteedi armulist tahtmist kõikidele meie pidu osawõtjatele teadustada, ja palun kõiki Eesti ajalehtede toimendusi, sedasinast kuulutust oma lehtedes äratrükkida. Kolga-Sitri mõisas, 15. Juulil 1880. Tallinna  üleüldise Eesti tänu-laulupidu president  C. v. Wistinghausen." Tallinnamaal on kaks hirmsat tegu tehtud.  20 ja 21. Juuli wahel on waras ööse Haljala kiriku tunginud ja sealt ühe hõbe lühtri ära warastanud,  ja töisel ööl, wift seesama waras, Weikse-Maarja kirikust ka hõbe lühtrid ära wiinud. Kurjategijat ei ole weel kätte saadud, aga ega ta oma hirmsa teu eest ilma palgata ei jää. Kuulsa rööwli ja warga Jüri Rummo kohtuotsus on nüüd ka tehtud ja temale ette kuulutatud.  Teda on 15 aasta peale raske wangitöösse mägedes mõistetud ja siis eluajaks Siberimaale. Rummo seltsimehed Mats Salm ja Ado Andrep on 8 aasta peale wangitöösse ja siis eluajaks Siberi mõistetud. Juba Juulikuu lõpetusel on nad oma Siberi teekonnale ärasaadetud. Kuidas töö, nõnda palk. Haapsalust. Kõrge nMMäew. Iga Eesti poega Kõrgused  Suurwürst Troonipärija ja Nende Kõrge Abikaasa  meie maal elawad. Isegi on arwata, et sellepärast  ka tänawu 22. Juulikuu päewa, kui Keiserliku Kõrguse Suurewürstina Troonipärija Proua nimepäewa,  iseäralise osawõtmisega igal pool on pühitsetud. Kõige suurem rõõm walitses aga nimetatud päewal Haapsalus, kus igal suwel palju wõeraid Peeterburgist ja muialt koos on. Juba mitu päewa enne 22. Juulit walmistadi pidule ette. Igal pool ümberkaudse metsades  tehti männikuid, ja lillekimpa kanneti hulgakaupa kokku. Majad ehitadi männikutega ära ja pandi nende ette lipud lehwima. Kiriku ette ehitadi puu oksadest ja lilledest auuwäraw. Nimetatud päewal tuli igalt poolt inimesi pühapäewa ehtes kiriku, kus Keiserliku Kõrguse Suurewürsti Perekond igal Pühapäewal Jumala  teenistusel käib. Kella 10 ajal oli kirik juba nii täis rahwast, et enam sisse ei mahtunud, nii et suurem jagu õues pidi seisma jääma. Kiriku ees tee peal seisiwad sõamehed ühel pool rongis ja töisel pool meremäe koolide kaswandikud, kes selleks päewaks laewa „Kadetiga" sinna oliwad jõudnud. Kella 10 ajal hommiku sõitis tõld kiriku aia ette, kust Keiserlik Kõrgus  Suurwürst Troonipärija, Nende Abikaasa ja Lapsed  wälja astusiwad. Weiksed tütarlapsed walges riides puistasiwad roosisi Keiserliku Kõrgustele tee peale, kes lahkeste lapsi ja rahwast teretasiwad. Peale Jumala teenistuse, millest Peeterburgist ja Tallinnast seks päemaks  seie tulnud ülemad ja kindralid osa wõtsiwad, kui Keiserlikud Kõrgused kirikust wälja astusiwäd, ei tahtnud koosolejate hurraa-hüüdmine lõppeda. Weiksed tütarlapsed seisiwad lilledega pitkas reas kiriku ees, Keiserliku Kõrguse Suurewürstinale jälle õisa tee peale puistates, kes neid lahkeste kaisutas ja esimese tütarlapsele  oma tähelepanemise tunnistuseks ühe õnnistatud saia kinkis. Õhtu oliwad kõik linna aknad auutuledes  säramas ja rahwas waatas imekspannes ilusat tulewürki, mis mere peal Keiserliku laewade pealt ja muu laewade pealt taewa poole lasti. Peeterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Nikolai Nikolaiewitsh pidada pea Tallinnasse jõudma. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh on „Zarewna" laewa peal 25.Juulil  Peeterburgist Haapsalu linna sõitnud. Kroonumaade minister würst Liewen on 10. Augustil Peeterburgi linna tagasi tulnud, saab aga lühikese aja pärast jälle Uufa kubermangu reisima. Hiinasgadik markii Tseng olla meie walitsusele teada annud, U'Mma wäWus oma tüliasju  Wenemaaga heaga soowida ära õiendada. Seda ühendust soowida ta Peekingi linnas korrale saata. Kui meie walitsus sellega peaks leppima, siis saab markii toimendus Peeterburgis otsa lõppenud olema. Arwatakse ka, et Hiinlane aga selleläbi aega ettewalmistamiseks tahab saada. Sellepärast saab meie walitsus küll markii Tseng'i käest kõik punktid enne teada pärima, mille peal leppimist wõimalik on toimetada, et meie saadik mitte ilma aegu Peekingi ei läheks. Dshapanimaa saadik Janagiwara tõmbab nüüd ka rahwa tähelepanemist enese peale. Tema jõudis oma abikaasa ja kuue suguwennaga 22. Juulil Peeterburgi. Würst Janagiwara on 31 aastat wana, aga juba wäga kõrge auuseisuse sees. Aastast 1875 lB7B oli ta saadikuks Peekingis. l ' / Kihilist lased on Peeterburgis.> ühe >WWa Neljapäewal 24. Juulil pani kwartali ülem Silitsh tähele, kuidas 3 meest, kes töömeeste riides oliwad, Wassiili Ostrowi 2. joone uulitsasse läksiwad, kellest temal üks kui kardetaw mees tuttaw näitas olewat. Kui Silitsh tükk maad nende järel oli käinud ja nägi, et ta mitte eksinud ei olnud, läks ta mehe juure ja küsis tema nime teada. Sellepeale  sai ta aga wastuseks, et see üksi mehe oma asi olla ja sellega politseil midagi tegemist ei olla. Nüüd tuliwad twornik Kitow ja uksewaht Stepanow appi, et kurjategijat kinni aitaksiwad wõtta, kelle kolm seltsimeest ära põgenesiwad. Kui nad tema käsa kinni hakkasiwad köitma, tõmbas ta taskust ruttu püstoli mälja ja laskis järestiku kolm pauku, esimesega kwartali  ülemat, kellest aga pauk mööda läks, töisega Kitowi,  keda ta õlast haawas, ja kolmandama pauguga Stepanowi, keda ta kuuliga kõhu sisse trehwas, nii et lastud mees kohe maha kukkus. Nüüd tuli aga töömehi ligi, ja need aitasiwad kurjategijat kinni siduda, kes neile wasta hüüdis: „Teie närud ja kelmid aitade mind kinni siduda, kes ma üks neist olen, kes teie eest kannatab ja teid lahti peasta tahab." Tublid töömehed aga wastasiwad, et neile rööwlite ja mõrtsukate  abi tarwis ei ole ja nemad teda sidumise asemel  ennemine kohe tükkideks katki kisuksiwad. Kui kurjategija politsei majasse oli wiidud, leiti tema riietes  töiste asjade kõrwal ka kihwti. Tema päris nime ei ole meel teada saadud. Ka tema kolm seltsimeest wõeti pärast kinni. Kitowi haaw ei ole mitte suretaw,  sest kuul on pehmest lihast läbi läinud, aga Stepanowi haaw on wist suretaw, kes naisemees on ja 5 weikest last maha saaks jätma. Keiserlik Majesteet on mõlemate wahwa meestele kurjategija  kinniwõtmise eest hõbe auurahad rindu annud ja peale selle Stepanowile 500 rubla ja Kitowile 300 rubla kingituseks. Kurjategijad on aga kohe kohtu ülekuulamise alla antud. Wõeralt maalt. ja Afghanistaanlaste'lVayel  on mitmed weiksed lahingud olnud. Kõik Afghanistaanlased Kandahari ja Khamani wahel on Inglaste wasta ülestõusnud. Abdurhaman Khan on 14. Juulil Kaabuks  trooni peale tõusnud. Kõikides mosheedes (kirikutes)  Afghanistaanis peeti tänupalweid selle juhtumise  kohta. Konstantinoopolist. Türgi walitws on wiimaks kanda, et nüüd Doltshinj  o Montenegrolaste kätte saab. Seks on Türgi minister 4000 sõamehega Albaaniamaale läinud. Kreekamaalt. Kreeka parlament on kuninga poolt 8. Septembrikuu päewaks kokku kutsutud. Roomast. Paa pst pidada suurt kontsiiliumi jälle Rooma kokku tahtma kutsuda, kus ka paapsti ilmeksimatu olekust pidada juttu olema. Inglismaalt. Gladstone on haigeks jäänud, nii et wist kaua aega parlamendi istumistest osa ei wõi wõtta. Uus põllurentnikude kahjutasumise seadus on parlamendi ülemkojas 283 healega 333 hea lest tagasi lükatud. Nimelt olla Lord Beaconsfield  käredaste selle seaduse wasta rääkinud. Saksamaalt. Saksamaa ajalehed astuwad käredaste Wenemaa wasta wälja. Ajaleht „Grenzboten"  awaldab jälle ühe käreda kirja Wenemaa ja Inglase wasta, kes Saksamaa ja Austria kasusi Donaui  jõe peal tahta wähendada. Õnnetus. Franksurtis Maini jõe ääres on tulemärgi juures üks suurtükk tulekuulidega lõhki läinud, kus üks naisterahwas kohe surmatud ja 20 inimest raskeste haawatud saiwad. Seal peeti suurt turnijate pidu. Austriast. Serbia würst oli Augusti aluStusel  oma abikaasa ja troonipärijaga Wiinis. Ka Austrias on nüüd suurte wihmade läbi jõed üle kallaste woolanud ja mõnes kohas suurt wee-uputust sünnitanud. Kahju on ütlemata suur. Kirja wastused. 382) Th. K—s. Oleme tänuga kätte saanud, aga wõime paljalt  kaks tükki tarwitada. Kõikidest weikestest narrilastest ei maksa pitka juttu teha. Ka ei maksa wanu asju uueste käsile wõtta. Teie küsimise peale annan teada, et nimetatud mehele mingisugust wastust ei saa andma. Sell kombel oleks igal Nimetamatsil kerge kuulsaks saada, kui tema narri küsimiste peale kohe pitki wastuseid annaksime. 383 > T. K—s. Sellest jaaksiwad Teie kihelkonna lugejad üksi aru. Nalja Mart wõib üksi seesugust asju käsile wõtta, mis terwel rahwal  tuttawad on. 384) A. K. K—s. Liig wähe nime all ja ei wõi sellepärast tarwitada. 385) Th. J. T—s. Oleme lühidelt kirjateel wastanud. 386) T. J—s. Seda tunnistust wõime tarwitada. 387) J. M. T—s. Ei ole wõimalik awaldada. Seesugust nooruse  äpardusi ci wõi meie mitte sell kombel pilkamise alla wõtta. 338) J. K. P-s. Wõime lühidelt tarwitada. 389) K. M. H. P—s. Seesuguse juhtumise juure ei wõi midagi parata. Teie ei oleks mitte ilma piletita wälja pidanud minema. Iga kontserti juures walitseb seesugune seadus ja kes teda ei pea, see ei wõi ka pahandada, kui lugu halwaste läheb. Sellepärast ei maksa sellest asjast ajalehes midagi kirjutada. 390) J. M. A-s. Leiate tänasest lehest. 391) J. K. T—s. Täname wäga. Saame rõõmuga tarwitama.