Tallinna Sõber M 31. KuueS aastakäik. Tallinnas. Z. Ltiknfe-k»» pääwal Ml. Kltõldnt aealtht Etstirahwklt «aal j« linuedts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Li«dfor«'i päriate trükimajas: „StaS L rubla, 40 kop. Pool-aaSta» 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas S rabla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta r Tallinnas: Lindsors'i päriate trükimajas. ?eterv«rgis: J. S. Seelaudt, vaiuopew»» H 54. Tartus: ZS. Just. Nakweres: Wattly. Hsaides: A. Setdelö«r«. Kapsaks: H. Kollüerg. .Mulas - A. Aüttner'! poodis. Mljandis - H. J. Karow'i raamatupood. Kuuresaarcs: Hh. Mlge.— Waal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Luiriüeuiü-lloprr..) Reatster! Meie kaks kuulsamat asutust. Omalt maalt. Tallinnast: Kindral-Adjutant Graf Baranow f. Wälja saadetud Wene alamad. Saksamaalt tulnud põllutöölised. Weue-Grceka-õigeusu kiriku ja palwe-raamatud.  Hobuste tollimaksud. Turpla jaam. Pöörane usk Tallinnas. Järeltchtud raha. Keelatud loomade ja liha wcdu. Leo Hartmaun elus. Tortu wäljanäitus. Wirumaa rannast: Keisri-Praua uimcpääw ja purjupaatide woidusõidud. Põllutöö sõnumid Eestimaalt. Tartust: Nerwi-kliinika  abiraha. Pärnu maakonnast- Põllutöö sõnumid. Põltsamaa kihelkonnast: Pühad ja pidud. Hobusetõbi. Riiast: Kõrge wõeraS. Graf Todlcbeui rahupaigast. Äuuramaalt t Põllusõuumid ja märatsuS. Peterburgist: Käsud koolide kohta. Sõnumid Keisrikojast. Manöwer. Õnnetused nnre peal. Wabrikutest. -- Tühjad jutud kholcra üle. Warshawist: Pettused. Samaara kubermangust. Nishni-Nowgorodist.  Tjhernigowist.  Kalugast. Bessaarabiast. Wladimirist, Kijewi kubermangust. Lipezkist. Gluhhowist. WSeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaall. Prantsusmaalt. Rootfl-Norramaalt. Inglismaalt. Itaaliast Egyptusest. Ameerikast. Noor ja Wana. Kirja waStujed. Kiriku teadused. Meie kaks kuulsamat asutust, xLinda" Selts ja Aleksandrikool, mis iseenesest jo head on, on wiimasel aeal jälle rohkem nähtusele libisenud ja neist saab wist pea jälle rohkem juttu olema. , Linda" asjus on tuntud herra Waldemar .Heimathile" üht kirja saatnud; et aga see leht weel mieste käimas ei ole, siis on ,Olewik" ja vEesti Postimees" seda kirja üles wötnud. Waldemar annab ,Linda" Seltsile tungiwat nõuu, oma tallitust teisele  joonele käänata, tõeste Eesti Kaubalaewa Seltsiks hakata ja nimelt ise kaubalaewu ehitada. Sedasama oleme meie ka juba enne ütelnud, ilma et sellest palju hooliti. Kui kaugele , Linda" walitsus selles törkuwas meeleS oma asju tallitanud ja saatnud on, seda teab kõik meie maa, seda teadwad , Linda" osanikud kõige paremini. Kui palju Waldemari nõuu mõjub, seda on ära oodata. Meie oleme aga ka weel ühe teise suure wigaduse peale tähendanud, mis juba hakatusest saadik ,Linda" tallituses oli ja mis temale ehk weel suuremat kahju tegi, kui kõrwalised  tallttused. See on üks kiitlik waim, mis juba .Linda" Seltsi esimeste asutajate esimeses kutsekirjaS  lehwis ja noore seltsi ofawõtjaid peletas. Mitte kõige kodumaa sugude ja seisuSte sõbrustnse ja ühise lahke osawõtmise peale ei püütud seda seltsi põhjustada, waid tema aluseks pandi üht ühepoolist rahwuse-waimu, mis nii wähe meie laiema isamaa ja meie kitsama kodumaa kohaline on, sest et mslemiS wäga mitmeid rahwaid  elawad, kes oma keele ja eluwitfi poolest küll mitmesugused  olla wõiwad, kui ühe Keisri alamad ja ühe riigi kodanikud ennast aga igas auusas püüdmises ühendama  peawad. Et see waim .Linda" Seltsimajas üks metskuiw tulepalk on, mis Eesti rahwa ennemuiõtist ebausku mööda kõiki maja põlema panna wõib, sellest oleme meie juba enne kirjutanud. Sellesama asja kohta ou meile rahwa testist ka nüüd üks kiri tulnud, mida siin oma lugejate ette paneme. Meie kirjasaatja ütleb: .Linda Kaubalaewa Seltsile on herra Waldemar Moskwast üht kirja saatnud. .Olewik" ja .Eesti Postimees"  tähendawad selle juure ja annawad nõuu ümberpöörda.  See nõuu on hea ja tungiwalt tarwiline, aga kuida aead seisawad üleliiga raske. Mis algusel  kergest ja lõbusast oleks korda läinud, fee on täna peaaegu wõimata, s. o. üht osawat juhataja kätt leida, ilma kelleta üht kindlat tulewikku loota ei ole. Lätlaste , Austra" seisab küll kui lahtine raamat silma ees. aga kus elab see mees, kes .Lindale" uue waimu sisse puhub ? See on kõige raskem takiStuS ümberpööramise  teel. .Linda" juhatajad andfiwad seltsile alguses ühe kuju, nagu oleks see üks politika toimetus, kust kõik teised osawad waimud eemale hoitud saiwad, mis ühes kaupluses koguni mitte ei tohi ette tulla, waid kus sõbrust woimalikult laiendada tuleb. Kõige peatl oli meie oma linna suuremate kaupmeestega ja kontoritega sõbrust uõuuda, sest et nende läbi laewadele kõige lähemalt  teenistust loota oli. Kuida teada, ei ole meie wanematel  kontoritel oma laewn ja nemad olekfiwad .Linda" laewadele rõõmuga teenistust annud. 3a laewade juhatust  olekõ mõnigi nendest oma käe alla wõtnud, ilma suure ja kindla palgata, kuid ainnlt ühendatud kommisfioni ja prowisioni raha eest. 3a afi oleks .Austra" tänasel joonel julgeste edasi läinud. Aga seda algusel ei tehtud, mis juba iseenesest õnnetus oli ja osawõtjatele kahju tegi. Aga, nagu ülemal tähendatud, soowitud waimnpõörajat  on wist wäga raSke .Linda" seltskonnast leida. Kellel tuleb seal see mõte et kauplus mitte rahwuSliku politika asi ei ole, waid ainult sõbrustuscs kõikidega, korda läheb. Kas on .Linda" juhatajate keskiS nii tugewa, iseenese ärasalgaja südamega mehi, kes kui ärakadunud  poeg Ewangeliumis ette astuwad ja siin, alguses  ära põlgatud wana kontoritele oma eksitust ttmnistawad,  andeks ja ennast õigele teele juhatad paluwad.  Omal kunstlikult üles waimustatut tuhinal oleme meie oma rumaluse eest juba rohkem kooliraha maksnud, kui meie kanda jõuame. Muidugi peawad kraamkauba poed, mis koguni mitte Kaubalaewa Seltsi kohased ei ole, mille eest keegi kosta ei jõua, täitsa kaduma ja selle asemel täielik Kaubalaewa SeltS põhjuskixja järel toimetatud saama. Siis wõib iga kontor seltsi tallitust julgusega seadusliku protsentide eest toimekada ja oma juhatuse all edendada. Tänine on aga, seda peame kurbtusega tunnistama, kõik .Linda" esimehed agarad olnud, woimalikult rohkest ametntkkusi hea palgaga ametisse panna, küsimata, kas seda palka ka teenitud sai wõi mitte. Herra Waldemaril oli täieste õigus ütelda, et Linda kapital toimetajate mõistuse kohta liiga suur oli. Meie oleme enne, kui ka teiste sõnadega kinnitanud ja kinnitame siin uueste: nii kaua kui .Linda" Selts seda wana waimu põhjani wälja ei pühi ja uueste ühe uue, tõfise ja mehise waimuga oma asju toimetama ei hakka, nii kaua ei wõi tema paremast tulewikust juttugi olla. 3õuab .Linda" Selts aga seda kibedat rohtu julgest fiSse wõtta, mis temale Eesti rahwa rahulistema ja mõistlikuma sõbrade poolest juba sagedast pakutud on, fiis wõib tema ihu ja hinge poolest terweks saada.  Pandagu  seda tähele, kellesse see puudub. 3ga arst fiiu maailmas  on nii kangekaelne, et tema haige käest ei küsi, mis rohtu see soowib, waid ainult ütleb: Tahad sina terweks saada, fiis wõta seda rohtu mida mina annan! Ka mina ei wõi teisiti. Kes paremat teab, see ütelgu l" —ks. Seda oma auustatud kaastöölise kirja paneme meie ilma ühegi tähenduseta omalt poolelt, oma lugejate eite. Meil on aga omalt poolelt ühe teise aSja peale tähendada,  mis .Linda" Seltsis ja ka teistes Eesti Seltsides pruugiks wõetud, nii wähe see ka aSja kohaline on. 3gas nendanimetatud.wabameelises" ehk konstitutsionlikkus riikis, kuS Parlamentid ehk rahwa nõuukogud Riigiwalitsusega ehk Ministeriumiga ühes riigi asju tallitawad, ei pane kõige esimene Minister seda koguni mitte pahaks, kui üks Parlamenti saadik tema käest ühegi asja üle aruannet pärib, waid tema waStab, kui pärija omas igapääwases elus ka lihtlaus põllumees ehk käsitöö mees on. Meie .Seltside" juhatajad on palju upsakamad, kui keegi Minister.  Pärib keegi seltfiliige ehk ka awalik hääl nende käestMhegi aSja üle seletust, nagu näituseks mullu kewade selle üle, miks .Linda Morgenroden" kõige talwe Tallinna sadamas kinni seifis, fiiS ei mõtlegi nemad wastamise peale, Meie arwates ei ole aga awalikul häälel mitte üksi õiguse waid on ka kohus seletust pärida, kui awaliku asjade tallitajate tallttused mitte täitsa selged ei ole. Neil aga, see on awalikkude asjade tallitajate!, peakfiwad seesugused awalikud  küsimised ja kostmised just meele järel olema, sest just selle läbi saakfiwad tühjad jutud waigistatud, mis awaliku asjade tallituse ja tallitajate kohta ikka ja igal poolel rahwa keSkis töusewad. Kui neid jutlust aga käräga ja küsijate kahtlustamisega lämmatada püütakse, siis figib rahwa keskiS kergest mõte, et asjatallilajatel tõeste midagi peita on. Seda pangu meie asjatallitajad paremini tähele,  muidu teemad nemad kallitawa aõjale ja oma enesele kahju. ,Linda" Seltsi Direktor Schreim on ,Rev. Beobach." üht kirja saatnud, milles tema H. Eltzi kaebtust ,walekS" ajab. H. Elh ei olla koguni mitte , Linda" walitsuse nõuukogu liige ja löönud ei olla teda keegi. Wist saab see asi kohtu ees seletatud, aga kasu ei wõi seesnguStest wastaStikku kaebtustest kellegile tulla. Teine kuulsam wõi kõlawam asutus, Aleksandrikool,  on Heinakuu 23. pääwal oma koosolekut Tartus ära pidanud. Kokku tulnud oliwad 85 abikomiteede  saadikut peale mõne keda lõhkenud komiteed saatnud ja keda wasta wõtta ei wõidud —,14 alustajat ja 7 esimese peakomitee liiget. Nõuupidamise all seisiwad kolm, kõrgemalt poolelt ette pandud küsimist, nimelt: 1) Kas peawad pea-komitee ja abi-komiteed ära kautatud  saama? 2) Kas peawad korjatud summad ühes Riigiwalitsufe asutuses hoida antud saama? 3) KaS peab üks kommission walitud saama, keS kõiki Aleksandrikooli tallitust oma kätte wötab ja nimelt selle eest hoolt kannab, et selle kõrgema rahwakooli plaan pea malmis tehtud ja Tartu koolikonna Kuratori ette pandud saab? Et pea-komitee ära kautatud ja selle asemele üks tallituse  kommission nimetatud saab, see oli küll juba enne kindel ja sai nõuuks wõetud. Abi-komiteede kohta wõeti nõuuks paluda, et need ka edaspidi meel lubatud saaksiwad,  sest et weel raha küllalt korjatud ei ole. Loota on muidugi, et seda lubatakse, kui ehk ka wahest natuke muudetud  wiifil. Aleksandrikooli raha hoiopaigaks on Tartu Rentei peale mõteldud. Meie tähendame omalt poolelt,  et siis mitte puhast raha hoida ei wõi pandud saada, waid ikka intresst-kandjaid paberid, sest Renteid ei maksa puhta raha eest intressi. Kommission liikeks saiwad walitud: Maaler G. Sachs, H. Treffner, G. Goldmann, J. Kurrik, Proffesfor Köler, J. Kunder, Th. Jakobson, C. Treffner, J. Tülk, H. Henno, P. Ainson, vr. Köler, Or. Weske, Thomson, E. Luik, PreeSter Tiifik, Advok. Ermas, 3- Kõrw, Pastor A. Kurrikoff, Lenfin, Siehle, Glas, G. Danicl, T. Käär ja ülem Preester Suigusaar. Präfidentiks waliti Professor Köler; Revidentideks vr. Köler, Rezold, Vares ja Tülk. Sedawiifi on siis pitk tüli otsale jõudnud ja Aleksandrikoolil on jälle oma walitsus. Kuida see oma tegewust algab ja oma tööd tallitab, seda on ära oodata. Wanu pea-komitee liikeid nende hoolekandmise eest tänada, seda ei ole nõuukogu tarwis olema arwanud. Muretsegu uuS eestseisus selle eest, et selgitatud aeal üks ühine ja puutumata Eesti rahwas tema tegewust ja tallitust auuStada wõtb, siis wõib mõni asi unustatud saada, mis õrnematel tundidel  küll wist mõne walija ja mõne walitud mehe enese südame peal seisab! Omalt maalt. Tallinnast. Kulda juba wiimases nummreS lühidelt tähendatud, on Riiksratht riigimajapidamise jäutuse ülem, Kindral-Adjutant Graf Baranow Heinakuu 22. pääwal Schönaus Baden-Badeni ligidal, järsku ära surnud, kui wiies Wene Keisri Kindral-Adjutantidest, keda surm sel aastal ära kutsunud on. Pealinna Wenekeele lehed auuStawad