denbergi, BoriSsowi, Okladski ja Preestre-tütre lakimowi ligi. Kni parast rohkem töötegijaid tarwis läks, Mõtles PresSujakow oma kuttawa Tihhonowi peale, kes Rofiowis elas reisiS senna, ühendas ennast temaga ja tõi keda Hharkowi. SiiS sai Pressnjakow oma partei poolest Swferopoli saadetud, Keisri Majeflätt reisn üle sõnumid koarima ja sellest aegsast teadust andma Tema asuS kobouik Masslennikowi nime all Simferovolis elama ja reistS sealt kaks korda Aleksandrowski. Ükskord rahaga, teine kord Keisri Majestäti reisu-sõnumiga. Seda sõnuttnd  tõi tema kaks pääiva euue Keisri reisu Aleksandrowski m nägi seal Sheljabow'id, Okladski'd ja Tihhonowr. Eflmesel korral oli ka weel Preeftre tütar Jakimow seal. W iimakS ütles PresSnjakow, et temale ükski sellest kurjateulis.  rääkinud ei olnnd, mida Aleksandrowis teha kaheti, ja isi tema aga ise arusaauud oleks, et midagi Keisri Maj estäti elu wasta tehtud saaks. Tihhouow tunnistas, et tema ja Pressnjakow Mihklikuu  l õpul i 879 Nostowist Hharkowi tulnud ja seal elama  asunud oliwad; tema Sergei Lossjatinski, Pressnjakow  Aleksander MasSleuuikowi nime all. Seal sai tema Sheljc rbow'iga, okladski'ga ja Goldenberg iga tuttawaks, sai „e, rde nõuu teada ja heitis nendega ühte. Pea pärast  sel m reisisiwad Sheljabow ja se naeSterahwas, keda nemad Maarja nimelasiwad. Aleksandrowski, ja Tihhouow läks Ta lwekuu esimeste päawade sees nende järel. Seal asi w tema Bowenko inajas elama, kus juba kaks ,vask-loru eesleidis, mida Okladski teinud ja mis dyuamiitiga  tä'idewd oliwad. Seal oliwad ka juba wedutraadid,  üi's maa-puur ja teised tarwitused raudtee lõhkumiseks.  P ääw pärast seda hakkasiwad nemad öösel wedutraati  sellest maanteest, mis Aleksandrowskist ligematesse küladesse lal wb, raudtee poole paigale seadma. Selle tööga saiwad nemad kahel ööl walmis. Siis seadfiwad nemad dyuai. Kitiga täidetud wask-torud raudtee alla. Talwekuu 16. pääwal tuli Pressnjakow ja tõi sõnumid, et Keisri Maje Nt selle kuu 18. pääwal Aleksandrowskist läbi reisiks. Selle pääwa homikul kell 10, kui Keisri Majestäti sõidurong juba jaamas seisis, sõitfiwad Tihhonow, Okladski  ja Sheljabow semul, kus traat maantee ääre puutus  ja ootasiwad rongi sõi tu. Kui rong koopale kohtas oli, pani Shelzabow siilita» use-mashiua käima, aga kärgatus  ei tulnud. Nemad suitsuvad üheskoos koju ja wötflwad  järeltulewal ööl wedu- traadi wälja. Torud dyuamiitiga  jäiwad raudtee alla. Selle tunnistuse järel sai p viga peal järelwaadalud ja kõik neuda leitud. Maantee ka ib seal üksikust kohast läbi ja on 131 sülda raudteest eema l. Raudtee ja maantee wahel on sügaw õönestus; seal on raudtee tamm 11 sülda kõrge. Kahe wask-toru .Vahel, mis dynamiitiga täidetud ja raudtee alla pandud olnvad, ou 34 sülda wahet. OkladSki tunnistus läks esimesega sihte. Tema lisaS weel juure, et täitmise juures dünamiiti puudus ja üks jagu torudest liiwaga täidetud sai. We'ib Ma et sellest dynamiiti puudusest se .juhtumine" tuli, niis kurjategu nurja saatis ja mida kõik maailm onnistab. Seda arwab  ka Okladski; tema aru järel on wÄu-tmat ja batteriid  kordas olnud. Goldenbergi tunnistused on ennast kurjateu juures igapidi tõeks näitanud. Seda wW siis ka Odessas plaanitud kurjateu kohta arwata. Selle üle ei olnud ligemad läbikuulamised wõimalikud. N eid kolme inimest, kes seal tegemas oliwad endine Kijewi Uniwerfitäli  Student Kolatkewitsh, Mihhael Fomenk o, kelle seisus tuttaw ei ole, ja Kollegienrathi tütar Lebe dew, ei ole leitud. Odessa raudtee walitsuS mõib aga tunnistada, et Wiinakuul 1879 üks mees, kes ennast Semen slil?sandrow  nimetas, kui maht selle raudtee teenistusesse astus ja ühe naesterahwaga, keda omaks näoseks nimetas, koh alises  wahimajas elas. Mõlemad ikadusiwad Jõrllukm.' hakatusel, ilma et Aleksandrow oma rehnungi seletanud ja oma palka wäljawõtnud oleks. V. Kuritegu Keisri Majestäti elu wasta MoSkwa-Kurski  raudtee peal, 14. Talwekuu paamal 1879. Talwekuu 19. paamal 1879, õhtul kellu 11. sai Moskwa-Kurski raudtee peal, 3 wersta reisu-wukshallist eemal, sel aeal, kui Keisri Majestäti soidurong sealt kohalt  ülemmemas oli, raudtee tamm kurjategijate läbi lõt  hutud, ja kargas selle lõhkumise mäel sõidurong roopatest. ? Silmanähtawalt oli kurjategu Keisri Majestäti pühitsetud elu wasta plaanitud, kelle oma rong mõni silmapilk enne seda, sellest paigast ulesvitnud oli. Kui se paik selsamal ööl läbiwadatud sai, siis leiti raudtee all üks koobas, mis lõhkumise rohuga täidetud olnud, ja maa all selle maja alumise korraga iihentud oli, mis 20 sülda raudteest eemal seisis ja mida hiljuti üks mees, Saratowi kodaniku Snhhoru- kowi nime all ostnud oli. Kui Politseiametnikud, nende seaS Moskwa 3. linnajäu Politseimeister, Oberst - Seitenant Vesse no w senna majase läksiwad, ei leidnud seal kedagi. Maja seespidine seadmine, küdew ahi, kahe inimifele kaetud  laud ja põlew küünal näitafiwad aga, et elurahwas hilja aega enne Politsei tulemist äraläinud oliwad. Kohtu ülewatamised näitafiwad, et uraja põranda alt üks laudadega wooderdud kolmenurgeline koobas, umbes 19 sülda pitk, käänus raudtee läks. Alt oli fe koobas natuke rohkem kni2'/z jalga lai ja sülda kõrge. Ülemal kuS woodre-lauad nurgeti kokkukäisiwad, käis raud-toru ja ulatas maja korstnasse. Seda toru mööda oli wärsked õhku koopasse lastud. Lõhknmise-rohi raudtee  all, oli ühe battarii läbi põlema lastud, mida ühes kuuris maja kõrwas leiti. Kuuri seina fisse, battarii kõrwa oli weike hauk puuritud, mille läbi rauteed ja selle peal liikuwad sõidurongi ülewadaka wõis. Asjatundjate arwamise järel oli selle koopa kallal kõige wähemast 20 pääwa tööd tehtud ja kõige wähemast kaks, ehk ka rohkem inimesi tööl olnud, kes korrapärast kaewasiwad ja pnhkasiwad.  Lõhkumiseks oli midagi niitro-glyzeriim saruast rohtu tarwitud. Kärgatuse läbi oliwad järetsõitwa rongi mõlemad mashinad ja kraamiwagon ratastega ülespidi pööratud ja kaheksa wagonid wähem ehk rohkem wigastud. Inimestest ei olnud ükski häda saanud. Kuida inimesed  tuttukstasiwad, oli Suhhorukow Mihklikuu esimeste pääwade sees ühe naesterahwaga keda tema omaks uaeseks  tunnistas, MoskwaS ilmund. Esiteks elas tema Kusmini  majaS, siis ostis tema selle maja, ühe naesterahwa, Kenonowi käest. Mihklikuu 19. pääwal läks tema oma oStetud majasse elama! ütles kõigi üürijatele üles, kui tahaks midagi ehitust ette wõtta ja hakkas keldred kaewawama,  kuida küsijatele kostis. Kui se töö walmis oli, saiwad alumise korra aknad laudadega kinni löödud. Majasse weeti laudafi ja torufi mida pärast koopas leiti. Moskwa jäi Suhhorukow selle pääwani, kus raudtee lõhutud  sai; tema oli wahe aeal ka weel oma maja peale 1000 rubla laenand. Enne lõunad, 18 Mihklikuu pääwal,  oli üks raudtee-waht teda weel näinud; pärast oli tema oma naesterahwaga kadund. Kohtu järelkuulamiste juures sai pääwaptltide järel selgekstehtud, et Suhh oru kowi uime all ja järeltehtud passiga  Arhhangeli kodanik Leo Nikolajew Hartmanu ennast  seal ülespidanud oli. Et tema sel aeal Moskwas elas, seda tumiistasiwad ka tema wend Wladimir Hartmanu  ja wenua maja-perenaene Katarski. Sedasama wiifi tuuuistasiwad ka Auna Trosimow ja Triinu Sedokow, et tema naesterahwa uime all ennast ühe Staatsrathi tütar, Sofie Perowski peitnud oli. Hartmanni endisest elust on teada, et tema aastal 1867 Arhhangelski Gii mu astu mi st wäljaastunud oli, ilma et täit õpetuse järge lõpetanud oleks. Siis läks tema Peterburgi  ja sealt aastal 1872 lõunapoole; elas aastal 1876 Sergijewskaja ftanzis, Zwau Russakowi passi peal, kus tema keelatud raamatutega kauples ja kinuiwõetud sai. lekaderinodoris oli tema mõni aeg wangis, sai kautsioni peale lahti lastud ja kadus siis ära. Aastatel 1878 ja 1879 elas Hartmanu esiteks kui Pokrowi kogutuse-kirjutajal Lihhatshewi nime all, Saratowi kubermangus, siis kui Jwanowi koguduse-kirjutaja, Troizki nime all, Tambowi kubermangus. Heinakuu 14. pääwal läks tema Jwanotvskoe  kirikukülasse wõersile, ei tulnud aga enam tagasi. Goldeuberg oli tunnistanud, et tema kurjateust Moskwa- Kurski raudtee peal osawõtnud, oli teisi osawõljaid niinetauud  ja kõiki tööd ja tallitust selle juures ülesauuud kuida ka järgmised läbikatjumised Moskwas tema ülesandmist  tõeks näitafiwad. Selle tunnistuse järel tuli Wiinakuul,  kui Goldeuberg Hharkowis elas, Stepan Shirjajew senna, kes ka Lipezki kongressist osawõtnud oli. Se tõi sõnumid Moskwas plaanitud kurjateu üle, rääkis, et seal Suhh oru kowi. nime peal juba üks maja ostetud oleks ka sellest koobas raudtee alla kaewatud saaks. Selle tallitust  juures olekfiwad Hartmanu, Studentid Grisha ja Aleksander Mihhailow ja Sofie Perowski tööl, Shirjajew kaebas, ct Moskwas töötegijatest puudus oleks; selleparast reisis Goldeuberg Moskwa, asus Suhhorukow! majase .'lama ja heitis nende sekka, kes koobast kaewasiwad. Nende juu."e oliwad wahe-aeal weel Koshurnikow, Nikoloi Morosow ja Gallina Tshernjawski tulnud. Mihhailow, Shirjajew, ja Galiina Thernjawski elafiwad üksikult' teised kõ/k Suhhorukowi majas. Kui koopad walmis oliwad, siis Kah tl, et dynamiti lõhkumiseks küll ei olnud ja et arwata ei wöinud, et Keiser Odessa kaudu reisiks, seal siis ka dynamiti tavwis ei oleks, saadett Goldenberg  Odessa linna sealt dynamiil, äratooma. Talwekuu 9. pääwal reisis Goldeuberg Mõskma,? ära, jõudis 12-mal Odessa ja elas Kolotkewitshi juures. Fpmenko kaest sai tema dynamiiti, Slatopolski käest 300 rubla ja retsis  13. Talwekuu pääwal Moskwa tagasi, sai aga 14-mal, ZelisawetgradiS kinniwõetud. Goldeuberg tunnistas weel et juba enne tema miimist reisu nõuuks wõetud oli, et lõhkumise aeaks kõigist aga kaks Moskwa jääma pidiwad.—. Shirjajew ja Sofie Perowski; esi mine dynamiiti battarii läbi sülitama niipea kui temale tähte antud saaks. Nendest, keda Goldeuberg, kui 19. Talwekuu pääwal 1879 tehtud kurjateu osawõljaid ülesannud oli, ja kellest ka teiste järelkuulamiste läbi selgeks sai, et nemad sel aeal sala nimede all Moskwas elafiwad, nendest on Hartmanu  wõerale maale põgeuend, Koshurnikow, Sofie Perawski,  Morosow, Arontfhik, Mihhailow ja Galiina Tshernjawski ei ole leitud, ja Student Grishkast ei teata, kus tema on. Iwan Sherjajew keda 4. Jõulukuu pääwal 1679 Peterburgis kinni wõeti, tunnistas ennast Wene Sozialmässajate  partei Terroristide jäuskonna osaliseks. Tema tunnistas, et tema pärast seda, kui Lipezki kongressi peal nõuuks wõetud oli, Keisri Majestäti elule raudtee lõhkumise  läbi otsa teha, et tema siis weel mõneks aeaks Lipezki  jäänud ja Sheljabow'iga ja Kalotkewitsh'iga selle kurjateu üle ligemad nõuu pidanud oli. Siis saanud tema  tarwitusteks 500 rubla, reisinud Peterburgi ja hakanud dynamiiti walmiStama, mis temal juba enne õpitud oli. Jaanikuust Mihklikuu lõpuni oli tema wahepidamata selles töös ja tegi umbes 6 puuda dynamiiti. Tema abilised selle töö juures oliwad sala - trükimaia kirjaladujad vAdrani" ja (Preeftritütar Jakimow) pärast ka Hartmann, kes Leikusekuul Peterburgi tuli, ja weel üks Student. Kindlamad nõuud Moskwa-Kurski raudtee lõhkumise  üle tõufiwad Leikusekuul, kui Aleksander Mihhailow sõnumid tõi, et seal raudtee ääres üks maja müia oleks. Siis wõeti nõuuks, et Hartmanu seda maja ostma pidi, ja algati eeswalmistamisi. Aleksander Mihhailow pidi üht naesterahwast otsima, kes Hartmanni abikaasa nime alla astuks ja majapidamist oma peale wvtakS. Kui Hartmann maja ostnud oli, reiststwad Arontshik ja Galiina  Tshernjawski, abielurahwa Silantjew'i nime all Moskwa wiisiwad 2 puuda dynamiiti senna. Traadid ja teised tarwikused wiis Shirjajew ise, oli mõned pääivad  Moskwas ja sõitis siis Peterburgi tagasi. Et töörühmal  koopa kaewamise juures juhatamist tarwis läks, siis reisis Shirjajew Odessa, sai Hharkowis Goldenberg'iga  kokku ja saatis teda Moskwa. Pärast tuli Shirjajew  ka Moskwa ja jäi Talwekuu lõpuni senna. Seal elas tema Sewerinow'i nime all, tuli igal pääwal Suhhorukow':  (Hartmanni) majasse ja wõttiõ kõigist töödest osa. Siis sai Goldeuberg Odessa saadetud, rohkem dynamiiti  tooma. Sel aeal kõlafiwad jutud, Politsei oleks nende tööst teadust saanud ja majad raudtee ääres saakfiwad  läbiwaadatud. Shiriajewi juhatamise all saiwad kõik asjad peidetud, mis nende tööst tähte anda wõistwad. Shirjajew ütles weel, et pärast seda, kui majade läbiwaatamist kardeti, nõuuks wõetud sai, tema asemel Suhhorukowid Moskwa jätta. Politsei raamatutest on näha, et kõik need inimesed oma sala-nimede all, sel aeal Moskwas elafiwad. Pärast kurjategu läkfiwad muist osawõtjaid Peterburgi ja wõtfiwad  mõned tööriistad kaasa. Neid leiti ka pärast seal, sala-trükimajas, Sapernõi-Pereulokis. Seal leiti ka rehnungid  dynamiiti walmistamise üle ja üheksa Shirjajewi pääwapilti. Sapernõi - Pereulokis kinnimõetud inimesed, Nikolai Buch, Sofie Jwanow, Juut Leiser Zuckermann ja Marie Grjasnow ei tunnistanud ennafi MosZwas tehtud kurjateu osawõtjaks. Leitud riistadest ütlefiwad Nikolai Buch ja Marie GrjaSnow, et nemad nendest midagi teadnud ei oleks. Sofie Zwanow tunnistas, et tema neid asju ühe tuikama kaest, keda tema nimetada ei tahaks, hoida Võtnud  ja oma luku all pidanud oli. Juut Guckermann ei annud ühegi küsimise peale wastust. (Jääb pooleli.) Jutu leht. Peasnud. Jutt Saksamaa rahwa-elust Iga suurema mõisa pere seas on üks ,jooksupoiS", kelle peale need talitlused langemad, mis korralise töörühma  ameti kõrwa ei mahu. Kõik läikktuse-käigud seisawad  jooksuwiisi peal; tema on igaühe lükata ja tõugata,  on iga sulase sulane ja kõik sõimusõnad, sagedast ka hoobid langemad tema peale ja selga. Selle waewalise  ameti pidajad on enam ist nõdremad poisikesed, kes koolist lahtisaanud, aga noor-sulaseks ega härgepoisikeseks meel tugewad küll ei ole, keda aga köwasüdamega wanemad  ehk kaswatajad muidu" toita ei taha. JooksnpoiS Kenanurme mõisas ei olnud aga nõder poisike,  maid kahekümnenelja aastane tugew noor mees. Juba neli aastad oli tema selles madalas ametis ja kõrgemad  ei ulatanud silm seletama, sest waene pois oli nõdrameeleline. Wanemad oliwad ammu surnud, täiemeelelised  wennad-õsd oliwad ametis, teenistuses ehk teist-