ülekohut teeb, ennast selle juureS teise peale tuetab, teist omale otse nõuumehekS meelitab. Nenda oli ka siin. Rootst walitsuS oli Liiwimaa mõisnikkudele määramata ülekohut teinud; selle waSta hakkas seesama walitsuS Liiwimaa talurahva aSjn korraldamas, üht kahtlast ,priidust"  kuulutama, miS aga igapääwaseS eluS karmim näitab  olnud olema, kui endine mitte-priiduS. Möega-rittrete Seltst valitsuse aeal oli iga mõisnik omaS waldaS valitseja  Würst olnud, oli oma vallarahvaga leppinud, nagu Vürst oma riigikodanikkudega lepib. Seda harjunud põlwe hakkas KuningaS Karl XI. häwttama, hakkas seisu mõiSnikkude  ja taluperemeeste, taluperemeeste ja sulaSte wahel walitsuse poolest korraldama. Sel aeal sai talukohtade tegu määratud: iga adra pealt, see on talukoha pealt, k«S 12 tündrimaad põldu igaS kolmes tõStanduseS ja 180 saadu ehk 1800 letstkat heinasaak! oli, pidiwad igaS nädaliS  12 pääwa loomaga ja riistadega, ja 12 pääwa jala tehttud saama. Kui palju seda tegu enne olnud, selle üle ei ole kindlat sõnumit; talukohtade mõedu nime ,adra" järel arwata, näib seda aga enne harjunud wiistl just vool wähem olnud olema, sest ,ükS adra-koht" näib üht kohta tähendama, kust nädaliS ükS ader mõisa tööle saadeti, mitte kaks. Milla üks pooladra-koht adra teu alla pandud, sellest ei ole selgemat teatust; wist on see aga Rootst walitsuse aeal sündinud ja arwata wõib ka, et Rootst walitsuS nende waldade tegu ei vähendanud,  mida fee walitsuS wägiwaldsel teel oma kätte kiskunud oli. See tegu aga, miS nime poolest nii kaua keStiS, kui Eestimaal aaStal 1857 uuS Taluseadus kuulutatud  sai. see ei olnud mitte kerge; arwame seda tegu nüüdse hindadega raha peale, siis on see ligi neli kord kõrgem, kui see rent, mida nüüd maksetakse. Seda tegu ei oleks ka teurendi aeal keegi teha suutnud, kui kohtadel, mitte rohkem maad ei olnud, ehk kui tegu mitte wähem ja kergemast ei päritud, kui raamatute? üleS pandud oli. Rootst walitsuse kiidetud osavõtmine EeStt-Liiwimaa talurahva elupõlwest, ei näi stiS ka suuremat tähendanud olema, waid oli rohkem mõisnikkude kiusamine, kui talurahva  aitamine. Lausaline wägiwald ja ülepea kõige maa väljakurnamine tegiwad sel aeal meie kodumaale wäga palju waewa, sest kui ka Rootst walitsuS talurahva eest rohkem ja otsekohesema meelega hoolt kannud oleks, kui see tõeSte oli, siiski pidi ka iga teine feifuS sellest häda ja waewa tundma, kui üht seisust paljaks riisuti kui ülepea mitte enam seaduS ei valitsenud, waid wägiwald.  Nendanimetatud wabameeliselt poolelt on Rootst valitsust kõige selle eest kiidetud ja KuningaS Karl XI. on kui ,Talu- KuningaS" kõrgele töStetud, aga see tallitus  näib rohkem silmakirjalik, kui tõstne olnud olema. Endine perekondlik elukord mõisaherrade ja talurahwa wahel oli hävitatud. ükS ,wai" oli mõisaherrade ja wallarahwa  wahel lautud, aga wallarahwaS oli siiski mõisa päriseks jäänud ja tegu et olnud kõige wähemast mitte alandatud, ennemini kõrgemaks tõStetud. Küll oli meie kodumaa eestseisuse poolt selle ülekohtu waSta Kuninga enese ette palweid saadetud, küll oli Rootst wäzewate .Körgegrafliku Erzellenzidega" kirjast vahetatud, aga kõik ei aitanud ühtigi. KuningaS ähwardaS kõiki ,waStapa- nijald" raSke nuhtluse alla panna, mitmed oliwad ka., juba pandud. Sel aeal, kuS pea keegi enam lausa wäg walla waSta sõna lansuda ei usaldanud, sel aeal aStuS ükS meeS üleS, keS mehe julgusega Kuninga eeS oma maa ja seisuse eest koSttS, kelle waSta KuningaS esttekS armuline oli, kellele tema aga pärast sõna ei pidanud, keS selle läbi wtltuse pinna peale sattus, õnnetuse ja hirmsa surma stSse langes. See kohkumata meeS oli Johann Reinhold von Patkul. Johann Reinhold Patkul ost ühest manast L iwimaa Rittre-sugust ja umbeS aastat 1660, wangimajaS sündinud,  kuhu tema isa saadetud oli, kelle peale kaebtnst tSStetud et tema Wolmari kindlust Poolakatele ära annud, ja kuS tema abikaasa tema wangipõlwest prittahtlikult osa wõttiS. Wangikoja aknast oli Johann Reinhold Patküll maailma walgust teretanud; Vangikojas pidi tema maailma  Jumalaga jätma. KuS Patkul kaSwatatud on, selle üle ei ole täielist sõnumit. Juba nooreS pölmeS on tema, mõistuse ja südame poolest, kõrgeid andeid üheS näitanud; ka tema tigedamad vaenlased ei ole sellest aeaü mida süüd tema peale leidnud. Kõik pidastvad teda üheks kõrge annetega tähtsaks inimeseks. Tema oli omale hulga teadust  kogunud, wöttiS kõigist osa, miS tarwiline on. mis maad ja rahwast edast aidata wõib. Peale oma emakeele oli tema Ladinakeelt ja Greekakeelt õppinud; kirjuta? ja rääkis wäga heast PrantsuSkeelt ja IngliSkeelt. ja õppis ka Venekeelt, kui aegade käigud seda soovitavaks tegiwad. Hakatuses tahtis tema ennast sseawäe teenistuseks harjutada  ja õppis kõiki hoolega, mis selleks tarwiS läkS. Pärast, kui elukäigu tarvitused teda diplomattka ehk riigimehe  teele wiifiwad, fitS näitas tema ka seal suurt ofawust.  Tegema elu tarwitufl on Patkul ülemaks aSjakS pidanud,  aga ka paleuSkikud püüdmised, mida waimlikukS eluehtekS  tarwiS läheb, ei ole temast tähelepanemata jäänud. Vana aea mälestused lauludes, juttudes ja kunsttöödeS, on tema maimu kohta rohkest mõjunud ja suure hoolega on tema õiguse teadust uurinud. Kui tema juba wõeral maal elama pidi ja rasked tööd, suured kohused ja suured mured teda rohustwad, fiiS on tema ikka meel aega leidnud  meestega ennast sõbrustada ja ümber käia, keda sel aeal maailma walguStajatekS peeti, nagu ThomasiuS, kelle wägewad sõnad inetumaid nõia-protseSstst häwitasiwad;  Hermann August Franke, kuulus Jumala sõna tundja ja waeStelaSte hoolekandia, keS suure Halle waeStelaStemaja  asutas, mis järel kõikis maailmas seesugust helduseasatust  korraldati; Leibnih, kõige kuulsam teaduse-meeS sel aeal, ja mitmed teised. Tema keerulised eluteed, mis peale tema isamaale ja tema seisusele tehtud wägiwald  ja ülekohus teda saatfiwad, on pärast tema paleuslikkudest  omadustest mõnda lämmatanud ja mõnda teist tema seeS suureks kaSwatanud. mis alatumad on. Nenda oli tema äkiline, sagedast tuhinlisem, kui selge waim seda sallib, ja kui inimeste kurjuS ja umbtruuwuS temale nii mitmelt poolelt oma wihawaeuulist nägu näitanud oliwad, fiiS tarretas ka tema süda ja tema tasuS wihawaenu wihawaenuga,  tehtud kurja rohkest kurjaga lagast, nii kaugelt kui tema jõud ulataS, ja see ulatas aeguti wäga kaugele. Selle mehe peale, kelle kindel mehine meel ja selge mõiStuS juba tema noorel põlvel suurt lootust äralaS waatafiwad Liiwimaa Rttterkondade stlmad raskel aeal. Nemad oliwad oma palweid aaStal 16S0 Kuninga ette saatnud ja oliwad neid õigust meele tuletanud, mida Rootst walitsuS sel aeal kinnitanud ja pidada lubanud kui Liimimaa  ennast Rootsi walitsuse alla andis. Kuningas vahandaS  ennast selle .waStapanemise" üle ja päris neid õigust näha, mida Rootst walitsuS pidada lubanud Budberg  ja Patkul saiwad walitnd. seda õiguse-kirja  oor?us  privUoxiorum Kuningale ette panema ja selle eest kostma. Kuningas reisis ühest kohast teise. Patkul reistS tema kannul, kõigeist raskustest ja takistustest hoolimata mida temale teele weeretatt ja kanti. Viimaks jõudis Patkul Kuninga ette ja rääkis kõigest sellest hädast ja Viletsusest, mida wägiwaldne riisumine maale teinud Lahkest kuulas Kuningas tema kõnet. Riigi heaks olla Rootst seisused seda mõisade ärawõtmist  .Reduktfioni"  seaduseks teinud, tähenda? Kuningas ja küstS: ,KaS tahate Tele Rootsi seisuste peale kaebata, et nemad mitte õigust teinud ei ole?" Patkul waStaS: ,Za." Kui KuningaS lubaks, fiiS tahta tema kõige maailma eeS seda ülekohut selgeks tunnistada. Tema isamaa õigust kaitseda see kaup, millega maa Rootst riigi külge langes, niisamati ka kõik Kuningast kinnitatud töutused, mida hävitada feisuStel õigust ei olnud. lialgi ei tohtida see Liiwimaa käest ära wõetud saada, mida see maa Rootst riigile kaasa toonud. Karl XI. oli kõneleja mehisest meelest ja kohkumata  õiguse-nõudmisek Vaimustatud. Liiwimaa seisused peakstwad palwetega tema ette aStuma, kui Reduktfionist figitatud häda nii suur on, tähendas KuningaS, tema kuulda hea meelega oma truuwi Liiwimaa seisuste palvete peale. Rõõmsa lootusega reistS Patkul isamaale tagasi ja arwaS ennast suurt aSja tallitanud olema. Aga see tee. mille peale KuningaS juhatanud, wiis Liiwimaad pitkalise häda ja wiletsuse, kohkumata eestkostjat ennast hukatuse sisse, kui ka wiimakS mitte enam täitsa ilma tema enese süüta. (Jääb pooleli.) Kirja wastused. J. U.—R.: Teie kiri on natuke eksiteedel käinud. Ilmub iära mlses numres. " Kiriku teadused. Jaani kirikus: 27. Nääri-kuu pääwal, teeb pastor Akmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat pastor Orohmann. 30. Näärikuu pääwal kell b peab paStor Shmuth piibeltundi. Leeriõpetus tütarlastega halab pastor Atzmuth'i juures 28. Näärikuu pääwal; poeglastega pastor Grohmann'i juures 4 Küünlakuu pääwal. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühapääw, 27. Näärikuu pääwal lauarahwast waStu. Laupääwal kirjutakse lauale enne lõunat kellu S—l 2 ja Võetakse pihtile kellu I. Mha-waimu-kirikus teeb 27. Näärikuu pääwal pastor Berg. witz jutlust ja wõtab lauarahwast. AosioKvllv HVSSZPVIO» 2t»ro Ls»»x» lööb. TrüNtsd Lind p õrtj >tt Imme t> Tellimise kutse. Meie kuulutust selle lehe 44 sees oma auuStatud sõbradele ja lugejatele rneele tuletate?, palume meie tellimiStega nüüd rutata, et lehe saatmises wahe-aega ei tule. Kuida tänine kuue aasta käikuS, saame ka edaspidi oma lugejatele juhatuste» ainult seda pakkuma, mis proowitud, mis tõsi, mis kristliku ja auufa põhja peal seisab. Kodumaa politikaS saame Eesti rahwa rahu, auu ja õige kasu eest kostma, kus ja kelle wasta see iganes tarwis on, ilma oma kasu nõudmiseta ja ilma kartuseta. Meie lehte tellitakse Tallinnas: LindforSi pärijate trnkimajaS; PeterburgiS: J, A. Geelandti juure», vchnnepcicaa 54 ; Tartus: Laakmanni juures; RakwereS: J KudSi juures; Paides: A. Seidelberg i juures; HapsaluS: G Hollbergi juures; LihulaS: F. Büttneri juures; NarwaS: M. Põder'» juures; WiljandiS: Karowi juures ; Wörus : Praua Bielroofe juures ; WalkaS: M. Rudolf i juures; Kuresaares: Th. Lange juure». Peale selle on maal seda toimetust sõbralikult  oma peale wõtla lubanud, GeSttmaal: Hiomaa Suurmöisa koolmeister Liit; Sagadi mõisas: M. Gustavsohn; Koeru»: W. DuglaS; Simuna»: W. Normann Liiwimaal : WändraS: J. Gglon ; HarglaS: kiriku õpetaja W. Christiani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saawad Peale selle lahkest juhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma asjatallitajatele  maal ja linnas, kes tellijaid koguwad, 10 protseuti tellimise hinnast, peale selle saawad kogujad maol weel iga kiimne eksemplari juure ühe ilma hinnata. Meie palume kogujaid, meile oma nimest weel sel aastal rohkemalt üles anda. Kirjasaatjatele  ja kaastöölistele saame ka tulewal aastal 1 kop. iga üleSwõetud ria pealt maksma. „Tallinna söbra" tallitus ja toimetus. Ivv.ovo Ägarit, Palkiwiisi s ia rv tükti iga IVO «st 1 Rbl. loov «st 7 Rbl. S« Kop. m»tt> GigarikaubluS, Pitkauulitfal. Teadaandmijed. Eestimaa Kubernvri herra kanzellei-walitsuse  poolt saadetakse järgmine ametlik Kuulutus. Wene riigi Kindral-Konsuli teadaandmist  mööda Londonist, õn Wene riigi alamad,  kipparid Hngelwaldt ja Merndlow (nimetatud Weudlow) ära surnud ja saamad  nende sugulased kutsutud, nimetatud kipparite päranduse waStawötmisekS ennast seadusliku tunnistustega Eestimaa Kubernöri  kanzelleis ttleS andma. Kanzellei walitseja: DolundSki. Jämedad ja jahwatud tÜSki gipft kui ka wärsket põletud ja jahwaiud tukotur gixsi mSib iaaväew auupaklikult Märkel Mukarotv A. M. Luther. Venemaa UÄMIMN soolil tji«tjjstitjl rilsiiuihttMllid müiwad wäga odawalt Loström « Lo., Pärnus. Maakre-uulitla», wärwal Birki wa«ta«, majal Rr. ZS7 v saab üka Uood mi« wlga heaSte ülle poeks kõlblik, kohe Sraüitritut.  Ligemat teadust saab Märkel Makarow ja «. M. Lutheri stuntoriS. Selle aasta hakatusest oleme meie oma «vabriku  kirju seepide hinda 50 kip. Kuti pklltt odawamaks pannud. v. XrvBB ck Lo. Tallinna Seebi wabrik. Häriavea ia limotii seemet, Wsi, tllkiil ja jahwatud on alwalt saada Co«su«verein, Wirru-uulitsaK, Nr. 366. Eestimaa rahma Kalender 1883 aasta peale on walmiS saanud ja saada Knchrsl piinjllte j«mes. lgllemiuiad saamad KSrgfd prolsmti. LindforSt pärijate juure» oa wälja tulnud ja saada: õpetlikud Geskir)Ntl Lesti maarahtva koolidele. Hind kop. Kõige Mrmgt vchMmt-siiok mlliakse odawa hinnaga. J. E. Kuhlmui ks»t»ris TaMnnas.