Oh wacsed tõsise usu puudulised inimesed, oleksite see kraami wask-rahaks wahetanud ja seda ühe koraga sügawasse wette wiskanud, teie eksite kord ometi sulpsatamist kuuluud, aga niisugust peituse kogu edasi-tagasi wädada, sest ei saa teie „mitte aga elu tuhka." Niisugused pettused kogud jääwad isegi wiimaks uskuma, et nemad ligimesi hädast aitanud on, kui mitmelt poolt Jumala armu abi nende amitamiseks  tunnistakse, mida auu nad suure hea meelega wastu wõtmad. Ühelt õpetud mehelt küsisin kord: Kas Rooma paawst peaks ise ka seda uskuma, et ta Kristuse asemik siin maa pääl on, nagu ta rumala rahwale seda laseb kuulutada? woi mõtleb ta ise seda õigel musil ära. Sain neilt aga wastuseks,  et paawst mist seda ise ka usub. Kui nüüd Rooma paawst ennast Kristuse asemikuks julgeb arwata, siis ei ole mitte wäga imeks panna, kui meie „wee-tegiad" ja „sõna-soniad" endid ligimesi aitajaks ja targaks arstiaks julgemad pidada. Aga kellel Jumala ja oina ristiinimese nimi armas ja kallis on, see taganegu neist, ja maenitscgn ka oina ligimesi seda tegema. Elajate tulust. Kord oli Adu murelik. Läks üks kord wälja käima; Ei olnud rugid, odre sääl, Pik rohi kaswis wälja pääl Ja karu kaer ja lustjad. Ja õhkas iseeneses: Kes nüüd mo põldu künnab? Kes äästab seda pärast ka? Mo jõud on kasin, raske maa. Kust pean leiba saama? Sääl hirnus priske hobune: Ma tahan, Adu täita, So tahtmist ning sull rõõmuga Kord künda ja kord sõita ka. Sest jätta muret maha. Mo peremees, et tere ka! Nii luiskas härg taal' wastu. Ma tahan oma peaga So adra taga wädada Küll annab töö fiis toitu. Lehm ammus oma kombel ka, Eks piima anna mina? Kui tahad rõõska appud sa. Las' perenaist sull walmista. Küll siis saad süa sina. Ka eesel hüüdis tugemast Kui wankert sull ci ole. Siis tahan mina seljaga So kvttid weskel wedada! Jään ikka abiks sulle. Cäöl tuli lammas määgides Kui külm on, siis so naene Mo willast lõnga kcdragu Za kuube, sukka tudugu. Siis oled marjul, waene. Ka siga rõhkis raswane; Kui tahad, wõid küll näha. Et mina kõlban pradiks suil'. Eest tule ja tee otsa mull'. Muud head ei wõi ma teha. Eh? wohcst sina himmustad. La üks kord kooki füa. Kaak, siis loon mina mune sull' Rii kagut kana, siis wõid küll Seks taignad kokku lüa. Koer niitsus, wahklcs sabaga Küll öösel wasivan mina. Et oma nacsc, lastega Wõid rahulisti hingadn; Sest ole julge sina. Kass tuli siis meel iviimate Ja näugus; mina walivan. Et pahad hiilid, rottid ka Ei saa so ivara rikkuda; Kui tulewad, ina salwan. Siis Adu ennast kumardas Keik sell'e eest, mis taale Siin lubasiwad elajad. Ta tõutas, kui tegid naad, Keik head neil teha jälle. Ta lubas kui tru peremees. Ka nende eest hoolt kanda. Ei luband lastel', perel' ka. Neid ilma aegu waewata, Waid rohkest toitu anda. Kaugemalt kodumaalt. Riiast. Kurator Kapustini hcrrale on üks palwekiri Lätlaste poolest sisse antud, 531 nime all. Kirsas palutakse Läti keelega koolide asutamist  Riia linnas. Linna-ammeti poolest olla juba nõuuks wõetud Riias kaks elementarkooli elule kutsuda. Tartu maakonnast. Pikne on 24. mkp. Wonno kihelkonnas Aia wallas ühe talu hobusetalli  põlema löönud. Tuli läinud laiali ja põletanud  meel pääle selle 7 hoonet ära, kõik aidad ja laudad. Mitmed loomad on haleda surma saanud. Liitvimaal on, nagu „Riigiwalitsuse Sõnumetooja"  teatab, talwewili, mis mõnes kohas lumepuüduse  ja niiske ilmade pärast waewa saanud, nüüd hea ilmade järel jälle kosunud, miska üleüldse  ivõib rahul olla. Suimilja külm on lõpetatud.  Rohukasu on üleüldse hea. Kahjulikust putukaid ei ole seiamaale weel mitte näha olnud. Rahe, mis lõunapool Wõru maakonnas sadanud, on rukkipõldudele pisut kahju teinud. Jõhwist kirjutakse Olewikule, et mitmed Jõhwi kihelkonnast Krimmi elama läinud inimesed jälle tagasi olewat tulnud. Nende jutu järele olla Krimmi elu Kuntauganis wäga waewaline. Põllud olla seal mõisast nii kaugel, et tööle minija juba pühapääwal enese ja hobuste moona malmis panna ja nädal otsa kottu ära mee ja leiwa maral oma töö juures telgi all elada. Kaa ollemat külmtõbi seal õige kuri külge hakkama, mis tihti enesele ohwrid päriwat. Tagasitulnud Krimmilased olnud wäga pahased nende peale, kes neile Kuntaugani elu nii paradisiliseks kiitnud. Puid ei olewat kuskilt majalt saada kui ainult linnast, kus aga 7-jalane täriagsüld kaa 25 rubla makswat. Kaa muu toidukraam olla seal wäga kallis, näituseks tshetwerik kartuhwlisi makswat künni 1 rubla 4(1 kopikat, sest et seal neid ei kaswa. Töömees saada küll 150—200 rubla palka, aga see olewat elamiseks liig kasin, iseäranis meel sellel, kes peresta on." Wene maalt. Peeterburist. Rõõmsad pulmad, mis juba teist korda lühikese aea sees päälinnas Keiserlikus perekonnas on olnud, on nüüd ära lõpnud. K. K. Suurwürst Sergei Alcksandrowitsh on nüüd noor abielu-mees. Piduks oliwad ka Grceka kuningas  ja kuningana Peetcrburisse tulnud. Keisri proua Majesteet jõudis la seks aeaks mäljamaa reisist kodu. Noor paar on Majesteetide ja teiste Keiserliku perekonna liikmete juures külaliseks käi- mid. - Noor paar, K. K. suurwürst Sergei ja tema abikaas Hesseni printsess Elisabet, elawad weel Pccterbnris. K. K. Sergei on Pceterburi waeste hääks 5000 rubla linna nolikogu kätte andnud ja seda käskinid wölja jagada. - Kõrge noor paar läheb Moskwa ligidale Jljinskoje mõisa elama, Greeka kuninglikud Majesteedid  on waheaeal Peetcrburist kodu tagasi reisima  läinud. Suurwürst Wladimir on riigi sisemistesse  kubermangudesse sõjawnge üle wantama läinud. Ministrid Tolstoi, v. Bunge ja v. Hübbenet  on wäljamaale minna lastud. Riigi sekretär Ostrowski on Urali mägedele reisinud, üksnes keiserliku  koja minister on haiguse pärast Peeterburis.  Elu on Peeterburis üsna wagane. Keiserlikud Majesteedid elawad jälle Petcrhowis.  Sell aastal saab ühte kokku 224,000 meest ncekrutisid wõetud, need ka ühes arwatud, kellel enne kergitust olnud. Nishm-Rowgorvdis, 13 Jaani-kuupäcwal. Kunawino linnajaus ettetulnud Juutide kallalekippumise  juures on IVO inimest mangi pandud. Ülekuulamine sai kohe ette wõetud. Tüli juures surma saanud ja haigemajasse ärasurnud. Juudid saiwad 9. Jaanikuupäcival mahamaetud. Kuberner  andis järgmise kuulutuse wälja: „Laialelautatud  walejuttude wastu. et Kunawinos elawad Juudid ühe ristiininmsetütaxlapse ära olla tapnud, annan ma teada: Tühjad jutud on, nagu walju ülekuulamise peale wälja on tulnud, täieste mäletanud.  Warschaus, 11. Jaani-kuupäewal. Jwangorodi  all on Weichseli jõgi 20 jalga tõusnud ja ehitatama raudteesilla ärawiinud. Warschaus on mitu uulitsat ja ümberkaudset küla mee all. Wöeralt maalt. Pariisist, 36.Jaani-kuupäcwal. Üks ammctlik  telegramm Hanoist teatab Prantsuse-Hiina lepingu  rikkumisest. Ehk küll Hiina oli teada annud,  et Langsonist sõjawägi ärakutsutakse, läksiwao 4000 mehest suuretükiwäest 700 meest kindluscwc-s kallale. Prantsused pidasimad oma kohad kinni ja njasiwad maenlase ära, kusjuures nad 10 surnut ja 33 haawatud kautasiwad. Kaks päcwa oluvad Prantsused wõidelnnd. Jnglisemaa aealehed otsiwad sest aeast saadik,  kui „G." kirjatükk „kõrgcst politikast" („teatab Kündja") seda küsimist wastata, missugust suurewäeruki Jnglisemaa enese seltsimeheks  peaks walima. Suurem osa heali kaaluwad selle poole, et Jnglisemaa loomulik seltsimees  mitte Prantsnsemaa, maid Saksamaa olla. Saksa- ja Jnglisemaa wahel ei ole praegu mingi üheteist wastasid kasusid käsil. Suguwere, keele, usu ja mõtete poolest on Saksa- ja Jnglisemaa enam teineteisega sugulased kui Prantlusc-ja Jnglisema  seda iialgi wõiksiwad olla. Neist asjadest üksi ei ole ühenduseks küllalt; aga need on selle tarwis parajad, et nad ühendust kinnitada mõiwad.  Nalja-nurk. Uks noorik sai pulma acal ilusa laulu raamatu kingitud, aga ci mõistnud mitte tähte lugeda. Ometi ei tahtnud tema seda rumalusi üles näidata, maid käis raamatuga kirikus. Kord juhtus tcma kiila naine kõrwa istuma ja ütles temale: Mari, miks sa raamatu ivastu oksa kaas hoiad, kui sa laulad? Eks sa naa, ma olen ju massaku kääga inimene, kastis noorik, aga ise punastas sääl juures et korraga ivõis palgest merd mõita.