Tallinna Sõber .>5 29. Teine aastakäik. Tallinnas, M" Heinakuu Mwal !Äi>. Uleüldiik sealeht GestirshVkte «aal ja linnadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas ZmdforS'i päriate trükimajas: 1 rubla, pool-aaStas 69 kop. Koju ehk postiga saadetud: nostnS 1 rubla 40 kop., pool-aastas 30 kop Kuulutused maksamad iga rea ehk sesse aseme peatt '» Kop. Tellimised wöetakse wasta: Hakinnas! LiudsorsN päriate trükimajas. Aeterõurgis: Z. K. Sectandt, vsnuspersa 54. Zartus : W. Just. H»ernus: K. Kudewiita. Wakweres - L. Watity. H»aides: A. Seidewerg. Kapsalus: H. A. KoWerg. Auresaares: Ah- Lange. Amvkas: A. Kr. Aaudkepp. -- Waal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Elchhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass - Omalt maalt: P-terburqist : Kuritöö. Hhiiua Saadik Markii Tseng. -- Keelede asjad. Wenekeeli „Peterburgi Zeitungi» kiri. Kiewist: KohtumSiMnsed. Warshawist . Moskwast- Mõrtsukatöö. - Nomgorodist - Lojuksctõbi. Jekaterinoslawist : Kange palaw. Saratowist: Saksa kolonistid. Smolenskist: Õnnetu surm. - Woeralt maalt: 'Saksamaalt. -- Belgia maalt. Prantsusmaalt. - Inglismaalt. - Türgimaalt. - Greekamaalt. - Monteneegrost. - Kiriku teadused. MU- Et kauguse pärast trükimaja ja Redaktori wahel üks jägu manuskriptist on kaduma läinud ja sellepärast tuleb nüüd üks pool nummert wälja. "VA Omalt maalt. Peterburgist. Jälle on üks kuritöö tehtud,  mis ksikiS riitis ja igal poolel kuhu se sõnum koõtab. kohkumist äratab. Kuulsa Kindral  Skobelewi ema Olga Nikolajewna Skobelew on Jda-Numeelia maal mõrtsuka käe läbi surma leidnud. Wana. 56 aastane Kindrali-praua oli juba Homikumaa-söea hakatuses ,Punaseriõti"-seltfi  ülemaks läinud ja oli ka täniue selleks  armutööks senna jäänud, sest et need waesed  maad esiotsa oma jõuuga kõiki neid toita ja arstida ei jõuua, keS merises wabaduse-söeaS wigaseks ja Muriks saanud on. Mis seda koledad  asja meel koledamaks teeb, se on se, et mõrtsukas mitte üks mees ei ole keda tänine rikkiläinud rahwa sekka lugeda mõis, ehk kes üleültse ilma suurema õpetuseta üleSkaSwand oli. Mõrtsukas on ükS Wene Ohwitser Greeklaste  sugust, nimega Usatis. Aastal 1870 sai tema Ohwitseriks ja teenis auusalt. Kui Homikumaa tülid hakkastwad, siis läks tema Monteneegro teenistusesse ja teenis ka seal nii auusast, et Würst Nikolai temale Danilo-auutähe  andis. Kui Wene-Türgi sõda hakkas, siis sai Usatis Kindral Skobelewi palme peale jälle Wene Ohwitseriks nimetud, teenis auusast, oli selle söeawäe seas, kes suure waewaga ja suure wahwusega üle Balkani mägede läks ja sai selle juures oma mitmesuguste wahwa tegude eest Wladimiri auutähe, Georgi auutähe ja kuld mõega. Pärast Wene-Türgi sõda jäi tema Rumeelia ja Kindral Skobelew oli teda oma ema kaitsejaks palunud. Kindrali-praua Skobelew  oli omaS ametis Tshirpaani hospidaliteSse  minemas ja arwatakse temal palju raha kaasas olnud. Temaga oliwad weel üks teenija  naesterahwas ja üks Unterohwitser. Kaks wersta Tshirpaanist tuli Usatis kahe Monteneegro  mehega nende kallale, tappis Kindralipraua  ja tema teenija ja arwas ka Unterohwitser:  surnud olema. Sellel oli aga weel niipalju  jõu udu, et Tshirpaani roomata suutis, kus kurjategu ülesandis. Kohe läksiwad mõned Ohwitserid 30 mehega mõrtsukaid otsima ja leidsiwad neid ka pea. Usatis on ennast ise püstoliga surmand, kui enam peastmist loota ei olnud; tema abimehed on kinniwõetud, ei ole aga weel midagi tunnistanud. Ka raha ei ole weel leitud. Niipalju on sellest koledast asjast  tänine teada. Midagi kentsakust ja isewiisi weidrust on aga ka selle juures. Meie maa wana kentsakas sõber ,Golos" on oma hea ninaga juba wäljanuuõkind, et mõrtsukas Usatis Sakslane ja koguni meie armsa Baltimaa kodanik  olla. Selle teutawa tunnistuse põhjuseks ei ole ,Golos" midagi muud leidnud, kui aga seda, et Usatis'! isa omal aeal Bernadaki rauawabrikule  Direktor Nishni - Nowgorodis oli. Sellesama Bernadaki tütar oli kaua aea eest Kehtna herra Aleksander von Benkendorffi praua, kes juba rohkem kui 30 aasta eest surnud on. Imeks panna wõib, kuida ,Golos" iga suurt kurjategijad ikka Baltlaseks teeb, kui ka selleks rohkemad põhjaudust ei leia, kui et kurjategijal ehk tema wanematel, sugulastel ehk tutlawatel kord kellegiga midagi tegemist oli, kelle kaugemad ehk ligemad sugulased kord läbi Baltimaa jooksnud  on. Kus selle auusa aealehe Redaktor ja kaastöölised oma Loogikad" õppifiwad, seda tahaksime  meie teada, et oma lapsi õpetada Võiksime,  sesuguste öpetuse-paikade eest ennast hoolega  hoida ja ennemini wiiS wersta läbi muda käia, kui sääratse waimu mõedusesse sattuda. Et Hhiina Saadik Markii Tseng Peterburgi  tuleks, selle üle on mõeduwates paikades juba jälle kahtlased mõtted. Kuida räägitakse, olla temale siitpoolt täheudud, et tema Peterburgis  mitte kui Hhiina Saadik wastawõetud ei saaks, maid üksi kui lihtlabane reisija. Kui täielist kinnitub Saadiku Tshong-Hau lepituse tegemine isamaal körwale lükatud oleks, siis arwaks  Weneriigi walitsus, et asjad kusagil teises paikas, kui just Weneriigi pealinnas wöiksiwad tallitud saada. Keelede asjus on nende pääwade sees, Walitseja Senati poolest üks otsus mõistetud mis wäga tähtjas on ja ka peale Poolamaa mitme teise riigikoha peale mõedub. Poolamaa mõisnik Jazkowski oli Plotzi Rahukohtu- kogule üht Poolakeeli palwekirja saatnud, mida se aga wasta ei mötnud waid päris et kiri Wenekeeli kirjutud saaks. Walitseja Senati poolest on nüüd käsk antud seda Poolakeeli kirja wastawõtta,  sest Kõigekõrgemast kinnitub pöhjuSseaduse järel 2. Heinakuu pääwast 1876 on Poolamaa kubermangudes igal Poolakal õigus kohtutele omas keeles kirjast saata. „Sellest on näha", kirjutab „Golos", „et Riigiwalitsus kõiki seda lämmatada soowib, mis ühegil wiifil ühte ehk teist rahwast pahandada ja wihale kihutada Võiks, ja asjade peale koguni teisest seisupaigast waatab,  kui mõned kohtute ametnikud. Wenekeeli .Peterburgi Zeitung" arutab ühes juhtkirjas Türgiriigi tulewaid asju ja kirjutab  : ,Türklased ise tunnewad selgest, et nendele ligedamal aeal midagi kardetawad tulemas on, ja Türgi aealehed mõtlewad Euroopa nõuuwõtmiste  ja kõigi wägede peale, kellega neil edaspidi wõidelda tuleb. Nenda ei pane ka üks haige wasta. kelle liikmeid äcaleigata tahetakse,  tema waatab aga weel arsti terariistu ja laseb omale nende tarwituft seletada. Haige Türgiriik kogub oma wiimift jõuudu, et mehisemal  wiifil leikamist wäljakannatada ja oma elu kallima hinnaga müia wõiks." „Üks plaan, mille järel Türgiriik Euroopa riikide wahel jagatud saaks, on kõigi selgema mõistuse wasta, sest et koguni Võimalik ei oleks kõikide pärimist täita. Üks sesugune jagamine wõiks aga uusi segadust teha ja, üleüldist sõda Euroopa riikide wahel saata. Uks sesugune jagamine  oleks ka meie aea waimu wasta, kelle juhatamise all muidugi ka rohkem ehk wähem poliitika asjad seisawad. Et Bosnia ja Herzegowiina  maad Austria riigile anti, sellest paistab  weel wiimine 1815 aasta kuma wälja. Sesugune wooluS ei wõi uuema aegade Vägede ees kindlaks jääda. Austria riik ise saab nägema,  et sesugune ahnus ei kõlba, ja saab Bosnia  ja Herzegowiina rahwale nende wabadust tagasi andma, mida need oma wahwa Võitlemise  läbi Türkide wasta nii wäga teeninud on. Se wõiks kergest olla, et Austria ja Saksamaa ennast Slaawi rahwa rusumiseks ühendawad, et Sakslased suuremale mõedusele saakfiwad, niisama  kergest saaksiwad ennast siis aga ka teised riigid ühendama. Homikumaa asjade sõlm seisab  Wenemaa ja Inglismaa käes; suudawad need ennast nenda ühendada, et kummagi sealised  tarwitused kahju ei saa, kui Türgi riiki Euroopast kustutakse, siis wõib se asi ilma snure tülita ja kärata seletud saada." KieVist. „Kiewljanm" kirjutab, et nende pääwade sees kaks suurt..kohtumõistmist sealise sõeakohtu ette tulewad. Ühe kohtumõistmise all seisawad 21 inimest mässamise pärast, teise kohtu ette tuleb tuutud Jnshenijör Zurkowski, kes .Hharkowi rentei - wargatel abiks oli, kus rohkem kui poolteist millioni warastati. Warshawist. Hiljuti kõlas Warshawis jutt, et üks krokodil oma näitajate käest lahti peasüüd ja otsekohe Weikseli jõkke jooksnud oli. Kõik suwised wee-armastajad on oma ujumist järele jätnud. Mo skwaft. Talumehed Stepan ja Boris W—n, isa ja poeg saiwad 5 Heinakuu pääwal riidu, kus juures isa oma harjnnd wiifi järel poega sõimas, millega se aga mitte rahul ei olnud, waid isale pool arshina pitkuse noa kõhtu pistis. Wana mees langes maha ja oli paigal surnud. Kohtu ees ütles mõrtsukas, keõ ka juba 30 aastad wana on, tema oleks oma isa sellepärast  tapnud, et se temale 10 kopikad nuhtlemiseks  ei annud.