Tallinna Sõber .V 24. vhelsas aastakäik. Tallinnas, Jaanikuu lg. vääwal IM. Uleöldne aealeht Eesti rahvale «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i pärijate trlikimajas: aavlas L rubla, 4l> kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas i rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 6 kop. Tellimised wöetakse wasta: Tallinnas: LindforsN pärijate trükimajas. Aeteröargis: S. Seekandt, Osuuspouaa 54. —Hartus: Ziakweres: J. Kuys. Haides: A. SeidelSerg. Kapsaku-: H. Kollöerg. Liynkas: J. MnttnerN poodis. Mkjandis : G. J. Aarow'i raamatupood. Warwas : W. H»öder. ZSörus- Fraua Bielrose. Walkas: M. Itudolst. Kuuresaares: W. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wostaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis,— kirjad kSiwad Baltiski (Baltischport Na-iISWiS-llopiD.) MstiÄtev: Hefata-seltsi aniaune, -- Kuuramaa Kiudral-Superinteudent, EeSti KirjameeSte-seltsist. Ü eüldised sõnumid  maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Liunasaadikute kognst. Riigi sissetulemiscd.--Käsk mbakawabrikulele.  - Muhu-iväiua läbiwaatamiue, Humnla-kaswatamise koolid. Technika koolist. UuS selts. - Uued nimed. Lenud suruukeha. Käsk kuulutuste kohta. Baliiskist: Ilmad. Eesti Elementar.koolist, Rakwerest: Walimine. Pahateod, Tartust: Näitus, Wõidu-pidu. Riiast: Maapääwalt. Kindral-Superintendent. -- Saaremaalt: Mere-õnnetus ja päästmine. Kuuramaakt: Mere ja kauplemise asjust. Mõrtsu°ateud Peterburgist: UuS laew. ..Wladimir Monomach. -- Wernõist: Maawärisemisest. Iseäralised ja uuemad sõnumid. 7 Jutu leht: Kaks kosilast. Hefata-seltsi tallitused aastal 1886. („Zeitnngist für Stadt und Vaud.") Miimaue aasta on Hefata - seltsi tööle mõnda tõsist malestuse-kiwi pannud, miile peale waadates meie oma teed läbi katsuda ja Jumala heldust kiita wõime. 1) Lehekuu 28, pääwal 1886 andis peakoosolek käsku, asutuse kooliõpetajast ehitatud majapidamise-hooneid takserida  ja wälja maksa. Sellega sai üks auu-wõlg tasutud, mis kaua aega walitsuse peal seisnud, ja selle eest hoolt kantud, et tarwilised majapidamise-hooned asutuse täieliseks omanduseks saiwad. Südameliku tänuga ja sügamast tuntud rõõmuga wõime meie teada anda, et see käsk wõis täidetud saada, ilma et tarwis oli seltsi intressi pealö pandud waranduse, 2000 rubla, külge puudutada. Aastal 1887 on meil ainult tarwis pesu-kööki parandada, mis 26 rubla maksma tuleb. Nüüd piame selle peale mõtlema.  niipea kui wõimalik üht teist koolimaja ehitada, et kolmaudema kassile ruumi ja need kartused wähendakud saaksiwad, mis lastega ülearu täidetud ruumidest tulewad. Kolmel koosolekul, wtimase aasta 2. Heinakuu ja 16. Mihklikuu, ja selle aasta 12. Paastukuu pääwal, on juhatuS asutuse tarwitufi täitnud ja Hefata - seltsi kallid otstarbeid teenida püüdnud. Pöhjuskirja 8 231 täitmiseks saatis juhatus kõige kmku-eestseisustele kirja ja palus toimetada, et kogudused oma kurtkeeletumate heaks ise oma peale korralist maksu määraksiwad, sest et tänine ainult Pärnu maksumaksjake kogudus oma kogukonna - kohust ühe kurtkeeletuma lapse wasta täitnud on. 12 kihelkonnast sai juhatus waStust. Nendest ou üks kurtkeeletumate kaswatamiseks lauarahwa käest andeid wõtnud, üks teine on kolm kord korjandust pidanud, üks kolmas on 106 rubla 10 aasta peale intressi  peale pannud, ühe Kurtkeeletumate-kooli heaks, mis. Eestimaal asutatud saab. 2) Pöörame ennast nüüd kooli poole. Wiimasel aastal ou kool üht wäga kurwa juhtumist nägema pidanud.  Mihklikuu 21. pääwal tuli üks naaber mõödasõiteS  koolimajasse, kelle isal öösel kõik hobused laudast warastatud oliwad. Tema palus maja-tfa käest üht re. wolwrit oma kaitsemiseks wargate tagaajamise juures. See oli pärast lõunat, lapsed oliwad õues abiõpetaja ülesvaatamise  all tööl. Maja-isa tõi lukku pandud kapist laetud rewolwri tühja koolituppa ja näitas naabrile tema palwe peale, kuida sellega ümber käia on. Sel aeal tuli nende selja takka uksest tähele panemata kooli kõige elawam  kaswandtk, kooliõpetaja iseäraline armulane Th. K. Tallinnast, nägi midagi kooliõpetaja käes, mis tema tähelepanemist  äratas, kiskus nii kangest selle warrukast, et tema pöial üleStõmmatud haamri pealt libises, rewolwer lahti läks ja kuul ühe jala maa pealt poisikese kopsust läbi läks. Truuwi hoolekandmise all elas laps Wiinakuu 4. pääwant. Siis suri tema, wist selle läbi, et kuul südame peale wajunud oli. Wiinakuu 6. pääwal wiis ema oma poja surnukeha Tallinnasse tagasi. Waewalt oli armas poisike Wiinakuu 4 pääwal omad silmad kinni pannud, stis saatis Jumal tema asemele ühe weike tütarlapse majasse, H U. Narwast. Kõikide südames wäriseb weel walu, kes seda korba suremist nägiwad. Liigutan? oli see armastus, illega poisike oma elu otsani kooliõpetaja poole hoidis jn seda kätt lahti lasta ei tahtnud, mis ilma süüta tema f male asja annud ja teda otsani juhatas ja aitas. See , i 20 aaSta sees kolmas suremine selle kooli asutamisest s dik, kurwem kui kõik teised. Tallinnast on M. Treuberg asutusesse saadetud, keS kurtkeeletumate koolikajaks piab harjutatud saama. Et sellel wõimalik oleks, kurtkeeletumate õpetuse hakatust, heale-õpe tust, tundma õppida, pidime meie kahes klassis õpetatud 19 lapse juure weel ühe wõtma. Wändra abiselts o!i nii hea, oma kulu peale üht last kooli saatma, Eewat Kärust. Selle kõrwa on nüüd weike Helene Narwast pandud, nenda et kolmes klassis nüüd on: 10 ülemas, 9 keskmises ja 2 abitsa-õppijat Treubergi juures. Leikusekuul 1888 algab uus õpetuse-järg. milleks 10 last üles antud on. Kui wäga tarwis on siis, uue koolimaja  ehitamiseks jõudu korjata! Kui joowitaw, et uueks õpetuse-jarjeks lapsed pea ja kindlast üles antud saawad. 3) Waatame nüüd weel kassa peale. Peale 360 rubla, mis iutressi-intresside peale antud on ja peale 2000 rubla bankpaberites, oli Näärikuu 1. pääwaks 1887 järel jäänud  844 rubla 9 kopikat. Uus on raamatutes, et üks iseäraline ehüufe-konto pidi algatad saama; meile oliwad 100 rubla selle määruga saadetud: „teise koolimaja heaks." Jumal õnnistagu andjaid ja äratagu neile järeltulijaid! 4) Wiimals abiseltside aruanded. Wändra abiseltstl on 97 liiget ja see abiselts on 400 rubla selle lapse heaks korjanud, kes nüüd koolis käib. Tarwastu abiselts annab teada, et temal 25 liiget on; Tori abiselts, et tema üht last koolis üles piab ja edasi korjab, et järges üks laps kogudusest wõiks üles peetud saada. Audra abiseltstl  on 16 liiget ja sealine konwent tahab 2 kurt keeletumat  last kaswatada lasta; Saaremaa abiselts ei ole ikka weel kinnitatud. Wiljandi abiseltsil ou 28 liiget. Noorem abiselts on Tahkuranna! ja see on meist kõikidest ette jõudnud, sest peale 24 liike korralist maksu ja ühe korjanduse kurtkeeletumate heaks, on see abiselts omal esimesel  eluaastal ühe Tahkuranna walla kurtkeeletuma lapse kaswatamiseks 100 rubla korjanud ja kooli juhatajale intressi  peale panemiseks saatnud. Tänu lahketele andjatele ja auu Jumalale! Kuuramaa Kindral-Superintendenti 25-aastasest ametipühast  algates. mis teda wäga pahandanud on, kirjutab pNowoje Wremja": kubermangudes ei ole nüüd enam ainult Wenekeelest kohtutes, mitte koolide muutmisest jutt. Nüüd seisab kohtute muutmine ees-otsas ja kõige rohkem Lutheruse  kiriku seisukorra muutmine. Tegewad asjad kostawad  selle eest, et Lutheruse kirik Wenemaal seda tuge kantama piab, mida tema parajal aeal saanud nimelt olema uäitawat riigiwõimuse kaitsust. Meie ei tohi mitte unustada, et Lutheruskond ainult üks alam, kui ka seadusest  kaitsetud usk Wenemaal on.". . . Siis käratseb Wremja" nende aastaste Palwepääwade wasta, mida meie kirikutes peetakse ja nendanimetatud Noormeeste - seltside" wasta. Kõigist on näha, et Mowoje Wremja" kirjasaatjal  aimu ei ole, mis need Palwepääwad ja Noormeeste-seltfid  tähendawad, aga tema on kuulnud, et neid Ewangeliumiga ühel heale! nimetatakse ja sellest ou temal küll, nende asutuste häwitamist pärida. Saksakeeli ,Tallinna Zeitung" tähendab kõige nende kahtlustamiste, teutamiste ja pärimiste juure, millest muist rõõmuga ülespanemata  jätame: Kui seesugust, etlepanemifi luetakse, siis piab tõeste kahtlaseks jääma, kas meie 19. aasta-saeal elame, wõi kas xNowoje Wremja" heiline nummer mitte aasta-numret  ISB7 kandma ei piaks. Kas „Nowoje Wremja" Herrädele stis koguni mitte meele ei tule, mis kentsakas testemovinm panpsi tatis (waesuse-tunniStus) selles on, kui nemad waimlikkudeS ja Vaimulikkudes asjades mitte teisiti oma eesmärgile jõuda ei wõi, kuida ise ttmuistawad, kui et politika wõimust appi kutsuwad. „Nowoje Wremja" üksikute arutuste peale wastata, milles ka wana, riigi poolest  kinnitatud pruuk Lutheruse kirikus, üks kord aastas üleüldist Palwe- ja Patukahetsemise - pääwa, kui riigile kardetaw, keelekandmise alla pandud saab, piame meie nii asjata waewaks, nagu üht katset, sellele, kes meelega filmi kinni pugistab, prilli nina peale panna ja teda sellega nägemisele sundida." Peale selle wastab Saksakeeli Tallinna Zeitung" tähendatud Wene lehe kahtlustamiste ja keelepeksmiste peale: ?Kõige selle põhjustuseks tähendab Wremja" kirjasaatja iseäranis nelja asja peale Kuuramaa Kindral- Supeei-tteudeuti 25aastase ameti-püha juures: 1) Et seda jubiläumit ülepea peetud ja et sellest ainult seisuste, mitte aga ka riiklikkude kogude saadikud osa wõtnud; 2) et jubilar  oma ametit okaslikuks nimetanud; 3) et jubilari auuks walmistatud pidulaual Lutheruse laul ,Ein' feste Burg ist unser Gott' tuleb abi Jumalast" Me' Jumal on üks kindel linn") lauletud; 4) omas kõnes pidanud jubilar palwet, et Ewangeliumi-Lutheruse usutunnistus Valtimaa kubermangudes alles hoitud saaks. Selle kohta tahaksime meie ,Nowoje Wremja" kirjasaatjale  mõtelda anda: aS 1. On siis üks 25aastase teenistuse-jubiläum  tõeste nii aruldane. et seda siin üheks .kunstlikult sigitatud piduks" nimetatakse? Eks peeta neid üsna loomulikkudel põhjustel ksikis maailmas ja nenda ka Wenemaal pea igal pääwal? Miks otsitakse siis just selle pidule nii iseäralist nägu anda? Miks aga riiklikkude  kogude saadikud Kuuramaa Ewangeliumi-Lutheruse kiriku waimuliku ülema jubiläumist osa ei wõtnud, seda piame nende eneste seletada jätma, all 2. Kas arwab pNowoje Wremja" kirjasaatja wahest, et ühe Lutheruse kirikkouna Kindral-Superintendenti amet käesolewal aeal nähtawate põhjuste pärast mitte okkaline ei ole ja kas ei näita tema enese kiri kõige paremini, kui õige see sõna oli? all 3. Kas on Lutheruse-laul wast nüüd lauletud ja ei iialgi enne lauletud? Eks ole see laul mitte juba kolm ja üks pool aastasada ikka Lutheranlaste rõõmus tunnistuseja  kuuniuse-laul olnud? Ja on selle laulmist iialgi ühelt ehk teiselt poolelt keelatud, kui kannatamata Hugenottlaste tagakiusamist Prantsusmaal, 16. aastasaeal, arwamata jätame?  all 4. Mis eest piab siis üks ühe kirikkonna waimulik  juhataja, pealegi weel ülem waimulik juhataja, palwet tegema, kui mitte selle kiriku kaitsemise ja alleshoiduule.  eest, mille juhataja tema ise on? Wõi kas pärib see kirjasaatja tõeste, et üks Ewang.-Luth. usutunnistuse õpetaja Wenemaal, kui tema ,tõeste ustataw alam" olla tahab, Greeka-õigeusu wäljalautamise eek palwet tegema piaks? See oleks ometigi natuke liig pärimine." Tõeste, kui nende lehtede ja kirjasaatjate tahtmine täidetud saaks, siis saaksiwad pea jälle tule-riidad mühisema.  „Walgus" kirjutab oma K 23 sees: „Asjata hirm. Mitmed meie Eesti wendadest on „wiimasel aeal heaks armunud onm Luteruse usku riigi „usu, Greeka Õigeusu wastu wahetada, sellepärast on sest pool palju juttu. Meie ei taha kellegi kohtumõistjad ..olla. Usk on iga inimese sildame afi. Aga ülekohtliku eest piame oma sugmvendast hoiatama. Mitmed piawad Oigeusku läinud Eestlast taieste Eestlaste  seast kadunuks, sest need olla ,Weneõtatud" ehk