Walga maakonnast. 14, Septembril on Ergmäe kihelkonna Uue-Kaarküla U. L. ja W. L. talud ära põlenud. U. L. taluS on rehte rüiStes üks tuletikk, ei tea kuidaS, wilja sisse saanud, kuuma kaes põlema hakkannd  ja mõne silmapilguga olnud kõik rehi lausa tules. Suur tuul ajanud tule ka töiste hoonete ja ka lähedal olema W. L. talu külge. Mõlema taludest ei ole muud hoonet järele jäenud, kui W. L. talu kaugemal olem rehi ja U. L. talu ait, keda tema ees kaswaw suur pärn warjanud. Et tuli suure tuulega ruttu edasi läinud, siis ei ole ka peaaegu midagi tuleleekide käest peasta wõidud. Mõni päew enne seda põles nimetatud walla koolimaja maha, kus tuli wigase korstna läbi lahti peasenud. Ruhjll põllumeeste seltsis on miimasel ajal nõuu peetud, üheskoos oma produktist sinna müia, kus neist kõige rohkem hinda saab ja omi tarwitusi ühendatud ostmise  läbi vdawamalt muretseda. Töiseks olewat seltsil mõte, mõnda suuremat mõisat eeskujuliku majapidamise ja põllutöökooli tarmis osta ehk rentida. Kooli tulla kaswandikkusid ilma maksuta wõtta ja kolme aastase õppimise  järele kui tegewad põllumehed elusse saata. Ostmise summa on 120,090 rubla peale arwatud, kellest ainult 30,000 rubla seltsi liikmetel aktsijate peale maksta tulla. Tähtsad ettewõtted küll, ja on ainult soowida, et Ruhja põllumeeste selts neid tegudeks muuta jõuaks. Riiast. Uueste ehitatud Wene kiriku sisseõnnistamise  pidu kohta kirjutab „Rishk. Westn.": Siitne Wene Õigeusu seltskond walmistab juba ammugi tähtsa pidu, eesolewa  uue kiriku sisjepühendamise wasta. Sellest pidust on endine Riia piiskop, Kiiewi metropoliit Platon lubanud  osawõtma tulla, mis pidule iseäralise tähtsuse annab. Peale seda saawat ka Wilna ja Lithawi piiskop Aleksander pidule palutama. Ka loodetakse ja oodetakse püha Sünodi  ülemprokurööri salanõuuniku K. P. Pobedonoszew'i tulekut, keS Läänemere kubermangude Oige-usu kasusid sooja südame peal kannab. Seesugusel 100 l näitab eesolew pidu õige tähtjaks saawat ja oleks sellepärast seda enam soowitaw,  et ka meie Läti ja Eesti usuwendadel wõimalikuks saaks tehtud, seda pidu meiega ühtlasi pühitseda, seeläbi oma jõuudu karastada ja eneses Wene Oige-usu waimu elustada. Seks oleks soowitaw, et Läti ja Eesti Oige-usu kihelkonnad, uiiheasti maal kui linyaS, saadiku pidule saadaksiwad ja Läti sugu esimene piiskop Aleksander Ostrogist  osawõtma kutsutaks. Peaks meie nõuu täide minema, lõpetab Wene leht, siis saaks uue kiriku pühitsemise pidu, kui kõikide Balti Oige-usuliste pidu, iseäralise suure tähenduse  saama ja kes teab, missuguseid õnnistusrikkaid järeldusi  kõikide Õige-usuliste Balti elanikude ühendamine selle tähtsa pidule, weel tuua wõiks. „Rishki Westnik" kirjutab, et ajaleht „Heimath", kes mõneks kuuks oma wäljakäimist seisma seadnud, Tallinnast  Riiga saada rändama ja edespidi sealt igal päewal  wäljakäima hakkama. Üks wäljamaa mees B. ja mitmed töised saada teda seal ta wäljakäimises raha abiga tuetama. Juulikuu sees on RiiaS 479 inimest surnud ja 469 sündinud. Nii suurt suremist olla, kuida „Ztg. f. St. u. L." tõendab, wäga arwa ettetulnud. Minewal aastal sündinud nimetatud kuul 466 inimest ja surnud ainult 283 inimest. Kõigekõrgema soowimise peate, krahw E. Todleben'»  surnukeha Riiast SewaStopoli wiimiseks on kroonu 8999 rubla annud. Balti Õigeusu kooliõpetajate konwerendsil, mida 19. Augustil Riias koolmeistrid? seminari ruumides peeti, on 91 kooliõpetajad ja mõned wõerad, ühtekokku 129 inimest olnud. Konwerendsist wõtnud ka Tartu õpetuskonna  kuraator, härra M. N. Kapustin, Õigeusu koolide inspektorid ja mõned waimulikud mehed osa. Konwerendsil on mitmed kooli aSjad arutamise all olnud, kelledest „Tehwija" kaunis pitkalt räägib. Tubli Wenekeele õpetamise juures arwatud istäranis tarwiliseks, ka hoolega ema keelt lastele õpetada. Küsimise kohta, kas ei oleks soowitaw Läti Õigeusu koolide ja kiriku raamatud Wene .keeli tähtetedega trükkida (nagu seda ka Nishki Westnik omal ajal soowiS) miSlõbi lastel kergem oleks Wene keeli lugemist äravppida jne. tehti otsuseks: ehk küll istäranis Läti keeles wõimalik olla Wene tahti tarwitada, aga et Lätlastel juba oma kirjanduse aluStus Gooti (Saksa) ja uuemal ajal ka Ladina tähtedega olewat, sus saaks Õigeusu  Wene keeli tähtede tarwjtamine ainult lahutust sünnitama ja ei olewat tarwiS Wene tähti pruukida, enne kui kõik rahwaS seda tarwiliseks arwab. Wargusi raudteede peal hakkab jälle enam sagedamine  ette tulema. Praegu kuuleme, et ühe Riiast Harkowisse saadetawa paki, ärawarastatud kauba asemel kiwe leitud, ja ühe Riiast MoskwaSse saadetawa pakiS olnud kinda nahkade asemel telliskiwid. Riias on 15. Aug. uus tütarlaste kool awatud ja sisse pühitsetud. Üks Lätlane, Rein Stohke on enne surma oma waranduse Riia Läti seltsile mõne kasuliku asutuse tarvis kinkinud, mille läbi fiiS ülemal nimetud kool ilmale sündis ja „Reinu kooli" nime kannab. Rjia weikekodanik on Aleksandri jaama lähedal raudteest üle minna tahtnud, komistanud aga ja masin läinud temast üle ja purustanud mõlemad jalad ära. Õnnetu, nimega Feodor Spiridonow, wiitud haigemajasse. Lätimaalt. Ehk küll sui- ja taliwili tänawu väga mitmet wiist tasunud on, fiis on linad peaaegu üleüldiselt halvad. Töiseks on nisud, keS Lätimaal paiguti tähtsam raha hallikas on, odavad. Läti lehed arwawad seepärast, et raha puuduS tänawu mõnes kohas suur saada olema. Et nisud tänawu ka wäljamaal, nimelt Põhja-Ameerikas hästi kasunud on, siis on ka wäha loota, et nende hind tulewagi aasta suur saab olema. Läti ajaleht „Balss" tõreleb lehe „Latweeshu Awisega", kes kõige wähem haritud inimestele välja saawat antud ja oma sõnu ja lauseid kõrdsi jämedast keelest ja elust wõtvat. Peale selle toowat „Latw. Aw." ka weidraid teadusi poliitika wuljalt. Meie ei arwa mitte tarwiliseks, „Latw. Avisese" sõimu sõnade tagavaraga oma lugejaid tutwustada, aga „Balss" arwab, et niisugusel kirjutamisel ka oma tõsine külg olewat. Ajalehed pidawat rahwa meelt ja kombeid ilusa ja sündsa keelega harima, ja pidawat nad endid seepärast kõigist inetumaist lausetest ja roppuist sõnadest kõrwale hoidma. Aga mis piab niisugusest  lehest arwama, kes sõnu ja lauseid tarvitab, miS jämedas kõrdsi elusgi lubatud ei ole. Kas niisugune ajaleht ei rikkuvat rahwa kombeid ja ei tegevat rahvast ropuks ja häbemataks. Et pealgi üks ristirahva leht niisugusid laimduse ja sõimu sõnu tarvitavat, siiS võida ju lugejad arvata, et niisugused laused mitte ainult lubatud,  vaid ka tublid ja head on, mispärast neid ka tarvitada võivat. Ja kaS tohtivat anus pereisa õhtult prii ajal oma perele, auusa pereema ja rikkumatta tütrele niisugusid „Latw. Aw." kirrju ette lugeda, ja mis pidada muu rahwa poeg Lätlastest mõtlema, kui talle saaks jutustatud,  et niisugused sõnad ja laused Läti lehe ridasid ehivad, mis töistel rahvastel kõrtsides ja jooma majadesgi  sündlikud ei ole. „BalsS" soovib lõpeks, et nõnda nimetatud Läti rahva sõbrad, keS nii palju ajalehtede  üle arutavad, kelledega neil midagi tegemist ei ole, kord õige tõsiselt oma kallikest, ristirahva lehte „Latweeshu Avisest" tähele paneks. Düinaburgis on politsei juutidele käsku annud 20 päewa seeS kõik omad kristlikud teendrid lahti laske. Tallinnast. 5. Septembril jõuudis, kuida „Nev. Beob." teadustab, würst Barclay de Tolly Weimarist Tallinnasse, et sõawäe harjutust, mis 6. ja 7. Septembril  Tallinna ligidal ära peeti, pealt waadata. „Rev. Beobachter" teatab, et Parmeli külas 5 inimest, peale seda 3 põtra ja 2 hunti põrnatõbe ohwrikS saanud. Ka olewat haigus maalt juba linna läinud ja seal mõne looma maha murdnud. Haiguse maharõhumiseks tehtawat hoolega tööd. Balti raudteel, Ligowo jaamas, juhtus üks talupoeg  raudtee peal rongi alla ja leidis seal õnnetumat surma. Peeterburgist. Mõiõnikude ja talupoegade saadikute  teretamisest, Keiserlikku Majesteetisi Sierotskis  Nowogeorgjewski juures, jutustab „Warshawi päewaleht" järgmist lugu: Keiserlik Majesteet Keisri Härra pööris armulikult nende sõnadega 50 mõisnikude  saadikute poole. „Kas Teie oskate Wene keelt?" Krahw Skarzenski wastas selle peale: „Majesteet! Siin oskawad palju Wene keelt ja mitmed räägiwad teda ka heaste." Selle peale ligines Majesteet wallawanematele ja küsis: Kas teitest keegi Wene keelt räägib? Selle küsimuse peale astus Koslowi wallawanem IwienSki ette ja andis järgmiste sõnadega, mida ta walju healega Wene keeles rääkis, „soola leiwa" Majesteedi kätte: „Kallis isa! Ära põlga mitte oma tänuliste, Sinule künni hauani truu Lomsha kubermangu talupoegade „soola ja leiba" wasta wõtmast." Nende sõameeSte naesed, kellede mehed sõaS ärakadusiwad  wõisiwad eesmalt siis töisele mehele minna, kui sellest ajast wiiS aastat mööda oli jõudnud, kunaS nende mehed soldatite hulgast kadunuks saiwad tunnistatud. Nõnda kustutati Wene-Türgi söa ajal kadunud sõamehed alleS hiljuti sõawäe kirjast maha. Nende naesed on seega juba 6 —7 aastat ootanud ja olekfiwad weel 5 aaStat ootama pidanud, mis läbi nad wanakS olekfiwad saanud ja siis weel mõnele üksikule arwa see õnn osaks wõinud saada, mehele minna. Mitme lesele on ka lastekaswatamisega  pärast hädaste meesterahwa toetust tarwis. Selle pärast on see seadus nüid nõnda wiist ümbermuudetud, et needsamad wiis aastat pärast seda, uueSte mehele wõiwad minna, kunas nende mehed sõawäe hulgast ära kadusiwad. Sellega on siis kõik takistused kadunud sõameeSte leskede uueste mehele minemise teelt ära pöördud, ja saawad seda seadust mitmed rõõmuga teretama. Peeterburgi ülikooli on tänawu aasta 900 uut üliõppijad fisse astunud. KuidaS „Kurjer WarSzawski" kindlaSte teadustab, saada lähemal tulewikul väljamaale viidava hobuSte pealt nende väärtust mööda 10—15 rublani tollimaksu . võetama. Õpetatud meeste nõuukogu sisemiste aSjade ministeeriumis  olla otsuseks teinud, nagu „U«S Aeg" teatab, kõigis linna koolides võimalikult pea käsitööd seaduseks teha. - Peeterburgi Wene leht „Novoje Wremja" kirjutab,  et Soomlaste hulgaS sagedaste neid leida olevat, kes väga seda kahetsevad, et Wene keelt ei olevat õppinud.  Jsiäranis piawad need seeüle kaebama, keS isamaal tarvilist ülespidamist ei leidvat. Niisugused minna heameelega  Wenemaale, ja saada seal, kui Wene keelt mõistavad,  häid kohte tubli sissetulekudega. Siia juure lisab Läti uus leht „Tehwija" omalt poolt mõne sõna, Läti rahva kohta, Wene keele mõistmise mitmepidist kasu ja tulu seletades, mis niisama ka meie Eestirahwa kohta võiks käia. Nagu pealinna Wene keeli lehed jutustavad, saab uus seadus, midas alt-ealiSte vabrikute töötegijate kohta välja antud, tuleva aaSta aluStusega kõigeS riigi maakondades maksvaks tehtud. 1. Septembril on 37. töise wiie protsendilise sisemise laenu paberite loosimisel, järgmised numrid peavõidud  omale saanud: Wõit. Seeria. Pilet. Wõit. Seeria. Pilet. 200,000 18193 1 4«,v«0 13200 22 75,000 9532 47 25,000 6143 S 10,000 rubla on wõitnud: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 6,644 8 9.287 2 16,697 46 8000 rubla on wõituud: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 2.293 32 4.365 38 6.073 15 7,467 14 4.380 7 soov rubla on wõituud: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pil. 1.441 33 5,124 21 10,201 22 »S 2,547 6 7,909 47 12.269 11 19,030 31 tvoo rubla ou wõituud: Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pil. 1,662 2 6,010 6 10,939 21 16,127 35 2M3 21 7,162 24 13,677 3S 17.933 47 3,596 23 7.175 24 14,666 47 18,764 51 4,133 2 9,822 30 15.427 17 18,976 70 4,855 30 9,904 4 16.067 22 19,640 40 soo rubla on wõituud: Seeria Pil«t Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet Seeria Pilet 187 37 4064 47 7083 32 9925 10 13039 33 16106 83 512 35 4309 44 7177 11 9941 1 13049 24 16184 19 664 7 4341 32 7412 26 10074 34 13082 9 16244 33 768 6 4401 44 7427 30 10105 35 13151 18 16245 41 768 45 4616 5 7668 2 10107 48 13223 2 16289 31 1034 5 4633 38 7690 19 10133 32 13289 5 16292 4 1294 26 4753 23 7696 43 10188 47 13303 39 16559 7 1387 33 4661 9 7774 7 10212 17 13328 50 16934 23 1504 47 4685 18 7964 42 10412 18 13450 11 16946 4 1558 50 7683 11 6036 43 10623 9 13521 27 17341 29 1654 36 4920 39 3038 19 10632 29 13587 7 17451 16 1681 23 4957 26 8069 25 10772 8 13622 44 17490 10 1711 44 4958 50 8117 8 10776 25 13741 6 17574 7 1880 25 4961 13 8218 31 10880 15 13747 48 17724 7 2056 29 4965 3 8256 11 10894 44 13753 46 17751 40 1176 33 4979 39 6280 11 10627 25 13763 28 17765 16 2263 50 5020 50 8297 26 10979 28 13779 35 17787 40 2274 20 5026 33 8302 19 11082 6 13866 10 17616 8 2458 18 5047 18 8338 47 11137 26 13932 3 17911 41 2522 34 5055 36 8356 9 11142 26 14016 31 17927 8 2561 2 5098 34 8376 42 11196 83 14054 14 18163 47 2592 28 5116 18 5378 20 11353 14 14055 46 11875 20 2727 4 5136 17 8399 43 11394 8 14129 7 18192 14 2822 15 5139 40 8432 31 11481 45 14236 46 18248 28 2658 5 5164 9 8467 37 11503 45 14337 3 18321 35 2869 37 5179 47 8509 18 11816 6 14426 8 18454 44 2933 45 5215 41 8536 21 11377 21 14322 2 18546 44 3008 28 5241 47 8715 39 11929 42 14850 16 18821 4 3106 33 5346 7 8869 12 12132 38 14658 21 18849 20 3215 31 5453 3 8873 9 12216 16 15070 11 18930 25 3232 2 5547 43 8919 23 12231 9 15194 14 19129 38 3286 10 5948 32 9010 31 12249 4 15236 50 19227 30 3307 19 5961 41 9037 9 12260 13 15245 12 15270 21 3376 37 6014 21 9124 38 12305 20 15295 36 19264 32 3281 9 6051 48 9175 44 12324 1 15385 2 19352 6 3416 13 6440 19 9211 27 12460 15 15412 9 19634 40 3490 22 6449 34 9215 24 12490 12 15485 5 19844 39 3543 21 6454 6 9266 16 12532 47 15558 25 19673 3 3547 50 6598 44 9264 10 12569 49 15581 9 19892 15 3629 13 6604 43 9587 29 12727 12 15586 28 19931 32 3660 1 6998 43 9706 44 12768 19 15627 45 3755 23 6707 19 9770 29 12886 37 15926 38 3793 21 6713 10 9685 9 ISS6B 33 16S4S 21 3932 28 7037 25 9840 14 13031 15 16098 37 Kokku 300 nummert on üleüldse võitnud 600,000 rubla. Wõidud saamad ainult PeeterburgiS riigi pangas 1. Detsembril 1884 wälja makstud. Wõitude Üle peab künni 15. Noveuürini  1884 teada antama. Kustutatud saamad: 122 2979 ' 7140 9212 14023 16213 18691 938 3437 7605 10355 14077 16289 19332 1065 3731 7848 10542 14131 16606 19376 1446 3941 8016 10889 14305 17455 19504 1512 4032 8024 11029 14470 17472 19531 1565 4084 8125 11976 14487 17652 19691 1970 4222 8262 1N47 14772 17575 19969 2325 4593 8359 11270 15138 17907 2406 5334 8390 11566 15276 18033 2557 6490 8793 12361 15346 18507 2927 6926 8883 13383. 15659 18652 Pilet. 22 39. Sa k a l a. 1884