optqMM,/MgeMU hakkanud. Senni makset! 100 rubla M„HlA,Mrkg, Lehekuu Z 5. pääwani oli aga hind pitkamxst.,2J.si.  Mrsa Mst>ie^saNg.eMh^. et seal jälle wJned Ajvglgd,pörsi'uehed oma kunstidega tegewad' on, Jallg. ke.Mta ei wõi,. kui seal muud assa ei ole. MeMMgDxtzAMrqph.Wry. Staatsrath Was - sMž .s.si reisis Mekun 24. pääwal kahekõ kuuks wõerale maale. -Metit tastitab senni, kui Würst FN, Eestimaa Kameralhosi suha- H rzpli u s/ ..päsiwAl kukkus üks 18aastqne tööline KgpzsijOglist WsjMiMqtzftltmsha.ja.sai wigaStatud. .:läU!stkst kustumata lubjaga lastitud HLWaa/flew.Jgdainys põlema- ja pidi mere peale wälja sõMg./ ŽKahjst'on 1600 rubla suur, Tallinna KhrisisiWzMlj.  Heiuamatel on üU ilmunud. l- Pääwal leiti linua-kanall suus ühe sündinud lapse stttnükehä. Muist oli kaladest juba ära söödud. - Lehekuu 24. pääwal kargas üks kaabakas Tatariämlilsal  Koluwerest päritud Karl Klein'i peale ja rööwiS tema taskust uuri ja 5 rubla raha. Kaabakas, endine wang Güstaw Raudsepp. sai Kompassi uulitsas Widewiku õllepoe körwalises kamriS leitud ja kinni wõetub. Uur! oli perenaese kappis. Lehekuu 25. pääwal warastati-  'vaekojas Aimre wallast päritud Auna Mi?as'e taskust. 40 rubla raha ja kolm Kharkowi Põllubank! pantpaderit  ära, kuna tema seal ostetud lobid" kaätudä laskis. 'M Lehekuu 22. pääwal letdiS Laitse wallast kalumeeS Hästs Wachtmälin Suureütstrul Ühe räha-koti, kuS kolm KharkoN Mllnvanki pantpaMk. iga paber 25 kupongiga, kaks- KZrublaft ja kolm tDrudlast päberraha seeS oliwad. Ratza^WeMe^st''!ei^Minid senni weel leitud. Maalt toomad „ Tallinna Zeitnng- ja ,Rakwere Teadoand/a" järgmised söuuutd: Ülema lubaga saab Jaanipääwal  Jakobi kiriku juures näitemüük peetud. Sissetulnud  raha on uue oreli heaks määratud. Kohaline komitee  .võtab andeid igal aeal tänuga waSta.  Lüganuse  kihelkondas on kaks mufika-khori, mida sealine köster Leutfeld suure osawusega juhatab ja millest noored mehed hea meelega osa wõtawad. Ülewiimasel nädali! on Linnapäe mõisa herberge maha põlenud. Kust tuli wälja läinud, see on teadmata. Lehekuu 5. pääwal leidstwad töölised Jõhwi raudtee jaama ligidal ühe äranälginud  hobuse puu külge kinni fiutud. Kuida Wrast üles tuli, oti hobune warastatud ja mitu pääwa söömata ja joomata seal kinni olnud. Suurel Rislepääwal; Lehekuu 18 pääwal. ou Jakobi kiriku ümberkaudu kange kõue-lstihm, raWä segatüd, õlststd. Maru on just Jumalateenistuse  aeal lahti läinud ja rahwast wäga kohkutanud, sest kangetest põrutustest kukkufiwad lubja-tükid laelt maha, rahe peksis mõned kiriku-aknad katki ja klaasi-tükid lendasiwad  sisse. Lühikese aeaga osi maä/veega käetud olnud. Ühes külas Kulina waldas on põlwist saadi? wett olnud. Kuli na m õifa s. on tu n l mitmed akna d lõhkunud. Ka Simuna  kihelkondas on seesugune maru olnud. Lehekuu 13. pääwal uppus Tedwakannu mõisaS Kadrina kihelkpnhW Jsihan Da m M e r'i Baastane tütar ujumise juyreö '.Hest' AütarlM. sai küll pea weest wälja toWd> olrwäv agä aSjaka. —Und la mõisas sündis Lehekuu 16. pääwa õhtal õnnetus. Ksiviraiujad  oliwad üheS körwalises hoones 20 naela lõhkumiserohta/  aM Peale Mnttd jä" senna jäknudi ühe töölise naenl AU Dega Ddale ja Mi kargas kange kärgatusega üles 7 "Kiwihöone wõlwitud lagi sai "lõhutud, naene sai raskeste 'vigastatud ja kohalisesse hospidalisse wiidud. Öösel waSta Lehekuu 22. pääwa pn Sõmeru MõisaS Kat OSwelt'i elumajasse'UHe lbhutUd Ja sealt riidxld, 2 kihlasõrmust,  üks hõbekett ja üks Rakwere linnaga tehtud aiakontrakt  ära warastatud. KaM on 40 rubla suur. Baltiskist, Lehekuu Äiimasel nädalil oliwad ilmad idatuulega natutke/ahedämäb, küi ka ikka we.el. sOjÄd'küll. --Meie kõrgel kruusimaal on rohi sekjan- HIMU MkkanM. ja igatsUSL..syWa (Mel.. on sum. Täna yomlku' on ilm lõunetnütM JergU piswes, kas see on' äieel küsitaw. SuwilM' on heaste Ms tõusnud. RukiS on siin ümberkaudu  hea jä 'ÄA oliwad 27.. pääwal näha/ Kui asi edast läheb, og heinakuu esimesel nädalil leitust oodata. LehekuN 26. pääwal tuliwad neli kroonu koolilaewa meie lahM Pagasitel ja lihunikul on nüüd jälle paW tegemH NekipÜhj eMeset pühal oliwad uulitsad jä ümberkaudsed nurmed walges suwiriides mere-kadeltidega jä madrustega täidetud. Selle nädali lõpul minna laewustik jälle ära, tulla aga hiljemini  tagasi. Wiimasel nädalil tuli PorramaaMrju' laew heeringitega meie sadamasse ja laSns wälja, on aga weel siin, niisamati /RegreM Aurulaew ,Nju.an  sõitis ära. Tartust. Lehekuu 24. pääwal sai walitud ja kinnllatud  uus Raeherra, Arved von Schmidt ametisse andud. Tema saab wist wttmaue Raeherra olema, kes ametisse pandud on, sest uute kohtute asutamisega kauivad ka Raekohtud Baltimaa linnades ära. Tartu Eesti Põllumees l e - s e l t s i näi t u s saab kohaliste lehtede sõnumite järel Jaanikuu ll. ja 12. pääwal peetud. Rutaku fiis igaüks, kellel kiiduwZärt loomi, põllu-andeid, põlluköö-riiStu, käsitööst ja teisi oma-kaSwatud ja oma-tehtnd asju näitusele wiia on, ja keS neis asjus midagi Naha ja õppida tahab, senna. Näituste kasu on nüüd ka juba meie kodumaa rahwast mi palju ära tuntud, et iseäralist kutsumist enam suuremält waja ei ole. Ka see on juba tuttaw, et Tartu Eesti Psllumeeste-seltfi juhatus sel aeal hoolsas ja osawas käes seisab. Liiwimaa raudteel saada ,Pihkwa Linnalehe  sõnumite järel korralised sõidud Jaanikuul algatud. Kaubarongid sõidawad juba kaks kord uädaliS. Selle pool-aasta lõpul on Tartu suurkooli poolt rohkem noori Spetalud-mehi DoctoritekS nimetatud, kui seda muidu on olnud. ,R>ihki Westuik- kirjutab ühest duellist kahe Tartu studenti wahel, kus üks surmani haawatud saanud ja mis kohtu ülekuulamise all seista. Riiast. Pühapääwal, Lehekuu 21. pääwal, on Liimimaa  uus Kindral-Superintendent Friedrich Holl - mann Jakobi-kirikuS oma tähtsa ameti peale pidulikult sisse õnnistatud. Selsamal pääwal sai selle kabelt põhjuskiwi pidulikult pandud, mida Keisri Majestätide ja nende kõrge laSte imewääriltse peastmise mälestuseks Riia- Dünaburgi wakShalli platsil prittahtUkkudest audetefl ehitatud  saab. Põhjuskiwi sisse pandi üks wask-plaat sisjeleigatud  kirjaga, et Riia kodanikud igast rahwusefl ja usutunnistusest  seda kabelit, mis Aleksander Newski nime kannas  ehitada nõuuks wõtnud; peale selle ,Rishki Westniku  wiimane nummer, Riia Wenekeeline Kalender, sel aastal löödud Wene rahast j. n. e. Sellesama pääwa õhtal ou Düua kaldal suur tulekahju olnud, mis seitse maja maha põletas. Pärnu maakondas olla 'viljapõllud sel kesvadel külma ja kange tuulede läbi palju kahju saanud. Ka kaebalakse sealt põua üle ja kardetakse wähelist 'viljasaaki tulema. Wara mõiM ja waldas on ,Olewiki/ sõnumite järel Lehekuu 18.. pääwal raSke kõuemüristamine hirmsa rahesajuga olnud, miS rukist maha peksnud, ühe suure tamme murdnud ja palju aknaid lõhkunud. Rahe terad olnud/olli pitkused, suuremad, kui neid seal iialgi enne mähtud. ~ ' Saarimaalt Kirjutatakse meile: ,Kuida Teie lehe Nr. 20 sees nimetatud, põles Kaarmal Miku talu Jürikuu  28. pääwa õhtal maha. Saun, mis teistest hoonetest natuke kaugemal oli, sel korral järel jäi ja kuhu pererahwas  seda natukest, mis neil weel oli ja mida ligemiSte poolest kingilt, korjas, põles Lehekuu 10. pääwa õhtal ka maha. Arwatakse, et selle perekonna nõdrameeline. tüdruk, keda saunas kinni panna ahwardan ja kes selsamal õhtal kõik mefipuud aidaS ümber lükkas, ka sauna on põlema pannud. Lehekuu 5. pääwal põles Pöide kihelkondas Haudla waldas Lause talu kõige ksrwaliSte hoonetega  maha. Sisse jäiwad peale muu kraam! wiis sarivlooma,  üks hani ja üks koer. Lehekuu 10. paÄwal oli Pöide kirikuwaldas suur tuleõnnetus, kus wiis talumaja (üks nendest Uuemõisa walla) kõige kõrwaliste hoonetega maha pölefiwad, peale nende weel Lewala kõrls Reina mõisa järel ja üks wabriku-maja. Rõske on seesugust, õnnetust kanda, pealegi Pöide paljal maal, kus ehitufe-puid sel korral saada ei ole/ 'A. U. Kuuramaalt. Suurel Nislepääwal, Lehekuu 18. pääwal,  õhtal kell 7, on MiitawiS ja ümberkaudu kange maru raske wihmaga ja rahega olnud. Wihma tuli nii palju, et Kadrina-uulitsas M keldri-korter, kus ühe Juudi pagaritöötuba  sees on, ennast ruttu weega täitis. Waewaga peastwad inimesed wälja. Sessamas ja Grüuhofl-uuliksas on wesi mõne trummi kaaned ära ajanud. Maal. on mitmed külad luulest kahju saanud. Kõuest ja raskest wlhmast hoolimata ei jahtunud ilm mitte ja juba järgmisel  pZäM oli niisama suur palawuS, nagu juba mitu nädalit enne seda, mis aidnikkudele ja põllumeestele muret teed,— ja ümberkaudu on Lehekuu 15. pääwast 16. paäwani igal pääwal kõue-mür!stamkst ja ka wihmq olnud, 'äga palaMse koM mitte küllalt, sest kanged soojad Muled on maad ikka jälle kohe ära kukwatanüd ja kõik on suure rutuga ära õitsenud. Pikse läbi on mitmed kahjud sündinud; ühel mehel on tee peal hobuste aeSte wahel surnuks löödud. Peterburgist Lehekuu 24. pääwal afustwad Keisri M a j e st ä ti d oma kõrge perekonnaga Gatfchinafl Peterhofisse  elama. Keiserlik KõrguS Suurwürst Konstantin Könstäntinowitsch 2l. pääwal Tweri kubermangus  PeterburgiSse tagasi. Keiserlik KõrguS Suurwürst  Peter Nikolajewitsch reifiõ Lehekuu 23. pääwal Montenegro Würsti ja oma kõrge pruudi, Pnnzess Mikiza, kaasas Mewisse. Keiserlik Kõrg. Suurwürst Nikolai Nikolajewitsch wanem reisis Lehekuu 23. pääwal süwekS oma Snamenskoje mõisa. Selsamal pääwal asustwad Keiserl. Kõrg. Suurwürst Michail Nikolajewitsch ja Suurwürsti-praua  Olga Feodorowna oma poegadega Sergei ja Aleksei, suweks Michailowskajasse elama. Keiserl. Kõrgus  Herzog Georg Malsimilianowitsch von ja tema wähe-ialine poeg.Mürst Aleksander Georgiewitsch, tuliwad Lehekuu 25. pääwal wõeralt maalt SergijewoSse. Ketserlik KõrguS Suurwürst Alekfauder Michailowitsch on Leheluu 26. pääwal korwette Mõiuda- peal omalt reifult ümber maailma tagasi tulnud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Georg Aleksandrowitjch läheb sel suwel suurele merereisule, Äaikse mereje. Leheruu 27. pääwal pärast lõunat kell 3 jõudfiwad Majestätid Greekamaa Kuningas ja Kuninga praua, Kuninglikud  Kõrgused Greekamaa Kronprinz Sparta Herzog, Prinzess pruut Aleksandra Georgiewua, Prinzid Nikolai ja Andrei Georgiewitsch, PrinzesS Maria Georgiewua ja kõrge peigmees Keiserlik Kõrgus Suurwürst Paul Aleksandrov  itsch, Peterhofi wakshalli, kuhu KeiSri Ma - jesta t i d. Keiserlik Körgns Suurwürst Auu - järjepä rij a, teised Keisrikoja liiked ja hjilgaw kaaskond kõrgetest ülematest ja pealikutest neid teretama tulnud oliwad. Kõrgetele wõerastele oliwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Konstantin Nikolajewitsch, Suurwürsli-praua  Aleksandra JoSstfowna, Suurwürstid Konstailtin  ja Dmitri Konstantinowitsch Krassnoje Selosse wasta sõitnud ja tuliwad nendega ühes. Kõrge pruudi pidulik fisfesoitmiue Wenemaa pealinna on Jaanikuu 2., pulmad Jaanikuu 4. pääwa peale määratud. Kõik kombed  selle juures on juda Kõigekõrgemalt ette kirjutatud ja kõik saab iseäranis pidulik, ilus ja uhke olema, piab ju nende pidudega kõige teise kõrwas ka kindel pael Wene riigi ja endise Greeka Keisririigi päranduse wahel uueSte kindlamini punutud saama. Moskwast. Moskwa-Bresti raudtee 490nema wersta peal kargaS Lehekuu 22. pääwal üks kaubarong 32 wagoniga  roopatest. Lohutud sasivad 18 wagonit, teised enamist ka 'vigastatud. Kaks raudlee-ametuikku on raskemast,  ükS kergemast wigaStatud. Põllnsöuumid, miS Wenemaa seeõgidistest kubermangudest  tulewad. on enamist kurtvad. Läbistikku wõida waewalt keskmist 'viljasaaki oodata. Iseäranis kirjutatakse: Saratowist, Lehekuu 26. pääwal: Heilast saadik sajab rohkest wihma. Niisamati sajab ka Kamöischiois ja Dubowkas  wihma. Alatõirist, Lehekuu 26. pääwal: Kange palawa peale on külm tulnud; wihma ei ole weel olnud. Woroueshist, Lehekuu 27. pääwal: Aruldane  wihm ou põldudele wähe, ehk ei ole ka koguni mitte kasu saatnud. Heina ei ole koguni mitte. Tatrad on külma läbi häwitatud. Tistisist, Lehekuu 27. pääwal: Kutai/i kubermangu wiiuapuu-aidadeS on wiinapuu-koi  ilmunud. Kaukasta wiinapuukoi-kommisston otsib nõuu selle waSta. - Tambowist, Lehekuu 26. pääwal:  WaStaSlikune Põllutöö-laenuseltS on 60 mõisat wölga jäänud laenu-intresside ja tasumise-osade pärast konkursi alla pannud. Kokku on need mõisad umbes 40,000 dessatiui suured. Wernõist, Lehekuu 21. pääwal: Oberst Pewzow on Prshewalskist 88 lameiiga üle Khotan-mägede KaschgariSse  läinud. Taschkentist, Lehekuu 23. pääwal: Samarkand'ti maakondaS  piawad 60,000 deSsätini metsa istutatud saama. MuupidamisekS selle üle, mis selleks tarwis läheb, on Kindral-Kuberuör ühe kommtSfloni asutanud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Reicheubachist iulewad sõuumed uute suurte kahjude üle, mida raSked wihmasajud seal teinud on. Üks suur tulekahju on Reichenbachis ühe wabriku ja kümme maja maha põletanud. Baierimaal on Lehekuu 24. pääwal rasked wihmasajud palM kahju teinud. Jtaliast. Major Dimajo on Kereni linna Põhja- Afcikas ära wötnud. Sealine rahwas olla rõõmuS selle üle. Londonist, Lehekuu 26. pääwal: Syrast tulnud sõnumite  järel on Kreta saarel mässamine lahti läinud. Amerikast Seattle linnas (Washingtoni riikis) on tulekahju kauplusle-jäu ja kõik ametlikud majad häwitanud. Kahju arwatakse 7 millioni dollarit suur olema. Jutu leht. Söea marus. (3arg) ,KoS mäletad weel seda laulu/ lisas Diepold juure, mldi tädi ikka korra tas, neist Prantslastest, kes meid waewastwad,  et keegi ühe seesuguse häda peale mõtelda ei wõi?- ,Seda teeb meie patune elu ja mitmesugune kucjüS,  Ütleb fee laul lõppeks-,' wastaS Mügdalena pehmelt. Mina ei ole seda ära unustanud, Leena-, ütles Diepold