Sakala Wiliandis, 15. Novembrikuu pgewal 1889. UI. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimmdaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Eesti Aleksandri kooli edeSpidine eestseisus 11. Omalt maalt. Wiliandis: Purju- ehk aurulaewad. Tar« tust: Koolidest. Tallinnast: Talumaade müümine Eestimaal; hukkaläinud  laewad maailmas. Wiru maakonnast: Wiina joomine ja kõrtsid. Riiast: Tulekahjud; naisterahwas arst; talumaade müümine Liiwimaal. Peeterburgist: Õnnetus; raha-adi näljastele; rewideerimiied;  akstraha; muusika suurkool; kindralite hulk; kindral-kubernäride m»vk; Wene söalaewad wäljasmaal; hobuste müümine; patronite hulk; Türgi pealikud; piibli raamatute lamamise selts. Soomemaalt: Kirjavostid;  hobuse kättemaksmine. Moskwast: Studentide palwe täidetud; inimeste arm maailmas. Odessast: Tütarlaste müümine; margad. Smolenskist: Lendaw kööginaine. Irkutskist: Ajalehe elulugu. Wõeralt maalt. Berliinist: Naljakas juhtumine. Erserumist: Armeenia rahwaS. Ameerikast: Ime-elajas; kutd-küla. Kuulutused. Lisaleht. Neiule. Isamaa ja armukese eest. XI.  Kirjandus.  Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja tilgad. Kirja wastused. Eesti Aleksandri kooli edaspidine eestseisus (kuratoorium). 11. Täna paneme oma lugejatele selle põhjuskirja ette, mis Eesti Aleksandri kooli pääkomitee poolt wasta on wõetud. See pshjuskiri edespidisest Aleksandri kooli eestseisusest (kuratooriumist) on nõnda: §l. Eesti Aleksandri kooli kuratoorium on kokku seatud kümnest Eestirahwa täie usalduse wäärt liikmest. Need saamad esiotsa Aleksandri kooli asutajate, see on, päüja  abikomitee liikmete läbi walitud. Tähendus: a. et igal Pääkomitee liikmel üks heal ja igal tegewal abikomitee liikmel üks heal on. d. walimisele tulewad abikomitee Presitendid, ehk kui neil wõimalik ei ole, üks töine abikomitee wolinik. ä. kirjalikult sisse saadetud healesi ei moeta mitte wastu. §2. Et Eesti Aleksandri kool enamiste kõige Eestirahwa  waraga asutatud ja mälestaw kõige rahwa kohta on, siis saamad ka iga seisuse seest liikmed kuratooriumi sisse walitud ja nimelt: kaks mõisaomaniku, kaks kirikuõpetajat, kaks rahwa koolmeistrit, kaks linna kodaniku ja kaks taluperemeest,  kes päriskoha omanikud on. § 3. Kuratoorium ise waliteb oma liikmete hulgast presitendi ja ühe presitendi abi. Tähendus: Kõik need kuratooriumi liikmed saamad määramata  aja peale walitud ja jääwad nii kaua ametisse,  kui nad omi asju õigel kombel toimetumad ja nende aeg ja jõud seda neile lubab. On aga üks ehk töine liige kuratooriumile kasuta, siis saab ta kuratooriumi healte enamusega lahti ja kuratoorium malib tema asemele asutajate maimus ühe töise sellesama liikme healte enamusega. Z 4. Kuratooriumi kooskäimine ja nõuupidamine, millest ka kooli direktor nõuuandwa healega osa wõtab, sünnib  nii sagedaste, kui asi seda nõuab, kõige wähem aga ükskord  aastas ja saab presitendi poolt, ehk kui presitendil enesel  wõimalik ei ole, tema abi poolt kokku kutsutud ja juhitud,  kelle kohus aga on, kokkutulemise kohta ja aega aegsaSte  iga liikmele teada anda. Niisama ka läbiräägitawaid asju annab president aegsaste teada. H 5. Igal kuratooriumi liikmel on õigus, kirjalikul teel oma soowimisi nõuupidamiseks ette panna, ja presitendi käest kuratooriumi kokkukutsumist pärida. § K. Iga (kuratooriumi) nõuupidamise otsus jääb kindlaks, kui kõige wähem kuus liiget, kelle seas aga ka president  ehk tema abi peawad olema, koos on. Hädalises asjas, mis rutulist toimetamist pärib, wõib ka kuratooriumi liikmete otsust kirjalikul teel teha. § 7. Kuratooriumi nõuupidamise otsused tehakse healte enamuse läbi. Ühe-paljuse healte juures teeb president ehk selle äraolles tema abi otsust. § 8. Kõik nõuud, mis kuratoorium peab, ehk otsused, mis ta teeb, peawad protokolli kirjutatud saama; niisama presitendi ehk muu üksiku kuratooriumi liikme tahtmised ja ettepanemised. See protokoll peab kõigist koosolewaist liikmetest  alla kirjutatud saama. Tähendus: Iga otsus, mis tehti ja mis uut suuremat raha kulu nõuab, kui § 14 lubab, ei wõi mitte kohe sellkorral täidetud saada, maid peab kuratooriumi  järgmise kokkutulemiseni täitmata jääma, kui üks kuratooriumi liige seda soomib. §9. Üksi president wõib ametlikka tallitust kuratooriumi  ja kooli direktori ehk kooli konwerentsi wahel toimetada.  Töine lugu on kassa kuraatoriga maata H 13. § 10. Ametlik toimetus kuratooriumi ja kooli konwerentsi  ehk üksiku kooli õpetajate wahel sünnib jälle ükspäinis  kooli direktori läbi. § 11. Kuratooriumi enese hooleks jääb, oma toimetusi  ja töösi isekeskes oma liikmete seas jagada. Üht liiget oma seast aga peab kuratoorium matima, kes kõiki tallitust ökonoomia ja raha asjus toimetab ja seda nimetatakse kassa kuraatoriks. Z 12. Kuratooriumi iseäralikud õigused ja kohused  on: а. kooli eest hoolt kanda seestpidistes ja mäljaspidistes  asjades ja tema eest seista. d. Direktori ja kooli õpetajaid ja kooli arsti walida ja neid lahti lasta seda mööda, kuida riigi walitsuse poolt kinnitatud põhjuskiri Eesti Aleksandri kooli kohta seda määrab ja käsib. ä. Direktori, kooli õpetajate ja muu kooli kallal tegema ametnikude palkasi määrata nii kaugelt, kui see mitte kassa kuraatori ja kooli direktori toimetada ei ole antud; nõndasama maja korraspidamise, parandamise  ehk muu ehituste kulust määrata. б. Direktorit ja kooli õpetajaid, kooli ajal koolist ära lubada, kui see pikema aja peale kestab kui kaheks nädalaks. Z. Kooli söögi raha kõrgust määrata ja muuta, direktori  toimetusi ära rajada, kooli walitsust tema kohuste täitmisele juhatada. k. Kooli raamatuid, mis koolis pruukida tulewad, direktori  ja kooli konwerentsi ettepanemise peale heaks kiita ja Tartu õpetus-konna kuraatorile kinnitamiseks  ette panna. j. Kooli tööd ja seisust läbi katsuda, et kooli olekust, tulust ja wiljast teadust saaks. Rewideerijal enesel  aga ei ole iial luba oma pää järele muutmist ega parandamist ette wõtta. Üksi kuratooriumil on wõimus rewideerimise protokolli järele puudust ehk wigu ette panna ja nende parandamist nõuda. Niisugust rewideerimist peab kuratoorium kõige wähem iga kolme aasta järele käsile wõtma. k. Kuratoorium walwab kõige kooli liikuma ja liikumata  wara üle ja wastab selle eest. I. Kuratooriumi otsuse tegemise all seisawad kõik direktori  kaebdused, nii hästi kassa kuraatori kui kooli õpetajate, laste manemate ehk wöörmündrite üle, niisama ka kooli õpetajate, kooli laste ja nende manemate kaebtused direktori üle. §l3. Kassa kuraator juhib ja toimetab kõik kooli ökonoomia ja raha asjad ja kulud kuratooriumi seadmiste  ja otsuste järele. Tema hooleks on iseäranis antud: a. waadata ja hoolt kanda, et kõik kooli sissetulekud ja wäljaminekud korra pärast ja õiete ülesse on pandud. d. Iga poole aasta järele ehk üleüldse nii sagedaste, kui tarwis, kassat rewideerida. ä. Koolimaja ja hoonete eest hoolt kanda, et need korraliku  oleku sees on, ja et kõik rahad, mis kuratooriumi  poolt kooli ülespidamiseks lubatud on, õigel wiisil pruugitud saamad. e. Hoolt kanda, et kooli õpetajad ehk muud ametnikud, kes kooli teenistuses seiswad, omad palgad, mis kuratooriumist on seatud, õiete kätte saamad. Z. Teenrite palka, mis direktor kooli teenistuseks arwab  tarwis olewat, äramäärata. k. Iga aasta kooli-kulude armu (Budget) kokku seada ja kuratooriumile läbikatsumiseks ja kinnitamiseks ette seada. § 14. Kassa kuraator tohib hädalistes asja toimetustes  presitendi lubaga künni kahe saja rublani kooli tarwis  raha wälja anda. § 15. Kuratooriumi kohus on, iga aasta kooli wäljamineku  ja sissetuleku üle awaliku aru anda, kas ühes isekirjas  ehk ajalehtedes ja wastutab selle eest, et põhjuskirjad täidetud saamad. Neid põhjuskirju mõib edespidi aja nõudmistel  üksnes siis muuta, kui kõik kuratooriumi liikmed seda ühes nõuus soowiwad. Neid muudatusi tuleb siis riigiwalitsusele  ette panna. See on see pääkomiteest ette pandud põhjuskiri, mille järele Eesti Aleksandri kooli eestseisus ehk kuratoorium  edespidi ära pidada seatud olema. Tema ei ole weel mitte jäädawalt kindel, sest otsuseks on ka tehtud, et teda abikomiteede koosolekul Januari kuus neile abikomiteedele läbirääkimiseks, nagu ka muutmiseks  ja kinnitamiseks ette pannakse. Tulewas numris saame omalt poolt tähendama, mis meie selle Põhjuskirja  juures suureks weaks leiame olewat. Soowida oleks, kui ka muidu abikomiteed seda tähtsat asja läbi räägiksiwad ja omi otsust, mis kokkutulekutel nõuuks wõtstwad, weel ajalehtedes awaldakstwad ja see ast laialisemalt läbirääkimise alla langeks. Kahju, et pääkomitee  mitte warem seda põhjuskirja wälja ei ole saatnud, sest niisuguses asjas, kus terwe rahwas ühes tööd on teinud, peab temal ommeti ka luba olema, omi arwamisi seal awaldada, kis selle töö üle wiimast otsust tehakse. Omalt maalt. Wiliandis. Purju-ehk aurulaewad. Kumb neist nüüd kasulikumat on, selle üle on wiimasel ajal palju rääkimist olnud. Otsust nende küsimiste peale wõime aga üksi siis saada, kui neid maid tähele paneme, kellel suured laewawäed töös on. Neid tähele pannes, leiame aga, et seal, kus okaspuu metsa rohkeste on, kellest laewu ehitatakse, purjulaewad enam kasu toomad.  Norramaal on näituseks hästi palju männa