kinnitamist pole wastmvõtnnd on see jägu mahakuStutada.  miS kautstont summast suurem on. 111. Järgmised kergitused on lubada laenude tagafi maksmise kohta, miS mitmesugustes aegadeS Ükflku inimestele,  kogudustele «või seisustele on saanud antud: 1. Maha jätta i« maha kustutada tulewad need Mete kroonimise pääwani üleSsekaSivanud «võlad riigi renteist  antud laenudest nii kui riigi-domääni-tn ntSteriumist antud kapitaalidest kroonu talupoegadele nii kui «voorimeestele,  keS talu omanikudekS ou saanud wvt teiste seisuste  siSse on aStunud, enne seda kui V. Junil 1809 Kõigekõrgemast kinnitatud rtikSraati heaks arwamine sai wälja autud «voorimeeste (jämtshikude) kohta, kes Moskwa, Nowgorodi, Peeterburt ja Twert kubermangudesse on elama asunud, ja ka pärast S. Juunini 1869, loomade ostmiseks,  majade ja kirikule ehitamiseks, abikassade asutamiseks  ja teiSte orStarbedekS; weel Tshernigowi kubermangude  kasakatele kasakate ülespidamiseks Tshernigowi kubermangu kui Kasakate-lttkmed ehk litkmete-kaudidaatid; endiste Jekateriinoslawi kubermangu, NowomoSkowõki kreisi kolonistidele, kes nüüd päris taluomanikudekS  on saanud aaStal 1825 asutamise tarwiS; Eestlastele aaStadeS 1862—1866 asutamiseks Krimmis; Sibertmaa asujatele elamise tarwis, kui nemad asujate hulgast naest wõtfiwad. 2. Kõik kroonuraha summad, mis aastast 1360 saadik  «väljaantud saiwad kulude äramaksmiseks kui mitmesugused  Slaawlased Tauria kubermangu elama asutastwad ja laenuks antud mitmesuguste otstarvete tarwis, wilja ostmiseks «vaese leikuse järele, miö koloaiSlide seaduste artiklite  290, 293 ja 296 (XII. seaduse raamat, 1 jägu) järele oleks pidanud endiste kolonistide ja praeguste päriStalunikude  kogudustest ära maksetud saama ««eed et pea nimetatud kogudustest mitte taga-aetud saama ja saawad nende kroonu «väljaminekute arwu kirjapandud, «uistagafi maksetud ei saa. 3. Rehnuugidest mahakuStutada tulewad Meie kroonimise  pääwani ÜleSkaSwanud «võlad, miS mitte suuremad ei ole kui «viiskümmend rubla üksikute laenude eest, kõikide Murmamti-asutajalele antud laenudest, keS tõeste selle laenu abil Murmanni randa on elama asutanud. 4. Rehnuugidest mahakuStutada tulemad need summad,  m!S tarwttatud saiwad mõne waeSle inimeste üleSsepidamisekS  ja arstimiseks wõeral maal ja nende Wenemaale  tagafi tulemiseks. 3. Taga-ajamata peawad jääma Meie kroonimise pääwani mitmesuguste kubermangude rüütli soust wõlga jäänud maksud raha laenude eest, mis mitmesuguste rüütli fou tarwiduste heakS endiste riigi-maakonna-maksude sissetulekutest  tehtud saiwad, kui sest saadik kui laenu pärast seadust tehti, juba rohkem kui kümme aaStat on üle läinud. 6. Meie kroonimise pääwani taga-ajamata jäänud intressid, mis mitte õigel termiinil pole saanud makStud laenude eest, mis riigi renteist ja funduS-kapitaalist antud saiwad üksikute inimestele ja kogudustele Kõigekõrgema iseäraliku käsu peale ja sundus-kapitaalide laenu seaduste järele tulewad maha jätta ja rehnuugidest mahakuStutada  need intressid, mis kõige rohkemast kümme aaStat on ülesse kaswauud; laenusaajatele aga, kelle intressid pikemas ajaS on üleSse kaSwanud, saawad kümne aastased intressid maha kustutatud. 7. Nehnnngtdett mahakuStutada tulewad Meie kroonimise  pääwani üleSkaSwanud mõlad, maksmata jäänud maksud  ja kroonu- ja sulatamise-ahjude summad, miS wahest endistele wärkmeistritele ja töömeestele laenuks ja nende palga rehnungi peale on saanud antud, enne kui nemad teenistusest lahti lastud saiwad; taga-ajamata jääwad ka need mõlad, miS märkmeisteid ja töömehed teinud on sell ajal, kui nemad kcoonusulalamise-ahjudeS tööd tegiwad ehk materjali ja tarwiltft tagawara muretsemist oliwad oma peale wötnud, kui wõlg «viiekümnest rublast suurem ei ole; suurema wiimakS nimetatud wõlgade juurest saamad «viiskümmend  rubla mahakuStutatud. 8. Laenudest. miS kroonu fiSkuS Meie kroonimise pääwani ük.ikute inimestele ja seltsidele tulekahju, «veeuputuse  ehk muu häda juures aunud on, nii kui laenudest, miS enne on saanud Dünaburi ja BobruiSki kindluste alewite elanikudele antud, kui nemad omad majad pidiwad teise koha peale ehitama on mahakuskutada maksmata jäänud summad, protseutid ja trahwirahad, kui laenajad Meie kroonimise pääwani intresside ja trahwirahaga ühtlasi  nii palju siSsemakSnud on, et esimene kapitaalt wõlg tasutud on; teistele laenusaajatele saawad löpeud maksude prot endid nii kui ka Meie kroonimise pääwani maksmata jäänud maksud mahakuStutatud, kui nemad 300 rublast kõrgem et ole; kõrgema summade pealt saawad laenusaajatele  300 rubla mahakuStutatud. Kui laenud on saanud pärast Pikema aja peale jäätud, siis saawad aga uue termiiut  maksude maksmata jäänud maksud mahakuStutatud, kui ka esimeses termitntS maksmata jäänud maksud pikema termiini peale jäätud kapttaali juure on saanud arwatud. V. MahakuStutada tulewad ka need Meie kroonimise pääwanl maksmata jäänud maksud laenudest, mis mitmesuguste  aegadeS riigi-hooStekaSwatamise kapitaalidest on slobodate elanikudele, miS Krenowo-, Uue-Aleksandrowski ja DerkulSki hooSte-kaSwatamise asutuSle ligidal oliwad tule kahju fisse jäänud. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Nelipühi teise püha Homiku  l. Meie kalli kodumaa loodus on haljendamas ja õitsemas. Puud ja põssad vn ennast lehtedega ja õilmeiega  katnud, maguS lõhn lehwib soojaS õhkuS. Rukis on torge ja «valmistab ennast õitsemisele; suwiwilja oras katab  maad, heinamaad haljendavad ja pea filma näheS wenib õnnistus aidas, põllul ja heinamaal kõrgemale ja kõrgemale. Praego sajab tasast sooja «vihma, kallab õnnistust,  õnnistuse peale ja metsadest, aidadeft, põesastest ja kõrgest õhust kostawad lindude hoiSkamad hääled, ja meie kalli kirikute tornidest kostawad need kellad, kes meie efiwanematd  palwele, laulule ja jutlusele kutsustwad, keS ka meid kutsuwad ja ka meie lapfi ja lapselapsi kutsuda tahawad. .Waat' Jumal ja loodus on lahke ja hea, Kuid rahwas end kiusab ja rahu ei pea.' Pilwed hakkawad lahkuma ja päikese kiirud hakkawad wärSkendatud lehtede ja õilmete peäl särama. Ka meie tahaksime ennemini wälja lennata, Jumala püha looduse sisse, tahaksime oma häält lindude lauluga üheks hõiskamiseks  köita, ehk tahaksime kiituse laulust kirjutada, oma lugejaid rõõmu teedele talutada. Aga sõgedad kiusamisel),  millega «vihased erakondlased ka sel kallil aeal rahwa südames «võimatumaid lootust ja ootust äratada, sedawiist rõõmust ««eelt nukraks pöörata ja «viha ja «vaenu sütida ja lõõtsutava püüawad, need sunniwad meid, ka sel kallil pääwal «vainule astuma ja pööraseid meelefegamisi tagafi tõrjuma. Erakondlased on juba nii rängast ära jultunud, et nemad  enam ei pelgu, ka Keisri Enese sõnu käänutada ja wääuutada ja nende tähendust teisiti pöörata. .Olewik' ja .Walgus' on nüüd kaS awaliku hääle sunuil wõi kohtute sunnil neid sõnu õigest üles wötnud, mida Keiser wallawanematele ja mõisnikude «vanematele rääkis, aga ka nüüd köida,vad nemad weel oma tühja ja eksitawat  lori nende Kõigekõrgema sõnade külge. Nemad ütlewad  oma esimest sõnumit ühe ekfiliku telegrammi järel annud olema, aga see on täitsa wale ja on pettus,  sest sel aeal. kus need .Olewiku' ja .Walguse' numred kirjutatud saiwad, sel aeal oli .Walitsuse Teadaandja'  juba nende Kõigekõrgema sõnadega wäljaS, ja need oliwad sealt ka juba Wenekeeli ja Saksakeeli lehtede fiSse läinud. Seda .eksitust' on nende lehtede  .Olewiku. ja .Walguse' toimetajad  ise teinud ja on sellega wihawaenu ja mässamise seemet külmata püüdnud.  Seda ütleme meie neile suu sisse; nemad ou walelikud, on rahwa eksitajad. Nemad langemad  nende meeste kilda, keda meie Keiser ja Herra ise .Meie «vaenlasteks' nimetab. Nemad wõiwad  meid nüüd jälle .kohtu alla' anda kui tahawad! Nüüd lisab Mälgus' Keisri sõnade juure: .Need .Keiserlikud sõnad saamad aga ka meie maal wilja kandena  nende waStu, keS weel minewal aastal wabadikufi .päriSkoha omanikude waslu iiles häsfltaftwad ja kelle häs.fitaja  peamees Saksamaale wöi mujale punuma peafis.' See on jälle üks häbemata wale. Need .hässitajad'  oliwad .Sakala' oma kirjaga .Suure Jaani kihelkonnast',  ja .Perno PoStimeeS'. oma kirjaga .Peipst rannast.' Ja kõik need mehed ja lehed oliwad nende .häSsttajate' seltsilased, kes neid meeletumaid tulesütituse kirjast ühel ehk teisel näul kiitstwad. Ja ka need lehed on nende kaaSfüdlased, kes seda meeletumat tembutamist wait olleS salltflwad, ja kes meie kodumaale seda põlluseadust  pärlstwad, miS Weneriigi seespidistes kubermangudes  maksab ja sealist talurahwast waesekS teinud on. Selle pärimisele on aga .Walgus' ise kõige rohkem häsfitanud.'  Need .häSsttajad' on Sakalased ja teised Eba-Eestlased, keS ennast ise .rahwamehed' nimetawad. -- ÜkS .häSsitajate peamees' on küll .punuma' peasnud, aga mitte .Saksamaale' waid palju kaugemale. Teda on Jumala kohtu ette kutsutud. Se peameeõ oli Karl Robert Jakobson! Oma Nr. 42 seeS toob .Walgus' üht kirja: .Mis Baltlased tahawad.' See kirt on teadmata ja tahtmata wälja räägitud tõest ja tahetud häbemata malest  kokku põimitud. See alaline .Baltlaste' sõimamine on juba iseennesest meeletu ja mõistab iseennast hukka. Meie kodumaa on jo see jägu Wene riigist, mida Vallimaaks  nimetakse. Kuida tohib stis keegi meie kodumaa asjuS sõna sekka anda, keS koguni meie kodumaa poeg olla ei tahagi?! WalguS ütleb: .Nemad (Baltlased) ei taha, et meie kodumaa iseolu .piakS põhjani muudetud saama, nemad ei salli Wene .haridust, nemad ei waata hea meelega Greeka kiriku .peale.' Muist üSna tõsi kallis Mulgus' ! M? e .iseolu' on jo Ewangeli-Lutheruse kirik, Eesti keel ja kindlad talukohad. Kas tahawad stis Sakalased meid .põhjani' PskowlaSteks wõi NowgorodlaSteks teha Eestlast ümber keeta ja talutohtasi koguduse maaks .muuta'  ?! .Greeka kiriku' peale, kui ühe Ristirahwa kaaskoguduse peale waatame meie küll hea meelega. Aga nende eksitajate peale «vaatame meie täie põlastusega, keS õnnetumaid hingesi, ilmaliku kasu ettekujustamisega meeletuma malega ühest kogudusest teise «vintsutada ja sedawiist kõigist usust wõerutoda, Nihilistlaste karja kaswatada tahawad. .WalguS' kirjutab weel: .Nad (Baltlased) on jo sagedaste awalikult ütelnud: .Talurahwal kõrgemat haridust waja ei ole.' See on wale! Seda ei ole Baltlased kusagil ega iialgi ütelnud, waid on haridust igapidi tuetanud ja kosutanud.  Aga Sakalaste külaorofessorite arusaamata .teadust',  mis koolijütsidele wahet Jumala ja Jumaluse wahel õpetab, enne kui seesugused .kooliõpetajad' sellest ise aru saanud on, seda ei salli Baltlased mitte. Nemad et salli, et nende armsad kaaskodanikud ja usuwennad .põhjani' poolõpetatud, põikpäiSteks Sakalasteks .muudetud'  saakstwad, waid auusaks, haritud ja usklikuks maarahwaks  jääkstwad ja selle kindla ja puhta pinna peal edenekstwad. Keegi muu olla aga kord ütelnud, et kiriklikku  ehk usuõpetust rahwale waja ei oleks. .Õnsakstegewatest  kombetest' saada rahwale küll! Sedawiist punub  .Walgus' oma Nihilistlaste noota, tahtmata tõest ja tahetud «valest kokku. Küll Eesti parem waim rebib selle nooda Jumala abiga, Keisri kaitsusel katki! Pearaha aSjade kohta kirjutab .WalguS' oma Nr. 41 sees: ..Riigi walitsuse teadustaja' awaldab kõige kõrgemalt .kinnitatud Riigi nõukogu arwamist, mille järele pearaha .talu rahwa pealt maha jäetud saama peab. ÜheS sellega .saab rahaminister palutud üht plaani ettepanna, mille .järele rahwas wabasemalt ühest elukohast teise elu.kohta  asuda «võik S.' See on jälle üks kergemeeliue wöi koguni pahatahtlik walekuulutuS. Meie palume lugejaid .Tallinna Sõbra' Nr. 22 seeS seda Kõigekõrgemalt kinnitatud seadust järel lugeda. Täitsa maha jäätud saab pearaha üksi aga Wenemaa  seespidiste kubermangude talurahwa ühe jäule. MõneS  kubermangus saab pool pearaha maha jäätud, teistes paikades kümnes jägu. Wiimaste keSkis on ka Baltimaa kubermangude talurahwaS, kellel stis ka -- nii palju kui meie sellest seadusest aru saame rohkem maha ei jää, kui kümnes jägu. Mis tahab ometigi .WalguS' seesuguste kuulutustega teha? Ei wist muud ühtigi, kui aga koguduse Meid koguduse wanemate wasta «vihale kihutada.  Koguduse wõi «valla wanemad peawad pearaha sisse koguma ja kõik kogudus peab selle eest wastama; .Walgus' «valetab rahwale ette, et pearaha maha jäätud olla! Wallawanemad pangu tähele, et seesugused .rahwamehed'  neile otsata tüli kaela et saada! Meie arutamiste kohta Aleksandrikooli asjuS, selle lehe Nr. 59 ja Nr. 20 sees, kirju ab .Eesti Postimees' : ..Tallinna Sõber' on «viimasel aeal üsna häbema.taks  läinud. Tema näeb et Eestlastel eneSte seaSnüüd .«võitlemist ja parteiolekut on ja tahab seda aega tarwi.tada,  et Eesti püüdmistele «viimast pauku anda. Õp. .Hurtile paneb ta süüks, et ta enne .sortsilaSte' nõuus .olnud, keS Hurti ennast nüüd tahawad ära uputada; ..Linda' seltsile ütleb ta ette, et mida warem, seda pa.rem  .krah' tuleks; Aleksandrikooli kohta jääb ta oma .wana mõtete juurde, et see kool Baabeli torn olla ja .keelemurde segamini olla praegu käeS; Krimmi mõisast .ütleb ta, et .see ehk wahest Genfis' olla. Kas saad .aru, armaS lugeja? see on saal kus palju nihilistlast .elab! Meie lükkame fiin kohe niisuguse hirmsa teo.tuse  ja kahtlasekStegemise tagasi. Üsna jäle on, missu.gused  jampsimisel) .T. Sõbra' toimetaja pääst mõnikord .«välja tulewad. Siis läheb .T. Sõber' uueSteAlek.fandrtkooli  kallale tagafi ja tõendab tõsise näoga, kuda .realkool Eesti rahwale midagi kasu ei saada ja kuda .see koguni «võimata olla. Aga ei! Ta läheb weel .edafi. Ka kreiskool ei olla mingi wiifl Eesti rahwale .käsuline ja teda ei olla tarwis. Nõnda näitab stis.T> .Sõber' kuda meil õiguS oli. kui ütlesime, et meil ka .neid küllalt on, keS meile kreiskooligi ei soowi. .Sõber' .soowib «neile ükSneS põllumeeste kooli, millest aega mööda kuulge meelitust! täieline põlluakademia wöikS saada! Kuda stis! .Sõbra' nöuu! SiiS peame .aga täitsa kindlaks jääma realkooli juurde. Meil on .tulewal aeal mehi tarwis, kes maa kõrgematesse ameti.teõse  kölbawad. Sääl ei aita fliS .Sõbra' sõimamine .ega Baabeli torniks tegemine Midagi.' Hiljuti kirjutas .Eesti Postimehe' toimetaja, et tema omas poistkesepõlweS ka põllutööd teinud olla, ja et tema sellest ennast mitte ei häbeneda. Küll tema siis omal