arwata on, koolmeister omas waknses ainult kõlbuliSte  elukombete üle niisugust salapolitsei ametit peaks pidama, siis on see meie arwates ometi koolmeistri päris töökaimast «väljaspool. (Olm.) Lätimaalt. Riiuna jõge tahetakse laewadele Witebskist saadik käidama ks teha. EdeSpidi loodetakse  sellwiisil Mustamerd Läänemerega weeteel ühendada. (Oliv.) Riiast. Kaebtufed, mis Riia linna molinikkude '.valimise pärast sisse antud nimelt Lätlaste poolest, ou liuuaasjade kohtu poolest tagasi  lükatud ja nüüdsed linna «volinikud õigeks tunnistatud. Riiast. ..Nishki Westnik" teatab, et Tartu koolikonna walitsus Riiga saawat «viidama. Kuraator  saada Karsti Riiga clcma minema. Tallinnamaa Wiru Rannas on mõned manad kombed ikka meel «valitsemas. Surnuid walwatakse, pikki pulmi peetakse. Wana rumalusele kipub uusi weel lisaks tulema ja nimelt seda, et pulmalised  kiriku minnes lehma kõhu taie roosist rinda panemad. Tallinna wangimajas ou 11 mangi Grecka oige usku läinud. Tallinnas ajas «voorimees ühe 73 aasia wauaduse naestcrahiva hobuse alla, kus wauaicsel jalaluu katki läks. (Olw.) Harju maakonnast. Wallaki r j u t a - jaks pakkuda end bnron Fersen Wene keele tar:vis  ilma palgata oma «vallas Kedepös. Rnrws Krähuholmi wabrikus kukkus Änstaw Kastkowi kahe aastane poeg, Zg. mkp., kewa wee manni, niida ema põranda pesemiseks tuppa oli toonud, põletas ennast nõnda rängasti ära, et wee! Mammal päewal suri. (Olw.) Wenemaalt. Kostroma k-ibcrm. Kimschcma kreisis on uue kirikukella Lks panemise juures hirmus õnnetus sündinud. Kell kukkunud toririst maha ja löönud 4 inimest surnuks. (Olw.) Peterburist. Keiserlikud Maj e S - i ectid ühes Auujärjcpärija- ja teiste Oma kõrgete Lastega »» Krimmi saarde sõitnud. Wene ajalehed saadawao seda sõitu õnnesoowidega ja loodmvad tcuiast õigusega tähtjust ja kasu ifeärancS  Wene riigi laewastikule Mustal merel. Uhes Majesteetidega sõidamad ministrid Woronzvw- TwZkou', PoSsjet ja mitu muud kõrget auukandjat. -l l ' crlik ukaas walitsewa senatile Märtsil 168 S on sõnasõnalt nii: Nimelise .ckamr lZbr 27. Jan. 1757, s. Äprillil 1798, 7. Jau. 1810 »ii km ka armukirjas 8. Sept. Isvst 'aurad Jumalas rirgawa Keisri Pauli I. a st.lestamam 1. realest ustust-, Äuura-. Eesti ja Kuremare rüöuikondada.e iuuvesckS omanduseks ja määramata aja peale tarwituseks, nimelt Laudrarhidc ja muude rüLtlikonna ülespidamiseks ja üleüldle ietstslikuks pruukimiseks antud krsonu ".stststrd lstrlkast.. W.m.urrangell, Planhof, Luben'  ei. Lrreststu. Waijenoss, Grandsen, All-Saahten, st uemcierSl est Wi'st'.'lm--berg, Jrmlau. Dorotheastos,  Tegalen, Ädaustzof, Petersthal. Kuimclia, st labata. Kaiu, Suurmõisa, Uuelõwe, Estme, SaeremõiS. «Nendest mõisatest on esimestd S uiimi maal, järgimast cd ist Amm» maal. siis järgmised  s Eesti maal ja 4 wiimast Saare maal rNne estearre . Selle peale iraadates, et IV. Märtsil 16KS kõige Kõrgemat: kinnitatud reeglites kroonu mõistete  mälestus ja põllu asjade korranduses kroonu maldad es el mraee lalupaegove kohta nende reeglite  maksmaks ranenümc ka nende iicäratit.: lin.giuüsre  all istisma kroonu waldadcs, roäza tarwlliststs ae: armaiuv zmgur ts nendeski watdabes, niiskÄes ststmsts. talupoegade käes tarwitatcwalt slematc maadega.  lil: inimestel: ehk almus:.te eam.a aastale raale rist ka Määramata aja põälc larmwsteks am.tud am. oleme Zkeie praegu beaks runuud olemct:  Rillgllruõisatemimstrile kästidü, uõuupidamist  uttiöe reeglite matsmaks var.cmüeks. mis IV. Märtsi! 18 6S kõige Kõrgemalt kinniiari talupoe- gade heaks nimetatud Liimi-, Kuura-, Eesti- ja s Saare maal rüüititclc laenatud antud mõisate j kohta ette wvtla ja riigi nõukogule sisse anda. I Et Meie aga näeme, et mõningates mõisadcs rüütiikond juba lalnmaadekruntisi ära müüma on > hakkanud, siis käsime Meie Kõigearmuliknmalt j seda müümist kiini korda aetud läbimaatamiseni s ja nimetatud nõupidamiste kinnitamiseni seisma ! Ma. Walitscw senat saab selle ukasi täitmiseks > hoolt kandma. Alguskirjalc on Keiserlik Majesteet Kõrgest Oma Enese s Aleksander. I Gatshinas, 3. Mär,sil 18Sg. i „Walitsuse teadaandja" teatab 25. Det- ! sembril minema aaSta kõige kõrgenialt kinnitatud ' riigi nõukogu ettepanekust, et tnlewal kolmel i aastal igas aastas Iva,ooo rubla riigiivarandu- s sest Balti kubermaugndessc ehitaivate Greeka õige usu kirikute ja kootide tarwis määratud on. Zsltaft, 24. Märtsil. Kciscrlikude Majesteetide  scic jõuudmiscl laskis üks laem „Gedüchtnist Mercurs" suurtükki. Majesteedid astnsimad maale. Siin wõeti neid anu ,vahist, lipu ja muusikaga masw. Tee peale, kust mööda Majesteetid läksiwad,  oli kannikesi riputatud. Jalta ümberkaudsete  kohtade neiud köitvad Keisri prouale lõpmata palju lillede kimpusi. Siit laksuvad Keiserlikud Majesteedid tõllaga LiwaadiaSse, kus nende mastu .võtmiseks üks auuwaht oli üles seatud. Jalta oli kõige ilusamalt kauniStud. Ohtu põlefiwad anu tuled. 25. Märtsil. Keiserlikud Majesteedid jõuudsimad pühapüem peale lõunat õnnelikult Limaadiassc,  Esmaspäewal puhus Jalta lahes kauge  tuul, mis Majesteetide kraami miimist maale raskendas. Laem „Gedächtnist MercurS", aurulaew  „Zabiaka" ja üks kolinas auru laem jäiwad Jalta sadamasse. Odessa lähedal olla Donetfi kiwisõe kaewandnses  hiljuti elamut hõbedat laduine wiisi leitud, (Olw.) Millest kõnelewad teised ajalehed? Posti mc : s (nr.9) kõneleb ..natuke „Linda" seltsist." „Linda„ olla oma eesmärgist kõrwale läinud sellega, et ta paar maja ja kaupa ostnud; suure kiivi aida ehitanud ja wiimasel ajal Soome maal maad ja metsa ostnud. Niisuguse sahkerdamisega olla raha kassast ära kulunud, aga Linda laewadc hulka mitte karma '.väärt rohkcndamid. Nüüdne Linda seltsi direktor  olla küll tubli tishlar, kes mööblid ja puutööd  mõista teha aga suurt kaupmchist «samust ei olla tal '.niite. P ostimees soowib et „Linda" direktor tubli ja olliiv kõrz.malt haritud kaupmees oleks, kes hästi s-!..r' ,a.'?a ajamist ja terwr maailma kaubalist  l . . on tundma õppinud ja neid abinõusid a..ao .eiba, mille tõbi wõimM on seltsi laemade prahti saada. Ta paneb ka Läti Auftra seltsi .Lindale" eeskujuks. EeSti Postimees kõneleb »r. 8 sees ikka rveel ..Kohused ja seadused" ja kannab selle MMrja all tublit ja tuumakat silmaringi laiendajat  matcrjaali Eesti kirjandusse. Virulane kõneleb (nr. 9) ..Põllutöö paremale järjele scadmisest." Meie Eestlased peawad ajauõudmist tähele panema, ja seda mõõda  ka põll:- haridust juhtima. Meil oa küll ro iitika wäljal tublid tSötegijad,aga põä". .'.'õudust jäelaksi kõouoale, kunas nui: raluras ameiogi Turcmasi  omst -.no rõlluharimiscsi roidab. Põllu pidamise jnureZ on sita tähe.e naima. ei völlu uut. mi... 00., oa ü.e .i ooõ.oa, lud oagasi ooolaksi,  mille läbi põld panteoni jääb. siõ a l a o. ' e S nn. "u õõu.leõ !si. oäoilu ei Eesti m.ocSm kui meeste raiuvas kasi- sa msiiirilöö  väale o'am on ja osawumaks vn saanud, kub nad endisel ajal on olnud. Üksnes rÄscpad tunne oma töö kunsti õiete, mille läbi nad mõned riided ära rikkamad. Ta joomib et meie rahwas meistri töös nii osamaks saaks et wõcralt maalt enam meistrid siia tarwis ei oleks; sest wõeramaa  meistrid on meie meestele kahjuks. Sakala seletab, et raamatu kogud kauplemisele kahjulikud on, aga nende kasu olla siisgi suurem, sest et inimesed rohkesti raamatuid lugeda saa- Meelejahutaja nuriseb sellepärast, et uues Testamentis, mis nüüd uue kirjawiisi pääl trükitakse ea asemel ää pruugitamakswõetakse.  Eesti kiriku keel olla siia ajani puudulik olnud, aga nüüd äa läbi saada see meel puudulikumaks.  Meie omalt poolt tähendame, et kui sääl sõnade „hea ja pea" asemel „hän" ja „pää" saab pruugitud, siis sellel nurisemisel ka põhjust on, aga sõnad hääl sääl, pääl" ei ole meie rähmale  mitte wõerad. Wirulasc küsimise pääle, kuidas P. seda seda tõeks mõida teha, et Dr. Weskei seltside juhatamise  annet ei ole, wastab Postimees: Woat nõnda: Dr. Weske juhatas kord näitemängu, mille sissetulnud puhas kasu kaduma läks; hakja  osamõtmine jäi seisma; tegi näitemüüki rinnakuju  heaks, aga raha ei pannud rinnakuju lugu läks pahasti: hakkas Kirj. Seltsi juhatama, aga selts jäi 12—6 korda mähemaks. Oleks Dr. Weske uäitemängist puhast 300 rublani korjanud, Al.-kooli kapitali kahekordseks teinud 400 rubla eest Jakobsoni rinna kuju näitemüügist  ostnud, „Linda" seltst waramõnisajatuhaude,  kaswatanud Kirj. seltsi 2000 liikme pääle tõstnud, siis oleks tal kõigeks annet olnud." „Wiljast peate neid tundma." (Olw.) Möndasugust. Ruttu ju Palju. Tallinnas on möödaläinud talwel 7 wersta üle lahe Wiimse randa 15. minudiga  jalgraudega jookstud. (RZt. Pl.) Peetcrburis on möödaläinud talwel Krestowski saarelt .Kroonlinna 30 wersta jäelaewaga, kuidas tuul olnud, 7 minudiga purjutatud. Saaremaal on paastukuu algusel s. a. kuskil sündimise päewal 4 meest pool osa neist tähtsast  seisusest 24. tundi söömata ja magamata kaarti mänginud ja sääl juures 19 toopi õlut ja neli toopi piiritust ärajoonud. Matt. 5,16 —19. Jaani kihelkonnast läinud, mõni hea aasta tagati, T. A. nelipühi laupa homiku, kus päike juba tõusnud olnud Kurcsaarest, (mis säält 42 wersta kaugel on) uut mütsi tooma ja tulnud, õhtul tagasi, kus päike wcel ülewel olnud. Jala käies 84 wersta päewaS. (G. A. N.) Zvobsud loomad. Mõni hea aasta tagasi  leidis üks Saaremaal J. kihelkonna talumees oma kolm suurt siga õue pääl kõik surnud olcwat. Kahetsedes ja kahjuga lohistav ta sead tapu aeda, et neid sääl maha matta. Teisel homikul läheb peremees sigu matma, aga leiab neid kõik longumast; sead oiiwad köögist üpe wanni täie õlui ära rüüpanud, mille läbi neile see eba surm on tulnud. Lõuna iZLer-emaal leidis üks perenacne, et tema karikvnd hanesid surnud oli. Percnacsel oli chmcSiest tahju: lasi neid oma köögi tüdruku puhtaks katkuda ja aja taha missata. Teisel homirul  kõndiwad alasti haned õue pääl; nad oiiwad  wiina marju wönud ja selle läbi marju surma saanud. > Australias on üks moori mees oma hobuse I õpetanud õlut jooma. Keegi nalja-hammas on aga kord sellele hobuse niipalju õlut annud, et j ta üsna jecmawis kaarud; pärast icda judiumift ! pole hobu mitte enam õlut joonud.