Liigwalla waldas on öösel wasta Jürikuu 6. pääwa Juhan Pitlbergi ait lahti lõhutud ja sealt 50 rubla 25 kopika eest mitmesuguseid a? ju warastatud. Kuru mõisaS Ambla kihelkondas warastati öösel wasta Jürikuu 21. pääwa lukulõhkttmise abiga 34 rubla 40 kopika eest Mari U. riideid. Undekülas on nuhtlus seisnud sisselõhkuja ja hobus e waras Juhan U, sealise Tallitaja peale lasknud; kuut on õnneks mööda läinud. Hiljuti walilud uus Tallitaja on teda rohkem tähele panema  hakkanud, see on teda tülitanud ja tema on tülitajat körwale saata tahtnud. Kurjategija, kes mitme asja pärast  ülekuulamise all seisab, on esiteks ära peasnud. Baltiskist, Lehekuu 8 pääwal. Selle kuu 5. pääwal wõtstwad pääsukesed siin jäädawat paika ja sellest pääwast saadik wöime snwe walitsuse hakatust arwata. Nurmed hakkawad haljendama ja pungad puhkema. Suwilinnud ou nüüd kõik wäljaS, Aurutaew „Czar" sõitis wiimasel nädalil wälja ja sellega on suure laewade sõidud meie sadamas selleks korraks lõpetatud. Rakwerest. Kohalise ,Teadaandja" sõnumite järel on Lehekuu 2. pääwal peetud sealine Liha wS te - laat sandi ilma pärast wäga lühike olnud. Hobused seisnud palju ostjate läbi kõrges hindas. Kariloomi olnud  wähe laadale toodud ja nende eest päritud nii kõrget hinda, et kaubad enamisi katki jäänud. Margust tulnud rohkest ette. Rakwere majaperemees Sch. on ennast ühes kaemus Piira maa peal ärauputanux Tema ou juba mõnest aeast saadik raskemeeline olnud. Öösel wasta Jürikuu 27- pääwa on Rakwere waldaS taluperemehe Jaan Pohla 11 aastane hall mära wankrega ja riistadega  ära waraStatud. Marga jälgi on Rakwere linnani leitud teda ennast aga seal mitte. Arwatakse, et tema sealt juba edasi läinud oli, enne kui otsijad senna jõudfiwad.  Kahju on 130 rubla suur. Hapsalu Grerka-öigeusu preester Nikolai Põletaje  w on Jürikuu 21. pääwal ära surnud. Tema oli enne kooliõpetaja Riia Wene waimulikkus Seminaris ja Mshki Mesinik" kiidab temast, et Hapsalu ümberkaudu liikumine Greeka-õigeuse poole pea pärast seda alganud, kui tema seal ametisse saanud oli. Waiwarast kirjutatakse Mewikule", et sealised wallawalitsused  omale Wene-keeli pealkirjaga pitserist on muretsema  hakkanud. Eestimaa Kameralhof ei ,võtta mitte enam kirjast wasta, mis Wene-keelist pitseri all ei ole. Sedasama kuuleme ka weel teistest waldadest. Narwast. Jürikuu 26. pääwal on Nurwa Maestelaste-maja"  heaks sealises .Harmouia"-saalis näilemüüki ja loosimist peetud, mis 1541 rubla 24 kopikat puhast sissetulemist andis. Tännga tunnistatakse, et see ettewõte iseäranis Jaani kirikuõpetaja F. G. Tanenb e r g ' i hoolsa osawõtmise ja osawa tailitufe läbi nii rohket wiija kannud on. Selle aasta Jaanikuul saamad 50 aastat täis, kus see Waestelaste-maja oma armastuse- ja helduse  tööd khriftlikkus maimus algas ja mitu sada waest-last on sellest aeast saadik seal kaswatatud ja õigele elu-teele juhatatud.  Tartust. Piltide-näitus, mis mõni nädal Tartus pidalitõbiste hospidali heaks peetud sai, on selle kuu 6. pääwal lõpetatud ja on tähendatud helduse-asntusele rõõmustawat  sissetulemist annud. Pidalitõbiste otsimise asjus  kirjutatakse meile õienduseks, et Dr. Hellat neid õnnetumaid oma enese kuln peal wiis aastat on otsimas käinud, Baltimaa kubermangudes, Soomemaal ja teinepool Peterburgit. Liimimaa Ritterkonna poolt on selle juures wallawalitsustele ainult ette kirjutatud, temale haigete leidmiseks igapidi abiks olla. Pillistwere kihelkondas on öösel waska selle kuu 3. pääwa üks htrmuS rööwmõrtsuka-tegu tehtud. Eistwere mõisaherra Nob e r t vo n zur Mühl e n, kes juba wiis aastat Tartus elab, oli oma mõisa sõitnud, seal uut rentnikku sisse panema ja mõnda korralist sissetulemist wasta wõtma. Tähendatud pääwa homikul leiti teda woodis, üle ja üle merine. Ühelt poolelt oli pealuu, kuida arwatakse kirwe põhjaga, puruks löödud. Wiimase sõnumi järel elas õnnetu meel, ei olnud aga weel nii selgeks  saanud, et midagirääkida mõis. Silmanähtawalt on mõrtsukad,  wana herra peale karganud, kui tema magas. Röõwitud arwatakse umbes 5000 rubla olema. Suurel nädalil on Etistwere maldas kaks waleraha-tegijat  kinni wõetud ja ka kõik nende riistad leitud. Need on üks kingsepp ja ühe wäljateemnud soldati poeg. Arwatakse, et nemad juba terwe aasta seda ametit tallitanud'  tinast 20 ja 15kopikasi hõberahast teinud ja ümberkaudsetes  kõrtsides jooksma pannud on. Riiast ja ümberkaudu toob sealine ,Põllutöö- ja Metsa-Zeitung" kewade üle järgmised sõnumid: Pärast pilka talwet tuliwad talwewilia orased kõigist kartusest hoolimata terwelt lume alt wälja, niisamati ka põllu-hein. Loomad oliwad terwisega üle-talwe elanud, lehmade keskis oli aga enue-aegist poegemist tõbe kombel. Metsalindusi, nimelt jäneseid ja põldpüüst oli paks lumi palju suurmauud.  Kewade on tuuline ja wilu, mis oraseid nii wähe kosutab, et ainult need põllud haljendawad, kus oras sügisel lopsakast kaswanud oli. Suwiwilja tegemine oli wiiwitatud. Künni JüripääwakS muidu juba hulk wilja maha tehtud on. oli sel aastal aga paiguti põlluharimisega  algatud. Kolimised oliwad enne pühade korda saadetud  ja sedawiisi wõis igaüks kohe pärast pühade oma uue koha peal wärske jõuga wiiwinud põllutööle minna. Kuuramaalt. Westniku" sõnumite järel on Künkamaa Maapäaw üht komiteed wolitanud, kohalises paikas palwekirja fisse andma, et Ewa n g.-L ntheruse kiriku seaduslik seisukord Knuramaal seletatud saaks." Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auu - j ärjep ärija föndimise-pääwaks oliwad Ministred, Sunodi Ülem - Prokurör, Keisri peakorteri kommandõr ja palju teist kõrgeid pealikuid Gatschiuasse sõitnud. Kõigist riigist tulewad sõnumid Suurwürst Auujärjepärija sündimise-pääwa  hiilgama pidamise üle. Wene maa kiwitede parandamiseks  on sel aastal 2,199.000 rubla määratud. Moskwast Selle kuu l. pääwa õhtal on Golizõino jaama junreS suur raudtee-õnnetuS juhtunud. Kell 11 aeal oli ükS kaubarong kolme sõidu-wagoniga, kokku 35 wagonit, jaamast wälja sõitnud ja ülespidi minewal  teel oli kahe wagoni mahel ahel katki läinud. Mashin ja 6 wagonit sõitsiwod edast, 29 wagonit weerestwad  kange kiiruga lagast ja sattufiwad Golizõino jaa maS ühe teise kaubarongi peale, mis Moskwast senna jõudnud oli. Taieste lõhutud on 13 wagonit, surmatud 11 inimest, kergemast ehk raskemast wigastatud 42 inimest.  Selle kuu 15. pääwaks saab Seespidiste asjade Minister Graf Tolstoi Moskwasse oodatud, kus tema poeg sel pääwal Kalkowi tütrega laulatatud saab. Põllutöö ja majapidamine. Ajarvitja tabade rammntamine pealt poolt. ? Saksa Põllutöö Zeitnng" kirjutab: Enamist kõik aidniknd rammutawad  aida ainult nenda, et lauda-sõnnikut sisse kaewawad,  mitte aga labasi sõnnikuga ei kata. Enamist kõik aiawiljad aga, mis sõnnikut armastamad, kosnwad, kui sõnnikut labade peale lautalakse, wäga heaste, wahest paremini,  kui sisse kaematud sõnnikuga, nenda salal, porgandid  ja kõiksugused kapsad Need tarmitawad omakS kosumiseks  palju niiskust ja sõnniku kord labade peal hoiab maa niiskuses ja wärskuses. Mina olen ka tähele pannud,  et aiawiljad sedawiisi õrnemaks ja paremaks kaswawad.  Labade peale ei saa sõnnikut mitte sisse kaewatud  sõnniku asemele lautatud, waid lisaks, miS läbi aiawili  paremini kosub. Raske, niiske maa peal ei ole peale lautatud sõnnik mitte hea, wäga hea aga kerge, kuiwa maa peal. Km Kaua Wõib hobune nälga ja jänu kannatada  ? Tehtud katsete järel, nimelt sõea hobuste pärast, wõib üks hobune palju ennemini nälga kui jänu kannatada.  Saab hobune korraliselt tormilist mett juua, stis wõib tema 25 pääwa ilma söömata elada, muidugi oma rammu ja keha kulu peale, aga ainult 5 pääwa ilma joomata. On hobune korraliselt söödetud aga korrata joodetud,  stis langeb tema kõhu wäsimusesse. Kui üks hobune  kolm pääwa ilma meeta jääb, stis on tema jänu nii suur, et 90 liitret (umbes 80 toopi) kolme minuti sees ära juua wõib. Mmm-suuri tikerberi marju kasmatatakse .AuSlria Põllutöö Zeitungi" järel nenda: Ühe suure-marjadega Inglismaa tikerberi põesa marju lastakse pähkla tuuma suuruseks saada, stis mässttakse oksad ükshaawal samlate sisse ja stutakse samlad nenda jämeda willase lõngaga kinni, et niisutatud lõnga otsad maha ripuwad. Siis pannakse üks riist meega põesa alla. kuhu lõnga otsad sisse ulakamad.  Niisutatud lõng kisub mett alt oksa külge ja selle läbi kaswawad marjad wäga suureks. Muidugi on hoolt kanda, et riist ikka korraliselt meega täidetud on. Meie aegne paber. Preusstmaal on järel katsutud, kui kaua see paber kestab, mida nüüd enamist tehakse ja tarwitatakse, ja seal ei ole palju head leitud. Paberit ei tehta nüüd enam suuremalt osalt kaltsudest, maid ihutud  puu purust mis kauemini koos ei seisa, 'ui umbes 50 aastat. Seal on ka käsk antud, et kohtute paberteks  ja dokumentideks, mis kauemini piawad keStama, ainutt  kaltsudest tehtud paberit piab tarwitatud saama. Aga ka raamatutele, nimelt politika aealehtedele on vitkemat  iga soowida, sest nimelt wiimastest uuriwad ja täiel, dawad hiStorikused meel tulewatel põlwedcl aealugu. Meie aeg on ülepea wäga kärtsakas ja mõtleb liiga palju selle peale, et meie päiwistekS tarwitusteks Võimalikult rohkest kõiki tehtud saaks, sellest hoolimata, kas meie töödest  ka tulewatele pölwedele midagi järel jääb. Eestimaa kohtutubadest. Selle aasta Näärikuul seisis Pödrangu walla 22aastane  hingekirjalane Karl Preme t warguse pärast Raekohtu  kriminal-jäutuse ees. Aidnik Hindrik Platfipeal Tatari-uulitsas, vii ühel Leikusekuu pääwa õhtal tuost triiphoonesse läinud ja ukse lukku panemata jätnud. Selle aea sees oli tema uur ketiga ära warastatud. Kahtlus langes kohe tema tuttawa, K. Premenl'i peale, keda tema otsis, aga kodu ei leidnud, kuS temale üteldi, et Premet wakshalli läinud ja ära sõita tahtnud. Seal oli Premet perroni peal ja sai shandarmi abiga warastatud uur tema taskust ära wõetud. Kohtu ees salgas waras oma tegu ja kinnitas, et uur Platfipeal' käes olnud, kui tema kallale tulnud ja teda wargakS tunnistanud. Salgamisest  hoolimata sai Premet kohalist seadust mööda neljaks  kuuks wangi mõistetud. Laudstua-kohtus sai Küünlakuu 12. pääwal suur posti-pettuse protsess lõpetatud, miS läbi mitmed ametnikud posti-teenistusest lahti saanud oliwad, kes seda pettust mitmesuguste wale-ülespanemistega ja muutmistega poSti-raamatutes korda saatnud ehk selle juures abiks olnud oliwad. Kohtu ees seifiwad: Endine postiametnik, wäljaleeninub Unterohwitser Iman Pusõirew,  48 aastat wana; Tallinna kodanik Aleksander  Alen d e r, 22 aastat wana, ja endine Tallinna  Konlrol-kohtu ametnik Pawel Stolfet. Kõige selle pahateu peameeõ, Postmeistri abiline, Hofrath ja Rilter Jwan Schipow, 59 aastat wana, oli waheaeal  ära surnud ja sellepärast ainult tema kaassüüdlased kohtu ette tulnud. Wiinakuu 4. pääwal 1866 oli postmarkide-kassa järSku läbi waadatud ja selles 8,516 rubla puudust leitud, 121,400 7kopikase ja 1800 1 kopikase marki müümise läbi. Schipow tunnistas ennast süüdlaseks  ja lubaS kahju tasuda. Sellest hoolimata, sai tema kohtu alla antud ja selleks üks läbikunlamise-kommission Vice-Kuberuöri juhatusel asutatud. Läbikatsumises leiti, et aruanded, mis igal kuul Konlrolkohtusse antud saamad, aastast 1874 saadik järges muudetud ja rikutud oliwad. Endine rehnnugi-ametnik Pusõirew andis üles, et tema ülem Schipow temale käsku annud aruaaudeid muuta, enne kui need edast saadetud saiwad. Seda oli tema pärast seda teinud, kui Postmeister aruandeid alla kirjutanud  ja laudile pannud oli. Selle eest jätnud Schipow 60 rubla pärimata, mida temal maksa olnud ja anuud temale peale selle 3 rubla kuus. Pusõirew oli aastast 1874 saadik teenistuses ja kui tema silmad aastal 1885 waeseks jäiwad, stis oli tema Alenderit, keS tolli-ametis teenis, neid muutmist tema asemel teha palunud, kes selle eest muud ei saanud, kui mõnikord häid keskhomikuid ja mis nende kõrwaS on. Kahtlust, et siin pettust oli, äratas raamatupidaja Sepp, kes 100 marki oli puuduma  leidnud. Pettuse leidmine tuli Schipow': enese läbi. Kui Sepp temale ütles, et aruanded wist muudetud on ja Kontrol-kohtus järel waadata tahtis, kas Leikusekuu aruanne nöör-raamatutega ühte läheb, siis jõudis Schipow tema ette Kontrolkohtu ametniku Baron MaydelN juure ja pakus, et mitte Sepp kohalist aruandeid oma kätte ei saaks waid tema ise. Pusõirew sai siis kirjakogu-hoidja Stolfol'i juure saadetud ja palus Schipow'i nimel Leikusekuu  aruannet oma kätte. Ilma et tema ühegi paha peale mõtelnud oleks, täitis Stolfot seda palwet ja langes sellepärast ka pahanduse sisse. Kontrolkohtu poolest sai tema küll Riigi-Kontroli lubaga ainult ametist lahti lastud,  siiski aga kinni pandud ja seisis ühe kuu aega ülekuulamise  all. Selle üle kaebas Stolfot ja sai LandStua  kohtu poolest lahti mõistetud. Jwan Pusõirew sai kõigeist õigustest lahti ja ligemale Siberisse, Alender mõnest õigusest lahti ja üheks aaStaks wangitööle mõistetud.  Kahju piab Schipow'i järeljäänud warandusest tasutud  saama, nii kaugelt kui see ulatab. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Berlmist, Lehekuu 8 pääwal. Wiimaste pääwade seeS on Keiser ennast aida kanda lasknud, miimasel öösel oli selle läbi temal aga jälle rohkem köha olnud LäbiStikku  on aga Keisri termis oma kohta sel korral hea. Pariist Lehekuu 7. pääwal. Parlamenti lahutust ja uute saadikute walimist päritakse mitmelt poolelt kangema  rõhuga. Sellega tahetakse põhjusfeaduse lühimaatamist  algata, mis kergest Wabariigi lõpetust tähenda wõib.