Tallinna Sõber 13. KuueS aastakäik. Tallinnas, W. PaaSin-knn Wwal IM. KltAdae aealeht Ctstirahwalt «aal ja liaaadts. Tuleb ükskord nädalis wcklja. «»ls»b «alinua, Li»df-r«'i pörtate triUimaja,: , «nbla, 40 kop. P°ol.aa»ta« 1 rubla 40 kop «aju ehk postiga saadetud: S rubla pool>aaSta« 1 rubla 70 kop. Aaakuwse» maksamad iga rea ehk sesse aseme pealt s Tellimised wSetakfe wa«ta» Aalltuuas: Lt«dssrs'i päriale lrükimajas. ?et«rSurgis - z. F. Seelandl, 0»»?spe--»s 54. Tartus: W. Zust. - Uakweres: L. Wattty. haides: A. Seidelõerg. Kapsalus - H. KollSerg. Lihulas: Is. Mtt«er'i poodis. Mljandis - H. J. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: HH. Lauge.- Maal: kuida iseäranis kuulutalse. WMaja redaktor: W. F. Eichh orn. Slab Baltiskis, kirjad kSiwad Baltiski (Baltischport L»-?!SoM-Iloxr!b.) ««aiSter: Omalt maalt. Tallinnast: „Rishki Westnit 'ja üks lnuletus Lutheruse pühaks. Kiri rahwa ktSkst " meie maakiriku sajust ja tSheudufed selle juure. ..Liuda" asjust. Uued Wene k,r,kud Eestimaal. Untkiila röiiwmörtsukad. Noored isetapjad. Hapsalust; Srausulafed. Keisri kmgitus. Tartust: Suurkooli kohtu otsuS. Wiljandist : Kurjategude kaSwamine. Riiast: Maapäaw. Diina jõe lahti- minemine. Pctcrburgist: Keisri kojast. Senator ManaSseini aruanne. Kalapüüdmise korraldamine. ..Pada soldatite" protsess. Esimesed lõukesed; Neewa jõgi lahti. Pihkwast. Nissanist. Jekaterinosslawist. Gurjewist. WSeralt maalt : Saksamaalt. Anstria-Ugrumaalt. Rootsi-Norramaalt. Prantsusmaalt. Schweizist. Inglismaalt. Itaaliast. Egyptusest. Ameerikast. -- Jutuleht: Pärijad. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. »Rishki Westnik" kinnitab, et Aleksandrikooli tülid erausuliste sigimist ja ümberwõidmist wägewast kosutanud olla, ja kirjutab niinelt: ,Kui see woitlemine weel mõni aeg keStab ja selge rahwuSlik erakond natuke tuetust ja soowitud kaitsemist saab, siis ei ole tarwiS prohwet olla ja wõib ometigi ette ütelda, et umbes kümne, aasta sees pooled Eestlased  Liiwimaal ja EeStimaal Lutheruse usust ära langenud on." Saksakeeli .Peterburgi ZeitungiS" lueme: .Valitsuse Teadaandja" 13. Paastukuu pääwast kuulutab, et Majestät  Keisri-Praua Kõigearmulikumalt nii lahke olnud, Koolide-Minister 3. D. Deljanowi läbi ette pandud Wirkl. Staatsrath Chr. Fr. Waltheri luuletust kaheS keeles ,Dr. Martin Sutheruse neljasaea aaStasetö sündimise pääwakS 10. Talwekuu  pääwal (29. Viinakuu pääwal) 1 883, Kõigearmultsema  wastawõtmlsega auustava ja luuletajale Kõigekõrgemalt  Oma tänu kuulutada lasta." Olgu see tunnistus kõrgest paigast kahtlaSte maimudele  kinnituseks, käesolewal kirjul aeal! Rahwa keskist on meile järgmine kiri saadetud:  ,Meie manad Eestlased oleme üSna mures ja poolelt ehmatanud, kui ümber waatame, kui kirjud aead meil käes on. Nimelt usu wahetamiStest lueme ja kuuleme mitmelt poolelt. MiS peakfiwad selle aSja põhjused olema ja kuS oleks selle maSta ohtu leida? Meil on igast Eestimaa  serwast rahwast tuntud ja seeläbi ka mitmed waimud ja mõtted. Ühe aSja peale tahtsime mõjumate meeste silm! juhatada. Meiegi ei himusta kõiki Üheks nühkida, aga tõega wõime kinnitada, et järgmisel rahwamõttel oma jägu põhjust  on. MiS meie siin oma armsa õpetajatele awaldame, see ei tule mitte ühest kõrkjast meelest, waid ühest Gwangeliumi  armastamast südamest. Kui meie Ewangeliumi kogudust mõjuwalt lahutuse eest kaitseda tahetakse, stis on tarwiö, et meie õpetajad kogudusele paar treppi ülemalt alamale waSta tulewad. Meie EeStirahwaS ei ole koguni mitte nii tuim, et ta armastust ja auustust sõbrufele maSta ei annaks. Sellest on aga mitmel poolel meie kogudustes puudust. Alamast seisusest inimene ei julge mitte ülematele oma sõbrust peale tungida, aga kui kõrgem seisus temale paar sammu auuStateõ wasta tuleb, siis jookseb alama süda kohe armastusest üle. Sellepärast julgeme meie manad Ewangeliumi kiriku liiked, kes meie oma kirikut südame peal kanname ja kaitseda soomlme, oma armsa õpetajatele ülelda: .Tulge meile lahkusega maSta, meie saame seda Leile kahewõrra tulema ja meie auuStuS Teie maSta saab tümnewõrra louSma." Meil on palju inimesi tuttawad, kellel sagedast himu olekS, oma südant õpetaja waSta kergitada, aga ei julge, õpetaja on liiga kõrges; kuida. julgeksin temaga kui enese sugusega jutustada; parem eemal hoida. Saaks aga tarwilised tekitamised ja kirjutamised toimetatud, siiski juba jalad wäsinud seistes, ei muud kui saaks aga tuast wälja, Seesugune waim peab häwitatud, usaldus ja lõbuduS peawad kosutatud saama, fliS kosub ka armaStuS iseenesest koguduse ja õpetaja wahel. Aga, nagu juba ülemal üteldud:  armsad õpetajad, tulge meile waSta l Meie ütleme seda siin üleüldiselt, aga meil on nimelt kogudused teada, kuö seda hädaõte karmis läheb, kuS seda nüüd aga puudub. 3a meie wõime kinnitada, et sellest suurt kasu tuleb ja et see sügawamalt ja tulusamalt koguduste  peale mõjub, kui noomimine kõrgest kohast. Armastus kaswatab armastust, löbuS ja sõbralik olemine  ülemalt poolelt, kisub alamalt wägewast oma poole; auu pakkumine äratab kahewõrrast «mustamist. Kõigest sellest  aga saaks kindlam müür koguduste lagunemise wasta üles ehitatud/ Mitme nimel: Ics. Meie et ole selle kirjale, mis ka kui rahwa hääl rahwa keskist koStab, mis iseenesest tasane ja mõistlik on, mitte ruumi keelata tahtnud. Kostku ta «malikult, muidu immetseb  ta salamahti, nagu tuli prügi all ja leekab mast siis wälja, kui abitegemine juba hiljaks jäänud. Omalt poolelt on meil aga mõnda selle juure tähendada. Esiteks: Kiriklikud tallitused ja ka rahwakoolid on just meie kodumaal odawamad, kui kusagil mujal. Meie maakirikud saamad suuremalt jäult kirikumõisade maadest ja nendest maksudest üles peetud, mis maa ja pinna peale seatud on, miö kedagi ei rõhu. SelleS ärgu eksigu ega eksitagu  keegi: tui talukohtade ja teiste maakohtade peal mitte kiriku maksust ei oleks, siis oleksiwad ostjad nende eest selle mõrra rohkem ostuhinda maksma pidanud ja rentijad  peakflwad selle mõrra rohkem renti maksma. Neist weikeStest maksudest aga, miõ kirikliku tallituste eest meel iseäranis maksa on, neist ei maksa auusal mehel rääkida. Ja ka selles ärgu eksigu ega eksitagu keegi: kirikud ja koolid, miS kroonu wõi riigi kulu peal üleSpeetud saamad, need saamad ikka wiimaseS joones rahwa kul upe a l üleS peetud. Kroonul wõi riigil ei ole muud raha kui seda, mida maksumaksjad maksawad. Puudub kroonul wõi riigil raha tarwiliStekS wäljaandmiseks, siis saab maksust, kas tolli raha, patentide raha, deSsätini raha ehk midagi muud lisatud. Saaksiwad need maksud maha jäätud, mida nüüd kohapidajad oma kohtade maade pealt meie maakiriku ülespidamiseks maksawad/ saaksiwad meie maakirikud  kroonu wõi riigi kulu peal üleSpeetud, siis peakfimad  need kulud ühegi uue maksu ehk ühegi mana maksu lisa nime all rahwa poolest kantud saama. See tähendaks  wiimaseS joones seda : Maa ja pinna koormad saaksiwad  rahwa peale ära jagatud; teiste sõnadega: Maa ja kohtade omanikkudele saaks midagi kingitud ja rahwas peaks seda kingitust maksma. Seda wahet wõiks aga ka weel tulla ja tuleks ka wist, et siis koguduste alaliste! liigetel, see on kohapidajatel, kirikuõpetajate walimise juureS midagi ütelda ei olekS, waid et need kroonu ja riigi poolest nimetatud saaksiwad, nagu see Wene kirikute kohta maksab. Seda kõiki näiwad meie auuStqtud kirjasaatjad ka isegi teadma, meie arwastme aga heaks, seda nende kirja juureS teistele meele tuletada, kes sellest ehk weel aru saanud ei ole. Teiseks: Kirjasaatjad soowiwad ühendlikumat ja lahkemat läbi käimist koguduse liigete ja kirikuõpepetajate  wahel, kui seda nüüd on, ja seda soowime meie ka, kuS sellest weel puudust on, ja meie ei wõi ega taha salata, et neid koytasi õige rohkest olla wõib. Küsima peame meie siin aga ikka/ kas see üksi ja ainu kirikuõpetajate  süü ja nimelt kõige kirikuõpetajate süü on, kaS mitte ka selles aSzaS mitmed kurwad nähtused ja ärritamised  wiimasel aeal takistust teinud, ja kaS seal weel muid takistusi ei ole, mida kirikuõpetajad omast jõust körwale  saata ei suuda. Kõige pealt peame kinnitama, et kirikuõpetajatel mitte waja ei ole, omast kõrgemast paigast alamale rahwa poole aõtuda, waid et nemad ennemini kus seda tarwiS läheb palja kui nemad seda omast jMst teha suudawad, rahwast oma poole ülemale tõstma peawad. Kirikuõpetajad ja rahwas setsawad üksteise kohta, nagu õpetajad õppijate kohta ja peawad siis ka sel mõedul rohkem teadma ja ja kõrgemaks peetud saama. Kus seda mitte ei olnud, kuS ennast kiriklikud juhatajad ka alamates ehk koguni alatumates asjades rahwa sekka segastwad, nagu seda ka nähtud on, seal läkstwad asjad enne ehk pärast ikka hukka. Aga ka seda meie kirjasaatjad ei päri ega soowi. Wõib olla, et mõneS paikas kirikuõpetaja karm ja kare wasta astumine mõne auusa mehe usalvawat julgust kohkutanud on, seal soowime tungiwalt parandust. Aga kas ei ole mõnes paikas ka usaldama julguse asemel, mida igal auusal inimesel igaühe ees, kõige peal! aga oma hingekarjatse eeS olema peab, kas ei ole selle asemel ka wahest  ülemeelist julgust kirikuõpetajate ette kantud? Ärritamisest ei ole selles puudust olnud, ja kuidas räägitakse,  on kaks wäga lahket kirikuõpetajat selles õige kurwi asju näha" saanud. ÜkS nendest olla just selle pärast omast kogudusest lahkunud ja on wiimasel aeal rohkem tagakiusamise ja sõimamise all seisnud, kui keegi teine. Teine ei ole küll ennast omast ametist ära peletada lasknud, aga südamewalu wõib see temale küll teinud ja tema palawat lahkust lahutanud olnud. --- Ja just need ärritamised ja teutlikud kirjad on see, mida meie üheks suureks takistuseks, kirikuõpetajate ja koguduse liigete lahkemas läbikäimises, arwame. Kui näituseks mõned lehed iga suutäit kirikuõpetajate laual teutliku ja ärritawate sõnadega  arutawad, nagu seda mullu ühe mõldre maksetawate fia-kintsude kohta tehti, mida tema koguni mitte ise ei maksagi,  waid kui üht jägu oma weski rendist, kui seda osa mida selle weski peale juba ammu enne teda meie maakixiku  heakS pandi, kas siis mitte nende südames ka lahkus natuke jahtuda ei wõiks, kelle wasta awalikult ärritakse ja keda awalikult teutatakse? Rahwa paremate poegade keskis on wist juba mehi küll, kellega kirikuõpetaja lahkest ümber käia wõib, ilma et temal tarwis läheks ennast palju Aga need rahwa paremad  pojad näidaku ka nähtawamalt, et nemad enam oma hingekarjatsete poole kui nende teutajate poole hoiawad, ja astugu stis usaldawa julgusega ette, ehk leiawad nemad stis ka lahkemat wastawõtmist, kui ise arwawad. Aga weel on üks asi, mis meie kirikuõpetajate ja koguduse  liigete lahket läbikäimist kangemini takistab, kui ükski teine, mida aga kirikuõpetajad omast wäest körwale saata ei wõi, mille kõrwale saatmiseks ennast meie maa eestseisus ja kõik rahwaS ühendama, ja kus tarwis, ka ohwrit andma peaks: Meie maakiriku kihelkonnad on enamist kõik weel liiga suured ja on korraldamata.  Juba umbes kakskümmend aasta eest ütles üks kirikuõpetaja, kes nüüd juba mõned aastad siit ilmast lahkunud on: ei tohi suuremad  olla, kui et iga õpetaja jala igasse peresse minna wõib/ KaS see meie kehwapinnalise  maa kohta mitte liialine pärimine ei ole, seda ei taha meie stin ligemalt järele katsuda. Waatame aga näituseks Karusi ja Haneta kihelkondade peale, kuS meie usutunnistuse kogudus sel aaStal kõige rohkem ahastust näinud on. Kirikud on neli wersta üksteisest eemal. Selle asemel on Hanela kiriku kõrwaS Warbla kirik, 28 wersta, kaugel ja wiimane ots peale 40 wersta, ja tee käib osalt Karust kihelkonnast läbi, kuna jälle Karust  kihelkonna liiked Hanela kirikust mööda minema peawad,  kui oma kirikusse saada tahawad. Kutda wõib siin