ka> w uewaline olema, sest rahwast oli platfforut pult-püsti täis ja kõik oliwad minule tundmata. Wiimaks nägin ometigi(Zühe Narvalase nende keSkiS, kelle silmad nutust punased oliwad. Mina astusin ligemale, teretasin ja Wfln>  kust need inimesed tulnud ja kuhu nemad lähevad. Tema näitas käega ühe mehe peale, kelle kõrvas.naene ja kolm last seisivad, viimastest vanem üks umbes 14- aastane see olla tema weud ja minna selle seltsiga Stavropoli maakonda, Kaukaasiasse, elama. Mina tegin juttu ja uiees hakkas nüüd sellest tallist maast pjtkalt ja laialt kõnelema, nagu oleks- tema juba mitu aastat seal elanud. Kõiki õnne-oksi, millest inimene wõib kinni karata, ei taha mina siin nimetada; olgu aga mõni, elu tarvilikumatest  tarwitustest: Esiteks' maksa seal leiva nael pool kopikat; wõi nael neli kuuni wiis kopikat. Sia-ltha olla küll kallis, maksa 30 kuuni 35 kopikat nael, aga lambaid ei hoolida osta, neid wöta aga kolm neli tükki kinni, tapa ja söö; nende järel ei pärida keegi, neid olla seal küll. Ka haned, pardid, kalkunid, tuwid, kuked, kanad, koerad, kassid (wist siis ka hiired ja rotid?) elada seal päratumates karjades. Ühel aastal kaswada seal kahed kartuhwlid, kapstad ja kaalid. Nende clu-paik saada ühe suure jõe ääres olema. Seal kaswada lopsakad tammemetsad.  kõiksuguste kalli õuna-, marja- ja pähkla-puudega segatud. Loodus olla seda paika nagu Paradiisiks ehitanud;  muid kui ela mees, söö, joo ja unusta Eestimaad. Mina juhtusin paar sõna Rarwa rändajatest rääkima, keS mullst senna Paradiisi läksiwad, sealt tagasi tuliwad, kaasa toodud haigusest kalmu künka alla heidetud saiwad ehk ka weel põdemas on; kes seda ei usu, see tulgu ja küsigu nende eneSte käest järel. Mees näitas selle peale üsna pahaseks saama, ütles ennast seesugust juttu juba tuhat kord kuuluud olema, aga seda wõida ainult waua memmedele  rääkida, pööras ümber ja läks ära. Wiimaks kuulsin mina, et need 10 wagoni täit oliwad kõik Rakwere ümberkaudu tulnud ja muist weel 23. Jürikuu pääwal Narvast läbi läinud. Kui palju neid olnud, seda ei tea mina ütelda. Muidu on Narwa pool kaunis vaikne elu. Mullised wäljarändajad kautasiwad selle paha haiguse Narwalaste keSkist ära. Siit ei himusta enam keegi rändama hakata. Laupääwal, Jürikuu 20. pääwal nägime meie jälle Jwangorodi poolt kahju-suitsu pilwetrsse tõusma. Sel korral ei olnud kahju mitte linnas, waid linna ligidal, Baroni-majsas (Lilienbach). Seal põles waua luli-wee wabrik, kus kaua aega enam tuli-wett ei walmistalud, waid mis ümber ehitatud ja kiundi meestele elumajaks korraldatud oli. Seal elasiwad üheksa perekonda. Ehk kahju küll pääwa aeal oli. siiski sai wähe aSju peaStetud. Elurahwas on paljaks jäänud; majaperemees ei ole kahju saanud, sest maja oli TulekaSsas kinnitatud." r. I?. Meie loodame, et väljarändamine selle aaSta kohta nüüd möödas on. Üleskirjutajad .herrad" ja ,prauad" ja teised , heategijad" katsugu aga aegsast redusse minna. Umbes Heinakuu lõpul hakkavad wäljarändajad tagafi woolama, siis on nemad wist tigedad, nagu nälginud  kirbud ja lutikad. Imelik on see, et põllumehed, kuida wäljarändajad seda jo enamift on, ennast ühe nii wõõriti söödaga omalt kodumaalt ära meelitada lasewad, nagu seda siin nende juttudest nähakse. Nendele on ette kiidetud, et Kaukaasias kõik põllutöö- ja karjalauda-anded pool muidu ehk koguni täitsa muidu saada olla, ja seda peawad nemad oma kohta heaks ja kasulikuks, kuna just see neid ometigi tagasi peaks peletama. Põllu- ja karjalauda-saagid  on jo ainus asi, mis eest põllumees raha ootab. On need nii odawad, kui wäljarändajatele räägitud,  fiiS ei ole neil jo seal kusagilt raha loota. Ilma rahata saab aga meie aeal ainult ennemuistsetes juttudes läbi, mitte tegemas eluS. Et seal tööriistad, maja-uõuud ja pealegi koit aSjad, mida elu kaunistuseks tarwitakse, seda kallimad on, seda on muidugi teada, sest maa-kauba odawad hinnad ja poe-kauba kallid hinnad woolawad ühest ja sellesammast hallikast wälja: teede puudusest. Kes aga mõtleb, et tema ennemuistsete esi-isade wiisil maaandetest  üksi elada ja oma kodu-elu tarvitusi iseoma käega teha wõib, juba see eksib raskesti sest meie pölwel elawad ainult täitsa harimata inimesed Süda-Aafrika metsades sedawiifi, kui ka need juba enam ilma poekaubata leppida ei taha. Kuida peawad aga põllumehed üheõ korraldatud riikiS omad kroonu-maksud, maa-rendid ja teised maksud ära tasuma, kuida omale laStekaswatajaid ja hingekarjatseid saama, kui nende maa-saagi eest nii viletsat hinda maksetakse,  ehk kui sellel koguni mitte nimetatawat hinda ei ole? Need, keS sedawiisi Kaukaasia maad kiitsiwad, need on jo täitsa rumalad olnud. Kuida meie aga juba enne uStatawama sõnumi järel kirjutanud oleme, ei ole see maa iseenesest mitte nii wiletS. Sellest saab aSja küll, kui asujatel jõudu on, umbes kolm aastat oma kulu peale elada ja kõiksuguste okas-põesastega täis kaswanud maad puhastada ja põlluks harida. Kellel äga nii palju jõudu on, see on jo jõukaS mees, ja meie ei saa aru, miks tema siis seda oma kodumaad ilma asjata maha jätab, kuS tema omale tafakeStt seda jõudu kogus. Kõige rohkem on aga sealisel maal walitsewat külmtõbe karta, mis iseäranis  asujate tülge, hakkab, kes sette maa õhkus sündinud ja selle maa!jõhuga. harjunud ei ole. MInUM walitseb uimelt org-maadel, mis kiist, ilusad wälja näitawad, aga surmavad. Kes tõeste senna jääda tahab ehk senna jääma peab, see võtku. kõrgemal maal aset, kus maapind küll viletsam, selle asemel aga õhk meie maarahva elutingimiste  kohatisem on. ,T. S." toim. Rakverest toob seatine viimasel nädalll  zalle õige rohkest pahategude sõnumid. Teiste kes.kig jutustab fee leht: 1884 läks üks abielu paar Kaarli mõisa teed mööda jalutama. Metsatukkas Schoelischi  malmi-vabriku taga,, astus naesterahwas teelt kõrwale.  Järsku kargas, üks.inimene tema peale ja kaisus tema ehte-asju ära kiskuda. Kisa peale tuli mees appi ja kaabakas andis temale nuaga ühe piste selga, mis teda mõneks aeaks arsti alla saatis. Kurjategija, Reinhold R., sai kiuni wõetud ja istus mõne kuu Tallinnas vangis.  Selle aasta Jürikuul - ilmus N. R. jälle Rakveres ja pea pärast seda oli temal kahe Wenelasega Mustvetest tegemist. Kui need oma koormatega, sandi tee pärast koormate taga käies, ,Palermo" trahteri ja Rakvere linna wahel oliwad, kargaS R. R. põesastikkust nende peale ja päris raha, muidu peaks tema neile „adret laskma". Wenelased  ei tunnud aga nalja, wõtsiwad ,Murando." kinni, kes nii tugew ei olnudki, kui arwata wõis, ja wiisiwad teda Rakwere PolilseiSs?." Hiomaalt. Kuida pealinna lehed kuulutavad, on ühe Greeka - Katholiigi kiriku ehitamiseks ja ülespidamiseks Hiomaal, tarvilist raha lubatud. Pärnu maakonnast kirjutakse meile: ,Öösel, Jürikuu 26. ja 27. pääwa wahel, on Koonga-Pikaru walla peakohtumees  Aado Kõõks omas woodiS ära tapetud, kus tema naesega ja lapsega magas. Ühe kolmekandilise terariistaga  on tema peast läbi, peaaju sisse pistetud. Kahtluse  all seisab pileti soldat Hans Korison, keda nähtud on üht kolmekandilist wiili terawaks ihuma, millega üht auku puurida tahtnud, kuida ütelnud, mis aga nüüd kadunud on. See mees, kes seal ligidal üht weikek poodi pidaS, on kiuni võetud ja ka äratapetud mehe juure wiidud,  aga te i a salgab , kui ka mitmed tähed tema wasta tunnistawad. Wiimasel sügisel põles Pikaru kõrts kõige warandusega ja 27 loomaga maha. Seda kõrtsi ehitakse nüüd jälle üles. Sealt oli Hans Korison laudu Varastanud  ja pidi sellepärast kohtu karistuse alla pandud saama, oli aga pääw enne wiimast kurjategu ennast ära peitnud. Ka mitmeid teisi pahategusi, nimelt Pikaru kõrtsi põletamist,  arwatakse tema peale. Aado Kööks oli üks tugew täis mees ja saab kui auuõ ja õiglane kohtumeeS kiidetud. Naene, kaks last ja üks waua isa on suures kurvastuses leinama jäänud." —du. Riiast. Liiwimaa Ritterkonna komvent on Jürikuu 29. pääwal kokku astunud. Riigas on üks Wala skala-pü  ü d m i s e selts asumas. Seda asja on herra Hermann Goebel mitme kõnega elule äratanud, milles selle peale tähendatud sai, et Jeameres, nimelt Murmaui ranna ääres ja Nowaja Semlja saare ümber, palju walaskalu ja teisi mereloomi on, kelle püüdmisest suurt kasu loota wõib. Jürikuu 20. pääwal tuliwad mitmed  kaupmehed ja rahamehed kokku ja wõtsiwad nõuuks juba sel aastal üht aurulaewa katseks Murmaui rauda saata. Selsamal pääwal juba wõtsiwad mitmed. 1000 rublaga ja 100 rublaga sellest osa ja Bornholdti ja comp. kontoris wõetakse selleks ikka weel osavõtjaid wasta. Kuuramaalt. Kuuramaa uus Wize-Kubernör, Kammerherra  Manjos, on Jürikuu 28. pääwal Miitawisse jõudnud. StaatSrath Mjassojedow on Kuuramaa  Prokuröriks nimetatud. Jürikuu 29. pääwal, enne lõunat kell 11, läks kõue-pilw üle Miilawi linna ja wälk lõi Gymnasiumi torni sisse. Müür on mõnest kohast natuke wäljaspoolt wigastatud, mõned weeweu röörid on wigastatud ja mõned aknad kätki põrutatud. Sütitanud ega suuremat kahju teinud ei ole see külm löök mitte. Jakobstadti Juudi-kogudus on kooliülemate poolt kirja saanud,  kaS nemad mitte selleks omalt poolelt abi anda ei tahaks, et Kroonu kuluga üleSpeetud Juudi-kool üheks Wenekeeliseks Linua - Elementarkooliks ümber muudetud saaks. Juudid on wastuft annud, et neil selleks asja ci olla. Peterburgist. Malitsuse lTeadaandja" kuulutab üht Keiserlikku käekirja, mis läbi Kiudrai-Leitnant Komarow, oma wahwuse ja mõistliku tallituse eest, Afghanistani piirel,  ühe kallikiwidega kaunistatud kuld auumõega saab. Ka Obrift-Leitnant Zakrzewski on ühe kuld auumõega saanud. Senatist olla mõne lehe sõnumi järel üks seaduS wälja  antud, mis järel lahutatud naesed jälle oma isa suguvõsa nime kanda wöiwad, niipea kui nende lahutuS  seaduslikult kinnitatud on. Peterburgi mere-kanal saada j 5. Lehekuu pääwal, KeiSri Majestätide kroonimise-pühal, pidulikult lahti tehtud. -7- Merewäe-Ministeriumi poolest pakutakse 2000 rubla auupalka sellele, kes nöuu leiab, kuida mere põhjas kinni jäänud torpedod kõige varemini wõiksiwad hävitatud ehk laewad nende eest kaitsetud saada. Üks Wene suurtüki-wäe pealik on hiljuti üht uuk lõhkumise-rohtu walmjStauud, mis weel kangem olla, kui dynamiit. Sellega on Jürikuu 28. pääwal proovi tehtud, mis selle suurt wäge wälja näitanud. Senator J. C. von Brewern, endine Kuuramaa  Kuberuör, on Jürikuu 29. pääwal'Peterburgis ära surnud, peale 72 aastat waua. Tema oli lühikese aea ka Eestimaal Laagna mõisa pärisherra. Oma. KetSrit ja isamaad on tema kõige oma einaea truuwiste teeninud. Seespidiste asjade Minister, Gras Tolstoi on Jürikuu 25. pääwast saadik Moskwas. Teel Liwadiak, on tema viletsa tervise pärast ühe pääwa puhkama pidanud.  ArStid arwawad, et tema oma maksa ja neerude haigusest wäga heaste wõib terveks saada. Weue - Jnglis tüli näib tõeste ja täieste Vaikimas  olema. Kuida Londonist kirjutakse, on sealise Ministeriumi  ja Weneriigi Saadiku wahel Wene-Afghanistanl piire üle peaasjas täieline ühendus tehtud, see plaan ka juba Wene valitsuse kinnitusele saadetud, mõne sõuuun järel koguni juba kinnitatud. Lootusrikkad mehed arukamad  juba, et pärast seda pilwet nüüd üsna selge ilm Taga-Aasias, Wene ja Inglismaa wõimuskonna asjus, tulla. Inglismaa valitsus olla ära tunnud, et Jda-Jndia  piiret mitte Wene-Afghanistani piirel kaitseda « ole, waid Jndia-Afghanistani piirel. Senna taheta nuud wägewaid  kindlusi ehitada ja Afghanistanit oma loodusliku saatuse  hooleks jätta. Langeks ehk edaspidi ka Herar Weite wõimuskonna alla, siis ei olla sellest suuremat häda, sest see »Jndia wõti" olla nii äraroostetanud, et Inglased seda ise kõrvale heita tahta. Moskva kaupmehed on Keisrile selle kindla meele eest tänu-adressi saatnud, millega  Inglaste ülemeel Turkestanis tagafi tõrjutud sai. Ka teistest paikadest saada seesugused tänu-adresfid oodatud.  Sealt oodatakse Wene kaubaajamisele suurt tulu, kui kord Taga-Kaspia raudtee walmis on, mille kallal agarast tööd tehakse ja mille tarwis üks uus raudtee-bataljon,  Oberst Andrejewi käsu all, asutatud on. Esiteks olnud nõu seda raudteed Mermist saadik ehitada, nüüd ei leppida aga enam sellega, waid raudtee saada Buhhaarast läbi, Samarkand'! ehitatud, millega kahe aasta kaikus walmis saada loodetakse. Merwist Samarkandi on 500 versta, Samarkandist Tashkenti, Turkestani Kindral kubermangu  pealinna, 300 werSta. Ka wiimaste lmnade wahele  saada raudtee ehitatud ja peale kaubaajamise kasude olla nende teede mõnul wõimalik, lühikese aeaga kuuni 100,000 meest sõeawäge Merwis koguda. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Preussi Maapääwa ja Saksamaa Riigipääwa  seekordne koosolek on wiimase nädali wiimaSte pääwade sees lõpetatud. Riigipääwal on mitmed tähtsad asjad pooleli jäänud, teiste keskiõ ka seadus Saksamaa ja Wenemaa wastaslikuse politika kurjategijate wäljaandmife  üle. Palju kära tegi wiimaste! nõuupidamise-pääwadel  seadus Pühapääwa pühitsemise üle. Katholiigi kiriklaste ja Sozialistlaste poolt sai suure käraga päritud, et ,töörahwa kaitsemiseks" köikeis wabrikutes pühapääwaue töö ära keelatud saaks. Würst Bismarkil oli mõnda selle wasta rääkida. Tema arwas nimelt, et Pühapääwa pühitsemine  üks waimulik asi, üks Jumala käsk on, mida igaüks  oma südametunnistust mööda pidama peab, mitte ilmaliku  seaduse sündmusel. Ka ei wöi mitmed, nimelt khemika wabrikud, ilma suure kahjuta tööd täitsa seisma jätta, sest et segades rikki läheb. WiimakS peakstwad ettepauijad  nöuu leidma, kuida seesuguse töörahwa kahju tasuda  tuleb, sest see kahju teha aastas umbes 70 marka wälja ja seda ei suuta töörahwas kanda. Riigivalitsus karta sellest töörahwa nurinat, ja et just Sozialdemokratlased  seda sund must päriwad, see sigitada kahtlust, et nemad  seda just nurina sigitamiseks ette pannud on, sest töörahwa  nukker meel walitsuse wasta, olla Sozialdemokratlaste  elnõhk. Würst Bismark pärib raha, et kommissionid seatud saada wõikfiwad, keS töörahwa enese mõtteid selle üle uuriksiwad, sest nende esimehed Riigipääwal, ei olla tema arvates töörahwa tahtmise ustatawad tülgid. Ka see asi on pooleli jäänud. Würst Bismark andis Riigipääwale  teada, et Spaania walitsusega lepitus tehtud on, mis järel see sellest eesõigusest taganeb, et Spaaniast fiSseweetud  wili weel kats aastat kergema tolli all seisab. Spaaniast tuuakse küll wähe wilja Saksamaale, aga see lepitus on selle poolest tähtjas, et nüüd ka Austria-Ungru ja Ameerika wili kõrgema tolli alla langeb, sest neil on ühendust mööda seesama õigus, kui Spaanial. See lepitus  on iseäranis Wenemaa kohta tähtjas, sest ilma selleta olekõ ainult Wenemaa wili kõrgema tolli alla langenud ja oleks hiudas alanenud. Seda ei ole nüüd enam nii suurel mõedul karta, kui enne. Komponist Ferdinand Hiller on Jürikuu 28. pääwal Kölnis ära surnud.