ieutliknd kirjad Kuninga waSta müüride külge kMSierdatud. milleS päriti, et see .AnStria Oberst" isamaalt wälja aetud saaks. Kui aga sel aastal Triesti linuaS selle pääwa pidulikku pühitsemist eite walmiStati, mi! 500 aaStal täis saiwad, et linn ja maakond AuStria Keisrikoja walitsnse all setsawad, sits oli tuli Itaalia rahwuSlaste keSkiS lahti. Ja kuida paraku asjad meie päiwil ou, et waimuöluS otsa ega äärt ei tunne, Jumala ega inimeste seadust ei auuSta, waid ennast üksi oma talli ts ema ta himn ja wägiwalla peale tuetab, nenda oli asi ka siin. ÜlewaimnStatud  rahwNlased palkasiwad dyuamiiti kangelast, keS pidul Austria Keisrit surmama pidiwad, nagu Venemaa  unustamata Keiser surmatud sai. Nii korda ei läinud küll nende põrgunõu mitte, aga wisatud dynamiiti kerade läbi, saiwad mitmed inimesed surmatud ja haawatnd. Üks AuStria alam, Wilhelm Oberdank. oli oma wäeteenistusest ära kargannd, Itaaliasse põgenenud, seal suurkooli astunud  ja rahwnSlaslega ehk Jrredentlaslega tttttawakS saanud.  Need oliwad teda nii kaugele eksitanud, et tema selle koleda tallituse juhatamist oma peale wõttiS. Pärast kurjategu põgenes tema küll ära, oli aga nii ettewaatamala,  et Triesti tagasi tuli, kus ära tuntud ja kiuni wõelud  sai. Tema sai hukka mõistetud ja üles poodud. See on Itaalia JrredentlaSte meelt ja mõistust nüüd koguni saSst ajanud. Suurkoolides on koledad mässamised lahti. Ttudentide ühendused auuölawad knrjategijat nagu kõige suuremat kangelast, uimetawad ennast tema ja teiste sarnaste  kurjategijate uime järel, nagu näituseks uks seesugune  ühendus ehk selts ennast .Cercolo Paffanaule-Hödel- Oberdauk" nimetanud ou. Kuida lugejad weel mäletawad, on Passanaule see hukka läinud kokk, kes Itaalia Kuningast  tappa tahtis, kellele tema wilets elu pärast Kuninga poolest kingitud sai. Hödel oli see kölwatu käsitöö sell, keS Saksamaa Keisri elu peale kippus ja hukatud sai. Nende kolme kölwatuma salamõrtsuka nime peawad Itaalia  Studenlid nii auusakS, et nemad oma seltsi nende järel ttimetawad. Ja ka sunrkoolide Professorid on hullajate sekka astunud ja on ülemeelt oma eeskujuga taga kihutanud ja sõda AnStria Keisri, .Oberdauki mõrtsuka" wasta kuulutanud. Politsei poolest on juba kaks Oberdauki kuju ära wõelud, mida auusamma otsa panna taheti, ja hulk möllajaid on kiuni wõelud. Aga seal on nüüd jälle Riigiwalitsuse enese paha südametunnistus selle abi pärast, mida üleliialise rahwuSlikn ja seltsrahwasliku waimn poolt omal aeal tarwitati. See paha südametunnistus keelab, täie wõimuga hullajate ja mässajate wasta üles astumast. Kaks Oberdauki seltsimeest on Itaalias kinni wõetud, kolmas peasts Inglismaale. Austria walitsus päris neid, kui oma alamaid  wälja, aga Itaalia walitsus kardabJrredentlasi ja tahab nüüd nende peale oma kohtute läbi kohut mõista laSta. Et neile ja teiste mässajatele nende kmjateu kohalist kohut mõistetud saakS, seda ei ole õiete loota; karta on aga, et kohtute tahtlus mässamise waimn seeSpidi ja lüli waimn wäljaspoole ikka suuremaks kaswatab, künni walitsus enam oma wastafeid alamaid tallitseda ei suuda ja kära lahti läheb. Nenda seisawad siis ka Itaalia asjad wäga ripakil. Kergest wõib üks tuuleõhk seal sädet puru sisse, okse kui püssirohu hunnikusse ajada. Sealt wõib tuli lahti peasta, millest ükSki ette arwata ci suuda, kui kangele tema wiimaks weniks.  Itaalia walitsus otsib sõbrustust ja ühendust Saksamaaga  ja Auslriaga, aga Jrredeutlased klhutawad wiha ja lausa sõda, ja teistel riikidel ei wöi stiS ka suuremat usaldust selle wõimatuma walitsnse peale olla, kelle kät need waimud kammitsewad, keda walitsus enue omaks abiliseks tarwitaS. Paha waim on paha seltstlane, keS ehk kord küll aitab, pärast aga selle wabadust omale palgaks pärib, kes tema abi tarwitas. (Lõpetus tuleb järgmises numris). Omalt maalt. Tallinnast. Keiua kirikuõpetaja, Pastor F. Luther on Tallinna Nigela kiriku abiõpetajaks kutsutud ja on seda kutsumist waöta wõtuud. /Virulase" toimetaja oli Tallinna Eesti kirikuõpetajate  peale kaeblusi tõstnud, et kaks nendest teda. tema palwetest hoolimata, armulauale wõtuud ei olla. Sellest tahab tema arutada, et tema tähtjas küll ja temal waenlafl  küll oleks, keS tema elu peale kippuda wöistwad. Saksakeeli /Tallinna Zeitung" on >ärel kuulanud ja kuulda saanud, et see jutt täit a iletatud on, ja pärib, et toimetaja neude õpetajate nimest nimetaks. Selle peale waStab nüüd tähendatud lehe toimetaja, et tema seda mitte et teeks. Tema ei tahta /iii aumväärt ameti pidajate nimest awaliku kella külge riputada ja läbi ilma wälja helistada." Meie et saa nii õrnast aga täitsa segatud südametunnistusest koguni mitte aru. .Virulase" toimetaja ei pelgu mitte sugugi, üleüldise kaebamisega ja teritamisega kõige meie maakiriku õpetajate ja selle kiriku enese peale süüd lükata; kui aga päritakse, et tema seda õpetajat nimetaks, keS teda waSta wõtuud ei ole, siis on tema südametunnistus õrnuke?! Seda keerulist wabanhamist  uSkugu, kelle moiStuS kitsas on, ehk kes lausa walet uskuda himustab. .Virulase" toimetaja kinnitab,  et tema siis nime nimetaks, kui seda ametlikult päritud saaks. Rebane! KeS peab seda siis ametlikult, see on kohtu läbi pärima, kui kedagi nimelt nimetatud ei ole, kui kellegil oma enese nimel kaebtnseks asja ei ole?! Kaebtust tõsta wöiks siin üksi meie kodumaa Ewang. Lutt), usutunnistuse kiriku ülem eesseisus. Aga laimaja teab wäga heaste, et see teda ega tema lehte selleks mitte tähtsaks küll ei pea. Meie päiwil ei päri meie Ewang. Lilth. usutunnistuse kirik omale suuremat karistamise meelewalda.  Armulauale wõetakse siis ka ena mi st igaüht, kellel seaduslikud tunnistused on. Kas meie ennast selle kirikliku pehmuse üle rõõmustama, wõi kas seda kahetsetawakS  tuimuseks pidama peame, selle üle ei taha meie fliu otsust teha. Seda aga peame kinnitama, et kui estwanemate  karmimad kiriklikud seadused weel maksaksiwad, et siis küll meie kirikul asja küll oleks, üht meest kogudusest  wälja lükata, kes koolides antud usuõpetuse kohta kirjutab: pKut meie Jumala seadustele ja ennemuistese lapse.kingas  kõndima Juudi rahwa käskudele ja kombetele /lii suurt anu anname, et neid juba eneste kuue aastaste ,lastele hoolega õpetama hakkame ja kuni kuue-seitsme.  teist kümne aastani õpetame, stiS peaks meil ommeti nii .palju arusaamist ja märkamist olema, et praeguse aja ja /seeneste elu ja riigi seadusi oma kaswatmise kohtades .natukenegi auustakstme j. n. e." Meil ei ole ruumi selle põhjatuma meelesegaduse üle rohkemat seletust teha, mida /Virulane" siin oma õnnetumate  lugejate kaela kallab. Seda aga peame tunnistama,  et /Virulane" siin niisama palju nurjatumat ülemeelt  usuõpetuse kohta, kui teaduse puudust ilmaliku seaduse kohta awaldab. See, mida .Virulane" siin .lapsekiugas kõndiwaks Juudi rahwa käskudeks" nimetab, see on üleüldse  kõige uuema aea seaduse kõikumata põhjus. Kellel see peas ja südames on, see oskab ennast kõige selle eest hoida, mis teda .praeguse aja ja iseeueste elu ja riigi seadustega" tülisse ajada wõib. Saaks .Virulase" ja teiste seesuguste türklaste tahtmine täidetud ja meie rallmakoolides  usuõpetuse asemel poolikut ilmalikku seadust õpetatud, siis saakstwad koolipoiste peaajud kihisema aetud, ja meile saakstwad poolkääriuud Rurga-Adwokatide karjad kaswatatud, kellest meil paraku ka nüüd puudust et ole. N akwere st. .Nakwere Teadaaudja" kirjutab: .Mõne pääwa eest siin üks Eesti laeuu-ramatu-kauplus  algatud. Selles on 316 kirja 182 köites. Luba oli selleks juba Heinakuul tulnud. Kõige suuremat abi, 125 rubla andis selle asutusele kaupmees Elram, uenda ka Kariwärawa omanik G. Hagedahl 25 rubla, ja üks Eesti sugust ametnik 5 rubla. Sedawiisi ou üks tähtjas tarwttuS täidetud. Saagu see asutus oma asutajate anuks ja Nakwere Eestlaste kasuks rohket wilja kandma! Jöulu uädalil uägiwad teekäijad ühest weikesest majast, mis Viitna kõrtsi ligidal ou, suitsu tõusma. Nemad  läksiwad kustutama ja majarahwast aitama. Majas elas üks mana abielu paar. Mõlemad leiti kasukate all woodis, surnud ära tapetud. Naese pea oli lõhki löödud, mehele oli kirwega rindu raiutud. Tapetud paaril  on mõni sada rubla raha olnud; wist ou rööw-mõrtsukad  seda raha riisunud ja pärast oma jälgede kustutamiseks  maja põlema pistnud. Suruokehad ou seaduslikult läbi waadatud ja maha maetud. Rööw-mõrtsuka id saab kohtu läbi otsitud. Ba Uiski st. öösel, selle kuu 2. ja 3. pääwa wahel ou Baltiski lahe, wagase külmaga kinni külmetanud. Homikul  tuli weel aurnlaew .Newa" läbi jea sisse; kas teised järele peasewad ja kaS tuul weel lahe lahti lõhub, see on teadmata. Wtljandt maakonnast on meile järgmine kiri tulnud: pTänine on ikka aga paljalt kõrtside kõrgeist rentidest kirjutatud, aga pahaist ja hukka läinud kõrtsmimikutest  mitte; seepärast oleks ehk ka niisuguseid juhtumist  tähele panna. Viljandimaal K. waldas, W. kõrtsis on möödaläinud kuul kõrtsimehe J. P. lubaga ühe Laupääwa  öösel harmonika wäljalooftmine peetud, kus kõrtsimees,  kui see ainus rahu hoidja, ise witmaks kesk öösel kõrtflkäijatega riidu läinud ja üht läbi peksnud. Seda ei ole tema mitte üksi omas kõrtsis teinud, waid mõningad pääwad hiljemini on tema omale wallast noori mehi ja ühe walla kohtumehe kaasa wõtuud ja nendega ühes lähema  naabri kõrtsi läinud, kuS parajuste nekrutid wallawanemaga  ja ühe shandarmiga öökorterit pidades, kamrites magastwad. Sisse astudes kuulutanud tema kõrtsmikule, et midagi kattumist täna ette tulla. Kõrtsmik nõudnud küll asjalikku põhja, aga asjata, künni kutsumata wöeras wiimaks oma riiu tujus, kõrtsmiku wastu keelu öömajaliste  kamri tungis ja nekrutite ja wallawanema paltzeid ja kohtust mööda tallas. Unest äratatud öömajalised oliwad stiS ka temale ja tema fõbradele wiimaks seda aunnd, mida nemad öö ajal otsinud. Afi on nüüd kohtu ülekuulamise  alla antud. Jumal andku aga, et ülekohtused kan- geSte karistatud saakstwad. et nemad seesuguseid tempusi edaspidi tegemata jäkaksiwad. Weel hirmsam tegu sündis 25. Talwekuu pääwa õhtul Karula waldas. Panka soo raudaS. Nimetatud päawal leidnud Tartlased oma waraStud hobuse Viljandi laadalt' keda nemad aga seal, tarmiliku abi puudumise pärast mitte kätte ei saanud, waid Pöltsama poole, margale järele sõitma pidiwad. Umbes kaksteistkümmend wersta Viljandist  saanud nemad ühe kõrist juures järgi, kus aga midgit ei wõinud teha, sest et wargad parawtt minema läinud, kui tagaajajad senna Mdsnvad. Ee nemad aga kord jälil olnud, siis sõitnud kuue mehega ja kolme hobusega Parika jaama poole järele ja saanud neid, kuuni 20 meest, Roo talu kohal tee peal k,/e ja arm anud, et seal paras paik oleks omandust margale käest pärida ja et ka talust kui ehk waja, abi saaks. Lugu ei lennud aga mitte uenda! Kui mehed oma hobust nõudma hallanud, siis kargannd kõik kuuni 20 meest, nende kuue kallale, kes küll hädas külast abi hüüdnud, aga siiski abist ilma jäänud, sest talurahwas  olnud kottu ära, kui aga üks mees ja mõningad  naesed olnud kodu, kes omast majast eemale minna ei julgenud. Mujalt ei olnud abi loota ja need kuus meest saanud siis ka armuta meriseks pekselud. nende kolm hobust ja raha kopikad, mis kellegil kaasas olnud, ära riisutud. Üht meest wõtuud nemad oma ree peale istmeks, kuuni Parika jaama kõrtsi; teised jäänud oma häda sisse hoigama. Parikale jõudes läinud rööwlid kõrtsi ja jätnud elusa istme ree peale. Mees, kes hirmsal kombel ära pekselud ja werme olnud, ei ole ennast seal kellegile näidata  julgenud, waid jooksnud kõrtsi taha metsa, kust teisel  pääwal wälja tulnud ja kõrtsi läinud, kus ka teisi tema sarnalseid, rööwiite kätte sattunud mehi leidnud. Et aSjale jälgile saada, läinud nemad Põli sama poole edasi ja kuulanud ikka hoolega rööwlite järel, kuuni wiimals ühest kõrtsist kuulda saanud, kust ja kes need mehed olnud. Sel Põhilisel läinud nemad Põllsamale, palunud sealt shandarmi abiks, tõttauud üles antud meeste majasse, wõtuud neid kiuni ja annud kohtu kätte. Kuulda on, et neid jo juba rohkem olla kätte saadud ja kohtu kätte antud. Väga soowida oleks, et iga rööwel oma teenitud palka kätte saaks. Küll oleks ka soowitaw, et- meie maale korraliku elu alalhoidmiseks mõjumast kohast abi saaks autud,  sest iga pääwaga saamad uued hirmsad teud ilmsiks. Ka rõõmustamast) sõnumid ou meie poolt kuulda. Iga aastase walla waeste armuauuete korjamisel on meie Karula mõisa herrad wäga armulised olnud ja ei ole ka tänawu waeseid ära unustanud. Praegune mõisaherra V. v. H e l m erse u kui kiriku wöörmimder, kinkis 10 wakka rukkit, 10 wakka odre, 10 matka karkuhwlit ja 3 puuda soola; sedasama ou ka tema armastatud ja au ristatud  isa, endine Sillakohtu herra Th. v. He l m erse n teinud, ja kinkis 25 rubla, see ou kokku umbes 04'.» rbl. Tänu, rohket tänu auuawad neile nende rahwa3, weel enam need waesed, kellele iseäraliselt seda suurt head tehtud  on. Nemad elagu kaua!" Hargla kihelkonnast. Võru maakonnast tuleb meile järgmine kiri: .Koottwalitsuse hoolekandmisel on Hargla kihelkonnal korda läinud uut kihelkonna koolimaja  üles ehitada, ja Hargla kogudus on sellega uäitannd,  et temagi hariduse teel teistest maha ei taha jääda. Uus koolimaja on 11 sülda pitt, 5 sülda lai. Tnad on suurte aknatega ja 10 jalga kõrged. Koolituba on 4 sülda  pilk, 2 sülda lai; magamise kammer on 0 sülda pilk, 2 sülda lai. Peale nende ruumide ou seal weel pesemise  kammer, ruumikas köök, eestuba, kraamkammcr ja koolmeistri elutuba. Maja on 30 lapse tarwis ehitatud ja arwati, et seegi pooleni tühjaks saaks jääma, aga sisse tungimine oli suurem,  kui ruum mahutaba mõis. Enne oli siin kihelkonna kool köstri juures, nüüd on kihelkond koolile uue maja ehitanud, ja et köstri amet miile koolmeistri ametit taieste pidada ei luba, ka teise koolmeistri wõtnud, ja maksab koolmeistrile  250 rubla palka, annab prii korteri, kütuse puud ja walgustuse. Nenda on Hargla kihelkonna kool hea sammu edenenud. Kus enne 10—12 last koolis käisiwad,  seal on nüüd 30, ja kui nii pea teine klass juure ehitatud ei sa, fiis ei wöi enne üht last peale wõtta, kui see jagu lapsi koolist wälja asmwad. Aga looka on, et kooliwalitsuS, kes tailine Hargla koolide eest wäsimata hoolt on kanuud, ka seda puudust parandama saab. Kuhn jääb nüüd „Olemis»" jutt, mis sealt ka „Heimathi"  fisse läks, Hargla kihelkonna kooli ja kooliwalilsufe  wasta? Juba Oktobri kuu hakatusel, kui .Olewik" oma sõnumit toi ja „Helmath" seda .kaugele ülemale" kandis, oli Hargla kihelkonna kool niisamati käimas, nagu tänine." J. W. Unustatud kirjasaatja on omas erakirjas weel tähendanud,  et Hargla koolnvalirsus juba Oktobri kuul .Olewikn" male peale .Heimathile" õiendust saatnud on. Meie ei mäleta näinud olema, et „DieHeimath" seda õiendust ka v kaugele ülemale" kannud oleks.