Tallinna Sõber 29. KuueS aastakäik. Tallinnas, W. Heina-kun pääwal IM. Uleiildne aealtht Cestirkhivkle «ail j« li«»ades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LiudforS'i pkriate trükimajas: ,a«tas L rubla, 40 kop. pool-aastas .1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rabla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta t TaMuuas: Lin!>fors'i päriate trükimajas. Aetervurgis: J. S. Seelaudk, Ii- 54. —Tartus: W. Just. - Itakwercs: L. Wattty. Aaides: A. Seidelverg. Kapsalus: H. KoWerg. Mulas: A. Aüttner'i poodis. WUjaudis - K. J. Karo«»'t raamatupood. Kuurefaares: Uh. Lauge.—Waal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elsb Baltiskis, - kirjad kälwad Baltiski (Baltischport La-MoniS-llox?^.) ReglSt?r: Üks põlew kllsimine meie kodumaa Ewangecliumi-Lutherufe usutunnistuse kogudustes. Omalt maalt. Tallinnast: Weue pVlluseadufe muutmisest. Alcksandrikooli asjust. Põllusõnumid. Tuletõrjujate aastavidu. Kõrge wõcraS. WSljateeninud soldatid. Kaks õnnetust. Pettus. Surm toore marjade kiibi. Raudtee seadused. Loomatõbi. Tulemata lehed. Liiwimaalt: Landmarshall. - Wiiljaräudajad. Tartust: Syuod. Pärnu maakonnast: Kortsu wõlgadest. Saaremaalt: Põllu- sõnumid. Kuuramaalt: Rahategijad. -- Tulekahju. Peterburgist: Uus sõealaew. Saatekond. Kohtu otsuscd.  Kasulaenajad. Linna puhastamine. - Soomemaalt: Põllu sõnumid. Nishni-Nowgorodist: Juudi jahilased.  Astrakhanist- Juutide tänu. Warshawist- Omatapjad. Tiflisist - Kurjateud. Sahhalinist - Jõe kalad. Woeralt maalt.- Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Itaaliast.  Spaamast.  Ameerikast. Jutu leht: Pärijad. Kiriku teadused. Üks põlew küsimine meie kodumaa Ewangeliumi- Lutheruse usutunnistuse kogudustes. Lma U 140 sees, selle aasta Lehekuu 31. pääwast, oli Saksakeeli .Peterburgi ligemat teadust Wene-Greeka-õigeusu WeunaSt  — — toonud, mis endistest kahest seesugustest Vennastustest üheks kokku sulanud on. Selle seltsi tallitus on: Baltimaa kubermangudes uusi Wene-Greeka kirikuid ehitada ja wanu üles pidada; koolisi asutada ja üleS pidada, kuS Eesti ja Läti rahwa lapsi Wene-Greeka-õigeusu waimuS kaswatakse ja nendest erkamaid Wene-Greeka õigensulisi laSwandikkusi keskmistesse  ja kõrgematesse koolidesse saadetakse; Wene-Greekaõigeusu  waimus kirjutatud raamatuid Eesti ja Läti keeledesfe  tükkida ja rahwa kätte toimetada, ülepea sõnaga, kirjaga ja teise nõuuga Wene-Gceeka-õigeusu kogudusele Eestlaste ja LätlaSte keskist Võimalikult rohkest uusi litkeid koguda ja wanu koos hoida. Bratstwo liikekS wõiwad kõik Wene-Greeka-õigeusu tunnistajad igast sugust ja seisusest saada, kes kas 3 rubla aaStas ehk ükskord 60 rubla maksawad. KeS 1000 rubla maksab, see saab Wcnd-heatcgija nime.Pratstwo fiSsetulemised  tulewad: liikete aastastest ja ükõkordsetest maksudest;  pöhjuskapitali intressidest; nendest maadest, mis aaStal 1870 Goldingi Wennastusele kingitud saiwad; teistest maadest ja liikumata warast, mis Bratstwol juba on ehk edaspidi olema saamad, ja ülekorraliStest kasudest, nagu korjandustest j. n. e. Pratstwo peawalitsuS on Peterburgis ja on nõuukoguks,  läbiwaatamife -kommisfioniks ja peakoosolekuks korraldatud. Nõuukogul on 18 liiget, kes 3 aasta peale walitud saamad ja kellest 6 wanemät iga aasta Välja aStnmad, aga uueSte woimad walitud saada. Nõmikogn  malid iga aasta oma ees-istuja, kaSsahoidja ja asjatallitaja.  Peale selle on Bratstwol oma korraldatud kanzellei,  ees-istuja juhatuse all. Nöuukogu koosolekud saamad  kõige wähemalt ükS kord igas kuus peetud. Peale mõne iseäralise asja, miS pea-koosoleku wõimuskonna all seisawad, juhatab nöuukogu kõiki Bratstwo asju. Peakoosolekuid  peetakse iga Witnakuu 1. pääwal, peale selle meel Jõulukuul ja Jürikuul, ja neid armatakse täieliseks, kui 50 liiget koos ou. Pea-koosoleku otsustegemife all seisawad: põhjuskirjade muutmine; abiüheuduste asutamine;  liikumata wara ostmine; auu-liigele nimetamine; ülekorraliSte wäljaandmiste lubamine. Abi-ühendused wõiwad Baltimaa kubermangudes ja igaS teiseS Weueriigi kubermangus asutatud saada. Abiüheuduste  tallitus on: Bratstwo tegewusest laiemat teatust anda, Bratstwole osawõtmist äratada ja raha korjata. Baltimaa kubermangute äbi-üheuduste hooleks on peale selle antud: Bratstwo waimus igapidi tegew olla ja sõnumit  Wene-Greeka-õigeusu kirikute, koolide ja kohalise ringkonna  rahwa üle toimetada. Kui 10 inimest kokku astuwad ja ennast ühekS abiühendusekS  asutada tahawad, siis wõiwad nemäd seda kubermangu ülemate lubaga teha, kui nende ühendamine enne Bratstwo peawalitsuse poolest kinnitatud on. Abi-ühendused wõiwad oma liikete aasta-maksu oma enese tahtmist mööda määrata. Peale selle saawad abiühendused  igas Baltimaa Wene-Greika-õigeusu PropstkondaS  (6Furo?nuie) asutatud. Need peawad kakSkord aastas koosolekut ja annawad peawalitsufele omast tegewusest  aru. Eeõ-istuja läbi aStub Bratstwo nõnukogu Riia Erz- piiskopiga, kohalise kooli-nõuukoguga ja abiüheuduste eesseisjatega  ühendusesse, ja saab teatust kõige Riia Piiskopkonna  kirikute ja koolide üle; esimeste poolest peale selle ka weel kõige asjade üle, mida Bratstwo tähelepanemise  Vääriliseks veetakse. Saksakeeli ,Peterburgi oli selle juure tähendanud:  rNeed on pea-asjad ,Baltimaa Wene-Greeka-õigeusu WennaStus/ põhjuskirjas. Seda peab tunnistama, et see korraldamine wäga tulus on. Soowida oleks, et Baltimaa  kubermangudes õige pea ka sarnatsed ,Ewangeliumi-Lutheruse-u  sutunnistuse WennaStuseelusse  töusekfiwad. Nende tarwitus ou just nüüd wäga suur/ ,Rishki Westnik" oli sellest Saksakeeli ,Peterburgi soowimisest asja wõtnud selle peale tähendada, kui tulus , Bratstwo * korraldamine on ja kui m õjuwalt see selts nimelt wiimasel aastal oma asju tallitanud, nenda et nüüd ka juba teis e - us uli s e d sellest ,Bratstwo  korraldamisest eeskuju wõtta tahawad. ,Rishki Westnik*  kirjutab teiste asjade keSkis: ,Et Bratstwo korraldus ja tema pea-walitsus täitsa tuluS siis jääb aga weel soowida, et tema kõigel maal ,igal poolel üht küllalt ettewalmistatud pinda eest leiaks vja juurduda wõiks. Selleks näitab Bratstwo abirühenduSte  hulga rohkendamine selle abi,ühenduse  eeSkuju järel miS hiljuti Tallinnas asutatud ,sai, kibedast tarwis olema; üksnes seesuguste kohaliste mõnul, miS kesket seda asja seisawad, wõib ,Bratstwo tegewus tarwitust mööda mõjuda. Selle on soowida, et, kuS see iganes wõimalik on, wõi,malikult  pea Baltimaa Bratstwole abiühendused asutatud — kõige pealt aga nendes maakondades, kus abi sel aeal kõige rohkem tarwiS läheb/ Saksakeeli , Uus Tartu Zeikung tähendab selle juure: »Kui meie selle Saksakeeli ,Peterburgi Zeitungi" nõuu peale waatame, mida Riia Wenekeeli leht oma arutamiste  põhjuseks wõtnud on, fiis peame tunnistama, et see mõte kõiki tähelepanemist teenib, et Baltimaa kubermangudes  Ewangeliumi-Lutheruse u s u t u lill  ist u s e Wennastused asutatud saakstwad. Muidugi  ei wõi meie salata, et ,Bratstwo" korralduse Ühtlane  omakSwõtmine meie juures juba wäliste põhjuste pärast wõimalik ei ole; meil puuduwad jo mitmest tükist need tingimised, mis ,Bratstwo< tegewuse juures mõjuwad  on. Rõõmustan? on aga, et meil ka juba nüüd seesugused asutused mitte täitsa ei puudu, mille abil meie, kohaliste koguduste eneste tegewusest rääkimata laiemas ringkondas Ewangeliumi waimulist elu kirikus, koolis ja kodu kosutada Selleks seisab kõigepealt Ewang. Luth. Abi saatmise-kas sa lahti, mis kõikiS Wene riikis jõudu mööda Ewang. Luth. usutunnistuse kiriku ja kooli elu eest hoolt kannab. Meie kodumaal on aga weel üks iseäraline asutus, mis meie kirikliku elu teenistuses seisab: Kihelkondade j ägami se ehk kirikute rohkendamise kassa. Mitte uute koguduste asutamist za meie usutunnistuse wäljalautamist üle meie kodumaa purete ei ole see asutus omaks filmamätgiks  wõtnud, waid ainult selle kirikliku koguduse kinnitamist mis meil juba on, selle kooshoidmist mis sigis ja mis kosub. Seda näeb igaüks, et meie maakirikuõpetajate  jõud nende kohuSte täitmiseks enam ei ulata, mis koguduse liigete laiendatud tarwitused ja rahwa hulga suuremaks sigimine nende peale panemad. Kihelkonnad,  kus peale 10,000 hinge ja peale 30 kooli on, on ühe hingekarjatse tallitamise kohta liiga suured, nenda et nemad kõige koguduse-liigete tarwituSte eest küllalt hoolt kanda ei suuda. Sellest tulewad mitmesugused puudused, mida ainult seeläbi parandada wõib, et kihelkonnad jagatud  ja seesuguste piirete fisse seatud saamad, kuhu ühe hingekarjatse jõud möjuwalt ulatab. Selle peale mõteldes  ei mõi meie seda soowimist mitte salata, et meie tarwituse  järel korraldatud Ewang. Luth. usutunnistuse  Vennastused elusse ärkakfiwad ja et edaspidi Abisaatmise-kassa, kõige pealt aga Kihelkondade  jägamise ehk kirikute rohkendamise kaSsa mõjuwamat ja rohkem plaanitatud edendamist leiakfiwad,  kui tänine." Waatame meie omalt poolelt nende sõnumite peale, mida meie wiimasel aeal nende mitmesuguste, osalt õige kardetawate liikumiste üle saanud oleme, mis meie maakiriku  kogudusi, nimelt Ranna-Läänemaal, wintsutasiwad, siis wõime rõõmuga kinnitada, et kiusatuse esimene raskem hoog nüüd küll wist juba üle läinud on; aga pilweta ja selge ei ole meie kiriklik taewas küll ka nüüd meel mitte. Ühelt poolelt tungiwad ikka meel BabtistlaSte ja teiste erausulaste saadikud oma arusaamata , lugemistega" meie puhta Ewangeliumi kiriku koguduste sekka ja panemad mitme nõdrema wenna ja õe päid kihisema, ja keS ei oleks küll aeguti nõder? Mitmed neist erausulaSte saadikutest ei tea küll wist isegi selgemast, miS nemad tahawad ja mis nemad teemad. Weel hiljuti oleme meie ise ühe seesuguse ,lugeja" lugemist kuulmas olnud. Meie wõime oma paremat  teadmist ja tundmist mööda kinnitada, et sellel waimuStatud  noorel mehel enesel küll wist mitte wähematki eramõtet ei olnud, maid et tema ennast tseõte ja täieSte puhast lumala-ssna kuulutama armas. Segaw ja ekfitaw oli tema ,lugemine" aga siiski ja oli seda õige wäga kardetawal kombel. Tema enese mõtted olimad selgitamata, teda ei olnud täitsa ja põhjani õpetatud ja harjutatud Biiblisõnast aru saama ja oma lugemist ühe kindla ja ühise juhtnööri järel korraldama. Sellepärast lugeS tema, suuremalt osalt peast, üksikuid Biiblisõnu, pea uuest pea manast Testamenkist ette. kõneles mähet pidamata omast peast sekka, segas Biibli-sõnu uueste ilma korrata kokku ja kõneleS jälle ise mahele, ja tegi seda kõiki nii suure kiiruga ja nii põlema üliwaimuStusega et temal enesel ega tema kuuljatel wähematki aega järelmõtlemiseks ja kuuldud sõna omastamiseks üle ei jäänud. Tema kõneles, ei pidanud  aga mitte ühist kõnet. Sellepärast mõis tema „lugemine"  küll elawamate maimude waimlikku merd kihisema panna, nagu ü?S kiirel sõidul keerukam ratas waataja silma kirjuks teeb ja pead keerlema paneb; aga selgitatud waimufllmaga  ja kinnitatud usumaimuga ei tulnud küll keegi tema lugemiselt kuju. AinuS ast, mis seesugusest lugemisest  tulla wõib, on korraldamata waimulik kihisemine, mis wiimaks ainult kõlama sõna järel jookseb, mis surmama  kirjatähe poole hoiab ja seda maimu enam sugugi tähele ei pane, mis Biibli-sõnast tasase uskliku maimuga peab wälja settitud saama. Meie oleme nüüd aru saanud, kuida korraldamata maimud puhta Biibli-sõnade korraldamata  kokku keerutamisega elawamate maimude usuteele raskeid takistust kanda ja eksiteest lõhkuda wõiwad, ilma et nemad seda ise teakfiwad ja eemaltki tahakfiwad. Sedawiifi  sigitakse teadmata ja tahtmata seda kardetawat liikumist,  mida meie kirikliku elu wastased ühe sündmata ja ülekohtuse sõnaga ,usu-märetsemisekS" nimekamad. Seda-