et seesuguue sõbrus midagi ei maksaks, millest tarwilisel aeal ja häda aeal abi ei saaks. Siiski näitab Itaalia walitsuS Egyptufe aSjus oma sebradega Saksa ja Austria Valitsusega üht teed käia tahtma. Kopenhageni st. Greekamaa KuningaS ja Daanimaa Kronprinz jõudfiwad selle kuu 19. pääwal Peterburgist Kopenhageni. Egyptusest. Kairost ja mitmest teisest linnast tulewad koledad sõnumid, kuida Egyptlased kõiki wõeraid wälja rõöwind ja ära tapnud oleksiwad. Aleksandriast rööwitud aSju on Araablased Kairos ja teistes paikades awalikult ära müünud ja Arabi Pasha mägi ja Väepealikud  on seda sõna lausumata, ehk koguni kiites pealt Vastanud. Räägitakse ka, et üks Oberst Arabi Pasha sõeawäest, ise Aleksandria mahapõletamiseks, wäljarööwimiseks  ja Eurooplaste tapmiseks käsku andnud on. Nüüd on kõik Aleksandria kantsid Inglaste käes, Vahid käiwad läbi linna ja on palju Araablasi maha lasknud, keda rõöwimisel ja tulepanemisel leidfiwad. Arabi Pasha on Aleksandriast põgenetes raudteed ja weewedud ära lõhkund, kanalites on wesi selle läbi kangest alanend ja ka Aleksandrias  kardetakse wee poolest puudust tulema, mis siin üks wäga raske asi kanda oleks. Khediiwe oli Arabi Pashat Aleksandriasse tagasi kutsund, aga tema ei tulnud. Nüüd on Khediiwe teda Sõea-Ministri ametist lahti lasknud, mässajaks tunnistanud ja tema käsku kuulata ära keelanud. Sõna kuulmine Arabi Pasha söeawäe keskis on küll kadunud ja kes ära minna tahab see läheb; tema on aga omalt poolelt kõiki Egyptlafi oma alla kutsund ja püha sõda Kristlaste waSta kuulutaud. Arwatakse et umbes 50,000 meest ikka weel tema all seisawad; need on mõnes paikas InglaStega juba kokku saltund ja iga pääw oodati suurt lahingit. Selle kuu 17. pääwal tuli aga sõnum, et Arabi Pasha Khediiwele sõnumit saatnud, tema tahaks alla heita ja kloostreSse minna, kui temale Obriftt nimi ja palk jäätakse ja tema seltsimeestele andeks antakse. Kas see tõeste tema tahtmiue, wõi ehk ada paljas kamalus on, see on weel teadmata. Julu leht. Juhtumised pärast surma. (Alewiku elaniku jutustus.) Tuli kolmaS Zö. Karmannikow UU jälle kuntrikku,  füütaS küünla põlema ja ootaS külalist. Kobin, mida tema kaks ööd järgi mööda oli kuulnud, jõuudiS nüüd ikka ligemale ja ligemale. Et oma kunlrikukS olemisest  mitte teadust ei annaks, iStus Karmannikow ja pidaS köha kartuse pärast ja hinge kinni ja kuulas aga käes oli temal raud pulk. Juba kuuleb - kobin juba temal jalgade all, maa kuntrikus wabiseb. Puu põrmandat  seal ei olnud, nagu SlobodSki UkrjätnaS suuremast osast ikka tuad ja kuntrikud ehitatakse, sellepärast et metsa kalliks veetakse ja ilma temata Võimalikult läbi ajada püütakse. Korraga käi» köwa hoop ; . . . maa wajuS alla, auk tuli awalikukS, aga augu seest paistis inimese kogu wälja. Juba pea tungib wälja. käed tuetawad augu weerte peale, rööwel püüab wälja ronida; nüüd wirutaS Karmannikow temale raud pulgaga kuklasse. WaraS langes silmili augu ääre peale. Karmannikow hakkas järele Vaatama ja nägi et rõöivel surnud, oli peaaju oli temal üsna wälja kargand. /Tapsin ära ! tapsin ära '/ ütleS Karmannikow  kärsitult ifienesele. - ,MiS nüüd teha? Kui ma midagi ära ei marja ja teada annan aluStab kohtu ülekuulamine. Tul-b tohnS siia. Muidugi mõista, et mina seaduse järele õige olen: tapfin kurja töö kallal kurjategija ära, kaitsesin Hennastl Aga kaS ühe korraga nii kohe mõistetakse? Oota aga! Külap teadwad, et mina waene ei ole, et neil käte soojenduseks midagi saada on! Kulukamad mind ära, teemad paljaks! Aurat seda ka teadis, et temal nii õrn pea oli! Parem on teda fiit kaela pealt ära saata, mõnele teisele salaja ukse ette wisata; jäutagu siis see kohtuga! Aga kuhu ma iiiS pean teda wedama? Kuhu ? Aas Satrjopkint ukse ette heita ? Tema, kurjategija, kõik kasud minu eest oma kätte kisub. Muidugi, muidugi ! Las' Satrjopkin jännata fliS kohtuga. Las siis tema rahakotti weidtkese raputakse. muidugi on temal liig wara hakanud üleStursuma. Noor weel wäga, tuwikene, oota aga, ela ka nii kaua siin kui mina! Temal wahest wiis aastat ongi mõõda läinud sest aeast, k«tMs ennast asutas, aga missuguse' «n sisse juba tõusis  ! Oota aga! Mina nüüd panen selle surnu sinu akna alla; mis sa kül. wend, stiS peaksid laulma? —" Karmannikow wedaS surnu keha kuntrikust wälja, mässiS  lina siSfe, .siduS köitega ümbert kinni ja kandiZ hoomist  wälja. ÜkSki tema majMNest ei näinud seda. öö oli kotpime. ÜkSki ei oleks, wõinud Karmaimikowi äratunda, kui tema alewiku uulitsat mööda oma koormaga läks. Tema läkS ühe majakese juure, mis oma tulvade otsa seatud trepiga väljaspool hoowi oli, arutas köijed lahti ja peaStiS oma surnu mähkmetest wallale, wedaS tema üleSse trepi peale ja tue'.'.°i keda keha esimese poole najale waAa seda. akant, nuo irepi kohal oli. Siis toristaS Luka Fsmitsh mttnSte lina ja köie kokk» ja jooksis rutluSte kodu, otsekohe kiuUrikku, põletas merise lina ja köie ära, mattis õõneStnse augu mullaga, nii ruttu kui Võimalik, kinni, ruttaS pärast wälja hoowi peale, rakendas  «ära mantli ette ja sõitis kodust wälja selle arvamisega,  et enese pealt kõiksugust kahtlust ärakäänala, nenda et, kui tapmine awalikukS oleks saanud ja asi ülekuulamise  alla läinud, siis temal Võimalik oleks ütelda et teda, Karmannikswi, ei olnudki alewiluS. Tee majakene, uil.!.' najale Aaromnnikow tapetud immest  luetaS. oli stvse tulnud Moskali, Fok Sawilsh Satrjopktnt  päralt : tema asutas B. alewiklnS woorimaja ja kõrtsi ja wöitleS kSikiS aS>nS ZZarmannikowiga. Et teekäijaid  enese juure meelitada, selle pärast müüs tema neile heinu, kaeru ja söögi kraami odawama hinna eest, kui Karmannikow ; ka wiina müüdi tema jimreS odawamalt, ja talupoegadele andis tema raha laenul peale iv äh ema kasude eest, kui Karmannikow-, ühe sõnaga, tema tegi kõigis- aS>uS nenda, et nii heaSte teekäijatel kui ka alewiku  elanikudel kasulikum oli tema juure minna, kui Kar mannikowi juure. Iseenesest mõista, ei Karmannikow seda pealetulijat WihkaS, nagu ta õatrjopkmit nimetas. Satrjopkinil kõik asi snniVtaS, nagu ikka ööldakse: ükS asi aga ei olnud tema ma>aS nutte hea korra paäl; tema naene oli, kui nii wõikS nimetada, pilgari pidaja naeSierahwaS. (Jääb poolele.) Tseusuri poolest ludatawd. TallinnsS, SO. Heiua-km» pK»»l IKS. -- MMvld L,odf«rl'i PSrtt« tr ja KTW«. Tead aan dmised. TtUimijkd «Tallinna Sbbrr" peale saawad köikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teabaandmiAeS kuulutud saamad, niisamati ka MWrSI pärijate tM. majaS Tallinnas wastawõetud ; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawStka ja toimetada. Tellimise hind on tBM aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruM ksp., psotaasias 1 „ 70 „ Tallinnas ise äratuua 2 „ 40 „ poorasiaas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et hena pagarimeWr Tallinnas Kullaseppi» uulitsas amaS maias lebtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid uue aasta hakatusega äratuua wõib. Rohke ja rutulise tellimisele kmfuwad kõiki auuvaklikult ..Tallinng SSW" waliaachiad Lickkorsl vmiiÄ Minnas, laia uulitsal Nr. W M). Tallinna linna raha liank wõtab raha sissemaksmist jookSwate rehknutide waSta 4 °/„ peal aastas, _ , , 6 kuu eest , , 4'/, , , I—21 —2 aasta 5 °/<> peal aastas. ' , , 3 aasta peale ja üle selle 6 °/<, peal a., ' See mis bankiS sissemakstud raha eest garanterib koguse sinu oma waraga. Tallinna linna ameti poolt saad seeläbi üleüldiseks teaduseks kuulutatud, et Tallinna linna väljaveo toimetus pneumatika (õhutõmbamise)  sisteemi järele 26. Augustil, pärast lõunat kellu 2, linna ammeti saalis avaliku väljapakkumise viisil selle kätte kaheteistkümne aasta peale peab antud saama, kes seda kõige odavama hinna eest oma peole tahab võtta. Ligemad tingimised nii kui ka uue väljaveo  platsi kaart on linna ammeti saalis väljapandud, kus nad harjutud tallitust tundides võivad läbiwaadctud saada. Tallinnas, linna ammet. Juulil Linnapea asemik W. Hreiffenhagen. Nr. 1509. Linnasekretär H. Aenecke. WastMõwisc ja ette- Mlmistamse eksamd halkamad Tallinna Aleksandri- Gymnasiumis 5. Augusti k. Ligemad teadused selle kooli kanseleis. 2 Sppipoisst wviwad tüudreseppa JürgenS i juure õppima minna Wiru-jaKarjawärswa wahel, omaSmajas. Üks amme saab otsitud TatarSki unntsaS majal, endine Jatoby, 1 trepp ülemal. »». Juulil on Stocca-almaraS ütt kuld uaeSterahwa tasku-uur ühe weilse kulla kettiga. kuld kapsel, kirjaga: „IS. November !S7B", üks kllmme-marki tük ja üks wiiene hõbbe raha kadunud. Leidja saab palutud  neid asju ühe hea waewapalga eest Gt» rard i kuntori ära anda. Öösel 6 —7. Heina-ktlu p. on Kirna Heinamaalt üks 13 aastane mustakas> pruun rnnn LrawaraStud ja saab selle läbi palutud seda hobust kui peaks leitma Kirna mõisa, Järwa maal hea waewapalka eest kätte tuua. Kirna, sel 9. Heina-k. p. 1382. W. Aaron Wttar von Oilchan. Möisa-politsei nimel. Cimw Cmiltlli. LM' llgnpõõiv 'MM suur edendus. W«fik« HMMS öUu k«S psol s, ehevdttselMkatus kek 8. WaWbe Wmaß: Üks looshe 4 inimesele k M, üks looshe pkats I rbl. 50 kop., üks numre platS 1 81., I. platt 75 kop., 11. platt 50 kop., 111 plats 25 kop., lapsed olla. 10 aastad «anmmmeste seltsis maksawad Nst I. platsi peal 50 kop. ja 11. platsi pcal sS kop. Kassa on enne lõunat kell IL künni Z ja kellu 4 künni lw»i lahti. AuuPaWkvlt MrMor KimseN. ' Oks KöökitüdrM kes natuke Saksakeelt rSigib, saad otsitud KadrintaaliS.  Liiwa uulitsal Rr. S 7. Talukoha Mimisk- ja ostmlsekontrakt on jaada Selle lehe tellimist ja tellimise raha wStawad wasta z KerdlsS: K. Husen. Suure Hnama-miisa», koolmeister Liit. Lihulas: Lihula aptetil. Saadzo mõisas: M. GuStavsohu, Koero: W. Dugla», Simunas: W. Normann. Razawere»: W. Lepe Alel: Jakob ikülwauder. Srikis: M. Meier Wendra misaS: J. Sglon. AbiaZ: J. Jnag WSrruS : Bielrose proua. Walkas: M. Rudolff. raamatu-poe«, RarwaS: M. Põder, WiliandiS raamatu-kanpleja E. J. Karow. Teist päüw enne lõunat on suure t»r»lt t««i Kaarle kiriku juure Ms portmaneell r«bl«g« ära tstunud. Leitja saab palutud seda Wtttenhofi  uulitsasse Rr. ISSV. Kaarte kiri»» ju»»». kStte anda. MM-»»»»»» AvvU lapsed «MM»»»»» saawsd Mv» peel wõewd ja wöiwad abdi saada osa kooli töö j«u«S, Harja warawa juures MSsri »»Msss Rr. SSS, BlHrti majas, «lumes»  k«rrs pral. S WSWaskred, »«hr prugidud, s-awad mvikud weike Kalamaja »»litM majas. W. Pawlow. Mtm» t»rt»r oa Vk s»l majas aga varemat kätt »srs»e »?s«O, R«ra>° »r.«. Siadt «lkwift tv«U» « «. l. »,» j« » l »'S b k. Dr. «, «Ud««r. Kks üMsrdne maja D»M«« s«b »«t»d s«»re W»U ««k,sÄ Nr. SSI S. <.