hilp ides, sest et reisuraha ja peatoiduse puuduses, raskes  külmtõbes ja kollatõbeS kõik ära müüdud saanud, mis iganes hinna vääriline olnud. Kuida need õnnetumad nüüd siin oma elujärge tahawad edasi ajada, sellest on raske aru saada. Nende haigust kardetakse külge hakkama ja sellepärast ei usaldata neid katuse alla wõtma, meel wähem sööta ja koristada; neuda on nemad rohkem kui kuu aega tühjais rehtedes ja küünides, ikka meel raske külmtõbega wõitlemas, kus surmaingel täna ühel, homme teisel silmad igaweseks uneks kinni majutab. Siiski on nemad omaS otsatumas õnnetuses selle üle ime-õnnelised, et oma armsa kodumaa pinnal wõimad uinuda. Ja külgehakkaw  näitab nende haigus tõeste olema. Laiksaare Mõisakülas  wõttis üks peremees armust ühe perekonna tagasitulijaid  oma majasse. WarSti jäi tema ise ja tema kolm last haigeks, keS wiimased ka nadali parast ära surimad. Niisamati jäiwad ka Unissaare külas majarahwas, kuõ Suhhumtst tulijad korteris oliwad, kõik haigeks. Et Suhhumi maast, elust ja olust üht pilti saada, selleks panen üh- auusa wanakese, H. Wissu p'i, sõnad fiin üleS: kalmel tõusis ka minu sees see kergemee. line uskumine, kui olekõ kiitmised kõik tvst, kusmina siis oma weikese talukoha 600 rubla eest ära müüsin ja oma kahe tööjõulise  poja ja tütrega senna rändasin. Seal pidin aga oma ettewõttet ülikibedaste kahjetsema. Pitkast rohust, heast mullast ja lopsakatest puudest, ei olnud seal põrmugi leida. Puud, mis alalisel sooja ja külma mahelusel kasivamad, olimad maga lühikesed,  okslised ja jäntlised. Suure rohu asemel oli seal palm sõnajalgu, aga mäga mähe loomadele kölbamat rohtu leida, mis ka Juulikuu palama käes täitsa ära kõrbeb, nenda et kariloomade pidamine wäga maewaliue on. Ka sügawat musta mulda ei olnud kusagil leida, kuid ainult kruusa segast liiwa, kõige rohkem kaks jalga kiwi ja kalju peal. Wstjapuid oli metsades küllalt, aga nende wili oli niisamati nagu meiegi metsades harimata õunapuude wili, hapu ja wiha. Niisamati on ka sealised kartuhwiid inimese  toiduks mäga wihad ja wefised. Minu lapsed audfiwad  küll kohe uõuu tagasi pöörda, aga mina ei lautauni» meel oma lootust, sest minul oli peale 1000 rubla raha. Minule mõedeti 10 deSsätiui maad kätte ja seda hakkasin suure agarusega harima, kus siis ka Maikuu hakatusel 6 waka maad põlluks teha jõudsin. Kõik see töö sai maatirwestega  tehtud, sest et seal hobused ja põllutöö riistad wäga kallist hinda maksamad. Ühe poole maa peale tegin Türgi nisud, teise poole peale odrad ja kartuhwlid. Türgi nisu kaswaS küll mäga kauniste, aga odrad ja kartuhwlid  põletas Juunikuu palaw 35 graadi suutumakS ära. Nüüd hakkas aga elu wäga hädaliseks minema, sest palaw päike hakkas mägedel lund ja jead sulatama, mis läbi õhk wäga niiskeks läks. mis siis ööfiste külmade abil külmtvbe kangeste möllama pani. Esiotsa jäiwad lapsed haigeks ja surimad, aga Juulikuu lõpul jäiwad kõik haigeks. Oli, häda, wiletsus ja nälg juba küllalt suur, seal läkS ta siis ärarääkimata suureks, sest kes muretses  nüüd ülespidamist ja andis öösise külma masta marju, kus ülespidamiseks muud ei olnud saada, kui Türgi nisu, jahu ja mett; ega olnud peamarjukS suuremal hulgal  muud, kui hagudest ja riietest punutud wihma- ja tuule mari. Kõige kurwem ja haledam lugu oli see, et surnuid kuidagi õigel kombel maha matta ei wöiuud. Esiteks puudus selleks kirst ja teiseks ei saanud hauda kiwise ja kaljuse maa pärast kõige suurema waewaga sügawamakS,  kui kaks jalga, kus siis wäga sagedaste metsalised  ja koerad surnuid ülesse kisknsiwad ja sõimad! Ehk mina küll oma perega kõik mis wähegi wõimalik, külmatõbe masta tegin, siiski tuli tõbi AuguSti kuul meie kallale ja minu noorem poeg, 19 aastat mana, langes surma ohwriks! Nüüd ei jäänud muud nõuu, kui müüsin oma elumaja, wiljapõllud, hobuse ja lehma tühja hinnaga ara ja hakkasin kodu poole reisima, mis ka palju teisi miuu eesmärgi järel tegiwad. Mitmetel ei olnud aga raske haiguse pärast ja reisuraha puuduse pärast see enam wõimalik, keS siis südant lõhkuma nutuga maha jäiwad.  Tee peal suri ka minu noorem tütar, 16 aaSlat mana. Nüüd tunnen mina ka oma surmakuuni ligidal olema, aga minu otsatumas kurwastuses ou see mõte minul  kinnituseks, et omal armsal kodumaal suren!" Nenda auusa wanakese jutt, mis küll iga Ristiinimese südames kaastundwat ahastust äratab". BuUs. Peterburgist. Nende pääwade sees on üks politika protsess Peterburgi Söea - ringkonna kohtu ees lõpetatud. Kaebtuse all seifiwad 14 inimest, kes köigeist neist salategudeft  osa wõtnud on, mille kohkutamam tegu Kõrgestõnnsa  Keisri kannataja-surm oli. Need 14 inimest oliwad:  Nittresngu mehe tütar Figner, Preestritütar Tshemodonow, Preestripojad NemolowSkL ja Suromzew, kaupmeeste pojad Spandoni-Bassmantshi  ja Jwanow, Rittresugu mehe poeg Tshuiko  w, arSti praua Wolkenstein, endised wäepealikud Oberst - Leitnant Aschenbrenner, Premier. Leitnant Rogatshew, Second - Leitnant T i hh a n o wi tsh, StabSkapten Pohhitonow, meremäe Fähnrich Zuwatshew  ja meremäe Leitnant Baron Stromb erg. -- Kõik saiwad süüaluseks leitud; muist oliwad rähmast  ja sõeawäge mässamisele ärritanud, muist oliwad kurjateu ettewalmistamisest Kõrgestõnnsa Keisri elu wasta ja kõrge ametnikkude elu wasta, ehk ka kõigeist neist kurjategudest  osa wõtnud. Mõistetud saiwad w õll a-surmale: Figner, Aschenbrenner, Nogatshew, Pohhitonow, Baron Stromberg. Zuwatshew, Tihhanowitsh ja Wvlkenstein; wangitööle määramata aea peale: Zwanow ja Nemolowski,  20 aasta peale: Tshuikvw, 15 aasta peale: Surowzew ja Spandoni, 4 aasta peale: Tshemodanow. Keisri Majestäli armu läbi jääwad elusse ja lähemad määramata aea peale wangitööle: Figner, Pohhitonow, Aschenbrenner ja Tihhanowitsh; 15 aasta peale: Wolkenstein  ja Zuwatshew. Kohtu otsus Strombergi ja Rogatshewi  wasta on selle kuu 10. pääwal täidetud. Toropezist, Eestlaste asutustest Pihkwa kubermangust, kirjutakse meile Mihklikuu 30. pääwast: ,Siin on uuS kihin ja kahin Eestlaste kestis; fiin näitab seekord Eesti rahwa elu wäga kitsaks läinud olema. Külm on põlluwilja  nii raskest ära wõtnud, et mitmel, keS arwafiwad õige heaste elada wõima, nüüd söömiseks ega seemneks mitte tera ei ole, muud kui aga kest. Suurem osa peab oma elu teiste armust katsuma ülemal hoida. Nüüd näitab  korraga, et põllumehed nagu hiired lõksus on, ei tea, kust renti ja maksust wõtta; müia ei ole ühtigi. Mõista ei ole, kust lalweks peab wilja ostma ehk kewadeks seemet laenu veale wõtma. Muidugi on elu siin igas kohas wäga sant; suurem jagu asujatest on kõik juba tühja läinud.  Mõisnik ou omalt poolelt ka aitanud, aga see abi ei ole ühtigi mõjunud; keegi ei ole omale weel punast kopikat Lagawaraks tulema aea peake jätta wõinud. Kohtade  Pealt, mis 10 aasta eest 100 rubla renti makstwad, maksetakse nüüd kolme ja nelja wõrra, ja needki ei ole kohaks nimetada; maa on eitamiste soo ja raba. Zumal paraku, seda maad ei wõi sugugi Liiwimaa ja Eestimaa körwa seada. Wana sõna ütleb: ,Kni ilma saag leikab, küll siis näha saad/ Seda on ka nüüd kõik need näinud,  kes seia tuliwad. Liiwimaal ja Eestimaal on küll maksud kõrged, aga müimine (põllusaak?) on ka kallis. Suurem jägu siinseist asujatest on sea! kõik sulased ja popsid olnud, on kõik kõhnusega seia tulnud ja elawad kõhnusega. Eesnimetatud kihin ja kahin on see, et nüüd mitmed llõuuks on wõtnud, Mandshuri-maale minna, mis teinepool Siberit, Khiina piirel Amuuri jõe ääreS on. Igatsemine senna poole on nüüd suur; mitmed on oma kraami ära heitnud ja oksjoni pidanud. Teised pilkawad weel neid, kes magusale Mandshurt maale kipmvad, kus tuul ei puhu suwel ega talwel/ s. I. Meie omalt poolelt anname neile, kes seda mötlet wõtnud, uõuu, et nemad esiteks natuke järel pärikfiwad, kuS need Amuuri jõe maakonnad on ja kust tee senna läheb. Maad mööda senna minna, selle peale ärgu mõtelgu  keegi; see wötakS terwe aaSta aega, kui ka puhkamata  igal pääwal oma korralist teekonda ära käia tahaks ja kui igal poolel teed oleks, mis aga mitte ei ole. Tee läheb esiteks OdeSsa linna ja sealt laewaga läbi MuStamere,  Wahemere, Suessi kanali, Punamere, ümber Zda- Jndia ja läbi Khiina ja Jaapani merede Wladiwostoki sadamasse, mis ühtekokku umbes 20,000 wecsta wälja teeb ja wist rohkem maksab, kui oksjoni tegijad kõige oma kraami eest saanud on. Wõeralt maalt. AuStria-Ungrumaalt. Uugrumaa Riigipääw on omas wastuses Keisri trooniksne peale, selle söbruse üle nurisenud,  mis Austria ja Wenemaa wahel tehtud on, sest Ungarlased on ikka weel Wenelaste tigedamad «vaenlased. Selle peale wastawad Austria Saksakeeli lehed, et Austria  riigi politika mitte Pestis üksi korraldatud ei saa, ja et Ungarlaste Parlamenti häälteenamustel õigust ei ole riigi söbrufeid rikkuda ja sedawiisi kardetawat olekut sigitada,  mille üle Keisri ja walitsuse tarkus õnneks wsimust saanud on. Wenemaa söbruse rikkumine ei mahtuda Austria  riigi kasuga kokku. Prantsusmaalt. Prantslaste asjad Tougkingis ei olla koguni nii head, kui Kindral Briere de l'ZSle «viimased sõnumid kuulutafiwad. Tongkingi maale on kaks KhiinlaSte  armee korpu: sisse tunginud ja ähwardada weiket Prantsusmaa wäge oma wahel surnuks piigislada. Kindral  Briere de l'Zsle olla oma sõeawäega Punajõe suu poole tagasi läinud. Kodumaalt tahetakse esiteks 10,000 meest appi saata. Jglismaalt. lirimaa Katholiigi kiriku waimulik walitsuS  on Mihklikuu 19. pääwal nõuukS wõtnud, kõiki kooli ja lapsekaswatamise asju Parnclli ja tema Parlamenti-erakonna  hooleks anda. Katholiigi kirik on ennast sedawiisi lirimaal wastapanijate peamehega ühendanud, kes ise koguni mitte Katholiigi usuline ei olegi, ja heidab ennast tema juhatuse alla, ainult politika pärast, mis kusagil  kiriku afi ei tohiks olla. Et wastapanijad sellest suurt tuetust saamad ja Parlameutis raskeid wsitlemisi oodata on, seda wõib arwata. Need tülid, mida Parlamenti Pealttua wasta tõsteti, kestawad ikka weel edafi. Kuulsad kõnemehed reisiwad Inglismaal ja Shottimaal ja peawad kõnest, ühed Pealttua waSta, teised Pealttua eest; rahwas peab suuri koosolekuid ja kõik lehed täidawad ennast selle asjaga. Kõige selle juures hakkav aga üleüldine majapidamine  tagurpidi käima. Raha-Minister Childeris oli oma eesarwu ettevaatlikult teinud ja lootis rohkemat sissetulemist, selle waSta on aga sissetulemise!» esimesel poolel aastal I'/, million nael stärlingi eesarwu taha jäänud. Merewäe üle, mis Inglismaa uhkus, wägewufe ja rikkuse hallikas oli, kaevatakse juba mõnest aeast saadik wäga. Nii heas te taevad kui ka laevamehed on oma kõlbluses ja harjutuses tagurpidi läinud; kuna weel mõne aasia eest arwati, et Inglismaa merewägi kõige ühendatud  Euroopa merewäe wasta siaks, hakkab nüüd Prantsusmaa  merewägi üle käima ja peale selle on Itaalia ja Saksamaa meremäed wiimaStel aastatel nii jõudsast kosunud,  et Inglismaa walitsusele suurt muret teemad. Peale selle suure tüli, mida Egyptuse asjad teemad, lähemad  Lõune-Aafrika asjad ikka kirjumaks ja kirjumaks. Transwaali taluriiklased wenitawad oma wõimuskonda eemale ja eemale ja panemad karedusega InglaSte wsimuse  wasta. Zuulumaal, Betshuanimaal, TranSwaaliS, Orauje wabariikis, on kõik kihisemas; Kapmaa asutused on pahased ema-maa peale, et sealt abi ci tule. Sealised mõjumad mehed armamad, et Inglased Löune-AafrikaS üht suurt sõda pidama ehk oma sealiseid asutust koguni maha jätma peawad. Inglismaal arwawad mõned ringkonnad, et keegi seda imeks pauna ei wsikS kui ühel pääwal kuuldakse:  Transwaali talunik on ennast Saksamaa kaitsuse alla annud. Wahe aeal on Inglismaalt üks laewustik wälja saadetud, kes UuS-Gninea saart Inglismaa kaitsuse alla wötma peab. Suurwürst Wladimic Aleksandrowitsh  oli Londonis ja reisis sealt Mihklikuu 28. pääwal Pariisi. Edinburgi Herzog ja Herzogi-praua oliwad kõrget  wõerast saatmas. Graf Herbert Bismark oli oma sobrade juures Shottimaal jahi peal ja reisis Mihklikuu 22. pääwal koju tagasi. Inglismaa Saadikuks Saksamaal  on Malet nimetatud, kes tänine Saadik Belgiamaal  oli. Birminghamis tungis Mihklikuu 29. pääwa õhtal suur rahwahulk könesaati, kus Gladstone Ministeriumi wastased koosolekut pidafiwad. Lord Northcote  ja Churchill pidiwad oma seltsilaste kaitsusel taganema.  Itaaliast. Künni Mihklikuu keskmiste päiwini oliwad  Itaalias 17,332 immest kholerasfe haigeks jäänud ja nendest 8644 ära surnud. Nendest langemad Neapli peale 12286 haiget ja 6098 surnut, Genua ja Spezzia peale 1749 haiget ja 867 surnut. Neaplis oli tõbi juba kustumas, "on aga wiimaste pääwade sees jälle nii palju tõusnud, et Mihk ikuu 29. pääwal 122 inimest haigeks jäiwad ja 62 ära suriwad. Seda arwatakse noorest munast  tulema, mida rahwaS üle aru joob. Köikis ZkaaliaS oliwad sel pääwal 269 inimest haigeks jäänud ja 148 ära surnud. Sizilia saarel on Mihklikuu 28. pääwal kanged pöör-tuuled mässanud. Cälania linnas on hulk majast lõhutud; 27 surmatud ja 350 wigastatud inimest oliwad juba puru alt wälja kaewatud; kahju arwatakse 5 millioni guldnat suur olema. Egyptusest. Pärast Berberi stsfewõtmist läks Kindral Gordon Khartumi lagast, kuna tema abiline Oberst S t ewar  t, kes waewalt omast haawast paranenud, 40 mehega aurulaewal Niiluse jõge mööda allapidi sõitis. Aurulaew jookflS kose peale kinni. Kaldal waritsefiwad Araablased ja lubastivad oma kamelitega appi tulla; nii pea kui Inglased  aga maal oliwad, saiwad Mk ära tapetud. Siis lakstwad Araablased laewa peale ja tapstwad kõiki keda leidstwad. Ainult neli inimest on eluSse jäänud. Oberst Stewart on surmatud ja rääkitakse, et ka Prantsusmaa Konsnl Herbin surma saanud olla. Kõige Euroopa riikide asjatallitajatest on üks kohus kokku seatud ja Nubar Pasha kõige nendega, leS temaga üheS seda käsku alla kirjntaflwad, et Vaenu-tasumise-kassa raha Egyptuse walitsuse  tarwitusekS peab pruugitud saama, on selle kohtu ette kutsutud. MitmeS ringkondas käiwad jutud, et mana Zsmail Pasha jälle Khedtweks tõstetud saada. Tema olla ennast Inglismaal wöimusmeestega sõbrustanud ja need tahta nüüd temaga õnne katsuda. EgyptuseS on üks aealeht, keS tema eest koSttS, juba kinni pandud. Lord Northbroot on nõuu annud, kõiki Egyptuse sõeawäge lahti lasta ja ainult 9000 Politsei-soldatit teenistuses pidada. Jda-Jndiast. Mandalay's, Birma riigi pealinnas, oli hiljuti suures waugimajas mässamine tõusnud. Soldatid,  keda mässamise lämmatamiseks saadeti, pistsiwad wangimajad põlema ja lafkfiwad põgenejate sekka; 430 wangi saiwad surmatud. Persiast Teheranis oodatakse üht ühekorralist Saksamaa  saalekonda, kelle wastawötmiseks suurt suuandmist ette walmiStakse. Wene aealehed loodawad, et sellest saate-