Peale seda on Augusti 2. päewal kuu-koosolekul otsuseks wõetud, et weel peale nende üht laewa osta ja töist ehitada tarwis on. — Düinaburgi ja Swentstani wahel raudtee peal on üks reisija äratapetud ja raudtee rööbaste peale wisatud.  Mõrtsukaid, kes juba Kownvst saadik oma ohwri järele luuranud, on, nagu mitmed märgid tunnistawad, mitu olnud. Kuida kuulda, on tapetud üks Kowno linna juudi tubaku wabrikant, nimega Günzburg, kellel 700 rubla sula raha sell korral ühes olnud. Asheradeni (Aiskraukles) lauluselts sõitnud pühap. 8. Juulil Friedrichstadtl lähedal Düinas olewa saarele" haljasse, nagu „Balt. Semk." teatab. Pidu pidanud kell 2 p. l. programmi järele alustama, aga et lauljad kõrtsis „ julgust wõtnud" (duhschu usprawit), siis saanud nad alles õhtu kell 7 määratud pidu platsile ja nõnda pidanud siis pidulised, kes enne kodu ei olnud läinud,  terwe 5 tundi pidu alustust ootama! Kalkunist kirjutatakse „Baltijas Semkopile", et seal, niipea tui mõnel hobune ärawarastatud olla, seda kolgi wõi loku löömisega töistele teada antawat, misläbi warast teatawat tähelepannu. Mõnikord lööwad ka warastud hobuse omaniku naabrid lokku, mis siis waiksel ööl õige kaugele kuulda on, kui mõnel hobune ära warastatud. Wiimase paari kuu sees olewat seal 8 warastud hobust metsas puu külge kinni köidetud olnud, sest et wargad mahti ei saanud, neid kohe kaugemalle wiia. Ehk wõiks seda abinõuu ka mujal, kus nimelt palju hobusid warastatakse,  tarwitada? Bauskes peeti 24. mkp. kooliõpetajate konwerentsi, kellest peale konwerentsi juhataja, kvolinõuuniku õp. Bush'i, weel 2 õpetajat 1 ülemkooliõpetaja ja 17 kooliõpetajat osawõtmas olnud. Kooliõpetajad on neli kõnet pidanud. Konwerents teinud otsuseks igal talwel kolm-neli korda kokku tulla, kord selle, kord töise kooliõpetaja juure, kooliasjade  üle nõuupidama. Seesuguseid kooliõpetajaid, kes rahaga ehk meeleheaga walimisel heali omale püidwat ja sellwiisil ammetisse tahtwat, arwatud heaks tagasi lükata ja kooliwalitsuse poolest mitte kinnitada. Kooliõpetaja S. pani ette, et kooliõpetajate, köstrite zc. perekonnad, niipea, kui perekonna isa surnud, kohe kohtadest wälja saawad tõstetud ja ka tehtud kulusid, nagu nimelt parandamiste  ja rohuaia asutamise ja istutamise eest ära ei tasutawat. Koosolejad palusiwad koolinõuunikku seda kooliülemate abiga niikaugele ajada, et lesk waestelastega wähemast üheks aastaks peale mehe surma koha peale wõiks jäeda ja kui tarwis abi pidada ja et tehtud kulud paranduste ja aiaistutamise eest kas walla ehk järeltulewa kooliõpetaja poolest tasutud piaksiwad saama. Lähem koosolek lubati tulewal Lehe-kuul Bauskes ärapidada ja lõpetati siis palwega konwerents. „Rijhk. West." teatab, et Bauskes mitmed 25 rublased walerahad nähtawale tulnud. Rahad olewat wäga lihtsalt, lihtlabase weksli paberist tehtud. Tallinnast. „Neptuni" seltskonnad on ühe oma osawa tuukru õnnetuma juhtumise läbi kantama pidanud. Minewase aastase sunre tormi aegu 9. Sept. on sõalaewa „Kremli" waranduse laekas põhjawaunud. Sellesama mere põhjast ülestoomise juures on tuukur uppumise surma ohwriks saannd. Oudowast. Auustatud Toimendus ja auustatud „ Sakala" lugejad! Täna tahan Teile omalt poolt mõne sõna pajatada, palun aga juba ette, mind mõnes asjas wabandada, kui pahast pajatan, ning mitte head ei kõnele. Halwa aSja peab laitma selles lootuses, et halbdus ennast headuseks muudaks. Nagu hiljemalt teatatud, on suguwennad Oudowas endile raamatukogu asutamas. Juba talwel ja kewadil sai asi nõuukS wõetud, mis nõuuks oli on nüid täidetud. Raamatukogu on olemas ja estalguselt tema sees juba umbes 200 raamatut. Mõne päewa eest käisin mina, nende ridade kirjutaja,  OudowaS ja waatasin kogus olewaid raamatuid läbi, leitsin aga, et seal mitmed kõlbmata raamatud aset oliwad  wõtnud, näituseks: Mere-madu, Kuradi tütre kosjad ja palju muid. Minu laituse awalduse peale kõnelesiwad suguwennad, et nemad mitte ise ei ole nimetatud  halbu raamatuid tellinud, waid nemad olla raha ühe Tartu toimetaja kätte läkitanud ja nimetatud härra olla W. Just'i poest neid raamatuid saatnud. Mul oli wäga ime niisugusid sõnu kuuldes ja ma mõtlesin iseeneses:  «Kuidas wõib üks mees rahwa maimule niisugust kihwti pakkuda?" Mis on olnud ei wõi enam muuta küll wõib aga nimetatud paha raamatuid kogust wälja wisata ja edespidi ainult häid raamatuid muretseda. Seda soowin ma Ondowa Eesti raamatukogule seda soowin kõigi raamatukogudele. Rohket osawõtmist selle uue asutusele! Töine asi millest ma kurbtusega kirjutama pean, on «saksastamise haigus" siinse suguwendade seas. Palju suguwendasi on siinse Saksa koguduse liikmed, ilma et nad selgeste Saksa keeligi räägiksiwad. Mulle räägiti, et üks mees weel sõnakestki seda keelemurret ei pea mõistma, aga ta käia Saksa keele jutlusel ja ka selles keeleS pruukida  ta püha altari sakramenti, seda kõik sellepärast, et tema naene, kes Eestlane on, saksakeeli rääkida ja mehel enesel himu olla ka ennast Sakslaseks tunnistada. See waimu haigus ei ole aga nimetatud mehe juures mitte üksi, sest siis ei maksaks tast mitte rääkida waid wäga paljude juures. Loodan, et asutatud raamatukogu selles asjas mõnda langenud hinge tagasi saab tooma. Wene rahwas piab iga talwel peredes korda mööda nõndanimetatud „Subrikid" Õhtul koguwad noored inimesed tähendatud kohta kokku ja seal teewad nad tule ümber näputööd, seal on ka siis peiud harmonikutega  ligi ja waatawad pealt, kellel neiul kõige kärmemad  näpud on, et teda siis kosida wõiks. Wõib olla, et seal ka armastuse sõlmed kokku saawad sõlmitud, aga kust wõin mina seda teada. Niipalju aga tean, et peale töö tants tuleb ja peale tantsu lähawad igaüks rahuga kodu. Rikkamates külades on niisuguste kooskäimiste jauks toredad kaunistatud majad, mida neiud ja peiud oma taskust ilustawad ja puhastawad ning korras peawad. Öösel hulkumist Wenelaste juures ei ole. Peale seda on Wenelastel igas külas aastas kaks korda mingil tähtpäevadel  õlle pühad jnpaiMMli). Paljudes kohtades on ka neil pühadel laadad. Kui ma laata nimetan, siis ärgu arwaku lugejad, et siin niisugused laadad on, kui Läänemere kubermangudes, neid otsiks siit asjata, ehk kui see ütelus selge ei ole, ütlen: säratfid siin sugugi ei ole. Wenelaste laatade peal on aga ainult saia, susla (Oimi6Nb),  präinikuid, riiet ning puuwilja müia wiina ega õlut ka mitte; wiimast kui ka esimest on sell ajal igal ühel kodu sellepärast ei ole joobnuid ka mitte tarwis tulega otsida. Niisugused Wene laadad algawad enamiste kiriku teenistusega nad saawad kirikute juures peetud ja lõpewad sellsamal päewal, elajate, linade ega kange jookidega seal ei kaubelda. Ka Eestlasi käib seesugustel laatadel, iseäranis nooremaid,  kus nad aga sagedaste Eesti nimele head tunnistust  ei anna. Ma nägin ist Eesti poissisi joobnult tuigerdawad.  Eesti wennad ja õed! Parandage endid ja ärge oodake mitte, et Wenelased wiimate teie peale sõrmega  näitama hakkawad. Püidke elawalt uuest raamatukogust  osa wõtta ja kasu ei jäe mitte tulemata. Niipalju rahwast ja rahwa elu awaldusest. Kadugu kurjus edenegu headus ja kaswagu teadus see on minu õiglaue soow kõne lõpetuses. Ilmad on siin pool korralikud. Rukis on lõigatud, saak keskmine. Suwi will kohalte waewaline, ainult kartohwlid,  kus öökülmad liiga ei ole teinud, on head. Täna lõpetan oma kirjutamist. Tulewa kord tahan kodumaa suguwendadele siitse WenelaSte põlluharimist ja selle kombeid ja põllutöö riistast kirjeldada. Sõpru ja tutawaid terwitateS K. Il—tk, NarttMst. Käesolewal kuul asutatakse Narwa üks täieline 8 klassiline tütarlaste gümnaasium, mille jauks sealne linnapea..hr. A. Hahn maja kõige mööblite ja täielise klasside sisseseadmisega 25,080 rubla wäärt, on annud. Sealtsamast on üks saatekond Peeterburgisse läinud, kohtute ministeeriumile seda palwet ette kandma, et Narwa kohtud Peeterburgi kubermangu kohtukonna külge saakstwad liidetud. Peeterburglst. Saksa sõawägede-manöwritest, mis enam sügise poole ära saawad peetud, saab Wene saadikuks  kindral-adjutant Richter Saksamaale minema. Urali mägestikusse saadab riigiwalitsus üht saatekonda,  kes 61 kraadist põhja poole mäge järelkatsuma ja läbiuurima piab, kas ehk sealt ka kulda leida ole. Sennini on paljalt nimetatud kraadini läbikaewatud ja põhja-poole ei ole mitte mindud, ehk küll geografia tundjad põhjapoolist  mäge kulla-rikkama tunnistawad olema. Ural on Wene riigi kullamägi. Gaardi sõawäe harjutused saiwad ka sellel aastal Keiserliku Majesteetide juuresolemisel ärapeetud. Iseäranis  awaralt ja kergelt wõiwad sarnased harjutused ettewõetud  saada, kui sõawägi laagris on, kuna muidu mitme päewade kaupa enne wägi ennast koguma ja ettewalmistama  piab. Rüid aga marstwad wäed hommikult teatud paikadesse kokku, piawad omad harjutused ära ja lähewad siis jälle laagrisse lõunale. Sellel korral oli ühel põhjapoolist!  sõawäe jaul Krasnoe - Seloo peale tormata ja lõuna-poolne sõawäe jagu kaitses seda. Pealetungijaid juhatas kindral-liutenant Danilow ja kindluse kaitsejaid jälle kindral-adjutant würst Shahowskoi. Keiserlik Majesteet  oli pea siin ja pea seal wõitluse wäljal näha, kuna Keisri Proua ja suurwürstina Jelissaweta Feodorowna Teda ratsa ikka saatmas ja Temal kaasas oliwad. Ka oli Keiserliku Majesteetide juuresolmisel Krasnoje-SelooS suur ratsa wõidu ajamine, millest mitmed ohwitserid osa wõtsiwad. Esimesel wõidu-ajamisel lühikese maa peale wõitis KischinSki ja sai 350 rbl. auupalka, kuna kaugema maa pealt Gardner wõitjaks jäi ja 3000 rbl. auuhinda ja 500 rbl. eest hõbe asju kingituseks sai. Wiimane oli Gaardi-Husaari-rügemendist. Uue usuliste Pashkowianide ja Radstokistide seas on tüli tõusnud, sest et nad endid surnute matmise wiisiga ühendada ei jõua. Ühed arwawad õigeks, et kui keegi siit kurjast maailmast ära läheb, siis selle üle rõõmustama  piab, kuna aga töised seda koledaks ja kõlbmataks piawad, ega järele ei tee. Ühes apteegis wõeti üht inimest kinni, kes mõne päewa seeS ühe I)r. Saldenstamm'i nime peale mitmest apteegist kihwti wälja oli wõtnud. Läbikuulamisest on näha, et kinniwõetud üks Soomlane nimega Dalin on ja nõdrameeleliseks arwatakse, ega mingit Põhjust temal selles kihwti kauplemises ei olnud. Wene ajalehtede kaebamised Nikolai-raudtee walitsuse  peale tõusewad ikka suuremaks. „Now. Wrem." toob jälle üht ülesleidusi, mille järele nimetatud raudtee walitsus 10 miljoni rublat kroonu sõawäe ja sõamoona wedamise eest rohkem wõtnud on, kui tema seaduse järele wõta wõis. Seega on siis juba mõeldud walitsuse ülemäära  ehk seaduse wastaline sissewõtmine 40 miljoni rubla suureks kaswanud, mille üle Wene lehed suurt kära tegewad. Wiimasel ajal on pealinnast wõerale maale lindude nähku naesterahwaste pea-ehtedeks tellima hakatud. Seega on nimelt Olonets'i kubermangule hea teenistus juure saanud, kus nüid kõige enam lindusid taga ajama minnakse ja nende peale jahti peetakse. Tellijad maksawad  araku eest 10 kop., waresse eest 6 —15 kop., kirikhaki  eest 8 kop., kulli eest 10 kop. j. n. e. 7. skp. tehti Pushkini Wene kuulsa kirjaniku mälestuse-sammas, kellest minemas numbris kõnelesime, katte alt lahti. Kellu 11 ajal pjdasiwad Snamenskaja kiriku waimulikud pühendamise Jumala teenistust, kellest sisemise asjade tallitaja ministri abiline, salanõunik Durnowo, linna peawanemad, suur-kooli direktor ja palju selle kooli kaswandikka osawõtsiwad. Kui katte mälestuse-samba pealt langes, seisis suurema Wene lauliku kuju wahelite pandud kätega maata jäte ees, ühes käes üht raamatut Wene kirjanduse üle hoides. Samba kahe külje peale on lauliku nimi, tema sündimise ja suremise aasta, mõlema töise külje peale on mõned sündsad salmikud tema luuletustest  sisse lõigatud. Kunstide akadeemiasse on nüid palju kunstijüngrid  juure tulnud, nõnda et, nagu „Uus Aeg" teatab, sell aastal mitmed klassid laiendatud on pidanud saama. Ka on mitmed parallel-klassid juure asutatud. Soomemaalt. Soomemaa lehed jutustawad Keiserliku  Majesteetide reisist järgmist lugu: Kui Keiserlikud Majesteedid oma wiimasel reisil Kimito kanaali jõudsiwad, kuS parajaste kange meemool oli ja sellepärast ka wanem sillawaht Lindberg kanaali-silda lahtigi ei wõtnud. Kui seda Keiserliku Majesteedile teatadi, andis tema käsku, et Keiserlik laem „Maremo" kanaalist läbi saaks tõmmatud,  mille juures Majesteedid ise ka abiks oliwad ja seda küll kaldal olewad inimesed esimest ja wiimast korda nägiwad,  et Keiserlikud käed ise laewa läbitõmmata awitasiwad.  Kui laew õnnelikult läbi oli peasenud, jutustas sillawahi direktori asemik würst Obolenskile, kuda mõne aasta eest Lindbergi juhatusel üht Prantsuse laewa kanaalist  üleweetud ja see Põhja wajunud. Et kohtu alt peaseda,  on sellel korral sillawaht laewa parandamise kulusid oma maksa wõtnud ja tasnwat seda wõlga oma iga aastasest  weikesest palgast. Würst ObelenSki jutustas seda Keisri Prouale, kes järele'laskis kuulata, kui palju Lindbergi!  weel seda wõlga tasuda oleks? .Sellepeale laskis Keiseriina Majesteet Lindbergi oma ette tulla ja andis temale 400 marka nende sõnadega: on teie wõla tasumiseks." Lindbergi! woolasiwad rõõmupisarad põskede pealt alla ja tüki aja pärast alleS wõis ta kohmetult Keiseriinale selle kingituse eest tänu ütelda, mis wanakese südamest tuli. Wjatka kubermangus on rahwa häda juba õige suureks kaswanud. „Russ. Kurile" teadustatakse, et Shdanowka külas Katolnitshi kreisis ühes majas 5 inimest nälja surma on surnud. TwerLft. Deledinshi külas on minema kuu 17. päewal üks talunaene endale järgmisel wiisil surma walmistanud.  Ta kandis küla lähedal heinamaa pea! heinu kokku, süitas huniku põlema ja heitis ise senna peale. Ta sai kül kohe leekidest wälja tõmmatud, heitis aga pea peale seda oma hirmsa haawade käes hinge. Küsimuste  peale on ta enne surma mõistlikul wiisil kostnud, nõnda et meele nõdrust teda mitte ei arwata seda koledat surma enesele walmjstama ajqyud plewat. 56 34. Sakala. 1884