Sakala l4. WUiaudiö. 22. Juunikuu päeval 1882. V. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobsoni pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Senatori ülewaawsest. 11. - Poliitika ringwaatus.  Omalt maalt. Wili and ist: Eesti Põllum. Seltsi koosolekust;  A. Grenzstcin. Wiliandi maalt: Pildikene noorerahwa elust maal; tänu. Tartust: Tulekuswtajate aastapiiewa pühitsemisest; naljaweidrast  arwamisest; Tartu 11. kroonu (Wene) Seminarist; Tartu Eesti rahwa koolide Seminarist. Tallinnast: Õnnetus. Wolurrist: Tuulispüks.  Kroonlinnast: Tuukrukunötist. Krahw Tolstoi; krahw Jgnatjcw. Kamenets-Podolskist: Õnnetus. Nglitshi  maakonnast: Ühest kentsakast ennemuiste jutu sarnasest luost. Kuulutused. Lisaleht. Sillaotsa kerjaja. IV. Terwise hoidmisest La kui tähtjas õhk eluülespidamiseks on. 11. Senatori ülewaatusest. ii. Airiku maksude pärast on mitmeski Luteruse usu kihelkonnas kaunis rohkeste segadust ja pahandust, iseäranis seal, kus meel wana teu-orjuse moodi kõik kihelkonna peremehed kirikumõisale päiwi peawad tegema.  Nõnda oli mõne aasta eest üheS põhja poolse Tarw maakonna kihelkonnas sõnnikuweu protsess kaunis kuulus; kiriku mõisa kubjas armas sõnniku koormad liig weikseks ja ei wõtnud neid koormadeks lugeda, maid poolteks, mehed jälle wabandasiwad ennast sellega, et mäest raske suuremaid koormaid ülesse wedada, sest tall' olla jo lohus ja tee pealegi märg. Tõusis tüli. Kohtu käimise peale kulus enam päiwi ära kui kirikumõisa sõnnikuweu peale, pahandus oli suur ja rahutu olek ei ole weel täna päewgi unustatud.  Kirikõpetajatel on suur sisse tulek: enamiste 4000, 5000 ehk ka 6000 rubla aastal, kui kõik tema sisse-tulek raha hinna peale parajal mõedul arwatakse, ja mõned maksud wõiksiwad küll wähendatud  saada. Kui nüüd kiriku maksude suurust senatori härrale tahetakse ette panna, et nende õiendust wõi ka, kus kirikhärra sissetulek muidugi suur, aga pudipadi  asjadega walda ommeti waewatakse ja kihelkonda kiusatakse, nende Vähendamist paluda, siis peab õige ja selge rehknung saama; õige rehknung see mitte ei ole, kus midagi suuremat ja tähtsamat wälja jäetud. Kus päris täielikult sisse tulewat summa kätte ei saa, sinna tuleb ligi korrand panna, ehk seda ommete nimetadagi. Rehknungi peale tuleks panna: kirikumõisa  maa suurus ja rent ehk mis renti tuleks kui maa saaks rendi peale antud; kirikuwalla suurus, talude arw ja nende rent ehk orjus raha peale arwatud;  kirikumõisa kandimeeste ehk moonakate rent ja orjus, keda jo mõnes paigas on. Selle järele kokku wõetud raha summa kõigest kiriku maade sissetulekust. Siis Lulewad waldade maksu summad kokku wõtta, kõikide asjade suuruse ja raha wäärtuse nimetamisega, mida mitte raske ei ole õigeste toimetada. Wiimaks tuleksiwad maksud kiriklikkude teenistuste eest-, nagu ristmise, laulatamise ja matmise rahad, mida siis ligikorda õiete ülespanna saab, kui enne teada on, palju lapsi mööda läinud aastal ristiti, palju paari laulatati j. n. e. sest seaduslik maks nende teenistuste  eest on teada; mis üle seaduse enam antakse, see öi puudu teistesse, see on waba, hea meeleline anne ehk kingitus, wõiks paljalt nimetatud saada, et teda on. Siin katseks ja näituseks üks rehknung kihelkonna pealt. R. kirikumõisa põld on 178 wakamaad suur, kelle eest nüidne rentnik 700 rubla maksab. Õpe- taja härra on kaupmehe A.'le 18 wakamaad põldu poe asutamiseks ja pidamiseks andnud ja saab sest renti 300 rubla. Rentnik söödab õpMja härrale 8 lehma ja 4 hobust aasta: otsa, mis rubla maksma tulekH Siis on selle kiriku mõisa, jaukS 10 talupoega, kelle krundid 9 künni taaldrid suured, kõik kokku 179 V? taaldrid; rent 7 richla taaldri pealt teeb wälja 1243 rubla 50 kop. Helle kirikuwalla metsamaa peal elawad 6 kantnikku^-igal ühel 15 wakamaad . põldu, 2 rubla wakamaa rest renti aastaks, teeb 90 wakamaa eest 180 rubla. Mõnda tuleb R. kiriku õpetajal  kiriku maade eest aastal peale 3000 rubla sisse. Sellest saaks ehk nüüd küllalt. Aga weikeste maade ehk talude pidajate käest, kelle arw umbes 500, saab kirikhärra aastal: . 151 wakka rukkid, 5 mark 4 rbl. 602"rb1. kop. 15 IV- „ odre, s „ 3 „ —451 „ 50 „ „ kaeru, 5 „ 2 „ 303 „ „ 990 naela linu, a nael 15 k. 148 „ 50 „ 412 kana . . . g kana 25 k. —lO3 „ „ Summa 1608 rbl. kop. Ka see töine summa üksi on prii kortri juures juba midagi, kellega mõnigi tudeeritud mees wäga rahul oleks. Iga aasta käib "R. kihelkonnas peale 200 last pääõppusel (leeris, lugemisel), igaüks peab V- sülda puid ehk 130 kop. raha ja 30 kop. raha maksma, mis 320 rubla teeb ja iga laps kubu peerga. Need kolm summat kokku teemad 4928 rubla. Sinna juure tulewad weel ristimise, laulatamise,  matuse rahad, iseäranis weel nende inimeste matuste rahad, kes oma sugukonda ühtekokku soowiwad  matta ja iga haua aseme eest 3 rubla õpetajale maksma peawad, hoolimata sellest, et kabelid (surnuaiad)  jo kihelkonna rahaga ostetud ehk kihelkonna omandus on. Ka nendestki maksudest kukub mõni hea kopik kirikherra kukrusse. Wähemaks 200 rublast neid summakesi küll wist rehkendada ei saa. Nõnda on siis R. kirikherra sissetulek aastal wähemalt 5000 rubla üksnes talupoegade käest. Sinna juure Lulewad weel summad, mida R. kihelkonna mõisad maksawad, mis selle kirjutuse kokku seadjal weel teadmata, mis aga küll mitte kokku wähemat 1000 rubla aastal olema ei saa. Peale selle on weel mõned muud sissetulekud teadmata, nagu 8 wakamaa suuruse aia annetest. Kuidawiifi walla pealt kiriku maksu summa kokku wõtta, sellest annan siin näiwse Tartu maakonna  W. wallast. 44 hobuse päewa, ü 1 rubla . . 44 rbl. kop. .66 jala päewa, 550 kop. . .33 „ „ Toist nõnda palju mineku ja tuleku peale 25 wersta tagant ... 77 „ „ 18 sülda puid raiutud ja weetud ja wahest ise ostetud . . . . 50 „ 18 jalapäewa raiumine, a5O kop. 9 „ „ 44 kubu peerga, mis wald peab ostma, 5 15 kop. 6 „ 60 „ 224 leisikat heinu, u 22 kop. . 56 „ „ 5 hobusepäewa heinawedu... 5 „ „ 44 kana, k 22 kop 9 „ 68 „ 44 naela linu, soetud, ä 30 kop. 13 rbl. 29 kop. 14V wakka rukkid, u 4 rubla . 58 „ 66 „ „ odre, 5 270 kop. . 39 „ 60 „ „ kaeru, 5 170 kop. . 24 „ 94 „ Wilja ära wiimine 5 päewa, 51 r. 5 „ „ Summa 431 rbl. 68 kop. Selles rehknungis on see heaSti tehtud, et edeStagasi  käimise päewad ühes päris tööpäewadega orjuseks  rehkendatud; see ep see orjuse neewS ongi, et tema läbi niipalju aega raisku lähäb, sest aeg on raha! Aga kanade wiimise päewad ei ole üleSse pandud,  need on jo ka midagi Väärt! Ega kanad ise sinna lenda, hoiawad jo ikka kalli koju poole, ja ega lapsi ka neid kirikumõisa wiima ei saadeta, sest need ehk wiikfiwad neid jalgupidi, kellest mõni kanade kaupmees küll hooli, kellest aga iga talupojal hale meel on, ehk talupoegi küll mõni mees loomade piinajaks  loeb; kanade kinni pindmise aega aga ei pruugi mitte ülesse panna, sest see antakse enamiSte laste hooleks, ja lastele teeb ta palju nalja, õpetab neid omalt kohalt kärmusele ja osawusele. Enam rõõmu teeb lastele küll kana kinsu ja tiiwa söömine, aga ega me sellest siin ei taha rääkida. Peergude hind on siia ülesse pandud, kuna ta R. kihelkonna rehknungis  puudub, kus ta ehk niisama kõrgeks pandud on. Peerga ei ole meie päewil mitte kerge saada, talude suuremal osal puuduwad selleks tormilised puud ja teise metsast puude wõtmist on hakatud Marguseks  pidama ja karistatakse pealegi kangeste. Ei pruugita ka enam peergusid palju Eesti peredes, maid odawamat ehk hõlpsamat õli. Siin on jälle asja muretsemine palju kallim kui asi ise, mis lugu jällegi päris orjusest järele jäenud osa on. Iga leeri poiss peab ühe luua tooma ja iga leeritüdruk naela linast lõnga; luua toomine on wäga käsuline, sest puhtus peab jo olema, ehk küll neid ehk nõnda palju just ära ei kulu, lõnga kohta tuleb ehk aga seda tähendada,  et kirikumõisal ise linamaad küllalt on ja et tütarlastel ehk paras aeg andewalla peale oma aega wiita. Kirikumõisa maade ja metsa suurus on selles W. walla rehknungis küll ülesse anwd, ka puude müümine, aga raha wäärtuS on kõrwa panemata jäetud, sellepärast ei wõi seda õiete arusaadawalt pruukida. Poliitika ringwaatus. Wenemaale on üleminew nädal meie praeguse  Riigi-Isa walitsuse ajal kõige tähtsam olnud. Peale ministrite wahetuse on ka weel kaks uut seadust kinnitatud, mis wäga mõjnwal wiifil meie suure isamaa  koduse elusse ja tallitustesse puutuwad: pääraha maksu ära kautamine ja talurahwa maapõhja ehk krediitpanga  asutus. Üleüldise rõõmuga on need seadused  rahwaHpoolt wasta wõetud ja ka wäljamaal waadatakse  lahke silmaga nende muudatuste peale, misläbi ka Wene rahapaberid wäljamaa kaubamajades enam maksma on hakanud. Saksamaal on läbirääkimised ja waidlused tubaka tolliseaduse üle ometi ükskord otsa lõppenud.