Tallinna Sõber AK 17. Kaheksas aastakäik. Tallinnas, ZZ. Mi ku» pääwal IBBK Kltiildnk aealtht Eesti rihvale «aal ja Naaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Talinnal Lindf,rS'i päriate trükimsja»: aaSta» Z rubla, 4V kop.— pool-aaSta» 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aasta» S rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop, Kuulutused «aksawad iga rea ehk selle aseme peatt s kop. Tellimised wöetakse WaSta: Hullwuas: ,/iudsors'i päriate trüliimajas. MelerSurgis: J. S. Seekandk, H 54. Hartus: Laakmauu. Aakweres: J. Kuhs. Maides: A. SeidelSerg. Kapsa kus: K. KollSerg. Lihulas: A. ZZüttuerU voodis. Wiljuudis : H. J. Karow'i raamatupood. Aurwus: W. Möder. WSrus - Mraua Melrose. Matkas: M. Rudolfi. Auurclaares: Hij. Lange.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichh or n. Elab Baltislis, kirjad köitvad Balti,ki (Baltischport lZa.rrilicriü-llvp-I^.) Register: Üleüldised fvlitika sõnumid. —.Omalt maalt: T-lliunast: Rahwakaolmeistrite asjust. Seadus uute ehituste  kohta. Wangikodadest. Ametnikkude asjust. Liiwimaa raudtee. Tulekahju. Kahtlane surm. Kiskumised. Kohtu otsus. Pahateud. Ilmad. Ha?salust: ,Uus leht. Schlosfi- kirik. Muudetud kool. Noored termise otsijad. Rakwerest: Näitemäng. Kerjaja. Narmast: Jubileum. Tartust: Linnasaadiknte asjust. Peterburgist! Keisrikojast. Kindral Tshernajew. Süda-Wencmaalt: Mitmesugused  "sõnumid. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Üleüldised politika sõnumid. Balkani poolsaare asjad näuvad selgima hakkama, kõige wähemast nii kaugelt, kui seda ametlikult kuulutada heaks arwatakse. Sultani saadik, Shakin Pasha, on Süstasse tulnud ja on Bttlgaria Würstile seda kirja G toonud. miS teda wiieaaõta peale Jda-Rumelia Klndral- KubernörikS nimetas, kuS juures Würst Aleksander iseäralise  rõõmuga tähendanud on, et seda maad, mis jo nimet kaudu, ikka weel ükS jägu Tiirgi riigist piab olema, täit*  sa tema walitsuse alla antakse. Würst Aleksander on selle  kuu tk. pääwal FilippopeliSse sõitnud, seda tallitama, miS seal tarwiS läheb. Loota on, et seal nii pea enam mingisugust segadust ette ei tule. Greekamaa aõjus on Prantsusmaa oma käe peal ette astunud ja on kinnitanud,  et see maa Greeklaste öiguSte eest kosta ja neid diplomatika teel wõidule aidata tahab, kui Greekamaa walilsuS sel korral weel oma ülituhinat tallitseb ja mitte suurriikide nõuu waSta ei pane. Suurriikide poolelt oli küll senni juba ultimutnm wiimane sõna nõuuks wõetud, aga Minister DelyanniS oli juba enne Prantsusmaa  sõbralist nõuu waSta wõtta lubanud ja sellepärast on suurriigid oma wiimast sõna wiiwitanud. Ka kinnitatakse  Greekamaa poolt, et kõige sõeawäe kodulaskmisest enne juttu olla ei wõikS, kui suurriigid oma ähwardawad laewad Greeka meredest ära kutsunud on. Rahwa poolest  on käratsewaid kokkujooksmifl peetud ja sõda päritud, ikka on agä loota, et sõda tulemata jääb. Kuningas on ka juba käsku annud, et maakaitfe-wäe kaks wiimast aastakäiku  koju jääda wõiwad, kes ka juba fissekutsutud oliwad.  »Homikumaa küsimise" seletus on wisi jälle mõneks aastaks warnariputatud. Et Prantsusmaa sõbralik nõu GreeklaSte sõea-himu soigutanud oleks, seda ei usu küll tvist keegi. Asi on wist nenda, et Greekamaa wägimehed seda nõuu tarwitanud on, auuga sellest umbuulitfast wälja  peaSta, kuhu nemad jooksnud oliwad. Sliurriikide ähwardawad laewad on wist mõjuwamat kõnet pidanud, kui Prantslaste lahke nägu. Saksamaal on Würst Bismark on sõitu Friedrichsruhesse teiseks korraks jätnud ja on Saksamaa Saadikuid Peterburgist ja Pausist Berlinis  oma juure nõuupidamisele wõtnud. Mis asju nemad  sea! arutanud, selle üle ei ole sõnumit. Tema tahta  Riigipääwa uue töö-järgu hakatusel ligi olla, kust wist kirikliku tüli lõppetamine kõige pealt ette wõetud saab. Saksamaa juhatajad näiwad kõiki seespidiseid tülist iga hinna eest lsppetada ja oma pinda igapidi puhastada niisamati ka sõeawäe ja meremäe liikumist wöimalikult kergeks teha tahtma, et nemad kõikuwal aeal iga juhtumise  waSta walmistatud oleksiwad. Sellepärast on Wene ja Austria Poolamaalt tulnud passtta külalised  Preusst piiretest wälja saadetud, sellepärast tahetakse  kiriklikku tüli lõpetada, sellepärast on raudteed  riigi lääne-poolisel piirel hoolega täieldatud, sellepärast  tahetakse sedasama riigi idapoolisel piirel teha; sellepärast on kindlused mere randas hoolega kohentatud ja täieldatud, sellepärast tahetakse ka kanalit Põhja- ja Ida-ehk Baltimere wahel ehitada, et söealaewad ühest merest otsekohe teise peasekfiwad, ilma et neil tarwis läheks Daanimaa ja Rootstmaa wahel wäinadest läbi sõita, mis aega wiidab ja kus sõea aeal laewasõidud kergest wõiwad takiSlatud saada. Riigipääwa erakondade eestseisused  walmiStawad ennast kõnelahingite wasta, mida kirikliku küsimise üle tõusma oodatakse. Eesnõuu pidamiseks  oliwad erakondade liiked selle kuu 21. pääwaks Berlini  kokku kutsutud. Kroonprinz on juba terweks saanud, nusamati ka teised Keisrikoja liiked. Gras Herbert BiSma rk on järsku raskemast haigeks jäänud. Et te- mal omas ametis wiimasel aeal wäga palju tegemist olnud,  mis tema jõudu nõrgendanud, sellepärast ei olla see haigus mitte ilma kartuseta. Samoa saarede pärast on ühelt poolelt Saksamaa, teiselt poolelt Inglismaa ja Põhja-Amecika wahel natuke pahandust olnud. Wiimaste riikide Konsulite kattsusel on sealine Kuningas Malietoa ennast ühe paiga peale elama asutanud, mis Saksamaa omaks wõetud oli, ja ou seal oma lipu üles tõmmata lasknud. Saksamaa pärimist, lippu jälle maha Võtta, miS peale Saksamaa Konsul seda 10 madruse läbi ühe pealiku  all, teha laskis. Samoalased on ära jooksnud ja Inglismaa  ja Põhja-Amerika Konsulid on käredast wasta waielnud, mis aga ühtigi ei aitanud. Austria Galitziamqal  on rahwa keskis paha waim liikumas. Stry linna  põlemise juures on kahtlasi tähta ilmunud ja seal on ka rööwimisi ja teisi pahandust ette tulnud, öösel, selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel oli Lisko linnas tuli lahti läinud ja selle km: 14. pääwa löune aeal oli juba kolm weerand linna maha pälenud. Wiiut oli selle kuu 16. pääwal sõnumit saadetud, et mitmes külas üksikud majad maha põlenud on. Khyrowi külas kestis tulekahju juba kaks pääwa ja seal oli ka üks inimene tulepanemise kahtusel kinni wõetud. Bojanietshe külas oliwad 49 peret kõige kõrwaliste hoonetega maha põlenud. Talurahwast on saba-tähega ja maailma-otsaga kollitatud ja »herrade" wasta wihale kihutada katsutud, kes nueste obrokki hingede pealt nõudma hakata ja keS teab mis weel „ rahwa" wasta plaanida, nagu seesugust tülikihutamist „rahwa kasuks" teistel maadel ka nähtud on. Senna oli ka juba sõeawäge kardetud mässamise lämmatamiseks saadetud, aga kihutamised ei olla weel palju mõjunud. Mähreni maal on selle kuu 16. pääwal Friedlandi  alewikkus 60 maja ära põlenud, nende keskis ka koolimaja ja kogudufemaja, selle juures on kaheksa inimest  surma saanud. Wene lehtedele, kes Austria maakaitse-wäc  asutamist pahaks paniwad, ähwardamiseks Wenemaa  wasta nimetasiwad, wastatakse sealt poolt, et Wenemaal umbes 10 V, millioni söeamehi olla, kui kõik aastakäigud sisse kutsutud saamad, Austria-Uugcimaal aga waewalt IV, millioni. Seal ei wöida siis ka ähwardamisest Wenemaa  wasta juttugi olla. Belgias kestawad ,töörahwa"  tülid paiguti ikka weel edafi. Flandrias on selle kuu 11. pääwal umbes 2000 , töölist" ühe tuletiku--vabriku  ümber piiranud ja 20 meest sisse saatnud, kes sea! ist loörchwast tood seisma jätmi sunsisi.v -d. Sh anda rmid,  kes nende waSta tuliwad, saiwad kiividega taganema peletatud ja mitmed sillad linna ja Vabriku wahel saiwad ära lõhutud, et sealt abi ei tuleks. Shandarmid on miimaks  kuld annud, mis läbi üks tööline" surmatud sai. Mitmed teised on kinni wõetud. Pärast on ratsawäge ja jalamäge linna saadetud. Kui sandist asjad Belgias seisawad.  seda on ka sellest näha, et sel talwel 3t theakrit omad uksed puuduse pärast on kinm panema pidanud. LüttichiS on ainult kuninglik theater lahti jäänud, aga ka sellele pidi linna poolest 2000 franki abiks antud saama. Baieri pealinnas ou juba Kuninga majapidamise Võlgadest  umbes 500,000 marka sisse kaewatud ja selle üle piab selle kui: 26. ja 30 pääwal kohtu ees aru peetud saama. Teised wölauskujad, enamist wabrikud, kes ehituse-tarwitusi  walmiStanud on, saamad wist pea sellesama tee peale astuma. Kuningas ei tahta aga siiski oma imeshlosfiede  ehitamist seisma jätta ega oma lõbu-ametnikkude hulka mahendada, kelle näitemängu ja muusikat Kuningas e naa mi st aina üksi pealt waatab ja kuulab. —Prantsusmaal  on,kättetasujad" jälle õige palju kära teinud ja tolmn üles keerutaund. Selle kuu 13. pääwal algasiwad Parisis suured Elsass-Lothringi laadad. Laada-poodidel oliwad ElsasS-Lõthringi linnade nimed, ainult nende maade  kaupa sai müüdud. Müijad oliwal naesterahwad Elsass- Lothringi maarahwa riiöeS ja koolipoisid sõeawäe mundreS oliwad neil abiks. Palju ostjaid leidis Würst Bismarki pilt, miS suud pärani lahti ajas, kui pea peale piigistati, kus juures müijad wõi hüüdfiwad: ,Waadake,  kui laiad lõuad!" Seal tehti kõiksugust tempusi, lauleti laulust Prantsusmaa kiituseks ja Saksamaa toetuseks,  ja jagati kõiksugust raamatuid rahwa sekka, milleS igal toonil kinnitakse, et Prantsased oma wihawaenu isekeskis  lõõtsutama ja oma lapsi ? kättetasumiseks" kaswatama  ja waimustama saada, künni Elsass-Lothringi maad neile tagasi autud on. Söea-Minister, Kindral Boulanger,  oli oma Adjutanti laadale saatnud, et kõik rahwaS näeks, kui „rahwameeline" tecka on. Wist ei saa aga Saksamaa juhatajad ennast seesugustest tempudest kollitaba  laskma. Kahju on, et need tembutamisel» mõlemcil poolel nii palju töö-jõudu püsside all kinni piawad ja nii palju raha kulutawad, kuna nimelt Prantsusmaal üleüldine waesus iga pääwaga suuremaks kaSwab. üleüldine  rahwahariduS olla Prantsusmaal wiimaste aaState fees natuke kosunud, fiiõki oliwad 100 mehe keskis,  kes wiimasel aastal sõeawäe teenistusesse kutsutud saiwad, ikka weel läbtstikku ligi 12 meest, keS kirjutada egn lugeda ei oSkanud. Italias on see palju pahandust  teinud, et WÜrst Bismark omas kõnes Preusst Herrademajas  Paapsti nii palju on kiitnud. Ühendatud Jtalia  riik ja Paapst elawad ikka weel lausa tülis üksteisega, sellepärast, et ka Paapsti Kirikuriik Jtalia Kuningriigi külge wõetud sai. Kardetakse, et kiriklik lepitus Preusst riigi ja Paapsti wahel seda sõbrust jahustab, mis Saksamaa  ja Jtalia wahel on, ja sõbrust Jtalia ja Prantsusmaa  wahel kosutab. Paapst omalt poolelt on Saksamaalt Lihawõteks tulnud pilgeritele nõuu anuud, Riigipääwal kirikliku lepituse eest kosta. Jtalia Parlament, keS MiniSteriumiga  tülis oli, on Kuninga käsu peale ühest ära lahutatud  ja uned walimised wälja kirjutatud. Kui palju weikesed erakondasi, kellest igaüks igegi ei tea, mis tema tabab. Kholera ei taha Italias wähenda. Selle kuu 11. päawal on Brindisis ja ümberkaudu 13 inimest kholerasse  haigeks jäänud ja 9 ära surnud, nende keskis 5 endist haiet. Mailandis on üks lesk oma kahe pojaga ära surnud' TeisteS perekondades et ole seal seda tõbe weel olnud. Jtalia nudes Afrika asumaades hakkad  Adessyinalased muret tegema. Nemad takislawad kõiki kiikumist Massanah' ja ümberkaudsete maakondade wahel ja karawanid (kameli woorid), mis Massanah.sadamasse  tulla tahawad, piawad kõrget maksu maksma, kui läbi saada tahawad. Kerenis on 15,000 meest AbeSsyuia  sõeawäge kogutud. Esiteks kinnitati, et see wägi Osman Dlgma wasta kogutud olla, nüüd arwatakse aga et see JtatialaSte wasta kogutud on. Jtalialased tahawad  suwetS Massauahst, kus nüüd juba ilmad wäga palawad on, wilumasse Kerenisse elama mina, aga seda kartetalle uüüd AbeSsynia poolt keelatud saama. Shoa Kuningas Menelik, keS AbeSsynia Kuninga käsu all seisab,  on Katholiigi ja Protestanti Misstouäridele ära keelanud  seal elada, ka kiuste pärast Jtalialaste wasm, keS MaSsauah' sadama tema nina alt ära wõtfiwad. Ha rrara  Sultan, kelle maad Adeni ligidal on, on ühe Europa teadusliku seltskonna liiked surmata lasknud, kelle keSkis palju Zialialast oli. Nende saatjad fealise kodurahwa  sugust, on wangi pandud. Ühe teise sõnumi järel olla koguni käsk antud kõiki Europalifi Harraris surmata. Niisamati on ka Shoa riikis Küünlakuul üks suur kara-