mõekä mitte asjata, meie usume ja loodame, et ka järgmised seda õigetele kaitsuseks, ülekohtustele hwmuks kandma saawad. aga soowigu kõigepealt oma enesele  .tõewaimu"! Sellesama Nr. 32 sees kirjutab ,Walgus" weel u«idagr selle Kõigekõrgema käsu loomuse segamiseks, mis järel wahetamiue talumaa ja mõisamaa wahel endise seadusliku korra peale tagasi seatud saab. Köitis selles kirjaS ei näita /Mälgus" muud, kui oma tuntud põhjatumat umbteadust meie kodümaa taluseaduste ja tallituste kohta, ja oma niisama tuntud tülist himu, wihawaeuu meie kodumaa sugude ja seisuste wahele külmata.  Kuida seda «vahetamist seuni toimetati, sellest ei ole ai, uu, muidu piaks tema teadma, et Kihelkonnaköhtutel  sette juures muud ühtigi teha ei olnud, kui Wallawanemate healsarwamist üles wõtta ja selle üle tunnistust wälja anda, kUua see wahetamine ikka maatakserimise  järel tehtud sai ja Taluasjade-kommisfioni ülem ikka Kubernör oli. Missugust arusaamist maade asjus wõime meie ka ühe lehe poolest loota, kes omal aeal päranduse-maksu põhjuseks määratud maahinna ja selle maksu enese wahel wahet teha ei oskauud, keS põllumehele  kasuks arwab, kui kõik jõed ja ,weejooksut>" tammidega  kinni topitud saawad ! Seda wõime oma lugejatele kinnitada, et kui talukohtade krnuditamise aeal /Walguse" tarkus  meie kodumaal wägew olnud oleks, siis seisaksiwad talukohtade  maad ikka weel sasitud peenrates, mis kellegi päriskohtadeks  ei kõlbaks, kõik põllutöö-edeudus oleks /eskaea" «viisil takistatud ja «viletsus seisaks Eesli rahwa silma ees. Aga mis ,Walgus" sellest teab ehk hoolib, kui aga wihawaen ja meeletumad kärad öitsewad! ,Ole«v«k" kirjutab: paari aasta eest nõuti Reius (Pärnu liuna oina. ,T. S." i.) nende käest, kes kord Wene usku olnud ja pärast Lutheruse usku tagasi  läinud, et nad Weue kooli heaks maksu piawad maksma, kuna nemad senni Lutheruse kooli ja kiriku maksud makfiwad.  Seda nõudmist ei täitnud maksjad esite mitte, waid pauiwad wasta ja ei maksnud kummagi usu kooli heaks, kuuni asi pidi seletatud saama. Minewal sügisel mõistis Pärnu Kihelkonnakohus neid sellest maksust priiks, sest Weue kool olla kroonu asutatud ja kroonu pidada seda ka ülemal. Nenda ei maksnud ka päris Wene-usulised selle koolile enam maksu ja segausulised hakkasiwad jälle Lutheruse  kooli heaks maksma. Selle otsusega ei olnud preester  Suigusaar mitte rahul, waid kaebaS Kubermanguwalitsusesse  edasi, kust nüüd otsus ou tulnud ja Heinakuu  9. pääwal Pärnu I. Kihelkonnakohtus Reiu walla ametnikkudele elle luetud. Saadetud kirjas antakse teada, et need, kes kord Wene uSku ou olnud, ikka Weue kooli heaks maksu piawad maksma." See sõnum näitab segane olema ja tarwitab õiendust, mida kirjasaatja  poolt oodata tuleb: Miks ei maksnud siis need endised Wene-usulised, kes Körgestõnnsa Keiser Aleksander  11. walitsufe aeal oma endisesse usku tagasi pööranud oliwad, siis ka Ewang,-Lutheruse usutunnistuse koolile enam maksu, kui nende käest Greeka-Katholiigi koolile maksu päriti? Missuguse koolile ei maksnud päris Wene-usulised pärast Kihettouuakohtu otsust enam maksu? Kes on /egausulised" ? Kas ei ole wahest Kubermangu-«valitsuse  poolest ainult, päris Weue-usulised" oma koolile maksma sunnitud, kus jo nende lapsed piawad käima, kui nende «vanemad neid omas usutunnistuses ei taha segada lasta? Seletust on selle sõnumile tarwis, muidu «võib sellest kahtlust Reidu talurahwa õiglase meele ja Liiwimaa Kubermangu-walitfuse otsuse peale tulla. Seesama leht kirjutab: »Selle aasta algusel saatfiwad Weike'Rõngu krooumvallä maata inimesed Kroonumaade- Ministeriumisse selle palwe, et Weike-Rõngu mõisa maad wähemais tükkides rahwa kätte saaksiwad wälja renditud. Nüüd ou Balti Kroouumaade-walitsuse läbi MiniSteriumi kiri Weike-Rõngu Wallawalitsuse kätte saadetud, mis nii on: mõisa «naid ei saa mitte wähemais tükkides rahwa katte wälja renditud, sest kroonu kautab (müüb) kõik talupoegade rendikohad ära ja ei saa edaspidi  uust rendikohtast asutama." Wene paberraha hind on wöeral maal «viimasel  aeal järges tõusmas olnud. Nenda makseti selle kuu 3. pääwal Berliin börsil 100 rubla eest juba ligi 204 marka ja meie knrs oli sedawiisi Paastukuu esimestest  pääwadest saadik peale 40 marka 100 rubla pealt tõu Suud, mis peale 12 kopikat iga rubla pealt wälja teeb. Jutud käisiwad, et lollid Saksa-Weue piirel läbi «vaadatud ja uueste korraldatud, s. o. «vähendatud saada ja see «võis omalt poolelt wõera maa bankifi rõõmustada ja We««e paberraha hiuda kergitada. Kuida aga nüüd Allgemeine Zeitung" kirjutab, ei olla sellest läbiwaatamtsest  kummagi! poolel juttu olnud, ja kui Wenemaal tarwis  minna oma «vabrikuid lollidega Saksamaa lvabrikutekauba  eest kaitseda, siis minna Saksamaa põllutööl sedasama  kaltsust tarwis. See näitab Berlini börsil nii palju kohrutanud olenia, et selle kuu 4. pääwal kurs jälle ligi 3 marka langenud oli. »Moskowskija Wedomosti" sönumtte  järel olla juba uusi 25 rublaseid wale-rahafi näh- tltd, enne kui suurem hulk Venemaa kodanikkudest õigeid weel näinud oli. Selle kuu 5. paamani oliwad Tallinnas 1066 inimest rõng esse haigeks jäänud, nendest 709 terweks saanud, 278 ära surnud ja 79 seifiivad wee! arstimise all. Paari nädali eest lasti ühe naesele LaSnamäel haawlekega käewarre sisse. Kütid, lahtilastud pealik K. ja soldat W, on nüüd leitud. Niisamati ou ka need mehed leitud, kes lihunik Wilhelmsoni härja Tsliskoplest warastanud ja lähedas metsas ära tapnud oliwad. Need on Jakob L. ja Wilhelm L., kes enne Wilhelmsoni teenistuses  olnnd. Selle kuu 2. pääwal wõeti Tallinnas Jaan N. kinni, kes 3. alewijaus elas ja kingsepa tööd tegi. Jda-Järwa Hakenrihtci poolest toimetatud läbikuulamisest  oli selgeks saanud, et tema rööwliteust Albu maldas,  öösel wasta Lehekuu 26. pääwa, osa on «võtnud. Jaan R. on 4 aasta eest juba warguse pärast kaheks aastaks  mangi mõistetud olnud. Heinakuu 31. päämal kutsus rättsep A. Politsei oma 15aastase poja wasta appi, keda leina ühegi süü pärast  oli karistada tahtnud ja kes keda selle eest rewolwiga oli maha lasta ähmardauud. ? Edendatud" pojuke sai kinni pandud, et õnnetust ei sünniks. Sellesama pääwa õhtal peeti Etv.sti majas Harjuwärawal pulmi. Kui pidurõõm  kõige elamam oli, leudaS kesk-öö aeal malli pealt üks rohkem kui rusika suurune kiwi läbi akna pulmaliste sekka. Sellesama päewa õhtal sai kodanik Friedrich O. öllepoodis .V: 332 Suures Joachimstali - uulitsas uuaga seljast nii raskest haamatud, et tema hospidalisse pidi wlidud  saama. Asi on kohtu alla antud. Öösel wasta Heinakuu 31. pääwa ou 2. alewijäus  Lutheri majas herra E. korterist 73 rubla eest mitmesuguseid  asju ära varastatud. Kõik asjad on pärast leitud, aiuult 6 hõbe theelusikast oliwad meel leidmata. Kahtlust ei olnud senui kellegi peale heita wõidud. Baltiskkst, Lelkusekuu 8. pääwal. Läbi wiimase nädali ou enamist päiwiti, iseäranist raskest aga öösetel rohkest wihma sadanud ja täna homiku tuli seda õige palju. Rukki leikus sai ümberkaudu wiimafei uädalil algatud. Täna algawad meie Linnakaadikute «valimised, «uis wist mitte ilma tülita mööda ei lähe ja lõpule ei jõua. Kõige «vähemast  ou meie tuutud wõimuSmehed wiimastel päämadel ja öödel nii tegewad olnud, et Politseil asja oli ennast selle asja sisse segada. Maalt. Teadandja" kirjutab: wal, Heinakuu 30. pääwal õhta kell 8, oli põhjapool Näkweret kange müristamine rahe-sajuga Rahe terad olla mäga suured olnud ja nii paksust maha sadanud, et maa nagu lumega kaetud oli. Õnneks ei läinud rahepilwe  stlmanähtawalt mitte üle laiema maa ja tehtud kahju ei wõiuud wäga suur olla " /kuida meile ustawalt poolelt räägitakse, ou selle sume käikuS Wiru-Nignla kihelkoudas  juba 6 inimest maha maetud, kes hullu koera kiskumise  järges ära on surnud. Hiljuti ou P. (wist Kalwi) mõisas jälle üks laps hullust koerast kistud. Sellest ou näha, kui laiali koerte hullu-tõbi maal ou lagunenud." vßevaler Beobachteri" sõnumite järel on Türsalu maldas Waiwara kihelkondas hiljuti üks naesterahwas marastalnd hobusega kiuni peetud. Naesterahwas peasiS lahti ja jättis ühe hiirekarwa mära ja waukre raud assidega  maha." Liiwimaalt. Kuida meile kirjutatakse, saab , Eesti Aleksaudrikool" Wene - teeline Karlimõisa Linnakool - selle kuu 20. päämal pidulikult käima pandud. ,Postimehe" sõnumite järel on Greeka-õigeusu kiriklikud ametnikud Põltsamaa ümberkaudu juba Heinakuu 21. päämal  koosolekut pidanud, nende laulude müramiseks, mis se! pidul piawad lauletud saama. Kuida teatakse, piawad nemad omast seisupaigast seda asutust wäga tähtsaks. Liiwimaa wiljal eituse üle kirjutatakse selle kuu 1. pääwal, nimelt Tartu maakonnast: Igal poolel on rukki leikus algauud. Kui ka wätjaandmifest meel sõnumit ei ole, näitab leikus kogu ja headuse poolest head saaki andma.  Wili on tuumakas ja raske. Ülepea uäitawad wiljapõllud  Heinakuu kaikus ja seda tunnistatakse meie kubermangu lõunapoolifest piirest Wõrust saadik ja Eestimaalt  wäga palju paranenud; sagedast langeb silm wäga kenade odra-, kaera- ja nisu-põldude peale." Liiwimaa Ritterkoud on luba saanuud Mihklikuu!  ülekorralist Maapääwa pidada. Tartu Politseis  on Heinakuu 11. paäwast kuuni 25. pääwani 19 lihtlast märgust, 2 siSselõhkumist ja 1 rööwlitegu üles antud. Niigas on selle kuu 2. pääwa! uue Ringk  o n n a - k o h t u m a j a põhjuskiwi pidulikult pandud.  Erzpiiskop Arsseni on pidukõuet pidanud. ,Rishki Westnik" tähendab iseäranis selle peale, et Riia kogukonnaeestseisusest.  Liiwimaa Ritterkonnast ega täuiste kohtute ülematest keegi pidule ei ole tulnud.  Kreisülemateks  olla Liiwimaa! weel määratud: Wõru maakondas  herra von Rot h , Walga makondas herra Jelaschewski,  Wiljaudi maakondas Baron Mayde 11. Kuuramaal olla üks pool Kreisülemate kohtadest tamste  Peameeste kätte autud, teine pool ametnikkude kätte, kes senni Kuuramaa Politfei-ametis mitte teeninud ei ole. PeterZnrgist kirjutatakse selle kuu 4. pääwal: „Heile, Keskuadatil, sõicftwad Keisri Majestätid oma kõrge lastega, nenda ka Keiserlikud Kõrgused Suurmürst Wladiurir  Aleksandromiisch ja Suurwürsti prauad Maria Pamlowna  ja Jelissaweta Feodvromna kell 3 aeal Krassnoje Seloft Gatschiuasse. Ka Keisrikoja - Minister, Kivdral- Adjutant Tscherewin ja teised Keiserlikust kaaskonnast oliwad  selles rongis. Õhtal kell 3 tuliwad Keiserlik Kõrgus  SuurwücKi-praua Katharina Michailowna oma tütretega  ja kell 7 Keiserlik Kõrgus Suurmürst Auujärjepärija  Gatschiuasse, kuhu ka Greekamaa Kuningas  tuli. Õhtal oli mäng theatres, kus Keisri Majestätid, Keiserlikud Kõrgused, Keisri kaaskonna liiked ja need kõrged pealikud «vaatamas oliwad, kes manöwritest osa wõtawad. Leikusekuu 5. pääwal algawad suured manömrid, lus lõune - korpus Gatschina peale tungib ja põhja-korpns Gatschinat kaitseb." Greekamaa Kuningapraua  termis on arstliku kuulutuse järel hea. Egyptuse  Khedime pojad, pärija Prinz AbbaS Bey ja tema weud Meheitied Ali Bey, jöudsiwad selle kuu 2. päämal Peterburgisse. Nemad ou Keiserlikkiis eremitashis korterit saanud. Nemad jääda umbes kumme vääma Peterburgisse ja reisida siis Moskwasse, Nishni Nowgorodisse  ja mõnesse teise Wene liuna. - Selle kuu 2. pääwal ou Ochta püssirohu-mabrikuS hulk püssirohtu põlema kärkanud. Wabriku kalust on. lõhutud. ÕunekS oliwad töölised "ches teises jäutuses ja nenda ei keegi wiga saanud. Kabel Schlüsselburgi prosoettis, kyhu mälk. Heinakuu  23. päämal sisse lõi, ou kuida /Nowosti" kirjutawad, sellest pää loast saadik pilgerite-hulkade kogupaigaks saanud. Wälk oli mõned pühapildid killutanud ja korjanduse-karbi lõhkund. Kui mana kabeli-waht pärast seda oma abikaasaga  kabelisse astus, leidis tema, et mõned rahad korjanduse-karbist  Leinaja Ju m la-ema külge kinni jäänud oliwad, nagu joodetud. Teisel pääwal sai selleS kabelis pidulik Jumala-teenistus peetud, kus esiteks ainult inimesed ligematest  majadest juures oliwad. Järgmistel päämadel tuli ikka rohkem osawõtjaid, ja Jumala-teenistust pidi mitu kord päämas peetud saama. Pildi külgeS on weel 11 wõi 12 raha, üks wõi kaks on lahti tulnud ja Aleksander-Newski kloostreSse wiidud. Esiteks räägiti, raha olnud nagu pühapaiste  Jumala-ema pea ümber, ,Nowosti" järel olla see aga tühi jutt; rahad olla igal poolel pildi kulges. Kabe° lis on pärast mitmed kõrged waimulikud mehed käinud ja ka Kronstadti imetegija preester Joonu, mis seda paika rahwa ees weel pühamaks teeb. Soomemaalt kirjutatakse: , Juba mõnest aeast saadik on Talituna Tuukre-seltS tööl, kaht laewa läbi katsumas, mis rohkem kui 100 aasta eest, aastal 1784, Jussuröe juures põhja wajnuud ou ja millest üks, kuida räägitakse, hõbedaga lastitud olnud. Tööl on selle seltsi aurulaewad ,D>viua" ja ,Rabotnik". Sel pitkal aeal, kus need laewad  mere põhjas on, on mere rohi ja kõnts neid Laksult katnud, mis esiteks pidi ära koristatud saama. Ülewalt pnmbati õhku läbi torude laewa seinte ja kõntsa wahele, mis siis lahti tuli. See laew, mille kalla! nüüd tööd tehakse, on 66 jalga sügawa wee all ja olla nii «väga kõvenenud, et tuukred tänine lae peale ja sealt suurest luugist alla minna julgenud ei ole. Sellepäcast tahetakse ühe seina sisse auku lõhkuda. Tänine on kõvenenud õunu. sinepi pnrkisi, pandlaid, kohwi kannusi, kinga taldafi (eest terawad, nagu neid nüüd jälle kantakse), karpisi, kompassi tükkisi ja pudelid leitud, mis aga kohe katki lähemad, kui õhk nende külge puudub, ueuda et aru saada ei wõi, mis nende sees oli, leitud. See olnud luukrete aru järel kahemaStiga  laew ja oma ehitust ja leitud kaupa mööda wist Hollandi maalt päritud. Teisel laewal, mis kaugemal mere põhjaS on, on üks suur kiwi lae peal, millest arwatakse,  et see mitte pärast senna ei ole juhtunud, maid üks jagu lastist oli; see laew olla Soomemaalt. Kumma laewa fees hõbedat piab olema, seda ei ole meel teada. Tuukre-selts ou mahe aeal kohalisest paigast õigust saanud, kõiki omale wõtta, mis laewade seeS on, kui pärast kuulutust  Soomemaa lehtedes keegi seda oma päranduseks ei tunnista. * Knida pärast Soomemaalt kuuldakse, olla Tuukre-selts oma töö seisma jätnud, sest hõbedat ei ole laewadeS leitud. Odessas on seallSte lehtede sõuuiuite järel üks sala - «vabrik leitud, kus määramata hulkades ivale-theed lehti. Stawropolist. .Now. Obosreuija" sõnumite järel seisab Aleksandrowo Polilseikonna Pristaw Lapljaw kin kohtu all. Mihklikuu 12. pääwa! 1887 tuli Lapljawkin ühel õhtal Padiuikoje külasse ja sõitis kohtumaja ette. Dessjatnik (Külawauem) Remnew ruttas aitama ja Pristaw  käskis teda asjad wankrist wõtta ja tuppa tuua. Remnew on kurt ja ei saanud käsust aru, jäi seisma ja ei teinud ühtigi. Lapljawkiu arwas teda joobnud olema, kiskus teda karmust ;a lõi temale rusikaga wasta nägu. Hoop oli nii mali, et Remnew, kes haiglane oli, maha