tegija kinniwõtmiseks. Alles hiljem wõeti kui ta mosheest wälja oli läinud politsei läbi wangi ' ning pandi luku taha, kus teda kuni tema ülekuulamiseni  kinni hoitakse. Praegune Türgi sultan ei ole weel mitte ühte ainust surma otsust alla kirjutanud, ning saab ta seda wist nüüd alles esimest korda tegema. Omalt maalt. Mis teewad töised ajalehed? „Olewik" saab jälle „Schnakenburg'i masina all tõmmatud." Postimehe omanik saab küinistada,  toimetaja paitada; mõista mis see on? Olewiku 3. sees „ lausub" üks „mõttemeistriline" „arwustaja" wõi arwuStajanna töise niisamasuguse „mõttemeistrilise arwuStuse". „Arwustuse" „aineks" on ta „hinnatahtjatele", „ hinnanõudjatele", „HLnnahimuStajatele",  „hinna igatsejatele", hinnaurgitsejatele  ja hinnanorijatele hindasi arwustamise wötnud. „Päätegelane", mitte peasõgelane, on oma hinnaigatsuse  töö nii osawaSte „lausunud", et „punased tulekule mokad kohe tiiwa alla pisteti." (Wõrumaal.)  Töiste ajalehtedel ei jäenud sellepärast muidugi  midagi mõjudust järele. Ülepea on mõttemeistrilise  arwustaja arwustamise järele Olewiku hinnakirjad  minewal aastal kõige tähtsamad sünnitused poliitika wäljal. Wat uus Eestikeele proow ala Grenzstein! Lühidelt kokkuwõtnud Wiljandist. Meie linnas wiibiwad praegu mõned rewideerija senatori herra ametnikud, kuS nad peale kõhtude rewideerimise ka iga päew palwekirju wasta wõtawad. Rahwas kiidab ülewäga nende lahkust ja kannatliku meelt. „Zeitung für Stadt und Land" on korraga aimanud, et ta WeneriigiS aset on. Kuna ta enne ikka „Saksa riigiga" alustas, on ta nüüd ometi paremaks  ja sündsamaks arwanud, „ Omalt maalt" lehes ette otsa panna, oma maa asjadest enne pajatada,  ning Wäljamaa sõnumid peale selle tuua. Kui nüüd Omamaa asjadest erapooletumalt saaks räägitud, siis oleks asi kenakene, sest ega paljas wormi muutmine  midagi ei tähenda, kui tuum manaks jäeb. Oli meil enne asja „Heimath'i" üle rõõmustada,  siis on meil selleks nüüd seda rohkem põhjust  ning meie soowime wäga, et see ta ilmub küll Saksakeeles Eesti leht meie ütleme meelega  „Gesti" leht, meie rahwa seas Võimalikult rohkeste lugejaid leiaks. Tõeste, Harri Jannsen teeb tagajärele kõik heaks, mis ta kord Eestirahwa wasta on patustanud. Peaks temast ka mõned muud mehed märku wõtma! „Eesti Postimees" awaldab oma 6 sees ühe pitka kirja, mille all kolm nime seisawad W. Eisenschmidt, R. Umblia ja G. Sachs. See kiri on ühe asja kohta kirjutatud, mis minema aasta Sakalas kõige esmalt ilmus, sealt Wirulase sisse ülesse wõeti ja lõpekd Olewikus pitkemalt läbirääkimise  alla wõeti. Kiri käib Tartu linna panga kohta ja alustab nõnda: „OmaS minewase aasta 52. numbris tähendas „Wirulane", et „Sakala" järgmisel wiisil Tartu pangast olewat kirjutanud: Tartu pank ei olewat mitte linna waid gildide pank. Tartu linna mõlemad  gildid olewat küll pangale 10 tuhat rubla põhjuskapitaliks annud, aga gildide liikmed ei wastutawat  oma warandusega mitte panga eest. Sest olewat  näha, lisas Wirulane omalt poolt juure,— et kõik pangad mitte nii kindla põhja peal ei seiswat ja et seepärast igamees ette waadaku, kellel pankadega  tegemist on." See on tõsi, nõnda kirjutas Sakala Tartu panga asjust küll ja kui Olewik hiljem sedasama mõtet lausam ja laialisemalt läbirääkimise alla wõttis, siis ei wõi meie sinna midagi parata, ega pole meil midagi selle waSta. Sakala ei tahtnud oma, sõnumega  midagit muud, kui rahwa eksilist mõtet õiendata,  sest meile on mitu, kellel Tartu pangaga tegemist  on, tõendanud, et julgemat ega kindlamat banka maa peal enam ei wõida olla, kui Tartu linna bank on, sest selle eest wastutada terwe Tartu linn. Et aga lugu mitte nõnda ei ole, seda kirjutas Sakala, ning et see wale oleks, mis Sakala ütles, seda ei ülemal nimetatud kolme mehe kiri mitte wõinud näidata.  Tähendatud meestel, keS Tartu panga eestkostjaks  on heitnud, ei ole muud korda läinud, kui tõendamise katse, et Tartu panga walitsus heaste seadeldud on ja et tema põhjuskapital kord 200,000 rubla olepaa 'ping et pank weikese jõuuga olla peale hakkanud ning 15 aasta jooksu! ettewaatliku  rahatalituste läbi rohkeste olla teeninud. Et see nõnda ei oleks, pole Sakala iial ütelnud; wõib ju nõnda olla, aga pank, millel algusel 30 tuhat rubla põhjuSkapitali oli, mis 200,000 rubla peale loodetakse  tõuuSwat, ei ole sellepärast weel ammugi mitte nõnda kindel, et need „ rahasummad, millega pank tallitab, wähemalt kümme kord suuremad on, kui see kindlus kapital," nõnda kindlal paigal oleksiwad, kui Eesti PoStimeeS tõendab. Rahwa seas aga oli tänini see arwamine, et pank just sellepärast kahtlemata kindel on, et linn, terme Tartu linn tema eest wastutawat, see ei ole aga, nagu Eesti Postimees isegi tunnistab, mitte tõsi, et terme linn panga eest wastab ning sellepärast oli Virulasel sula õigus Sakala järele ütelda: et kõik pangad mitte nõnda kindla põhja peal ei seisa. Omast kohast wõiwad nad ju ka kindlad olla, kuid mitte nõnda kindlad, nagu Tartu pangast linna wastutamise pärast rahwa seas arwati. Ka see ei anna weel suurt troosti, kui Eesti Postimees tõendab,  et pank raha mitte tulle ei wiska, maid sellega ettewaatlikult teenib. On Tartu pank, mille üle meie sugugi ei kahkle, seda tänini teinud, siis on see ju wäga hea, aga, niisama tõsi on ka see, et Tartu linn mitte selle eest ei wastuta, kui pank kord „ettewaatamalt  rahaga tallitab." Eesti Postimehe kolmel kirjasaatjal näitab igal ühel Tartu linna pangaga tegemist olewat, et nad teda lähedalt tunnewad ja südilt ta eest seisawad, aga parem oleksiwad nad tõeste teinud, kui mitte asjata Sakalat laimajaks poleksiwad katsunud teha, waid kui Tartu mehed selle eest oleksiwad  töötanud, et pangast antawast 12 tuhat rublast ka mõni kopik ammu nõuutud Tartu linna Eesti keelega koolide heaks saaks pruugitud, nagu Eesti Postimehe toimetajagi wäga õigeste oma järelsõnas tähendab. Ka ei jõua see rahwa arwamist, et Tartu ümbruse Eestlaste 3 miljoni rikuse sõnum panga poolt wälja olla lautanud, mitte muuta, kui taga järele kolm meest tõendawad, et see tõsi ei olla. Rahwas mõtleb seda kuuldes ikka, miks ei tunnistanud Tartu panga Valitsus tähendatud sõnumet mitte ise parajal ajal maleks, kui nägi, et sarnane sõnum rahwast pahandas?  Seega oleks Tartu pank Eestirahwa usaldust palju suuremal mõedul wõinud ära teenida, kui seda Eesti Postimehes awaldatud kolmemehe kiri jaksab teha. Weel kord: Tarm panga kindluse üle ei taha meie tema kahjuks ja kardetumaks tegemiseks mingit wale sõnumid laiale lautada, aga meie ei salli ka seda mitte, et meie sõnumetest maleks tahetakse ajada, ja wõõrite pöörda, mis wale ei ole, sest Tartu linna panga eest ei waStuta mitte terwe Tartu linn, ja enam ei ole Sakala omal ajal mitte ütelnud. Seniaegne Wiljandi praus Krüger on ennast ametist lahti, palunud, Tema asemele on Wiljandi maakonna kirikherrad Helme kiriksanda Behse uueks prauseks walitanud. Awalikud tänutunnistused on meie päewil pruugiks saanud, sellepärast poleks sugugi ime, kui ka selle ametist lahkunud herrale nende poolt, kellel temaga ta ameti ajal tegemist olnud, nagu näituseks Tarwastu meestel j. n. e. awaliku tänu taga järele saaks hüütud. On ju, mis meie oma lugejatele kogemata oleme teatamata unustanud, Willuste  wallawalitsus Paistu kihelkonna kirikuwöörmündri herra v. BoFile Neue Dörptsche Zeitungis awaliku tänukirja ära lasknud trükkida. Herra Bock olla Willuste  walla koolimajale Keisri pildi kinkinud, mida ta wallawanemat ja koolmeistrit mõisast ära tooma kutsunud. Wiljandimaalt. Kolga-Jaani kihelkonnast teatatakse meile praegu ühest nurjatumast juhtumisest. 18./19. Weebruaril ööse kella kaheteistkümne ajal tulnud wiis meest Wõsiku walla Purde mlusse, ning küsinud Tartu peale teed. Peremees läinud wälja teed juhatama; seal ajunud kolm meest püssidega tema ümber ning ähwardanud teda silmapilk maha lasta, kui tema wähematki healt julgeks teha. Kuna peremees nõnda wahi all hoiti, läksiwad mõned rööwlid  tuppa, ning pärisiwad perenaese käest, kes nädalase  lapsega sängis magaS, kapi wõtit, mis ehmatanud naene anda ega juhatada ei saanud. Seal lõiwad rööwlid kapi ukse kirmega maha, ning riisusiwad kapist 200 rbl. puhast raha, 4 saja rublalist riigibankpiletid,  4 wiiekümne rublalist tresorpaberit ja 1 sajarublalise  hommikumaa pilleti ära, millega nad oma teed läksiwad. Põlastuse wäärt kole tegu! Warastatud ehk õigem ütelda rööwitud paberite numbrid  leiab lugeja kuulutuste seast, ning palume meie iga auusat inimest, kelle silma need paberid peaksiwad juhtuma, nende warat rööwlite jälgile katsuda saada ning asja silmapilk lähemasse kohtusse ülesse anda. Pillistwerest. Kroonu Kõu wallas Põles 15. Weebruaril Paluküla Uue-Peedi talu ära. Tänu kõigile, kes seal juures kustutamiseks abiks püüdsiwad olla, iseüranes Hans Jbrusele, kes oma pritsiga tubliste  tegew oli. Sisse ei jäenud muud kui 2 põrsast ja 2 kana, peale selle meel mõni weikene maja -riist. Kuda räägitakse olla tuli papirossist wälja. läinud. Ma teatan seda ehk küll natukene hilja, üksnes sellepärast,  et ta igale ühele maenitsuseks oleks, tulega wäga ettewaatlik olla. Piip ja mõni muu suitsuriist  on juba sagedaste tulekahjude sünnitajad olnud. Mmdu on mull omalt poolt üksnes head teatada, kuid sedct tahtsin ütelda, et mina sellest ei jaksa aru saada, miks Pillistwere kihelkonna koolis, kus ometegi minu teada mõnus õpetus on, nõnda wähe õpilasi on. Kust see nähtawus peaks tulema ehk mis tema põhjus olema? „Eesti Postimehe" 5. numbris seisis pitk kiituse kiri meie P. k. H. walla rohke edenduse üle. Kirjasaatja räägib rohkest ajalehtede lugemisest, tublist raamatu kogu osawõtmisest, kahest laulukoorist mis rahwast rõõmustada, ühest endisest mängukoorist mis jälle elule tõuuSta ja kahest tublist koolmeistrist. Et meie walda ka mõned ajalehed käimad, ja weiksest raamatukogust ka wahest mõni raamat wälja wiiasse, on tõsi, et neist aga tubliste osa wõetakse, mida mina küll südamest söönuksin, pole mitte õige. Suur süü jäeb küll ikka rahwa kehwuse peale, aga siiski wõiks rahwas seda ikka mitu ja mitu korda suuremal jöuul teha, kui nad seda teemad, sellepärast hüüan: Ärkage üles wennad, paneme käed adra külge! edasi! Kirjasaatja  räägib ka kahest laulukoorist, mis rahwast rõõmustada,  ja ühest uueste ärkamast mängukoorist. See on ime, et ma kõigest sellest meel midagist kuulnud pole, ehk küll kesk malda elan. Terme wiis aastat on sest ajast möödas, kus meie wallas enam rõõmustajat  laulu ja mängu pole kuulda olnud. Ennem küll, siis kui meie endme koolmeister alles oli, oliwad  laulu ja mängu kontsertid alati meid rõõmustamas.  Soowiksime südamest, et need tundmata laulu koorid õige pea rahwa rõõmuks ja kasuks ennast ilmutaksimad. Ka uuesti ärkamast mängukoorist pole midagi oota. See mängukoor, mida kirjutaja wist arwab, oli meie endise auusa koolmeistri ajal tublil jöuul, jäi aga tema äraminekuga magama, ja ei saa wist iial meie rõõmuks ärkama. Üleüldse ei ole see ärkamine ka sugugi wõimalik; üksainus selle koori liige on meie Heimthali wallas meel alles. Töised oliwad  ja on kõik Mljandi kihelkonnast, kus nad, nagu kuulda on, ise endid saada koguma ja tööle astuma. Soowune neile head edendust. Aga suskl ei tohi meie meel lootust kautada, meile wõib jo koguniste üks uus mängukoor sündida, meil on noora, selleks sündsaid mehi kaunistegi; astuge wälja hakake tööle! Lõpeks hüüan aga tuksuwal südamel oma Eesti Postimehes tubliks nimetatud koolmeistritele:  „Astuge meie wana auusa kooli isa jälgil edasi, tehke tubliste rahwa edenduseks tööd, laske nende rõõmuks ja kasuks laul jälle kõlada ja mäng mürada! I. Pärnust. „ Pernausche Zeitung " teab oma lugejatele  kuulutada, et Pärnu Eesti Põllumeeste Selts oma seltsimajasse sarnast kauplust tahta asutada, kui Linda Seltsil Tallinnas on, mille põhjuskapitaliks 100,000 rubla tahetawat  korjata. Praegu ei olla seltsil enaim kui 06 liiget ja korjatud wõi sissekirjutatud rahasumma 6000 rubla! Ei tea kust .Zeitung"  seesuguse sõnumiku ometi on wõtnud, wõi mis ta õiete sellega tahab teatada? Seda ei tahaks ju ometi uskuda, et „ Zeitung" mis haritud herrade toimetusel ilmub, seesuguse male sõnume Pärnu Pöllum. Seltsi maja ehituse nõuule pilkamiseks ära trükkis!? Lugu näitab aga siiski mi olewat, sest seltsi weike liikmete hulk ja nimetatud sissekirjutatud rahasumma ei sünni rahasummaga, mida põhjuskapitaliks  öeldakse korjata tahetawad, sugugi kokku. Pärnu Pöllum. Selts ei taha aga oma auusat asutust  kellegi (ei ka haritud herradegi) pilkamise alla anda, sellepärast saagu siin seans etele pilkamise tuju wähenduseks nimetatud, et „ Pernausche Zeitungi" sõnumik, olgu ta ka kust hallikast wälja tõstetud, ülemalt künni alla, ehk otsast otsani selge wale on: Esiteks ei ole selts millalgi otsuseks teinud, et tal 100,000 rubla põhjuseks peab olema. Töiseks oli seltsil 6. Weebruari kuu päewa koosolekul juba 11,000 rubla tubli ustawaist meestest sisse kirjutatud  ja saab sissekirjutamine weel suuremal mõedul edasi minema ehk tõusma, sest kaugelt suurem hulk liikmeid, kes suuremaid summasi wõiwad anda, ei ole weel sisse kirjutanud, aga lubanud on nad kah. Kolmandaks on seltsil praegu peale 200 liiget Pea-