sud kõue pilived katwad taeivalt aga oi mnrisla. 8. Põhituul; pilwcd nagu eilegi; lõuna poo! Saaremaa serwaZ näitab wilima: õhtani selemd. tuni ivaga ilm; seletab. 7. Wesikaarc tuul, homiknl on pilwone päcwa seletab. Kõue pilwcd kord ümber, aga põhja pool Saaremaa scrwas nuhina ci anna meel ivähem laanikihilekonnaS. Jaani kihelkonnas hcirwad naesed üheks kommissionikS kokku, keõ rahwa salaparu hakkab uurima, millepäraftmiire -vihmajci tulla. Minewol aasial oli ka wäga kuiw, aga nii pea kui ühe illdruku saladus, mis juba 6 nädalat oli hauas olnud, hauast iilc-s Ivõeii (Silla kohtu üle .vaatamise all) ja linna .viidi mli kohe wihma. Mõndasugust manades! päeivaraamatutcst ilmade  kolmi. Meie ilmade k..mltev on juba kuus suid enne Jaani väoma kuiiv vinud, aga initie meel nii kuiiv, wi käes olewal suil. Pilwed on enne märjal ajal hanesule sarnatscd olnud, milledest liud wülja tulnud: aga nüüd mööda läinud aastatel on pilwed poomwiiia kujulised tupsakad ja nendest ei tule wihma. Üks Tartu prvhwcssor kõnelenud: kui ta 1834. aastal Saksamaal Halle linnas olnud, siis puhunud sääl paastukuust kunui jaanikuuni idatnull ja ci olnud ivihma. Jaanikuus hatkanud kord pilwed lääne tuule järele käima, katnud taewa ja nii kolm pücwa, aga maa pääl olnud ikka idatuul: idatuul saanud siisgi jälle wõitu. Käes olema aasta-saja algusel tulnud Dr. Ernst Soomemaalt Kuresaare elama. Tema olnud suue saani sõidu himmuline meeS, nii et tal pool tosinat tublit sõidu märki olnud nagu hobusid, hobustc-riistu ja saanisid. Sel ajal juhtunud et 12 aastat järgcs nii pehmed taimed olnud, et nutte kordagi ci ole saanud saaniga sõita. Kolmeteistkümncm'l aasta sügisel löpcnud Doctori kannatus otsa - ta müünud oma talt sõidu margid ära, aga sel aastal tulnud jälle tubli talme ja neuda edasi. Kui külmad ajad meid pigistawad, siis loodame et need jälle mööda lahmad; sest ilmade karakter on muutlik. TrSknud „kur->aarc Nädalllcbe" tr«!SsP. Teadaan d m i s e d. W Z) Kuresaarest aa M Riiga. M M»^N T Kuresaarest Muhusse, Hapsalu, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peeterlmrgi. Amim..Kliiistliiili»" Kapten A. Ling, saab reede, Z?. Inni! kell 8 õhtu ja piihapiiew Z 9. Jnnil kell M enne lõunat Kuresaarest Paltiski wäljasöitma, ja reisipäew. 1. Julil kell 8 homiku Kuresaarest Riiga wäljasöitma Lähemad teadust annab HHooö. Lcr»rgo, Kuresaarcs. F KA D Q, 5K e<s Riia anrnwciljasõitmise  Peeterburgi: II." sel 25. Junil ,Lcandcr" sel 28. Junil ~Admiral" sel 2. Julil Lähemat teadust saab laewade pitewad. Riiga: „Leauder" sel 2«. Junil „Admiral" sel 2K. Junil „Wcksa«der II." scl 3. Julil. R. M!dk!lberg'l üks wäike WSM v« WALL, MM WÜitsas puude platsi ja GerffcM Wchs WRSM-s. Zioupa ivõib leha 21., 22. ja ZZ. Jw»i Km! MlssummS maja jmweS. MM saab readaamus ja Wwwd mitte toom asi linnapea heinamaade Peale lasta. Kui loomad saamad seol hcuMmaa vm! uõhtub. siis loomade smmMK lMMwad trahwi 'MI. Sohu. Hssle boiwd, kadeiftmega Peeterbvri tõld Msb vdssM Lähcmm teadust aswib Eoust. Mahv M». WäW HNd liiki teerohtu H. SchivMach, MK karws «illaft ja pvvwUsst lippuriet 'aada H. SchwaWaG Mures. üks doppelömblusega ja A Aazmeti saamad umüdud; järclküfida  inajas aga head! köigctähtsamaS Saaremaa  seppakojas walmistatud, Milledel fcc mürk «. R. paal, on Aptcgi KrwaS poodis  saada. õik sugu siidi- ning wilased rätikud, kenad hallid, walged ja ««stad riided leeri taruna, pruuelli ning nahk saapad ja kingad ning kõiksugu muud head kaupa saab müüdud F. JWew'» poodis, lj« Mmwe, Kurcsaarc linna walitsuse poolest saab laupiiewal sell 38. Junni kp. kellu 13 enne lõunat Raekojas, see sõnnik ning meri, mis sõnniku kasti ära wädamiseks  selle uue lahtrimaja juures suulesüllal  kokku karjatud saab enam pakkujale  ära antund. Nr. 130. KnresaarcS RackohtuS sell 21. Juuni pk. 1886. Saaremaa Silla kohtust talitajatel. Talitajatel saab selle läbi kange käsk antud, Tamsa walla mehe Mihel Sunrkoppel,  kes Jlpla malta mehe Hain Raudseppa käest sell 10. I!. selle kuus öösel ühe püssi ja mitmed riidet warastanud  ja sealt teenistusest ära karkarganud, seal, kus tema leitud saab, kindi wõtta ja mangi musil mahi all siia kohtu ette saata. Silla kohtus, sell 13. Jaam kp. 1886. Nr. 42. Teadaandmine. Linna Romasaare karjamaa pealt on kaks ll aastased mõik ruun hobused musta lakka ja händadega, üks pisem, teine suurem,  ärakargand ja saab sellepärast Silla kohtu poolest teada antud, et nimetatud hobused, kui peaksid nähtud saama. Linna Käeselja koja juure ehk Käeselja mõisa wija, ehk senna aru anda. Silla Kohus, 1886 a. Suur wäljamüük. G Kõiki karwa moodis « sitsi riiet M« D 7 kuuni M kop. kiinar, krctouri  ja willascd kleidi ja jakki riist, siidi, willased ja sitsi õige odaroa hinnaga inüüb A. C. Thmli». MNMvIWU TUNA HBerchti I olen rohkcste saanud, ja palun endised tellijad rohu järele tulla. LcS seel rshtusi tahawod, peawod seda acg- sasil AesaudMiZ, sturesaarcs, A. Grüiier i z rnajas, Drcchsleri ivastu. I . J Liiw, l stgadc «WstWizx raamatu wäljaandja.