kulutab ehitamisega 500 rubla eest aega, rauda j. n. e., siis tuleb ükS dessätin juba 150 rubla makSma. Paneme weel reisu-kulu, seemne hinna ja söö di-künni senna juure, siis tuleb wist AS deSsätin hõlpsast -200 rubla makSma, see on läbiStikku rohkest kolm kord nii palju, kui meie kodumaal korraldatud talukohtade eest, kõige hoonetega ja seemendatud talwwilja põldudega maksetakse; Väljarändajate  koduse wara pillamisest ja kõiksugustest juhtumistest pitkal teel jätame koguni rääkimata. Wötab .naaber" ehk puude-wõla eest wahest ka B'/, protsenti ehk wõtab pätwi, mida seal küll .abi-orjusekS" ei nimetata waid wahest ,heaks kaubaks" ehk .meeleheaks", fiiS nihkub ostetud  deSfätini rent juba B'/, rubla peale, ja kui teist kulust ainult 5 protsentiga arwame, fiiS ikka 13'/, rubla peale, mis rohkest neli kord nii kõrge on, kui meie kodumaal  maksetakse. EkS näita see just nii wälja, nagu oleks Roman Romanowttsh herra Kropotow'ile maa ostjaid, .naabrile" metsa ostjaid ja .rentnikule" Mrahnzast .M--metanud",  mitte aga Eestlastele asupaika? —Mele usume  küll, et .naabrid" selle kanhftga,' 45,V.0j0'chMAtkyi ehk weel rohkem ära müüwad, kui neile ostjaid toimetakse. Roman Romanowttsh jutuStab nagu suurt uudist, et Saratowi kubermangus ükS Talu-Agrarbank olla, kust 7'/, kuuni B'/, protsenti peale raha laenuks saada, WiS läbi ostjad 24 kuuni 37 aaSta pärast .täitsa wslata" kohad kätte saamad. See et peaks tüll EM talurMal suprem,  weel wähem wäga soowitaw uudis olema, sest meie kodumaa KredikaSsad, mida msiSnitud asutanud ja talurahwale  lahti teinud on, aunawad palju odawamate protsentidega  ostjatele laenu ja wölg kaub niisamati protsentide  läbi ära. Et herra PaStor HeSse seal asujatele .Jumala-sõna südame peale panna wõikS", see on jo paljas wiletS kiuSte-jutt. .JgaükS" teab, et Weuemaa seeSpidiSteS kubermangudes  Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku-õpetajatel nii laiad ringkonnad tallitada on, et nemad waewalt kolm kuuni neli kord aastas igaSse nurka jõuawad. Sellega ei lepi aga khristlik süda, waid soowib igal Pühapääwal oma Jumala-teeniStust omaS kirituS, muust hingekarjane  tööst rääkimata. Ja kui seal ühele kirikuõpetajale uued ringkonnad juure tulewad, fiiS tulewad ka uued reisud juure, mis raha maksawad. Peakfiwad uued ringkonnad seda kulu kandma ja oma lapfi sadade werStade  taha leeri saatma, fiiS wõikS see kergest palju rohkem wälja teha, kui .kiriku maksud? kodumaal. Meie arwame ka, et herra kirikuõpetaja HeSse räägitawatest  kirjadest mitte selle pärast arusaamata jäi, et need Wenekeeli, waid sellepärast, et need ülepea segased oliwad. Kui õrn Roman Romanowitshi .südametunnistus"  on ja kui .truuwiSte" tema oma .kohust" nende waSta täitis, keS teda .appi" palustwad, seda on selgest küll näha. Et tema .siin", see on Saratowi kubermangus,  .talupoegade" käest kopikat .saanud" ei ole, seda usume meie küll. sest kellel enam ühtigi anda ei ole, selle käest ei wõi ka keegi enam midagi .saada". Kui palju aga Roman Romanowitsh ja tema praua Eestimaal wäljarändajate käest .saanud" on, seda jätab tema nimetamata.  KaS Roman Romanowitsh oma wiimase tähendusega  herra Reinwaldi'i waSta tänu äratada wõi wiha kihutada tahab, sellest ei sia meie õiete aru. Omalt maalt. Tallinnast. Selle aaSta 1. Lehekuu pääwal oli Kõigekõrgemalt  ära keelatud alamatele tagawara-wäe ligetele paSfifi wõerale maale reisimiseks anda. Nüüd on seda jälle lubatud, aga Politseid peawad iga alama tagawarawäe  liike reisupaSfi üle maakonna sõeawäe ülemale teatust andma ja reisija peab kirjalikult tõutama, et tema ilma iseäralise käsuta tagasi tuleb, kui ehk tagawara wäge teeniStuseSse  kutsutakse. Seda kirjalikku tunnistust peawad Politseid ka maakonna sõeawäe ülema kätte saatma. Wangitööle mõistetud kurjategijad langemad Jaanikuu  11. pääwal Kõigekõrgemalt kinnitatud seadust mööda kuude jäuSse: 1) määramata aea peale, 2) 15 künni 20 aaSta peale. 3) 12 künni 15 aaSta peale, 4) 10 künni 12 aaSta peale, 5) 8 künni 10 aaSta peale. 6) 4 künni 8 aasta peale. Ainult need, keS 12 künni 20 aaSta peale ehk määramata aea peale wangitööle mõistetud on, wõiwad  mägedesse, see on maa-alusele tööle pandud saada, mida kõige raskemaks peetakse; teiSte wangide töö on kindluste? ehk wabrikuteS. NaeöterahwaS ei wõi mitte maa-alusele tööle pandud saada. Wene lehtede sõnumite järel saada sel sügisel puhta kuld- ja hõbe-raha löömisega algatud. Uute rahade peal saada kotka asemel Keisri kuju seisma. Ametlikud põllusõnumid Eestimaalt, Jaanikuu  20. pääwaft ütlewad: .Talwewilja õitsemine läks heaSte korda, nenda et läbiStikku keskmist leitust loota wõib. Suwiwili ja kartuhwled oliwad põua pärast kaSwuS  kinni jäänud, nimelt kõrgema maade peal Wirumaal ja Läänemaal, kus msneS paikaS suwiwili koguni oli tõusmata  jäänud ehk juba kolletama hakkaõ. Hsinamaatel oli rohu kafw ka põua Mi Mu! jäänud, nenda et lootus wäga wähene oli. MõneS paikaS oli niitmisega algatud". Meie enese näheS oliwad ilmad Jaanikuu lõpuni palawad ja pöuased; wähene wihm wiimase nädali hakatusel  oli ilma järjeta jäänud. BaltiSkiS oli küll pea igal pääwal natuke pilwitamist, mere pool ka paar korda kanget  wälgulöömist näha, wihm jäi aga tulemata. Kõrgemad  karjamaad ou körwenud, rukis kipub walgeks lööma. Jaanikuu wiimasel pääwal nähti Baltiskist homiku pool ja lõune pool raSkeid pilweid ja kuuldi müristamist. Kuida kuuleme, on Keila ja NiSfi kihelkondades wäga jämedat rahet sadanud ja wäga palju wilja puruks peksetud.  Heinakuu 1. pääwal oli ka BaltiSkis kõue-wihma. Loomatöbi Keila kihelkondaS on nüüd Uksnurme ja Woora mõisast ja wallast ka juba Rahulasse ja Sakku  nihkunud ja ka Tallinnas on mõned hobused ja lehmad  tõbesse langenud. ÜheS karjamõisas Randla maantee on üks inimene langenud looma nahka wõtnud, selle jmtreS oma kätt natuke leikanud, haigeks jäänud ja ära surnud. - Suurt ettewaatamist on haige ja tõbesse langenud  loomade juures waja, ja peawad nende raisad nälgimata  maha maetud saama. Eestimaa näitus Tallinnas on wäga suure osawõtmisega  ära peetud ja on selget tunnistust sellest annud, kui kaugele Baltimaa kubermangude töö ja tallitus selle iseolemise msnul juba jõudnud on, mille all meie meie Suure Keisri kaitsusel omal teel ja omaS maimus kosume, knida ka need seltskonnad, keda Chauvinistlasteks nimetakse, selle meie harjunud elupinna ja eluwaimu wasta wsitlewad  ja meid torgata ja wintsutada katsuwad. Jaanikuu 24. pääwal (Jaanipääwal) on näitusel 5600 inimest käinud  ja Jaanikuu 25. pääwa homikuni oli billetite müümiseks  juba 3800 rubla fisse tulnud. Talurahwa keskist on aunhindafi saanud: Peeter Merekül Harkust, weike hõbe medalje, punase täku eest; Leonhard Loodnalt,  brongs-medalje, wsik-punase täku eest; Sundbak Annikwerest, Läänemaa Põllutöö Seltsi hõbe-medalje, körwi  mära eest; LäntS Sagadist, punase mära eest ; Mardi Gustaw Wäänast, 15 rubla brongs-medalje asemel, poolwere Breitenburgi sõnni eest; niisamati üks taluperemees, töühärja M 223 eest, kelle nimi weel ülespanemata  on. WõidusõitmiseS Jaanikuu 24. pääwal, on talurahwa keSkist J. Kermann esimese, Oblikas teise auuhinna saanud. J. Kermanni teine hobune, keda üks poisike punases riides sõitis, on sõidul järSku surnult maha langenud. Pealt waatajad ja sõidu-komitee on 75 rubla kokku pannud, millest 20 rubla langenud hobuse eest antud ja 55 rubla poisikese kasuks intressi peale pandud saiwad. Moskwaft tulewad sõnumid, et Eesti wäljarändajad  Stawropoli kubermangust juba tagasi tulewad. Nädalil  enne Jaanipääwa läinud kaks seesugust seltskonda, mõlemad 50 pead suured, Moskwast, läbi kodumaa poole. KolmaS seltskond, 30 pead suur, jõudnud Jaanikuu 23. pääwal senna, olnud weel teisel pääwal seal, sest sõiduraha  olnud otsas. Politsei poolest on nõuu peetud neid edafi saata. Kõik need inimesed kaebawad, et ettesaadetud maakuulajad neid petnud olla. Jaanikuu 25. pääwal on Gustaw Sepp'a 12 aaStane körw ruun, 60 rubla wäärt, Lasnamäe karjamaalt ära waraStatud. Jaanikuu 24. pääwal oliwad Karl Uuemöis Lihulast ja Wilhelm Treubladt Kloostrest homikul  kell 7'/, Karjawärawa walli peal magama uinunud. Kui nemad üles ärkasiwad, fiis oliwad nende püksitaskud wälja leigatud ja kõige sisuga ära wiidud. Ühe taskus olnud 115 rubla raha ja üks kroonimise medalje, teise taskuS 50 rubla raha ja üks hõbe uur, 15 rubla wäärt. Teistest wargustest ja kinntwõetud wargatest on Tallinnas  ikka weel wäga palju kuulda. Jaanikuu 24. pääwa homikul kell 4 leidfiwad öõwahid  Hollandt-uulitsal ühe tundmata mehe surnukeha, wiletsas  riideS. Jaanikuu 23. pääwal uppus PrenSfi alam, kirjaladuja Paul Mews TeliSkople otsas meres ära, kuhu tema ujuma läinud oli. Tööta HanS Kuhlmann, keS Tallinnas ümber hulkus, uppuS Jaanikuu 25. pääwal  ÜlemeeSte järwes ära. Wirumaalt. .Rakwere Teadaandja" kirjutab: , Jaanikuu  16. pääwal, õhtal ligi pool-öö aeal, on mõisarentniku  poeg MagnuS Olew, 21 aaStat wana, ja mõisa sulane  Joosep Weinberg 24 aastat wana, Looba jõeS ära uppunud. Need noored mehed tahtsiwad ennast üle jõe sõuda lasta, paat läks ümber ja mõlemad saiwad surnult  wälja toodud, sest nemad ei oskanud ujuda. Paadimees  on ujudeS kaldale peasnud." .Torm mis Lehekuu 29. ja 30. pääwal Wirumaal möllas, on metsades ja rukki-põldudel palju kahju teinud. Kuida kuuleme, on mitmed taluperemehed oma murtud ja sasitud rukki maha niitnud. RukiS hakkas Jaanikuu 15. pääwal õitsema: Põua pärast on heinasaagt lootused Wirumaal wäga weikesed. Niitmisega on juba enne Jaanipääwa  algatud.USuwiwilja põllud on Jaanikuu põuast palju häda saanud. Kui ilm ennast pea et muuda, fiis näewad mitmed põllumehed oma kätetööd häwima. Rukkipõllud  hakkawad paiguti kolletama kõrre kosumine on kinni jäänud ja kaswu-aeg näib pea täis olema". .Jaanikuu 22. pääwal on Juhan Herm'a 9 aastane hobune linna karjamaalt ära warastatud". püks pealtnägija jutustab meile üht asja, mis kergelt oleks wõinud wäga pahaks minna, .Kui mina wiimasel Laupääwal Nigula kiriku ligidal W. mõisast mööda läksin,  nägin mina fiakarja, keda üks wana naesterahwas ja üks tütarlaps mõisa poole ajasiwad. Minu silm langes määratu suure kuldi peale, kes karjas kõige wiimane oli, edasi minna ei tahtnud ja keda wana karjanaene sellepärast  piitsaga rutumale käimisele sundis. Järsku pööras ärritatud kult ennast ümber, üks hirmus kisa kõlas ja wana naene oli maas. Kisa peale ruttasiwad mitmed töömehed teiwaslega appi, kõige ees mõisaherra Baron S., kes waewaga tigeda looma werise naese kakalt ära peletasiwad.  Waese karjanaese parem käsi ja pahem jalg oliwad  hirmsast ära lõhutud. Baron S. pani ise häda-sidemed  haawade peale ja saatis kohe arsti järel. Et kuldi kihwad selsamal õhtal ära murtud saiwad, seda on muidugi  arwata. Loodame, et ka karjanaene hea hoolekandmise  all pea paraneb!" (Z. Narwast. Kuida Saksakeeli .Peterburgi Zeitungile kirjutakse, on Jaanikuu 23. pääwal Eesli Alekfandrt-kiriku suur orel, kuulsast Walkeri meistrikojast, fisse õnnistatud. Selsamal pääwal on ka Eesti Petci kiriku põhjuskiwi suure ja elawa osawõtmisega paigale pandud. Tartust. Selle kuu 10 , 12. ja 13. pääwal sai Ritterkondlikkus  Tartu Eesti Wallakoolmeistrite-SeminariS koolmeistrite  eksam peetud. Eksami I. poole tegemiseks oliwad  ennast 16 Seminari õppijat ja 30 wälist õppijat üles annud. Wälisetest pidiwad juba pärast kirjalikku eksami  kümme tagasi saadetud saama. Suusõnalikkus eksamis  ei saanud läbi: 8 wälist õppijat ja 2 Seminari kaSwandikku. Lisa-eksamiga saiwad I. poolest 12 wälist õppijat ja 4 Seminari kaswandikku läbi; täieSte läbi saiwad  I. poolest sedawiisi ainult 10 Seminari kaswandikku. Eksami 11. poole tegemiseks oliwad ennast 16 Semi-ari kaswandikku ja 14 wälist õppijat üles annud. Nendest kautas üks wäline õppija wähese osawuse pärast kõik oma eksami. Teist korda peawad proow-õpetamise eksamile üks Seminari kaswandit ja üks wäline õppija tulema. Teised saiwad täiest? läbi. Selle järel on Kooli-kohtule kohasaamiseks  ette pandud: 9 Seminari kaswandikku (nendest 5 .hea", 4 küllalise" tunnistusega) ja 12 wälist õppijat  (kõik .küllalise" tunnistusega), kokku 21 kooliameti kandidati. Üks wäline õppija, kes juba mõne aasta eest wäljaspool Baltimaa kubermanguid koolmeistri eksami teinud,  sai meie kodumaa kohalise eksami alla wõetud, mis aga juba pärast kirjalikku katset pidi seisma jäätud saama, sest et tema teadus liiga wähene oli. Selle kuu 20. pääwal on Tartus üks weike laps õnnetumat surma saanud. Pärast lõunat, kell 6 ja 7 wahel, oli 3 aastane Johan Petsmann uulitsa peal, kui korstna pühkija õpipots M. K. hobust ujutamisele ja nii õnnetumalt üle lapse sõitis, et see weerand tunni pärast ära suri. Pealtwaatajad on näinud, et keegi K. hobust oheliku otsaga löönud ja sedawiisi peruks teinud. Toore nalja kurb järg! Saksakeeli .Uus Tartu Zeitung" on järgmise Eestikeelt kirja saanud: .Lutherus ütleb, et hea wakitfuS igapääwane leib olla; ka teab igaüks, et leib rõõmsa südamega  palju magusam süia on, kui kurwa südamega. Meile Suisleplastele on see õnn juba mitu kümmend aaStat osaks saanud, sest et meie mõisaherrad ikka rahwaga kaastundes  elanud ja walitsenud on. Kui meie heategija, õnnis  mõisaherra Baron Krüdener, nüüd üheksateistkümne  aasta eest ära suri, siis wöttis herra von Derfelden  mõisa rendi peale ja walitses seda järges seitseteistkümmend  aastat, künni tänawuse kewadeni, mil aeal tema meile ikka südamelikku osawõtmist näitanud, head nõuu annud ja ka abiga käel on olnud, nenda et meie õigusega ütelda wöime, et õnnsa Baron Krüdeneri waim temas edasi elas. Meie kõik oleme tema lahkumise pärast südamest kurwad. Südamest täname meie herrat von Derfelden'it  tema khristliku kaastundmise eest meie lihtlaste inimeste waSta ja soowime, et Jumal temale tema uue rentkoha peal Koiolas ja LannametsaS terwist, õnne ja rõõmsat meelt annaks". Uus-Suisleppas, Jaanikuu 16. pääwal 1885. T. Laosonn, wallawanem". Pärnust. Kuida sealised lehed kirjutawad, on Pärnu ligidal hiljuti järgmine kole ja kurb õnnetus juhtunud. Karjapoisid oliwad metsas üksteisega, kas nalja pärast wõi tõe pärast, tülisse saanud ja tahtsiwad üht omast seltsimeestest  kinni wõtta, kes aga puu otsa roniyud ja maha tulla ei tahtnud. Noored nõuumehed kannud hagu puu ümber kokku ja pistnud põlema. Wist on neile tagajärel aimu pähe torkanud, et asi pahaks minna wõib ja sellepärast  jooksnud nemad ära. Töusew suits uimastanud poisikest puu otsas ni kangest, et tema sealt maha, otse