188 i seda Weuemaa poolt päri il, flis kostfiwad need Mabameelised"  lehed suukb käraga, et »polit!ka" meestele »püha" peidupaika keelata ei wõW, ja et AuStria walitsuS Wenemaa  Politsei ametnik ei olla. Sel aeal oltwad Austria riigi Sakslased, Ungarlased ja teised nii uhked oma ,wabameeliste"  seaduste peale, mille all seesugust mässajaid ei sigikS. Nii ii d on nende oma maja sellest kardetawast tulest niisamati põlema läinud, nagu uhkel Inglismaal. Nüitd lauletakse sealt poolt järsku teist laulu ja leitakse, et Sozialistlased,  Kommunistlased. Nihilistlased ja teised seesugused lased" kellegi mehed ei ole, waid üksi ja ainu mõrtsukad, lõhkujad, tulepamjad ja awalikud kurjategijad üleüldse, kelle wasta ennast kõige maailma auusad ja rahuarmastajad  maimud ja wõimud ühendama peakflwad, kui need ka ennast oma lohkumiStega, dynamiittga, pistnugadega ja sarnatfete tegudega, rohtudega ja riistadega, keS teab missugust »rahwa kasu" ja eluõnne taga nõudma ja korda saatma kiidawad. PestiS on Politsei teada saanud, et Anarhhistlased üht uut kurjategu plaanikfiwad, ja on 36 inimest wangi pannud, nende keskiS ka mitmed naeõterahwad. Hulk mässamise kirjast on Politsei kätte langenud. Schweizist. Enne weel. kui Euroopa suurriigid oma tahtmist täita ja Schweizi walitsuselt pärida jöudstwad, et senna põgenud Sozialistlafi ja teisi seesugust kurjategijaid hoolsamalt tähele pandud saaks, enne juba on Schweizi walitsuS oma maad sellest maailma katkupaisest puhastama hakkanud. Bernis on Keunel, Mabaduse Seltsi" Präfident  ja Gchulze, ükS teine seesugune ,wabalane" kinni wõetud ja wangi pandud. Kammerer, kelle kinniwõtmist AuStria walitsnse poolt päriti, oli juba Wiini reisinud ja seel Politsei kätte langenud. Peukert, ka üks seesugune õnnetooja, on ka Bernist ära kadunud, enne kui teda kinni wõtta jõuti Prantsusmaalt. Kuna kaugelt maalt juba sõnumit oodatakse, et Bakuinhe linn Prantslaste kätte langenud oleks, teemad kodused asjad Ferry Ministerlumi pea mitmet  wiist kirjuks. Kuningritklased, kelle pea nüüd pärast Graf Chambordi surma Graf von Paris on, keS ennast juba Philipp VIl. nimetab, on ennast wiimasel aeal õige elawalt liigutama hakkanud ja püüawad .Rahwariigtle"  otsa walmiStada. Arwatakse, et pea üks käsk ilmub, mis kõik Orleani Printsid Prantsusmaalt wälja saadab. Küünlakuu 25 pääwal on Lyonis MeSsagerie kaubanimetuse  kontoris ükS kahtlane pakk Graf von Pariisi nime peale edasi toimetamiseks ära antud, Kui seda lahti tehti, siis leiti, et see dynamiitiga täidetud oli, mis ettemaatamata  lahtitegemise juureS lahti läinud ja hirmust lõhkumist  sünnitanud olekg. Graf von PariS on selle pärast mitmet osawötmise tunnistust saanud; ka endine Prästdent, Marshall Mac Mahon on tema juures käinud. Teiselt poolelt arwatakse. et see kõik üks tellitud komet oli, millega tulema aegne .Kuningas" ennast rahwa ees tähtsaks teha tahta' Teiselt poolelt liigutawad ennast Anarchistlased ja teised .töörahma" seltsilased, kellel tööd ei olla ehk kes tööd teha ei taha. Hiljuti pidasiwad need maimud ja wõimud Pariisis üht suurt .AuStria nõuukogu", kus ka mõned Ausria mässajad juures oliwad. Nõuukogu .Auu- Präsidentideks" saimad Auarchistlane Cyvoct, kes juba Lyonis ülespoodnd on, ja Floridsdorfi Politsei ametniku mõrtsukas Stellmacher walitud, kelle peale möllas WiiniS ootab. Kõnemehed tunniStaflwad oma suuandmist AuStria .mägimeeste" maSta ja tunnistäsiwad oma rõõmu selle .ühenduse" üle, mis kõiki seesugust kangelast maailmas  ühendada ja .rahwast" Kuningate, walitsejate ja .bourgeoise" (jõukama kodanikkude) maSta .möitlemisele" kutsub. ÜkS .kõne oli teisest pöörasem, aga ka selles'.nõuukoguS"  olla mehi olnud, kellele seesugune .maimustus" natuke ulemääriline olema näitanud. Koolides on .wabameel"  ka juba nii kangest ülekäte läinud, et kuulus Professor  Paul Bert, kes Gambetta Ministeriumis Kdollde- Mlnister oli, ilma naljata üht .Ilmalikku -Katekismust", mida endine Kommunacdlane Edgar Montctl kirjutanud on, koolidele ametlikuks Spetufe-raamatukS pakub. Seesuguseid kooliraamatuid tahetakse Prantslaste kodumaa rahwakoolideS ametlikuks teha, aga kaugel maal, AnnamtS on osalt selle pärast tüli tõstetud ja sõda algatud, et Anuamiitlased Katholiigi Missiouärifi taga kiusanud olla, kes Prantsusmaa .kristliku" walitsuse moi .kristliku" Prantslaste  kaitsuse all seista! Rahwakoolide ast on Prantsusmaal  peale selle õige wiletS. Koolmeistrete palgad on wäga meiked ja kui nüüd Parlamentis nende elukorda parandamiseks  paar millioni franki nöuuti, siis waStasiwad Ministrid,  et seda küll tarmis läheks, et selleks aga rähk ei olla. Ast sai teiseks korraks jäätud. Need Lyoni KüraSsirid, kes mõne nädali eest öösel uulitsatel sõitma ja rahu kaitsema  pidiwad, selle asemel aga kõrtsis käratsesimad ja lühkusi  ma d, need on Sõeakohtu poolest tlmasüütakS mõistetud.  Kõige selle juureS kaebamad Prantslased wäga, et kõik Euroopa suurriigid ennast nendest lahutanud on ja et neil kusagilt poolelt abi loota ei ole, kui nemad kord oma kättetasumise sõda Saksamaa maSta algawad. Aga keS tahaks ennast küll ühe keha külge Md, mis seespidi igal poolel nenda mädanemas ja lagunemas on, nagu Prantslaste kiidetud .Rahwariik"! Mustlippude peameeõ Tongkingis, Lu-Vinh-P huoc, kuulutab oma käsualusetete:  , Napoleon I. oli kuulus wsitja ja teda lueti Jumalate  sekka. Aga köigs oma kõrge waimuga ei wõinnd tema keelata, et Inglased keda Prantsusmaa häbiks wangi wõtsiwad  ja ära saatstwad. Sellest aeast saadik on Prantsusmaa  igalt poolelt nii palju lüia saanud, et ükski Euroopa rahwas temaga enam tegemist teha ei taha." Prantslased on Lu-Vi.ch-Phuoci pea eest kõrget hinna pakkunud, tema omalt poolelt pakub jälle iga Prantsuse soldati pea eest 400 ja iga pealiku pea eest 500 franki. Bakuinhe linn on selle kuu 1. pääwal sisse wõetud. Khiinlased on Thai-Nguyeni poole põgenenud. Prantslastel on 7o surnut  olnud. (?) Inglismaalt. Sel pääwal ja tunnil, kui Londoni wakshallisi dynamiitiga lõhkuda katsuti, oliwad Saksamaa Kronprinzi teine poeg, Prinz Heinrich ja Saksamaa Saadik Graf Münster, Paddiugtoni wakshalliS üheS kammris just nende ruumide lael, kus kärgatus sündima pidi. Pörgumashin on üksi aga selle läbi lahti minemata jäänud, et öli uurwärgi sees paksuks kuiwanud oli. Niipea kui tarretanud öli eest ära, pühitud sai, hakkas uur-wärk jälle korraliselt käima. Üls laetud püstol oli winnas uur-wärgi külge köidetud, mis lahti minema ja põrgu-bombi sülitama pidi, nii pea kui uur-wärk wälja jooksnud oli. Parlamentis on Parnettiitlased lirimaa uue taluseaduse muutmist pärinud. Ministeriumi poolest kinnitakse, et seda koguni waja ei olla, sest uus maa- wöi taluseadus korraldada  kõiki seda asja juba nii heaSte kui see iganes wõimalik  on. Üksi rentkohtade ostmise üle olla meel täieldawat  seadust waja ja seda saada walitsus pärast Lihawõtet Parlamenti ette panema. Parnelliitlased on selle üle wäga pahased ja ähwardawad mässamise uueõte ja kangema üles leekamtsega. Selleks saada ka juba raha korjatud. Inglismaal on juba ükS kiri selle üle ilmunud, mis see Inglis-India Keisririigi kohta tähendab, et Weneriik Merwi linna ja ümberkaudsed kõrwe saarestikud, kokku 200,000 ruut-penikoormat, 600,000 hingega, keS 100,000 ratsameest wälja saata wõiwad, omale wõtnud on. Nüüd seista Wene wägi juba nagu India wärawate ees, wõiks sealt ka Herati linua ära wõtta ja InglaSte walitsust IndiaS lõhkuma hakata. Wenemaa poolt olla küll kinnitatud, et see nüüd wiimane samm Kesk-Aastas on, aga seda ei olla just tarwis uSkuda, Kõige selle pärast antakse nõuu, SarahhiS  üht Inglismaa Konsulit elama panna, Quettahst saadik raudteed ehitada ja Afghanistani Emiriga kaupa teha, et tema Kandaharis ja HerattS Inglismaa asjatallijäid  waSta wõtakS. Selle kaubaga peaks Emic juba nende 10,000 nael sterlingi eest leppima, mida tema igas kuuS Inglismaalt saab. India aeakirjandus hakkab sellest asjast ka Ma elawalt osa wõtma. ,India Peegel" kirjutab,  et nüüd Inglismaa poolt India koduse rahwa lepitamiseks  kõik peaks ära tehtud saama, muidu ei kestaks InglaSte walitsus seal enam kaua. Kuninga-Praua tahab suweks Saksamaale minna. Sõidulaew pOsborne" on käsku saanud, selle kuu 23. pääwal Queenboroughi sadamas olla, kust Kuninga-Prana fiiS sette kuu 26. pääwal  Vlisstngi kaudu Saksamaale sõidab. Rootsi-Norramaalt. Kuningas on Minister Selmerile  nõuu annud Ministeriumist wälja astuda. Omas lahtilaskmise kirjas tänab Kuningas teda tema auusa teenistuse  eest ja annab temale Serafini auutähe, see on kõige kõrgem auutäht, mida Rootsi Kuningal anda on. Sellesama asja kohta kinnitab Kuningas ka, .et Riigikohtu  otsus tema õigust häwitada ei wõi. Ühendatud Nootst-Rorra riikide Kuninga kohuS pärida kindlast, et Kuningas seda oma wõimust kaitseks, mis riikide kooS seismiseks tarwis läheb. Selle kuu 1. pääwal pidi Rorta Riigikohtus Minister Kierulfi üle kohut mõistetud saama. Kierulsi eestkostja tähendas, et Startling selle asja protokolli wälja ei anna, ja läks Kierulstga kohtust wälja. Kaebaja pärib, et Kierulf ametist lahti mõistetud saaks. Otsuse tegemine sai Esmaspääwaks jäätud. Egyptusest. Mis nõu Inglastel Sudani kohta on, selle üle hakkab natuke rohkem selgust ilmuma. Gladstone on Parlamentis kinnitanud, et Inglismaa Khartumi linna kui ka kõige läänepoolise Sudanit sealise rahwa oma hooleks  jätta tahab. Aga täitsa sassi ja mässu ei pea asjad seal ka mitte jääma. Inglismaa walitsus loodab, et Mahdi Kördosani Sultani ametiga ja nimega lepib, kui esimM tuhin möödas on. Khartumi linna ja suuremat jagu Sudanist  peab endine orjajahtide pidaja Zebe hr Pasha saama ja sedawiist loodetakse Kuradit Beelzebubi läbi wälja ajada wõtma. Kui aga Zebehr Pasha koguni nutte walitsejaks ei kõlbaks, fitS wõtta Kindral Gordon Khartumis  walitsnse oma enese kätte, aga ka oma enese wastatamise  peale, ilma soeawäeta. Tema loodab fiis oma walitsust üksi selle peale tuetada wõima, et see rahwa elukorda heaks teeb ja rahwaS sellega rahul on. Nenda walitseda ka juba aaStast 1839 saadik Inglaste sugukond Vrookö Sarawak! linnas Borneosaurel, ilma et temal peale Radshä niine, mingisugust wõimuse inetust oleks. Abysffiuia Kuningas Juhann saada Punase mere randaS ühe sadama omaks tarwitusekS ja mõne maakonna Tennaarist,  mille üle juba enne waieldakse. Kõik kolm peakfiwad  ise oma asja eest head seisma ja Inglismaa walitsus  loodab, et nemad waVtastikku üksteise üle walwawad aj üksteist taltfitäwad. Egyvtuse ülewaliksuse asemel wõtakS siis Inglismaa Sudani ülewalitsust oma enese kätte. Niiluse  delta (jõe-suud) ja kõik Punasemere läänepooline rand Suakint mägestitust langeksiwad aga ühegi nime all täitsa ja jäädawalt Inglismaa walitsnse alla. See Sudän, millest nüüd niipalju kirjutakse, on pea nii suur, kui kõik Wenemaa Euroopa kubermangud kokku. - Inglaste  ja Sudaneeslaste wahel, esimesed Kindral Grahami all, teised OSman Digma all, on selle kuu 1. pääwal lahing olnud. Inglased kautastwad 100 meest ja 150 saiwad haawatud; SudaueeSlastest olla 4300 surmatud ja mitu tuhat haawatud. Osman Digma on mägedesse põgenenud.  Arwatakse, et see mässajaid hirmutab ja 10 pääwa pärast tee Berberi poole lahti on. Wene sõealaew  ,Strelok" on Küünlakuu 26. pääwal Suakini lahele tulnud. Ameerikast. Saksamaa Riigikanzleri voolest tagasi saadetud  kaastundmise kiri on Ameerikas Ühendatud--riikide Präfidenti ja sealise Rahwasaadikute-maja wahel suurt kirjawahetamist sigitanud. Rahwasaadikute-majaS tuntakse küll, et see ükS ettewaatamata tegu oli, Sak amaa Riigipääwale  Riigikanzleri läbi üht kirja saata, mis tema potttikat  osalt laitis, sest wiimasel aeal et läinud Würst BiSmarki  ja vr. LaSkeri püüdmised koguni mitte ühte, siiski tunnistab Rahwasaadikute-maja oma kaastundmist Laskem surma pärast uueste, kui ka oma nelja seina wahel, ilma et seda kirjalikult Saksamaale saadaks. Muidugi koStawad iga Parlamenti nelja seina wahel räägitud sõnad ka ilma saadetud kirjata läbi maailma. Ka Saksamaa Riigipääwal selle aSja üle tehtud kära on juba Ameerikasse kostnud ja on sealist meelepahandust natuke jahutanud. Ameerika aealehed wõtawad sellest asjast elawat osa ja mõned käredamad päriwad  koguni, et Ameerika Saadik Berliinist ära kutsutud faakS; Saksamaa Saadik läheks siis Washingtonist isegi Ameerika ja Saksamaa wahel ei olla Saadikute läbi toimetatud  aSjatallitust koguni mitte hädast tarwis. Et seda nõuu mSjuwas paikaS waSta wöetakse, seda ei usu ega soowi küll wist nöuuandjad isegi. Riigiwalitsuse poolest on kohatised ametnikud käSku saanud selle üle walwata, et laewadega dynamiiti kurjategudeks wälja wsetud ei saa, ja süüdlasi nuhtluse alla saata. Peterburgist. 1. Paastokuu pääwal saiwad teises seespidistes õprots. wõidu-laenu billetidest järgmised wöidud tõmmatud: P eawõidud: Serie. Nr. Wõit.j Serie. Nr. Wõit. 16087 13 200000 588 34 1000 13798 11 75000 765 26 1000 12215 10 40000 2136 33 1000 16524 37 25000 2541 8 1000 407 31 10000 3536 26 1000 1237 41 10000 3952 3 1000 10174 5 10000 4684 14 1000 7236 34 8000 6025 37 1000 15076 18 8000 9348 48 1000 15383 46 8000 9592 5 1000 15925 24 8000 11848 8 1000 16315 5 8000 13531 5 1000 321 8 5000 . 14322 43 1000 8483 5 5000 14530 39 1000 9386 10 5000 15654 26 1000 10195 41 5000 16071 31 1000 13409 1 5000 17144 18 1000 15421 5 5000 17254 6 1000 17400 39 5000 17310 8 1000 18750 27 5000 18743 40 1000 Wõidud 500 rubla suured: Serie. B. Serie. B. Serie. B. Serie. B. Serie. B« 20 2 4218 37 9006 16 12580 10 16674 47 83 17 4271 3 9075 25 12606 17 16972 9 118 32 4334 2 9273 33 12859 9 17016 17 255 47 4461 23 9344 9 12941 44 17019 44 268 9 4561 49 9651 28 13000 30 17021 3 371 18 4682 46 9664 40 13179 1 17045 41 395 41 4925 30 9713 35 13211 6 17046 26 496 34 4950 6 9716 16 13245 18 17165 18 802 28 4991 10 9755 3 13415 8 17168 13 947 20 022 19 9862 28 13420 44 17171 12 948 46 5046 3 9978 10 13435 45 17183 35 1009 3 5111 33 10034 43 13475 22 17382 32 1093 29 5278 13 10067 40 13591 14 17569 42 1272 37 5453 12 10208 23 13663 6 17592 7 1291 9 5457 1 10223 22 13786 23 17653 46 1370 31 5471 1 10223 31 14010 8 17656 38 1371 42 5710 38 10303 18 14029 7 17775 30 1403 18 5934 27 10430 25 14121 47 17917 40 1427 11 6051 9 10449 41 14370 29 17933 2 1445 46 6083 35 10505 20 14466 4 18010 47 1449 l' 6121 10 10669 29 14467 24 18030 18 1727 49 6143 27 10780 45 1458221 18131 20 1770 7 6181 14 10783 44 14711 33 18195 35