kätt wöera wara poole firutama, kõik sellepärast, et inimesed  igaüks omast kohast, .meie igapääwase leiwaga" leppida ei taha. Kõrgemale ringkondadele et ole meie leht kirjutatud, waid rahwale ; kõrgemate ringkondade wigadufi ja murede põhjuseid ei ole meil suuremalt arutada. Meie oma lugejatele,  ineie oma rahwale, soowime meie uueks aaStakS  rõõmsat lahket meelt, miS tänulikust südamest Jumala  waSta, idaneb ja kaSwab. Et rõõmus lahke meel meie rahwale jäädawakS päranduseks saaks, selleks soowime,  et rahwaS õigel meelel ja «vaimul paluma õpikS: .Meie tgapääwast leiba anna meile tänapääw!"  Jumal aga, keS rohkem teha wõib ja rohkem  teha tahab, kui meie palume ja mõistame, ei saa fiiS meie rahwast pidupäiwil ka piduleiwast ilma jätma. Omalt maalt. Tallinnast. Hiljuti oli ametlikult kuulutatud, et wanad  postmarkid mitte kauemini ei maksa, kui selle aasta 1. Näärikuu pääwani; et aga mitmel, nimelt suurtel kaubamajadel weel hulk wanu postmarkisi järel on, fiiS on nende maksmise aega ülema «valitsuse poolest 1. Heinakuu  pääwani pitkendatud. Riigiwalitsuse kohaliste ametkondade poolest on leitud, et see wiinapõletamise aktflsi seadus, mis nüüd maksab, nii heaste riigi siSsetulemiStele, kui ka üleüldise rahwamajapidamisele mitte kasulik ei ole. Selle järel wõiwad üksi suured wiinawabrikud elada, weikemad wiinaköögid  aga, miõ põllutööle kui abitallitused nii kasulikud on, pidiwad terweis maakondades kinni pandud saama. Sellest on nendeS maakondades, kus maa ja kliima mitte head ei ole, suur kahju tulnud, kuna üksi need kasu saiwad,  keS suure jõuga wabriku wiisil wiina põletada wõisiwad.  Selle asja parandamiseks on wiimasel kewadel ÜkS kommiSsion, Minisieriumi liigetest, Aktsisi-walitsuse liigetest ja põllutöö tundjatest kokku aStunud, uue aktsisi seaduse üle nõuu pidama ja oma nõuu kohalises paikaõ ette panema, ja fee kommiSsion on nüüd oma tööd lõpetanud  ja ette pannud. Pea-mõte selleS seaduses on see, et ka weikemad wiinaköögid, kui põllutöö abitallitused, elada ja põllupidamisele abiks olla wõiwad. Ka on nõu luba paluda, et 1) wiinapoletajad oma keõkiS seltsist wiina põletamise kosutamiseks ja wiina kauplemiseks, ja 2) wiinapõletamise  koolisi ja proowköökisi asutada wõiwad. Ülepea saada wiina-põletused kahte jäuSse jäutatud: 1) kaubaajamise-põletused, miS linnades ja alewikkudeS, ja kaupmeeste omad on, ehk ka miS küll maal ja põllupidajate  omad, aga rendi peale antud on; 2) põllutöö-psletused  miS põlluperemeeõte omad on ja nende oma kasu ja kahju peale tööd teewad. Wiimaõtele on wähemat aktsisi ja teisi eeSõtgufl Plaanitud. .NowoSti" sõnumite järel on kaksiwõitluse (duelli) kohta järgmised seadused plaanitud: 1) keS üleüldse ühest duellist osa wõtnud, langeb künni ühe aasta peale kinnipanemise nuhtluse alla; kes duellis oma wastast raskest  haawanud, saab künni kahe aasta peale kinni pandud; kes oma wastast duellis surmas, saab künni nelja aasta peale kinni pandud, oli aga kaubeldud, et üks langema peab, siiõ wõib surmaja künni kuue aaSta peale kinni pandud saada; on wsitlejad platsile aStunud ja omad woitlemise-riistad lahti teinud, duell on aga nende tahtmiseta  pidamata jäänud, flls saawad nemad kuuni kolme kuu peale kinni pandud; 5) on wõitlejad ilma tunniStusmeeSteta  wõi käemeesteta (Secundantenj wõidelnud, siis langewad nemad kahekordse nuhtluse alla ; oli selle juureõ kaubeldud, et üks langema peab, fiiS saab surmaja Siberisse  saadetud. .Niõtirahwa Pühapääwa Leht" kirjutab: .Suhhumist  Kaukaasiast hakkawad pahad ja haledad sõnumid tulema; aga paremaid ei woinud keegi oodata, keS wähe seda maad tundis ja keS meelega korwad kinni ei pannud' nende eest, keS juba sealt tulewad. Kaheksa nädalat on sest aega, et Kuusalu, Jõelähtme ja Kadrina kihelkonnast  hulk rahwast Suhhumi läkS. Praegu on sellesama seltsi tagafitulijate ots juba jälle kodumaal ja kellel weel jõudu ja terwist on, tagasi saada, need kiidawad endid õnnsakõ ja annawad Jumalale silmameega tänu. Neist keS senna läksiwad on suur hulk haiged maaS, palju lapsi on surnud; teenistust ei ole; maa mis esite lootfiwad saada, ei ole neile mitte antud ja üleüldse maa ei kõlba; sõnajalg ja terawa okastega umbrohud on igalpool wägewad,  et palja jalu et tohi käia; kartuhwlt nael maksab 3 kop.; kavsta nael 6 kop; rukkid, kui õnneks neid weel saab, maksawad tüki raha ja on pooleks uSfl-puruga segamini,  nenda et neid peab enne sõeluma. Wäljarändajate seas ei ole muud enam leida, kui filmawett, meele äraheitmist  ja põhjatumat kahjetsemist. Tagafitulijate waSta tulnud poole tee peal teine selts EeSti minijaid, kes ikka weel õnnemaale tõttasiwad. Tulijad rääkinud kõik ja käskinud ümber pöörata, aga saanud waStusekS: .Teie waletate, keS teab kes Teile selle eest maksab!" Aga nenda ütlesiwad need tulijad enne oma minemist ka; nüüd on neil küll häbi ja kahju; aga miS teha: see tõbi peab wälja põetama, enne ta ei kaub. Hulk inimesi peab õnnetumaks saama, enne kui teised usuwad. Nenda rääkis meile üks inimene, keS heile (15. Detsembril) tagasi jõudis." .Rakwere Teadaandja" kirjutab: .17. künni 20. Dets. oli meie linn kurwa nähtuste paik. Siin oliwad ennast mitmed EeSti perekonnad kogunud, keS Wenemaa seespidistesse  kubermangudesse rändada tahawad. Nemad oliwad oma warandust ära müünud, et kergemini edasi saaks, ja kandsiwad  kõiki oma juures, mida pitka retsu peale kaasa wõtta wõisiwad. ÜkS nendest waeStest inimestest oli ennast siin täis joonud ja kõik tema raha oli ära waraStatud. Kuida meie kuuleme, oli wäljarändajate juhataja, ühe talumehe Kolga kutsumise peale, Tallinnast ÜkS naeSterahwaS seia tulnud, keS «väljarändajaid .üleõkirjutama" pidi. Et nimetatud Kolga ise kirjutada ei oSkanud, sellepärast olla fee .praua" heast meelest üleskirjutamist oma peale wõtnud. Nii heaste Kolga kui ka see .praua" on Vogtei-kohtuS üle kuulatud." Kuida on, kõik keS Teie kaS kiuSte pärast ehk Juudase hõbetükkide eest, wõera maa kiitmisega ehk oma maa laitmisega, neid waefeid inimesi õnnetuse ja surma sisse eksitate:  kuida tahate Teie seda kibedat filmawett ära waStata,  mida Teie oma eksitatud wendade ja õdede filmist ptigiState? KaS arwate, et keerulised «vabandamised, millega  Teie tagajärel oma pettust marjata püüate, Teid tõeSte jäädawalt rahwa eeS walgekS pesewad, Jumala kohtust rääkimata? Jumal andku, et uuS aaõta seda haledat õnnetust häwitaks, mida wana aaSta nii rohkest külwaõ! Aleksandrikooli kohta kirjutab .Walgus" : .Nagu meile Tartust teatakse, teha mõned mehed praegu .kõwaSte tööd, et Eesti Aleksandri koolist põllumeeste kool .saaks. Wana tuttaw asi. Meie soowime aga, et põllu.meeste  kooli tahtjad enne katsuksiwad 100,000 rubla .kokku panna, nagu EeSti rahwaS oma Aleksandri koolt .eest kokku on pannud ja lesenaese weeringi wiisil omast .«viimasest «varandusest ohwerdanud. Põllumeeste koolisi .on waja, aga Aleksandri realkooli on ka waja. Paremat .kätt et wõi kaela siduda, kui pahemat kätt tarwitakse!" Meie arwateS wõib .pahemat kätt" wäga heaSte kaela siduda, peab ka siduma, kui ta parema käe tarwilist tallitamist  ilma asjata tülitab ehk kui ta wigane on. Just nii wigane on aga meie arwateS see mõte, miS järel Aleksandrikoolist  peab Realkool tehtud saama. Selleks et ole ka .EeSti rahwaS" oma .lesenaese «veeringid" mitte ohwerdanud, sest kümnest .ohwerdajaft" ei tea kõige wähemast kaheksa, miS Realkool on. Seda raha on ühe kõrgema EeSti koolt tarwiS kokku pandud; kaS see ükõ Kreiskool, üks Põllumeeste kool, ÜkS Real - Gymnasium ehk üks Klassika Gymnasium olema peab, seda on selle järel arutada, kui kaugele jõud ulatab ja mis EeSti rahwale enesele rohkem kasu saadab. Kummagi  Gymnafiumi tarwis ei ulata korjatud raha weel kaugelt mitte, ja weel peaksiwad .lesenaese «veeringid wiimasest  «varandusest" paar kümmekond aaStat .ohwerdatud" saama, enne kui niipalju kokku pandud on. M«S kasu aga EeSti rahwale ühest Real - Gymnafiumist tuleks, sellest oleme juba enne pitkemalt kirjutanud. Meil ei ole «vabrikuid  ja ei ole neid tarwis, sest meie rahwaS on põllutöö  rahwaS ja kunstlikult kaSwatatud «vabrikud rusuwad põllutööd maha; meie suured kaubamajad wõtawad oma ametnikkusi kust leiawad ja tarwitakfiwad küll wäga wähe Aleksandrikooli kaSwandikkusi; raudteedel leiaksiwad ka waewalt  mõned ametit ja leiba. Suurem jägu EeSti Realkooli  kaSwandikkudest peakS siiõ oinalt maalt ja oma rahwa keSkist wälja minema ja mõlematest ära wõerutatud saama; EeSti Realkool kaSwatakS .EeSti lesenaese weeringitega"  EeSti erkamaid poegi omalt maalt ja oma rahwa keSkist wälja. MikS fiiS Realkooli tahtjad omalt poolelt uueSte 100,000 rubla ei korja? See Realkooli mõte ei olnud jo hakatuses Aleksandrikooli asutajate mõte. Realkooli kaSwandikkusi ei ole EeSti maal ega EeSti rahwal tarwiS, sest neile ei ole ametit ega leiba anda; seda rohkem on meil aga kõrgemalt koolitatud põllumehi tarwiS, sest EeSti rahwaS on põllutöö rahwaS. Arwaku fiiS igaüks ise, kumbel Eesti rahwa kohta parem mõte on. Kurgja koha aSjuS kirjutakse meile Viljandi  maakonnast: .Kuida juba aealehtede läbi kuulutatud, pidi endise rahwamehe C. R. Jakobsoni talukoht  .Kurgja" rohkem - pakklimise teel ära müüdud saama. See on ka nüüd nenda sündinud ja sai see koht 18. Jõulukuu  pääwal Ühe Keiserliku Wiljandi KreiSkohtu juures, 8100 rubla eest, ühe Holstre walla kõrtsimehele, rohkemapakkumist  mööda ära müüdud. Kuulu järel olla selle talukoha wõlgade suuruS künni 18,000 rubla olnud, mis weel kõik ei olla seaduslikkus paikaS üleS antud saanud. Koht saada ka wist kadunud Jakobsoni lese ja tema lastele tagasi kingitud." Sellesama aSja kohta kirjutab .Virulane": .Kurgja koht on, nagu enne kuulutati, ikka 13. Det.sembrtl  oksjoni teel ära müidud, ostja on Holstre walla .peremees Jaan MüSsa, oStu hind on Btoo rubla. Kurgja .koha peal olewate wõlgade üleüldine summa olewat 17,000 .rbl. olnud, millest fiiS suurem jägu oksjoni haamriga .kustutatud. Mütmise juures autud ametlikult teada, et .õndsa C. R. Jakobsoni pärijatel nimetatud hinna eest .Kurgja koha omale pidamiseks eeSõigus olewat. .Pealegi antawat neile Kurgja koha hinna (8100 rbl.) .maksmiseks ÜkS aaSta kuuS kuud aeda, kuid 3000 rbl. .pidawat nad küll sellest summast kolme kuu wältusel ära .makSma. Ei taha aga Jakobsoni pärijad Kurgja koha .omale pidamise õigust tarwitada, siis pidawat rohkem .pakkuja J. MüSsa oma pakutud hinna kuue kuu wältusel .täitsa wälja maksma. Seega on fiiS muidugi msiSta, .kelle kätte Kurgja koht jääb. Asi on paremaste läinud, .kui arwati, kuid wölglased peawad küll wähema kui poo.lega  leppima. Aga seal ei wõi midagi parata, sest see .on seaduslik." See wõib nüüd .seaduslik" küll olla, et aga üht kohta kiidetakse 30.000 rubla wäärt olema ja sedawiisi 17,000 künni 18.000 rubla wslga kokku aetakse, millest pärast rohkem kui pool .haamriga kustutakse", see ei ole mitte .seaduslik", kõige wähemast mitte õiguslik. .EeStt Postimees" katsub omas wiimaseS numreS oma joomise-statistikat keeruliste kõnede alla peita. Tema ei olla kirjutanud, et EeSti rahwaS aastas 7 mtllioni rubla eest wiina ära juua, waid et seda .EeftlaSte maal" tehta; kõrtsides et käia mitte ainult Eestlast, waid ka muid j. n. e. Ka olla kõrtside rent kõige wähemast 300 rubla, mitte 150 rubla, nagu meie kirjutanud olla, j. n. e. See wahe, mida .EeSti PoStimeeS" tagajärel .Eesti rahwa" ja .Eestlaste maa" wahel teeb, see on ülepea nii kentsakas, et sellest pitkemalt kirjutada ei maksa. Kui ka kõrtsides wahel mõned .teised" käiwad, siis ei maksa see küll rohk-m, kui tilk toobi seeS. See mõistmata lakkumine langeks ikka rusuwa suurema jäuga EeSti rahwa süükS, kui see tõsi olekõ, mis aga õnneks mitte nenda et ole. Meie oleme jo ka kirjutanud, et kõrtside rent läbisttkku 300 rubla olla wõib, aga meie oleme sellest poole maha arwanud, maade rendiks ja muu kauba-ajamise paiga rendiks, ja sedawiisi jääb wiina-kauplemise rendiks 150 rubla järel. Kas .EeSti PoStimeeS" sellest ise aru ei saanud, wõi kaS tahtis see leht oma lugejate arusaamist natuke segada? Tahab .EeSti Postimees" ennast edaspidi  seesuguste .eksituste" eest hoida, miS .Eestlaste maa" ? ja Eestlaste eneste kohta ühewörra pahandawad ja teutlikud  on, siis katsugu iga asja üle enne kirjutamist õiget aru saada ja kirjutagu siis, ilma wihata, ilma ksrwalise  mõtteta ja ilma kawaluse ta sius ira. «t stuckio —> siis saadab tema .Eestlaste maale" ja EestlaSte  eneStele kasu ja auu, muidu mitte! Endiste sõnumite kõrwa on weel lisada, et ärasurnud  Bürgermeister Arthur Baron Girard de Soucanton Tallinna helduse-asutustele ülepea 9000 rubla päranduseks jätnud on, nimelt: Marie-Louise asutusele,  Lukheruse waestelaste majale, Toompea waeStelaSte majale, Huhni weikelaste koolile, Eestimaa Abiseltfi weikelaSte  koolile, Toompea Kaarle - kiriku weikelaSte koolile, Marie leskede-majale, Peastmise - asutusele ja OleweSti kiriku kirikliku hoolekandmise seltsile; igaühele 1000 rubla Esimesel Jõulupühal saavad Tallinnas iga aaSta, pärast lõunat kell 7 künni kell 8 kõik kirikukellad pidulikult  löödud. MiS see tähendab, seda teadwad wist küll «oaga wähe selle piduliku hüüdmise kuuljatest. See tseäranine  pruuk on 72 aastat wana ja on üks awaltk tänupalwe selle tähtsa pääwa määlestuseks, kuS aastal 1812 Napoleon I. oma sõeawäega Wene riigi piiretest wälja aetud sai. Jõulukuu 24. pääwal laSkiS ÜkS noor naeSterahwaS,  keõ üksi üheS kamriS Kentmannt uulitsas elaS, omale rewolwri-kuuli alla kehasse. Tema sai küll kohe hospidalisse wiidud, suri aga seal paari tunni pärast ära. Kuida kuuldakse, olla tema oma süü läbi kohtu alla langenud,  teutawat nuhtlust ootanud ja sellepärast oma elule otsa teinud. Jõulukuu 20. pääwal oli Jüri Kulikoff Weike- Tatari uulitsas, majaS X: 232, ära surnud, ja pidi maha maetud saama, kui Politseis üles anti, et tema sugulased teda kihwtiga surmanud olla Tema surnukeha sai sellepärast  teadusliku läbikatsumise alla antud. Nende laewameeste omaksetele, kes ärapõlenud anrulaewa .Sirius" peal surma saiwad, on Tallinnas kaubamajade, laewa meeste ja erainimeSte poolest 622 rubla korjatud ja Lübekti saadetud. Tallinna Loomakaitse-selts pidaS Jõulukuu 16. pääwal oma koosolekut. Aruandest on näha: 1) Üks inimene, kes kolm elusat wafikast rogoshki fisse õmmelnud ja sedawiist Jõgewa jaamast raudteel Tallinna saatnud, sai 9 rubla makSma sunnitud. 2) ÜkS inimene, keS oma wana ja wästnud hobust halastamata waewaS, sai Ida-Harju Hakenrihtri juure saadetud ja seal 12 rubla maksma pandud. 3) Politseimeister on Polttsei-soldatitele käsku annud iseäranis selle peale waa-