kohkute alt saiwad juba siis kõik politika protsessid Ara wõetud ja Sõeakohtute alla antud, kui Wandemehed mörtsuka-neiukest, Wera SaSsulitshi, ilmasüütakS tunnistanud  ja rahwahulgad käsi plaksutanud oliwad. Ka pärast on awalikud mõrtsukad ja suured margad sagedast nende kohtute poolest lahti mõistetud, Riigiwalitsuse ja seltskonna usalduS nende peale on raskest langenud ja juba on nõunpidamiõtest  jutt. mis järele neid kohtuid põhjani ümber muuta eht nende wõimuskonda wähendada tahetakse. Eks ,WalguS" arwa ka paremaks, kui meie kodumaal natuke oodatakse ja pealt waadatakse kuida see uuS õiguse-tööriist naabrite juures tööd teeb, et meil pärast mitte nii palju muutmist ja parandamist tema kallal tarwiS ei lähe? Meie arwateõ ei päri õiguse tarwitajad palju selle järel, missuguse nime all kohtud oma ametit tallitawad, maid kuida nemad seda tallitawad. WandemeeSte kohtub ei ole aga oma ametit Wenemaa seespidistes kubermangudes mitte nenda tallltanud, et RiigiwalitsuS ja seltskond nendega  rahul olla wõiks. Seda asja ,teadwad" jo ka kõik: ,MiS Sa sest saad, kui Sa midagi kinni katta tahad?" Meie teadeS et ole ka meie kodumaa kohta Wandemeeste-kohtutest meel kusagil juttu olnud. Miks fiiõ ,WalguS" oma lugejaid midagi ootama õpetab, mida nii pea küll wist mitte oodata ei ole, mis ennast tänine ka koguni mitte wäga oodatawakS üles tunnistanud ei ole. Rahukohtuid soowib RiigiwalitsuS ka mõnest tükkist muuta; küll see fitS ka parem on, kui meie seda muutmist ära ootame, et midagi saaksime miS kohe wõimalikult  täieline ja jjäädaw on. Ükski asi ei sigita nii palju segadust ja tee awaltkule elukorrale nii suurt kahju, kui seaduste ja kõhtude alaline wintsutamine, muutmine ja uuendamine. Meie loodame, et Keisri arm meie kodumaad  selle eest kaitseb. Peale selle on aga Rahukohtute  pärast ka teiste kohtute, nimelt Wallakohtute muutmist  tarwiS, et kõik kohtud edaspidi korralisel järjel oma ametit tallitada wõiksiwad, et iga kohuS nimelt selgeSte teaks, missugused aSjad tema ja missugused teise kohtu wõimuSkouna all seisawad. See muutmine on Riigiwalitsuse  poolest ühe kommisfioni nõuupidamise alla antud; fee kommtSsion ei ole oma tööga aga weel täänine mitte walmiõ ja meie kodumaa eestseisuse süü ei ole see mitte. Kelle peale sits ,WalguS" siin kaebtust tõstab? Kui ,WalguS" kirjutab: ,on meil semstwod ehk maap  ä e w a d", siis näitab tema sellega, et tema seda aSja mitte sugugi ei tunne, millest tema kirjutab. Semstwod ehk Maakonna-nõuukogud ei ole kaugelt mitte seesama, miS Baltimaa Maapääwad on. Maakonnanõuukogud  tallitawad ainult maakondade feeSpidiseid aSju, üleüldiste seaduste järel, miS üleüldise Riigiwalitsuse poolest  antud on. Baltimaa Maapääwadel on Keisrite armust  kinnitatud eeSõigust mööda luba, ka omalt poolelt uufl seadusi Kõigekõrgema kinnitamise alla saata, miS meie kodumaa isewiifilise elukorra kohta tarwiS lähemad. Meie loodame, et Keisrite arm meie kodumaale seda tähtsat  eeSõigust ka edaõpidi jättab, sest meie kodumaa elukord  on ühel teisel aealoulikul pinnal kaswanud, kui suure Wenemaa elukord. Maakonna - nõuukogud saamad meile meie kodumaa ja rahwa isewiisi elutarwitust mõõda tulema, aga wist saawad ka meie Maapääwad omaS endifeS tähenduses oma ameti edasi tallitama. Meie soowime, et need mõlemad siiS oma ametit ühel meelel, lahkel sõbrusel tallitama saawad. Kui aga keegi loodab, et siiS ,maksud" wähenewad, kui Kõigist seisustest saadikud" maksude üle ,nõuu ptdawad", siis on jälle tükike tühja lootust. Sel uuel asutusel saawad ka omad kulud olema, mida maa ja rahwaS kandma peawad ja et maksud selle läbi niisamati tõusma saawad, kui Rahukohtule  läbi, seda on iseenesest mõista. Tänine tallitafiwad meie kodumaa walitud kohtuwanemad oma ametit ilma maksuta; see kaub kohtute uuendamisega ära. Awaliku maksude pärast ärgu kohkugu aga keegi. Neid maksust tarwitakse maa ja rahwa üleüldiseks kasuks, ja kui neid targal meelel tallitakse, siiS kannawad need maksud rahwale  tuhatkorrist intressi, kui ka igaüks seda ei märka. Üleüldise rahwamajapidamife tundjad ,teadwad" seda wäga heaSte, ja kui keegi seda rahwa eest »katta", rahwa meelt selle kohta segada tahab, siis teeb tema raõket pattu rahwa waSta! . See alaline torkimine ,teu orjusega", mida ,WalguS" siin jälle tarwitab, see on üks »tont" kellega nukra meele sigitajad, rahwa eeS kometit tehes. ,wehklewad."  Kui rentijad rendiandjatega kaubelnud on, et nemad üht jägu omast rendist õige hinna eest tööga tasuwad, fiiS ei ole see kellegi ,orjus." Soomemaa talurahwas ei ole iialgi päris olnud, aga Soomemaa talukohtade rentijad  tasuwad oma renti täna-pääwani sellega, mida meie ,rahwamehed" ,teu-orjuseks" nimetawad. Ja koguni Wenemaa seespidiste kubermangude nendanimetatud ,taluperemehed",  kelle ,taga" meie ,Walguse" jutu järel olla? Need käiwad seda ,teu-orjust" sadade werstade takka otsimas, mida meie maarahwaS oma aia takka leiab ja Wenemaa kohta sagedast kahekordse hinna eest teeb. Seda .teadvad" jo ka kõik; miks siis Mälgus'' seda oma lugejate eest .katta" tahab? .MiS Sa sest saad?" .Räägi tõtt ja näita tõe põhjusel kuida lugu on, siis leiad oma õige asjale sõbru ja tuge" ! Peab see ara kaduma, mida Mälgus" .teu orjus" nimetab, siis ei oleks sellest küll, et mõiSnikudele keelatud saab, seda kontraktis üleS panna, siis peaks ka talukohtade rentijatele keelatud saama, seda teha. See oleks aga .priiduse" waSta. Meie kardame peale selle, et kui see .teu orjus" kontraktitest ära keelatud saaks, siis käikfiwad mõned weikema koha peremehed seda wiimaks  otsimas ja teekfiwad seda odawama hinnaga kui nüüd, sest siis oleks nende tööjõud pakutud kaup ja pakkumine teeb kauba ikka odavaks. Kes seda ei usu, see mingu turule ja kuulaku järel. .Mis Sa sest saad, kui seda katta tahad" ? Pitka-aegsed rendikontraktid on wäga soovitavad asjad. Meie kodumaa taluseadus on selles teinud mis wõimalik oli, on talukohtade rendi-aega kõige wähemast kuue aasta peale määranud. Tahaks seaduS seda aega nüüd juba pitkendada, siis läheks see ehk ka juba korda. Sel aeal kui see seaduS antud sai, oli see aga wist kõige pitkem aeg, mida määrata wõimalik oli, mitte Mõisnikkude pärast, waid taluperemeeste pärast. Kellel selle asjaga tegemist olnud, see teab wäga heaste, kui wasta meelt rentijatel sel aeal pitkema aea peale tehtud  kontraktid oliwad. Enamist pidi kontraktides üles pandud  saama, et rentijal õigus on, ennast omalt poolelt ka enne seda kaubast lahti lüia ja kohta tagasi anda ; muidu ei wõetud kontrakti wasta. Nüüd wõiwad rentijate silmad paiguti selle aSja kohta juba selginud olla, igal poolel aga küll wist weel mitte. Aga ka siin ei tohi meie unustada,  et see ühtigi ei aitaks, kui seadus üksi mõisnikku sunniks, pitkema aea peale kontrakti tegema, rentija peaks ta sunnitud saama, seda kontrakti wasta wötma ja pidama. See oleks aga jälle priiduse wasta, sest priidus ja sundmuS  ei mahu kokku. Õiguse pärast ei wõiks siis aga ka üksi mõisnikkud sunnitud saada, pitkema aea peale kohtafi wälja rentima, waid ka need taluperemehed, kes aeguti oma päriskohtafi rendi peale anda tahawad, sest seadus ei tohi iialgi ühepooline olla ega tohi ühe ja sellesama kaubaasja  kohta kaubategijate seisuse pärast wahct teha. .Ühesugused õigused teiste riigikodanikkudega", on jo selle lipu pealkiri, mille all .rahwa eluparandufi" .nõuutakse." Nõudjad waadaku ette, et nende .eluparandused" waheft rahwa enese liha sisse ei leita! Aga weel midagi. MalguS" kaebab, et meie .kaugel Wenemaa taga" olla. Wenemaa nendanimetatud .taluperemeestel" ei ole aga koguni mitte rendikontraktisi. Nende käest wõib kogudus igal aastal nende maad ära wõtta, uut asemele anda ja uut renti peale panna. Kuida meie fiiS Wenemaa .taga" ja pealegi weel .kaugel taga" oleme?! Mis Sa sest saad, kui Sa midagi katta tahad, mis kõik teadwad?" .Räägi tõtt ja näita tõe põhjusel kuida lugu on, siis leiad oma õige asjale sõbru ja tuge." KaS siin ehk ,Valgusel"  enesel wahest himu ei ole .sõna südame mõtete ärafalgajakS" teha? Wiljast peab puud tuntama. Seadus on siin puu, rahwa elukord majapidamises  ja waimlikkus kosumises on wili. Waadaku igaüks ise, missugune wahe Baltimaa kubermangude ja Wenemaa seespidiste kubermangude maarahwa majapidaliku  ja waimliku elukorra wahel on ja mõistku siis kohut selle üle, kes teise eeS ehk teise .taga" on! Meil wõib wäga heaste üks .alleshoidja erakond" olla ja meil peab see olema, ja see tahab üksi aga seda pinda alles hoida, mis meie maa ja rahwa aealoulikust elukorrast wälja kaswanud elutarwitase põhjus on, kuS peal meie rahwas Jumala abiga ja Wene Keisrite  wägewa kaitsemise all filmanähtawalt kosus, ja tahab rahwast sellesama tuntud pinna ja põhjuse peal edasi kosutada  ja edendada. Ka Menesöbraltne" ou see erakond ka ja soowib seda Wene maarahwale kosutamiseks, mida meie kui wanem waba rahwaS juba ära proovinud oleme ja mis meid ed-fi aitas. Need aga, kes oma Menesõbrusega" kiitlewad need ei hooli sellest, kaS see ka meie maa ja rahwa kohaline on, mida nemad meile pakuwad ; neil on sellest küll, et see .Wene" on. Menesöbralifi"  ja .mitte- Wenesöbralifi" parteist ei tohi aga Wene riikis koguni mitte olla; ei ka .Sakfasõbraltsi" ega .Eestisõbralifi", waid kõik .parteid" peawad kõige ühise isamaa rahwasugude wasta ühetasa .sõbralised" olema. Kes oma erassbrusest ühegi rahwasugu waSta iseäranis räägib, see eksitab rahwast, see ehitab vaheseinu üh e KeiSri mitmekeeliste aga muidu ühise alamate wahele. Tõtt rääkida, see on aealehtede kõige esimene kohuS; aga .Walgus" ei tee seda selles omas kirjaS mitte, waid peab ainult üht kõnet .tõest" ja räägib fiiS juttu, miS koguni mitte tõsi ei ole. Rahwa eluparandust  püüda on muidugi iga aealehe kohuS, aga selleks on waja, et aealehtede toimetajad ka rahwa elutarwitufi  tunnevad. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida Kuuramaalt Saksakeeli ,Riia Zeitilagile"  kirjutakse, olla seal kroonumöisade talukohtade müümisele ükS takistus tulnud, see on see küsimine, kas selle hinna eest, mis lõpetatud maamõetmist ja takserimist mööda seatud rendi järel talukohtade eest maksa tuleb, ka talukohtade raudwarandus ostja omaks langeb, wsi kas see iseäranis peab maksetud saama. Talurahwa priikslaskmise  juures sai Kuuramaal nendanimetatud ,raudwa- — loomad, põllutöö riistad j. n. e. mõisnikkude omaks, kroonu mõisades siis ka kroonu omaks tunnistatud ja kinnitatud. Nende talukohtade müümise juures, mis enne maamõetmise lõpetust kroouumõisadest ära müüdud saiwad, on siis ka raudwarandus iseäranis arwatud ja ostjate poolt iseäranis wälja maksetud saanud. Maamsedu rehnungides on aga nüüd ka see raudwarandus iseäranis arwatud ja maaga ühes rendi alla pandud. Kui nüüd ostuhind rendi järel tehtud saab, siis on arwata, et raudwarandus  iseenesest ostja omaks langema peab, sest selle tarwitamise eest maksiwad rentijad seda renti, mille järel pärast maamõetmise lõpetust ostuhinda wälja arwati. Teiselt  poolelt arwawad aga kroonu ametnikud, et kui endised ostjad raudwaranduse eest iseäralist hinda maksiwad, siis peakfiwad seda nüüdsed ostjad ka maksma. Esimene mõte näitab niipalju õigem olema, kui enne maamõetmise lõpetust  kroonumöisade walitsuõ maa hinda alamalt arwata ja siis ka randwaranduse eest iseäralist hinda pärida wõis, kuna nüüd rent kõige selle pealt ühtekokku arwatud sai, mis kõige talukohaga ühes rentija kaes seifis. Loodetakse, et see asi ka seda mõtet mööda kõrgemalt paigalt seletatud saab. Esiteks takistab see aga ikka talukohtade müümist Kuuramaa kroonu waldadeS. - pWalitsuse Teadaandja" kuulutab kaubaajamise ja ametitöö asutuste muudetud maksust, mis juba sel aastal peawad maksmaks saama. Selle järel peawad ka Linuabankid,  Maakondade-bankid ja Kreditseltsid kaubaajamise billetid wötma, selle järel, kuida nende pöhjuskapital suurem  ehk weikem on; niisamati ka kõik need, kes päiwilistega  awalikku tööd teewad ja woorimeeSte peremehed, kes sulaseid sõita lasewad, selle järel, kuida neil rohkem ehk wähem töölisi, sulaseid ja hobusid on. Edaspidi saamad makSma: 1. Gildi billet iga paikas 565 rubla; 2. Gildi billet 1. kl. 120 rubla, 2. kl. 95 rubla. 3. kl. 75 rubla, 4. kl. 55 rubla, 5. kl. 40 rubla; weikekauba billetid  1. kl. 30 rubla, 2. kl. 25 rubla, 3. kl. 20 rubla, 4. kl. j 5 rubla, 5. kl. 10 rubla; wedukauba billetid  16 rubla; ümberkantud kauba billetid  6 rnblä; ka übase l l i bille t i d 1. kl. 35 rbl., 2. kl. 6 rubla; !. Gildi kaupmeeste perekonna passid 15 rubla, 2. Gildi kaupmeeste perekonna passid 6 rubla. Maksud kaubaajamise billetite pealt, 1. Gildist on 1. kl. paikades 55 rubla, 2. kk. p. 45 rubla, 3. kl. p. 35 rbl., 4. kl. p. 25 rubla, 5. kl. p. 20 rubla; 2. Gildist 1. kl. p. 35 rubla, 2. kl. p. 25 rubla, 3. kl. p. 20 rubla, 4. kl. p. 15 rubla, 5. kl. p. 10 rubla; weike-ka üba billetite  pealt 1. kl. p. 10 rubla, 2. tl. p. 8 rubla, 3. kl. p. 6 rubla, 4. kl. p. 4 rubla, 5. kl. p. 2 rubla. Ametitöö-asutuSte  billetite pealt maksetakse töörahwa ja paikade järel 3 künni 30 rubla. Koguduste ja Maakondade kasuks  wõetud lisamaksud wsüvad 1. ja 2. klassi billetite pealt kuuni 15 protsenti, kõige keiõle pealt künni 10 protsenti  suured olla. Mõne aasta eest oli ka Eestimaa , erakondades palju pärimist kuulda, et talukoguduste wiljamagasid  ära kautatud, wili ära müüdud ja saadud raha intressi peale pandud saaks, kust rahwaS häda aeal raha abiks saada wõiks. Meie kodumaa  erakonnad  ja ringkonnad seifiwad selle nõuu wasta ja see jäi täitmata. Häda-aaõtad mõneS Wenemaa seespidises kubermangus  on wahe aeal näitanud, et päritud uuendus wõi edenduS häda-aeal palju abi ei saada, sest neil aegadel on wili kallis, ligemalt ei ole wilia saada, kaugemalt tovdud  wili on sagedast sant ja mitmeõ paikaS peab rahwas seda nii kaugete raudteede pealt ja sadamatest koju wedama, et raha reisukS ära kulub, sellest rääkimata, Uus tee peal kõrtsidesse jääb. Nüüd koStab ka suur Wenekeeli Mõskma  Zeüung" tungiwalt wiljamagafite alleShoidmise eest. Saksakeeli ,Tallinna Zeitungi" sõnumite järel on Alutagusemaal järgmistes paikades loomatobi, poruapõletuS  (Antrar) lahti läinud: Tarrakusel, kuS Zaani-kuu 26. pääwal ükS künnihärg langeS ja teisel pääwal teüre haigeks jäi; Ohakweres, kus Jaanikuu 26. pääwal üks hobune langeS; Pagaril, kuS Jaanikuu 30. pääwani üks lehm, 1 siga, 8 hobust langenud ja 1 hobune haigeks jäänud  oli, seal on ka talumees Züri Toil loomatöbeSse surnud;  Mäetagal, kus 1 hobune, 1 lehm ja 2 siga langenud,  1 hobune haige oli; KiiklaS, kuS 1 hobune langes; Tammikul, 3 hobust langenud. Eestimaa kubermangu looma- arst herra Z. Mey on tõbe wäljalautamise wasta teinud mis tarwiS läks. UStatawal paigal kuulsime meie, et Jõhwi herra Baron Girard, Aa herra Cramer ja ükS kolmas ennast tõbe tõrjumise komiteeks ühendanud on.