- Saksakeeli „ Tallinna Zeitung" kuulutab järgmist tungivat palvet: „KeS vaeste.asju meie linna kogudustes, nimelt Eesti kogudustes tunneb, see piab valuga tähele pannud olema, et enamist töö puudusest tulnud häda ja abitarvikus nendes  kogudustes viimastel aaStatel järgeS kasvanud on. Kiriklikkudel kogudufe-waeSte-komiteedel ei ole suuremalt osalt Võimalik, stSsejookswäte priitahtliku annetega ka kõige suuremat waesuse-häda mõjuvalt tõrjuda, sest et laiali lagunenud abitarvituse kohta sissejooksnud anded suured küll ei ole. Tuleb selle juureS veel üks iseäraline häda, miS suuremat rahalist abi tarvitab, siis seisame meie võimata  ja nõuuta selle häda ees. Nenda on asi nüüd ühe hädaga Karli koguduses. Selle aasta Leikusekuul suri 14. pääwa käikuS üks vaesuses elav abielu-paar ja jättis kolm wähe-ialist last maha: 9 aastane tütarlaps Elvine, 5 aastane poeglaps Ferdinand ja 7 kuune tütarlaps  Marlha, Ainult üks haiglane, mehele läinud poolõde,  kellel oinal kaks weiket last ja kes ise vaene on, on neile kui sugulane tueks. Kui ka vahe aeal 9 aastase Elvine eest mõjuvalt hoolt on kantud, siis seisame meie fiin ometigi abita ühe suure häda ees. Siin pööran Mina ennast selle südameliku palvega meie waeSte-sõbrade poole, nemad tahakstwad kristliku armastusega  nende kahe vaeselapse kasvatamiseks appi tulla, olgu see raha abiga, olgu see mis kõige soovitavam.oleks sellega, et nemad neid oma majadesse  wõtakflwad ja neile lapse-õigust annakfiwad. Lapseta  abirln-paarisi on. k,s ühe seesuguse lapse ülesvõtmisega  uut õnnistust ja täniue tundmata rõõmu oma südamesse  ja majasse saada vsikstvad Kallis on ometigi meie Õnnistegija tõutus: Malt. 18, 5." „Z. Brasche, Karli kiriku õpetaja." Kahjudest, mida maru selle kuu 11. ja 12. pääwal  laevadele teinud, kirjutab Saksakeeli Zeitung"  selle kuu 14. pääwal: ,Üls rannasõidu laev Palmsest jooksis Wiimsi idapoolises  randas kinni. Laevamehed, 7 meest, veasesiwad maale. Laev seisab 2 jalga sügavas vees. Uks aurulaev  jooksis kiuni, sai aga ilma abita jälle lahti. Abilaevad  pUdatscha" ja /Rabotnik" leidfiwad heile homiku mere peal ühe nisudega lastitud laeva ilma laewameesteta,  kes vist uppunud on, ja wiistwad laeva Kotkale. Inglismaa aurntaew „Hope", sütega ja prenkaudaga Hullist Kronstadti minemas, ilmus hetle löune aeal Naissaare  ja Paljassaare vahel ja lawiris mõned tunnid, kuuni weike aurulaev appi laks. Kõige jõuga sai »Hope" lahe peale veetud, läks seal ankrusse ja sai teisel homikul sadamasse veetud. Kruuwi vars on tormis  kõveraks käänatud, ja laev piab välja lastitud ja siiS parandatud saama." Omalt poolelt võime lisada, et Pakrisaarel üks weike Läti laev rahu peale jooksis. Balti raudteel on selle aasta Leikusekuu 1. pääwani 520,000 rubla rohkem sissetulemist olnud, kui mullu sel aeal. ,Nowoje Wremja" sõnumite järel ou hiljuti 150 Eesti perekonda, keS umbes kolme aasta eest Mohilewi  kubermangusse rändastvad, Hapsalusse ja PödruseSse  tagasi tulnud. Suurem jägu nendest oli nii vaeseks jäänud, et õnnetumad ennast tagasi kerjama pidiwad. Kas tahavad nüüd need, kes meie kodumaa elukorra meeletuma teutamisega neid väljarändamisele kihutasivad, neile nende vaeva, kahju ja ahastust tasuda?! Passita Prtidik S. Täidlast ja lihunik Züri K. Orgitalt saiwad selle kuu 4. pääwal Tallinna alevis kinni võetud, kus nemad sandiks läinud liha müütasiwad. Nende kaup näitaS nagu hobuse liha välja ja nemad saiwad  Politseisse viidud, kus arst nende kaupa läbi vaatas  sandiks leidis ja kus nemad tunnistasivad, et see »põdra liha oli. Haisev kaup sai shindre kätte saadetud ja kauplejad kohalise Hakeurihteri juure saadetud.  Suvel  sat Zedewere herra hobune ära varastatud. Nüüd on see hobm e Tallinnas, voorimees Jaan A. jumes leitud. Missugust pööraseid juttufi mõned Wene lehed oma nina peale siduda lasevad ja nagu tähtsat uudist soojalt oma lugejate ette kannavad, seda näitab ka järgmine  lugu. »Nowoje Wremja" kirjutab: „Witmasel aeal on Wenemaal hulk wõeramaa kaubamajade asjatallitajaid  ilmunud, keS lastud lindusi hulga kaupa ostavad ja wagoni-täite kaupa wõerale maale saadavad. Aealehtedes sai juba kirjutatud, et Tallinnas (!) üks kompanie selle iseviisi kaubaajamise korraldamiseks asutatud  on. Nüüd kuuleme, et selle suve kaikus sarnased kontorid, miS wõeramaa meestest üles peetud saavad, ka Moskvas, Rjasanis ja SmolenskiZ asutatud on. Ühe paari harakate eest maksetakse 50 kopikat, paari stiglitfi eest 25 kopikat, paari hooburäästa ja musträästa eest 60 kopikat. Kõige odavamad on varesed ja Hakkid; nende eest maksetakse 15 kopikat." Bstltlskist. Pühapääwal, selle kuu 20. pääwal, sai BaltiSti EeStt Elementarkoolt õpetaja Gustav Kasemets  BaltiSki Saksa ja EeSti Ewang.-Luth. usutunnistuse  koguduste köstriks sisseõrmistatud, kui tema enne kirikuõpetaja ja wöörmüadriie poolt valitud ja konventi poolt kinnitatud oli. Omas, uagu ikka, mõnusas kõneS tähendas meie kirikuõpetaja tänuga selle peale, kuida nüüd Jumala abiga see kivi meie Evang. usutunnistuse koguduse  ehituse sisse lisatud ou, mis tänine puudus. Juba aastal t 876 oli kiriku-kouweut nöuuls võtnud, üht köstrit  ametisse kutsuda ja selleks igaks aastaks Kirikuterohkendamise-kommiSnoni  poolest 200 rubla, Linnakassast 100 rubla valuda. Kiriku-kasfast 5,0 rubla ausa ja kogudusest  50 rubla lorjat.-. See nõua oli s<l korral täitmata jäänud ; semii on Kirikute-rohkenda mse-kassa meie kogudusele  nii palju abi andma pidanud, et meil uueks palumiseks  julgust puudus; Linnakassast selleks tarvituseks  raha pärida ei luba sell? kassa seisukord, ega see politika joon, mis meie paiwil maksab. Kiriku-kassas on ka vähe ja kogudus ei taha kitsal aeal õiete uusi korjandusi  välja kanda võima. Meie oleksime siis ehk veel kaua selle tarvilise ehjtnse-kiwi panemist oodata võinud, kui meie kiriku-õpetaja! mitte korda ei oleks läinud Eesti rahwa tõsiste sõbrade tegeva osavõtmise abil, seda Eesti kooli asutada, mille õpetaja kõstri-ametit esiteks ilma iseäralise  palgata oma peale võtab, künni ehk aead parauewad ja lahkemaks lähevad. Meie mõlemil kogudusel,  kes oma ema- ja kodu-keele lpoolest küll lahutatud,  usu ja armastuse poolest aga ühendatud on, ou asja Jumalale ja neile tänu anda, keda Tema selle tähtsa toimetuse juures omaks tööriistaks tarvitas.  Noorele kaastöölisele Issanda viinamäel soovime meie omalt poolelt ka selles ametis jõudu, õnne ja õnnistust! Pärast Jumala-teenistnst kogustwad ennast Saksa ja Eesti koguduse eestseisjad lõune-lauale, mis selle pääwa anuks kirikuõpetaja poolest valmistatav oli. Ilmad on tuulised, pilvised ja vilud. Öökülma on kaks kord õige pehmest olnud. Mets haljab ikka weel, kui ka mitme puu lehed kolletavad ja langema hakkavad. Rakverest. Kohaline kirjutab: ,Iseäranis  kange torm rohkete wihma-hoogudega, tegi Mihklikuu  12. pääwa homikustel tundidel suurt kahju. Hulk aidast sai ümber visatud, katuseid üles keerutatud ja ära viidud. Kõige rohkeni ou torm aidades ja metsades laastanud; tuhanded puud on murtud ehk juurtega üles kistud." Rahwakoolide-Jnspektor Slaatsraih von Mevis  on selle kuu 16., 17. ja 18. pääwal Rakvere koolist üle vaatamas olnud ja nõuu annud Wene keele tundist võimalikult rohkendada. Pöltsamal on selle ku 15. pääwal ülem mõisavalitseja  Ferdinand Holst ära surnud, üks Liiwimaa kõige osavamatest põllumeestest. Tema oli aastal 1833 Hannoveri  maal sündinud ja tuli noorel põlvel Wenemaale, kus tema Würst Gagarini mõisasi Wenemaal, pärast 15 aastat Pöltsama mõisat valitses. Kõige südamega oli tema pea meie kodumaa kodanikuks saanud ja on Põltsamal ka rahvakooli asja osavõtmisega ja osavusega kosutanud. Tartu maakondas kaevatakse Saksakeeli „Uue Tartu Zeitungi" sõnumite järel liia vihma üle. Wili, mis küünide puuduse pärast põllule jäänud, hakata välja kasvama,  kartuhwli-vötmine on takistatud ja liikumine põhjata  teedel väga raske. pEesti Postimehes" leiame järgmised sõnumid: Kargaja jõkke linu liuSse vedades jäänud Kawaste Mõedumaa talu sulane lina koorma ümberlükkamise juures koorma alla ja uppunud ara. Teine sulane, kes juures olnud, ei ole ka kohmetuse pärast hädasolejale  mingisugust abi pakkuda mõistnud, vaid läinud kaugemalt inimesi appi kutsuma; enne kui abilised senna jõudnud, olnud õnnetu juba hinge heitnud." Wara! põles Mihklikuu 8. pääwa õhtul Matjama kõrtsi rehi ära. Wõib kindlaste ütelda, et ilmasüüta kõrtsimehe vaenlased selle juures süüdlased ou. Ülekohus ei saa küll vist kaua kottis seisma." Alla ts kivilt kirjutatakse: Seatine  valla rätsepp Abram Kübar suri tänavu aasta! ära ja tema naesel ei olnud nii palju vara, et oleks võinud oma mehele kirstu muretseda, ka vallal puudufiwad lauad selle tarbeks. Mõisaherra, kes seda oli kuulda saanud, laskis kõik muretseda, mis matuse tarbeks vaja oli, ja kinkis mahajäänud lastele tarvilised riided, saapad ja ka raha. Siin pühkis lesk naene kahewördseid pisaraid omast silmist : surma ja vaesuse rusuvaid ja helduse tänu pisaraid." Pärnust. Tuletõrjujate peamees A Gülich, kes seda ametit rohkem kui 20 aastat suure hoolega ja osavusega  tallitaüud, on seda nüüd maha pannud ja R. Wilms on tema asemele valitud. Bürgermeister Brakmann  tänas lahkujat tema töö ja vaeva eest, seltsi liited auustastvad teda tulelondi-rongiga, tötwad temale kunstikenadusega  valmistatud tänu adressi ja teda on seltsi auuliikeks valitud. Riiast on selle kuu 7. pääwal ühe tulepanijate salgu protsess lõpetatud, kelle läbi j 3 suuremat tulekahju sünnitatud  oliwad. 1) Öösel wasta Jaanikuu 17. pääwa 1883 pölesiwad talunaese Edde Andersohni kaks Maja Miitawi linnajau 3 kvartalis maha. Wast aastal  1885 andis ühe Mehe tunnistus, keS ühe teise tulekahju  pärast kohtu alla antud oli, asja, seda tulekahju kurjateuts pidada ja saiwad kaebtuse alla antud: Edde Saara Liv i nsohn , kellel raha saada olnud la kes sellepärast nõuu annud, maja põlema panna, et Tuiekassaft raha saaks; lihunik Behr Kalmannsohn,  kelle poest petroleumi ostetud, kes seda asja teadnud,  vahe aeal aga ära jooksnud on; Philipp Goldberg, ka ära jooksnud. Ottilie Strasdiug,  Stabskapitan Aleksei Michailowski majapidaja ehk koguni laulatud naene, ja Michailowski  ise, kes ühes Andersohni majas elas. Mõlemad  majad oliwad kalli hinna eest kaitse alla antud, nagu kõik teised ka, millest siin jutt on, ja lätsivad korraga  põlema, kus juures kanget paukumist kuulda ja wääwle haisu tunda oli. 2) Sellessamas linuajäus põles sellesama aasta Leikusekuu 10. pääwal lihunik Robert Brückner'i maja maha, kus juures jälle paukumist kuuldi ja üht iseäralist haisu tunti. Ka see asi sai vast aastal 1885 kohtu alla võetud ja kaebtuse all seisivad: Brückner ise, Behr Kalmanns  ohn, selle vend Abraham Kalmannsohn, (ära jooksnud), ja Karl Retss, Brückneri sell. Wiimane  olla oma peremehe käest selle teu eest 25 rubla raha saanud, tunnistas esiteks, salgas aga pärast jälle ja ütles, et teda vangimajas ähvärdamistega ja sandi ülespidamisega valetunnistusele sunnitud olla. 3) Sellessamas  linnajäus pölesiwad öösel wasta sellesama aasta Wiinakuu 15. pääwa Johanna Strasding';, Ottilie Strasdingi õe, maja ja küün maha. Kaebtuse alla pandi: Johanna Strasding, Ottilie Strasding, kes esiteks tunnistas, pärast aga jälle salgas; Behr Kalmannsohn, Stabskapten Michailowski,  Karl Reiss ja tündersepp Edmund  Donack. Wiimased tunnistasivad, et nemad Behr Kalmannsvhni käest 50 rubla saanud ja selle eest majad põlema pannud, salgasiwad aga pärast. 4) Öösel vasta Näärikuu 24. pääwa 1884 pölesiwad sellessamas linuajäus Wilhelm Jägermann'i nime peale kirjutatud joogikaupleja Hans Fink'i kaks elumaja ja kuur maha, kus juures paukumist kuuldi ja iseäralist haisu tunti. Kaebtuse alla saiwad pandud: Edmund Donack, kes esiteks tunnistas, et tema Jägermanni käest 100 rubla saanud ja selle eest majad põlema pannud, pärast aga salgas; Wilhelm Jägermann, Ottilie Strasding, talumees Mihkel Frsimann,  Eugenie Solevski, selle õde Marie Solewski la Leitnant Aleksander Jegupow, kes pärast kokku laulatud saiwad, ja jälle Stabskapitan Michailowski. 5) Sellesama aasta Heinakuu 10. pääwal pölesiwad Suures Mäe-uulitsas joogikaupleja Karl Franki elumaja herberge, mis musikant Heinrich Kierath'i nime peale kirjutatud oliwad.  Kaebtuse alla saiwad: Donack, Saara Lewinsohn, Schlom Jsraelow, Karl anck, Wulf Gottschalk, Schanne Rosenblum, sadulsepp Ju lius Moserja kõige pealt lukussepp ja mechaniker Konstantin Wengler. Donack tunnistas esiteks, et tema ja Wengler Francki käest Gottschalki ja Rosenblumi läbi 100 rubla tulepanemise eest saanud, salgas seda aga pärast. Wengler  tunnistas, et tema küll sellest tulepanemisest teadnud aga mitte osa wõtnud ei olla. Üles andmata on tema seda jätnud, et süüdlaste käest raha kurnata wõiks, kuida tema ülepea seesugustest pettustest elada. 6) Leikusekuu 10. pääwa öösel pölesiwad Miitawi linuajäus 3. kvartalis  Juha nn Dsilne elumaja ja kuur maha. ÜkS Auz kine w i t s ch, kes jooksus on, on majaperemehe enese tunnistust mööda tema käest 100 rubla saanud, on benzini, petroleumi, takku ja heinu kokku kannud ja Robert  Brückner on temal selle juures abiks olnud. Naabrinaene Louise Kislath annud majaperemehele seda nõuu ja saanud selle eest 15 rubla. Ära jooksnud Schlom Jsraelow olnud ka seal abiks. 7) Juba järgmisel, Leikusekuu 11. pääwal põles Münsterei-uulitsas  Nabin o v i t s ch' i maja maha. Miitawi kaupmehed  Lem i n Wulf s o h n ja tema wennapoeg Wilhelm  Wulssohn oliwad selle maja alumise korra üürinud, senna willu nähku ja teist kauna pannud ja seda ühes seltsis 20,000 rubla eest, teises seltsis 22,000 rubla eest kaitse alla annud. Tulekahju aeal olnud ainult 2630 rubla eest kaupa seal, kuna nemad kinnitavad, et seal 6000 rubla eest kauva olnud ja wist enne tulekahju margad  sees käinud. Raamatuid ei ole. Kustutamise juures  on iga! poolel benzmiga ja ligroiniga niisutatud takku leitud. Maja pealmine kord oli tühi. Mõlemad Wulfsonid  kinnitawad, et nemad tulepanemisest ühtigi ei teada, niisamati S a a r a Lewinsohn, kes kaebtuse all seisab.  Robert Brückner tunnistas ennast süüdlaseks ja andis üles, et Anzkinewitsch tuld pannud, Behr Kalmannsohn, Schlom Jsrael oav ja Saara Lewinsohn abiks olnud. Selle eest saanud