wtli maha, tegiwad pitka palmi ja jäiflwad kallist surnud  Jumalaga, tema külma otsaesisele ja kangend kätele suud andeS. Seda tegiwad ka teised koosolijad, igaüks tahtis weel ükskord oma Keisrid näha ja kõige heateu eest tänada. Siis kandsiwad Keisri Majestäti kaheksa maaemad  Kindral-Adjutauti, nende eesotsas Würst Suworow, lilledega kaetud surnukirstu kaane ligi, Keiser pani purpnrmantle  surnukirstu sisse ja se sai kinnipandud. Keisri Majestät aStns surnukirstu peaotfa, Keiserliku Perekonna liiked ja wöerad WürStid mõlemile poole, töstsiwad surnukirstu  üleS ja aStufiwad tasasel sammul, Metropolit ja teised Preestrid eesotsas, kalasalki astmetest maha, haua poole, mis lahti seifis. Metropolit tegi õnnistusepalwet, mida kõik koosolijad põlwili kuulafiwad, ja pärast lõpetust langes surnukirst pitkamest allapidi. Keiser Aleksander 11. oli oma miimist rahupaika leidnud. Kindlusekiriku õuest tõusts üks tulekera otsekohe ülespidi ja kuulutas seda ümberringi seisma sõeawäele, igalt poolelt koststwad suurtükid  ja jalawäe püssid; pttkamisi langeS leinalipp kindluse  lipuwardast ja nüüdse Keisri Majestäti lipp tõusts selle asemele. Metropolit andis Keisrile ühe mullaga täidetud kasti. Põlwili langedes wiskas Tema kolm peatäit  mulda hauda, mis surnukirstu kaane peale langesiwad; Keisri kõrge Abikaasa tegi sedasama ja kuna teised koosolijad  nende järel tuliwad astus Keiserlik Paar sõnalausumata  Jumalakojast wälja. Niikaua kui Keisri Majestäti  surnukeha maa peal oli, ei tohtind sõeawäe mängud kõlada, kui aga nüüd Keiser Aleksander 111. kirikust wälja astus, wõttis teda auuwahikS kommanderitud kompanii Leibgardi PreobrashenSki rügementist wasta ja esimest kord kölafiwad Tema anuks Wene hümnose selged hääled: , Jumal Keisrid kaitse sa!" Sõeawägi kiriku ees ja mallide peal hüüdis walju kõlaga ,hurraa!" mis ni kaua kestis, kui Majestätid kindlusest wälja jöudsiwad. Weel läks aega, enne kui kõik koosolijad kirikust wälja jöudsiwad. Suurem jägu nendest wõttis, kui surnukirstu ees oma miimist auuandmist, lõpetanud ja mulda hauda puistanud oli. mälestust nendest lugemata leinapärgadest, mis igal poolel haua ümber seifiwad. Wiimaks jäiwad aga üksi need. kes wiimast auuteenistust tallitastwad, kunili haud täieste kinni oli ja niisama wäljanäitaS, kui teised. Pärast seda saiwad Krooni ehted ja tähed auuandwal wiifll Talwpaleesse wiidud, kuhu õhtuni jäiwad, fiiS aga Moskwa tagasi saadetud saiwad. Walitsuse Teadaandja" kuulutab seda Kõigekõrgemad  käsku? „Kut Meie Oma Esiwanemate auujärje peale astunud oleme, peame Meie selle riigi jäädawakS rahu ja heapõlwe kinnituseks, mida Kõigekõrgem EeshooluS  Meie kätte uskunud, omaks pühamaks kohuseks. Meie unustamata Eeskäijate, õnnistatud mälestuses seisma Ketser Nikolai I. ja Aleksander 11. eeskuju järel nende etteseadmiSte eest muret kanda, mis iseärallstes juhtumistes  pidada tulewad. Meie Auujärjepärija, Zäsarewitsh Suurwürst Nikolai Aleksandrowitshi nooruse peale mõteldes,  kuulutame meie riigi põhjusseaduste ja Keiserliku Perekonna kojaseadust mõõda: I. Kui Meie sureksime, enne kui Meie armastud poeg ja järeltulija selle täie-ialifele wanudufele jõudnud on, mis seadus Keisri kohta pärib, fiis nimetame Meie selleks aeaks Meie armastud wenda, Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshi, Riigi ja sellega lahutamata ühendatud Poolamaa Kuningriigi ja Soomemaa Suurvürstiriigi walitsejakS. 11. Kui Kõigekõrgema tahtmine oleks, pärast Meie surma ka Meie wanemad poega enne Tema täie-ialist pslwe oma juure kutsuda, fiis peab ka pärast Meie teise poja seaduse põhjusel auujärje peale astumist, Meie armaStud  wend Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh. senni, kui Meie teine poeg täie-ialiseks saanud, riigi walitsejakS jääma. lil. Kolkis selle käsu I. ja 11. artikles nimetud juhtumistes  peab eeSseisus Meie esimese poja ja teiste laste üle, nende täie-ialise wanuduseni kõikis seaduslikkus wöimnses  Meie armastud Abikaasa Maria Feodorowna kätte jääma. Seda Meie nõuu ja tahtmist riigi walitsuse kohta Meie järeltulija wähe-ialises põlwes kinnitates ja kuulututes,  palume Meie, isamaa seadust auuStateS ja kõiki kahtlust aegsast körwale saates, Kõigewägewam Jumal wõlku Meie alalist hoolekandmist selle riigi õnne ja wõimuse  eest õnnistada, Mida Zumal Meie kätte uskunud on. Se käsk on Keisri Majestäti poolest Oma käega allakirjutatud.  , Aleksander Kõrged leinasaadikud on suremalt jäult juba Peterburgist  ära reifind. Saksamaa Kronprinz reifis maiusepääwa  õhtul, kui enne mitme kõrgema Weneriigt ametnikule  auutähtest annud oli; nenda on uuS Peterburgi Linnapealik Kindral-Major Baranow Punase-kotka auutähe 2 klassist suure rinnatähega saanud. Inglismaa Kronpriuz ja Herzog Edinburg reifiwad 20 selle kuu pääwal. Inglismaa Prinzide kõrged Abikaasad jääda weel üheks nädalikS Peterburgi. Kuida kuuldakse, saada mitmed kõrgemad walitsuse ametid põhjani uuendatud; nenda kõige pealt Keisrikoja- Ministerium, mille asemele paljas Keisrikoja walitsus astuks. Uuenduste ja muutmiste filmamärk on kulude wähendami-le. Peterburgi linna poolest saawad 228 uStawad kodanikku  walitud, keS Linnapealikule abiks olema peawad, seaduslikku elukorda ja seespidist rahu kaitseda ja üleSpidada.  TeiSte auusainmaSte seas, mida igal poolel suures riikis unustamata, õnnistatud Zaar-Peaftjale ülespanna tahetakse ja milleks suuremad ja wähemad anded wahepidamata  kokku jooksewad, saada Peterburgis ka üks uus kiwisild ehitatud, MiS endise nahksilla asemel Peterburgipoolist  linnajägu suure linnaga ühendada. Se nõuu oli ikka Keiser Aleksander H. mõte, aga kuhu oli raske katte. Nüüd loodetakse selle mõtte täitmiseks takistama raha kokku jooksma. Selle silla külge saaks üks liigjägu ehitatud  ja Keisri kuju peale pandud, nägu Lääne poole pöörateõ, nenda et Peter-Panli kindlus paramal käel, Talwpalee waSsakul käel seisaks. arwab, et selle nõuu täitmiseks kõigist Weneriigist rohkest andeid kokku woolakS. „Golos" on Wõitegrast sõnumid saanud, et se maja milles kurjategija Rsissakow seal linnas sündind on, Politsei wahtide kange ülewalwamise all seisab. Rahwa jälestus hirmsa kurjateu üle on nii suur, et seda maja põlema pista ehk wäljarööwida tahetakse. Röissakowi isa on meelt heitmas; tema neab oma elu ja on seda mitmel  korral wõtta püüdnud. Tema perekond ei usalda ennast kusagil näidata. Kuida Saksakeeli „Peterburgi Zeitung" kirjutab, liigub nüüd igas Euroopa riikis üks mõistlik waim rahurikkujate  üleilmliste mässajate wasta, kes wabaduse nimel, seda kena ja auusad sõna ja tähendust kurjaste tarwitates, kõiki seaduslikku elukorda tulega ja merega lämmatada nöuawad. Inglismaa walitsus on ilma wäljaspoolise pärimiseta Saksamaa Sozialisti Most'i aealehe ,Vabadus''  ärakeeland. Ka SchweiziS, kuhu politika kurjategijad  hulga kaupa põgenefiwad ja selle maa wabameeleliste  seaduste warju all kurjategusi plaanifiwad, ka seal liigub üks waim, mis mõrtsukaid kaitseda ei luba, kui need ennast ka politika nime alla peidawad. Nenda kirjutakse  Genfist, sellest üheilmliste mässajate pelgulinnafi suure põlgatusega nende meeste tegudest ja nõuutuStest. Se kiri räägib esiteks sellest kongressist, mis aastal 1868 Schweizis kui ,Rahu kongress" peetud sai, millest aga lõhkujad, Wene põgeniku Bakonini juhatamise all osa wõtfiwad, ja kirjutab siis edasi: Sel aeal naeratati nende tulise wihatuju üle kõige seadusliku elukorra ja elukombe wasta, aga se naeratamine on ennast hirmuks ja kohkumiseks muutnud. Mingu ükSki nende meeletumate kogumist waatama, mida Genfi's, Zürichi's Pariisis, Londonis ja Ameerikas peamad, kuulgu ükski nende kõnest, nende mõrtsukatööde ja tulepanemiste kiitust, ja jälestus tuleb peale, selle häbemata julguse üle, millega kõige hirmsam NihiliSmus walitsuste, ülemate, riikide usu ja elukombe häwitamifi kuulutab. Siin lõpewad  meie arwates kirjawabadus ja kõnewabadus, kuida ka pelgupaik ennast koguni mitte mõrtsukate kasuks laiendada  ei tohi. „Se on meelesegadus", üteldakse, neid minna!" Wõib olla aga mis nüüd Peterburgis sündind ja mis 10 aasta eest Pariisis sündind, se näitab, et se hulluS nii kaugele jõudnud on, kus kõigile haridusele  kardetumaks läheb. Genfi suur nõuukogus on omaS miinuses koosolekus pitkalt ja laialt hulludest koertest kõnetetud ja nende wasta üleilmeist ühendust nõuutud. Mis tähendawad aga hullud koerad, kes üksikutele surma saadawad, mässajate hulluse wasta, mis kõiki seltskonda lohkuda ähwardab! Selle eest ei wõi ükski julge olla: ei Keiser ega Kuningas ega Präsident, ei Würst ega kodanik! Wanas Hollandi linnas Leiden'is on üks tugew ja kõrge ringmüür, selle pealkirjaga: ,Se on wabaduse pärast!" Nenda peaksiwad kõik, kes elu pühamad wara kaitseda tahawad, ennast ühendama, kindlaks müüriks meie aea kurjema waenlase wasta, ,punaste üleilmliste" (määramata  wabadusenöuudjate) wasta, ja seda: „Wabadufe pärast!" Kuida juba enne kirjutasime, leiti Aia-uulitsa all üks dymiitiga täidetud koobas, mis kärgatuseks täieste eltewalmistatud oli. Selle koopa lahtitegemine oli üks wäga kardetaw töö, sest wähemgi eksitus selle juures wõis kärgatust ja ütlemata õnnetust sigitada. Hoolsa ja ja ettewaatliku töö läbi sai se aga korda saadetud. Keisri  Majestäti armukäfu järel on nüüd need wahwad sõeamehed,  keS seda kardetawad tööd tallitaflwad, auupalka saanud: Feldwebel Kerbikow 50 rubla, kolm Unterohwitsert  ja kaks soldatid igaüks 25 rubla, neli soldatid igaüks 10 rubla, kõik teised 74 soldatid igaüks 5 rubla. Kõrgest-õnsa KeiSri mälestuseks saawad peale anu- ja mäleStuse-sammaSte mitmes paikas koolid, waeste-, wanade- ja haigete majad asutatud ja jookseb nendeks palju andeid kokku. Kinniwõetud kurjategijate prozess oli esiteks selle kuu 18 Pääwa peale määratud. Pärast sai aga weel naesterahwas Sosie PerowSki kinni wõetud, kes kõikidest wiimistest kuritegudest osawõtnud on, se wenitab aega pitkemale ja prozess algab wast 26 selle kuu pääwal. Wiim.vlc Mmvade sees olla leinariideteks 10,000 puuda kreppi müüdud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kui Kronprinz Peterburgis oli, fiiS on Kronprinzi-Praua Berliinis üht nimeta kirja saanud, mis kuulutas, et tema kõrge Abikaasa Peterburgis Nihilistide  läbi surmatud saaks. Se aeg on õnnelikult mööda läinud ja Berliinlased on oma Auujärjepärijad suure rõõmuga koju jõudma näinud. Matuse-pääwal sai Wene kabelis Jumalateenistus peetud ja Keiser oli kõige oma perekonnaga seal. Riigipääwal peetakse nõuu karmimate seaduste üle Sozialistide wasta; ka räägitakse, et Wi.rst Bismark üht ringkirja kõige Euroopa Riigiwalitsustele saatma ja neid kutsuma saaks, üheskoos mässajate wasta wõitlema. Berliini kõrgemates seltskondades ja aealehtedes räägitakse niisamati kui Wiinis Kolme-Keisri ühenduse uuendamisest, kuida se enne miimist Wene-Türgi sõda Wenemaa, Saksamaa  ja Austria-Ungrumaa wahel seifis. Selle ühenduse eesmärk oleks esimeses joones wõitlemine seespidiste waenlaste,  mässajate seltskondade wasta. Teises joones saaks se ühendus mured kandma, et rahurikkumine üksikute riikide wahel keelatud saaks, kuida seda ilma selle wägewa ühenduseta muidu nii wäga karta on. sest et Türgiriigi lagunemist ükski politika tarkus enam keelata ei wõi. Aus tria-Ung ru maalt. Seda pahandust, mis Parlamentis Ungarlaste ja Poolakate läbi tehti, kui nemad Peterburgi kurjateu üle awalikult hukkamõistmise-häält tõsta ei lasknud, kuida seda igas teises korralises kogukondas  tehti, seda on Parlamenti ülem jäuutus, mida Herrademaja nimetakse, nüüd rohkel mõedul tasunud. Wiinist kirjutakse selle üle suure rõõmuga ja kinnitakse, et Herrademaja hääl kui kõigi Auõiria-Ungrumaa hääl maksa wõiks. Seal istuksiwad kõik selle riigi waimukõrgnsed, mitte aga WrlaMentis. Herrademaja Präsident Graf Trauttmannsdorff on nüüd waimustud kõnel kõigi riigi jälestust selle koleda kurjateu üle wäljarääkind, mis ühe nii kõrge, targa ja hea Monarhhi ja Austria Keisri ustawa sõbra elule kurwa otsa tegi, ja kõik mõistlik rahwas ja kõik mõistlikud aealehed kiidawad seda. Ka Miinis loodetakse, et Kolme-Keisri ühendus kindlaks saaks, ja wägewal j suul mässamist lämmataks, kui ka lagunema Türgiriigi asju ilma suurema werewalamiseta korda saadaks. Wran tsusmaalt. Parlamentis on tulipunased rahwasaadikud selgitust pärinud, miks need aealehed tagakiusatud  ja nuheldud saakiuvad, mis oma rõõmu kordaläinud  Peterburgi kurjateu üle wäljaräägiwad, kuna üheS wabas riikis igaühel õigus olema peaks, oma mõtteid keelamata awaldada. Wäljaspidiste asjade Minister ou neile kostnud, et ükski korraline Riigiwalitsus kõlwatumaid mõrtsukaid oma kaitsemise alla wotta ei tohiks. Tuntud tulipunane naesterahwas Luise Miche! pahandab ennast ka et selle kohtuotsuse üle, mis teisi punaseid Redaktorist rahamakfu  ja wanginuhtluse alla mõistis, Rochefort'i üksi aga rahamaksu alla. Ka wabariigi walitsus käiks kõrgestsündind  Markiiga pehmemini ümber, kui teiste surelikudega. Et need tule ja tõrwa kandjad ennast kord oma keskis wastastikku põletama hakkawad, seda on muidugi arwata. Riigiwalitsus on mitmed wõeramaa, nimelt Wenemaa põgenikud kinni wõtnud, Schweizi piirele saatnud ja seal lahtilasknud. Schweizi st. Kurjad külalised, Sozialistid, Nihilistid ja teised nendesarnatsed määrata meelewalla mehed hakkawad ka siin Riigivalitsusele kanged peawalu sigitama. Läbi maailma kõlawad rasked kaebtused selle weike wabaiigi  üle, mis ennast Euroopa tulesütitajate peakorterisk oleks teha lasknud. Mitmed suuremad aealehed arutawad juba, kuida Schweizimaa üksi suurriikide isekeskis lepituse ja tuetuse läbi jalal seista wõiks, koguni mitte oma enese wägewuse läbi, ja et se tuetus ka kord kaduda wõiks, kui Schweizimaa mitte nõuu ei leiaks, ennast tulesütitajatest puhastada ehk nende kurja nõuu lämmatada. Suurriikide poolest wõikfiwad kord sõeawäed Schweizi piiretele tulla ja seda maad teistest lahutada, kui üht paika, kus katk walitsemas on. Schweizi aealehed katsuwad omalt poolelt wastata, mõned ka õige toredast, aga hirm paistab igast nurgast wälja. Bernist on Riiga üks kiri tulnud, mis kõigi tõsiste Schweizlaste sügawad põlgamist koleda kurjateu  ja kurjategijate wasta kinnitab. Wenemaa põgenikud, kes Berni Uniwersitätis õppimas on, ja kes oma rõõmu kurjateu üle kange joomisega tnnnistastwad, seisakfiwad suure põlgatuse all ja Schweizi Studentid ise oleksiwad Uniwersitäti walitsust paluud, neid wõeraid, meesterahwa