Ockry maakoudab oli ühes ulajas, kust L-Mffa wõl gade pärast Väljaaetud, üks kohtuteener wahiks pandud. Mässajad lõhkusiwad ukse, tuugifiwad püssidega ja hangudega  'sisse, liskusiwad kohtuteenre sängist lasksiwad teda põlwede peale lMtä. leikasiwad ühe kõrwa lõhki ja lasksiwad teda siis manduda, et tema ennast mõismkude ja reuuukude asjade wahele ei segaks. Siis leigati kohtuteenre teine kõrw' lõhki jä lasti teda manduda, ikka rentnikuks poole hoida. Sellepeale lahkusiwad piinajad ja jätsiwad nõrkeud õnnetumad oma mere sisse. Selle uädaii ESmaSpääwal vn esimene mõrtsukas Wannutatud- MeeSte'kõhtu ette pandud ; otsus ei olnud weel teada.— Aga ka rahuliseniad mehed vn isekeskis nõun pidamas ja pMnwäd walitsuse hoolest abi. Kapmaalt tnlewad sõnumid,' et AfrikaMaste wastapanemisöd ikka laiemale lälMab ja Mest söeawäest, mis seal seisab, mässamise lämmatamiseks küll ei ole. Türgi ma alt. Se kommisstou, mida Sultan Oberst Kumcrau mõrtsuka, Weli Mehemed waimu-terwise ehk waimu-segaduse üte aru tegema seadis, se on Tatwekuu 24 pääwal esimest kord koos olnud. Sultan oli üht kirja saatnud, mis tema imekspanemist selle üle tunnistab, et kohus üht nõdrameelelist hukkamõistnud on. Sultan pärib, et Weli Mehemed arstide ülewaatamise alla pandud  saaks, mitte aga hullumajas, maid ühes paikas, mida  Politsei-Minisier kõlwaliseks arwab. Wene walilsus  on Sultanile uöuu anuud muret kanda, et Kurdlased  wiiwimata tallitsetud saaksiwad. Talweknn 25 pääwal oli nõunpidamine Greeka piire pärast Türgi walitsus tõukab seda anda, mida enne lubas. Januna ja Larissa peakfiwad aga Türgiriigi külge jäema. Kui Greekamaa seda kaupa wasta ei mölaks, siis saaksiwad Türgi Saadikud Athenist ärakulsuttid ja üksi sõda wõikö weel asju seletada. D G r eeka maa l t. Walmistamised /söea wasta kestawad edasi. Raha-Mmister on oma rehnungi ette pannud; selle järel puuduwad tulemaks aastaks küll 62,481,560 brahma, ehk meie raha järel umbes 13° I millioui rubla, aga selle laenamine ei ole raske. Kõiksugu  süeatarwitusi muretsetakse hoolega; juba sel aastal sei samad 80.000 meest malmis ja ka tagawara wägi saada teenistusele kutsutud. Minister KumuuduroS kinnitab,  et kõik need walmistamised tarwis oleksiwad, Greekamaale seda saata, mida Euroopa mõistnud on. Euroopa abi oleks ikka weel loota, aga ka ilma selle abita peaks Greekamaa oma õiguse eest seisma ja seda pärima. Garibaldi pojad on omalt poolelt Greekamaale sõnumid saatnud, et nemad 6000 kuuni 7000 meest kogukstwad ja Greekamaale appi tnleksiwad, kui sõda Türklaste wasta lahtt läheks. Per s i a st. Teherantst tulewad sõnumid, et Knrd lased Mdnlla all PerSlasi, Urmia ligidal löönud, nendest palju snrmand ja kolm suurtükki ärawõtnud on. Kurdlased  läinud selle peale Siri Mägedesse ja ähwardada Urmtä linna.-- Mitü''tühat Mekkaräsidäjav on tagasitulles  tee peal ootamalsiäänud,'künni Knrdlased ärawõidetud okeksiwad. Wiimised kolm rändaja-rongi sattusiwad Kurdlastega  kokkü; kes nendest rohkem kui 500 tapsiwad ehk haawastwad. Persia kohtud maksawad iga Kurdlase pea eest, mis nende ette tuuakse, 4 nael Stärlingi, eh? meie raha järel natuke rohkem, kui 25 rubla kulda. Hiljuti saiwad 3ÜO Kurdlastc pead Teherani toodud: Amee r i k a st. Sisseräudamised Euroopast Ameerika ÜhendudriikideSse ou sel aastal suuremad olnud, kui iialgi enne. Aastal 4879 tuli neid 177,836 hinge. Üksikutest Euroopa riikidest on tulnud: Saksamaalt 84 638 hinge; lirimaalt 71,603. Inglismaalt 59,454, Shottimaalt 12,640, Rootsimaalt 39,186, Norramalt 19,895, Aüstriamaalt  12,904, Itaaliast 12,327, Taanimaalt 6576, ShweiziMaatt 6456, Wenemaält 4854, Uugrumaalt 4363 ja Prantsusmaalt 5313 hinge. Suurem jagu nendel jääb Newyorki riiki, kus maale tnlewad ja kuS mitmel enam raha eemale saamiseks ei ole. Seal toidawad nemad ennast suuremalt jault wabnkutes, ja et rohkest tööotsijaid  on, siis on pääwa palgad madalad. Head wiljamaa:  on odawama hinnaga aga weel kaugeil maadest saada. Suur politika prozess Peterburgi Sõeakohtu  ees. Asjatundjade poolest saiwad trüki-tarjv.itused kölwaliseks tunnistad, kui ka/ et neid juba tarmitatud oli, ja et neid nii palju oli, et 5 ladujad korraga tööd teha wöifiwad, ja et tundis umbes 100 lehte wõistwäd trükitud saada. Löisseuko elukorteri läbiotsimise juures oliwad peale tema ja Sofia Mihhailownä/ weel köögitüdruk'Aksinja Dmltrijew  ja kaks meest, kelle nimed kojaraamatus ei seisnud: uks Juut, kes oma nime ülesanda ei tahtnud, ja üks tundmata meeS, kes ennast ise mahalaskis, kui nägi, et peasmist loota ei olnud. Kuulamised leitud jälgede peal tegiwad selgeks, et kõik esiteks ülesantud nimed sala-nimed oliwad. Köõgi tüdruk Äksenja Dmitrijew oli soldati tütar Major Wassiljewua G r j a sn o w , SM külast, Tweri kubermangust; tema oli Lehekuul 1878 Peterbucgi tulnud, tunnistas ennast Sozialmässajate seltskonna liikeks, ilma et tema wägiwollalisi lohknmisi soowinud oleks. Lõissento juures elas tema küll köögitüdrukn nime all, ei olnud seda aga mitte. Tema oli õpetamata ja trükunajas tattitas tema alamaid ametid, mis lugemist ega kirjutamist ei pärinud. Luka Löissenko oli Geheimrathi poeg Nikolai  Bü'ch; tema nii nimetud naene oli Majoritütar Sosia Andrejewna Iwanow; tundmata Juut oli Wi- Lebski' kanPckehe poeg Leifer losselewitsh Z u kk e r mann. Wiimised oliwad juba enne kohtu all seisnud, Sosia Iwanow oli Kemi linna, Arhhangle kubermangu saadetud sealt aga öösel 21 ja 22 Paastukuu pääwa wahel, aas at 1879 järsku ärakadunud. Buch oli 1874 kohtu all seisnud, ennast aga peitnud ja sellest aeast saadik talurahwa  seas oma parteile liikeid kogunud. Peterburgi oli ema Leikusekuul 1879 tulnud; kus tema selle aeani olnud, ei tunttistanud tema mitte. Leiser Zukkermann oli aastal 1875 Berliini reisind, ka teistes paikades olnud, mida tema üles ei anuud. Peterburgi oli tema nelja kuu eest tulnud: teiste küsimiste peale ei anuud tema waõtust. Salatrükimaja asjus leiti ka Aleksander Kwjatkowski ja Eugenie Figner süüalused olema. Esimene oli ennast Tshernõishew, teine Eugenie Pawlowna Pobereshski nimetund.  VIII. Wagiwaldne mastspanemine salatrükimaja  s. Kuida juba ülemal täheudud, paniwad inimesed salatrükimajas  sõeariistadega wasta, kni neid kinniwõtta taheti.  Maja läbiwaatamise juures, leiti ka parast mitmes paikas kuulide armisi. Liteinõi linna jäu Pristaw, Major Müller andis sellest üles: Kui tema öösel, Näärikuu 17 ja 18 pääwa wahel selle mehe elukorterid läbiotfima läinud, kes ennast „Löissenko'' nimetas, saanud tema teada, et sellest korterist kaks ust wälja käiwad. Sellepärast saatis Major Müller oma abilise, Kcllegien-Assessor Effenbach, ühe Politsei- Ohwitferiga, ühe Politseisoldatiga, kojamehega ja pealt - waatajaks kutsutud meestega, tagumisest uksest siisse minema  ja läks ise teistega suure trepi peale. Tema kolistamise  peale tõusis majas kära, seal hüüti: Läbiotsijad tnlewadMajor Müller kartis, et tunuistuse-asjad häwitatud saaksiwad, käskis ukse lõhkuda ja tungis mägise sisse. Juba oli pime, siiski nägi Major Müller tagumise ukse wahel ühe mehe kuju, kes rewolwrega tema peale laskis. Sellest ei pidanud Major Müller aga lugu, tungis edasi tegi tögamise ukse lahti ja laskis omad abilised sisse. Need, kes temaga tulnud, oliwad suure trepi peale jäänud, majast lasti nende peale ja nemad lasksiwad wasta. Major Müller tahtis inimesi elusalt kätte saada, sellepärast läks tema Shaudarmi-kasarmist abi tooma. Umbes 25 minutid kestis tema kaik: selle aea fees oliwad mitmed paberid ärapõletud, kuida pärast põranda peal nähti, ja raamatuid ja teisi asju oli läbi akna uulitsa peale wisatud. Ametnikude peale, kes senna jäänud, sai majast lastud ja nemad lasksiwad wasta, wahtisiwad suurt treppi ja saatsiwad wahtisi kööki ja kambritesse köögi kõrwa. Shaudarmi-kasarmist tuli Major  Müller 5 mehega tagasi ja tungis elukorteri sisse. Ikka mõiemilt poolelt laskmise juures, wöeti 4 inimest, 2 meesterahwasi ja 2 naesterahwast kinni, kes seukud saiwad, kui enne weel wastapannnd oliwad. Uks neist naestera/wast tunnistas, et seal 4 inimest olnud. Shaudarmid  leidsiwad ka wiimases kambris ühe mehe, kes ennast mahalaskis, niipea kui nemad sisseastusi rad. Kinniwõetnd  innimeste juures ja nende körwas maas leiti 6 rewolwrid. Üks nendest, peenema rauaga kui teised, oli weel laetud ja ka kõik padrouid oliwad alles; teistest oli näha, et nendega mitnkord järestikku lastud oli. Kõigist Politsei-ametnikudest ja läbiotsimise tunnistuseks kutsutud inimestest oli üksi Pristawi abiline, Kollegien-Assessor Effenbach kergeste haawatnd. Sedasama wiisi andis asjakäiku ka Kollegien Assessor Effenbach üles ja lisas juure, et kui Pristaw shandarmikasarmi  sõitnud, tema Effenbach suure trepi peale läinud ja ukse paremaks hoidmiseks ukselinki käes pidanud  oleks. Tuaft li laSmd; kuul lendas läbi ukse, hrawaS kuna keskm.st Kr me, lõi wasta wärrukanööpi ja jäl nleku w woodre wayele seisma. PoUtsei-soldatid tunnistawad kõik sedasama, üks lisab weel juure, kuida üks kinniwõetud naesterahwas Eugenie Figner, pärast mehi pillanud: „Mis mehed Teie olete! Teie olete arglased. WaStapanemist olime meie töutand, Teie jätsite meid aga maha ja meie pidime wõitlema." Seda tunnistawad ra Pal lseiohwuserid Hermann Shukow ja Dmitri Zwetkow kur ka kojamehed ja soldatid. Leitud surnukeha Ml laytileigatnd ja arsti tunnistuse järel on tema kaks kord järestikku lasknud. SmMcd näitafiwad püssirohu suitsust musteudud olema Kes se mees olnud, seda ei ole teada saadud W a s taha k k a m ine W a s s i l i - O st r o w i s, 24Heim a k u u p ääw a l 1880, j a kojameeste Stepa ii o w i ja Kitowi haawami ue. Kolomna linnajäu Politseist oli aastal 1878 Oranien bauMi ködanik Pressnäjakow ärakargand, keda politikakmjategijaks  peetud sai. Teda oli sellest aeast saadik otsitud  ja sel suwil oli Politsei üht meest tähelepannud, kes Pressujakowi nauline M Kui seda meest Heinakuu 24 pääwal, homikul kell 8 kinniwõtta taheti, pani tema wasta ja haawas rewolwre-kuulidega kojamehi Aleksei Stepanowid, za Semin Kitowid. Polltje: ametnik Man Silitshew tunnistas selle asja üle, et leina gelle mehe tähelepanemiseks, keda kowlks peeti, 24 Heinakuu pääwal ilma mundreta Wasstli-Ostrowi  keskmise prospekti maja Nr. 19 ette läinud oli. Seal nägi tema neli meest, nende seas ka Pressnjakow!  üle uulitsa minema ja läks kojamehe Stevauow iga nende järel. Pressnjakow käis usinamini ja jättis seltsimehed  maha. Kui Silitshew tema juure jõudis ja teda kinnipidava tahtis, tõmmas Pressnjakow rewolweri ja laskis Stepanowi peale. Se hüüdis: Kojamehed, pidage  teda kinni '/ Silitshew kargas Pressnjakowist kinni ja piigistas teda oma wasta; siiski suutis Pressnjakow '.wel kaks kord lasta ja appi töttawad kojameest Kitowi haawata. Üks kolmas kojamees kiskus siis rewolweri Pressnjakow'! käest, keda Politseisse wiidi. Pressujakowi taskus leiti üks klaas, ühegi Vedelusega täidetud, mõned padronid ja kirjad. Wäljateenind soldat Aleksei Stepanow, kes kui kojamees Wasfili-Ostrowi keskmise prospekti majas Nr. 19 teenis, andis üles, et tema Silitshewiga ühe tundmata mehe järel käinud, kes rewolwre tõmmas ja tema peale laskis. Esiteks arwas Stepanow kuuli möödaläinud olema, kui aga kojamehed kokku jooksiwad ja Pressnjakow teistkord laskis, tundis Stepanow sistkondas walu, läks koju, wöttis woorimehe ja sõitis hospidali. Soldatipoeg Semen Kitow tuuuistas, et tema üht laskmist uulitsa peal kuulnud. Suitsu poole jookstes näinud tema üht tundmata inimest, keda kaks teist pidauwad  ja kellel rewolwer käes oli; seda tahtis Kitow ära kiskuda, aga tundmata meeS laskis ja haawas tema paramad käewart. Siis tuli weel üks kojamees ja kiskus rewolweri tundmata mehe käest. Sedasama tunnistawad  ka talumehed Man Pastow, Fedoc Utkin ja Wasili  Iwanow. Kohtualune Pressnjakow salgas, et tema wastapannnd oleks. Tema taskus olnud rewolwer, mida ühe tuttawale wiia tahtnud, kelle käest seda mõne pääwa eest hoida saanud. Kui keegt teda seljatakkä kümüvõttis, tõusis wöitlemine, kus juures rewolwec lahtiläks, kuida tema arwata, selleläbi, et tema pöial kogemata rewolwre külge puutus. Pärast wõtnud tema, kui teadmata, rewolweri wälja ja tahtnud aga ähwardada ja segadust teha, et sedawiisi peaseks. Seda tuuuiStawad aga nägijad, kni ka asjatundjad maleks. Pressujakowi korteris leiti üks leht /Karodnaja esimesest numrest; üks kiri, kus salaseltsi Wene töömeeste ühenduse seeskord ülespandud oli; üks leht, milleläbi Wolja" heaks raha salaseltsi seeskord, ja mitmed järeltehtud tunnistuse-kirjad, köstrepoja Nikolai Jefemerow Dmitija ja weike-kodauiku Tadejew nime peale. Esimese nime all oli Pressnjakow Peterburgis  eländ. Haawatnd Stepanow suri 10 Leikusekuu pääwal. Arsti tunnistust mööda oli kuul puusa kondi katki löönud ja läbi kõhu läinud. X. Raha, mida S ozial-mä ssajate parteile toimendati. Kõige nende kurja tegude tarwis, mis tehtud ja plaanitud  oliwad ja saiwad kulus ettewalmistamisi, mis palju raha tarwitasiwad; peale selle oliwad need inimesed ülespidada,  keS üksi kurjategijate partei asju tallitafiwad ja sedawiisi ennast oma tööga toita ei wvinud. Kõigist kohtualustest ei olnud aga ükski nii rikas, et nende warandus  üksi kulust kanda jõudis. Arwata oli siis, et raha nende poolest antud oli, kes kurjategijate parteist sedawiisi tuetada tahtsiwad. Wöib olla, et need kas raha andsiwad, kurjategijate plaanist ei tunnud, se aga pidi neil ikka tuttaw olema, et raha mässajate heaks ja mässamise  tueks antud sai. Järelkuulamised tegiwad selgeks, et - suurem jagu sellest rahast politika-kurjategija Dmitri Lisogub'i warandusest tulnud oli, kes juba enne surmanuhtluse  alla langes ja hukatud sai. Kõiki seda warandust arwasiwad tema wennad Ilja ja Feodor Lisogub 150,000 kunui 180-000 rubla peale. Se raha oli aeg-aealt Wladimir Drigo läbi wäljamakfetud, kes sel aeal Dmitri Lisogubi mõisade walitseja oli ja nendest pärast Mitmed omale ostis. Sozial-mäösajate poolt oli Aaron Snndele-