suise aja sees, ning see'p see on, mis kerjamist nii armsal» teeb. Lõpetuseks kinnitan meel: Pidagu iga walla walitsuS oma waeste eest hoolt, ja: Ärgu sigitagu rahwas oma armu andide andmisega kerjajaid. Uue walla talitaja M. Täht. Pärnumaalt. Jäärjast, Saarde kihelkonnast kirjutakse meile: 19/20 Oktobn öösel sadas siin rohkeste lund ja kraadi klaas näitas 10 kraadi külma. Hundid olid seda talwe algust seega pühitseda püüdnud, et nad Muriv lalu koera omale pidu söögiks oliwad walinud. Seda kõlbmata tööd tahtsime meie Jncirlased halli kriimsilmlastele tinaga kätte tasuda, piirasime neid kõik 7 sisse ja tegime neile jahti. Ka paruni herra tuli jahist osa wõtma. Lühikene päew, lastis õhtad ruttu oma pimeda kattega jõuda; aga siiski surmas jahimeeste tina kaks hunti kohe, ja kolm said haawatud. Loodame, et kriimsilmad edespidi meie õuewalwajad koerad saamad rohule jätma. Kardetawod rõuged, mi< juba mitmel pool palju ohwrid on pärinud, on ka Wändras hakanud laiali lagunema. Küll püütakse neid nii palju takistada, kui inimeste wõimuses seisab. Kooliwalitsu»  on käsu annud, et igale lapsele, kes kooli tuleb, enne kaitserõuged pcamad pandud saama, ning kihelkonnakool, kus üks laps rõugeSsc jäi, sai koolt eestseisjate poolt kümneks päewaks kinni pandut. Ühestki perest, kus rõuged on, ei tohi lapsed kooli tulla, kuna koolimajasid hoolsaste karboli abiga nende eest püütakse kaitseda, Soowida  aga oleks weel, et raugetesse surnutele mitte nii suured matused ei saaks tehtud, nagu see muidu wiisiks on, sest see läbi saamad rõuged ühest perest korraga mitmele poole laiali kantud, mis ka juba siin ära nähtud on. Tartust. Tulekahjud kipuwad Tartus liiale minema. Kolme päewa jooksul on neid kaks olnud. Homikusel ööl 30. Oktobril põles Karlowa uulitsas lese Weski kahekordne puu-maja ühes kõrwalise maja- ja kuuriga ära. Leek oli kole suur. Tartu linn ja ümberkaudne koht oli walge nagu päewa ajal. Suur hulk ivaeseid inimesi on peapaljaks jäänud. Hale lugu. Teine tulekahju oli homikusel ööl 1. skp. Lese Hermsoni maja Lodja Uulitsas lõks põlema, aga ei saanud kõike maja ära häwitada, sest wahwaS tulekaitse selts oli osaw tuld kustutama. Mõlema maja tule hakatus teamata, aga ühte moodi: Tuli on puukuuris  hakanud. Lese Weski majas paljaks jäänud inimeste jäoks kogub Saksa leht andeid. Ka meie oleme malmis andeid wastu wõtma, kui kellegi heldus ajab neid andma. „Olcwik" tõendab et Eesti kuberniangu kooli inspektorite poolt on kiri tulnud, kus sees saab ära keeldud kõik koosolekuid kooli majades, ilma kuberneeri härra lubata pidada. Tallinnamaalt. Usule ärkanud rahwa elust. Jumalasõna, wõi piibli tunnid on Tallinnamaal mõnes kihelkonnas waldade pääle nõnda armetud ja seatud, et igal õhtul ühes seatud kohas rahwas kooS on palme ehk piibli tundi pidamas. Laupäewa ja pühapäewa õhtutel peetakse kooli majades, ehk kus koolimajad küladest kaugel, sääl ka talu tubades, palwe tunda, aga argipäcwa õhtutel piibli tunda. Et palwe tunni pidamine Saarlastele juba tuttaw on, siis kõnelen siin piibli tunni pidamisest: Piibli tunniks, koguwad inimesed seatud ja teatud majasse kokku, igaüks wõtab omale Uue testamendi kaasa. Piibli tunni juhataja laulab alguses mõned salmid, teeb palwet ja siis loeb ta ühe peatüki, ehk ühe ühise mõtelise kirja tüki läbi. Pääle selle lugewad nad üks ehk KM salmi aawalt seesama kirja tüki uuesti läbi, ning igaüks wõib siis selle kohta ome moileid sMüdlcka. Nii on siis piibli tund üks wa mulik jutuajamise tund, mille läbi pühakiri nnhasti kõnelejatele, kui päält kuuljatele tuttawaks saab. Piibli kndide pidamise läbi on Tallinnamaa rahwalr palju maimu kasu tulnud. KeS seda ci ole näinud, ega ka omas südames iunnud, ei wõi aimatagi, kui lõbus ja paradiislik usule ärkanud rahwa elu on. Kes homiku warakult  külade ehk talude lähedal käib, see kuuleb siit ja säält perekondade «vaimuliku laulu, kes enne tööle minemist oma Jumalat kummardawad. Ja mis on sarnatse Jumala kumardamise, palme ja piibli tundide pidamise tõsine kasu? Südame haridus! Ja südame hariduse tõsine wili on sääl jälle: Kõrtsi elust eemale hoidmine; pulmade, jootude ja pidude pääl ei ole enam liigjoomist, ning sellega ka mitte trallimist, möllamist ega tantsimist, maid need pühitsetakse ka jumalasõna ja palwega. Noorte inimeste öösene ürnbsrhulkumine  on kadunud. Juhtub keegi teisele kogemata kahju tegema, siis annab kahju tegija seda ise üles, ning tasub nurisemata, mis ta kahju teinud on. Et inimesed nii oma kristlikku seisu kohta tunnewad, selle läbi on ka jõnnimised, punnimised ja kohtu käimised «vähenenud, sest ligemised mõistawad omad segased asjad oina «valgustatud südame tunnistuse järele ise ilusaste ära õiendada. Saarlases on mitmes kirsa tükkis mõte selle poole juhitud, et üksnes südame haridus meie rahwa halba elu korda parandada wõib. See on tõsi! Ei jaksa ilmlik tarkus, ega kõige paremad seadused ja kordused inimliku rikutud elukorda parandada, waid südame haridus peab ses asjas tüürimees olema. Tahame oma rahwast tõsise südame haridusele wiia, siis ei ole sellest küll, et üksnes kirik ses toimetuses tegew on, waid iga seisus peab ses asjas abiks ja nõuuks olema. Jah ööldakse küll, et iga seisus oma seisu kohaliste abinõudega rahwa elu korda parandama peab, oga paraku! wahest on need abinõud just selle lõhkujad, mida kirik ehitab; seepärast waatku igaüks ette, kuida ta rahwa kasuks tööd teeb. ——r — Tallinnast. Kuida „Eesti kubermangu seitung"  ametlikult teatab, olla EeSti ajaleht „Wirulane"  täiesti kinni pandut ja selle toimetaja J. Järw kaheks aastaks Balli kubermangudest, see on: (Liiwi- Eesti- ja Kuuramaalt) ja Peeterburgi  kubermangust kästud eemal elada. Selle järel wõib ta ainult igal pool Wenemaal elada, aga nimetatud kubermangudes enne mööda läinud kahte aastat mitte- Ka Tallinna saksakeelne seitung teatab sedasama. Rakwerest. Rakwere kreisi politsei walitsus on walla walitsustele uue politsei walitsuse liikmete nimekirja Eesti ja Wene keeles saatnud, milles ka nende walitsuskond ja elukoht üles tähendatud on. Ühes sellega on ka üks -venekeelne ringkiri walla talitajatele ja nende abimeestele saadetud, milles neile nende kohused teada antakse. Dünaburgist. Hilja aja eest sündis siin üks hirmus lugu. Kuda „Smol. Westn." tõendab, on see kolmandamas linna jäus sündinud, kus üks kapten elanud on oma noore naisega ja teenriga. Kapten S. pidi ära sõitma oma ameti püäle, Witebski raudtee liini pääle, keisri sõidu ajal. Arweti, et keisri herra Smolenskist ja Witebskist mõõda pidi sõitma ja Dünaburgis saab olema. Pärast kapteni ära sõitmist sündis riid tema proua ja teendri wahel. Öösel, kus kõik magasiwad, tunginud teender salaja proua magamise tuppa ja tõmbauud noaga proua kõre maha. Wäikene seitsme aastane poeg, kes ühes toas maganud, olnud seda kuulnud ja karjuma hakanud. Soldat, kes kõõkis maganud, on ka üles tõusnud ja tahtnud uulitsale karata, aga kõik uksed olnud kinni. Warsi on ka rahwas kokku tulnud ja maja ümber piiranud. Tapja ei tahtnud ennast elusalt kätte anda, wõtnud herra jahi püssi, muljunud jalaga haamri maha ja on ennast maha lasknud. Peeterburgist. Wene rahahind on wiimsel ajal ülimaga lõikumaks läinud. Kuna ühewahe 100 rubla eest ju 220 marka matseti, kukkus see paari päewaga 207 marga pääle, tõusis «vahel ja alanes jällegi. Selle põhjuseks arwatakse «väljamaal liikuwad juttusid ühe suurema laenu üle, mida Wene «valitsus ParisiS tahta korda saata. Laenu suurus üteldakse 628 milj. pranki olcivat; laen pidada 4 protsenti intressi kandma ja laennpaberid 14 protsenti all nimehinna wäljaantama,  see on 100 rublane laenupaber 86 rubla eest. Suuremad Parist rahapangad olla malmis sellest osawõtma. Selgemalt ei teata «veel. S skp. Teede minister PoSjet on ennast lahti «võtnud. Tema asemele on Kaspia raudteede ehitaja, kindral Aunenloiv, walitud. Heile on GatsinaSse sõitnud kohtu minister, sala nõunik Manassein ja kindral-adjutant grahiv Jgnatjew. Tahetakse uut kubermangu Uurali mägede pääl asutada, kus Ekaterinburgi linn pealinnaks saab olema. Kroonlinnast. 4 skp. Kõik aurulaewad on wälja sõitnud, talive korterisse on üksi purju laeivad tagasi jäänud. Kiiewist. Kiiewis, kus kuulus koopaklooster on, leiti hiljuti püssirohu keldri kaewamisel mäe seest meel suured maaalusedöönestused üles, millest praegune põliv midagi ei tea. Enne nähti aga üht «väikest auku, kui ligemalt järele otsiti, saadi suure, pika käigu sisse, kust kahele poole kõrwale «väiksemad käigud pöörasiwad, mõned oliwad toa taolised ümargused öõneStused. Koopa seinad oliwad telliskiwidest. Käikudes leiti palju inimese luid, «vöösid pühapiltidega, nahksaapaid, ja ka saiviriistu. Kirstu jäätiseid aga ci leitud. Kui kaugele need koopad ulatawad, ei ole meel täiesti tundma saadud, aga nägemise järele olla nad õige laialised ja käia ehk tuttawatest kloostri koobastest üle. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keisrikojast kuuldub jälle midagi uudist kihla plaanidest. Ehk küll seda ikka meel ametlikult tunnistada ei taheta, näib siisgi lugu nii minewat, et Battenbergi prints oma ammuaegse mõrsja, printsessi Wiktoria ikka kord koju wiib. Noorte inimeste kindel, kõikumata armastus on aega mööda ka raudse BiSmarki pääle mõjunud, nii et see enam wastu ei seista. Keiser Friedrich olla enne surma ju selleks täielist luba annud. Mõrsja wend, praegune keiser, tõrkuda küll weel wastu, aga olla ka ju paindumisel,  kui aga peiu tõotab, kõigest politika elust täitsa lahku lüüa, nii et tema läbi enam Saksa politikale kimbatust ei tõuse. Ja see olewat ka malmis, oma auu ja wõimu lootusid armastusele ohwriks tooma. Arwatakse, et kihlused peatselt Inglismaal mõrsja wanaema juures ära peetakse. Kuna nüüd keisri wanaema õe meheleminekut politika olud nii wäga on takistanud, näib tema noorema õe, printsess Margareta kosjanZu juures just politika otstarbe mööduandjaks  olewat. Seda keiserliku neidu tahetawat ju õige noorelt ta on alles 16 aastane tanu alla panna ja nimelt Jtalia kroonprintsile, kes ka alles waewalt kosjaeasse on jõudnud. Tahetakse teada, et keiser Willemi reisil JtaliaS selle koSjanõu üle läbirääkimisi on olnud, mille läbi Saksa-Jtalia ühendus ka sugulase sidemega ühendatud ja nii kinnitatud saaks. Esine oli küll kuulda, et Jtalia kroonprints Belgiast tahta kosida, aga säälgi on wist politika takistajaks tulnud, sest Belgia kuningamaja et tahta oma last ühe trooni pääle minna lubada, mis paawsti wiha all seisab Rumäniast. RumäniaS liigutab ennast üks erakond, kes Kuningast trooni päält tõugata tahab, kus siis würst Cusa tema asemele pandud saaks. Parlamenti walimistes, mis nüüd lõpetatud saiwad, on aga hoidlased, kes kuninga poole hoiawad, nii suurt -võitu saanud, et rohkem km pool isteid nende käes on. Prints Demeter Cusa,