saare peale. Garibaldi ise oli soowinud, et tema ihu ära põletatud ja tuhk Kaprea saare peale maetud saaks. Türgimaal ja Egiptuses on asjad weel ikka wäga segased. Kandia saarel on jälle uus mässamise waim lehwimaS. Kreeka sugu rahwas ei taha ega taha enam seal milgi wiifil Türgi iket kanda. Egiptuses  ei ole ka lood selginud, waid rahutu olek niiheasti  Türgi kui wõeraste Eürooplaste wasta wõtab Egiptuse pärisrahwa seas maad. Eüroopa suUred-riigid on Konstantinopelis konwerentfiks kokku astunud, segaduste  waigistuseks nõuu pidama. Türklane ei taha sugugi aga hea silmaga näha, et suured-riigid ühes meeles olekfiwad, hoiab sellepärast konwerentst kohta ennast külmalt. Saksa ja Austria poolt näikse Türklasele  südant antawat. Kes teab, kes wiimaks Egiptuses  ja Wahemere maades sõrmi saab kõrwetama. Omalt maalt. Wiliandis. Paistust kuuleme õige kurbe ja kardetawaid sõnumid. Selle kihelkonna koolide walitsuS  on Holstre kroonu walla koolmeistri A. Aamilu healte enamusega ametist lahti teinud. Kõik kes koolmeiStert  Aawik'ut tunnewad ja tema tutwust on palju otsinud imestelewad selle üle, ei taha esiti sugugi seda uskuda, ja küsiwad siis ehmatusega: Mis kurja ta on teinud? Aawik on juba umbes 10 aastat auugu ja eduga koolmeistri ametit pidanud, esmalt HeimtaliS (Paistu kihelkonnas) ja siis Holstres. Tema oli kui üks kõige tublimatest koolmeistritest tuttaw ja Valitseti sellepärast mõne aasta eest HolstreSse  meie kodumaal tarkuse, auususe ja meelekindluse poolest kuulsa isamaa armastaja Jaan Adamson'i asemelle koolmeistriks. Holstre wald ei eksinud mitte oma walimisega. Tema uus koolmeister hakkas kõigiti kasulikku tublit waimuharimise edendamise tööd peale. Jseäranes rõõmu tegi wallale, et koolmeister, kes Saksa keelt jo mõistis, ikka enam ja enam Wene keeles ennast täielikumaks tegi ja seda noorele sugule õpetada püüdis. Uus koolmeister kutsus elusse muusika koori, milleks La noori mehi nii Vaimustada mõistis, et Saksamaalt kallid mängirnStu tellida «õis ja aastast saadik oli noortel meestel tema juures nii sagedaste harjutamine, kui aeg iial lubaS; La kutsus elusse meeSte laulukoori ja naiste laulukoori. Tema lauljad käisiwad minewal küindla kuul Keisri Majesteedi sündimise pühaks Tartu Wanemuise saalis laulmas, kuS nimelt Holstre naistekoor kuuljatele rõõmu tegi ja eneselle suurt auu sai. Juba siis pea pärast seda tulnud mõnelt poolt külma Võeriti Vaatamist nähtawalle.  Keegi ütelnud:. Koolmeister, maata ette! Teine jälle: ära karda, sa oled jo tubli ja kiidetud omas ametis, sinu kool on jo Väga hea, ja sa oled alandliku  kombetega mees, ära karda ühtegi! Teine jälle: Just kaunimaid lillesi nopitakse meie pool kõige armsamine.  Küll süidi leitakse! Waata ette, armas Aawik. Ja missugust süidi leiti siis? Koolmeister olewat üht last koolilaste nimekirjast wälja jätnud, ei olewat teda kooli kutsunud, ehk ta küll jo kooli ealine. Lapse wend tehtud alles kewadel selle asja arusaamise targaks,  läinud kooli mõisawanemalle kaebama ja koolmeister lahti, kasi minema! KaS siis midagi muud trahwi koolmeistri tarwis ei peaks olema, kui ikka see kõige suurem! Kas noomitus ka midagi ei ole! Holstre wald tunneb walu ja wiha. Keegi ei arwawat nimetatud eksitust lahti laskmise põhjuseks, maid midagi muud. Kas sell kombel wanad haawad wõiwad kinni kaswada ja armastus ja ühendus kasuda? Holstre wallawalitsuS ja walla rahwas olewat kõik ühel meelel koolmeistri poole. Tartust. Wäljanäitus. Pühapäewal 20. Juunil oli Tartus Wanemuise aias proua Natalie Pehrna käsitöö-koolitööde Wäljanäitus ja müük. Ilus ilm ja muusika oli palju wõeraid kokkukutsunud, kes näituse asju küllalt ei wõinud imestada ja knta. Meie peame ütlema, et meie esimest korda niisugust  ettewõtmist sell kombel oleme näinud edenema. Käsitööd, nagu kõiksugu iluasjad toa kenastuseks:e. mänguasjad, kunstkudumised ja õmblused, puulaastudest  ja oma maa hõlgitest tööd, pajuwitsadest punutud  tööd, papist ja paberist tööd; peale seda aga weel imestamise wäärt osawusega tehwd asjad kuuse käbidest, kuuse okstest, sammaldest, korgi tükkest, kuiwatud  puulehtedest ja ilusad lillekimbud kase tohust; Kõik need asjad oliwad kordawiisi ilusasse ritta ehk muidu kogudesse vsäljapantud ja iga jau juures seisis noor neiu Eestirahwa riidis ja seletas küsimise peale wõerastele wäljapantud asjade walmistamist ze. ära. EeSti riided ja kõik täitsa Eesti olek sellel wäljanäi- tusel rõõmustas kõikide südand. Wahete mahel lauldi nelja healega segakoori laulust, kellest jälle meile kõige enam meele järele oliwad meie Eestirahwa laulud, nagu „Meil aia ääres tänamas." Pidu lõppes õhtu kell 8. Meie soowime, et proua Pehrna Lööd Jumal kõige suuremal mõedul õnnistaks, ta ilustab ja lõbustab meie noorte tütarlaste meelt. Enne olnud proua Pehrnal Tallinnas mäga palju tööd ja nõuuandjaid,  niipea kui seal aga teada saadud, et ta kadunud „ Sakala" Väljaandja C. R. Jakobsoni õde on, kahanes abi andmine ja nõuu. Meie peame ütlema, et see üks harimata ja ussisüdameline olek on, kui keegi head asja sellepärast hakkab wihkama, et tema tegija wend ehk õde teiste meelepärast ei ole. Soowida oleks mäga, et selle käsitöö koolisse õige rohkeste meie Eesti wanemaid oma tütreid saadaksiwad. See töö ja 'kool on enam wäärt, kui seda seni ajani on äratuntud. Meie isamaale ja tema tulewikule on see kool ja tegewus mäga suure tähenduse wäärt. Riiast. Minema kuu lõpul reisis ülewaataja (rewideerija) senator Manassein Riiast Peeterburgisse ja tema asemel wõttis riiginõuunik Tumkowsky palwekirju  masta. Selle kuu hakatusel kutsuti ka nimetatud  rewideerimise komisjoni liige Peeterburgisse ja remideerimist juhatas siis päris riiginõuunik Moshnewski.  Senatori härra ise tuli käesolewa Jaanikuu keskpaiga poole jälle Riiga tagasi oma toimetust juhatama.  Kui rewideerija komisjon Riia linna kohtud rewideerinud saab olema, siis tuleb tema Liiwimaa maakonna linnadesse ja maakondadesse. See jutt, et senatori härra meie Liimi kubermangu maakonna linnadesse ei tulekski, maid Riiast kohe Kuura kubermangu  läheks, oli täitsa tühine, et seda küll kõik ajalehed awaldasiwad. Kahju oleks küll olnud, kui see kartus põhjaline oleks olnud. Kohtu protsessi asjus ei wõetawat neid protsessi asju mitte masta, mis kõhtudest alles läbikäimata wõi pooleli, maid paljalt neid kaebdusi, mida kohtud masta ei wõtnud õiendada ehk mida nad wõeriti õiendanud. Seda ! tuleb tähele panna, mis jo muidugi mõista oleks, ! aga mis mitte kõik ommete mõistnud ehk teadnud ei ole. Palwekirjad, mida sisse antakse, olgu asjalikud  seda tuleb märgata, ja iga asi lühidelt ülesse seatud. Pitkad õhkamised ja haruwsed, et õigus hea asi ja sellepärast kiita ja ülekohus, walskus ja halastamata  meel paha ja sellepärast laita, jäegu palwekirjadest  eemale, seda teawad rewideerijad härrad ise nõndasamuti ja pareMne; asi ise, selgeste arusaadawalt  ja põhjalikult ülesse seatud,. on kõige osawam rääkija. Igaüks teab, et käredaste sõnade pruukimine ja pealegi weel ülearu ajamine kaebajale enesele kahju teeb, ja et suurustamine ja hooplemine, kus ta ka ette tuleb, laidu wääriline on; seda wõib küll ehk üksnes mõni kaebaja tähele panemata jätta. Palwekirju  ei tuleks mitte wäga üle pää kaela teha, mis läbi nad wõiksiwad puudulised saada, neid wõib ka pärast seda, kui rewideerijad paluja maakonna linnast teise linna läinud, järele toimetada. Muidugi mõista, õigel ajal malmis ja seal juures hea ja korraline töö on kõige mõnusam asi. Argu palutagu midagi, mis mitte wõimalik täita ei ole; see oleks tühi töö ja waimu närimine. Wõimatu asi on näituseks see palme, et igaühe inimesele maad saaks, sest kroonul ei ole mitte niipalju maad Liimi kubermangust anda, et iga üks ilma maata inimene maad saaks, kellest ta wähegi elada wõiks, olgu siis, et iga üks ehk koguni umbes ütelda poole wakamaad saaks; kõik maad on kellegi omad, ja praegust põlluharimise põhja ei hakka kroonu küll mitte kõigutama, sest et see wist küll üleüldselle meie maa aasta-saagile kahju teeks. Aga wõimalik on ennem seda toimetada, et enam inimesi  meie maa maa-pidajateks saamad kui praegu; jäägu see aga seekord harutamata. Maad, maad nende ridade kirjutajal ei ole ka maad, mitte üht lapikestki, kuhu wõiks pesa teha ja kodukanakest tuua, paluks ka kroonu käest maad, kui ka üht lapikestki, aga ta ei julgu paluda, sest ta arwab jo ette ära, et seda saada ei ole, ja kui ta ei taha Siberi wõi Kesk-Aasia poole kus maad küllalt saada olewat marssida, siis muud kui ole ilma ja jää kodukanakesest  ka ilma. Häda on küll, aga mis teha! Kui ikka peremehe käsi heaste käib, kui temal leiba on, eks siis saa waene teenija ka leiba. Ja kui teenija tubli teenija on, heaste kopikut kokku hoiab ei tea ka, Jumal awitab omalt poolt, ehk saab kohakese pidajaks. Seda tuleb weel meele tuletada, et küll wist õige on, kui igaüks enese eest palub, ehk ommete oma seltsi inimestega ühes, muidu ehk ei oleks palme mõne asja poolest mitte ilma wormi wigata. Küsitud on meie käest, kuidas adress wõi pealkiri kirjutada tuleb. See tuleb kõige paremine küll nõnda teha: palwekirja ette otsa tuleb panna: Liimi ja Kuura kubermangude Kõigekõrgema käsu peale Rewideerijale Senatori Härrale Salanõuunikule  Manassein'ile. N. maakonna N. kihelkonna N. walla alandlikum palme. Kirja katte (kuweri) peale ülemised read: Liimija  Kuuramaa kubermangude Rewideerijale Senatori härrale Salanõuunikule Manassein'ile Riias. Peeterburgis. Kõigekõrgem kuulutus. Jumala armust Mere AtekfcrrrSer kotrrrcrs^ kõige Wenemaa Keiser ja Jsewalitseja, Poolamaa Kuningas, Soomemaa Suurwürst n. n. e., n. n. e., n. n. e. Anname seeläbi kõige truu alamatele teada: Juhmil, on Meie südamest armastatud Abikaasa,  Keiseriina Maria Feodorowna õnnelikult  tütrega, nimetatud Olga, maha saanud. Meie Keiserliku sugukonna suurendamist. Jumalast  Meile ja Meie walitsusele tehtud heategu kuulutame Meie kui rõemsat juhtumist kõigile Oma truu alamatele. Meie oleme kindlad, et nad kõik Meiega ühes südamelikkufi palweid wäetima lapse kosumiseks ja kaswamiseks Kõigekõrgema poole saadawad.  Meie käsime kõige kõne alguses Oma südamest armastatud tütart nimetada ja kirjutada : Suurwttrstina  ja Keiserlik Kõrgus. Antud Aleksandrias, Juuni kuu päewal aastal 1882 pärast Kristuse sündimist. Meie teisel walitsuje aastal. Kuulutuse alla on Keisri Majesteet ise Oma käega kirjutanud: Aleksander. Mail kuulutas „Riigi-kuulutaja" leht, et sisimiste asjade ministri härra krahw Jgnatjew tema oma palme peale haiguse pärast Kõigekõrgemalt omast ametist lahti lastud, aga jäetud riiginõuukogu liikmeks ja kindral-adjutandi auu sisse. Tema asemelle  on teaduste akademia president, endine koolide minister, krahw TolStoi, sisimiste asjade ministriks nimetatud, ja akademia presidendiks, riiginõuukogu liikmeks ja senatori auusse jäetud. See sõnum tõi Eesti rahwalle esiotsa ehmatust. Waewalt on küll keegi teine sisimiste asjade minister Eesti rahwa elust ja edendamisest niisuguse armastuse  ja osawusega osa wõtnud, kui krahw Jgnatjew. Äraunustamata jäeb Eesti rahwalle, kui suure lahkusega  tema Eesti rahwa saadikuid Kõigearmulisema Keisri Härra ja Keisri Proua palge ette juhatas, nende märgukirja wastawõttis. Eesti rahwa ajaloosse jäeb ikka see rõõmustaw mälestus, et uue parema aja sünnitaja senatori ülewaatus siis algas, kui krahw Jgnatjew sisimiste asjade minister oli, kes muidugi niisuguses asjas tegew pidi olema. Kõigist krahwi JgnatjenLi tegudest suure Wene riigi heaks wõttis Eesti rahwas rõõmuga kuulda, nimelt ka pearaha maksu wabastamise seadusest. Heategija ja eestkostja oli ametist lahkunud, mis nüid?! Ehmatus ja kartus kadus aga sell samal mõedul, mill mõedul mälestadi ja tuttawaks tehti, missugune mees krahwi Jgnatjew'i järeltuleja ministri ametis on: et tema üks tubliduses  ja truuduses ära proowitud kõrge ametnik on, kes õigust armastab, jä ega meie Eestlased muud ei tahagi kui õigust ja pealegi midagi muid õigusi, kuid neid, mida juba teistel kubermangude inimestel on. Nimelt tohime meie nüid küll rahwakoolide walitsuse asja õiendamist loota, kelle tundja ja sõber uus ministri  härra on. Pearaha maksu hakatakse Wlewal aastal ära kautatama. Endisest ministrist krahw Jgnatjewist selle asja kohane ette walmistatud seadus on Kõigekõrgemat  kinnitust leidnud. Pearaha läbi puudumaks saanud  maksu riigi-kassasse wõetakse muul teel. Sellest on Wene ajalehed rõõmsad, meie ka, kõige Eesti rahwaga. Meie rahwa ja kõige riigi waeSte inimeste elu saab jo selle läbi hea tüki kergitud. Keisri Majesteet on seda kohwde ministri ette panekut kinnitanud, et rahukohwd mitte sell aastal, waid alles tulewal aastal Lääne mere kubermangudesse  saamad sisse-seatud. Mõni ehk arwab, et see nagu kahju teeks meie maale. Lugu aga ei ole mitte nõnda. Mõned ette walmistamise tööd ei olnud meel lõpule jõudnud ja ilma nendeta oleksiwad rahukohwd mõnesuguse puuduse ja takistusega pidanud tööle hakkama, mis nimelt esiotsa ja lähema tulewiku kohta mitte ilma kahju toomata ei oleks wõinud jääda. Kui nad siis nüüd uuel aastal käima hakkawad, siis käiwad nad priskemine ja lõbusamine. Et neist õigus-