Keinastus. Keinastu rahwaS on i tuka ja sõbralik, armastab käega teretan p 7 armastuse ja sõpruse tunde-märk on. Ka on Keinlased lahked wõeraste ivastu wõtjad ja õiguse armastajad; õiguse armastuses ia otsimises tuleb sääl wahest ka jõnnimist M kohtu käimist ette. Keinlased peawad oma laste koduse õpetuse eest hoolt, mis ehk sellest tuleb, et neil igal ajal wõimalik ei ole ome lapsi Jaani kooli saata ja siia ajani ei ole neil enestel meel koolimaja. Keinastu lapsed mõistawad nooremates eluaastates  ikka paremine lugeda ja laulda, kui teiste Jaanlaste omad, sest et ka Jaani emmed koolide pääle lootes, oina laste . koduses õpetuses hooletumaks on jäänud. Jaani ajutine õpetaja käib kaks korda aastas see on: taimel ja suil KeinastuS  jumalasõna kuulutamas, lapsi loetamas  ja muid ametlikust kohuseid toimetumas.  Sui ajal on õpetaja öö ja päewa Keinastus, kus siis rahwa hulgaga, kui ilm lubab, metsas satutakse, lauldakse, loetakse ja mitme asja üle kõneldakse, mis ka ihuliku elule kohane ja käsuline on. . Poidelt kirjutakse meile: Orisaarest on täna aruldane uudis awaldada. Ei tea mis pölwest saadik Wäikses mäinaS uisk inimesi üle mee on wedanud, aga esimisel Augustikuu päewal on ometi see „karutükk" ära tehtud, et inimesed uisku oma järel on tassinud- Kas oli Wäikese wälna wesi napiwiinaga kõrtsidesse wiidud, ehk uisk ise niisugust kvwerat teed käinud, see el puutu asjasse, aga uisk sai siisgi rohkesti märga saanud uisu meestest järele weetud. Selsamal päewal mõni tund hiljem on uisk oina teelt kõrwale läinud ja Maasi pisikese aurupaadi külje pihta põrkanud, mille läbi aurupaadi külg ja masina märk lvigastatud saanud. Auru paadi omanik andis hooletumal kombel ette tulnud õnnetuse  üle kohe Silla kohtusse teadust. Lm. Wiljaudimaalt. Wana-Suislcpis oli 7. Juulil wallakogu koos, kelmide pärast nõu pidamas. Kuus meest, kellede hulgas kolm taluperemeest on, heideti häälte enamusega  wallast wälja „külmale maale." Rahwa rõem on selle üle suur, sest ,vargus kippus wiimastel aastatel siin liig rohkeste maad wötma, mis juba sellest näha wõib, et weiksest wallast kuue aasta sees hobust ära warastati, aida lõhkumised ia muud Margused arwamata. Wiljandi maakonnas juhtus Kabala wallas Juuli kuus wäga hale ja õnnetu lugu: Üks peiu oli oma neiuga jalutanud; tee pääl läks nina rätikut wõttes laengus rewolwer taskus lahti ja kuul tungls nem pähe, kes kolme päewa pärast ära suri. Surija on oma peiu eest weel palunud, temale mitte liiga teha, sest et asi ilma tema teadmata õnnetuse kombel sündinud. Tartust. Laiuse uus ki r ik, mis endise ära põlenud kiriku asemele ehitati, on nüüd malmis saanud ja pühitseti pühapäcw,  Augustikuu 7. p, sisse. Ilm juhtus ilus olema ning rahwast oli ligidalt ja kaugelt tuhandete kaupa pühitsemisest osa wõtma tulnud, nii et uus jumalakoda neist waewalt poole osa enesesse wastu jõudis wõtta ja seepärast tuhandetele inimestele lageda taewa all jumalateenistust pidi peetama. Pääle teiste õpetajate wvttis ka Liiwimaa kindralsuperintendmt kiriku omamise pidust osa. Hiljuti on Peipsi ääres Lohusuus ühe sandi, nõndanimetatud „Lohusuu Aabrami," naine nööriga kaewu lastud, kust teda naabrid surnult on leidnud. Nagu kuulub, on mõrtsukad ühtlasi sandi käest ka pääle 200 rbl. raha ära wiinud. Senini ei ole kurjategijaid meel mitte kätte saadud. Kuuramaa, Liiwimaa ja Eestimaa rittershaftid oliwad ministri käest luba palunud, kas nendest ülespeetud koolid, naguGoldingi gümnasium, Birkenruh ja Wiljandi gümnasiumid ja Tallinna Dovmkool sünniks erakoolideks saksakeele õpetuskcclcga ümbermuuta. Minister ei ole seda luba anuud, maid kässib, et ka nendes koolides wenekeel öpetuskcelekS peab saama. Kui rittershastid seda ei taha, siis mõiwad nad neid koolisid kinnipanna. Walgkst. Malgast teatab säälne „Anzeiger" et Tartu-Walga raudtee aru warsti käimiseks saada awatud, lootuse järele selle kuu lõpul. Tallinnast. 12. Augustil sai hobuse raudtee sõit Wene turult Katrintali üleswõetud, ja esimesel päewal on 3766 inimest selle tee päül sõitnud, pühapäewal 5060 inimest. 24 inimest, ilma konduktori ja kutserita, mõiwad korraga wankris sõita ja üks ainus hobune wiib neid sileda raudroobaste pääl kaunis kärmcste edasi. Iga 10 minuti pärast lähemad Wene turult 2 wagoni üra ja niisamuti Katrindalist. Wagonid jääwad paar korda tee pääl seisma, kui teised wastu tulewad, ja siis wõib ka maha ja pääle astuda. Iga sõit maksab 5 kop. Nüüd saamad meel Wene turult mana turu pääle ja mööda Tartu maanteed roopad pandud. Baltiskist. 10. s. k. p. tuli suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh Muhu wäina meremäe harjutustest tagasi tulles, sõjalaewa „Aasia" pääl BaltiSki sadamasse. Linnapeal, herra Deminil, oli see auu, et suurwürst teda jutule mõttis. Kuuramaalt. Läti ajaleht „Balt. West." mis õige hoolikalt tähtsamaid seltsliku  elu küsimisi läbi rääkima on hakkanud, kirjutab nüüd Kuuramaa juutidest. Ta kardab wäga, et säälne juutide arm liig suureks kipuda kaswama, nii et neid ju 60,000 ümber arwata wõida. Siiamaale hulkunud neid palju Venemaad mööda ümber; ei. neid aga enam sääl ei sallita, koguda nad endid Kuuramaale kokku, kus nad hingekirjas seismad. Juudid olla kõigis tegema elu toimetustes agarad ja asjaajamises  kawalad, hoida ka kangesti ühte, nii et kristlastel raske olewat eriasjus nendega mõistelda. Nkzisn!mst. Miitawi maakondas tuua wiimsel ajal seda kurwaStawat nähtust ette, et naised tihti oma meeste juurest ära põgeneda. Ühe ainsa kuu jooksul olla sääl 7 kuni 8 naist omad mehed maha jätnud. Põhjuseks  olla enamiste see, et neid nende eneste tahtmise wastu mehele sunnitud minema. Orenburgist. Selle kuu 10. päewal läks Orenburgis kange tuulega tuli lahti ja sai mast järgmisel päewal lämmatatud. 670 maja, kõrwaliste hoonetega kokku umbes 1300 hoonet, on maha põlenud. Umbes 10,000 inimest, enamift käsitöölised, on kõigest omast ilma jäänud ja elawad lausa tacwa all. Kuberneer korraldav linnas üht abi-komiteed. Ka jõukamatel ei arwata wõimalik olema oma majasi enne talmet üles ehitada, sest kõik ehitusetarwitused on wäga kallid ja neid on sääl ülepea wäga mähe. Wist hakatakse kõikiS riikis hädalistele raha korjama. „UuS Tartu Zeitung" kutsub juba aadetele, lubab neid wastu wõtta ja senna toimetada. Wäljamaalt. Kaks külaskäiku on wiimsel ajal jälle kõikide politikamccste silmad oma pääle tombanud: Daani kuninga külaskäik Saksa keisri juures ja Jtalia ministerpresidendi  Crispi reis Saksa ja Austria politika juhatajate juurde. Daani kuningas oli esimene, kes keisri Willemi wõersilvlekut wastas ; see on iseäranis sellepärast tähele pandaw, et just Daani politika seis Saksamaa  wastu põnew ja poolkaudu waenuline oli. Aga keiser Willem oskaZ oma lühikese wöörsilolekuga ka säälgi kõik waenuwingu ja kättemaksu mõtet unustuse hõlma suigutada  ja leplikku, sõbralikku olekut sigitada, milleks küll ka enne juba tee tasandatud oli. Daani kuningas on ka Berlinis ainult weidi aega wiibinud, aga wastuwõtmine oli õige lahke ja südamelik. Mis asjad Jtalia ministril õieti ajada oliwad, sellest räägiwad ajalehed wäga mitmesugusel wiisil. Igapidi on aga selge, et würft Bismargi sõrmed ikka kõikides politika keerudes tegewad on. Oskab ta ju meistrilikult teist riikisid oma kasude külge köita ja nii omale odawalt seltsilasi saada, kes tarwilisel korral tema küpsed kartuhwlid palamast tuhast wälja toomad. Prantsuse ja Jtalia waheline politika seis oli wiimsel aja! nimelt MaSsaua küsimuses põnewaks läinud, sääl tõttas Jtalia politika juhataja kohe BiSmarki jutule, pidas sääl pikad nõud ära, tagasi minnes läks ta Egeri kaudu, kuhu Austria minister president Kalnoky wastu oli tellitud ja säälgi räägiti asju, mis üle Prantslastel wist head meelt ei ole. Nad peawad nägema, et Saksa, Austria ja Jtalia ikka kindel kolmainus on. Mis sa sääl siis teed! Saksamaalt. Saksamaaltehtiprints Friedrich Karl'i mälestusekuju Frankfurti linnas mõne päewa eest katte alt lahti. Nimetatud prints oli keiser Wilhelm I. wend ja wõitis tema 1870 aastal Prantslaste wastu suuri lahingid. Tema mälestusekuju pidust wõttiS pääle suurte riigimeeste ka keiser Wilhelm 11. osa ja pidas selle juures lühikese kõne, milles ta kõige päält prints Karl'i sõjalise töö tulu wiimseS Saksa-Prantsuse sõjaS Saksamaa kohta meelte tuletas. Kõne lõpul sihtis keiser mõne sõnaga ka ElsaS- Lothringimaa ärawõtmise kohta. Ta ütles: „Meie tunneme endid wäga hästi ja ma tahan oma kõrget onnist isa selle teutawa kahtlustamise eest kaitse alla wõtta, kui oleks tema suure aja kättcwõitmistest midagi ära anda mõelnud. Mina usun, et meie niihästi kolmandas sõjamäe korpuses sselle mäe jäu ülemjuhataja oli prints Karis kui ka kõiges sõjamäes teame, et selle üle ainult üks hääl olla wõib, et meie parem kõik oma 18 sõjamäe korpust ja 42 miljoni inimest sõjawäljale maha jätame, kui et meie ainukestki kiwi sellest ära anname, mis meie kord kätte oleme wõitnud. SellcS mõttes tõstan ma oma klaasi ja joon oma tublide Brandenburglaste, Frankfurti linna ja 3. sõjamäe korpuse terwiseks." Kirjawastused.