jõudu siin kitsal isamaa piimal lödwmdaivad. Meil vii mitmed mnidlemised olnud, mis olemata oleksiwad wõinud olla. Mõne maidlemise läbi selgub M! enam ühe asja sisu ja sellepärast ci wõi mitte julge olla, et neid edaspidi ei saa ette tulema, aga mõned on ka üsna ilma kasuta. Iga kirjanik pangu tähele, et kui ta ütelus isamaa  asjade kobta miltu on läinud, et ta siis, kui talle wastatakse rahule jääb. Aga meel parem oleks, kui iga üks omad mõtted nõnda läbi sõelaks, et tal nendes kellegi wasta pinnakiskumist  ei oleks; sest pinnakiskumine ci saada kellegile kasu. maid lõhub meie ühendust. Sarnast pahandust ci ole küll Saarlases ette tulnud, aga ometegi on „Kiri Saarlastele" sees mõned ütclused olnud, mis meie Oige Wene usulistele on tuska teinud. Olgu kuidas olnud, aga õpetust oleme sellest oma jao saanud e Kirjutame ikka ette-w antiik  u l t. Kui „Kiri Saarlastele" teraiva tähelepanemisega  üle waatamc ja need uinutatud kopistamised maha arwame, siis peame kirjanikule tanu andma, kes üsna elamas kõnes Saarlasi tegerousele äratas  ja kutsus. Selle kirja wiimases otsas (Nr. 43 sees) on järgmised ütclused: „Mitte igal EcSti nurgal ei ole see õnn osaks et nad kõrgemal emakeelelist õpetust mõiwad saada meil on see Võimalik. Mööda läinud kolme aasta jooksul aga ei olnud, namr mina olen kuulnud, Jämaja. Mikm, Valjala  Jaam- ja Karja kihelkonnast ühiki poissi seminaris. Kas fee on meie waimu-handusi tunöe märk? Kui enam kõrgemat haridust ci uvucla, siis jääb waimu elu soiku, siis ei tule uut kihutust ja röömuliku elu asemele tuleb aeglase suremise mark ilmsiks." .stende ..te lastega tahetakse, tunnistada et Saarlasid. M «ee! selgemalt: need nimetatud kmelkonuad on ir-aimu elus ja hariduses tagasi ji.nned i o. j.o nm mäletan ka aega. kas igast neist nimetatud ssi.sikonn.ast posis ja kaks ehk wccl rohkemgi ..meie Saaremaa kõrgemas õpetuse kohtas"  elstro.d nii et kasmandikude dulk kolmekümne a ader oa. nn. ae neid ".isted siial ainult meel e.neksi ei.a. Kas meie Saarlasid siis nüüd enam ommneal aga. asida maaa.aa araasis oleme tagasi l "and 5 Sel.e k.esiaeesi näale ei mci meie mitte ..sasi' koeta, e: meie aeg ega siin; koht lubagi oa koõ.a. õe siamõeneine ai .'..maad loolist nii mähe on. siis oleks sioeorda, e: tngan.ik, sis Saaremaa koolide kümnene nii elama tubinaga on er:e wõln.nõ  uned sooja'cd oesiki. kust see paalis kandsin: mä.mam ..ninaamemc" Saarlastele on tulnud. O.cme n.ststd ude Zitndusiga wastale laanud, siis reame umuust ka teise käsile wõtma ja ara siltt.auna. Mõa-ed Saarlasid Luuimrad Saaremaa  oleku jneaamiSte tõlge, nagu leda juba tähendanud  osi m.e. natuke mitkade koogitsiwaie küün.deaa:  rneee õoe.aar a':m tundmine ei mõi sida mitte ara kannatada, ning sie'p sic ongi. e: neis pilkasid  kuunesid oma 'sistsi kehast ka nmukc miilim.a reena:. Seegi ..Saare sõber" kirjutab azalcde .Maigust"  4-'. nea. '.isi: !mõõda läinud aastal» järg..sinale.  eedcS räägiiasie koguni mÄie Saarm msa ragttmsi. kas tuled see sest, et Saaremaa rabman ci ole clustaepüiS mclsi M käib ülemas m.eestt uoe.ieste järele lavsi kingis, mõi jälle aja onndsie näe.ast. clk nõtrust aõrost. -i julge keegi .sisildadä t Ihuliku wara voolest pole just Saarlann  nn noa.nee. tui nmast räägitakse. 5 m eo: siis midagi ci istuni Saaremaal, m.i: tõi: aos ajalcstes c musid ada ncr.de kiitsicks ja oaridnsi idrnrmve kasiks? Sünnib ikka saiks?! mstst. eõk küll mitte mi ralju. kui xaori aasta eest, kus juba ka Kuresnare linnas näitemängust etendati ja Aleksandri kooli komiteede koosolekuid ning basaarid peeti ja kus ikka Eesti laul helises. Praegusel aja! on iuiluiv asi. Iga üks näed waimn poolest nagu und. Juba Jaani paamal oli Kaarma! laulu kontsert, mis üsna heasti läks ja rohivast oli kannis rohkeSte kogunud, iseäranis Kurcsaare linnast. Kahju, et maarahivast linna rahwa kohta mähe oli. Sellsamal päewal oli Piila Õigeusu kiriku juures laste pidu, laulu ja lusti mängudega, mis kaunis lõbusaste mööda saadeti. Pidu platsi tarwis oli preestri härra Podrätfikowi poolt kiriku mõisa roht aed lubatud. Pidule vliwad tulnud naabri kihelkonna kooli õpetajad ja mõned ka kaugemalt. Lapsi oli õige rohkeSte kogunud, niisamma manu inimesi, kes istusiwad  ja lasle rõõmu pealt waatasiwad. Lõpeks jagati Virgematele lastele raamatuid kingituseks. Muidugi teadu pärast, sai siin ka kõnesid peetud. Heinamaarja päewal oli ka Põidil lastepidu. Ei sest pole suurt kiita. Pääle Jumala teenistust, mis kirikus peeti, mindi metsa. Metsas lauldi üks laulu raamatu salm ja pääle seda tähendas õpetaja omas kõnes Jumala karistust inimeste patu pärast, see tuuagi põuuda. Kohe peale kõnet  jagati lastele mõned kingitused. Mnud iseäraliku  laste lõbu ei tulnud ette. Üleüldiselt on laSte pidud küll lastele wäga äratawad. Soowida oleks, et igas kihelkonnas wähemalt üks kord aastas neid ära peetakse ja ka sellegi wiifil rahma clnlc äratust annaks. Südamest soowin ja palun, ct meie Aleks, kooli komited jälle oma tööd mõiksiwad hakata! Weel on palju tööd! Saare sõber. See teatus oma waraduse poolest ci oleks ammugi mitte enam wäärt olnud awaldada, aga siin sai ta selle mõttega ette toodud, et Saarlased ka näewad, mis nendest teistes ajelehtedes kirjutakse.  Auuks ei ole see kirjakene mõne nukipoolest Saarlastele mitte meel wähem Saaremaa kirjanitudele. See on küll tõsi, et teistes Eesti ajalehtedes Saaremaast ja rahwa elust wähe kirjutatud  on, aga see tuleb sellest, et meie omad mõtted ja läbi röökimised „Saarlases" awaldame. Et meil Saarlastel enestel juba ajaleht on, sellest ei näita „Saare sõber" mitte teada tahtwad. Niisama ei oleks „Saarc sõbral" minema suise aja kohta Pöide laste pidust mitte polnud lariviS ütelda: „Ei sest pole suurt kiita!" Kui juba kõik loodus ja loom Kõigcivägewama  kanstawa käe all kotiriiet kandes ägas," siis ei peaks selle üle mitte kohut mõistetuma, kui kõige mõistlikumad Looja loomad inimesed, oma koosolikuid mitte „lustimänguga, lõbusaSte" ei pidanud. Mõtleme siin Sodoma ja ?!iincive pääle; kumb tegi õigemini: kas see kes Looja ühwsrdsWat sõnumit kuuldes seda naeruks pidas, ivöi see, kcS kotiriiet selga pani ennast alandas? Sellepärast armsad Saare ivennad ja sõbrad! Kirjutaine ikka ette mätlikult, see on et meie mitte säält wiga ci otsi, kus seda ei ole. Ühenduseks kõigile kõtt pakkudes, üks Saare sõber. Tartust. Pearahast, kirjutab Posstimees, on nüüd sagedasti ralnva seas juttu. Nii hästi kirja kui suusöna Mi on ka meile tihti küsimisi awaldatlid:  Kas tõesti pearaha ära jääb ? Nendele, kes seda kindlasti ei tea, tuletame siin m.clde, et Keisri Maje-:eed- kõigekõrgema ukaasi järele pearaha  kätte tulnud ILB6. aastal erawaldades peab maha jääma. Üksnes kroonu-.valdades jääb ta «eel üheks aastaks maksta: aga ka iõöl jääd ta siis ära. Kas see kõigekõrgem Wk juba Zvalla«LlüsuStele  ametlikult on teada antud Mvi ci ole. ci tea mc mitte, aga lugu on tõesti nõnda. Muidugi mõista ei nea keegi ära unLswML, et see maks, mis maha jääd, üksnes kroonule maks- tan- om reurada on, mis hinge paalt 2 kuni 4 rudis msbe! sei?ab. Wsllalaeka kastiks maksisu? oss rcarshs tuleb ka cdeSpiN alati maksta ja ei möi mille maha jääda, sest siis ei oleks wsi- malik walla asju õiendada ega palkasid ametnik kudcle maksta. Pärnu Postimehest ümbcrmnndetnd lehi, „PoSti»iees," on proowi nnmrina ka juba mäljas.  Ta on sell keelel ja meelel kirjutatud, mis Dr. Hermannist juba tuntakse, aga hästi wäikene. Soomime õnne! Dr. Hermann ütleb „juba õige ammust ajast saadik oma meeles mõtte mõlkunud"  olemat, „kõik teha katsuda, mis mõimalik, et see leht (Pärnu Postimees) sesse tähtsusesse jälle tõuseks, mis kõige wcmema lehel peab olema." Kuuramaa kubernceriks on, kuida wene seitung  „UuS aeg" räägib seiamaalueArchangeli kuberneer  tõsine riigirõunik Postshenko nimetatud. Tallinast. Wal. Tead. kinnitab seda sõnumet,  et Eesti maa abikurneer, koll.-nõuun. Tillo, Saraatowi kubermangu abiknbcrueeriks nimetatud ja Tschermgowi praegune abikuberneer Wassilewski tema asemele Eesti maa abiknberneeriks. Peterb. Uus seadus. Üks praegu kuulutatud Kõigekõrgem käsk annab kogukondadele luba seda paluda, et kogukonna piirides kangeid jookisid ei müüdaks; aktsisi-walitsustele on kohuseks tehtud niisuguseid palivekirju kuulda wõtta ega ei milgi kombel tagasi lükata. Uus passi-seadus olla pea oodata, nagu Wene lehed sõnumid toomad. Nüüd on sellel, kes kodust eemal tahab elada, igal aastal uus pass wõtta ja selle cest maksta. See teeb sagedasti  takistust ja raskust ja wiidab aega, nii e; kaugel-olija üsna kimbatusse juhtub. Edespidi pidada nii seatama, et wallast eemal-olija saab ühe raamatu mitme aasta pääle wõi ka terweks eluajaks. Sellest raamatust on näha, kust kohast inimene pärit, kui mana ta on, mis iseäralised märgid j. n. e. tema juures leida. See saab reisimist ja kodust kaugcl-elamist palju kergitama. „Walitsuse teataja" kuulutab, et Baltimaa «vallakoolid edespidi niisammuti kui linna koolid koolimiuisteriumi ülcwaatmise all pcawad seisma. Wäljamaalt. Saksamaa. Pühapäewal 23. Dets. pühitses  Saksa keiser Wilhelm oma 25. aastast walitsuse juubeli pidu. Nagu Berliinist teatatakse, on pidu hiilgan? ja ülitore olnud. Kodu- ja Wäljamaa kroonitud pead, kes ise elatanud Wilhelmile ei ci olnud õnne soowima tulnud, oliivad saadikuid pidule läkitanud. Wene Keisri poolt oli krahio Adlcrberg. Pidupäewa enne lõunel oli kõigis Berliini kirikutes jumalateenistus. Lõuna ajal peeti keiserliuks lossi-kirikus pidn-jumalatcenistus, mispeale keiserlikus palees üleüldine õnnesoowimine  algas. Würst Bismarkile ja krahw Molkcle andis keiser Wilhelm kaks korda südamelikult suud. Berliin oli kenamas lipuehtes ja õhtul toredaste walgustatud. Kui kõrge kcisri-paar kirikust palesse sõitis, teretas teda rahwaS lõpmata  -vaimustusega. Madriidis, 31. jõuluk. ttl. uäärik.) KartagenaS  tabns rahroas. keda üks seersant ülcsse ässitas, enama hakkaia. Mässamise kutse läks tühja. Prantsuse mabatriik sai aasia tõuul enesele mana Greewi jälle riigi Lräsideutiks, aga waliinine oli mabairiigi naStas-e tubina! wäga tormine ja 'õimamistcsi ja karwu vidi kiskumisest parlamenti liikmete teskcS ci olnuid 'eal mitte puudu  ! Wadatriigi mastaste bulk on Prantsuse maal aast' aa-Sialt kasmamas. Wadatriiai tujukad  >õad mõera! maal, mis valju raba kautawad ja Pran'.ü-.'c rainvaü maeleks kurnamas, on radwa  armcLtuie msbatriigist ikka rohkem. õrapõõniuS ja neid reve varema walitluse dimmuliieks teinud. Znglistnaalt. lirlased, n.imel: nende pa rajule poole koidjam partei, on neil pärmi! oma nõuudmiSte plaani aivaldanud, mille? järgmised punktid on: 1) lirlastele lubatagu imsalitsust lais wclt za kindla seisukorraga - 2) Inglis par-