Tallinna Sõber .V- 19. Kaheksas aaStakäik. Tallinnas, Ä. Lehe-knn Minal 1888 AltSldut utalthl Gesti rshvalt «««l ja linaades. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i päriate trükimaja»: paSta» ......... 9 rubla, 40 kop.— poal-aa«ta5......... 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta? 3 rubla pool-aa«ta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wöetakse wasta: HaMnnas: Lindfors'i päriate trnkimajas. AeterSurgts: J. S. Seekandk, <Z»«nspor»n 54. Uartus: Laakmanu. - Aakweres: J. Auhs. Asides: A. Seidewerg. Mpsalus -H. KsilSerg. Lihulas: A. ZSütt«er'i vaadis. Wiljaudts: H. Z. Karow'i raamatupood. Aarwas: M ASder. WSrus: Arana Meirsse. Wakkas: W. Rudolfid Kuurelaares: Hh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wall tasa redaktor W. F- Etchhor n. Elab valtiskis, kirjad ksiwad Baltiski (Baltischport LazMouik-llvpiß.) ReaiSter' „Linda >laewafelts. üleüldised pplitika sõnumid. Omalt maalt! Tallinnast: SnnrwürSti reifust. Maamöktiate asjust Telegrammide hinnad. Linnasaadiknle kogust. Tulekahjud ja tulcpauijad. Aitnd pahategijad. Ilmad. Märguks. Rikoldist-. Tulekahju. Harjumaalt r  Baltiskist  : Kokkupõrkamine. Wirumaalt! Teerööwlid. Margus. Wale - Esimesed pääsukesed. Wõru maakonnast: Tulekahju. Peterburgjste Sõnumid Liwadiast. Buhhara saatekond. Politika.  Soomemaalt:  Mere sõnumid. Tulekahju. Soetõbi. Nowgorodist! Erausuiaste nuhtlus. MinSkist: Tulekahju. Krimmist: Põllusõnumid.-» Kurskist: Põllusõnumid. Kharkowist: Põllusõnumid. Iseäralised ja uuemad sõnumid.  Kirja waStused. Jutu leht: Laste eestpalwe. „Linda"-laewaselts. Rahaga on see paha lugu, et see iseenesest ei wõsu nagn nisu-oras, ega iseenesest ei sigi, nagu lamma-kari.  Raha wõsuiyise ja sigimise jumes piawad ta aitajad  ise truuwis ja osawas tegewuses olema. Wähema osawusega inimene paneb oma täha tuntud ja teatud paikas intressi peale. Suurem osawus, kes ennast just selle töö peale heitnud ja ennast selleks harjutanud, toimetab kauplust ja teenib sellega wahest rohkem. Keegi inimene, keS selle peale iseäralist õppinud ei ole, ei tohi üht suuremat ja laiemat rahalist toimetust algata ehk midagi oma juhatuse alla wõtta, mis üle tema mõistuse ja kohalise teaduse käib. Aga aast-aastalt tegi .Linda" Selts selle Põhjuse wasta. Seesuguse loodusewastalise  toimetusega on need toimetajad .Lindat" juba sündides surma-kandidatiks ära märkinud, nagu seda siin paikas juba hakatusest saadik ja mitmel korral on seletatud.  Sellest kirjutada on meil juba waStameelt; aga siiski  piame seda weel kord tegema, wõib loota rahwa kasuks. On üks lahing löödud ja kautatud. siis piab ometigi omaksetega aru pidama, kui palju riismeid weel järel on. Siin paikaS on juba hakatusest saadik hoiutada püütud, et ette waatamata ja kärtfikult wäljaspoolt tulnud targemate  inimeste nõu uhkusega ära põlatud ei saaks. Aga sel aeal oli tõbe palawuS nii äge, et ükski manitsus ei mõjunud. Nüüd on palawik küll jahtunud, aga asjatundjale  nõuu ei wõeta siiski wasta ; Mida pakutakse, see näib ikka weel kibe olema. . See ön tänine .Linda" Seltsi elu ja tegewsue kuju olnud, seda näeme ka .Linda" wiimasest koosolekust: Palju  kisa, wähe willa ! Seiamaale oli õpipoisi aeg 5 künni 6 aastat, siis oti amet käes, siis sai tema selliks ja mõis ka meistriks saada. .Linda" esimehed tahtflwad kohe meistrid  olla, nemad ei ole midagi õppinnd ega ole midagi unustanud. Lindalased tahtfiwad seda wägiwallaga pähe saada, mille kallal korralised innimsed aastate kaupa õppima  piawad. Mees adra takka ehk hööwli-pingilt wõtta ja teda suure kontori walitsejakS teha, see oli sealife tahtmine  .Meie oleme teda walinnd, meie teame, et tema tublr mees on. EkS tema siis oska ka keelt ja kirja eks tema ole siis kontorist ja wõi raha ja laewade toimetust wõera rahwaga ja wõeraste maadega lollitada." Armsad sõbrad, kas ei ole Teile nende aastate käikus  selgeks saanud, et see asi edasi ei lähe ? Poekaupade  za wara ülelugemiseks ei ole mitte üht asjatundjat  kaupmeest palutud. Kontrol-palatist kutsutud ametnik ei oleks seal ka palju aidata wõinud, ja et sel kombel sealt ametnikku saada ei olnud, kuida seda tehti, seda olekstwad  need ka teadma pidanud, kes .LiudaS" tallitawad. Wõi kas oli see kutsumine ainult aktsionäride silmarohukS tehtud ? Pea tahab see nenda wälza näidata. Kuida .Wirulase" kirjast näha, et ole koosolekul mitte üht asjalist  ehk selget küsimist ette tulnud, waid ainult waidlemist:  üks ei olla üht, teine teist kaupa üle lugeda oSkakanud.  Kõik olla rumalad ja .narrid", kuida .Walguse" toimetaja oma enese ja kõige koosoleku kohta kinnitanud. Seda tunnistust ei wõi just waleks pidada ; sel näib ikka oma põhjus olema. Targemaks ei ole ükski aktsionär ka sel korral saanud. Numbrid onküll õige rohkeste üles kirjutatud, kui palju aga warandust tõeste weel järel on, seda ei tea esimehed isegi, ei taha ka wist teada. Mida fogasem wesi, seda rohkem saab kalu. Kahju aga, et siin esimehed aktsionäride  raha kaladeks pidama näiwad. Tahab ükski seltskond midagi kauplust asutada, fiis tehku seda oma enese, aga mitte kõige rahwa nimel. Langeb tema siis, siiõ langeb tema oma enese otsa-esise peale. Meie aeal piab hoolega Pauluse sõna tähele pandama:  p Katsuge waimud läbi. " Walige seda, mis kÜpS on: ärge jookske mitte iga libeda keele järel ja ärge wötke  iga kiidetud aSja nagu puhast Ewangeliumit enne wasta.  km tema põhjust ära tunnud olete. Kõige kindlamaks maiapldamise -põhjuseks jääb ikka: tööd ja palu Jumalat", wõib ka ütelda ja piab ütlema: Kingsepp jää oma UMi juure ja rätsepp ei pia mitte hakkama saabast tegema, sest see läheb tema käes ikka hukka. Neuda on asi ka kontori ja raha toimetuses. Põllumehest wõib küll kontorist saada, aga seda uut ametit piab tema ka õppima,  niisamati kui iga teine inimene. Sündinud meistreid ei ole siin ilmas weel nähtud. —ks. Üleüldised politika sõnumid. Balkani poolsaare asjus on suurriikide ühine rusumine  Greekamaa peale Nii palju mõjunud, et wäljaspidist  sõda edaspidi wist katta ei ole, kuna selle asemel feeSpidised rahurikkumised tõusma kipuwad. Minister Delyannts on oma milmekorrast pärimist mööda wiimaks ometigi ametist lahti laStud. Pea - Ministriks tema asemele  sai esiteks Papamihal opulus kutsutud, kes omale küll KaaS-Ministreid leidis, aga juba teisel pääwal  jälle ametist tagasi astuS. Selle peale sai Walnis Minister-Präfidentiks kutsutud. Tema körwa on wäljaspidiSte  asjade juhatajaks Luristis, söea aõjade juhatajaks  Kindral PatmezaS, raha asjade juhatajaks Aogherino, meremäe asjade juhatajaks Ülem Kapten Miaulis, seespidiste asjade juhatajaks Papailiopulos  ja rahwahariduse asjade juhatajaks Professor Benezola astunud. Uus Ministerium on Kuninga poolest kinnitatud ja Parlament on selle kuu M pääwakS sisse kutsutud. Kas sseawägi püsside alla jääb wõi rahukorra  peale seatud saab, selle üle pidi esiteks pärast Parlamenti kokkuastumist otsust tehtama, aga juba nüüd on uus Ministerium käskusi annud, mis rahu peale tähendamas.  Kõige Europa poolest saab uus Ministerium selle  eest kiidetud, et temal julgust on üleskiyutatud söeatuhinat  waigislada ja sellega wist rahwa kasuks rahwa wiha oma peale wõtta. Parlamenti poolest oodatakse palju kära Waluis'i Ministeriumi wasta, mis teda ja tema seltsilasi wist tagaiiastumisele sunnib, ikka aga maale  ja rahwate wäljaspidist rahu päranduseks jätab, mida Greeklastel nii wäga tarwis on, sest ilma suurriikide abita  ehk koguni suurriikide wasta, ei oleks neil sõeast muud loota, kui muhkusi. Türklaste! on umbes 300.000 meest jalawäge koos ja peale selle tagawara - wäge käepärast, Greellastel kõigist kõiki peale 100,000 meest. Oma pärimist  nende maade peale, mida GreeklaStele Berlini kongressi  hoolest lubati, plawad nemad nüüd jälle tulewa aea peale jätma. Sellega ei taha aga tulisemad maimud Greekamaal ja ainult Athenis koguni mitte leppida. Mõned  lehed kihutawad otsekohe Mässamisele ja laduwad kõiki  süüd selle ,rahwuSliku õnnetuse" pärast Kuninga peale,  kelle kaitsemiseks ka juba nõuu peetakse. Kuningakojas  on kahekordsed wahid walwamas ja ka Minister- Präfidenti maja näitab nagu kaSsarm walja. Kergest wõib juhtuda, et äritatud rahwaS sõeawäega kokku põrkab ja Alhenis werewalamine lahti läheb, mille otsa keegi ette ütelda ei wõi. Kreeta saarel on Inglased õige nähtawalt  oma himu näitanud, seda saart oma ,kaitsuse" alla, s. o. omale wõtta. Juba Küünlakuu lõpul oli senna ühe Inglismaa lehe kirjasaatja tulnud ja rahwale nsuu annud Wenemaa politikast ennast lahutada ja Inglasi usaldada, ka mitte selle peale mõtelda, ennast Greekamaaga ühendada, sest see olla suurriikide  umbarmu alla langenud ja nende laewaStikud, Herzog von Edinburgi käsu all, wõida Greekamaa sõealaewu  lühikese aeaga häwitada. Kreeta saarlased on aga Inglaste > otsekohest meelt" Kyprose saare aealoust selgest küll tundma õppinud ja Inglaste salasaadik on pitka ninaga  ära minema pidanud. Ülepea on Kreeta saarel wiimasel  aeal palju rahwakogufl peetud, kuS ennast suurem jägu ikka kõige muutmiste wasta tunnistas ja rahu pidada soowis. Bulgaria Würst on nõuuks wötnud selle kuu keskmiste pääwade sees Rumenia Kuninga wöerusele  minna, kellega tema ikka ligemas sõbruseõ on elanud  Würstiga ühes läheb tema wend, Prinz Battenberg.  Sealt tuleb Würst Sofiasse tagasi ja siis saab Sobranje algatud, millest ka Jda-Rumelia rahwasaadikud  osa wõtawad. Kuna Würst Aleksander Jda-RumeliaS oli, on mõned rahutumad waimud Bulgarias rahwakogufi kokku kutsunud, ei ole aga suuremat osawötmist leidnud. Sobranjes saab näha, kui sügamast see noor kangelane juba oma rahwa südames juurdunud on. Wenemaa asjatallitaja,  Jgelfiröm, on Zürikun 13 pääwal Filippopelis,  täides mundres ja oma sekretäri saatusel, Würst Alek« sandri jntule läinud, kuida arwatakse, kõrgemat juhatust mööda. Tähtsamatest asjadest ei arwata uende wahel juttu olnud olema, siiski paneb fee nähtus Würsti wastaseid  kohkuma. Senni sai Wenemaa poolt Würst Aleksandri  wasta Ametlikult waenluft näidatud, nüüd näib selles aga pööripääw tulnud olema, ja kui see nenda.ou, siis kautawad Würsti wastased wiimast pinda oma jalgade  alt. Saksamaal on Preusfl Maa-pääw kirktiku.politika  ettepaneknt Jürikuu 29. pääwal 152 häälega 111 hääle wasta, just sedawiisi wasta wötnud,  kuida see HerrademajaS wasta wõetud sai. Würst Bismark ise oli kahes tähtsas kõnes kirikliku lepituse eest kostnud. kuS Richtcr oma WabalaStega rohket pilkamist kuulma pidi. Windthorst oma Keskpaiklastega on ühelhealel  selle ettepaneku eest kostnud, wist hapu näuga, sest kiriklik lepitus kisub wäge.vamat sõeaciista tema käest, mida tema Saksamaa rahulise ühenduse wasta tarwilas. Paapst ise oli aga liiga selgest rääkinud, oli ennast lepituse  poole tunnistanud ja tema nimel ei wsinud siis ka Keskpaiklased enam wõidelda. Kaht suurt woitu näitab selle ettepaneku waStawõtmine ja see on sellepärast wäga tähtjaS, mitte ainult Saksamaa kohta. Keiserlik erakond, kes Saksamaa ühendusi Preussi Kuninga, kui Saksamaa Keisri, juhatusel ikka kosutada soowib, on kõige nende erakondade  üle wõitu saanud, kes ennast Katholiigi kiriku lipu all selle ühenduse ja rahu waSta kogusiwad, nii kaugel  nende südamed muidu ka kõigest kiriklikust elust eemal fetfawad. Paapst Leo XIII. on Zefuitlaste üle wõitu saanud, kes tema nimel walitseda ja kõigile neile jäädawat  waenu kuulutada tahtsiwad kes ennast nende wägiwalla  alla ei heitnud, mida nemad Katholiigi kirikuks nimekamad, kuna ka nende süda khristlikuK kirikust niisama kaugel eemal on, kui kõige teiste seesuguste wägiwaldlaste