peale pruugitud". 2) Olewat Sakala toimetaja tema „kwiitungid oma lubaga muutnud", millepärast ta omi kwiitungisi enam Sakalasse ei luba saata. Selle peale waStame, et asiu mitte awaliku tülitsemise alla nimetawd summa mitte „ oma lubaga muu asja peale pruukinud", waid oleme teda andjate tungima soowimise  peale nii kauaks kindla koha peale intressi peale pannud, künni korratu olek Eisenschmidt'i kaSsawalitsuses  otsa lõpeb. Seda oleme kirja teel juba enam kui kahe kuu eest tagasi õp. Eisenschmidt'ile teada annud. (Õpetaja Eisenschmidt'i wiimasest kwiitungist paistab wälja, et Septembri aluStusest saadik õige mähe summast tema kätte on saadetud, ehk küll rahakorjanduS  Aleksandri kooli heaks selle aja sees wäga elaw on olnud.) Töiselt ei ole meie õp. Eisenschmidt'i kwiitungid mitte muutnud, waid oleme paljalt kwiitungi  alla pandud male tähenduse maha mõtnud, mis mahawõtmist ka kirjateel õp. Eisenschmidt'ile teada andsime ja põhjendasime. Riiast. „Zeituna für Swdtund Land" on tuletungla maauma sisse nnrutanud. Tema juwstab, et Wõru maakonnas lausa taewa all suur rahwa koosolek olnud, kus otsuseks olla tehtud, „punast kukke" rahwaSliku tegewuse märgutäheks wõtta. Sellepärast tulla fiis ka Tartu ja Wõru pool wist nii palju tulekahjust ette, kus kuri käsi tegew olnud. Kui „Zeitung für Stadt und Land" seesugust kurja nÄI nii selgeSte teab, et teda maailma sisse julgeb saata, siis oleks ta küll paremine teinud, kui kurjategijad  kohe kohtu kütte annaks. Nüüd käib see sõnum läbi kõikide Saksa ajalehtede, aga meie omalt poolt peame mõtlema, et kurjategijate koosolek mitte Wõru Maakonnas ei ole olnud, waid „Zeitung für Stadt und Land'i" redaktsia toas mõnes kirjus pääajus, millepärast siis ka „rahwusliku" tähendus mitte täitsa tuulest ei ole Võetud. Tallinnast. TAHti as -I^ts. Käesolewat tada : ühegil aastasajal ei ole nii palju leidusi teadustes olnud, kui käesolewal, iseäranis aga looduSlistes  teadustes. Mitmed wiimaStest oliwad minewa aastasaja lspul ja praeguse hakatusel weel lapse kingades,  nüüd aga on nad suurteks teaduskondadeks kaswanud;  ka mõned koguni uued teaduskonnad on juure tulnud. Ühtlasi teaduste kaSwamisega tõuseb ka inimese-soo  elukord paremale järjele. Kui küll ka mõned, keS liig musta prilli läbi elu peale waatawad, tõendada  katsuwad, et inimese-sugu ise ja ta elukord päew päewalt pahemaks minna, siiski paistab ajalootundjale  ja terasele elutähelepanijale alatiline paranemine  ja edenemine inimese-soo elust wälja. Wanafõna  ütleb: „Igaüks ise on oma õnne sepp." Mida suurem aga meistri osawus ja mida tuAimad tema tööriistad, seda parem on ka tema töö. .seadused on just need, kes Snnesepale ehk  andv?ad  ja tööriistadeks on, ja sellepärast ka tema enam ehk wähem õnneliku elu sünnitajad. Kasu, mis teadused,  iseäranis aga looduse teadused, inimestele saatnud,  on wäga suur. Aurulaewad, telegrahw, telefon, gaasi- ja elektrt-walgus, auru- ja kõik muu masinad, millest minewal aastasajal weel midagi ei teatud, on meie ajal igapäised asjad, ja inimesed tarwitawad neid oma kasuks. Seda looduseseaduste tulu hakatakse juba igas paigas äratundma: looduse õpetused ja töised õpetused, mis inimesel just elus tarwis lähewad, hakkawad  koolides enam ja enam maad leidma ja astuwad wanade (surnud) keelte ja sarnaste „waimu luiskude" (enam küll kulutajate, kui teritajate) asemele. Aga ehk küll teaduSte põhjal tööwiisid ja tööriistad juba täiendatud on ja alati weel täielisemaks saawad, nõnda et nende abil lühema ajaga ja wähema tööjvuuga enam tööd wõib teha, kui muidu, mis jo päägsi on, sest „aeg on raha", ütlewad Inglased; siiski saawad ka meie päewil weel mitmed tööd just nõndasama tehtud, kui isaisad neid mõne saa aasta eest tegiwad; mitmed wäga kasulised asjad ja tööd ei taha elusse tõusta ja edeneda. Põhjus on fiin muidugi see, et asjade üle weel liig wähe järele mõeldakse ja ka paremat  nähtud ei ole. Mitmed kasulised teadused, nagu: õpetus terwise hoidmisest, fistoloogia ja p. t., mis igaühele,  kes õnnelist elu elada tahab, hädaste tarwis on, on seiemaani alama- ehk töörahwa eest warjule jäenud. Nimetatud puuduste kautamiseks on mitmes kohas rahwa edenduse sõbrad seltsideks kokkuastunud, kelle püüdmised on: rahwast paremate tööwiisidega ja tööriistadega tutwustada, mitmesuguseid tööst edendada ja uusi tööst elusse kutsuda; peale selle peetakse neis seltsides rahwale kõnesid mitmesuguseist käsulistest teadustest.  Ühest niisugusest seltsist tahtsin ma täna rääkida,  see on «Keiserliku Wene-tehnika-seltsi" Eestimaa  jauskond, kelle president Eestimaa kubernäri herra ja liikmed mitmesugused asjatundjad mehed ja ka mitmed töised kodanikud Tallinnast on. Wene jauskonna kõrwa on Tallinnasse ka Eesti osakond asutatud, kelle president  linnawolinik hr. Th. Jakobson on. Et lugejad Tallinnasse asutatud seltsi eesmärgiga ja püüdmiStega tuttawaks saaksiwad, sellepärast panen ma mõned tähtjamad  88 põhjuskirjast seie üles: Seltsi töökond. 8 1. Keiserliku Wenetehnika-seltsi  Eestimaa jauskonna püüdmine on: mitmesuguste  tööwiiside täiendamine edendamine Eestimaal. 8 2. Selleks jauskond 1) uurib kohalise looduse  rikkust, edendab neid tööst, mis rahwale juba tuttawad on, ja tahab ka uufi tööst elusse kutsuda, millest rahwal puudus on; 2) katsub wabrikute ja ehituse materialist ja vabrikutes  tehtud tööst läbi, iseoma tahtmist mööda ja ka töiste inimeste küsimiste peale; 3) lautab aja- ja muu kirjade läbi rahwa sekka mitmesuguseid õpetlikka ja praktika- ehk töö-teadufi; 4) asutab käsitöö ja tehnika koolist; 5) peab awalikka kõnest ja teadustamisi mitmesuguste  asjade üle; 6) asutab tööde näitusi ja, jõudumööda, tehnikamuseumi  (asjade-kogu) ja raamatukogu; 7) uurib mitmesuguseid töö-küsimusi, mis linna ja maa elus ettetulewad; 8) wõtab enese peale mitmesuguseid asju toimetada  asjatundjate ja nende wahel, kellel asjatundjate abi ja nõuu tarwiS on; 9) kergitab niisuguste asjade müümist, mis weel wähe tuttawad on; 10) palub Wene-tehnika-seltsi eestseisuse läbi Riigivalitsuse  käest mitmesugust abi, mis kohaliste tööde edenemiseks tarwis läheks. 8 3. Eestimaa jauskonnal on Peeterburgi pääseltstga  alatiline kirjawahetus ja läbikäimine, ja tarwilisel  korral wõih ta pääseltst asjatoimetajaid (agentid) tarwitada, olgu Wenemaal ehk wäljamaal, kes ka jauSkonna  asju ja tellimist toimetawad. Neist põhjuskirja punktidest paistab selgeSte wälja, kui tähtjas selle uue seltsi töö on, jg mis kasu temast rahwale wõiftz loota. Seie juure on minul weel lisada, et kõnepidamised juba käesolewal sügisel peale algawad ja Tallinnas pritfi-majas (Weneturu ääres) peetud saawad. Kõned saawad olema ajaloolised, maateaduSlised,  loodusteaduSlised, mitmesuguseist töödest j. n. e. ja saawad kergeste arusaadawal roiisil peetud ja wvimalikult piltidega seletatud. Piletite hind saab õige weikene määratud, et ka waesematel ksmde kuulamisest  WSimalik oleks osa wvtta. Kõned saawad pärast trükitud ja odawa hinnaga müüdud. Kes tehnika seltsi EeStimaa jauskonna üle laiemat teadust soowib, wõi kellel mõne muu asja kohta küsimisi on, see andku seda jauskonna eestseisusele teada, kes alati walmis on küsimiste peale wastust andma. Soowime selle seltsile head edenemist ja osawõtmist rahwa poolt. n — Linna uue wolikog^ Tallinnas järgmistel päewadel: ltl. klass walitab 30. Nowembril, ja kui järelwalitamisi tarwis lähäb, neid 2. Detsembril. il. klass walitab 7. Detsembril, ja järelwalitamisi wõetakse 9. Dets. käsile. I klass walitab 11. Detsembril ja järelwalitamised on 14. Detsembril. Walitamised on linna pritsimajas ja alustawad 111. klassile kella 9 ajal hommiku, 11. klassile kella 11 ajal, ja I. klassile kella 3 ajal peale lõunat. „RiStirahwa pühapäewa lehe" Väljaandja  Eestikeele tundmine on ikka nii püudulme olnud, et sagedaste töiste lehtede pilkamist enese peale on tõmbanud. Et aga see Väljaandja Viimati nii julgeks  saaks minema, et Saksakeele ajalehtedes EeStikeele õpetajaks heidaks, see on täitsa ootamata uudis. Seda on „RiStirahwa p. lehe" Väljaandja „Revalsche Zeitung'iS"  260. teinud, kuS ta seletab, et sõna „rahwauSlik" mitte „national" ei tähendada, (mis ta tõeste tähendab) waid „nationalisirend" ehk „nationalistisch" (see on rahwauslik tujuline). Kui „RiStirahwa p. lehe" Väljaandja omas lehes naljakat Eestikeelt kirjutab, mis mõnikord weel naljakam on, kui nõndanimetatud „Setukeste keel", siis ei ole meie Nalja Martidel midagi selle waSta. Aga kui seesugune puudulise keelega mees ajalehtedes kui keeleseletaja ette astub, siis on see juba nn kentsakas, nagu astuks „ Setukene" suurekoosi tubadesse ja ütleks: „Mede olneS see peris Aästt kieli lõktoru!" Harju maakonnast. Juuru t ajaks olla seiemaalne Kroonilinna EeSti koguduse õpetaja C. Hasselblatt Valitsetud. Soomemaal olla Abo maakonnas raske rõugehaiguS  lagunemas. Peeterburgist. 11. Nowembril wõtsiwad Keiserlikud  Majesteedid Gatshina palleÄ Kubani Väe saadikuid waSta, kuS juures skeiserlik MajyStzW armulikult järgmisi sõnu rääkis: „Mina oleW noorest saadik harjunud, Kasakaid armastam» ja neist lugupidama. Mina loodan kõikumata, et Kasakad ikka sedasama waimu ja tublidust alal hoiawad, millega nad enesele alati enne Wenemaa teenistuses auu ja kiitust ära on teeninud. Mina saan püüdma, Kasakate elu ja olu tema praeguses seisuses ülemal hoida, kui isamaa heaks ära tuntud käsulist ja wahwa wäg^e." Reede 13. Rowembril lõpetas joogiasjade komisjon oma koosolekut. Lähemal Januaril, uue aastal, saada komisjon jälle kokku tulema. Riigi wälimise ministri nõuu andmise peale tahta riigiwalitsuS, nagu „Nowaja Wremja" teab kuulutada, edeSpidi weikeSte Saksamaa riikide juures olewaid Wene saadikute ametid ära.lõpetada. LaiuSse-lossi kogukonnakohuS, mis Tartu kreisis, LaiuSse kihelkonnas, annab seeläbi  kõigile teada, et siit Norra mõisa omanik Karl Lorenzon ära on surnud, sellepärast kutsub see kogukonnakohuS kõiki, kellel selle nimetatud  Karl Lorenzon'ile maksmist ehk sellelt nõudmist on, enda asju seie seletama, kõige hiljem künni 22. Detsembrini s. a. Pärast seda ei saa keegi enam kuuldud ja langemad kui wõera oma salgajad seadusliku trahwi alla. Schloss-Laiussel, 22. Oktobril 1881. - W 565. Pääkohtumees J. Woima nn. (821) i . Kirjutaja W. Summer. . Kuulutus. üks koht antakse wälja ehituse tarwis, mis poe, trahteri, weske, wiinapoe, pagarimaja  ehk mõne muu hoone alla wäga kõlblik. Lähemast teadust seeüle saab Sakala toimetusest. (SSS) s » Wäga ilusaid » « õliw ärwipilta, mis jõulukwgituseks wäga sündsad, müüb wabriku  hinnaga 5V kop. ja t rubla tükk, nõndasama ka Keiser Aleksander lil. õliwärwipilta s rubla tükk. Schnakenvurgi trüüimaja (317) 1 Tartus. Uus raamat, praegu ilmunud ja Tartus Laakmann'i juures ja kõigis raamatupoodides saada: Kirjameeste Seltsi Toimetused W 51. Gesti-rahwa moiste-jutud ja vauad-köved. Kirja pannud Jakob Kõrw. Esimene kimbukene. 1 (Hind Sv kop.) Kuulutused. (Politsei lubaga.) Wiliandi linnas on kõige elawamaS uulitsas müüa suur elumaja kahe Kõrwal olema tveiksema elumaja ja ühe suure kauplemise aidaga. Lähemat teadust annab li. Schneider, konditor, puu-aia juures. (805) i Sellega teadustan, et mull tahtmine on, oma trahteri kohta mis Pärnus, Riia alewis, 1. lanuarist 1882 rendi peale anda. Lähemat teadust annan omaS maja», (sis) » 1. liielänäen. - Sellega annast kõikidele willakraafimise masina pidajatele teada, et mina igal ajal tvillamafina kraase igast seltsist paraja hinna eest müün. K. H. Müller, (238) TartuS, uues panga majas. !WM humalaid müüb odawa hinnaga. Chr. J. Nieläuder (S 18)» Pärnus, Riia alewis.