Harjumaalt. Paar nädalat tagasi juhtus Nabala maldas aruldane õnnetus. Peremees oli homikul hobuse kesa põllule, rulli külge, koide pannud. Wähe aja pärast nähtakse hobust waluga ringi jookswat, wahel maha hcitwat, aga warsti uuesti jooksma pistma!; peremees läheb lugu waatama ja leiab määratuma hulga mesilast hobuse ümbert, keda ta oma kattega hallanud looma päält ära pühkima lootes, seega looma neist wabastada,  mis temal mitte korda pole läinud, waid wihale ärritud loomad tükkinud ka tema enese kallale ja nõelanud teda armutumalt, nõnda et mccS warsti ülespaistetanud. Hobune oli teisel homikul hinge heitnud ja õnnetu mees Tallinna arsti alla wiidud, kas ta terweks saanud ivõi surnud, on mull teadmata. Wäikscd loomad on aga nii wihased olnud, et pärast elumajasse inimeste  kallale tükkinud, nõnda et uksed ja aknad nende eest pidid kinni pandama; ka kana pojad, kes õues juhtunud olema, ei ole nende odade ees armu leidnud, waid kõik on surmatud saanud. 24. Juulil on säälsamas waldas K. peres wälk 1S lammast maha löönud, kes kange wihma saju ajal ühe suure kuuse alla olla kogunud; lammastest on 4 tükki parast jälle elule toibunud, 15 aga on koguni surmatud. Riiast. RiiaS on 4, Augustil ühte uulitsat mõõda nii kauge tuule pööre hakanud käima, mis maja katused ära wiinud, sildid lahti kiskunud ja aiad ning mõned wähemad ehitused ümber wiskanud. Petcrburgist. „Now. Wrem." sõnumi järele on nende päewade sees Peterburgi pea-telegrafijaama  mehaniker Petrow ühe elektri riista tubade malguStamisekS üles leidnud, millel oma odawuse ja headuse järele wistist suur tulemil saab olema. See riist maksab umbes 60 rubla ja wõib 12 lambile igale ühele 60 küünla walguse anda. Lambid wõida iga päew üks kord 21 kopika eest nii palju põlemise materjaliga täidetud saada, et 48 tundi wahet pidamata põleda ivõiivad. Wenemaa tulekahju eest kinnitamise seltside üleüldisel koosolekul olla nõuu peetud, et nendele priitahtlikkudele tulekaitse seltsidele, kes iseäranis tublid omas tegcwuses on, iga aasta rahalist toetust anda maja olla. Peterburgis saada üks Hiina söögimaja  „Pet. Gas." ütcluse järele täitsa Hiina miisi olema ja pealinna rahwast kõige Hiina maiusroogadega  tutwustama. Hiina maiusroogade sekka tuleb muidugi suur hulk päcsukese pesast, ussa, fisalikkusi, ja koeraliha mõista. Wäga isu äratan?!  Päälegi, keS teab, ehk ka siin, maksab sõna? „Sööma aegas tuleb isu." Rikolajewskis olla uulitsad nii rohu - lirtsusid täis, keS ligikonna lagendikkudest sinna tunginud, et uulitsatel macwalt wõimalik käia on ja tungida ka majadesse. Jekatariuoslawist. Sääl juhtunud Taganrogi  maakonnas hiljuti järgmine halenaljakas lugu. Talupoja poisikesed wõtnud ühel pühapäewal maadlemise ette, kus üks poisikene wöitjal poisil kõrwa peast ära hammustanud. Seltsimehed seletanud  tüli ja wigastud poisikene lubanud ära leppida. WaStased annud teine teisele suud. Üks hirmus kisendamine ja mõlemad taganenud koost ära. Ilma kõrwata pois hammustanud suud andes oma wastasel huule küljest tüki ära. Kalugaft. Kaluga jaamaülem läks ühel päewal oma abikaasaga linna kõndima. HäkiStc nägi ta üht suurt koera eneste poole tormawat, kellest juba eemalt näha wõis, et ta haige oli. Jaamaülem laskis abikaasa käe alt lahti ja kargas elukale, kes lahtise suuga talle waita tormas, kahe käega parajaste kaela kinni, kui see hammastega ta silmanausse tahtis karata ja piigistas nii, et ta weel mähe SglseS. Julge ja tugew jaamaülem oli ta üleSse õhu sisse tõstnud, nii et ta jalad maha ei ulatanud. Õnnetuseks ruttas abikaasa aga oma mehele appi ning lootis teda sellega ära päästa, et koera tagumistest jalgadest kinni wõttis ja kõige jõuga mehe kSeft lahti tahtis kiskuda. Ta ei kuulnud mehe manitsust. Selle läbi aga sai koer uut jõudu ja tuge jalgadele ning nüüd algas uus hirmus -võitlemine, kus juures ta mehe käe hirmsasti ara kiskus. Kolmaudamal päewal jäi õnnetu jaamaülem hullutõbesse ning suri 9. päewal hirmsa ivatu katte. Kõige kurwem lugu on fiin just see, et tema abikaasa, kes teda küll aidata tahtis, talle nii hirmsa otsa walmistas, kuna mees üksi mõne minuti järele hullu koera oma kätte wahsle oleks ära kägistanud. Tobolskist. Pulmad wangikojas. Siberi ajalehtede järele oli hiljuti kohalises wangikirikus  ühe endise ohwitscri laulatamine, kes nüüd suntusc töösse on mõistetud. Ta wõttis ühe noore naisterahwa ära, kes hcaSte rikkas peab olema. Peigmees seisis altari ees laulatamise ajal mangiriides  ja ahelates, kuna mõrsja omas täies ehtes oli. Kischmewift. Odessa seitungile kirjutakse Bessarabiast Seimenthali asutusest: Hiljuti sündistwad  meie naabrikülas ühele Wenelasele neijikud, kellest kolm kohe suriwad. Selles perekonnas on wiimasel ajal lapse õnnistus suur olnud, sest 1 aasta 7 kuu sees mõis ta 7 uut ilmakodanikku terwitada. Kolomna ligidal läks 17. Juulil Bobernowa küla põlema. 120 maja on tühjaks saanud ja ka mõned inimesed on ära põlenud. Krimmist. Krimmi saarel on hiljuti rikkad kiivisõe lademed leitud, ntiö wäga häid kiwisüsa annawad. Kolme ruutwerSta püül on neid kolme sülla paksuselt leitud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaa keiser ja keisri proua kaisiwad wiimistcl päewadel ElsaSsi maakonnas,  Strasburgi linnas, kus neid suure waimustusega  wastu wõeti. Lossi eeS soisiwad 400 talutüdrukut  ilusas rcchwariÄLS, neid teretamas. Baadeni suurhertsog oli keisri kaasa-1. Prantsnsemaalt. Prantsusemaal on Voulangeri  protsess ülema riigikohtu ees küll ia hukkamõistmisega lõppenud, kuid mis tagajärjed selle! meel olla wõüvad, ci ole sugugi teada. Esiotsa  ei muuda see otsus asja karwa -väärt teiseks, sest Noulanger istub oma seltsilaStega Inglismaal julges kohas peidul, kust ta walitsusc meestele aga nipsu laseb, ega selle pääle mõtlegi, trahwi kätte saamiseks Pranisusemaalc tulla. Protsessis on ikka kära küllalt olnud, kuni sellega malmis saadi. Nagu teada, vii see asi senatis otsustada, mis selleks puhuks kohtuks ümber muudeti. Senati kuningriiki! ne erakond aga, kes enam ehk ivähem Boulangeri poole hoiab, ei tahtnud mitte protsessi käiguga rahul olla,- sest sarnased asjad, nagu rahapillamiscd, ei olla ülema riigikohtu afi. Kui nende maStarääkimist kuulda ei wõetud, ei läinud nad enam sugugi koosolekutele, millest aga teised ei kuulanud, waid otsuse ikka ära tegiwad. Kaebtusekirjas  on Boulangerile ja ta seltsilastele nii palju, suuri ja mitmesugusid süüdisid selga laotud, et kui need kõik tõsi oleksiwad, siis kaebtuscalused ju inimeste kirjast mäljas oleks. (Boulanger lükkab oma mastasc kuulutuses kõik need süüd muinasjuttude liiki ehk oma wastaste kaela tagasi.) Boulangeri ivalimine maakonna nõuunikuks on säälgi, kus ta -valitud, walitsuse poolt tühiseks tunnistatud, sest et see seadusline ei olla. Saab nüüd näha, mis lugu rahwasaadikute walimisel tuleb. Nagu kindlasti arwata, saab säälgi Boulangeri  walitud ja walimine -valitsusest tühjaks tunnistatud, millest aga kecwawereliste Prantslaste juures kergesti lausa waen lahti wõib minna. Eharente maakonnas pidasiwad 10,0000 Bonapartlast suurt koosolekut, kus Derouledet auustatl ja põhjusseaduse muutmist soowiti. See otsus anti ka Boulangerile teada. Mitmed saatkonna!' " wastuwaidlemist ülema riigikohta otsuse üle awaldamo.  Boulanger, Dilon ja Rochesort andsimad uue kuulutuse ivalja, uüllcs nad ülema riigikohtu otsust täitsa ülekohtuseks tunnistawad, mis üleüldise  waiimise-õiguse surumine olla, aga sarnane omawoli ja kelmuste tarwitaminc ligineda pea lõpule, ses! walijad saada oma kindlusega Lige asja wõidule wiima. Jtalinmaalt. Kui Jtalmlasie eneste juttu uskuda wõib, siis näib nende nisu Abeösinias tõesti õitsema halkamat. Nüüd olla nad jääl ka Asmara oma alla heitnud, püülegi ilma -võitluseta. Selle läbi on nad jälle suure sammu edasi saanud. Asmara kui ka Kereni ümberkaudsed suguharud tulla hulgani oma rõõmu selle üle tunnistama, et Atalialased neid oma walitsusega õnnistanud. Kaugemale ci tahtwadgi nad enam tungida, waid aga senist saaki kindlaste käes hoida, mille pärast nad kuninga Menelikuga lepingut tahta teha, et nii oma wõimu seisukohta seaduslikku» korraldada. Menclik ööldakse ikka AbeSsinia peremeheks jäämai, kuna teised trooninõudjad ükski -võimule saada ei suuda. Praegu kuulata terme maa ju tema sõna, pääle Tigre maakonna. Kui aga mees pärast Jtalia wasia kasukat karwupidi ei pööra, kui ju kindlasti sadulasse istuma on saanud. Türgimattlt. Kreeta saarel keStawad rahutud lood edasi ja millal wõi kudas nendele lõpp tuleb, ci suuda keegi kindlasti arwata. Nüüd olla jälle salk sõjariistus Muhamcdlasi suure Kristlaste küla kallale Kandia ligidad tikkunud. Türgi sõjawägi linnas -vahtinud seda rahuga päält, aga ei teinud enne tegu, kui Kristlased pääletungijaid  südisti tagasi tõrjunud ja neid taga ajama läinud, siis läinud ja keelanud nad Kristlasi. Greeka maal on üritus hirmus suur, miks walitsuS seda sündida laseb ja wahele ei lähe. Athcnas teemad rahutud alati kära sellepärast ja wiimati sündis see peaministri Trikupissc maja ees. Olla siis ka juba Greeka laewaLtik käsn saanud, end Syrn saare juures koguda. Aga Greekamaa segamine Kreeta asjadesse tooks küll wistist lausa sõda Türgi ja Greeka mahel ja ei tea, mis siis sündida wõib. Sellepärast püüamad suurriigid Greeklasi hoiatada, et nad tüli tuld Krectas meel enam põlema ei soriks. Greekamaa ringkiri, milles see suurristist palus, Kreeta asju seletama tulla, ou igal pool külmalt maÄu mõetud, kuna Türgi poolt selle -vastuseks ka ringkiri on saadetud, milles kõiki kaeblusi, mis Türgi -valitsuse  paale Greeka pooli tõstetud, tühiseks tunnistaksc.  UuS kindral-kubcrncr Shakir pasha tahab meel katsuda, rahutuid heaga lepitada. Mõndasugust. Mõned juhtum i s e d m ü r sl BiSmar  k'i elu st- Saksamaa riigi kantsler würst BiSmark on riigi asjade osawa toimetuse poolest nii kuulsaks saanud,- et ta nimi üle maailma tuttaivam on kui mõne kuninga wõi keisri nimi; Bismark'i nime on jo iga karjapais kuulnud, ci mitte üksi Saksamaal, waid ka mujal riikide»- Neil päemil on Prantsuse pealinnas Partsis üks raamat malmis trükitud, milles BiSmarksi elust palju nüsugusid tükkisi, miS siia ajani meel kirjas pole seisnud, on üles pandud. Kirjutame ka oma lugejatele sest raamatust mõned tükid üles. Hakkame siis BiSmarkst koSjakäigust päälc, ta noorepõlwe elulugu nimetamata jättes. Neitsi von Puttkamer näitas Bismark'il kõige rohkem meele järele olewad. Oma abielusse astumise mõttest ei awaldanud ta noore neitsile midagi, waid rääkis sest tema sugulastele. Wana Puttkamer  pahandas esmalt wäga, kui sugulastelt kuulda sai, et niisugune edewa elukombcline noormees  tema tütre pääle oma lootust tohib panna. Kui aga wanakene