wõib müüa, mis läbi palju raha saab, nagu näituseks siin seda on tehtud, kus mõne kana muna eest 1 rubla ja mõne pabirossi eest künni 40 kop. on maksetud. Siis on siin pool ka kõiki maa produktist, nagu: rukkid,  odre, kaeru ja linu n. n. e. sell kombel korjatud, et waldades talust talusse on sõidetud ja mimaks need korjandused kaalu ehk mõeduga täie hinna eest ära müüdud. Seesuguse korjamisega on kenasti raha saadud, sest matike wilja ehk nael linu on kergem anda, kui karmanist kopikaid otsi. Lõppeks jutustan  meel paarist seie ajani tundmata orjusest, mis minewal aastal Ugauniamaa V. kihelkonna kohtu jauskonna  waldadele juure tuli: Esiteks peab kõik wolikogu  otsuseid ja protokollist mõisawalitsuse poolt ülewaadatama  ehk kinnitatama, enne kui neid kihelkonna kohtusse saadetakse. Töiselt oli Jaani kuul wallaraamatute  töine ülewaatamine, mille tarbeks wallawanem  ja kirjutaja wallaraamatutega kohtuhärra juure pidiwad sõitma. Tänawu smvel sõitis kohtuhärra jälle, nagu sügisesel waatamisel, ühest wallamajast töise, mille tarbeks igast wallast 4 hobust härra sõidutamiseks  pidiwad olema. Kas ei wõiks niisugust raamatute  ülewaatamist mitte ühel töisel ajal ette wõtta, sest et sõitmine kallil suwe-ajal palju kulu ja aega tarwitab?" Li. v. 50. aastane juubelipidu. Kes ei peaks ennast rõõmustama, kui 50. aastase ametipühast kuuleb, kelle süda ei peaks niisugusel korral jubilariga ühes tänuohwrid Taewa Isa trooni ette kandma? Õnnelik  on see inimene, kelle ameti päewi taewas nii kaua on jätkanud, weel imelikum aga kogukond, kihelkond,  rahwas, kellel niisugusid ustawaid mehi on, kes 50 aastat armastuse, wahwuse, truuduse ja õnnistusega  tööd on teinud. Kanapää kihelkonnal on räägitud õnn osaks saanud, ja siin peeti 9. Juulil seesugust päewa armastatama ja unustatama köstre Ludwig Tresfneri 50. aastase ameti mälestuseks. Kus iial kogudusest armastatud mees seesugust ametiwanadust näeb, seal on tänu ja osawõtmine suur. Nii pitka ajaga külwatud armastuse seeme kaswab rahwa poolt jälle-armastuseks üles. Tresfneri töö aga oma 50 aasta jooksul on omas kihelkonnas ja weel kaugele üle selle piiri õnnistawat wilja kannud rahwa kasuks ja tuluks. Ja seda tunnistas tema ametipüha, kuhu kaugelt ja ligidalt sugulast, sõbru ja ametiwendi oli kokku kogunud oma rõõmu tundmist ja tänu awaldama. Kui nimetud päewal kella 10 ajal kõik Kanapää kihelkonna ja küla kooliõpetajad,  Kanapää laulukoor ja wiiulimängukoor auustatud  jubilari teretama rühkisiwad, oli juba ka wöölmündrid  ja muid kihelkonna rahwast sellesama soowiga sinna tõttanud. Laulude hulgas, kellega juubilaari teretadi, oli ka: „Eks mu kohus tänu teha," kelle lõpesõnad, „aeg kõik asjad lõpetab, Jumal ikka armastab" Jubilar oma terwitusekõne põhjaks pani. Liigutawalt ja lühidelt rääkis jubilaar, „kuida aeg kõik asjad lõpetab, mida Kanapääs otse Hilda oli nähtud, kuna pühapäewal 29. Juunil pärast kirikuteenistust  taewa tule-wälk siin meie hoowi peal talli, tõllahoone ja kaks aita tunni aja sees tuhaks põletas. Aga kui ilmaline wara kaub, ei ole midagi weel jäedawat kadunud, kui Jumala arm meile osaks on saanud ja jäänud: see on igawene ja sellega läheme ka läbi surma igawese elusse." Jubilari kõne ja südameliku soowi eest tänades tuletas kihelkonna kooliõpetaja  Erlemann kõikide nimel Jubilarile lühikese selge sõnaga meele „tema armastust kihelkonna rahwa ja iseäranis oma kihelkonna ametiwendade keskel, kellele ta nagu isa oma poegadele rohkel mõedul õpetust, juhatust ja lahkust on jaganud. Sellepärast armastawad  ka kõik teda südamest ja soowiwad teda oma keskel weel kauaks õpetajaks ja isaks. Kõlagu kolmekordne  „Elagu!" isa Tressnerile!... Nüüd pakuti pidulistele kehakarastust ja aeti sõbraliku juttu. Künni kella 1 kogus ka wäga rohkeste pidulist kokku, oma kihelkonnast ja muialt sugulasi ja kaugemaid sõpru, nõnda et kihelkonna koolimaja, kuhu pidulauad oliwad kaetud ja kõikipidi wannikutega ehitatud, kõige wõerastele  liig weike oli. Kõnet pidasiwad weel Wõrumaa  praost Hasselblatt ja söömalaual õp. von Holst Kanapääst, kui ka kiriku wöörmündri herra von Roth, koolmeistrid J. Kann, Wares, vr. Furcht ja töised. Õnnesoowituse kirjad kelle hulk kaunis suur oli, luges jubilari keskmine poeg, kandidat Hugo Trefsner ette. Õpetaja Hurt Otepääst oli nimelt omas kirjas jubilarile  seda tunnistust annud, et ta ka Aleksandri kooli heaks tubli töötegija on olnud, ning kiri lõppis nende sõnadega: „Tänu talle, et ta töötand Meie rahwa, meie eest. Jumal andis juubeli Auustagem auusat meest. Eesti pojad, astkem ette, Tõstkem healed! Klaasid kätte! Isa Tressner elagu!" Tulepaistel etentadi kooliõpetajate ja mõne neiu ja nooriku poolt, kes selleks andeid oliwad harjutatanud,  näitemäng „Koolmeister" õige osawaste kõikide koosolejate silma ette. Pärast tantsis noor rahwas õues lustilikult, kuna wanemad tõsist juttu puhusiwad.  Peaaegu kõik Kanapää kihelkonna mõisnikud oliwad ka sellest pidust osa wõtmas. Koosolejad lahkusiwad, kui juba tükk ööd mööda oli jõudnud, selle soowimisega koost ära, et auustatud jubilaar weel kaua ennast oma poolesada aastasest tööst ja oma auusa laste õnnest wõiks rõõmustada. Tallinnast. Lauluvidu tulek. Tallinna Saksakeele   üleüldisel  Eesti laulupidul sisse on tulnud 4943 rbl. 3 kop. ja wälja on läinud 3156 rubla 7 kop., nii et raha järele on jäänud 1786 rubla 96 kop. Pool sellest järele jäänud rahast pidada „Lootuse" selts omale saama, ja töine pool pidada ühe koolmeistrite abikassale saama, mis pidu toimekond asutada tahab ja millepärast  ta weel edasi kokku jääb. Wist saab pea see toimekond ühe täielikuma rehnungi wälja andma. Meie kuulsime, nagu oleks tulnud rahast üks jagu ka Eesti Aleksandri koolile pidanud saama. Wist oli see jälle üks tühi pauk! Meiesugustele ka hea asi! Naljakas hobuse waras. Talumehe Jaan Ladriküla hobune warastadi kõige wankri ja riistadega Tallinna Wene turu peal ära. Waras aga saadi kätte, kes muud ei olnud, kui üks endine kurjategude eest trahwitud wang Hans Waimann. Et praegusel ajal hobuse margad Siberi ära saadetakse, sellepärast oli waras oma wabandamiseks ilusa jutu wälja mõtelnud. Tema olewat hobuse wankriga uulitsa  pealt ülesse leidnud, kellel mitte peremeest juures  ei ole olnud. Et ta tähele pannud, kuidas üks ais katki olnud, wõtnud ta nõuuks, seda aisa alewikus  sepa juures ära parandada lasta. Kui nõnda aisa oma kulu peal selgest ligimese armastusest ära oleks parandada lasknud, oleks ta hobuse ja wankriga peremeest otsima läinud, temale tema omandust kätte pakkudes ja temale parandadud aisaga weikest rõõmu tehes. Noh, seda juttu saamad kohtumehed niisama wähe uskuma, kui töise hobusewarga juttu, kes ütles, et ta paljalt hobuse raua maast leidnud, mis kaasa wõtnud, aga sugugi tähele ei olewat pannud, et raua külles ka hobune olnud. Ruhjast. Ruhja alewiku on nüüd ka telegrahwi  jaam tulnud, nii et sealt ka igale poole telegrammist wõimalik on saata. Mast. Rahaminister kindral-adjutant  Greig on 5. Augustil Riia linna tulnud, kus teda kohalikud ülemad raudtee peal wasta wõtmas oliwad. Tema käis Rna ja Libaui sadamaid waatamas  ja reisis siis sealt wõerale maale. Peemburglst. Lp e taja J. Hurtsa^bPeetexburgi  Jaani koguduse peale õpetajaks. Õpetaja  J 7 Hurt ön mmetatM koguduse Nirus 3. Augustil  proowijutlust teinud ja on peale jutlust terwest kiriku eestseisusest ühel healel õpetajaks walitsetud, millega  terwe kogudus rõõmuga rahul on. Õpetaja J. Hurt on seda kutsumist siis ka wasta wõtnud ja saab Septembri alustusel Peeterburgi elama tulema. Ülemas riigiwalitsuses pidada jälle pea muudatusi olema. Keiserliku Majesteedi kantslei 3. jauskond pidada seestpidise ministeeriumiga ühendatud saama, ja seestpidiseks ministriks pidada krahw Loris- Melikow saama. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh on „Zarewna" laewa peal Haapsalust  3. Augustil Krooni linna jõudnud ja sealt kohe „Neewa" aurulaewaga edasi Peeterhofi sõitnud. Tulekahju. Peeterburgis on 4. Augustil suur tulekahju olnud, kus 20 suurt maja ja peale selle hulk kõrwalisi hooneid ära on põlenud. Kahju on peale 2 miljoni rubla suur. Gatshinas, Peeterburgi lähedal, on 27. Juulil nii hirmus maru olnud, et mitmed raud katused maha on lõhkunud, akna ruudud ära purustanud ja elajate aias üksi 1800 ilusat puud maha on murdnud. Mõned maja katused wiis tuul 20 sülda hoonest eemale ja Viskas seal maha. Kindrali proua tapmise kohta kirjutatakse Bulgaariast, et ehk Usatis sugugi tapja ei ole. Usatis ja tema wennad olla Rumiilias ühe weski omale ostnud, kus wähem jahu on jahmatatud, kui selle peale ennast ette walmistatud, kuidas Türklast edespidi jahmatada Seda tööd pidiwad Türklased  keelama. Nemad teinud kõik nii malmis, nagu oleks Usatis enne Skobelew'i prouat ja siis iseennast ära tapnud. See olla aga täitsa kahewahel, kas seda Usatis tõeste olla teinud, sest tema surnukeha olla kadunud  ja niisama ka haawatud Jwanow, kes Usatise peale tunnistas. Arwatakse, et Jwanow Türklastega ühes nõuus on olnud. See asi seisab täitsa pimeduse marju all. — Nihilistlane, kes wiimase kurjateu Peeter'  Jukgis sujakow. Tema olewat juba ka enne kaks mõrtsuka tööd ära teinud ja 4 aastat wangis istunud. Selle järele olewat ta wõerale maale põgenenud, aga sealt Wene walitsuse kätte tagasi antud. Kui ta jälle wangist  oli peasenud, oli ta Baltia raudtee rauawabrikus lukusepa tööd teinud. Stepanow'i heaks, keda ta raskeste  haawas, on pealikud Preobrashenski rügemendist ühe pidu peal 400 rubla kokku pannud. Tjuumemst. Tjuumeni linn on 1. Augustil oma 300 aastalist kestuse juubeli püha pühitsenud. Tjuumen on üks kõige tähtjama Siberimaa linnadest. Wöeralt maalt. Hollandimaalt. Kooli seadusega, mis nüüd Hollandis 111 idudunleelses maimus ümber on muudetud,  tahawad katoliigid rahul olla, aga protestanti kirikherrad on käte ja jalgadega wasta. Seda on ka Saksamaal näha, et wanameelsed Lutheruse usu kirikherrad  meel kangemad on riigiwalitsusele wasta panema,  kui katoliigi usu preestrid. Zentrumi partei Saksamaal peab nllMtgal pool koosolekuid, kus oma parlamendi saadikuid nende „auusa ja kindla olemise eest parlamendis"  kiidawad. Igal pool neil koosolekutel toutawad  kiriklased, et nad „kindlusega selle pärimise juure tahta jääda, et Mai seadused täitsa ära peawad kaduma." Kusagil ei räägi nad sellest, et nad rahu armastuses ka natukene järele tahaksiwad anda. Neile on järele antud, Bismark on Kanossa poole kõndinud,  nüüd päriwad nad, et terme Saksamaa Kanossase  peab rändama ja walitsuse täitsa kiriklaste kätte andma. Waene Saksamaa! LMMmalt. Inglismaale on sõnumed tulnud, et Türklased Jndialasi Inglismaa walitsuse wasta ülesse pidada ässitama. Konstantinoopolist olla suur hulk trükitud kirju Jndiamaale saadetud, kuS Jndiamaa Muhamedlasi Inglaste walitsuse wasta mässama üritatakse. Inglased arwawad pealegi, et need kirjad Türgi walitsuse teadmisega sinna saadetud on. Asghanistaanist tuleb Inglismaale sõnumeid, et Afghanistaanlased Kuhhamadani juures Inglaste  sõawäe peale langenud, aga tagasi saanud löödud,  kus juures Inglased 80 meest olla kautanud. WlMLMMlllt. President Grevy ütles oma wiimase teekonna peal Dishoongis, kui teda kiites teretadi:  „Mitte meest ei pea kiitma, waid tarka Prantsuse  riiki. Ärgem saagem mitte kärsitumaks, mitte üleliia püüdlikuks, mitte wäewalla armastajaks. Siis saab see õnnelik aeg, kelles meie nüüd elame, jäävamalt  kestma jääma." Kirja wastused. 392) J. P. T—s. Teil on öigus, Uulu wallawanema Martinsoni  kiri on ka Wenekeele ajalehtedesse ümber tõlgitud ja seal trükitud. 393) K. W —s. Lauljad ise on tublid mehed, kelle peale meie ühtegi süüd ei wõi mõista, üksi nende suurte juhatajate peale langeb süü, kes lauljate usaldust kurjaste pruukinud on. 394) J. K. P—s. Saame lühidelt tarwitama. 395) G.. T—s. Oleme, nagu näete, tänuga tarwitanud. 396) M. M. K —s. Saame pea awaldama, aga esimese kirjaga ühes ei olnud enam wõimalik. 397) H. L. K —s. Saame Teie soowimist wõimalikult täitma. 398) —k. H—s. Sellest tükist wõib midagi saada. Meie ei saa aga Teie tähendusest heaste aru. 399) J. S. K—s. Wäga kena; leiate seest. 400) M. M. P—s. Oleme, nagu näete, lühendatud tarwitanud. 401) M. L. P—s. Teie laulud ei sünni trükkida. 402) A. P. P—s. See asi on liig tõsine, kui et naljaks kõlbaks. 403) A. W. P—s. Täname wäga nende sõnumete eest. 404) H. L. T—-l. Täname wäga Teie osawõtmise eest. Töiste ajalehtede seest meie mitte hea meelega seesugust tükka wälja ei wõta. 405) J. O. K—s. Saame lühidelt tarwitama. Palume sealtpoolt  ka edespidi sõnumeid saata. 406) A. P. R—s. Saame awaldama. Töist pitkemat kirja peame aga edespidise aja peale jätma. 407) M. T. ja töised W—st. Saame awaldama. 408 Jlym nimeta kirju meie ilmaski ei wõi tarwitada, olgu asi ka muidu küll awaldamise wäärt. Kui Teist räägitud tüdruku riisumine õige on, siis peaks see asi kõhtude alla minema. 409) —i— Saame tänuga tarwitama. 410) A. W. Oleme tänulikud Teie sõnumete eest. Aga mis töiselt poolt tulnud sõnumete kohta ütlete, sellega olete küll natukene wveriti tee peal. Laste mängul ei saa meie omi õigusi kusagilt kätte.