Toe pannud metsa plagama, matta meel öö pimedusel  kelm kinni. Nõnda saanud J. oma hobuse kätte. Torist tagurpidi k ä i m i n e. Pahad  teud ja head teud paistawad ika kõige ruttein silmi ja könvu. Siin räägin ma aga üksnes pahaist ja mustist tegudcst.jmiL küll hea meelega tegemata jätkaks; aga seega ei täidaks ma mitte omakohut, kui ma neid katte alla panema pean. Noorrahwas on mõnes ivalla nurkas nõnda üle katte läinud, et igal silmapilgul abi maja oleks. Puhapääwal seisamad seni kui õhtani kodus ja peawad kõiksugu kurja nõuscd teiste pääle, kui suu sõnaga ci aita, siis kirja teel. Jõuab õhtu kätte, siis on kõik malmis kõrtsi minema, oma musti tegusid teistele näitama, tautfiwad, mõllawad,  pillawad tantsu pääl kirju maha, mis täis teritamise sõnu seisamad. Iseäranis on naiste rahmad K. ja M., kes teise taga kihutawad ja ka mõned poisid, kes nende  leib konnas elawad. Küsid sa, miks pärast? Oho, nad jääivad ju ruuidu manaks tütrukuks, ja keegi noormees ei tule neid kosima, kui mitte neist midagi tähtsat kuulda ei ole. Kas peaks selle kuulsa teu järele keegi silma nende pääle luiskama?  Wale tahab olla ja ka maleks jääda. Teisi selle sarnasteid tegusid on meel tosinate kaupa, mida ma siin nimetamata pean jätma. Oh kui palju on sääl miilimist ja venimist maju, enne kui iga puu head wilja kandma hakkab. Wiljandi maakonnas on, kmdas säälne tüädaandja  räägib, umbes 103000. elanikude seas 179 maimu haiget, 179 sündimisest sadik nõdra meelelist ja 125 lange haiget üks selge näitus, kui tormiline  nõdra meeleliste majade ehitus meie rühmal  on. Jakobstadtist. Balti mgcusuline wennastus on 100 rubla sellele lubanud, kck tulekahju sünnitaja üles annab. Kuura maa kubermangu ametlikus lehes amaldab säälne rüütelkondline komitee ametlikult, et mümastl ajal kiirjatöõstd nagu elu ja omaduse kallale kippumist, põletamist ja kirikute rvöwimist elte tulnud.  Silmanõhtawalt olla ka siin nihilistide mässamise  parteide juures vnnigitaw lõhkumise rohi larmuatud olnud. Rüütelksnd lubab omalt poolt sellele, keS kurjategijad üks mõib anda, ka 1000 rubla. Tartu maakonnast. Kurjade kääd ei anna Nõo kõstre majapidamisele enam wähcmaiki rahu. Efiti waraötati maja kraamist hea jagu ära, siis põletati tema aidsd Wilja ja ivaranduirga tuhaks, nii et midagi järele jäänud. See oli  Januaril.  Päcw enne seda oli koolilaste magamise tuas uks lõug põlema hakkanud ja päa-v pärast Made põlemist olnud kõik koolilaste magamise kotid  põlemas, õnneks wõidi tuli Walt mõicmil ksrdadc! ü:S:utada. Üks pääw pärast kottide põ- lemist. P 7. lanucril, läks kõstre rehi põlema ja la. :lleemade ja inimeste toiduga, mis sääl kst:'.?e all oli, tuhaks. Mitmesuguste põh- zusee rõä! mõis kõitri poissi põletajaks srivats ja 72 nmidi kobe üleknulmise alla wa»gi. Ngg selle': ei olnud meel küll. Pois oli küll mängis, aga üll. Jan. bommiku kell 6 hskkskwad ka kõstre landed rõlema ja nendega ühes põlcstvad kakaks lehma ja kõik uõhk ära, mis wcel csunesed tulekakjud  alles oliwad jätnud. Küll jcisnud igal õõl ja ka uis ZöMahl mäljaS, aga nn pea kui waht sell korral hoomiku kell k sisse tulnud, käinud tuleleek  üle lauda katukse. Et nüüd kahtlane pois mansis oli, siis arwati pahatööd mõne koolilapse rüüle. tuli kohe «Aja ja pidas kolm sZWa sõrestiku koolilaste ksllsl Vbiotsimisi. Kõik laene mastid, riided, magamise kotid ja taskud otsin hoolsuste läbi, aga ilma asjata. Kõstre õnnetus aga on wäga raske. Aga weel: 38. Jannaril homiku ivara lendas koolilaste tuas põlemast ahjust kauge plahmatusega tuli kõige puudega wälja, põrandat mööda laiali. Sunrt kahju seega ci sündinud, muud kui ehmatus  oli suur. Wististe oldi püssirohtu enne tule panemist ahju tuha sisse pandud. 29. Jannaril leitud köstre trepi päält kiri, mille läbi kästaivat, et lapsed koolist kodu saadetaks, sest elumaja saada ikka ära põlema. Wenemaalt. Peeterbnrist. Suurt tähele panemist äratab Wene ajalehtedes Kshatsksi protseö, kus priitahtliku  tulekaitse liikmed selle kaebtuse all seisawad, et nemad ise ühe hulga majasid põletama hakkatanud olla. Need 5 meest, kes kohtu all seisivad, on koi 29 —24 aastat manad ning on koledal wiisil, kuidas kacbtuS näitab, lusti pärast tulekahjusid sünnitanud,  maja maja järele põlema hakkatanud, et seega  ennast rõõmustada ehk selle üle kiidelda, et nemad  iga kord esimesed tulekahju juure tulema on, mis kiituseks tnlekaitsmisc raamatuse kirjutud sai. „Kas wõib", küsib üks Wene keelne pea linna ajaleht,  meel tooremat ja hullemat olla? See on rahwa  woorus, need on meie csimise moe järele naljalinnud!  Püüle selle peawad süälscd elanikud pahura  kurjategijatele juba ammugi jälgide pääle tulnud  olema, siiski kartuse pärast, et nad neid nähtama  hakkaksiwad üles andmata jätnud. 31. Jan. õhtu kellu 9 ajal päösis linna waStakute  kreditseltsi majas tuli lahti, mis esiteks täna homiku ära kustutatud sai. Kõige ülemine kord on tuhaks põlencnud ja kolmas kord, kus üks suur saal oli, suurt kahju saanud. Pea kõik pea-linna ametnikud  ja üks tuhande kuuline rahwa hulk oliwad selle hirmsa waatusele, mis see tule meres seisaw maja pakus, kokku tulnud. Tulekahju hakkatuscl tuli ka Keisri Majestät, rahwa „hurrah" hüüdmisel.  senna juure. Mõned suur-mürstid aStusiwad  ka põlema maja sisse ja nende silma ees kukkus kontserti saali lagi sisse. Tuli, loeme Peeterb. tseitungist, oli maja põöningalt põlema hakkanud. 2 tulekaitse meest lcidsimad õnnetumat siirma, kes atusega möllama tule meresse kukkusuvad. Üks kolmas tulekaitse mees sai raskcste haawatud See oli üks kena aga hirmus -vaatus, mida hiilgaivat  tule leegid kesk öö ajal ettendafiwad. Khokaudist kirjutakse ajalehe „Shwjct'ile" ühest mässamisest -vangikojas. Siinse liui-aivangikojaS,  räägib kiri, oli 2. uäärik. p. -vangide kokku  kutsumise juure üks hirmus nähtus, mille jä- rel tcrwed were jõed woolasiwad. Wangitõö jäuskonua  mehed, 24 meest, oliwad enestele puualud, tellis nwid j. n. c. sõja riistadeks kätte -võtnud ja tormastioad ilma ootmata -vahtide kallale i silma  pilk oli -vahi päälolcw untcrohwitsecr maha löödud ja 9 soldati haaivatud. Kohe selle pääle tuli soldatile asja seis ja oma kohus meele ja hakkasuvad tuleriistu pruukima. Kaheksa eest -vedajad  saiwad kohe surnuks lastud, kaks suriivad meel sell sammal pääwal ja üks teistkiimmcnd saiwad haawatud. Püssi pauiude läbi sai üks terme patalion  soldatist oma oh-vilsccridega juure kutsutud. kes kohe wangikoja sisse piirasiwad ja oma mä hikcsc hulga hädas olciva scltsimecsiele sbiks oli: ivad. Wäljamaalt. Praeguse Politika seisu Ae saab Miinist ~>võlni seitungile" telegrammi tee! nõnda tääda antud: Könclemiste järel, mida ma siinse kahe riigimehega  teinud olen, ei näita ühtegi kahtlemist sekle poolest olemad, et kolme Keisri ühendus. Itaalia praeguse oleku läbi, mida üheks karedaks põlgdnseks  teiste riikide ühenduse kohta peetakse, tugewaste  kõigutud ehk segatud saab- Itaalia ei näita  mitte enam rahu alal hoidmise põhja paal seiswat.  Sellepärast polla Itaalia päralt olema Kcsk- Euroopa ühendusest mitte juttugi enam. Ei Itaalia  ega Inglismaa ei anna teiste riikidele midagi omast tööst ehk ette -võimistest tändust. Saksamaal on riigikansler ühendut riigi nõukogul ette pannud, ärakeelda, lämbud Wenemaalt fissetuua. Inglismaa walitsus on nimelt seepärast,  et lamastcga sagedaste looma tõbi ja katk sissetoodut saab, seletanud, et kui Wencmaa lambad  mitte ei saaks kceltud Saksamaale miia, siis saaks JngliSwalitsns Saksamaa lambaid keclma Inglismaale sisse toomast. Iseenesest mõista, ei ole see riigi nõukogul mitte kerge seda nõudmist täita, aga kartus, et Saksamaa lamaste sisscwiiinne  Inglismaale, kelle wäärtuS nüllioni pääle arwatud saab, keelatud saaks, sundis wiimati järelandma.  Pääle selle oli karta, et Inglismaa selle põhjusel, et wencmaa lambad, kui nad Saksamaale  miidrit saamad, looma katku laiale lautawad, kõikide loomade sissetoomist Saksamaalt Inglismaale  ärakeelma saaks. Tema tunneb oma rahwast! Selle üle kirjutakse  järgmist lugu: kui hea see on, et linnapea oma rahwast tunneb, näitab üks naljakas juhtus, mis hilja aegu Engelhardingi külas Baieri maal sündis. Suure kella hääle ja piitsa plaksutamisega sõitis üks lustiline selts saanidega küla trahteri, et sääl oma lõbusad sõitu pidulikult lõpetada. Pead saiivad sojaks ning nenda, kui see ka wahest juhtub,  läks riid lahti, pingi-jalgadcga, õlle-pudelitega  ja muu asjadega, mis kätte juhtus, anti üks teisele wastu silmi. Waewalt oli aga see rehspcksmine  õitsemas korras, kui tua uks lahti läks ja üks kindel hääl käskiwalt hüüdis: Lass käia! ning kohe soriicsüvad külmad, jae külmad wee-sooned,  sisse. Muidugi oli riid otsas ja iga osawõtja,  märg kui kass', otsis kohta, kus ta ennast kuiwatada mõis. Kohalik linnapea oli, et ta „oma rahwast tunneb" wee-pritsi malmis panna lasknud uing riiu hakatuses „ivctt käskinud anda." „See on enam, „arwas tema", kui 5 punase krae-meest. Üks hea wce-prits on iga asja juures kasulik." Londonis, 30. näärikuu pääival saab Körti linnast tääda antud: Aartmni linna põgenejate juttu järele on Kartum Faragha paScha äraandmise  järele 26. nääri k. p. araantud saanud. Kui Gordon paleest wälja astus, et uulitsamüra ja inässamist tähele panna, sai ta palee wärawas ära tappctud. Prantsuse maal on rahwa üles ässitajate tööiilkudc seltsi eestwedajad otsuseks teinud, oma tööd edasi teha, kuuni nende nõudmised täidetud saamad. Nemad on mitmed crakooS olekud ära pidanud, kus nad kõige pahuramaio otsust teinud on. Üks awalik tääda andmine saaks neile muidugi  kahjulik olema, sest et riigi ivalitsus iga wähikcsi  saaduse wastulist asja, niida need üles kihutajad  teemad, kõivaStc strahwisa tahab. Üles kihutajate  seltsi sala mässamistctõõ ci sle praegu mitte see ainuke, mis rügiivalmusc tähele panemist oma paäle tõmbab, waid ka kuninglik selts saab hoolega  tähele pandud, sest et nendest arwatakse, et nad salaja puutuvad töö rahivasr üles ässitada ja politika  asjadele juhtida.