kaSsvstb seal ka nii pahu, et Md ühe aasta ehk weel rohkem aega, ennast toita wsiwad/ .Seda parm/ wastas PritS. .Kas Ostra, wsi kuida Teie seda nimetate, seisab Elbe ligidal?- .Ja minu weike, üks ilus lai jõgi on see Elbe. - .'Kas -ka, wäga sügav?- ~Jah, sügaw küllalt, kus seeS üks finn sugune; wastu hakkaja pots, kergeste wõib ära upputud saada/ .See ei saa mull kunagi juhtuma/ waStaS PritS tõelikult. .Aga kui kaugel on Ostra lagendik?" .Mitte kaugel ! Seal paremat kätt! Tule minuga!- Mõne minuti pärast jõudsiwad nemad ühe suure lagendiku  peale, mtS jõega ümber piiratud oli, naguWoolsaar. Jõe ääres kaswasiwad suured kastanjad, mis kosutawat  warju puhkamiseks andsid. Rõõmsaste hirnufiwad hobused, kui nad haljendawat rohu platfi nägid. Prits prastis neid köidikutest lahti ja last jnetd üle heinamaa jooksta. Mis Sa teed?- küsis Brissac peaaegu ara ehmatates.  .Kui nemad ära jooksewad, kes wõib neid siis enam kätte saada? - .Ilma waewata/ wastas Prits naeratates. .Uks kutse ehk wile minu poolt, siis on nad kõik tagasi oma koha pegl, kui nad ka teisepool heinamaa serwas olekfiwad/ .Aga enne kui ma seda usun, pean ma nägema l.Seda  peate Teie näha saama / ütles Prits. .Ootage -aga weel paar minutit/ .... . Hobused jooksid kõik laiale, üks seia, teme senna, mõned jooksid kaldast alla jõe ääre. mõned jälle maitsefiwad rohtu ja kustutasid oma nälga. Nii wõis wiiS minutit mööda minna. Seal wilistas Prits waljuste; kohe jooksis üks ilus kujulik warS tema juure, misse järele kõik igalt äärelt kokku tuliwad. n. .. .. .Määte nüüd/ ütles PritS, .Uskuge nüüd mmd l- Tveste/ wastas Brissac täieste usaldawalt. .Nüüd tean ma, et loomad sulle sõna kuulelikud on ; selleparast ei ole - meil ka nende pärast nii palju muret. - -.Sellepärast ärge kahtlege sugugi/ ütles Prits ,M--aeste  ja wahtis ümber, kas kusagil warju paika ööseks leida oleks. Pea leidis ta, mis tal tarwis oli. Uks kergeste kiwist ülestehtud üttikene, mis jElbe jõe ääres leida oli, kus nad wöisid puhkada. Mõned paamad läksid nendawüfi mööda, heas korras ,a ordnungls Brissacil ei olnud ka enam nii palju muret. Prits oli wäga rõõmus ja lahke, temal ei näinud muud muret olema, kui hobused. Aga kõik ei olnud mitte nii, kui arwati. Prits waatas  salaja, kus kohal jõgi kõige kitsam ja madalam oli. Wiimaks leidis ta paraja koha, kus jõgi mitke wäga sügaw ei olnud. Mis tarwis ta seda tegi, saame warSti näha. Nenda oli 2b. August kätte jõudnud, Sel pääwal kuulis PritS palju püssi paukusi ja suurttükkide mürinat ; sellepärast küsis Prits Brissaci käest selgemat otsust selle üle. ,Kokku kogutud Preusst, IWene ja Austria wägi tahab meid Dresdenist wälja ajada. Meie Keiser aga saab nendele koju poole teed juhatama/ .Keiser Napoleon ei ole aga fiin, kuida Teie ise mulle ütlesite, herra Brissac/ , Pole wiga! Küll tema tuleb, kui aead paranewad/ Suurttükkide mürin ja püssi paugud tulid lõuna ja homiku poolt' ikka ligemale, mis peagi näitas, et ühendud wägi Prantslaste üle wöitu sai. Zsegi Brissac oli selle üle wäga mureS. Korraga kõlas linnast kella hääl, selle järele tormasid suured soldatite read üle Elbe silla. „ Keiser on seal! Tema on tulnud / ütleS Brissac rõõmu - hõiskamisega. ,Nüüd saab lugu hoopis teisiti minema !- Vrissacil näis õigust olewat. Nüüd hakkqS wöitlus igal pool peale. Prantslased tormaflwad wõidmrõömuga waenlaste peale. .Mina pean senna minema ja oma silmaga pealt waatama.l kuida ühendud herrad meie Keisri käest suge saamad/ ütles tema Pmsule. /Pane hoolega hobusi tähele, selle aeä seeS, kiu ma ära olen/ ,Olge mureta/ wastas Prits, »mma e; lase neid oma filmist kaduha/ iii Koju minek. Z/See läheb wiimaks niisama heast, kui enne ja pärast/ pomises Prits. .Oö ei ole enam kaugel ja ämarlku eel saab wöitlus weel käredamaks. Kui Brissac tagasi tuleb, olen ma ammu üle Elbe, tema wõib mind siis otsida, kust ta tahab. Ja, ja, ma ei wsi kaua wmvitada l Nenna kaua kui ma ära olen, ei usu mind kodu keski. Nüüd edasi!- Üks wile kõlas läbi õhu. Hobused siin ja seal kuulsid seda ja tõstsid omad pead üles. Üks hobune '.aga jooksis otsekohe üle lagendiku Pritsn jume. See oli tema armaS Ali. .Hei, Ali, meie peame edasi sõitma/ üttes PritS hobusele, kes teda nuusuta? ja lakuS, kuna Prits tema ilusa kaela silitas. .Ei mind ega Sind peawad SPrantslased  oma sulaseks saama. Nüüd minu Ali, ole sõna kuulelik  ja mina luban sulle, et sa kaheksa pääwa pärast pead kodu olema/ Hobune ei mõistnud seda kõnet küll loomulikult mitte, aga tema seifis rahuliste paigal, kuna Prits selga ronis. Prits sõitis korra hooSte ümber, wiliõtas ühe korra —> ja keeraS Elbe jõe poole. Tema lugeS sälud üle ja ühtki ei puudunud hulgast. xHea/ pomises tema. .Nüüd läbi laenete! Kui nemad jõest läbi tulewad, fiiõ ei ole mull enam suurt muret/ .Edast, Ali! edasi!- ütles Prits, kui hobune wet kartis ja ei usaldanud sisse hüppata. Ali ei wiiwitauud enam palju aega, waid hüpaS ühe korraga sügawale wee sisse, ja ujus tubliSte edasi, kuuni teise poole kaldale. Teised sälud ajaldastd weel kaldal, jooksid mööda kallast  ühest kohast teise; ka nemad näisid wett kartwat. PritS lõpetas nende rahutu olekut wilega, mille järele kõik wette hüppasid. Ilma kahjuta jõudsid kõik teisepoole kaldale. Nenda oli Pritsu julgustükk õnnelikult korda lämud. Mõne silma pilgu laSkiS PritS hobusi puhata, siis aga hakkas jälle oma põgenemist peale, ja ei pidanud kinni; enne kui mõne hea penikoorm selja taha oli jäänud. WiimakS üheS weikeses widelikuS pidaS ta hobust kinni ja puhkas seal, selle öö rahulikult. (Jääb pooleli.) Kiriku teatused. Zaani kirikus: 23. Heina-kuu pLLwal, teeb pastor Grohmann  enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Korjamine Juudi miesioni heaks. Pärast lõunat ei ole jumalateenistust. Kaarle kirikus teeb pühapääwal, 28. Heina-kuu pääwal pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse laupääwal enne lõunat kellu 9—12 ja pihtile wõetakse kellu 1. Mha-waimu-kirikus 28. Heina-kuu pääwal teeb pastor Bergwitz  jutlust. z Aos-o-mo 25-1° ILöö. Trütttud Li.df°r.'i pSrit°t. t°««« t° k«l»l». i: «WWW t U S. ü zÄemSntarõpetusest künni Klassika MnlWüwMuMde kõvttandama klassini KeS,Mga m.tte suurema koolidesse/ maid mõnesse ammetisse astuda soowiwad, <koplmMlks, hrjutazak, kohapidajaks) need saamad tarm, Ukudes aSzadeS rseäralikult walmistud. ' ' Kv^wõiwäd kaswandikud, a) klassika ning d) reaalgümnastn. mide kolmandasse klassi, e) apteekri õpilase, ä) wäeteenlstuse kolmandama järgu ja s) priwat elementarkooli õpetaja eksami ära teha. Prrwat elementarkool, õpetajad,  kes ammetis, on wäeteenistuscst priid. ! ' Mwab kä maatt Wedti õppijad sinna klassi waStu wõetud, kuhu nende teadused luliawad ia otsekohe aiimnasiumi kõrgema klassidele ette walmistud, llmaet kaswandikud  sunnitud oleks wõera keelte kätte õppimise pärast kaua alamates klasside ehk koores 1) Glimnasiumi ülem kooliõpetaja koklegimrath kandidat W. 2) Glimnasiumi teaduste kooliõpetaja O. Bayer. 3) Tartu Sakia Seminari kooliõpetaja kollegienrath H. Lange; 4) Gümnasmun ülemkooU>  õpetaja kandidat Pin-Ulsky, - ning 5) MmnäsiuMi Aemkovliõpetaja kanddat Lundmann.  Koolimajas elawad kaswandikkudega: 6) Geometer J. Tu k ?)Stud vlnl Waewer - 8i kodukooliõpetaja T. Grünberg. ning 9) kandidat H. Tresj- T«s° wnZid °vn°b T--». .«.w.»- Walutakse. et uued kaswaudrkud eunast otsekohe utes annarsiwad  katsuda lai eks, siis on sisseastujatel wõimaltk prnajal uetd !»s«i kelles «emad uhte klassi weel ei suuui, ara opp»da ja wõlb kooliruumide malmis'muretsemine larwilikul mõedul siiydida. Ligemat teadust aja uulitsas (Botanische wsna seltsist on saada «» t»p. eksemplar kjM»rs'j , Talkinnas. Äaia-uulitfas. Teadaandmised. uis s e » » Larlu s asutaMd„Lliwi maa põllutöö ja käsitöö edenprogramm:  Y 2) Ülesandmisi wõtab wastu herra C. Beckmaw Wana uul. Nr.ll. Tartus. « e. Meie lehte Ta«tm»aS paMM trüM»Äjas: Veterburais: J."Ä. G-ela«dt'i juures>' Aart«s:! Lapikmonni juures; Ra?tver«s t Ä Kolisi juures; Pardes: A. juures; Hapsalus : G PSder i juures; Wiljandis: Karow i Nüttneri juures; Narwas: M. - . uures; Wõrus: Praua Bielroose juures; WalkaS: M. Rudolf ejuures; Kure<aares: Th. Lange juures. Peale sille on maal seda toimetust sobra- Mlt oma peale wõtta lubanud, G e stl« aitl: Wurmoisa koolmeMer Liit: Saaadi mõisas: M. Gustavsohn; KoeruS: W. Duglas;S.munaS: W. Rormsnn Liiwimaal: Wüpdras: J. EglMj övetoia W. Chrifttani. Kõik kirikuõpetajad, köstrid ja koolmeistrid saawad osale selle lahkest iuhatust andma, kuida lehte tellitakse- Meie anname oma aSjaallitaatele  maal ja linnas, kes tellijaid kogi»uM"W proyeuN ttlWjse hinnäst,'Mle selle saawad kogujad maal weel iga kümne eksemplari juute ühe ilma hrnnata. Meie valume kogujaid, meile oma nimest weel stlMstal rohkemalt ÄeS and». KirM saatjatele ja kaqWWtM! saame ka tulewal aGtal l Ap, na pealt maksma.. . - „TM»na dökra" lallilus;a lmmelu.';. Ühe weikse majapidamise tarwis maal saab üks hea köSMiidruk otsitud. Järelküsida Rohuaia-uulitsaS, Fahren» holtzi majas, kellu 5—6 pärast lõunat. 1. ja 10. Lehekuu pääwade wahel on raudtee peal Tallinnast künni Pe terburisse ühe kinni krnuwitud kastist üks WmW W ilma lriklttela ärawarastud, mille peale P. Wob» ley ckc Son, London ja alla külge O»««»»'sisse lõigatud oli. ' jkes seda püssi teM 'ManÄa'pihite wiib ehk wdrga üleSaünab, nõiina kohtu alla anda wõib, saab kakskttmmenb mm rubla Koch äc Co. Tallinnas, ehk Wkaks Friedler i käest Peterbüris. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Ee 5 k i ä Leslimaarahwa koolidele. Hind SS kop. Jgapääwane hiW loidust ruamat, . kirjutanud A. J. Kulleri, teine trnk, on walmis saanud ja saada LindworS'i  pärijate juures. Apteki uulitsa» Hegcm majas, kortel X- 4. -saatvad " -> Möpblid ja tSKgiritSbat ' o liv alt müüdud. "'' ''