2) maapinna proowimine ehk bonituur, mille läbi maa rammu ära kaalutakse 3) maa ja koha iseäraline seis, see on kuida ühte ehk teist elu tarwitust ligidalt ehk kaugelt saada on; kaS maa saadused ligidale wõi kaugele kauba turule peab wedama ja kui suured ehk rasked on realkoormad  jne. Saaremaa mulla ja põllu põhja uurimises on kaua aega tööd tehtud, nii et nüüd mööda läinud aaStal üks täieline põhjus õpetus üheS raamatus, mis piibli kaustas 42 lehekülge suur on, Saaremaa kohta trükkis on ilmunud. KuidaS ühe talukoha renti määratakse, sellest anname edespidi õpetust, siin oleme üksnes seda püüdnud tõendada, et mcite maade rent wannutatud maade-möötjatest, ühe kindla seadusliku aluse pääl seisab, ja et maade krunditamise läbi sääl meel wead ja puudused saamad parandatud kus neid olemas on. Aga fiisgi ei ole maade wigaduste läbikatsumine krunditamist päewakorrale kutsunud, maid selleks on palju tähtsam püüdmine olnud, nagu sellest ecS pool juba kõnelesime ja mille kohta siin meel tähendame: Maailma elu weereb aast aastalt ikka enam oma mööda läinud aja rööpest wälja. Kõiki elu tarwitusi on igal seisusel palju rohkem tarwis, kui enne. Kroonu kõrgendab  tolli maksusid; kauba hinnad lähemad kõrgemaks; töötegijate palgad kallimaks; rahwast sigineb rohkemaks —: maailm jääb ühe laiuseks jne. Kõik need põhjused toetawad endid maa pääle: maa peab see weoloom olema, mis kõik koormad ja raskused oma selga peab wötma. Maa on maailma tähtsam ülespidaja ja mis midagi wäärt see on ka kallis ja läheb aeg ajalt ikka kallimaks Siin räägitama! põhjusel on maa kallimaks ja sellega rendid, mis maa eest maksetakse, kõrgemaks läinud. Rahwas ärgu lasku tühja juttude ja mõtete läbi end mitte eksitada, ega ärgu lootku et rendid edeSpidi odawamaks lähemad, ehk et mujalt lahkemat elu leida oleks, kui meie kodumaal. Kõik meie elu ja elamine, kuida siin näidata oleme püüdnud, on kui ühes suures liikumas uuriwärkiZ kinni ja sellest wälja minna ei ole kellegi! wõimalik. Aga sellesse, käed sülle, wahtima jääda ei ole ka õige, waid peame säül asja ja ajakohalikult liikuma, see on: uuriwärgiga seltsis edasi tõksuma. (Ots tuleb). lm minu nõu see, et onule wõimalikuks ja aega anda minu Albertinet tundma ja armastama õpida." „Aga, kui tema ennemine surema peaks?" ütles noor naisterahwas. „Mina usun tema haigust nõndasama wähe kui tema surma." „Aga kui mina temale meele järele ei ole?" „See on koguni ilmwõimata!" hüüdis Marie. „Aga kui see ometi nõnda on?" „SiiS ei saa ka mina temale meelt mööda olema!" hüüdis Marie kindlalt. „Herra Dewald, andke mulle oma nõu teada." „Minu nõu oleks lihtsalt see olnud, et mina temale järgmiselt kirjutaksin: ArmaZ onu, mina olen nõnda õnnelik olnud, et Teie sooivi enne kui seda awaldanud olite, juba täitnud olen; juba kaheksa päewa eest sai Marie Brouner minu armsaks abikaasaks!" „OH taewake!" hüüdfiwad mõlemad naisterahwad." „Home pakime asjad ja ülehome alustame reisi onu mõisasse." „Kaup on kindel!" hüüdis Marie „mina saan nõnda kaua kui tarwis on, praua Dewalti etendama!" „Za mis osa oled sina siis minule oma tõsisele naisele wälja arwanud?" küsis proua Albertine. „Sina Albertine oled minu proua truu sõbrana ja lahkumata seltsilane." „Mina saan oma osa juba kõigest jõust õigesti mängida püüdma!" hüüdis elurõõmus Marie. „Mitte kahtekümmend nelja tundi ei saa mull selleks ära kuluma, et onu t äratüütada. Mina saan kõiki abinõusid tarwitama, mis üht naisterahwast halwaks ja wastumeklsekS teewad. Mina taban: halp, suureline ja tujulik olla, ja sina armas Albertine näitad ennast just nõnda kui sina oled, küll siis juba kõik heaSti läheb! Ja ühel ilusal päewal, kui onu ennast minu üle wälja wihastab, siis tunnistame  pettuse ülesse, ja oleme -seega sihile jõudnud." „Kui hea sina ometi oled Marie!" „Mina täidan seega ainult oma kohut. Minu herra ja abikaas," pööras tema ennast herra Dewaldi poole, „teie saate lahke ja armuline minu kui oma proua wastu olema, ilma et seda unustaksite, et mina ainult näoks teie abikaasa olen. Ning sina Albertine püüa oma armukadeduse üle walitseda, kui oma meest armuline minuga näed olewat. Sina tead ju, et minu süda enam waba ei ole." Mõlemad naisterahwad läksiwad oma tubadesse ja Dewald istus maha, et onule kirjutada, ja seda nii pea kui wõimalik temale kätte saata. Onu mõisa, mida tema „Solitüüde" nimetas, oli üheS igawas üksikus kohas Westfaaliamaal. Mõisast esimese raudtee jaamani olid wiiS penikoormat ja kõige lähem küla kuus werSta eemal. Pääle selle piiras suur paks kuuse mets mõisat sisse, nõnda et selle omanik õigusega oma üksikust elust kiidelda wõis, sest pitk Joosep oli nagu üks mässin, mis ilma kärata oma talitusi toimetas ja emand Katariina, kes perenaise ametis juba 15 aastat konsuli juures oli, oli ka üks waikne inimene, kes ühe õnnetuma abielu järele ennast omast mehest lahutada laskis, ja sellepärast nüüd niisuguse üksiku eluga wäga rahul oli. Toapoiss Joosep ei olnud ialgi abielus olnud; tema oli waeste majas kaSwatud, kuuni tema praeguse berra isa teda säält ära ja oma juure poisiks wõtiS. Waene jooksu poiss sai palju hoopisi ja pisut süüa, mis tema muidugi arga loomu weel aramaks  ja kartlikumakS tegi. Pärast mana herra surma jäi tema noore herra juure, kellega tema seltsis üles kaSwanud ja ühe wanune oli ja nõnda olid temal siis tema herra iseäralik loomus ja wiisid juba üks wilunud asi, mille üle tema ialgi ei imestanud.  Ka oli tema see ainus hing, kes herra Dewalti tõesti haigeks pidaS. Emand Katariina ei olnud mitte nõnda usklik, sest tema kui söögiwalmistaja tundis wäga hästi oma herra suurt söögiisu. Kust see siis aga tuli, et konsul Dewald Marie Bronneri kohta niisuguseid plaanisid tegi? KaS oli see põhjus, mis tema oma õepojale, oma kirjas selgeks tegi, see ainus põhjus? Jutu kirjutajal on see saladus teada, ja sellepärast tahab tema seda ka ÜSna salaja oma lugejatele teatada. (Järg tuleb). Isamaalt. Kurcsaarest. Kiriklikud teadused. EcStikoguduseS olnud mööda läinud aastal 974 laualkaijat, neist: 345 meeste- ja 629 naisterahwast.  Sündinud 33; neist 13 poissi ja 25 tüdrukut. Surnud 36 —14 meeste- ja 22 naisterahwast.  Laulatud 8 paari. Leeritud 19 poisst ja 12 tüdrukut. 38 sündinud lapse hulgas olla 8 sohelast; teise usukoguduseS olnud neid 6, see on kokku 14 kõrwa last. See arw olla Kuresaare kohta nii rohke kui ialgi enne. Ühed arwawad et imeline aasta number selle poolest süüdlane olla, teised otsiwad sarnatse juhtumisele jälle muid põhjuseid. —Kuresaare peiud ja neiud ? —! Kuida näha, nõutakse Kuresaare turul uuest aastast saadik uut kordust. Kõik hobused peawad nõnda reas seisma, et inimestel ridade wahelt lahke ruum läbi käia on; see on kena. Uuel aastal näärikuu 2. päewal ronis üks puuküla isa ja arwata tema kümne aastane poeg looma wiisil uulitsat mööda edasi. See on kogu- niste kurb lugu et mõned manad jootumad ja noored wäetimad nii waese terwisega linna tulewad, ehk oma termist nõnda linnas rikkuwad. Kaarmalt. Kiriklikud sõnumid. Et mitmed koguduse liikmed neid armusid armastawad  kuulda, mis Nääri päewal õpetaja koguduse hingedest teada annab, seepärast arwan kohaseks neid ka „Saarlasc" lugejatele ette panna. Olen ju sedagi näinud, et mitmed need numbrid paberi pääle kirjutawad, enesele mälestuseks ja omastele teotuseks koju wiia. Olgu numbrid enesest ka kuiwad ja surnud, siiski annawad nad meile sagedasti õige elama pildi koguduse elust, kui neid tähele pannes loetakse ja teiste numbritega wõrreldakse. Mööda läinud 1888 aastal on Kaarma koguduses: 1) sündinud: 37 poeglast, 62 tütarlast, kokku 99 last. See arm on endiste aastatega wõrreldes natuke wäikc. Ka on see aasta selle poolest iseäralik, et 2S tütarlast enam on sündinud kui poeglapsi, kuna enne Kaarma koguduses poeglaste arm tütarlastest suurem olnud. Sündinute seas oliwad: 4 surnult sündinud, 1 enne ristmist surnud, S paari kaksikuid ja paraku ka 2 wärdjat. 2) surnud: 45 meeste-ja 29naeste rahwast, kokku 74 hinge. Ka surnnte arm on wäike, nõnda et enam on sündinud kui surnud 25 hinge. Surnute seas oliwad: 19 last alla 19 aastat, 1 lesk 80, teine 81 ja kolmas 82 aastat ja 9 kuud mana. S) leeritud: 44 poissi, 53 tüdrukut, kokku 97 noort inimest. Rohke arm. 4) l au l atud: 24 paari. Ka rohke arm; kolme aasta eest oli küll 26 paari ja 14 aasta eest 25, muidu aga ikka Ivähem. 5) maha kuulutatud: 44 paari. 6) ar m u lau a l käin u d: IS2S meeSterahwast,  2148 naeSterahwast, kokku 3677 hinge. 7) kogudu s e st wälja läinud: 51 hinge. Mõndasugust. Saladus. Mats: „Kuule Jüri, kas ma mõin sulle üht saladust awaldada?" Jüri: „MikS mitte ladu aga ette!" Mats: „Minu saladus on suur; mull on praegu hädasti 100 rubla waja!" Jüri: „Wõid üsna julge olla, ma olen maid kui haud ja teen, nagu ei oleks ma midagi kuulnud!"