poolel kohe ühest tee-otfafl teiseni waSta wõetud saawad. Neil ei ole waja ise selle eest Muret kända, et need asjad BaltiSkiS raudteelt laewa ja laewast raudteele toimetatud saaksiwad. Rakwerest. RakwereSse saab Keiserlik Kõrgus Suurwürst  W lad imir Al ek fa ndrow i t sh oma kõrge abikaasaga Heinakuu 2. pääwal oodatud, kuhu nemad aga ainult 2 tundi paigale jääwad. Korteriks saab kaupmees Trellini maja walmiStatud. Selle kuu 5. pääwal on töömees Aleksander Neidorf,  keS RakwereS elas, linna ligidal metsus ära tapetud;  tema peas oliwad suured haawad, fflmanähtawalt nnaga pistetud. Lõune aeal oli teda weel ühes trahteris nähtud; sealt oli tema oma naesega metsa jalutama läinud.  Kahtluõ langeb naese ja tema liigmehe peale. Kohtu ees ütleb naene, et nemad metsas maha istunud, kus üks tundmata mees tulnud ja tema meest löönud, kes hüüdnud:  »Liisa, temal on nuga käes!" Naene ütleb ennast selle peale linna poole jooksnud olema, abi tooma. Kui Politsei senna jõudis, siis oli surnukeha sügawamale metsa weetud. Naene on kinni pandud, niisamati ka arwatud mõrtsukas. Tartust. WiimaseS Linnasaadikute koosolekus on nõuuks wöetud, uueks walimiseks täitsa uusi nimekirjast walmistada. Kaebtufed, mis peale walimised tühjaks mõistetud, oluud järgmised: 1) et Linnapea kahe wöi kolme malija käest, kes kottu ära pidiwad reisima ehk haiged oliwad, nende heale-andmist pitseritud ümbrikkus wasta wõtnud; 2) et mõned wöörmündrid ka teisi nimest oma asemele laste healeandjatekS wolitanud; 3) et üks teise klassi walija ühe eksituse läbi oma healt kolmandemaS klassis aunud; 4) et walijate keSkis üks wõeramaa alam olnud; 5) et seatud olnud, walisedcli peal ei tohtida mitte wähem kui 24 nime üles pandud olla, kuna üks Senati käsk aastast 1884 luba annab, ka wähem ehk rohkem uimest ühe sedeli peale üleS panna; 6) et healede lugemine kolmandemas klassis mitte ainult selle klassi walijatest toimetatud ei olla, waid et seal ka keegi abiks olnud, keõ mitte walija ei olnud; 7) et walimisekord mitte Linnasaadikute-kogu ette pandud ja Kubernõri kinnitamise alla antud ei olnud. Selle peale seletas Linnapea, et ainult tema kohus selle üle waStutada on, kui walimifeS midagi ette tulnud, mis seadusliku korraga kokku ei lähe. Prästdent tunnistab, et tema meelest ära läinud, et tähendatud Senati käsu järel, aaStast 1884, ka wähem ehk rohkem nimest ühe sedeli peal seista wõiwad. Raudtee ehitamine Tartu ja Walga wahel on selle kuu 6. pääwal Tartust algatud. Esimese jäu peal on 80 töölist, teise jäu peal 100 töölist. Nendest on mitmed mullu Taga-Kaukasia raudtee ehitamisel tööl olnud. Riiast. Selle kuu 5. pääwal on uued Ltnnasaadikud oma esimest koosolekut pidanud ja seal on Linna-ameti liige, Hofmeister Dr. August von Oettingen, 63 heakest 33 healega Linnapeaks walitud. Herra Hofmeister  Dr. A. v. Oettingen on Liiwimaa teenistuses juba hallid juuksed saauud ja on iga ametit auusast ja osawast tallitanud. Tema on Heinakuu 5. pääwal WisuSte mõisas  Äksi kihelkondaS sündinud ja, pärast oma stuterimist ja teenistust mitmes maaametis, juba aastal 1857 Liiwimaa  Landmarfchalliks walitud. AaaStal 1862 sai A. von Oettingen Liiwimaa KuberuörikS, tõusis selles ametis kõrge auunimede alla ja sai Hofmeistriks nimetatud, kui ennast omast kõrgest ametist lahti paluS. Pärast ou tema Riia linna mõisasi ja metsast walitsenud, Riia Äuukodanikuks  nimetatud ja uue Maaseaduse hakatusest saadik Linnafaadikute-kogu luge olnud. Ka Riigas oli Linnasaadtkute  walimise üle kaebatusi, see sar aga Kubevmaugu-walitsuse  linua asjade jäuskonna poolest tagasi lükatud. Nüüd tahetakse Sengtis kaebnta. Selle kuu 2. pääwal ou määratu hulk palkisi, parwedes ja üksikult, niisamati teisi puid juhita mööda Düna jõge allapidi ujunud, sildadesse kiuni jäänud, suuri kiwa sammastest wälia kaagutanud, laewu kokku piigistanud  ja põhja majutanud, ja teist kahju teinud, mida mitme  tuhande rubla peale arwata tuleb. Peale 30 suuremat  ja weikemat laewa on lõhutud. Kõik käed oliwad tööl, seda koledat sasi lohutamas, siiski pidiwad laewasõidud  mitmeks paamaks seiSma jääma. Kelle hooletuse läbi see õnnetuS tulnud, fee oli weel teadmata. Kolm Lätlast, Jahu Mikelsou, Andrei Weide ja Zure Weide, kes palju laewu ehitanud, Hainashi MeremceSte-kooli  asutada aitanud ja teisel wiisil laewasõidu eest hoolt kannud ja tööd teinus on kuld-medalje Stanislause-lmtiga  saanud. Ligati paberiwabrikus, Segewoldi kihelkondaS, on Zünkuu lõpul 12 naest, kes kaltsude-tuas kaltsust puhastasiwad  ja katki leikafiwad, järsku haigeks jäänud ja nendest 6 juba esimeste pääwade sees ära surnud. Riiast oliwad arstid Vr. KranhalS, Dr. Heerwagen ja vr. Schulp kutsutud ja oliwad leidnud, et neil nendammetatud  ,narem-haigus" oli, kuida seda juba enne wõeramaa paberiwabrikuteS nähtud on, kui ka just mitte sagedast. Kaltsude ja naremete külleft, mis haigete higiga ja teiste wäljaheitetega fopaStatud oliwad, tõuseb paha tolm, mida need sisse hingawad, kes kaltsudega ja naremetega tallitawad.  LigatiS on seesugust tolmu wist wäga palju oluud ja sellepärast oli häguS nii raske, et haiged ruttu suriwad.  Teisi haigeid loodetakse enamist terweks saama. Et rohkem töötegijaid haigeks ei jää, selle eest on hoolt kantud. Haigetest ei hakka see haigus mitte teiste külge, waid tuleb ainult seesugusest tolmust ja ou ülepea wäga aruldane nähtus. Peterburgist. Krimmist tulnud sõnumite järel reiststwad  Majestätid Keiser ja Keisri-Praua, Keiserlik  Kõrgus Suarwürst Auujärgepärija, teised Keisrikoja liiked ja kaasalifed selle kuu 3. pääwal aurulaewa  ,Eciklik" peal Limad last ära ja j öudfiwad selsamal pääwal SewastopoliSse, kus kõrged sõeawäe ülemad, riigiametnikud,  linna-ametnikud ja lugemata rahwahulgad neid soola ja leiwaga, ja ütlemata rõõmu-hõiskanusega wasta wõtfiwad. Langenud Scwaftopoti-wöittejate matuse-paigal saiwad järgmisel pääwal hinge-palwed peetud, kus Keisri Majestätid iseäranis Kindral Graf Todlebeni, Kindral Würst Gortshakowi, Kindral Khruleivi ja teiste kuulsate sõeameeõte haual käisiwad ja neid auustasiwad. Sellel ja teistel pääwadel on Majestätid teiste linnade ja maakondade  saatekondasi waSta wõtnud, Sewastopoli Uuua ja kuulsaid wõitlemise-paikasi waatamaS käinud ja mitmetega rääkinud, kes suurt wõitlemist peale 30 aasta eest oma silmaga näinud on. Selle kuu 6. pääwal, kui Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija Nikolai Aleksandrowitshi  sündimise-pääwal, oliwad kõik laemad lippudega  ehtelatnd ja saiwad sel pääwal Keisri Majestätide ligiolemisel Aleksius - dokk sisse õnnistatud, teras-soomuslaew  wette laStud ja teraS-suurtüki-paatide ,Ura!ez", «Terez" ja ,Kubanez" ehitamine algatud. Seda pääwa kiidawad kõik Wene lehed, kui Mustmere-laewustiku  ülestõusmise - pääwa, mis laewuStik, kuida teatakse, Krimmi söeaS muist Wenelastest endidest põhja lastud, muist waenlastest ara põletatud sai. Omas kõnes selle tähtsa tallituse juures on Keiser ütelnud: ,Minu tahtmine  ja Minu mõtted käiwad cahwa-käekäigu rahulise kasutamise  peale, aga aõjade-käik wõiks Minu soowimistele takistuseks olla ja wõiks Mind sundida riigi anu söeariistadega  kaitsema. Teie saate sellesama tummusega ja oma aea rahwaste imekspanemist teenima wastapidamisega selle eest seisma, kuida Teie eelkäijad seda Miuu Suurisa kutsumise  peale üles näitasiwad/ Neid Keisri-sõnu arutawad kõik isamaa lehed rõõmuga  ja arutawad wõeramaa lehed mitme suguste mõtetega. Wiimased arwawad nendest osalt ähwardamist Bulgaria wasta wälja kostma. Sewastopõlist on Majestätid selle kuu 9. pääwal Nikolajewisse reisinud, ja niisama ütlemata rõõmuga seal teretatud. Raudteel Moskwa kaudu, saamad Majestätid ja nende kaasalifed tagasi reisima, kus juba ettevalmistamised  käsil on. Aeg on weel teadmata. Greekamaa Kuuinga - P r a n a saab Heinakuul  PeterburgiSse oodatud ja saada oma kõrge manemate  juures Pawlowstis, korterit wõtma. Kronstadti lahele  oodatakse sel jumel üht Daani Kuninglikku õppijatelaewa,  kus ka Greekamaa Prinz Georg meremäe teenistust  õppimas on. See laew jääda pitkemaks aeaks Kronstadti  lahele. Seespidiste asjade Minister, Graf Tolstoi, kes Moskwasse reisinud oli, saab selle kuu 20. pääwal jälle tagasi oodatud. WäljaSpidiste asjade Minister, Geheimrath  v. GierS, on Liwadiast Moskwa kaudu PeterburgiSse  tagasi reisinud. Brasilia Keisri ecasaadik, Tareira de Macedo, on selle kuu 3. pääwal PeterburgiSse tulnud. Kaks Znfheuiöride seltskonda on Peterburgist wälja saadetud. Üks läheb kanalit Onega järwe ja Walgemere  wahel plaanima, teine Tsherdõiui linna Permi kubermangus,  raudteed Kama Petshora jõgede wahel plaanima.  Moskwast. Buhhara Emm faatekond on mõned pääwad  Moskivas olnud, seal kõik tähtsad asjad läbi waa tanud  ja siis Nishni -Nowgorodi kaudu kodumaa poole reisinud.  Elektrita-walgustuse traadi läbi on hiljuti talumees Matwejew äkilist surma saanud. Tema tahtnud ilma maksuta Eremitashe-atda minna, wõtnud mõne seltsimehe abiga ühe laia laua aia seest wälja ja olnud juba peaga ja õladega läbi pugenud, kui ilma healitsemata liikumata maha jäänud. Käega puudutanud tema elektriks traadi külge, kust nii kange wägi tema kehasse woolas, et see tema elule otsa tegi. Kahe aaSta eest on üks mees seal niisamati raSke löögi saanud, on aga eluga peaTnud. Nüüd tahetakse traati postide külge panna ehk gnltaperchagz  katta, et ninatargad enam oma tarkust eluga ei maksa. Warshawist. Selle kuu 3. pääwal, pärast lõunat kell 6, nähti Freta-uulitsal üht koledat asja. Ühest majast  jooksis ükS mees wälja, kes üle ja üle leekis seisis. WtekS ei julgenud keegi tema ligi minna, wiiinakS mässis  üks woorimeeS teda tekkide sisse ja lämmatas tuld; õnnetu oli aga juba nii kangest põletatud, et tema elu peale lootust ei ole. Kojamees oli selle maja pimedas kamriS kiwk-õli waadist wälja kallanud ja suure hulga maha pilanud; tüdruk, kes tuld näitaS, oli latorni maha kukkuda lasknud ja silma pilgul kargas wast nii kange wõimuga lõhki, et sein wälja paisutud sai ja kõik maja leekis seisis. Südamikud inimesed peastsiwad tüdruku tulest,  keS aga ka juba üle ja üle tule-haawadega kaetud oli. Üks ema oma Baastase tütrega, kes teise korra aknast wälja kargasiwad, kukkusiivad surnuks; üks mõisnik kargaS kolmandama korra pealt maha, kukkus ühe soldati peale ja mõlemad saiwad häda, kui ka mitte wäga raskest.  Üks rätsep ja tema naene leidsiwad tules surma. Mõned teised on õnnelikumalt wälja kargunud eh? ennast köitega maha lasknud. Tuletõrjujad jõudsiwad poole tunni  pärast senna ja peastsiwad, mis weel peasta oli. Wiluast. Selle kuu 9. pääwal on Ferroui zirkus maani maha põlenud. Inimesed on wälja peasnud, aga üks hobune, kolm koera ja õpetatud hundid on sisse jäänud.  Kahju arwatakse 30,000 rubla suur olema. Saratowist. Kamöishini maakondas on talumees Barssukow, keS metsast uut maad tegemas oli, ühe waskkatla  ja selle sees 7 puuda kuld-raha leidnud. Seal on rohkem kui 200 aaSta eest kardetud Kasakate - peamees Steuka Nasin asunud ja leitud raha arwatakse üks tema kokkurööwitud warandusest olema. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Greekamaal ou juba jälle uuS Minifterium, ja Greeka°Türgi  piirel on juba merd jooksnud. Selle kuu 7- pääwal aStus Parlament (Kammer) Athents kokku, kus Prasidenti walimise üle suur kara tõusis. DelyamnS'e ja Trikupis'e erakonnad põrasiwad raSkest kokku ja wiimaste  kandidat, Stefanopolo, sai 139 healega 78 heale, waSta walitud. Valois'i Ministertumi astus tagasi, T riku  pis sai tema asemele kutsutud ja leidis ka pea omad KaaSmiuistrid. Trikupis on esiteks ka Sõea- ja Raha- Minister. Tema andis söeawäele TheSsalias käsku mitte  waenu algata, aga pealetungijaid tagasi tõrjuda. Türklased  tuugifiwad selle kuu 8. pääwal Nezeros'e juures Greeklaste peale, saiwad tagasi löödud ja wtimased wöitsiwad  mõned Türgi seisupaigad ära. Kui palju kahju m õle mil poolel olnud, seda ei ole kuulutatud. Tagajärel kinnitatakse Türgi pool, et kokkupõrkamine ühe eksituse läbi tulnud ja ilma järjeta ptab jääma. Jutud käiwad aga, et kolmandamal pääwal jälle kokkupõrkamist olnud ja jälle Türklased taganema pidanud. Bulgariast. Burgas'es on üks kokkuwandumine Würst Aleksandri wasta leitud ja hulk osawõtjaid kiuni pandud. Saksamaalt. KuuluS historiker (aealou-uuria) Ranke  on suremas. Tema on peale 90 aastat wana ja tänine täie jõuga oma tööd teinud. Spamast. Don KarloS on selle wasta waielnud, on Kuntnga-Praua poeg Alfonso XIII. Kuningaks kuulutatud saab. Tema, Don KarloS, ei taha omast õigusest taganeda. Parisis saiwad selle kuu 10. pääwal Portugali Kronprinz  ja Prinzess Amalia vsn OrleanS laulatud. Jutu leht. Laste eestpakwe. (üks jutustus Schweizi maalt.) Jakob Frey jSrel jutustanud K. Puusepp. (Lõpetus.) Zollingeri enne nii elamas ja rõõmsa? majas näitas nüüd kõik kui ühe rusmva nõiduse wäel maitseks muljutud  olema. Keegi neist sobrades, kes muidu seal sisse ja wälja käifiwad, ei tulnud prouat tema määramata mures ja ahastuses waatama ja kinnitama. Igaüks kartis senna majasse minna, et teda mitte wahefl ka Prantslaste  sõbraks peetud ei saaks, ja igaühel oli muidugi iseenesega tegemist küllalt, sel kirjul aeal. Ometegi, enne lõunat toodi üks kiri. See oli esimene walguse kiir, mis õnnetumale emale paistis' ,Ehk", hüüdis üks heal tema  sees, ,ehk on see kiri wahest minu armsa mehe käest/ Rutuga kiskus praua Zollinger kirja lahti, laskis silmad  üle ridade käia ja jäi siis jälle mõttes tooli peale istuma. ,KaS see kiri ou isa käest/ küsis AgneS, ennast ema põlwede wasta tuetates. ,Ei", kostis ema ja nikutas kurwalt pead, see on minu Se mehe kaest/ Alma enam flsse waatamata, laskis  tema kirja põrandale libiseda. Oh, seal ei olnud troostiks mund, kui aga paljaid sõnu. ,Mina tahaksin aga teada/ ütles Hansule tasakest!, ,kaS onu mitte isat waugimajaS waatamaS ei ole käinud/ Ema ei kuulnud seda omais sügawates mõtetes, ei olnud ka tähelegi pannud, et kiri põrandale libises. , Tule/ ütleS Agnes, lehte üles wõkteS, ,meie ei tohi emakest tülitada, lneme ise. mis onu isast kirjutab. Rntnste iStuS tema laua ääre ja waatas õige teraselt  kirja fiSie, otse kui mõiStakS tema seda lugeda. Hansuke  oli pölivili tooli peal ja ütleS : ,Noh, lue, AgneS; aga selgeSte, et ka mina aru saan/