on neid mõõga abil ära aetud ja seitse meest wangi wõetud, kes oma teenitud rahurikkumise palka seda wiifi votawad. Sotsialistide seaduse tühjakstegemisest oli würst Bismark  parlamendi kodusaatmiseks asja arwanud, mis aga sellepärast wiltu läks, et seadust ommetegi kinnitadi. Mõned arwawad, et Bismarkil selle üle sugugi head meelt ei ole ja warsti jälle uued plaanid malmis teinud, milledega  parlamendi wabamecleliste wastu sõtta minna. Nüid loodab tema seda riigi tempelseaduse ettepanemisega, mis' aga kaugeltki enam nõnda kohane ei olla, kui esimene plaan. Ungria parlamendi liikmete uueste walitemiste juures on iga kord awalikku rahu siin ehk seal rikutud, mis ka nüid tõisiti ei naita minewat. Kui hiljuti Klausenburgis wabameeleliSte kanditaat Hegedues linna jõuudis ja oma sõbradega, kes teda raudtee jaamas wastu wõtmas oliwad,  sealt ära sõitis, sai nende peale kiwidega wisatud. Selle koerustüki juures saiwad mitmed inimesed haawatud ja wõcti kihutajate hulgast üks wastalise ajalehe kaastööline  ja 3 tudinget wangi, kuna wiimased kütt pärast lahti on lastud, aga kohtu alla jäetud. Prantsuse põhjuöseadnse läbiwaataja komission, mis parlamendist riigiwalitsuse ettepaneku labiwaatamiseks on nimetatud, saab healte ühisuse pärast peagi oma tööga löpekorrale jõudma. Peaminister Jules Ferry on selle komissiom ees oma arwanlife kongressi kohta awaldanud, mille järele kongress paljalt nendes piirides nöuu wõiks pidada, mis parlament senatiga temale määrab. Kuulus  ja suur Gambetta ministeerium lauges mõne aasta eest selle põhjusseaduse küsimuse kallal, midas sellel korral tagasi lükati. Jõuab nüid Jules Ferri, kes Gambetta kõrwal keikene tähekene oli ja on, seda läbi ajada, siiS saab ennemuistene sõna toist korda tõeks: „Saul on tuhat löönud, aga Daawit kümmetnhat!" Prantslased on endid ommeti ka pitka nõuupidamise  peale Jnglastega Egiptuse pärast ühendanud ja tahawad siis ka oma lepingute Põhjusel Egipti kongressist osa wõtta. Inglismaa pealinna elanikud, kes ju enne mitu korda dinamiidi läbi hirmutatud saiwad, on seda wiimati iseäralikult tundma pidanud. Dinamiidi mõrtsukad oliwad ühe korraga mitmesse tähtsamasse kohta dinamiidi hääwitajaid  pomme maha pannud. Politsei-maja, sõaministeeriumi  ja Nelsoni samba lähedale olid lõhkumise abinõuud  paigale pandud ja kõik nõnda toimetatud, et kurjategijatest  wähematki märku ei saadud. Iseäranis politseimaja  juure oli imelikul wiisil salapolitsei akna alla Dinamiiti  pandud, kus ommeii ühtepuhku wahid platsis on, aga siiski mingit märku ei ole saanud. Endiste kurjategijate  kättesaamiseks on riigiwalitsuS 2000 L. määrannd ja saab nüid ehk kuuni 5000 minema, mis aga ka midagi ei mõu, sest et kurjategijad õige wähise seltsiga oma asju toimetawad ja ka eneste seltsimehi surmawad. Riigiwalitsus  on tarwilikult nende kurjatööde tõrjumiseks ja ärahoidmiseks ettewalmistanud, misläbi ka wiimased kurjatööde  plaanid pooleli jäiwad. Koguni selle dinamiidi sõale otsa. teha, ei ole wist küll kudagi enne wõimalik, kui Ameerika oma dinamiidi tegijatega paremat korda ei hakka pidama ja ta wõerale maale saatmist ära ei keela. Sõda Aafrikamaal kestab ikka wahetpidamata edasi. Mässajatel ähwardab aga uus takistus tulla, sest et uus waleprohwet ennast awaldanud, kes ütleb, et Mahdi aga paljalt üks tema ülematest waimulikutest olla. Mahdi saatnud sõawäge tema juure, kes teda wangi pidiwad  wõtma ja tema juure tooma. Selle juures sündinud  aga üks ime, midas nüidne Mohamedlaste wägimees  weel mitte ei ole wõinud enesest näidata. Soldatid piiranud uut prohwetit oma telgiga fisse ja kui nad tema järele oma käsi sirutanud, et teda kinni wõtta, seal kadunud  prohwet ära! Mahdil saab oma uue ammctiwennaga  wististe tegemist olema, sest ka mässamises wähendab luhutus jõuudu. Noore Särbia kuningriigi ja Bulgaaria würstiriigj  wahel on tüli tõusnud. Wiimase Särbia mässajatest  põgenefiwad mõned Bulgaariasse, kuS nendele Särbia riigiwalitsuse tahtmist ja soowimist wasta puri ääres eluaset  anti. Sealt on nad hiljuti oma endise kodumaale tagasi tunginud ning seal wägitööd teinud, riisunud j. n. e. Särbia walitsus nõuudis see peale oma naabri käest waStutamist, aga Bulgaaria minister Zankow nõuudis, et Särblased Bregowa piiriwahi kohta ara kautaksiwad ehk muidu Bulgaaria seda sõariistade abil täitma laskma saab. Särbia ei täitnud seda mitte, waid andis oma saadikule Sofias käsku, et tema rööwlite pärast Bulgaaria  walitsuselt aru ja seletust nõuaks ehk wastasel järgul Sofiaft ära piab tulema. Seesinane tüli tõuusts sellel ajal, kui Bulgaaria würst Aleksander kodust ära oli ja wõib ehk nüid peremehe enese silma all wagusemine  ja kergemine ära õiendatud saada, midas ka nende riikide wastaStiku kasude pärast tarwiS on. Omalt maalt. Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste Selts saab nagu minewal aastalgi oma wäljanäitust Augustikuul  ära pidama. „Walgus'eft" ja selle järele ka töistest lehtedest toodud sõnum, et meie rväljanäitus juba Juunil ja nimelt ühes maakonna kontsertiga ära saaks peetud, ei ole sellepärast mitte õige. Meie Selts saab oma näitust tänudi mitmetpidi täielikumalt ärapidama, kui see minewal aastal rutulise ettewalmistamise pärast wõimalik oli. Auurähasid ja muid aunhindasid on meil niisama palsi! wälja jagada, kui minewal aastalgi ja loodame ning soowime siis, et põllumehed ja perenaised seda meie töist näitust tubliste ja täielikult täidawad ja osawõtawad. Näitus on see hea ettewõte, millega SeltS oma ühendawat kätt üle maa wälja Rautab ja hea, ning parema nägemisega ja näitamisega üht töist nagu sõrmega järeltegemisele äratada wõib. Toogem siis suguwennad loome ja asju kokku, ei pruugi mitte oodata ega waadata, kuuni kõigeparemaid tuua ja näidata wõime, waid igamees  wõib julgeste seda wäljapanna, mis omale heaks arwab ja näitusel walitakse siis neid, mis ka töistele soowitawad on. Anu wäärt ei ole mitte üksi need, kes auuhindasid saawad, waid kõik wäljanäitajad teeniwad seega anu ja paljalt kodujääjad nendest ega nendega ei räägi ciwalik heal. Soowime weel kord selle tähtsa ettewõttele kordaminemist ja rohket osawõtmist. Töiseks tahtsime weel paar sõnakest meie maakonna  kontserdist, mis siin Põllumeeste Seltsi ruumides täna nädali pärast 16. ja 17. s. k. p. ära peetakse, ütelda. Suuremad ja tegewad mängu- ja laulukoorid on arwatud tükid ja laulud waewast hoolimata kätte õppinud ja siin ka mitmed proowid ära pidanud, mis heaste korda läksiwad. Sellest wõime meie loota, et meie tublid lauljad ja mängijad meile heaste lõbusuft saawad pakkuma, kes oma healt laulupidust saadik suuremas  kooris ei ole kuulda lasta wõinud. Rahwal saab. aga muidugi jälle mõne aja taga täielist mängu ja laulu kuulda hea meel olema ja suurel hulgal sellest osawõtma, sest et pealegi kõik kontserdi sissetulek Seltsi maja heaks määratud on. Kohalise linna-majade laenupanga wolinikudeks on walitud: raehärra N. Boström, maakohtunik von Colongue, adwokat R. Schöler ja linnanõuunik A. Werncke. Pärnu ömakonnast. Wandra kihelkonna kooli asjus on meile koolitaja hr. Lüdimois jarelseiswat õiendust trükkimiseks saatnud, midas ka muutmata teeme: „Meie kihelkonna koolmeistri palwe peale tunnis tame. et stin Wandra kihelkonna koolis aastal 1883 1884 27 koolipoisi on. Uue Wandra moiö sel 28. März 1884. D. v. Ditmar, kiriko wörmündri herra. Tönnis Rieman, Kihelkonna kolliwanem. Tartust. Tartu kovlikonna kuraator on gümnaasiumide  direktoridele ringkirjaga ette kirjutanud, et nad eksamide juures kõwaste Wene keelt ja Wene ajalugu piawad nõudma. Kes Wene keelega ja ajaluoga oma eksami kohut ei jõua taita, seda piab läbilangenuks arwama, sest neid kahte õpetus-asja piab edespidi pia õpetus-asjade hulka arwatama. Tähtjas pindmine Eestlaste waimuhariduse  kohta Käesolewa aasta algusel on meie rahwa hariduse kasuks üks waikne aga kindel samm edasi astutud. Igal Eestlasel, kes oma lastele kõrgemaid õpetusi koolide- abil on tahtnud anda, on selgesti teada, kui wäga waewalik asi see temal seie ajani oli, oma lastele kõrgemates koolides nimelt gümnasiumides ja töistes selle wäärilistes koolides, wastu wõtmist leida. Wäga sagedasti puudus nende alamate klassides ruum wastu wõtmise tarwis, sagedasti arwati neid lapsi jälle liig manaks nende klasside kohta ja n. ed. Seda wiisi sai mitme lapse ja noore inimese hariduse tee järsku lõpetatud  ja teda eestähendatud takistuste pärast sunnitud, teistsugust teerada oma elu edenemise kasuks otsima. Seesinane takistatud ja sunduse wiisil järsku lõpetatud  haridus on maja sarnane, mis enne pooleli jäeb, kui paras katus temale wõis peale katetud saada. Et niisugustest pooleli jäenud ehitustest igakord enam kahju kui kasu tuleb ja sagedasti ka kõik waew ja kulud ilmaaegu  oliwad, see on igal arusaajal inimesel selge asi. Kui üks noor inimene mitu aastat järgi mööda alamates koolides selles lootuses hoolega õppis, et ta ennast selle ehk töise auusa ammeti kohta korralikult ette walmistada tahtis; sai nüid seepärast kõik tema feeajane  lootus ja püidmine tühjaks tehtud, et ta kõrgema kooli uksed enese ees kinni pandud leidis. Siis on ju iseenesest mõista, et seesugused takistused kõik elu-rõõmu kurbduseks ümber muudawad ja wahest niisugust noort inimest, kellel mitte seda kindla mõistuse omadust ei ole, enese üle ka kurwas kahtluses walitseda wõida, kergesti eksiteedele lükkawad, mis wäga kahetsemise wäärilised  on. Niisuguste takistuste kõrwale heitmiseks on eestähendatud  samm selle uue kooliasutamisega tehtud, keda härra kandidat Hugu Tressner käesolewal aastal kõrgema kooliwalitsuse luaga alustas ja kelles praegu ligi 50 noort meest tarwilikku õpetust leiawad. See kool teeb täitsa wõimalikuks, et meie rahwa lapsed gümnasiumi " kooli kõrgemate klassidesse wõiwad wastuwõetud saada, kus mitte enam ruum ei puudu ega wanadus wastuwõtmist  ei keela. Mis kooli enese kohta wõib ütelda, on see, et kooli asutaja ilma kõrge kulude peale waatamata kooli kasuks kõik on teinud, mis iganes temal teha wõimalik olnud. Suur ja lahke kooli korter on muretsetud: kõik kooli Larwituse asjad ja teaduse abinõud on rohkel mõedul õpetajate ja õppijate kergituseks ostetud. Kõige enam on aga heade kooliõpetajate eest hoolt kantud. Rõõmuga wõib ütelda, et siin 8 kooliõpetajat tegewad on, keS wahwa hoolega oma kohusid Eesti noore wendade kohta täita püiawad; härra Reimers, kes rohkem kui 30 aastat Wene keele õpetaja Tartu kubermangu gümnasiumi koolis on olnud, õpetab ka siin Wene keelt; kooliõpetaja härra Specht, kes ka peaaegu niisama kaua gümnasiumi ülemates  klassides matemaatika teadust on õpetanud, õpetab siin ka matemaatikat; härra Bayer, gümnasiumi kooliõpetaja,  õpetab Ladina ja Greeka keelt; härra Lange gümnasiumi kooli muusika koolmeistes, õpetab laulmist ja looduse teadust. Et sess koolis üks jagu kaswandikudest on korterit ja ülespidamist leidnud, siis elawad ka kooliõpetajatest mõned ise nende ruumides: selle kooli direktor hr. H. Tressner, kes mitme muu teaduse kõrwal usuõpetuse tundisid annab; kooliõpetaja J. Tülk, kes matemaatika ja seihkendamise tundisid annab; härra Jõgewer, kes Wenemaa geograafia ja Wene keele kõnelemise harjutuse tundisid annab. Muusikat, nõndasama kui ka uuemaid keelesid, nimelt Prantsuse keelt, õpetatakse kooli-lastele, kes seda soowiwad. Ka piab siin weel meele tuletama, et kaswandikkude keha osawuse ja wirkuse harjutamiseks turni-majas turnimise õpetaja härra Punga neile turnimise  tundisid annab. Julgesti wõib nende ridade kirjutaja  selle kooli kohta ütelda: et tema läbi üks lahke tee Eesti nooresuo teaduse edenemiseks on rajatud. Sellesse kooli wöetakse iga laps ilma seisuse peale waatamata lahke lepliku tingimiste all wastu ja püitakse teda igat wiisi tema waimuannete ja osawuse järele kergeste teadustes edasi aidata. Kõik töised sarnatsed era-koolid (privat-koolid) saawad meie kubermangus, kas rüitli- ehk linna-kogu, ehk ka mõlemate käest abi ja Luetust ja siiski on nende koolides kaswandikude maksud pea-aegu kaks korda kõrgemad, kui selles koolis. See kool on ilma wäljaspidise abita sess pöhjuSmõttes  asutatud, et sell teel wõimalik oleks: iga kaswandikul  ennast oma loomuliku annete ja soowitud sihi järele ette walmistada. Igat wiisi kannab kooli direktor Trcsfner selle eest suurt hoolt, et kaswandikud õppimise kõrwal igat wiist ennast ka öpetud ja haritud auusa inimeste elukombetes harjutawad. Sellepärast wõib iga wanem oma last sellesse kooli täie usaldusega panna. Nii odawalt, kui see kool, ei wõta keegi töine privat-kooli kaswandikkusi oma õpetuse ja ülewaate alla wastu! Kõikide nende eesnimetatud tubli, hoolsa ja mehise õpetuse, juhatuste ja ülewalwamise pärast wõib selle kooli asutust kui üht wäga tähtsat pindmist  Eestlaste elu edenemise kohta terwitada! k—. (Oma Maa.) Wõrn maakonnast kirjutab meie kirjasaatja järelseiswad  riad: „Kui ajalehed ühest ja töisest kihelkonnast sõnumeid toowad, siis loewad neid ka naabrid tähelpanemisega  oodates ja soowides, et omast pesapaigast ka samasugust  kuulda ja kuulutada on. Ühewahe oli ka meie Karula kihelkond tubliste awalikul turul. Sellest ajast saadik ei ole enam palju meie pool-settuwellekestega tegemist  tehtud, ehk küll wanat wiisi ja osast uutegi wiisi edasi elame. Lubatagu siis minule, et ma mõned sõnad Eesti armsamas ajakirjas oma kihelkonna wiimise aastate tegewusest awaldan. 1882 a. snwel ehitadi ja parandati mitmet wiisi meie kirikut. Aknad tehti madalamalle, et enam walgust annawad; koori pealne tehti ruumi suurendamiseks poole suuremaks, nõnda et nüid kirik nagu kahe laega wälja naitab, see wiimane ehitus on aga osalt wee! pooleli, ehk küll materjal walmis on. Saksamaalt laskis meie wörmündri härra oma õndsa proua mälestuseks kirikulle uue altari tuua, miS aga juba töisel suwel Karula oma talupoja tiislärist parandatud pidi saama. Wörmündri 23. Sakala. 1884