kibemeid ei märka, mida.tuul nende silmi puhub. Asjata on wabriku-acsti, .Dr. Mõnusa", ja nende tädi, .proua Põhja", ühe rentniku-lese trööStimised. Arst, tema naisuke  ja nimetatud tädi .töötavad" küll ööd ja pääwad nende .Eesti ilusamate õiekeõte" kallal, aga kõik ei aita palju. Neiud kipuwad ennast wägise surnuks kurwaStama ja Piinama. Järgmisel suwel saadab Dr. Mõnus neid tuttawasse Ujumise kohta" H—s. Läänemere randas, kuhu ka praua Põhi nende .kaitsejanaks" kaasa läheb. Seal üüriwad nemad omale ühe .kalamehe urtsikus" mere kaldal waikse ja kena elupaiga. Selle urtfiku teisel poolel elab pealik Jakob vsn Waba oma emaga. See on selle TõniS Waba poeg, keda Hans Wõit omal aeal pealikute-kooli toimetas. Tema lesk, Jakob von Waba ema, näib vanemast  kõrgemast seisusest olema ja teist tõugu, kui saunameeste järeltulijad, Mari Wõit, Linda Õis ja Jakob von Waba, sest seda teame meie seesugustest jutustustest juba enne, et woorus ja paleus ainult saunameeste  ja nende järeltulijate juures leida on. Kogemata saamad neiud Jakob von Wabaga tutlawaks, keS neid ühest sügamast kuristikust wälja talutab, kuhu nemad õige lausalt sisse läinud oliwad, aga enam wälja et saa ja sellepärast appi hüüawad. Peastja on küll .tubli turnija",  aga waewaga peafis tema kuristese kõrgest kaldast alla. Kuida neiud tähelepanemata senna sattunud fee jääb .Saumehe" saladuseks. Wist oli .wana-tädi Saatus" ka sea! tegew olnud ja SaatuS seisab jo üle kõige teiste .Jumaluste", kuida Wana-Greeklased seda teadu wad; miks ei Võinud tema fiis ka kahte neiut märkamata  karistuse järskust kaldast alla toimetada, kui seda .Saunamehe" jutustusele tarwiS läkS! Majori-praua von Waba, Jakob von Waba ema, on küll esiteks selle tutwustuse  vasta, sest neiud on jo Eestlase d, kui tema aga Mari kolmest millionist kuuleb, fiis lepib tema muidugi  nendega ära. .Ojumise kohas" on muidugi ka palju teist, nende kestis ka Jakob von Waba söeaseltstlane .krahv Lodu", rüitlimõisa omanik .von Röövik", saatekonna kirjutaja .von Roog" j. n e. Seal algab nüüd sortsitantõ .milljouite  omaniku" ümber, keda ehk kelle millionist kõik omale püüda himustavad. Jakob von Waba wasta on mõlemate  neiude südamed pärani lahti ja tema ema püüab teda kõigest wäest rikkust kostma saata. Jakob von Waba armastab aga wacst Lindat ja jääb kindlaks, mitmest kiusatusest  hoolimata, mis ema ja poja vahel mõnda tüli figitawad. Saatekonna kirjutaja von Roog ja Graf Lodu põrkawad sagedast üksteise waSta, teewad määratu wõlgafi,  et oma uhke eluga rikka neiu südant kammistada wõikfiwad ja saavad, kui nende lootused tühjaks jaamad, Võlgade ja teiste tempude pärast teenistusest lahti lastud. ÜkS nendest wõtab oma elu, teine katsub sugulaste kulu peale weel mõned pääwad edafi elada. Jakob von Waba wõtab ennast ka sõeawäe teenistusest lahti, et erateeuiõtuses  oma wäheealiste vendade eest hoolt kanda wõiks. Tema wõtab teenistust neiu Wõidu vabrikus, rändab senna ja näeb teel, kuida .Eestimaal" kaunimate ja paremate  kohtade pealt .uhked mõisad" paistawad, .halvematel,  lagedatel rammuta paemaadel ja igaweste ära kurnatud põldudel fiin ja seal mõni wiletS küla madalate lagunenud majadega," mille .katkenud õlekatuste" all ainult  .häda, puuduS ja viletsus" pefltawad. Koguni teiseks muudab ennast pilt, kui rändaja oma eesmärgile, S. vabrikule jõuab. Seal leiab tema ilusaid majast ja terwe weike linna täie töörahvast, keda tema enne nähtud talurahwaga wörreldates palju suuremal hariduse-järjel ja õnne-korral tunneb olema. Seal ootab teda aga ka tema paleusliku wooruse palk raha! .Ojumise kohas" on neiud omad nimed ära vahetanud. Teadmata on Jakob von Waba rikast pärijat armastanud ja kosinud. (Lõpetus tuleb.) Üleüldised sõnumid maailmast. Holandimaal ja iseäranis Amsterdami linnas armastab rahwas rahwa-pidustd pidada, aga wahest ei pia nemad neid mitte wiisakal kombel ja iseäraneS sünnib fee nõndanimetatud angerja tõmbamise patingtrekken juureS. See on üks neist tähtsamatest pidudest, mis ägeduft  äratab. Waesete angerjate kidade käbi saab köis tõmmatud ja fiis need seda wiist elusalt rippuma pandud. Nüüd tulevad ebelad noored mehed kebjade lootsikutega sõudes ja katsuwad kordamisi, kes angerja köie küljest kätte saab. Muidugi teada et härga ennem wõib sarmist pidada.  kui angerjast sabast, aga siiski juhtub et wahest mõni kulli sarnane käpamees ta sealt köie küljest tabab, aga ka ühes waesc elaja keha pea küljest arakisub, mis tõeste üks ütlemata ülbe tegu on. KnrteS piame ütlema et jn igal maal elajate kaitsmise seltsid seks asunud on, et waesed elajad mitte üleannetumatest inimestest ei piaks piinatud saama, saadik stis weel see kallis kalakene? Wiimate peetud  jälle seal maitsel maal, kus kuulus We»e keiser, Peeter I. ennast Wene riigi laewuStiku asutamiseks har- jutas, niisugune angerjatirimese pidu ja tmuidugi teada on niihästi angerjaid kui tõrge tõmbajaid seega piinatud; sest kui tõmbaja paadi seest angerjast kinni hakkab ja see järel ei anna, siis piab ta oma kaalu kantama ja Vette smpfatama,  mille üle endid pealtwaatajad rõõmustama!» Noh hea kül, politsei soldat keelanud särase elajate ja ka kerglaste  inimeste enese piinamise ära ja särtsatanud nuaga köie katki, mille küljes angerjad rlßunud. Aga kus sa selle küiruga lähed; sest üheks nuhkijad ehk sotsialistid piiluwad igal pool ja nii ka siin. Need üritanud rahwa mässamisele. Õnnetumad naesed, kelMe kohus on kodu maja lukuks olla, ja kä lapsed, kellel weel tällejalad nina all olnud, hakanud kiwa kokku korjama ja mõistmata mehed nendega politsei ametnikude pihta loopima. Aga paraku, mis selle nurjatu teu ots oli olnud? Sõea wägi astunud  wälja ja küsinud osawõtlikult selle eksinud salgu inimeste käest: kas tahate sõna kuulataja rahule jääda, wõi ei? Ei see ep ole midagist mõeunud. Püha kiri aga õpetab meid: . ... sest kõik, keS mõeka wõtawad, saawad  mõega läbi hukka/ ja nõnda ka sündinud seal. Jalavägi  piidanud wiimaks, kui mingi manitsus ja palwe ep ole aidanud, sõeariistadega sekka lööma. Silmad kalkwel weel, piame ütlema, palju jäänud surnult ja wigaselt paigalt  maha, knnnakS ninamehed ehk ässitajad warmalt plehku pannud ja mõistmata rahwas seda taga järel teinud.  Ühelt poolelt piame särast juhtumist tõeSte kurtma,  aga ka teiselt poolelt seda tähele panema, et seadus mitte laste mäng ei ole ja ta ütleb kiri: ,Mu poeg, karda Zehoowat ja kuningast; ära heida nende kilda, kes teistte mötlewad!" Üksinda usk on kõikide inimeste perekondlik side. Usklikud, jumalakartlikud inimesed on inimese soule kõige enam head teinud; ufkmata ja jumalakartmata  inimesed on emmiste teiste rusujad. Iseenesest mõista et see mitte alakorraline asi ei ole. Jumalakartlikud mehed on tõeSte aastasadade kaupa katset teinud, kas ehk " õikS Vaesemate elu kergitada; aga üleüldse ep ole sellega üsagi kilale saadud ja keS seda taieste toimetada tõutab, et Vaesust enam ep ole olemaõgi.  see on teine JuudaS. Sest see sõna: .Waeseid on alati teie juures", jääb tõeks. Saksamaa keiser Wilhelm  on ka wiimate Gastetni retsides M ünh - heni linnas peetanud, kuS asekuningas Luitpold teda suure mustamise ja lahkusega wastu wõttiS. Särast mustamist ep ole kadunud kuningas Ludwi g ilmasgi wana keisri waStu ülesnäidanud. Sellest tähtsast waStuwõtmisest  on näha, et Sak s a riikide ühenduse köide tõeSte kindel on ja et asekuningas uõtaw ketSri sõber on. Keiser, kellel aga weel üks ristikene saeast puudub, olnud ime kabe ja teretanud rahwast sõbralikult, osawõtliku  lahke näuga. Ka würst Biõ mar g i l ou KiSsingis, kuS ta alakorralikult iga aaSta terwise wet käib pruukimas, wõerad käinud. Austria Välimiste  aSjade minister krahw Kalnoky on teda seal waatamaS käinud. See afi tunnistab, et Austria Saksa riigiga sõbrust tahab pidada. Nii kui mustatud lugejad teadwad, on würst BiSmark ka elatanud mees, siiski aõtunud ta kebjaske krahw Kalnok Y kõrwaõ treppidest üles ja kui kammerteendrid teda käealt aidata tahtnud, fiiS keelanud ta seda tegemast ja ütelnud: .Olen kül wana, aga läheb stiski ilma abita." Heidelbergi  linna ülikool pühitses nende päawade sees oma 500 aastast juubeli-pidu, millest ka Tartu ja muude maailma ülikoolide saatekonnad osawõtsiwad. Kuulukse et Saksa keiser Willem sügise pärast suurte manöövrite  ka paariks pääwakS Metsi linna tahta minna, Mõned Austria ja iseäraneS Ungrumaa lehed räägiwad,  et see aasta Austria-Ungru riik BoSnia ja Herzogewina maid taieste omaks saada tunnistama. Sealine kauba minister on Saksa- ja Itaalia maaga head kaubitsemise tingimised teinud, mis eest Ungarlased teda ütlemata kiidavad. Sliõki tegewad selles lapilises riigis rahwuslikud purelemise!» riigiwalitsusele wäga palju tüli. Sakslased oltwad wiimate selle üle pahased et ühe kadunud parteimehe, piiskop lirshiki, auusamba tarvis raha korjati ja pealegi ka palju Sakslast annud selle korjanduse heaks oma anda. Nüüd aga tahta selle korjanduse-komite seda ilusat summakest üksinda TshehhilaSte koolide heaks ära pruukida ja ei taha Sakslaste koolide heakõ mitte punast polusgitki anda; seepärast päriwad nüüd nemad, et see raha seks ka tarwitud saab, milleks otstarbeks see korjatud  sai s. o. nende kadunud waStalise, piiskop lirshiki auusamba ehitamiseks. Jtalias immitseb koolera haigus  ikka edafi. Wõip ehk hakkawad nad sest nüüd last saama; sest minister Grimaldi on Viimasel ajal iseäralikult  selle haiguse lämmatamiseks tööd tegema hakanud. Wiimaõte pääwade seeS saanud paapst Baieri asekuninga  käest öhe iseäraliku kirja, milles kuningas seda tõendanud, et ta omaks iseäralikuks kohuseks seda pidada, katoligi kirikut kaitseda. Prantsuse sõea - minister Boulanger on ükS imelik meeS ja temast  piab rahwas palju lugu. Ta wõtab muudatust muudatuste  peale ette; parandab ja korraldab ühte puhku ja seda kõik imeliku osavusega. Rootstmaa sisemiste asjade ministrile on Parifist üks kiri tulnud, milles palutud saab et walitsus luba annaks Malmö linnast ühte tunnelit Kopenhaageni teha, s. o. Rootsi maalt raudteed mere alt läbi Taanimaale. Prantsuse maa rahamehed loodawad sest head kasu saama. Töö saada kolm aaStat wältama. Sest on näha et ka Prantsuse maal raha eest wähe intressist maksetakse, seepärast otsitakse sealt selle paranemist.  Inglismaalt. Inglismaa jaAmerik  a ühendud riikide wahel tehtud seaduse üle, mille järel nimetud riigid üksteisele kurjategijaid wälja andma piawad,  on iseäranis A meri ka maa Zirilased pahased ja nemad  loodawad kindlaste et sealine senaat pea muudatust saada ettepanema. Londonis on üks kaubitsemise kommiSston  selle üle otsust otsinud, et kust see ometigi tuleb, et kauplus nii kammitsas seisab? EeSkawaks olnud neil kolm punkti: statistik, kauplus ja käsitöö. Leitud on, et kuld hinnas tõusnud ja kaewandustes saagi poolest alanenud  on, knnnakS ta järel küstmene aga iga pääwaga ikka enam ja enam suuremaks läheb. Hõbeda hind on kulla wastu palju langenud. Oleks loota, et kui kõik maailma riigid kaup kauba wastu wahetamist kulla hinna järel otsuseks teeks, et ehk fiiS afi paraneks.  Inglismaa  suured kauba- ja rahamehed loodawad et kui ükS kindel, alalhoidew Valitsus oma tegewust algab, et kõik hästi läheb ja nemad olla wana Gladstone katsewalilsusest tüdinenud. Sest on näha, et parlamendi liikmete Valimised,  mis psnewusega seal oodati ja nüüd mööda on, selle ausa 76 aastase Vanakesele wähe tuska teewad. Zirimaat, mis Väga karta on, wõib aga afi nüüd sasst minna. SpaniaS, sessinatses wanas kuulsas kulturmaal,  on nüüd ka selle peale mõeldud, et Kuuba saarel olevate pärisorjadele, neegritele puidust tuleb kuulutada. Selles kihisevas riigis näib nüüd rahuaeg olema ja seda on ka soowida, et ta kosuks ja kaswakS, nagu ta tulewane Valitseja, keS paraaegu weel mitte wahet ei tea teha, kas ta kullast wöi kuuse puust hällis äiutud saab. —> Serbia ja Bulgaria suguwemmd, et kül suu ja sulega rahu tegiwad,  põrmitsewad ikka üksteise peale ja ei taha seda äraunustada,  mis olnud on. Haige mees nende naabris Võtab ka ikka rohtu rohu peale, et elu alal hoida. Maaniasse, kus wiimate natukene nägelemist ettetuli, on wäele lisa läkitud. Ka KonstantinoopliS näitab kõik tegewus  nõnda wälja, nagu oleks midagist oodata olema. Khiina keisri kojaS on pulmad tulemas. Sel korral saada ka kõikide teiste riikide Valitsejad pulma kutsutud. Pekingis  saanud nende päawade sees Inglismaa Valitsusega  see kaup kindlaks tehtud, et Inglane Birma riigi peremeheks jääb ja lubawad Khiiulased sealist kaubaaeamist  edendada, mille korraldamiseks weel iseäralikud tingimised  tehtud saamad. Khiina saadik Marki Tseng saanud wiimate Saksamaal kuninglikult waStuwõetud. Juba piire peale saadetud temale üks saatekond teretamiseks  Valitsuse poolt waStu, sealt kõige uhkemates wankreteS  ja erarongtdega edasi saadetud, würst ViSmargist auupaklikult  ja Potsdamis ka aiakorraltkult kronprintfist wastuwöetud. Sest saatekonna käigust loodetakse mõlemate riikide majapidamisele kasu tulema. -- Egyptusest on lehed selle sõnumi saanud, et WaSstwVey endine El Obeidis  olewa sõeawäe pealik, 18 aastase Sudanis olemise järele Kairo linna jõudnud ja sealise sassis olu ja elu üle sõnumid toonud. Tema aStunud 16. Aprillil Omdurmanist  peitlikult derwishe ehk MuhamedaanlaSle preestri riieteS teele ja tulnud piki Niiluse jõekallast alla. Oma silmadega oli ta El Obeidi fissewötmist näinud ja ka pärast KordofaniS kõikide liikumiste pealtwaataja olnud. Mitu aaõkat oli ka mangi pslweS päris orjaks olnud. Tema aruanne sealise st olust ja elust teeb iseäraneS Inglastele rõõmu. Endised Mahdi auuStajad olla üksteisega tuttipidi  koos. Suurem osa inimest on seesugusest Valitsusest tüdinud ja igatseda, et jälle Egiptuse Valitsuse alla saada wõiksiwad. Dongola maakond, mis enne kui ükS iluS õitsew aaõ oli, on täieSte kõik äralaaStatud. Mässajatel olnud kolm aurulaewa, aga Shilloko rahwas Võtnud need nende käest ära ja üks neist olla weel praegu nende käes pruukida. Karthumt linn olla peaaegu maaga ühetasa tehtud, muud kui mõned Euroopa moodi ehitud majad on weel järel jäänud. Karthumi kohal teine pool Niiluse jõge on Omdurman suureks linnaks saanud, milles ka mitu Eurooplast riietega kauplewad. Wasfiw Bey arwab et kui Egiptuse Khediwe seda maad enese alla heita tahaks,  sealt poolt mingit takistust ette ei tuleks. Anam - Tong kingi ülem Valitseja Paul Bert on wiimate sealise Valitsuse nõukogule oma Valitsuse eeSkawa ettepannud.  Selles nõuab tema et TongkingiS põllumeeste koolid asutatud saaksiwad ja sealine rahwas paremale põlluharimisele juhitud. Kõige pealt aga nõuab ta et sügise  wiiua-kuu sees põllu saakide wäljanäitus Hanois ärapeetud  saaks ja sellest wõiks kõige paremini näha, mis parandamist tarwitab. Ühes piakstwad ka wäijanäitajad näitusele toodud asjad ühe museumi asutamiseks andma, Uute Hibridide saarestiku rannas astunud 1. Jaanikuu