asja peale 2000 loosi a 25 kop. wälja tõmmati, nõnda et kiriku heaks hea summakene sisse tuli. Peaks meie loosimine Aleksandri kooli heaks ka nõnda kauniste  korda minema ja nõnda kena kasu kandma. Ajalehtede lugemine on meie pool käesolewal aastal wähemakS jäenud, mis wist küll raha puudusest tuleb, sest et tänawu aasta raha hirmus kasin on. Pärnust. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 6. Weebruaril s. a. Pärnus Endla saalis. Maja, mida minewal koosolekul seltsi poolt toimekonda ära waadata paluti, ei leitud õuue kitsuse ja hoonete wanaduse pärast seltsile sünnis ega käsuline olewat, mis peale selle ostmine kõrwale Hra Toots rääkis, et seltsil tingimata nii ruunmat (wähemalt 1,600 ruut sülda) platsi waja olewat, kus tall wõimalik oleks ka wälja näitusi ära pidada. Põllupidajate edenduse järg saada näitusi rohkendama,  ning wäga suurt, kulu teha see, kui. seltsi poolt peaks igakord selle jauks platsi renditama, sinna aid ümber, kuurid peale tehtama ja mõne päewa pärast nad jälle maha kistama. Näitusi olla aga palju sagedamine waja pidada, kui neid siiaajani on peetud saanud. Ei olla tarwis, et põllumees igakord just loomi ehk midagi muud peaks näha tooma, waid tähelepanija põllumehele tuua ka muidu waatamas käimine suurt kasu. Kõik põllu- ja käsitöö tegijad saadawad oma tööst hulga kaupa näitusele. On põllumehel  mingid tööriista waja, ta ei ostagi teda mujalt, kui näituse platsilt. Siin ta näeb ja kuuleb tööriista tulu ja wõib teda julgeste osta. Niisama wõib põllumees  ehk ka muugi ametnik siin mõne uue käsulise aga alles tundmata tööriista tarwitamiseks juhatust saada j. n. e. Just see olewat põhjus, mis peale meil sagedaid näitusi waja asutada ja peaks meil selle jauks nagu eespool nimetasin tingimata päris plats olema, kuS kord ju kõik näituseks tormilised  hooned jäedawalt peale ehitatud on; ka seltsi maja nagu mõista peaks selle platsi peale ehitatud saama. Maja jauks oli kõneleja ka plaani teinud, mida ta nüüd koosolejatele ette pani ja ära seletas. Asjatundjate poolt kiideti plaan heaks. Wõeti siis nõuuks seesugust platsi linna ligidale kuulata  ja kui kaupa saab, siis ära osta. Mõningad seltsi liikmed, kes ka linna wolikogu liikmed, teadsiwad siin lähekorraS platsi nimetada, mida linnawalitsus ära müüa tabta. Plats mink; le sa sa .. mumezare parast seletust, keS seltsi majas kauplust saaksiwad talitama. See seletus andis tunnistust, et see ettewõte hoolsal ja mõistlikul talitusel küllalt kindel ja käsuline on. Enne ostetud plats wõeti nõuuks ka seltsi käes hoidci, kahju ei saa ta tegema, sest aidad, mis wälja renditud,  toomad raha kasu, mis ta eest antud on, sisse. Ka wõib maja kergelt ülesse ehitatud saada ja siis wälja üürida. Seltsi maja aktsiade peale on juba 9000 rubla sisse kirjutatud. Pärnust kirjutab meile auustatud kaastööline järgmisi: „4. ja 5. Weebruaril oli koolide inspektor D. W. von Mewes meie linna Greeka õigeusu kooli rewideerimaS ja leidis ta igapidi kõige paremas korras. Kõrge herra olnud kooli kaswandikudega nii rahul, et ta oma tasku uuri kaelast wõtnud ja kooliõpetaja herra L. Raudseppi kaela pannud, ja peale selle weel temale ja ta abile herra Jsmidt'ile, esimesele 25 ja töisele 20 rubla kingituseks annud. Ka tütarlaste klass saanud kooli kahe õpetaja naesterahwaga sisse seatud ja neile aastapalgaks 250 rubla lubatud. Tütarlaste õpetuse põhjuskeel saada niisama kui poislaStelgi,  Eesti keel olema, aga ka Wenekeelt saab neile tarwidust mööda õpetatud. Ka koolimaja hind, mis osalt alles maksmata oli, sai minema nädala linnawalitsuse ees ära maksetud. Tütarlastele näputöö  õpetuseks sai tubli õmbluse masin ja ka muid abinõuusid õpetuse jauks ostetud j. n. e." Pärnumaalt kirjutatakse meile: „Siin Tammiste  walla Kiisa külas on rõuged õiete hõelaste möllamas. Mitmes peres on kõik inimesed rõugete käeS maas. Rõuged hakkawad niiheaste noore kui wana inimeste külge; on kusagil peres üks inimene haigeks jäenud, siis ei lahku tõbi enne majast, kui kõik elanikud tema piina on maitsta saanud. Ehk paha haigus küll kaunis laiale on lagunud ja palju inimest sängi sundinud, siiski ei ole tänini weel keegi tema kätte surnud. Kuna igal pool näikse ja kuulukse liikumist kõrgema waimuhariduse järjele olewat, on meil siin P. wallaS kõik alles wagusi, rahulises olekus. Ti tunta siin Eesti rinnalast, Aleksandri kooli, ei ajalehta maha arrvata üks Sakala ja Olewik, mis kolme nelja mehele kokku käiwad, ei Eesti laiemat kirjawara. Küll tahetakse siin mõne mehe läbi raamatukogu elusse kutsuda, aga asi näeb õige nigel edasi minema: „Ei tea, mis need raamatud mulle andwad" kuuled sa mõnegi suust, kui raamatu  lugemise tulust rääkima hakad. Selle asemel walitseb ebausu, nõidade ja muude tembutajate kartus.  Elanikud on siin enamiste püha õigeusulised, ja neil on muidugi omad koolid, nimelt kolm: üks kihelkonna ja kaks ki' aga seep see on, need koolid hakasiwad al aegu oma täielist Lööd peale. Waadaku k- ase wäljaspoolse oleku peale: suuremal ja on tänini alles suitsu tuad, kus mõnikord hinge sees kiperdawad. Ise nad, p- lased, c )a kärsus, kortsus puhas, wäheldase kaswuga, aastane noor mees paistab  25 -30 aastae d, suuremast jaust lugemata  alles, wõtaw , ja seepärast on mõni paar, wõi mees na perekad, lapserikkad, et imetleda tuleb. Ü koguni töine elu, kui mujal. P—lane i seda, ta ütleb: „Ei ole enam kuhugil sehuk, in on: meie need kõige hullemad, rumalam, eme." Aga need laused ei ärita temas enan ;ust suuremat tundmust, kuid kauwad sinna Ärkagu p—lane ometi! Tartust. Km suurkooli üliõpilastel korda ei läinud on ationi „Vironia"le ülemate  poolt luba se nad nüüd õnnelikumad olnud. Nagu Tan akse, on mööda läinud päiwil „Studeeriat« e Selts" uniwersiteedi rektori poolt kinnitc . td. Tõinekord loodame sellest pitkemalt rää' at. Tartu Ees - . weste Seltsi koosolekust 29. Januaril. (L eltsi kirjutaja Pellberg pani „ Rahwa tööte. z järjele aitamise seltsi" kirja, mis seltsile ol >, koosolijatele ette. Ta on järgmine. Tartu Ees leeste Seltsile! Rahwa tööteo irjele awitaja seltsi asutaja  komitee seltsi 1 > on südameliku tänuga Tartu Eesti Põllm kaastundmise üle uue seltsi asutamise kohte s- wtnud. Asutaja komitee  on täieste selle ; 1 Tartu Eesti Põllum. Seltsi -)7 " mw lvr saab seda täieste wõimalikuks  tegema k ' a. Põhjuskirja järele saab see selts kõik s - : suurel isamaal ühendama  ja hoolt kand sige oma kaastegijatega rahwast harida ja pale tõsta, nõnda et terwe Weneriik tugema sõl õudusega ühendud on. Selle kordasam ' - aga kõige esite tarwis kubermangudesse ja desse uue seltsi jauskondi  ja komiteesid - Iga kohalise komitee asutamiseks peab kõu 5 liiget olema. Seltsi liikmeteks wõiwad n . etud saada kogukonnad, seltsid, kihelkondade . ojad seltsid j. n. e., maksuga 6 rubla aa da kaastundmist tähele pannes, mis Tartu l awaldanud, palub seltsi asutaja komitee T. C da maewa mitte tagasi lükata, et üht seltsi "ärtusse asutada, et siis ruttem wõiks Liimi k is seltsi püüdmisi korda saata, mis üks osa t Wenemaa ühendusest oleks. Komitee töö juba algada, sest et kõige kõrgemalt jub Lud on, seltsi walitsust  peale hakata. L useks on üksi tarwis, põhjuskirja järgi liig mis Tartus seltsi liigeteks  on ülesantud kinnitus, kellega suur selts ka asju ajab. Komitee tähtjus on seltsi liikmeid ja andeid käsuliste toimetuste tarwis mastu wõtta ja ka mitmed sugusi plaanist wälja arwata, mis seltsi tegewusel saaks ära toimetatud. Nii kui kirjas 2. Dets. 1881 a. Tartu E. P. Selts awaldaS soowi, rahwa tööteu parema järjele awitaja seltsi liikmeks saada, siis palub asutaja komitee missuguseks liikmeks palub Tartu E. P. S. saada. Kui see kõik on sündinud, siis wõib juba Tartu E. P. S. põhjuskirja K 14 järele omale eestseisuse walida, kes seltsi asjus wõiks tegemist hakata. Teaduste järgi paljudest kubermangudest on selge, et selts juba üle kolme saja liikme suur on, ja mitmel  pool on juba jauskonnad ja komiteed täieste jalale seatud ja warsti saab seltsi peawalitsus seatud 25 liikmest. Kui see peawalitsus seatud on, siis hakkab seltsi tegewus peale. President andis seltsile teada, et kooliõpetaja J. Kurrik 100 eksemplari omast weiksest tabellist stenograafia  õppimise jauks seltsile olla kinkinud, mis seltsi liikmetele ärajautatud saaksiwad. Seltsi lnkmed awaldasiwad  oma tänu selle wasta. . Koosoleku juhataja andis seltslle teada et,.Rahwa tööteu parenm järjele aitaw selts " Peeterburg s oma pöhjuskirjad ja oma programmi mew se saatnud, miswaheajal koosolejatele wähaiautatud satwad. Peale lühikese waheaja andrs president koosolejatele  teada, et Kroonumaade ministeermm 1883 a. Detsembri kuus oma 100 aastast püha " sema, (maata pitkemalt Sakala ja küsis kas meie Tartu Põllum. Selts ka milgi wiisil sest pühitsemisest  osa ei wõtaks; terme selts kostis ühel Mlel: jah! Mill wiisil aga meie selts nimetatud pühitsemisest osa wõtma saab, jäeti tulemase aja peale läbirääkida. Nüüd andis Wiljandi E. P- S. liige Lellep, kes Krimmi poolsaarelt just oli tulnud, pitkemat seletust  Eestlaste asutustest ja põllude harimisest Krimmis. Ka kiitis kõneleja prof. ostetud mõisat wäga suureks rahaauguks ja suureks kasu sissetoojaks maaks; ning soowis, et meie põllumehed, kellele see maatükk suurt kasu tooma saaks, selle eest muret kannakstwad, et see maa tõeste Eestlaste omaduseks jäekS. Eestseisuse nimel tõstis president kirjatoimetaja J. Matto peale kaebdust, tema ei olla oma kohut niiheasti  terme eestseisuse kogu, kui ka seltsi wasta mitte täitnud, tema pärast olla pidanud selts täna 2 tundi hiljem oma koosolekut algama kui kuulutatud oli. Abipresident Buck seletas ja põhjendas laiemalt ning pitkemalt mill wiisil Matto eestseisuse ja seltsile waStu hakanud ja mitte wiisakal kombel li. abipresidendi wasta ülesastunud. Selts leidis eestseisuse kaebdust kirjatoimetaja J. Matto peale põhjendatud olewat ja tegi teda tema süüde pärast seltsi kirjatoimetaja ametist  lahti. Kirjutaja walimine jäeti tulemaks korraks. Üks seltsi liige, kes Matto asjas oma arwamisi ja mõtteid mitte sündsal kombel ei arutanud, jäeti seltsist wälja, kuni ta seltsi otsust, mis tema kõnelemise kohta tehti, täidab. Tulemase koosoleku aeg ja koht ära määrata, jättis selts eestseisuse hooleks. Peale selle kui president liikmeid ja wõeraid nii suure ja lahke ning elama osawõtmise eest oli tänanud,  andis „Linda" seltsi agent vr. M. Weske lühidalt  aru „ Linda" seltsi tööst ja tegemusest meie Eesti põllumeeste kaubama""s" peale „Linda" lõppis koosolek. Riia linna raa- Webruaril 1883 esuers mõned, siis aga ikka enam ja enam inimesi kokku, kuni wiimaks raatus ja politsei mitmest sajast inimesest täitsa ümber piiratud oli, nõnda et waewalt läbi wõis peaseda. Rahwa hulk, enamiste kõik alamast seisusest, seisis wait ja wagust paigal; siin ja seal sosistas üks töisele midagi kõrwa sisse, aga kõik waatasiwad üksisilmi raatuse ja politsei aknate poole ülesse. Näha aga polnud seal midagi ime asja. Kui keegi imestateS küsis: mis seal siis on, mis T'e waadate? siis wastati tõsise näuga: „Meie tahame kuradit näha", ja, aga kuS ta siis on? „politseis", „raatuseS". Lähema järel kuulamise peale saadi rahwa käest weel üksnes nõnda palju teada, et politsei kuradi wangi olla wõtnud ja puuri pistnud. Politsei püüdis rahwast  koost ära minemisele sundida, aga asjata! kuS mõni samm maad tühjaks jäi, sinna wajuS töisel silmapilgul rahwas uueste kokku. Nõndasama asjata oli ka politsei ametnikude waew, kui nad rahwale ära püüdsiwad seletada, et kuradit ei politseis ega raatuses puuris ei ole; rahwas jäi oma kindla mõtte juure: „Kurat on raatuses, kurat on politseis". Kokku tulnud hulk kuulas ametnikude seletust pealt jäi aga sellest hoolimata üsna wagusi seisma, wahtis ülesse aknate poole, ning aeg ajalt kuuldi ütelust: ~Kurat on ometi seal; nad ajawad seda meelega maleks; nad ei taha teda meile näidata." Alamatele polttsel ametnikudele pakuti mitmelt poolt 30, 40 ja kop. jootraha, et nad kuradit waatama sisse laseksiwad mmna. Kust see tuli, et kokku tulnud hulk kindluste uskus, et kurat mängis olla? Asjalikku võbiuii ei ütle „Ztg. f. St. u. L.", kelle järele meie weidrat luhtumist jutustame, oma järel kuulamise peale mitte leidnud olewat, maid arwad, et terme lugu mõne nalja hamba temp olla olnud, kes ühest margast kes enne seda kinnikaetud silmadega kuhugile sisse püüdnud  tungida, seal juures aga politsei lõnga langes kerge uskliku rahwale kuradi olla wälja maalinud ' .M"° Ütleme selle kohta. Katsugu keegi ükskõik  kus kohal maal niisugust jutta wälja lautada et põrgu majesteet seal ehk seal mallamajas puuris olla, ,a ta saab nägema, et ta ühte ainust narilait ei leia, keS seda uskudes kuradit näha tuleks tahtma