iversta tagant maha langenud ja pole enam jaksanud üles tõusta, kuhu ta ka ööseks pidanud jäema, sest et keegi seda teed mööda pole juhtunud käima. Pühapäewa homikul oliwad küll mitmed seda teed mõõda kirikusse läinud, aga kellegi! ei ole Samana mehe tundmist rinnus olnud. Sell wiisil on munakene külma kätte hinge heitnud. Pärast lõunat leidnud mõned teise kirikust tulijad surnukeha tee äärest, keda terme öö ja päem tee iiäreS malwati, kuni ülemalt poolt surnukeha Pärnusse miinuseks käsk tuli. Kurb lugu! Tallinnast. 27. ja 28. Märtsil oli Tallinna kubermangu gpmnasiumi kooli ettelugemise saalis merekoolide kaswandikude läbikatsumine ja saiwad järgmised tunnistused (diplomid) «väljaantud Baltiski merekooli kaswandikudele Saaremaalt. Kaugele sõitma laewajuhatajate tunnistuse sai: Konrad Wildenberg Kuresaarest. Kaugele sõitma tüürimehe tunnistused saiwad: August Pihel Kuresaarest ja Mihkel Kiel Pilgusest (Kihelkonnalt).  Ranna sõidu tüürimehe tunnistuse sai: Friedrich All Kihelkonna-Loonalt. Rakwerest. Kui kaua üks elajas nälga kannatada  suudab, selle üle toob Rak. teataja järgmise näituse: Hujala külas kukkunud 16. Märtsil üks koer tühja kaewu ja seisnud sääl 11 päewa ja ööd sees, enne kui üks talumees teda juhtumise kombel ära peastnud, kes waatama läinud, kas tühja kaewu meel wett ei ole kogunud. Kui üks korw nööriga alla lastud, siis jõudnud koer meel ivaewalt sinna sisse ronida ja saanud ülesse tõmmatud. Waene looinake olnud wäga kõhnaks jäänud, nii et ta waewalt jalul seisnud. Kodu jõuudes amaldanud ta oma peasemise rõõmu kiunumise  ja hulumise läbi. Lätimaalt. Holbcrgist lirjutakse „Ball. Westnisele": 13. Märtsil enne k. 10. õhtu kuulis Salisburgi Eemulihti päriskoha omanik kaks püssi pauku käimat ja nägi weerand tund hiljem Kolbergi piiris olema Raulini talu wihusauna põlewat. Tulekahju kohale jõuudeS, nägi ta katuse juba lausa tules; et aga keegi ennast ei liigutanud, armas tema, et sauna elanikud, abielu paar oma 9 aastase kasupojaga, sügamas unes oleksiwad ja katsus neid akna all karjumisega ülesse äratada. Kui ka selle pääle kõik magaks jäi, läks ta põlemasse majasse ja leidis saunanaise eluta läwe alt maast. Ta kandis selle wälja ja nägi et tema keha merine oli. Sellest kohutatud jooksis ta talumaja juure ja äratas maja rahwa, kes kõik raskcste magasiwad, ülesse. Ühe mehe abiga kandis ta siis saunamche ja selle kasupoja, kes ka mõlemad eluta oliwad, põlemast majast wälja. Weel sellel samal ööl anti kohasele urjädnikule asja lugu teada, ühtlasi ka kreisiülcma abilisele telegrammi teel, kes juba waSta homikut õnnetuse kohale jõudis. Järele uurimisel tuli ilmsiks, et kõik sauna elanikud püssiga surnuks oliwad lastud ja saun kahe koo õlgede abil põlema pistetud. Silmanähtawalt oli siin üks kole mõrtsuka töö tehtud. Kes oli aga mõrtsukas? Süü kahtlus langes Raulini talu peremehe  B. pääle, keS kroonu metsawaht ja noor inimene on. See ja kaks Salisburi wallameest panti kinni, miimased on aga jälle lahti lastud. Nii hästi tunnistajate kui ka mangi üle kuulamine kestab juba mitu päewa. Mõrtsuka töö põhjused jääwad mõistatuseks. Mikspärast tappis B. küll saunamehe ja selle ilmasüüita lapse ära, keda oma woodikeseS teki all maha lastud leiti. B. elas saunamehe Schwedega wäga sõbralist ja head elu ja saunamees ei olnud ka mitte rikas. KättemakSmist  ega rööwihimu ei wõi sellepärast tapmise põhjuseks panna. Ehk on mõrtsuka töö mõne tühise asja pärast ehk kergemeelselt tehtud? Siia juure on weel lisada, et arstlik läbiwaatamine nüüd möödas on. Schwede on püssiga, tema naine rewolwri kuuliga ja haawli laenguga ja kasupoeg haawli laenguga maha lastud. Peterburgist. Rahategemise majas olla pracgus 130 puuda kulda kangides seisma». mis ligemal ajal kuldraha?? saada löödud. Mullu aastal on saal raha löödud: kuldraha 27,055,173 rbl., hõberaha 1,510,553 rbl., waskraha  100,000 rbl. Peterburgis on 30. Märtsil teedeminister kindralleutenant H. E. Pauker kopsupõletikule ära surnud. Tähendatud minister oli juba paar nädalal haiglane ja ikka oli meel paranemist loota, aga nagu nüüd näha, ei ole see lootus täide läinud. Wilja iväljaiv edu on tänawu õige suurel mõõdul edenema hakanud. Ühe nädaliga, see on, 12. —19. märtsil nnidi Wene maalt 6,937,363 puuda wilja loälja. Üleüldse on tänawu ju 08,597,908 puuda wilja wäljamaale wiidud, see on 5,540,000 puuda enam, kui mullu sell ajal. Wäljamaale saadeta watel kirjadel peab, kudas juba waremalt oleme teatanud, 1. Aprillist saadik 7 kop. asemel 10 kop. mark pääl olema. Et uued markid weel walmis ei ole, siis tuleb esiotsa praegusid 7 ja 3 kopikalist  markisid wäljamaa kirjade jäoks tarwitada. Mitmed on meilt küsinud, kas ka oma maale, see on Wene riiki saadetawate kirjade taks kõrgendatud olla. Neile teatame, et oma maa kirjade saatmise hind ikka endiseks jääb: 7 kop. iga loodi päält. Uued ühe-rublased paberirahad, milledel üks külg sinine, teine kollane, saada 1. Mail s. a. wälja antud. Warshawist. Õnnelik wõitja, kellelel.Martsil s. a. wöidulaenu piletite loosimise juures, 200,000 rubla osaks langenud, olnud keegi Krawtshikowski, kes würst Sangushko mõisas SlawutõiS Wolhinia kuberm. hobuste kaSwatuseS töös olnud. Ta olnud wäga kchwa inimene ja ei ole õieti siiagi raatsinud. Mitme aasta jooksul on mees ometi nii palju musta Minade tormis tagaivaraks pannud, ja mullu aasta lõpul ostnud ta enesele ühe wöidulaenu pileti 300 rubla eest, kes nüüd mehe korraga rikkaks teinud. Säältsamast kirjutakse „Nowottilc," et Warshawi ligidal ühes kreisi linnas 17. Märtsil ühe apteeki pidaja ja arsti -vahel naljakas naistewahetamine  olnud. Kauba alustaja olnud arst, kellele apteeki pidaja küljeluu wäga meelt mööda olnud. Apteekri praua olnud ka kohe malmis doktori emandaks saada ja siis alganud läbirääkimised ja kauba kokku sobitamised. Armastajate suureks rõõmuks olnud ka Apteeki pidaja asjaga rahul ja lubanud oma emanda arstile järgmiste tingimittega  kaasaks: Et arsti emand, kes ka apteeki härralt meele järele olnud, peab temale abikaasaks saama. Siis oli aga weel tohtri emanda luba saamata, mis tohtril ka wiimaks õnneks läks muretseda. Mõlemad paarid peawad õnnelikult elama ja tohter läks ka weel apteeki härra majasse elama. All elab apteeki härra oma uue emandaga ja päälmise korra pääl tohter oma uue kaasaga. Mõlemad pulmad saiwad apteeki härra juures peetud. Järgmisel päewal pärast pulmasi oli kaasade kaasawara õiendamine: mis kumbgi emand esimeses abielus kaasa olitoonud, sai ka nüüd mehe poolt jälle uuele mehele wälja makstud. Häbi küll! Radomist. 16. Märtsil kustutud sääl ühe mõrtsuka eluküünal sõja kohtu otsuse järele 20 püssi kuuliga ära. Lugu on järgmine: Üks Radomi linna kardawoi wõttis naise, kus juures äi temale 600 rubla kaasaraha lubas anda pärast ei tahtnud aga äiapapa kaasarahast midagi enam teada. Sääl tellis wäimehel see hirmus mõte oma äia ära tappa. Seda mõtet tahtis ta kuus werSta metsas Radomi-Warshawi teed wälja minnes korda saata ja tegi ka seda. Kui ta oma kurja töö juba korda saatnud oli, sai ta selle kallal kinni wõetud. Sellepääle anti ta sõja kohtu alla ja on nüüd oma teenitud palga saanud. Tashkentist. Tashkentis on mõned tugewad wihmasajud suurt kahju sünnitanud. Ligi SOO hoonet olla sisse langenud, ja nimelt selles linna osas, kus Asia päriSrahwaS elab. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal on ju kolmas kewade järgimööda suur weehäda. Koguni kahju tegemata ei heida Saksamaa suured jõed oma katet küll kunagi, aga kui selles muud ei sünni, kui et jõeäärsed kohad tubliste kasta saawad ja mõni wihusaun wõi heinaküün kaasa läheb, siis ci ole selle üle imestada. Aga kui ju inimeste elumajad külades ja linnades katuseni wees seisawad,  nende majakraam ja koduloomad wees ujuwad, siis on hale lugu. Mullu sigita» suur wesi wäga palju kahju, kus ju ka inimesed ohwriks langesiwad. Tänawu pole küll sellest kuulda olnud, aga waranduse kahju on inimestel ikka otsata. Iseäranis  on ka tänawu jälle Põseni maakond, kus enamasti muidugi kehwad Poolakad elowad, weeuputuse  häda kannud. Nende heaks on nüüd rahakorjandus awatud. Mujal Saksa jõgede ääres pole häda tänawu liig suur olnud. Prantsusemaalt. Saadikute-maja parema poole liikmed (kuningriiklused)rääkisiwadühel häälel senati ülemaks kohtuks tõstmise waSta. Senati poolest olla ju otse selles asjas kaebtus tõstetud, milles teda nüüd ka ise kohtumõistjaks tahetawat teha ja see ei kõlba ometi mitte. Nad ei wõida iseäralise kohtu asutamisega leppida, mis rahwa arwamise waba awaldust ei tahta lubada. Boulangeri kacbduse asjas seisawad 14 inimest kohtu all, keda ööd ja päewa sõjariistus soldatitest wahitokse. Boulangeri wastased ajalehed teatawad, nendel olla tunnistusi, et Boulanger Amerika rahameeste, baron Makay ja Benneti käest, raha oma riigiwastaliseks ettewõtteks on nõudnud ja et ta Prantsuse sõjawäge walitsuse wastu üles kihutada olla tahtnud. Belgiamaalt. Mis Boulanger Belgiamaal  edespidi tegema hakkab, on praegu raske arwata. Belgia walitsuS olla ju kulmu kortsu tõmmanud, kui Boulanger tema piirides asude» Prantsuse walitsusele kibedaid sõnu loopima hakkas. Olla talle ju tähendatud, et Belgia waba seaduse all iga wöeras lahket ivastuivõtmist leiab, kui see aga wiisakasti elab ja selle juures ka otse Aumale herzogit eeskujuks antud. Kui ta aga sääl käratsema hakkab, pidada ta enast ka Belgiast koristama. Wäga suurt tähelepanemist on see sigitanud, et Boulanger prints Wiktor Napoleoniga,  keS Bonapartlaste tulewane „keiser" on, mitu korda nõuu pidamas koos on käinud. Jn neil siis ikka midagi rääkida oli, mis teised ei pea teadma, sest koosolekud sündinud õige salajas. Aga ikka on sääl nägijaid, kus tegijaid ja lugu tuli ilmale teatamaks. Kodus on Boulangeri erakond tema põgenemisega küll suuremalt jaolt rahul, aga mõned kiruwad teda ka argpüksiks, kes ju walitsuse meeste kulmu kortsutamise eest plehku pani. Et oga walitsnsel temaga nalja nõuu ei olnud, selgib sellest, et nüüdgi, kus teda ennast enam kätte ei saada, ometi tema üle kohut pidama hakatakse. Tunnistab kohus teda süüdlaseks, siis ei saa sellega küll Boulanger ise trahwitud, keda ju käes ei ole, aga ta ei wõi siis, kui trahwialune, ecSolcwal rahwasaadikute walimiscl enam rahwasaadikuks  saada, kui teda ka kes teab kui mitmes kohas walitakse, kuna ta senine wolituS muidugi kaduma läheb. Ja see on temale ikka hapu küll. Persiamaalt. Perfia schach tuleb tänawu kcwadel Wenemaale külaliseks. Küla käigu! on oma iseäraline tähtsus, sest et siin mitmed kauba lepingud läbiräägitud saamad. Perfia tahab wiie aasta jooksul hulk raudteesi ehitada, mida säül tänini ei olnud. Lepingud ja kauba kontrahid, mis ta selle» asjas wäljamaalastega teeb, waatab Wenemaa üle. Pääle selle ehitab Perfia mitmed muud kauba teed. Abessiniamaalt. Hirmus sõda on AbeSsiniaS möllanud, seda näitawad uuemad sõnumid  ikka selgemine. Abessiinia kuningas Johannes