meie poo! palama armastusega armaStawad, ehitasiwad iga mõisa jäuks puhwett, tust rahwale kehakinnitust ja keelekastet rohkeSte wälja jägati. Pidu platsil olid mitmesugused ajaviitmise mängud ehitud, millega igaüks oma aega lõbusaSte wilta wõiS. Tallinnast oliwad kroonu muflkantid ka seks pääwakS siia kutsutud, keõ oma kena mängudega kõikide kuuljate südant rvõmuStafiwad. Kõik koolmeistrid kätfiwad oma laste ja laulukooridega wõldu laulmas, ja saiwad ka ktnktft wälja jägalud, nimelt: raamatud lastele. Peale seda iga koolimaja  kuld raamidega KeiSri ja KeiSri-Praua õliwärwi pildid. KakS kõrget poSli oliwad püSli pandud, kuhu kiuktfi  külge pandi. Kahele korrale sai külge pandud; ehk küll poStid wist peale 5 sülda kõrged oliwad, saiwad fiiSki osavatest ronijatest tühjaks tehtud ja wälja toodud. JluS ilm tegi seda pääwa rõõmsaks, ning igaüks läks õhtu rõõmsa ja tänuliku südamega mõisaherrade waStu, koju. Kõige enam tänu awaldaS rahwaS körgeSte auuStatud PüSst mõisa herra Graf v. Stackelberg't waõtu, keS ülepea  selle pidu ülem juhataja ja toimetaja oli; keS selle pidu pärast kõige rohkem waewa on näinud ja kulu kannud. WiimakS tänan kõiki auusaid pidu toimetajaid wiSfiõte kõige rahwa nimel; ning see pääw jägu meile kõigile kui ühe tõstSte Wenerttgi alamatele üheks armastuse, ühenduse ja auusa elu pidekS ja sideks. KuS ülemad ja alamad käsi käeS aSju edendavad, seal peawad sits muidugi niisugused  aSjad kõrwale jääma. miS ühe auusa rahwa ja tõsise riigialamate vahele et kõlba. Elagu auusuS ja armaStuS meie kodumaa ülemate ja alamate wahch! Jõhwt kihelkondas ou ka pea igaS mõisas pidud peetud, mille kulu ka msisaherrad on kannud. Täna, 22-mal, on kõige kihelkonna laste pidu, mis ka hästi wiisakaSte  on korda läinud. Jõhvi kth., Kohtla mõtsaS, sel 22-mal Mail 1883." K. M. A. Wiljandi maakonnast kirjutakse: , Lehekuu 17. pääwal peeti meil Karula mõisas meie armulise Riigiisa ja Ema kroonimise pidu, kuhu endid tahe koolt lapsed, oma ilusa suurde lippude all, mida neile mõisa herra poolt seks kingitud oliwad, ja palju mõisa teenijaid oma naeSte ja laStega, umbes 400 hinge koguflwad.  ESmalt teretas mõisa herra lapst ja rahwast ning tuletas meele, miS pääwa täna olla pühitseda ja laskis Keisrit ja tema Abikaasa KeiSri-Prauat körgeSie elada, mis peale ka lapsed, , Jumal Keisrit kaitse Sa", laulflwad,  ning kõik rahwaõ tõSkiS ka oma häält ja laskis Keisrit elada. Ei ilm wäga ilus ja pidu liig tähtjas oli, sai lastele, kui ka kõige manadele, kes aga senna, kaS kaugelt wõi eemalt, oliwad tulnud, lõunalaud roogadega, ihu kinnituseks  kaetud; ka keelekastest polnud puudu. Mida rohkem nüüd mõisa saksad endid rahwaga ühendafiwad, seda suuremaks  tõusis röõmuhõiõkamiue ja lasti neid ka kõrgest elada. Meie Kõrgestönnis armuline Keiser Aleksander 11. sai ka meele tuletatud ja soowitud, et meie suure riigi alamad endid nüüd armastuses ja kindlas truuuses oma praeguse Rtigt-Jsa walitsuse alla koguksime, ning seda ka iga wanema ja seatud Valitsustele teeksime, mis peale liigutatud  südame ja hiilgama silmadega waimustawalt Keisrit ja Keisri-Prauat elada lasti; nendasamma ka mõisa saksu. Et meie herra ja praua armulist KeiSrtpaart tõeste armaStawad ja auuStawad, seda oli ja ongi igalaeal tuntud,  mida ka sellgi pääwal ei puudunud, ning ses tundmises  ka kõik rahwas rõõmu pärast hõiskas, kui eneste wahel, kõrges hoides, üht suurt Keisri pilti, mis seks pääwakõ  wist muretsetud oli, rahwa sekka kandfiwad ja liigutatud  südamest suure häälega hüüdfiwad: »meie Keiser elagu !" Niisugused rõõmuhõiskamised wällafiwad künni keskööni, millas meid kuStuwad õhtu rõõmu tuled koju poole sundisiwad minema. Kuida kuulda, olla ka igas mõisas seda pääwa suurelt peetud, ning nendasammati ka igas wallas. Ja, Jumal kaitsegu Keisrit!" -p 5 Hioma alt kirjutakse: kuulutused, kuida meie üliwäga armastatud Keisri Majestätide kroonimist ka Eestlaste kestis peetud saanud, täidawad muidugi rohkeõte Teie lehte. Palun, kui ruum jätkab, ka järgmisi ridafi mahutada. Saare Läänlaste! Hiomaal, on ka see kroonimise pühitsemine,  10. Lehekuu pääwal, liigutama rõõmuga peetud saanud. Nenda oli ka Hio-Suuremõisas. Nimetatud mõisa pärisherra, Graf Ungern-Sternberg, kes ise küll praegu wöeral maal wiiwib, näitas oma heldust jälle seeläbi üleS, et laskis pidurõõmu oma walla ametnikudele j. n. e. walmiStada,  mis pärast kiriku teenistust peetud sai.  Kirikusse  astudes pidi püha wärin iga kogudnseliiget täitma, sest kohe teretafiwad lilledega wälja ehitatud Keisri Majestätide  nimede esitähed ja roosidega kaunistatud wannikud seinalt, sissetulijaid. Õpetaja pidas wäga elawa ja südamesse  tungima kroonimise püha jutluse. Peale jutlust, kui rahwas kirikust wälja astus, teretafiwad  kolm suurtüki pauku Suurmõisaft, kus ka riigilipp lehwiS, mille alla ennast walla ametnikud ja kirikulesed kogustwad. Kokku tulnud rahvale pidas üks koolmeister waimulikku  kõnet (palwet), mille lõpetusel jälle kolm suurtüki pauku kõlasiwad. Ilmalik kõne, mida palwe järel peeti, pööras ennast Mõskma poole, kuna kõigest riigist miljonitest südamekest seesama elaw palwe Kõigekõrgema poole tõusis, ja sai selles kõnes wägewa Wene riigi kroonitud walitsejate  heategudest, kõige suure riigi rahwaste wasta, nenda ta Eesti rahwa wasta räägitud, nende kroonitud Valitsejate  heategudest, kelle wägewa kaitsemise ja osawa juhatuse  all see pimedus lahkus mis maad, ja see pilkane pime, miS rahwast kattis. Ja sai praeguse Keisri Majestäti  kroonimisest pitkemalt räägitud ja wiimaks «eist kohustest,  mis meil kui uStatawal alamatel KeiSri wasta on. kui meie tema mõttest ja tahtmisest aru saanud oleme. Õnne ja õnnistust soowides, sai kõne lauluga, ,Jumal Keisrit kaitse Sa" lõpetatud. Siis kölafiwad jälle kolm suurtüki pauku, ja mütsa lehwitates hüüdfiwad noored ja wanad ühel meelel ja liigutud südamel ,hurraal", et õhk wäriseS ja majad pea wabisesiwad, mis sekka suurtükkidest  weel kakskümmendüks pauku koststwad. SiiS kogustwad ennast walla ametnikud pidulauale, wis rikkal wiisil söökidega ja jookidega kaetud oli, ja kus leekawa waimuStusega KeiSri Majestätidele ,Nad elagu!" hüüti. Peale nende saiwad ka mõisa ametmehed ja töömehed j. n. e. rikkalt toidetud ja joodetud, ja pärast kestis röömupidu  õhtani. Peale Vaimustatud önnesoowimise Keisri Majestätide kohta, miS noorte ja wanade suus ja südames seisis, oli rahwas ka tänulik Grafi herra ja Grafi praua wasta, kes seda pidu Riigi-Jfa ja Riigi-Ema kroonimise pääwal Valmistanud, ja seda tänu tunnistati kõnedes ja rõõmu hõiskamistes. Nagu kuulda, olla seda püha ka Kärdla wabrikuS, Kõrgesaarel ja Kassari! pühitsetud, kuS ülemad ja alamad, Sakslased ja Eestlased ühel meelel ennast selle kalli pääwa rõõmsaks pühitsemiseks ühendanud." m. l. Kiriku teadused. Jaam kirikus: 1. Nelipühi pääwal, 5. Junil teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust. Pärast lõunat pastor AsSmuth. Laululehed enne lõunat ja waagnad pärast lõunat Tallinna koguduste abikassa heaks. Teisel pühal teeb pastor Assmuth enne lõunat jutlust. Kaarle kiriku õpetaja teeb 1. ja 2. Nelipühi pääwal kirikus ja 3. Nelipühi p. kellu 11 surnuaja peal jutlust. Laululehti on 1. ja 3. Nelipühi p. orila heaks. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 1. ja 2. püha jutlust. 1. pühal on laululehti. l Tsmsmi poolek lndatatud. Tallinnas. S. Jaani-luu piiiiwal 1883. Trükitud Liudfors'» pärijate juures ja kuluga. Teadaandmised. Trllimijed meie lehe «Tallinna Sõber" veale saamad kötkiS kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimaja Tallinnas waStawSetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruõla kop., postaastas 1 „ 73 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmaun Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS majaS, lehtede käteandmift sõbralikult oma peale on wõtuud, kus neid äratuua wöib. //Tallinna Sõbra", wäljaandjad Bindsors'i pärijad Tallinnas, laia nulitsas Nr. 48 (KZ). M,M Omblusinashinat ehk änam, kui S osa kogu maailmas walmistud õmbluSmashinatest on Singer'i käsitööseltskond mullu müinud ja nende müiduse kogu on wiimaSte 10 aaSta sees 3 millioni mashinat wälja teinud.  Seesinane arw on kui kõige parem tunnistus, et Singer'i seltsi alguspäralised õmblusmashinad  oma täienduste ja paranduste läbi kui kõige paremad on. Iseäranes on nende mashinate tallapuu seädija tähtis, sest teiste mashinate tallapuud halkamad juba lühikese aea järel plagisema, kunnaks meie mashinate juures seda ette ei tule ja pealegi wöiwad nendega wanadlased ja haiglased inimesed tööd teha, sest et nad kergeSte käiwad. Meie anname neid alguS-päralisi mashinad täieSte wabriku wastutamise all ja wabriku hinnaga selle tingimisega et aga nädalas 1 rubla maksetud  saab. G. Neidlinzer, Tallinnas, Wa-nnlitsal Nr. 5? (188), Stnde niajaS. Wljmiimm kauplemise ülesandmise pärast lõuendid, willafid,.poolwillafid, sitst ja tõlk muu kaupat wabriku ja alla wabriku hinnatega  turib weel edast f. ZZogdanow i gooills. Pitka- ja Mundti-uulitsa nurga peal. ! Kutse! Muna- ja wöikaupleja A. Hallmann (üks noor ja reisinud Eestlane) saab seeläbi kohe allakirjutaja juure kutsmud, sest et sellsamal temaga  ühe wäga tarwilise asja üle räägita on. Hugo Bocke, PaganmeiSter, Narwa uulitsas, Tallinnas. Kõiksugu poolkantud walmiStehtud WWW> kleidid «W» saatvad mürdut Hobusepea mann'i majas, kolm treppi AeSse. Näha wõib hommiku wara kellu S-ani. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Eeskirjal? Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Hinnad Tallinna turul. 2. Jaani-knu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. S 5 kop. Herned, t00p.... 7 „ Leatsed, toop. ... k „ Tangud, toop ... 8 „ Weikse liha nael. . IS—2O „ Sea liha nael ... 15 „ RöSsl piim, toop . 4 „ Hapu piim, toop. . 5 „ Koore, kortel.... . 4 Laua wSi, nael . . 3b » Pütti wöi, nael . . LS „ Muna paar .... 3