selle läbi uueste rajalnd ja kindlustatud. .Kölni Zelluugt"  ilmutuste wasta waieldakse küll lääne poolt ja waleldakse idapoolt, aga neil wastawaidlemistel on nii kahllane ja nii arglik nägu, et nendest palju lugu ei wõi pidada. Suuremalt jäult on need wastarääktmifed odawad  mlkamised ja mis seesugustest pidada on, seda teab igaüks, kellel awaliku aeaktrjandnsega rohkem tegemist on olnud. Nende Keisrikoja ametnikkude wasta, kes juttusi wälja on lantannd, nagn olla wahe Keiser Wilhelmi ja Würst BiSmarki politika wahel, saada kaebtns tõstetud ja et Würst BiSmurk selles asjas nalja ei tunne, seda on tema juba näitanud. Saksamaa Keisri trooni kõne lõpetus, mida Europa tählsamates lehtedes mitmet wiist arutatakse, on järgmine: „Keisri Majestäti wäljaspidine poli - tika kannab mojuwalt hoolt, Europa rahu, mille ülespidamine  tema eesmärk on, kinnitada, söbralise olemise läbi kõige teiste riikide wasta ja lepituste ja ühenduste läbi, mille otstarbe on, sõea-kartnst häwitada ja ülekohtust pealetungimist ühel wõimul tagast tõrjuda. Saksamaa riigil ei ole mitte pealetungiwat joont ja ei ole tarwitust, mis wõidurtkka sõea läbi wõikfiwad täidetud saada. Umbkhristlik  himu naabrirahwaste peale tungida, on Saksa loomusel wõeras ja riigi pöhjusseadns ja riigi sõeawäe korraldused  et ole settes maimus tehtud, et meie oma naabrite  rähn wägiwaldfete pealetnngimistega rikkuda tahaksime. Aga nende tagast tõrjumiseks ja meie enese wabaduse kaitsemiseks  oleme meie tugewad ja tahame meie Jumala abiga uit tugemaks saada, et meie rahuga iga kartuse peale waadata wõime." Inglismaa, Austria ja Jtalia poolt kiidetakse seda kõnet, kni üht uut ja kindlat rahutähte.  Kõige maailma ees olla Saksamaa Keiser awalikult  tunnistanud, et sealtpoolt kellegi! midagi karta ei ole, ja et kõik need Saksamaa ja temaga ühendatud mägede  poolt abi loota wõiwad, kes tõe poolest rahu pidada tahawad. Prantsusmaa ja Wenemaa lehtedest kostab nurinat. Selles kõnes olla jo ikka Põea-kartustest" ja ,tagafi-tõrjnmistest" jult, ja korraga olla selles troonikõues  Riigipääwale üht seadust Saksamaa maakaitse- ja maalormiwäe rohkendamiseks ette panna lubatud. See olla ikka ähwardamme >a pöörata oma terawat otsa Prantsusmaa  ja Wenemaa Wene walitsuse ametlik leht on Saksamaa Keisri trvoiikõnega rahul. Kentsakas nählns:  Mõned era-politiklased höiSkawad wahe üle, mida nemad Saksamaa Keisri ja Rtigikanzleri politika wahel tahawad  leidnud olla, astuwad aga ise otsekohe oma enese walitsuse ametliku lehega lausa tülisse. Walitsus soowib lepitust, erapolitiklafed ärritawad wihale. Kahju, et kohkumata südameid nii armast leida on, kes wale-wõrgud igal poolel  kõikumata käega kalki leikakstwad! Kronprinzi term ise üle tulewad San Remost segased sõnumid. Et tema haigus krebs on, sellest peetakse küll enamist igal poolel kinni, kinnitakse aga ka, et ka krebs paraneda wöib, kui ka armaste. Kui nüüd ikka kinnitatud on, et Kronprinzi  üleüldine keha-terwis wäga hea on, et tema isuga sööb ja igal öösel 8 tundi rahuliselt magab. fiiS wöida tema terwekssaamist oodata. Peale selle ei olla Dr. Virchow wäija jooksnud mäda sees mitte krebsi idust leidnud. Kronprinzi arstimiseks ei pruugita mingisugust arstirohtu, waid korraldatakse aga tema toitu. Nimelt ei pia kema midagi sööma ega jooma, kus sukrnt sees on. Selle kuu 17. pääwal on Kronprinz ama abikaasaga 6 tnndi wäljas sõitmas olnud ja on rõõmsa meelega tagast tulnud. Walitsuse poolest on kõrgendatud wiljatollid selle kuu 14. pääwal selle kaubaga juba maksmaks tehtud,  et kõik wili, mida sellest pääwast saadik fisse weelakse,  piab iseäranis üles kirjutatud saama. Wötab Riigipääw  seda seadust wasta, stis maksawad kaubamajad tolli lisa tagajärel. Kas aga Niigipääw tollide lisa kinnitab, see näitab õige küsitaw olema. Riigipääwa-saadik von Benningsen, ühe suure erakonna juhataja, olla nende lisa-tollide wasta. Saksamaa uus asumaa Angra Pequena wõi Lüderitzi - maa hakkab kuulsaks ja tähtsaks saama. Valaskala lahe taga, Kuisugi, Swakopi  ja Omoraru jõgede wahel on suured kulla-laagred  leitud, niisamati ka wäljauhntud kulda Otjimbinque, ligidal, Swakopi aasns. Kullakaewajad Australiast on juba neljas paikas lööd alganud. Rahwast arwatakse nüüd rohkest senna woolama ja selle läbi loodetakse seal Saksamaa oõllutöö ja wabrikutöö kaupadele rohkest ostjaid. Prantsusmaa mässamine, sest muuks ei wõi seda ineU;m«t leeritamist seal enam nimetada, hakkab mässalatele  enestele rasket peawalu tegema. Monarchifllased, Anarchistiased ja teised aunahned ja meeletumad erakonnad  oliwad kõiki soppa, mida .wabariigi" põhjas küll on, põhjast peole ja kõige maailma filma alla pööranud, et wanast Prästdentist lahti ja igaüks ise tema.asemele saaks. Parist uulitsa-poolitikust, lõhkujaid, käratsejaid ja kaltsakaid, keS ennast ka hea mee'ega .rahwaks" ja .kõikrahwaks' nimetada lasewad, meelitati ja ärritati selle magusa lootusega,  et „ esimehed" Saksamaale .kätte tasuma" saakstwad,  kui kord need .Bismarki orjad" eest ära korjatud olekstwad, kes nüüdF walitsewad. Wana Grevy, kelle Ministriks keegi enam heita ei usaldanud, andis wiimaks järel ja lubas taganeda. See nõu on aga nüüd nagu pang külma wett wasta köne-kangelaste päid mõjunud ja on nende .waimustust" järskn jahutanud. Mis nüüd?" ja .Mis edaspidi teha?" koStab nüüd täiustest mustatud" ringkondadest, nagu seda teistest kärtsakatest seltskondadest ka kuuldakse, kelle .foowid" täidetud saiwad  ja kes siis wast märkafiwad, et täidetud .soowidel" koguni teine nägu oli, kui soowijad arwafiwad. Mis nüüd?" Selle .küsimuse" ees seisawad Prantsusmaa wabalaSte esimehed ja nende näud weniwad ikka pitkemakS. Käredamate käratsejate esimehed Bonlanger, Deronlsde, Clemencean ja miS nende nimed kõik on, wõtkstwad ehk nüüd Grevy pärandust saada ja oma keskis jägada, aga siis wõiks kergest jälle Mis nüüd?" nende filma ees seista. .Kättetasumist" on nemad oma .rahwale" töutanud,  aga see karu, kelle nahka nemad juba ära kauplefiwad,  sirutab rahuga oma wägewat käppa nende wasta ja ütleb: Meale tungida meie ei taha, aga tagast tõrjumiseks oleme tugewad ja loodame Jumala abiga weel tugewamaks saada." Mis aga stis, kui tagasttörjujad tõeste Jumala abiga tugewad küll on ja kni nemad pärast ehk wahest seda pesa natuke sastwad. kust juba nii kaua lollitatud on? Mis teeb siis .rahwas" oma kiitlikknde .esimeestega" ? Muidugi soowib rahwa suurem ja tähtsam osa, s. o. talu- ja maarahwas, Prantsusmaal niisama wahe alalist wintsntamist ja muudatamist.  nagu mõistlik tõsine maarahwas iga! teisel maal. Selle .küsimuse" ärawastamine paneb nüüd Prantsusmaa  .kättetasujate" ja teiste kõne-kangelaste ihukarwn kerkima ja nemad hakkawad foowima, et wana Grevy paigale jääks. Kuulus keerutaja Clemencean, kes tänine kõige wägewama healega Grevy taganemist päris, lubab nüüd Minister-Präsidenti ametit oma peale wõtta, kni tema paigale jääb ja tema wäi mees Wilson omast ametist,  kui Parlamenti-saadik. lahkub. Seda olla Wilson ka teha lubanud, kas aga Grevy oma endiste waenlastele seda rõõmu teeb, et nende hirmu solgutamiseks paigale jääb, see on wäga küsitaw. Kui Präudenti kandidalid saawad nimetatud: Ferry, Freycinet, Floqnet, Admiral Dampierre, Kindral Saussier ja mitmed  teised, nende kestis ka Herzog von Anmale, üks endise Kuningate sugu-liige. Kindral Bonlanger' nime nimetatakse wahe ja arglikult, aga keegi ei wõi teada, kas teda walimise aeal mitte suure käraga ette ei tooda. Tema on Parists, elab hotel dn Lonvre's ja seisab seal sala-wahtide ülewaatamise all, kes igasuguses riides hoteli ümberkaudu waritsewad. Need wahid nuriwad kõikide nimed wälja, kes selle kardekawa tuisulasega ümber käiwad.  Köi? kõrgemad sõeawäe pealikud, kellel just Parists tegemist ei ole, niisamati ka kõik Präfeklid (maakondade ülemad) on käsku saanud oma tallikuSkonda tagast minna, et Kindral Bonlanger nendega salanõnn pidada ei saaks. Kõigist on näha, et walitsus niipalju kui sel korral Prantsusmaal  ülepea walitsusest wõib juttu olla, teda wägewaks ei taha saada lasta. Teiselt poolelt walwawad aga tuisulased,  et walitsuse poolt ette pandud kandidatid läbi ei pease. Deroulade on kinnitanud, et kui Ferry, see „Bismarki  ori", piaks walitud saama, fiis saata tema Jsamaa-liigalast Parist uulitsatele wõitlema. Sozialiftlased  omalt poolelt kinnitawad, et nemad 100,V00 meest wõitlema saadawad, kni Sansfler ehk üks teine Kindral walitud saaks. Et seal wabast walimisest juttu olla ei wõi, waid et seespidine sõda lahti minema kipub, seda näeb igaüks. Parist Gras. tulewitu Kuningas, kui wsit Orleanistlaste kätte langeb, on oma erakonna esimehed  Inglismaale nõuupidamifele kutsunud. Saab tema aga walitsema, siiS ei ole ka palju muud oodata, kui sõda, sest ka tema on Kättetasumist" oma lipu peale kirjutanud,  piaks kui Kuningas oma tõutust täita katsuma ja tema nime all loodawad ennast „kättetasujad" Wenemaaga  ühendada. Prantsusmaa poolt on siis jälle kord Europa rahu rikkumist karta, nagu seda sealtpoolt nüüd juba ligi sada aastat järges rikutud on. Unustatud ei wõi selle juures saada, et .Kölni Zeitungi" ilmutuste järel, mis tõepõhja peal seisma näiwad, ka Bulgaria asjad kusagilt mujalt segamini aetud ei ole, kui Prantsusmaa  ja nende poolt, kes ennast nii suure himuga Prantsusmaa  Jnmala-salgajate orjaks heita ja oma kaaskodanikkude  werd ja wara nende Mletasumise"-tuju täitmiseks  ohwerdada tahawad. Inglismaalt on kuulda, et sealine walitsus nihkumist Saksa-Anstria-Jtalia ühenduse ehk, kuida seda nimetatakse ,Kesk-Europa rahu-ühenduse" poole näitab, nimelt Austria poole, kellel Balkani poolsaarel Inglismaaga .ühised tarwitused" olla. Saksamaa Saadik Miinis, Prinz Reuss olla selleks Londonisse reisinud. Et Inglismaa  just otsekohe selle kolmriigi-iihenduse kõrwa astuks, seda ei arwata küll mitte, aga selle üle saada ikka kaubeldud,  missuguse luhtumise juures Inglismaa oma merewäge  kolmriigi-ühendusele appi saadab. Jnglis-Jiri seespidised asjad on ikka nii sandid, kni ennegi. Wana Gladstone piab „wabadnse"-kõnest ja kallab nendega öli tulesse, mis ühelt poolelt walitsust takistawad tüli lõpetada,  teiselt poolelt ikka rohkem Jirilast oma päid tulesse pistma kihutawad. Limrickis on .waimnstatnd" rahwahulgad  hukatud mõrtsukate anuks surnuaia peal suurt pidu ära tallitada katsunud, Politsei on neid laiali pillutanud kui nemad Politsei-kasarmi aknaid sisse loopimas oliwad, ja jälle on hulk inimesi haawatud. Dublinis on Parlamenti-saadik  Sheery kinni wõetud, ühe ärritamise-kõne varast, mida tema hiljuti pidannd on. Piiskop Ripon on käsku annud, et tema ametikonna kirikutes palwed Saksamaa Kronprinzi, perekonna ja sugulaste eest piawad peetud saama. Inglismaa ja Prantsusmaa wahe! tehtud  kaup Suessi kanali pärast, on Sultani poolest heaks arwatud. Ainult mõnda kõrwalist asja tahta tema kauba sõna-käikus niipalju muuta, et tema ülewalitsuse peale rohkem rõhku langeks, Jtalias on Paapst Leo XIII. selle knu 14. pääwal oma Kardinaalidega nädalist nõnukogu (Konststorinmit) pidanud ja oma rõmu selle üle tunnistanud, et usklikud kõigest maailmast, niisama ka riikide kõrged walitsejad teda tema jnbiläumiks kingitustega rõõmustanud. Jtalia teha temale aga suurt kurwastust, ei maksa temale tema hoolekandmist ja armaStust tagast. Jtalia walitsuS kurwastada  kirikut uute seadustega, mis preefterlikn korra wasta on ja teha tüli preestrite ja rahwa wahel, sellega, et kiriku wara ilmaliku walitsuse alla pandud on. Wiimane  osa kiriku mõisadest olla ära wõetnd, niisamati ka kiriku kümnes. Jtalia sõealaew .Colomea" olla Adeni lahel ühe Prantsusmaa laewa kinni wõtnud, kes hulga Prantslast ja teist wõeraid Abessynialastele tahtnud appi wiia. Ras Alula ei ole neid Inglismaa kommissärist läbi lasknud, kes Jtalia ja Abessynia lepitamiseks saadetud  oliwad; Inglismaa Knninga-Praua kirja lubab tema aga Negnse j Kuninga) kätte wiia lasta. Negus tahta ennast oma enese sõeawäega Aduas Ras Alulaga ühendada.  Seda sõeawäge, keda Jta li ast MaSsauahsse saadeti,  kiidawad kõik wõerad asjatundjad wäga heaks. Bulgariast. Prinzess Cl e mentine jõudis selle kuu 14, pääwal Sofiasse. Prinz Ferdinand, Stambulow, Natschewitsch, Tonschew ja mitmed kõrgemad pealikud oliwad  temale Zaribrodisse wasta ssitnud. Ametlikult kinnitatakse,  et tema tulemisel politikaga midagi tegemist ei olla, aga seda ei taha keegi uskuda. Koburg-Kohary sugukond olla sunres hirmus, et Prinzess Elementine seda suurt Orleani sugukonna waraudust, mis tema käes on, oma enese ja oma poja auuahnuse täitmiseks asjata ära raiskab. Metropolit Klementi on Erarchi poolt käsku saanud Sofiast ära minna, et tema pärast mässamist ei tuleks. Minister-Präsident Stambulow on selle wasta, et Karawelow ja tema Kaas-Ministrid kohtu alla antud saamad; kuida näitab, ei wõi tema seda aga keelata. Rahwas arwab seda nende süüks, et Würst Aleksander Bulgariast ära läks ja on wäga wihane. Suuremat rõõmu ei wõi see Prinz Ferdinandile küll wist mitte teha. .Kölni Zeitungi" ilmutamised teemad Bulgarias suurt kahinat. Prinzess Clementine sekretär Fleischmann tahta nende ilmutnste wasta üht awalikku kirja wälja saata. Igalt poolelt tulewad sõnumid, et Prinz Ferdinandi  ast Bulgarias wäga kibe olla. Armastust tema wasta ei olla söeawäe ega rahwa keskis. Serbias arwatakse, et Wene sõbraline Ristitsch ja tema Kaas-Ministrid  oma asemete peal kõikumas olla. Jälle on Arnautlased  üle Serbia piire tungida püüdnud. Nende ja Serbia piire-wahtide wahel oli merine wõitlemine, milles ArnautlaSte kuulus pealik Sikiratscha surmatud sai. Serbia asjatallitaja KonstantinopeliS on nende alaliste tülitamiste üle kaevanud ja pärinud, et üks Türgi-Serbia kommisfion asju läbi katsuks ja selgeks teeks, et tüli ikka ArnautlaSte poolt algatud saab. Omalt maalt. Tallinnast. Tartu koolikonna Knrator on tarwts olema arwannd Miia Zeitungi" läbi üht ringkirja kuulutada  lasta, selle aasta Lehekuu 17. pääwal Baltimaa rahwakoolide kohta antud seaduse seletamiseks. See ringkiri kahjetseb, et sel aastal koolide hakatus wiiminud on, mis sellest olla tulnud, et seadust Lehekuu 17. pääwast mitte õiete ei tähendadud. Koolikonna ülem walitsus ei ole omalt poolelt koolide algamiseks ühtigi seadnud ega ette kirjutanud, waid on arwannd, et tamsed kooliwalitsused seda omalt poolelt teekstwad, sest need walitsused ei olla tähendatud seaduse läbi mitte häwitatnd,  waid nende körwa olla ainult riigiwalitsuse poolest Direktorid ja Inspektorid pandud. Tamsed walitsused ootanud aga käsku koolikonna ülema walitsuse poolest. Et nüüd koolide! ka h t walitsust arwatud olema, fiis ootanud üks teise poolt koolide algamise seadmist ja sedawiifi  jäänud koolid algamata. Kaht walitsust ei olla aga mitte, wa»d Direktor ja Inspektorid olla endiste walitsuste liiked ja nendega ühes pidada tamsed walitsused kooli-asju