olla Wenemaa statistiga keskkomitee, mis sisemise mimstcriumi all seisab, neil pncwil palme saatnud, et need temale kõige hiljemalt  1. Juulini s. a. oma lehtede lugejate armu kui ka seda teada annaksiwad, kui palju nende lehtedest nimelt kuhugile maakonda,  linna ehk alewisse 1885 ja 1386 aastal läinud. Sel wiisil korjatud armude maral olla statistika komiteel möimalik oina riigi rahwaSte üksikute jagude hariduse järje möeta ja awalikuks teha. Noorte mäeteenijate kohta soowib Moäkomskija Wjedumosti, et nad wäeteenistuscsse astudes mitte kohe oina endisest kodu kohast kaugele ei saaksiwad saadetud, nagu senajani mõõduks olnud, maid et neid kui wähegi möimalik, oma maakonna linnadesse ehk mujale lähedasse kohta csialguselt teenima pandaks. Pärast kui nad juba teenistuse ära õppinud ja soldati eluga harjunud, wöidamad neid kaugemale saata. Jäätamad noored nekrutid esiteks oma kodukohasse ehk selle ligidale õppima, siis jääda nende meeled rõõmsaks ja nad õppida poole jõudsamine kui kaugel, kus nad järsku oma kodukohast ja sugulastest lahutud ja kurwastatud saada. Siin on mististe igal ühel isegi selge küllalt, et tähendatud lehe soow õige ja asjakohane on. Päikese warjutamise ajaks mis tünamu 7. Augustil nimelt Wenemaal mitmes kohas taieste nähtaw on, saada Prantsuse, Saksa, Jtalia ja Inglismaalt, ning ka Amerikast ja mujalt rohkesti õpetatud  taematundjaid Wenemaale tulema et siin Wcnemaa taematundjate seltsis seda aruldast nähtust tähele panna ja uurida. Mitme Li im im aa Luteruse usu kiri kop et aja pääle tõsteti mincmal aastal kacbduS et nad Wene usu kiriku seaduste mastu olla eksinud. Nimelt olla nad Wene usulisi inimesi Luteruse usule amatlenud, neid Luteruse usu kommete järele lauale mötnud, sega paarisi la laianud j. n e. Liimimaa hoomikohus kaalus kacbduse  läbi ja otsustas, et ta Lutcrusu usu kiriku kousisioriumi kohtus õiendatud pidada saama. Selle hoowikohtu otsuse mastu iNiis kohane prokurör kaevdnst ja nõudis, ct need asjad seaduse järele mitte Maimutita,  maid ilmaliku kohtu kätte seletada pidada antama, mispääls asi senatissi anti. Müd on senati otsus selles asjas ilmunud ja see tunnistab prokuröri kaebtuse õigeks ning nõuab, et lmomikohus kõiki neid asju oma ülekuulamise alla peab mõtma ja nende üle asjakohaste seaduste ärele otsust andma. Nom. Wnu- kirjutab: Uuemal ajal ei ole Balti kubermangude koolide ümbcrmuur.u.inc  ja kohrudesse Wene keele sisse seadmine ainult päemakorral. Müd on «imeti ttmensie kiriku seisukorra ja kõhtude «Animine peaasi. Luteruse kirik peab Wenemaal kaitsmise ja hoju riigi mõimu poolt lamama, mis teda omal ajul toetas. Meie ci tobi mitte ära unustadu, ct Luteri  usul Wenemaal mähe õigusi on, kui La ka seaduse läbi kaitsetud mu SM on hirmus tulekahju  olnud. Üks scpakoda läinud Jaani Memal kell 2 p. l. kange tuulega põlema, ja kolme tunniga olnud juba 3W «aja «agu rulc-meres. Kustutamise püüdmine olnud asjata. Häda su hirmus. Kahju raim miljoni. Wäljamaalt. Pranti?nci»aalt. Sõäl lärmitsewad VsdoMtklelised palju üheteisega ja püüawad iga wiisi ühe teisele põhjendada, et nemad riigi sisemisi kui ka wälimisi asju panemine mõista ära õiendada, kui teine, nende wastaliste partei. Wanameelelistel, kelle poole ka praegune Prantsuscmaa ministeerium  on, on kaunis lootus, ehk wöiks lähemas tulewikus, kui wabamceleliste partei wcel nõrgemaks jääb, km ta praegu on, jälle Prantsufcmaale kuningriiki üles asutada,  see tähendab : Üht kuninga Prantsuse riigi walitsejakS seadida. Ehk nüüd küll hilja aja eest mana Prantsuscmaa kmüngliku sugu liikmed Prantsusemaalt sunniti ärminema,  siisgi on nende tähtjns Prantsuse maal wanameeleliste hulgas nõnda suur, et meel mõne päewa eest tagasi hulk wanameelelisi  Jersey saarele retsisid, kus praegu Prantsusemaalt wälja aetud nõnda nimetatud  „krahw von Paris," üks neist kõige ligemate roana kuningliku soole Prantsuscmaa  trooni kanditaatidest elab, nimetud krahwi teretama ja temalt küsima, kas tema (krahw) seega rahul olla, kuda wanaiuecleliste  partei praegu Prantsusemaa riigi saadikute  hulgas tegew on ? Sest on ju selgest aru saada, et neil meestel, kes seda reisi oliroad selle pärast etteawõtnud, et krahwi käest teada saada, kui tema nende püüdmiste ja toimetustega rahul on, üks lootus selle kohta on, et krabwist edaspidi kergest Prantsusemaa  kuningas wõiks saada/ ja et see pärast siis ju aegsaste waja teada, kuda tema tahtmine on, et nemad siis seda tahtmist  nõnda palju täita püüaksiwad, kui palju teda neil täita wõimalik on. Inglismaa riigimehed halkamad sellega leppima, km Inglis Türgi kaup Egyptuso asjas sultani poolest mitte kinnitatud ei saa. Nemad tahawad siis sääliseid asju ilma selle kaubata toimetada, malitsust rohkem kvdurahwa kohaliseks saada, oma sõjawäege aega mööda säält ära kutsuda ja jälle tagasi saada, kui nende tarwitused seda parimad. Selle kaubaga, mida Drmnmond Wolff Konstantiuopel-s teinud, ei olnud muidugi õietc rahul ja palju Armastust ei ole karta, kui see katki jääb. Woolust selle masta on Konstantinopelis Weuemaa ja Prantsusmaa käima pannud, Wcuemaad ei taha aga Inglased sel korral pahandada. Nemad halkamad ära Mudma, et Wenelascd enne ebk pärast Hera.-. linna Afghanistani ommigi ara mcu.u.'? r ncamiisi  India piirel Inglas e nc. T nc.c. Selle masta einem . ka-i...d kogum kõigest mõiniust n> mu. cc. ' ' Juglis-Zndia Wenel. su-st - . - Afghauista nii cil., .cT. ' n mägi GWzsilasi . ü'l :a.'e.- -mcc. - aga rahu ei ole Abvnrrabi.n"... ic. .. 11. lävl meel mitte, T'-. n. n'. 'cc kes Herati ümbr-.la Weue ssjatallitaia ilmnnud n. 'rcc cnnri psolt pööran.:?, l.n khani oa Kam c.c.nc.c. mst. surmaw lasta ähmartcc. tui Tn " . . .. N peamehed tema zuure audeks peumna ei tule. Herati liuna kindlustatakse mäsimuia ja kõik rohuaiad ja puicstikud, mis kindluste  ees seisa mad, on. maha raiutud. SchWerzW tuleb see kole sõnum, et Zugi liuna alewis jaanikuu nt. pSewa õhtul 17 maja ja «endega ühes 30 immest maa all on langenud, teised M maja kippuda kal angema. Ümberkaudseist majadest,  ka walitsusc-majadcst, on kõik inimesed raa lj apõgcnenud. Ligemad sõnumid puudub nmad «eel. Bulgariast. Suure sobmnje psolcst on prints Ferdinand von Koburg ühel heale! Bulgaria würstiks walitud, kui präsidcnd kuulutanud oli, et prints Aleksander von Battenberg tagasikutsumist ühegi kaubaga wasta ei wota. —> Prints Ferdinand on reastanud, et tema tulla tahab, kui sultan ja suurriigid seda walimist kinnitawad. Sobranj>. ühe saatekonna tema juure läkitanud. - P. . li:s ja unmstrid  o mahe p.. .< ~ ..mu.st . t sobranj jää-.. . .Ui. , t . I würst lättb, "a . ! .« walitut, .... aga ka Ü....0 .m ..« .o kordas on. Serbias näib ennast midagi ette Valmistama,  mis ehk pea kõiki sulgi liikuma paneb. Et sääl kaks politika woolust walitsewad,  sedu salgatakse küll ametlikult, aga, kes wähegiosawa silmadega läbi pragude waadata ja ridade wahelt luguda oskab, seda ei suuda ametlikud kuulutused petta. Ühe wooluse pääl sõidawad kumnga-praua ja uus ministeerium Wenemaa poole, teise wooluse paal kuningas ja tema truuwid, kes sell korral ennast peitus peawad, Austria poole. Krimmis on kuninga-praua slawiseltside  poolest ütlemata auuga wasta wöetud ja üles peetud, on ka pakutud auu wasta wõtnud ja Odessa slawi-seltsi auuliikeks heitnud. Endine Serbia piiskop Michael, kes mõne aaSta eest kuninga politika wasta ülearu Wenelaste poole hoidis, ametist lahti laStud sai ja sellest ajast saadik Wenemaal  elanud on, reisis ka kuuinga-prauat tetetama ja mitmelt poolelt ilmusiwad lootused, et tema jälle tagasi kutsunud ja ametisse pandud saaks. Jaanikuu 23. wõi 25. päewal pidi kuninga-pro.ua jälle kodumaale  tagasi reisima ja teel Rumänia kmünga-praualewõerusele minema, mis tulles sellepärast tegeluata jäi, et Austria keisripraua  sel ajal Rumänias oli. Kuningas Milan on selle wasta Austrias suure lahkusega  keisri ja tema kõrgete riigi ametnikkude  poolest wasta wõetud, tundide kaupa nendega läbirääkimisel olnud ja nende hiilgawateft pidudest osa wõtnud, mis tema auuks keisrikojas, keisrikoja liigete ja kõrge riigiametnikkude juures antud saiwad. Säält on wist ka need jutnd tulnud, mis järel Serbia kuningas ühcS Bulgaria würstiks pidi walitud wõi pandud saama. Pärast on. ka Jdcußumelia endine kindral-kubernör (Alcko Pasha würst Bogorides), Wiini tulnud, paljaks „lõbu-reisuks," kuida ametlitlu:  ii "u..ak'e. i-Aenc lcAd nurisewao l-i!>i i a.' navle st> ' Se.b.a ..'.uiuga ~ü." näär.ee .. . ' r."Pe, .w m i... .u i', p .... en . ... e-cg-nll i .r roall w e>. . K ' .'-ee .. e i.w.. ...lo i.- . ' > ' . . ' - b . .. valums nüüd vool wäPst LN pid:nUw n>.. -. i l:.n. nga'. .üst i. ' Tihane ja hämblik. sÄiõlstu laul.) metsas tikane, >D ivaikne, lasaue: Igapäewa loojat kütis, Ddcdcga aega wiitis; ">e.lja lase oksala WöniS pesa punuda. Tema maja ligidal aset asujal: