Sakala >B. Wiljandis, 5. Maitm päewal 1884. vii. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Foimenduse adress: ..Sakala" toimendusele Wiljandis. Wene keeli: Lk. psMkcniio Lk^a». ~ Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl, postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop , postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta pca'e tellimisi wastu ci wocta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. TartuS: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson';, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. F. Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PärnnS: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'; raamawpood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; WõrnS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; PaideS: Seidelberg; PeeterburgiS: K-Leopas, He»euiii upacii. 30 ja N. Mattis sen, Neveiüü lixoeo., x La3aneic. uoera, .X« 28/21. WiljaudiS: F. Feldt. Sissekord. Rehkendaja põllumees ja asjaõiendaja. II Eesti Seltside poolt Keisri Majesteetidele püha kroonimise mälestuseks kingittnd pildi seletus. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Kõigekõrgem Manifest; Kuberneri ülewaatamine; Alcksandri-kooli asjust. Wiljandi maakonnast: Kohtuga kõrtsi wölgade nõudmist keelatud; Paistu kirikuõpetaja  walimisest. Tartust: „Oma Maa"; Nõu õpetaja kinnitamisest; tulekahjud; Olewiku õpetajatest. Wõru maalt: Tulekahju. Malgast: Pahad harjutamised. Riiast: Wiie aastane kauplemine. Kuura maalt: Mõrtiuka tegu. Tallinnast: Tulekahjud. Wiru maalt: Jhunuhtlus; lapsed piiritusega surmatud; kingitud kiriku-kell. Peeterburgist: Teated. Wöeralt maalt. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja mustused. Kuulutused. Külgehakkawaist haigustest. Taimede seltsidest. 11. Mõtteterakesed. Mõnesugused sõnumed. Kewade kontsert. Rehkendaja põllumees ja asjaõiendaja. 11. Aasu ja kahju rehkendamisest. Kui keegi omale ühe linamasina ehk adra ehk ükskõik  missuguse asja ostab ja sellesama asja kõrgema hinna eest, kui ta ise makfls, töisele ära müib, fiis on müia kasu saanud. See kasu leitakse, kui kasusaaja oStu-hinna müima-hinnast maha wõtab. Kui aga üks kaup odawamalt piab ära müitud saama, kui ta ise oSteti, siis saab müia kahju. Selle kahju suurust saab müia kätte, kui ka müima-hinna ostu-hinnast maha tõmbab.  Kui ühe wähema kauba osa müima kasu ehk kahju teada on, fiis irõib selle järele ka suurema hulga kasu ja kahju (kolme liikme, regel de tri, arwamise järele) kergeSte rehkendada, niisamuti sünnib see ka, kui kasu ehk kahju protsentides piab ülesse antud saama. Wõtame fiin kergema arusaamise pärast estte kasu rehkendus, stiS kahju rehkendus käsile. 4. Kasu. g) Kasu arwatakse. Nagu meie juba eespool ütlesime, saadakse kasu sellwiifil kätte, et ostu hind müima hinnast maha wõetakse.  Kui aga kasu protsentide järele tahetakse ülesse anda, fiis piawad protsendid ikka ostu-hinna (s. o. sisseostmise)  järele arwatud saama. Näitused: 1) Kadsa HanS ostis 45 rubla 60 kopiku eest kõrwi ruuna ja müiS tema jälle laadal 67 rubla ja 90 kopiku eest ära; kui palju sai HanS kasu ehk kahju? Müima-hind: 67 rubla 90 kop. OStu-hind: . 45 „ 60 „ Kasu: 22 rubla 30 kop. 2. Keegi müiS 117 rubla eest kaupa ära ja sai selle juureS 19V? rubla kasu; kui palju kasu saab ta, kui ta 213 rubla eest sedasama kaupa ära müib? Rehkendus: 117 rubla juurest tuleb 19'/- rubla kasu, kui palju 213 rubla juurest? Saame meie 117 rubla juurest 19V- rubla kasu, siis saame 1 rubla juurest 117 korda wähem, 213 rubla juurest 213 korda enam. Seega nii: 19'/-X 213 39 213 71 117 3. Ühele kaubaseltsile toob tema 500,000 rublaline  kapitaal aaStaS 67500 rubla sisse. Sellest kasusummast  annab ta mitmesuguste maksude ja palkade peale wälja; mitu protsenti tuleb nüid iga 100 rublalise  seltsi aktsia peale? Rehkendus: 67500 on 11250. Wõtame selle kasust  maha, siis jäeb puhast kasu 67500 11250 56250 rubla üle. Rüid ütleme: Kui meie 500,000 rublast 56250 rubla kasu saame, kui suurt kasu saame siis 100 rublast? Endise wormi järele on see-. IXIOO 56250 X 100 X 500000 Mõni ehk küsib, kas meie siin „Linda" seltsi peale mõtleme. Sellele wastame: mõtleme küll! Aga mitte kahju rõõmuga, waid südame täiega. Linda oleks weel enam protsenta teenida wõinud, kui ta esimesest elu päewasi saadik oleks paremine rehkendanud. d) Ostu-hinda arwatakse. Ostu-HLnna saame kätte, kui meie müima-hinnast kasu maha wõtame. Kui protsendid ette tulewad, siis pantakse paljas 100 ostu-hinnaks ja 100 protsendiga müima - hinna ks. Näitus: 1) Keegi ostis laadal lehma ja müis ta jälle 30 rubla eest ära, ning sai selle juures 10'/<> kasu. Mis ta ise lehma eest maksis? Ütlen siin jälle ette ära: kui "/o kõne, siis mõtle saja peale! 110 rubla müima-hind on 100 rubla ostu-hind, kui suur on seega 50 rubla müima-hind ostu-hinna wastu? Nii: 100X30 300 —— 27/" rub. 110 11 2) Kaupmees N. ostis hea hulga heina turult ning müis nad jälle 63 rubla 35 kop. eest ära, ning sai selle juures 8 rubla 20 kop. kasu; mis ta ise maksis nende eest? Müima-hind: 63 rubla 35 kop. Kasu:. ... 8 ~ 20 „ Ostu-hind: . 55 rubla 15 kop. 3) Lihunik oStiS peremehe käest kaks nuum härga ning müis liha, naha j. n. e. 150 rubla eest ära, kuS juures ta 20"/« wõitis; mis ta ise peremehele nende eest maksis? Kui 100 rubla pealt 20 rubla kasu saada tahetahse,  siis piab lihuniku müima-hind 120 rubla olema; nüid ütleme: kui 120 rubla müima-hinna juures ostuhind  100 rubla on, kui suur on ta siis 150 rubla müima-hinna juures? Muidugi: 100X150 „ —^2^ — 125 rubla on ostu-hmd. ö) Müima-hinda otsitakse. Müima-hinna saame kätte, kui meie oStu-hiunale saadud kasu juure arwame. NäituS: Keegi ostis ühe talu koha, maksis tema eest 2546 rubla ja 76 kop. Müis aga pea jäkle ara ning sai 125 rubla 35 kop. kasu; kui suur oli müima hind: Oõtu-hind: 2546 rubla 76 kop. Kasu: . . 125 „ 35 „ Müima-hind: .2672 rubla 5 kop. Ütelge nnid: Mitu protsenti sai ta kasu. (Järg jäeb tulema). CeSti Seltside poolt Keisri Majesteetidele püha kroonimise mälestuseks kingitud pildi seletus. („Oma Maa" seest.) 44 aastat enne Jeesnse Kristuse sündimist, Märtsi kuus, juhtus Rooma riigi pealinnas niisamasugune hirmuS  lugu kui see, mis Märtsi kuu 1-sel päewal 1881 aastal Wenemaa pealinnas sündis ja kõikide truude riigialamate südamed leinama pani. Rooma riigi ülem walitseja, kelle järel weel täninigi kõige suuremate riikide pead endid Greeka keeli Keisriks nimetawad, kuuluS Tseesar, (Casar) sai ka kesk päewa ajal hulga rahwa silma nähes koledaste ära tapetud. Tema mõrtsukad oliwad ka riigialamad, ka ühe partei osanikud, keS ei tahtnud sallida, et riigiwalitsus ühe ainsa mehe kätte jäeks. Muidugi mõista, et Itaalia maal, mille pealinn nüidki Rooma on, see hirmus mälestus elawamalt kui kuskil muial põlwest põlweni rahwa hulka liikuma jäi, nõnda et 1300 aasta pärast Itaalia kõige tähtsam laulik, Dante, oma kuulsa Jumala kiidu lauluS „Oiviua eomeäia" põrguriigist rääkides, neid Keisri-mõrtsuka id kõige wiimseks põrgulisteks arwaõ ja neid Jeesuse äraandja,  JuudaS Jskarivti sarnatseks nimetas. Kui meie, seda meele tuletades, selle pildi peale waatame, mis EeSti saadikud meie suure armulise Keisrille  ja meie Riigi Emale Nende kroonimise mäleStusekingiks  wiisiwad, siis on selge, mis mõlemad EeSti kunstnikud, keS selle pildi kallal tööd teinud, sellega tahtfiwad  tähendada. Waatame esite raami peale, siis leiame selle alumises  otsas neid nimetatud kolme äraandjat põrgu waewaes,  pahemat kätt rõhub pea-ingel Mihael saadanat maha ja paneb teda ahelatesse, paremat kätt wõidab Wene riigi kaitseja, püha Georgil*), wana Ussi ära. Parast wõitu tuleb rahu. Sellepärast seadis kujunik  nende kahe wõitleja ja karistaja üle Lunastaja kuju; tema jälgile põlewat waimu-hariduse küinalt; tema kõrwa ühelt poolt risti usku, töiselt poolt tema Õnnistaja käe alla ilma süita lapse südame puhtust. *) Oma Maa sees on siin selle Keisrile kingitud pildi-raami seletuses  weikene wiga ette tulnud. Seal seisab ..püha Jüri", mis wene keeli on. Wene keeli on aga selle püha mehe nimi ..l eopiiü" ja selle järele piab teda eesti keeles siis ka „Georgii" kirjutatama. Sakala Toimendus.