aga ikka WürStide alamaks jäjwad, vallad enam otse riikide ötguõltfekS ei saanud ja talurahvas omas waldas ka riigikodaniku õiguSlisekö saada ei võinud, nagu see puhta Feudal-walitsuse aeal oli. Ühise walicsuse-tvsimuse kosutamiseks oli Feudalherrade wõimnS teadeS ja tahteS alamale rõhutud, selle läbi oli aga teadmata ja tahtmata kahekordne rõhk talurahwa peale langenud, keS üleüldise rtigimajapidamise alus ja wiimaseS  jooneS ikka riigitulude kandja on. Selle läbi sai talurahwa töö-jõud mitmet viisi takistatud ja nõdrendatud. Riigivalitsus sai oma sissetulemist mõisnikkude käest, ükS oli maksude andja, teine oli maksude kandja. Riigiwalitsusel  oli juba sellepärast asja taluseisust kõrgema, s. o. wabama järje peale tõsta, et iga seisus ise oma kohust tunneks ja ise oma kohuse täitmise eest wastaks, et riigi» walitsuS ennast häda aeal ka otsekohe iga seisuse enese peale tuetada wõikö, kuna see talurahwa pärispölwe aeal ainult kolmandema käe läbi, mõisaherrade läbi, pidi tehtud  saama. Talurahwa vabastamisega asus rtigiwalttsuse wvimuS laiema ja sedaviisi ka kindlama põhjuse peale. .Weel üks wägi tuli aga juure, mis talurahva vabastamist  päris, see oli see waim l i k waba d u s, mida suur kirikupuhastamine ka nendel maadel äratanud oli, kus seda mitte just nimelt waSta ei wõetud. Nii kaua kui Feudal-valitsuS kestis, ei olnud pärispõlwel mitte paha nägu, sest pärisrahwas oli ühe würstliku herra alam, nagu riigikodanikud Würsti alamad on. Nii pea kui Feudalherra aga täitsa Würsti alamaks ja paljaks mõisnikuks  saanud oli, muutis ennast see afi. Alamal et wõt päriS-alamat olla, ilma et see ennast rohkem ehk wähem orja-näuliseksl muudaks, mis Ewangeliumi vabadusega kokku ei mahu. Kõik need põhjused mõjufivad kokku nii palju, et Saksamaal juba viimase aaSta-saea wiimasel poolel pärispölwe  hävitamine põhjusmõtet mööda nõuukS wõetud oli. Talumees pidi täieks riigikodanikuks saama, pidi ise oma kohused riigi wasta kandma, selleks aga ka kõiki neid õigust  saama, mis kohuse kandmiseks kuluvad. Mitmed takistused tuliwad sellele aga ette. Weikestes riikides tarwitastvad  Würstid ikka weel mõisaherrade abi ja ei usaldanud  nende õiguste külge puudutada. Peale selle valitses  laiades ringkondades see ekslik mõte, et päriSpõlwe ilma teutegemise hävitamiseta hävitada võimalik ei olla, et mõisaherrade põllutööd ilma teutegemiseta teha ei wöida, ja et sedaviisi pärispölwe hävitamine üleüldisele põllutööle  ja üleüldisele rahvamajapidamtsele määratumat kahju teeks. Pärast tuliwad weel Prantsusmaa esimese mässamtse  koledused ja peletastwad mõjuvaid ringkodafi kõigist tagasi, mida , vabaduseks nimetati. Wabaduse kurjaSte pruukimine oli vabadust ennast kahtluse alla saatnud. Kui aga Prantsusmaa sõeawäed Napoleon I. all Saksamaad igal poolel ära wõitsiwad, fiis sai selgeks, et üleelatanud elukord ennast mitte enam alles hoida ci lasknud.  Siis oodati aga weel parajat aega, kuS üleSüldkst majapidalikku ja valitsuslikku elu põhjani muuta wõiks. Zuha viimasel aasta-saea lõpul sai talurahwa pärispõlw enamtst igas Saksamaa riikis riigiwalitsuste läbi mitmel wiistl piiratud, selle aasta-saea esimeste aastate sees kuuni weikeSte riismetelä hävitatud, mis nüüd ka juba iseenesest ära kadunud on, kõige viimaks Austrias, aaStal 1848. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. .Valitsuse kuulutab, et Eestimaa  Kubernör, Geheimerath Poliwanow, oma palwe peale haiguse pärast ametist lahti lastud jatänineTshernigowi Kubernör, Wiirst Shahhowskoi, tema asemele nimetatud  on. Eestimaa Kubermangu-Prokurõr, Staatsrath  Wilhelm Barou Stackelberg, on oma palwe peale haiguse pärast sellest ametist lahti lastud. Tema ou juba mõnest aastast saadik haiglane olnud ja oma ametit maha panna tahtnud. . Kapitali intresside kroonu-maksud olla Rilksrathr poolest wasta wõetud, kuida Raha-Minister seda ette pannud  on. Nende riigi-paberiti kohta, mis wõeral maal ou, olla mõned muutused tarwiliseks arwatud ja selleks ükS kommisflon nõuupidamiseks kokku katsutud. Statistikakomitee sõuumite järel on Eestimaal wiimasel aastal 5949 poeglast ja.. 5755 tütarlast, kokku 11,704 last elusalt sündinud. Ara suruud on 4258 meesterahwast ja 4195 naesterahwast, kokku 8453 inimest, ja on sedawiist Eestimaa kubermangus 3251 inimest ehk B,g"/o kõige rahwa peale juure tulnud. Aaastast 1877 künni 1881 tuli läbistikku aastas 9,,°/. juure, fiis langes  juurestgimine järsku 9,, °/. peale, oli järgmisel aastal 7,z0/„, siis B,«°/<> ja näitab sedawiisi jälle tõusmist. Teistes  Euroopa riikides on rahwa luuresigimine aastal 1884 olnud: Prantsusmaal 2°/», Itaalias 7°/«, Soomemaal B°/., Austrias B°/o. Saksamaal 9°/«>, Rootfimaal 11"/., Daanimaal  11"/». Inglismaal 13°/„. Kõrwalist lapfi oli Eestimaa! wiimasel aastal 468, see on 4°/» koigeist sün- dinud lastest, mis teiste maade kohta head korda tähendab.  Surnult sündinnd lapsi oli elusaid kaksikuid süüdis 314, kolmikuid 7. - Geeeka-õigeusku aStusiwad wiimasel aaStal 269 inimest, 120 meestcrahwa ja 149 naeSterahwa hinge, nendest 229 Läänemaal, 39 Tallinnas ja 1 RakwercS. Abielusse aStusiwad Eestimaal wiimasel  aaStal 2741 paari, 7,i°/o kõige rahwa pealt; Viimasel  kiimnel aastal oli läbistikku aaStaS 2631 paari ehk 6.g"/g. Selsamal aeal on teistel maadel aaötaS paari läinud: Rootsimaal 6,«"/<>, Prantsusmaal 7,»°/», Soomemaal  B°/,, Inglismaal BSaksamaal 8,,°/,. Wiimastest  abielu paaridest oliwad mõlemad pooled Ewangeliumi  usutunnistusest 2591, Greeka-õigeusntunnistusest 83, Rooma-Katholiigi usutunnistusest 4, Mosese usutunnistusest  10; Ewang. ja Greeka-oiguf. tun. 38, Ewang. ja Rooma-Fkath. usutun. 11, Greeka-õigus. ja Rooma-Kath. usutun. 4 paari. Iseäranis Tallinnas on wiimasel aaStal 1552 last sündinud, 1481 inimest ära surnud ja 375 paari abielusse läinud. Kahe wiimase aaSta kohta on 64 ja 68 last wähem sündinud, noori abielu paarist oli wähem kui läbistikku seitsmel aaStal, surnute hulk ei ole iialgi suurem olnud. Tallinna Linnasaadikute koguS, selle kuu 10. pääwal,  andis Linnapea hakatuseks teada, et selle aaSta esimese  kolmel kuul 102,961 rubla 97 kopikat siSse tulnud ja 78,533 rubla 89 kopikat wälja läinud on; wiimase aasta sellel aeal tuliwad 111,025 rubla 16 kopikat sisse ja läksiwad 81,015 rubla 62 kopikat wälja.  Pääwakorral  seisis : 1) Wäo mõisa karjamaast 4 tükki, kokku 12 deSsätine, sealiste endiste peremeeste asutamiseks ära müia, keS omad kohad maha jätstwad ja nende maatükkide desfätini pealt 100 rubla pakuwad. See nõu sai waSta wõetud. 2) Uulitsa-niisutamise asjus sai otsuseks tehtud, et tee ümber linna, Narwa maantee ja suuremad uulitsad Kadrinthalis linna kulu peale peawad niisutatud saama. Niisutamist toimetakse wee-wankretetest. Nendest saab ükS proowiks Saksamaalt ostetud, teised Tallinnas tehtud. 3) Eestimaa Kubernöri kohalise pärimise peale oliwadkroonu-maksude  Kubermangu-kommissioni sekka liuna poolt 2 liiget ja 2 asemikku, ja nende maksude KreiS-kommisfioni  sekka linna poolest niisamati 2 liiget ja T asemikku - walida. Nendeks saiwad walitud: herrad Scheel ja Dehio Kubermangu-kommissioni liigeteks, H. S ch midt ja Werner asemikkudeks; herrad Ho f richter ja N. Koch KreiSkommisstoni liigeteks, D e mim ja A. Ries en ka mpff asemikkudeks.- 4) Priihospidali eestseisuse poolest oli palutud, selle hospidali krundist üht kanalit Härjapea jõkke (RetshkaSse) kaemata lasta. Pooled kulud tahab Priihospidal kanda, teist poolt palutakse linna peale wõtta.- Liuna poolest oli selleks plaan tehtud ja kulud 3984 rubla 52 lopika peale arwatud. Linnasaadik: Berting'i eestkostmise Peale sai sedalubatud.  5) Tööregede tiiwade laius sai uueSte ette wõetud. Asjatundjate poolest oli arwatud, et kui tiiwad jala peale määratud saamad, siis ei ole tarwis manu regesi kõrwale heita, kui need ka mõne kitsama uulitsa kohta ikka meel natuke liiga laiaks jääma kipuwad. Linnasaadtk Pfaff kinnitab, et tööregede jalaksete laiuS mitte peale 30 tolli ei olla, et tiiwade laiuS fiis ka I°/« jala peale wõiks määratud saada. Et Linnaameti poolest palutud asjatundja seal ei olnud, sellepärast jääti see asi teiseks korraks. 6) Nehatu walla peremees Karl Prosalik oli kahju-, tasumist oma endise renttoha Lillepi eest pärinud ja sellepärast  palwekirja sisse annud. Et see palwekiri aga wäga halwas Wenekeeles üleS pandud oli, millest ka ametlik tülk aru ei saanud, sellepärast jääti seda aSja teiseks korraks. Witmaks nõuab Linnasaadik Tshumikow selle üle, seletust  mikspärast üks Slawi Heategewa Seltsi kirt, KyrilluS- Methodiuse püha asjus, Paastukuu 12. pääwast, weel mitte Linnasaadikute kogu ette pandud ei ole. Linnapea kostab, et see juba linna poolest täidetud on, mis selleS kirjas tähendatud püha pidamiseks nõutud oli. Teise pärimise kohta, linnakoolidesse Kyrilluse. ja Methodiuse pühapiltisi muretseda za neid igal aastal pidur ongi S läbi linna kanda, on Kooli-kommisfioni poolt nõnu palutud ja senui seda aSja cttepanemata jäätud. Pärast wõib seda kirja ikka Linnasaadikute kogu ette panna. Põletatud wiina peale saada 1 kopikas graadi peale rohkem aktsiisi pandud, nenda et edaspidi 9 kopikat graadi pealt maksetakse. See seadus saada juba Lehekuu 15. pääwal makswaks. Tänine oli Valtimaa kubermangude tütarlaste koolides  mõnikord tütarlastele luba antud, mitte Wenekeele tundidest osa wötta. Kuida nüüd pealinna lehed kirjum tawad, saab edaspidi see kergitus maha jääma. Kõikide? koolides peab Wenekeelt õpetatud saama ja kõik koolilapsed  peawad sellest osa wõtma. Peale selle peawad kõik, kes õigust saada tahawad koolides ehk kodu kooliõpetust anda, WenekeeleS eksami tegema, olgu nemad WM Piigi wõ! ühegi wõera riigi alamad. Tartu koolitoana Knrator, Geheimerath Kapustin, tuli selle kuu 12. pääwal Tallinna, kohalist koolisi läbi wakttama. »Linda" Seltsi endine Direktor. Kapten H. A. Bystrõm, aõtub mõlemas Tallinna Saksakeeli Muugis kindlast nende kaebtuSte waSta, mis ,Linda" Seltsi wiimasel  koosolekul tema peale tSStetud on, ja sõelub nüüdse , Linda" walitfuse tallitust. Omal aeal saame meie sellest Vaidlemisest rohkem kirjutama. Öösel, selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel, on margad , Estonia" Seltsi maja uksed muukrauaga lahti teinud, leti laekast 60 rubla puhast raha ja ühe uuri, peale selle 4 pudelit konjaki, 2 kaõti papirosfifi ja 2 lühtret ära waraStanud; kokku on kahju 92 rubla 80 kopika peale arwatud. Selsamal öösel on Paasiku mõisa tallist ükS 9 aaStune hall mära ja ükS wanker riistadega, kokku 250 rubla wäärt ära Varastatud. Selle kuu 9. pääwal oli Georg Neugart BaltiSkift, õllepoodiS,  KompasS-uulitsa nurgal, tukkuma jäänud. Selle aea feeS on tema rahakott 80 rublaga ja tema uur ära waraStatud. Kaks naesterahwast, Kata Tass ja luula RMHaw saiwad Politsei poolest, kui kWluse-aMed, kinni pandud, esimese juures ka 23 rubla 20 kopikat leitud. Teisel pääwal sai tuttaw kaabakas Konstanti!! Goloktinow joobnult Politseisse wiidud ja tema juures lvarastatud uur leitud, mida tema kolme tundmata Tartlase käest ütleb  hoida saanud olema. Mõlemad naeSterahwad seisawad  ikka ka weel kahtluse all. Wiimasel nädalil on ülepea Tallinnas jälle õige palju pahategufi-olnud. LandSbergi aSja kohta õiendakfe ,Peterburgi Zeitungi" sõnumid niipalju, et Politsei uurimised rööw-mõrtsuka jälgede  järel, just mitte täitsa asjata olnud ei ole ; weel ei ole aga selgeks saanud, kaõ kurjategija uksest, õhk-aknaft wõi korstnast fiSse läinud, mis tema leidmiseks tähtjas on. Rööwitud hindpaberid ei olnud mitte kõik LandSbergi  nime peale «-kirjutatud. Johann Landsberg on Mustwetelt päritud olnud ia on kõige oma ihnuse juureõ sealise kirikule kella kinkinud Ilmad on selle kuu 10, pääwast, kuS lõune-tuulega' wihma sadama hakkas, õige soojaks pööranud. Wiimafed ööd oliwad -soojad. BaltiSktS on selle kuu 12. pääwal esimest üksikut pääsukest nähtuda Wiimasel Pühapääwal oli ilm õige soe ; õhtal lendafiwad juba sitikad! ja nahkhiired;  ja krooksustwäd konnad.: - WarjuS oli 14 graadb soojmii Weel oliwad lumechangede rtiSmeid näha, aga küll ineed sel nädalil kauwad. Selle kuu 14. pääwa homikulu on kaks wagoni täit torpedost Peterburgist Tallinna toodud. Riigimaade - Ministermmi poolest on Eestimaa Põlluhariduse Seltsile, luba antud, sel suwel : Tallinnas hobuSle, koduloomade, põlluwilja ja põllutöö, riistade ja mashinateiu äit u st pidadm- Kes midagi näituseleufaata tahab, see peab seda Jaanikuu; 1. pääwani Tallinnas Näituse-komiteele teada andma. Rakwerest. Kohaline ,Teadaandjaä kirjutab: ,3ürb-« kuu 5. pääwa õhtal suri pärast pittemati haiguste 67. eluaastas,  ShlosS An d r eas vo n Re n nenk amp f f. Teda peeti üheks . tublimaks ja agaramaks põllumehekS iEeStimaahk ja tema on meie kodumaa  mõistlikku põllutööd palju edendanud Oma wa llarahwale  oli tema uStaw nõuuandja ja isalik ! hoolekandja; ikka on lahke elu tema ga wallarahwa wahel walitsenud, mis ennast ka tema matmise juures hiilgawalt näitas. OmaS kihelkondas oli tema kaua aega kiriku eestseisjas Ka meie linnal on aSja, tema surnM pärast leinata. Auu tema mälestusele. Läänemaalt. Öösel, Paastukuu 27. ja 28. pääwa wahel, on Tiinuse mõisa sulaStemaja A: 2 maha põlenud. Kõik kolme perekonna waranduS on sisse jäänud, ja ka korstnapühkija Siim Kanasilina naene on tules surma saanud, mõisa sepa naene on raskest põletatud. Kuida tuli lahti peaõnud, see on teadmata; kurjatööd ei arwata siin mitte tehtud olema. Paastukuu 20. pääwal on Matsalu mees Hindrik Õuna, 60 aastat wana, Saasna waldaS, ühe kiige külges ülespoodud leitud. Tema on juba mõnest aeast saadik raskemeeline olnud ja mii masel aeal sagedast ülespoomisest rääkinud. Lnwrmaa raudtee aSjus on ,Rua sõnumit saanud et selle tee plaan selle kuu 6 paamal kinnitatud on. Tee-arude üle Tartu ja Pärnu linna saada weel nõuu peetud. ,Kurtsaare sõnumite järel saada üks jägu Kuresaare linnas seiswatest soldatitest Liiwimaa raudtee ehitusele saadetud. Ka olla Saaremaa maarahwa keskiS ettewalmiStamised, selle tee ehitamisele minema. Pärnust kirjutakse meile: »Oösel, selle kuu 8. ja 9. pääwa wahel, saiwad meie weikese linna kodanikud jälle tulekella läbi unest Kaks kellalööki tähendafiwad,  et tuli. Riia olemis olla, kus pool taewas ka leegist punaS. Kui tuletõrjujad aga z ligemale jõudfiwad, siis