suurt kulurikkast tööd peale paneb, on see: et Wahemcrest wälja saada Atlandi meresse,  Gibraltari merekitsusest peab läbi sõitma; selle merekitsusest peremees on Inglis maa ja tema wõib teda oma tahtmise  järele soja ajal kinni panna, nõnda et prantsuse maa laewakauba ajamine, kui ka söjalacwad sealt kitsusest läbi ci wöi peaseda. Et nüüd Prantsuse rahwal suur wara on, siis tahawad ncmad seda kitsust see läbi tühjaks teha, et nemad ühe suure kanali risti oma riigist läbi kaewawad, mille mee ree laewad Wahemerest Atlandi meresse wöiwad sõita. Prantslastel ei ole see mitte meelepärast, miks püha paawst oma saadiku Pekingi saadab ja seda toimetust katoligi usu pärast seal mitte Prantsuse saadikute toimetuseks ei usalda, ülemal tähendatud Pekingu saadiku pärast oli 9. Augustil Prantsuse maa saadik graaf Lefevre de Böhnaie püha paamsti juttul käinud, kes teda wäga armulikult,  lahke sõnadega wastuwõtnud,  aga siiski oma tahtmise .juure üsna kindlaks jäänud, et tema katoliku usuasjade toimetuste pärast oma saadiku tahab Pekingis  pidada. Tröktüd osaare Mdalileke" trükkikojS. Teadaandmised Knresaarest Riiga. Kuresaarest Muhusse, Hapsalu, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Anckm „K«l>dt«l>l>" Kapten A. Ling, saab laupäew scl Iv Augustil kell Iv enne lõunat Kuresaarest Paltiski wäljasöitma, ja esmaspäew, I. Septembril kell ? P. l Knresaarest Riiga wäljasöitma Lähemad teadust annab AHooH. Lcrngo, Kuresaares. Rnq auruwAjasõitmise  laewade pciewad. Riiga „Leander" ÄB. Augustil. Lwem.t .-udust suud R. MMtl>l>trg'i juurest. Head Peenikest liiki saab müüdut 1 rub. 60 kop. korwi eest Kellamäe mõisas. Teadaandmine. Seeläbi omwM teada, et mere 22. k. saadik, endise öerAT Wene külas, ole«e SrsNrMud ja palume kõiki mmsaid rellizsis kellel IMistW ja mdslW Mii »eba su, laamad hea?te ja ruttu walmiststNd,  ksi: kallessi ja wankre parandamine ja hobuse rauts>«i»e, kõiksugu IzMsPppa Wõd, wasse tn«taz«ist ja joot»«,  «e-ahzude tegemine. AUUpaMM KNstaw Kamber. M. Karl Wäer» Eesseiswa looma laadade aegas müin ma alamal nimetatud uueste saadud sügisesed kaubad tõeste odawa hinnaga: ilusad ja uutmoodi willascd- puuwillased  ja südi rättikud, sitsi riided ja kalewid,  tasku uurid, õmbluse mashinad. Purju riided, kangru ja wörgu lõngad, galvshid, wihma Marjud puuwilla matti, tasku uoad, käärid, teerohtu, wutre riided,  spiritus-lakti, tanu roosid, paelad ja Pitsid. Pühapäewal sel 31. Augustil saab M. Teck manni majas, Uuel uulit. esimene Kiirchlirc Eesti ftltli peakoosolek ärapeetud. Päewakord: 1) Eestseisuse walimine. 2) Seltsi korteri ja sisseseadmise üle nõupidamine. 3) Uude liikmete sissekirjutamine. Sellega ühes anname kõigile auustatud suguwendadele teada, et meiest asutataw, nõnda nimetud Kmchm Eesti M põhjuskirjad ülewelt poolt kinnitatud on ja palume kõiki isamaa ja rahwa armastajaid,  kes selle seltsi liikmeteks soowiivad saada, omad nimed nüid juba esimisel pea« koosolekul wastuwötmiseks ülesanda. Koosoleku hakkatus k. 8 p. l. Rohked osawõtmist paluwad KM Silis kohtiiji tsUitsjstelc. Tallitajatele saab selle läbi käsk antud, Ropaka walla mehe Madis Kool järele päriva, ja kui see mees leitud, teda seks 1. Mihkli k. p. 3. Kihelkonna kohto ette saata. Silla kohus, sel 19. Lõikuse-k. 1886. Pääwapiltitegemine. Saaremaa rahwale teaduseks, et hsiklõppeb  sel 10. senna ajani wõib igcr kellu 10 hom. kellu 4 p. lõun. üleswõetud saada. A Grünvladt, pääwapildnik. Püssid M ja püsst rohw, K aawlid, jahi kottid, patronid ja patroni kottid, pistongid, kuue laengiga rewolmrid müib odawa hinnaga N- KchAKWsch. MM lridli selle aasta rukkidest 2 kop. nael, müib W-. SsHn, pargi üeres. Üks pruugitud äramüüdut. lärelküsida mõisniku klubis.