(Oras Auervperg) mälestuse - sammas AeS tzMWMs waSta sealised Mawlafed juba sel aeal koledat kära tegiwad,  sest tema oli oma laulust Saksakeeles kirjutanud. Pärast seda on seda sammast mitu kord ja nenda ka nüüd jälle häbe ma tal wiistl roojastatud. Kõik täiemeelised inimesed  pahandawad ennast selle tooruse üle, aga teised tooruslased kiidawad ja arwawad ehk ka, et see sammas, kes teab missuguse wöera riigi kullj olla. kes mõne sealise maakonna peale waritseb. Sedawiifl wabanbas jo - Üks kuulus .õpetlane" mõne aaSta eest üht seesugust nurjatumat  tegu Tartus. Pragis on Tshehhi sugust studentid selle kuu 17. ja 13. pääwal Dr. Riegeri aknad stsse wiskannd ja tema elumaja ees nendaniNetäWd MHstmustkat"  teinud, sest et tema nüüd nende arwates Sakslaste  ja Saksa keele wasta käre küll ei ole. Tshehhilaste Parlamenti saadikud, kes Riiksrathts pärinud oliwad, et Tshehhi sugust ftudentidel omas löpu-eksamis Saksa-keele tundmist ei pia tarwis olema, saiwad käratsejM lpöolt suurt anustümise-kära. Kuiva teada, on Austria esialgust Saksamaa riik, Keiser on Saksa sugust ja Saksa-keel on ametlikult ikka weöb Viigi-keel. Aga rahwuSlased omas wiimases .Vaimustatud" joones et hooli kusagil Keisrist, riigist, kirikust, ega haridusest, ainult sügüMve läbi lowawad  nemad õnnsaks saama. Austrias on paha meel selle uue Wene seaduse üle, mis wõeramaa -alamatele Poolamaal, läänepoolistes kubermangudes, Liiwimaal ja Kuuramaal mõisade ja kruntide ostmist ära keelab. Sealt koStawad healed, mis silma silma wasta. hammast hamma wasta pärida ähwardawad ja loodawad, et Saksamaa walitsns sedasama nõuu wõtma saaks! Jtnliast kestawad  lootttse-healed, et ka Jtalia Kuningriik ja Paapst ükkteisega leppima saaksiVaV, kes nüüd sellest aeast saadik, kui Jtalia üheks riigiks ühendatud ja ka Kiriku-riik Rooma linnaga selle külge wõetud sai, jäädawas sõea- olekus üksteise wasta seisnud on. Kardinalide wiimases koosolekus  on Paapst omas kõnes suurt tänu Saksamaa Keisri ja tema Ministrile wasla tunnistanud, kelle tarkuse ja hea tahtmise abil kiriklik rahu Saksamaal tehtud sai. Kui Katholiikiastel seal ka wee! mõnda soowida olla, siis olla ikka juba palju korda läinud ja see anda lootust, et ka teised soowtmised omal aeal täidetud saakstwad. Jtalia, mida Jumal Paast konnaga nii ligidalt ühendanud, olla aga tema südamele iseäranis kallis, ka juba looduse-heale (tema suguwere) pärast. Sellepärast olla tema palawam igatsemine, ka Jtalia Kuningriigiga leppida. See wõida aga ainult sel põhjusel sündida, kui Rooma Paapst tõe poolest kellegi alam ei oleks ja laia, tõsist wabadust  saakS. Jtalia riik ei saada sellest kahju, waid suurt abi ja tulu. Mis see kõne tähendab, selle üle Vaieldakse  palju. Ühelt poolelt tähendatakse, et Paapst sellega omalt poolelt Jtalia Kuningriiki kinnitanud on, mida tänine weel tehtud ei olnud, ja et tema sellega lepiks, kui ka midagi, nimelt Rooma linn, täitsa tema walitsuse alla antud saaks. Teiselt poolelt kinnitatakse aga, et Paapst iialgi Vähemaga ei lepi, kui kõige endise Kiriku-riigiga. Seda ei wõi aga Kuningas anda, ilma et mässamine lahti läheb, ja mässamist on ehk ka karta, kui ka ainult Rooma linnast jutt on. Selgest on näha, et Würst Bismarki  pltk käsi selle lepituse-plaani juures tegew on. Tüli Jtalia walitsuse ja Paapsti wahel on üks kardetaw okas selle riigi ihu sees, sigitab umbauustust riigiwalitsuse wasta ja kiriku waSta, ja kaswatab selle läbi Demokratlaste, Sozialdemokratlaste ja teiste seesuguste ,laõte" karja suureks. Nende ?laSte" suurem waenlaue on aga Würst BiSmark ja soowib peale selle üht tugewat ja wägewat Jtaliat, kellest abi loodab, kui Prantsusmaa mitmekesised ,lased" ehk kord tüli tegema hakkawad. Kas see nõu korda läheb, seda et teata ette arwata. kui aga ühelt poolelt Demokratlased Jtalia walitsust, teiselt poolelt Jesuiitlased  PaapStt ei hirmutaks, siis oleks rahu wist pea tehtud. Jtalia Parlamentis on mitmed healed ennast Saksa-Austria-Jtalta ühenduse wasta tunnistanud ja selle peale tähendanud, et Jtalia sõda Prantsusmaa wasta üks tänamata tegu oleks, mis üle Magenta ja Solferino wainntel langenud surnud haudades piaksiwad kohkuma. Ka ei wõida Jtalial himu olla Saksamaa ja Austria heaks oma söeawäge rohkendada ja sellega oma kassast tühjendada Inglismaal et peeta suurtes politika ring. kondades sellest kaubast suuremat lugu, mida Sir Drummond  Wolff KoustantinopeliS Türgi walitsusega Egyptuse  asjus tegi. Iseenesest ei tähendada see pea ühtigi, sest waewalt olla loota, et teised suurriigid omalt poolelt seda kinnitawad ja Suessi kanalit ei taha ka Inglased kõige Europa ülewaatamise alla panna lasta. Tähtsam olla aga see, et selle läbi nüüd jälle endine sõbrus Inglaste  ja Türklaste wahel nähtawalt uueste köidetud on, kuna hiljuti weel Wenemaa heal Konstantinopelis rohkem maksis, kui Inglased sallida tahtfiwad. Venelastel on siis ka paha meel selle kauba üle, pealegi neil. kes oma silma Afrika põhjapoolis? ranna ja nimelt Abessynia peale heitnud on. Indias on Afghaniftani piire poole jalawäge ja ratsawäge saadetud, sest seal lähemad asjad ikka segasemaks. Hiljuti olla Ghizailased jälle Emiri söeawäge löönud ja Herati ümberkaudu olla ka kõik kihisemaS.  Sellepärast olla Inglased Herati kindluste kallal ka jälle agaras töös. Linna on niipalju moona ja wett muretsetud, et kümmetuhat meest seal 90 pääwa läbi saada wöiwad, kui linn piaks ümber piiratud saama. Ümberringi  olla aga wiha Inglaste wasta kaswamas ja Emir on kaks ametnikku senna saatnud, et Joglismaa ja Afghanistam  ingeniäride wahel mitte lausa tüli tahti ei läheks. Inglismaa Parlamenti wiimastes koosolekutes  on nähtud, et Gladstone waMsuse aeal tehtud uus walimise-seadus, .laiema põhja peal", üht waimu Parlamenti  toonud on, mis auusa elukombega koguni mitte kokku ei mahu. .Wabameelised" walijad on mehi Parlamenti  saatnud, kes seal sõimawad, nagu kõrtsis. Jirilased  takiStawad kõiki nõuupidamifi ja rahuarmastajatest ringkondadest hakkawad healed kostma, mis üht karmimat walitsust igatsewad, et asjad täieste hukka ei läheks, et Parlamentis wiimaks mitte ainult rusikas ei walitfeks. Nimelt lirimaa sundmuse - ehk nuhtluse- seadust katsutakse kawalate takistustega nii pitkale wenitada, et otsa näha ei ole. Ministeriumis olla ka juba nõuu wõetud määrata, et see seadus kümne pääwa kaikus piab läbi räägitud olema, kui Parlament pärast pühade jälle kokku astunud on. Lõhkujate erakond hakkab natuke oma ülijulgust ja lootust kautama. Nende lehed kurdawad, et Gladstone kiirest wanuneda ja Parnell haiglane olla. Jirilaste poolest oli hiljuti Parlamentisaadik O' Bri en Kanadasse saadetud, sealist rahwast Kübernöri wasta wihale kihutama, aga see on nurja läinud. O' Brien on esiteks sõimata ja pärast koguni nii palju peksa saanud, et ÜhendAudriikidesse  põgenema pidi, kuS arstid leidnud, et tema seestpidi  wiga saanud, mis ehk tema elu ja terwise peale kipub. Paruellitlased kahjetsewad nüüd oma ettewaatamata tegu, mis nende erakonnale anuks ega tuetnseks ei ole. Türgi walitsns on suurriikist ühe ringkirja läbi uueste Bulgaria asjade pärast nõuupidamisele kutsunud, aga suuremat  tulu sellest ei loodeta. Wenemaa poolt on juba kinnitatud, et nõuupidamiste peale mõteldagi ei ole, niikaua kui tänised walitsejad Bulgarias ametis i on. Türgi walitsuse poolest kuulutatakse, et Sultanikojas  mingisugust kokkuheitmist tema wasta leitud ei olla. Sultani poja, Prinz Selim Effendi, kõrgeist teenijatest  olla mõned lahti lastud; see olla kõik. Teiselt poolelt kinnitatakse aga, et sellel käral koguni teine põhjus olnud. Inglaste äSsitamiste peale olla need ametnikud  Sultani umbarmu alla langenud ja Konftantinopelist ära saadetud, kellest arwati, et nemad rohkem Wenemaa kui Inglismaa poole hoidstwad. Seda olnud tarwis, et Sir Drummond Wolff oma kaubaga korda saaks. Niipalju näib selge olema, et Wenemaa ja Inglismaa wöimuskounad Konstantinopelis ikka ja ikka kokku põrkawad ja ka seda wiimast ametnikkude-wahetust saatnud on. Serbiast on mitmed Bulgaria põgenikud wälja saadetud, kes seal elafiwad ja kurja nõuu Bulgaria walitsuse wasta plaanifiwad. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa ja Liiwimaa Kubernöörid on ameti-tallituses Peterburgisse reisinud. Kõrged maksud wõeramaa passide pealt ei ole Riiksrathi poolest wasta wõetud. Niipalju on neid maksust  aga kõrgendatud, et reisijad wõerale maale edaspidi oma passi eest pooles aastas 10 rubla maksawad, kuna nemad tänine 5 rubla makfiwad. Wõeralt maalt sisseweetud humalate peale on 10 rubla kulda tolli puuda pealt määratud, humalate ertracti peale 30 rubla kulda puuda pealt. - Kodumaa humalate hind saab selle läbi palju tõusma ja humalate kaswatamine  wist rohket kasu andma. vßusski Jnvalid" kuulutab Sõea-Miniflri käsku, mis järel Kõigekõrgemast määratud on, et sel sügisel ka mõned aastakäigud tagawara-wäest üleüldisele harjutusele kutsutud saamad, nimelt jalawäe tagawarast kõik need, kes aastal 1882 teenistusesse läksiwad ja wähem kui kolm aastat teeninud on, nende keskis ka priitahtlased igast kolmest jäuskonnast, ja aastast 1887 kõik need, kes peale kolm aastat teeninud on. Harjutamised kestawad kolm nädalit. Kokkutulemisel» algawad Peterburgi. Wilna, Moskwa ja Kharkowi söeawäe-ringkondades ja Kasani sõeawäe ringkonna põhjapoolistes kubermangudes Mihklikuu  15 pääwal, Warshawi, Kijewi, Odessa ja Kasani söeawäe-ringkonna lõunepoolistes kubermangudes Mihklikuu  20. pääwal. Tartu koolikonna Kuratori ringkiri kuulutab selle aasta Jürikuu 10- pääwal Kõigekõrgemast kinnitatud käsku, mis järel Baltimaa kubermangude keskmistes koolides edaspidi Weuekeel õpetuse - keeleks piab wõetud saama. Aea määramine ja asja korraldamine on Rahwahariduse- Minifteriumi hooleks antud. „Nowoje Wremja" sõnumite järel ei olla Baltimaa kohtute-muutmist enne aastat 1888 oodata. Mitmed kükid meie endistest era-õigus test jääda puudutamata  ; protsessis saada tunnistus wande läbi maha jäätud, ainult asjalikud tunnistused jääda maksma. Kohtute keel saada Weuekeel olema. Wist siis ka kohtumõistjad  ja ametnikud kõik Wenelased, nagu see nendanimetatud  kroonu-kohtutes enamist juba on. »Lind a"-S eltfi rewisioni-kommission kuulutab, et peakoosolek Jaanikuu 12. pääwaks kokku kutsunud  on. Pääwakorral seisab: 1) Wiimase aasta aruande  kinnitamine. 2) Nõuuwötmine selle üle, kas aktsionärid  puuduwat raha juure maksa tahawad, wõi kas Selts piab lõpetatud saama, kuida põhjuskirja § 81 seda pärib. 3) Lõppe- ehk tasumise (lequidation-) kommisfioni walimine ja kinnitamine. ? Postimees" on heaks arwanud neid leinu-sõnu, mida meie HA. Byströmile hauda järel saatsime, oma kohtu ette kutsuda ja kirjutada: ,Endine ,8 ind a" direktor Bystrõm on aeal siit ilmast lahkunud. Meil ei ole seni mahti , olnud ffellest kõneleda. „Tallinna Sõber" teeb temale ,ilusa kiitusekõne hauda järele. Ta olnud tasane ja öig»lane  mees, kes iganes õigusest ei olla lahkunud, ja kui Linda" selts olla kahju saanud, siis olla see üksnes vselle waimu läbi sündinud, mis .Lindas" walitses, aga , mitte Byströmi läbi mortais nii uisi doni", (sur- uutest räägi üksnes hääd) ütleb Ladina keeli wana sõna. sSeda on ,Tallinna Sõber" tähele pannud. Meie ar?wame,  et aga parajam on: „ve wortnis nii uisi jnsti", , (surnutest räägi üksnes õigust). See õigus on see, et ,Byilrömi juhatuse all seistes on selts surma Teda kui juhatajat selle juurest kõigist süüst ,lahti mõista ei arwa meie Võimalikuks." Iga erapooleta lugeja leiab, et meie Byströmit koguni mitte ,kõigist süüst lahti mõistnud" ei ole. Meie oleme tema ameti-tallituse aeal, pärast seda ja ka omas leinu kirjas julge ja selge sõnaga tähendanud, et ka tema „Linda" Seltsist seda asjakohata, keerulist ja kiustlikku waimu ei ole wälja pühkida suutnud, millega seda Seltsi asutati, juhatati ja lõhuti, see on ülirahwuSlikku  politika tuhinat, mis ühe Seltsiga kõige wähem kokku mahub, kellel kõikidega tegemist on, kellel kõikide lahket osawõtmist tarwis läheb. Meie arwates piame ikka ja igaühest .üksnes õigust" rääkima, mitte ainult .surnutest" ja sedawiisi ei oleks jo uuel wana-fönal mingisugust tarwitust, siis ka mitte elu-öigust. Saksakeeline .Tallinna Zeitung" kirjutab: >Kuida meie kuuleme reisib praegu üks Moskwa Petrowski Põllutöõ-akademia  Professor Baltimaa kubermangudes', siinse põllutöö wiisi ja seisukorda tundma õppimas. Tema tahab  mitmesse mõisasse Eestimaal ja Liiwimaal minna ja pärast selle üle kirjutada, mis tema näinud on. Kuida räägitakse, olla põllutöö seisukord neis Eestimaa mõisades, kus tema tänine juba käinud on, tema imekspanemist äratanud  ja tema täit kiitust leidnud. Keiserlik Looduse-söbrade Selts Moskwas on üht oma liiget Baltimere uurimiseks wälja saatnud. Pühapääwal, selle kuu 17. pääwal sõitis üks kalapüüdjate  seltskond, kaks meest ja kolm noort naesterahwast kange tuulega Tallinnast Wiimsi randa tagasi. Paat läks ümber ja kõik kukkusiwad wette. Mehed ja üks naestecahwas  pidasiwad paadist kinni, künni ühe purjulaewa pealt abi saadeti; kaks naesterahwast oliwad fenni aga juba uppunud. Üks nendest, Sofia J., sai selsamal pääwal  leitud ja linna toodud. Selle kuu 16. pääwa homikul oli altlinna hingekirjalase  Jaan Treibergi maja, Greeka - «vanausuliste surnu-aia juures, põlema läinud. Tuletõrjujad oliwad pea seal ja peale selle sadas ka rohkest wihma, mis tuld kustutada aitas, enne kui laiemale laguneda jõudis. Majaperemees  oli kadunud, ja et tulepanemise-kahtlus tema peale langeS, otsiti teda taga, wõeti 8 wersta linnast eemal kinni ja pandi wangi. Tapa jaamas on Riiast päritud 33 aastane Jakob Friedrich P. kinni wõetud ja kodumaale saadetud. Tema oli ilma riideta ja rahata, ja näitas segameeline olema. Rakweres wõeti üks Tallinnast ära karganud Bjelomorski  rügementi soldat kinni. Teel oli tema muist omatst riietest ära müünud. Öösel wasta selle kuu 21. pääwa wõeti Retshka ääres majas Nr. 202. ühes öllepoodiS, hulk mehi ja wits naest kiskumise pealt kinni. Baltiskist. Ilmad on järges ilusad ja korralised, mis kõiki haljendama ja õitsema panemad. Juba sellel nädalil loodetakse rukist õitsema hakkama. Hapsalust kirjutatakse Saksa-kceli ,Tallinna Zeitungile" selle kuu 16. pääwal: „Kaks nädalit tehakse juba wana Shl o s s i-kirik u uues te ülesehitamise kallal tööd. Herra baumeister Schultz tuli Lehekuu 3. pääwal 15 osawa müürisepaga seia ja Lehekuu 4. pääwal sai töö algatud. Herra architekt Brenner. kelle kätte see tähtjas töö usaldatud on, wõis wast mõned pääwad hiljemini tulla. Esiteks oli wigaste wõlwide alla tugifi ehitada ja rõõm oli näha, kuida osawate käte ja osawa juhatuse all