dama olgu need /arud" ehk keS teab mis koledad metsalised. Se on meie rahunöudmine!  Rahu ei ole mitte seismajäämine. On meil rahu teiste rahwastega, meie kaasinimestega, siis wakt wõime kõige jõunga ja ühendad jöuuga nii oige ja nii tasase tee peal edasi astuda, kui se siin ilmaS nüüd kord wõimalik on. Geda kiitust meie ei soowi mida , Sakala " , Pärnu Postimehele" annab: Pärnu Postimees" on weike leht, aga ,ei maksa ka enam, kui postirahaga ühes 2 — Soowida oleks, et weiksemad .ajalehed, kelle jõud ka weike ja poliitika .silmaring kitsam, ennast oma awaltusteS /gaS tükis oma partei suurema ajalehtede .juhis hoiaksiwad. Nõnda on lugu igal .maa!, kus poliitika elu hea korra sees sei/ab,  et ajalehtedel, igal seltsil omast parteist. Ms eesiwedaja on, keda tähtjamas asjades .juhtkS peetakse." Meie arwates on se kõige suurem korklus mida üks aea leht tänine oma kohta, ja sn kõige suurem teotus, mida tänine üks aealeht teise kohta waljarääkinud on. Kellel omal silmi waadata. kõrwi kuulata ja mõistust mõista ei oleleks se teeks paremini, kui koju. oma igapääwase auusa töö juure jääks. Seal tema wõiks ennast jo ka ikka oma tarbeks ja südamekinnitusekS .suurema ajalehtede" ja nende .laiema poliitika silmaringi" juhtimise alla anda, awalikult wainult peaks tema aga eemale jaama, mis temal seal ütelda on, kui: .Kuule, mis Papa kõneles!" Wol kas arwab .Papa/ et tema hääl üksi üle wainu ei kosta? Kulda ja mis.suurema jõuu"abil aga /Papa" laiemad poliitika silmaringi üksi oma larwitusers nnumanud on, sellest ei saa meie aru ja missuguse  näoga teised /mikemad ajalehed" selle topi otsas imewad, mida .Sakala" neile suhupista  heaks arwab, seda meie ei tea Ikka aga näitasiwad nendest juba kaks õige alandlikku sõnakuulmist, kui ühel meelel meie maste, ja selle ette waljaastustwad, mida meie muukS MMitada ei wõi kui puhtaks paljaks ülekohtuks. Weike wagiwalla meeS oli tähelepanttb, mis suur wagiwalla meeS kord ütles: /Mis hea oli wõtta, se on La hea pidada." Ja siis wöttiS aga peale ja rahwaS jäi laia suuga waatama, wangulas pead ja oli waid. Rahwa seast kostis aga siiski üks hääl selle wägiWalla, wasta, se hääl palus meie lehe läbi awaldust ja meie seda ei rõõmud keelata, meie olime ennast juba hakatuses iga auusa hääle kandjaks töötanud. Seda tõotust tahame kmdlas julguses ka edaspidi taita, mõedugu se, elus mõedugu mitte. (l-)ixi St animam SAiva?!.) Olgu sellest asjast selleks korraks küll, tahawad meie wastased seda musta lõnga edasi kedmds, fiis wõiks ikka Ma, et ?a meid seda korrutama suuniwad. Oige wilets näitab se wälja, kui üks /uur azaZeht" oma /aiaS poliitika silmaringis" ka seda konti närida ei põlga, mida /Ristirahwa Pnhapääwalehe  kuulutustes leidma arwab. Uks /uur leht" peaks omitigi teadma. et se lehekülg, mida kuulutuste tarwis järeljäätalse, koguni mitte Redaktori ülewaatamife all ei seisa, et seal kõiki mida saadetakse ja kuida seda saadetakse üleswõtta wõib, kui se mitte seaduse za auusa elukombe wasta ei Meie ei wõi aga leida, kuida se seaduse wõi auusa elukombe wasta etsib kui /)!. R. P. L." omas kuulutuselehes uleswotta laseb, et kusagil p hõbewd töö-loogad" saada on. Köit need teised sõna- käänatused ja wäänatused, mida .Sakala" Nalja Mart katsub, on nii hälbid, et haledad meelt selle wiletsa naljamoka peale äratawad, kes kõiki oma nalja-osawust igawas paikas näitab ärakaotanud olema. Kentsakamad, kui /R. R. P- kuulutused, uäikawad /Sakala" kirjavahetused olema, nns tõsise x,rahwusnäoga" selle üle otsust annawad, kus kõige paremad Mwvipoja napsid" saada on. Olgu uüüd selleks korraks tülist kütt millega ehk lugejaid täitanud oleme, mis aga tarwiS olema arwasime. et igaüks selgest teaks. miS põhja peal meie seisame, ja mida meie poolt loota ehk karta oleks. Omalt maalt. Tallinnast. 30 Näärikuu yääwal. KeWn Majestäti Walitsusepüha pids»isM on need nõuud wsetud: Linus nimel saab Keisri Majestätile üks truuwuse-lumnSluse kiri saadetud. Selle pääwa pühitsetud kähesdus saab juba homiku sellega kuulutud, et igast tornist üks kirikulaul ja SeiSrilaul puhutakse. Selle peale peawad kõik linna seltsid ja ühendused ametlikku  kmkukaiki Lõuna aeal, kell 12, saab Raaduse tornist üks kirikulaul ja keiSrilaul puhutud. Selle järel mängib sõeawäe muusikukoor  Suure-turu peal, ja õhtu! saab linn tuledega  walgustud. Awalikmst heatege«istest oK ettewöetud: Igas Vaestemajas ja wseStelaTte majas saab nende osalistele liuna poolest pidusöömine  walmiStud. Kiriku-waeSte abikS on 150 rubla, leskede- ja Vaestelaste maja abiks 50 rubla autud. Linna tütarlaste koolis on kakS aastaraha kumbki 100 rubla suur. asutud. Nende Tallinna koguduste soldatile kes Viimsest  sõeast kagasi tulnud ja wigsduSte varast iseennast toita ei wõi, on eluaegne armuleib lubatatud; nenda ka nende soldatite naeStele ja lastele, kes sõeaS surma saanud ehk kadunud on. Zga soldat, kes wigaduse pärast ennast toita ei Või, saab 72 rubla aastas, iga leskname saab 36 rubla aastas, iga lapS 24 rubla; iga laps, kellel isa ega ema ei ole, 72 rubla aMaS. Kulda juba ülemal tähmdud, maksab se muidugi üksi nende Tallinnast Väljasaadetud soldatite ja nende leskede ja laste kohta, kes sõeaS wigaseks ehk surma saanud on. Wenekeeli Mwburgi Zeituug" kirjutab, st Seestpidise asjade-Ministerimni Statistckajäotns  nõukS wõtnud oleks. Kooli-Minisievium! ja Greeka-öigeusuliste Kirikuõpetajate abiga köikiS riikiõ ühekorraga ksolideS arwntegemist, õppijate ja õpetajate hulga, õpetuse a?jade ja õpetuse mõnu ü!e üleswötta. Selleks saada iga koolile iseäranis küsimise lehed saadetud. Need arwutegemised  oleksiwad 20. PaaKtuwu pääwal malmis  teha ja saaWvad siis Mmisteriumis üleüldiseks  arwutegemiseks kokkuseatud. Kõpu telegrasi jaam Hiomsal Võtab edaspidi  sõnumid kõiki maailma wasta. Uus Weikelapse-msja saada selle kuu 9 paamal lalMehtud. Se on Kasaam kiriku juureS  Riewerth'i majas. Nr. 326 asutud ja 55 last on üleswõtmiseks juba ülesantud. Arwatakse,  et neid edaspidi weel rohkest juuretuleb, mis näitab kui '.väga tarwis ja käsuline se asutus  on. Zuubeli-vüha üle, mida KeiSri Mazestatt 25 aastase Valitsuse tänuks ja auuks selle aaSta suwel Tallinnas pidada plaanitud sai. on ka TartuS üleüldise osawõtmise parast nõuupidamised  olnud. Selle iile kirjutab Sakala" : /Viimane koosolek Tartus oli ? Eesti juhatajate ja nende asemik ude koosolek, kellest umbes pasrkÜNMMd laulukoori osa Võtfi,wad,  nende seas ka kaks liiget Tallinna /omiteest. Koosolejad arwasiwad suure juu/eli  aasta Väärilisema olewat, kui igaS /reisis oma laulupidu ära saaks peetud. ühendasiwad nad ennast kokku, et /ui Tallinna*) pidukomitee poolt ettepandud „ tingimised wasta Võetakse, siis laulukoored , Tallinna laulupidust osa saakfiwad Võtma, /ilma et fiiS pahanduse tulemist karta pruupgiksiwad.  Reed tingimised on järgmised: ,Wiimafel laulupeul on laulukooride juha„tajad  ühe komitee Valitsenud, kus igast krei,sist  üks koorijuhataja ligi on, ning se ko- " On Ml wisi ttiMwiga ja pcab : Tartu loetud saama. .mitee pidi eestulewa laulupidu aõju toi.mendama.  Tahab nüüd Tallinna pidu.  komitee omad waljawalitsetud laulud selle .kooride komiteele kinnitamiseks ette panna .ja selle kooride komiteele ära määrata anda, ,?eõ laulupeul laulu- ja mängujuhatajad, . Wnepidajad ja auuwõerad peawad olema. .siiZ saamad laulukoorid rõõmuga Tallinna .laulu -peust osa wstma, muidu mitte. Meie .et tohi mitte ära unustada, et missugust .suurt juubeli püha meie pühitseda tahame. .Kui seesugusel pühal Tallinnas mingisugust .pahandust wõiks sündida, siis oleks parem .et üleüldise laulupeu asemele kreisi laulu.peud  astukfiwad. Tallinna pidukomiteest .loodame aga, et tema isamaa armastus nii .suur on, et nimetatud tingimised waõlu.Võtab.  Laulukooride komitee eestistuja on .Dr. M. Weske Tartus." Selle körwa on meil Nõnda tähendada: Esiteks ei leia meie seda koguni Mitte Zuubeli-aasta kohta wäarilisema olema, km meie laulu-rammud ennast killutaVad, mis läbi pidu ilu wähendud, Peale selle aga meie seest Pidised lohutused õige kurwal ksmbel sume isamaa ees waljanäidatud saaksiwad. Teiseks arWQMt Meie, et se komitee miS ennast Viimasel Laulupidul kokkuseadis, 111. Üleüldise  Laulupidu tarwis seatud sai ja selle aõsa toiAleudüWa pidi. Se Laulupidu aga, mida Tallinnas plaanitakse, se ei ole mitte üleüldine,  se ou iseäraline, mida Viimasel Laulupidul mitte ettearwatud ei olnud, mida mitte eesotsas EeSti rahVa heaks. Vaid riigialamate tänu j a rõõmu «Valduseks  peetakse, mis Tallinna eesnõyutuse  läbi sigima peab ja mille seadmised siis ka eesotsas Tallinna tegemiseks jääma peaksiWüd, kuna' teistel komiteedel ja Soorijuhstuste!,  keda sõdraliseks osawötMsekS siitpoolt palutakse, muud kui aga nöuu-häält pärida oleks, mida Tallinna pidu-komitee neile muidugi ei keela. Kolmandekõ aga, ja se on küll pm-afi, peame Meie küsi üa Km juba selle Juubelipidu esimeses nõuukogus tülid Lõnnwad, kust poolelt on need tülid tõusnud? Kelle käsi tüli-õuna selle uõuukogu sekka weeretas, se Võib seda ise Jumala ja oma maarahwa ees wastata. Kui meie omalt poolelt igal aeal kõige partei-maimu wastased olime, kui Meie neid parteifi, mis meie maal wõeramaa seemnega külwatud on, iial muuks midagiks pidanud ei ole, kui teiste maale solgitud järelkujutuZteks. siis on need se! silmapilgul ikka elamas ja ärasalata ei wõi neid ükski. Nende parteide kaks otsa su aga kaks aealeble. Paremal käel seisab »Ristirahwa  Pühapääwa , kui se ka ise seda koguni ei taha olla; wassakal käel seisab kala". Et nende wahel juba õige kibedad tülid olirvad ja et need tülid mitte asjaliku piire sisse ei jäänud, waid õige pahal näol Ühelt poolelt meeste ja awaickult nimetud nimede peale tungisiwad ja palju sappi ja paha werd sigitasiwad, seda teadw d kõik. Meie armates oleks nüüd siin, kus üdest suurest tänu- ja auuSwse  üwaldusest jutt oli. kõik suure hoolega pidanud  körwale hoitud saama, mis ühel ehk teisel poolel pahandust sünnitada ja mingil wiistl ärritada  VõiS. Siiski sai aga se ärritus tehtud. Reed kaks kuulust meest, keda selle pidu auuwõeraks  paluda soowiti. Dr. Karell ja Dr. Kreutzwald, need ei ole mitte kuulsad, kui panei-mthed ja ühegil ei tule meele küsida, mis partei poole nemad ennast ehk omas südames  pidawad. Auustus nende wasta seisab ühes kindluses iga Eesti partei juures, ja, iga ja Võeramaa radwa juures. Neid tahet! paluda, kui kuulsaid ja igavoolse anustuie sees seiswaid Eestimehi, ehk ka kui kuulsaid mchiüleültfe. Ühegi partei awalduseks ei wöinud seda ükski arwata. Koguni teine asi oli Redaktoriga. Meie ei taha eemaltki herra C. R. Jakobsoni tähtsust kui kirjamees, km