Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. „Saarlase" toimetus ja wäljaandmine, Kuresaares, kaubauulitsas 10. j „Saarln«c" maksab: s Saaremaal aastas 1 rbl. õO kop., postiga saadetud S rbl. Saaremaal pooles aastas ll rbl. kop., postiga saadetud k rbl. ZF kop. Tuleb wülja iga esmaöpänival. Kuulutuse rea ehk selle ruum maksab  Z kop. Zfo JA. Esmaspääw 26. Augustil 1885. N. nastakäik Näitemäng „Mihkel ja Liisa." 4) Meie Eesti noorsugu ci ole mitte niisuureks armastuse orjaks saanud, et kui igakord elusaatuS armastuse asjades oma tahtmise ja soja südame tuksumise järele ei lähe see midagi nuga teeb. Jääb iii- noormees omast pruudist ühegi juhtumise  ja soja südame tuksumise läbi ilma  siis ci tapa ta ennast selle kahju pärast mitte ära, nagu näitemängus Kuuse  Mihkel seda teeb, päälegi meel kui ta 25,0 W (kakskümmendwiis tuhat) rupla rikas on. 5) Meie Eesti rahwas ei auusta isetapja  hauda mitte lilledega, ei panda ka isetapjale  risti, meel wähem ristile pääl kirja  : Siin haudas hingab Jumala rahus jneenne saiwad isetapjad kiriku aja taha maetud, aga nüüd on saaduseks tehtud,  et need ka kiriku aeda maetakse. Neist näitustest arwan ma küll selge olewat, et näitemäng ~Mihkel ja Liisa" mitte „pilt meie rahwa elust" ei ole; sest mis ühe rahwa elus mitte poolcsgi ei ole, sellest ei wõi ka mitte pilti teha. Tahaks aga mõni siiski seda meie rahwa elu pildiks pidada, siis oleks see niisama kui üks inimene soku peaga; nägu looduse sääduse wastu pitkad peenid kõrwad suured sarmed. UI. 3) Näitemäng „Mihkel ja Liisa" rikub meie rahwa maimu ja elukombeid. Inimene on oma sündimise poolest saadud  omadustega üks ära rikutud loom, sellest siis ka tuleb et kõik halwad nähta, mis tal elukäigil iseäranis meel lapsena  ette tulewad tema maimuga ühte sulamad nad on talle wüga ligi sugulased.  Pahasid omadusi püütakse wäga mitme suguste abinõudega inimese juurest eemale tõrjuda, milleks Püha- ristiusk ja haridus kõige tcgewamad on. Haridus, mis kätkist künni hauani, inimest kõigest pahast olekust puhastama, ja kõige heade tegudega ehitama peab, on nii mäga laialine,  et seda siin ära ütelda ei jõua, ci see ole ka minu eesmärk. Aga millest ma räägin on see, et haridus ühe inimesele  ja ühe rahmale seesamina on, mis arstirohi ühe haigele. Harstirohi moib üht haiget parandada, kui see ühest osawast  arstist õigel möödul ja õigel ajal antakse, aga ümberpöörtud, saab haige meel pahemaks. Näitemängud on ka ühed hariduse abimehed,  sest näituse läbi saab kõik kõige ennemine ja kõige hõlpsaminc inimesele omaduseks, mis tale anda soowitakse. Sellepärast  on hoolega tähelepannu, kas see kõik küpse, terwe ja kohane rohi on, mis ka näitemängude läbi meie rahma harimata,  see on: haige maimule antakse. Mis saab siiis näitemängus „Mihkel ja Liisa" näidetud, et see meie rahwa maimu ja elukombeid rikub? Selles mängus saab näidetud piltlikult näidetud, kuidas armastajad südamed teine teise ümber lipitsemad. Et näitemängu eesmärk on: elustada, waimustada ja ergutada, siis on seda lipitscmist kõige hirmsamaks kihmtiks Jututuba. Mme ja siiski näzem. Elfricd Võll Taura järele. (Järg.) Tema ema oli juba enne seda ära surnud  ning sai omast isast kõige suurema hoolega Äeskaswatatud.. Tema oli mittu aastat tublis Dreestem linna pimede kaswatusmajas  olnud ning säält kahe aasta eest oma oleku kohta ime suure osawuscga  iseäranis muusika tundmises koju tulnud js oli sest ajast saadik oma isa wõeraSjumal. Sa wöid iseenesest mõista, et minu rõõm selle ilusa neiu üle päris kuNMiku rõõm «, sellepärast et ma oma pruuti Berlunis üle kõige armastan ja teda koju tuua tahan, nii pea kuijõud ulatab. Aga ma mõistu waewalt rahus õõicl MLgada, ui: maga suur oli mu bimmu  stlle ilust: ingli kuju ülesmaalida. Armastus, mis isa! lapse wastu oli. andis  mulle julgust armata, ct ma talle seega,  kui :a tütre ilma hinnata Aesmaalin, suur: meele nead teen: ma läksin lelle nõuuga tema juurde aga ei puutund palm, stis oleks ta mind ukstst nälja wiskanud. Nina pidin ilma asjata äramit-.ema  na 'elle la leu õega stin rabul olema.'  Wana hallpea tõusis üles ja läks oma tütrega käsi käes ajast ära. Noore arstile  oli, nagu ei tohiks tema seda ilusat õnnetumat mitte enam oma silmast ära lasta, nagu peaks ta jalapäält aitma ja teda tema pimedusest ärapäästma - ning siiski seisis tema sääl nagu kinni nõelatud, künna tema sõber perenaest sõnna kutsus, ning seda temale korda läinud märgust imetleda laskis. Sääl juures ci märkinud nemad kõik kolme kesta mitte, et üks politsei ametnik ühe silma pilgu paksu põesastiku tagant, mille ees wangide ülewaatja oma tütrega istunud oli, luuris. „Aga nüüd emake, tooge meile heat kohwe," ütles Adolf pcrenaesele paksu õla pääle kopputades „ja wiige teda aeda." Pea istusiwad sõbrad akaatsiapuude wilus, Rudolf just selle koha Ml, kus Kleelia, nii oli pimeda mini, istunud oli. Minu töönõud, nimu tööriistad!" õhkas korraga Rudolf. „Mina oleks pidanud  ennemine ennast uulitsale laskma ajada, kui neid pandiks panema!" ..Kannatust, kannatust!" ütles Adolf; mis telnud, see on tehtud: lübikse ehk pikka aja pärast pean ma pille nii palm raha saama, et neid mälza lunastada n-mme." „Ab' lee on ikka üks täädme:a lootus kes teab, millal see boole-.n Inglane oma kaupa kindlaks teeb ja iga minut, kus mina seda õrnat neidu pimeduses olemas  tean, rõhub rängaste minu südant." „Nüüd alles saan ma aru sa tahad tema silmi leigata?" „No jah ! muidu möiksiwad miuu poolest  mu tööristad kas sada aastat nurkas roostetada. Walaskala püügi reisil ei tarmita  ma neid mitte. Ei aita muu nõu pean wiimaks ometi seda happut õuna hammustama, see on, pean oma tädi jutule  minema." „Kas sa ei taha paar pääwa oodata? Lord Bullok saab wist warsü otsust andma."  „Ei, ei!" hüüdis Rudolf järslu wahele;  mis sa tahad teha, seda tee pea! on ühe arsti kuldne põhjus ja säädus. Uks arst ei tohi ialgi homseks jätta, mis ta täna teha wõiks, kus ühele haigele abi muretsema peab. See on kindel, mina pean oma mdi juurde minema. See ibnusi nacstera luuas lwiab öösel sada kord enam raha oma pea padja all, kui mull tarms läheb kabte inimest õnnelikuks  reha." ..Miine ei taba lind nutte tagan pidada  - katsu oma õnne - aga kui see nõu kordaä ei läbc, siis ära kiu maia mitte julgust ja ?a beida mitte meelt ära." See read korda minema ' ma ci liide manale mine mune kaela paälr era. künni