Seltsi näitusel wälj a j ägatud on. Järgmises uumreS loodame  ka meie selle kuulutusele ruumi leida. Walga maakondas loodetakse suwiwiljast head keskmist kikust, mida igapääwased wihmad nähtawalt kosutawad. Needsamad wihmad ei ole aga härjapea heina sisse wedada  lasknud, mis nüüd paiguti põllul hukka läheb. Ka kaebatakse, et rukis wälja kaSwama kippuda. Wõru maakonnast kirjutakse ,Ristirahwa Pühapääwa Lehele/ et seal Heinakuul wiis inimest ära uppunud on, nende keSkis ka ühe mõisniku poeg. kihelkondas on mõned taluperemehed nõuÄs wõtnud Hollandi juustu tegema hakata, on selleks ka juba üht meistrit palkanud. Head tulu! Saaremaalt. ,Kuresaare Nädalileht" soowtb, et meie rahwakoolides, nimelt aga Kihelkonna-koolides, rohkem põll u tö ö- te atn st õpetatud saaks. Tänine on, kuida  see leht arutab, meie rahwakoolides pea ainult rõhku teadusliku õpetuse peale pandud, kuna suurem jägu õppijatest  ometigi mitte teaduslikul põllul tööle ei lähe, koolmeistriks  ei hakka, waid Viljapõllule. Kui seda küll ka teiselt poolelt tuntakse ja soowitakse, et laiemate elutarwitustega  ka põllutöö teadus rahwa keskis laiendatud saaks, siis kardetakse ometigi ka, et Kihelkonna-koolid selle läbi omas teaduslikkus ja üleüldises hariduse-töös nõrgendatud  saaksiwad, põllutöö teadust aga ka möjuwalt õpetada ei wi)iks. Ainus nõuu, miS siin aidata wõiks, oleks üks Põllutöö-kool. Peterburgist. Sel silmapilgul kus meie seda kirjutame, Esmaspääwal, on Masestätid Keiser ja Keisri- Praua juba Kremsieris, Austria Keisri ja KeiSri-Praua wõerusel. Ka Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksand r o w i ts h on Kremfieri reisida tahtnud. Ligemad sõnumid kõrge reisijate ärasõidust oliwad weel tulemata. Kremsieris saamad ka Wenemaa Wäljaspidiste asjade Minister, Riigisekretär von Giers, ja Austria Wäljaspidiste asjade Minister, Graf Kalnoky olema. Suured manöwrid ja sõeawäe ülewaatamised KraSnoje- SelooS on lõpetatud. Gardiwäe ja Peterburgi sõeawäe ringkonna ülem käsuandja, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Ale k s andr o wits hon Kei sr i Ma- j estäti poolest Kõigekõrgema tänukirja selle hea korra eest saanud, milles söeawägi leitud sai, ja on omalt poolelt  sõeawäge, ülemaid ja alamaid, tänanud.  Manöwrite  lõpul saiwad pealikute wsidufõitmifed, wehklemised ja märgilaskmised peetud, kus Majestätid Kõrgestoma käega Võitjatele auupalkafi wälja jägasiwad. Enamist kõik Ministrid ja kõrged riigiametnikud on puhkamise aega saanud ja Peterburgist maale ehk ka wõerale  maale reisinud. Teiste keskis on ka p. Synodt ülem- Prokurör, Wirkl. Geheimerath Pobedon o s z e w, kahekS  kuuks wõerale maale reisinud. Afghanistani piire-tülid näiwad wana paiga peal seisma;  selle wasta helisewad aga teised oodatud ja ootamata sõnumid läbi lehtede, mis küll kindlamat tunnistust tarwitawad,  siiski aga juba ksikiS maailmas kahinat tegema halkamad. 3uba mõne aea eest kirjutati, et 3«glased Hamiltoni sadama, Quelparti saareõtikkuS Koerea ja 3apani wahel, omale wõtnud olla. Seda tunnistati Pärast tühjaks jutuks, aga see näitab ometigi tõsi olema. Wenemaale woiks see söea aeal suurt tüli teha, sest sealt wõiwad laewasöidud Wladiwostoki sadamasse, takistatud saada. Nüüd kostawad jutud, et Weuemaa sõealaewad Quelparti saarestiku, mis weel järel oli, ära, ehk ka koguni, et Wenemaa kõiki Korea riiki oma walitsuse, ehk kuida diplomatikused seda nimetawad: oma alla wõtnud olla. Seda kaupa olla Korea ja Wene walitsuse  wahel herra bon Möllendorff korda saatnud, üks endine Preussi Väepealik kes nüüd Koreas esimene Minister  on. ja tema olla seda koguni Würst BiSmarki juhatust  mööda teinud. Kui palju sellest tõsi, kui palju luuletus on, seda ei ole selgemalt teada, nii palju on aga õige, et Wene riigi elutarwitused Waikse-mere kaldal lahket  teed parimad ja et selleks KoreaS suuremat wõimust kibedast tarwis läheks.- Kuida Wenekeeli »Peterburgi Zeilung, kirjutab, saada edaspidi Baltimere sõea-laewustik jäu kaupa mikmeS Baltimere sadamas talwet pidama. Tänine seisawad sõealaewad  ainult Kronstadtt sadamas, mis aga sügisel Varemini  kinni külmetab ja kewade! hiljemini lahti läheb, nenda et sõea aeal laewad igatahes sealt wälja ei pease, kuna wõerad sõealaewad juba Valtimeresse ja Soome lahele jooksta wõiwad. Soomemaalt. Kuida Helsingi lehed kirjutawad, olla Keiser kolme aasta parast jälle Soomemaale tulla lubanud.  Ka on Kindral-Kubernõr Graf Heyden Keisri soowimist  mööda Senatile teada annud, et kroonu poolest praua Fontelli suwimaja Wilmaustrandis osta tahetakse; seal tahawad Keisri Majestätid elada, kui nemad edaspidi Soomemaale tulewad. Metsapõlemistest kirjutakse ikka weel Wenemaa seespidistest kubermangudest. Nenda on Torshokt linna ligidal Tweri kubermangus ühe tuttawa rahamehe metsas 5000 dessätini maha põlenud ja tuli sealt ka ümberkaudsetesse  metsadesse läinud. Unsha jõe ääres põlesiwad mitu tuhat dessätini ja tuli läheb ikka weel edast; Luhhowizõi  jaama juures, Rjasani raudtee ääres, on umbes 1000 dessätini maha põlenud ja tuli ei ole weel kustutatud,  Kostroma kubermangus põlewad suured ja kallid metsad, kus puid laewade ehitamiseks kaswatati; Kurskis on kõik nii kangest suitsu sees, et 10 sammu peale inimest näha ei wõi. Kaupmees Malzewi metsades, mjS umbes 100 wersta Kurski linnast eemal ja umbeS 400,000 dessätini  suured on, olla juba umbes 10,000 dessätini maha põlenud. 3lmad on seal ikka weel kuiwad ja abi ei aita ühtigi, kuuni wihm tule kustutab ehk kõik mets maha põlenud  on. Loomatõbi on Kalugas ja Kharkowis lahti läinud. WiimaseS linnas peetakse laata ja sellepärast on asi wäga kardetaw. 3ga haigeks jääwld loom saab paigal surmatud. Odessast, Dnjesteri wefi on nii kangest tõusnud, et kõik Saksa asutajate maa Akkermaunist saadik, wee all seisab ja ainult puude ladwad wälja paiStawad. Uputus arwatakse raõkeist wihmasadudest Karpathi mägedes ja löuneläänepool Wenemaal sigitatud olema. Arhhanglest. Petshora maakondas hakatakse kiwi-öli kaewama. Seal on herra Sidorow ühe seltskonna asjatundjaid  wälja saatnud, kes kõiki maa aluseid kiwi-öli ojast peawad üles otsima. Pärast tahab Sidorow Petshora  jõge Obi ja Kama jõgedega kanalite läbi ühendada ja kiwi-öli Siberimaale saata. Loodetakse, et see töö sealiseid  tühje maid elama paneb, kus wähene rahwaS nüüd pea ainult metsade raiskamisest elab ja sedawiifl maad ikka rohkem ära rikub. Moskwa-Kurski raudteel, Muhhino juures, oliwad ennast 6 wagonit rongist lahti kiskunud ja suure kiiruga libamist teed mööda alla Veerenud; iseäranis selle läbi, et kolm wagonit kiwidega täidetud oliwad, on kiirus nii suureks läinud, et seda 17- wersta minuti peale arwati.  Tee peal põrkas see juhita rong teise peale, mis 40 tühja wagonit wedas. Põrkamine oli nii kange, et kõik juhita wagonid ja 13 teisest rongist täitsa killutatud saiwad. Õnneks ei ole- inimestele suuremat häda iehtud, kui et teise rongi mashinist ja kütja kergest haawatud saiwad. Kishnewist. Kishnewi ligidal on mõned jahilt tulnud Väepealikud ühe 50 kuuni 60 meest suure joobnud-meeste salgu peale sattunud, kes tüli tegiwad. Pealikud lasknud üle nende peade ja tahtnud neid sellega peletada, aga see ei ole aitanud ja jahilased on pöörasele käte all palju kannatanud. Tülitegijatest on 18 meest kinni pandud. Uus - Jsraeli koguduse asutaja, Adwokat Rabinowitfh,  kes ennast hiljuti Saksamaal korraliselt ristida ja pärast korralist eksami kirikuõpetajaks õnnistada laskis, on walitsuse poolt luba saanud oma kogudusele kooli asutada  ja on ka oma koguduse, luudi-Khristlaste, kirikuõpetajaks  kinnitatud. Tema Misfioni-töö läheb pitkamesi aga kindlast edasi ja kõige maailma silmad waatawad selle weike hakatuse peale, millest aega mööda mõjuwat wastust nendanimetatud »Juulide-küsimise" peale oodatakse. Grodnost. Hiljuti on Moskwa-Bresti raudteel mashina sädemed Bludeni kirikküla põlema pannud ja 350 talu maha põletanud. Peremehed parimad nüüd raudtee walitsuse  poolt tasumist ja on oma kahju igaüks 500 künni 3000 rubla peale arwanud. Läbistikku arwata. teeks see peale 600,000 rubla wälja. Tashkentist. Tashkenti-Tshemkenti teel on hiljuti mängid  oma wedajate wasta hakkanud. 3ärsku kargafiwad nemad soldatite peale ja katsusiwad püssisi oma kätte saada,  saiwad aga tagasi tõrjutud ja põgenema aetud. Võitlemises  on 20 wangi surmatud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Waewalt on tüli Sanfibari Sultaniga lõpetatud, Sultan on järel aunud, kui Saksamaa sõealaewad  tema palee wastaS ankrusse läksiwad, kui juba jälle teine tüli Saksamaa ülemeriste asumaade pärast tulema  kippub. Saksamaa sõealaewad on Karolinide saarestikkus,  Waikses-meres, oma lipu üles pannud ja seda saarestikku  Saksamaa kaitsuse alla wõtnud. Seda peawad aga Spaanialased omaks, sest et Spaania laewad neid saarest omal aeal leidnud on. Et aga Spaania walitsuse poolt ühtigi Karolinide saarte heaks tehtud ei ole, kaubaajamine,  nii palju kui seda seal on, ka enamiste Sakslaste  käes seisab, siis arwatakse, et Spaania wastawaidlemine  palju ei mõju. Spaania Valitsusele teeb see asi aga palju tüli, sest wabariiklaske erakond tarwitab seda wihakihutamiseks Kuninga ja tema walitsuse wasta. —° Keiser Wilhelm on Babelsbergis ja kiidetakse, et tema termis ennast filmanähtes kinnitanud olla. Wana Keisri jume olla wärske nagu ennegi, ja kõik tema liikumised olla kindlad. Würst Bismark on Varzinis ja on seal Austria Minister-Präsidentiga pitka nõuu pidanud, kes sealt WLini ja fiiS Kremfieri, Wme ja Austria Keisrite kokkutulemisele reisis. -- Riigiwalitsus tahab wttbalaSte Riigipääwa-saadikllte peale kaebtust tõsta. Seaduse järel ei tohi Riigipääwa-saadlkud palka ega mingisugust tasumist  saada ega wasta wõtta. See on aga Saksamaal awalik saladus, et SozialdemokratlaSte ja teiste wabalaSte saadikud oma erakonna kassast pääwaraha saanud on, niikaua  kui Riigipääwa nõuupidamised kestasiwad. Seda raha tahab Riigiwalitsus nüüd nende käest wälja pärida. Austria-Ungrumaalt. Kõikide silmad wahiwad nüüd Kremsiert poole, kuhu kõrged riigiametnikud, Väepealikud ja auuwahtideks määratud sõeawäe-salgud juba ette läinud on. Kremfieri linna walitsus on käsku annud, linna pidulikult  ehtesse ja õhtatel, kui Keisrid ja Keisri-Prauad seal on, auutulesi põlema panna. Et aead rahutumad on ja igasugust rahwast Kremfieri kokku woolab, teiste keskis küll ka nägufi, keda ühelt poolelt ega teiselt poolelt usaldada  ei wõi, siis on ilmseid wahtisi ja salawahtisi hulkade  kaupa kokku kogutud, et ülemate elu ja alamate taskud  mõjuwa kaitsuse all seisaksiwad. Kremsieri kodanikud wõiwad aga läbistikku rõõmsad olla. Wöeraste-majad ei suuda kõiki wõeraid mahutada ja sellepärast on palju eramajast  juba enne kõrge hinnaga wiiekS pääwaks üüritud. Prantsusmaalt. Suurt kära teeb tulipanane üliwabalane  Rochefort omas lehes „Jntranfigeant" (Leppimata"). Kuida juba enne teatustatud, oli üliwabalaste ja tuleja  weremeeste seltsilane Olivier Pain Sudanisse läinud ja seal Mahdi ülemaks nõaumeheks saanud. 3ubä enne Mahdi surma kadus aga Olivier Pain järsku ära. Ühe sõnumi järel oli tema surmatud, teise sõnumi järel 3ndiasfe läinud, sealist kodurahwast Inglaste wasta wihale  ärritama. Kuida näitab, on temn aga tõeste surnud ja Rochefort tahab Sudanist üht kirja saanud olla, mille järel Inglased teda raha eest kinni wõtta ja ilma suurema protsessita maha lasta lasknud. Rochefort kutsub nüüd kõiki Prantslasi, oma kaaskodaniku surma Inglastele kätte tasuma, teutab Inglismaa Kuniuga-Prauat, Prinz Wales'it ja teisi, ja ähwardab Lord Lyon'it, Inglismaa Saadikut Prantsusmaal, surmaga ehk kõige wähemast kehaliku teatamisega, kui Inglased Olivier Pain'e surmamise  eest mõjuwat tasumist ei anna, mis neil muidugi Võimalik et ole ja kuna nemad pealegi weel kinnitawad, et nemad kõigest sellest ühtigi ei tea. Wõeraste Kuningate  ja nende omaksete teutamine wõib üleilmlist seadust mööda ainult siis kohtu alla wõetud saada, kui seda iseäranis  päritakse, ja wist ei saa Inglismaa Kuninga-Praua seda pärima. Wõeraste Saadikute elu ja auu seisab aga ikka selle riigi kaitsuse all, kus nemad ou ja sellepärast peaksiwad Prantsusmaa kohtud ilma pärimata Lord Lyon'i ähwardamist ja teatamist nuhtlema. Kõik Euroopa ootab nüüd, mis nõuu seal ähwardaja ja teutaja wasta Võetakse.  Tongkingis, Annamis, kus mõne sõnumi  järel 10,000 Khrisilast maha raiutud olla, ja Kambodshas on Prantslaste elu ikka weel wäga kirju ja tarwitab hoolsat tähelepanemist ja wägewat abi. Ka on kholera seal Prantslaste keskis kardetawalt liikumas.  MadagaS karis on sealine kodurahwas ennast uueste Prantslaste wasta ühendanud ja kipuwad weel palju tüli tegema. Kodumaal ei taha kholera wäheneda, waid kipub edasi nihkuma. Marseilles on selle kuu 8. pääwal ametliku sõnumite järel 65 inimest kh olevasse  ära surnud, ka Toulouis on see tõbi juba ohwreid pärinud. Alshiris ou luukifi taga kuisama hakatud. Riigiwalitsus on neid mõjuwa kaitsuse alla wõtta tõutanud,  kui palju Riigiwalitsus seda tõutust aga täita suudab, see on küfitaw, sest igal poolel, ligidal ja kaugel, läheb abi tarwis. Inglismaalt kaebatakse wabrikulöö ja kaubaajamise alanemise üle, miS ka juba riigi fissetulemistele suust kahju teha. Parlamenti Pealttuas on Lord Iddesleigh pärinud, et üks kommisston nimetatud saaks, keS uuriks, kust see tagurpidi käimine tuleb. Prinz von Wales on Norramaale  reisinud, kus waua Gladstone juba on. Et Parlament  nüüd lahkunud, siis ei ole suurest politikast palju kuulda. Spaaniast. Kholera on ennast nüüd Üle kõige Spaania  wälja lautanud. 3gal pääwal surewad umbeS 1500 ja rohkem iuimesi. Ka Sevilla Piiskop ja mitmed Präfectid  (Kubernörid) on kholeraSse ära surnud. Selle häda kõrwa tuleb weel nälg ja mitmes maakondas on juba inimesi  nälga surnud. Lenda, Reusi, Pontevedra ja Osuna maakondades ja maksude sisseajamife juures mässamist tõstetud. Waesus on Spaanias nii suur, et ka pealinnas nõuuks wõeti, kolmat jägu gaastuledest ära kustutada. Selle läbi on aga mitmed uulitsad pimedad ja wargad ja rööwlid lähemad ikka julgemaks. Portugalist. Portugali asutustes Aafrika läänepoolises randas, on seatine kodurahwas hulga Eurooplast ära tapnud,  nende keskis ka mõned Misstonärid. Counhama Huilla Kuningas oli järsku ära surnud, seda oli rahwas Eurooplaste nõiduse süüks arwanud ja oli nende peale langenud.