lapseks ja taewa saajaks, aga kes tulest haaratud  saanud, seda hüitud põrgu päralt ole- Wat. Kolme kuuni nelja päewaga on sellest tembutamisest 90 inimest osa Võtnud, kelle käest kelm hea losikonna raha ära petnud ja siis jällegi edasi minema pistnud. Waesed taewa tahtjad, kui nad mõne päewaga midagi muutust  oma igapäewases elus ei leidnud, roninud katukfite peale ja ringutanud seal kässe taewa poole, et mõni neid ommeti sinna wastu wõtaks, siit imelikust hädaorust. Suguwcnnad, kes omad põlwed weel ei olnud usu märatsemise  ees nikutanud, wõisiwad suure waewaga usu hirmutust katuksitelt maha ajada. .Mälgus"  lõpetab oma kirja nende sõnadega: Jah, armsad Eesti wennad, nõnda on meie maal lood, mis rahwa tõsist usu elu, haridust ja kooli õpetust narri kombel surma saadawad. Meie ihaldame hinge Põhjast, et ommeti kord kõrgemalt poolt aitaja ilmuks. Saaremaalt. Sealne Saksa keelne leht „Arensb. Wochenbl." kirjutab järgmise pealkirja  all huntidest: „Mis maksab meie weiksel Saaremaal huntide ülespidamine?" Wõerad ehk saawad imestama, et meil weel niipalju huntisi elawad. Kuuramaal, kus palju huntisi  on olnud, ja mis päris Poolamaa, s. o. huntide pesa lähedal on, on korda läinud huntisi  ära kautada, miks siis meil ei peaks korda minema, kes meie weikese saare peal elame, kus wesi ümberringi on. Ainult Hiiu saarelt ja Worbe poolsaarelt olla nemad suutumaks ära kautatud. Kahju, mis hundid nende maal teha, olla wäga suur. Kui selle üle mitte selgeid teadusi ei oleks, siis ei usuks keegi, et neil niipalju halliwati mehi on. Maanõuukogu  on kokku wõtnud ja leidnud, et aastal läbisegamine 508 looma saab ära murtud. Aasta! 1881 on 538, 1882 582, 1883 404 looma ära murtud. Kui hobune 30 rubla, elajas 25 rubla ja siga ehk muu loom 5 rubla saab arwatnd, siis tuleb selle järele 1881 aasta peale 8575 rubla kahju 1882 ~ 9490 „ 1883 „ 6875 .. Nii tuleb siis Saaremaa aastane huntide ülespidamine  läbiscgamine 8281 rubla. See kahju on enamiste talupoegadele juhtunud, sest talupoegade  karjad on alati põhupuuduse parast palju waremine kewadel wälja aetud, kunas kiskjad metsalised kõige tigedamad on. Nimetatud  ajaleht soowib, et huntide kautamise seltsid saaks asutatud, maanõuunikude kollegium on aga heaks arwanud, jäägride himu seega kaswatada,  et ta huntide surmajatele suurema hinna on ära määranud, kui senini oli. Peeterburgist. Medizinal- ehk arstide kogu ja elajate arstide komitee president Pelikan, kes selle sisemise ministeeriumi jauskonna tegew liige oli, on halwa terwise pärast oma ammetit maha pannud. Tema asemelle on arstidekogn  presitendiks ihuarst Zdekauer ja elajate arstide komitee presitendiks Rosow saanud. Keisri Majesteet on Joninile, kes Bulgaaria  maal saadikuks oli, Wladimiri ordu 11. klassi auutähe annud. St. Pet. Ztg. teate järele on Saksa keiser Willem oma sündimise päewal Wene wälimise asjade ministrile, riigi sekretärile von Giers'ile, musta kotka ordu auutähe kinkinud. Wene sõalaewade peal olewat wõeramaade  plaani järele ka nõuuks wõetud, suuremate  laewade walgustamiseks elektri tuld tule wikus tarwitada. Nii kui „Now. Wr." teadustab, olewat  ülemal pool nõuuks wõetud, riigi postide ja telegrahwide departemangu üheks departemanguks  ühenda ta. Shumeikin on süidlaseks mõistetud, et ta altkäe maksu wasta on kohtasid lubanud ja müinud. Tema on selle süi pärast Siberi wangi mõistetud. Mõne aja eest saadi stin üks suur kelmide seltskond kätte. Selle seltskonna liikmed otsisiwad neid inimesi üles, kes suures raha hädas oliwad ja lubasiwad neile fiis raha laenata ehk mõnel muul wiisil hädast peasta. Enne aitamist lasksiwad nemad aga alati ilusaste ja rohkeste oma waewa eest maksa. Jõuudis aga wiimaks aitamise päew kätte, siis mõiststwad kelmid ükstõise peale süidi ajades ennast ikka wabandada. Politsei sai aga wiimaks kõige kelmide nimed teada ja andis neid kohtu kätte. Kelmisid on üle- üldse 23 tüki olnud, uks neist olewat aga juba ära surnud ja üks on ära põgenenud, nii et praegu paljalt 21 hinge on kätte saadud. Kelmide protses saab õige suur olema, sest peale 60 tunnistus-mehe on juba kohtu ees olnud ja mitu kümmend poognat protokolliga täidetud. Taganrogist. 6. Märtsil on wargad Keisri Aleksandri I. palei-kirikusse tunginud. Wargad on õue poolt sisse tunginud ja ise sealt uksed lahti teinud. Palju kuld- ja hõbe asju ja seina plaate on ära Varastatud. Üks rist oli weel põrmandule kukkunud; ewangeliumi  raamat oli ära lõhutud. Warshawift. Poola kuningriiki on kaks uut piiskopi-ammetit juure asutatud, nõnda et seal praegu 11 piiskopikonda on. Endises Poola kuningriigi maajaus Liitawis, on kaks piiskopikonda juure asutatud, nõnda et seal praegu kuus piiskopi ammetis on. Peale seda on kaks katoliku usu piiskoppi Saratowis. Jelisawetolist. Sahttsha linnas surnud mõne päewa eest praeguse Pärsia shachi onu Bachmann Mirsa ära, ning jätnud 15 naest ja umbes 100 last järele. Õiguse pärast olla Pärsia troon tema päralt, aga praegune shah Nasr Eddin on wägiwaldsel teel tema käest trooni ära kiskunud ja ise troonile astunud. Bachmann Mirsa põgenenud see järele Wenemaale  ja saanud Wene walitsuse kaitse aluseks, kelle käest ta ka aastas 36,500 rubla abiraha saanud. Tema on ühe wäga tähtsa Pärsia riigi ajaloo raamatu kirjutanud, kelle läbi tema nimi igaweste ajaloo uurijate sekka kestma jäeb. Wäga suure toredusega on tema keha hulga rahwa saatusel mulla kambrisse kannetud. Soomest kirjutab meie kaastööline järelseiswad  riad: „Wiimasel ajal on Eesti ajalehed, nimelt „Eesti Postimees", „Wirulane" ja „Sakala" ühest meie kõige mudasemast rahwa haiguse hallikast „ kõrtsidest" palju arutanud. Kaks estmeft ajalehte, on enam ehk wähem selles mõttes ennast awaldanud, nagu ei oleks kõrtsid  mitte üksina need haiguse hallikad ja rahwa elukorra takkistajad, waid muud palju suuremad eluraskused. Nõnda näituseks arwab „Wirulane", mis ka omal kohalt wäga tõsi on. „Eesti Postimees" arwab ka, et kõrtsid süidlased olla ja paneb raskemad rõhku meie maa halwa kõrtside peale, ning soowib, et meie maale, nagu wäljamaal, nimelt aga „Saksamaal", häid kõrtsisi saaks asutatud. Selle wastu aga tõi „ Sakala" omas 5-mas ja 6-mas numbris näitusi, et ka head kõrtsid jooma haigust lõpetada ei jaksa, küll aga see, kui kõrtsisi wähendatakse. On kõrtsid head, siis on joomine weel suuremal mõedul. Sakala  soowib sellepärast: wähendage kõrtsisi ja walitsegu korrapäraline seadus kõrtsides. Kõrtsides Valitsemast heast korrast tahtsin minagi paar sõna pajatada, selleks Soome kõrtsisi omale eeskujuks Võttes. Sellest saab meile kõige selgemaks saama, kuidas suguweunad  eudid sellest haisemast haigusest Vabastada  on jõudnud ja lootuse järele saab ka aastate jooksul meie juures sedawiisi teha Võimalik olema. Soomes on wäga wähe kõrtsist. Linnades on neid enam leida, aga maal harwa. Paljalt reisijate jaamad, kus postihobused reisijalle saadawal, on ka ainsamad kohad, kus teekäija oma keelt karastada ja janu kustutada wõib. Töistele, kui ainult reisijatele,  sealt wiina ega õlut ei anta. Juhtukski seda, et jaama pidaja peremees, ühele omale tuttawale ehk sõbrale wiina annab, siis langeb  tema, kui see seaduse kõrwu ulatab kange trahwi alla. Linnades, nagu ülewel üelsin, on rohkem körtsisi, aga missugune seaduslik kord seal walitsemas, on imekspanemise wäärt. Lähed sa näituseks ühte joomamajasse sisse ja tahad seal jua, siis saat nõnda palju: oled sa õlle joomise kõrwal ka wana „möruda" rüüpaja, siis antakse sinule üks naps (on peaaegu meie poolkorteli suurune) keda sa ära juud. Tahad sa õlut juua, siis istud lauda, kuhu sinule kas „soome sinisilm" ehk wana „suguweli" ise ka terwelt „ühe" pudeli ette toob. Et üksi olles ja juues aeg igawaks ei laheks, selle eest on auusaste muretsetud. Nõnda palju kui Soome keeles paremaid sõnumelehti ilmuwad, nõnda palju leiad sina neid ka lana pealt, mis „lugemise tuas" saadawal. Silmad fina nüid mõne sõnume, keda sa isuga lugema hakkad, selle juures aga nagu teadmata nõutud pudeli õlut ära oled joonud ja omale ajawiiteks weel töist pärid, fiis kukkud kulla weli kui seitsmenda mast taiwaft „häda orgu". Sinule ei anda enam, sest su aru on täis. Piaks nüid weel õlle ja joodud wiina waim sinu paled punetama ajama ja keele paelad lahti peastma siis wõid julge olla, et kõige parema tahtmisega sealt „oma raha eest" juua ei saa. Lugu pidamata keeletakse seal ülearu andmine ülemalle kui alamalle rahwalle, ning nad on sellega wäga rahul. Noh, siis saab küll kõrtsimees wäga suurt kahju! kuulen mõnda sõneltawad. Ei! asi on just ümberpöörtud. Alati on Soome kõrtsites rahwast. Üks tuleb, joob oma pudeli õlut, lueb sõnumelehti ja läheb jälle oma teed, ilma, et ta seal oma aega tühja «kõrtsi loriga" wiidaks, nagu see meie juures harilik sõnaldus on. Wõrdle weel meie ja Soomemaa kõrtsite seadust. Meie kõrtsid on mõisa omaniku kõige kindlamad raha hallikad. Mitme saa, mõned ka peale tuhanda rubla toowad mõisatelle puhast kasu sisse ja piawad seal juures kõrtsimeest oma naese, lastega elatama, ülespidama, mõnda koguni rikkaks tegema. Kui suurt kahju see hoone terwele wallale ja härra wallas asujatele inimestele sünnitab,*) mis küsib sellest härra. Raha, see on see püid, kelle järele igatsetakse ja sellepärast: kes tulewa aastal 100 rubla kõrtsi renti ülendab (tõstab), sellele kõrts! Selles mõttes ajab praegune ilm asju ja kellel tuleks seal meele pärida: missuguses eluseisuses see inimene seisab, kudas tema ülespidamine on, et ta kõrtsi eest sada rubla rohkem renti pakkub, kui endine? Sagedaste ja tihti saawad siis kõige nurjatumad inimesed  kõrtsimeesteks, kes minu pärast kas wägisi waese inimese käest kopikat kisuwad. Soomes on lugu töine. Seadus pärib seal, et jooma kohtade rentijad auusa elukvmbedega piawad olema ja paljalt niisuguselle saab kõrts usutud.  Peale selle on iga kõrtsi seina peale trükkitud reeglid üleslöödud, kus ettekirjutud on aeg, mill ajal joomamaja hommikul awatud  ja õhtu sulutud piab olema; peale selle weel hind, joogide ja söögide (sakuska) eest, kellest kõrtsimees ial üle astuda, see on, rohkem raha wõtta ei tohi. Nõnda on lugu meie suguwendade juures millal ta meie juures samaseks saab? Küll tunnen ka minagi kodumaal kõrtsipidajaid,  kes tõeste auusad inimesed on ja mitte kopiku orjad. Rahwas tunneb ja auustab  neid ka. Sellest siis ka tuleb, et mõne kõrtsi kohta, kus auuS mees rentijaks on, rahwas ütelda julgeb: kõrts ei ole mitte põrgu. Ka kõrts wõib, kui seal sees üks mees walitscmas, kellel rahwa õnnekorra ja elu edenemine püideks oma jagu ja omalt kohalt hariduse kohaks olla. Eesti wennad! Pühime unekatted silmalaugelt. Rumaluse rasked ahelad on ojalt murdunud, suurem jagu on murdunemas. Waim peaseb paeltest wabaks, wabastame ka oma ihu surmawast haigustest. Siis tuleb rõõmurikkas tulewik! Põhjanen." Kuulsam Soome kirjanik prof. Elias Lönnrot surnud. Sell päewal, mill Eesti rahwas oma kangelast C. R. Jakobsoni kautas,  sell ajal mill meie mõtlejad ja mälestajad  Eesti mehed, noorikud ja neiud oma wägimehe surmapäewa leinamisega mälestasime,  sellel 7. Märtsi-kuu päewal suikus ka meie suguwendade Soomelaste kangelane Lönnrot  surma unele. Terwe Soomemaa nutab ühel healel tema haua ääres ja terwe haritud maailm leiab Lönnrot'i waja olewat. Elias Lönnrot sündis 9. Aprillil 1802. Tema isa oli waene küla rätsep nimega Friedrich Johann Lönnrot, kes käte tööga oma igapäewasi leiba teenis ja oma poega waewaga ka koolitas. Koolist ära minnes sai tema esite Hämenlinnas apteegi õpilaseks. Oma igapäewases tegewuses truu olles, tegi tema ka seal omad teerajad rahwa asjandusesse  tasaseks. Wanad sõnad ja luuled olid esimesed, mitte peale Lönnrot oma tähel- ") Waata Sakala 6 panemist pandis ja tema tahtis selle mana rahwa waimuwarandusega oma rahwa aun ülendada. Et aga temal seda tööd taieste wõimalik teha oleks, seepärast pidi tema edasi õppima ja et ta seda wirgaste tegi, sai tema juba 1822 aastal suurkooli peale wastu wõetud. Wiie aasta pärast tegi tema magis teri eksami ära, hakkas oma isamaad mööda wana wara korjama ning uurima. 18'>5 aastal rõõmustas tema oma isamaad selle tähtsa sõnumega, et „ Soome Kirjameeste Selts" ühe wanawara raamatu wäljaandmisega rikamaks  saanud ja see raamat oli Lönnroti korjatud  Aoome Kalewipoeg ehk „Kalewala". Seda raamatut loeb terme haritud ilm ja rahwas saab oma wana kuldse waranduse ülesotsija wasta ikka tänulik olema. Ka palju muid kirju on õnnis Lönnrot kirjutanud, nagu: Kanteletar, Sanalaskud, Arwoikuksed j. n. e. Iseäranis tähtsad tööd tegi õnnis kirjamees oma kirja keele edendamises, kus ta Ida ja Läne keelemurded ühendas ja sellega Soomes kirjakeelele täielist ühendust sünnitas. Ammeti õppimise poolest oli tema arst ja kirjutas  ka peale nende nimetatud waimu arstimiste  raamatute ühe „Soome talupoja koduarsti"  (Suomenlaisen talupojan kotilääkari), mis ka kõige paremaks arstimise raamatuks Soomes peetakse. Iga Soomlane mälestab oma head isakest ja kirja wägimeesi põlwest põlweni ja sovwime meiegi oma werewendade kuulsama rahwamehe põrmule rahulist puhkamist.  Kahewõrra unustamataks jäeb Eesti- Sooine rahwasugule 7. Märtsi-kuu päew! Kuulsa rahwamehe Lönnrot'i surnukeha panti 22. Märtsil igawese rahupaika puhkama. Tema hauda saatjate hulgas olid: Soome kindral-kuberneer, senati saadikud, mitme õpetatud  seltskondade saadikud, ajakirjanduse, linnade ja Peeterbnrgi Soomlaste saadikud. Wõeralt maalt. Wiilttst tulewad sõnumed, et Tiscl'akowas  Ulem-Albanias mässamine tõusmas olla. 3000 Mohamedlast tungisiwad linna ja ähwardastwad  linna komandanti ning soldatid maha lüia, kui nad mitte sedamaid linnast ära ei lähekstwad. - Austria ministerprestdent krahw Taasie tahtwat ennast omast ammetift lahti wõtta ja tema asemelle saawat Tiroli linna peamees baron Widemann. Pestist. Ungria parlamendis oli pitkaldane  nõnupidamine, kudas sellest kahju saada, et nad Austriaga oma käsitöö tollimaksu kõrgendawad,  mis maale kahju teha. Ministerpresident  Tisza oli selle tollimaksu kergendamise  wasta, ka noor krahw Theodor Andrassv, endise Austria wälimiste asjade tallitaja ministri  poeg, pidas selle nõuupidamise ajal oma esimese kõne, mis üle palju rahulolemist tunnistad!. Cincinatist. Märtsi kuu 30. (18.) päewal olid uued mässamise salgad endid kokku kogunud.  Rahwa hulk piiras wangikoja sisse, pistis kohtumaja põlema ja keelas tulekustutajaid  kustutamast, künni soldatid appi tuliwad. Mässajate salgad lasksiwad omalt poolt ja sõawägi pidi siis ka sedasama tegema. 50 mässajat saiwad surma. Politsei ajas neid koost lahku. Kairost. Kindral Gordon annab sealt teada, et tema neid kahte Suudani pashat, kelle läbi tema sõawägi Halfaya kohal löödi, ära tappa on lasknud. Khartuni linna on Mahdi saadikud jõudnud, kes Gordonilc seda teatawad, et Mahdi Kordofani sultani ammetit  wastu ei wõtwat, waid annab Gordonile nõuu, et see Mohamedi uSku heidaks. Et see Aafrika sõapidamine nõnda wisaste edasi läheb ja pealegi peaminister Gladstone oma terwise hädadest enam naljalt jagu»ei taha saada, seepärast arwawad Inglaste wana meelelised seda ennemine pukile saawat. >8 14 Sakala. 1664