jõudsiwad, kellel esiteks hobuseid saada ei olnud. Esimene Rogeri maja, kus Professor Bonwetsch ülema korra peal elas ja Kuieriemi kuur on täitsa maha põlenud, teised on palju kahju saanud. Bonwetschi teenija tüdruk, kes ühes kõrwalises kammriS magas, on aknast wälja karganud, sest trepp olnud juba lausa leelis, kui tema üles ärkas, ja on oma jala murdnud. Ka üks tuletõrjuja ja üks Veterinär-kooli õppija on nii suurt häda saanud, et KlinikuSse  pidiwad wiidud saama. Professor Bonwetsch on enamist kõik omad majariistad kautanud, aga omad raamatud  ja käekirjad wälja saanud. Tuli on tagumisest trepist hakkanud ja sealt suure rutuga katuse alla jooksnud. Õhtal kell 9 ja 10 wahel põles kaupleja Grünbergi maja Pihkwa maantee wiimaseS otsas. Enne kui tuletõrjujad  senna jõudfiwad, oli maja juba täitsa leekis ja nemad ei suutnud siis ka muud teha, kui ümberkaudseid majast kaitseda. Petri kiriku heakS on Lihawõte kolmandemal  pääwal näitemüüki peetud, milleks rikkad ja waesed, ligidalt ja kaugelt andeid kokku toonud oliwad. Sissetulemine  oli 1070 rubla 57 kopikat suur, kulud on ainult 23 rubla 75 kopikat olnud, nenda et selle Eesti kiriku heaks 1046 rubla 82 kopikat üle jätwad. Kõik sugud ja seisused on sellest rõõmsast ja ühe! meelel osa wõtnud, mis eest kirikuõpetaja W. Eisens ch m idt awalikult oma tänu kuulutab. „Olewiku" sõnumite järel tahta , Linda" Selts oma Tartu maja ära müia. Selle asemel tahta ennast Tartus üks Eesti Kodutarwituste kauba Selts ehk Konsum-Selts asutada, milleks 75,000 rubla kuluda ja 50,000 rubla juba nii heast kui koos olla. Asutajad olla ka kolme mõisaherrat ofawStmisele kutsumaS käinud, kellest üks kutsumist mitte wasta ei wõtnud, teised weel wastust annud ei olla. ,Olewik" ütleb lõppeks: „Meie foowime sellele ettewõtmtsele, ilma milleta siin hädaorus keegi kõlblik inimene ei saa elada, palju õnne." Kas see tõsine õnnesoowimine wõi kas pilkamine olema peab, seda mõistku lugejad ise ära, meie ei saa sellest aru. Surnuaia puude rikkumise üle kaevatakse  Saksakeeli Ms Tartu Zeitungi" sees. Surnuaia wahid puurida augud wana kaskede sisse, mis suure waewaga  haudade peale istutatud on, ja laSta mahla wälja. Ka ei arwata need wahid, kelle kohuS ka puude kaitsemine ou, koguni mitte tarivis olema, aukusi pärast kinni kiiluda, maid laSta puude werd jooksta, kuuni ise kinni jääb, mis läbi puud wiimakS ära kuiwawad. Seesuguste hoolimata  tegude wasta oleks küll abi tarwiS. Meie atwame aga, et tegijad ise õiete selle üle järel mötlenud ei ole, mis nemad teewad, ja et see tähendus juba nende järelmõtlemist  äratab ja seda tegu häwitab. . Olewiku " toimetaja noomib pitkaS kirjas  oma .suguwenda", .EeSti Postimehe" toimetajat selle pärast, et see tema .Eestimaa kaarti" üheS stssesaadetud kritika kirjas laita ja puuduslikumakS nimetada lasknud, kui von Seidlitz't maaloodimise ehk kõrguste kaart on, kuna ometigi .Olewiku" toimetaja kaartis palju rohkem nimest olla ja kuna see .Eestimaa kaart" .eestikeeline", von Seidlih't kaart aga .saksakeeline" olla. Ka tunnistada kaardi tegemise kulud kardi .täielist olekut", von Seidlitzi kaardi walmistamine maksa aga ainult 16,22! rubla, Wene sõja kaardi itleS wõtmine aga mitu . k ü m m e n d m i l l i o n i " ja selle järel olla »Eestimaa  kaart" .päewapiltlikult" tehtud.  .Eesti  Postimees" annab omaS lisas aimata, et .Olewik" 3. Kurrikn stenografist ka laitnud olla, ja vioo vvrsa, ütlewad Ladinakeele mehed, sellest olla fitS ka .Olewiku"  toimetaja .Eestimaa kaardi" laitmine iseenesest ära mõista. Nüüd aga soowib .Eesti Postimees" juba laidetud  kaardile .palju sõpru ja ostjaid" ja lubab üht teist .kriitikut" awaldada, mis wiStiSte .asjalik" olema saada. Meie ei saa selles .suguwennalises" kirja wahetuses mõnest asjast õiete aru. Kulda wõiwad ülepea õpetatud  .toimetajad" üleüldse neid kaartist wõrreldada? Neil on jo täitsa kahesugused otstarbed. Üks on lihtlane ma akaart  ja peab kõiki linnast alewikkust, külast, kirikuid, mõisast, maakohtust, teest, jõgefl, järwest j. n. e. õigel paigal  ja õige nimedega näitama; kana mäed ja orud, nimelt aga kõrgused ja madalused pooliti ja täitsa ksrwalised  asjad on. Teine on kõrguste ja madaluste ehk nenda nimetatud mägi kirjutan? kaart, kus jälle kohad ja paigad ja nende nimed nii kaugelt kõrwalised aSjad on, et neid aga nii palju üles panna tarwis läheb, kub kõrguste  ja madaluste seisupaiga selgeks arusaamiseks knlub. Siis ei räägita ka kusagil ühegi kaardi keelest, kõige mähemast mitte esimeses joones. Kaart peab maapinna  asju asjalikult näitama. Keel on kõrwaltne ast, pealegi meie Eestimaal, kus neid wäheseid linnade, alewikkude,  kirikute ja mõisade nimest, mis Saksakeeles teisiti on kui EestikeeleS, igas suuremas Kalendris leida wõtb. Siis on aga von Seidlitzi kaart üks alguStõö ja mida see maksnud on, seda on see ise maksnud. Mewiku" toimetaja kaart on aga üks järeltehtud töö ja ei maksa mitte mitu kümmsNd m illi on i rublas waid just nii palju, kui Mewapittnik" oma waewa ja kulu eest wSttiS. Ka ei maksa jo mitte Eestimaa ttleswstmine  ,mitu kümmend millioni rubla", waid kõige Wene riigi üles wötmine on õige Palju maksnud. Sellest summast,  mis ka mitte ligidaltki Mitu kümmend millioni" suur ei ole, langeb aga Eestimaa peale ehk wähem kulu, kui 16,221 rubla. Koguni kentsakas on aga see, kuida xsuguwennad" fiin oma wastastikuse , kriitika" üle üsna awalikult,  lausa rahwa ees kauplewad! Missugust usaldust teenib küll üks seesugune ?! Millal selgiwad, kosuwad ja firguwad meie kirjanikkude maimud nii kaugele, et aru saamad, kuida kirjanduse töö kiitust ja laitust mitte psuguwere" järel ega erakondliku kasu ja kahju järel wälja jägada ei tohita, waid üksi ja ainu asjalikult, selle töö enese järel? Seesugune , kriitika" ajab kirjanduse just niisamati hukka, nagu kõige kritika puudus. ,W a nemuise" Selts on omal «viimasel  koosolekul , Eesti Postimehe" asutaja ja pitka aegse toimetaja, herra 3. W. Jannseni omakS Auu-PräfidentikS  walinud. See on rõõmustav) sõnum. Aun sellele, keS aun teeninud on! Pärnust. „ Ltiwimaa, Kubermangu Zeitung" kuulutab, et Pärnu ja Paide wahel, Käru Orawa kõrtsis reisijate tarwttufekõ, selle kuu 23. paamast, pösthobuseid saada on. Wiljandist. Asutatawate Rahukohtute ülespidamiseks on Wiljandi linna kohalistest maksudest tänine juba 12,903 rubla 70 kopikat kokku tulnud. Aga ka see raha seisab ilma intressita Renteis ja sellest tuleb linnale iga aasta umbes 645 rubla kahju. Peterburgist. Majestätid Keiser ja Keisri - Pcaua ja Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija tuliwad Laupääwal,  selle kuu 7. pääwal Gatshinast Peterburgi ja wötfiwad  Anitshkowi palees korterit. Esimest kord Keiser Aleksander 111. walitsuse aeal on Ülestõusmise püha õösene Jumala-teeniStus jälle Talwpalees peetud, kuna seda tänine GatshinaS peeti. Peale Kõigekõrgema perekonna, oltwad siis ka Talwpalee kiriku ruumid jälle hiilgamas mundreS ja särawaS ehtes kõrge riigi ja sõeawäe ametnikkudega ja pealikutega, ja nende prauadega ja preilidega täidetud, kuna need wiimasteil aastatel pea tühjad oliwad.  Ülestõusmise  püha teretamist' wõtsiwad Keisri Majestätid esimesel  pühal kell I, Anitshkowi palees, tuttawal wiifil wasta, kus juures Keisri-Praua igale alamale sõeamehele, kes senna kutsutud oli, ühe muna andis. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Konstantin Konstantinowitshi  pruudi, Saksen-Altenburgi Prinzess Elisabethi waStawötmisekS  oliwad ennast selle kuu 10. pääwal, kell 1 pärast lõunat, Kõigekõrgema käsu peale Hoowi-prauad ja preilid Warshawi wakshallis kogunud. Kõrge pruutpaari  pulmad oliwad selle kuu 15. pääwaks määratud ja selleks Kõigekõrgemalt kinnitatud kombepidu (ceremonial) juba wälja antud. Londonist tulnud sõnumite järel on Edinburgi Herzogi-praua  (Keisri õde) selle kuu 8. pääwal tütre saanud. Kõrge ema termis on korraline. Neewa jõe peal on laewäsõidud selle kuu 11. pääwal  algatud. Peterburgi Kommandaut sõitis enne lõunat kell 10, harjunud pidulikul kombel üle Neewa ja sõitis siis Keisri Majestätt juure, teadust andma. Juba homikul oliwad Ladoga jeapangad õige õhukesed olnud ja kadufiwad õhta poole pea täitsa ära, nenda et ka weikemad laewad ilma takistamata sõita wõifiwad. Soomemaalt. Hiljuti tõi Säresniemil ühe waese saunamehe naene kaks tütart ilmale, kes kokku kaswanud on. Mõlemad on muidu üsna terwed ja saiwad Liisa ja Matti nime peale ristitud, wiimase nimi aga pärast Anna'ks ümber muudetud. Igal lapsel on oma pea ja kaks kätt, nagu teistelgi inimestel. Käte keskelt on kaks korralist jalga, iga jalg wiie wsrwaga wälja kaSwannd ja nende wahel on weel üks kolmas jalg, pitkem tui teised, kaheksa warwaga ja näitab Mõlemil kahasse olema. Mõned muud liikmed on igaühel ka ükfi, teised kahasse. Igaühel on aga taieste oma era-elu, sest mõnikord magab üks, kui teine walwäb. Ka Soomemaalt on wiimane tuisk ja külm läbi läinud ja on uueste talwet ja kuuni S graadi külma toonud, kuna enne juba õied lahti löönud oliwad ja mõned maamehed kündma läksiwad. Trängsundi  sadam on uueSte kinni külmetanud. Kantenez Podolskist koStawad ikka uueste kurwad hääled  metsade oäwitamise üle. mis kõiki Podoolia maad lagedaks ja siis muidugi ka põualisekS tegema kippuda.— MitmeS paikas Podoolia kubermangus on loomatoidu puudus selle talwe lõpul nii suur olnud, kuida seda endistest  aastatest ei mäletata. Mohilewi maakondaS ei ole loomatoit mitmes külaS ka mitte Küünlakuuni alatanud. Seal on ühe puuda odra põhu eest 60 kopikat maksetud. Muidugi on see häda karjast kangest laastanud. — Talwwilja  seemned on wäga tzeaste lume alt wälja tulnud. Kurskist kirjutawad Wenekeelt lehed ühe kentsaka Maa. parisnikkude tüki üle, mis pealpool muidu küll ka ette tulla, mis nüüd aga parisnttu seisuse pärast tähtsam on, kui teised. Kobõilka küla talupojad RöilSki maakondaS, oliwad omale ikka mõisniku W, käest maad rentinud. Esiteks oliwad nemad 5 rubla dessätini pealt maksnud, rent oli aega mööda 10 rubla peale tõstetud. Sellega ei olnud talupojad rahul ja ütlesiwad rendi üles. Nüüd rentis Küla-Preester kõik ümberkaudse lahtise maa. peale 300 dessätini 10 aasta peale oma kätte, maksis 9V, rubla dessätini pealt ja ootaS. Kahe aasta pärast tuliwad  talupojad ja palustwad: ,Wsta hinda kuida tahad, aga anna meile maad. et meie loomad nälga ei sure.'' Preester päris 18'/ z rubla dessätini pealt, külamehed palustwad hinda alandada, aga seda ei wõetud kuulda, pidiwad maksma. Nüüd olla dessätini rendihind juba 22 rubla peale tõusnud. Seda juttu on raske uskuda, sest see hind ou meeletu, aga tähendatud lehed kinnitawad  et tõfi olla. Rostowist Doni kaldalt. Bataiski kirikurööwlid. kes oma rööwimise juures seitse immest ära tapstwad, on kätte saadud ja on oma süüd tunnistanud. Rõöwitud kiriku riistad on üles leitud. TiflW. Hiljuti oli Juutide ja Ristirahwa wahel Me kära. miS aga õnneks wäga suureks ei läinud. Kära 011 jälle sellest pöörasest jutust tõusnud, et Juudid oma pühade hapnemata leiwaks ühe Ristiinimese werd tarwitada. Wolga jõgi oli K a s a n i juures selle kuu 10. pääwa!  lahti minemas, west oli 4 arshinat tõusnud; Wols? i juures oli jea selle kuu 11. pääwal liikumas, west tõusis iga 24 Mnt sees 8 wershokit, ilm oli soe; Nishn i- Nowgorodis oli selle kuu 12. pääwal 5 graadi külma, Wolga jões oli west 32 wershoki tõusnud, jea murdmist ei oodatud enne selle kuu 20. pääwa. W ologda  3 oli selle kuu 11. pääwani öödel ikka weel kuuni 12 graadi külma; endised soojad ilmad oliwad lund põldude  pealt ära sulatanud ja sellest kardeti talwwilja orasele  kahju tulema. Simbirskis sadas selle kuu 11. Pääwal. pärast pitkaliste tuiskude, rahet ja palju wihma; Wolga jõge oodati pea lahti minema. Pe lisas  oliwad selle kuu 11. pääwal Pensa ja Sura jõed lahti läinud; ilm oli pilwine ja wilu. Saratowis hakkas Wolga jea selle kuu 11. pääwal liikuma. K o stro  mas oli Wolga west selle kuu 12. pääwal23 wershokki tõusnud; jea oli weel köwa; wilja hind oli tõusmas.— Kaluga S läkS Oka jõgi selle kuu 12. pääwal lahti.— Kharkowis sadas selle kuu 10. pääwani palju wihma, mis suwiwilja mahategemist wiiwitas ja talwwilja orasele palju kahju tegi. Nertshinskis oliwad ilmad selle kuu 12. pääwal ikka weel külmad; kange tuulega oli palju lumesadu ja tuisku. Amuri ja Schilka jõgede peal oliwad talweteed ikka weel kindlad. Kishnewist. Kirikuõpetaja Faltin kirjutas juba mõnd aea eest, et Kifhnewis Juutide keskis üks liikumine Ristiusu poole tõusmas on. Nüüd on seal üks salguke mehi Juutide keSkist kokku astunud, kes oma usutunnistust kolmteistkümnes lühikeses peatükkiS üles paniwad, ennast täitsa Jeesuse ,meie wenna" —poole tunnistawad, kes JSraeli rahwa kõige parem sõber olnud. Nemad tahawad  oma rahwa keskis Ristiusule selle õpetuse järel teed lõhkuda. Need mehed, kellele Pastor Faltin kõige paremat  elukombete tunnistust annab, kinnitawad, et Jsraeli wendade waimlik ja ilmalik elukord Venemaal nüüd täitsa hukka läinud, wõõriti ja paha on. Nemad ei looda aga abi raharikka suguwendade poolest, kes neid endise Kanaani maale asutada tahawad, ei ka Juudi sugust kirjameeste poolest nende tarkusega, sest need kõik mõtelda ainult oma kasu peale. Nemad loodawad abi ainult sellest, et Juudid oma endiste Prohwetide sõna uuriwad, tähele panemad ja aru saamad, et Messiast mitte enam oodata ei ole, maid et tema juba tulnud on ja et Juudid ennast tema, Jeesus  Kristuse poole pöörawad. Tänine on kristliku kiriku mitmesugused usutunnistusel» Juutide pööramisele suureks takistuseks olnud, sest et üks neid ühele, teine teisele poole kutsub, ja ka see on pööramist takistanud, et tänine iga Juut omast rahwusest lahkuma pidi, kui tema Ristiusku heitis. Need mehed arwamad nüüd, et Juutidel koguni mitte tarwts ei lähe, ennast ühe ehk teise Ristiusu tunnistuse  kiriku poole tunnistada ega ka omast rahwusest lahkuda, waid et nemad oma keSktS üht Juudi-Krifllaste kogudust asutada wõiwad, kuida see Apostlite aeal ka oli. Seda oma kogudust tahawad nemad ükst ja ainu selge Zumala-söna õpetuse peale põhjustada, kuida see Vana Testamenti usuõpetlikudes kirjades algatud ja Uue Testamenti  ufuõpetlikudes kirjades täieldatud ja lõpetatud on. Nemad tahawad Jsraeli rahwaks jääda, aga selles usutunnistuses,  kuida Mofese läbi antud seadus Kristuse, maailma  Lunastaja ja Õnnistegija läbi edendatud, täieldatud ja lõpetatud sai. Muidugi nihkuwad nemad sellega fiis iseenesest selle kristliku kiriku ligi, mis ennast ka nüüd üksi ja ainu Ewangeliumi peale põhjustab. See oleks selle , Juuttd e-k ü s i-m ise" kõige otsem ja põhjuslikum ära kosimine, mis nüüd kõikiS maailmas liigub, riikide ja