taie Teie, et Selts ei olla mitte mängijaid ja lauljaid tagasi lükkannd, see on tõsi, ka ei ole sellest ..Walguses" juttugi olnud' kull on aga Selsi esimees seda teinud, mida Teie auulik hra. —ün mitte ei olnud kuulmas ja sellepärast olge koguni tasa niisugustes asjades, mida Teie ei tea ega tunne. Seda pidage enestel meeles, kui jälle midagi awalikult kirjutada himustate! Teie hra. —jm näitate üksnes seda uskuwat, mis esimehe suust kuulete, aga mis töised arwawad ja kõnelewad, seda mitte. Auus jm, see on küll Seltsi asi, tas Seltsis heaste ehk halwaste saab mängitud, kus äraminejad kuuljad ütlewad: Siia ei taha ma enam oma jalga tuua, ehk: Niisugust näitlemist tahaksin ikka näha. Asi on iseenesest selge ja ei pruugi ühtegi seletust enam. Joodikuid wõib igaüks, ka kõrtside uksede ees pori sees küllalt näha ja ei pruugi neid mitte raha eest näitelawal etendada, pealegi siis on nad täitsa kasuta, kui pealtwaatajate kogu ühe langenud inimese wiletsuse üle heal meelel naerab, siis ei ole niisugune etendus mitte elu hirmutuseks. Meite näitlewate etendused olgu ikka paleusklikud ja rahwalle arusaadawad, siis toomad nad õiget kaswu. Enese kirja lõpul lähete auulik hra. —jm koguni käredaks ja nõuate, et „WalguS" mind, kes ma Seltsi tallituses ettetulewaid paranduse wäärilisi nähtawusi walge ette tõin, üksnes selles mõttes, et nad tulewikus mitte ette ei tuleks ja meie, hariduse poole edasisammumises takistuseks ei oleks, heade tööde rikkujaks nimetama, sellepärast, et ma wigafi olen laitnud. Ma olen wigasi näitanud ja neid sellega parandada püidnud, aga neid wigasi nimetate Teie hra. —jm Seltsi headeks töödeks (ehk õigem selle juhataja). Selle järele nimetate Teie siis seda Seltsi juhataja heaks tööks, kui keegi laulukoor pärast antud kontserti prii söögi pileti saab, aga laua juures, mille peale neile toitu ei kanta, pealt piab waatama, kui töised sööwad. Teie nimetate seda heaks tööks, mis mina „Walguses" laitnud olen. Et „Walgus" mind nüid heade tööde rikkujaks piaks nimetama, on naeru wääriline  nõuu. Niisuguste wananenud arwamistega oleksite Teie palju warem tulema pidanud. Seda pidage eneStel meeles, kui jälle midagi awalikult kirjutada himmustate. x. Meie paluksime küll auusaid kirjasaatjaid selle õiendusega  rahule jäeda, midas sellepärast awaldama pidime, et ülepea end asja sisse olime annud, millega töisel lehel seletamine ees oli. Mõeldud rahwameeS on kaua nimetatud  seltsis tegew olnud ja seltsi juhatanud, ega ole muidugi wõimalik, et palju hea tegewuste seas ka midagi laita ei piaks leitama. Loodame aga, et need kirjad kedagi rahwa töötegijatest tagasi ei kohutaks, sest seda ei ole nendega tahetud, waid kus wiga on laita, seal mine ja aita wennaliku ligi töötamisega. Pärnu maakonnast kirjutab meie kaastööline kahetsemise  wäärilise juhtumise üle nõnda: 11. Jürikuul läinud  TõStama wallaS juba umbes 80 aastat wanamees, kes pealegi kasina kuulmisega olnud, metsa aiawitsu otsima.  Sellel korral olnud ilmukene ka udune. Ohtu jõudis kätte, ilma et wanamees tagasi oleks tulnud. Sellepärast jäi kodune pere wanakese ärajäemise üle rahutumaks  ja ruttasiwad töisel hommikul teda otsima. Käisiwad  siit ja sealt metsas edasi ja kuulatasiwad, et kas ehk kohegilt tema kadund healt kuulekfiwäd, aga see otsimine  jäi asjataks. Mõne päewa pärast pidid terwe walla rahwas ärakadunud meest otsima hakkama ja leiti ka suure hulga inimeste mitme päewaliste otsimiste peale wanakene 18. Jürikuul metsast surnult üles. Oma mütsi ja töise kinda oli tema omal rändamisel metsas ära kautanud ning on arwata, et wanake oma surrma külma ja nälja walus oli kätte saanud, sest sellel ajal oliwad ka ööd kaunis külmad, ja mitu päewa ilma iwata ka weel noh, mitu siis weel wana 80 aastasele waja on? Sellest lu'ust wõime meie õppida, et ka wana ja wigalist inimesi omalt pealt ei pia metsadese minna lastama, waid nende järele nagu laste järele piab waadatama.  Inimene ei jõua küllalt ettewaatlik olla, sest õnnetused ootawad teda ka puu ja põesa taga, seepärast walwa. L." Tartust. Auunimede kõrgendamised. Nendel päewadel on kahe Eestimehe auunimed nimelt Suenõuunikust  kolleegia-nõuunikuks riigiwalitsuse poolest kõrgendatud.  Mõeldud kroonu-teenistuses olewad ammetnikud on Tartu suurekooli Eesti keele lektor Dr. M. Weske ja Tallinna sadama ülem-arst Dr. Rosenthal. Tartu maakonnast. Kurstst kirjutab meie kirjasaatja  ilmadest järelseiswa kirja: Kewadet wastu wõtteS ja rukkiorastd lume alt terwelt wälja tulema nähes, läikis iga põllumehe palge rõõmu pärast, et leiwa-põllud talwe kalgusest rikkumata jälle haljendama hakkafiwad. Aga see rõõm ei olnud kuigi pitk, ei kestnud mitte nõnda kaua, nagu meie seda esiotsa arwafime, sest ka stin maa nurgas ei taha ega taha ilmad soemaks minna. Wihmasaud  on kaunis pitkad, selle juures pealegi ilmad ka külmad, nõnda et sedawiist üsna toreda suwe ja rõõmustawa lõikuse  peale kindlat lootust «võimalik panna ei ole. Warasemaid  wilja-jagusid ei ole «võimalik maha teha ja kewadi Poolsed öökülmad ei jätnud ka meie rüki põldusidgi rikkumata,  waid tegiwad neid sugupärast mustemaks. Piab päris ütlema, et niisugust külma kewadet wäga harwa on olnud. Loodus uinub lume kadumisest hoolimata  ikka alles talwe surnud waiba all, sest ei heinake hakka haljendama ehk küll esimene Mai ehk Lehekuu käes on, (kiri oa Mai-kuul 7. kirjutatud. Toim.) lehed on alles nagu tapid puude puuduliseks ehteks ja isegi linnude suud on külmad ilmad kinni kohutanud. Kõige selle juures on külmad ilmad süidlased, sellepärast kadugu nad nüidgi päris! Uudiseks ei ole minul muud teatada, kuid seda, et siia kihelkonda Herjanurmese Aprilli-kuu lõpul meie koguduse õpetaja prauski härra Toepfer'i läbi uus koolmeister  ammetisse sai pandud ja fisse õnnistatud. Wäinolane." Riiast. Kuberneri härra salanõunik Schewitsch on „Walitsuse Teataja" järele senatoriks nimetatud ja tema asemelle Liiwi kuberneriks senniaegne Poolamaa Ssjedletz'i kuberner kindral-liütenant Sinowjew kinnitatud. Soowime  oma kubermangu uue kõrgemaile ammetnikule õnnelist walitsust. Härra Schewitsch on meie kubermangu sugu pealt kolme aasta «valitsenud ja sai 1882 aastal endise kuberneri baron Uerkülla asemelle, kes praegu Harkowi kuberner on. Saksa lehed panewad iseäranes selle peale tooni et sellel aastal, kui Schewitsch kuberneriks saanud, Liiwi ja Kuuramaa rewideerimine, C. R. Jacobson'i suremine  zc. ?c. olnud, mis nende arwates, muidugi wäga õigeste, küll ka ühtlasi nõnda tähtsad oliwad, et neid nimetama  piab. Eestimaa suurte põllupidajate seltsi I. selle aaSta koosolekul 5. Märtsil s. a. on, nõnda kuidas „Balti Nädalaleht"  omas 19. numbris 9. Mail kirjutab, selle seltsi president kammerhärra baron von Maydell töiste kirjade seaS ka ühe kirja „Kündja" toimetajast seltsile ettepannud, milles see oma kehwa raha järge kirjeldanud, sest et temal 300 tellijat puududa, et lehte wälja wõiks anda ja tema seepärast mõeldud põllumeeste seltsi käest abiandmist  palub. Seltsi president awaldanud oma arwamist, et see Eesti päewaleht (seda Kündja ei olegi. Toim.), küll suurtepõllumeeste seltsi abi peale loota wõida ja panni seltsile ette, et liikmed rohkeste seks andid kokku paneksiwad.  Graf Ungern-Sternberg kõneles ka elawalt selle ettepaneku Peale läbirääkimist tehti otsuseks, et nõnda palju „Kündjaid" tellida, kui seltsil liikmeid on.— Sellest wõiwad meie weikepõllumehed ka oma jagu õppida, et nemadgi lehti ilma tuetuseta ei jätaks, mis sagedaste hea asi on. Kõige parem on küll, kui seesugust abipalumist tarwis ei ole, aga häda ajal on ta küll ka terwisel hea! Riigi sõawägede ülemwalitsuS on woorihinda pealinnast  Dünaburg'ise, odawamaks tellinud, mis nimelt sõamaterjali  wedamisese puudub. Nüid maksetakse siis 16 kop. puuda pealt, kuna see enne palju kallim oli. Tallinnast. ..Tallinna Waatleja" (Rev. Beob.) kirjutab omas 108 numbris 11 Mai kuu päewal Wene ajalehe „Golos Moskwe" järele nõnda: „Mõeldud Wene ajalehele kirjutatakse mitmest tükist, kuda wiifi Greeka õigeusuliste  talupoegade elu nimelt Weike Lehtigallis raskentatud,  mõisaomaniku baron Rosen'i poolest. Töiste asjade seas on talupoja Reihard'i renti 25 rublast 258 rubla peale kõrgendatud ja nimelt „hea Wene kooli ja kiriku pärast," kuda baron ise awalikult Reihard'i wastu oma rendi kõrgendamist põhjendas. Piagi aga oli tema sunnitud  kõrgeks pantud renti 61 rublani jätta; mille wastu aga omanik selle trumbi uueste wälja mängis, et rentniku  pakkumise peale poole aasta renti wastu ei wõtnud, waid kostis et tema oma mõisa piirides seesugust rentnikku ei wõiwat sallida. Talupoeg kaebas selle peale kubernerile,  kes aga oma otsust nõnda kuulutas, et mõisaomanik renti kõrgendada wõiwat, kuidas ise arwab, aga et temal siiski seda õigust ei olewat, kohta pärast töise rentnikule odawamine ära anda. Sellepärast on aga talupoeg madalamates  kohtutes uueste baroni wastu kaebtust tõstnud, ega ole teada, kuida ast wiimaks lõppema saab. Reihardi majas olnud Wene kool korteris ja ka selle usu Jumala teenistust saanud seal peetud. Sellepärast on aga nüid selle nurga Greeka-õigeusuline kogudus ilma kooli ja kitiku ruumideta. (!) Rakverest kirjutatakse meile Wiru linna elust järelseiswad  riad: Meie pealinnakese rahwa eluwiifid ei taha enam heal jõuul edeneda, mis ka siin sellest tuleb, mis üle tõisedgi suguwennad siit ja sealt kaebawad. Nimelt on ikka ja igatahes rahwa eluwiiside kõige suuremaks rikkujaks waa kõrtsid. Kui ma lugejat arwata laseksin kui palju meie weikeses maakonna linnakeses neid õiete on, siis wõin oodetawa kostuse peale julge olla, et neid wist mitte üle 15 ehk 16 ei saaks keegi takseerima. Aga neid on meil ommetigi 76! Nende rohke arwude pärast kaswab ka kombete kuri wili üSna lopsakalt ja ähwardab üsna wägisi heast ületõusta ja seda ära matta. Aga mis sinna wõib parata, mitmed majad oleks ehk muidu tühjad, ehk nad ei kannaks peremehele seda kasu fisse, mis neist õigusega wõi raha tarwitusega oodetakse ja seepärast pane kõrts sisse. Ka saab siis linn natukene oma kassasse ja keS wõib selle järele küsida, et õigusepärast  rahwa kukur kõike seda kahju oma kaela piab wiimaks  ommetigi wõtma. Oleks see kõrtside kantamife õigus rahwa oma käes, siis ma arwakS neil enam pidu ega pslwe ei oleks. —a —. Wirumaalt kirjutatakse meile rahwa elust) <t seal rahwa seaS wäljarändamise himu ikka suuremaks minna ja sellest päris wäljarändamise tõbi tekkinud. Nõnda läks neid 22. Aprillil 1000 hinge ja 5. Mail 150 hinge Rakwere raudtee jaamast teele. Suurem osa neist on waesed inimesed ja mitmed üsna nõnda kehwad, et neil waewalt mõned rublad teeraha on. Nagu meil teada on, ei pia wallawalitsused nendele walla-liikmetele mitte passi andma, kelle rahajõuud «väljarändamiseks ja ettemõeldud  kohast jälle tagasi saamiseks liig weikene piaks olema. See määramine on ka wäga hea, sest palju minewal aastal wälja rännanuteft on kehwaks ja päris paljalt wõerast nurgast tagasi tulnud ega tea, mis nad nüid siin ettewõtma piawad. L. Peeterburist. Need nekrutid, kes minewal sügisel kroonu-teenistusesse astusiwad, saiwad Mai-kuu esimestel päewadel oma rügimentides uueste wannutatud, mis kahe aasta eest lipu-wande nime all sisse on seatud. Wastu wõtmise juures wannutatakse küll nekrutid kohe ära, aga uue seadluse järele saab see truuduse-wanne siis weel korratud, kui kõik sõawägede üksiku jagudese ära on jautatud.  Sõa-harjutuse platsi peale tehakse altari koht üles, kuhu siis noored wäemehed endid ümber koguwad ja waimuliku mehele wande sõnad järele loewad, «vanemad  soldatid seisawad ümber ringi, künni see püha tallitus  mööda. Peeterburi maakonna kogu on rahwa kooliõpetajate  ja õpetajanna te koosolemise pidamise kuludeks 500 rubla määranud. See annab Wene kubermangu valitsusest  head pilti, et nad nõnda lahke ja hoolekandwa silmadega oma koolide peale mõistavad ja tahavad vaadata,  mis igal kohal nõnda veel ei ole. Wene kuulsa kirjaniku Kawelin'i matuS on väga uhkeste ja suure rahwa ja hulga õpetatud meeste osavõtmisega  pühitsetud. Tema viimaste saatjate seas oli ka rahwa hariduse minister, mitmed akadeemikerid, professorid  ja kõrged kohtute ammetnikud. Leinarong pidaS tee peal mitu korda enne matuse-aeda jõudmist kinni ja peeti kadunud hinge õnnistuse heaks palveid. 230 santi vangis. See on teatud afi, et kerjamine  igal viisil ärakeelatud ast on. Pealinna politseivalitsus  käib selle seaduse paragrahvi täitmisega heal eeskujul  töiste ees ja on Aprillist 29. künni 6. Maini s. a. ühe nädala ajaga 145 meeste-, 79 naeSte- ja 6 lapsesanti  kinni püidnud ja seaduse vastalise ümberkäimise eest raudtrallide taga pannud. Seda oleks ka meie weikeste linnade politseidele järele tegemiseks soovida, sest laupäeviti  käib neid vedelajaid hommikust õhtuni majasid mööda tännitamas. Iga linn, iga vald jne. toidab ise kõik omad vaesed ega ole üksikutel inimestel nendega uueSte mingit tegemist. Mostwas on iseäraline pettuse protses praegu kõrgemas  kriminal-kohtus seletusel ja nimelt vürst Golizin'i ja tema seltsimeeste vastu. Nimetatud vürst, kellel aga oma kõrge nime kõrval suurt varandust ei olnud, on paari töise oma meeleliste sõbrade abil enesele rikkaid ammetnika palganud, kelle kopikad siis muidugi ka varsti tema omaks saiwad, olgu mis tahte auusal viisil. Nõnda võtnud tema nimelt ühe Ehrlich'i oma mõisa peale valitsejaks, kes aastas 2400 rubla palka pidi saama, aga kes selle vasta varsti ka temale 5000 rublakest kautsjoniks maksma pidi. Uueste sedaviisi kaubeldud valitseja maksis küll kaubeldud kautsjoni välja, aga ootaS kaua aega asjata ega saanud oma tellitud tallitust kätte, sest Golizinil ei olnudgi mõisat! WiimakS ei jäenud temale muud nõuu üle, kuid pidi oma häda prokuratorile  kaebama, kes siiS asja kaela-kohtu kätte andis, sest Ehrlich oli oma wamiiliga päris kimbus. Kohtu ees saiwad kohtukäijad ükstõisega kokku ja kõnelefiwad mitmetpidi  oma asju läbi, kuna ka pärast Ehrlich aSja lugu sedaviisi pehmendas, et oma kautsjoni maksu kui laenuandmist  soovis arvata. Aga see ei avita Golizinit veel mitte läbi, sest samasugusid töist kaebtusi on veel mitu tõisi ka ja igal päewal kuulatakse palju tunnistusi läbi, ' mis keegi petuste kasuks ei kõnele. Umbrohtu kaswab iga põllu peal! Harkovis otsis politsei-wa litsus ühe kahtlase inimese korterit läbi, kus sealt ka kogemata üht töist ilma passita end ülespidawat wedelejat ülesteidsiwad. See aga läks woodi juure, wõttis pea-aluse padja alt 21. Sakala. 1885