tahtvast wastapänemifele ja saanud seile eest ametist lahti. Sellest, arast saadik on tema Kabala ümberkaudu ,ablaagreS"  elanud. Wttmästl talwel on Ulwi ivalla wabadik Juhan Trillo, keS omale õnne läbi 600 künni 700 rubla teeninud, kui maakuulaja Suhhu-Kaleesse  saadetud, ei ole sealt aga soowitud sõnumit toonud. Selle peale on Kreuzwaldt ennast uueks maakuulajaks pakkunud, on aga mähe osawõtjaid leidnud. Ikka aga on Ulwi Mgtla pärisperemees ThomaS Lillepea teinale 25 rubla, Kabala wätla rentnik JoSti Mihkel 50 rubla ja mõned teised omast «vaesusest" niisamati annud. Kui palju ~ kasu " need mehed omast rahast saatvad, seda «võib ülemast kirjast arwata. Kui palju raha peakflwad need h i ngekauplejad wiimasel talwel küll rahwa käest ärhi. petnud olema?! Selle kuu 8. pääwast on ilm'd ennast Eestimaal fuwiseks pööranud, Pärast wilu, wihmaseid ja tuutisUd ilmu, mis neli nädalit kestanud, oli tähendatud pääwal jälle täieste soe ilm. Kohe pärast lõüngt tuli kaunis kange inünstamine, niisamati ka järgmisel pääwal. Järgmised  pääwad oliwad soojad ja on wäga kösutatvad olnud.  Nelipühi efimesel pühal läks ilm pärast lõunat «vilumaks ja juba oli karta, et Bonifaziuse, Servaziuse ja Pankraziuse ööd ka sel aastal oma harjunud külmaga tulemata ei jää, see kartus näib õnneks aga asjata olema.  Pungad on puhkemas, mets hakkab haliendema. Kõue teisel pääwal, selle kuu 10. pääwa öbtal on wälk Tallinnas kahe maja sisse löönud, ei ole küll sütitanud, aga siiski weel suuremat õnnetust teinud: RenierS'i majas,  uue Tatari-uulitsa otsa peal Priihospidali ligidal, on kolm inimest surmatud ja kaks teist häda saanud.  Wälk ou korstnast sisse löönud ja esiteks soldat Hans Uu lb etgi naese surmanud, kes lee ees seisis; tema poeg, kes ligidal madala järje peal istus, jäi kahjuta;  Toompea hingekirjalase, Wettermanni naene ja tema tütar, kes ligidal seisiwad, on ka häda saanud. Köögist on wälk mööda raudset toru teise kamri jooksnud ja seal Karl Peikeni ja Jaan Rehkalti surnuks löönud, kes toru ligidal oma woodit üles tegamas oliwad. Kolmas  mees, Jaan Reinats, kes nendega uhes kamres elas ja juba «voodisse heitnud oli, on ilma kahjuta jäänud, on aga näinud kuida teised järsku hmgeta maha langestwad.  Ka Vorissowi majasse Kõmpassi uulitsas, on kaks «valku korraga löönud, ei ole aga muud kahju teinud, kui mõned püha-pildid, teised pildid ja seina-kella seinalt maha ja puruks löönud. Tallinna Saksa Laulu-seltsi pidul, selle kuu 4. pääwal,  on õnnetus juhtunud. Pärast pidu lõpetust, homikul kellu 4, istuS herra Petenberg, kes oma tuntud elawa wiinakaupluse körwas, mitmest asjast osa wõttis ja nimelt ka oma enese ja teiste rõõmuks weiked tulekunsti tükka tegi, mõne teisega Kadrinthali salongi eeskojas. Kuida juba sagedast ennegi, raputas herra Petenberg ühe teisele natuke pulbret ühest weikest klaasist käe peale, mis ilusa tulega põleb, ilma et sellest kahjn karta on. Sel korral oli aga üks naaber pnlbre põlema sütitanud, enne kui klaasi kork kinni oli. Selle rab: kärgatas kõik pulber klaasis lahti ja purustas herra Petenbergi käe nii kangest ära, et see ära pidi leigatud saama. Kui ka juba wanuduse poole mees, siiski on tema seda rasket aistimist heaste wälja kannatada suutnud. Selle kuu 4. pääwal oli üks Orgita walla mees kaupmehe Eicheni majaS öömajale jäänud ja on ennast seal üles poonud. Selle kuu 7. pääwal saiwad Tallinnast  kuusteistkümmend wangi Siben teele saadetud. Nende kestis oliwad mttm o noored inimesed ja kaks, keS seda teed juba teist korda käima lähewad.  Pahategudest  on Tallinnas wiimasel nädalil jälle õige palju kuulda  olnud. Selle kuu 7. pääwal leiti Ülemeeste järwes Leitnant A l eksä n d e r O r e h howi surnukeha, kes Wiinakuul linnast ratsa wälja sõitis ja sellest aeast saadik kadunud oli, kuna tema uppunud hobune juba enne järwes  leitud sai. Tallinnas on jälle mõned hullud koerad  nähtud ja taheti sellepärast jätle koertele suukorwifi panna lasta. . Eestimaa Põlluharimise-seltsi poolest on kõige Eestimaa ja Põhjapoolis? Liiwimaa mõisnikkudele kirjutatud  ja neid selle näitusele ösawõtMsW kutsutud, mis Jaanikuu 22., 23., 24. ja 25. pääwal Talli,maS peetud saab. Iseäranis on sellepeale tähendatud, kui tähtjas see näitus taluperemeestele on, ja on palutud, neid sellega «võimalikult tuttawaks teha. Kroonu-maade Ministeriumi poolest on «veel 2 suurt hõbe-medäljet, 5 weiket hõbemedaljet  ja 5 brongs-medaljet nende auuhinvade juure lisatud, mis «vinnati kuulutawd saiwad. Kuida meie juba enne kirjutasime, on »Linda seltsi endine Direktor, herra Byström, kes nüüd Wene Abilaewa-seltsi teenistuses seisab ja sellepärast BaltiskiS elab, molemiõ Tallinna Saksakeeli leheS kauni kindlusega nende süü-otstmiste lvastü üleS astunud, mida ,Linda" nüüdse walitsuse poolest te«nä kohta lehti ja Malguses" ja /Wirulases" rahwa ette kanti. JmekSpanneS leiame meie nÄd Mälguse" numreS, kuida nendest, herra Phströmi kaitseonse kirjadest ühel wiisil rqägilakse. mis mitte sugugi nende kirjade kohaline ei ole, waid paljas  waba luuletus. Meie oleme küll juba ammu sellega harjunud, et /Walgus" ikka „Linda" walitsust  kiidab ja »endist" waliisust laidab, kuuni Maegune" jälle ,endiseks" saab, nnlleks jo ,Walgusel" asja olla wõib, targad mesilased lendamad ainult õitsewate taimete  ümber, kuõ mett leida on. Sel korralon »WalgüS"  ennast aga meel rohkem oma isandate segamaks kSnetorukS tarwitada, Lasknud, Hri iialgi enne. Heale seda räägimad seal yeed isandad Baltiski linnast  Mõi herra Byströmi, elupaigast, kui , Tallinna Sõbra pealinnast",, mis mist meie kohta mõjuma Peab, ilma et ühe igapaawase inimese/,mõjStuH seöq. põhjatu Mkust ära Mõista suudaks, miks nemah seda teemad, Aga kjill wõib peil isandatel häda olla, et nemad juba-seesugustest nSuudest abi otstwad! Meil ei ole sel korral ruumi sellest ohjast rohkem rääkida, ,Linda" osanikkudele Peame aga tungiwalt nõup, andMa, natuke terasemalt oma asjatallitajate  näppude peale /maadata, enne kui Maad ja metsad  ostetud ja kõik asjad taieste ära tallltatud on Niisama sugune häda on oma herrasetega" ja meie kolme küsimisega selle aSja kohta. ,Olewik" on nüüd nende küsimiste peale ,mastust" annud,  aga kuida?! -7» Aa seda kentsakat asja peame ruumi kitsuse pärast teiseks korraks jätma. Nende tuste" peale mastata ei taha muidugi Nelipühi-nädali kohaline olla. Põllumeestel jõuab pea aeg kätte, kus nemad saurallst tööd teemad, siis tahame meie seda ka teha. NarMa poolt palutakse meid järgmise waban dam  l s e l e ruumi anda: vEt mina K. Wilhelmsoni mitte ei ole teutada tahtnud  ja seda mis mina olen kirjutanud, olen mitme mehe rääkimise ja soowimise, ja ka palumise, peale teinud, siis wõib see asi küll teisiti olla, sest et mina ei ole ise mitte Wallidtsa kõrtsis Meel jalaga käinud ja waewalt olen mina teda aga tundma saanud sest tänamu aasta Lihamõte  sain mina teda esimest korda näha ja sain ka teda tundma. Kui tellijad ja rääkijad waletasiwäd, fiis mäletasin  ka mina. Aga mina ise ei ole ühtigi paha temast kuulnud. Sellepärast jään alandlikult kui Wilhelmsoni auustaw Hapsalust on Wenekeeli leht , Golos Moskwõi üht kirja nende wäljarandajate üle saanud, kes Läänemaalt Küünlakuu hakatuses Nowgorodi kubermangu läksiwad. UmbeS 70 inimest, rohkemalt jäult uued Greeka-Katholiiklased,  on tähendatud kubermangu läinud, on seal aga leidnud, et nemad petetud oliwad, sest maa mida neile pakuti, olnud liiwa kõrw ehk mets, mis põlluks koguni mitte kõlwuline ei olnud. Hea meelega oleksiwad nemad kodumaale tagasi tulnud, aga selleks ei ulutanud nende jõud enam. Ainult kaks perekonda on suures hädas kodumaale  tagasi peasnud; steised on 30 wersta eemal omale maad rentinud; kaks maakuulajat üksi on senna jäänud, kus nemad kuulamas käistwad. Ümber wõidmine keStada  Hapsalu pool ikka weel edasi, aga mitte enam hulga kaupa, waid mõned üksikud hinged astuda aga neis maakondades  weel teiste järel, keS enne ees läksiwad. Weike- Lähtre waldas on sel aastal 74 hinge, 44 meesterahwast ja 30 naesterahwast Greeka-Katholiigi ehk Greekä-õigeusu  koguduseõse astunud. Riiast. Liiwimaa Kubernõr, Geheimerath S h e w i ts h on Senatmiks kutsutud ja oli oma uue ameti wastawõtmiseks  Peterburgi reisinud. Tema esemele oli Siedlezi Kübernör, Kindral - Major Sinowjew , nimetatud. Kõik Liiwimaa kahjetseb selle auusa, lahke ja kindla mehe lahkumist, kes waga kirjul ja segasel aeal selle ameti peale kutsutud sai, kus rahwa kestis mitmesugused kardetumad nähtused liikusiwad, tulepanemised, mõrtsukateud ja mõned teised asjad, mis meie rahulisi rahwa keskis taltsa tundmata oliwad. Geheimerath Shewitsh on tasase meelega  ja kindla käega neid nähtusi maha rõhunud ja maad ja rahwast wöimalikult tasasel teel woimalikult selle meie aealoulisele pinnale tagasi juhtinud, mis peal meie rahwas tänine kosus ja mis peal meie ka edaspidi ainult kosuda wõime, sest et meie aealou käikus selle jpinna sisse kinni kaswanud oleme. Selle eest ott kõik Liiwimaa seisused ja rahulisel» ringkonnad lahkuwa Kuhernöri wasta tänulikud. Selle kuu 8. pqämal on Geheimerath Shewitsh Riiga tagasi tulnud ja kubermangu walitsust jälle oma kätte wõtnud. Loodetakse, et tema kõige wähemast weel mõneks aeaks paigale jääb. Wiimane üleüldine rahwalu g e m i n e on Liiwimaal näiMud, et seal Wene sugust inimesi rohkem on kui neid inimesi, kelle kodukeel Wenekeel on. ,Nowoje pahandab ennast selle nähtuse üle ja loodab et koolide muutmine seda asja teisiti pöörama saab° L i i U i m.CG.M asjus on Kõigekõrgem käsk juha selle maa kohta ilmunud, mida raudteel tarwis läheb j a mida omanikud sunnitud wiifil selleks müüma peawad. Aillt Tartu tee-,arp saada Malgast ara pöörama, mitte Womst,,skuiyg. enye.-kirjutati . KMpamaalt Geheimerath von 5 enf eld, on selle kuu 4. pääwal wõerale maale rejsiyud ja seimi kubermangu walitsustWize-Mnbernöri, KammMerrch StaWraMMfKtzt-j.o s'e kätte anmid^..^ Peterburgist. Pealinna lehtedes seisab kirjawahetamine Kindral Kom aro w i ja Afghanistani sõeawäe nlema, Naib - Salar T emu rshah-Khan i,,, ja Oberst Z a krzew s k i ja nende Inglismaa pealtkute- wahel, kes Wene-AfghaMani piire õiendamiseks saadetud oliwad. Nendest kirjadest ja Kindral Komarowi teisest aruagdest paistab selgest wälja, et Wene sõeawäe ülemad Afghanlastega  mitte tüli otsiMd ei ole. et aga Inglaste pealikud  Afghanlafl pea mägise selleks edasitungimiseks kihutasiwad,  mis nende tagasitõrjumist tungiwalt tarwiliseks tegi. Inglaste kahekeeline tallitus, on siin jälle õtze selgest ilmunud.,, Auna Kapten Yäte üht mahedat teise järel Oberst Zakrzewskile saatis, on tema wästmata tegew olnud, Afghaulastele Sarõst-Turkmeenlaste keskist Inglismaa  rahaga abimäge palkamas, Inglaste käsu peale ei ole Temurshatz-Khau Kindral Komarowi pärlmist täitnud ja üle Kushki jõe tagast läinud, kuida see hakatuses tehtud lepitust mööda wälja kaubeldud oli. Sarõik-Turkmeenlased on ka juba Asghanlastele. appi tulemas olnud, pärast lahingit on nemad aga oma palkajate laagri wälja rööwinud  ja põlema pistnud. Wene wäge oli lahingis 1500 meest, Afghanistaui wäge 3060 meest, 1550 hobusega ja 8 suurtükiga. Afghanlastest on umbes 1000 meest muist lahingis langenud, muist põgenemise juureS haawadeSse, ksilma ja nälga surnud. Naib-Salar ise on haawatud, kolm Afghanlaste pealikut on lahingis langenus ..Kõik nende moon kõll suurtukid, kaks lippu ja üks hobusesaba, mida kui lippu tarwitakse, on Wenelaste kätte langenud. Sõea-kära on nüüd täitsa waikinud. Inglismaa poolt kinmtakse, et piire joone üle juba ühendus tehtud on, mis järel ka Pendshdee Wenemaa külge langeb. Ülepea saada Inglismaa poolt edaspidi kõiki tähelepanemist India- Afghanistani piire peale heidetud ja Afghanistani Emiri hooleks jäätud eunast Wenelaste waõta kaitseda, kuida tema enese nõu aitab Emir Abdurrahman-Khanuolla selle üle nukras meeles za pidada nöuu, ennast Võimalikult Venelastega sõbrustada. Täitsa usaldawad ei näi aga Inglased ka nüüd weel olema. Birminghamis on 30,000 püssi tellitud, Afghanistani Emirile kingituseks; JngliS maa pealikud on Heratis, sealiseid kindlust läbi waatamaS ja nõuu andmas kulda neid kindlamaks teha tuleb. Inglismaa piire-kommission on oma laagrit mägedes, Heratist põhja poole, Ms löönud. Kronsiadis on Kindral-Admiral, Suurwürst Aleksei Aleksandrowttsh sõealaewu läbi waatamas, mis pea oma korralist harjutamise-sõitn algawad. . WeS pidiste asjade Minister Graf Tolstoi on Moskwast Rjasani kubermangu, oma mõisa reisinud. . Helsingist. Tuntud aurulaew,Al eksa n d e r", Kapten  Sjöblom, Kotkalt puudega Lübekki sõitmas on selle kuu 5. pääwal Farö juures, Gotlandi ligidal, kinni jooksnud.  Inimesed on peaõtetud, mis laewast saab, see on weel teadmata. :<u . Ktshnewist. Raske rahesadu on hlhutt Kishnewi Njlcherkaudu ja orased puruks peksnud, hulga katuseid wigastanud ja puid maha murdnud. Mõned terad  on wershokki paksud olnud. Wenemaa mustämulla maa del olla talwwiha  orased wäga head, mis seda rohkem rõõmustab, nnda wahem paljas talwe selle peale lootust andis., . Kharkowts on selle kuu 3. pääwa öösel kaks kahtlast  munest kmni wõetud, kelle korteris trüki-riistu teisi kahtlasi as,u leiti. Üks nendest on ametniku maha lasknud ja shandarmi haawanud, keS korterit läbi ötfisiwad- Wõeralt maalt. Pkautsusmaalt. Wiimased sõnumid Kambodshast näilawad,  et Prantslaste asi seal mitte just heaõte ei seisa. Awalik hääl pärib, et üks Kindral Thomson! asemele KhoMhiina Kubernõriks saadetud saaks. Seda mäge kes Töngkingis wallaliseks saab, tahetakse suuremalt jäult Madagaskari saarele saata. kuS sõda sealise kodurahwa wasta ikka weel edasi kestab. Kodumaal halkamad ennast jälle Kuningriiklased liigutama, peawad koosolekuid ja katsuwad järgmisel walimisel oma erakondlasi rohkemast Parlamenti saata: - Marseille ja Toulongi ümberkaudu ja Vari departementiS on Jürikuu 23. pääwal kergemat maawärifemift olnud. Kuulus Prantslaste kirjamees ja luuletaja, Vi ctorHugo,  on selle kuu 10 pääwal arg supnud. Tema Ai 83 aastat mana ja tänine weel täides jõudus sai aga Mõne pääwa eest kopsust halwatud ,a on sellesse surnud. Victor Hugo kirjad on tulise ja elawa maimuga suuremalt hulgalt aga täis seda üliwabadust, mis Ristiusu  õpetusest kaugele ära lahtunud on, sellepärast ka ai-