 Tähendatud pääwal, pärast lõunat kell s'/,. on kirikust järSku kange kärgatu? kostnud, mis kõiki linna kihisema ja kiriku ja ühe torni katuse maha wiSkanud.  Kohr selle peale on igast wttest tornist tuli wälja wuhisenud ja kui tuletõrjujad senna jõudsiwad, on kõik kirik juba nii kangest leekiS seiSnud, et waewalt tähisemaid püha-pillifi ja mõnda kiriku-riiSla peaSta suudeti. LinnaS räägitakse, et wist üks ülikuri käsi seda Jumala-koda püssirohuga  põlema pannud. Jumal hoidku, et ükS seesugune  waim ennast meie kodumaal pesttama hakkab! Peterburgist. Suured kesktalve pidud on alganud. Selle kuu 17. pääwal oli Keiserlik pidu Talwe - paleeS, ktthu peale 600 osawõtjad kutsutud oliwad. Kell 1 aeal oliwad pidulauad Nikolai-saaliS ja AvantsaaliS, palmipuude all, mis pea laeni ulatasiwad; saalid oliwad elektriks tuledega walgustatud. Keisri Majestätid on ka tantsust osa wõtnud. Peale selle käiwad Keiõri Majestätid jälle koolisi, haige-majasi ja teisi helduse-asutusi waatamaS on õhtali theatreleS ja kontsertides. Awalik elu näib aga waiksem olema, kui wiimasel talwel. Kõigekõrgema käsu peale selle kuu 8. pääwast, saawad sel aastal kakS seeriat uusi riigipaberld, 100 rubl' suurte? paberites, iga seerias kolm millioni rubla, wälja antud. Need paberid on nelja aaska peale wälja antud ja kannawad  4.z,"/o intressi, miõ aga mitte igal aaStal wälja maksetud ei saa, maid intressi - intressidega ueljaudemal aaStal ühe korraga; selleks on iga paberi peal üleS pandud,  kui palju see igal aaStal ja kuul maksab. Kroonumaksudeks  saawad need paberid oina igakordse hinnaga waSta wõetud, ometigi nenda, et ainult terwed kuud arwatud  saawad, jooksew kuu arwamata jääb; sellesama kanbag'. antakse neid paberid ka kroonu poolt maksuks. IgaS RenleiS saawad need paberid kui puhas raha wasta wõetud, aga mitte wähema summa maksmiseks, kui paber igal aeal maksab; nende peale raha .''euteisi tagasi anda et ole mitte lubatud. Era-inimcsed wõiwad oma keSkiS muidugi neid oina tahtmist mööda mahendada; poolikute kuude intressist arwata ehk arwamata jätta. Hiljuti on Peterbnrgis jälle 27 millioni rubla eest paber raha ära põlel.Uud, see on endiste põletamiStega kokku 87 millioni  rubla, kuna sellest paberrahast, mida aaStal 1881, kokku 417 millioni rubla, wälja antud sai, nüüd juba 217 millioni rubla sisse wahetatud ehk jooksust tagasi tõmmatud  on, teiste sõnadega: niipalju on Riigi-walitsus sellest aeast saadik omast wõlast tagasi maksnud. Soomemaalt. Selle kun 14. pääwal, õhtal kell tl, on üks noor mees, Ernst von Nottbeck TammerforS'i ligidal ära tapetud. Tema oli linnast Lielaksi, oma weuua mõisa sõitmas, kui mõned mehed tema peale kargasiwad ja üks nendest temale oma nua kehaSse piStiS. Õnnetu on küll kiirest sõitma saanud, lähema? külas aga juba nii nõrk olnud, et sealt ühe noore tüdruku abil Lielaksi sõitis ja teisel pääwal ära suri. Ernst ron Nottbeck on wast 20 aaStat wana ja oli Tartu suurkooli üliõppija, kuhu tema teisel pääwal reisida tahtnud. KaS tema lausa teerööwlite kätte sattunud wõi kaS midagi era-wiha kurjateu  kihutajaks olnud, see on weel teadmata. Tema omaksed  pakuwad mõrtsukate ülestnniüstajale 5000 marka. »Nowoje Wremja" kuulus reisija ja sMumisaatia Moltshanow,  keS paari aaSta eest Vallimaa kubermangudes  reisis ja oma kentsakat nönn andiõ, kuida rahwaid kiriku, keele ja majapidamise poolest , teha wõib, on nüüd, Maapääwa aeal, Soomemaal olnud, Soomlasi ,Nowoje Wremia" läbi õnnelikuks tegemaS. Tema ise kirjutab, kuida raudtee - jaamades ja wberastemajadeS  noored ja wanad kokku jook Suud, teda kui wõeramaa  ime-looma waatama. Hullemini ei wõi küll keegi herra Moltshanowi tegewust pilgaia, kui tema seda selleS kirjaS ise teinud on. Tiflisist. Selle kuu 14. pääwal, lõuue aeal, oli Tiflisiõ >a ümberkaudu maawärisemine, miS mitu sekundi kestis. Teisel homikul oltwad kaks uut lööki, mis läbi ka raudtee-fild üle Kura jõe kahju saanud ja üheS raudteewahi  majas ahi sisse kukkunud on. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Peale wilza-tollide, plaanitakse ka wõeralt  maalt sisseweelud laamade peale kõrgemat tolli panna, nimelt peawad edaspidi maksma: 1) hobused 20 marka, pullid ja lehmad 9 marka, härjad 30 marka, noorloomad 0 marka, wastkad 3 marka, fiad 6 marka, põrsad 1 mark tiiki pealt, miS enamist kolmas jagu, sigade pealt aga enam kui pool rohkem on, kui tänine. 2) Liha ja kõik mis lihast tehtud 20 marka, eluta metslinnud ja kodu? linuud 30 marka, wärSked kalad 3 marka, kawlar 150 marka, austred, merewähid ja teised koorloomad 100 marka, mesi 20 marka, waha 15 marka, sigurid ja kuiwatud naired  1 mark kahe zentneri (200 naela) pcatt. Ka puude ja wabrikutöö-kauba lollist tahetakse palju kõrgendada. Nende häälte waõta, mis rahma keSkist Würst BiSmarki poole kolawad, ou Katholiigi kiriklased ka oma Windthorstile avalikku kiituse- ja tuetnse kirja saatnud. Tülid Kath. liriklaSte ja üliwabalaSte wahel ühelt poolelt ja Würst BiSmarki politika tuetajate wahel teiselt poolelt, kõlawad nüüd ka õlge waljnl häälel awalikkuiS lehtedes. Kõrk tähendab selle veate, et lülid sel korral peawad wäljawmdeldud  saama. Berliinis ou üks peakomitee kokku astunud,  keS raha üheks BiSmarki - kapitaliks koguda tahab, millega Kanzler oma suure politika aSju ajada wõikS, ilma et Riigipääwal selle üle midagi ütelda oleks. Selleks komitee luhatajad ou muist kõrge nimega mehed, nagu Prinz Ralibor, muist suurte kaupluste peremehed. Teistes  paikades wõeral maal, nimelt PeterburgiS, on selleks abikomiteed kokku aõlumaõ. ÜliwabalaSte erakonnad ja Poolakad on nõuukS wõtnud Riigipääwal selle kauba waSta waielda, miS Wenemaa ja Saksamaa wahel, kurjategijate  wastaStikuse wäljaandmise üle, tehtud sai. Hockenheünis kinniwõetud meeS ou kiugfepp lulius Lieske, ZoSsenist, Brandenburgi maakonnast päritud, kust tema aga juba kolme aaSta eest ära läks ja ilma tööta ümber hulkuS. Et tema Polilseirath Nnmpffi mõrtsukas on. selleks  oli palju tunnistusi tema wasta korjatud. Tema on käsist ja jalgest ahelasse pandud ja kange wahi all. Esiteks  ei tahtnud tema sõna lausuda, olla aga nüüd, pärast oma wenna tunnistust, ka ise tunnistanud, et tema seda kurjategu AnarchisilaSte palgal teinud on. Frankfurti, Hanau ja Offenbachi maakondasi tahetakse weikema sseaoleku  alla panna. Kamerunist on kodurahwa mäSsamiste üle need sõnumid tulnud, et ühe Inglismaa kaubamaja ametnikud rahwast Sakslaste waSta wihale on kihutanud. Kõik see kaubamaja peab ennast sealt wälja kolima. Neegrid on kakS Saksamaa kaubamaia-ametntkku ära tapnud  ja palju rööwinud; sellest see tüli tuli, miõ hulga kodurahwa, Neegrile, ja ühe Saksamaa madruse elu maksis.  UkS Neegrite peameeõ on Saksamaa söealaewa peal hukatud, mõned teised süüdlased saada Berliini wiidud, kuS nende üle kohut mõistetakse. Ka Sakslaste sõbralik Kuningas Bell ja tema poeg saawad Berliini oodatud. Austria-Ungrumaalt. Ungarlaste lehed ja üliwabalaSte  lehed tõõtawad suurt kära Wene-Saksa kurjategijatekauba  üle ja kinnitawad, et Ungru maa Parlament seesugust kaupa AuStria ja Wenemaa wahei iialgi lubama ei saada. Wist on neil omal aeal weel liiga wähe seesugust werewabalasi!  Anarchtstlane Thielmann on 6 aaSta peale, raSke mangi põlwele, kaSsa-waraS Baldey 7 aaSta peale wangi mõistetud. Schweizist. Schweizi suur nõuukogu on ühest Schweizi linnast nimeta kirja saanud, milles ähivardakse, et suur nöuukogu-palee BerniS, dynamiiliga lõhutud saada. Prantsusmaalt. Hanoist tulewad sõnumid selle kuu 12. pääwast, et Prantslaste tegewuS Tongkingis seismas on ja wist enne kolme nädalit, kuS lisawäge oodatakse, uueSte ei wõi algatud saada. Selle kuu 4. pääwal on Chu ligidal weike lahing olnud, kuS 12 Prantslast surmatud  ja 20 haawatud, Khiinlased aga tagasi tõrjutud saanud. Kfiuhudoki juureS saada palju Khiina sõeawäge kogutud. Mererööwlid teewad oma tööd ikka weel wäga agarast. West on jõgedeS alanemas ja selle läbi laeivasöidud  takistatud. Inglismaalt. Laupääwal, selle kuu 12. pääwal, on WestnuusiriS, Parlamenti majaS ja TowriS hirmsaid dynamiiti kärgatust tehtud. Inglismaal algab Pühapääw harjunud wiisi juba Laupääwa lõunal. Pärast lõunat on rahwal luba WestminstreSse, Parlamenti majasse, Towresse  ja teistesse awalikkudeSse majadesse minna. Sel pääwal oli siis ka hulk rahwast senna läinud ja wist oliwad kurjategijad ennast teiste wahele peitnud. Kuida arwatakse, on naesterahwad dynamiiti pakkifi oma laia riiete all fihse kannud. Kell kahe aeal on üks noor naeSterahwaS Wesiminstrt Stefani-kabeli põrandal üht muSta reifukotki näinud ja seda Politsei-ametnik Cole'le näitanud. Cole wõtlis taSku üleS ja tahtis wälja kanda, kuS juureS Politsei-ametnik Cor temale appi tuli. Su-i nemad aga trepi peale jõudsiwad, oli kott palamaks läinud  ja palawat öli seest wälja kooksnud, nenda et Cole seda enam käes hoida ei wõinud. Nii pea aga, kui kott põrandale kukkuS, kõlas hirmus kärgatus lõi kolm jalga laia augu põranda sisse, mõlemad ametnikud oliwad raskest  haawatud ja kukkusiwad läbi augu põranda alla; ka mõned teised inimesed on häda saanud. Kabelis üles pandud kujud kukkusiwad maha, seinad, lagi ja katuS ou palju wiga saanud. Kohe selle peale koStis teine kärgatu?  Parlamenti Alttua saalist, kuS õnueks enam inimest seeS ei olnud, sest kõik oliwad esimese kärgatuse peale wälja jooksnud, waatama miS seal on. Parlamenti saal on koledast purustatud, suured tamme palgid puruks löödud,  raudsed kangid köwerakS paenutatud, pingid ja seinad  lõhutud; kõik seisab paksu pnru ja tolmu katte all. TowriS on kärgatust nimelt seal tornis tehtud, kuS wanu föeariiõtu mälestuseks hoitakse, miS nüüd jäävamalt rikutud  on. Ka põrand, lagi, seinad ja katuS on palju kahju saanud. KaS õnnetumad Politsei-ametnikud elusse jääwad, soe on wäga küsttaw. See on nüüd ükSteistkümneS dynamiillaSte  tegu, sellest aeast saadik, kui lirimaa tülid al- gasiwad. UkS sadama-töömees, Cunningham, on kiuni wõetud, olla tunnistanud, et tema ÜkS neist kurjategijatest on, tahta kroon-tunniStajakS heita ja ka teisi üleS anda. Sudanis ou lälle lahing InglaSte ja Araablaste wahel olnud. Wiimafed ou tagasi tõrjutud, aga ka Inglased  on palju kahju saanud. Ka Kindral Stemart on haawatud. Kardetakse, et edafi-tungimine Khartumi poole, takistatud saab. Kindral Gordon ei wõi Khartumist abi saata, sest Mahdi seisab teine pool Nulust tema wastaS. Kindral Gordon olla aga kinnitanud, et linn ennast weel neli aastat kaitseda wõib. Ameerikast. Kindral Grant, keS sõeas Lõune-riikide wasta kuulsaks sai ja pärast kaks järku Präfident oli, oli pärast seda ühe teisega üheS üht kaubamaja asutanud ja on nüüd konkursi alla langenud. KuuluS rahamees Vanderbilt, kelle käest Grant weel hiljuti 150.000 dollari laenaS, on kõiki tema majariistu ja asju üleskirjutada ja ära wõtta lasknud. teiSte keSkis ka Kindrali auumõegad. mida tema oma kaaskodanikkude käest kingituseks sai, ja ükS weike kuldne kast, mida Granlile Londonist kingituseks saadeti. Neid aSju on Vanderbilt pärast Kindral Granti abikaasale kingituseks pakkunud, aga see ei ole neid wasta wõtnud. Need lähemad stis haamri alla. Arwatakse, et wõlad Granti liikumast ja liikumata warast täitsa tasutud saawad. JirilaSte peamehe. O'Donnowan Rossa kontoris.  Ameerikas, on üks kole mõrtsukategu ära tehtud. Tegija on Richard Schort. tema ohwer on lirilane Thomas Felan. Tema oli mässajate seltsilane, olla aga Inglastele teada annud, et mässajad aurulaewa ,Queen« peale 15 naela dynamiiti toimetanud oliwad, mis seda laewa lõhkuma pidi. Kapten Felan oli ühe aSja tallitamisekS O'Donnowan Rosfa kontorisse kutsutud ja seal kargaS Schort tema peale. Felan on 11 haawa, knus tolli pilka pistnuaga saanud ja tema parem käsi on õlast pea maha raiutud, siiski on tema kord mõrtsuka peale laSta suutnud, kuul on aga mööda läinud. Mõrtsukas  on kinni wõetud. Wiimafel suwel on Ameerika Ühendatud-riikideS 1795 millioni bushelit maisi, 543 mil. lioni bushelit uisu ja 583 millioni bushelit kaeru saadud; rohkem kui mitu aaStat enne seda. Selle kuu 9. pääwal  katsuti Chili riigi Präfidenti ühe nendanimetud põrgnmashinaga  surmata, miS aga õnneks korda ei läinud. Jutu leht. Johann Aeinhotd von Datkul, üks Liiwimaa kangelane ja kannataja. Netl wiimaStel aaStalel, kuS meie kodumaa Rootsi walitsuse all seifis, oliwad selle riigi seeSpidised aSjad wäga raisku läinud. Pttkalised sõead oliwad riigi kassat tühjendanud. Pärast suure Kuninga, Gustav Adolfi surma, oliwad Rootsi kroonu-mõisad ära pillakud, oliwad tõrge ametnikkudele muist pool muidu müüdud, muist täitsa kingitud.  Kõige rohkem oli seda sel aeal tehtud, kui Kuningas  Karl Xl. wähe-talifeS põlweS walitsuS wöörmündrite käeS seisis. Kui Kuningas Karl XI. aaStal 1672 walitsust  oma kätte wõttiS, fttS oliwad kassad nii tühjad, et ühegil wiisil abi pidi saadetud saada. Kokku kutsutud Riigipääwal wõeli, nimelt kodaniku ja talurahwa saadikute tahtmist mööda nõuukS, kõiki neid kroonu-möisast jälle tagasi pärida, mis aegade käikns ära müüdud ehk ära kiugitud oliwad. Selge õigusega ei mahtunud fee nouu küll kuidagi kokku, sest hulk neist mõifadest oli juba teistele  ära müüdud, keS nende eest oma selget raha maksnud,  mida nemad müüjate käest ühegit wiisil enam tagasi saada ei wsinud, aga kodanikud ja talupojad ei suutnud ega tahtnud enam suuremaid maksust oma peale wõtta ja weeretasiwad sellepärast kõiki kulu nende mõisnikkude peale, kelle käeS endised kroonu-mõisad oliwad, üks kõik, kaS need seadusliku pärimise, wõi ostmise teel nende omaks saanud. See wägiivald sai Riigipääwal seaduseks tehtud ja hoolimata karmusega täidetud. KõikiS Rootsi riiki» langefimad hulk mõiSnikkusi selle läbi kõige oma perekondadega  waesufe ja wiletsusc sisse. Raskemini weel, kui manal Roolfimaal, rusuS see hoolimata wägimald meie kodumaa peal, kelle seisused koguni mitte Rootsi Niigipääwale kutsutud ei olnud, kelle mõisad aga siiski nende omanikkude käest ära wõetud saiwad, ka fiiS, kui neid mitte Rootsi walitsuS müünud ega kinkinud ei olr.ud, maid juba engine Mõega-rtttrete Seltsi walitsuS ja Liiwimaa*) Piiskopid. Meie kodumaale  sai iikS kommiSsiou, Redukstoni-kommiSsion, saadetud' keS kõige möisade kirjast läbi waatama pioi. Ei olnud kirjad mitte täitsa selged, ehk paiStiS kuidagi wälja, et üks WötS iialgi enne kroonu oma olnud, üks kõik milla, siis sai mõis ilma ühegi tasumiseta Rootsi kroonu omaks tunnistatud ja omaniku käest ära wõetud. Sedawiist oliwqd  juba wiiS knuet jägu kõigest Liiwimaa pinnast Rootsi kroonu omakS wõetud. Ikka on nähtud, et see, keS ühele *) Sel aeal saiwad Eestimaa ja Liiwimaa kokku „ Liiwimaa" nimetatud.