Saarlane WZ Ulrülimik politikil üjaleht mail- j» linim r«h«»lt. M /i° 43. Esmaspäew 37. Oktobril 1886. 111. aastakäik. maksab: Tuleb igal esMKsMews! nälja. Kurcsaares, kanb-nuilUs/. .. Ua K irj ad tai !v a d: Jaani kihelkonda, maksab Ä to!>. Noorte meestele. Jälle on see aeg kätte jõudnud, kus noored mehed oma kodu ja kaSmamise paiga peawad maha jätma ja snurc ja wngcwa Keisri teenistuse astuma. Palju teemad seda heameelega, paljudel on ta waStumeeliie asi; nad püüamad seda cnnaStcst eemal hoida ja teemad omale pool-meclega mitmesugused  wead, millega nad oma termist ära rikumad, sagest mitte ainult seks korraks maid terweks elu ajaks. Nüüdse aja soldati teenistus ei olegi aga nii hirmu wääriline, nagu seda mõned noored mehed arwawad. Seda oli ta manal ajal küll, kus teenistuse aeg 25 aastat müttas ja palju rängemad nuhtlused olimad, nii et soldatil teadmata  oli, kas ta oma kõdumast enam näha saab. Nüüd on ost ümber pöõrtnd. Nüüdne teenistus,  4—õ aastat, kuluks iga nooremehele ära, sest kroonuteenistuses, nagu laste maaemad ütlewad, pannakse noorte meestele meel pähe. Siis on noored mehed elukoolis, ja mitmed, kes enne õiete käia, ega rääkida ei mõistnud, iulcwad, kui wiksld mehed tagasi. Sellepärast ei kahetse mitmed mammad sugugi et nende pojad soldatiks lähemad, maid soomiwad ennema neile seda. Miimet nöörimeest kuulukse ütlewat: „Mis, nüüd lähen ma ära; nüüd sünnid meel mõnda tükki teha!" Ka enamistc sünnib see nii: nädala otsa enne ära minemist mõllawad noored mehed ümber ja teemad jaburaid tükka, mida mitte kiita ci sünni. Mõtelgu armsad noored mehed, eks see ole meel csimine rumalus! Arwate ehk wahcst soldatiks minemisega endid clawatc kirjast maha kustutatud olemat? Ei, nüüd astute meel nwaliku  elusse laia maailma sisse ja mis meel tähtsam kõrge riigiisa teenistusse, kodumaad kaitsma ja isamaa ilu hoidma Seda peaks iga üks enesele auuks armama, seda teenistust ja teenijad anu sees pidama ja nii miisi mõtlema nagu silu mauarahma laulus; Ärge nutke noored neiud, Kurwastage kulla neiud; Hädaks mind aga häbendage. Meeste hulgast uputage! Mind pole loodud lombcrdajaks. Kodu õue komistajaks, Ahju hargi armastajaks; Ma lähen linna liisku wõtma. Liisku wõtma, sõda tõtma; Wiskan wiisad, neist pole kahju. Musta kuue kuuma ahju. Sõjast saan ma saapad jalga, Auusa halli mundri selga. Rauda kübar minu pähe, Wainu malged kindad katte, Riide panen saksa moodi. Ehitan end härra moodi. Laulan siis, et lagi laksub. Lagi laksub, põrand paugub. 11. Toim. tah. Et see kiri aja kohane on, siis on meil sellele meel midagi juure lisada. Noored mehed, keS lähemad linna mundrit wõtma, on rahutumad, sest et tulcivanc elu muutus neile, kelledel eesõigust ci ole, muret teeb. Palju tahtwad oma muret ja rahutu olekut selle läbi lämmatada et uad endid meele segajast märjast wäga sojaks kütwad, teised teemad seda rõõmu pärast, kes teadmad omal eesõigust olcwat omale maale jääda. Kus hulk noori mehi koos on ja üks kurwastnse mõi rahutuma oleku, teine lusti pärast rohkesti meele segajat märga wõtab, sääl juhtub sagedasti tüli ja riidu. Seda on mööda läinud ajal küllalt ette tulnud, et Silla kohus neid tüli asju õiendama  peab, mis nõnda rahma keeli ütelda: „numbri poistel" ise eneste wahel, ehk kõrtsi isandate  ja emandatega on ette tulnud. Mitu korda on see juhtunud, et kõrtsi isandad ehk emandad juba ennema kaebduse linna ette wiiwad, kui noored mehed senna jõudwad. Muidugi mõista: Rahu rikkuja noormees saab häbistatud, wissataksc  puuri ja peab meel trahwi maksma, kui ta midagi on kahju teinud, kunas kõrtsi isandad ehk emandad sääl juures ilma süüta ja suusaks jaamad. Meie peame seda asja ka õigest seisu küljest tähele panema, mille läbi meie Saaremaa „numbrite poiste" hulkaS palju pahandusi ette tulewad. Palju ja suurem jägu tülist tuleb selle läbi et kõrtsi seadust ei teata ebk lugu ei peeta., Olgu muul ajal kõrtsi seadusega meel kuidas on, aga sel ajal kui meie noormeeste sugu oma armsat seadusliku kohust läheb täitma, oleks seda häda pärast tarwis pidada, mille läbi siis ka wähem tülist ette tuleks. Kuna seaduse järele kõrtsi kauplus õhtul kellu küinme peaks kinni olema, kaubeldakse meie Saaremaa kõrtsides ööd läbi ja kauplejad on sääl juures meel seda õnnelikumad Jututuba. Ülestunnistns surma woodi Pääl ' (Nrg.) Ms ci mõinud mitte wastata; sest sõbra nõudmine tõlos smlle kui surma kohus. Waewalt nnisln ma ölcs lõusta, kui wangikoja ülem meile ie.»as. e: see aeg. mis meile lubatud oli, mõõdaS ella. Lindmari nõudis elawalt waswst. „M o. ?! c n sa söa nM kokcldasin mr 1 t sõbraks sa nn a n 1i n n usald, iccnid a." muljusin tema kätt ja tt"d> » i s rvAsa. Äni ma kodus üksi olin, siis inndsin ma sasi 'Mc koorma raskusi, mis Swdncedi palrve unun BZäle vani. Mina pidin nüüd siindmardl tailsss sa tema eesikosisa olema Me koleda ksedÄnie sa rnörmuka löö wastu, mis ms ise teinud sa mille teadus mind maha rõhus. Kuspidin  ma Ms «AMM wõtma üht nnsuMft tegu korda maia. Kui palju maimu jõud», oma ära 'aimamisi ja kalaliku meelt ci pidanud m.ullc seks ianvis olema, kui tahtsin ses kippskaS «ängis  mõirsakS jaäda. mis mulle kõige headuse ja öigu'e trotsimine näis oleWat. Zs Msgsi kuna ma seda kõrk oma juures mõtlesin, oma jõu kohta SKM.WM MlMstükkis kshkleßn, ja M endise sõs s»ssWs Mk swolikult üles tmmlstada visalc sülle AWSii Me wõtAn, ärkas aga ka ühtlase  siss WS «htmmc ja himu imeWil M iseöraliku.  srisii Ma asja arutada, kui ma lõcÄi seda julgMur Lindumrdi eest kvpWlst »»s paale wõtta. Ma arwasin, et ma Lindwardi heaks seda asja tõesti kasulikult saaksin toimetama ja sünniks see, mõtlesin ma, et Lindwart mabaks saaks, siis oleksin me. kõik,miS ma soomisin, kätte saanud, ilma et ma ise ennast ja oma saladust oleksin ära annud ja mu südametunnistus saaks sest piinawast teadmisest,  et üks teine minu knrja teo eest peab kannatama, priiks. Ja missugust viskamist nägin ma kaugelt waimu silmaga, kui minu eestkostmine ja kaitsmine mõnusale wõidule pidi saama ! Siis pidi see liitus, mida mulle igast küljest osaks soe. :õ. .'Ägamaks anuks olema. Mida «MR ma k.M. asja igast küljest järele mõtlesin, scba sm...- a:.- la.J mu himu seega alustada ja ikegi see ees.us ja hädaoht, mis mind säält äbmardas, sundis mind enam selle asja ette mrimi'elc, kui oleks ta mind tagasi kohutanud. Nõnda wõisin ma wce! scllsainmal päemal nõuks Lindwardi ecstkonmist oma hooleks wõtta ja andsin talle kohe sellest teadust. Reed mõned püewad künni kohtu koos olekuni, kus Lindwardi asi pidi läbi wõetud saama, elasin ms otsatu rahutssmlt ära. Ma ci läinud kodust mälja, ei ivõtnud wõeraid wastu, ka noort Smitigi mitte, kes teist korda juba tahtis muid wastoms tulla. Wwnaks seatud päemal ja tunnil astusin ma külma Merega, kindlas cttewõttcs, nagu mõni mängija, kes kõik oma wara kaardi laua paale julgeb panna, kohtu tuppa Ma olin juba enne sagedaste kohtu ees amalikult asju toimetanud. Mind ei teinud seepärast ci kohtu mõistjate tõsised  js pühad twsd, ega ka see arutu paalt kuuljate  HM, mis kolleriid täitis, mitte kartma. Aga see tume, palaw waikus ja põnewus, misga kokku tulnud päält kuuljate hulk asja otsust ootaS, täitis mind kartusega- See oli nagu langeks selle hirmsa kaebduse raskus ja koorm mu enese pääle ja nagu wõiksin ma kohtumõistja tõsisest näost oma surma kohtu otsust lugeda S. .ge tngm ma ennast julgeks kui Lindwart une .. " õ ">i. Tema mehine ilus, wangis moa>u «.st st kahwatanud nägu, tema wipesta - .e mõjus kõikide pääle aga unu ' l. Need, kes Lindwardi haridus! dustega inimesel seesuguse 100, ' »i talle süüks arwasiwad, igapidi mk ' r ! suvad, saüvad Lindwardi ilmuwne lae : i inises meel rohkem kinnitatud L. . marti hakatusest saadik sccstpidl >ee. . - a läinud kurjategijaks pidasiwad, i pidi ennast wäljast voolt uu vidomr No o liivad siis esiotsa üleüldised aii. ai.i' < t l Ae kohe mitme sugused. Lindwart rerclas unud - ühe rahulise, lahke naeratamisega, mida me. ' - ' sooja käe muljmmscga waStasin. " , su sõbraliku olemise eest, sosistas ta vn: e „Minu terme lootus on sinu päüle, 11-r. '—o seda täitma." Kaebduse ettelugemise jöre.e, : N ' osalt William Smiti mõrtsukatöö kat'.-, o-ni Elleni Roshcsteri juures täieste tehtud mõri-uka ja rõõmsamad, mida rohkem neil kauba wõeraid on. Kui „numbri poisid" õhtul õigel seaduslikul ojal omad wiina toopid ja pudelid õlled wötak.  siwad ja puhkama heidaksiwad, siis oleksiwad nad teisel päcwal oma seadusliku koha pääl, j töö kohta kais, wattas Lindwart kohtumõistja