Homikumaa-sveast jäi Kindral Todleben esiteks eemale; kui aga aSjad Plewna kindluse eeS liiga kaua wiiwifiwad ja Wene sõeawäe edasi tungimist takistasiwad, siis sai Todleben senna kutsutud. Tema seadis seal Võitlemist uue joone peale ja sundis ,Plewna lõwit" OSman Pasha t, oma mõeka Wene sõeawäe kätte andma. Sellega olnvad Türklased ka ühe korraga nii mõjuwalt maha rõhutud,  et nüüd wõit wõidu peale tuli ja Wenelased pea Konsiantinopeli  alla jõudsiwad. Selle eest sai Kindral-Adjutant  Todleben Grafi nime alla töStetud ja selle sõeawäe juhatus sai tema katte usaldatud, keS Viimase rahu tegemiseni  Euroopa - Türgimaale jäi. Pärast Homtkumaa sõda oli Graf Todleben esiteks Odessa, pärast Lääne- Wenemaa Kindral-Kubernõr ja tallitas oma kõrget ametit nii auusaste. et Keiser Aleksander 111. temale oma kroonimise  pääwal kallikiwi ehted p. Andrease Rittretähe juure andis. Juba siis oli Graf Todleben haige. RaSke silmahaigus  sundis teda oma ameti tallitust seisma jätma ja wöeral maal oma silmadele leikamise läbi abi otsima. See läks korda, aga nüüd tuli ükS südame haigus selle kõrwa, mis teda terwtse-wee paikades abi otsima sundis, kuna Kindral Kohhanow Wilnasfe tema asemikuks saadetud sai. Nüüd on surm teda tema pitkalifest haigusest peastnud; tema teud saawad aga tema nime jäädama tähtedega  aealou lehtede peale kirjutama, kõige Wene riigi, iseäranis Baltimaa auukS. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa kirikuõpetajate Synod sai selle kuu 18. pääwal lõpetatud. Kokku oliwad 46 Synodi  korralist liiget ja 11 wõerast tulnud. Synodi juhataja,  Kindral - Superintendent Dr. Schultz tegi esiteks aruannet möödaläinud aasta kirikliku tallituse üle ja tähendas,  et Läänemaal umbes 2700 hinge Ewangeliumi usutunnistusest ära lahkunud on. Nõuupidamife all seifiwad  teiste asjad keSkis: Maakonna Synodide hääled ühilise usuõpetamise korra üle maakoolides, EeStikeeli  KatekhiSmuse kirja parandamise üle. kiriku waestehoolekandmise  üle maal, liturgiliku Jumala-teenistuse üle. Ettepanekuid oli teiste keSkiS kahekordse leeritamise kantamise üle, ja üleüldiselt määratud aea üle, millal koolmeistritele ülesütelda wõib j. n. e. Kõnesi sai mitme waimuliku asjade üle peetud, aga ka küsimiste üle, miS peale waimuliku tähenduse just nüüd ka igapääwase elu külge puuduwad; iseäranis könelefiwad: UuestriStijate üle, õpetaja P. Hirsch Madiselt; wallakoolide ja koduõpetuse  kirikliku ülewaatamise üle, Propst F. Hunnius Wiru- Nigulast; wallakoolide kosutamise üle, õpetaja P. Hoffmann  Jaagupist; waimuliku liikumise üle Pühalepa kihelkondas,  õpetaja P. Normann Pühalepast; usust wõerutamisest  maarahwa kestis, õpetaja L. Rödder Hapsalusi; hingekarjatse tallitamisest haigete ja wiletsate juureS, õpetaja  P. v. Holst Keinast. Aruandeid oli tulnud: Missioni töö üle, koolide üleüldise korra ja tegewuse üle, Wändra kurt - keeletumate kooli üle, pimedate kooli üle ja mõne teise aSja üle. Maa-koolisi on sel aastal Eestimaal 542, nendest on 519 wallakoolid, 5 elementarkoolid, 11 kihelkonna-koolid, 4 köstre.koolid ja 3 mõisakoolid. Ehitatud saiwad 17 uut koolimaja, 28 koolmeistre palka on ülendatud. Koolis käiwad  maal 32,873 last, s. o. 91 protsenti kõigest kooliialistest  lastest ja 1 protsent rohkem kui mullu. Wenekeelt  sai 516 maakoolis, Saksakeeli 10 maakoolis õpetatud. Raamatu trükkimise kassale on wiimasel aastal 9890 rubla juure tulnud nenda et see nüüd 43,500 rubla suur on- Paganate-miSsioni heaks on 3030 rubla sisse tulnud ; kirikute rohkendamise kassa on 50,000 rubla peale tõusnud,  kuhu kirikuõpetajate poolt iga aaSta 3010 rubla juure maksetakse; õpetajate abiraha kaSfaS oli 33,139 rubla. Tallinna Olewesti kiriku õpetaja Anton Hermann  Haller pidaS selle kuu 2t. pääwal oma 25- aastast ameti-püha. Osawõtmine kõigeist ringkondadest oli wäga suur ja elaw. Teiste rõõmuStawate auu - tunnistuste  keSkiS on Olewesti kogudus oma armastatud hingekarjatsele  üheks karastamise-reisuks 1000 rubla kinkinud. Riia aealehed kirjutawad, et Kuuramaal üht .Hoolekandmise Seltsi tööta inimeste heaks' asutada tahetakse. Ka Baltimaa kubermangudes leitakse inimesi, keS muist mitmesuguste äparduste ja õnnetuste  muist ka oma süü läbi ilma tööta ja teenistuseta jäännd on ja kristliku wenna - armastuse abt tarwitawad. Mõnel teistel maadel on nende heaks , Töörahwa koloniid' asutatud, mis head wilja kandfiwad. Kuuramaal  astnsiwad esiteks mõned elawad mehed kokku, selle asja üle nõuu pidama ja leidfiwad pea mõjuwates ringkondades  osawõtmist. Maawoliniku juhatusel oliwad nemad,  suuremaks kosunud ringkondaS, 19. Mihklikuu paäwal  1883 kokku astunud, ja nende nõuu oli head waSta,võtmist  leidnud. Selle aaSta 11. Lehekuu pääwal oliwad eestööd juba nii kaugele jõudnud, et põhjuSkirjad, mida meie Kõrge Riigiwalitsusele kinnitamise palwega ette panna tahetakse. Kinnitamiseks on nimelt sellepärast lootust, et palwekirja allakirjutajate kestis ühegi Kuuramaa ringkonna rahwa sugu ega seisuse nimest ei puudu. - Kas ehk ka EeStimaal üht seesugust hoolekandmist tarwiS ei läheks? Meie arwates on just neile kõige rohkem wennalikku tähelepanemist  ja lahket osawõtmist waja, kes oma enese süü läbi ilma tööta ja teeni st useta jäiwa  d. 3nst neid tõukab Wariferi -- waimuline ülemeel kõige sagedamast tagasi ja wöerutab neid sellega ümberpööramise  õnnistawalt teelt. Neid waeseid ja wiletsaid on aga igal poolel ja meie arwates on ka Eestimaal maad küll, mida tööta inimesed lahke ja mõjuma osawõtmise  inetusel tarwitawaks maaks muuta ja kui nemad omale toitwat elupaika asutada wõiwad. Meie loodame ka, et Eestimaal osawötwatest südamekest puudust ei ole. .Riia Zeitungi" sõnumite järel saada Kohtute-MinisteriumiS  plaani tehtud, mis järel edaspidi mõned kurjateud  Vandemeeste kohtu alt ära wõetud ja alaliselt walitud  kohtumõistjate .Schöffi kohtute" alla peawad antud saama. Eestööd olla juba nii kaugele jõudnud, et neid waraselt sel sügisel RiikSrathi ette panna wõib. .Valguse" 13 fees seisab üks juhtkiri .Kust see tuleb, et pärismaa talupojad kohad wahel kallimast wõiwad müia, kui neid ostfiwad." .WalguS" algab oma kirjakest järgmise uudisega: .See on wäga tähtjas küsimine, ja nimelt sellepärast, .et .Tallinna Sõber", .St. Peeterburgi Zeitung" ja .teised Baltia !wanameelised ajalehed seda nõnda wasta.wad:  Talukohad olla talupoegade kätte odawalt müi.dud!"  ja lõpetab: .Nende asjalikkude näituSte waral loodame fiiS .aruldust selgeks teinud. .St. Peeterb. Ztg." ja .Tall. .Sõber" tehku nüüd weel omal wiifll selgeks, et paris .talunikud kallimalt maad ära müiwad, kui nad ostsiwad. .Kui need lehed seda ei jõua, fiis kustutagu oma statistikast  ehk aruannetest neeo wSõriti mõtted maha. .Valguse" toimekus kutsub meid oma lugejate eeS .selgeks tegemisele" Selle tükikese üle mõistku lugejad kohut! Meie ei ole aga iialgi weel üht süüa selle üle kirjutanud, miks meie kodumaa taluperemehed oma oStetud kohtafi kallimalt ära müiwad, kui neid ostfiwad, waid oleme maakohtade ja müümise aruandmist paljalt ametlikkude sõnumite järel üles pannud. Kui meie maa hindade korralisest tõusmisest kirjutasime, fiiS oleme seda kõige meie kodumaa maa ja pinna kohta, niisamati  mõisamaa kui talumaa kohta kirjutanud ja oleme selle nähtuse põhjust maa kohtade ja põllutöö üleüldises korraldamises, raha hinna alanemises ja meie kodumaa kohalistes seadustes leidnud, mis ikka maa ja pinna hinda kõrgemale tõstawad, mida paremad seadused on, kuna põlluseadused mida mitte põllutöö tundjad teinud ei ole, maa ja pinna hinda alandawad. Meie tunneme mõisast, mida poolsada aaSta eest paber-rubladega osteti  ja nüüd kolme ega neljakordse höberublade summa eest weel mitte ära ei müida. Seda oleme meie nimelt selleks kirjutanud, et taluperemehed nende juttu ei usukS, kes neile uusi seadust ette kujuStawad, miS järele talukohtade hinnad .määratud" ja alandatud saada ja et nemad sedawiist oma esiwanemate kohtadest wintsutatud ja hulkuma saadetud ei saaks, nagu mõnedki juba saadetud on. Meie oleme kirjutanud, et kõik meie kodumaa ja pinna hind tõusmas on ja ka edaspidi weel tõusma saab, kuida seadused ikka weel täieldatud saawad ja põllutöö osawuS kaSwab. Ainult neist kõrgemaist hindadest, mida talukohtade ostjad pärast ostetud kohtade eest faiwad, ei ole meie iialgi kirjutanud. Seda juttu on .WalguS" teinud. Oma 27 seeS oli .Valgus" Viljandi maakonnast sõnumit toonud, et Jakobsoni pärijate wölauskujad 12. Aprillil Pärnn-Wiljandi Maakohtu ette kutsutud ja neile seal üteldud olla, et .talukohtade hinnad edaspidi  odawamakS" minna ja nemad siis oma wõlgast  Kurgia koha pealt, wälja pärima peakstwad. Seda juttu uskugu, kellel midagi mnud uskuda ei ole! Ükski kohuS ei kutsu wõlausknjaid selleks ette, et neid wõlglase wasta ässitaks. Seda ei ole siis küll wist ka Pärnu-Wiljandi Maakohus mitte teinud. Et talukohtade hinnad edaspidi alanekfiwad, seda ei arwa meie kodumaa! ka keegi, kes meie kodumaa aSju wähegi tunneb; Pärnn- Wiljandi Maakohus ei ole seda fiiS küll wist ka mitte ütelnud ja ükski .kohuS" ei wöi seda ütelda, sest see ei ole koguni mitte kohtu asi. .WalguS" kuulutab fiis, kuida .õntsa C. R. Jakobsoni"  pärijatel selle kuu lõpuks 5000 rubla wölgade tasumiseks tarwis olla. . Juba enne tähendasime selle peale, et .Valguse ja .Sakala" sõnumite järel kõik wölauskujad oma pärimist kümmue aasta peale ilma intressideta lubanud Kurgja koha peale jätta. Weel ei ole aga täitsa pool aaStat mööda läinud ja juba hakatakse rahwast teist korda Jakobsoni  pärijate nimel tülitama. .Olewik" on meile wii 8, seitse numret  sel aastal saatmata jätnud ja ei ole meie pärimise peale wastnst Minud. Walwara kihelkonnast. »Rev. sõnumite järel on loomatõbi Narma jõe ääreS kustunud. Tõbi oli sellest tulnud, et Websküla taluperemees 3ii r i Lekar Narmast  wiis lammast, kokku 2 rubla 50 kopika eest ostis ja koju tõi, kuna miiijal juba kaks lehma tõbeste langenud oliwad. Zuba teisel pääwal langes üks neist odawalt ostetud lammastest ja wiis lehma läkstwad järele. Sealt wenis tõbi külas laiemale. Lehekuu 25. pääwal sai Eestimaa Ritterkonna poolest üks kommisston senna saadetud,  kes tõbe laiemale wenimise wasta hoolt kandma pidi. See kommisston on Wedskülas 27 tobist lammast ja 9 sarwlooma ära tappa ja sügamast maha matta lasknud,  kuna t lammas 8 sarwlooma langenud ou. Nahmas olla osalt kommisstoni wasta häbemata olnud, aga see ou oma tallitust eksitamata täitnud ja juba Lehekuu 29 pääwal  oli tõbi otsas, mis muidu suurt õnnetust läbi kõige maa oleks sünnitada wõinud. Et kõik selle kommisstoni poolest surmatud loomad Eestimaa Ritterkonua- ja Maakonna-kassast  täieste wälja maksetud saamad, seda oleme juba enne kirjutanud. Meie arwame stiS ka, et kellegi! agja ei ole, tunast selle üleüldise hoolekandmise üle pahandada! Riiast. Liiwimaa Maapääm on selle kuu 18 paamal lõpetatud. Üleüldine seadus Vallimaa ametliku nõuukogude ja kohtute muutmise üle, on kaheksa Maapääwa koosistumist  täitnud. Kohalise kommisfioni poolest tehtud Maakonna  ja Kihelkonna-korraldus e plaan on mitmet wiifi muudetud ja uueSte ühe kommiSstoni nõuupidamise alla antud, kus kõige Baltimaa Nitterkondade saadikud seda läbi arwama saamad. Maa - maksude korraldamine on ühe iseäralise kommissioni hooleks antud. Ritterkonna- banki asutamine, mis juba aastal 1882 Maapääwa nõuupidamise all seisis, on tagasi lükatud. Selle asemel on endise Kredit-seltsi hooleks  antud, oma tegewust tähendatud plaani järel tarwitust mööda laiendada. Aastal !882 Ministri uõuu peale algatud plaan k ir i ku m Sisa de talukohtade müümise  üle, on Maapääwa poolest tagasi lükatud. Liiwimaa raudtee heaks olla pealinnas nüüd rohkem  lootust, kui tänine. Ritterkonna poolt on nõuuks wõetud, selle raudtee eest kõigest wõimust koSta, kus juures Ritterkond iga joonega rahul olla lubab, mida Riigiwalitsus  Liiwimaa raudteedele anda tahab. Maal soowitakse järel kuulata, missuguse kergitusega need mõisad ja maakohad  oma maad raudtee heaks müia tahawad, kelle piiretest  raudtee läbi läheb. Ka Liiwimaa Kubernör lubab selle raudtee eest kosta ja teha, miS temal wõimalik on. Kihelkondade jagamise ja kirikute rohkendamise  kassale on ka edaspidi iga aasta 3000 rubla abiraha lubatud. Riia Polytechnikumi aastasest abirahast  on pool maha kustutatud, nenda et fee suurkool edaspidi aaStaS mitte enam 4000 rubla abiraha ei saa, waid 2000 rubla. Ewang.-Luth. usutunnistuse rahwakoolmeistrite  heaks saab Maapääwa nöuuwökmist mööda üks Pensioni - kaSfa asutatud. Seal peawad kõik need rahwakoolmeistrid aastaraha saama, kes wanuduse, haiguse ehk ühegi teise wigadnse pärast oma ametit edast tallitada ei wöi. PshjuSkapikaliks on Ritterkonua poolt 5000 rubla kingitud. Edaspidi sa b kassa selle põhjuskapitali  kasudest, priitahtlikuist kingitustest ja sellest rahast üleS peetud, mida koolmeistred omal teenistuse aeal sisse maksawad. Aastas maksab iga kihelkonna koolmeister 5 rubla, iga walla- ja möisakoolmeiSter 3 rubla, iga abikoolmeiSter  2 rubla. Peale selle maksawad iga kihelkonna mõisad ja wallad kokku niipalju, kui selle kihelkonna koolmeistrid  kokku; ühe poole mõisad, teise poole wallad. Aastastest  fissetulemistest pannakse estmesel wiiel aaStal pärast seda igal aastal neljas jägu põhjuskapitali ksriva. Ofawõtjad ja osasaajad on kõik ametisse kinnitatud koolmeistrid  ja abikoolmeistrid nendes Ewang.-Luth. usutunnistuse  kihelkonna-, walla- ja mõisa-koolides, mis Kihelkonna-kooliwalitsuse  ülewaatamise all seisawad. Täit pensioni  saawad kihelkonna - koolmeistrid 100 rubla aastas, teised koolmeistrid 60 rnbla aastaS, kui nemad peale 35 aaStat teeninud on. Kes 25—35 aastat teenis, see saab kes 10—25 aaStat teenis, see saab '/, pensioni. Ühe arasurnud koolmeistri lesk ehk wähe ialised lapsed saawad ükskord niipalju abi, kui ärasumnd koolmeistri pension suur oli ehk kui palju tema oma teenistuse-aastate järel oleks pensioni saama pidanud. Esimesel wii l aastal wöib ainult  pool pensioni antud saada. Pensioni-kassa asju tallitawad:  Ki helkonna-koo l i w a l i t s n s, kelle ette pensioni p lumised pannakse ja kes koolmeistrite aastamaksust  waSta wõtawad; Maakonna-koolikohuS, keS pensioni palumiste peale otsust annab ja pensionid wälja maksab; Maa- koolikohus, kelle walitsuse all Penfioni-kaSsa seisab, keõ kaebtuste üle otsust teeb ja aruannet  Ritterkonua ette paneb. Ülem Maa koolikohuS wõib, kuida Penstoni-kaSsa kaSwab, kihelkondade ja koolmeistrite kSest nsuntud aaStafi stSsemaksmisi ühetasa mahendada