laekast wõtnud oli; seal jookfiwad nemad muru peal, mängistwad  lapsemängust ja oliwad rõõmsad nagu lapsed. Ühel pääwal kukkus Malla tiiki, Engebretsen kargas järel ja tõi teda jälle wälja. Märjalt ja külmast ja hirmust  wärisetes, läkfiwad nemad koju. See oli üks ast, mida ema eest Peita wõimalik ei olnud. Kui emand Engebretsen seda kuulis, tuliwad pisarad tema stlmi ja tema hüüdis: „Mötelge ometigi, mina olekfin Teid mõlemaid kautada  wõinud; mõtelge ometigi, kui mina Teid mõlemaid kautanud oleksin!^ Mõlemaid muljus tema oma rinna waSta, andis mõlematele  kuiwad riided, ja õhtal sai Malla maiust, Engebretsen  klaasi tugewat grogkt. Engebretsen nuttis omas liigutuses ja oli ütlemata õnnelik. Kui Malla wanemaks sai, siis saadeti teda kõrgemasse tütarlaste-koolt, kus tema kõiksugust teadust ja tarkust õppis, ja kõiki pealiskaudselt. Tema sai muidugi ka ühe kuulsa klaweri-mängija õpetuse alla saadetud ja õppis mänguriistale niisamuti wägtwalda ja ülekohut tegema, nagu tema teised kooli-õed ka, sest emand Engebretsen tahtis oma kõrgestharitud  tütre peale uhke olla. Nenda kaSwas Malla üleS ja sai suureks kui ka mitte ema suuruseks ja kenaks,  palju kenamaks kui ema, ja mida kenamaks tema sai, seda ülemaks pidas tema ennast. Tema istus akna all, roost pottide wahel paremas tuas, aknatega uulitsa poole, õmbles kirju lõngaga ja kudrus-perletega kanewa peale, ja teadis, et tema kena oli. Teise korra peal elas suurkaupleja Wenzel. Tema oli lesk ja tema ainus lapS oli poeg Peter. keS ühe aaSta Parisis olnud. Peter oli nüüd koju tulnud, käis uutmodi särgikraega, kandis juuksed uuema moodi järel, lobises palju waewalist Prantsuõ keelt ja oli ütlemata iseennast täis. Temal ei olnud wähematki kahtlust, et kõik kenad neiud kõikis linnaS ainult tema pärast ilmale tulnud, ja et igaüks  neist määramata uhke oleks, kelle ligemale tema astuda tahaks ja waewakS «võtaks, Tema nägi Amaliet akna taga ja Amalie nägi teda. Armastuse leegid lõiwad «vastastikku «välja. Tema näitas just nenda wälja, nagu kirjud moodi-pildid rätsepate aknake taga, ja mis fiis weel pärida wõis. Peter hakkas teretama ja Malla hakkas punaSkama. Kui Malla ühel homikul nootide-mapiga muufika-lunuile läks, tuli Peter tema järel ja hakkas juttu ajama. ,Tere lõunat, tere lõunat, preili, noh kuida fiiS käfi käibütleS tema ligi toppides. Enne ei olnud Peter «veel üht sõna Amaliega rääkinud. ,Mtna tänan, õige heaste/ ütles Amalie punaStates. Peter Wenzel i olekus oli nii palju peenikest häbematust,  et waene teadmata neiuke teda just sellepärast suureks  aSjakS pidas. (Zääb pooleli.) Kiriku teatused. Jaani kirikus. Ristitud: Bcrnhard Sachrls. Herbert Herkauch. Rudolf Pärtel. Marta Hein. Johannes Einmal. Mari Kukdal. Emilie Riit. Anna Treumann. Anna Köster. Alfred AmboS. Aleksander Madissow. Liida Roose. Rudolf Nurmeleht. Tereese Preiwcl. Wilhelm Jaakmann. Johannes Portow. laakob Press. Karl Kruus. Albert Svve. Nikolai Jsupow. Efrain Jürgenson. Helene Kangur. Wilhelmine Suusk. Marta Tramm. Oskar Ruhno. Woldemar Männik. Laulatud : Mihkel Müller, wäljateenind  unterohwitser ja Marie Linz. Karl Ewald, kingsepp ja Marie Krüger. KuStaS Körwemann, pill., soldat ja, Mina, Jaaupark.  Jaan Main, pill. soldat ja Krõõt Hawik. Mihkel Mägi, raudtee Mm, ja Liisa PruuSwekt. Aadu Anton, wabriku töömees ja Kai Tänaw. Karl Abel Peeterburist ja Juula UuStal. Prildik Paljasmaa, majawaht ja Anna Möllin. Hindrek Sarapuu, peremees  Harkus ja Auna Otsmann. Maetud: Sofie RemuS, l. 54 a. Dina Loo, l. 74 a. Karl Hallil Lk. Jakob K?mberg, Hannes Einmal, 7 t. Hans Sepik, wäljateenind soldat 66 a. Äuna Nõgis 25 a. Karl Radik 7k. Aleksander Tamberg, kärner, 13 Karl Walman, gefreiter, 25 a. Juhan Karjew, wäljateenind sold., 55 a. Aliide Saat, 11 k. Emil Tranlwag 1 a. Udele Kairis 3 k. Harald Madisson 8 k. Jaan Põllimägi, voorimees, 34 a. Harry Biber, 4a. Anna Jürison, Mardi l. 72 a. Richard Kipper.  3 a. Marta Põlde, 2 a. Wilhelm AnnuS 1 a. Nikolai Äsupow 14 p. Jaan Margi sündimisest surnud tütar. Frieda Walter 3 a. Robert Jürgenson 16 a. Tõnu Josefson, wäljat. soldat, 80 a. Julie Ulka», 7 a. 6 k. Aaarlc koguduses on ristitud: Martha Helene Siermann. -- Leonhard Pilpas. Richard August Lipstahl. Adele Elisabeth Hübner.  Woldemar Wäggew Luise Thrpais. Wilhelmiue Dellmann. Alide Willard. Rudolf Toom. Olga ReinglaS. Woldemar Pihlakas.  Hermann Verner. Theodor Sucharow. Leo AermateS. Theodor Awent. Ferdinand Soon. Marie Kask. Johannes Woldemar  Bork. Welly Bergmann. Alfred Puukarro. Heleene Zereen. Robert Hamburg. Alexander Otto Eduard Wachtmanu. Alfred Uuetoa. Olga Tamberg. Laulatud: Tõnis Mihl ja Leno Hindrikson. Jaan Verner ja Anna Pvmann. Pridit Mutsu ja Elwine Brüsewltz. Michael Wridolin ja Marie Elisabeth Kasberg. Wilhelm OSkermann ja Soste Jagosmitt. KriStian Trompet ja Mai Kurbcl. Maetud: Rosalie KruuS sk, Jüri Saar 56 a. Aleksander Johannes Gidermann, 4 kuud 22 pääwa. Amalie Drink, 56 a. Jüri Rannamees 67 a. Tõnis Lindi ristimata surnud poeg. Larel Tunger, 54 a. HanS Õlle 4 k. Paul Milpa! 3 a. Amalie Drink, kesk 56 a. Zküha-Waium kirikus: Ristitud: Helene Wiikmann, Amalie Walkenpert. Laulatud: kutsar Mart saSslmann ja Lena Terber. Maetud: pillcti soldat Andres Hcisti 32 a. 17"° IKSS. TrLsitud Si °df.r.'l » » r I j . t. „ kvlng^ Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Hallinna Sõber" peale saawad köikis kohtates, mis selle numri esimeses hakatuses nimetus on ja mis iseäranis teadaaudmistes kuulutud saawad, niisamatita Lindfors': pärijate trükimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastawõtta ja toimetata. Tellimise hind on 1889 aasta peale: postiga ebk kodu kätte saata aastas 3 rubla kop. ! Tallinnas ifeäratuua aastas rubla 40 kop. poolaastas 1 „ 70 „ ! poolaastas 1 40 „ Nende meie auustatud lugejatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle lävi teada, et herra pagarimeister Miecknrann Tallinnas Kullasepa uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wõib. .Minna Sõbra" mljaanbja, Findsars'! xarijab Tallinnas. Faia uul. Nr. 48 Mj. V X X (SM PsGTS«K MS) ii Eestim aa rahma 1 n Nll jaKirikll raamatud g ?s Vanast seltsist !! on weel kop. tükk saada I x Kiudfarsl triikimajas, X ! ! Haüinnas, Laja-uulitsas. I 5 Kuulutus. Allnimetatud trükikojas on praegu ilmunud; Reisn ja isamaa lamuo. Hesti rahvakoolidele Välja antud. Hind I S kop. See raamat ei aS u mitte kui kõrwaline eraettewõtmine wälja. Raamatu pruukimine saab Tartu koolikonna kõrge Kuratori herra käsu järele igale EeSti koolile koliuseks tehtud, nii et edespidi igalühel Eesti koolilapsel tähendatud raamat koolis ja kodu lugemiseks ja pähovpiunseks käes peab olema. Sellepärast antakse teada, et „Keisri ja isamaa laulud" igast raamatukauplusest saada on, aga koolmeistrid teemad kõige paremine, kui naad otseteel tarwilikud eksemplarid selle järele, kui palju neil lapsi koolis on, ise Mülleri trükikojast Riias kirjalikult tell,- wad ja raha kaasa saadawad; siis tuleb tellitud raamatupakk ilma tee köwerdamiseta neile nende adreSst all käste. Trükikoja adress on: r. ksra, vi. innorp»»iw Nlo)iMpn. Mülleri trükikoda Riias. oottooxooxooxottoZWoxoottoottoo Lindsors i trükikojas on ilmunud: ! Eesti maa rahlva Kalender ' ehk T ii h t - r a a m at ISSS aasta peale Hind: 5 kop. - 100 tükki S rbl. 50 kop. 1000 tükki 15 rbl. ooxooxovxoottoxoxooxvoxooZAXZ Ztma maksuta saab üks Soome keeles trükitud MM wiina-Me iile, kuulsa Dr. vou Brühl õpetuse järele haigel  teatud ehk teadmata, täieste parandada, kätte saadetud. Adress: G. H. Lagermann,  TawaStehuS, Soomemaal. Talllkoho Millise ja ostmise kolltmkt lehti on saada Lindforsi pärijate trüliimajas. Tartu kreMs ja kihelkonnas olew Kamast» karjmõis Poksi 340 Z wakamaaa Mu- ja 45k> wakamaa heinamaaga saab ikma elawa z inwentariumita lüripäSwast sel aaStal wälja renditud. Lähemal tealust - annab igal Laupääwal KaNaStu mõisaherra. z ! Nisu kliisis milüwad H. Schmidt & Co. kuniiwiisi  wäga odawa hinnaga Sadamas nulitsaS Lutheri pärijate aitades. WW?" Tuur "WW ReoPllii Kõrts ! Kirna all. saab rendi ; peale antud. ; zvoosvMOvooove Hinnad Tallinna turul: 17. Paastukuu püäwal 1839. Kartuhwlid, tshetwt . . . 33. kop- Herned, toop 6 „ L-adsed, toop 6 Tangud, toop ..... 7 . Weikse liha nael .... 10—15 „ Sea lcha nael .... 9 „ Röösk piim, toop .... 3 „ Hapu piim toop .... 5 » Koore kortel ..... 4 „ Laua wöi nael .... 36 „ Püti wSi nael .... 29 „ Mana paar 4 „