Tallinna Sõber M 2Z. üheksas aas ><-!äN Tallinnas, Zaaniknn IZ. pääwal 1887. Ultüldkt aealeht Eesti rahwale «aal ja liunades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor»'i pärijate trükimajas: ««Stas 2 rubla, 40 kop.— pool-aastas l rubla 40 kop. Koju eht postiga saadetud: gMas g rnbla pool-aaStas ... i rubla 70 kop. Anukuwsed ««Ksawad iga rea ehk selle aseme peatt s kop. Tellimised wSetakfe wasta r Halßuuas: LindforsN pärijate trükimajas. Metervurgis: S. Seetaudt, v»uu«po«aa 54. Hartus: Laakmauu. - Aakmeres: Auhs. Hatöes: A. SeidelSerg. Kapsalus: H. KoWerg. Lihulas: A. Aüttuer'i ooodis. Wiljaudis: H. Z. Karow'i raamatupood. Narmas: W. Nõder. Mõrus Mraua Ktekrose. Matkas: W. Uudolst. Kuuresaares: Hh. Lauge. Maalt kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Erchhorn. Tlab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport - NsFilüoniS-llopiT.) «-aiSter- Suured pvlika tööd ja tallitnsed Lehekuul ja üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt Tallinnast: Tubaka " ja toll. Würst SchachowSli ja Kurator Kapustiu. Wõeramaa alamad ja Eestimaa talulohad. - Ebausk Looma-kaitse Seltsist Kole tegu. Kinniwõetud kaabakad. Pahateud. - „St Pet. Gaseta" ja ..Wirulase' sõnumid Tartust. Baltistist: Ilmad. - Aakwerest: Kaabakad. Paidest: j Laulupidu keeldus. Riiast: Maapääw. Viljandist: Kargunud mängid. Wilnd ilmad. Walga>Pärnu raudtee. Kuuramaait: Surnuaia teutajod. Peterburgist: Walitsuse ringkonnast. Wangikojad ja wangid. Kindral Dworshillij'.  Uus — Sewastopolist. Astrgkhanist: Knbernör v. Ceumern ja tema mõrtsukas. Taga-Kas« piast: Oodatud uudised. Rööwli salk. Irkutskist. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: Kaks kosilast. Suure politika tööd ja tallitused Lehekuul ja üleüldised sõnumid maailmast. .Selleks suweks wõtb kiill rah u peale loota/ see on kõige lehtede, nimelt Saksamaa lehtede otsus, kui nemad nendest töödest ja tallitustest kirjulawad, mida riikide juhatajad wiimasel kuul teinud ja korda saatnud  on. See on jo omast kohast ka õige rõõmustaw kuulda, aga palju ei ole fee mitte. Kuust kuusse ja pääwast  pääwa piab lagunema maailma-rahu kallal nõelutud ja lapitud saama, et waewalt kooS seisaks, ilma et keegi selge sõnaga tähendada wöiks, kus need okkad seisawad, miS rahu katki rebiwad, mis üle tüli tõusma ja sõda lahti minema piakS. Kõik näitab sasts olema ja mitte ühe küsimise peale rahwuste ja riikide wahel ei ole wiimast waStust leitud. Pönewus, mis Saksamaa ja Wenemaa  wahel oli, on küll nii palju järel annud. et juba kolme KeiSrt kokkutulemisest rääkima hakati, aga kindlamat põhjust ei ole selle jutule weel kusagilt poolelt anda suudetud.lNNtipalju  on aga selge, et kõik need .ilmutused', mida witmastel nädalitel maailma ette saadeti, seda ei ole teha suutnud, milleks neid sepistati: üht parandamata pragu kolme Keisririigi wahele rebida. Ei ole Tatishtshew ei Kindral Leflü ega ka weikemad .ilmutajad' tõeks tunnistada  suutnnd, et Saksamaa poolt Homikumaa asjus takistust tehti, ega ka seda, et a.iStal 1875 Saksamaa poolt Prantsusmaa wasta kurja uöuu plaaniti, mis ainult Wenema wahele-asiumife läbi uurja läinud olla. Kindral  Boulanger on ilma suurema waewata jälle senna tagan tõugatud, kust tema käratsejate kära mõnul lühikeseks aeaks kõrgele  pinnale tõusnud oli, nende tegude .rehnungi peale', mida tema weel edaspidi tegema pidi, kuida üteldi, sest tänine ei ole tema muud ühtigi teinud, kui käratsenud, .kättetasujate'  tuju lõõtsutanud ja määramata hulka raha laiali loopinud. Alalised Ministrite wahetused, alalised raha-hädad, Jsamaa-liiga nähtaw nõrkemine ja Schnäbele asi, mis Prantsusmaa kohta ikka teutaw on, on usaldust selle Rahwariigi  peale nii kangest kõigutanud, et mõistlikud mehed kusagil ennast sellega ühendada ei usalda. Kes wõib ka ühe riigiga käsi-käeS käia, kuS iga kaheksa kuu sees uued walitfejad tulewad ja wäljaSpidist politikat uuele joonele uhiwad? Rouvier-Ferronji Ministertum ei maksa maailma  eeS muud ühtigi, kui üht häda pärast kokku lepitud kogu, mida esimene tuul jälle laiali Pillutada wõib. Keegi ei looda, et üks walitsus, keõ suurt, aasta 1889 peale plaanitud maailma-näitust, mis muud ei ole, kui mässamise  kiitluS ja millest kõik maailm eemale jääda tahab, otse kui kiuSte pärast kokku keerutada püüab, ja keõ niisamati  kui kõik endised walitsused Prantsusmaal kinnitada ei usalda, et aastal 1871 Saksamaaga tehtud lepitus piab peetud saama: et üks seesugune walitsuS maailma rahule kinnituseks olla wõib. Selle kõrwa tõuseb Tongkingi poolt üks kardetaw wari üles, kholera, mis seal juba Prantslaste  keSkiS laaStab ja mille ohwrikS lühikese aeaga ka wiis arsti langenud on. Nende asemele ja surnud sõeameeSte  asemele palutakse kodumaalt tungiwalt uusi, kui Prantslaste afi.Tongkingts mitte täitsa ei pia hukka minema. Omalt poolelt paluwad aga Prantsusmaa löunepoolised sadama-linnad tungiwalt kaltsust laewade waSta, mis Prantsusmaa ülemeriStest asutustest sõeawäge tagasi toomad.  -t need mitte ühes ka kholerat ei tooks. Missugust Häält walitsuS siin kuulma piab, selle üle on raSke otsust teha ja juba selle küsimise Mõnul wõiwad kiustlejad uut Ministeriumit komistama ja langema panna. Inglismaal on kõik wiimane kuu Kuninga-Praua jubiläumt ettewalmistamisteks ja wõitlemisteks Parnellitlaste  wasta ära tarwitatud. Kirjad .Times'is', mis kõiki seda, Amerika rahaga korda saadetud ja üles peetud .wabalaste' tallitamist ja ässitamist lirimaal halastamata pääwa ette tõiwad, kõik Parnelli ja Gladstoni poolt Parlamenti  nõuupidamiste ette kantud takistused, on nende nõuu nurja saatnud. Parlament on üht aega määranud, mille jooksul lirimaa nuhtluse-seaduS piab läbi räägitud ja otsusele  saadetud olema ja sellest on loota, et lirimaa mässamistele  ja sala-mõrtsuka tegudele kord ots tehtud saab, kui walitsus kindlal sammul edasi astub. Ainult Amerikas ilmus leht .Jrish World', mida O'Donnowau Rossa ja Patrik Ford wälja annawad, on tema enese rehnungi järel kuuni Küünlakuu 4. pääwant 1884 lirimaa Maaliiga  heaks ja lausa mõrtsukate kaitsemiseks 516,441 nael stärlingi kogunud, peale selle, mida need .rahwamehed' ära salgafiwad ja oma tasku pistsiwad, mis eest O'Donnowan  Rossa hiljuti oma enese seltskonnast wälja lükatud  sai. Need awaldused on siis ka kõiki paremaid mehi .Jmlaske asjast' tagasi põrkama pannud. O'Dounowan Rossa oli aalta! 1865 Inglismaa kohtute poolest eluksaeaks  tuhthoonesse mõistetud, aga kui Gladstone walitsuse juhatust oma kätte sai, fiis laskis tema teda ja 25 teist tema-sarnast .mabaduse' auuks lahti. Nemad läksiwad Amerikasse ja täuawad sellega, et oma isamaad lõhkuda püüawad. Jnglismaa-Türgi ühendus Egyptuse asjus näib üks löök wekte olnud olema. Selle ühenduse protokollis  on uimelt üles pandud, et seda suurriikide kinnitamise  alla panna tuleb, aga Wenemaa poolt ja Prantsusmaa  poolt ei olla selle peale mõteldagi. Saksamaa, Austria  ja Ztalia ei olla küll mitte just selle wasta, aga kui nemad ka omalt poolelt seda kinnitaksiwad, siis ei maksaks see palju, sest selleks on kõige Europa kinnitamist waja, mida loota ei olla. Kuninga - Praua jubiläumiks, mis selle kuu 9. pääwal algas, oliwad juba Lehekuu  27. pääwal esimesed wõerad tulnud. Kunmga-koja ametnikudel oliwad kõik käed tööd täis, kõrgetele ja kõigekõrgematele  wõerastele korterit muretseda. Austria asjust ei ole palju rääkida. Wäljasvoole ei ole kuusagil suuremat muutust olnud. Rahwuslikud tülid kestawad edasi, kuna igal poolel üks tähtsam juhataja puudub. Theifs't jõe hirmus uputus on jälle kord näitanud, kui rikkis Ungrumaa asjad on. Ükski tamm ei pia wasta, kõik tööd jõgede korraldamiseks on asjata olnud ja kardetakse,  et kni weff jälle alanenud on, siis hakata wana hooletus jälle peale. Sellel rahwus-kirjal maal lämmatawad  nüüd kord rahwuslikud kiustlemised kõiki teist ära. - - Jtalias on lepitus Kuningriigi ja Paapsti wahel pääwakorrale tõstetud ja kuida ka mitmelt poolelt selle lepitusele takistust teha püütakse, siiski wõib olla, et ka siin wana sõna makSma saab: „ Koer haugub, kuuni wõeraS tuleb', ja seda wõerast, lepitust waimuliku ja ilmaliku walitsuse wahel, wõiks kõik maailm rõõmuga wasta wõtta. Ükski ei riku rahwa elukombeid nii wäga ära ja ei sigita nii valju kaabakaid, wargaid, mõrtsukaid ja teisi paha- ja kurjategijaid, kui kiustlemised waimuliku ja ilmaliku walitsuse wahel. Punamere randa Massauah'a  liuna, saadetakse Jtaliast ikka rohkem sõeawäge ja loodetakse, et see kahju pea tasutud saab, mida Abesfynlased  seal talwel Jtalialastele tegiwad. See on nüüd kõigile selgeks saanud, et Sõea-Ministri peale.selle õnnetuse  juures ilma asjata süüd lükata püüti. Jtalia sõeawägi  on ka oma kohust laitmata täitnud. Homikumaa asjad on wahe aeal segasemaks läinud, kui iialgi. Bulgarlased  on Würst Aleksandri tagasi kutsumist jälle pääwakorrale  pannud ja tema kõrwa on Koburgi Prinz Ferdinand  kandidatiks nimetatud. Suur Sobranje pidi nüüd warmalt sisse kutsutud saama. Türgi walitsus on nöuu annud, seda weel mitte teha, aga Vulgaria walitsuS ei taha järel anda. Aleko Pasha (Würst Vogorides), endine Jda-Rumelia Kindral-Kubernör, püüda nüüd omalt poolelt ka Bulgaria walitsejaks ehk koguni Würstiks saada, aga Wenemaa ei taha teda, sest tema olla omal aeal nende Wene pealikute üle paha juttu st teinud, kes Bulgarias oliwad. Serbias on nüüd Rtstitsh, üks Wenemaa sõber, Minister-Präsidentiks saanud ja sellega on tuul Austria poolt Wenemaa poole pööratud. Rahwahulgad, kes jo ennast igal poolel senna poole põörawad, kus just sel korral w oimus ou, on Ristitshi auuks ja endise Minister- Präfitenti teutamiseks suurt kära teinud, Wene Keisri-laulu laulnud, Austriat sõimanud ja Garashauini aknad sisse loopinud. Garashanin on, aknast rewolwri-kuulidega wastanud  ja üks siud ent on haawatud. Politsei on käralsejad laiali pillutanud. Kuningas ei ole mitte Krimmi reisinud,  kuida kord ekslikult kirjutati ja ikka käiwad weel jutud, et Kuninga ja Kuninga-Praua wahel politika asjus ja koduseis asjus tülid olla. Belgias on walitsus sel korral kindlama käega nendanimetatud .tööliste' tõrkumiste ja kärade wasta pannud ja need on siis ka juba waikimas,  kõige wähemast ei ole need üle Belgia piire nihkunud,  kuida kardeti ja kuida .esimeeste' nõuu olnud. Saksamaal on wana Keiser jälle terweks saanud ja ka Kronprinzi kaela-haigus ei anna suuremaks kartuseks asja. Kronprinz on juba Kuninga-Praua jubilänmiks Inglismaale  reisinud. Riigipääwal on üks seadus wasta wõetud, mis järel need meremehed abi piawad saama, kes oma? ametis wigastatud saiwad, haigeks ehk manaks jäiwad. Seesama sugufi seadusi teiste ringkondade heaks, tahab walitsus tulewal talwel Riigipääwa ette panna. Leipzigis seisawad Elsass-Lothringi kodanikud: wabrikuperemees  Emil Köchli-Claudon Mühlhauseuist, wabrikuperemees  Karl Blech Markirchist, kohtu - ametnik Karl Scyiffmacher Mühlhauseuist, wabriku-ametnik Ernst Trapp Pfrastadist, wabriku-juhataja Eugen Jordan Masmünslerist, raamatu-pidaja Eugen Reybel Strassburgist, woorimeesteperemees.  Josef Freund Hagenaust ja Georg Humbert Mehist, Riigikohtu ees. kaebtuse all, et nemad Prantslaste Jsamaa-liiga liiked oluud, selle seltsile raha korjanud ja igapidi abiks olnud Elsass Lothriugi maid Saksamaa küllest lahti kiskuda ja ühe wõera riigi (Prantsusmaa) omaks toimetada. Nemad ütlewad ennast ilmasüüta olema. Prantslaste Jsamaa-liiga liiked olnud nemad küll, ei olla aga teadnud, et see keelatud ja et Jsamaa-liiga üks politika  seltskond ja Saksamaa wasta kurja nõuu pidanud on. Kui palju see tühi jutt aitab, seda saab wift pea näha. Üht tükikest Elsass-Lothringlaste priidusest on need tembutamised  juba maksnud. Riigipääwal on otsuseks tehtud, et sealistes linnades Bürgermeistrid mitte enam kodanikkude  poolt walitud ei saa, maid walitsuse poolest nimetatud  ja palga peale pandud. Elsass-Lothringi saadikud, teised tõrelejad ja ka wana tuntud riigi-waenlane, Windthorst,  on küll selle wasta pannud, aga see ei ole aitanud.