kogus kaks Juuti seda ametid tallitafiwad. pStrana* arwab lõppeks, et üleüldise seaduse kõrwas kõik iseäralised  seadmised kahjulikud olekfiwad, Seadust mööda peakfiwad Rahukohtunikud aga koguduste poolest walitatud saama. Riigikanzler Würst Gortshakow on wõeral maal ja ei ole, kuida kirjutakse, ka fiis waljaspidiSte asjade tallitusest osa wõtnud, kui tema Peterburgis oli. Seda tähtsad ametid lollitada Kanzleri asemik Geheimerath von Gterõ nüüd ükfi. Keisri sõidulaew mis möödaläinud aastal suure kuluga Inglismaal ehitatud sai, kõige talwe ühtes Spaania sadamas seifis ja sel suwel suure waewaga  Mustamere randa wiidud sai, on nüüd ühe erakommisfioni  poolest läbiwaadatud ja nii pnuduline olema leitud, et ühest ära wõetud ja materialist weiked suurtükilaewad  ehitatud saamad. Bo r Snast, Tshernigowi kubermangust kirjutakseJudijahtide  üle, selle kuu 6. ja 7. pääwal, kus palju wara lõhutud ja hääwitatud sai. Pea harast seda lõhuti wiies kttlaS, linna ligidal Juutide majad ja kõrtsid. Selle kuu 10. pääwal pisteti Krasfilowska külaS ühe Juudi sisseweetud  wili põlema. BorsnaS seisawad nüüd üks eSkadron Dragonid, linnas on rahu ja Juulid on omad poed lahti teinud. Swenigorodkast.Kijewikubermangust Swenigorodka maakondaS tunniStawad Juudid juba mitu nädalad oma himu põllu meheks hakata. Loodedakse et, kui nemad põllumeeste tööd tõeste teha läbewad, fiis ka aegamööda se wiha kauub, mis Juutide ja talurahwa wahel on ja mis wiimaseid koledaid tülisid stgitawad. Krementshu gist tulewad sõnumid, et sealine Rentei wäljarööwitud on. Põrand on lõhutud ja sealt oliwad wargad tunginud. Üht endist soldatid peetakse süüaluseks, kes linnast kadund on. Teda otsitakse, ei ole aga weel leitud. Ka Rentmeister on põgenend. Rostowiõ. Doni jöe ääres kardeti jälle Judijahtisi tõusma. Heinakuu kõpul oli lehtesi müüride külge löödud, milles t. Leikusekuu pääwaks üleüldist jahti kuulutati. Poo! jägu linnarahwast on põgenend, ja need ei ole mitte Juudid, maid ka kõik teised, kell paremad riided selgas on ja keS ülesärritatud halwa rahwa wihatuju kardawad. Jekaterinoslawi Kubernöõr on kodanikutele käsku saatnud, omas majades paigal olla, kui tüli tõuseks ja soldatid käsku saakflwad, tüli lämmatavuseks tuleriista tarwitada. Kahes külas linna ligidal on talurahwa wiha Juutide wasta wäga suur. Wõeralt maalt Saksamaalt. Kirikliku tüli lõpetamise hakatus näitab nüüd tõeste tehtud ja heal käigul olema. Trieri uus Piiskop vr. Koram on kohe peale selle, kui Paapsti poolest kinnitamise kirja sai, Würst Bismarki juure Warziini sõitnud ja ka Keiser on teda temaS ametis juba kinnitanud ja oma jutule wõtnud. Ka räägitakse, kui saaks pea Kölni Piiskopi aseme peale, mis juba mitu aastad tühi on, selsamal teel uus Piiskop seatud. Endine Piiskop vr. Paulus Melchers, keda Preusfi Riigiwalitsus waStapanemise pärast ametist lahti laskis, kuna Paapst teda ikka weel täieliseks Piiskopiks peab, tahta nüüd ise awalikult sellest ametist lahkuda ja kloostre minna. Töõrahwa abikaSsad, mida Würst Bismark asutada nõuab, panemad tema sõbrade ja waenlaste suled ja keeled  liikuma. Alleshoidlikul poolel loodetakse, et se nõu ühe hoobiga töõrahwa meelt Riigiwalitsuse poole kisuks ja Sozialistide  wäge häwitaks. Ülewabalisel poolel waieldakse kõigest wäest waSta ja SozialiStide eeswedeja Liebknecht kirjutab, et sellest ühtige loota ei oleks; nemad wõtaksiwad  küll kõiki wasta, mida neile pakutakse, pärikfiwad aga fiiSki ikka weel rohkem ja wõitlekfiwad edasi; künni oma tahtmist täitnud ja kõiki elukorda põhjani muutnud oleksiwad.  Üks julge nõuu on se ikka, ja kui Würst BiSmark sellega seltfilikku tüli lõppetada suudab, siis on tema selle . läbi omale weel kuulsamad nime teenind, kui Saksamaa riigi ühendamisega, ja sellest wõiks kõik maailm kasu saada  Töömehed olekfiwad sellega riigiametnikude sekka luetu)  ,a saakfiwad haiguse aeal ja wanal põlwel rigi poo. lest oma Ülespidamist. Muidugi on arwata, et seadus üksi sesugustele töömeestele abiraha ja ülespidamist annaks, kes oma ametit korralisel kombel tallitasiwad ja oma kohust täitsiwad. Sellest sigiks muidugi iseennesest karmim  ülewaatamine iga töömehe kohta ja pahad eluwiisid  wabrikuteS wõiksiwad mõnusamalt häwitatud saadakui  se täuine wõimalik oli. Et se nõu ülewabaliste meele  järel ei ole, seda on arwata, sest need ei salli seaduslikku  elukorda ja weel wähem salliwad nemad üksikute inimeste elukorra ülewaatamtst. Saame näha. AuStria-Ungrumaalt. Ztaalia-KuningaS on Austria Keisrile sündimisepääwaks wäga sõbralikku õnnesoowimise  kirja saatnud, ja on niisama sugust wastust saanud. Kas aga Kuningas Humbert tõeste Wimi tu- lekS, Mest ei ole weel ametlikult midagi kuulutatud Wõeralt  maalt kostawad plaanitud Saksa-Anstria-Ztaalia ühenduse  kohta mitmesugused hääled. Prantsusmaa ametlikud  ja poolametlikud lehed kiidawad seda nõuu, mille järel  Itaalia kõiki neid pärimist maha jätaks, mida se riik Tiroli, Zstria ja Atbania peale tänine tõstis, tahaks edaspidi  ikka kindlat rahu pidada ja loodaks, et fiis ka teised riigid tema wasta rahu peakstmad, mida muidugi ükski rikkuda ei himustaks. Seda sõbralikku juttu peetakse Austrias  kahewärilisekS, millega Prantsusmaa Itaalia rahutumaid  waimnsi selle uue nõuu wasta wihale ärritada puuaks. Wõib olla, et se õige küll on, sest et Prantsusmaa,  kes hiljuti Itaaliat Tuneesia asjadega raskest pahandas ja ärritas, selle riigi leppimist Austriagck lahke meelega ei näe, seda on arwata. Austria piiretüli Rumeeniga on õiendatud, seal ei ole ka suuremat olnud, kui et mõned karjatsed oma karjadega üle piire läksiwad. Õiged rahu ja sõbrust kõige wanema Keisririigi ja kõige norema Kuningriigi wahel ei ole aga siiski. Walitsus Donau jõe üle teeb ikka uut tüli ja kuida kirjutakse kinnitada Inglismaa Rumeeniat waastapanemisele. Arwatakse,  et Wiinis nõuu peetud saab, uue Kuningriigi wasta waljumaid sõnu tarwitada. Schweizist. Sozialistidel olla jälle nõu ennast SchweiziS kindlamini pefitada. Wene Nihilist Würst Krapotkin on ka jälle Genfi tagasi tulnud ja seal jäädawat  aset wõtta tahtnud; Schweizi walitsus on temale käsku annud, selle maa piiretest wälja minna. Palwe peale on temale mõni pääw aega antud, et oma asju korda saata woiks. Prantsus maalt. Tagajärel on wälja tulnud, et Gambettal ühes ainfaS walikondas nii palju häälest oli, kui seaduslikuks walimtseks päritakse, teises arwati efite üks hääl peale seadusliku määra olema, pärast leiti aga, et 54 häält puudusiwad. Siiski seisab Gambetta jälle kindla jala peal ja arwatakse, et teda pea ülemaks Ministriks kutsutakse. Kas aga Gambetta seda kõrget ametit wasta wõtaks, se on teadmata. WalikönedeS on tema lõpmata lootust äratand, et tema nõvu ja abi läbi Elsas-Lothringi maad pea jälle Prantsusmaa külge tagasi lanekfiwad. Wõtaks tema nüüd walitsuse ohjad suuremal  mõedul oma kätte, fiis oleks karta, et rahwas tõutuse täitmist päriks, mis temal aga wõimalik teha ei oleks. Sedawiist wõiks lühike Ministri-amet Gambetta auu rahwa ees häwitada ja tema lootust ja nõudmist kautada, mis wähemad ei päri kui Präsidenti aset. Üleültse on uued walimised Wabariiki kinnitanud ja Kuningriigi ja Keisririigi nõudjate lootust kangest wähendand. -- AlshiiriaS  keStawad tülid ja werewalamised edasi Oberst Negrier on endise Marbuu Sidi Sheiki haua ärlõhkuda lasknud. Araablased loewad Sidi Sheiki oma pühameeste sekka ja se tegu on siis nende werd kangest kihama pannud. Pühamehe luid on küll Oberst Negrier suure auuga Geryville wiia ja sealises moshees mulda panna lasknud, aga se ei ole Araablaste meelt palju jahutada suutnud. Kodumaal saab fe tegu hukka mõistetud ja Sõea-Minister tahab tegijad jkohtu alla anda. - Marselje-Ventimiglia raudtee peal kargas selle kuu 16. pääwal üks sõidurong roopetest wälja. Mashin ja neli kaubawagonid kukkusi wad kaljust alla. Konduktor on surmatud, 9 reisijad on haawatud. Inglismaalt. Parlamenti sekordne koosolemine on selle kuu 12. pääwal lõpetatud. Kuninga-Praua trooni kõne tunnistab, et Inglismaa kõige maailmaga sõbruses elab. - lirimaa eeswedajate wahel on tüli. Parnell annab nõuu esiteks rahule jääda ja katsuda, kuida uue taluseaduse waral elada wõiks. Teised, kes weel punasemad on tahawad tüli ja tagakihutamist elus hoida ja edasi ajada. Selle kongressi nõuuwõtmised, mida mässajad Heinakuul Londonis pidafiwad on nüüd täitsa awalikuks saanud! Nemad ei taha ühtigi wähem, kui ,rahwa heaks" kõiki tänist seaduslikkud elukorda dynamitiga, tulega, tõrwaga ja kõiksugu lõhkumise ja surmamise riistadega häwitada, ja fiis alamad rahwast walitsusele saata. Nende aru järel ei ole selleks nüüd enam küll, et kirjades, ja kõnedes  rahwast ärritakse, nüüd oleks aeg jõudnud, kus sõnade  asemele tegu asuma peaks. lirimaa mässajad, kes Ameerikas aset peawad, saadawad sealt sõnumit, et nemad lõpmata põrgumafhinaid sepistada, mille abil järSkulnglismaa  wäge ja wõimust ja rikkamate rikkust häwitaksimad. Ilma mõnuta ei jäe need ähwardamised Inglismaal ka mitte, waid kardetakse, et need rohkem oleksiwad, kui paljad  sõnad. Niipalju on teada, et O'Donavan Rossa weripunane aeäleht Irishmen" kurja nõuu täitaiseks  lõpmata raha korjab, ja et wiimasel aeal suured summad tema kätte jooksnud on. Türgimaalt. Jälle kord liiguwad jutud, kui tahakfiwad mõrtsukad Sultani elu peale kippuda. Uks Greeklane, kes Türgiriigi alam on, oli kaebtust tõstnud, et wennaksed Zuni, keS Greeklased ja Itaalias riigialamad on, Sultani elu peale kipukfiwad ja selleks omale ka juba dynamili-padronit muretsenud olekftwadi Wenaksed saiwad  kinni wõetud ja ühe juures leiti ka neid kardetawaid asju, mida tema aga kälapüüdmiseks ütleb tarwltada tahtma  Üks kalamees tunnistab ka, et tema Zuniga ühes juba kord dynamitiga kalu püüda katsun d - oleks. Zuni on ikka weel wangis, teine wend on lahti lastud. Kus Midhat Pasha ja tema seltsimehed nüüd on, selle üle käiwad mitmesugused jutud. Kuida juba enne kirjutasime,  oli se laew tagasi kutsutud, mis neid Araabiasse wiimas oli. Konstantinopeli et ole nemad aga weel tulnud. Ametlikud mehed ütlewad, Midhat Pasha ja tema seltsimehed olekfiwad Djeddaa's maale toodud ja sealt Taise linna edasi saadetud. Rahwa keskiS käiwad aga jutud, kui oleksiwad Araablased r eid wahtide käest peastnud ja ei annaks nüüd enam Türgi kohtute kätte tagasi. Greekamaalt. Thessaali maakonna 2 ja 4 jäuSkond saawad juba wastawõetud. Üks Prantslaste seltskond hakata raudteest Larissa, Lamia, Atheni ja Patras!  wahel ja Korinthi ja Nauplia wahel ehitama. Kaup nii kaugele tehtud, et aga weel Parlamenti poolt kinnitamist tarwis on. Ameerikast. Präsident Garfieldi terwis on ikka wäga kõikumas ja elulootus wäga kahtlane. Kord ei wõinud tema enam midagi omas köhtus pidada, keha oli 80 naela kergemaks läinud, kubes oli paese kaswand, mõistus oli segane ja surma oodati iga! tunnil. Nüüd on paese lahti leigatud, wedelat toitu jaksab kõht waSta wõtta, mõistus on selge ja loodetakse jälle natuke. Lõunepool randas on 11. ja 12. selle kuu pääwal kange torm wäga palju kahju teinud. Kuuba telegrafi traat on katkikistud. Arwatakfe, et Hartmann Uus-Uorkist jälle põgenend on. Tema kaebab awalikude lehtede sees, et Politsei teda kusagel rahul olla ei lase. "Sakala" mathematikus. x Sakala" murrab oma peat selle üle kas eesolewal rahwa-lugemisel Baltlased ka luetud faaksiwad ja kes üleültse  Baltlased oleksiwad. Wiimase raske küsimise peale on , Sakala" oma kuulsa mathematikus'e abiks kutsund ja se katsub asja algebra waral wälja arwata. Kas mathematikus ka selles Ministeriumi all" seismas  kõrges koolis oma õpetust sai, kui tema kuulus kaem, se filosofus, kes kord rahwale nii osawalt seletas, mis ,teadus, usk ja ebausk" on, kelle ,sügama" tarkuse järel Edison lunastajaks, telefon usuwiljaks, Sakala" armuõpetuseks  ja tema ise selle kuulutajaks sai, seda meie ei tea; seda aga näeme meie, et mathematikus'e algebraosawus  ka rohkem ei maksa, kui filososus'e logikaosawuS. Suur mathematikus on raske eksituse sisse sattund. Tema katsub algebra waral tundma ta suuruse läbi tuntud  suurust wälja rehendada, kuna algebra otstarbe üksi se olla wõib, et tuntud suuruse abil tundmata suurust otsitakse ja ka leitakse. Kes Baltlane on, seda teab iga möstlik kodumaa politikus. Baltlane on iga rahuline ja ustaw kodumaa-poeg, kes nii uhke oma enese ihujõuu ja waimujõuu ja oma rahwuse peale on, et tema wõerast mana oma elu ülespidamiseks ei tarwita ega himusta  ! kes oma emakeelt kalliks ja oma kodumaa haridust  nii kõrgeks peab, et tema koolis, kirikus ega kohtus uut keelt et päri ega wäljaspoolt fiSseweetud juhatajaid ja ametnikust ei himusta. Kes aga Mitte-Baltlane oleks, se on ikka meel rahwa suuremal hulgal üks tundmata asi seda oleks suur mathematikus wäljaarwama pidand. Tema on aga asja wõerite kätte wõtnud ja sellepärast on tema rehnung täitsa nurja läinud, x on temal selleks jäänud, mis se oli, se on tundmata asjaks. Meie arwates ei ole selle asja seletuseks kõrget algebra-osawust wajagi Mitte-Baltlased on need wiletsad, kes oma ihujõuga ja waimujõuga elada ei suuda ja wõ era wara peale filmiwad;  need on: Nälja Mardid. Need on ka need kahewäärilised  kodumaa kaitsejad, kes emakeelt ja kodumaa haridust põlgawad, halwaks peawad ja wäljaspoolt abi ja tuetust päriwad; need on: , Sakala" sulased  ja kõik kes nende külgeS ja nende ümber ripuwad ja kõlguwad. Üksi need on Mitte-Baltlased, kõik teised kodumaa-pojad on Baltlased. -- Nõuaks ükski mathematika abil nähtawad seletust, siis oleks seda järgmise  tuttawa põhjuSõpetuse järel kerge teha: Kui kaks suurust üksikult kolmandema sarna tsed on, siis ckn need isekeskis üksteise sarna  tse d. Üks tuntud Mitte-Baltlane on ehk oli ,Golos"  oma enese loomuse ja tunnistuse järel. , Sakala" ja x Nälja Mart" on üks ja sesama, ka oma enese loomuse  ja tunnistuse järel. Need kõik päriwad aga üht ja sedasama, se on Eesti ja Balti hariduse ja elukorra muutust  ja on siis ka üks ja sesama, se on: Mitte Baltlased. Sellesama logika käel wõikfime ka weel näidata, et Mitte-Baltlased ja rahu-waenlased üks ja sesama on, sest „Golos" sai oma waenu pärast rahu wasta ärakeelatud; aga olgu nüüd küll.