Tallinna Sõber M 15. Üheksas aastakäik. Tallinnas. 17. Jürikuu pääwal 1887. UleKldnt aealeht Eesti rahwale «aal ja linnades. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimajas: ,a»tas L rubla, 40 kop.— pool-aaStas 1 .rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaSta» 3 rubla pool-aaStas l rubla 70 kop. Auttlulused mak/arvad iga rea eyü selle aseme pealt K kop. Tellimised Wöetakfe wasta! Tallinnas: päriatr trükimajas. PeierSurgts: .S. Seekandt, o»uugpoi-aa tss 4. Kartus: Laakma,m. - KaK-veres- K. Auhs.— Aaises: A. Seidetöera Kapsalus: H. Aollõerg. Lihulas: A. ZSüttner'i paadis. WilianSis : E. z Karom'i raamatupood. Aarivas: W. H»Sder. Wörus: Kraua Melrole. i Walkas: W. Ztudolst. Kuuresaares: Th. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichh or n. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Ls-MWiS-llovW.) Register: AristtolraMud ja ddmokratlikud woolub. Üleüldised sõnumid maailmast. — Tallinnast.: Anntahid. Nahwakoolide ringkonnad. Passide maksust. Laenu paberid. Wene lehed ja nende ! Nrj-saatjad. - Õnnetused. - Pahateud. ..Kündja". Baltiskist: Ilmad. - Riiast: Kiriklikuist asjust. - Peter. ! °urgla: Keisrikojast. -- Kmdral Ganezi f. - Eakust: Kiwiö-i hallikas. - Kcwade hakutus. - Põllutöö ja majapidamine. Aristokratlikud ja demokratlikud woolud. Omas wiimases wastvses vr. Hermannile kirjutab .Wirmaline": .Kõige wiimaks tanaMe weel I)?. Hermanni ja A. .Greuzsieini selle ülesuure aun eest, et nemad meie lehte .Tallinna maa mõisnikkude wanameelese lehega .Tallinna .Sõbraga" püidwad ühendada, aga meie ei wõi seda pakutud  aun mitte wasta wõtta, sest et meie eesmärk ja .püided kogmnste .Sõbra" omadega kokku ei sünni." Et meil /Wirmalisega" mitte üht jalatäit ühist pinda ei ole, seda oleme kohe pärast selle lehe ilmumist selge sõnaga awalikult tunnistanud. Meil ei ole nüüd ka himu .Wirmalisega" tema ja meie seisupaikade, eesmärkide ega püüdete üle waielda, midagi piame aga tõe anuks tähendama  : Meie ei häbeneks mitte sugugi üht .Tallinna maa mõisnikkude wanameelist lehte" toimetada, tui üht seesugust  oleks ja selle juhatus meie kätte usaldnd oleks. Üht seesugust ei ole aga mitte ja need .head. herrad" kellest C. Jakobsoni elukäigu kirjutaja jamvsib, ei ole' mind. .Tallinna Sõbra" toimetajat, mitte C. R.Jakobsoni wasta .oma kasu eest kostma" kutsunud. Sel aeal kui .Tallinna Sõber" asutatud  sai, ei pidanud need .head herrad" C. N. Jakobsoni ega tema .Sakalat" koguni nii tähtsaks, et nende wasta üht iseäralist  lehte oleks arwatud tarwis olema. Meie lehte on Lindfors'i  pärijate trükikoda Tallinnas asutanud, ainult oma enese nõuu ja jõuu peale, sest et see kõige wanem ja wift ka kõige rikkam trükikoda Vallimaa kubermangudes, kust kõige tähtsamad Eesti raamatud on ilmunud, ka üht Eesti aealehte  asutada tahtis. Mind kutsus see trükikoda oma lehe juhatajaks, mitte kui üht ühegi erakonna liiget, waid kui üht meest kellest teati, et tema meie maarahwa elu ja elutarwitufi  tundis, kes ka kui Eesti kirjamees kõigil meie kodumaal ja kui kirjamees ülepea, üle meie kodumaa ja isamaa piirete, tuntud oli. Seesugused wanad asutused, nagu Ltndfors'i pärijate trükikoda on, ei taha oma asju tundmata inimeste kätte usalda. Wast pärast, kui meie waim ja joon juba tuttawad oliwad, on meile meie .wanameeliste" mõisnikkude ja .wanameeliste" kirikuõpetajate poolt mõnda rõõmustawat osawõtmist üles näidatud, sest et meie mõtted  nende mõtetega Eesti rahwa kosutamiseks majapidamise?  ja hariduses, kokku laksuvad. See ei wõinud teisiti  olla. Mina, selle lehe toimetaja, olin juba 35 aastat  nende .wanameeliste" mõisnikkudega ja Eesti talu peremeestega kes ka .wanameelised" on, rohkem kui nemad ise teadwad, põllutöö korraldamise kallal tööd teinud. -- .Wanameelifeks" laseme meie ennast rõõmuga nimetada.  Waene oli Eesti rahwas, oma kohta waesed oliwad ka need .wanameelised" mõisnikud, waene oli kõik meie kodumaa pärast Põhjamaa sõda oma hirmsa laastamisega, katkuga ja näljaga. Kui aga need .wanameelised"  mõisnikud ise niipalju toibunud oliwad, et maa ja rahwa asja Keiser Aleksander I. walitsuse aeal .wanal" pinnal wõistwad kosutama hakata, ilma tülitsemata seespoolt  ja wäljaspoolt, fiis kosus meie maarahwas omas majapidamises wähem kui kahe põlwe käitus nii kaugele, et nurja läinud ja nurja minewate .katsete" eest umbes 500,000 rubla .kooliraha" maksa wõis, ilma et seda suuremalt tuunudki oleks. Ja omas Vaimuhariduses jõudis  Eesti rahwas nii kaugele, et ühegi Europa rahwahariduse  taha ei jäänud. Miks ei piaks meie siis seesuguste  .wanameeliste" mõisnikkude .wanameelist" lehte rahwa tõsiseks kasuks toimetama, kui üks seesugune lehte asutatud ja meid selle toimetajaks kutsutud oleks ? Aga meie ei tahtnud ega teieste .uuemeelistega"  waielda. .Wirmalise" kiri tuletas mdile ainult üht nõuu meele, mida juba ammu wõtnud olime. Meie tahtsime neist kahest pea-woolust rääkida, mis maade ja rahwaste politika-elus juba wanast aeast üksteisega Võidelnud  on, mehe .kangemini.DSitlewad- -ja ka meie rahwa sekta ulatawad : aristokra t l i k u st woolust j a d e m o k r a t l i k u st w o o l ust. Mõlemad sõnad on Greeka-keelised, sest et need Voolud  kõige esiteks Wana-Greeklaste kestis ilmusiwad. Esimese  sõna on sõnadest .aristos" parem ja .kratem"  Valitsema —, teine sõnadest .dcmos"  rahwas  ja .kratem" - walitsema - kokku köidetud. Esimese sõnaga tähendatakse siis ka üht elukorda, kus .paremad"  rahwa keskist rahwaft walitsewad ja juhatawad, teise sõnaga liht elukorda, kus rahwas ise ennast Valitseb. Wõtame delnokratlikku elukorda selle sõna alguspärilises, lihtlases tähenduses, W on kergest näha, et see iseenese wasta räägib, et sellel koguni mitte, tähendust ei ole, sest kui üks maa ja rahwas nii kaugel on, et igaüks ennast ise waiitseda ja juhatada wõib, fiis on jo .walitsus" üks tühi ja tähenduseta sõna, siis ci ole walitsuft mitte tarwis.  Kelle üle piab siis .rahwas" walitsema, kas wahest .paremate" üle? Nii kentsakas ja nmbloomuSlik .rahwawalitsuse"  mõte iseenesest ka ikka on, seda ei ole aga keegi weel lausa pärinud, et .rahwas" .paremate" üle piaks 'walitsema. Neile sõnadele sigis edaspidi üks natuke muudetud  tähendus. Esialgus, kui inimesed ennast seltskondadeks  kokku heitma ja riikifi asutama hakkafiwad, sai see kõige seltskolina. keskist walitsejateks ja juhatajaks walitud, kes selleks kõige sündsam ja osawam, keS kõige .parem" oli. Selle walitud walitsejale pidi muidugi niipalju Võimust  antud saama, et tema oma walitsuse-kohust täita ja neid wastatamise alla kutsuda wõis, kes oma tuju ja himu taltfitada ei suutnud ehk taltfitada ei tahtnud, kes teiste õigustest ei hoolinud ja oma ülemeelise .wabadusega" tülitates ja takistates teiste wabaduse wasta põrkasiwad. Walitsus sügawamas tähenduses ei ole jo muud ühtigi, kui iga üksiku inimese õiguse ja wabaduse kaitsemine teiste wägiwalla wasta, ja selleks piab walitseja! tarwilift wõimust  olema. Walitseja pidi muidugi igapääwastest töödest  ja tallitustest wabastatud saama, et tema kõiki oma aega seltskonna tarwituste tähelepanemiseks ja walitsejakohuste  täitmiseks tarwitada wõiks. Selleks wõttis rahwas  tema ülespidamise kulu oma peale, maksis maksust ja andis rohkem, kui teiste inimeste ülespidamiseks kukub, et walitseja suurema iluga ilmuda wõiks ja rohkem «mustatud  saaks. Walitseja lapsed, nimelt aga walitseja wanem poeg, nägi oma isa tööd ja tallitust kõige ligemast paigast,  õppis otse oma isa juures walitseja ametit ja see ei olnud koguni mitte ime, see oli otse loomuslik, et tema pärast oma isa surma tema asemele walitsejaks sai. Sedawiifi  sai walitseja amet aega mööda ühes sugukondas päriseks, sedawnsi tõusis esimene kuninglik .parem", ehk aristokratlik sugukond. Kuida seltskond suuremaks kaswis ja ümberkaudsel maal laiemale nihkus, nenda nihkustwad  ka walitseja tallitused laiemale, künni tema wtimaks  enam üksi oma ametit tallitada ei suutnud ja sellepärast abilist wötma ehk ametnikkust nimetama pidi. Kuningas ehk kuida ülemat walitsejat ja juhatajat  iganes mmetatakse, wõttis muidugi esiteks abilist oma wendade ehk ligisugulaste keskist, keda tema paremini tuntus >a rohkem usaldas, ehk tema wõttis selleks ka tähtsamaid, .paremaid", mehi rahwa keskist. Ka need abilised ja ametnikud pidiwad teistest elu-muredest wabastatud  ja pidiwad sellepärast omaks ülespidamiseks palka saama. Ka ametnikkude lapsed oliwad juba kõrgema paiga peal sündinud, kust film kaugemale näha wõib, ja nemad wõistwad hoolsamini kaswatatud ja õpetatud, tulewaleks  ametnikkudeks ette walmistatud saada. Sedawiifi figifiwad seisused. Kuningas oma perekonnaga oli kõige kõrgem seisus, kelle kätte ülem walitsus päranduse-õigusega langes, sest et seda perekonda „ kõige paremaks" peeti. Kuninga abiliste perekonnad oliwad kõrgemad ehk paremad"  seisused, kelle liigete kätte Kuninga abiliste ametid küll mitte just päranduse - õigusega ei langenud, kellele Kuningas neid ametid aga ikka andis, kui oma ligematele sugulastele, tuttawatele ja meestele, kellest arwata wõiS, et nende silmaring hoolsama õpetamise läbi laiendatud oli, et nemad ametite peale .paremad" oliwad. Arifiokratlik  elukord tähendab fiis sedasama, mis seisuslik  elukord tähendab. Kõrgemate ametite peale pannakse  mehed kõrgemast seisusest. Hiljemini, kui' alamad ja kõrgemad koolid asutatud oliwad, kui haridus üleüldiseks sai ja kõrgematest seisustest ka alamate sekka tungis, siis wõistwad ärkamad noored mehed alamatest seisustest ja rahwa keskift, ka nende koolide läbi kõrgemate seisuste stsse tõusta. Seadus määras ja Kuningas kinnitas  neid kõrgemate seisuste liigeteks ja kõrgemate õiguste osalisteks, kes ühe määratud õpetuse-järje peale tõusnud oliwad ja kellest sedamööda arwata wõis, et nende silmaring  laiendatud oli, et nemad kõrgemate ametite tallitajateks  ja juhatajateks kõlbuslikumad, .paremad", oliwad. Nenda langeb meie päiwil seisus tegewas elus õpetusejärjega  kokku ja seisuslikud auunimed ei ole enam palju muud ühtigi kui ehted, mida Kuningad ja muunimelised ülemad walitsejad meestele ja perekondadele auusa teenistuse  ja muude tähtsate tegude eest annawad, mis läbi riigile ja rahwale tähtsat kasu on saadetud. Seisuslikud auunimed on nimekandjatele kallid mälestused, ja piawad neile ka waimustawaks eesmärgiks olema, oma estwanemate  auusa meele ja töö ja elu kohaliseks saada. Ainult alatu meel wõib sugukonna auunimet halwaks pidada ja nukker kadedus wõib sõimata, tegewas elus on aga õpetusejärg  igal poolel endise päcis.seisuse asemele astunud. Kohtuametnikud ja teised awalikkude asjade tallitajad ei saa küll nüüd enam mitte kõik Kuningate ja muunimeliste üliwalitsejate poolest nimetatud, waid palju suurem jägu saab neist rahwa poolest walitud, ari stokra tltk woolus pärib aga, et walimised seisusliku põhja peal piawad toimetatud saama, et walijatel ja walitawatel üks määratud  õpetuse- ehk hariduse-järg piab olema, ehk et õigus walida ehk walitud saada, nende kohuste kohaline piab olema, mida igaüks seltskonna ehk riigi heaks kannab. Kohused ja õigused piawad kaalul seisma, seda pärib aristo kratlik woolus ja pärib ka, et kellegile ei pia õigust antud saama, mida tema tarwitada ei oska, ega kohuseid peale pandud, mida tema täita ei suuda. (Lõpetus tuleb järgmises numres.) Üleüldised sõnumid maailmast. »Kõik seisukord on ennast Viimaste pääwade sees nii heaste selgitanud, kui ka Afghanistanis weri jookseb, et ainult imeks panna wõtb, miks meie paberraha hind nii kena rahu-lootuste juures ikka weel nii sügawa umbusalduse mõnul nii madalal seisab." Nenda algab Saksakeeli Zettung" oma üleüldist ringwaatust selle kuu 8. pääwal. Ja, ametlikult kuulutatakse igalt