ehitatud talwcl 1883—1884 a. 12 uut laewa. 110-170 tund. juured, j. », nuju.zujcd, kes 12,000—20,400 puuta koormat peate wõiwad wõtta. v, « »Õma Maa" Dr. M. Weske kuukirja 6 sisu on järgmine: 1. Wenemaa rahwasteft: Soome lugu rahwaste elumajade ajalu'ust 2. 11. Tauria wana aja mälestused 3. 111. Ärkamisel. Alguspäraline jutt Eesti-rahwa elust. 11. jagu. IV. Kalewipoja juttude Iljad 4. V. Tehnologia. Peegel ja tema wabritsemine. VI. Ateksandri-kovli ajutttse ajalugu aastast 1860 künni 1871. Kirjutanud õnnis koolmeister Jaan Aadamson. Alekjandri-kooli asutuse estmene asjaajaja juhataja. VII. Uued kooliraamatud. Dr. Hermann'! Eesti keele grammatik.  VIII. Eesti lauluktmbulene. Meestekooridelle: Laulja neiu kodu. IX. Kuulutused. Tartu kuraatori Kapustini hoole läbi on kaheksa õpikohta noortele kooliõpetajatele Tartu õpetuskonnast Peeterburgi  kooliõpetajate instituti wõi asutusesse toimetatud. Seda rõemust teadust kuulutame nimelt neile meie rahwa noorte meestele, ütleb „Tehwija," kes Balti kooliõpetajate  seminaris õppimist lõpetanud, tahawad edasi õppida, aga raha puuduse pärast seda ei jõuua. Tänawu on sisse astumise eksamiks ainult kaks Lätlast endid üles annud, kes tarwilise eksami õige kenaste ära teinud ja fiis ka kroonu kulu peale õppima wõetud. Hra Dr. Weske „Oma Maa" toimendaja teatab, et tema tulewal aastal Webruari kuu hakatusel Uugriamaale  keele uurimiseks lähab ja pärast ka Wolga jõe äärseid ja Uurali lähedaid maid läbi käia tahab, kus Soome sugu rahwad elawad. Umbes 2 aastat saab Dr. Weske kodust ära olema ja senni kauaks „Oma Maa" tvimenduft ühe asemiku  katte jätma, aga ise sagedaste ka kirja-töösid kodu saatma. Praegu olla „Oma Maal" 542 lugejat, millega küll ajalehe trüki kulud tasutud saamad, aga töö wääriline Palk weel üsna puudub. Seesinane kuukiri, nagu meie ikka tähendanud oleme, on nii tähtis ja sisu- ning õpetusrikas,  et tema kohegil Eesti majas ei tohiks puududa. WõlUlUst kirjutatakse „L. Aw.": Sügise on käes; päewad lähemad lühemaks, ood pitkemaks ja pimedamaks; waraste! ja neil kelmidel, kes hea meelega tuld töiste majade külge panewad, tuleb paras töö aeg. Wõnnu silla kohus on seepärast wallawanematele nõuu annud, waldadele ette panna ja aru pidada, kas talupojad ei wõiks wahtisid wälja seada, kes kaks ehk kolm tükki koos öösilt ümber kõndides majasid kelmide kurjatööde eest kaitseks. Muidugi teada, ei wõiwat wahtidele rohkem majasid wahtida anda, kui nad kaitsta ja järel waadata  suudawad. Riiast. „Auftra" 4. Okt. peetud nõuukogu aruandest  näeme, kui palju iga nimetatud seltsi laew weu raha on teeninud. Lühema ja pitkema teekondade pärast on mõeldud summad muidugi ka mitmesugused, kõige wähem summa on 1050 rbl. ja kõige suurem 9500 rbl. Siin juures on nimetada, et need summad ühe ainsa koorma eest iga laew weu rahaks on saanud. 1. Oktobril olnud seltsi kapitaal 181,611 rbl. suur. Nõuukogul tehtud otsuseks, et laewa kaptenid oma maa sadamates ainult oma maa inimesi teenistusse tohiwad wõtta ja kaptenidelt laewameeSte üle aruandeid nõunda, kus iga inimese juure tarwis tähendada: g) kas oma wõi wäljamaalt  paris, ja d) missugusest rahwusest? Peale selle tehtud otsuseks, jälle üht 410 tündre suurust laewa 27,000 rbl. eest ehitada lasta. Weike Salis'e (Mas-Salazas) kihelkonnast toob „Bakss" sealse kõrtside Hulga üle järgmise teaduse. Nimetatud  kihelkonnas olewat terwelt weerand sada kõrtsi ja 1 waimustawa jookide kuntor. Mõned kõrtsid maksta 1200 rbl. renti, kuna kõige wähem rent 300 400 rbl. olewat. Kui renti läbistiku 500 rbl. arwame, siis teeb see juba 12,500 rbl. wälja; kroonu paberid maksawad umbes 60 rbl., see on aastas kokku 1,500 rbl. Iga kõrdsi kohta arwame kõrtsimehe oma naese ja kahe lapsega, senna juure weel ühe poisi ja ühe tüdruku. Iga ühe ülespidamiseks ja poisi ja tüdruku palgaks arwame 100 rbl. hinge pealt, teeb kokku 15,000 rbl. Kui kõik seda kokku arwame, siis tuleb ju suur summa 29,000 rbl., midas kõrtsimehed ainult kõrtsis käijate käest piawad  sisse wõtma. Ja kui palju weel iga kõrtsimees kasu saab, kes seda teab! Mõnel kõrtsil olewat koguni kaks kõrtsimeest, üks, kes härra käest rendib ja siis mõni 100 rbl. kallimalt wälja annab, omale elamise rnumisid ja aia maad jättes. Ei olewat ka ammu nähtud, et mõni kõrtsimees renti ei jõuaks äramaksa, nagu seda palju maa rentnikudega juhtub. Ainult seepärast piab kõtsimees  mõnikord wälja minema, et töine weel kõrgemat renti pakub. Mitmed kõrtsimehed olla tublisid päriskohtasid ostnud jne. Peaaegu kõigis kõrtsides saada ööd läbi raha peale kaartisid mängitud, mõnikord paar päewa järestiku. Lõpeks küsib kirjasaatja, et kellel kõige suurem snid on, et nii palju raha ära juuakse ja nii palju kölwatumaid asju kõrtsides ette tuleb, ja wastab: meil isi. Kõrtside wälja rentijad teha, nagu meie peaaegu kõik teeksime, ja wõtta kõige kõrgemat renti, mis lubatakse,  waöta. Muidugi ei waata kõrtsimees see peale, missuguste abinönudega ta oma lubatud kõrge rendi sisse wõtab. Aga kas siis meie, kelle anu, terwise ja wara kohta see nii raskeste käib, ei piakstme endid kõrtside wastu tõisiti ülespidama? Ja tõeste, kui rahwas kõrtsidest eemale hoiaks, siis saaks nende arw muidugi wähenema, ei saaks meie anu ega terwis nii rikutud ja meie saaksime  ka wara poolt paremine kosuma. Tolkeuhofist toob „Tehwija" teatuse, et tänawu aastane lõikus paljudele rohket muret toonud. Sealse elanikudele saawat tänawune sui kaua walusa tähtedega mälestusesse jäema. Wähe olla Liiwimqgl kohtasid, kus nii hala? lõikus olnud, kui Tolkenhofis ja ümberkaudseis naabri waldades: Westenis, Dewenis, Sauösenis, Erlaas,  JummardeniS ja Wehgdenis. Peremeestel olla põllud wiljaft tühjad ja töölistel käed tööst. Peremehed jäeda härra wõlgmkuks ja käsitöölistel (wallalistel inimestel)  olla nälg oota. Kurb lugu! Lnsdoni kihelkonnast kirjutatakse sellesama ajalehele, et seal wiimasel ajal wargused, hoonete põletamised ja muud koledad tööd kohaliste elanikkude südame rahu rikkuwad.  Siin olla ühel heina kuhi ära põlenud, seal on töisel rehi tule ohwriks langenud, siin jälle ühe juures üks wvi töine häawitamise ehk warguse töö tehtud. 14. Sept. õhtu põlenud B. peremehe rehi ühes sns olewa wilja ja kraamiga ära. Tuli arwatawat kurja käe tööks. 16. Sept. ööse põlenud H. talu heina küin ühes täiega ära, kus jälle tuli, nagu arwatatakse, juure pantud olnud, Lasdoni kohtumehel W. purustatud aias 36 noort wiljapuud  ära. Kui senna juure weel sagedad hobuse wargused arwame, mis ka wäheneda ei tahtwat, siis on kerge arusaada,  et sealsed elanikud oma wara kohta sugugi julged ei wõi olla. Niisuguste kelmide hääwitamiste tööde wastu piaks küll mehiselt ja ühenduses wõideldama ja neid kätte saamise korral walju wastutamise alla wõetama. Tallinnast. Wälja rändajad. Nagu Tallinna Saksa keeli ajaleht „Rev. Beob." kirjutab on sealt Oktobri  kuu lõpu poolel mitmed perekonnad, kõik enamiste Kuusalu kihelkonnast, Kolga wallast, raudteega Suhhum- Kaleesse wälja rännanud. Üks kubermangu walitsnse kantselei-ammetnik on neile raudtee jaamas passid wälja jaganud ja raudtee walitsus on nende eest ka nõnda palju wõinud hoolitseda, et neile awaralt ruumi annud. Üks ainus wagun saanud kraamiga täidetud, millest arwata wõib, et nad omad asjad enamiste rahaks teinud on. Ühte wagunisse mahutatud abielu rahwas ja töised töise wagunisse, nõnda et reisil ka puhata ning kodu moodu olla wöiwad. Peeterburgist. Koolide minister oli 1878 a. iseäralise  ringkirjaga koolide kuratorisld palunud, et need koolilaste wanemaid maenitseks, et kõigiti hoolega laste järele saaks waadatud ega kunagi ei lubataks lapsi tuleriistadega  ümberkäia. Et nüid aga ministrile jällegi palju sarnasid õnnetusi teada antud on, seepärast on sarnane ringkiri, nagu „Riigiwalitsuse Teataja" kirjutab, uueste kuraatoritele saadetud, kus neid lastewanemaid ettewaatamijelle  maenitseda kästakse. Koolide minister Deljanow saawat ministrite komitee peameheks ja tema asemelle püha sinodi ülemprvkurator  Pobedonoszew koolide ministriks. Endine sisemiste asjade tallitaja minister kindraladjutant  krahw Jgnatjew on Oktobri-kuul pealinna jõndnud. Suurwürsti Aleksei Ale ksandrowitshi paleed ehitatakse uueste ja saawat ta üheks kõige ilusamaks ehituseks  terweS pealinnas. Tema ligidal on suured aiad toredate ja wana puudega ja tahetakse ka üht iseäralist platsi ette tühjaks jätta, et seega toredust weel tublimine edendada. Kolmest uulitsast wõib sinna sisse ja wälja käia. Pealinnas on kõrged ammetnikud nõuuks wõtnud  üht seltsi suurwürstina Maria Pawlowna kaitse all asutada, kes waesematele naesterahwastele tööd muretseb ja neile mehelesaamise korral ka kaaswara ligi annab. Selle seltsi põhjuskirjad saawat Nowembri-kuul suurwürstina  kätte antud ja seega selts awatud. Püha sinod on hiljuti 32 raamatut ära keelanud,  et neid usu segamiseks kahjuliselt müia ei tohita. Nagu kuulda, saawat pea 70 sarnast raamatut weel keelu alla langema, millest näha wõib, et umbrohi igal pool heaste sigineda püiab. Ajalu'u prohwessor Bestushew Rjumin pidawat wigalise terwise pärast koguniste omast ammetist lahkuma. Hiljuti on Pariisi linnas baron Heekeren ära surnud, kes Peeterburis selleläbi kuulsaks sai, et tema käe läbi kaksikwõitluses laulik Pushkin surma leidis. Tema elas mõne aja Wiinis ja wiimati nüid Pariisis, kuhu ta ka omas 94 eluaastas surri. Lõuna Wenemaalt kirjutatakje „Tehwijale", et Lätlased kodumaalt Wenemaale minnes, sealt mitte kullamaad  ei olcwat mõtelnud leida, waid maad, kus pale- higis tööd tehes ülespidamist wõiks leida ja ka muSta päewade tarwis midagi tagawaraks wöikS panna, ja seda olewat nad leidnud. Kindla tahtmise, ufinuse ja kannatusega  olewat nad kõiki raSkust, mis neil keelu ja muu asjades kanda olnud, ära wõitnud ja olla wara poolest kaunil järjel. Ainult haridusega olla halwem lugu. Lõuna Hommiku Venemaal on juba teede ministri eeskirja järele 4. klassi wagunid sisse säetud. Odessast. Tüdrukute angeldamine Türgimaale ei taha kellegi keeldu kuulda ja püitakse seda ikka weel edasi toimetada. Odessa zeitungi teate järele, on weel hilja 4 tüdrukut kodumaale tagasi jõuudnud, keS Konstantinopelisi  Wene konsuli nõudmise peale kurjaist küisist peasestwad  ja kodumaale tulla wõisiwad. Asja järelkuulamist  on kohtud käsile wõtnud. OdeSsa tolliammetnikud on rahaministrit palunud, et tema tolliseadust natukene muudaks ja kohalist kaubaasjandust  nende seltsi läbi ülewaadata laseks, mis suureks kergituseks on. Harkowi ülikoolis õpetatakse wagusal wiifil edasi. Küll on kihutajad ka seal kurja teha katsunud, aga see ei ole korda läinud, sest üliõppijad on arujaanud, et nrõiftliselt wagusi oma asja juure piawad jäema. Hilja aja eest on weel kihutuse kirju laiali lautatud, kus seletatakse,  et prohwessorid larosh ja KuplewSki oma ammetites./õlbmatad  olla ja nõuutakse, et neid ammetitest lahti saaks lastud, aga sellegipärast lähab asi wagust edasi. Kord kogunud küll 300 üliõppijat endid uulitsa peale kokku, läinud aga sedamaid koost jälle ära, kui sinna jõudnud politseimeister seda nõuudis. Moskwast. Kõik need üliõppijad, kes kärategemise juures nõuuks ja abiks olid, ei saa enam, nagu koolide minister ringkirjaga käsu annud, kohegil tõiSteS ülikoolides wastu wõetud. Moskwa ülikoolis olla nii palju arStidekS õppijaid, et esiotsa selle õpetus-jauSkonda kedagi uut waStu ei wõeta. Oreli linnapank on pankrotti jäenud ja nähakse nüid aga linnakohtus igal päewal hulga kaupa inimesi, kes oma nõuudmisi üles annawad. Enamiste on neid õpetajaid, talupoegi ja ka muid seisuse liikmeid. Talupoegadel  on paljudel alt 100 rbl. nõudmist. Kõige enam on ühel prauskil Makari'l 60,000 rubla, kaupmehel Kurkin'il 75,000 rbl. ning proual Muhhin'il ka arwata 60,000 rbl. Pangast saamist. Weel ei ole teada, kui palju panga kassast maksetud wõib saada, aga arwata on, et linn poole omast käest juure piab panema. Tislistst antakse teada, et Afghanistani piirikomiSfion alles sealt Detsembri-kuul Aasiasse saawat minema. Seega ei ole siis need sõnumed õiged olnud, keS seda komisfioni juba mitme nädalate eest töös ütlesiwad olewat. Wõeralt maalt. Berliinis. Parlamendi saadikuid on juba järgmistest  parteidest walitud: 69 wanameelelist, 95 kesk- Varteilasi, 35 rahwus-wabadlasi, 31 priimeelelist, 24 riigiparteimehi, llElsassilasi, 9 sotsialdemokraati, 16 Poolakat,  5 Welfi parteist ja 2 rahwa parteist. Würst Bismarki poeg krahw Herbert Bismark on ka parlamendi liikmeks walitud. Wene suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh oli Berliinis ja käis sealt ka Saksa keisriga peal. Nüid on tema sealt Panist edast reisinud. Shanghaift. Hiina-Prantsuse sõda ähwardab iga päewaga käredamaks minna. Nüid tegewat Hiina kohtud hoolega tööd, kuida wiist Woosungi jõge kinni panna, et sealt sõalaewad sisse ei peaseks. Shanghai ja Pekingi linnadesse kognwad iga päewaga hulga kaupa sõjamehi kokku, mis wissiSte weel suuremat wereärawalamist oota laseb. Liimast. Ameerika Peeru ja Shiile riigid, kelle wahel nüid küll sõda lõpnud on, ei taha lepingu tegemises  isekeskis ommetegi mitte walmiS saada. Peeru nõuab wäga palju, nõnda et Shiile riigiwalitsus seda maksa ei arwa wõiwat ja sellepärast suur-riikidelle kaewata  neile ja asja seletada tahab anda. Kirja wastused. 365) —. Ilma nimeta ei wõi meie kedagi kirrja tarwitada ega tea sellepärast sugugi, mis Teie „Wiljandi kihelkonna kooli õpetusplaan"  Aleksandri kooli asjades selgitama ja tähendama piab? Kui Teie sellest midagi trükkida tahate lasta, siis palume nime ja täielisemat seletust; nimi jäeb ju toimenduse saladuseks. 366) J. L. W—. Olgeterwe! Ehk saame sinna poole ka tarwitama. 367) Btu<i. )ur. A. S. Peeterburis. Lähemat adressi ei ole üles antud, aga saame seegipärast saata katsuma. Terwisid ja head õnne kodumaalt! 368) J. P. H—. Teie tellimise adrcss on nõnda segane, et meie tõeste sellega mitte lehte ära saata ci mõista. 369) T. J. U-S—. Oleme tarwitanud. 370) —nx—. K-N—. Palume sagedamine meie peale mõtelda. 371) Sakel. P-. Teie nöuu oli meil uudis ja soowiksime omalt poolt õnne. 37Ä) pp. W-W—. Oleme täiendatult tarwitanud. 373) P. S. K—. Oli meile just tarwiline. 374) P. T. W—. Saame seekord küll ka nõnda awaldama, aga edespidi- nõuutakse uut wiisi. 44. Sakala. 1884