sugust. Nendest otsivad aga natuke rohkem kui 7000 hittge wabvtkuieS teenistust. Kaks kolmat jägu on põllutöö töörahvas  (sulased ja vabadikud). Nende elukord ei ole meel mitte täitsa kindel, kui see ennast ka endise aea kohta, koolide ja teiste kasuliku elupshjuSte läbi palju parandanud  on." Meile kirjutakse leniSseiSki kubermangust,  Viinakuu 7. pääwal: .Aealchtedeõ on sagedast mitmest maakonnast üht ja teist kirjutatud. Palun heaks wõlta, kui ma ka mõned riad siit kaugelt Siberist Teile saadan. Siin leniSseiSki kubermangu Lõuna pool serwaS on põllumehe meel tänavu kaunis kurma poole. Kevade oli künni Maikuu lõpuni külm, seemne tegemine jäi wäga hiljaks; sumi oli wäga wilu ja wihmane, ja Augusti kesk pätwil hakkaflmad jälle öökülmad peale, mis suviviljale  on palju kahju teinud. Rukki vilja oleme wähegi saanud, sumimili saab suuremalt osalt vikatiga loomade toiduks maha niidetud. Sumimiljast peetakse siin maaS tatraid, kaeru, nisu, odre ja kartuhmlid, niisamati ka proSsatd  ja erneid. Ka rahe on meie ümberkaudu tänavu sumel wäga palju kahju teinud, aga mitte nii palju, kui mtnewal sumel. Põllutöö on silu palju kergem, kui Eestimaal,  aga seegi põlluharimine sünnib hooletumal kombel. Gmve! näitab thermometer 25—35 graadi sooja, aga talwel ka niisama palju külma. Kttlmtöbt kui palumata wõeraS käib õige sagedast, mitte üksi Eestlasi, maid ka Venelasi raputamas, otse kui tahaks ütelda: Vaata, mis mees ma olen! Ja mees on ta küll. Kui tuleb, siis armuheitmist et ole, maid puistab iga pääw. Difteritis wõl kaela haiguS ou meie ümberkaudu wäga palju ohwrid pärinud, on nüüd aga jälle matkinud. Vilja hinnad ou siin töuSmaS, praegu kui neid ridasi kirjutan, maksab rukki jahu puud 50-00 kopikat, kartuhmle tshetwerik 25 kopikat, uisu jahu puud 80 kopikat kuuni l rubla, wõi nael maksab 15—20 kopikat, munad kopikat tükk j. n. e. Muud uudist loodan juhtumal korral edaspidi pitkemalt kirjutada. Palju termist kodumaale! Juba mõni aeg aealehta lugedes, ou minu meel nende peale üsna pahaks saanud, nende alaliste maidlemiSte pärast. Küsime nüüd aga, miks nemad waidlewad, siis tuleb mana EeSti sõna meele - Pada sõimab kallat j. n. e. Lubage mulle seepärast nende asjade üle oma mõtteid korraks ilmutada. .Rahu kosutab, maen kautab," ütleb Wana EeStlane, aga meie-aegsed neuda nimetatud .rähmani  eh ed" ou selle sõna täitsa ära unustanud ja on oma lipukirjaks seda sõna koguni järgmiselt muutnud: .Riid kosutab, waeu selgitab." Aga kuS ou säherdune sõna vilja kannud, näidaku mõni .rahmamees," miS kasu keegi omast riiust on saanud. Kurb on '.tunnistada, et mitmed GcStiwennad täitsa rahutuma, uhke, kaetsema ja kiusama waimnga on. UhkuS käib enne langemist, seda on parteituju  mehed küllalt tunda saanud. .Linda" Seltsi asutajate  esimees j. n. e. Krimmi elu wist nii kilta ei maksaks, külap ehk on seal ka hästigi wigasi, usiS kiitjate silmapaari mahele jäänud. Kus on sellesarnaste!  .rahvameestel" jäänud haridus ja mõistus, ja niikS peawad EeSti lehed üksiku meestega riidlema, oma sugust haridnsemehi kiusama? .Valguses" leiame meie peakeselt ainu riidu. MtlS tõukab hr. Körm mõnda nii mnlla põrmu ja leiSt lõSlab taewant ?l Mis süü on herra Hurttl, et teda teutakse ilma järel jätmata? Mis kahju on tema rahwale teinud, ehk kus on see kasu, mida Dr. WeSke Eesti rahwale on toonud ja annud, et kiitus et taha lõppeda? Niikaua, kui .Valgus" .Heimalhi" trüktmajaS sai trükitud, ei olnud neil oma keSkiS pahandust. Külap näeme, et miS .rahwamehed" Hurtiga tegiwad, peagi mõne .rahmamehe" enese osaks langeb. Seda on jo lausa näha. KeS aga ühes kooris maailma turutrummi järel ei karga, mis muud, kui kadug u! Kurb, wäga kurb on, et meie rahwamehed utt wäga järelmõtlemata on. .Valguse" tuuma kohta peame Ütlema, et sealt hariduse vaimu pea sugugi wälja ei paista. Ma ütlen: vaikse vaimuga ja pttka meelega võiks inimene palju enam wõita ja kasu saata. Sedasama wõi me meie üleüldse ka .Virulasest"  ütelda. MiS on Alekfandrikoolt riiu läbi võidetud?  Ei ühtigi! ——— Ülepea, olgu miS leht taheS, olekS soovida vähem vaidlemist, rohkem asjalikku,  õpetlikku läbirääkimist. Rahvameeste maim säherduses toonis ei kõlba kuhugi. Nemad ei ole meel midagi rahwa kasuks, maid enam kahjuks teinud. Kui palju et ole inimest rahvameeste läbi omast teenistusest lahti saanud, omast anust ilma jäänud l Armsad EeStiweunad: meie ei edene mitte säherduses maimus. Eesti rahvas et ole meel nii kaugel, et oma abiga üksi lM saaks. Mets peame ikka teiste haritud rahvastega käsi käes käima, siis asi nihkub, kui küll ka iialgi ettevaatus  et tohi puududa. Meie püüdmised ja uõuudmised olgu. mõistlikud. Kui wäga sagedaste on rahvameeste seas mehi leida, keS isegi ei tea, mis nemad tahavad, maid kisavad ja karjuvad aga peale. Põlakem, armsad vennad uhkust, kadedust ja halvaks pidamise vaimu; kadugu liig kasu püüdmine. Ehitage koolist, asutage raamatukogust, kasvatage oma noort sugu karistuse? ja juhatuse? hea poole, alanduses ja sõnakuulmises Jumala ja ülemate waSta. Armastage haritud mehi ja ärge neid põlake, maid katsuge kõik hoolega enne läbi, mis räägite ja ette mölate. ÜhenduS kosutab ja teeb vägevaks. Kadugu sellepärast lohkumised meie suguvendade keskist. Mina arwan, meil on palju tähtsamat tööd teha, kui riielda. Need sõnad südamest tulnud ja mina soovin, et need mõnesse südamesse läheksiv rd. Kodumaa vendi teretateS olen Teie suguwend Venemaal. Auustatud kirjasaatjat palume wabandada, et kirjast mõned laused wälja jätnud oleme. Ilma tungima hädata ei tahaks meie erameeste nimest «malikult nimetada. Ka meie omalt poolelt söönuksime waidlemtsi mahendada, aga need ou uii wäga meie kohustega kokku sõlmitud, et südametunuistuS seda ei luba. Mõtted mehed ja lehed tahamad lausa sellest elada, et rahwa meelt segawad, meie kodumaad, meie seadust ja elukorda rahwa ees halmaks teemad ja Eesti rahmast omast kodumaast, oma kirikust ja esiwanemate elukorrast ära wõerutada püüavad. Seal laidawad Sakalased meie talurahwa elu, kindla talukohtade peal, ja kiivamad Venelaste elu, köikuwate hingemaa lapikeste  peal. Seal kujuStakse rahwale ette et Krimmis mais tuhat? ordse, hirse mitme sadakordse seemne anda, et Kaukaasiamaal üks dessätin 1000 rubla puhast kasu sisse teha. Peterburgi kubermangus ja keS teab kus meel, kus mõisa põllud .juba ammu sööti jäänud," pakutakse meie rahwale suuri maid üsna muidu, ja katsutakse sedawiisi rahmast wäljarändamisele ülepea liikumisele kihutada- Kes aga neid ettekujustufi asjatundja silmaga läbikatsub, see leiab, et kõik paljas pettus on. Pealtmataja südames sigib mägise kahtlus, et need mehed ja lehed sealistest maa-omanikudest palgatud on neile Eestlasi saatma, keS nende tühjad maad, sealiste asjade kohta kõrge hinna eest, ära ostakfimad ehk nende sööti jäänud poldusi ilma palgata künnakfiwad. Seal eksitakse rahmast kawalusega .Jakobsoni maimu" nimel, oma esiwanemate kirikust lahkuma, pakutakse meile Venekeelt  koolikeeleks ja umbkeelised Venelasi kohtumanematekS. MiS siis mee! EeSti keelest ja Eesti rahmusest üle jääks?! Seal ärritakse rahmast toore käraga nende manast aeast saadik maa ja kohtade peale seatud maksude wasta, millest  meie maakirik üles peetud saab, äiritakse Lutheruseasutuse  korjanduse wasta, millega meie kiriku eestseisus oma laiali pillutatud usuwendadele, kõige rohkem Eestlastele  ja Lätlastele, ka kauges Siberis, hingekarjatseid ja koolisi muretseda soomib. Selle asemel korjatakse pea juba mägise, sõimamisega ja kõiksuguste kahtlaste põhjustega rahwa käest raha, .Jakobsoni pärijate" nimel ja kõiksuguseks  udustekS ja kahtlaStekS asutusteks, kus meestele ametit antakse, kes .kõige rahwa" usaldust sellega ära teeninud, et nemad kurjategude pärast kohtu ja nuhtluse all seisivad. Vargaid ja maletajaid nimetawad Sakalased  Eesti seltside auu-Präsidentideks ja auuligekeks, ja tallawad sedawiisi Eesti auu hirwitates jalge alla. .Valgus" ja .Virulane" teemad seda kõiki üsna lausa, teades ja tahtes, mõned teised uõdruse pärast ehk omaS kiuste jõnnis .Tallinna Sõbra" wasta, kes kõiki seda kahtlast salalallitust juba hakkatufest saadik ära tundis ja kõige nende...liikumiste" otstarvet rahwale ära seletada katsus. —Ütelge, auustatud usuweud kaugel maal, mis peame meie siin tegema? Kas peame mait olles rahmast eksitada ja ennast sõimata laskma? .Tall. Sõb." toim. Pelerburgi ,Heroldi" sõnumite järel on David Schwarz ennast 21 t.lepanemise süüdlaseks tunnistanud, Peterburgi kohtud arwata aga, et tema tõeste nõdrameelne  on. See on ttkS udune ja tolmune afi j meie kodumaa  kohtud võivad rõõmsad olla, et neil sellega enam tegemist ei ole. „ Virulase" sõnumite järel on .Linda" Seltsi Präsident, herra Byström ennast sellest ametist —> .haiguse pärast" lahti wötnud ja endine meremäe pealik, herra P. Weizenberg tema asemele walitnd. Kes .haige" on kas Byström wõi .Linda" SeltS, seda ei ole .Virulane" seletanud. .Oleviku" sõnumite järel olla tuntud CanoSsa rändaja, herra A. F. Raudkepp .Sakala" toimetajaks walitud ja kohalises paikas kinnitamiseks ette pandud. .Valguse" sõnumite järel tahtis keegi M. Flaur Tallinnas oma majasi, mis IV,0(10 rubla wäärt olla, 15,000 rubla eest ära loosida ja liigraha Jakobsoni pärijatele  saata. Juba kutsuti looside ostmisele, mis 5 rnbla maksma pidiwad, nüüd on aga Kubernör selle segase tallituse ära keelanud. .Nakupilli" tahetakse jälle puhuma hakata. M. Lindenberg on luba palunud üht lehte, nime all, .Eesti hääl," wälja anda. Kus ja kuida temale luba antakse, see on meel teadmata. .Eesti PostimecS" oli oma lugejatele, oma Mr. 44 seeS, klustliku kawalusega seletanud, et weiked kujud selle Rheini kuju kõrwas, mis Tartu Toompeal seisis, EeSti, Liimi ja Kuma maad tähendada. Igaüks, kes wähegi kunstist teab, see teab ka, et need kujud Rheini kolme suuremat aru -. Neekar, Main ja Mosel tähendavad. Mis Dr. Hermann selle kurja halpusega tehaMtztis, seda teadvad  kõik need, keS meie vihavaenu politiknfi tunnevad. Teistel on parem, kni nemad seda mitte ei tea, ja meie ei taha sellest siis ka rohkem sõnu iteha. Saksakeeli .Peterburgi Zeitung" on aga ennast selle rumal-kawala halpuse üle pahandanud ja on selle sünnitajat kibedast karistanud. Rüüd karjub Dr. Hermann ja teeb hulga tühja sõnu; miks tema aga seda veidrat meelesegadust sünnitada katsus, sellest läheb ta mööda, nagu kass palavast  pudrust. Öösel, selle kuu 15. päava wasta, tuli pärast weiket külma esimene lumi, mis ühe pääwa seifis ja siis jälle ära sulas. Täna homiku, Pühapääwal, selle kuu 20. pääwal, oli 3 graadi külma ja taevas pilvine. Põltsama kihelkonnast kirjutakse meile: .Reede 21. Oktoobril oli meil Vana Põltsama valla rahval, iseäranis üks aruldane pääw, mis mitmelegi vee! kauaks meele jääb, sest et nimetatud pääwal meie Vana Põltsama walla järel seisaw Umbuse küla koolimaja fisse õnnistatud sai. Maja on ruumikas ning igapidi uuema aea nõuudmiste järel ehitatud, mis jällegi üks hea tunnistus  meie rahwa elu edenemise kohta on. Jumalateenistus algas kell 11 e. l. mida kohaline õpetaja herra Maurach ühe sündsa Taaveti laulu sõnade järele wäga mõnusaõte pidas, kus ta ära selikas, et kool just see koht on, kuS lapsi jn noorelt voorusele harjutatakse, see läbi, et neid Jeesuse Kristuse oma Õnnistegija juure juhatatakse, ning soovis, et ka seegi paik wöikS oma kohut täita ja selge Jumala sõna põhja peal noortele õpetuseks ja manadele kinnituseks olla, mis pääle ta seda maja, sellel põhjusel Issanda wiina määl töö tegemise paigaks sisseõnnistaõ. Pärast Jumalateenistust pidaS kõnet endine wallawanem J. Jürmann, kus ta ära seletas, et wana sõna .rahu kosutab,  waen kautab" ka sellegi maja ehituje juures jällegi tõeks on läinud, sest et kõik walla peremehed ühisel meelel, mõisa härraga ühendatud nõuu! ja jduul, siin seda tööd nii kaugele on korda saatnud, et ta ülemal nimetatud pääwal  oma täielise otstarbele jõnudes, fisse õnnistatud wõiS saada ning tänas kõige walla nimel mõisa herrat, temast antud abi eest, mis peale ta nii heaSte härrale, kui ka tema prauale ja weikse tütrele walla nimel mõned kingitused  tänu täheks kätte andi 1, ning soovis, et ka edaspidi  ükS meel ja armastus W. Põltsamaa mõisa herra ja vallarahva vahel aset leiaks. mille peale efiteks herrale, pärast prauale koosolijate poolt /ta elagu" lauldi. Selle peale astnS mõifaherra F. Holst kõne tooli ning pidas kõnet oma walla rahwa hariduse teel edenemise üle, kus ta esiti neid südamelikult tänas, tema waStu tänasel pääwal üleS näidatud lahkuse eest ning oma rõõmu selle üle avaldas, et ka siingi jällegi üks hea töö korda saadetud  on, nõnda et nüüd kõik Põltsama kihelkonnas seisvad, tema walla viis koolimaja, lühikese aeaga uuema aea tarvituste  järele ümberehitatud on; pani ka vallale ette, et kõigist W. Põltsamaa walla kümnest koolist, veel kolm Pillistwere kihelkonin järel seiswat kooli, ümber ehitamist tarvitavad, millede ehituste juureS ta ka jällegi, nii kui ennegi, lubaS abiks olla. TuletaS ka meele, et meie usuisa Dr. Martin Luthetheruse  400 aastane sündimise pääw meile warSti kätte jõuab, miS mälestuseks ta koolile wäga ilusa Lulheruse pildi kinkis, ühtlast soowideS, et ka seegi kool wsikS armsaid Lutheruse Ewangeliumi usutunnistuse kiriku liiteid ja ustavaid  riigialackaid kasvatada, miS lootusega ta ka wäga ilusa KeiSri pildi koolile kinkis. Viimaks soovis ta, et Jumal meie armulist KeiSrit võtaks kaitseda, kelle vägeva valitsuse all meie veel kaua üksteisega rahus ja armastuses  elada võime mis peale koosolijad vaimustavalt Keisri laulu laulfiwad. Siis astus kohaline koolmeister J. Prosa kõne tooli ning tuletas mõne südameliku sõnaga kooli valitsuse tegevust meele, kuS ta iseäranis kohalist koolivalitsust, nimelt õpetajat ja kiriku wõörmündri herrat nende väsimata hoole kandmise eel tänas, miS eest neid mõlemaid mehi elada laSti. Nõnda samuti tänaS ta kõiki walla ametnikkusi, kes ka selle maja ehituse juureS palju vaeva näinud ja hoolt kannud, miS peale ka neid elada lasti. Peale selle tänas üks valla ametnik kõiki Umbuse küla peremehi, et nad oma usinuse ja sõna kuuleliku  oleku läbi, neile palju kergitust ja tehtava tööle rohkel  mõedul edenemist saatnud on, mille eest ka neid elada lasti. Selle järele astus säältsama valla Annikwere küla koolmeister M. Teras kõne tooli ning pidaS kõnet kooli üle. kust ta laiemalt ära seletas, mis pärast lastele koolig esiteks: Jumala sõna, teiseks: ilmalik tarkust õpetakse  ning soovis, et meie koolid ikka edeneksiwad ja meie noore sugule ihuliku ja vaimuliku elupoolest õpetust annakflwad.  Lõpetuseks pidaS kõnet, sealtsama mõisa koolmeister K. A. Reinthal meie EeSti talurahwa laSte kasvatamise üle, esiteks kodu ja pärast koolis, kus ta pitkemaS seletuses näidata püüdis, et ÜkSnes hoolsa ja korrapäralise laste