ka nende kohta mõjub! Neil väiwil on ksik maailm rohkem  ehk wähem hädas, keegi ärgu pärigu, et see häda temast piab puudutamata mööda minema.Belgias, miS iiks kõige tähtsamatest Europa wabriku - maadest on, leekaS see kardetaw tuli, tööliste kesktS wäga kurjal näu! wälja, lõõtsutatud Prantsusmaalt tulnud tule-könelastest, kuida juba wiimases numris kirjutatud Pärast seda on weel mitmes paikas mässajate peale tuld antud, palju neist on surmatud, weel rohkem haawatud ja nii palju wangi wõetud, et kõik enam wangikodadeSse ei maha. Lõhkumised ja rööwimised on pea nõdrematel, pea kangematel hoogudel  edafi kestanud, palju wabrikuid, mashinaid ja kaupasid on lõhutud ja Häwitatud, ka eramajast põlema pistetud; palju toorust on ilmunud. Nimelt on wihale ärritatud tööliste salgud wabriku-peremeeste tõldast, hobustega üheS, kiwi-öliga üle kallanud ja kui tigedad metsalised põlema pannud. Milla see mässamine lõpeb ja kuida rahwaS pärast elama ja ennast toitma saab, see on wäga küsttaw. Wist Mitte enne, kui puhta Ewangeliumi walgus kord jälle ülemate ja alamate südameid puhastab ja soojendab. Kõige pahem on see, et mässajad ka rahulist töölisi oma tööd seisma jätma ja nende mässamisest osa wõkma sunniwad. Tänine on Paapstlased ikka kiitlenud, et kõik SozialistlaSte ja teiste seesuguste mässajate kärad lõppema saada, kui walitsused , kirikule", s. o. Katholigi ülematele ja alamatele pappidele seda wõimust tagasi annawad, mis neil enne oli. Belgia seisab aga juba mitu aastat pea täitsa Katholigi ülikiriklaste, s. o. PaapstlaSte, wõimuse all ja nüüd on just BelgiaS SozialistlaSte mässamine kõige kurjemalt lahti läinud. See on jo see suur ekfitaw eksitus, õnnetus ja wiletsus meie päiwil, et khristlikku kirikut ja usutunnistust laiades ringkondades enam selleks ei tarwitata, mis need Õnnistegija seadmist mööda peawad olema, waid kaS koguni maha jäätakse ehk paljaks weduloomaks rahwusliku ülbuse ja teise potitika - wõimuse wankre ees muuta püütakse. Mõnelt poolelt räägitakse, et Würst Bismarkil nõuu olla Saksamaa sõeawäge senna saata ja sealist tuld kustutada, enne kui naabri-majad põlema lähewad. Balkani poolsaare asjad seisawad täniseS segaduses. Suurriikide ja Sultani poolt antakse Bulgaria Würstile tungiwalt nõuu sellega leppida, mida pakutakse ja Ida- Rumelia Kindral-Kubernöri ametit wiie aaSta peale wasta wötta, aga tema ei lepi, waid pärib seda ametit määramata  aea peale. Mõnelt poolelt kinnitakse, et Würst Aleksandril  nõuu olla, ennast kõige BulgarlaSte Kuningaks kuulutada lasta ja sedawiist ka Sultani Üliwalitsust körwale  heita, nagu Rumenia ja Serbia Würstid seda omal aeal tegiwad. Muidugi saaks see temal raskem olema, sest tema piakS seda kõige suurriikide nöuu ja tahtmise wasta tegema, aga korda minna wõiks see siiski, sest suurriikide  üksmeel ei näi Balkani poolsaare asjus mitte ülearu  kindel olema. Endine Bulgaria Minister Zankow on selle kuu 14. pääwal kolme teise mehega Wene Konsulile  Sofias üht palwekirja ,kõige BulgarlaSte nimel" annud, milles Wene Keisrit palutakse, Bulgariat nüüdsest olekust peasta ja Wene ,kaitsuse" alla wõtta. Teiselt poolelt kinnitatakse aga, et Zankow seda ainult oma enese ja oma kolme seltsimehe nimel teinud olla, wiha pärast, et tema nüüd juba kaks aastat Ministri-ametist lahti on. Kuida ka Bulgarlased Wene abi eest tänulikud on, omast iseolemisest ei tahta nemad mitte lahkuda. Serbias on nüüd ometigi Garashanin omast Ministri-ametist lahkunud, ja Zwan Ristit sh, Wenemaa sõber, on Kuninga poolest kutsutud uut Ministeriumit kokku seadma. Kardetakse aga, et tema teisi ei leia, kellel himu oleks seda saSst üles kerida, mida Garashamni Ministerium kahe aaSta sees Serbias mässinud on. Ikka näitab aga Ristitshi kutsumine, et Serbias teised tuuled puhuwad, miS ehk ka p kättetasumise "-tuju Bulgaria waSta juhatawad.  Greekamaalt ei ole wiimaste pääwade sees ligemaid  sõnumid tulnud. Järel ei ole Greekamaa walitsus  mitte annud. Seal näikse arwatama, et kui ka kõik suurriigid Greekamaa wasta panemad, fiis wõiksiwad ikka Bulgaria immitfewaist asjust segadused tulla, mida Greeklased  oma kasuks tarwitada wõiwad. Wene laewuStik on Kreeta lahelt ära läinud, tulla aga pea jälle tagasi. Saksamaal peeti selle kuu 20. pääwal Würst Bismarki  71 aastast süudimise-pääwa. Keiser, Kronprinz, Prinz Wilhelm ja Prinz Georg käifiwad ise temale õnne soowimas. Igalt poolelt woolas temale jälle adressisi, kirjast. telegrammist ja kingitust kokku. Wiina-monopol on Riigipääwa poolest 181 häälega 3 hääle wasta tagasi lükatud; 37 liiget on oma häält andmata jätnud. Würst Bismark tunnistas oma meelehaigust selle üle, et Rtigipääw,  nimelt aga Katholiigi kiriklascd, wabalased, Sozialistlased  teised riigiwastased sedawiifi walitsust takistawad teisi matsust kergitamist, mis waesema rahwa peal nisuivad.  EraseaduS SozialistlaSte wasta, on 173 häälega 146 hääle wasta, kahe aasta peale pitkendatud. WalitsuS oli pitkendamist wiie aasta peale nõudnud, Würst BiSmark  kinnitas, et ««litsus esiteks aga ka kahe aaStaga lepjb. Tüli PreuSfl riigi ja Katholiigi kiriku wahel näitab jälle natuke käredamaks läinud olema. Kiriklaöte poolt päritakse, et Professorid Katholiigi Preestrite-Semi- narides ainult PiiZkopide läbi w Ost vad nimetatud saada, ilma 'et Riigiwalitsusel seal midagi wahele rääkida oleks. Sellega ei wõi ega kaha Mgiwalitsus leppida, sest stiS wõikstwad kergest mehed selle tähtsa ameti peale saada, kes Riigiwastased on. Herrade majas tahab Würst BiSmark  ise kohaliste nõuupidamiSte juures olla, et ast seal wiltu ei saaks aetud. Kronpripzi Praua terwiS on natuke paranenud, kui tema wiimiSte sõnumite järel ikka weel haige ja woodis oli. Ka Prinz Heinrich on haige. Badeni Suurherzogi wanema poja termis on ikka weel heitlik, pea paranemas, pea jälle haigus õige kardetaw. Prantsusmaal on küll söcawäge Decazevillc mässajate  waSta saadetud, aga Sõea-Mimster, Kindral Boulanger,  on pealikutele käsku annud selle üle walwata, et sõeawägi kusagil mässajatega kokku ei sattu, sest tema olla praegal tööl, et ,igal poolel rahu peetud" saaks. Sõeawägi  on seda käSku omalt poolelt weel natuke ülearu ,rahuliselt"  tähendanud ja on oma keSkiS koguni mässajatele, ,töölistele", kes oma ülemat hirmsal wiifil ära tapstwad, lõhkustwad ja rööwistwad, raha korjanud. See on koguni kentsakas ja näitab, et Kindral Boulanger ennast mässajate peale tuetada ja nende õlade peal Võimusele tõuSta himustab. Ka teiselt poolelt ilmub, et Prantsusmaa  Mintsterinm kardetawal kombe! mässajatega silmitseb. Nenda kõlaS juba mõnest aeall saadik, et Prantsusmaa Saadik PcterburgtS, Kindral Appert, ära kutsutud saada, ja nüüd on tema ka töeöte ära kutsutud. Kindral Appert seisis Peterburgis suures usalduses ja auustuseS, aga tema oli aastal 1871 selle Sõeakohtu juhataja, kes Communardlaste, Parist põletajate, mõrtsukate ja rööwlite, üle seadust mööda kohut mõista, neid hukata ja Caledonia saarele saata laskis. Seda et ole Anarchistlased temale andeks annud ja sellepärast kõigutafiwad ja kangntafiwad nemad tema kallal, künni nõder walitsuS, Anarchistlast kartes, järel andis ja teda neile ohwerdaS, et ehk ise wa« hest ära neelatud ei saaks. Peterburgis on see palju pahandust  Prantsusmaa wasta sigitanud ja kergest wõib juhtuda, et mõned W-ne ringkonnad, keS senna poole stlmitsefiwad,  nüüd teisele poole waatama Hakkawad, mis Wenemaale ka tõeste miike kahjuks ei oleks.  Prantsusmaa  lõunepoolises randas, Mouako ja Mentone wahel, sündis hirmus raudtee-õnnetuS. Ühes paikas, kuS raudtee  mööda järskut merekallast käib, jooksiwad kaks rongi täie kiiruga kokku. Mashinad ja 10 wagonit saiwad purustatud, 4 wagonit kukkustwad kõrgelt kaldalt mereSse. Maal on 6 inimest surma saanud, 16 wigaStatud; kui palju meresse uppunud, selle üle ei ole selget teadust. Prantsusmaa walitsus on nõuuks wõtnud 900 millioni franki laenata. Laenupabertd saada Jürikuu efi meSte pääwade  seeS wälja antud ja laenu pealt maksetakse 3 protsenti.  Prantsusmaal teatakse wäga heaSte. et Belgia mässajate pesapaik ParisiS on, aga walitsuS ei usalda oma kätt efimeeSke külge pista, kelle! seal nii palju söbru on. Siiski on. mõned ,wabalaSle"-kogud ära keelatud ja ka selle eest on Belgia pjtrel hoolt kantud, et mässamine  sealt Prantsusmaale lagast ei niyku. Kindral Appert'i  asemele piab Kindral Billot Prantsusmaa Saadikuks  Peterburgis nimetatud saama. Kas aga Wene walitsus teda rõõmuga ehk ülepea wasta wõtab, fee on küfitaw, sest temast räägitakse, et tema , punaSte" seltfllane olla. Prantslaste asumaadel Senegali jõe ääres, Lääne- AfrikaS, on Boudou Marabu (Mohammedanlaste ülempreester)  suure wäega ühe kompagnie peale tunginud, miS sealiscst kodurahwast kokku seatud on- üks pealik ja 8 meest on surmatud, 32 meest haawatud. Inglismaal on Gladstone Ministerium juba sunreS hädaõ, enne kui tema weel oma linmaa-seadust Parlamenti ette on panna jõudnud. Chamberlain ja Trewelyan on tema Ministeriumist  juba wälja astunud ja nende asemele on StauSfield  ja Lord Dalhousie nimetatud, kellel kummagil suuremat  tähtsust ei arwata olema. Kui Gladstone oma lirimaa-seadust  ette pannud on, fiis tahawad weel kolm Ministrit  tagasi aStuda. Tüli tema oma kojaõ on fedawiist lahti ja koda on ksikumaS. Kord oliwad jutud tõusnud,  et ZnglaSte ja Wenelaõte wahel Afghanistani piirel uueste tüli tõusnud ja tööd takistanud. UStatawate sõnumite  järel ei ole see aga mitte tõsi, waid Inglismaa kommissäridele olla koguni käsku autud weikemaid küsimist Wene kommissäridega paiga peal seletada, ilma et neid Ministeriumi ette saadetakse. See asi ei olla nii tähtjas, et sellepärast pitkemalt waielda maksaks. Selle kuu 3. pääwal  on Afghanistani piirel palju lund sadanud, pärast on ilusad ilmad tulnud. Inglismaa Wäljaspidiõte asjade Ministri, Lord Roseberry, ja Inglismaa Saadiku wahel Peterburgis, on Inglismaa lehtede sõnumite järel wiimase!  aeal palju kirjawahetamist olnud, mis Ida-Afia aSjade külge puutuda. Kuida lugejad mäletawad, wõtfiwad Inglased  mullu Hamiltoni sadama, saareStikkus Japani ja Korea wahel omale; selle waSta tahta Wenelased nüüd Lasarewi sadamat, Korea lahel, omale Võtta.  Inglismaa  lehed msistawad neid takistust hukka, mida Saksamaa  Riigipääwal Würst BiSmarkile tehakse. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida Baltimaa lehed kirjutawad, saada Keiserlik KõrguS Suurwürst Wladimir Aleksandrowttsh  oma kõrge abikaasaga sel suwel ülepea läbi Vallimaa kubermangude ja linnade reisima ja siis ka wist mõnda meie rahwaelust ja etutarwituStest tähele panema. Jumal õnnistagu nende wäljaminemist ja sissetulemist! —Baltimaa rahwakoolide seadmise kohta Rahwahariduse Ministeriumi alla, kuna need tänine Seespidiste aSjade Ministeziumi  all seiuwad, kirjutawad nüüd Wenek. lehed pitki juhtkirjast.  Meie omalt poolelt loodame, et meie kirikuõpetajad ka edaspidi ei wäsi rahwa lastekasvatamist juhatamast, et meie möisaherrad ka edaspidi ei tüdi rahwakoolifi tuetamast,  ja et rahwas nüüd meel paremini aru saama hakkab, missugust õnnistust meie kodumaa tamsed ilmalikud ja waimultkud ülemad, mammad ja juhatajad rahmale koolide asutamisega, ülespidamisega ja juhatamisega saatuud on. Koolmeistritele ei wõi meie muud nöuu anda, kui Jumala abiga endisel joonel hoolsast tööd teha. Koolide  walitsuS wõib muudetud saada, Ewangeliumi maim ja teaduse maim, miS tänine meie rahwakoolideS  clasiwad, jääwad muutmata. Aleksandri-kooli asutamiseks  on nüüd jälle kõrgema käsu peale Tartus üks Blilkeline kesk-komitee kokku astunud ja ka abi.komiteed  piawad jälle asutatud saama, tõik ainult raha-korzamisekS.  Linnakooli korral, soowitakse seda kooli juba sel aaStal käima panna ja aega mõõda Realkooliks kosutada. Selle kuu ZO. pääwast hakates müüakse PostkontorideS  postmarkist, tnill- peale kirjasaatja kohe ka waStust kirjutada ja hinnata kirjasaatjale tagafi saata wäib. Need postkaardid maksawad 6 kopikat. Tallinna wangikojas on wiis wangi ennast Greeka- SigeuSku salwida lasknud; kuuS tahta weel seda teha. , Virulasele" on keegi BaltiSkist üht sõnumit saatnud  ühe ära kadunud neiu Üle, keda otsitud aga mitte leitud ei olla. See ei ole tõsi. Selle neiu peidupaik sai tema ,kaSwatajale" juba järgmisel homikul ametlikult teada antud, kust tema teda tagasi pärida wõib, kui seadus lubab. Teine sõnum, mida .Virulase" uuS kirjasaatja selle külge köidab, on nii toores, et igaüks kohkuma piab, kelle süda weel täieSte tooruStatud ei ole. Eh! on mõni arwanud, et Kaini täht tooruse alla wõib peidetud saada. Ärgu lootku. See täht on söötma tulega kirjutatud, seda ei peida keegi. Siin on awalik hääl parematest ringkondadest  rääkinud. Pangu .Virulase" kirjasaatjad seda tähele. Läänemaalt kirjutakse, Postimeheleet mitmed  «allakirjutajad ennast uue kcelede-feaduse pärast on ametist lahti wõtma pidanud, teiste keSkiS ka K. walla ktrjutaja, keS 30 aastat au üsast teeninud. Mõnelt teiselt  poolelt kuuleme, et mSifaherrad Wenekeeli kirjawahetust  toimetada lubawad, muidugi ilma maksuta. , Linda" Seltsi koosolekul, selle kuu tl. pääwal, näib ka rohkem kisa kuuldud, kul willa saadud olema. Niipalju on aga ikka otsuseks teha jõutud, et , Linda asjad  uueSte plawad läbi «vaadatud, ja stiS, Jürikuu 17. pääwal, otsuStegew kooSolek peetud saama. Direktor Schreim kuulutab ,Revaler BeobachteriS", et Zannseni tõrelemised põhjuseta olla, sest ,Linda" põhjuskirja Z 61 järel ei olla waja laewade ja hoonete kulumiseks midagi sissetulemist maha arwata, niikaua kui aktsiad mitte täideõ hindaS ei seisa. See on täitsa uudiS. SelleS .Linda" põhjuSkirja  eksemplaris, mtS meil on, ei seisa ühtigi tingimist selle kohta, waid § 61 pärib tingimata, et kulumise protsentid  piawad puhtast sissetulemisest maha arwatnd saama. Muidugi ei wõi seal midagi maha arwata, kuS pnhast sissetulemist koguni mitte et ole. Aga seda olla jo, wiimaSte  aruannete järel. Tallinna Linnasaadik ute. kogu nõuupidamisi,  miS selle kuu 19. pääwal peetud sai, piame ruumi kitsuse pärast teiseks korraks jätma. Selle kuu 15. pääwa õhtal leiti RataSkaewu uulitsal,  herra S. maja eeS. ükS korw, kuõ M poeglaps seeS oli. ÜheS naeõterahwa käega kirjutatud kirjaS sai Herra S. palutud, seda lapsukest oma enese laStega MeS taSwatada, ja tema on seda pakwet täita wõtnud. Pahategu si on Tallinnas wilmasel aeal jälle Sige rohkest olnud. Kaupleja Nihker andis Politseile teada, et öösel, selle kuu 18. ja 19. pääwa wahel, tema hoowist Pärnu maantee ääreS, kaks härja-nahka, wäärt 26 rubla, ära waraStakud on. Öösel, selle kuu 15. ja 16. pääwa wahel, on herra ZuliuS Pfasfi küün lahti murtud ja kakS koormat heinu, wäärt 39 rubla, ära waraStatud. Nehatu taluperemees Jüri P., kelle juurest mõne aea eest hobuse riistu warqStati, leidis ühe hobuse-teki woorimeeS 245 juureS, keS tema küsimise peale aga waStust ei annud ja wast stiS suu lahti tegi, kui Politsei - soldat appi kutsutud sai. SiiS teadis tema, kelle käest tema seda teki ostnud, et aga fee sellest ühtigi ei teadnud, siis pandi herra K 245 puuri. Öösel waSta selle kuu 21. pääwa on kooliõpetaja  Olga T. kuur Kasani kiriku juureS, lahti muugitud ja sealt 65 naela sialiha ja 50 naela loomaliha ära waraStatud.  Heinrich H. lahtisest kojast Klafingi uulitsal,