Tallinna Sõber Mi WN-S aaStalSlk TalliimaS, 7. Mri-kiiii Mlval !88Z. Uleiildne ataltlit Etstirkhiiiillt «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nckdalis wälja. Wftkkal' riulstn!S'c plliiair Irükimajaai -t cuNla, t>> knp, p»> I uaoiua I rnbla 4l> knp ki.ja e!)k i'!.?!,-;» j.ucknluki! /ciicilniccleft maülnwnd lga -ea -kli i-klr alemr prall k. tlap. Tellimised Voetakse wasta t HaMmras: Ltndfors't päriate trüktmajas. ?eteröurgls - J. S. Seelandl» 54. —Harkus - W. Just. - Zlakweres: L. Waltly. - ?aides: A. Seldekverg' Kapsakus: H. li. KollSerg. Lihulas: A. MltncrU poodis. Kure' laare»: W. Maal: kuida iseäranis kuulutudsaab. WaSinja redaktori AL. F. Eill)horn. Elab BalliöklS, kirjad käiwad BaltiSki (Baltischport liaarikcieiü-livpri.,) m-gistcr ! luztimU !>'. Üiugnli-I Omnll maali Tal Uimast: Nsgola firiktt abi- I Keisrikojast, Kõrge ülemate wahetamifcst. Riigi raha aru aime. „Swet'. ÕmietnS koerte läbi. --- Molkwost !i.!!!!si !> > k.ic! lulsd, Ralni-celt: r.klloi-raaiaalii'lauplu?. - Roöw-mõrtsukad ja Kcisri'Paari troou, Kroonimise aeast. Wargns. rcitud wargus Warshawist - Põletatud kirjad, Beritshe. tßrpaMiid. V.,l!jsk>st , Nttt i Kiri in«ako»inast. Kiri Hargla kihelkonnast. wist i Õnnetu tulekahju, Jda-Wenemaalt: Külm ja tuisud. Wõeralt maalt! Saksamaalt. Austria-Uunrumaalt Ni.aii !!»» »«!>-> »NI s uittscadua. Peigi, pakkumine. Kmiramaall: Suur kala. -- Pcterbiirgist! ! - Prantsusmaalt. Inglismaalt. Jutu leht.. Kirja wastuseo. Armsad ja auustatud lugejad! laske endid mitte mitmesuguste ja »wn!> iwclm-ttw» iviittsuiada; sest see on >ic-i, kl mmi! l.ibt sildaiit kiimitalst." Sbr. W, 9. tl II ck a ct st !cltiircli) u ja r õ õ m u!" Selle sc'i'» NIN», ,l<> s,'l, lciUine meie oiilcl lugejaid lahkunud aaSta . icda !>'c'!vi'iiin- iilc ir kii 'Ullale. Wäliaöpidist rahu .'II I.chtiniiid aost!" tall wäht kili-jp lugejatele toonud, weel „'.,t.nii> mnt.- päiwil "ii mitmesugused liikumised läbi m.iailma >t'c'. i-niuis , nende eest ei pease keegi karmale,  kest fiiiliiil Ninalikuji rlnli mitte täitsa ei lahuta; aininikiiü riiust nuialt lahutada wstiwad aga üksi need, fs-a . >ll, alt um.lst . lmnazaS piüdainad la kõiki osawõlmist .uu.,st s-ib.,uust lammalawad. Kelle sooulest >a kelle süd« Uainea täieline eltt)oud lntiub, see ei tohi ennast ühkl aral n.uibr iahlsa «lukiistinnstkr eest urkasse peita , INiS kärst.strto.tt aeal kõiki sellskauda keerulawad. Küll need liikumised, mis milmel kombel üle määratud kalda paesusnma  kipuwad, ka Jumala tahtmise ?ärel tõusnud on, et Ridliralnoa süda Võitlemises kinnitatud saaks. KeS puhta südamega ;a auusa meelega wõitleb, selle süda leiab kinuikttlt  ,a leiab ka' keSket wõillrmtst rahu ja rõõmu. KeS aga .'ma .lawal Zõttdll kõrwale peidab, see ei ole oma kohust selMkomm wastka läieüle täitnud, selle südames et U'õj liia ka leina ptldiipaikaS õiget rahu ja OSmu olla. Kõigilt ketttamijeii ja lagakiusaNtseft hoolimata, tahame meie ta unel aaflta! watmle Mkuda, tahame seal ülemääral  Ise liikumisele tammi ette ehitada katsuda, kus see liikumine üle koe za õiguse kallaste paesuma ja kohama klpub. Ja nuie tahame ka edaSpidl neid takistust ja seda nsu eest ärra koristada katsuda, mida 'õige, tasase >a Ic'stse edeudiise joonekese elle kantakse. Paigal seiSta r< tohi nne.oooliid. pulgal seistla ei lohht waiMUwoollld; melemud P.au-ad liikndeS edenema, peawad rahulisel keeru!  idust jooksma. Mõlemad peawad aga selles joones liikuma, lindu lood, Miku-' seadused, Jumala seadttö ja ilmalik ieubiiõ neile elle kirjutanud on. Paesnwad jõed ülle kollubte, siid ivoolawad need möllateS Üle Põldude ja nurmede >a malawad haritud maad lõhutud külade ja mazade puru alla. Peasuwad ülemääralised himud ja soowimiied Üle nende piirele, mida Jumala käsud ja makawad ilmalikud seadused neile pannnd ou, siis lõhnwcrd,  kul.noad ja malawad toored tujud hariduse õrnt oiji, kui Iznunde ia liijude äralazad ja kihutajad ka sada kord tmniiakstwad, et edenduS ja kes teab mis nende eeSmärk  oleks. Unustatud za armsaid lugejaid kutsume meie kaahwõillemise e. mitte kellegi, et Ühegi sugukonna, seisuse ega seilSkouua wadla, waid iga sugukonna, seisuse ja s libkonua eest. üleüldise lepiluse ja ssbrnse eest, kõige krakoudltSte tiilikjhulamisle wasta, luletstwad ueed tülikihulauused  ühelt poolelt ehk teiselt poolelt. Kellel woimastk ei oie. legewusega meie wõitlemisest osa U'otla. see lehku seda osawõtmisega. JgaükS laSku Jumala armu läbi heas woillemisch AIN südant kinnitada,  Ärilt eest. mida tema kSMt tõekS peab, aStllgU te,na tõrg., ia ka, tuiata wälza. ärgil lakku ennast kamalu» sest ega >oali»lik,l>i loäglinailast Eksitada ega peletada, kiutm. odi sdeudun, mis oma uutmoodi „ Vabadust "twägi' wallaga inimeste südamesse tuupida tahab, sõimab igaüht, kcS ,i«,bwameeõte' pilli järel karata et taha. Argu ükski sellega oma enese teadmist ja südametunnistust lämmatada ega pimestada lasku, Meilt kirjutab üks auuStatud sõber, kaugelt testiteele p irelt. et sealiue rahwaS wäga hea meelega meie lehte lueks, seda aga salaja teeks, mvne wägiwaldse ,rahwamehe" hirmutamise ja lollitamise pärast awalikult teha ei usaldaks. Armsad sõbrad: Keda Teie kardate? Nende meeste wägiwald, kes nüüd karatsewad ja tuult külwawad, ei saa kaua kestama. Juba on kirmes mõne puu juurede külge pandud, mis kõrkletes oma latwa taewaui wenitada katsnS. Meie peale on erakondlased loore rahwa wiha ärritanud, meie üle on wägiwaldsed erakondlased  ja tuule külwajad Rijias ja Peterbnrgis, kõrge ülemate eeS waletuunistusi ja kaebtufi tõstnud, meie oleme aga kõikumata selle pinna peal seista, seda teed eksitamata kõndida püüdnud ja oleme oma lugejaid sellel pinnal pidada ja sellel teel juhatada püüdnud mida meie südametunnistus õigeks, meie kodumaa, meie rahwa ja iga auusa rahwa kohaliseks pidaS. Kõige kiusatuse seeS, kõikis Võitlemises on Jumal meie südant kinnitanud ja ka meie lehte ei ole erakondlased ja tuule külwajad nihutada ehk koguni meie kalli kodumaa malmilt puhuda suutnud. Meie palume ja kutsume igaüht, kindlal sammul, kas tegewuseS, kas osawõtmises  tõele auu anda ja seda ka awalikult tunnistada, mida tema omas waikses südames õigeks ja tõeks peab. Tülitawad siis ka erakondlased tema ja meie wäljaspidist rahu, siis saab Jumal meie kõikide südant kinnitama ja sellest kindlast pinnast saab kõikumata, jäädaw rahu ja rõõm, meile ja meie kalli kodumaale, lepitus ja söbrustuS kõige meie kodumaa suguarude ja seisuSte keSkis ja wahed tärkama, kaSwama, kosuma ja õitsema. Seda rahu ja rõõmu, mis Võitlemises kinnitatut südamest wälja kaSwab, soowime meie uueks aastaks igaühele  iseäranis ja meie kodumaale ja meie suure isamaale üleüldse. Jumal aidaku! Ümberwaatus ligemal ja kaugemal. IV. Rootsi ma a on ka sel aastal iseäranis seeläbi tähtjas olnud, et seal kuulust nime ei otsita, waid tasaselt seespidist elu kasutakse. Norramaal on ennast aga uutmoodi  wabalaste maim kardetawalt liigutama hakkanud. Storthingi, Norramaa Parlamenti on palju kahewäärilist rahwamehi walitud, need wõitlewad pea awalikult Kuninga waSta, tahawad Norramaad Rootsimaast lahti kiskuda ja Nahwariiki asutada. Kuningas ise oli Kristianas, Norramaa  pealinnas ja seletas asju. Kõik tunnistasiwad ennast suure watmnStusega Kuninga poole, kui tema aga jälle ära läinud oli, siiS hakkastwad „uuemeelised" wabalased oma tuStimist uneSte peale. Mis nõuu Kuningas ja RiigiwalitsuS nende wasta wotma saab, see on weel teadmata. Daanimaal oliwad pitkad waidlemised Parlamenti  ja Riigiwalitsuse wahel, raha pärast, Parlament ei taha Riigiwalitsuse rehnungist heaks kiita, aga tüli on aSjata, sest awalikud asjad peawad tallitatud saama ja kulud peawad kantud saama. Tülist ei tule fiis ka muud wäija, kui et Ministerium ka ilma Parlamenti lubata asju tallitab, knida seda heaks arwab. Schweizi m a a l on suur Gottharti tunnel walmiS saanud. Aurnwanker wvib nüüd mägedest takista nata, otsekohe Itaaliasse sõita. Üleilmliste SeltSrahwaslaSte tallitust on ka SchweiziS natuke tülitatud; mitmed plaanitud  nõunkogud on ära keelatud. Genfi linn on aga siiski ikka weel kõige maailma wägiwallaliste rahwameeste pelgulinnakS jäänud. Seal ihutakse neid noolest ja täidetakse  neid dynamiiti kerast, millega auumeelised õnnetoojad rahwast Kuningate ja wanemate peasta ja oma torupilli hääle järel tantsima panna himustawad. Nimelt Weneriigi põgenikudest kihiseb Genfi linu, ja ka üks Vallimaa  Bark on seal peawarju leidnud ja sealt mõnda waimu.venda oma kutsunud. Mõne juureS on tema nõuu ka korda läinud. Genfis on õnnetoojatel selle poolest lahke elu, et Prantsusmaa piir seal õige ligidal  ou. Tuleb Schweizi Politsei ueid tülitama, fiis põgenevad  nemad Prantsusmaale ja tulevad tagasi, kui sealt poolt midagi karta on. Nüüd on ometigi õnnetoojate peamees, Würst Ärapotkiu Prantsusmaa poolt kiuni wõe> tud ja kohtu alla antud, Kas temale seal aga palju <eha julgetakse, ehk kaS wahest kõik paljaks silmakirjaks tehtud ei ole, seda tuleb ära oodata. Kord oli kuulda, et Põhja- Euroopa suurriigid Schweizi maad sundida lahaksiwad, Genfi maailma mässajatest puhastada ; tamne ei ole selle nõu iile aga weel suuremat mõnu autud. Itaalias on sel aastal kuulus wägimeeS Joosep Garibaldi ära surnud. Oma tulise ja üleüldse õiglase maimuga on tema palju korda saatnud, tema abiga on lõhutud Itaalia maad ja pillutatud rahwad ennast üheks suureks riigiks ühendanud. Aga puhastatud kristlikku waimu ei olnud wana Garibaldi sees mitte, sellepärast tema pärast ka Itaalia walitfusele rohkem tüliks kui tuekS oli. Ja et Itaalia ühendus Garibaldi kahewäärilise maimu abiga korda saadetud ou, sellest ou palju Itaalia asjade fisse libisenud ja see kipub nüüd noort riiki ülemäära paesuma panema ja walitsuse sidemeid lõhkuma,  Peale selle ou weel Paapst Itaalia riigikeha seeS, keS iialgi sellega leppima ei saa, et tema ilmalikud wallad ära wõeti ja Itaalia Kuningriigiga kokku sulatati, Paapsti ja Paapstlaste aru ja õpetuse, tunnistuse ja kinnituse järel ei ole Itaalia Kuningriik muud ühtigi, kui üks kogu rõöwitud  wam, ja Itaalia Kuningas ei ole muud ühtigi, kui rööwitud wara ülekohtune kaitseja. Garibaldi ei olnud omas sügawamas südames ka koguni mitte üks mees, kes kuninglikku walitsüst soowis, waid tema soowis Nahwariiki.  Selle juures oli temal aga ikka nii selge silm, et tema ära tundis, knida sel aeal ühendust kõige pealt karmis  läks, kui riik mitte lagunema ei pidanud. Tema audis siiS rahwale nõuu, ennast Sardiinia Kuninga walitsuse  alla heita ja Sardiinia Kuningast kõige Itaalia Kuningaks tunnistada. Rahmariikiiue joon jäi aga kõige selle uue asutuse fisse ja häda aeal oli kõiksugust kahewäärilist  nenda ka seUsrahwaslilku waimustust  tarwitatud. See maim, keda sel aeal appi kutsuti ehk abiks salliti, see ei taha aga nüüd naljalt lahkuda, ja et uue riigi südametunnistus mitte täitsa puhaS ei ole. siis ei julge RiigiwalitsuS nüüd ka kindla käega selle kardetawa  waimu kuklast kiuni wõtta ja teda lämmatada ehk tallitseda. Selle juure tuleb weel. et Itaalialased oma sugurahwast Lõuue-Tiroolis, kus Trient pealinn on, ja JstriaS, kus Triest pealinn on, omale parimad. Riigiwalitsus  tunneb ära, et Itaalia wõimus Austria wasta ei mõjuks, pealegi kui Austria Saksamaaga kindlas ühenduses  seisab. Aga rahwuslased ei hooli sellest, waid kihutama  d lõpmata tüli ja tahawad neid maakondafi Austria walitsuse all ära kiskuda. Rahwusuku waimu °tuse abiga saiwad aga Neapli Kuningriik, Itaalia weikemad WürSliriigid  ja Paapsti riik üheks Itaalia Kuningriigiks ühendatud.  See on teine kardetum abiwaim, mida Itaalia Kuningriigi ehitajad omal aeal tarwitastwad, kelle wasta siis ka Niigimalitsns oma täit wöimu tarwitada ei julge. Juba siis, kui Itaalia Kuningas mullu Wiinis wõernsel käis ja ühe Austria rügementi auu-ülemaks nimetatud sai, juba siiS oli kodumaal kära nurisemine. Linnades saiwad