Tallinna Sõber AK z ReljaS aaStalAl. Tallinnas, W. Rääriknn pääwal IBBZ. KleSldke aealeht Eestirahwale maal ja li««ades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindsors'i päriate trükimajas: aastas 2 rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aaStas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksa,vad iga rea ehk selle aseme pealt K kop. Tellimised wöetakse wasta t HaZliuuas: Li«dfors'i päriate trükimajas. Seterburgis: J. G. Scelandi, vsnnspenaa 54. Tartus: W. Aust. - peruus: K. Kudewiita. Uakweres - L. Wattly. haides: A. S-idelõerg. Kaplalus: H. A. Kollverg. Kuresaares: M. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltisils, - kirjad käiwad Baltiski (Baltischport - ReaiSterr Omaltmaalt: Tallinnast: Senatoride ülewaatamine Baltimaa tubermangndeS. Linna saadikute kogust. Ilmad. ..Olewiku" seaadmised. Tartust: Talukohtade müünufed. Malgast: Kmmwoetud tulepanijad ja Märt Mitt. Wõrnst: Rahwa lugemine. Riiast: Liiwimaa Maapääw. Peter- ! buraist- Kurjategija Sankoivski. „Porjadok!st o'ndral-Adjutant Minkwist f. Geok-Tepe lahingi mälestuseks Lepituse kirik. Wiirst Suworow. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. - Inglismaalt. Ameerikast. Jutuleht: Jssand-Jumala möldri pärijad. - Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Juba kahe aasta eest, Körgestõnsa KeiSri Aleksander 11. walitsuse all saiwad Senatorid Wenemaa  kubermangudesse saadetud kohtuid, rahwa elukorda ja seda läbiwaatama, mida Rigiwalitsusel hoolekandmiseks kõige riigikodanikude elukorra eest tarwis läheb. Kuida kuuldakse, saada sel aastal Senatorid selleks ka Baltimaa kubermangudesse tulema. Siit meie rahumaalt on wiimaste  aegade seeS nii palju mitmesuguseid häälest Riigiwalitsuse  kõrwa kõland, et meie Keiser ja Herra heaks arwanud on, kord oma uStawate teenrete läbi uurida laSta, kuida aSjad tõtt mööda seisawad. Kuida meie juba möödaläinud  suwel kirjutasime, oli Baltimaa eeõseisustel nõuu, üht seesugust läbiwaatamist Riigiwalitsuse poolt wälja paluda.  Nüüd on seda nouuks wõetud ja kõik rahuarmastajad  maimud, igast sugust ja seisusest rõömuStawad ennast  selle nõuuwõtmise üle, milles meie kõrge Jsewalitseja nueSte oma tüdimata hoolekandmist kõige oma alamate eest nähtawalt awaldab. ? Milla need kõrged ametnikud meie maale tulewad, selle üle ei ole weel ligemat teadust antud. Mib olla, et weel mõned kuud enne seda mööda lähemad, wõib aga ka olla, et ülewaatajad ja läbiuurijad enne fiin on. kui neid oodatakse. Meie anname kõige nende meestele, kelle kätte kuidagi awalikku aSjatallitust usaldatud on seda nõuu, et nemad oma asju kõige suurema hoolega kordas peakfiwad, et ülewaatajad midagi hooletust nende tallituses ei leiaks. Üksi sedawiisi wõib rahwaS näidata, et tema selleks isetallttusek»  kslwaline on, mida tema kätte juba anti, ja 'selle peale küps on, mis ehk edaspidi laientatud mõedul tema kätte antud saab. Igaühele, kelle käest kõrged ülewaatajad  midagi küsikstwad, anname meie nõuu, et nemad ilma ühegi kartuseta ja ilma ühegi erapüüdmiseta ikka üksi tõtt ja kõiki tõtt räägiksiwad. Tõtt rääkida on muidugi  juba iga inimese kohus, pealegi aga weel iseäranis kõige suurema hoolega tähele panna. Kõrgete ametnikude läbi astub meie Keiser ja Herra ise kõige oma alamate ette ja pärib iga asja kohta asjalikku seletust, nii palju, kui küfitawal seda anda wõimalik on. Keiseri eeS ei maksa ükski seisus, ei ükski rahwaS ega ükski erakond oma iseäraliku  püüdmistega ja tarwituStega. Tema ees on kõik riigikodanikud üksi aga tema alamad, ja tema seisab üle kõikide erakondade. Kõik wsöriti sõnumid, mida üks ehk teine, ühe ehk teise seltsimehe ehk püüdmise kasuks anda tahaks, saaks suurt segadust tegema °ja saaks kõige pealt just selle seltskonna ehk püüdmise kahjuks olema, kelle kasuks  segamist tarwis olema arwati, sest kõrged ülewaatajad  saamad asja igalt poolelt, iga snguaru, seisuse ja seltskonna  eeSseisjate käest järel pärima, saamad iga asja. mille üle aru otfiwad, ka oma silmaga ülewaatama, saamad kohtutest ja teistest uStawatest paikadest aru wõtma. kõiki aruandmist ja sõnumid üksteise kõrwa ja waSta seadma ja selle järel arutegemist meie kõikide Keisri ja Herra ees andma. Häda sellele, keS waletas, häda ka selle suguarule,  seisusele, seltskonnale ehk erakonnale, kasuks wõõriti sõnumid anti. Nemad lange- wad ilma armuta põlgatuse ja umbusalduse alla, ja neid ei saa pärast ka siis enam õiete usaldatud, kui neil asja kaebata oleks. Senatoride ülesvaatamisest Baltimaa kubermangudes helisewad nüüd juba kõik Weneriigi aealehed ja igaüks arutab seda tähtsat Kõigekõrgemat ettewõtmist nenda, kuida tema iseäralik ehk erakondlik siht ja joon kannawad. »Golos",  see leht mis tänine sagedast kõige käremini Baltimaa  kubermangude ümberloomist soowis ja päris, on oma lauluwiisi täitsa muutnud. ,Goles" tunnistab, et Baltimaa  kubermangud oma seisusliku isetallituses, kõige nende 170 aasta sees, mida Wene Keisrite walitsuse all ära elasiwad, weel mitte üht kord asja annud ei ole. umbusaldust  nende peale heita. Wigadust saakfiwad ehk Senatorid  ka siin leidma, wist aga mitte kohtuid ja ametnikust, kes teades seaduse wasta teinud olekfiwad. arwab ka, et Senatorid mitte üksi meie maa ülewaalamisekS  saadetud ei saaks, waid et nemad meie elukordas ka eesmärkifi meie laiema isamaa kasuks otfikfiwad. Jumal andku, et nemad seesugust eesmärkifi  siin õige rohkest leiaksiwad ja meie Wene wendade kasuks  tarwitakfiwad! Siis seisakstwad kõik meie kalli kodumaa  suguarud ja seisused auustuses meie kõrge Riigiwalitsuse  eeS ja olekfiwad wälja naitand et nemad, seda kutsumist auuga täitnud on, mida Jumala armu nõuu meie ja meie Wene wende kasuks meil saatis. Meie omalt poolelt arwame, et nüüd aeg oleks, kõiki seisuslikust ja rahwuslikust tülitfimisi seltsides ja lehtedes seisma jätta, et Senatorid meid mite wihawaenus ehk koguni  waStastikkus kiusus ees ei leiaks. See ja need saamad  ikka meie Suure Keisri ja Herra ees kõige suurema auu ja armu sees seisma, kes oma enese tööd ja ametit kõige auusamast, hoolsamast, ja osawamast täitstwad, teistega  rahus ja lepituses elasiwad ja ülemale poole ja alamale  poole oma auustusega ja abiga malmis olimad, kuida  õige Ristiinimese ja Keisri õige alama kohus on. Saage Senatoride ülewaatamine Balti maadele ia rahwastele  auustuseks, kasuks ja õnnistuseks olema I Teistwiist kui „Golos", waatab ,Nowaja Wremja" plaanitud läbiwaatamiste peale meie maal, see leht ei jäksa aga palju kõrgemale tõusta, kui pilkamisele, nagu meie seda mõnes Eestikeele kirjutatud lehtes ka juba nägema harjunud  oleme. ,Nowaja Wremja" üeleb pilgates, et kui fiit midagi õpetust ehk eeskirja leida loodedakse, siis ei oleks waja Senatorisi seia saata, waid Baltimaa meestest tuleks üks kommisfion kokku seada ja Weneriigi seespidiste kubermangude walitsuõ selle kommisfioui kätte anda. Walitsust Wenemaa seespidiste kubermangude üle Baltimaa kodanikud küll ei päri ega himusta, sellest wsiks meile kergest rohkem tuska kui rõõmu sigida. Kelle rindus aga see süda meie suure isamaa kohtu üleüldse ja meie Wene wendade kohta iseäranis tuksub, see wõiks ikka soowida, et meie maa põllumeestest mõned nende juure läheksiwad ja lahke sõnaga ja hoolsa eeskujuga natuke juhatust  annaksiwad, ehk et nendest mõned meie juure õppima  tuleksiwad. Suurt kahju on Weneriigi seeSpidised kubermangud  sellest saanud, et seal iialgi mõisnikust ei olnud,  keS ise põllumehed oliwad, keS oma laiema teadusega  ja oma suurema jõuga talurahwale tueks olla wõifiwad.  Suurem jägu sealistest mõisnikudest Zpidas oma mõisasi paljaks rahaauguks ja wahete wahel jahi paigaks, ja oma talurahwast ei tunnud nemad palju muud kui hingeraha (obroki). Sedawiisi ei ole siis ka seal iialgi talu kohtadest jutt olnud, waid üksi talu rahwasthingedest.  Kus aga kohta ei ole, seal ei wõi ka koha p idajast - peremehest jutt olla, ja sedawiisi ei wõinud Wenemaa seespidistes kubermangudes pärispõlwe aeal osawaid  kohapidajaid, põllumehi kaswatatud saada. Osawad  põllumehed, kindel taluperemeeste seisus on aga edenema maaelu ainus kindel põhjus. See seisus  on Balti kubermangudes kosnud ja kindlaks saanud, seda wõiksiwad meie Wene wennad fiin tundma õppida ja oma juures asutada katsuda: siis sigiks seal talurahwa wara, kuna tänine talurahwa wõlad siginud on. Kuida meie maal taluperemeeste seisus kosus ja selle tähtsusele jõudis kus nüüd seisab, kuida nii kaugele Wene talurahwa ette jõudis, seda ei taha meie fiin rohkemalt seletada, kui ülemal  teinud oleme, et see aga nüüd nenda on, seda ei suuda »Nowaja Wremja" pilkamisel) aealou lehtede pealt kustutada. Tallinna Linnakohtu liiketest (Llnnanõuunikudest), astufiwud seadust mööda von Husen, Th. Jakobson, ja Greiffenhagen, pärast oma seadusliku teenistuse aea lõpetust wälja. Nende asemele saiwad Linnasaadikute koosolekul, selle kuu 13 pääwa! walitud: Greiffenhagen  43 häälega ametisse tagafi, Wellberg, 43 häälega,  Ed. Bätge, 41 häälega; Linnanõuunikude asemikudeks  saiwad walitud: Aleks. Höppener, Thamm ja Siebert. Linnapea asemikuks waliti LinnanõuuniL Greiffenhagen 52 häälega. Linnanõuunikude tallituskonnade  üle on seatud: linna kassa ja sadama üle Greiffenhagen, ehituse ja teede kommisfioni üle Varon Maydell, korteri ja tulekustutu e kommisftoni üle Wellberg, wangihoonede ja seegimajade kommisfioni  üle Bätge, Asutatawa Linnabanki aSjaiallitajaks on Linnasaadik Scheel walitud; tema aastane palk oa 4000 rubla peale määratud ja peale selle saab tema banki selgest kasust 10°/,, ometigi mitte üleüldse rohkem, kui määratud palga kõrgusest saadik. Linnabanki ülevaatajateks  mitmesuguses tallituseS on peale selle walitud, Robert Koch Scheel, Baron E. Girard, Grünverg, M. Schmidt, E. Bätge. W. Mayer, Kinijew, Aleks, Elfenbeiu, Johannsen, Th. Büttner, Langner, Fölsch. Hartmuth, Ber ting, Riesenkampff, Aleks. Höppener ja E. Erbe. Linnakassa kommisfioni liigeteks on walitud : v.Baggo Nikolai Koch, Hueck, Daugull, Fölsch, ja Erbe.  Teede  ja ehituse kommisfioni liigeteks: Psasf, Berting,  Thamm, Heckeu, Koch ja Zipser. Korter - kommisfioni liigeteks: von Antropoff, Risenkampff, Eylandt ja Saharow. Sadama kommisfioni liigeteks:  Varon Girard, Wilh. Mayer, Grünberg, Burhard,  Behr, M. Schmidt ja Koch. Gaasi ja weekommisstoni  liigeteks: Scheel, Fölsch, Siebert ja Erbe. Zstutuste kommisfioni liigeteks: Just, Zipser, von Hueck ja Fischer. Tänawuse talwe ilmade üle tulewad igalt poolelt sõnumid.  et seesugust iialgi weel nähtud ei ole. Rohuaidades  leiti juba neil päiwil õitsewaid mailasse õisi (viols. trieolor) ja Baltiski ligidal on õitsewaid külmalillest (anemonu kepatiLg.) nähtud, Mustad räästad naitäwad ennast fiin ja seal, ja Libawist kirjutakse, et liblekad omast talweunest ärkanud olla. Saksamaal on Jõulukuul üks tihase pesa nelja munaga leitud ja seesugused sõnumid tulewad kõigist Euroopast. Siberis on selle wasta 40 graadi külma. Sel pääwal, kus seda kirjutame, see on 18.