üldse pian tähendama, et külm elu kõige suurem waenlane  on. Kui küll parajas kraadis külm olewat elu karastada ja jahutada wõib, siiski on ta algaja elule wäga kahjulik. Suure külma seeS ei wõi ükski muna wäljaautud saada, ega ükski taim idaneda. Aga weel on palju eluwaenlasi, kes elujõuu tegewust, ainuüksi jõuu tegewust, ära rikuwad ja selleS wormiS seda tööd seiSma panewad. Nõnda wõtab häkiline pitkjelöök inimestel ja elajatel elu, ilma et ta nende keha liikmelise ehitusele midagi wiga teeks. Nõndasama wõib ka inimene seda on olnud häkilise rõõmu ehk kurbtuse läbi elust ilma jäeda. Peale seda on weel teaduslikuid jõnudusi, keS elu nõrgeStawad, nagu kõik kihwtid. Siiski aga meie tunneme selle waStu neli jõuudu, keS eluga suured sõbrad näitavad olema, need jõuud on walguS, soojus, õhk ja west, need taewaannid, keda õigusega elu kaitsewaimudeks nimetada wõime. Kõige tähtsam ja tarwilisem neist on walgus, keS üheS ka suurem elujõber on. Misläbi wõime seda tõendada? Seeläbi, et iga loom, keS walgusest eemal ja temaga alalises mitte koostuses ei ela, et niisugune loom ka looduses organliku jagude poolest madala järje peal seisab. Wõta ühe taime ehk looma käest walgus ära ja ta saab ka kõige parema toidu juures esiteks kahvatama,  närtsima ja wiimakS surema. jäeb tulema.) Mõnesugused sõnumed. Kala sööja taim. Seiemaani oliwad insektisööjad  taimed sellepoolest kuuljad, et nad elawaid loomi alamast liigist kinni püidsiwad ja äraseedstwad. Et aga mõned neist taimedest koguni täielisema liigi loomi lülielajaid  oma elutarwituseks waliwad, on koguni uuema aja leiduS. G. E. SimS Oxfordis on tähelepannud, et kõige rohkem laialilautatud taime-jaul (Iltrieulsria vulKaris) see wõim on, noori wäljaauutud kalapoegi püida ja tappa. Ühe waadi fiSse pandi katseks nimetatud  taim noorte wärSke kaladega ja nähti, et ta 6 tunni seeS üle tosina kalu kinni püidnud ja tapnud oli. Suurem osa neist oli peadpidi kinni tabatud ja nii sügawaSse põie sisse neeldud, et ainult saba ots wäljas oli. Kalade tume mustad silmad oliwad selgeste läbi põie seina näha. Arwa nähti mõnda üksikult nukki pidi kinniwõetud, üks hea jagu oli saba pidi, kolm neli kala oliwad pea sabaga lähedaste taimedes kinni. KuidaS lillekimpu Värskeks hoida tuleb? Selle jauks wisatakse üks näputäis salpeetri-haput igal päewal wee Vahetamise korral nõuusse, kuS lillekimpu seeS hoitakse. Raudteede kuningas. Jay Gould! walitsuse all on 32,530 kilumeetert raudteed ehitatud (Saksamaa raudteed on kokku 35,500 kilum. pitkad). See wõrk on Atlandi ja Suure okeani wahel käidama wiiest raudteest kokku pandud ja et Kanaada uuest ehitatav) raudtee weel mitte Malmis ei ole, stiS on Gould ainuüksi nende mõlemate  okeanide mahendaja teede ülewalitseja. Sinna juurde tuleb, et Gould Mehiku riigi teedest suur osaline on ja temal palju idapoolse riikide raudtee walitsusteS oma Võimuline  sõna juure ütelda on; suure aurulaewanduse seltskonnas,  kelle laewad Waikse okeani pinnal sõidawad, on temal tähtis seisukoht ja Lääne ühendud riigi osade telegrahmi  seltskonna direktor (seltskonna põhjuskapitaal on 86 miljoni dollari suur) walitseb ta terme ühendud riikide  telegrahwi tattituse üle ja imeb selle jõuudu wälja. M suur wõimus seisab seal nimetud hangeldaja isanda käes, et teda ühendatud riikide aSjatallituse kuningaks wsiks nimetada. Seesugusel 100 l mõib küll arwata, et ülemee riigid ja Valitsused missiste enam kaua oma kasuhallitaid  raudteest ja telegrammist üksikute inimeste käes ei saa pidama, maid neid oma kätte saamad wõtma, millega meie riigiwalitsuS juba hakatust teinud. Wahefl on see aga, nagu nimelt Prantsus riigis, juba hiljaks jäenud, kuS tähendatud asutused wägemamad on, kui riik. KiiewiS on ühes wõerastemajaS möödaläinud kuul leitnant Vr. Arthur Böttcher, 31 aastat wana, isetahtlikult oma eluküindla ära kustutanud. Tema on mõne paewa eest alleS KiiewiSse tulnud ja elanud õige iluSte, ilma et midagi iseäraliku olekut temast märgata wsiS. Selles wõeraStemaja tuaS, kuS ta elaS, leiti laua pealt kaks sedelit, kellest ühe pealt lugeda oli, et tema surma süidi kellegi peale ei aetaks, sest ta olla ennast ise täie mõistuse juures surmale ohwrinud. Tähekese lõpule oli tähendatud: „OH naesed! Oh naesed!" Kuulus ümberreisija Wenelane Przewalski on tähelepannud, et hiuksed ja habe palawaga iseäranis jõudsaste kaswawad. Oma kolmandama Kesk- Aasia reisi peal on ta ühe kõrbest läbirändamise juures, kuS maapinda kõrwetaw kuum, seda äranäinud. Ilm olnud seal nii palaw, et sovjamõetja (j. näitas, kuna warjuski weel Celsiuse õhumõetja järel 35" sooja oli. Niisuguse harjumata kuuma parast ei wõinud Przewälski  päewa ajal mitte edasi käia, waid pidi seda öösel tegema, mis palama kõrbe tuulte pärast ka palju kergem ei olnud, kes õhu hirmus ära kuiwatasiwad. Koguni imestates nägi ta, et selle kõrbe teekonna ajal kõikide tema reisiseltskondlaste juuksed ja habe imeruttu ja suurel mõedul kaswanud oliwad. Seda imelisemalt paistis see nähtawuS ühe wäga noore kasaku juures silma. Sellel oli weel, suure Hainai kõrbe teekonda alustates, pehme puhas nägu kui mõnel tütarlapsel, aga mõne paari päewa järel piiraS tema priske põskede ümber, mitte kihu- waid täieline,  tubli mehehabe. Sellest on arwata, et kuiw, palaw kliima ilmkahklemata habeme ja juukse kaswu edendab. Tuttaw asi on, et Pöhja-Ameerika ühendatud riikides suweajal juuksed mitte üksnes harjumata kiirusega kaswawad,  waid ka karedaks ja kõwakS lähewad, kui neid mitte sealse imeosawa käärimeeste kärpida ei anna. Kusagil  mujal ei ole aga ka peapesemine nõnda moodis, kui Ameerikas. Selle ilmakuulsa Wene õpetud mehe nähtuse peale toetades ei wõi habenehimulistele noortele meestele nende soowi täide saatmiseks küll muud paremat soowitada,  kui et nad pea reisi Hainai kõrbesse ette wõtma piaksiwad. Sellest wist ka tuttaw EeSti mõistusõna sündinudki:  Mine JeerikuSse habet kaSwatama. Lihtlabane ja odaw hamba rohi. Wõta näpuotsa täis soodat (Pottashe, taime tuhast wälja seletatud sool), mida igast apteegist odawa hinna eest saab, pane seda walutawa hamba peale ja õeru temaga ka haiget  igemet. Sooda sulab peagi suuS ära, siis on suu kinni hoida ja pea nõnda wiltu põörda, et wedelik haiguse  koha ümber kokku kogub. Umbes kümne minuti pärast on suu sülge täis, mispärast teda suust wälja sülgama  piab. Kui selle järele weel paranemist tunda ei ole, siis katsu umbeS poole tunni aja pärast sedasama teha ja siis kaub walu aegamööda täiesti ära. Ainult õige kange walutamise juureS on seda weel kolmat korda tarwiS teha. Hamba haiged wõiwad seda rohtu ju ilma kartuseta katsuda, sest et ta terwisele midagi wiga ei tee. Üks abielumees on ülesarwanud ja kirja pannud,  mitu musu ta oma tõisepoolega 20 aasta jooksul wahetanud. Esimesel aastal on sellejärele nende arw 36,500 peale tõusnud ehk 100 musu päewas. Töisel aastal on juba pool wähemaks jäenud ja kolmandamal aastal tuli weel 10 musu läbistiku iga päewa kohta. Wiie aasta pärast wahetati ainult weel kaks musu päewaS,  iga hommiku ja õhtul. Pärast tuli seda aga arwa siin ja seal ette. „See on maailma ilusuje osa!" Ameerika on iga uue asja sündimise paik. Uuem uudis on seal wõerastemaja isetapjate jauks. Selle asutaja tahab isandate ja emandetele, kes ilma elust ara tüdinenud, tubastd wälja üirida ja neile isetapmist wõimalikult  kergitada. Iga tuba on toredate poomise haakidega  täidetud, mängutubades on hulk laetud rewolwrist ja magadistubades igatsugu snrmawaid rohtusid walmis. Muidugi nõuab hotellipidaja igakord üiri ettemaksmist. Türgi sultanil on nüid igal päewal wähemaft 500 soldatid külaliseks. On päewa palawus mööda jõudnud ja wilu õhtu oma kaitseharmaku hõlma looduse üle lautanud, antakse ühe suuretüki paugu läbi teada, et igaüks, kellel kõht oma tarwitust ja ihu ülespidamist nõuab, sest tervel päewal ei tohi Ramasani ehk paastukuus  kohwi, tubakut ega wee tilkagi keegi oma huulte ligi laSkeda, keetmata waagnate kallale wõib asuda. Ramasani  kuu otsa on wõeraste waStuwõtmine Türgis õitsemas. Jgalühel, olgu ta keS ial tahes, on õignS selle ajal Türgi majadesse, palastidesse ehk onnidesse sisseastuda ja keha kinnitust wõtta. Külalise käest ei nõuta mingit waStutasumist.  Sest saab küll, kui Musafir (külaline) jumalaga  jätmise juures harilikul wiistl majaperemehele mõne Snnesoowi sõnakese RamasanikS sobitab. Tagasi tulla tohib ta niisagedaste kui ta aga tahab. Seesugune lahke külaliste waStuwõtmine, mis ka muul ajal palju tõisite ei ole, teeb alamatel wähese ehk koguni ilma palgata teeniwatel  ametnikutel võimalikuks, ennast elatada. Üks niisugune ammetnik on pea siin, pea seal töiste punga peal wõerakS, kuna tema emand tõisi perekondi muidugi ainult HaremiteS wõi naiStemajades üles otsib. Nagu üeldud Ramasani kuul on külaliste wastu wõtmine õilmes ja sultan Abdul Hamid annab selles oma alamatele eeskuju,  kus ta terwed wäejaud Jldis Kioski rohtaedades külalisena wastu wõtab. Aga mitte üksnes lamba praadid,  koogid, maius-asjad ja tubakas ei saa tubli meestele, kes mitme penikoorma kauguselt sultani wSerus-lauale marsiwad, ettekantud, waid seal juures antakse neile ka kõlawaid rahatükkist, midaS Türklased ise hamba puhastamise  rahaks nimetavad, mälestuseks kaasa. Nõnda saab igaükstk soldat V» türgi naela (1 türgi nael 23 pranka). Ka ohwitseride peale on mõeldud ja nimelt saab iga alamleitnant  2 naela, ülem-leitnant 2'/2 naela, pealik 3 naela, major 10 naela, oberst-leitnant naela, oberst 20 naela ja kindral-major koguni 40 naela. JldiS KioSki puiestik on pidusööma õhtutel, kui ka muidu iga õhtul ilutuledel säramas, kuS ennast sultan sagedaste oma külalistele  näitab. - Pariisis on meistrid uutmoodi kandli walmistanud,  mis ainult puust on. Ka keeled peal on puust) kõige pikem neist olla 2 meetrit ja kõige lühem 0,44 meetrit. Selle uue puu kandli peal mängitakse ka sõrmedega, aga mängijal piawad nahk kindad käes olema, kelle sõrmeotsad kolomwoliga üle on tõmmatud. Heal pidada imeline puhas ja ülema registri healekõla oreli wile healtega ühe sarnane olema. Karta on aga, et kolomwolitatud kindad sõrmi tarwilise liigutamise juures takiötawad. Wapper Shotti sõaülem Douglas oli lahingi wäljal Ottcrburnis surmale haawatud maas. Siis andis ta käsku, nagu Walter Scott omaS Shottimaa luos jutustab, et tema nime pärast surma weel waljumine, kui enne lahingi wäljal, pidi hüitama. See sündis, sest et surnud mehe sugulastest jutt laiali oli läinud, et surnud Douglas ühe lahingi saada wõitma. Selle hüidmise läbi waimustatud, saiwad tema endised sõamehed uut julgust ja waimustust, nad wõitsiwad. Nii laulab siis õigusega Shotti kodumaa suur laulik: „Douglas langes, tema nimi lõi waenlast." James (ütle: Dshemö) Cook'i wiimsed silmapilgud.  Wäha on neid, kes ei tea, et maailma ümber reisija James Cook oma kolmanda reisi pea! Hawaii saare pärisrahwast ära sai tapetud. Hawaii saarlastele tehakse seega ülekohut, kui, nagu suurem osa teadusi tänini tunnistawad,  räägitakse, et nemad häkitselt Cook'i kallale tunginud  ja teda metslikul wiisil surnuks löönud. Lugu ei ole mitte nii, waid Cook on oma surma parast isi suuremalt  osalt süidlane. Juba aastal 1778 jõudis maailma  ümberpurjetaja Hawaii saarele maale ja sai saarlastest  suure unustamisega wastu wõetud, kes teda oma jumalate saadikuks pidasiwad, sest wana jutu järele ootasiwad  saarlased oma jumalat Lono ujuwa saarega eneste juure tulewat. Järgmisel aastal tuli Cook jälle tagasi ja wiibis mitu kuud seal. Ometi äritas ta oma waenuliku  oleku ja arutu moyna nõudmistega wäga rahulikud saarlased enese wastu wihale. 14. Weebruaril 1779 tahtis ta koguni saare kuningast karistamiseks oma laewale wedada, sest et temal üks paat ära oli kadunud, kuna ta enne juba ühe templi põletamise materjaliks maha oli lasknud lõhkuda. Siis tungisiwad Hawaii sõamehed tema juure, et mõlemaid tagasi hoida. Üks peamees wõttiS Cooki käewarrest kinni, et teda tagasi wiia, nii et Cook ilmatahtmata karjatas. „Mis?" hüiab saarlane, „Sa nutad, Sa tunned walu? Siis Sa ei olegi jumal!" nende sõnadega pistis ta Cook'ile, keda nad tänini ilmhaawamataks  oliwad arwanud, Inglaste eneste käest saadud  nua selja sisse. Töised sõamehed ruttasiwad juure ja surmasiwad ta täitsa ära. Tema keha jautasiwad nad lugemata weikesteks tükideks, et neid siis oma kuningate kombe järele maha matta. Pärast saiwad need tükid enamiste kõik Inglaste kätte antud ja merde lastud. Inglise kohtunikudel on see kombe, et nemad oma kohtumõistmist hea meelega weikese kõnekestega kaunistawad.  Ühest seesugusest loost, milles süidlane naerjaid enese poole mõistis tõmmata, jutustab Inglise ajaleht järgmise lookese. See protsess oli sea warguse pärast. Kohtunik pöörab ennast süidlase poole üeldes: „Mis tegite Teie Diksoni lese kaest waraötatud siaga?" Süidlane: „Ma sõin ta ära." Kohtunik: „Kas Teil siis enam põrmugi südametunnistust  ei ole? Mis ütlete Teie wiimsel päewal, kui Teie Diksoni lesega suu suud wastu igawese kohtumõistja ees seisate ja armaS Jumal Teie käest aru nõuab?" Süidlane: „Lubage auus kohtunik! Kas siga siis ka seal saab olema?" Kohtunik: „Ja muidugi!" Süidlane: ..Noh, siis ma ütlen lese Dikson'ile: Waadake, siin on Teie siga, wõtke ta jälle tagasi!" "Armastus on tõeste imeline asi," rääkis Kalja Part kuskil pidu peal, „kui ma naese wõtsin, siis oleks ma ta armastuse pärast ära söönud ja nüid on mul kahju, et ma seda ei teinud." ""dke keel pool naela, see on aga siis ka wiimane." „Mina näen, Sina jood ikka kaks poolt naela, ütle mikspärast Sa nõnda teed?" ~Kas tead, kui mina ühe poole naela ära olen joonud, siis olen ma koguni uus inimene mikspärast ei piaks siis uus inimene ka mitte poolt naela jooma?" ZH 35. Sakala. 1884 Wastutaja: J. Körw.