kooli mitte üleilmliste mässajate ja mõrtsukate tallermaaks teha ei laseks. .Moskowskija Wedoinofii" kinnitawad, et need kahtlased fludentid mitte Wene Nihilistlased ei olla, waid Poolakad ja Poolamaa Juudid.  Arwatakse,  et see kohkutaw nähtus weel palju kahinat tegema saab. ühed saawad «vabandama ja kohtute wasta põrisema, nagu õrilased, kelle pesa külge puudutatud, teised saawad igalt poolelt abi nende meeletumate kurjategijate waSta otsima,  paluma ja pärima. Austria-Ungrumaalt. Ungarlaste kärad Pestis ei taha lõppeda. Selle kuu 9. ja 10. pääwal oli Politsei veale 200 käratsejat, enamist madalama rahwa keskist, kinni «võtnud ja kokkupõrkamise juures Politsei ja käratsejate  wahel oli ka werd jooksnud. Keiser ei reisinud sellepärast  mitte Pestist ära, kuida enne nõuks oli wõetud. Selle kuu 13. pääwal oli ennast jälle palju rahwast uulitsatel  kogunud, kogu sai aga sõeawäe läbi ühest ära aetud, enne kui suuremat kära oli teha jõudnud. Kuida lugejad endistest sõnumitest küll weel mäletawad, on Ungarlaste meel paha selle üle, et Austria-Ungrumaa ühise sõeawäe ainetlik keel Saksakeel olema piab, kuida see ka tänine oli. Nemad päriwad sellepärast sõeawäe lahutust, Austria ja Ungrumaa sõeawäeks, kohaliste keeledega. Seda ei taha aga walitsus mitte lubada, sest seesugune lahutamine oleks juba iseenesest kardetaw asi, fiiS aga saakfiwad ka teised rahwuskonnad, nagu Tschechilased, Kroaklased, Poolakad j. n. e., «vist ka rahwuslikku sõeawäge iga rahwa keelega pärima,  mis ühise sõeawäe sidet kergest lõdwendada «võiks. —Galizia Sse taheta jälle rohkem sõeawäge saata, miS üle Wene lehed rahutumad on. Austria poolt kinnitatakse,  et rohkendamisest juttu et olla, waid ainult rügementide  korteri «vahetamisest, seespidiste tarwituste pärast. Prantsusmaal on üks uus ebajumal, looma-arst A n - töine Mehi linnast, pääwakorrale tõusnud. Kui Elsass- Lothringi maad Saksamaa külge tagasi «võidetud ja wõetud saiwad, siis jäi Antoine nende sekka, kes mitte ennast Prantsusmaa alamateks ei tunnistanud ja omalt kodumaalt wälja ei rändanud, oli siis sedawiist Saksamaa alamaks saanud ja sai Mehi linna poolt Saksamaa RiigipääwasaadikukS  «valitud, kus tema palju kära tegi ja päris, et need maad Prantsusmaale tagasi pidiwad antud saama. Omal kodumaal on tema järges rahwast Saksamaa «valitsuse  wasta wihale ärritanud ja selle eest juba mitu kord kohtu all seisnud. Nüüd on tema Parist tulnud, wakshallis  rahwahulkadest hõiskamistega, kõlawate kõnedega ja auupärgadega wasta wõetud, on ka juba ennast uueSte Prantsusmaa alamaks tunnistanud ja Präfidenti poolest selleks ametlikult «vasta wõetnd. Paastukuu 10. pääwal on temale Grand-hotelis suur auupidu antud ja tema M seal suurt kõnet Elsass-LothringlaSte igawesest truuwusest Prantsusmaa wasta pidanud, milleS nimelt kõiki erakondafi lepitusele oma keskis kutsus, et kõik Prantslased ühel meelel  oma jõudu Elsass-Lothringi maade tagafiwõitmiseks koguda ja kosutada wõikfiwad. Silmanähtawalt on Antoine  kõige käredamate .kättetasujate" poolt kutsutud, kes tema läbi jahtuwat -tuju uueSte leegile tahawad  puhuda lasta ja kelle keskis tema edaspidi wist suureks  saab. Tänised .kättetasumise "-kangelased, Boulanger ja Deroulöde, on juba natuke töntsiks jäänud, olla oma keskis tülisse läinud ja peale selle kardawad tulikannused, et kui Boulanger tõeste ülemat «võimust ühegi nime all oma kätte saab, tema seda «võimust stis mitte enam kardetawas  sõeaS Saksamaaga «välja ja ära mängida ei taha. Prästdent Earnot ja tema nüüdsed Ministrid ei näi aga .kättetasumisest" ühtigi kuulda tahtma. Sellepärast olla nüüd Antoine kutsutud ja .kättetasujad" tahta teda Boulanger'  asemel wägewaks teha. Läheb see neil korda, siis on Prantsusmaa poolt uufi ärritust Saksamaa poole oodata. Sel korral et ole wihawaeuust ametliku Prantsusmaa ja ametliku Saksamaa wahel ühtigi kuulda. Selle kuu 21. pääwal antakse Saksamaa saatekondaS Präfident Earnot' anuks suur pidu. Selsamal pääwal algata ka protsess Deroulöde ja tema .Jsamaa"-liigalaSte wasta. Deroul6de  peale ei ole mitte ainnlt kaebatud, et tema üht salaseltsi  seadusliku riigiwalitsuse wasta asutanud, waid ka, et tema Aschinow'iga kirjavahetuses seisnud. Boulanger tahta ennast .Isamaa "-liigast lahutada. Inglismaalt. Poolametlik .Morning-Post" kirjutab juttude kohta Saksa-Jngiis ühendusest, et Inglismaal asja ei olla oma sõbralikku olekut Kesk-Europa ühenduse wasta muuta, niisama wähe aga ka sõbruse-fidet ligemalt köita ja ühenduseks teha. ParlamentiS kestawad nsuupidamised  merewäe rohkendamise üle edasi. Jtaliast. Minister-Präfident Crispi ou Parlamentile üht seadust ette pannud, mis järel kaubaajamise aSjad Jtalia ja Prantsusmaa wahel piawad korraldatud saama. Juba mõnest aeast saadik oli selle poolest palju pahandust naabri-riikide «vahel. See on ka üks täht, et wõeral maal selle walitsuse rahu-armastust usaldatakse, viis Prantsusmaal  nüüd on. Heidelbergist oliwad mõned Professorid ja studentid Rooma tulnud ja ka sealist suurkooli waatamaS  käinud, kus waStawõtmine ja teretamine mõlemilt poolelt wäga sõbralik oli. Jürikuul tulla Saksamaa studeutid  jälle senna ja fiiS saada neile Jtalia studentide poolt suur pidu antud. Ka ükS sõbrustuse-täht riikide ja rahwaste wahel. Greekamaalt. Juba paar aastat on üks Prantsusmaa seltskond Koriulhuse maakaela läbi kaewamas, et Jonia merest otsekohe Agäia meresse peaseks. Raha andis .Comptoir d' Escompte" Partsis, mis nüüd konkursi alla langenud on. Kardeti, et see sõnum töölisi, kes enamist Bulgarlased, Monteuegrinlased ja Armenlased on, mässama paneks ja Greekamaa walitsuS saatis sellepärast 70 soldatit senna. Töölised ei olnud aga paha sõnumit weel saanud ja kui fee tuli, siis tuli ka sõnum, et teised Prantsusmaa rahamajad raha edasi anuawad ja ka Greekamaa «valitsus sellest asjast osa wõtab. Tööd tehakse rahuliselt edasi, maa all on aga nii kõwa kalju «vasta tulnud, et kanal kaks kord nii palju maksma tuleb, kui esiteks arwati. Serbiast. Metropolil Theodosius ja teised Serbia Piiskopid arwawad, et nende asi selle «valitsuse all, mis seal nüüd on, ometigi korda ei lähe ja tahawad ennast sellepärast ametist lahti «võta. Endine Kuningas Milan  tuli selle kuu 11. pääwal Belgradisse tagasi, reisis sealt Konstantiuopelisse, tahab siis JerufalemaSse ja sealt Odessasse reisida, kus tema «vist mitte wäga lahket wastawõtmist  ei leia. Noor Kuningas Aleksander reisib Ristitschi kaasaS Jaltasse, oma ema juure, ja tahab sealt ka Peterburgisse reisida. Weue lehed arwawad. et teda seal wäga lahkest «vasta «võetakse. Aealeht .Welikaja Serbija" pärib kange rõhuga ühendust Moutenegroga. Bnlgarias sigib see erakond suuremaks, kes ligendamist Wenemaa poole pärib. Minister Natschewitsch on Miini reisinud. Kuida mõnel poolel arwatakse, pidada tema seal kaubelda katsuma, et Vulgaria Kuningriigiks ja Priuz Ferdinaud Kuningaks tõstetud saab. Khiinast. Kuida juba enne kirjutatud, on Khiinas wihawaen wõeraste wasta «viimastel aegadel suuremaks kaswama hakkauud. Riigi-kauplemist mööda seisawad mitmed  sadamalinnad wõerastele kaubaajamiseks lahti, kellel seal ka omad Konsulid, majad ja kauplused ou. Hiljuti põletasiwad aga kokkujooksuud hulgad Khtu - KlaugiS Inglismaa Konsuli «vaja maha, rööwisiwad Amerika Konsuli  maja ja kõikide wõeraste majad ja kauplused wälja. Inimesed peafiwad õnneks ühe aurulaewa peale. Khiina walitsus olnud lõhkujate ja rööwijate «vasta «võimata, kui ülepea tahtmist oli, nende «vasta pauna. Inglismaa ja Amerika «valitsused päriwad nüüd kahjutasumist ja Kiangi Vice-Kuuingas piab seda raha saatma. Kuida tema seda kokku saab, selle järel Khiina «valitsus ei päri. Juba selle raha wäljapiigiStamiue, mida tema Keisri pulmadeks saatma pidi, oli temal palju waewa teinud. Noor Keiser seista täieSte käsu all, kes kõiki «vihkab, mis mitte sealise aru järel .rahwuslik", f. o. mitte Wana-KhiiulaSte eneste .hariduse" «vili ei ole. Japanist kuuldakse ikka peale uuendust, mis seda suurt saare-riikk oma 37 millioni hinge elurahwaga Europa riikide  sarnaseks muuta tahawad, nimelt Saksamaa eeskuju järel. Kuida mõne aea eest kirjutati, on seal Üks tähtjaS erakond, kes Japanit otsekohe üheks khristlikukS riigiks muuta püüab, nimelt Ewangeliumi usutunnistuse waimuS. Nüüd on seal üleüldine sõeawäe-kohuS kõige Japanlaste kohta seaduseks kuulutatud, nagu see Europa  suurriikides, ilma Inglismaata, on, Ka see seadus olla omas põhjusmõttes Saksamaa, nimelt Preusst sõeawäe-seaduse  järel tehtud. Amerika Uhendatud-riikide Prästdent, Kindral Harrisson, on ringkirja läbi kuulutanud, et meresaar  mate püüdmine Amerika meredes kõigele wõeraStele  ära keelatud on. Seda kallist kasuka-looma käis tänine hulk wõeraid laewu keelmata püüdmas, nimelt AlaSka, endise Wene-Amerika, randadel. Kas wõerad riigid, kelle külge see puudub, seda sõna-lausumata kannakawad, see on weel teadmata. UuS Prästdent näitab ülepea Üheudatudriikide  wäljaspidiSteS asjades suurt agarust, nagu oleks temal himu neid riikist maailma suurele politika-watnulc juhtida, kust need senni eemal seistwad. Brasilias walitseb kollatõbi ikka weel nii kangest, et sealt tulewaid laewu Europa sadamates karantäne alla pannakse. Ühe Saksamaa laewa peal, mis Brafiliast tuli, on arst, iusheniör ja kolm madrust kollatõbeSse ära surnud. Omalt maalt. Tallinnast. .Liiwimaa Kubermangu Zeiluugi" Nr 29 seeS seisab järgmine ametlik kuulutnS: .Eesti zeitungite .Olemiks .PostimeeS" ja .Mälgus"  sees on ükS sõnum ära trükitud, et ühe olema üteldud  Juhataja Senati Ukafi põhjusel, antud ühe Eestimaa kubermangus tõusnud era-tüliküsimise kohta, postimoona  maksud postijaamade heaks, ainult mõisnikkude poolest maksa olla. Nende kirjade ilmumise järges on palju talnperemehi Liiwimaa kubermangus  selle maksu tasumise waSta pannud, on ka koguni mõisnikkude käest nende maksude tagasimaksmist pärinud, mis aastast 1880 saadik maksetud oliwad. ZeesuguSte juttude seletamiseks ja ilma EeStimaa kubermangu külge puudutamata, kuS teine taluseadus on kui Liiwimaa kubermangus, pian mina omaks kohuseks, teada anda, et Liiwimaa kubermangus mingisugust muutmist  poStimoona maksmise kordas olnud ja et üht seesugust Juhataja Senati Ukasi olemas ei ole, mikS stis ka Liiwtmaa  kubermangu taluperemehed, kui ka mõisnikud, seda maksu endises suuruses maksma piawad. Nende maksude tasumata jätjate käest saawad need riisumise teel fisse aetud. Ühes pian mina ka tarwilifeks seletada, et kõik Riigtwalitsuse-seadmised,  mis Liiwimaa kubermangu talurahwa külge puuduwad, .Kubermangu ZeitungiS" kuulutatud saawad.  Ainult .Kubermangu ZeitungiS" kuulutatud seadmistel,  mitte aga era lehtedest wõetud sõnumitel, wõib ametlik ja sundiw tähtsus olla." Seimi on, kuida meie kuuleme, ka Eestimaal mitmed «vallad pvstimoona maksmise waSta pannud. .Wirmaline"  kirjutab oina «viimase numre sees, et uus Politsei ei teada, mis teha ja aSja peale edaspidi otsust anda lubanud  olla. Meie teadeS ei ole postimooua maksmise asjus Liiwimaa  ja EeStimaa kubermangude wahel mingisugust wahet ja sedawiist maksab see stis ka Eestimaa kohta, mida Liiwimaa Kuberuör kuulutanud on. Segadus on ühest «vaidlemisest tulnud, mis Hiomaa Suuremõisa herra, Graf E. Ungern-Sternbergi ja .Eestimaa Kubermangu Zeitungi" mitt e - a m etl i k u jõukuse «vahel oli. Selle lehe mitteametlik  jäutus ei ole aga ka muud ühtigi, kui ü?S seesugune  era - leht, millest Liiwimaa Kubernõri kuulutus räägib. Seal oli kirjutatud, et Juhataja Senati UkastS Talwekuu 20. paamast 1830 seista: .Postimooua maksmine, mis üks natural-makS (wlljaga  ja heintega) postijaamade ülespidamiseks on, piab täieste Baltimaa mõisapidajate peale laugema, kellel Prowinzial-seaduse  11. jäu IZ 39 ja 40 järel üks eesõigus postiasutuste tarwitamlseS on, Uiitte aga talupoegade peale, kelle maksud ja kohnsed Taluseaduse aastal 1856 «väljaantud  raamatu 269 kuuni 276 seeS üles pandud on." Seda oliwad .Mälgus", .Postimees" ja .Olewik" üles wõtnud ja mõlemad wiimased lehed oliwad koguni tähendamata unustanud, et see .Eestimaa Kubermangu Zeitungi' mitte-am e k l i k u st jäutusest wõetud oli, mis üks era leht on. Mis aSja kohta see Juhataja Senati  Ukas iseäranis antud on, seda meie ei tea ; seda wõib aga igaüks Eestimaa Taluseaduse raamatust ise järel «vaadata, et need paragrafid, millest see Ukas räägib, wahel maa ja maakohtade jäädawate pärismaksude (realkoormate) ja hiugemaksude, wahel ära seletab. PoStimoon on aga ikka realkoormate sekka lnctud ja F 274 määrab sõnalt, et realkoormad talukohtadega üheS teise koguduse peate langemad, kui talukohad teise koguduse külge kirjutatud saamad; neuda ffiS logikat mõõda ka talukohtade üksikute ostjate peale. Kui tähendatud UkastS mõisapidajatest jult on, fiiS ou see nende «valdade kohta üteldud, kuS talukohad ka mõisapidaja omad on, kuna .talupojad" (uxeeibSM) seal koguduse  liikeid, .hingest" tähendab, kelle käest keegi poStimovna pärinud ei ole. PoStimoon, nagu teised realkoormad ka, oli aga ka ikka sellest rendist maha arwatud, mida talukohad  mõilaherrale makstwad, mis muidu niipalju suurem oleks olnud, ja et ostuhinnad rentide järel määratud saiwad,  ffks jäi ka oStuhind selle wõrra odawamakS ja mõisapidajad  otimad seda maksu jäädawalt wälja kannud, taluperemehed  seda aga sellewõrdse odawama rendi ehk oStU? hinna mõnul maksetud hinna eest oma peale kütnud.  Realkoormaid nüüd tagajärel talukohtade pealt mõisa peale weeretada tahta, see tähendab mõisaherrale seda maksu teist kord peale panema, ja meie armame, et iga auuS meeS sellest tagasi põrkab. Postijaamad on awaltkud asutused, mida Msifa- ja WallawalitsuStel ühetasa tarwiS läheb, ja Riigiwalitsusel wast Need piawad fiiS juba, et neile meie kodumaal kroonu poolest ülespidamist ei anta, maa poolest üles peetud saama, f. o. nende käe läbi, kellel tükk meie kodumaa pinda on, olgn tema möisaherra  ehk taluperemees. Taluperemehed maksawad moona, mõisaherrad raha, miS postijaamade ülespidamiseks ja jaama pidajate lisakuludeks tarwiS läheb, sest maksetud poStimoonaga ei saa nemad läbi, kuida küll igaüks teab, keS ühe jaama ligidal elab. See .eeSõignS" aga, miS mõisaherradel postijaamades oli, s. o. 1 kop. «vähem hobuse  ja wersta pealt maksa, see on juba ammu maha jäätud  ja unustatud. Ikka uueSte piame meie kahjetseteS selle kergemeele peale tähendama, millega mõned meie ameliwendadest EeSti aeakirjanduseS kuulutusi .muudatustest" ja maksude häwitau  istest rahwa sekka saadawad, miS weel sugugi põhjustatud  ei ole. Sellest ci tule muud, kui määramata segadust  ja eksitust, ja kahjukandjad «viimases jooneS on ikka need, keda eksitati. Meie teame pealinna lehtedest, et seal nõnupidamised meie kodumaa maamaksude muutmiSte üle eeS on. Maamaksude ka uta mis test ei wõi juttu olla,