ei ole nNd enam mitte ükst Major Steinmanni peale wlhased, waid peale üleüldse. Muidugi ktpuwad seesugused pahad juhtumised ühendatud Saksamaa riigi müüride siSse lõhketd rebima. Ketser on seda pahandust  läbi katsuda ja pahandajat karmi nuhtluse alla panna käskinud. Läbi kõige Saksamaa on Gwangeliumi usutunnistuse  koguduse elawad liited kokku astunud ja korjawad  raha, üleüldise Saksamaa Lutheruse-asutuse heaks. Suuremalt jäult tahab see asutuS waesemate kirikuõpetajate ja koolmeistrite laSte koolitamiseks abi anda. LuthernS on kirikuõpetajate perekondliku elu ja rahwakooltde asutaja, sellepärast arwatakse kõige pealt tarwiS olema tema mälestuseks  nende perekondade elu kergitada, keda tema asutaS. Hamburgi posti-aurulaew ,Aline»Wörmann", miS selle kuu t. pääwal Lääne-Aafrtka teele läks, on hukka läinud ja kõik 30 laewameest, 2 Missonäri ja l retstja, keS peal ollwad, on surina saanud. Saksamaa Niigi-nsuukogn on wetkemat sõea»olekut Berliini, Hamburgi, Altona ja ümberkaudse maakonna üle, ühe aavta peale pitkendanud. Seda arwatakse seltSrahwaSlaSte tõrjumiseks tarwiS olema. Daanimaalt. Juba mitu aaStat kestab tüli Kuningliku, Mtuiflerinmi ja Folkethtngi (Daani Parlamenti) wahel. Folkethingi wabameeline erakond, keda rohkem ou kui teist pärib, et ülem Minister Estrup ja teised Ministrid, kes kõik wanameelised olla, omad ametid maha panekstwad ,a fiis nende erakonnast wabameelised Ministred wõetud saakflwad.  Ministerium on aga wisa. ei taha taganeda, ,a Kuningas kaitseb oma teenijaid. Folkthingi wabalased on nüüd nöuukS wötnud, kõik Riigivalitsuse poolest ette pandud  seadust ilma läbirääkimiseta tagasi lükata ,a sedawiifi Ministreid lahkumisele sundida. Sedawiist takistab parteiwaim  seal kõiki tarwilist lööd ja rdendust. Prantsusmaalt. Et PramSlaSte mõistliku», ,a kindlam jägu juba ammu omast kiidetud Mhwariigist' tüdinenud ou, see ou niisama selge kui see, et wabataSte walttsuS seda kena maad seespidi rahutumaks ia wiletsakS, waijaspidi  wõimatumakS teinud on. Kentsakas on aga ka see uõuu, millega suured rahakauplufe majad Kuningriki ,a a e aitada tahawad. Nemad tahawad oma keSkiS tvv nn Utöni  franki kokku panna ja selle kõlisema kõnega Parlamenti saadikutele seletada, kui palju Kuningriik Rahwar igist parem  on. Et see neil korda läheks selle iile ei ole nemad mitte sugugi kahtlased, sest juba mõnest "east saad k .watmnStada"  seesugused kõned Parlamenti aadtku d väga. Ameerikast. Inglismaa Ameerika riikis, istmelt EanadaS,  on suur kahin. Senna oli Lord of Landstowne Wstze- Kuningaks saadetud ja sealised Jirilased oliwad uõuu pidanud, teda ära tappa. Laewa, millega tema tuli, taheti  Dynamiitiga tuulde laSta. ja kui see korda ei lähets, siis pidiwad raudteed lohutud saama. Politsei oli aga asja teada saanud ja nii palju wahtifl saatnud, et mõrtsukad wälja aStuda et usuldanud. Lansdowntdel on lirimaal suured mõisad, ja suurel nälja aeal, umbeS 30 aaSta eest, laõkiS selle Lordi isa, kõik näljalsed omast mõisadest Ameerikasse  wiia. Need ja nende lapsed on seal nüüd rikkaks saanud, aga wtha nende südamest ei ole kustunud. Chili ja Peru wahel on selle kuu 10. pääwal rahu tehtud.  Chili sõeawägi on Viimast wälja, Peru sõeawägi ja Präsident, Kindral ZglefiaS sisse läinud. Egyptusest. Aleksandrias on kholera uueste lahti läinud.  Inglismaa aurulaew , Pekin" oli Indiast tulnud ja seal oli üks inimene kholerasse surnud. Siiski laSti laew sadamasse, ja see on tõde kaasa toonud. Südant maale saadetud sõeawäe poolest, keda Inglase, HickS Pasha all wale-Prohweti waSta saadeti, tulewad sõnumid, et Obeidi Sheikh, 300 ratsamehega, ennast alla heitnud ja Mahdi walitsuõ lõppemas olla. Eesti kirjanduse wallast. Lutheruse mälestuse pühaks wäljaantud kirjad hakkawad juba ilmuma. Kõige esimene, mis nendest meie kätte sattus,  on: .Doktor Martin Lutheruse kaheksa  kirja, mis tema Liiwimaale: Riiga, Tartu ja Tallinna saatnud aastal j 523, 1524, 1525, 1529, 1531, 1532, 1534 ja 1540.' Seda, 32 lehekülge suurt raamatut on Wiljandi maakonna Propst, Wiliandi kirikuõpetaja A. Doll, Lutheruse enese alguSkirjade järel.  omas tuntud osawas ja selges EeStikeeleS üles pannud. Wtst oli see üks kasulik mõte, selleks pääwakõ meie wägewa  ufukangelase tuumakaid eralirjast kõige EeStt rahwa kätte muretseda, kuna ne.d tänine ükfi kirjakogudes, õpetatud  meeSte näha ja tarwitada oliwad. Kõik, keS meie usupuhastajat ja maimude wabastajat tundma õppida soowiwad,  kutda tema oma töö osawstjatega ja sõbradega ümber käis, need wõiwad selle ande eest tänalikud olla. Nendes kirjades et leia mitte ükfi usklik süda igatsetud kinnitust,  maid nendes leidwad ka kõik need juhatust, keS oma teadust Lutheruse aealiSte elukombete ja liikumiste üle kosutada  soowiwad ja sellega oma aealou teadust täieldada tahawad. See raamat ei peaks ühegi elama Eeõti perekonna  laual puuduma. Üks teine hiljuti ilmunud tähtjas kiri on: , Pea kinni, mis sull on' Seda on üks mana tuttaw EeSti koolimees ja kirjamees kirjutanud, kes omaS kristlikkuS alanduses mitte ei soowi, et tema nimi nimetatud saaks. Weike, 26 lehekülge suur raamat on pühakirja ssna (?. Tim. 4. 3, 4.) peale põhjustatud, ja on nimelt  nende juhatuseks ja tagasi kutsumiseks kirjutatud, kedaöääne maal mõnest aeast saadik waimuliku liigwaimuStuse kardetawad tuuled wtntsutawad ja omalt usuelu pinnalt ära puhuda ähwardawad. Rahulisel, kristlikust  maimust läbi õhutatud meelel näitab elatanud lastekaSwataja,  kuida inimene ka oma paremate tundmiste ja püüdmiste mõnul raSke eksituse sisse langeda wõib ja kuida see liikumine, mida meie kiriku waenlastest nii suure rõõ» muga, ,usu-märetsemise" nime all, kõiksuguseks teutamiseks  tarwitakse, kuida see liikumine walwamata südemeteS ülemääraliseks waimuslusekS ja kardetawakö eksituseks kaSwtS.  Meie leiame selles kirjas ka aealoulikku juhatust nende Vaimulikkude erakondade üle, mis Ewangeliumi kogndnsteõ,  pühakirja wõõriti tähendamise läbi, siginenud on. Iga elaw Eestlane peaks seda weiket kirja lugema, mis usklikust, mõistlikust ja oma sugurahwast töeSte armastajast südamest wälja woolas. Kõlama wägiwaldse kõnega ei taha see kiri kedagi „pöörata", maid räägib asjadest Ühtlaselt, kuida need on, lugeja hooleks jättes kõiki ise läbi katsuda ja paremat mälja malida. Kiriku teadused. Jaam kirikus : Reede, 28. Oktoobril, enne lõunat (seekord mitte laupääw) kirjutab pastor Grohmann lauarahwast. Pärastlõunat loeb ta leerilapsed kellu 4 ja wõtab neid muu lauarahwaga pihtile. Laupääw, 29. Oktoobril, Lutheruse pühal, teeb paStor AsSmuth kellu 11) jutlust. Seekord saawad kirikulistele weikesed raamatud Lutheruse  elust antud, kus esimese lehe peal laulud trükitud on. Sissetulek  Lutheruse asutuse heaks. Kirikust läheb kogudus turu peale, kus lühike Jumalateenistust Saksa ja Eesti keele peetud saab. Pühapääw, 30. Oktoobril kellu 9 wõtab paStor Grohmann Spijad waötu ja wõtab lauarahwast. Pärastlõunat kellu 5 waimulik kontsert, kolme Eesti koguduste laulu kooridest antud. Sissetulek Lutheruse asutuse heaks. Kaarle kiriku õpetaja teeb jutlust: reede, sel 28. Okt., õhtu kell 6 ja laupääw 29. Okt. enne lõunat kellu 10>/« ja pühapäew. Reede ja laupääw on laululehti Lutheruse asutuse heaks. Juubeli pühal (laupääw) saawad «väljaantud: 1) lehed selle pääwa peale «valmistatud „mäleStuse raamatukesega" tükkis ja 2) lehed nende lauludega mis pidu platsi peal lauldakse, kuhu kõik kogudus pärast Jumalateenistust kirikust läheb. Mha-waimu-kirikus teeb laupääw 29mal Oktoobril pastor Bergwitz ja pühapääw Niguliste kirikuõpetaja Luther jutlust. Laupäev saawad laululehed ühe Lutheruse püha mälestuse raamatukesega tükkis väljaantud. T>-nsuri poolell lnbatatud. Tallinna». SS Mina-kuu Piiitwak ISSS. - TrMtad Biudf«r,'i Wu«, »a kaluga. Teada andmised. Singrri Käjitoo Kompan, Rju-Jorkis, kvize sullttin ja wanem ömbluse-mashma ivabnk mailmas, sai 1882 jälle selleläbi nii kui enne oma et algllp iil «liist Sillgeri Smdlllsmilsijillllt ,sii,e parem tunnistus, etSingeri algupäralisel, mashinad oma headuse ,a olu poolest paremad on ja iga aastaga ikka enam inimeste meelepäralisemaks lähemad. MiistMlinnitusega, °l nädalas aga , rubl. malSta on ja headuse waStutamisega müüb neid Tallinn?: 11. NMlinger. Kiika nulitsat Nr. 57 li 88). swde mazass NarwaS: Burgi-uulitsal, NevnSkt majas; Jgapääwane hinge tckuse mmt. kirjutanud A. J. Kalker, teine trük, on walmis saanud ja saada LindworS'i  pärijate juures. «tndfor»'i pärijate jumes on wälja tulnud ja saada: õpetlikud Kes kirjak ! Lesti maarahwa koolidele. ! Hind »5 kop. Eestimaa rahwa Kalender 1884 aasta peale »« wLljatiilmd ja saada LMm'i Msck z«Im«a« I»W»«wU«AMA tthe perekonnale Tallinnast saab üks tüdruk köögi sa pesu tarwis Peterburgi otsitud. Tunniamse  kiraga ehk fuusõnalt Ba tiiki uulitsal Ficki maj.. Baroui prauaPrittwitz'i suur»,. Kaudtee roopaid, «httuSte ja ahjud» tarwiS, mMakse «uvingaõratwttn.  Bt. Peterkurgi tutekahjil tajumise  ja eturendi jetts. Tiütste fissrvaksttub kapital 2MM rubla. Tagavara kapital üle rubla. Wõtab oma peale tasuda tulekahjud, liikumata ja liikuwsd warad. Zlin aitab marud- Zga aasia stssemaksetnd fintstde pealt saab pärast kinnitaja surma Irma pärijatele eh! kui tahad. tema eluajal säetnd aastad- pärast kätte makstud. Maksab tütarlastele mehel minemiseks kaasa rahad nende, iga aaSta stbse maksetud sintside mööda. Selsamal wiifil maksetakse poeglastele nende amett hakatnsekS tarwlS lähtawat raha. Kinnitab elurendid see on: (abi raha) kaS kohe ehk wana hea seeS seatud aegades. Ligemat teadust annab A.G.Brvsse, Ülem agent Tallinnas, Münti-uulitsal Nr. jt 7/3. Pruugitud Wenemaa temple kirjaümbrised, markifi ja tirjakaartid, wancmast aeast, oStab ikka Wold. Jürgens. Baron Toll'i majas, korter Nr. 11, Toompea alevis. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wStawad «aSta l «erdla»: S. Husen, Suure Hiioma-möisa», koolmeister Liit. Saadgo mSisae: M. Suötaosohn.  Soero: W. DuglaS, Simuna»: W. Normann,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: lakob Aiilwauder,  «rikis: M. Meier, Wrndra mS,sa«: J. Ealon, Wõrru»: Bielrose proua. Walka» : M. Rudolffi raamatu-poe», Rarwa»: M. Põder, Wiljaudi»: raamatu-taupleia S. S. «arow.