ja nende wahwa tegu kõrge Riigiwalitsuse teadusele toodud ja nemad seda amttähte faaksiwad,  miS sesuguste kohta Keisri pooltst seatud on, ja meie loodame, et need ülemad kelle asi se on, seda mitte ei unuSta. öösel Heinakuu  23. ja 25. pääwa wahel on Kusemkino külas Peterburgi kubermanql s Luuga jõe aäreS suur tulekahju olnud. TuU on pagari majast , wäljaläinud. kuS ahi üleliiga kütetud oli. Külaõ oliwad 53 elumaja ja need kõik on oma õuehoonetega  mahapölend. Tartust. Kuida DZrptsche Zeiung"  kirjutab, on Otepää k-nkuõpetaja Pastor Z. Hurt Peterburgi Jaani kiriku peale kutsutud  ja on seda kutsumist ka waStawõtuud. Se aealeht lisab selle sõnumi kõnva : , TemaS kautab  Liiwimaa EeslirahwaS üht kõige hoolsamad oma asja eesseiSjad, loota on aga et Hurt omast uuest tööringkonnast, selle laiendud silmaga mida laiemad elukäigud anuawad, ka edaSvidi nõuuga ja abiga oma kodumoa-omaksele kõrwaS seisma saab. On ometigi täna rohkem kui iialgi uStawaid  w«htisi tarwis, kes EcStirahwa püha asju oma kaitsmise alla wõtamad, mida waleprohwetid  rahwa-waenliku kihutustega rikkuda püüawad. Nende wahtide seas on aga Hurt wvideldeS ikka esimeses ndob /Tema saatjaks lähemad", muda lõpetab ,N D Z." oma kirja, ,Eestirahwa tänu ja armastus, tema saatjaks läheb ka nende auuskus meie seast, kes kuida meie ise, mitte igal aeal kõiki heaks kiita ei wõiuud, mida tma nõudis. Saagu temale tema uue tallituse paik pea kodukonnaks jääma. Meie omalt poolelt wõtame sellest sõbralikust  ja lootusest ja soowimisest elamult osa ja lisame juure, kuida meie lootus ja meie soomimine  selle peale käib, et Pastor Hurt omas uudes paikaS nende kiusatuste, sala- ja ajaliku  laimamiste eest hoitud saaks, mida temale siin üks partei töö- ja mure palgaks andis; üks partei, kes ennast ka Eestlaste eest kostma ja eesotsas kostma kiidab, seal kõrwas aga silmanähtawalt  üht sala-poli.tikad kcdrab, mis muud sigitada ei wöi, kui aga Eesmahwa ja nimelt talurahwa korralist koduelu ja rahwusliklu e!u-wiisi  häwitada. Saagu ka Liiwimaa Eestlased elawalt tundma, et lahkuja hingekari-me köitis omas nöuutuses ikka ja Üksi oulaft soojast südamest  suguweudade wasta kihutad sai. ja kui tema eht kord eksis, fiis ei eksitanud teda mitte tema kasupüüdmine oma enese ehk oma ametliku seisuse heaks ega tülikihutaw partei-waim, maid üksi tema põlew süda suguwendade wasta. Peterburgi st. Äuida üks Satsamaa aealeht,  ,Berliner Tageblatt" kuulda saanud on, oleks Hhiina Saadik Markii Tseng oma Riigiwalitsuse  poolest tõutust tasa toonud, et endine iseäraline Saadik Tshong-Haou mitte üksi surmanuhtluse  alt peastetud, waid ka ühe kõrge sõeawäe ameti peale seatud saaks. Seda saada Markii Tseng meie Keisrile teada andma, niipea  kui tema jutule wöetud saab, mis weel sel nädalil oodata oleks. Kui Markii Tseng tõeste sesugust tõutust kaasa toonud oleks, siis langeks muidugi suurem jägu sellest maha, mis tüli kihutada  wöiks, sest et Tshong-Haou hukkamõistmine  siitpoolt kui üks häbemata teutus wägewa Weneriigi wasta peaks tähendud saama. Selle aea sees elab aga Markii Tseng koguni saladusel  oma nelja seina wahel, ja ka teenijatele on kowaste keelatud midagi sellest wäljarääkida, mis ehk nõuupidamisteft kogemata kuuleksiwad. Nende käskude järel, mida Markii Tseng Pariisis  saanud, on kaks Sadiku-ametniku, Tshing- Tshang ja Kiu-Tshung Peterburgist isamaale saadetud. Lahkudes on need mehed õige kurwa nägu näitand ja arwatakse sellest, et nemad kodu mitte head teretust ei oota. Jaapani Saadik Würft Janagiwara, kes peale oma emakeele ka JngliSkeelt räägib, tahab nüüd ka Wenekeelt õppida ja on selleks omale õpetaja palkand, kellega  igal pääwal hoolsalt tööl on. Nihilistide seast kuuldakse, et hiljuti kinniwõetud  Würft Krapotkini mõrtsukas seda meest ülesannuv oleks, keS temale kurjateu tallitnsekS 100 rubla sndiS. Heinakuu 24. pääwa õhtul kell 8 nägi Politsei-ohwitser Silitsh Wassili-Ostrowi weikes prospektis neli meest, keS 2 liinia sisse pöörafiwad  ja kes temale mitte wäga uStawad olema  ei näitanud; pealegi arwaS Silitsh üht nendest, kui üht wangift kargand meest tundma. Kui sellega iseeneses selgeks saanud oli. pidas ametnik neid kinni ja päris nende nimede järel; esimene mees wastaS aga, et se nende oma asi ja Politseil sellega midagi tegemist ei oleks. Kui ükS kojameeõ Semen Kitow ja üks uksehoidja  Aleksei Stepanow Politsei-ohwitserile appi tuliwad, jookfiwsd kolm meest ära. waStaja jäi aga ametniku de katte, lõmmaS rewolwert wälja ja laskis kolm korda. ÜkS kuu! lendas mööda, teine haawas Kitow: käewarres. kolmaõ laks Stesanomi kõhtu, kes kohe mahalanges. Kurjategija  sai mõne juuretulnud töömehe abiga seatud  ja selle linuajäu Politsei majasse Viidud. Kui mehed teda sidumas oliwad, siis karjus kurjategija: ,Teie raiped tahate mind siduda, kuna mina Teie priiduse eest Võitlen ja kannatan  " Se ei mõedund aga auusa meeste peale mitte sugugi, waid põlgtusega hoopleja kurjategija  wasta tallitasimad nemad oma abitööd edasi, ütlesiwad ka, et nendel himu oleks, sesugusi  awitajsid puruks kiskuda, need ei teeniks muud midagi. Kui kurjategija Politseis läbiotsitav  sai, leiti tema juurest teiste asjade seas ka kihwli. Kes tema on, sellest ei taha tema tunnistust anda. armutakse aga. et nosr, umbeS 23 aastad waua mees mitte sellest seisusest ei ole, mille riideid tema kannab. Haawatud mehed saiwad hosoidali ?vmud. Kitow on kergest haawatud, Stepanow elab küll meel, aga lsotuS on wähene, et elusse jääks. Tema on enne Preobrashxnski rügementis tecniud. on uaesemees ja temal on 5 last. Keisri Majestäti poolest vn Stepanow auu-raha ja 500 rubla, Kitow auuraha ja 300 rubla saanud. Ka PreobrashenSki  rügementis on ülemad Stepanow: heaks 400 rubla kottupannud ja soldatid on nõuuks wõlnud, oma kestis ka raha tema ehk tema perekonna heaks koguda. Kurjategija kolm seltsimeest  on ka juba kinniwõetud, kaks nendest on Semenowi patroui-wabriku töömehed, ühel on Rootsi-Saksa nimi; kolmas on üks treial, nimega  Dolbilkiu. Kõik kolm on juba enne kui Nihilistid Politseil teatud ja luutud. Ülekuulamine  on ülema Äriminaal-kohtuherra Kuieriim hooleks antud. Kurjategijad on ustawa luku taga. Nende Nihilistide prozess, kelle salatrükiznaja  sel kewadel leitud sai, pidi nende pääwade  seeS algatud saama, on aga nüüd sügiseks  jäätud, sest weel on mõned osawötjad ülesleitud  ja kinniwõetud, kelle eeskuulamised aega tarwitawad. Tõbede üle Wenemaal ja köitis riikis annawad aealehed, nimelt ,Rnssk. Wed/ seda sõnumid: Glasowo külas, Moskwa kreisis on talumehe Babajew': perekondas üks isewiifl haigus tõusnud. Haigel on esiteks peawalu, siis sigiwad paised ja kael paistetab üles. Babajew  i neli last on juba surnud ja nüüd on tema ise w oim alu maas. Seda tõbe arwatakse sellest tulnud olema, et Babajew käsu wasta töbesse surnud lojukjeid nälgind on. Soomemaalt  tulewad põrnatõbe üle ikka pahemad sõnumid.  Lojukse-arft Bergh on ametlikult teada anuud. et Raiwolos 25. Heinakuu pääwa! lojuksed  põrnatõbesse suriwad. Pärast seda ei ole seal küll tõbe olnud, aga Süsterbekis on üks jlehm sellesse surnud. Olonezi kubermangust tulewad ka sõnumid, et seal põrnatöbi liikumas on, ja on seal peale lojuksete ka üks mees ja üks uaene sellesse surnud. Soomemaal, loutsino  ja Luumäki kihelkondades liiguwad mustad rõuged. Üks karjane oma lastega on selles haiguses maas. —Munsmos on üks mees suure waluga põrnatõbesse surnud. Seal liigub ka põrnatõbi lamba- ja hobuse-karjades. TiraSpooli kreisis, Hhersoui kubermangus s« hobuSte seas üks uus tõbi tõusnud. Haige looma keha külge kaswab paise, mis waga suureks  wenib. Se tõbi, mida talurahwaS ,Balak* nimetab, surmab ikka, kui mitte aegsaft abi ei toimetata. Parem abi selle tõbe Vasta oleks, kui paise lahtileigatud. puhastub ja karbolsäme sissekakatud saab. ,Gelos' arutab sellest, et Hhiina js Jaapani Saadikud sellel aeal Peterburgi tuliwad,  kuS Inglaste õnnetus Kandaharis juhtnS, kui ei saaks Afghanistant ja Inglismaa tülid ilma Weuemaa abita seletud. Se raske koorm, mida Lord Beakonssteld Afghanistani tüliga Inglismaa peale weeretas, sesama koorm rufukS ka Weuemaa peal, ja Kandahar: õnnetus ärataks  ta Wenemaal rasket muret. Üht weidmd lugu, mis kohaliste kohtutele  palju peamurdmist teeb, räägib ,Pet?b. Kaupmees K. oli kuulda saanud, et ükõ tema kuttawatest, ükS rikas mceS maalt Peterburgi tulnud ja Gontsharnajas üür kambris korterid wõtnud oleks. K. läks senna, kuulis seal aga, et tema sõber raskest haigeks jäänud ja Politseisse arsti läbivaatamise alla wiidud oleks. Politseis et saanud tema midagi teadust, senna ei olnud sesugust haiged toodud. K. kuulas  edasi ja sai teada, et tema sõber juba surnud  ja Preobrashenski-kirikuaja kabelisse wiidud oleks. K. teadis, et tema sõber BS.OOO rubla kaasa wõtnud ja tahtis teada, kuhu se raha jäänud. Kirikuaidas leidis tema üht surnukirstu,  kus otsitud mehe surnukeha sees olema üteldi, :egi sellele margi peale, läks Politseisse ja Linnapea kanzelleisse, rääkis seda aSja ja sai mõned mehed kaala, et surnukeha ja riideid waadata wõiks. Surnukirst sai lahti tehtud, aga seal oli ühe naesterahwa surnukeha sees. Kõik otsimine K. sõbra surnukeha järel oli asjata,  seda ei olnud leida. Et tema koguni mitte maetud olla ei wöinud, siis on se asi kohtute  ülekuulamise alla antud. Moskwast, 27. Heinakuu pääwal. Wenekeeli  ,Moskwa on KisslowodSkist telegrammi  saanud, et Heinakuu 23. pääwa õhtul kell 8, Effentuki ja KisslowodSki wahel kaheksa Gorzlast (Kaukaasia meest) ratsa Kindral Safonowi  peale tulnud on, keS seal oma pojaga reisib. Kui esimene rõöwel kord lasknud oli, surmas Kindral Sofonow teda ühe kuuliga. Teised rööwlid kargasiwad langend seltsimehele appi ja sell aeal jõudis Kindral Safonow ühe wersta edasi sõita. Pärast aga ajafiwad rõöwlid  teda wiis wersta taga, saiwad kätte ja wõitlemine  kuulidega läks uues te rööwlite ja Kindrali  wahel lahti, kuna poeg mõegaga wasta pani. Kui Kindral oma Viimise laengi wäljalasknud  ja tema tõld kraawi langenud oli. tungis:  wad rööwlid nugadega reisijate peale, sest ka nende laengid näitasiwad löppend olema. Kindral  kiskus mõega poja käest, kargas tõllast wälja, pani rööwlite wasta, wiskas selsamal aeal oma uuri ja rahakoti nende kätte ja kargas siis oma pojaga mäest alla. Kindrali käsi oli püssirohu tulest põletud, kutsar oli kergest haawatud,  mitu kuuli oliwad läbi tõlla käinud. Ljubliinist. Ljubliini kubermangus on rahe-sajud palju kahju teinud. Nenda saiwad teiste seas Konstantinowi, Wladisslowowi ja Rowarusfi põllud rahest puruks löödud ja sai seal 170,000 rubla ümber kahju tehtud. Suurt kahju on ka lauowi ja Samoiski kreisid saanud. Radomi kreisis rikkus rahe 10,000 rubla eest wilja. Saratowift. Saratowi Kubernööri aruandmist  mööda on sellel aasta! seal weel suurem  häda, kui Möödaläinud aastal. Millionide kaupa on raha tarwis, kui näljatsetele abi peab tehtud saama. Maakonna-kogud vn iga! poolel iseäranis nöuupidamisele kutsutud ja Knbernöõr on nõuu annud, peale wälise abi neljas kreisis magasid seada, kus wilja odaiva hinnaga müia wõikS. Kubermangu suuremal jäul näitab täieste näljahäda tulemas olema. Inimesed ja loomad