kasu" ja ,rahwa liöeha keele peal ei kannud, keS aga kõiki oma selget mõistust ja sügamat teadust, oma wästmata hoolekandmist ja oma suurt tööjõudu igatahes rahwa töstsekS kasuks tarwitaS. Eesti rahma nimel täidame  sellega oma kohust, paneme tänulikult üht auupärja tema haua peale! Omalt maalt. Tallinnast. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärija  Nikolai Aleksandrowitshi nimepääwal, selle kuu 6. pääwal, oli Zumala-teeniStus kõikides linnakirikutes.  Mitmed majad linnas ja kõik laewad sadamas oliwad lippudega ehtetatud. Ohtal oli linn rõõmutuledega walgustatud. Teadaandja" kuulutab Raha-Mtmsteriumi  ringkirja, mille järel aaStal 1885 õlle-wabrlkutele ja suurte õlle-magafitele, kus ainult õllega kaubeldakse, ainult pool-aaStased patentid, t. Näärikuu pääwast kuuni 1. Heinakuu päämani antud saamad. KeS juba terme aaSta peale patenti wõtnud, sellele antakse pool hinda tagast. üks kommisston. kes omal aeal selleks kokku seatud sai, et sõeas langenud soldatite leskede ja waeStelaste abiraha  Üle nõuu peakS, on Wenekeeli lehtede sõnumite järel oma tööd lõpetanud. Riigi-Renteist, Jnwalidi-kassast ja Maakonna kapitalidest peab selleks ühewõrra raha kokku pandama. 3ga sõeaS langenud soldati lesk, kellel lapsed on. peab aastas 36 rubla, iga laps 12 rubla abiraha saama. Lapseta lesed, kes weel tööjõulised on, ei pea mitte selle abiraha osaliste sekka luetud saama. vßishki Westniku" sõnumite järel olla tulewal aaStal Ewang.-Lnth. rahwa-koolmesstrite kohta meie kodumaal  järgmist uuendust oodata: l) 3ga rahwa-koolmeister, kes Liiwimaalt Eestimaale asub, peab oma eksami nueste tegema. 2) 3ga rahwa-koolmeistrile peab tunnistus antud saama,  kuS peale kooli-ülemad iga kooli-aasta hakatusel täheudawad,  et koolmeistril sel aaStal õigus on, oma ametit edast pidada. Meie ei saa aru, kuida »Rishki Westnik" just estmene olnud, kes seesugusest uuendusest sõnumit saanud. Meie peame omalt poolelt ühe küfimise-märgi selle sõnumi kõrwa panema. Weneriigi wiimase aastase wäljaandmiste juures on Raha-Ministerium kõige rohkem oma kulu wähendanud, on 100,596.359 rubla wälja annud, aaStal enne seda peale 102 millioni. Raudteede kõrwa makfeti Riigi-kassast  1883 umbes 130,000 rubla wähem, kui aastal enne seda, ja 7 millioni wähem, kui aastal 1881. Mõne teiste keSkiS tarwitaS aga Balti raudtee wiimasel aastal rohkem abi, see on 1,489,290 rubla, kuna see tee aastal enne seda 648,000 rublaga läbi sai. Riia-Dünaburgi raudtee tarwitas 163,000 rubla, Miitawi raudtee 58,000 rubla abi. Keisrikoja Ministeriumis on peale 12 millioni  wälja antud, aastal enne seda 10'/, millioni. Seespidiste asjade Ministeriumis on ligi 70 millioni ja ligi 2 millioni rohkem kui aaStal enne seda wälja antud. Koolide-Ministerinmi wäljaandmised on aast-aastalt kaSwanud,  ei olnud aga ta wiimasel aastal rohkem kui 18.634,582 rubla. Teede-Minifterium andis peale 20'/, millioni, Kohtnte-Miniflerium ligi 18 millioni rubla wälja. -- .WalguS" oli hiljuti Weike- Maarja kihelkonnast sõnumit toonud, et seal segaineelised erausulased, nagu kargajad, karjujad ja teised seesugused, üle katte minna kippuda. Kuida nüüd Saksakeeli Zeitungile" uStatawalt poolelt kirjutakse, ei olla selle sõnumi sees mitte üht tõe sõna. - Mis peakfiwad ometigi mõned EeStikeeli lehed sellega tahtma, et nemad pea meie kiriku koguduste elu, pea rahwa-koolide elu, pea rahwa seltSlikku elu üle wale-sõnumid laiali lauta«ad, mis meie kodumaad ja meie rahwast ilma põhjata ja asjata kõige riigi ees teutawad? Juba mõnest aeast saadik waritses Tallinna Politsei  inimeste peale, kes kõrtsides tinast walatnd 20kopika tükkifi jooksma pannud oliwad. Selle kuu 3. pääwal sai Pristawi abiline, herra Allas, Maidla walla mehe, Mart Koppelmanni ühes kõrtsis Rügementi uulitsal kätte, kes ühe seesuguse maleraha wälja annud oli. Pärast pitkemat  salgamist tunnistas Mart Koppelmann, et tema ja kaks teist. HanS Taun, toidupoe peremees Joahimsthalr uulitsal, ja Neeroti walla meeS Joosep Mühlberg, neid rahast teinud on. Herra Allas läks jala pealt senna, tungis HanS Taun'i korterisse ja leidis teda ja tema seltsimeest parajalt ametis. -Nende kinniwõtmine ei olnud kerge. Üks kargas ametniku kõrist, teine kuklast kinni ja tahtfiwad teda maha rebida. Õnneks Auti aga kaasa wõetud Politsei soldat parajast sisse ja kardctawad kunstnikud  saiwad kinni seutud. Paiga peal leiti walamise riist, 6 uut praegu walmiS saanud raha ja hulk mõlemit sugu tina; nende taskutes leiti meel kaks walmis waleraha,  Mart Koppelmanni taskus mitmed rikki läinud rahad. Pärast on wecl Mäeküla walla mees Jaan Sam las kinni wõetud, keS wormid teinud olla. Ruila walla mehe Priidik Einliki must mära ja wanker, kokku 140 rubla wäärt, on selle kuu 3. pääwal, pärast lõunat kell 6, Risti kõrist eest ära warastatud. Wankres olnud kaks hobuse tekki ja 2 toopi wiina. Nissi kihelkondas on löoma-töbi (põrnapõletuS, aatllrsx) liikuma hakkanud. Polli mõisas on üks lehm langenud, Riisipere mõisas neli härga. Kubermangu looma-arst, herra Mey on langenud loomad lahti leikanud ja leidnud, et see kõige nurjemat tõugu tõbi on, mis silmapilgul  surmab. Tõbe sisfepiiramise eest on hoolt kantud. Wiimasel nadalil on Kontre-Admiral Bashanow, kaupmees Rotermann, Oberstleitnant Huth ja Wene Technika Seltsi Sekretär Iljin Peterburgi reisinud, selle wäljanäitusele kohalisest paigast luba toimetama, mis tulemaks  sügiseks Tallinnas plaanitud on. Kuida räägitakse, tahta Tallinna pagarid selle otsuse üle kaebaia, mida wiimasel Linnasaadikute koosolekul  l e i w a - k ü s i m i s e asjus tehti. Linnasaadikute kogus, selle kuu 5. pääwal, oliwad ainult wiimase aasta rehnungid ja linna sissetulemist? ja wäljaminemist? ettearwud tulema aasta peale, läbirääkimise  all. Koosolek leidis, et kõik kommiSfionid oma ametit  auusalt ja osawalt tallitanud, ja et kõik rehnungid kordas on. Mõne aSja kohta, mis seletust päris, sai seletust tehtud. Promenadi-kommission oli 149 rubla 86 kopikat üle eesarwu wälja annud, mis tagajärel lubatud ja tarwiliseks tunnistatud sai. Linnasaadik G. Scheel pani ette, üht kolm liiklist kommissioni nimetada, kes linna waranduse ja linna wõlad üleS wõtaks, ühe hinna peale arwaks, et, kui need armud Linna-ameti poolest läbi waadatud,  Linna-kassa walitsns neid oma raamatute ja aruannete  heaks tarwitaks. See ettepanek sai wasta wõetud ja Linnasaadikud Scheel, Baetge ja Erbe faiwad tähendatud  kommissioni liigeteks walitud. Linnasaadik Baron Toll pani ette, et edaspidi Linnawalitsuse aruanded kohe pärast nende kokkuseadmist klubedes mälja pandud saaksiwad,  sest et need zeitungides mast hiljemini ja tüki kaupa seisawad. Ka see ettepanek sai waSta wõetud.  Ettearwud  aaSta 1885 peale laksiwad ilma suurema maadlemiseta  edasi. Linnasaadik Tshumikow kaebas selle üle, et selget kalapüüdmise seadust ei ole, ja ei neil kodanikkudel palju tüli olla, kes wäepealikutele korterist üürinud on. Eestimaal tõi Kadrinapääw harjunud wiisil sula, mis lund lagedalt maalt häwitas. Pärast seda on tasase külmaga enamist igal pääwal maitselt lund sadanud. Teed oleksiwad wäga head, kui mitte ikka ja ikka lund peale ei sajaks. Selle kuu 9. pääwal hakkas jälle sulama. Winni waldas on Talwekuu 24. pääwal uus koolimaja sisse õnnistatud. Ehitamine oli mõisawalitsuse  nõuu peale ette wsetud, kes ka poole kulu kandis ja abi-koolmeistri heaks ka weel ühe korteri juure ehitada tahab/ Õnnistamise pääwal kinkis mõisaherra koolile Khristuse, Lutheruse ja Keisri pildid, kena raamidega. Tartust. Lugejad mäletäwad weel, kuida suwel tähttorni  teener Sirreli 7aastane poeg ära kadus ja wõeramaa  hulguste juures leitud sai. Nüüd on nende hulkujate  juhataja Brandt, lapserö öwimise eest kõigest õigustest lahti, 1 aasta ja 3 kuu peale tuhthoonesfe ja pärast seda Weneriigi piiretest wälja mõistetud. Brandti seltfilased, kes temaga üheS kaebtuse al! seifiwad, on puuduma  tunnistuse pärast lahti lastud. Liiwimaal oli «viimase aasta lõpuni mõisamaast 33,047 thalrimaad, talumaast 325,821 thalrimaad, ülepea 16,173 talukohta, taluperemeestele päriseks müüdud. Selle aasta Jüripääwani oli 4177 thalrimaad mõisamaast ja 10,381 thalrimaad talumaast, ülepea 523 talukohta müüdud. Tänine on siis Liiwimaal ühtekokku 370,426 thalrilyaad, ülepea 16,696 talukohta taluperemeestele päriseks müüdud. Läbiõtikku oli hind 199 rubla 38 kopikat thalri eest. Talukohtadest on Liiwimaal juba 68,», protsenti, natuke rohkem kui kaks kolmandikku, ära müüdud. Sesswegeni kihelkondas, kust wiimase! aeal ülepea mitmesugused pahad sõnumid kostsiwad, on üks salguke waleraha-tegijaid leitud ja kinni wõetud. Nemad on 25rublaseid paberrahast järel teinud. Pärnust. Plaanitud käsitööde ja wabrikntööde  w ä l j a n ä i t u s e k s, mis tulema! suwel Pärnus  peab peetud jaama, on kohalisest paigast tarwiliue luba tulnud. Juba on ka üks komitee selle asja korraldamiseks  kokku astunud. Liibawist kaevatakse, et hulk lastitud aurulaewu sadamas  seisamad, aga kange tuulede pärast wälja jooksta ei wõi. Niisamati seista ka hulk aurulaewu lahe peal, keda tuul sadamasse ei lase. Lnbawi lahe sa sadam seisamad  tuulede wasta lahti ja on sellepärast palju kardetawamad  kui lahed ja sadamad Tallinnas ja Baltiskis. Tnkkum-Windawi raudtee on Raha Ministeriumi poolest juba kinnitatud ja saab nüüd meel Ministri-komitee ette pandud, mis pea kokku astub. Sedawiist arwatakse, et selle tee ehitamine tulewal kewadel wõib algatud saada. Peterburgist. Selle kuu 3 pääwal sõitis Türgi Saadik  Shakir Pasha, Sultani Adjutantiga ja oma teiste ametnikkudega Peterbärgift Gatshiuasse, Keisrile Nishani- Zmitas, Keisri-Prauale Shawketi rittretähte wiima. Peterburgist  oliwad Keisrikoja Ceremouia meister Würst Soltõikow,  Kammerjnnker von Stürier ja kombe« ameti kirjatoimetaja, Kammerjunker von Knorring kõrge wõerastele  kaasa antud. Gatshina wakshallis ootafiwad neid Keisrikoja uhked tõllad. Pärast aSjatallitust, mida Keisri Majestätid armulikult wasta wötstwad, oli wõeraStele uhke söömalaud kaetud. Nikolai-pääwal, selle kuu 6. pääwal mis Wene söeawäe suur rõõmupüha, nüüd ühes ka Keiserlik  KörguS Suurwürst Auujäriepärija nimepääw on, oli Peterburgis suur Gardiwäe parad. Majestätid Keiser ja Keiõri-Praua, Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija  ja Suurwürst Georg Aleksandrowitsh oliwad lõime aeal Peterburgi tulnud. Pärast varadid oliwad pealikud Keisri lauale kutsutud. Muidugi oli kõikides kirikutes pidulik lumala-teenistus ja linu oli piduehtes' Kõigist riigist on selle röõmupääwa pidamise üle sõnumid tulnud. Lühikese aeaga on Peterburgis kaks Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetajat ära surnud. Talwekuu 23. pääwal suri Rootsi Kadrina kirikuõpetaja, Lorenz Peter Reinhold Hoffreen, 70 aastat waua. Selle kuu 3. pääwa õhtal suri äkitselt Petri kirikuõpetaja Dr. tksol. Adolf Stieren, 72 aastat waua, kes weel õhtal enne seda jutlust teinud oli. Mõlemad on kaua aega suure truuwusega oma Issanda ja oma koguduste teenistuses seisnud; mõlemad on südamest tulnud silmameega hauda saadetud. Mironowitshi protsess kestab ikka edasi kõik seltskond wvtab sellest osa ja mitmed wõeramaa aealehed  on omad sõnumisaatjad selle asja pärast Peterburgi saatnud. Kohtu all seisawad : Oberst - Leilnant Zwan Mironowitsh, endine Polilsei-Pristaw, pärast laeunmaja-peremees  Peterburgis, 55 aastat wana, naesemees. Katharina Semenow, 25 aastat wana, kõrgemast seisusest; oli enne koolitaja, jäi kord nõdrameeliseks, sai terweks ja langes eksituse sisse. Mihhail Besak, Ülem-Leitnant, endine Politsei - Prifiaw, 24 aastat wana, naesemees. Peale asjatundjate on 102 tunnistajat kohtu ette tulnud. Afl, millest juba enne kirjutatud, on lahidelt nenda: Mironowitsh pidas üht laenumaja Newski prospektis. Tema teenistuses seisis Zuut Elias Becker, oma 13aastase tütre Saara'ga. Leikusekuul 1883 oli Becker mõneks pääwaks oma sugulaste juure reisinud ja Taara, üks rõõmus kena neiuke, oma sugn iseolemist mööda üle oma aastate kosunud, oli üksi laenumajasse jäänud. Leikusekuu  28. pääwa homikul leiti Taara Becker ühe leentooli peal surnud; pea ja üks käsi rippufiwad üle tooli leeni maha ja käes oli üks tutt juukseid. Näu peal ja peas oliwad mitmed, ühe nüri riistaga löödud haawad. Mironowitsh  andis üles, et tema kontorist 50 rubla ja mitmed pandiks pandud hiud-asjad ära warastatud olla. Kohtu ülekuulamised heitflwad mitmet paha marju Mironowitshi peale. Ehk küll juba manalane naesemees, elas tema juba 16 aastat ikka ühe ehk ka kahe liiguaesega, oli wäga iihahimuline ja oli sagedast ka Saam Becker'it taga kiusanud,  kes seda mitmele kurtnud, aga mitte isale ütelda palunud, et tema oma kohta ei kantaks. Ülekuulajate fees tõusis kahtlus, et Mironowitsh neiule wägiwalda teha tahtnud ja teda omas tuhinas surnuks löönud, kui wastapanemist  leidis. Mironowitsh sai kinni pandud ja kohus pidi algatud saama, kui järsku Katharina Semenow kõiki süüd oma peale wõttis. Tema olla kogemata Besak'iga tuttawaks saanud, ja et sellel oma perekonna eest muretsa olnud, tema heaks waraskanud ja petnud. Leikusekuu 27. pääwa õhtal läinud tema, Katharina Semenow, Mironowitshi  laenumajasse, üht uuri pandiks panema. Seal olnud  Saara Becker üksi, ja kinnitanud, et tema nii hilja enam raha anda ei wõida. Paludes ühest kamrist teise Saara järel minnes, tulnud temale wiimaks kuri nöun, tema löönud neiu surnuks, pannud teda tooli peale, wõtnud  tema taskust wötme, teinud kaski lahti, wõtnud sealt umbes 50 rubla, mõned uurid ja teised hind-asjad ja läinnd  siis Besaki juure, kes teda kojas ootanud. Nemad sõitnud sel öösel weel mõnesse trahtrisse, teisel homikul sõitnnd Besak Helsingisse, uurist ja teisi hind-asju ära kauplema, tema, Katharina Semenow, sõitnud maale. Kui tema ühe kuu pärast kuulnud, et Mironowitsh selle mõrtsukateu  pärast kahtlnse alla langenud ja wangi pandud, siis sundinud teda tema südametunnistus, ilmasüütat peastma. Mitmest tükist ei tahtnud see tunnistus iseeneses  kokku mahtuda, pea tuli aga weel üles, et Katharina Semenow enne oma tunnistust mõrtsukate» paika waatamas  käinud ja omale sea! kõiki asin oli seletada lasknud. Teda pandi arstliku ülewaatamise alla ja leiti, et tema mõiStüs täitsa selge ei olnud. Kui teda teist korda kohtu ette kutsuti, wõttiS tema oma esimese tunnistuse tagast ja andrs utes: Tema olla Leikusekuu 27. pääwa õhtal Mironowttshr  laenumajasse läinud, seal aga Saara Becker'it