Jutu leht. Jutustus ÜW karjapoW, wiimak» klriku-spetaja s«t. Franz H»ffn»»nn'i järil llmberpaunub M. KõrtS. (Järg.) .MiS pagan sa tukkud siin puu juure peal!" kisendas äkitselt ükS walju häälega, miS Pritsu wäga ehmatas, sest PritS lugeS praegu raamatud ja ei waatanud sugugi sälgude peale. Esimise hüüdmise järele hüppaS PritS nii äkkitse maast üleS nagu oleks tal tuli all olnud, oma raamatu wistas ta maha, ja seisis nüüd hirmulikult  ühe kuue jala kõrguse mehe ees, kelle hall habe ja wäga kalgid waadet tunnistasid, et ta nooreõ põlweS kroonu  wäe peal on teeninud. Nüüd olid juba tema juuksed hallid ja põsed kortsutanud, mis tunnistust antsid, et tema juba kuuekümne aaSta ümber meeS oli, aga tema hiilgawad  selged silmad tunnistasid, et see weel üks terwe, tugew, tälS elujõudu meeS oli. .Andke armu herra Oberst WahtmeiSter/ ühtes Prits alandlikult, ja waataS selle järele kärme pilguga ümber ringi sälgude peale, kas need kõik weel alles olid, .andke armu, elajad on kõik üheS koos, ja mina õppisin natukene Prantsuse keelt/ .MiS sa õppisid?" küsis Baron uskmatalt, kui ta neid sõnu poisi suust kuulis. .Prantsuse keelt/ Oled sa peast nõdraks läinud, pois?" .Ja, natukene Prantsuse keelt, aulik herra/ wastaS Prits tõelikult, kui tema seda ju herra näost ära tundis, et enam ilma piitsa hoopideta ei jää. .Waatake seda raamatud/ ütles PritS ja wõttiS raamatu  maast üleS, ja andis seda herra kätte. .Waatake üks Prantsuse keele Grammatik. WahtmeiSter wiSkaS uudishimulikult ühe pilgu kulunud  ja mustaks läinud lehtede peale. ,Tõeste Prantsuse keele Grammatik/ ütles tema imeStateS. „ .Minu hobuse pois õppib Prantsuse keelt! Ütle ometi miS peab see tähendama?" .Herra Oberst WahtmeiSter, Grammatik ott mull wäga meele pärast, ja sealt olen ma natuke Ümber pannud  ja õppinud," wastaS PritS. .Ja weel pealegi teie teate seda palju paremine, kui mina, aulik herra Prantslased ei pea siit mitte wäga kaugel olema, kuida räägitakse, ja kui nemad üks kord seia tulewad, seal oleks ometi hea, kui keegi nendega nende keelt räägiks." .Hm! See oleks mul nali, herra Prantslastega olema/  ütles Oberst WahtmeiSter, järele mõtlemisega. Õnneks  seisab suur uulits meie wastu, ja sealt loodan ma, meie jääme otsimata. Aga siiski ei ole see ka wõimatu. Kuule ometi PritS, miS saaksid sa siis tegema kui Prantsused  seia tuleksid. .MiS mina tegema saaksin, herra Oberst WahtmeiSter?" waStas PritS, ja tema silmad läikifiwad tugewusest ja julgusest; .minu hoietawaid ei pea nemad tõeSte mitte saama, seda wõite minust kindlaSte uskuda herra Oberst WahtmeiSter! MiS mina tegema saaksin? Aja wärawad saaksin mina lahti kiskuma, ja siis, walei terme karjaga metsa! Senna ei wõi nemad mitte järele joosta. Ja neli jalga mõedawad enam maad kui kaks". Ja tema naeris waljuste ja rõõmsaste. .Aga Prits? Mõtled sa, et Prantslased saaksiwad nalja mõistma, kui sa neile niisugust tüli teeksid?" .Ah, mis mina!" ütles Prits mureta. .MiS wõiwad  nemad mulle teha? Mina saaksin ka sealt ära jooksma!"  .Aga kui nemad lasewad?" .Ega kõik kuulid mind ei trehwa, ja mets on ligi,— ja miS on niisugusest waesest poisist, kui mina, kui see ka otsa saaks?" .Hm! kahju oleks sinust ometigi/ pomises wana herra tasa, nenda et Prits seda ei kuulnud. .Nüüd peame aga ootama, kas Prantslased tulewad, wõi ei. Kui sa õppida tahad, ei ole minul ka midagi selle waSta, aga oma teenistuses ei pea sa mitte hooletumaks  jääma. Üks silm raamatu, ja töine karja peal, nenda wõib see korda minna/ Wana herra keeras ümber ja läks waikselt oma teed edasi. Prits wahtis teda taga, kuni tema metsa sisse ära kadus. .Nüüd olen ma julgem/ ütles Prits. Täna ei tule tema enam tagasi, ja nüüd wõin ma metsa jooSta, ja oma paelte järele waatada, kaS ehk mõni jänes wangi ei ole sattunud. Ema saab wäga rõõmustama! Kaheksa pääwa seeS ei ole tema ühtki tükkikest liha söönud, ja ükS rammuS supp jänese lihast, saab temale meelehead tegema; hobustele ei wõi midagi sündida selle aja sees, ja poole tunni pärast olen ma jälle tagasi. Neid sõnu rääkides pistis ta oma Grammatika puu juure alla, kust ta teda enne wõtnud oli, waataS weel korra hobuSte järele, kes rahulikult sõimad, ehk puu war- ' jul magasiwad. (Jääb pooleli.) Kiriku teatused. Jaani kirikus: 23. Jaani-kuu Mwal, teeb pastor Ahmuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. 23. Jatini-kuu Mwal teeb pastor Grohmann kellu pool 10 Wulbi saare kabelis jutlust ja wõtab lauarahwast. Nende kirjutamine  homiku kellu pool 9 kabelis. 24. JaaniMwal, teeb pastor Ntzmuth enne lõunat jutlust. Laululehed. , Kaarle kirikus teeb pühaMwal, 23. Jaanikuu Mwal pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse lauMwal enne lõunat kellu 9—12 ja wõetakse pihtile kellu 1.  JaaniMwal  teeb Brasche jutlnst ja siis on ka laululehed kirikn heaks. Uüha-wainm-kirikus 23. Jaanikuu Mwal teeb pastor Bergwitz  jutlust ja wõtab lauarahwast. JaaniMwal teeb pastor Bergwitz jutlust ja on laululehti kiriku  heaks. Jaani kirikus. Ristitud: Olg» Tlfritde Alltkso. Maria TaroliueLimN.  Oito Hernana Kleemauu. Helene Jahavnson. Karl Hamik. Elsa Miisar. Elfrietze Alexandrine Vühm«nn. Arthur J»haoue« Saat. Al-xonder  Robert Friedrich Tglon. vertha Llfriede krostmana. Juliane Victoria Sako. Rudolph Aaguk Räterbi. Auna Cotharina Trimw. Annette kask. Liuise Pauliue Silm. La » lotud: Johanne» Mänd, talu peremees, Ehristine  Maria Tomingaga. Robert Berohard korbmonn, Maschiaist, Natalie Elisabeth  Tarlsoniga. Maetud: Jakob Onn, Zimmermaun, 71 o. Andre» Tomioga», Kalamer», 36 a Johanna Aivpermaan, Sp. Anna Mednitz, Martini  lesk, 73 a. Karl August Schmidt, 1 a. 1 k. Karl Hawik. S n. Liisa Sallert,  Jüri abikaasa, Kl a. 3 k. 10 p. Jaan Rosemaov, Majaperemees, KV a. Albert Friedrich Hellmanu, 1 a. 4 k. 13 p. Leenu Laur, 77 a. 4 k. 21 p. Johanne» Eduard Wiirbo, 8 a. b k. 4 p. Püha-waimu-kirikuS. Loulstnd: Sustaw Jürgeni elsega Wilhekmtue  SwerNgi. süatz. R»se»iaum. Aos-o-sM nsvsxxvv. - Asxõ, SV-ro I»ss 188 ö. TrLkitsd Li»dfor»'i piirijate juur»» j>» kvlngs. Teadaandmijed. Tellimised meie lehe ..Tallinna Sõber" peale saatvad köikis kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadqandmistes kuulutud saamad, niisamati ka LindforS'l pänjate triikimajas Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist waStawõtta ja toimetada. Tellimise hind on 1885 aaSta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöla kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auuStatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas omaS majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kuS neid äratuua mõib. - « m /.o > „Tallmna Sõbra", tvalsaandia parljad Tallmnas, sala uulltsas N. (KZ.) PSllutiiSwtljantit  «^Tartus asutatud ~Liiwi maa põllutöö ja käsitöö edendamise  seltsi" poolest 24,. 25.. 2ö. AlWSlil 1885. Programm: t) Elajalt naitus ja kasuelajate laat, 2) Maja-käsllöö waljauaitus, 3) Wöid«-künd«int. Ülesandmist wõtab wastu herra E Beckmanu Wana uul. Rr. N Tartus. < Kkmimk kes heaste keeta oskab, leiab kohe kohta Wil- S andi lossis, I Hugo Tressncr l MWMÄAMM Wsü ««»« Tartus. SSNS I. Kooli õpetuse programm. Kooli õpetus ulatab algusõpetusest ehk elementarõpetusest künni klassika ning realgümnasiumide kolmandama klassini (tertsia). KeS aga mitte suurema koolidesse, waid mõnesse ammetisse astuda foowiwad, (koolmeistriks, kirjutajaks, kaupmeheks, kohapidajaks) need saawad tarwilikudeS asjade» iseäralikult ette walmiStud. Uusi kaSwandikka wõetakse waStu igal päewal kellu !2—2 keskpäewal, Kroonuaja  uulitsas (Botanische Strahe) Nr. 21. Tallinna Kooste mmäu jooksmise selts kutsub talumehi oma hoostega, wõldu jooksmisest osa wõtma, mis 24-damal ja 26-damal Juunil Laena mäe peal ärapeetud saab. Kõigeusinam ratsa sõitja saab 25 rubla, järgmine oma hobuse vealt 10 rubla auupalka. Osawõtjad saawad nimetatud pääwadcl, kellu 4 pärast lõunat wõldu jookSimfe koha peal SleSkirjutud. Lindforsi pärijate juure» on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GksKirjsll Lesti maarahwa koolidele. Talukoha miiimise jaostMse-kMtmkt on saada trükimajas. Kuulutus. Meie palume kõiki, kellel meie leht mitte korraliselt kätte ei peaks tulema, seda warmalt  „Tallinna Sõbra" tallituses, LindforS'i  trükimajaS Tallinnas teada anda. Redaktori läbi wiidab see asjata aega, sest tema peab seda omalt poolelt tallitusele kirjutama. ~Tallinna Sdbra" tallitus. Jgapüäwane hiilge toidch rllllMllt, kirjutanud S. J. Kalleri, teine trük, on walmis saanud ja saada LindworS'i  pärijate juures. Kaubahi««ad 20. Jaani kuu p. 1835- Soola tünder 4 rbl. 70 kop. Siwisool, tünder, 10 p 3 „ 50 „ Heringi tünder 16—21 „ Silgu tünder 12 „ Kopli heina puud „ 30 Õle puud » Soome lat-raua perkp. ... 22 „ Alwem raua perkpuud 19 „ Kase puude süld 6 „ Männi puude süld 5 „ Kiwisüüte puud ~ 13 Kiwitõrwa tünder 9 Puutõrwa tünder 13 „ Teliskiwi tuhat 16—20 „ Katusekiwi tuhat 33 „ Suure Kompasnoi-uuNtsas on päriS-krundi Nr. SIS, alwalt müisa. Järel küsida sealsamas  -