luges ja Wenekeele alguskirjaga kokku seadis, et ära näha, kas õieti ja täielikult ümber pandud. Tema on tõlgi hääks tunnistanud. Saab uus Seaduseraamat lugejatele kätte ja hakatakse teda kohtutes pruukima, siis palun mina kõiki suguwendi, kes ühtlasi terawad keeletundjad on, et nemad seadust pruukides seda üles tähendaksiwad, mis nende arust ehk meel paremiue ja selgemine wõiks öeldud saada. Et ma küll hoolega ja suure ärakaalumisega  oma tööd tegin, siiski on temal oma nõdrused  jäänud, mis ma ise kõige puremine ata tunnen. Kõik parandused ja täiendused wõtan ma tänuga wasta, kaalun ja tuulutan neid ja panen neid uues trükis oma kohta paika. Wiigu nns Seaduseraamat meio ka keele poolest kauni sammu edasi ja aidaku tema ka omast jõuust, et meie Eestlased enehtele pea kindla ja - kõigilt moistetawa kohtuteele saaksime. Selle soowiga panen seekord sule käest ja sõnümiku postipauna. Seda ja teist. Nulli Jaan: Nüüd laulgem kuue häälega Üht nee poo kali laulu, See laul on „Kündja" Baltia;, Kõik „Sõbrad" seda kuulgu. Kulli Jaan: Nüüd wöta oma adra rauad Kõik põuest wälja sa, Ja künna nii, et sinu maod Käiks üle Balti maa! Olew: Ükskord nägi nee poo katt Rahakasti Riias, Hiilgas „Möldri" pihu sees! Ruttu jooksis edew poiss Sinna suures rõõmus. „Kündja," „Kündja" nee poo katt „ Kündja", „Mölder" Riias! Kündja: Kaks ainust taalrit maksan ma Ja pooles aastas rubla. Kunst-põrnikud ja salmikud Jä pildid pääle käuba. Lücif er: „Kündja," „ Kündja," „Kündja," Balti „Sõbra" sõbr, Paistku minu walgus, Mitte sinu adr! Tuuma Toomas: Ms te muidu kiitelete, Oma aega wiitelete! „KÜndja" pole kusgil käin'd, Teda hoitaks' hoonetessa, , Sadade tammide tggassa. , ~.. Vs j- L, kiiim. Kirjawastused. - Olge terwe säält paolt meile rahwa elust 745. J. F. D. Olge terwe saatmast. Sagme pea kütte tulewal  aastal warsti wSga hää meelega pruuktma. Termist! 746. Kr. K. K. Teie küsiie, Miks meis lehel ikka pääikirjas aastakäigu nmmner kahekordne on, nagu näiiuscks praegu stra lSpwa aastal «üheksateistkümnes fi6.) aastakaik." See on üsna lihtlabane asi.Z Nagu wisi terwe Eesli rahwas teab, oli J. W. Jannseu «Eesti. Postimehe"  asutaja. Tema asutas selle lehe 19. aasta eest, aga enne oli ia juba 7 aaSiat ~Pärni, PoSlimehs" toünekajal 7 ja 19 on kokku S 6, selle pärast on selle lehe mälestuseks teine aastakäigu arw numbriga H. W. KM. - Niisugune asi on kuulutuste sekka tarwiiataw.  Iseenesest näitab ta aga jälle kord. et postiasi maal wäga puuduline  on. Ka Meie lehiedcha sünnib tihti sedv, et nad lugejate kätkd ei id . õ' j'' fün hääd nõull et ta äkkwihane ja uhke elukas on. Terivist sinna kaugele maa s. K. Ond. Woi nii on Teie lügu. Noh, ehi wõime Uuemad sõnumid. „N. D. Z." teatab, et Ke.serlik Kõrgus suurwürst Wladimir oma jahireisiga wäga rahul olla ja et Tema juba nüüd olla tähendanud, et ehk weel kord siia jahile tuleb. Püäle selle on weel meie tänasele sõnumile juurde lisada, et pääle meie lehes nimetatud herrade weel grahw Medem-StockmannShof, baron Korsf-Kreutzburg ja von Köchly Keis. Kõrgusega ühes olnud. . WolmarShosi ja säält tagasi sõites on Keis. Kõrg. igal pool waimustusega wasta wõetud. Wolmarshosis  on Liimi maa rüütlite asemik landrath kammerherra baron Stael v. Holstein Teda rüütlite nnnel teretamas olnud. Wolmarshofi sõites on Keis. Kõrgus Telliste jaamas 1 tunni seisnud ja leiba wõtnud, mis jaamapidaja walmislamid. Ka on sääl üks külakool  koolmeistri juhatusel EeSti keeli laulusid ette laulnud.  Jaam olmld kauniste ehitud. Walgas on Teda ka waimustusega wasta wõetud, niisama Wolmaris,  kus linn tuledega walgustatud olnud. Jaht läinud hästi. Keis. Kõrg. lasknud kolm põtra sa mitu  metskitse, keda Ta päälinna ligi wõtnud. Maa politsei poolt olnud siltakohtuherrad baron Fölkersahm ja voN Vegesack Wolmarshosis. Tagasi sõites on Keis. Kõrg. , Tartu waksalis Liiwi rüütlikonna asemiku landrath baron Nolkm-Alatskiivi oma ette lasknud. 10. Jan. 1883 saab Lüwi kubermangu rüütlite erakordne konwent Riias kokku tulema. Uus Lüwi kuberner saab, Nagu ajalehed teatawad, Januari kuu esimestes päewades Riiga tulema. Kalugas olla temale palju ärmästüst tema lahkumisel ülesnäidatud. - Kuura maal Kalletenis on ivald eneftle koolimaja  ehitanud, mis l 6,000 rubla maksab. Materjal  Pääle selle olla baron Ndlde kingitud. Maja olla kolmekordne ja fääl övetawad kaks koolmeistert. Sinator Manasscin on waheajal Tucknmi linnas Kuura inaal olnud ja saal kohtute ja müüd ülemad wasta wõtnud. Nagu kuuleme on baron Wrangel Soore mõisas rehepeksmise  masina mahele jäenud ja hirmsal wnsil surma leidnud, WõunujaWalga kreiswiskal v. Kieseritzki on Liiwi kubermangu uue prokuröri Mjassojedowi käbi ametist kahli saanud, sest et ta Wene keelt ei mõista. Hevra Mjassojedow on waheajal Peeterburi sõitnud. Peeterburist teatawad ajalehed, et ajaleht „Golos" on sisemiste asjade ministri poolest teist korda  noomida saanud, ajaleht „Russki Kurje?" on A kuuks seisma pandud ja ajaleht „Moskowski Telegraf"  ei tohi üksikuid numbrid müüa. Ajalehed teatawad, et need 1 20,000 rubla, mis ühe panga käest posti pääl ära wõetud, jälle tagasi  antakse, sest et maailma-postiseaduse järele niisugune  saatmine lubatud olla. Telegrammid. „Walitsnse teadaandja" teatab, et need mehed,  kes Siberis Leena jõge peawad tundma uurima, on õnnelikult Jogastõri saarde saanud. „Now, Wrem." toob sõnumi, et riigi-walitsuse  kommissionis on nõuuks wõetud, et edespidi enam waldadel ei saa õigust olema neid liikmeid walla liikmeks  saamast keelata, keS nuhtluse all on olnud. hMowosti" järele saab Obi jõe läbikatsumiseks  pea Mehi saadetud. Ufa kubermangu maakonnakogu ei ole kreiside  maakonnakogude soowi kuulda wõtnud sillutamist ja teede tegemist raha eest toimetada lasta. Türgi maal on Fuad pascha ja temaga mitmed  muud ülemad wangi wõetud. Parisis on Austria saadik grahw Wimpffen end surnuks lasknud, üteldakse nõrgas meeles, Parisist tuleb see tähtjas sõnum, et Prantsuse  kõige suurem politikamees Gambetta 20 s. k. p. kell 6',,'2 hommiku on ära surnud. Tema haigus on ikka raskemaks saanud, kuni surm käes. Wiimse tunnini on Gambetta selge mõistusega olnud. Surmawõitlus  kestnud 2 tundi. Nr. 52 Eesti Postimees. Zensuri poolest lubatus - Tnllini?qs 20, Detsembris ISBZ, Ühe Trahteri «väljaüürimise üle annab lähemat tea- A.WMiss-n. 2 Alee uulitsas Nr. 2 Ullnmajn waslu. Üks ... . Dsji-kcht kahe aknaga ja ühe toaga on 130 rbl. eest aaSta wiisi wiüja üürida juures. 3 Tärtus/Pöeterburi uulitses Nr. 11. Üks Poodi- ehk traHteri korter on üürida. Lähemat teadust Turu uulitsas Nr. 31. 3 Aleksandri uulitsas Ar. 45 « WM » aiaga ja 2 wakamnad õ Põllu tarwis, on rendi A M pääle anda. Lähemat M M teadust saab säälsamas. GOOWGOOKGGIS KulW, kes «!uel aastal Tartu linnas tahamad koolis käia, saamad ZT Kosti gääle wõetnd kena lahke korterisse Barklai  platsi ligidal tohtri SchmMdi pwna juures, kus ka uende kooliõpetust ülewaadetakse.  Sääl antakse ka tnndisid Weneja  Prantsuse keeles ning klaweri ntiiuginnses. Tahtjaid palutakse juba enne jõnltt lähemat teadust küsida tohtri Schönfeldti ju«ires, Küüni uulitsas Nr. 1, õlletegijq Bartelsi  majas, esimese korra pääl. 1 «ZSSSWSMMOG Lapsed, kes maalt linna kooli tulewad, wõetakse Andersotti juures kasti psiiile, Tallinnas, Harju märaiva taga promenadi waStu kaupuues Piserow'i majas Nr. 253. 1 Üks koolipreili soowib kohtu maale lupse õpetamise pätile. Lähemat teatust saab Peeterburi uulitsas 75, kolmanda korra pääl. 3 Tartus Mönchl uulitsas Nr. k>, baron Nolkeui majas ivõetakse 2 koolilapsi kosti paale ja awitatakse kooliasjades järele. K. KosopH. KostilÄpsed leimvad lahkel wastumõtmist ja saamad iga püem Weue keelt kuulda. Rüütli uulitsas Nr. 2. Sissemiuek müramast. I Wiuki juures. J' Otsitakse M 4 ehk 5 termise poolest terwet PtkilllÄSS M pooletera lõikuse ja poole M heiua pääle Wlanurino mõisa Plussa ja Srrebrenka jaama M tvahel Warssaioi raudteel, M maatükk 300 dessät. Tingi- M mised on knulda Pihkmas k. punase risti juures Chme- 'W linski majas herra Trus- sewitschi juures. Süälsamas antakse rendi pääle ehk H ka muul wiisil tükk inaad 3OO dess. ja teine 425 dess. Puumeiftrid, kes Nõo kihelkonna-koolimaja ehitamist  oma pääle tahawad wõtka, tulgu 13 Januaril 1883 kell II e. l. Keeri mõisa, kus see töö wälja saab antud. Meistrite käest nõutakse atlestat ja käeraha sisse. Plaani Mõib näha ja ehituse üle lähemat teadust saada 10. Jannaril, kella p. l. Karlowa kontori juures. 1 Ehituse komission. Lilli uulitsas Mathieseui majas jeuiie oli ta Leidlomi maja) Nr. lk läbi aia minna ja Rr. 20 läbi hooivi postijaama ligidal ivõetakse sl Kostillcipled? tütarlapsed ja poisölapsed wasta, odawa s hinna eest ja neid saab ilusaste hoitud, j Jmill! Pühiks uueste saanud wärsket kaupa nii kui: kohwi, suhkrut, siirupit, theed, häad Moskwa K zcrHu kuima Pärmi, pimkousMid sa Wituhsid ja suur laager kiOfl KllllissKii kõige odamaniate hindade eest on saada. juures Suure turu ääres Wasula herra majasoooosOoMMM  AAMich ! õlle- ia mMuvruuliloba, U.' I''i-!s > ' - f i' - I Z ja wniillknujuus Z soowib ostjatele järgmised joogid kõige odawamate hindade eest: Z K peeuiksst lagerolut Isst kop. Lii pudelit. 9 rbl. 50 tünder « ! „ Bgieri õlut 125 „25 „ 8„ „ « „ lauaõlnt 100 „ 25 „ 5„ „ Z iiiussüNürnberg.õl. 175 ~ 25 „ 11 „ „ mõdtt 150 -., 25 „ 10 „ „ S toopõlut „ „ 3 „ 25 „ Z Zx KSMdele za muudele jüllemüüjatele arwatakse weel odawanrad hinnad. Z Z Hüüd puhastatud põlempt wiina toobi miisi ja pudelites müü- N Z akse süül kõige odawamate hindade eest, mille eest Tartus k V saada. » Ba>'derolliga napsid 35 kop.a pudel prostoi, 43 kop. dopelt, k I , 55, 60, 65, 75 ja 85 kop. Kige peenemad napsid ja liköörid I k kõigis prliugitamates pudeliseitsides saamad ostjatele soowitud S » ja saamad Mcinüüjad odawanmlt. « V Püüle selle annan teada et uuest aastast saadik Weberi Z majas Peeterburi uulitsas meie kauplusele abikauplus saab V awatud, milles kõik tõugu õlut, miina ja napsi nii kui ka S kõik limonaadid ja, söehapud joogid, siis hüüd marjawiinad ja äidikat A. D. ZNusso kauplusest saamad müüdud ja süül- samas kohas nendesamade oda mate hindade eest mõiwad ära . . saada. , õ linna ja ümberkaudse koha anastatud ostjatele, iseäranis kaup- A X meestele auuau alandlikult teada, et mina eesseismaks Jnanneri X X saksalaadeks 1383 Tartus oum X » suure kuuõalaagri L mitmesuguseid wglmis hobllsmlstll, « õ rihmasid, köisi, woilokid, ohjad ja rangide krauzit, pärgasid, toogasid A X j. 11. e. maga allumatud biNWga müümisele toon. A Q D. A. Petww,, L X 3 Peeterburi kaupmees. TZ Seisukoht tuMlinna kaalu juures Emajõe ääres 1, pood. Õ Kostitapst saab lahkcste ivastu wõetud ja Wene ning Saksa keeles järel aidatud, suure kalaturu uulitsas t.r. 8. majaomanik Meinholdt. Pihkwa uulitsas Nr. J Äd llks 1 i !Wl L M 1. Januarist ILK3 saadik A M haü tingimise eest wälja M W 'iwrida. - Lühemat teaMst M säalsamas hoowi püül. G O ZGOM' ! Tartu linna niaksttwalitsuse poolest ! saaivad nstami art. 239 —258 mööda wälja antud 187 S aastal, kõik Tartu kognkonnalükmed, kellel siin paigas liikumata  ivara oi'., kutsutud lvgiikonuaotsnst ühe ülealretu koguionnaliikuie üle andma ja nimelt neljapijew 23, Dezeurbril parast lõustal kellgildifaälis (selleaegne linnaameti  saal.) Tartus 18 Dezeubril 1362. 1 Tartu maksuwalitsuse niinel: Mbabürgcrmeister: W. lkoepffer. Nr. 533. raauiatupidaja. G. Haubvlh. Zimmi laadu kaaliiius. Annan selleläbi kõige Tartu linna ning ümberkaudse koha rahwale teada, et mina, nii kni enne, ka nüüd Tartu saan tulema. Nimelt pakun mina suure MeesttrahM riideid nii kui: palitoosid, kasukaid, kõiki seltsi kuubeftd, westa ja püksa kõige parematest meie ning -võõramaa riietest, kõwaste ja kõige uuema moodi järele tehtud, Pääle selle weel IU« HANWH Raesterahlm kailD kõige paremast riidest ja uuema «soodi järele nii kui: kasukaid, pikki ja lühikesi paliwosid igas suuruses iväga oda-vate hindade eest. Et mina ju mitu aastat Tartu tulen, minu juurest kõige paremat ja odawamat kaupa saada ou, loodan sellepärast ka cesseisival Januari laadal, aunsaid eesti rahwa soowiinisi igakord täita ja palun mind mitte äraumistada ja mind sagedaste -vaatama tulla. Aunpaklikult Kaupmees Riickst. ZM" Miliu kaupluse pood saab Tartus olema: Kapilow i majas suure turu ääres kiwistlla lähedal üks trepp kõrgel paremat kütt. 2 Mitme poolse järeleknsimise ja svowimise  pääle anname teada, et meie ajalehte  .Maigust" ka ükskord A < !L äö cr <T S > wõib tellida. I- 5 Walsnse" dodusts riistü A ? h"id ükskord nädalas on: >? HMZtt ja sllllitt tektttslö. »" aastas postiga . . . , s rbl. EO kop wilti, ksllu pooles aastas postiga. K „ Zy « käiksöltsi mnstvga avnlxeiä Ühtlasi anname ka -mustatud sugu- wendadelle teada, et tuttam Eesti kirza- Al müüd psa-iM ltiuitÄAÄ mk Z. Pärn meile iäedawaks kaastöö- SI L l-illping. liseks on heitnud. s>.»p°llil..tt z „M!M" in«!«.