otse ära keenud. Tähelepanemise wäärt rutuga oli Harkowist abirong hädapaigale jõudnud, kuhu haawatud sisse wiidi. Harkowis wõeti mähe aega enne Keiserliku rongi sinnajõudmist nõuks, õnnetusepaiga pääle mälestuseks üht kabelit ehitada ja waewalt poole tünni oja sees oli umbes 30,000 rbl. selleks otstarbeks kokku korjatud. Roemu-ja waimuStuscawaldused armastatud Walitsejapaari wastu oliwad määramata. MoskwaS oliwad rahwa suure tungimise pärast kanged etlewaatuse säädlused maksma pandud. Kartes, et Keisri Majesteetide tee pääle seisma säätud sõjawägi rahwa tungimisele mitte wastu ei jõua panna, oliwad mõlemale poole uulitsale sõjamäe taha tugewad palgid maa sisse löödud ja tugewate köitega teineteisega ühendatud ; ja see näitas tarwis olema. Olgu siin ainult üks liigutaw rõemuja  waimustuseawaldus nimetatud: Tosna jaamas lahkusiwad umbes 15 lukuSseppa Keiserlikust rongist, kes niisamuti ka õnnetuscrongis oliwad olnud; seejuures andjiwad nad, luksudes põlwili olles, ühe Jumalapildi ära ja amaldasiwad kõige liigutawamate  sõnadega oma rõemu Majesteetide pääst» mise üle. 22. okt. Eilsel Gatshinasse jõudmisel oliivad Keisri Majesieetisid ja Kõrgusid wastuwõtmas kõik keiserliku perekonna liikmed, Woronzoiv- Dashkowi ja Richteri abikaasad. Keisrikoja ülemad liikmed ja Daani saadik- Päästetud Keiserliku perekonna teretamine oli liigutaw. Wal. Teadaandja  annab täna Keiserliku rongi rööbastest «väljaminemise üle meel lähemat tääöa. Surnute ja haawatute toimetamise juures andis Keiser ise igal pool käsku, hoolimata Oma jala «vigastusest kuna Keiserinna käsi haawatud oli ja Ta siisgi enam wigasaanuid awitas. Scheremetjewil on ühe sõrme üks jagu ära kisutud ja rind pigistatud. Woronzoiv-Dashkow, WannoivSki, Danilowitsch, Rihter ja Tscherewin on rohkesti pigistatud. Kojaneitsi Golenischtscheiva-Kuiusewa on jalgadest wigastatud. Kurjatahtelisest mõttest ei ole selle õnnetuse juures juttugi. Usutakse, rongi «väljaminemine  olla kai teede ministri waguni murdumise  teetamnn «vajumise ehk mädanenud teepaku läbi sündinud. Keisri-Majesteet audis Oma käega ühele shandarmi ohwitserile ühe mädanenud teepaku tüki kätte, et seda järelkuulamise juures ette näidata. Jälle räägitakse Wencmaal ühest suurepäralise  st plaanist, mida mitmed raha» mehed ««õuks on «võtnud korda saata ja see on: Asõwi merd tammide ehitamise ISU sügawämaks teha. Asowi mere ääredes on enamiste nii madal mesi, et suuremate laewadega «võimalik ei ole künni rannani sõita ja seepärast on juba ammu selle küsimuse üle aru peetud, kudas oleks «võimalik Asowi merd sügawamaks teha? Nüüd on mitmed rahamehed selle mõtte pääle tulnud, et Asoivi mere sügawamaks tegemine kõige hõlpsamine «veepinna  tõstmise läbi «võib sündida ja niinelt sel «viisil, et Kertshi merekitsus, mis Asoivi merd Mustamerega ühendab, tugema tammi läbi kinni saaks tehtud, nii et «vesi Asowi merest MuSta«nerde  ei pääseks. Pääle selle pidada ka kõik madalad merekaldad tammide ehitamise läbi «vee laialiminemise kaitsmiseks kõrgemaks tehtud saama, nii et «vett Asowi merest kuskile poole wälja ei pääseks. Sel wiisil «võida Asoivi mere pind temasse ivoolawatc jõgede wee juurde tulemise läbi kaheteistkümne aasta jooksul ü—7 jalga kõrgemaks tõusta, ja sellest olla laewadelc laheks käimiseks küll. Kena ja kasulik oleks sarnane plaani korda saatmine Lõuna Wenemaa kauplemisele küll, aga ta näitab ka liig raske «vahest koguni «võimata olema. RikaS baron Hirsck oli Wene maal asuwate Juutide hariduse tõstmiseks ja edendamiseks 50 milj. pranki kinkinud. Nende päcivade sees oodatakse üht tema wolinikku Wene maale, kes Wene watitsusega selle summa sündsa tarwituse üle nõu pidama ja läbi rääkima saawat. Wenemaal on mitmel pool talw käes. Kasanis sõideti juba 15. Oktobrikuu paewal reega, Wjatka ja Ufa jõgi on kinni iülmanud ja Orenburi  ümber 8 kraadi külmaga palju lund tuisanud- Sääl on külm seda kasu toonud, et elaja katk ära on lõpnud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaal liikuwad lootused, et wöörad walitsejad ligemal ajal nende keisri külaskäiku wastama saamad. Jtalia kuningas saada uue aasta algul Berlini oodatud/ wahest Austria keiser ka, kus siis jälle suured pidud lahti lähemad. Paawstlased on üle ilma nüüd wäga pahased et keiser Willem nende „pühast isast" nii mähe hoolis ja mõned ähwardawad üsna lausa, et nad nüüd täie hooga Saksamaa poliitikale wastu astuma saada. Et nende wõim mitte wäike ei ole, siis wöiwad nad oma jagu kimbatust küll saata. Kardetakse ju et Saksamaa kiriklikud riiud uue hooga lahti lähemad. Inglismaalt. Inglismaal teeb praegu suur politika protsess palju rääkimist. Nägu teada, oli suur ajaleht ..Times" liri rahwuse erakonna juhatajate pääle kaebtust tõstnud, et need äritawaid kõnesid pidanud ja nendes kurjategudele üles ässitanud, kurjategijatega ühenduses seisnud, nendele palka maksnud ja nende tegusid toetanud olla. Nende raskete süütõstmiste pääle kaebasiwad liri erakondlased kohtusse ja nii tekkis sellest suur protsess, mille otsa küll nii pea oodata ci ole. Mõlematel erakondadel on kanged eestkostjad. „TimeS'i" peawolinik adwokat pidas wiimsel kohtu koo olekul oma aimamiste põhjenduseks kõne. mis 4 tundi tuuris, aga wähemast ra- koptu istumist saada weel ära kuluma, enne kui ta oma kõnega löppule saab. Ta ütleb omal kindlaks tõenduseks mitmed Parnelli kirjad käes olema, mis tuttawa Hyde-parki mõrtsuka teo kohta küiwat. liri erakonnale on selle protsessi otsuS täiesti eluküsimus. Jääwad nende esimehed sääl süüdlaseks, siis wõib arwata, et nemad ja nende püüded kõige õiglaste inimeste ees põlgtuse alla langemad ja nad nii kõigist maha jäetud saamad. Tööliste tõrkumisel, on Inglis maal ju ammu igapäewased  asjad, aga sarnane „streik" nagu sääl nüüd algamisel on, teeb siisgi palju liikumist, mille järeldused wäga halmaks wõiwad minna. SöekaewanduSte töölised nõuawad omale 10 protsenti palka juurde; mõned peremehed on neile ka ju 5 protsenti  lubanud, kuid sellega ei nai need sugugi leppiwat ja 250,000 töölist on ju ligemaks ajaks tööd LlcS ütelnud, kui nende nõudmisi ei täideta, mida aga töö peremehed  wõimata ütlewad olewat. SöekaewanduSte  seisma-jätmine aga sunniks ka wabriku asjandusi seisma ja takistaks sellega ka kaubandust. Muidugi ei tunneks töölised ise sellest ka wiimati rõõmu. Serbiamaalt. Serbia kuningas on oma abikaasast wsimulikkude ülemate otsuse järele lahutatud. Kuninganna Natalie saada ise WarSsawi lähedale elama tulema. Üks tema wolinikkudest on neil päiwil Warssawi lähedal mõisasid waatamaS olnud, mida Natalie ära osta. Nii on siis see pikaline protsess! kord lõpnud. Kuninganna, rikka Wene pääliku v. Kleschko tütar, on oma poja kautanud ja oma kuninglikust abikaasast seaduse järele lahkunud,  kellest ta juba mitu aastat lahus elas. Natalie on näu poolest wäga ilus inimene ja kuningas armastas teda hakatuses südamest. Lahutust nende abielusse tõi see, et kuninganna wäga Wene meelne oli ja ka politikat hakkas ajama. Serbia kuningriigil on üleüldse Wene mõju ja wõimu karta, mispärast kuninganna wenesõbraline  politik kuninga silmis pea niisama  suur ülekohus näitas olema, nagu riigi äraandmine. Natalie sündis JtaliaS Florcnzi linnas. Tema ema on Sturza printsess. Tal on meel kaks nooremat õde. Eesti rahwaslikuist asjadest. (Järg). 2) Ajakirjanduse halb wili hinge elus. Aastal 1879 käisimad ka paar Saarlast TartuS II üleüleüldisel  Eesti laulupidul. Mis nad sääl kuulsid ja nägid oli küll Saaremaa kohta iseäraline. Tähele on panna, et sel ajal Eestlaste hulga» paras luule udu tõusu ja „selgitanud" meele käärimise aeg oli. Ses laulu pidu oli weel, kui wiimane mälestus Eestlaste ühendatud meele tegewusest  —: auusa Eesti isa J. W. Jannseni auuks riigi isale tänuks, sest mis J. W. Jannsen Eesti rahwuslikuis asjus ette wõttis ja tegi, selle kannul luusis kaKõigewägewama õnnistus. Sääl, kus mitmed tuhanded Eestlased koos oliwad, wõiS ka näha ja kuulda, kui suurt usaldust ehk umbusaldust ühe ehk teise tähtsamehe kohta wälja puistati: Riia (soldatite) kasarm oli laulikutele eluasemeks -valmistatud; Saarlastel oli ka auu lauljate hulgas olla. Esimisel pidu päewa homikul  kogusiwad Kristlased kassarmi hommiku poole otsa kokku. Sääl laulti (U. L. R. nr. 511) „Mu süda ärka üles" läbi, kuhu üks pasuna koor ka ligi mängis. Pääle laulmise luges üks halli peaga mees ühe pühakirja salmi, pidas äratama waimuliku kõne, ja südant liigutama palme, milledega  ta tulewate pidu päewade õiget tähendust asja ja aja kohalikult ära seletas. See pidu ei olla mitte üks näitus, mis Eestlased õppida ja ära teha wõida, kõneles tema, maid see pidada Kõigekõrgema kiituseks ja auuks sündima. Üks südamest tulem laul ja mäng aawata taewast, ja anda oma õnnistust maa ja rahwale jne. Pääle selle laulti jälle ühes mänguga ning kõikide koosolejate  silmad läikisiwad rõõmu mees; sest mana auusa Eesti isakese liigutaw kõne ja palme oli neile koosolejate esimist Neli pühi päewa walmistanud.  Üks trobikond inimesi ei tulnud mitte sellest rõõmustamast tunnist osa wõtma, maid nad pidasiwad kassarmi teises otsas oma „palwe" tundi, kus selsamal siin nimetatud miisil laulti: „Kas nägite Pärt Suiat? „Pärt Suia see läks Puiat'" jne. Sedajamuud sarnast kuuldes weerefiwad paljudel kurbduse pisarad üle palge, keS õhates mõtlesiwad ja ütlesimad: „Waat mis seemet lühikese ajaga Eesti waimu põllule külwatud on!" Jah nõnda, peame ka tunnistama, oli ajakirjanduse kihwt meie rahma hulgas mõne erakonna südant ära rojastanud, et ta ka elawat Jumalat awaliku hulga ees pilgata ei häbenenud. Siin ei taha meie mitte tunnistada, et kõik Eesti kirjandus kõlwatu ja rahma maimule kahjuline oli, maid seda, kui suur woli halwa kirjandusel vn, paljude waimu silmi pimestada, et nad enam hea ega kurja wahele ei mõista wahet teha, ning selle waStu ei mõju, ka hea kirjandus ega maenitsew sõna. Eesti ajakirjandus  ei wõi oma töö kasu mõõda läinud kümne aasta sees mitte näidata, meel wähem sellest kiidelda. Et see tõsi on, see olgu igale EeSti ajalehe toimetajale üks käre noomimine ise enese läbi katsumiseks. Igaüks küsigu enese käest: KaS ma olen seda tähtsat isamaalist kohust õigeste ja auusaSte täitnud, wõi olin ma ja olen ma üks luuletaja. Küll oleks tarwis ja svowitaw