ilmu, et tema ehk linnas midagi teinud on, mis linna kohtule alla langeb. Tuudi wallast päritud endine wang Jaan K., tuntud wõeras Tallinnas wangimajades, sai waraõtatud puuwilladega kinni wõetud.  Nabalast  päritud Dawid K., kes Kakumäel talumees Gottlieb  Neumanni käest 4 rubla 60 kopikat rõöwinud, sai kinni wõetud. See ast näib oige paha olema, sest ieerööwel  on oma ohwrit ka kaelast haawauud.  Raudjala  kõrtsi ees oliwad ühe talumehe wankrelt kaks haud warastatud. Kui tema teisel homikul Tallinna turule jõudis, nägi teme seal üht kahtlast meest, kes koti kahe ühe l"he koorma peale pani ja neid sea! müütama '"kõmuga tundis külamees omad 100- mad ära jü « ' äetust, mis warast ära peletas, kes aga kinni wõetuõ ' ' Peter P. Suur-Kambja wallast oli Tallinna Pm .ada armud, et tema õuest ükS hobune wankrega ära warastatud ja arwamise järel Tallinnasse  toodud olla. Hobune sai ka arteltschik F. juures ja wanker ühe kõrtsmiku juures leitud. Warga nimi on teada ja teda otsitakse. Baltiskist, Jõulukuu 26. pääwal. Juba Jõulu-Laupääwa  homiknl oli meil 2'/, graadi sooja ja wähene lumi oli lagedalt maalt kadunud. Ilm ou senni ka nenda jäänud  ja ainult mõnes paikas, kuhu rohkem lund kokku tuiSkanud, on seda weel näha. Jõulukuu 21. pääwal tuli Inglismaa aurulaew »Czar" kiwisütega Väitiski sadamasse  ja saab siin wälja laStitud. AaStal 1888 ou Baltiski sadamasse ülepea 55 aurulaewa tulnud, ,CoustantinN  korralised fuwised sõidud ja weikemad purjulaewad  arwamata. Jõulukuu 11. pääwal sõitis Lübecki aurulaew mis meie sadamates õige tuttaw on, Tallinna sadamast täie lastiga wälja, Lübecki minema. Jõulukuu 19. pääwal ei olnud see laew mitte weel senna jõudnud, mitmed teised laewad oliwad senni Lübeckist tulnud ja ei teadnud »Henriellest" ühtigi, keda sellepärast hukka läinud olema kardetakse. Tartust. Jõulukuu 18. pääwal leiti Riia uulitsal raudtee-silla juures, küüni ukse ees, ühe poeglapse ja ühe tütarlapse surnu kehad, kes mõlemad umbes 7 pääwa wõifiwad wanad olnud olla. Tartus on enne pühade kolm Siberist ära jooksnud kaabakast kinni wõetud. Kaks nendest oliwad Tartus üht rööwmõrtsukategu plaaninud. Wiljandist kirjutati Jõulukuu 21. pääwal kange külma üle, mis juures linnas ka ahjupuud otsa lõppenud oliwad, sest maa oti paljas ja puude wedu metsast wankretega oli wäga raSke. Ühe 6 jalase puu sülla eest makseti Wiljandis  juba 8 rubla, kaks kord uii palju, kui muidu sel aeal. Riiast kirjutati Jõulukuu 21. pääwal, et külm juba 20 graadi kangeks läinud ja Düna jõe paksu jeaga katnud  oli, mida jealõhkujad waewalt murda jõudfiwad. Wiimased laewad oliwad.Jõulukuu 20. pääwal wälja jookSnud. Domesneefi mcrekael oli ka juba kõmast kinni külmetanud, hiljemini oli jea aga kangest lõunelääne tuulest  murtud ja ajas pitkamefi mere poole. Saaremaalt. Õnnetuse üle Weike-wäina peal ou tagajärel järgmised ligemad sõnumid tulnud: .Jõulukuu 5. pääwal, öösel kell sai Orisaare abijaama eestseisja  Pielbusch sõnumit, et üks paat poolsurnud inimestega Uuemõisa all, 4 wersta Orisaarest eemal, abita jea seeS kinni olla. Pielbusch kutsus kohe abijaama meeskekonnlf  kokku ja päris jaamast üht hobust, ei saanud aga mitte. Ühe tunni pärast saadi hobune ühe talupoja käest. Õö oli pime, tuuline ja lume-tuisune. Uuemõisa juureS saadi suure waewaga ja hirmuga ükS paat wette, millega õnnetumad üks werst kaldast eemal üles leitud saiwad. Soldat Lesch? in ja student Witt r o ck oliwad külmast  juba täieste kohmetanud, muusika-õpekaja Griwing oli küll weel meelemõistusel, pidi aga tõstetud saama. Wang Emilie Keller ja kaupleja Grigor Wassil - jew ennast ka pea enam liigutada; soldat Padejew sa talumees Koppel oliwad üle jea kaldale  peasnud. Pielbusch wiis teised Uuemõisa külasse, , kuS neid elustada katsuti, mis ka teiste juures korda läks, ! ainult soldat Loschkin suri 24 tuum pärast krampidesse. Teised saiwad fiis Pielbuschi juure wiidud, kus nemad toibufiwad ja kuhu Kuresaarest ükS arst toodi. Peastetud unimesed kiidawad wäga Pielbuschi ja tema abikaasa hoolekandmist  ja on neile ka awalikult oma tänu kuulutanud. jWittrock sai linna arstimise alla wiidud. teised on juba lterwed. Wäga haige Loschkini juure sai Uuemõisa preesiter  kutsutud, kes ka wiiwimata tuli. Selsamal õnneruse-pääwal  on Saaremaa Ritterkond seda raha renteisse lagast maksnud, mis Kroonu poolest kord Weike-wäina tammi ehitamise abiks määratud oli. Pärnust. Ülewiimasel nädalil on PärnuS kaks suure>at  tulekahju olnud. Jõulukuu 13. pääwa õhtal läks ldistes Graubneri, nüüd Normanni, majades tuli lahti. Hlm ja tuul oliwad kanged. Muret tegi Normanni iina-puhaStamise wabrit, tulepaiga ligidal, mis aga tuule ?al oli ja mida peasta loodeti. Järsku pööras tuul, iiS tule esiteks Nieländeri majade ja sealt Normanni wabriku peale, mille katus ära põles, küna wõlwitud kelder seisma jäi. Üks suwimaja läks ka põlema ja ei wõinud peastetud saada. Juba arwati tulest wõitu saadud olema, kui homiku! kell 6 tuul uueste pööras ja tule üle uulitsa ühe kuuri ja ühe uue maja peale wiis, kus üks trahter ja üks liha-pood sees oliwad. Esimene põles täitsa maha, teine seespidi tühjaks. Jõulukuu 15. pääwa õhtal kell 10 aeal läks Riia uulitsal Holzmeyeri majaS tuli lahti, mis selle maja täitsa maha ja Pumpo maja katuse ara põletas. Knnramaalt. Miitawis on Jõulukuu 15. pääwa õhtal ü'3 kole, kahekordne mõrisuka-tegu tehtud. Wärwalimaja  peremees Ossip Keiser, üks hoolas ja korraline mees. on hoowist läbi akna omas tuas maha lastud. Mitu aastat oli tema wärwal Grafi lese wärwali tööd juhatanud ja mõne kuu eest omale ostnud. Ühel healcl langes kahtluS lese 17aastase poja peale, kes natuke aega enne seda kottu ära oli läinud ja mitte enam tagasi ei tulnud. Teisel päänal leili tema surnukeha Läti seltsi maja aia nurkas, kus tema oma elule ise otsa teinud oli. Juba enne oli see noor mees oma emale ja kahele wanemale  wennale palju muret teinud. Bruckeuist kirjutab : ,Wiimastel  aastatel ou küll palju raskeist aegadest ja raha puudusest räägitud, neid ei olnud aga iialgi nii wäga tunda, kui nüüd. Meie põllumeestel seisab kurb aeg ees, kui li n a hinnad kõrgemale ei tõuse. Siin maakondas  audsiwad tänine tinad pea sissetulemist ja nüüd on need nii madalas hindas, et kõige paremate eest rohkem ei makseta, kni 42 kuuni 43 rubla kaalu (20 leisika) pealt. Meie linad olla looduse poolest head aga meie ise rikkuda need tahtes ehk tahtmata ära nenda ütlewad kaupmehed.  Näitab, et neil natuke õigust on, sest nii kaua kui meie linad kõrgemas hindaS seifiwad, kui neil rohkem järelpärimist  oli, sai neid mitmel wiisil segatud; nüüd, kus meie linad selle läbi wveral maal oma head nime kautanud  ja enam nii palju järelpärimist ei leia. nüüd on hinnad  alanenud, kni ka segamist nüüd wähem ette tuleb. Ülesostjate teenistusest maiaks tehtud, on nüüd ka meie kõrtsmikud linu üles ostma hakkauud, aga nende keskis on palju segajaid. Need üleSofljad on põllumeestele raskeks nuhtluseks. Maksu-aeg on tulnud, raha puudub, aga linad ei ole müümiseks weel walmis. Omas hädas läheb põllumees  ülesoflja juure ja müüb temale omad weel puhastamata  liuad pilla-hmnaga, et aga ettemaksu saaks. Seda wiisi korjawad ülesostjad suurt rikkust, kuna põllumehed ikka rohkem hädasse ja kitsikusse langemad. See on ükS häda-asi, millest ka EeSti põllumeeste keskis ja kohta juba palju räägitud ja kirjutatud ou, mille waSta aga täuiue weel mõjuwat abi leitud ei ole. mida meie Põllumeeste-seltsid  wägewamalt oma kätte wõtma piakflwad. Paari aasta eest kutsus Tarku Eesti Põllumeeste-feltS, kes juba mõnda eeskujulikku tööd ette ou wõtnud, puhastatud  linu näitusele tooma, et linade puhastamine selle läbi uueSte äratatud saaks ja tarwilist juhatust leiaks; pärast kaebati aga, et osawõtmine wäga leige olnud. Nüüd ou kõrgemas paikas uõuupidamised liua-brakide asutamise üle, kus kõik linad, mis kaubale toodud saawad, enne sunnitawal  wiisil piawad läbi waadatud saama. Millal need uõuupidamised lõpetatud ja täidetud saawad, see on teadmata,  aga ka kõige paremad asutused ei aita palju, kui rahwas ise mõistlikult ja ilma kawaluseta abiks ei ole. Nahwa juhatajad selles asjaS on Põllumeeste seltsid ja need piaksiwad lina-puhastamise asja tüdimata ja wäsimata  korraldada püüdma, künni Vallimaa linad jälle oma endist head nime suurel maailma turul tagasi saanud ou. Eune-aegsete müümiste ja petiste ülesostjate waSta wõib ainult kitsamates ringkondades asutatud laeuu-kaSsade läbi abi leida, kui ennast ehk kihelkondade kaupa mõisaherrad  ja taluperemehed selleks ühendaksiwad ja laenukaSsad  asutakfiwad, kust lühikese aea peale korraliste kasumaksude  waska linade eh? ka teiste psllutöö-produktide peale tarwituse-aeal laenu saada wõikS, kumu' kaubad müü' miseks walmis ja kunui ka hinnad ennast suurel maailma turul ueuda korraldanud on, et põllumeestel waja ei oleks oma kaupa enne aegu ja teadmata hindadega ülesostjatele anda, kes ehk küll ,kasn-maksu" ei päri. selle wasta aga tähtsat osa hinnast oma taskusse pistawad. Ka seda asja wõiksiwad PöllumeeSte-sellsid oma hoolekandmise alla wõtta, kõige pealt on aga -kõige meie kodumaa sugude sa seisuSte kokkuleppimist ja nende sala-tallttajate tagasitõrjumist waja. kes kadedust ja kiustlemist üles lõõtsutawad, et kõiki häid püüdmisi ja kasulikkusi asutusi oma keerulise politikaga täita wõiksiwad. S." t. Peterburgist. Kõigekõrgema käsu peale kantakse Priuz Eugen Savoyen-Carignan'i surma pärast Keisrikojas kuus pääwa leina-riideid. Montenegro Würst Nikolai saab Peterburgisse oodatud. Kewadel tulla Perfia Schah Nasir Edin Peterburgisse. Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-praua Aleksandra JoSsifowna on Jõulukuu 18. pääwal Pawlowskist lalweks Peterburgisse elama asunud. Näärikuu hakatusel tuleb Vuchara Emir, saatekond Peterburgisse. Pärast wastawõtmist Gati schiuas oiab saatekonna juhataja Emiri käsu peale köig- Miuistrile juure minema ja selle hoolekandmise eest tänamae mida Wenemaa poolt Vuchara wasta üles näidatud on. »Peterburgfkiia Wedomosti" sõnumite järel olla kindel, et Wenemaa poolt alaline Saadik Paapsti juure pandud saab, kuna Paapst Pelerburgis mitte Saadikut üles ei pia. ,Grashdauiui* sõnumite järel on wangikodade ülem, Geheimerath Galkin-Wrasski, jälle ameti-tallitustes  wõerale maale reisinud. Niigiwalitsuse poolest saada sel aastal mõned noored õpetatud-mehed Vresslawi suurkooli  saadetud, ennast seal Rooma seaduse Professori-ameti peale harjutama. Püha Synodi poolest on, kuida ,Moskowskija Wedomosti"  kirjutawad, wõitle m iseks Grceka-öigeu  s u kirikust lagunenud erausulaste wasta nöuuks wöetud-1)  Õpetamine waimulikkudes Seminarides mitmesugustest erausulaste wale-õpetustest; 2) kohaliste raamatute wäljalautamiue  nendes kogudustes, kus erausulasi on; 3) Jumala-sõna  teaduses küllalt õpetatud preestrite saatmine neisse kogudustesse, kuS erausulasi on; 4) walwamine püha-piltide õige maalimise üle; 5) läbirääkimised erausulaSkega;  6) kinkulaulu-kooride asutamine talurahma keskis;  7) selle jõnu (raha) rohkendamine, mis misfioni tööks määratud on. Püha Synodi juures on suur trükimaja asutatud. Maja on neljakordne, kahe tiiwaga. Trükkimist toimetawad 15 aurumashinat ja üheS saalis oli mashiu, mis peale 10,000 trükki tundis walmis teeb. Ka kirjatähed saawad seal walatud. Abessynia misflon. preester Paissi juhatusel, on Jõulu kuu 11. pääwal aurulaewa „ Admiral Kornilow" peal Odessast ära sõitnud ja arwati neid Jõulukuu 19. pääwaks Saidi sadamasse jõudma. Kas ,Prii-Kassakas" Aschinow kaasa läinud, sellest ei ole kirjutatud, aga ,Nowoje Wremja" arwab, et just seesugusi mehi wäga heast tarwitada wõida, kui nende üle aga osawalt walwatakse. Jõulukuu 15. pääwal on õllewabrikus  suur tulekahju olnud, mis küll pea kustutatud sai, ikka aga umbes 200,000 rubla eest kahju teinud olla. Odre on umb-s 100,000 rubla eest, humalaid 25,000 rubla eest ära põlenud. Peterburgi Kredit-seltsi 5000 rublastekS  mu,idatud 100 rublaseid paberid olla juba 337,000 rubla eest üles autud ja kardetakse, et neid weel palju rohkem jooksmas on. Tegijatest ei olnud weel kedagi leitud. Moskwast. Hiljuti asutatud selts liha wäljawedamiseks  wõerale maale, on palju kahju saanud ja oma tallitust  seisma jätnud. Jõulukuu 20. pääwal kirjutati Moskwast: ,Jkka weel takistab kange külm raudteesõitufi, nenda et rongid tundide kaupa wiiwiwad, Nenda tuliwad heile Nikolai-raudtee kiir-rong ja posti rong pool tundi, Rjasani raudtee poski-rong üks tund, Smolenski raudtee posti-rong neli tiindi ja Lõune-raudtee posti rong kuus tundi hiljemini. Thermometer näitas heile 24 graadi külma. Kahel wiimasel pääwal täitflwad ennast Politseiruumid  paSffta ja korterita inimestega, kellest 227 kinni wõeti. Mitmetel oli külm käed, jalad, kõrwad j. n. e. wõtnud ja ligi 70 pidiwad hospidalitesse wiidud saama. Jõulukuu 18. pääwal oli Ganeschini wabriku  3 tuli lahti ja wäga suureks läinud, sest wee-torud ja kraanid oliwad külmetanud ja tuletõrjujate töö ka teisiti takistatud. Üks suur kahekordne kiwi maja põleS maha ja üks kolmekordne sai raskest wigastatud. Kahju arwatakse  600 000 rr.bla suur olema. Kharkowls on suur raudtee-protsess oodata.  Asowi raudteelt on hulga kaupa roopaid warastatud  ja ülemaid ja alamaid raudtee-ametnikkust olla selle paha asja sisse mässitud. OdesfaS on kanged tuisud ja külmetawad wihmasajud  Jõulukuu 12.. 13., 14. pääwal palju kahju teinud. Telefoni ja telegrafi traadid ou katki rebitud, postid katki murtud ja sõnumSsaatmised takistatud olnud. Hobuste, raudteed oliwad saead töölised puhastamas. Raudtee rongid wiiwlflwad. —Mu st mere põhjapoolisel ran - na l oliwad laewasõidud Jõulukuu keskmiste pääwade fees jea läbi juba jälle takistatud. Kertschi lahe oli täitsa kinni külmetanud. Taga Kaspkast. Amu-Darja jõgi on Jõulukuu 18. pääwal kinni läinud. Bucharas oli 20 graadi külma; Samarkandis sõideti saanidega. Usun-Ada lahe oli lahti ja laewasõidud Baku ja Taga-Kaspia raudtee wahel takistamata.  Khodshentks on Jõulukuu 20. pääwal raskem maawärifemine olnud. Kreiswalitsuse maja, wangikoda,  Rentei, Politfei-kasarmid ja Kreis-ülema maja ou valju kahju saanud. KaflakachaS langeS üks müür maha, surmas üheksa inimest ja wigastas seitse.