kokku astunud. Kuninglik trooniköne kinnitas, et riigi rahaasjad heas kordaS olla - sissetulemises olla suuremad, kui wäljamiuemised. Viljasaak olnud wiimasel aastal kaunis hea; wabrikud ja kaubaajamine kannatada nendesamade  raskuste all, kui teistel maadel. -- Prantsusmaal näib kõigeifl rahuwiledest, mida sealt awalikult puhutakse hoolimata, ikka sõeaks nõu olema, kui Saksamaa asjad wõidn peale lootust annawad. Nenda on Elsasfis palju puid ja laudu ostetud ja neist ühekja wagonitäit juba Prantsusmaale saadetud, kus neid piirel sõeawäe barakkideks  tarwitakse, millest selgest näha on, et senna rohkem sõeawäge saada tahetakse, kui linnadesse mahub. -Tõugkingis  olla Prantslaste asjad pahemad, kui kodumaal tõeks tunnistada usaldakse. Igal poolel olla jälle näitlemised  Must - lippude" wasta, kes aga Khiina palgal seista. Annanii endise Kuninga erakondlased, kes endise ülema Ministri ja walilseja Thujet'i käsu all seifawad, teewad Prantslastele palju tüli ja Than Hoa maakondas on endine Kuningas ise mässajate juhatajaks asunud. Need kodurahwa-rügementid, keda Prantslased seal asutasiwad  wäheneda iga pääwaga, sest endise Kuninga läbi saada kodumaa soldatid ärakargamisele meelitatud ja kihutatud. Sel wiisil olla tarwis, et kodumaalt pea jälle lisa - wäge piab saadetud saama, kui Prantslased  oma asutusi Taga - Indias mitte kautada ei taha. Jtalias on Wäljaspidiste asjade Minister Graf Nobtlant, Bulgaria saatekonda lahkest wasta wõtnud ja on neile nende kaebtuste peale seletanud, et Bulgarlased kohe. kui saatekoud koju tagasi tuleb, üht kindlat no uu wotma pidada. Kahe asja wahel olla neil walida: nemad wõida tänist seisukorda oma aeglise Valitsusega  edasi pidada, mis aga Europat kartusega täita ja sedawiisi Europa osawõtmist Bulgaria poolt ära pöörata, nende et maa häda aeal üksi jääks, ehk nemad pidada Venemaaga lepitust otsima, mis Berlini kongressi ja Konstantinopeli protokolli põhjusel mitte wõimata ei olla. Graf Robilant tähendas weel, et Jtalia Bulgarlastele mingisugust nõuu anda ei tahta, mis wälja näidata wõiks, nagu tahaks Jtalia ennast Bulgaria seespidiste aSjade fiSse mässida; nemad ise pidada seda nõuu otsima, mis neid soowitud eesmärgile wiib. Pärast on Bulgaria saatekoud  ka Jtalia Minister-Präsidenti juures olnud ja sedasama  wastust saanud. Mõned ftudentid tahtfiwad BulgarlaSte  saadikutele oma osawõtmist tunnistada ja kogufiwad  ennast selle hoteli ette, kus saatikud korteris oliwad, sel korral aga mitte kodu ei olnud. Studenlid arwasiwad neid Graf Robilant'! juures pidulaual olema ja läksiwad senna, saiwad aga Politsei läbi ühest ära aetud. Bulgariast ei ole wiimasel aeal muud sõnumit tulnud, kui et kõik ametnikud ja sseawägi oma palka korralisel wiisil kätte saanud on, sest kõik maksud olla heaste tasutud ja Valitsusel olla korralisteks kuludeks raha. Bulgaria saatekoud sai selle kuu 16. pääwaks Viini oodatud ja reisib sealt wist otsekohe kodumaale tagasi, kuS siis Sobranje  kokku kutsutud saab ja Bulgarlased ühele ehk teisele poole pöörama piawad. Prinz Aleksander von Battenberg olla Graf Kalnoky'le kinnitanud, et tema sel korral wõi sel wiisil ühegi kaubaga Bulgariasse tagasi ei lähe. Uskuda on seda küll, sest kuida teda ka tagasi kutsutakse ja meelitatakse, see minemine näitaks ikka natuke nagu .kiuste pärast" wälja ja .kiuste pärast" ei ole weel kellegile õnnistust toonud, ei sellele kes kiustles, ega ka neile, kelle kasuks ktustleti. Mõnelt poolelt arwati, et Prinz Aleksander paremini teeks, kui selleks aeaks natuke eemale läheks. Seda olla tema ka tõeste nöuuks wõtnud, kuida juba enne teatustatud. Kuhu tema aga ka minna tahab, igale poole waatawad wastaste kahtlastawad silmad tema peale. Ühed ütlewad, et tema Egyptusesse minna, seal Tewfik Pasha asemel Khediweks saama: .Nowosti" tahawad koguni kuulnud olla, Prinz Aleksander reisida Indiasse ja wõtta ülemat käsuandmist selle Inglismaa sõeawäe üle oma kätte, kes Afghanistani piirel seisab. Kust need sõnumid tulewad, seda ei ole raske arwata, ikka aga wõiks olla, et Inglismaa selle wahwa mehe tähtsat sõeawäe-waimu kuidagi oma kasuks tarwitada katsub. —. Amerikas on uus seadus Mormonlaste mitmenaeselise  elu wasta kinnitatud. Kõik Utah kodanikud piawad wandega kinnitama, et nemad edaspidi Ühendatudriikide  seadust mööda ühe naesega leppida tahawad. Kes selle wasta teewad, need langemad seadusliku nuhtluse alla ja kautawad oma healeandmise õigust. Naesterahwas kautab oma healeandmise õigust ja kõik Mormonlaste seltslikud kassad saawad häwitatud. Karmi seadustega püütakse mitmenaeselisi elu, seda Amerika wabadusest wälja kaswanud wesi-wõsu, jäädawalt häwitada. Amerika Ühendatud-riikide ja Khiina walitsuse wahel on kauplemisel» selle üle, kuida KhiiulaSle rändamised MmerikaSse,  nõndanimetatud .Kuuli - tööliste" sissevedamised, wõikflwad keelatud saada. Neil töölistel ei ole oma kohta muud tarwitust, kui aga seda. mis elu ülespidamiseks hädast tarwis läheb. Kõigest sellest, mis elu lõbustab ja kenastab, nemad ei hooli. Sellepärast wõiwad nemad ka palju wähema pääwapalgaga leppida; kui kodused töölised, ja et KhiinaS nii palju rahMst on, siis on neid aega mööda nii palju Amerikasse tulnud, et nemad koduseid töölisi igast wabrikust ja igast teisest töö-asuiusest wälja tungitama kippufiwad. Amerita omad töölised on nende wõeraste peale sellepärast juba ammu wäga pahased, kellel peale selle mitmed umbpaleuslikud, umblooduSlikud ja inetumad elukombed on, mis ka teistes ringkondades awaltknks  pahanduseks peetud saawad. Kuuli-tööliste ja Amerika tööliste wahel on siis ka juba sagedast werised kokkupõrkamised olnud mis ülepea elukombeid toorestama kipuwad. Kodumaa kodanikkude töö, üleüldiste elukombete ja koduse rahu kaitsemiseks püüab Amerika Ühendatudritkide  walitsus sellepärast juba ammu neist wõerastest lahti saada, kes .leiwast üksi" elada tahawad ja sellepärast seal täiteks .inimesteks" peetud saada ei wõi, kus eluks ka muud tarwis olema arwatakse, kui kõhutäidet ja katmist külma waõta. Omalt maalt. Tallinnast kirjutatakse meile: .Üks neist kaunimatest ja wist ka tarwiliStematest Eesti Seltside tegewustest on Iõuln-puu walmistamine waeste-laStele. Ka möödaläinud ZõulukS walmistas .Lootuse" Seltsi eestseisus waestelaStele  Jõulu-puu, mis mitte ainult suur ja küünlatega, kaunistuse ja maiuse asjadega wälja ehitatud ei olnud, waid head inimesed oliwad ka 200 rubla kokku pannud, mis eest 100 waese-lapsele mitmesuguseid tarwilisi asju muretsetud oli ja kingitud sai, nagu riideid, raamatuid j. n. e. Pidut alustas kooliõpetaja H. Stein, lauluga .Ma tulen taewast ülemalt", millest kolm salmi lauletud saiwad. Selle peale pidas seesama järgmise kõne: .Austatud kallid Sh ta osalised! Mina teretan Teid kõiki, Seltsi eestseisuse nimel. Jälle on See kelle käest kõik head anded tulewad, oma armu läbi wõimalikuks teinud, et waeseid ja wäetimaid aidata ja rõõmustada, ja nendega rõõmsad olla wõime. Sellepärast wõtame ka püha laulikuga ütelda: .Kiida minu hing Isandat!" .Teie aga, armsad sapsed, olete täna esimesed kutsutud wõerad ja pidulised; sellepärast olge rõõmsad! Kas teate aga ka, kes Teile seda pidu on walmistanud? See on meie Issand, Jesus Khristus, kes tahab hädalist aidata, kurba rõõmustada. Tema ise oli ja on jo laste kõige suurem sõber. Tema ise wõttis ühe seesuguse lapse käest kinni ja ütleS oma jüngritele ja kõigjle jäädawakS märguks. .Seesuguste päralt on taewa-riik!" Et aga Teie silmad särama Jõulu-puu peale waatawad ja et Teie põnewusega kingitusi ootate, siis ei taha mina oma kõnega Teie igatsust waewata, waid tuletan Teile aga lühidelt meele: olge tänulikud ka nende wasta, kelle läbi Teile see pidu walmistatud sai, ja kui Teie koju lähete, siis wõtke Jesust eesmärgiks. Tema kaswis armus Jumala ja inimeste  juures; kaswage ka nenda." .Teile armsad wanemad, tahaksin seda meele tuletada: Kaswatage omad lapsed Jumala kartuses; harjutage neid tõe teedel ja juhatage neid igale woorusele. Häda selle wanemale, kes oma last mitte ei ole õigele teele juhatanud,  sest koolmeistrite koolmeister ja õpetajate õpetaja ütleb: .Parem oleks, et niisugusele weski kiwi kaela silutakse ja teda merde heidetakse, kus see kõige sügawam on." Onnis on aga see wanem, kes kord Ütelda wõib: .Siin olen mina ja need lapsed, keda Sina minule andsid." .Neile aga, kes nende waeste laste heaks andifi on annud, tunnistan mina tänu nende nimel ja tuletan nendele meele, et .rõõmuS andja on Jumala meele pärast/ .Lõppeks tänan Teid, Seltsi auusad eestseisjad, Teie tüli ja waewa eest. Teie olete waga Arlese Piiskopi kombe järel teinud, keS 400 aastat pärast Khristuse sündimist  ütles: .Kui üks jõukaS meeS oma sündimise-pääwa piab, fiiS puhastab tema oma maja, walmistab ja korraldab kõik nenda, et tema seda pääwa lõbusaste pühitseda wõib, saadi? siis RiStirahwas seda Zesuse Khristuse sündimisepääwaks  ei piakS tegema/ Teie olete nende sõnade järel teinud, olete waeseid ja wäetimaid oma puhastatud kotta pidule kutsunud, ei saa siis ka see tõutus Teie kohta tulemata jääma, mida meie Issand annud on: ' MiS Teie iial ühele neistsinatsetest olete teinud, seda olete minule teinud/ .Viimaks luges kõneleja selle pääwa Ewangeliumi ette ja Seltsi lauljad laulfiwad: .Õnnistatud öö j. n. e. " .Siis hakati andeid jagama. Seda rõõmul Üks weike posike rõõmustas ennast kõige rohkem hobuse üle ja ütles: Mamma, näe, mis ilus hall hobune minul on!" .Selle peale anti lastele theed ja lõpetati pidu, millest wanad ja noored liigutud südamega lahkusiwad. S. Bt. Selle kuu 4. pääwal sai Olewesti kiriku wanem õpetaja, Anton Haller, Tallinna Linna - Superinteudentiks  sisse õnnistatud. EeSti-, Liiwi- ja Kuuramaa Kubernörid ja Prokurörid on selle ktiü 20. pääwaks Peterburgisse kutsutud, kus nõuupidamised mitmesuguste walitsuse-aSjsde, nimelt Politsei muutmise üle, ette wõetud saada. Mitmes Liiwimaa Grreka-öigeusulises koguduses on Jõulu esimesel pühal Liiwimaa Kubernöri kiri ette luetud, milles selle peale tähendakse, mis kurba järge neil nuhtluse-seaduse järel oodata on, kes Greeka-õigensust taganewad. Peale nende, keda juba enne nimetasime on meie kodumaal auutähtefi ja auunimefi saanud: St. Vladimiri  rtttretäh e 3. klassist: Tartu Professorid Russowja  Teichmüller, ja Liiwimaa Posti - walitsuse juhataja Polidorow; sellesama rittretähe 4. klassist: Tartu Veterinär-kooli Professor Sommer, Tartu Gymnasiumi  ülemõpetaja Specht, Narwa Gymnafiumi juhataja  Köhler, Eestimaa Kubermangu - maamõetja Sobolew;  St. Anna rittretähe 3. klassist: Eestimaa  Waugi-komitee juhataja Würsi Sh irinski-Sh ihul  ato w; Liiwimaa Prokuröri abilised Vilken ja Belhard ja Eestimaa Prokuröri abiline Aleshtshenko; St. Stanislause rittretähe 3. klassist: Eestimaa Prokuröri abiline Sterste; Kuldmedalje pealkirjaga .Hoolsuse eest:" Tallinna kaupmehed Nikolai Koch, Kinijew ja Demtn, Krähnholmi wabriku juhataja Dr. Jul. Andres ja Narwa kaupmees Petrow;  hõbemedalje pealkirjaga .Hoolsuse eest", kaelas kanda: Tallinna kaupmees Timofei Sacharow, Eestimaa  Kubernöri kanzellei-teener Unterohwitser Jüri Lauristin;  hõbemedalje sellesama pealkirjaga, rindas kanda: Pärnu Kreiskohtu kõrwamees Peter Vagge, Tartu 2. Kihelkonna-kohtu kõrwamees Jaan Pedajas, Shujeni  peakohtumees Jwan Rossmann, Kosehofi peakohtumees  Jwan Odsin, Laewa-Kerawere peakohtumees Karl Kohl; Duderhofi Ewang. kiriku-wanem Adam Kipp. Eestimaa Toompea-wangihoone ülewaataja, Aleksander Lilienthal, on Kollegien-Rigistratori  auunime saanud. Vangide ülespidamiseks on selleks aastaks pääwaS arwatud: Hapsalu maakondas 12 kopikat. Rakwere ja Paide maakondades 11 kopikat, Tallinna maakondas 10 kopikat. Kõigekõrgemast kinnitatud Riiksrathi heaks-arwamift mööda saawad weel järgmised Kreiskoolid wenekeelisteks Linnakoolideks ümber muudetud: Võrus, WindawiS, Wo!- mariS, LemsaluS ja Tukkumis. .Nende uuenduste keskis, mida uus Raha - Minister oma plaani sisse üles wõtnud on, seisab ka tubaka- ja wiina-monopool, mida siis wist pea oodata tuleb. Sellest loodetakse riigile suuremat sissetulemist. Ka arwawad  need Wene lehed, kes selle plaani eest kostawad, et jselle läbi liigjoomine Venemaal wähendatud saab, mis wasta tänine kõik aktsifi seaduse muutmised aitanüd ei ole. Mälgus kirjutab pitka kirja .Aleksandri-koolist", soowib, et see tulewal sügisel Linnakooli ülemate klassidega  .awatud" saaks, ikka silmas pidades, et sellest pärast Realkool piab saama, ja ütleb nimelt: .Õpeplaanid wõtame need, mis Wene koolide kohta kinnitatud ja palume, et nende järel Eestikeelne Aleksandri-kool saaks lubatud. Iseäralisi plaanist ei ole meil tarwiS teha, sest siis läheks meie kool teistest niisugustest koolidest liiga lahku ja see ei ole foowitaw, ei ka kaswandikkudelle kasuks, kellest mõned pärast riigikoolidesse w. edasi lähemad, On pärast tarwis, et mõned ehk ka mitmed öpetusjäud Venekeeles õpetatud saakfiwad, noh siis õpetatagu ka, sellepärast jäeb Aleksandri kool ikka Eesti kooliks ja ajanõudmistest ei wõi meie, ega ka meie kool taha jääda/ Sellest saagu aru, keS suudab. Linnakoolid on jo .Wene koolide kohta kinnitatut/ plaani järel muidugi wenekeelised. Kuida piab fiiS nendes .mõnda ehk mitmet õpetusjägu" meel iseäranis Venekeeles õpetatama? -- .Ristirahwa Pühapääwa Leht" on Krimmist järgmist sõnumit saanud: .Õnnetuma Kuntaugant lood jõuawad warstt wiimse lõpule. Kaua aega oliwad tema segased lood kohtu all, mis ka pankrotiks jäänud omanikkude  liikuwat warandust juba müüs, künni nüüd Tauria .Kubermangu Zeitung" kuulutab, et maa 17. Zanuaril 1887 awaliku wäljapakkumise teel kohtu poolt saab ära müüdud. Meie arwamise ja teadmise järel on Kmttaugani  kahju, nimelt nurja läinud ; raha kahju, suurem kui ühegi teise Eesti feltsliku ettewõtmise kahju: kahju suurus on umbes 86 —100,000 rubla ümber. Sellest saame edaspidi pitkemalt teatustama/ kp Kuida nüüd, wõi .Mis nüüd?" Mais andis jo Krimmis .tuhatkordse",  hirse .mitusada-kordse" seemne, Kuntaugani mõis oli Krimmi .kõige parema" maa peal, seal oliwad .paradislikud"  elukohad, .isa Köeler" tahtis kõige eest wastata ja õpetaja Hurt oli Aleksandri-kooli häwitaja? Eks taha .PoStimees" nüüd ka uut Kuntauganit asutama hakata? .Senni ajani" ei ole Eestlaste seas ühtegi asutust weel täieõte .pankrotti" jäänud, ütles herra Dr. Hermann weel selle aasta hakatusel. .Ristirahwa Pühapääwa Lehele" kirjutatakse Ku n -