Tallinna Sõber M 8. üht isas aastakäik. Tallinnas, Z 7. Kimnlaknil Mwal M?. Ulenldne aealeht Eesli rahn>ale «aal ja linnades. Tuleb Ükskord nädalis walja. Maksab Tallinna» Lindfor»'i pSrijate trökimajas: aastas « rubla, 40 kop.— pool-aastas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» ......... 8 rubla pool«aaSta» ................ 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksa«ad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse waSta t Halliunas: Li»dfors'i päriate trüktMajas. ReterSargts: .S. Seelaudt, tZ»nngpo«aa 54. Hartas: Laakiuanu. Aaltweres: ). Kuys.— Raides: A. SeidelSerg. Kapsasus: H. KoMerg. Liisulas: K. Nättuer'i voodis. Mljandis: tz. A. Karow'i raamatupood. Aarwas: W. Rõder. Wörus: Rraua Rielrose. Walkas: W. Rudolfi. Kuuresaares: W. Lange.— Maal: laida iseäranis kuulatakse. Wastaza redaktor W. F. Ei ch hor N. Tlab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LairikoiciS-lloprN.) NeglSter t Kalade asjust. --- Üleüldised sSnamid maailmast Omalt maalt. -- Tallinnast: „Nowoje Wremja" ! Siberisse saatmisest. Tubaka- ja wiina-monuvol. Walitsnse kualutns. Soomemaalt: „Usupriiduse ja Usupahamns  Rishki Wtstuiku" waidlelniue Läti lehtedega. UuS Brastwo Saaremaal. Paganad kannatuse Selts." Äilnast: Mõrtsuka tegu. Odessast: Ilmad. Kohtu otsused. Wilialaoplllfefl. Kharkowist. Wene rtikis. SeletuS oma eest. -- Dr. Hermanilt tunnistus. Peterburgist: Kõrgest ringkonnast, j- Bakust: Tööliste kära. - Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht; Eeriku weSki. Kiriku teadused. Kalakaswatamise asjust. Wene Kalakaswastamise ja Kalapüüdmise  Seltsi Liiwiimaa jäuskond on oma aruannet wiimase aaSta kohta wälja annud. Sellest  leiame, et tähendatud S e ltsi -ja u s kond . kuida sellest noorest asutuses juba iseenesest arwata wõib, esiteks weel kaugemale jõudnud ei oie, kuida ettevalmistamisele, mida muidugi wäga tarwis läheb, sest ettewalmistamine on iga tegewuse alus, ja mida suurema hoolega, mida kindlamini aluS pandud saab, seda kindlamat hoonet wõib selle peale ehitada. Mõisade, kirikumõisade ja linnade walitsuStele oli Seltfi-jäuSkonna poolest 990 küsimise-lehte saadetud, nendest  aga ainult 570 kostmistega tagasi tulnud. Kust kostmist tulnud ei olnud, senna oliwad uued lehed saadetud  ja nende peale mitmest paigast wastatud, et esimesed lehed kas koguni mitte kohaliste walitsuste kätte tulnud ei olnud, ehk ka lehed kostmistega teel ära on kadunud. Kelle hooletuse ehk paha tahtmise läbi see sündinud, see on muidugi teadmata. Umbes 200 walitsuse poolt on waStatud, et kohalises paikas kalapüüdmist ei ole. Kokku tulnud 370 wastust, milles küsimised rohkem ehk wähem ära kostetud on, oliwad nende Liiwimaa üksikutest maakondadest  tulnud, et nendest kaunis selgeste näha wõib, kuida aSjad kalakaswatamise ja kalapüüdmise poolest kõigil Liiwimaal seisawad, ja need on paraku: kurwad küll. Enamist igal poolel on kala-rtkkus Liiwimaa wetes kahanema  ja kipub ikka rohkem kahanema ehk koguni Häwima. Selle kurwa nähtuse põhjused on, kuida ka enamist juba enne teada oli: röö w-p ü ü d min e ülepea, kal a - poegade püüdmine ja püüd mi n e k udu -ae a l iseäranis, korrata lina-liulamine, kudupaikade  kinnipanemine seaduSte-wastaste tõke t e läbi. Need paigad, kus seda kahju iseäranis tehakse, on nende lehtede läbi W. Kk. ja Kp. Seltsi Liiwimaa jäuSkonnale  tuttawakS saanud ja sealtpoolt tahetakse nende kurwa ja paha nähtuste wasta wõitlema hakata, nimelt neis ringkondades, kus seda kõige rohkem tarwis läheb ja loodetakse, et ka kohaliste paikade elurahwas selle tähtsa aSja kohta mitte jäädawalt tuimaks ei jää. Wäga tarwis on kalapüüdmise korraldamist mmelt Wõrtsjärwe ringkondaS ja seal on sellega ka juba hakatust tehtud. Seltfl jäuskonna eestseisuse nöuu peale olr suurem jägu Wõrtsjärwe kallaste peremeestest juba suwel 1885 kokku aStunud ja nõuuks wõtnud, oma keSkis üht k o h a - li st Seltsi - j ä u s konda Wõrtsjärwe wäga hukka läinud kalapüüdmise korraldamiseks asutada. Selle nõuupidamise  põhjusel on W. Kk. ja Kp. Seltsi Liiwimaa jäuskond asutama kohalise jäuskonna kohta üht iseäralist põhjuskirja kokku pannud, mis aga selle takistuse pärast tänine weel ei ole wöinud makswakS tehtud saada, et krooiluwaldade astumine kohalise jäuskonna juure, ikka weel wiiwitatud saab. Herra von Middendorsf oli oma prale wõtnud, üht kohalist jäuskonda P ä r n u ringkondas asutada ja oli selle oma tegewuse üle pea aru anda lubanud. Aastal 1886 peetud koosolekus oli ni uuks wõetud, weikeid wäljahaudumise nöuusi salomonldl kala marja wäljahaudumiseks ja seda kalamarja, mis ,üba idustatud  (embryonirl) on, Zarnikaust muretseda, ja mõned SelAlitked oliwad neid nõuufi oma juures tegewusele korraldada lubanud. Kui aga suwe käigul kõik need herrad  sõnumit saatnud oliwad, et nendel sel aastal mitte wõimalik ei olla, külma eest warjatud ruumist ja weewebust  ehitada, siis on eestseisus nõuuks wõtnud, kõige wähemast  üht seesugust wäljahaudumise-riista, 2000 kalamuna peale arwatud, Tartus üleS seada ja tegewusele panna. Seltsi-jäutuse poolest oli Liiwimaa Linnawalitsustele üks kiri selle palwega saadetud, et linnades seatud saaks, kui suured need kalad ja wähid olema piawad, mida turule tuua tohitakse, s. o, et poolkaswanud kalade ja mähkide kauplemine turul ära keelatud saaks, aga ainult Tartus on seda palwet täidetud. Peakoosoleku poolest oli eestseisule ette kirjutatud: seaduslikul  teel toimetada, et kalapüüdmist mitte ta luik  ogudus tele ei müüda ega rendi peale anta, sest et kogudused oma rööwpüüdmistega ja kalapoegade püüdmistega  kalu ära häwitawad. Selles asjas on eestseisus Wene Kalakaswatamise- ja Kalapüüdmise Seltsi poolest ülemale  üht märgukirja selle üle saadetud, kuida kroonuwaldade kogudused Wirtsjärwe ja Pühajärwe kallastel kalu rööwpüüdmistega  häwitawad ja on palutud, et Kroonumaade- Ministeriumi poolt midagi selle paha nähtuse parandamiseks  tehtud saaks. Seani ei olnud selle kirja peale aga weel mingisugust waStust tulnud. Niipalju sellest aruandest Eesti rahwale üleüldiseks teotuseks. Omalt poolelt on meil selle juure tähendada: Wene Kalakaswatamise- ja Kalapüüdmise Seltsi Liiwimaa  jäuskond otsib nõuu ja otsib abi, et kalapüüdmine mitte taluko gudustele müüdud ega rendi peale antud ei pia saama. Juba enne olime meie ühes Kalaasjade aruandes lugenud, et meie kodumaa kuulsam kalakaswataja herra Akademikus Geheimrath A. von Middendorff, oma sugustatud kala-järwest kellegi kätte rendi peale ei anna. Mis see tähendab? Waatame aga eksimata ja erapooletu  silmaga selle asja peale, siis piame tunnistama, et fee umbusaldust meie rahwa waSta tähendab, ja et selleks umbusalduseks paraku asja küll on. Missuguse halastamata  toorusega ja mõistmata hooletusega nimelt Narwa jões, joast ülemale künni Peipsi järweni, kalapoegi wakkade kaupa wälja weetakse ja sellega jõge kaladest tühjentatakse, seda oleme oma silmaga näinud ja oleme mõne aasta eest sellest ka kirjutanud. Need nõndanimetatud „kala- olla tsesngu kalad, tindid —euckruu aga meie oleme neid püüdmise juures ja juba omal noorel põlwel Pihkwa turul, kus kuiwatud kalapoegi suureis tünnikustes nagu kaeru kaubale tuuakse, hoolega läbi waatanud ja oleme leidnud, et kaugelt suurem jagu ahwenate ja teiste kalade pojad oliwad. Kalu püüdma ja ikka jälle püüdma, kõiki kotti pistma, mida weikefilmisest  nooda-pärast leitakse, see on ikka ainus mure olnud, et rohkeks kalasaagiks muud tarwis ei minna, kui kunstid Kõiki jögefl ja tammidega kinni toppima ja sedawiisi kalu parajadest kudupaikadest wälja piirama, selleks päris weel hiljuti Mälgus" igaühele piiramata  õigust, kelle krundist jõgi ehk oja läbi jookseb. Wene Kalapüüdmise ja Kalakaswatamise Eestimaa ja Liiwimaa jäuskonnad on hakatusest saadik maarahwast mererändas, järwede ja jõgede ääres, kaastööle kutsunud, aga niipalju kui meie teame, ei ole selle kutsumise peale weel kusagilt waStatud ja rööw-püüdmised on takistamata edasi kestanud.  Ega see siis ime ei ole, kui selles asjas umbusaldus  rahwa peale suureks kaswab ja kui need, kes osawötmisega  meie kodumaa kalarikkuse eest hoolt kanda soowiwad,  neid wetest ja kaladest eemal hoida püüawad. Mõnel kogudusel wõib ehk siin ja seal kalapüüdmise õigus olla, kui aga õigust kalade häwitamiseks tarwitatakse, siis piab walitsus waremini ehk hiljemini oma kätt selle õiguse peale panema, sest kalad, kes meredes, suuremades järwedes  ja jõgedes lihe peremehe krundi-piirest teisele liiguwad,  on awalik warandus ja awalikku warandust kaitseda ja kosutada on walitsuse kohus. Kes oma õigust ise niipalju  piirata ei mõista ehk piirata ei taha, et see ühe teise õigusega, kõige maale ehk rahwale kahju tehes, kokku ei põrka, seda piab walitsus teiste õigust ja awalikku kasu auuStama sundima. Need on need mõtted, mis Kalakaswatamise ja Kalapüüdmise  Seltsid? eestseisust suu uimad, talukogudusi wõimalikult  kalapüüdmisest eemale tõrjuma. Pahandus ja kära, mida ehk talukogused selle üle tüünemad, mida ehk taluksgudustele selle wasta õpetatakse, ei aita stin ühtigi siin aitab ainult usaldust teenida, mis talukoguduste kohta selles tähtsas asjas kadunud ehk kadumas on. Kes ei taha sunnitud saada, see sundigu ennast ise. Talukogudused  wete ääres asutagu oma keskis ühendust kalade kaitsemiseks, waligu oma keskist mõistlikkust mehi eestseisjateks  ja asjatallitajateks, ja ühendagu ennast nende juhatusel  ja nende läbi Wene Kalakaswatamise Seltsi jäuskondega  meie kodumaal, näidaku oma head tahtmist rööw-- püüdmist ja kõiki tallitust maha jätta, mis kalade sigimisele kahjuks on, küll fiis usaldus nende peale kaswab, küll siis kalad figiwad ja püüdjatele tasuwat saaki annawad. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Küünlakuu SU püawal 1887. Saksamaa Riigipääw on nüüd juba koos, kuida seda aga algatud ja mida kõige pealt pääwakorrale pandud,  selle üle ei olnud weel sõnumit tulnud. TähtjaS selle juures on, et sel korral Riigipääw kokku kutsutud sai, enne kui lisawalimised toimetatud oliwad, just nagu oleks sõeawäe uueks korraldamiseks kange rutt taga. Selge näib olema, et nüüd riigiwalitsuse ette panek, mis sõeawäe  hulka rahu aeal seitsme aasta peale 41,000 meest kõrgemale tõstab ja sellega ühes, seitsme aasta kaikus, tagawara-wäge 200,000 meest suuremaks kaswatab, Riigipääwa  poolt takistamata wasta wõetud saab. Kui wäga seda Saksamaal tarwis läheb, see paistab kõige paremini sellest kärast, mida Saksamaa Keisririigi waenlased omal maal ja wseral maal selle wasta tõstfiwad, ja kuida nemad nüüd seda Keisririigi wõitu ja selle suurt tähtust igapidi alandada ja tühjaks asjaks ette kujustada püüawad. Et Paapst omalt poolelt Saksamaa Keisririigi eest wälja astus ja selleks kaks kirja ilmutas, kuna ometigi selle Keisririigi pea Protestantlane ehk Ewangeliumi-usuline on, see on ka üks tähtjas uudis, mis näitab, et Paapst wäga heaste ära mõistab, kuida wastapanemised Saksamaa  Keisririigi korraldatud walitsuse wasta, ühes ka wastapanemist kõige ülemate ja seadusliku elukorra wasta tähendawad. Valitsejaid ja ülemaid ülepea on Paapst nende oma kirjadega lõhkujate himude eest kaitseda tahtnud ja arwatakse, et pea weel üks kolmas kiri ilmuma saab, mis tõsistele Katholiiklastele kõiki ühendust ja tegemist Sozialistlastega ja teiste üliwabalastega ära keelab. Preusst walitsuse poolest on selle wasta Mai-feaduste uut läbiwaatamist  ja mõne kareduse kasutamist pääwakorrale pandud, mis sel aeal antud sasivad, kui Paapst Pius IX. ennast ilmeksimataks tunnistada laskis ja Zesuitlaste juhatusel ka kõiki ilmalikku walitsust oma wõimuse alla kiskuma hakkas, ehk õigem : kui Jesuitlased Paapsti oma wõimuse alla rusunud oliwad ja ilmeksimata Paapsti nimel kõige maa-