Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjepärtja-Praua  oli kuulnud, et Ohwitseridel, kes Transkaukaasiamaal Kindral Skobelewi all seisawad,  nahk jakkidest puudu on, millega nemad ennast külmail öödel soojendawad, ja andis käsku, oma rehnungi peale 100 tükki teha ja ,PunaseriSti-seltst kätte saata, mis Kammerherra  Rabashowi all seisab. Mihklikuu 23. pääwal oli Miniftrikogu nõuupidamine Siberi raudtee pärast, ja olla nõuuks wõetud, et se raudtee jägu, mis Jekaterinenburgist  Tjumeni läheb wiiwimata ehitud ja eeStööd kohe algatud saawaad. Se tee on 304 werSta pitk ja ehitamise läbi peab peale raudtee kasu üleültse, Urali maakonna hädalistele  abi tehtud saama. Kuida hädalistele Wolga kubermangudes abi saadetakse, selle üle arwatakse  ka wiiwimata Ministrikogus uõuupidamised  ettewöetud saama. Selleks arwatakse üht teist raudtee aru ettewõetama, mis Zekaterinenburgift  Nikolai-Beresowi, Kamaa jõe ääre läheb ja 468 wersta pitk on. Et siis ka Siberi raudtee Wolga kaldasse ehitud saab ja sedawiisi seda kauged maad otsekohe Nishni-Rowgorodiga ja Moskwaga ühendab se toob Siberimaale ütlemata  kasu. OlekS selleks teeks üht rahameeste seltsi tarwis, siis loodetakse, et rahamehed Siberimaal  selleks malmis oleksiwad. Helsingist. Juba kahe nädali eest katsuti mitmes paikas tuld panna, mis aga ikke õigel aeal leitud ja kustutud sai. Mihklikuu 19. pääwal oli jälle mitmes paikas tuld panna katsutud,  mida aga ka õigel aeal leiti ja kustutati. Nüüd on üks 17. künni 18. aastane noormees kinni wõetud, kelle taskus tuletikkufi ja mitmesugust  tuletarwitust leiti, ja loodetakse et ka teised kurjategijad leitud saamad. MoSkwast. Ühes külas oli auus aga kehwa talumees Lorionow näinud, et tema tall sagedast  ärajookfis ja mitu pääwa kadund oli. Et se tall nüüd kord koguni ei kauks, kui tema ehk kaugemal tööl oleks, tõi mees talle rahwa nähes  karjast koju ja tappis teda ära. Üks teine talumees, keS kartis, et tapetud tall tema oleks, kaemas seda külawanemale, kes ka kohe Lorionowid  kohtu ette tuua laskis, ja temale ühe teiwa läbi mvlemi warruka toppis ja nenda kinnisiduS, .et waewatud mees käsi liigutada ei wõinud. Ühtigi ei ai tanud Lorionowi palwed, tunniStusmehi kutsuda ega ka se, et tall mitte ühe rubla wäärt ei olnud. Waene mees sai sedawiisi 20 wersta peale linna wiidud ja seal wast peastetud. Tark külawanem on kohtu alla antud. Pensast. Mihklikuu 7. pääwal põlesiwad Nishni-Lomonowi kreisis Narishkini mõisa tallid ja nendega ühes 16 hobust. 24 wasikast ja 1312 lammast. Warshawist: Mihklikuu 24. pääwal ou /Benardi" sütekaewandufes Sosnouzi ligidal hirmus õnnetus juhtund. Mudaga segatud wett woolas kaewandusse ja 15 töömeest leidsiwad  surma. Weel on neli meest maa all elus ja neile lastakse kõiedega toitu alla, aga wälja et ole neid weel saadetud. Mashinad pumpawad  wett wälja. Teisel pääwal lõppes woolamine  ja loodetakse et õnnetumad peastetud saamad. Saratowist kõlawad kibedad hädahääled Wolga - koloniidest mõlemil poolt Wolga jõge, mida aasu pooleks ja mägede pooleks nimetakse. Juba möödaläinud aastal oli neil muidu õitsewatel  Saksa koloniidel nii täieline wiljaikal dus et usuwendade ja fuguwendade keskiS nende heaks raha koguti. Siiski on kõik tagawara täieste lõpetud ja on suured wõlad, raske kasumaksmiste  peale tehtud. Tänawune aasta ei ole aga ka leikust annud. Laiad põllud on kewadese  põua läbi mustaks jäänud; teised, kuS midagi tõusis, ei ole ka seemetki tagasi annud. 200,00(1 inimest ootawad täielist näljahäda, kui wäljapoolt mõeduwad abi ei tule. Lutheruse usutuunistuse Synodi poolest, mida SaratowiS Peeti, on palwekirjad kõigi Saksakeeli aealehtede läbi kuulutud, ja palutakse wiiwimata abi. WolnowiS ktst, Wilna kubermangust. KakS wangi kihwtitafiwad hiljuti neli soldatid, kelle ülewatamise all neid Grodno saadeti. Asi oli nenda: Mihklikuu 2. pääwal sai kohaline Politsei  Kubermanguwalitsuse poolest käsku, kaht wangi Grodno saata kes mitme mõrtsukatöö ja ka teiste kurjategude pärast, mida nemad 1875 teinud, 15. aasta peale wangitöõle mõistetud oliwad. Kui saatmise aeg ligi tuli, palustwad wangid luba, oma naefi kaasa wötta. Sõeawäe kreifi-ülem lubaS neile seda, andis neile aga kahe soldati asemel neli soldatid wahiks. Arwatakse  et naesed kihwti kaasa wõtnud oliwad, sest mõni werst linnast eemal, oliwad soldatid surnud. Surnukehade lahtilõikamise juures tunti, et soldatid strihniiniga surmatud oliwad. Wangid  ja nende naesed oliwad kadund ja on seda ka weel tänine. Kasanist. Pea wõit, 200,000 rubla sellekordsel  wöidulaenu paberite wäljaloofimisel, on ühe Kindrali peale, Kasani sõeawäe-ringkondas langend. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Kõned, mida käredates Katholiigt-kogudes peetud on, olla Riigiwalitsuse pool suurt pahandust figitand. Ikka selgemaks näitab tõusma, et nende poolest, kes Katholiigikiriku,  ehk õigem Papsti wöimuft nõuawad, midagi järelandmisi loota ei ole, maid et nemad otsani nendest pärimistest ei lahku, mida RiigiwalitsuS  täita ei wõi. Kölni Doomi-pühal tahta se Katholiigi partei Keisrele saadikuid oma pärimiste seletamiseks saata. Aealehed ei usu aga mitte, et Keiser neid saadikuid oma jutule wötab. Kuida juba enne teame, nõuab Würfl Bismark tubaka-kaublemist kroonu üksiõiguseks, ehk kuida seda nimetakse, monopoliks teha. Selle wasta seisawad wäga palju häälest suures nõuukogus,  ja iseäranis saaks selle läbi suur hulk weikeid talupoegi ütlemata kahju, kes nüüd oma weikeste kohtade peal ainult tubakast kaswatawad ja sellest oma igapawaft leiba saamad. Kuida aga nüüd räägitakse, ja kirjutakse, mõeduks tubaka-monopool  ka wälise politika külge. Austria riikis on tubakas ja tubaka kauplemine juba ammu kroonu monopool, ja täieline ühendus Saksamaa ja Austria wahel ei wõiks kindlaks saada, enne kui Saksamaal sesama seespidine seadus tuleks. Keiserlik Statistika amet on Saksamaa rekrulite läbikatsumise otsust kulutanud. Selle järel on läbisegamini fissekutsutud noortemeeste  seas I,z? "/<>, ehk natuke rohkem kui kolm meest 200 seas, kes kirjutada ega lugeda et oska. Surem jagu nendest langeb endiste Poola maakondade ja Elsass -Lothringi maade peale Kui se ka saksamaa üleültse õpetusejärje kohta palju on, siis kaub se ometigi selle hulga wasta, mis Prantsusmaa fissekutsutud noortemeeste seas kirjutada ega lugeda ei oska. Prantsusmaalt. Ministeriumi poolest on Piiskopidele üks ringkiri saadetud, mis neile ettekirjutab, Seminaarideft kõiki neid kooliõpetajaid  wäljasaata, kes kinnitamata waimuliku seltskondade liiked on. Et need seda wastapanemata  tegewad, seda ei ole loota. —> Paapsti Saadik on kõiki oma Zõneosawust tarwitand, uue Ministri Barthelemy Saint-Hilaire poolest kõige wähemalt üht lahked sõna wäljapigistada, mida waimuliku seltskondade asjus Rooma saata  wõiks, aga Freyzine käekäigust on uus Minister  midagi õppinud ja ei ole mitte üht sõrme  annud, et Roomlased pärast kõiki kätt ei wõtaks. Minister on tunnistanud, et tema püha isa ja kiriklikust asutusi auustaks, aga riigi seadusi igal poolel ülespidama peaks. Üks aealeht, ,Spektator" annab nõuu, et Euroopa  üleültse Berliini Kongressi nõuuwõtmistest  ennast lahti lööks ja Wene-Türgi San- Stefaano lepitust kinnitaks. Inglismaalt. lirimaa asjad on nüüd juba ühe seisupajga peale jõudnud, mida Riigi- walitsuS waidseistes pealtwaadata ei wõi, kui oma Võimatumad olekud mitte tunnistada ei taha. Rendimaksmise peale ei mõtlegi talurahwas  enam ja ükski ei usalda üht lahtisaanud  talurahwast wastawõtta. Kihutajad ja ässitajad reifiwad läbi maa. nimelt Parnell, keS ikka weel õli tulesse kallawad. Lord Mounth- Morris, keda tema rentnikud hiljuti tapfiwad, üteldakse koguni auus ja helde mees olnud olema.  Küsimata ja sündimata oli tema rentnikudele  juba 20 rendist maha jätnud. Tema kirjad, mida weel hiljuti oma sõbradele saatnud,  näitawad ka, et waljusesi tema poolt juttu olla ei wõinud. Ühes kirjas, 26. Leikusekuu Pääwast seisab: , Renti ei tohi mina fisseajada lasta, kui mina mitte ähwarduse-kirjasi saada ei taha". TeiseS kirjas, 4. Jaanikuu pääwast: ,Mina pean paraku tunnistama, et minu rentnikud  mitte pennigad maksnud ei ole ja seda küll ka mitte ei tee, kui mina kohtute abi ei palu, mis mina teisel kuul, ehk Leikusekuu hakatusel  teha tahan. Mõnel on nelja-aastane rent wõlga ja nemad ei taha kohtafi ära anda, ega ka midagi omast wölast tasuda. Mina olen neile 20 °/g mahajätta luband, aga se ei aita midagi." Mihklikuu 8, pääwal kirjutab tema: pÜkski minu rentijatest ei ole oma kohust minu wasta täitnud." Kolm pääwa pärast seda: ,Mina ei tea, mis sellest õnnetumast maast peab saama". lirimaa rentijate wiha mõisaomanikude  wasta, on aga selle kurwa ja kurja asja juures ennast nii hirmsal kombel näitand, kui oleksiwad newad metsaliseks saanud. Lord Mount!)-Morris leiti ühe talukoha ligidal maantee peal; temal arwati weel elu sees olema  ja taheti teda tuppa kanda. Seda ei luband  aga talumees mitte, waid oli ukse peal waõtas, ja ka tema naene ja tütar paniwad kätega ja jalgadega wasta. Ka ühte küini ega kuuri ei lubatud õnnetuma mehe keha kanda. Rahwas wabandas ennast omu ebausuga, mille järel nemad selsamal aastal kõik surema peakfiwad.  kus äratapetud inimese surnukeha nende majasse kantud saaks. Pärast kogus ennast hulk noori mehi heaS riides mõrtsukatöö' paiga peale ja tallafiwad jalgadega werelombi sees, mis maantee peal maas oli. Mihklikuu 20. pääwal sai Lord Mounth-Morristt surnukeha Dublinis maetud. Palju rahwast oli kokkutulnud  ja matuse tallitaja Kath. Preester ütles omas kõnes.- „Meie südamed on koormatud; seda walu tunnewad ka palju nendest, keS siin ei ole. Parem jagu meie maarahwast kardab ühe teu üle, mis meie õnnetuma maa peale igawest häbi toob. Lord Mounth-Morris on eksitud maarahwa segatud meele ohwriks saanud.  Igaühe südames elab põlgatus selle kurjatöö  wasta, ja soowime, et kuri ülekohus oma teenitud nuhtlust saaks. Üks walitsus, kes mitte kõigist wäest kurjust ei keela, teeb ennast kurjategijate kaassüülisekS." Wiimakõ manitses Preester nende eest palweid teha, keS alalises hirmus oma elu parast seisawad ja kes seda ehk tulewal talwel kautawad. Asjad on nüüd niikaugele figind, et maa-omanikudel muud üle ei jää, kui põgeneda, kui mõeduwad abi ei tule. Riigiwalitsus ei ole tänine hoolt kannud, et lirimaa taluasjad uue-aea tarwitust mööda edendud saanud olekfiwad, kuida se teistes Euroopa  riikides on. Nüüd pärifiwad üleskihutajad  rohkem, kui loodusliku õiguse järel anda wõis, pärifiwad rentijatele õigust, mis maaperemehi  nii heaste, kui omast piirest wäljasaatnud  oleks. Parlament oli ennast kihutajatest  hirmutada lasknud ja tõstis neid üleliigast pärimist seaduseks; wanameeleline Parlamenti ülemtuba, lükkas aga pahandud meeleS kõiki seda uut seadust ilma kõigi läbirääkimiseta ja nõuupidamiseta tagasi. Asi jäi nenda kuida oli ja kihutamise!) läksiwad uueste lahti. lirimaal on ühel poolel unustud, et ükski maa-ilma asi, ka seadus mitte igawene ei ole ega olla ei tohi; teisel poolel on seal unustud, et käredad pärimised, mis teiste õigust sugugi ei auusta,