kus ta rngiwalitsust rahwa ees laimata, n. n. e. Tema pidada sagedaste rahwa ees kõnesi ja olla näituseks  seesugusel loul kord hilja aja eest tagasi ka Jõgeweste  wallawalitsuse liigete ja hulga töiste tähtja meeste eeS ütelnud: „MiniSteerium on keele ja usu riisuja" n. n. e. Afi peab sealse rahwale juba nii läilaks minema, et seda meest kohtu kätte tahetakse anda. Seiemaale ei ole meie weel kusagilt poolt kuulda saanud, et meie rahwa seas seesugust kardetumaid  mehi on, nagu sellest eeSnimetatud mehest kuuleme. Seda enam on meie kohus, tekkiwat umbrohtu kohe juurega wälja kiskuda. Sellepärast oleme seda lugu siin awalikult nimetanud, et nimelt kohaline kooliwalitsus  seda asja järele päriks ja süüalune mitte ilma trahwita ei jääks. Iga auusa inimese kohus on aga ka muidu weel, kohe seesugust meest kohtu alla anda, kes rahwa ees kõrget rngiwalitsust teutada julgeb. Pärnu maakonnast. Õnnetus. Augustikuu aluStusel kukkus Toriwalla peremees Madis Ruuk heinakoorma otsast maha, mille peale weel kaks päewa suures waewaS elas ja siis hinge heitis, abikaasat ja neli pisukest last leinama jättes. Tema oli juba koormaga  malmis, kui hobune midagi kartes korraga wangert edasi tõmbas ja peremees sellili maa peale maha kukkus. Nii on sagedaste surm lähedal, kus inimene seda aimatagi  ei wõi! —r — Tartust. G. Soonsein, tuttaw Weneusu teutaja,  kirjutab „Eesti Postimehes" pitka kirja, kus ta ka tunnistab, et Tartu maakonna wallawanemate konwerentS  teda, kui nende nõuupidamistest osa tahtnud wõtta, enese seast wälja olla wisanud. Sellega on Tartu maakonna wallawanemad õige tundwalt ülesnäidanud,  mis nad G. Soonseini laimamistest arwawad. Eesti ZXIII...^M°Iek. Tartus, 29. Lõikuse kuu päewal 1880. I. President J. Hurt terwitas Seltsi ja söömis  talle tululikku, lõbusat ja õpetlikku koosolemist. Ta pööris siis Seltsi auuliikmete, auupresidendi Dr. Kreutzwaldi ja Akad. vr. Wiedemanni poole ning teretas  neid südamelikul sõnal, ühtlase Seltsile meele tuletades,  missugused tähtsaid tööd mõlemad kõrgeste auuStatud herrad meie rahwa tuluks on teinud, ning soowideS, et nende osawõtmine kõikidele äratuseks olgu ja nende tööd iga mehele eeskujuks jäägu. Sedamaid tõusis terme Selts püsti ja hüüdis ning laulis Vaimustatult  mitu korda: „Nad elagu!" Sai Seltsi waimuStuS  sellel kombel ennast nende tähtsamate meeste wasta awaldanud, andis president meel teada, et täna esimest korda naisterahwad, kaks Eesti neidu Tallinnast,  Seltsi koosolekust osa wõtma tulnud, ning soowiS, et ka naisterahwad Eesti kirjapõllul tegemaks saaksiwad ja rahma waimuelu laiendaksiwad. Presitendi  mõtteid ja soowi tunnistas Selts sündsal musil  omaks. 11. vr. K. A. Hermann pidas kõne „ Eestiks  el e uurimisest." Kõneleja seletas, et keele uurimine  kolme jakku langeda: 1) üles kirjutaw keeleteadus;  2) wõrdlew keeleteadus; 3) ajalooline keeleteadus. Üles kirjutaw keeleteadus wõtta keele ette ja kuulata järele, kudas teda rahwa suus räägitakse,  ja panna tähele, et keel nõnda jääda, kudas teda rahwa suus kuulda. Ta olla kõige wanem keele uurimises. Eesti keeles olla sell põllul juba suur ja tänuwäärt töö ära tehtud; peale muude olla iseäranis  endine Kuusalu õpetaja Ahrens ja akademikus vr. Wiedemann siin wäga tegewad olnud. Ahrens kirjutanud Eesti keele jauks esimese loomuliku grammatika.  Palju rohkem kui Ahrens olla Wiedemann siin tööd teinud. Nii kaua kui Eesti rahwas seista, jääda see auustatud mees auu sisse. Et ettewalmistamise  tööd tehtud, olla wõrdlemine kergem. Wõrdlewa  keeleteaduse kohus olla üht keelt töistega Võrrelda.  Sell wiisil saada kergesti aru, missuguste töiste keeltega keegi keel sugulane olla. Nii olla siis üleS kirjutaw keeleteadus Võrdlema keeleteaduse alus. Wõrdlewa keeleteadusega tehtud alles mööda läinud aastasajal hakatust. Tema tunnistada, et Eesti keel Ugri keeltega sugulane olla. Eesti keeles ei olla sellest teadusest siiamaale weel midagi kirjutatud. Mis selle üle kirjutatud, olla Magyari (loe: Madjari), Soome, Saksa keeles:c. kirjutatud. Wõrdlewast keeleteadusest kaswanud ajalooline keeleteadus wälja. Wäikest algust teinud sellega vr. M. Weske „ Eesti keele healte õpetus." Ka kõnepidaja „Der einfache Wortstamm, Leipzig 1880" anda sest teadusest selgemat  otsust. Lõpetuseks pani kõneleja ajaloolisest keele uurimisest mõne näituse ette. Nõnda olla sõna „praegu" sõnast „para aegu" sündinud, mis jälle sõnast „paras aeg parajal ajal" tulnud.  Tänamise  sõna „aitüma" känd olla „awita Jumal", kellest lühendamise teel esmalt „aita Jumal", siis „ait' Jumal" ja wiimaks „aitumal" ja „aitümal" sündinud,  millest lapsed oma keeles weel koguni „aitäh" teha. Dr. Hermann lubas edespidi keele uurimisest pitkemalt kõnelda. Tema kõne saab aastaraamatus ära trükitud. 111. President J. Hurt tegi seletust. „ Kahest omadus-sõna seltsist," lõpuga —ne, kellest ühe ja sellesama sõnakännu juures esimene ainuse, wiimne paljuse külge liidetakse. Wõru murdes tehtawat mõlemate wahel peenikest wahet: ainusest sünnitatud omadussõna tähendada, et räägitaw asi sõnakännul tähendatud asjast tehtud on, paljusest loodud omadussõna  jälle näidata, et räägitawas asjas ehk paigas palju sõnakännul tähendatud asju olla. Näitused tegiwad selgeks, et Tallinna murdes niisamasugust wahet tehakse. Näituseks sünnitatakse sõnast luu omadussõnad  luune ja luine, nagu luune toos, s. o. toos mis luust tehtud on, ja luine kala, s. o. kala kellel palju luid on. Töised näitused: puu puune (rist) ja puine (tee); maa maane ja maine; tee teene (jook) ja teine (mets); süsi sõene (rist) ja süsine (miilihauk); lumi lumene (mees lumest tehtud) ja lumine (katus lumega kaetud); joon jooneline (asi mis korras on) ja jooniline (asi, kelle küljes palju jooni on) ja palju tõisi. Wiimne näitus oli iseäranis tähelepanemise wääriline; sõnast naene olla kaks omadussõna, naeseline (mees ühe naise mees) ja naisiline (mees mitme naise mees) olemas. Wiimsest wormist, naisiline, arwas kõneleja tõendada wõiwat, et wanausulisel muistsel  ajal tõesti mehi olnud, kes palju naisi pidanud. IV. Õpetaja M. Lipp pidas kõne „Ebausust". Kõneleja tähendas, et ebausk segane ja rikutud usk olla, kelle paelus inimene oma tallitust salawõimu alla heita. Igal rahwal olla juba kõige wanemast ajast saadik enam ehk wähem ebausku. Kuulus Kreeka laulik  Homerus teada paljugi wägewatest maimudest kõnelda,  Me abiga suuri tegusi saada tehtud. Ebausuga ühes seista enamiste ikka nõidus, mis ka Juuda rahwalgi  tundmata ei olla olnud. Sellest jutustas kõneleja  pitkemalt ja tegi siis seletust „tarkuse" wõi „tarkade"  kiivist, kelle imewäest rahwas aastatuhanded ennemuistseid juttusi kõnelda ja mida nõiad keskajal kunstlikul wiisil walmistada püüdnud. Iseäranis lopsakalt  õitsenud nõidus keskajal, kus igamees nõiduse sisse uskunud ja kus nõnda nimetatud nõiaprotsessid hirmsal  wiisil walitsenud. Ka meie maa ei olla sellest hirmsast nuhtlusest puutumata jäänud, keskaja aastasadades  tulnud ta ka meie maadesse. Kõneleja awaldas oma soowi, et igamees hästi hoolega wana wara korjama hakkaks, mis läbi meie endise aja elu ja olu poolest selgemat teadust saaksime. Teadusi olla, muud kui wäga puudulisi. Esimest teadust anda rahwa elu ja olu poolest Läti Hindrik. Hiljemal ajal teha seda Russow ja enam kui sada aastat hiljem, 1695 C. Kelch oma ajaraamatus. Nimetamise wäärt tööd sellel põllul teinud weel endine Lihula ja Kuusalu õpetaja Böckler, s 1717, kelle järele ka Dr. Kreutzwald  ühes raamatus pitkemat seletust teinud. See kõne trükitakse ka aastaraamatus ära. V. Seltsi auupresident vi'. Kreutzwald tuletas Seltsile kunstniku A. Weizenberg'i plaanitumat Wanemuise  kuju, kellest Dr. Weske mõne aja eest Seltsis kõnelnud, uuesti meele. Tema armas tulusaks,  et waligu iga Selts oma keskelt kaks meest, kes ühes koos korjanduskomiteeks kokku heidawad ja kuju kujukssaamise asju ajawad. Seda nõuu kiideti  heaks. VI. Seltsi kirjutaja J. Kurrik kõneles „ Mõõtudest".  Olla oodata, et igal maal Prantsuse mõedud,  mis kindlate põhjuste peale rajatud, walitsema hakata, sellepärast olla tarwiline nendega aegsaste tutwustada.  Iseäranis olla Kirjameeste Seltsi hooleks jätta, nimetatud mõetude nimesi Eesti keeli õieti ja kindluste ära määrata, et siis, kui neid pruukima pannakse, keelesegamist ei sünniks. Tema armas seal juures iseäranis kaht asja tähele panna tulewat: Kreeka ehk Ladina keele sõna känd paistku selgeste silma ja Eesti keelele ärgu tehtagu ei rääkimises ega kirjawiisis  liiga. Ta näitas ka tahwli peal koosolejatele, kuidas tema räägitawaid sõnu kirjutaks. Siia lisas Btuä. R. Kallas juure, et ka praegused  mõedud ilma põhjuseta ega' tähenduseta ei olewat. Olla jo nad kõik niisugused armud, mida murruta jagada wõidakse, sest rahwas ei armastada armumises murdusi. Nõnda jagada ta siis päewa 24 ja mitte 25 tundi, mille jagamise läbi murrud wälja tuleksiwad. Rahwale olnud manal ajal nähtaw, et inimese ihugi armu järele olla kokku seatud: pää olla kolm korda nõnda pitk kui nina Lc. Inimesed näinud,  et kõige parem sellega mõeta, mis ihu küljes on. Pöidla ots olla kõige wähemaks pitkuse mõeduks mõstud  ja tähendada tolli. Selle põhjusmõeduMele olla sõrm ära mõedetud ja sõrme järele kast kuunarnukist  saadik nelja jakku ära jäetud ja kaks zagu neist jalaga ühte minemise pärast jalaks nimetatud. Ausama  seletas Kallas meel mõne muu mõedu loomulise põhjuse ära. Aga ka olla wanul mõetudel meel sügawamaid  tähendusi, mis kõik endid loodusseaduste peale põhjendada. Arm seletada, selitada, alustada kõtt, wähemast lehekesest künni terme maailmani. Igal rahwal olnud peale selle meel oma pühad armud. Pythagorase seletuse järele olnud 2 naisterühma arm, 3 meesterahwa arm, mis tähendada, et mees naisest ülem olla, 2 3 5 abielu rahwa arm. —Nn olla selge: manad mõedud olewat küll põhjusega ja tähendusega, aga mitte nii kindlaste rajatud, sest et rajawad loodusasjad mitte täieste ühesuurused ep ole, uued selle wasta olla teaduselisemad, selgemad, kindlamad  ja kergemad, mis kooli töödki jo ise mitme mõrra lühendada, ja sellepärast olla nende wastawõtmine  küll soowitaw. jääb tulema.) Prohm et. Praegu on Tallinnamaal  palju suuri prohwetid ümber lonkimas, ning usuliikumised on seal wäga tugewad. Üks seesugune prohwet on ka Sakala wäljaandjat seks wälja walitsenud  teda oma uue õpetuse edasi -kuulutajaks wõtta. Et aga Sakala wäljaandjal mitte seda aega ei ole, nii tähtsa prohweti abiliseks heita, sellepärast awaldab ta saadetud kirja omas lehes, et ehk mõned pühamad mehed seks äratatud mõiksiwad saada, uue prohwetile jüngriks heita. Saadetud kiri on nõnda: „Mina olen sündinud Eestimaa kubermangus, Haapsalo maakonnas,  Kullamäe kihelkonnas Luiste wallas kui Wilta Madise poeg Madis Hellmann. Aga ma annan teada sinule, Sakala nädalalehe kirjutaja, kes sa selle asja peremees oled, et Jumal on Mind selle asja tarwis lasknud maa peale sündida, et Ma pean kõik wigad ära parandama, mis aga maa peal on. Ja sina Sakala Väljaandja tule nüüd ruttu Minu juure ja Mina tahan Jumala käsu järele kõik need asjad sinule näha anda, mis Jumal Meile ja kõige maailmale  nüüd tahab head ja suurt head nähtawal kombel kätte ilmutada. Seepärast tahan M a sind omale abimeheks  saada, et Mina ei jõua üksi seda wäga suurt asja mitte ära teha. Ja see asi on Minule juba teada antud ligi 40 aastat, ja kui sa et taha Jumala head andi nüüd Minu käest mitte wasta wõtta, siis Ma annan seda asja wõeramaa inimeste kätte ja siis saamad ja jääwad Meie Eesti wennad kõige töiste inimeste jalgade alla tallata. Tule Mo juure Tallinna ja Ma näitan sulle mitu uut raamatut, mis M a ise olen kirjutanud sedamoodi, mis maailmas ei ole weel mitte nähtud, aga mis Minule Jumal ilmutanud. Need on: 1) üks uus Kalender; 2) kõik ühtemoodu kirjatähed üle maailma; 3) uus põllutöö ja kõikide ammetite töö kooliraamat, mis kõikidest hea asjadest õpetust annab; 4) kõige parem tohtri raamat ja tohtri rohi üle maailma; 5) mis moodi leib ja kõik asjad saamad odawaks muudetud hinna poolest üle maailma; 6) uus seaduse raamat üle maailma; 7) raamat neile, kes tahawad prohwetiteks ja tähetundjateks  õppida ja kunningaks; 8) raamat, mis aga iseäranis wälja õppinud meestele wõib teada anda; 9) kõik paremad asjad, mis edespidi tarwis teha ja teada on; 10) kõik mis ei jõua nimetada. Ja kui sa Sakala wäljaandja ei tule ruttu Minu juure mitte seda Jumalast antud asja kuulama ja selle järel tegema, mis Jumal Minu suu läbi kõige maailmale tahab nüüd teada anda, siis häda läheb tuhatkorda suuremaks ja Ma räägin tõtt. Sell 15. Augustil 1880. Minu adres on Tallinna Liiwa alewis, püssirohu  uulitsas, H. A. Kesleri majas 202 b., mis hüütakse Lehma mamseli maja." . "Zeitung für Stadt und Land" on jälle rit wiinud, et Sakala 33 kirjast/,, täitmata kohused"  rääkides, oma lugejatele ette nattats, Mgu rileks Sakala toimendus oma leht ilma tellimiseta nende kätte wälja saatnud, kes teda sugugi pidada ei taha ja sellepärast ka tema eest raha pärast ei maksa. „Zeitung sür Stadt und Land" ei mõista mitte esimene  kord nii osawaste „ Sakala" kohta waletada; see on jo tema isamaa teenistus. Kui meie umbes sada eksemplari maha arwame, mis oma kaastöölistele  ja mõne seltsile ilma hinnata saadame, siis ei ole mitte üht leht meie toimetusest wälja läinud, mis mitte enne tellitud ei oleks olnud. See wõib ehk küll „ Zeitung für Stadt und Land'i" juures pruuk olla, et ta oma lehti omast püüst inimeste kätte wälja saadab ja siis pärast raha pärib. Muidu ta jo wist seesugust kõlwatumat tükki töistest ei teaks mõtelda ja kohe maailma ees kui Võimaliku asja awaldada!