Sakala s«. Wiljandis. 31. Detsembrikuu päewa! IKB4. VII. aastakäik. Älmub igal laupäewal. ÄuulutuSte korpusrida maksab 5 kpp. Eesti seltsidele poole hinpaga. TOi»»a«dufe adr.ets: . ..Sakala" Wiljandil Wene keeli: Li. PSAaku.il» vi. 'l>s.iauul,. „Sakala" aastahmd pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita l rubla 50 kop Weerand aasta pea'e tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad S. R. Jakobson': pärijad. Kelkimist zcr H^crst^r: TartuS: J. T iilk Kirjameeste Seltsi majas, Sach ker ' i ja Räpina paberüvpbriku kontor bürjernyjHh. majas; T altinitaS : Thomas Jakobson 'i , Busch'i ja Kluge <d Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg: Lihulas: laupinees T. Büttn er Pärnus: Selts ja E. Treufeldt'i raamatuvood; Narmas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; WotuS: Vielrose, WalgaS : Rudolf; Paides :Seidel b e r g ja C. Aerfeldt; PeeterburgiS: K. Leopas Ueueniö nxoeu. lVs 80 ja R. Mattis sen Lsvemü nxvcn., 5 isd-muei!. uoera, 28/21. Wiljandis: F- Feldt. Aasta lõpuks. tänase nuMbtlga' lMköme oma selle aastast tööd ja tahame uenbega, kes meie tööst osawötsiwad, meiega töötasiwad, rohwa wiisi järele mõned sõnad ka jumalaga jätmiseks kSnelda. Kui ka tüttawune aasta suuri uudist aSju meie EeSti töös, wöib ütelda ülepea mitte palju tähtsust ega uudist maeulma tegewuses ei awaldanud, ommeti ei ole ilmalapsed ka sellel aastal seisatanud, ei ole ka Eestlased omas elus ja rahwuslikus tegewuses paigat keksus MM wrsit elu ülemaid awaldusi näha, oli ka sellel aastal wäsimata  tööd. Enne kui omad pilgud laia maailma peale wiskame, wõeraste rahwaste tänawust tegewust lühidelt kordame, enne waatame isieneste ja oma Eesti töö peale, mis sellel aastal teinud ja tegemata jätnud oleme. Meie rahwusliku tegewusesse on rahulikum tee edastkäimiseks  saanud ja waidlemised wähenenud, ning meie eesmärgile saamise takistused kadumas. Eesti elu on oma edenemise rööpades waguscmalt, kui ka aegsemalt edasi weerema hakkanud. Ka meie ajakirjandusgi, kelle Võitluse  ja waieluse kõla meel mullu kaugele kuulda oli, on juba käesolewal aastal oma endist sönaldust magusa tööga wahetanud. Olgu meie ajakirjanduses ka mitmesugused  meeled, mitmesugused pindmised, aga nad on tänawu igaüks omal wiisil töötanud, igaüks omal wiisil rahwa ees ja rahwa töös õndsaks saada katsuda wõinud.  Tehku rahwas ise aru, ütelgu iga lugeja ise oma lehe üle otsust, lasku teda omast teenistusest lahti ehk jätku ammetisse. Kes lehtedest oma rahwale tõsiseks  teenijaks tahab olla, see piab igal ajal üleüldise auu üle walwama ja igat kasulikku ettewõtmist ja pindmist kõigist jõuust tuetama ja tõstma. Jättis nüid keegi käesolewal aastal oma sellepoolist kohut tegemata, siis on see muidugi kahetsemise wäärt, aga otse nurisemise wäärt nähtawuS on ikka see, kui laitmistega küllalt ettewaatlik ei olda. Neid asju on Sakala nimelt ikka ju oma ilmumisest saadik silmas hoidnud ja oleme meiegi jõuudu mööda sellest kinnipidada katsunud, oleme kõigest jõuust head edendanud ja kiitnud, oga ka halwa kus tarwis laitnud. Iga suurema ja weiksema rahwa seas on wigalifi liikmeid ja mispärast ei piaks neid ka oma jagu meie Eestlaste hulgas olema, aga pea asi ja mis ikka kiiduwäärt  on see, et meie rahwuslik püid puhas ega teda kohegilt poolt õigusega laita ei tohita; meie Eesti eesmärgi  põhjusmõtted on selle ühe sõnaga igat pidi ära üeldud edasi ja sinna awitagu oma rahwast ka tema lehed. Need oliwad ka sellel aastal meie programmil,  saamad seda edespidigi olema ja piame neid ülepea lehtede muutmataks kohuseks oma rahwa wastu. Aga lubatagu meile wiimase kohusest oma lehtede wastu ainult seda üelda, et rahwa märksamad mehed ja enam koolitatud pojad ka tööga oma lehti piaks tuetama, ise aitama õigeid pilte rahwa elust awaldada, kust nad edasi Wene wendade silmi puutuwad ja siis meile mitmel wiisil kasu saadawad; töiseks piaks rahwas enam lehti lugema, kui see weel sellel aastal Lehtede wäljaandmisega ei ole ksegi rikkust püidnud, aga Mda enam lugejaid kellegil lehel on, seda enam wõiwad tõVtajaid ammetise panna ja sM enam IksMikku wõib siis ka lugejatele pakkuda. Tänini ei tea mÄestMeAl Gesti lehel küllalt lugejaid olewat; ronid igaühe oMsa töötajale wöiks ja piaks neid juure tulema. Olgu küll> lehti iga aastaga juure tuleb ja ka sellel aastal ..Oma Maa" Dr. M. Weske ioimendlM ja „ Saarlane" barokk'Sasst wastutusel uueste wälja käimfi hakkasiwad'/WkiM ?le lehti Eesti rahwa hülga ammugi weel mitte liiga palju, waid meie Eestlastest on neid weel liig palju, kes kedagi lehte ei loe. Eesti ajakirjandus on küll juba nõnda wana ja ka nõnda tubli, et nimetatud osja tüki poolest uut aastat õigusega manast paremat wõib loota olema. Meie rahwa ajakirjandus on ju temake riigiwalitsusest usaldatud  ja awalik heal ei kõneleks meile selleläbi, kuidas  wõiksime siis oma ülesannet täita? Sellepärast waatame suguwennad oma ajakirjanduse peale terawamine,  pruugime teda elawamine, sest ka meie hoolekandjate,  meie wägewamate Wme wendade silmad waatawad  ajakirjanduse läbi Eesti rahwa peale. Olgu üks aasta ka siis enam osawõtmise poolest töisest parem ja tulgu meie magusas töötamises endine waimustaw osawõtmine  tagasi. Sakala asutaja ja Eesti rahwa kangelase  C R. Jakobsoni pärijatel oliwad küll selle aasta lõpul rasked päewad, aga rahwas on ka mitmetpidi näidanud, et nad oma kangelase tegewust iial ei unusta, millevärast meiegi loota wöime, et Eestlased seda mitte ei taha, et Sakala, kui C. R. Jakobsoni poliitikaline mälestus mähe lugejate pärast omas wäljakäimises piaks takistatud saama. Endiste puuduliku wäljatulekute pärast oli meil see aasta küll raske, aga oleme siiski näidata püidnud, et meie oma kohust täita tahame ja loodame ka, et rahwas meid uuel aastal enam usaldusega ja rohkema osawõtmisega wastu wötab. Töine asi, mis omas lõpusönas nimetama piame, olgu küll, et seda olles minewal nädalal weel pitkemalt tegime, on meie EestüAleksandri-kool. Tema asutamiseks  on rahwas hea meelega suurt waewa näinud ja tööd teinud, ja et tema asutamisest ka izalikul riigüvalitsuset  hea meel on, seda nägime ministeeriumi otsusest, mis Juuli-kuul selle kooli asjasse tekkinud tülide kohta antud sai, mille eest meie tänulik riigilaste meel weel röömsamini ja hoolsamini selle üleüldise Löö peale mõtleb. Mingu meie soow täide ja saaga tulewa aastaga kooli kaSsa täis. Kolmas lõpusõna olgu meeletuletuseks meie Eesti seltside ja nimelt põllumeeste seltside elust ja tööst. Need rahwa asutused on sellel aaStal tegemamad olnud, kui enne ja muu tööde kõrwal on kõik neli Eesti näitusi toimetanud, kus palju riigiwalitsuse auurahasid wälja jagada oli. Nad on ülemal usalduses ja auu sees, aga põllumeeste osawõtmine wõiks mõneS maakonnas suurem olla, sest just põllumeeste seltsid on rahwa praktika elu harjutuse kohad ja seisawad meil kõige lähemal. Töised Eesti seltsid ja kõikide eesotsas Kirjameeste Selts, teemad enam tööd maimude wäljal, kuna aga meid mitmeid rahane jõuud enam kammitseb, kui maimu puid, kui ka neid ükstõisest lahutada ei saa. Inimesed ei ole sellel aastal ükspäinis leiwast elanud, ei ela ka edespidigi mitte, sellepärast tööle jõuudu igas seltsis ja tänu nähtud waewa eest. Anname siis rõõmsamas lootuses mana aasta õhtul ükstõisele kätt ja katsugu iga suguwend edespidi seda ära teha, mis nüid kas mis tahte pärast ehk kuida tahte wiisi tegemata ehk jäi. Aeg lennab kiirel sammul looduse teel'edasi, mis silmapilku pruukimata jäiäme,Wa asaterakest  ei too meile igawene aeg enam tagasi. Wanä* aasta ei tule meile küll ka enam tagasi, aga uut ootame ja wõime siis oma pooleli olewaid igapäewalisi iseäranis ka isamaalisi töösid edasi teha. Poliitika ringwaatus. Pühade pärast jäewad küll poliitika asjad seisatama, aga siiski ei wõi ringiwaatamist unustada, sest et poliitika  asjus palju pühadest ei küsta, waid ikka edasi lastakse.  Enne pühi oliwad weel Wene seaduste paranduste komisjonid kibedaste töös ja tehti nimelt kriminal-seaduse ja nimelt kaksik-wõitluste karistuseks neid otsusi, et 1) kaksik-wõitlejad kui nad kummagi enestele kahju ei ole teinud, ainult aastaks ajaks wangi on panna; 2) kes töist raskeste haawawad, need lähawad kaheks aaStakS wangi; 3) kes oma wastalist surmawad, lähawad neljaks aastaks wangi, kui nad aga elu ja surma peale wälja oliwad läinud, siis on kuue aasta wangitsemine kirjutatud; 4) kui kaksik-wõitlejad juba platsis on olnuo ja sõariistad wälja tõmbanud, aga wõitlemine ühe ehk töise asja pärast takistatud saab, siis langemad nad ainult kolme kuu wangitsemise alla; 5) kes kaksik-wõitluses ilma tunnistusmeheta södiwad, nende trahw on poole suurem ja kui nad siis weel elu ja surma peale wälja on läinud,  siis saamad Siberisse saadetud. Wöib olla, et see õpetatud ringkondasid sellest hirmutawast laimu tasumise wiisift edespidigi eemamal saab hoidma. Wene Siberimaa jaus on weel töine kindral-kubermang  juure asutatud, kelle kubermangu linnaks Irkutsk olema saada. Ka Wenemaal elawad Saksa riigi alamad on oma würst Bismark'ile õnncsoowitufi saatmid, mis teda riigipäewa otsuse pärast piab trööstima. Nõnda hoiab igaüks ka omale poole. Würst Bismark'il olla koguni see nõuu, et tema oma wastuolejatele parlamendis ka midagi wasta näidata  tahtwat ja nimelt seda, et Sakslased nõnda kaugel weel ei olegi, et oma riigi asju parlamendiga õiendada wõiwad. Kui ka teda igal pool ümarusena auustatakse, aga kerge ei oleks temale siiski sarnast põhjus seaduse uuendust läbi ajada. Saksamaa hakkab töiste riikidega ja nimelt Inglismaaga  woitu Aafrikast maatükisi oma külge kiskpma