5S 2. Sakala. 1884. Zenlurl poolest lubatud. RiiaS. 9. Januaril 1884. Trükitud F. Feldt' i juures Wiljandis. Õiendus! ! Sakala 1883 aastakäigu 3S. numri seei 4. lehekülje peal seisma tellimise kuulutuse ! kaks wiimast rida, kuS „rahwakasu" ja „ EeSti põlwe paranduse" sülega pakkumisest räägitakse,  on mõned EeSti ajalehed nii üleSse wõtnud, nagu oleks mina neid nende ridadega - kahtlustada tahtnud, mis aga mitte nõnda ei ole, waid mis koguni Eesti keeles ilmuwate < Balti erakonna ajalehtede kohta üeldud on. Ühtlasi tähendan ma, et minul Sakala poliitikaga  mingit tegemist ei ole, waid et see 'täitsa õntsa C. R. Jakobson'i pärijate eestkostjate ja praeguse Sakala kirjutaja J. Lipp'u hooleks on jäenud. J' Ontsa C. R. Jakobson'! wõlgade tasumiseks  on kaks auusat suguwenda J. R. ja J. L. kumbagi üks sada rubla 15 aasta peale 5 protsendiga laenata lubanud. Südamelik tänu ütleb neile Peeter Ainson, õntsa C. R. Jakobsoni pärijate eestkostja. Ontsa C. N. Jakobson i pärijate  heaks on minu kätte saatnud: J. Pohm Tallinnast 313 rubla; see summa on sealsetest Eesti neiudest 23. Oktobril 1883 toimendatud pidul kokku tulnud. Peremees H. Johanni Wiiratsist, noorikud  Tõnnisson ja Kurrik Wiljandist: 148 rubla 37 kop., mis 13. Nowembril 1883 Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi majas peetud basaari ja näitemängu läbi sisse on tulnud. Peremees Jaan Leo Holstrest 4 rbl. 30 kop., mis Kroonu Holstre walla Kuusiku  talu peremehe Jaanus ja Tiina Lõo sünd. Kotkas pulmas kokku on pantud. Hra P. Eiche läbi Laius-Tähkwerest 40 rubla; see summa on kokkutulnud Mustmees Kõnnu näitemängijate läbi, kes Märdipäew. seal näitemängust etendasiwad. Herra J. Koppel'i läbi Mustmeest 20 rubla; see summa on ..Sõpruse" seltsis näitemängu õhtul mõne asja müümise  läbi kokku tulnud. Hra H. Henno läbi 10 rubla; sellest on kinkinud: Nalding, Kiwirähk, Tamberg  ja Kimberg igaüks 1 rubla, Pohm 3 rubla, Katti Duglas, Kunda wiinapõletaja  ja Kiwikink igaüks 1 rubla. Kõik kokku: 535 rubla 67 kop. Ülemal tähendatud, kui ka enne minust wasta wõetud ja ..Sakalas" kwiteeritud' summad ei sa kellegi muu peale tarwitatud,  kui ainult selle peale, andjad" seda on soowinud, see on: Ontsa C. N. Jakobson'! Kurgja koha lunastamise peale; mõned hädalised perekondlikud tarwitused  paljalt on sealt pidanud wõetud saama, sellepärast on ka kõik jutud, mis wasta lised rahwa sekka laiali on lautanud,  nagu oleks nimetatud anded Sakala tarwitatud, koguni tuulest wõetud; kui aasta aruanne kohaliku ülewaataja  kohtule ette on pantud ja wastawõetud,  siis saab see awalikult ajalehtedes kuulutatud. Kõiki, kes siiamaale õntsa C. R. Jakobson'!  pärijate heaks ja Kurgja lunastamiseks  waewa on näinud, tänan südamest  ja palun wäga igaühte, kellel see kuidagi wiisi wõimalik on, abisaatmisega rutata, et õntsa kangelase kalmuküngas mitte wõeraste kätte ei langeks. Auupaklikult Peeter Ainson, õntsa C. R Jakobson'» pärijate eestkostja. seW- j, sM-mtt on igal ajal saada Echölor i juures A Witjandis. üks wiisakas noor mees, Eestlane, kes walla kirjutaja ametid -WI õppida soowib, wõib kohta leida. Järele küsida Sakala toimendufes. 2 Balti Domeni Walitsuse poolt saab seeläbi ettekuulutud, et järelseisaw kroonu mõisa ja kõrtsid Liiwi kubermangus, allnimetatud päewadel uue rendi peale 23. Aprillist 1884 a. wälja pakutud saamad: 14. Weebruaril 1884. Kroonu Kõo tnöifa ühes wesiweskiga Wiljandi kreisis, Domeni Walitsuse juures 20 aasta peale. 25. Weebruaril 1884. Kõo mõisa kiriku ja Uuakwere kõrts Kõo wallawalitsuse juures 12 aasta peale. RiiaS, 20. Detsembril 1883. President: U. Stange. JaoSkonna-Ülem: Podjagin. i Lauaeesnik: N. Arshawin. WiUakraasimise Zk masinaid?! Chemnitzi wabrikusi, kõige uuema ja parema moodu järele täieliku tugema raudwärgi, gipsi waktside ja hea kraasidega,  peenikese ja jämeda tööle kõlblikult  sisse seatud, on paraja hinua eest müüa Rakke raudtee jaama juures Chr. Niggol. Loodi mõisast on ära jooksnud suur kollane lühikese karwaga emane koer nimega „Wera" ja mize kmmkier kollaste kõrwadega, kelle nimi „Djuk" on. Anus leidja, kes neid loomi Loodi mõisawalitsuse kätte wiib, saab head waewapalka. Kuulutused. Annan auupaklikult maa ja linna rahwale teada, et mina jälle Werniku trahteris olen, kus ma omad sõbrad lahkeste hobuste korteriga wastu wõtan. Palun rohkeste sõpru mind waatama tulla. Hans Sihwer. Uue kooki algamise kuulutus. -WU Tartu koolikonna kuratori nõukogu poolest on 7. Detsembril minule ametlikult lubatud kolme klassilist kooli, kuuendama, wiiendama ja neljandama gümnasiumi klassiga (Sexta, Quinta, Quarta) Tartu linna asutada. Klassika gümnasiumide kasu, mis uniwersiteedile ettewalmistawad, on iga ühele isegi tuttaw. Kahju aga, et suurel jaul noorest sugust meel mitte oma wanemate kurbduseks wõimalik ei ole sarnase kooliõpetuse osaliseks saada. Sest pea iga meie maa gümnasiumi alumistes klassides jaamad palju õppijaid juba ruumi puuduse ja manaduse pärast wastu wõtmata. Seesama lugu on ka real- ja kreiskoolides. Küll on primaat klassika koolid (gümnasiumid ja progümnasiumid) kooli häda mahendada katsunud siiski on ka nende alumiste klasside sisse saamine raske pealegi on sarnased priwaatkoolid waesema rahwa lastele liig kallid. Näituseks on Eesti ja Liimi maakonnas järgmised primaat klassika koolid: Tal linas: Kooliraha 100 rubla, söögi ja kooliraha 400 rubla aastal; Tartus: kooliraha 100 rubla aastal; Wil jandis: kooliraha 100 rubla, söögiraha Liiwimaalt päris poistele 300, töistele 330 rbl. aastal; Birkenruhis: kooli- ja söögiraha 330 rubla, muusika õpetus 50 rubla aastal. Minu kolmeklassilise kooli asutamiseks on mind koolide suur puudus, kõiksugused takistused, mis meie rahwa lastele sarnaste koolidesse sisseastumist wõimatumaks teemad, ja südamelik joom juhtinud, ilma iga wahepidamata, kodumaa laste maimu ja hinge haridust seal jõudumööda edendada, kus see senni mitte meel ei ole tarwilikul mõõdul sündinud. Kooti H?rogT7<ssNssd käib kõigis õpetustes Tartu koolikonna klassika gümnasiumi kuuendama, wiiendama  ja neljandama klassiga ühte. 1. Tähendus. Kes apteekri õppijaks saada, realgümnasiumi astuda ehk wäeteenistuse kolmandama järgu katsumise (eksami) teha tahab neil ei ole mitte sundust Kreeka keelt ühes õppida. 2. Tähendus: Kaswandikud, kes koolis ise ülespidamist soowiwad, õppiwad ülewaatamise all ja harjutumad  ennast waheajal, peale kooli ja õppimise tundide, Saksakeelse ja Wenekeelse kooliõpetaja juhatusel nimetatud keelde rääkimises. Kooti Peale linna koolide kaswandikude saamad ka maalt paremate Eestija  Wene kihelkonna koolide õppijad wastu wõetud ja on see kool meie kodumaal esimene, kus kihelkonna kooli paremad kaswandikud, ilma et neile tarwis oleks enne gümnasiumi astumist, wõera keelte kätte õppimise pärast, mitu aastat teistes koolides käia, otsekohe teel klassika gümnasiumidele ette walmistud saamad, sest selleks antakse nendele, kes Saksaja  Wenekeeles puudulikud on, tarwitust mööda eratundisi ehk tehakse abiklass. Kooti Ktsifs4inin6 on 9. ja 10. Januaril aastal 1884. Kooli alguspäew saab katsumise korral nimetatud. l. ristmise täht, 2. wiimane koolitunnistus ja 3. Rõuge panemise täht. Kooti Kooli raha on alamas klassis 30 rubla, keskmises 35 ja ülemas klassis 40 rubla poole aasta eest. Need kaswandikud, kes koolis ka ülespidamist soowiwad, maksawad poole aasta kohta kooli, söögi ja korteri raha kokku 110 rubla. Palun neid, kes kooli tahawad astuda, seda wiibimata ülesanda ja juure lisada, missuguses koolis kaswandik  senni ajani olnud ja kui kaugele ta umbes õppimises jõudnud, sest minul on ainult tarwis teada, kui palju ja missuguste tundmistega kaswandikud kooli saamad tulema, et mina selle järele kõik ettewalmistada wõiksin. Palun kooli sõpru kooli asutamist laste wanematele sõbralikult teadustada. Minu AõnotTtNNiH argipäewadel on kell 11 —1 lõuna ajal, Raatuse uulitsas U 6, Linda majas. Kirzcrõ saadetagu: Tartus, Kubermangu gümnasium. Kooti põhjas. Tartus, 24. Detsembril 1883. 1. Webruaril s. a. saab Wiljondi EeSti Põllumeeste Seltsi saalis seltsi maja heaks Koidu seltsi mängijatest Näitemäng etendatud. I. Naljamäng ühes waatuses. 11. Kolme mõrdsed pulmad. Naljamäng kahes waatuses. Pileti hinnad: !. plats 50 kop., 11. plats 35 kop. ja koori peal 20 kop. - Hakatus kell 8 õhtu. s MMi Eesti Mmmte Mji Laupäewal 21. Januaril, kell 12 keskpäewal. Päewakord: J. Jürgenstein'i kõne suurte põllumeeste määramistest piimalehmade wasikaid weikse põllumeeste kätte üleskaswatamiseks maksu eest wälja anda. P. Ainson'i kõne piima- ja lihaloomade kaswatamisest linnade ligidal sa linnadest kaugel. Johanni, Nõges se ja Kissa aimamised sellest, kui palju on kasulik põldude suurendamine ja karjamaade wähendamine. Koosolekule tulewad wöerad: Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees  J. Tülk, Linda Tartu kaupluse asjatallitaja J. Sarow ja Tartu Seltsi eestseisuse liige mõisapidaja Reimann. Härra Tülk saab ka kõnet pidama mehaanika tööst ja tema tähtsusest põlluasjanduses. Palutakse rohkesie seltsi liikmeid koosolemisele tulla. Eestseisuse koosolek kell 10 enne Seltsi kokkutulekut. Neid, kellel ligi 50 sülda arshinahalulisi kasepuid seltsi maja kütmiseks müia on, kui ka neid, kes seltsi majawahi ametit saada soowiwad, palutakse eestseisusega kaupa tegema tulla sell samal päewal pärast seltsi koosolekut. Wiljandis Sewighl õllewabrikus saab saepuru zx linaluid ostetud. Martens'i majas Wiljandis Tallinna uulitsas on üks pruugitud klawer müüa. F. Feldt'i juures Wiljandis on ilmunud ja igast raamatupoest saaaa: Erapooletumad mõtted Eesti koduste parteide ja tülide kohta. .. Sakala Aöpik Wäljaannud A. Rennit. Wiljandi mõisa walitsuse poolest antakse  seeläbi teada, et Wiljandi mõisa auruweske jälle käimas on. Jahwatamise päewad on esmaspäewal ja neljapäewal igal nädalal. i Dttw WNs. f mis Põlwa kihelkonnas. Tartu maakonnas,  saab wälja renditud ehk ära müütud. Kaupa teeb härra V van Hatler 2 Abj-z,