saama. Tähele panemise wäärt on see, et keele harjutustes, mis selles raamatus ette tulewad, pääsöna muutmist, mis Wene keeles wäga mitme küljeline ja algusel raSke aru saada on, sugugi ette ei tule. Üleüldse tunnistab keele harjutuste kokku säädmine wäljaandja osawust,  ja Spetamise wiiS, kuida ta töistes keeltes on ümbertehtud, saab meie kirjandusele auuks. Kooli lugemise raamat 11. jagu. See kasulik ja täielik raamat on nõnda armuta nurka lükatud, et ta kooli laua lähedalegi  ei pease. KaS ei oleks mitte nüid aeg. kuS teda tarwitama wõikS hakata! Nüid, kus wana kooliwalitsuse aeg lõppemas on, piaksiwad  temaga üheS ka tema põlgdused ja wvimud  lõppema. MikSpärast on siis sellel raamatul  kihelkonna kooli uksed lukku pantud? kaS sellepärast, et seal seeS endise aja wägiwaldseist  tegudest jutustatakse ning arwatakse sellega kõik kinni katta, mis meie esiwanemad ristiusu kaotajate käest tunda saiwad? Kas kuStub siis teatuS maailmast ära? Ei ilmaski. Ikka ja ikka toob ajalugu noore suole need teatused ette. Oleks need tükid selles raamatus  waled olewat, siis WõikS neid põlata ; aga et nad õiged on, ei wõi neid mitte nende laste koolidesse keelata, kelle wanemad nõnda palju on pidanud oma hinge õnnistuse kasuks kannatama.  Pealegi ei ole neid lugemise tükkisi üksi raamatus, waid seal on weel õieti palju ja ilusaid õpetlikka lugemise tükka seeS, millest  nüid lapsed täitsa ilma jääwad. Waatame  lühidelt raamatu sisu lähemalt, siis leiame kõige pealt tema seeS suure jao looduse luost. Elajate riigiga edasi minnes kuni putukateni,  siis ka weel taime riigist, nagu näituseks:  kuusest. Siis tulewad weel luule tööd, mis mitmed tähtsad mehed on walmiStanud, iseäranis lapsele luetaw ja õrna tundmuste ärataja L. Koidula laul: „ÜkS paigake stin ilmas on." Siis on weel see raamat osalt isamaa tundmisele abiks, kus meie tähtsamatest linnadest kõneldakse ning lugemise tükiga üheS ka linna pilt silmade ette tuuakse. Siis on weel mitmed tükid Kalewipojast. Kas siis nüid sellepärast piab raamatu koolist wälja jätma, et mõned lugemise tükid teatawa wõõra rahwa korratumaid tegust lastele jutustawad ning sellega lapsele õela elu läilaks teemad? Ei ilmaski! Pealegi nüid, kus meid suure Wenemaaga rohkem ühendatakse. Nüid on just aeg, kus ta kooli piaks aStuma ja näitama, kui lahked ja wennalikud meie riigi suurem rahwa sugu meie wastu on, ning nõnda saaksiwad  meie järeltulejad tulewikus kergeste wahet teha oSkama, mis tulu meie rahwaS hommiku, mis õhtu poolt saanud ja saab. I^. H i e k e. Miks õiekene õitsed Nii armsalt õrnaste, Ja elu rõõmu maitsed Äksina hellaste? Oh tea, kuis so elu On lendaw ürike; So õie pärg ja ilu Lääb pea närtsile. Ka nenda rõõmsal hüidel, Meil ilukewad' kaob, Za õnne tõtwal püidel Ois lehtist maha waob! Eeskujuks hinge ehteks Õit wali endale, Et ikka silitaks, puhtaks Jääks süda surmani! »/. Kirja waStused. 183) 8. XvalÄame dea meelexa. 189) 3. R. 8. R. OK sa ksläene aeZ, mis meie sellest ometi ära trükime. la on )u, elik küll vana, siiski üsnA lapsik. 190) N. X. Mtuke kihaks Atate. 191) W. a. Lõnumed ilmu vati. Nokkimist ei võta aga meie mitte oma Ikkesse; meie ei tunne mitte, mis rõõm ses on, mis niisuguste pilkavate nvkkimistega rakvale pakutakse, ledku seda n- e.l lelrod, kelle toimeta)ad  ilma selleta elada ei või; meie katsume muidu läbi saaäa. kahu terviseid Vi'il.jandi poolt! 192) d. k,. 0. täname väga! Läes tarvitatud. Oleme mõlemad asjad toimetanud, ekk küll natuke pikkamesi  sündis. Head elu. 193) —ism —. VVäga kabju, et ajalektede elu niisuguste  vale sõnumitega piinatakse. Ilmub. 194) L. 8. k.. „k>apa daagub' on a.jalebele natuke jõuetu, dääb ilmumata. 195) d. k«. „Luur kala" on kord juba trükis ilmunud, Mäb sellepärast kürvale. 196) d. k.. M Avaldame. 197) 1. Lr. V. L. Mid saavad .järjest ilmuma. Li ulata. 193) N. ?. L. ..Loduskähatest" nüidsel ajal veel kõnelda, oleks üsna üle aru olevat. Lt kadunud 11. kobta niisugust aetakse, on tübi rumalus. 199) d. L. 'k. klii pikalt muidugi meie avaldada ei või; mis täbtjusetam, .jääb maba. 200) —ll— Las arvate, et sellel viisil nad meelt parandavad? 201) Roõ. Lndistel aegadel võis see küll kobans olla, aga nüid piame puudutamata )ätma. 202) L. —o — 14. numbriga. Uuemad sõnumed. Hariduse ministeriumi 9. Märtsil antud kasu järele on Kasam ülikooli Soome sugu keelte docentile, koll.-nõuunik Wesle le, Wenemaa  keskkubermangudesse mineku tarwis aega weel kuni 19. Augustini s. a. pikendatud. N. D. Z. arwab tõendada wõiwat, et F. v. LessepS poliitika aSjus warfi Peeterburki  saada tulema. N. D. Z. Soomemaal saab rahwa hariduse seltsi toimetusel sellel suwel töine üleüldine laulupidu ärapeetama. N. D. Z. Põhja telegrahwi seltsi telegrammid. Sofias, 1. Apr. (20. M.). Need Rustshukis  sündinud poliitika tüli pärast kinni pan- tud inimesed on peale Karawelowi ja Rikiforowi  kõik jälle lahti lastud. Siin on juba mitu paewa lumesadu. Peeterburis, 22. Märtsil. Berlini saadik,  krahw Shuwalow, tuli täna Berlinist siia.- Lp.« sõnume järele saab mere minister Aprilli kuus Nikolajewisse ja Sewastopolisse  minema, seal ehitatawaid laewu waatama.  . , 23. Märtsil. »Loö. öp.« utelule järele on raha miniöterium riigi nõuukoguS ühe uue seaduse plaani ette pannus mille järele wäljamaal reisimiseks antud passide eest õige kõrget hinda tuleb wõtta, nimelt: Kolme kuu peale antud passi eest 30 rubla kulda; iga järgmise kuu eest kuni aasta ringi 15 rbl. kulda; iga päewa eest, mis peale aasta läheb, wõetakse üks rubla kulda, ehk 360 rubla kulda töise aasta eest. Wiinis, 4. Apr. (23. Märtsil). Stoilow  oli eile hulk aega krahw Kalnoky jutul. 5. Apr. (24. Märtsil). Keiser Willem  sõitis täna pärast lõunat esimest korda peale oma haiguse wälja. Rahapaberite hinnad Peeterburi börse peal 24. Märtsil 1867. s°/o pankpiletid I. emissionist .... 5«/ o „ 11. .... 99'/« 5"/ o Hommikumaa laen 100 ja 1000 rblal. 99^/2 I. wõidulaenu paberid 246 11. „ „ 230'/. s°/o Peeterburi linna obl 95'/2 s°/o Wene maawõla pantkirjad . . . 16N/8 Suure raudtee seltsi aktsiad. . . 280'/. Wolga-Kama panga „ . . . 608 Wene 100 rubla on 179 marka 50 pen. Saksa raha. N. D. Z. 5L 13. Sakala. 1887 Wäljaandja ja wastutaja toimetaja J. Peet llenizvpom. AepnTß, 23. Asgpi'» 1887 r. Keiserliku Wiljandi Sillakohtu luaga saab Wiljandi Eesti Lauluselts..Koit" Töisel Lihawötte pühal, 6. Aprillil s. a. Wiljandi ?Sllum. BeltBi majag Tantsupidu ühes » koorilauluga IM ärapidama. Maalt külalised saamad seltsiliigete  läbi sisse. Hakatus õhtu kell 8. Pidu toimekond. AlmKiM „Õma Maa" 4. nummer ilmub 31. Märtsil. Sisu: Järele andmata (jutt). Tubak kui hirmuasi ja õnnetus inimestele. J. Kunder. Kust ja kuidas algab Eesti rahwa ajalugu. NaZ. J. Truus mann. Snrnud hinged. Gogoli järele (jutt). Wenemaa: Balti mere maakonnad. Wanem Jmanta. Markeli järele (jutt). Salakuulaja. Cooperi järele (jutt). Teed on mitmesugused, aga üksainus armastus. Laulud.  Mõndasugust.  Hind postiga aastas 3 rbl., pooles aastas 1 rbl. 75 kop., weerand  aastas 1 rbl.; postita aastas 2 rbl. 50 kop., pooles aastas 1 r. 50 k., weerand aastas 80 kop. Adres: „Oma Maa" toimedufele. 4 Tartus. Vii»,, 91 ch!B^ G 8Z oa 1883 oo c^ Ä? <^i 55811 851.18.1883 951 "2 (7) -AS« annab igal ajal köigeparemat õlut ja napsi. uura maa lamba vill» ja kõiksuguseid lönga-wärwisi soowitab i A. IOKNB, Wiljandis. Hans Diedr. Schmidt PärnuS, müib Wätzamaa soota Wenemaa soota Näima Keeringaid Kondi jayn Superfosfaati Kuti tinaseemneid MistikHeina seemneid tzimmuti seemneid ja Wiki seemneid. 2 Aiavilja seemneid, Viltkübaraid, oda«vaid ja kassid, on uueste saanud ning soowitab s kauplus, Wiljandis. Hästi põletatud ning heast sawist mitmet  seltsi tclliskiwa ja ilust, walget «W« lupja, WW» 35 Kop wakk, soowitab igale tarwitajale A. A. Rosenberg. Kuulutused. üTeadaandmineü Wiljandi linna nõuukogu poolt antakse selle läbi kõikidele teada, et abielu meestnaist  Jaan Kondor ja Liisu Kondor  sünd. Tõnnisson 9. Weebruaril s. a. eneste wahel abielulepingu maha on teinud, mille järele nende waranduseühisus,  milles nemad Balti kubermangude  prowintsialõiguse 111. jao art. 79 ja 80 järele siiamaale elasimad, ära on lõpetatud; sellepärast teadku igaüks, kellesse  see ast puudub, mis tal teha on. Wiljandi nõuukoas 24. Märtsil 1337. Bürjermeister: J. Werncke. M 540. Sindikus: Th. Voss. Eesti Äleksandri-kooli asjus. Juuru kihelkonnas Kaiu wallas on Jaanuari kuul s. a. Eesti Aleks, kooli abikomitee järgmiste liikmetega asutatud: Auupresident: K. Peterson, mõisaomanik Kädwal,  President: H. Plink, koharentnik Kaius, abi: M. Karmann, koharentnik Kaius. Kassahoidja: T. Ling, rätsep Kaius, abi: H. Lang, koharentniku  poeg Kaius. Kirjatoimetaja: P. Sõda, põllu hantwerk Kaius, abi: J Klaber, käsitööline Kaius. 49 aastamaksjad: K. Peterson, mõisaomanik Kädwal, ueiu T. Ehrmann, möisawalitseja tütar Abajalt, kumbki 2 rbl. M. Ling M. Pauls, M. Karmann, koharentnikud, M. Siiwermann, rentniku  Poeg, J. Ärin, kutsar, K. Lukamäe, kärner, J. Linder teendcr, H. Niglas, talmeister, J. Kraht, H. Kolberg, P Sõda, neiu M. Pesla, igaüks 1 rbl. M. Wilberg 60 kop. H. Plink, koharentnik, J. Kleesmann, rentniku poeg, H. Lang, rentniku põeg, T. Ling, J. Piller, J. Siiwermann,  rätsepad, A. Piller, koharentnik J. Klaber, käsitööline, J. Kütsen, koharentnik, H. Pärn, koharentnik, M. Penter, J. Hilistum, J, Kleesmann, H. Pauls, .J. Ärin, J, Libe T. Kleesmann, teenijad J. Ärin, käsitööline, neiud: J. Kanter, T. Ärin, T. Awer, M. Preitosf, M. Krän, igaüks 50 kop. K. Plink, L. ja J. Asberg, K. Karmann, L. Klemncr igaüks 80 kop. M. Lang, L. Tiimus, J. Tiimus, koharentnik, J. Nehmann, J. Kruus, igaüks 25 kop., kõik Kaiust. Kõik kokku aastas 31 rbl. 10 kop. Abikomiteede president: -Hugo Hreffner. Tartus, Märtsi-kuul 1387. A. raamatukaupluses on saada: MM WlltiM mes. Eduard Wilde » uudisjutt. Karksi kihelkonnas on Pilgu talu sepikoda müia ehk üiri peale anda. Kaupa tehakse igal ajal sealsammas. 2 Hobuste kaswatajatele antakse selle läbi teada, et 1. Aprillist kaks Tori sugutiikku Wiljandi mõisas saamad olema. - Wiljandi mõisavalitsus. annan teada, et ma Paistu kiriku ligidal, Uoonrikse takus olen asutanud, kust kõik saada wõib, mis ial aias kaswatatakse, nagu lille- j» aiawilW-setmneid, wilja-pmd j- põõsaid. Ka wõib Wi lj andis konditori Bct>nMeri juures neid kõiki tellida ja kätte saada. Auupaklikult K. Kaarik, 3 endine Oisu mõisa aednik. Eesti Kirjawara U 18. Eesti Kirjameeste Seltsi Toimetused. Söökide VulmistaMse õpetus kõikidele Eesti perenaestele ja neile, kes nendeks tahawad saada. d Toimetanud Mai Neiwelt. Hind: 80 kop. Saada: Wiljandis F. Feldt'i juurest ja ka muialt raamatukauplustest. auustatud tutwatele ja sõpradele kui ka igale ühele annan mina selle läbi teada, et mina Riiast härra L. Lundmanni Comp. Wenekui  ka wäljamaa kõigeparemaid joodawaid wiinasi, Nummi ja Konjaki Riia keldrihindadega, see on: õige odawalt müin. Palun igat ühte, kellel tarwis on, neid häid joodawaid wiinasi, kui ka minu oma tõeste head ZMU" shnapsi ja head ölut "MK ostma tulla. Lõpeks tähendan ma weel, et minu kaupluses kõik tühjad mustad pudelid, kus L. Lundmann'i ü Comp. ja A. A. Rosenberg'! nime peal seisab, kolme kopiku eest, kõik poolwalged pudelid wiie kopiku eest ja üsna pudelid 8 kopiku eest wastu wõetakse. Tallinna soola müib, mis peenem ja puhtam on, Pärnu soola hinnaga, koti wiisi niisamma ka lahtiselt A. KoHns, i Põvra pood Wiljandis. Must, kollakate käppadega  ja ninaga linnu-koer on 9. Märtsil hommiku kodust ära jooksnud. Leidjat palutakse seda koera A. Werucke wiinapoodi ära tuua, kus ta waew aunsaste tasutakse. , Mkwapiila ou ----- õige oda toas te ----- minu raamatukauplusest saada. A. AekSt. Igat tõuugu aiawilja- ja lissi- » noori õunapuid, ptoomi- ja pirni- » puid, marjapöõ.aid noori ja wanu, D I weel koguni unt jagu K W AW" madalafaarega 'ME S mülb W W. Wiljandis. t" Ka '.ttüin ma pookimata (jakla- õunapuid, sada tükki 5 rubla. ! Lahkeks tähelepanemiseks! W> Minu aurnweski pealt on alati » 7>Ts»?,°"7 « rükki- ja nisujahu saada. Ka nnun sealt tsetwerdi wiisil rukkid. A. A. Rosenberg. Wiljandis.