mis tiiwiste võldude tarwiö tehakse. tugõmamn lcigu-leyega wöi manna otsaga peawad olema, knd plaat rauast: õhuke plaat raud on selleks nõrk. Head edenemist sahale Saaremaal soowib Jaani Jaak. politsei tecnder seda mitte kodu oma poja kuuldes rääkinud olla ja teda seega kurja tööle amatlennd?" ..Laps, laps hüüdis mana kohmeaabcö.  ~sM wöib NT õigus olla! Aga mis see aitab kui ma sinu aimamist kohtu ees amsldaknu ? Poiss on ära, enne juba kui stc an nälja tuli, mitte kui kargaja ja mana ca stir.sta-a praegust ekohtude ees suure  cuu 'ees, nõnda et temast midagi ütelda ci mci. jm. a.a.ä. kui wäga meil asja cn. mrmsst pauuam.ise eest endid hoida." . Raitu gi aa waritseb ju ühtepuhku m.cim õäuaräi räaie ja kes teab, kas ta cnncm.imc m.imc meid ei luurinud ja pärast neid mcmmaiä morn." -'.cr. ;ulge. et ta scda teinud on ega ta ei ole meist midagi kuulnud, mis vädu.mdi stia. u.lemise kohta Niks." „sms on ste Ima tohter üsna meie parem  arrrumaks laanud," arwas Klelia  -- ma. acema meie, mis meil wõinm.aa  c: mmm. koja igawuse piin teda mmm mcm: ära rciacs tunnistama ei sunni  Tema cci! ei pruugi sa mind mitte enam marjul köida." ..Homme reab ta sind näha saama," seega lõpetas mana oma jutnÄup. Ja rambas aa Menud, nõnda sündis see ka. mm ojast saadik mõis Rudolf iga põmm oma õpilast naba ja temaga Miki- da. Ja kui ka isa küll Ml juures oli, siiski ei kcclnud see tooni teel ja moolusel oma tundmusi teine teisele tunda anda. Rüüd oleks Rudolf oma ette mõetud nõu, Klelia silmi leidata, wõinud korda saata, kui aga isal seks usaldust oleks osi nud, seda aga ei sulgenud ta mine proowida,  maid lükas seda tähtsat toimetust oma priiuse ajaks, mida ta oma ilmsüütust  tundes kindluste ootis. Selle pääle tuli see aeg kätte, kus Klelia wend kuulsa Taanimaa arstiga tulema  pidi ja Klelia mõtles selle aja vaale ikka pääw paamalt enam rahutuma südamega.  Ta igatses ja kartis ühtlaie seda tundi. Alandliku meelega ja nurisemata oli ta siit saadik oma raskusi kannud ja lootust, oma nägemist jälle kätte saada,  juba maha jätnud aga praegu armastan,  naestcrahwas loomis sellega, keda ta armastas nii palju kui möimalik ühe sugune  olla. siiski Mrrfes ta, km ta silmade stlkamise  paale mõtles, mis ühe -undmara käe toimetatud kergcsre iga lestust -mge- Wll stlmade pääle ära rikkuda meis. Istumast  e: zeudnud Klelia seda. mis ml ees tulemas ok ja mis pääst ta kartust- ja lomustga mõtles, mitte enam Rudom eest maejam. Rudolf kohkus seda kuuldes, siiski  ei julgenud ta ennast st.st eve toppida See wois M «Simalik c!-a.se. Taani- maa arst palju osawam oli kui tema, ja heameelega soowis ta ühele osawamale seda  auu ja õnne oma armukest nägijaks teha kui see, aga korda läheks. Aga siiski tegi see tääduS teda hirmuS rahutumaks.  Klelia märkis seda ka kohe. „Kui teie armate," ütleS ta, „et see pole mitte hea, siis jüttame meie seda katset tegemata." „(si, ei!" hüüdis Rudolf; „mina loodan  iöesre, et teie silmad terwcks saamad aga seks läheb suurt osamust tarmis mina tahan selle üle walwata, et teie mitte ühe õppipoisi kätte alla ci lange. Isa Wiederhold laske seda silmade  leikamise katset minu silma ees toimetud  saada." Wanakene lubas seda ja niihcaSLe Rudolf kui Klelia mõtlesiwad rahulisema meelega karietcwa päüwa pääle. Oodatud pääw tuli kätte. Wana mangikoja ülervaatja läks oma tütrega wöcraltmaalt tulija poja auru laewale  mastu. Kui nad lodja sisse astuda tahtsiwad, mis neid auru laewa juurde wiima pidi. tungis politsei Leender Huker oma ameti '.võimusel ka sisse. (Järg jääb tulema.) Isamaalt. Kurcsaarest. Klires. Nädali leht kirjutab: Nende päämadc sees ilmus üks raamat, mis iga isamaa armastaja tähelpanemist enese poole tõmbab. Raamatu päälkiri on: Saaremaa ajaloo  nurga kiiwid (Banstcinc zu ciner Geschichte Oesels). Nimetatud raamatu kirjutaja nimetab omad tööd „nurga kiivid" ja loodab seega oma rahiva isamaa mana aegset tääduse himmn küllalt mõne aja paale toila. Karjast. Wastu „Saarlase„ 34 numris  õiendajale. Anastatud õiendaja! Teie olete ennast sõima mahe meheks pakkunud, kus seda  koguni tarwis ei ole. Kiri Karja kiriku ajast ci tarmita sugugi õiendamist neis asjus, mis teie nimetate. Meil saab kiriku aidas haud kiriku- järele <Z jalga sügaw kaewatud, juhtub aga mõni suur kiivi ette tulema, siis wõib ka jala päälc panna. Mõisnikude hauad saamad  üksipainis 7 jalga sügawad tehtud. 1) Teie ütlete miild ühe laimaja olewat, et NN madalasse ei pea mitte surnud pandama. See wõib küll olla, kui haua mõõtja juures on, et siis sügamamad saamad tehtud, aga kui teda ei ole, siis küll. Olen ise oma silmaga näinud kui 4 jalgagi haud sügaw ei olnud ja puusärk sai siöse pandud üteldes: „paneme suured kiivid päälc, ega ta siit ometi ennem tagasi ei tule kui teised. Kkiriku walitsust laimata, nagu teie ütlete,  ei ole mulle ialgi meele tulnud; ainult rahwa  hoslemsr ml,nui seega noomida. 2) Ull.ne :e!e: n -riina mguai ei saada kiriku  aidas soodad ja mõni kord laada õlut sõim kustlckMs Mesi mveuid. Miks teie selle ru- mala oleku ja kombe eest nõnda kindlaöte seisate? Kas see on ilus, et kiriku aidas saab lärmi tehtud. Wiina joomine on ju üsna wilund asi. Olin ise kord ühe surnu juures matjaks, kus wiina ei saanud kiriku aidas joodud, säül oli laga kõik kohad juttu tais: ..Mis saäl ka oli, ei olnud wa poolt toopi wiinagi kiriku aida tuua, mis sa säält wecl muud suuremad tahad.  Nõuda on auus õiendaja see asi siin waikses  paikas, mida teie õiendate. Õlut seda peab ilma juttu ajamata olema. Teie aga nimetate seda kõik laimamiseks ja see olla wahel juhtumise kombel jänu kustumiseks. 3) Ütlete: et kui haua mõõtja juhtub kodund ara olema, et siis üks rotmeistcr tema asemel on. See on wõöriti üttelus. Olen paar korda haua kaewajatelt küsinud, kas nad ka haua mõõtja kodund ära olemise ajal rotmeistrid kiriku aja paäl näinud on. Need aga wastasimad naerdes: Mis rotmeistril hauakaewajatega tegemist on? waatgu ta aga, et lapsed külast kooli saab ja et kirikus rahu ei rikkutajne. Palju joomine toobgi need asjad ette, mida enam mehed purjus seda waLtasemad on nad oma kohut täitma. Selge  ja tark inimene ei karda mitte seda waewa, mis ta töö korda saatmiseks tarwis läheb. Lühike öiendns Walljalaft. Keegi on Saarlases Nr. 35 tähtja pildi sepitsejale wastust kirjutades Walljala koolidest järgmisel wiisil kirjutanud,  mis õiendust nõuab: „Walljala kihelkonnast  teatatakse mulle, et kahes küla-koolis wcnekeele  tähti õpetatakse, teistes üksnes (Eesti-keele) lugemist, kus suuremast osast kirjudus puudub; kirjutus olla uii kauaks ära keeltud kuum lugu üsna selgeks saab." Sellest wõiwad Saarlase lugejad mõtelda, et Walljala koolides sugugi kirjutust ei saa õpetatud, aga see on eksi arwamine, sest Walljalas ei olegi enam kui ainult kaks küla-kooli, teised on walla koolid ja kui nendes kahes küla-koolis juba lumekeele  tähti õpetatakse, siis wõime julged olla, et walla- kootides õpetus palju kõrgema järje paäl on. Et kirjutuse õpetus teistes küla-koolides ära keelatud on, ei ole sugugi imeks panna, sest need teised küla-koolid on jn alles osutamata. Walljalalane. Wastus „Saarlase" s. a. 33. n. r. ilmunud  küsimiste pänle. Keegi „pänlt kuulja"on meid selle anu wäüriliseks  arwanud, et meile mõned küsimised aivalikultette  paneb ära wastada. - Seda teeme suure rõõmuga. Küsimised on: 1) „Mikspärast ei olnud Hans Schmidt laulu ja mängu kooride juhatajaks nii kui „Saarlases" ja „Wochenblattis" selge sõnaga lubatud oli?" - - Sellepääle wastame: Auustud kuulja, miks Teie waletate? kui Teie loodud silmadega õieti ei seleta, wõtke prilli abiks ja otsige „Saarlase" ja „Wochenblatti"sees Kärla kontserti kuulutusest seda kohta üles, kus „sclge sõnaga" trükitud seisab, nagu ütlete „laulu ja mängu juhatajaks"?  Neis kahes Saaremaa lehes seisab aga „awitusel", mitte juhatusel; see tähendab et ta mõnes kohas pidi aitama, meie ütleme selgelt: Auustud härra H. Schmidt oli meie wastu wäga lahke, et meile nootisid audis, tema lahkus andis meile julgust teda paluda 28. Juulil kontserlis neid kahte soolo tükki oreliga ligi mängida, mis koutscrtist sai puhutud, seda lubas tema lahkelt häämeelega, mis asi ta tulemist keelis, ei tea meie täna wecl mitte, seda palume teina enese käest küsida, Teil näikse seda aru ju tungiwalt tarwis olewat.  2) „Kas on harilik tema puuduse üle end paalt kuuljate ees wabanda, wõi mait olla?" Meie tääda ei olnudki see nii suur eksitus; sest härra H. Schmidt ei ole tänagi meel oma tulemise puudust nmbandanud, ja ometigi arwab teda igaüks  asja tundja haritud inimeseks. 3) Miks meie just härra H. Schmidti omale juhatajaks" ütle „cnvitajaks oleme walitsenud? seda oleme esimese küsimise pääle juba wastanud. Kahju, et Teie selle asja tundmisest meel nii kaugel olete ning aru ei saa, et see üks raske asi on.