„Mo hing, kiida Jehoowat!" Liigutaw oli see silmapilk, mill mõlemad wanakesed töine töisele kätt andsiwad ja õpetaja käe nende peale pani õnnistamiseks. Pärast seda astus Laiuse õpetaja ette ja tegi palwet. - - Kirjasaatja räägib ka meel pidust ja kingitustest, mis auusa abielu-paarile laste poolt selle päewaks oli toodud, aga meie ruum ei luba seda mitte nii pitkalt edasi jutustada. Pärnumaalt. Pärnu Eesti Põllumeeste Selts pidas 15. Märtsil mil- sada peremeest ja muud inimest osa wõtsiwad,  nende seas ka Tallinnamaalt kümme saadikut (enamiste peremehed Harjumaalt). Seltsi president tuletas, koosolejaid teretades, kõige pealt seda hirmsat tegu meele, mille läbi meie kallis Riigi-Jsa, õnnis Keiser Aleksander li., meie seast -ära kisti. Mitte ühtainust Eestlast ei olla küll olemas, kes seda põrglaste seltsi, kes ennast Nihilistlasteks nimekamad, kõige sügawama wiha ja põlgdusega ei wihkaks ja põlgaks. Presitendi ettepanemise peale wõttis selts nõu Uks, üht kaastundmise  ja alanduse tunnistuse kirja Keiserliku Majesteedi Aleksandri ii!, jalgade ette panna lasta, mis ta eestseisuse  hooleks jättis. Selle järele pidas president kõnet sellest, kuidas Eesti põllumeeste seltsid peawad olema, kui nad kasu peawad saatma. Nimelt laitis ta kihelkonna seltside asutamist, kes maakonna seltside tööd ja jõudu lõhuwad ja omas weikses tööpiiris hõlpsaste üksikute erapüüdmiste woli alla langemad. Üksi siis wöiwad meie põllumeeste seltsid meie rähmale  loodetud kasu saata, kui nad õige tugewad on, tugewad liigete armu ja wara poolest. Wiimaks rääkis president pitkemalt Riia kongressist. Nüüd pidas seltsi wõeras J. Kõrm kõnet puude^ka^slvgt st. See kõne kuks sai, et renditalupojal praegusel ajal wõimata on, õunapuu ehk muu wiljapuu aeda asutada; aga iga püriskoha omanikul peaks seesuguse aia asutamine küll kohuseks olema. President näitas selle järele, kuidas iga päriskoha omanik, kui ta oma kohta ära hakkab seadma, enne omale terme plaani kõikidest edaspidistest ehitustest ja asutustest, nõnda ka wiljapuu aiast, malmis  teeb, olgu peale, et ta seda plaani ehk ka alles wiiekümne aasta sees täita jõuab. Nõnda saab igaüks  uus hoone ehk muu ehitus ja asutus oma õige koba peale. Selle plaani peale oleks siis ka ikka hea tükk põldu wiljapuu aiaks ära määrata, et teda siis aegamööda seks ette wõiks walmistada ja täis istutada.  Nüüd pidas kihelkonna kooliõpetaja J. LüdimoiS  kõnet: „KaS on meie koolis moia looi>,.fe >»nd- Mitt õvetqda ekk.mttte?" Et see osawalt läbi mõeldud kõne edespidi meie ajalehes saab seisma, sellepärast  ei taha meie temast siin pitkemalt rääkida. Ühe punkti kohta, mis kõneleja ette pani, see on kooliaja  pitkendamist külakoolides, awaldas president omi mõtteid sell kombel, et ta seda kooliaja pitkendamist nüüd mitte tarwilikuks ja soowitawaks ei wõida tunnistada.  -Praeguse ajapitkusega saada koolilapsed külakoolides  omad katekismused ja piibli-lood „kaanest kaanesse" pähä ja sellega olla kooli praegune otstarbe  täidetud. Wiidetakse seesuguste asjadega liig palju aega, mis lapsel juba „pääs", siis teha see lapsed rumalaks. Aga kui ükskord meie koolidele parem  aeg tuleb ja nemad parema järje peale saamad, siis saada ka tõeste kooliaega meie külakoolides pitkendatama  ja fee pitkem kooliaeg saada rahwa kasuks olema. Peale selle, kui paar uut liiget wasta oliwad  wõetud, pidas Selts näituse kohta nõuu, mida tänawu Juulikuu lõpetusel Pärnus asutatakse. Siis tegi Selts otsuseks, et ta tulewal korral Juunikuu sees Toris kokku saaks tulema ja andis.eestseisusele üles, et see Tori kihelkonna kooliwalitsuse käest koosoleku korteriks kihelkonna koolimaja saali paluks. Tänuwäärt^ os awõfPs ne. Karksi walla laekasse oli 120 sisse tulnud, mis wolikogu rahwa soowimise peale mitte laekasse ei wõtnud,  waid kingituseks Kesti Aleksandri kooli, heaks ära määras. Kui nõnda e?awaki °lgal pool meie kooli heaks tööd tehakse, siis saab meie tarwiline summa pea koos olema. Auu Karksi wallawalitsuse ja wolikogule!  Ka põllumeeste seltsi maja heaks oliwad  mõned Karksi peremehed, kes sugugi liikmed seiemaale ei ole, raha kokku pannud, oliwad selle raha eest tuhat telliskiwi ostnud ja tõiwad need telliskiwid sealt ilma hinnata ära. Üks kiiduwäärt tegu ja osawõtmine! Peaks rohkem seesugust heategijaid  olema, siis saadaks meie Wiliandi maakond oma seltsimaja ehitusega omale suurt auu. Ka ajaksiwad  need auusad teud kõik need salalikud maud pelgu, kes nüüd ümberringi luusiwad ja oma sopast suud meie seltsi ettewõtmise kahjuks kulutawad. Häbiga hakkawad nad juba nüüd pimeduse warju alla ära kaduma. Meie seltsimaja material on aga juba nii kaugele kokku muretsetud, et ehitusel enam mingisugust takistust sellepoolest ei ole. Tallinnast. Eestimaa kubernäri herra, tõsine riiginõuunik von Polivanow on, nagu „ Tallinna Tähelepaneja" kuulutab, häkitselt haigeks jäenud ja tema asemel kammerherra riiginõuunik Manjos Eestimaa  kubernäri asemikuna kubermangu walitsuse toime..  tust oma hoolde wõtnud. K") Peeterbnrgist. Märtsil sündinud kurja- e u üleMWäb PeeterbKgi WMM^MUWMremüks  herra Schönberg, kes kurja sündmust oma silmaga oli juhtunud nägema, nõnda: „Mina olin Newski-Prospektis asju ajamas, kui just esimene tulepommi  löök ilmus. Mina käskisin oma woorimeest, Katarina kanaali äärt mööda edasi sõita. Waewalt olime Jnshenjöör uulitsasse jõudnud, kui töine pauk ilmus ja mina sealt kohalt lume ja tolmu pilwe üles nägin keerlewat. Mina kargasin saanist wälja. Waewalt  olin ma mõne sammu edasi astunud, kuna mulle kaks inimest ühe hirmsaste purustatud wahisoldati wastu tõiwad. Mihailowi pallei aia juure jõudes, nägin ma mõningaid merega kaetud mehi Pamlowa silla poole jookswat. Minu küsimise peale, mis asi siin sündinud, wastati mulle: „ Keiserlik Majesteet haawatud ja jaluta " Hirmudes ja ehmatades astusin ma mõne sammu edasi ja nägin kanaali ääres kaks surejat: pahemal poolel üht poisikest, hirmsaste purustatud näuga, ja paremal pool üht habemikku, tugewat meest, merise pääga ja purustatud jalgadega. See mees waatis kord korralt hirmsa silmadega poisikese  peale. Nagu pärast awalikuks tuli, oli see mees see kurjategija ise, kes töise tulepommi oli Kisanud. Selle järele nähes, kuidas mõrtsukas siin maas oli, wõib arwata, et ta selja tagast Keiserliku Majesteedile  ligines; ka oli ta wistist esimese paugu ajal aia müüri ääres seisnud ja siis Majesteedi peale tunginud,  kui See raskeste haawatud poisikest waatis ja selle juures haledal meelel enesele risti rinna ette lõi. Otse sellsamal silmapilgul olla kanaali peal mitmeid majasulaste riietes inimesi nähtud üks ühega ligistikku seiswat, ja siis, asja segadust tarwitates, ruttu sealt kohast ära tõttawat. Esiteks oli juttu kuulda, et Keiserlik  tõld -mitte palju wiga ei olla saanud. Aga mina leidsin ühe tükiMllest tõllast, mida ma waewalt kahe käega jõudsin käes hoida. Surewa mõrtsuka juures leidsin ma ühe wäga tugewaste metallist tehtud  sigari tuppe, mis täitsa laiaks oli pigistatud. Sellest wõib hirmsa lõhkumise paugu wägewust mõista." Õndsa Keiserliku Majesteedi, meie kalli Riigi-Jsa matused oliwad 15. Märtsil. Kõikidest  riikidest oliwad saadikud sellest haledast pidust osa wõtmas, nimelt Saksamaalt Troonipärija, Inglismaalt  Troonipärija Prints Wales oma Kõrge Abikaasaga,  Austriast Keisri wend Ertshertsog Karl Ludwig,  Baierimaalt Prints Arnuls n. n. e. Tulewal korral saame sellest leinapidust, mis meie kõikide südamed liikuma ja silmad tilkuma paneb, pitkemalt jutustama. Seda kohta, kus isalik Majesteed Keiser Aleksander !I. mõrtsukate tulepommide kätte langes, on armastajate käed üliwäga liigutawatt armsalt ilustanud  ja ehitanud, nii et seda kohta ennem waikseks rahu-kohaks wõiks nimetada, kui kurwastuse- ja walukohaks.  Sadanded osawõtjad tungiwad igal silmapilgul  sinna ümber, millest armaste küll keegi ilma silmapisarateta on. Suure hulga wanikute ja lillede ilustuse kõrwal, mis musta riidega kaetud raud käsipuid  kanaali ääres ja temas olewaid postisi ehitawad, paistis kõige enam suur wannik rahwa silma, kelles selgeste lilledega need sõnad tikitud oliwad: ii (see on: Keisrile ja Isale). Kaks soldatit peawad kurwastuse köHal wuhti. Rahwa hulk, kes kõige seisuste seast seie kokku tuli, ligines seie (mustamisega  ja südameliku osawõtmisega. Liigutaw oli näha, kui waikselt ja ilnta sõna lausumata kõikide naisterahwa silmadest pisarad woolasiwad, ja kuidas ka mõnigi liht talumees enesel salajat pisarat kaitsega silmadest pühkis. See kurwastuse-koht, kuhu pärast haua-mälestuse kirik saab tõusma, on jo nüüd truu rahwale nagu pühaks kokku rändamise kohaks saanud. Hirmsad mõr t s u.k a^, kes oma kätt JWma salwitud mehe zulgesiwad panna, ei näita mitte sellega rahul olewat, et neid terwe maailm  kui kõige hirmsamaid mõrtsukaid hukka mõistab ja neid igawese teutuse ja põlgduse alla heidab, ei, nemad tahaksiwad ka weel hea meelega auusa inimeste nägu kanda ja on sellepärast ühe trükitud kirja mitmes kohas Peeterburgis seinade peale ülespannud ehk muidu laiali lautanud, kus nad häbemata julgusega näidata püüawad, nagu oleksiwad nad kellegi wabaduse wõitlejad.  Selle kirjas räägitakse „ histooria õigusest" ja nagu oleks kellegi käest õigusi ära wõetud. Igamees teab aga, et õnnis Keiserlik Majesteet ikka uusi õigusi oma truui alamatele juure on annud, ja Tema armulise  walitsuse all keegi õigusi ei ole kautanud, kes neid õigusi kurjaste ja riigi kahjuks ei pruukinud. Sellepärast on wist Moskwa Wene ajalehel „Moskowski  Wedomosti" oma põhi, kui ta näitab, et Weneriigi  ja muu maade punaste mässajate ja lõhkujate taga mõned Poola mässajad seisawad, kes selle läbi oma eesõigusi kaswatada ja omale uusi sünnitada püüawad, et Weneriiki lõhkuda püüawad. Wanast lootsiwad Poola mässajad töiste riikide peale, aga et sealt enam abi loota ei ole, sellepärast on nad oma lootust nüüd mässamise peale üksi pannud ja üht mässajate ja mõrtsukate seltsi Londonis 1864"'" aastal aidanud asutada, kes ennast „Jnternatsionale" nimetab. Juba aastal 1866 laskis Karakosow esimesel korral Jumala salwitud meest, meie riigi õnnist Peastjat, ja selle kurja seltskonna töö on künni täna päewani wahetpidamata edasi läinud. Kooli poissa ja muid noori inimesi peteti kõiksugu kawala kujutuste abil mässajate wõrku, noored inimesed arwasiwad wabaduse heaks tööd tegewat, ei teadnud aga sugugi, et nad paljalt tööriistad nende käes oliwad, kes Weneriiki lõhkuda püüawad. Wäga hale lugu! Sadanded noored inimesed astuwad nõnda ise oma isamaa wasta wälja, kes, kui nad rahwa waimuharimiseks tööd teeksiwad ja selle rahulise töö teel oma isamaad edendada püaksiwad,  lõpmata palju kasu sünnitada wõiksiwad. Nüüd on nad Weneriigi waenlaste timukad, katawad omad nimed jäädama häbi ja teutuse alla kinni, ning selle riigi waenlased hõiskawad, iga uut kurjategu kuuldes. Jumal kaitsku iga riigi noort sugu seesuguste kawala riigi waenlaste wõrkude eest! Zrahw Mengdeni kust mõrtsukad rMa-aluse tee täitsiwad, saab pea wist täielikult tühi olema, sest kõik üürnikud lähäwad sealt wälja ja keegi uus ei taha enam seesuguses majas elada, kus rööwlitel ja mõrtsukatel ka wõimalik on pesitada. Pühkmete wedaja, kes Mengdeni hoowist pühkmeid ära on wedanud, olla ikka imeks pannud, et pühkmete seas wäga palju mulda olnud, ehk küll seal midagi ei ole ehitatud. Imelik maja, kus keegi seesugust suurt kurjategijate Md tähele ei mõistnud panna. Kurjategijaid wõetakse nüüd Peeterburgis puHu . Nii on 10. Märtsil üks naisterahwas Sosiie Perowskaja kinni wõetud, keda juba aastast 1878 saadik otsitakse. See inimene on ise tunnistanud, et ta Moskwa kurjateu juures 19. Nowembril 1879 ligi on olnud. Peeterburgis  on ta nüüd, peale selle, kui Sheljabow kinni wõeti, ka 1. Märtsil sündinud knrjategu juhatanud. Tema üle saab kohus töiste kurjategijatega ühes otsust tegema, kes hirmsast teust 1. Märtsil osa wõtsiwad. Teadmata on alles täitsa, kes see kurjategija on, kelle äraneetud käe läbi töine tulepomm õndsa Keiserliku Majesteedi jalgade ette wisati. Stepanowitshi nime all on ta küll elanud, aga see ei ole tema päris nimi. Kui teda haigemajas kusti, mis tema nimi on, wastas ta kahel korral: „Ma ei tea teda mitte!" Kümme tundi peale hirmsat tegu suri ta ära, sest temast wisatud tulepomm oli temal enesel ka mõlemad jalad otsast ära kiskunud. Peale surma lõigati tema pää otsast ära ja palsameeriti sisse, et pärastpoole awalikuks  wõiks saada, kes ta õiguse pärast oli. Mõned arwawad .teda ka Hartmanni olewat, kes Inglismaalt hslja aja eest tagasi Peeterburgi olla tulnud. 28. kaks usaldamata inikinni.  Nende juurest leiti kaks wotst. Kinniwõetawad  ei annud oma elumaja kohta üles. Tähenduse  peale, „et seda ka ilma nende juhatamata üles saaks leitama," wastasiwad nemad politsei kohtuametnikudele:  „Siis saab see teile õnneks olema!" Nende elukoht leiti ka kaua otsimise peale tõeste Jsmailowski- Polk'is üles. Hoowiwaht tunnistas, seal korteris olla peale nende meeste ka üks naisterahwas elanud, aga jo mõne päewa eest ära kadunud ega enam tagasi ilmunud. Sealt korterist leiti arwata 9 puuda düna- muti ja määratu summa raha. lebt teatab, et 3. Märtsil kella 5 homnnku olla kaupmees Jssakow'i pagari majas, weikese Aia-uulitsa ja Newski-Prospekti nurga peal, 72 inimest kinni wõetud, millest 56 kohe jälle lahti oUg lastud. s Õ Keisri mõrtsukas Rüssakow > lema seltsimees omad tuleriistad oliwad saanud, leiti öösel wasta 3. Märtsi üles. Kui ametnikus kelle hooleks maja läbiotsimine oli antud, maja ukse taha astusiwad ja ukse kella helistasiwad, hüüdis üks mehe heal seest poolt: „Kes seal on?" Kui selle peale wastati: „Politsei", jäi kõik mait. Kuna nüüd töist