paber halb ja veekirja ei olnud vasta walget waadates mitte põrrmugi näha. -- Olgu seepärast igaüks ettevaatlik,  kellel rahaga tegemist on; keS ist ei tunne, küsigu mõne töise käest järele! —g— Pärnumaal on 5. Heina-kuul pitkne Jakobi kiriku Põlema löönud, mis ka müirideni maha on põlenud. Sellsamal ajal on seal ümberkaudu 3 talumaja pitksest Põlema löödud ja tuhaks tehtud. Tartust. Walla-koolmeistrite konverentsist, mida 19. ja 29. Jaani-kuul Tartu Eesti seminaris direktor Hollmanni juhatuse all ära peeti, kirjutatakse meile järgmised  riad. Osavõtjaid sellest konverentsist oli 55, nende hulgaS ka mõned kthelkonna-kcoli õpetajad. Hommiku palve järele pidaS juhataja pühakirja pshjul kõne rahva kooliõpetajate ülesandest nüidsel ajal, kuna ta mõned kahetsemise väärt tükid, nagu ta tõendas rahva elust ette kiskus ja koolmeistritele seda oma märgusõna südame peale kirjutada soovis, et nemad oma ammeti töös „kulda ja kallid kiwa piavad ehitama, ei mitte puid ega hõlgi, mis katsumise päeval tules tuhaks pidada saama." Siis pidaS kihelkonna koolmeister Laar Äksist kõne „ihu haridusest koolis." Ta seletas, et kooli ruumid enamiste puuduslikud olla ja soovitas, et koolmeistrid laste ihupuhtuse  eest seda enam hoolt kannakfivad, et turnimine ja käsitöö, kui ka laste mängud koolides enam aset leiaks ja kus ial võimalik nõnda sisse seada, et lastele koolis sooja sööki wõiksiwad saada. Kõne sünnitas elavat läbirääkimist.  Selle vaidluse lõpule lisas juhataja küsimise: kuida võib kool talurahva seltslikku elu kaunistada ja peenendada? ning lubas tuleva aaStase konverentsil ise selle küsimuse ära kosta. Juhataja andis nüid aru kooli palveraamatutest, mis tema toimetusel pia ilmuma saada. Peale selle tuliwad laste mängud läbirääkimise alla, millede kokku korjamiseks ja „laste mänguraamatu"  toimetamiseks kolm meest nimetati: Kurrik, Org, Laar. Seminari kooliõpetaja Kurrik kõneles Gröönimaa  rahva koolidest, mida vennaste koguduse misjonärid Daani valitsuse abil, sealse Eskimo rahva seas elule kutsunud. Seminari kooliõpetaja Org tegi seletust aabitsa kirjandusest ja ütles ennast ühe uue abd raamatu kallal tööl olevat, mida ta Tartu ja Tallinna keele murdes tahab välja anda. Sellega lõppis esimene konverentsi päeva tallitus ja kogufiwad selle peale suurem osa osavõtjaid  kooliõpetajaid EeSti Kirjameeste Seltsi aeda kokku, kus tfegt direktor Hollmann ei puudunud ja kus laulude ja jutuvestmisega lõbusalt aega wiideti. Töisel konverentsi  päeval pidas juhataja koolilastega proowi-tundi katekismuse õpetamises, mille üle kooliõpetajad proowitunni  pidajale oma tänu tunnistasivad. J. Kurrik pidaS kõne „ kiriku laulu õpetamisest" ja Fr. Hollmann „katekismuse  õpetusest vallakoolis." Mõlemad viimselt nimetatud  kõned, kui ka kõne „Gröönimaa rahva koolidest" ja „ihu haridusest koolis" saavad üheS weikeses raamatus trükitud, mida konverentsist osavõtjatele ilma hinnata kätte läkitatakse ja töistele umbes 39 kop. eest saada on. Mida siin ka mitte nimetamata ei taha jätta, on see, et tänavu viimne vahesein seminari kasvandikud? ja külaliste vahel maha pudenes ninK igal osavõtjal ühteviisi  kõne vabadus ja heale õigus on." Dr. K. A. Hermann annab üht „ Laulu- ja mängu-lehte" välja, mille esimene nummer 1. Juulil välja tuli ja kaunis rikalist sisu pakub. Soovime EeSti laulu sõbradele, et seda käsulist uudist rohke tellimisega waStu wõtakfivad. Wõru maakonnast kirjutab meie kaastööline rahwa elust järgmiselt: Räpina mõisas andis 23. Jaani-kuul Nawi sega- ja neiude koor kontserti. Lauldud saiwad 18 laulu, mis kõik ilusaste ja puhtalt etendadi ja pealtkuuljatest  rohke kiitusega waStu wõeti, mis lauljatele edafi õppimiseks lusti ja jõuudu annab. Iseäranis kiidetud  saiwad GeSti komponistide tööd, nagu: Läte KappelU „Wõerfil" ja Miina Hermann'i „Litse, kaSwa, ela!" Laulude sekka oliwad ka naljakad üleswõetud, nagu: Wana ema waltS, weike mees ja rätsepad; wiimane ajaS mõne nõelakuninga südamegi täis. Osawõtmine ei olnud kuigi suur, sest enamiste olid Räpina mõisa oma rahwaS, künna ümberkaudse inimeste mähe osawõtmise üle päris nuriseda wõib. Kahetsemisega pian siin ka meel seda laiduwäärilist pruuki nimetama, mis mujal kohegil enam ette ei tule, et inimesed wäljaspoole kontserti-hoone  ümber murdu endid kuulma kokku kogusiwad, aga mõistliselt sisse kuulama ei mindud, et selle wähelise  maksuga rahwalist ettewõtet tuetatud oleks. Ärgu tulgu seda enam mujal kohegil nii ette. Pärast kontserti oli Salu saarel, mis Peipsi lõunapoolses  otsaS seisab, umbes 6 7 werSta Wõõbsust kaugel ja on see saar arwata 5—6 dessätini suur, kust wäga iluS waade järwele on, tulewärk, midaS hra. Krumpmann  toimetas ja mis heySte korda läks. Ka seal laulsiwad  jälle Nawi lauljad mitmed tõe ja nalja laulud. Wiimaste seas oli ka: Wana poisi nurja läinud kosja kaup, kes mujalt enam naist ei saanud, waid Saksamaale  otsima tahtis minna. Aga lõpeks pian ma meel lugejale nimetama, kuda wiisi meie Salu saarele saime. Meie pidust osawõtjad sõitsime sinna hulga lootsikutega ja nimelt weel wana, püha Eesti „Wõhandu" jõge mööda. Sõitjaid oli Eestlasi ja ka Wenelasi, aga kõikide seas walitses suur sõbrus ja lahkus ükstõise waSta ja mitmetest  lootsikutest heljusiwad lauluhealed kaugele kõlawalt  Jaani-õhtule. Elagu Eesti-Wene wendade sõbrus! tl - Töine kiri räägib sealt poolistest ilmadest ja kõneleb, kuida Wõru poolised ruki-nurmed pooliti, päris kehwad olla. See tulla sellest, et minewal sügisel rukitegemise  ajal kuiwa ilmade pärast kõik seemneterad ei idanenud ja ka kewadised külmad nende edenemist takistasiwad.  Tõuwilja kaswust ei ole minul ka mingit rõemu kirjutada, sest sündsad ei olnud kewade tõu tegemise  ajad ja nagu igal pool, nii ka meil, sündsa ei olnud ka suwi. Odrad ja linad on enamiSte igal pool kehwad, nõnda et Wõrumaagi põllumehed päris mures piawad mõtlema, et kust küll jälle kewadeks tarwilisi rahakopikuid saada? Sagedate müristamise wihmadega tuli ka meil rahet ja rikkus nimelt Rõuge kihelkonnas mitme rukipõllud ära. Muid hoone kahjusid on meie maal wälk tänawu aasta küllalt ka teinud ja nimelt Rõuge Pendi kiriku koori ja torni lõhkunud ja kirikut mitmest kohast wigastanud, peale seda ErastwereS kaks ja Wana-Koiolas ühe talu ära purustanud ja põletanud.  30. Jaani-kuu päewal oli meil jälle müristamine,  kus Peipsi järwe ääres Emajõe suus ühe mõisa karjalaudad põlema lõi ja 20 elajat sisse põletaS; sellsamal  päewal lõi rahe ka kõik Räpina mõisa ja walla rahwa rukipõllud puruks, mis läbi suur kahju saanud ja waesemad inimesed ka igapäewase leiwagagi hädasse jäewad. U." Walga linna !. gildi kaupmees ja end. pürjermeister Woldemar Kampmann on Ülem Baierimaal, kuhu ta termist otsima oli läinud, 7. Heina-kuul ära surnud. Walga ümberkaudu langeda palju figu punatõbe  kätte. Berse kõrtsis, Riia tee ääres surimad lühikese ajaga 7 siga. Selle haiguse wasta soowitawad loomaarstid  wase-witrioli ehk siajuurt tarwitada. Wiitsemhowi metsast on kolm põtra ja üks metskits  surnult leitud, keda põrnatõbe kätte, kes ka seal ümberkaudu  lahti olewat peasenud, arwatakse lõpnud olewat. Riiast. Uus Liimimaa kuberner, kindral-major Sinowjew on oma abikaasa ja tütardega 8. Heinakuul  Sjedletsist tulles Riiga jõuudnud. Düinaburgi raudtee  jaamas oliwad teda abikuberner, linnapea, pürjermeister,  mõlemad politseimeistrid, kantseleidirektor von Kupsfer j. p. t. mastu wõtmas ja teretamas. Ammeti tallitused on kuberner alles nädala lõpul, pärast Riiga jõuudmist oma katte wõtnud. 8. skp. on Riias hirmus kahjutuli möllanud. Seesama on, kuida kohalised lehed teadustawad, ühe Wene- Balti waguniwabriku puuriidast kella pool 3 aegu p. l. teadmata põhjusel tõuusnud. Tulekaitsemehed leidfiwad sinna jõuudmisel juba täitsa lainetama tulemere eest. AlleS kella 6 ümber läks neil korda hirmutama elementi edasi tungimist ärakeelda, mis aga selle aja sees wäga laialt maad enese alla oli saanud wötta. Eelnimetatud wabrikus on mitmed kõrwalised hooned ja palju toorest kui ka malmist materjali ära põlenud, niisamuti ümberkaudsel. Üleültse on 44 maja, hulga kõrwaliste hoonetega, kokku nmbeS 200 hoonet, tule läbi maa tasa tehtud; ka Skwartsow'i köietegemise suur töökoda on tuleruaks saanud. Üleüldine kahju, keda kõikidel kinnitamise-seltsidel oma jagu kanda on, arwatakse ligi üks miljon rubla suur olewat. Tulekahju ajal ja pärast seda oli liigutaw waadata,  kuida wanemad oma lapsi, lapsed wanemaid hädal - dates taga otfisiwad,- waljuste nutwad naesed oma warakahju  üle kaebasiwad ja mehed, kes töölt koju ruttasiwad, ainult suitsewaid waremeid eest leidstwad. Palju on oma peawarju kautanud, palju leibkondi kibeda häda-küisi langenud,  palju päris sandi kepile sunnitud. Kohalistest lehtedest  on mitmed õnnetumate heaks korjandust alustanud. Wene-Balti waguniwabrik on wiimse tpltkechju läbi kokku umbes 275,000 rubla kahju saanud, mis Salamander!-, Jakori-, Mostwa-, Wapshawi-, Põhja-, Balti- ja Nadeshda kinnitavuse seltsidel sanda on, kuS nimetatud wabrik kinnituseks üles oli wõetud. RüitliuulitsaS  olema kaasi kõrwal-wabriku kahju 204,000 rbl. on osalt nendesama, osalt tõiSte kinnitamise seltsidel tasuda. Juudid on tuttawal wiisil kanged oma uSku kinni pidama ja ei taha seda ka kunagi heameelega sallida, kui mõni nende seast oma mana usku mõne töise mastu ära wahetab, mida ka järgmisest sündmusest näha Õhtul, 0. Heina-kuul, õhtuse Jumala-teenistuse ajal Greeka Õigeusu Kõigepühade kirikus, lagunes Katoliku uulitsas jutt laiali, et üks Hebrealane Greeka Õigeusu kombe järele ristitud saada. Sellepärast kogufiwad uulitsale  hulk Hebrealasi kokku, keS kisendama, käratsema ja seal olewate riSti-usuliste peale kiwidega pilduma hakka - fiwad. Politsei stnna jõuudmisel aeti kokku kogunud rahwa hulk laiali ja tiriti selles käras süidlased Hebrealased, MoseS ja Abraham Hirshewits politsei peale kohtu ülekuulamisele.  Kuuramaa akfi-walitsuse peamees, riiginõuunik Pörshke on 1. Heina-kuu päewast saadik Liiwi kubermangusse  sellesama ammeti peale seatud. Norramaa laew „Alma aus Drammer" on Amsterdamist tulleS Majorenhowi juures pshja wajunud. Laewa mehed saiwad peastetud; laew ise ei olewat kusagil kinnitatud. Bikkernis (Riia ligidal) on rahe 10 talupoja ja 4 karjamõisa põlluwiljad ära rikkunud. Talupojad on ära löödud wilja kohe selle peale maha niitnud, et põhkugi ära peasta. Friedrikstadti kreisis on 15. mkp. rahe kõik Dubena mõisa talwewilja wäljad ära rikkunud, nõnda et kõrtgi terweks pole jäenud, nõndasama on ka suwewiljad ja wiljapuu aiad wäga rikutud. Rahesaju ajal on hirmus torm mõisa uue kuini maha lõhkunud, mille kahju kümme tuhat rubla peale arwatakse. Sealsamas mõisas sadanud Jaani-päewal rahega segatud wihma IV- tundi otsa kui pangega maha, miS mitte üksnes kõik suwewilja wäljad 5 werSta nägusel ära ei rikkunud, waid ka puu ja kiwi sillad lõhkunud ja ära kannud, teed kõntsa ja kiwidega sõidule kslbmataks teinud ja heinamaad liiwa alla matnud on. Kahju ei ole sugugi üles arwata. Seesama torm on ka 19 Dubena talupoegade põllud hoopis ära rikkunud. Tallinnast. Eesti kubermangu ammetlik leht annab teada, et Eestimaa kuberneri juures olew noorem ammetnik  iseäraliste asjade tarwis, koll.-assessor OSkar Rieberg, tema enese palwe peale ammetist lahtilastud ja tema asemele koll.-sekretär würst ShirinSki-Shihhmatow  ammetisse seatud. Eestimaa kuberneri kantselei direktori noorem abiline, koll.-registrator A. ZellinSki, on haiguse pärast ammetist lahti lastud ja koll.-sekretär Poliwanow tema asemele ammetisse seatud. Niisamuti on Eestimaa kuberneri kantselei direktori tvine noorem ammetnik, titulär-nõuunik Gradezky haiguse pärast ja kantselist sealt samast J. Schumann tema enese palwe peale ammetist lahti lastud. 4. Heina-kuul jõudis waljust kärkiw pitkse pilw üle Tallinna ja lõi, kuida „Rev. Beob." teatab, ühe kabeli-aia kellatorni sisse. Kellatornis oliwad hauawaht oma sulasega ja wärawa alla oliwad 12 inimest wihmawarju  otsima läinud. Kõik 14 inimest saiwad uimaselt maha wisatud, toibufiwad aga ometi tükikese aja järele uuesti. Kuberner on 11. Heina-kuul würst ShirinSki- Shihhmatjew'i saatusel Haapsalusse sõitnud, kuhu ka Riia ja Miitawi piiskop Donat Riiast ühe diakonuse ja salmilauljate  seltsis läinud, et sealt Hiiu saare uusi Wene kogudusi waatama minna. „Rishki Westn." teatab, et sinnasamasse ka Tartu koolikonna kuraator on tvutanud piiskopile waStu minna. Kuida „Rev. kuulu järele teatab, pidada Eestimaa aksiwalitsuse peamees tõs. riiginõuumk Markow rahaministeeriumisse ühe kõrgema koha saama ja selle järgil siis oma praeguse ammeti käest ära andma. Wirumaal Lüganuse kihelkonnas on pitkne A. külas rohkeste kahju sünnitanud. Nagu „Rev. Ztg." teadustab,  on 4. Heinakuul kaks pitksenoolt pea ühel ajal nimetatud  külaSse lendanud, kellest üks ühe talu põlema süitanud  ja töine kaks, mstu saha sammu ükStõtsest eemal olewad talumajad sellsamal kombel põlema pannud. Kuiwa aja ja kustutamise riistade puuduse pärast, saiwad 7 talu kõigega mis neil olemaS, tuleruakS. Inimesi ei ole õnneks mitte sisse jäenud. Sellsamal päewal lõi pitkne HarekiS ühe rehe põlema, mis täitsa maha põleS ja surmas seesama  wälk kaks künni härga, kes rehe lähidal oliwad. 30. mkp. on pitkse tuli Maarja-MahdalenaS 7 hoonet  maaga tasa teinud j. n. e. Kindralstabi ohwitserid käiwad Läänemere kubermangu  randadel teadusliSte asjade pärast. Reinud on ennast mitmesse troppi jaganud, kellel igal ühel oma jagu randa lckbirändada on. Pöeterburist. Sisemise asjade ministeerium on tarwtsise leidnud vlewat, wiibimata Mupoegade aSju seletajate kohtute läbiwaatamift ettewõtta. Menemaal elawatest wäljamaade alamatest on palju sisemise asjade ministeeriumsse palwe läkitanud, et neid Wene riigi alamateks laaks waStu wSetud. Posti- ja telegrahwide peawalitsuse poolest antakse  teada, et esiotsa katse peale svadusekS on tehtud, kuida raudteede peal sõitjatele telegrammist järele posib saata. Niisugused telegrammid saawad jaama peamche kätte toimetatud, kes ühel jaama teendtil, M ajal H»i reisijad oote saalis on, sealsamas walju healega laseb ZH 30. S a k a l a. 1885