läbi, et nad meid saaksiwad ära eksitada. (Ewes. 4, 11 —14). Need mitmeusulijed aga, kellest meie räägime, ei käi nendele Jumalast antud karjaste ja õpetajate järele, waid walitewad kõtk ise omale, peale Ladina rahwa, õpetajaid  omast wäest, kellel mitte Kristuse apostlitest päritud  püha õnniStuS osaks ei ole saanud ja nende järelkäijad  mitte usu ühenduselle ei püia, waid palju enam neist sellest eemamalle hoiawad ja sagedaste kawalate petmistega  tõisigi oma waleõpetustesse wiawad. Selle tähtsa kõne töine jagu hakkab nende sõnadega: Meie usk on üks hea ja õndsaks tegew) aga tema wõib seda ainult siis, kui temaga ühes sõnas ja teus ka armastus on." Armastusest seletab siis kõneleja mitmel wiisil, nagu armastusest Jumala, ligimese ja isieneste wastu, kuna wiimane meid taga piab kihutama, meie kahju eest endid hoidma ja oma õnnistuseks midagi tegema, waimu harida, südat auususega täita, kohtu sõna kuulda ja kõikidega  rahus elada. Lõpeks on kõrge riigi ülcm-waimulik uut kirikut siis pühalikult õnnistanud, kiriku ehitajatele, Riia linnale ja terme maale õnnistust palunud, ka walitsemat  Keisrikoda õnnistanud ja palmes jovwinud, et Issand meid sinna anutaks, kus üks kari ja üks karjane on, et ka meie maa elanikud üheks karjaks saaks. Meie piame sarnast tähtsat kõnet, pealegi meel nõnda tähtsalt suult tulnud sõnu kõiki edasi kuulutada püidma, sest Eesti rahwas piab neid ka oma Wene mendadega ühes kuulma. Nõnda kuidaS meie rahwale elupäike hommikupoolt  põliselt ja tõsises warjamata säradusel uueste paistma hakkas, nõnda saamad aastad ja ajad ka muld kõrgeid ja pühaid soowisid täide saatma. larelseisaw õiendus on meile äratrükkimiseks kätte saadetud: „Kündja toimetaja, härra Ncbvkat, sellest hoolimata, et teda sai möödaläinud sumel, 15. Heinakuupäewal, R las sunnitud omas ajalehes amaldama, et tema ilmaaegset  laimdusi tõstnud on. Nüid tuleb jälle see mees ja tuulutab Sl. Peterburgi Saksakeele seitungis, 274: „Mina soomida temaga sõbrust ja tutwust." Sellepeale on mul wastata, et mina miski sõbrust Nebokatiga ei ole soominud, ega temaga iiales tegemist teha tahtnud. Nebokat pidi „Kündjas" 29 järgmisel wiisil enesest tunnistust andma: „Selleläbi teatan kõige Eesti rahmale, et need ülekohtused awaldused, mis ma omas ajalehes 52 möödaläinud aastal ja 2 ja 4 käesolewal aastal härra titulärrath J. R. Rezold'i peale olen pahas meeles tunnistanud, mitte tõe Põhja peal ei ole, ja ma kahetsedes kõik oma ütelused, kui nutte tõtt, tagasi wõtan." Lugejad wõimad Nebokati ülemal tähendatud awaldusteft  tunda, mis waimu laps tema on. Tiflisis, S 6. Oktober 18S4. J. R. Nezold." Läti Laewameeste Seltsist „Auftrast" tuleb awalikule  healele üks kuduwäariline sõnum töise järele'. Nmd teadmad Läti lehed jällegi kirjutada, et see selts tulewal aastal ka ju üheksandamat laewa 26 27,999 rbl. eest ehitada nõuuks on wõmud. Jõuudu! Ajaleht „Heimath" saab Riias wäljaantud ja tema wäljaandmist on hoowikohtu ja magistrandi adwokaat Theodor Grostwald oma peale wõtnud. Nagu „Olewik" teatab, tulla tema uuest aastast jälle iga päew wälja ja maksta „ilma kättesaamiseta" 4 rbl. ja 6 rbl. kättesaatmisega.  Toimendajaks jäeb hra kand. philos. Harry lannsen. Uue-Pebalgi wallawalitsus on oma koolmeistrite palka wähendanud, midas aga ülemkooli-kohus tühjaks on mõistnud.  Wallawalitsus ei ole aga selle tühjaks mõistmisega rahule jäenud, waid on kõrgemasse kohtusse kaebanud. Suure-Swehthost mõis Dobleni maakonnas sai, nagu kohased Läti leked teatawad, 13. Oktobril maata soldatitele ja muu inimestele ära jagatud. 9 ärateeninud soldatit, aga need kes enne üleüldist wäeteenistust teenisiwad,  saanud igaüks 6 wakamaad. Juba 1879 a. on sellest mõisast 18 soldatitele maad antud, aga siis igamehele  ainult 3 wakamaad. Weel ülejäenud mõisamaa sai 15 wakamaa kaupa 25 sulasele ära jagatud. Sellsamal wiisil on ka mujal soldatitele maad ja nimelt Würtsau, Wana-Platoni ja Behrshowi mõisates. Et sarnased weikese maade mehed igal pool kauniste elama on hakkanud, pealegi seesugune kroonu abi ilmamaata inimestele  suureks kergituseks on, seepärast wõime eelseiswa sõnumete üle endid ainult rõõmustada. Suure-Swehthofi wallawanem Weiland on 22. Sept. s. a. oma walla peremehed kokku kutsunud, wargate  tegewuse wasta nõun pidama. Tehtud otsuseks walitsust  paluda selle eest hoolt kanda, et need peremehed, kes wargaid oma juures piawad, majast wälja saaks aetud ja talud pärandajate kätte antud. Koosolejad palunud ka, et kõrge walitsus lubaks wargate wastu püsfl pidada. Wastus olla pia oota. Sisemiste asjade minister on OgerShofi, Kremoni, Loddigeri ja SermuS'e walla wastaStikused tulekahju tasumise  seltsid kinnitanud. . Lnbawisse tahetakse ka meremeeste maja ehitada, nagu Riias hiljuti walmis sai. Liibawi maja ehitust on 50,000 rubla peale määratud. Liibawi on wiimasel ajal kauplemises Riiast sammukese ette jõuudnud. Nii oli näituseks möödaläinud aastal Riia nende linnade hulgas kes Wenemaalt wilja wäljamaale saatsid, wiieS linn, kuna Liibawi kolmas oli. Tänawu käib selle asja tüki poolest Riia käsi weel halwemine,  sest näituseks toodi 28., 29. ja 30. Septembril Lnbawisse 278,400 puuta wilja sisse, Riiga aga neil samail päewil ainult 78,704 puuta. Peeterburgist. Kui kolera tulewal aastal Wene pealinnale õnnetuseks kaela tulema piaks, siis tahab Peeterburgi  linnawalitsus riigiwalitsuse käest 300,000 rubla abiraha paluda. Juba nüid on haige-majadesse kolera haigete jauks ruumi tehtud ja linna-arstisi tahetakse 100 meest ammetitesse panna, et waenlasele igal ajal walmis wastu astuma olla wõiksime. Pealinna politseimeistrile sõaülema F. Dubefsa- Kratshakile on Keiserlik Majesteet oma pealkirjaga toreda kallikiwi sõrmuse kingituseks annud. Rahaministeerium olla praegu selle kallal töös, et riigi põllu-panga põhjuskirjasid kokku seada ja sarnast panka põllutöö kergituseks elule kutsuda. See sõnum on wäga rõõmustav) ja saaks riigi põlluharimist nendel kehwal aastatel nii mõnestgi raha takistusest üle awitama. Kohtu ministeerium piab nõuu, kuidas wiisi kohtu kirjutajaid ammetise seadmise seaduste punktisid muuta ja tarwis täiendada oleks. Pealinna asulatatse praegu suurt põllutööriistade laenukauplust, nimega „R.bein<l" (Töötaja), et sellel wiisil põllupidajatelt paremate riistade muretsemist kergitada.  Ikka hakkawad suurte linnade mehed pilk pilgult meie põllumeeste tarwituste peale enam waatama ja wõime seepärast sarnasid uudisi rõõmuga teretada. Armeenia keeli wäljaantud zeitung „Ardahan" on sisemiste asjade tallitaja ministri poolest kaheksamaks kuuks kinni pandud. „Walits. Teataja" awaldab Keisri Proua käekirju  13. Septembrist s. a. Warshawi linnast, millega ta kindral-adjutandi prouat Marie Gurkv't ja krahwi prouat Aleksandra Potaku üle oma keiserlikku rahulolemist tunnistab ja kummagile ka püha Katharina auutähe risti rinnas kanda annab. Keisri õue-minister krahv? Woronzow-Dashkow,- kes mõni aeg oma peal Tambowi kubermangus elas ja Mõskma kindral-kuberner mürft Dolgurukov? on nende päewade sees pealinna jõuudnud. Ka kindral - adjutant J. A. Tjherewin on mõeralt maalt kodu jõuudnud. Berliinis on praegu üks suur-riikide saadikute konwerentö Lõuua-A.frika asjade pärast nõuu pidamas. Wene saadik Berliinis würst Orlow ei saa haiguse pärast sNlest konmercntsist osawõtta ja saab tema asemikuks Haagi saadik krahv? Kapnist Wene wolinikuks konwerentsil olema. Wene pealinna lehed kirjutawad, et riigivalitsusel  nõuu olla ka pealinna näitemängimiStele maksu peale panna. Iseäranis saawat see uus maks iga pileti juure lisatud, mis 1 rbl. ehk pealt seda maksab. Sellesama numbri eespool nimetasime, et kroonu tulema aastaga oma maade müimist muuta tahab. Rüid wõime Wene ajalehe „Uue Aja" järele meel selle sõnume täiendamiseks juure lisada, et ka ühes maa müimisega ka kroonu metsade müimist muuta tahetakse. Belgija inshenöõr, kindral Brialmon, kes krahw Todlebeniga lähedas sõpruses olnud, on ta eluluu üleskirjutanud,  kes hiljuti trükist ilmunud ja pealkirja kannab: Riigi-nõuukogul on praegu 70 liiget, kellest 46 liiget omad kinnitud palgad saamad ja umbes 60 tegewad  omais ammetides on. Sellel aastal on 8 riiginõuukogu  liiget surnud ja nimelt: senator Kowalewski, admiral Lessowski, kindral-adjutant Tshertkow, kindraladjutant  Gytdenftubbe ja weel kindral - adjutandid krahwid  Baranow, Todleben, Kotzebue ja Adlerberg. Soomemaal hakatawad niiheasti elementar kui ka keskmistes koolides Wene keelt õpetama, kus aga wõimalik Wme keele kooliõpetajaid saada olemad. Moftwa kubermangu mõisnikute marshals W. A. Sheremetjew on häkitselt ära surnud. Juhtub igal ühe! wahel ka ette tulema, olgu ta alam ehk ülem. Kui see sõnum riigiwalitsuse poolest laiali lagunes, et riigi posti- ja telegrahwi jaamastd jällegi ühendada, siis hakkasiwad wastastiku posti-ammetnikud telegrahwi asjadega ja wiimased jälle endid posti asjandusega tuttawaks  tegema. Hiljuti on üks posti-kirjutaja posti majas posti tallitustest kõnet pidanud, mida umbes 70 telegrahwi ammetnikku ja 2 Moskwa telegrahwi konturite peameest pealt kuulamas oliwad. Kõneleja annud posti-asjandusest mitmepidist seletust ja lõpetanud nende sõnadega: Posti maja piab rahwa tarwis olema, aga rahwaS mitte posti maja tarwis. Odessast. Kui palju maenitsemine wahel ka mõjub, näeme järelseiswast lu'ust. Üks teadmata mees waraStanud  mitme aaSta eest naabril 20,000 rbl. ära. Munkade maenitsemise ja noomimise peale saatnud ta kahetseja hing need rahapaberid üheS protsendidega ühe munga kätte ja palunud neid selle ja sellele tagast toimetada. . Munk saatnud omanikule sõna, aga see ei tulnudki esite järele, sest ta ei ole enam nii mitme aaSta taga uskunud, et weel omad kätte saab. Aga küll ehmatanud mehike rõõmu pärast ära, kui töise korra kutse peale oma raha täieSte tagasi sai. On ommeti ka kord abi seal mõjunud, kus kuri süda seaduse walljuse eest warjule oleks jäenud. Harkowi kuberm., Ahtiri maakonnas on Turji mõisa silla peale mõisnik Oljchowski ära tapetud. Kiiewi suurkool on Suurwürsti Troonipärija oma auuliikmeks walitenud ja seda diplomi on rektor koolide ministeeriumi kätte saatnud, et uue auuliikmelle kätte toimetaks. Warjhawis on sealses suurkoolis juba 1252 üliõppijat,  kelle juure weel 152 apteekriks õppijat ja 3 prii pealtkuulajat tulewad arwata. Aga kohegil töises Wenemaa suurkoolis ei ole nõnda palju adwokadiks ftudeerijaid,  kui seal. Rõõmustaw sõnum, mille järele rahwaS ka mujal ja iseäranis meil tegema piaksiwad. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Nalja Mart: Pärt, tule Jumal appi, oled ennast täitsa kilpla wärki wälja ehtinud, nägu täis uudishimu,  otsaesine kortsus, nina kibras ja mokad nagu wärske wõi palawa päikese paistel, mis see kõik tähendab, kas kalja lähad tegema, wõi tahad mõneks —? Kalja Pärt: Ära naera Mart, mul on täna tähtsad asjad ees, tähtsad toimetused toimetada. Nalja Mart: Io siis asi ikka sedawärki on, et ennast kilplaseks maksab moondada, pajata mulle ka eks siis laulame seltsis: Ma armastan Pärt Suiat. Kalja Pärt: Jäta laul maha ja pia suu, sa wõid mulle seega palju kahju teha ja mu linnukesed ära kohutada. Nagu sa tead, olen ma ka suur tarkuse tahtja ja teaduse uurija. Kuule, juba ammu oli mul nöuu Türgimaale minna ja järele uurida kuis Türkide naestemajade  wõi haaremidega lugu on. Kott aga oli kerge, ei kuulnud sõna, ning oli juba karta, et tähtsad saladused mulle uurimata jäewad, waat' kus õnn! pole enam tarwis kaugele rännata, ilma taha hulkuda. Uus Muhamed  päris omas wanas tutwas Kilplas on seadnud seda nende piltidest ja seda tahan nüid uurima minna. Olgu mehes, tähtsa asutuse eest, nuid jäeb mõnigi kopik tasku. Näitab küll natuke alam olewat kui wanausu Türklastel, aga uuS aeg, uued asjad. Eks katsun asja järele, wõib olla, ehk wäärawad Türllasi koguni. Nalja Mart: Svowin head teed, aga waata ette, Part, wana Türklaste wahid, need isandad olla wäga tigedad, ehk on uue Türklaötel niisamasugused. Kalja Pärt: Pole wiga, Mart, ega härjast enam pulli ei saa ja mina olen omast kehast ju ka mees. Nalja Mart: Noh, mine siis, aga ära sa naestemaija kalja wii! Kirja wastused. 387) H. U. S—. Palume rohkem meile sõnumeid saata. 388) E. B. Pihkwas. Palju neist raamatutest ei ole enam kusagilt saada. Mis aga on, siis Saksa keelelisi Karow'i ja Eesti raamatuid Laakmanni  raamatupoodidest Tartus. 389) —ux—. Täname wäga ja palume nõnda sagedaste edespidigi  meie peale mõtelda. 390) K. k. W—. Saame edespidi lisalehes awaldama. 39 l) T. W. K—. Töine kord wõtame ligi. Terwisid. 392) H. P. T—. Sakala ilmumisele ei tee konkurs mingit takiswst, sest leht ei ole misgi warandus, waid aga riigiwalitsuse luba. 393) K. M. R—. Meie Wenekeele tõlkija piab tulemaks aastaks siin linnas olema, sest et iseäranis Wene lehtedest sõnumeid saame awaldama. 394) A W. S—. Tarwitame. 395) A. A. H—. See oli hea, et enne teatasite. 396) M. L. K—. Saame neid „Mõnesugusid" tänuga trükkima, kui ka alles mõne nädala pärast. 397) J. L. W—. Olge terme selle rohke kaastöö eest. 398) J. E. P—. Wäga kahju, et see nõnda ei wöi sündida. 399) T. J. S. W —. Saame nõnda täitma, kui soowite ja palume wabandada, et see J. asi unustusesse jäi. 400) M. —b. P—. Tarwitame ja palume edespidi neid Wene keelest mälja korjata. 401) J. L. W—. Saame kirjaga kostma. 402) A. R. T—. Täname wäga nende waewanägemiste eest. Teie otsused on wäga trehwawad ia tähtsad. 403) J. R. R. Tiflisis. Täidame Teie soowi. Terwitusi kodumaalt.  404) J. R. W—. Katsume lehte mahutada. 405) J J. S-J—. Täname selle pitka kirja eest. 406) Pärnlanc. On muutmata lehte mahutatud. Terwisid! 407) H. K. P —. Oleme lubamise järele Teie soowi täitnud, kui ka seda parem tegemata jätnud oleksime. 408) K. k. W—. Teie laulu oleme muutnud ja saame ehk sinna poole ilmutama. 409) H, W. T—. Teie laulusid käseb laulik 20 korda ümber kirjutada  ja igakord midagi maha jätta, ehk siis näeme, mis weel üle jäeb. Laulutegemine, kulla weli, ei ole igamehe asi. 410) J. R. U-. Jäi juba natukene hiljaksgi. Terwltusi! ZH 47. Sakala. 1884