Sakala 2, WiliaMS, tv. Jamantm piewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. WaStutaja toimmdaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Meie tütarlaste koolitamisest. I. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wili andis: „Revalsche Zeitung" oma „saubere" kaastöölisega. Pärnumaalt: Uued prohwetid. Riiast: Õiendus. Tallinnast: Rigrutite kiri; kuidas ..Tallinna Sõber" kärbseid  suuretükiga laseb. Järwemaalt: Kirikherra Kurrikosf. Wirumaalt:  Kuidas Wenekeett koolis õpetatakse. Peeterburgist: Prof. Nordenskjöld. Wõ eralt maalt. Saksamaalt: Tollimaks. lirimaalt: Jirilased. Kreekamaalt: Söale ettewalmistamine. Aafrikast: Inglaste sõda. Sõnumil Lätimaalt. Kuulutused. Lisaleht. Känädamaa kangelane. 11. Seadused. 111. Auuteutus.  Nalja Mart ja Kalja Pärt. Meie tütarlaste koolitamisest. Äii palju kui meie noorte peremeestega juttu oleme ajanud, igalt pooltoon see öMs"Mue wasta kõlanud, et meie Tütarlaste "koolitamine maal praegu wäga puudulik on ja hädaste abi tarwitab. Selle puuduse üle on ka juba rohkeste peetud, aga abi ei ole meel mitte tema wasta leitud. Palju sellest, mis meie tütarlaste paremaks koolitamiseks maal seiemaale  tehtud on, on ennema tema kahjuks kui kasuks tehtud. Meie tütarlaste koolitamise järg seisab alles lõpmata madala oleku sees, millest olekust teda pea ja kõige pealt wälja peame aitama, kui oma rahwale head soowime. Nii heaste mehel kui naisel on majas oma kindel  tvöpiir ja tallitust wald. Mehe eesmärk on enamiste  elutarwituste püüdmistes see, oma warandust suurendada ja üleüldist head korda julgeks teha. Waimuwallas  uurib ta uusi mõtteid ja astub wahwusega ja wõideldeS isamaa teele. Naist eesmärk on aga see, seda mis juba on, Mu hoida ja majas ja perekonnas ilustada ja armsaks Lxja. Mehe maimu-wõitlemiste juures on ta nagu elustaw päikene,  kes ist Md ei tee aga kelle armsad kiired, kuhu nad ühel on oma töö piir, kuhu suurt osawust tarwis lähäb. Seda osawust peab ka kool edendama. NaiSLerahwa waimuharimisel on üleüldse kolm külge. Kolmest küljest peame ka meie teda tähele panema. Esmalt peame naisterahwa waimuharimise juures  naise loomust tähele panema. Naise loomus on seesugune, et üksi perekonnas ja omas maiaga, laste seas oma tegewuse waloa lemb ja üksi seal tema ülem õnnetundmine õitseda wõib. Sellepärast peab ka naisterahwa  waimuharimise juures see eesmärgiks olema, teda selle maja ja perekonna elus nii osamaks teha, et nii heaSte tema wM Hn kõik töised inimesed, kes sellest perefotM-WWffa wõtawad, ütelda wõiwad: kaunimat kohta ei ole, kui see maja on, ja õnnelikumat  elu ei wõi elada, kui selles perekonnas. Et kõik perekonna liikmed ennast nõnda õnnelikuks kiita wõikstwad,  ste on suuremalt naise tegemine. Mees wõib nii hea ja lahke olla kui tahes, kui temal üks naine on,- kellel mitte perekonna õnne juhtimist osawust ei ole, maid kes ilma järelemõtlemata nagu üks põlew kadakas järjeste ühest kohast töise liigub, seal ei wõi õnnelikust perekonna elust juttu olla. Kulla wäärt on aga see naine ehk üleüldse naisterahwas, keS perekonna  elu kaunistada mõistab. Seal wõib naisterahwas  oma jõudu awaldada, seal on tema käeS wõi- mus, paradisi maa peal sünnitada. Õnnelik see maja, kus seesugune naisterahwas walitseb! Töiselt peame seda tähele panema, et mitte kõik naisterühmad perekondade juhatajateks ei wõi saada, sest kõikidel ei ole jo seda õnne, et nad „mehele" saamad. Kas peame nüüd stlle peale ka waatama ja neid, perekonna maimust ja kohustest wälja kiskudes, iseäraliste ametite peale wälja koolitama? Ei, wist mitte. Tähtjam on see küsimine küll linnarahwale, aga maal peame iga naisterühmast perekonna elule kaswatama. Kui ühest ja töisest neiust ka enesest perenaist ehk pere-ema ei saa, ta elab meie maa seltsliku  elu juures ikka perekonnas, ja seal wõib ta ikka perekonna õnneks niisama tööd teha, kui perenaine ise, olgu ta peale seal paljalt teenija ehk sugulane. Meie ei wõi sellepärast.oma kooliDetuses mitte wahet teha, waid peame kõik neiud perekonna eW FaMatmm^ Kolmandaks peame omas naisterahwa koolitamises  selle peale waatama, et selle wõeriti püüdmisele mitte maad ei anta, milles rumalat toredust taga aetakse ja ka kõige rumalamaid moodusi riietes ja muidu järele tehakse. Siin wõib kool suurt abi saata, kui ta seda õpetab püüdma ja tundma, mis üksi ilus ja mõnus on, ja seda õpetab kalliks pidama, mis kallikspidamise wäärt on. Ilusad untsakad riided teemad  iga neiut ilusamaks, aga hälbid ja rumalad riided  wõiwad ka kõige ilusama neiu naeru wääriliseks teha. Kooliõpetus peab naisterühmast selles tundmises kaswatama, mis ilus ja sünnis on. Uuemal ajal on meie naisterahwa tundmine maal selle poolest täitsa wiltu ja wõeriti teede peale juhtunud.llManemal ajal, kus naisterahwas oma riiete kirjadeks ja karmadeks üksi seda wõtsiwad, mis kõige ofawamad meistrid ära oliwad seadnud ja mis üleüldse igal pool tarwitadi, oli lugu oopis parem, kui nüüd, kus iga riidewalmistaja  ka ise omale kirja wälja mõtleb ja siis oma riide õmblemist esimese, linnast tulimd õmbleja hooleks  jätab, keda kätte juhtub saamad Mõnes kohas on sellepärast praegu tõsise ilu tundmine meie talu naisterahwa juures, mida riietes awaldatakfe, täitsa kautsi läinud, ja eemalt seisja Vaatab põlastusega "pealt" kuidas inetumalt noored naisterabwad ennast riidesse panemad. Siin on aeg, et tütarlaste koolid puudust paränbawad. Meie tahtsime täna paljalt lühidelt näidata, missugusest  seisukohast kooliõpetus meie tütarlaste kaswatamise  juures ligi peab aitama. Tulewal korral saame näitama, kuidas seda meie praegused koolid mitte ei tee, waid kuidas nad meie tütarlapsi ennema wõeriti teede peale wedawad. Siis saame aga ka näitama, kuidas meie tütarlaste koolid õiguse pärast peaksiwad olema. Poliitika ringwaatus. Praegu, kus meie seda poliitika ringwaatust kirjutame,  on pühade pärast kõik suuremad ajalehed seismas  ja tulemata. Sellepärast on nüüd kõige sündsam aeg, seda tähele panna, kuidas lugu üleüldse uuel aastal  Eüroopa riikide poliitika eluga on. Kui meie kõige pealt oma enese maad, Wene- / tähele paneme, siis leiame, et meile uu?W!a ' paikene siin kaunis heledaste wasta paistab. Ähwardaw  sõda, mis meil Hiinamaaga pidi tulema, näitab ilma tuleta kaduvat. Meie riigi seeftpidine elu lähäb meie kalli Riigi-Isa armupaistuse ja wahwa krahvi Loris-Melikowi osawa juhatamise all mõnusaste edasi. Ehk küll mõned riigi vaenlased ja Nihilistlased weel saladuses oma tööd edasi näikse tegewat, siis on ommeti iga auusa Weneriigi alama põlastus nende kohta nii suur, et nad kusagil rahwa seas maad ei leia. Reed kurjategijad on wõeramaa taimed, kes WeneriigiS kaua ei või sigineda. Seks on meie armulise Keisri Herra walitsus liig armuline ja vabameelne. Weneriigist astume Saksamaale. Siin paiStawad  meile kohe kurwad pilmb vMä. Kui WeneriigiS  üksikud Nihilistlased saladuses oma kurja tööd tegiwad, ilma et rahwas kudagi wiisi nende tööst osa oleks võtnud, siis on Saksamaal Nihilistlaste ja Sotsialdemokratlaste  asi täitsa rahwa asjaks saanud. Nihilistlaste  partei on seal nii suur, et töistest mitmes kohaS wõitu saawad ja omad saadikud parlamentidesse saadawad.  Ka on seal tarwis, et Saksariigi päälinn ümberkaudse  kohtadega ikka weel sõaseaduse all peab seisma. Üksikud poliitika parteid seisawad seal nii käredaSte töine töise wasta, nagu kunagi enne. Parlamendis on wanameeleliste käes healte paljus, aga kui riigiwalitsus,  kes ka wanameeleline on, midagi otsusetegemiseks  ette paneb, siis saab ta üksi siis healte paljust enese poole, kui ultramontanlasi sekka jõuab awateleda, kes igal korral selle eest kallist hinda nõuawad. MiS sell korral, kui Falk minister oli, koolides ja kirikutes  mõnusaste ülesse ehitadi, seda kisuwad nüüd vanameelsed  ja kiriklasid suure hoolega kõik jälle maha, 'Saksa koolisi wana-aja muda sisse kukutades. Nüüd uuemal ajal on weel Juutide wemmeldamine Saksas maal juure tulnud, kus kirju avaldatakse, nagu neid tuhat aasta eest tagasi vaevalt kõige pimedama ebausuga  täidetud maades hirmsamaid ilmuda võis, nii et praegu terve Euroopa põlastusega Saksamaad ja tema elu tähele paneb. Ühtlasi on Saksamaa see maa, kus nimelt alama rahval ksige suuremad ja raskemad kroonu maksud seljas kanda on. Würsti Bismarki osaw pää peab aga weel ikka uusi maksusi wälja arvama,  mis enamiste Saksariigi suur sõawägi kõik ära neelab. Reed rasked maksud sunniwad Saksa töörahvast  ja talupoegi sadatuhandate kaupa võera maadesse,  nimelt Ameerikamaale, wälja rändama. Suure sõawäe abiga on Saksamaa väljastpidi tore riik, aga seestpidine elu on nii kurv Pilt, et peale ei julge vaadata. AuftriaA on lugu juba nawkene parem, kui Suurt ülekohut, mis seal Slaawi seltsi rahwaste maharusumisega tehti, hakatakse äratundma ja heaks tegema. Igale rahwale hakatakse oma õigust andma, kuna seiemaale Sakslased igal pool üksi walitsefiwad.  Selle üle on aga Sakslased ütlemata tigedad,  ja teewad nii suurt kisa, nagu oleks Austria juba koost ära lagunemas. Selle wasta aga ütlewad töised rahwad: Teie ise olete need riigi lõhkujad, kus Teie tõisa rahwaufi maha rusute ja ise igatsedes Saksamaa poole wahite!