wõiksiwad. Kartlikumad mehed wangutawad aga pead ja ootawad kirjuid päiwi, sest kusagil maa-ilmas ei ole umbusk ühelt poolelt ja tuline Katoliigi- ehk õigem Rooma usutuhin, teiselt poolelt nii kanged, kui just Prantsusmaal. Sattuwad  need kord awalikult Vastastikku, siis ei wõi se ilma wereojadeta möödaminna, ja mis ehted se pea kandma saab, kes kui walitseja wereojadeft ülestõuseks, kas Vrastdenti kodanikupärga,  Keisri-krooni wõi Kuninga-krooni, se kõik on teadmata. Eesti tänu-laulupidu Tallinnas. Zuba mõni aeg enne seda kirjutasiwad aealehed  Eesti tänu-laulnpidu-toimekonna töödest ja ettewalmistamiseft selle pidu waSta. mis aga kõik seestpidised tööd ja tallitused oliwad ja nähtawal  kombel ootajate silma ette astuda ei suutnud. Nelipühi nädalil saiwad aga ehitused ja teised kordasaatmised nii wägewa kiirusega ettewõetud, et need õigel ajal osawa juhatamise all korrasel kombel lõpetud oliwad. Wiimise püha homikul jõudsiwad esimesed wennad Järwamaalt piduks meie juure ja õhtul tuliwad Liiwi langud ja nendega ühel mehisel mõedul meie mehi. mitmest paigast, Eestimaa piirete wahelt. keda Pidutoimekonna  Kortri-kommissioni liited ja mõned teised teretutes wasta wõtfiwad ja öömajale saatsiwad. Teisel homikul kell 7 tuli raudtee abil jälle rõõmus hulk lauljaid juure; neid aga ei wiidud mitte kohe korteritesse, waid paluti watshalliS niikaua oodata, kunui kell 8 teise rongiga weel lauljaid juure tulnud oleks. Et aga esimestel aeg igawats ei jääks, oliwad wäe muusikantid senna mängima katsutud. Oodatud rong jõudis omal aeal ja tõi oma oodatud sõbrakoorma.  Nüüd seati koorid riita, muusikantid ette mängima ja rong nihkus läbi liuna, lilledega,  pärgadega ja lippudega ehitud L ootuse - seltsi maja poole. Siin saiwad pidumängud ja teised pidusse puutuwad asjad lauljate kätte autud, iga koorile üks pidutallitaja jahiks juure antud ja nemad Valmistud korteritesse saadetud. Kell L 2 lõune aeal, tuliwad pidu präsideut. auuwõerad, kommissioni liiked. kooride juhatajad M lipukandjad Lootuse seltsi saali kokku, saiwad seal präfidenlisi teretamise-konega wastawõetud  jn sellega pidu algus awalikult tunnis- tud. ÜheS pidas ka meie auustud auuwöeras Professor l)r. Aspelin Helsingi Uniwerfitäti pealt lühikese, siurikka Toomekeelt kõne. millel iseäranis need üleüldised omadused nähtawale tõstetud saiwad, mis Eestlasi ja Soomlasi ühte liidawad. Ssbralisel jutul Mufiwad siis osawötjad  wähe aega hiilgama klaasi juures. —> Pärast lõunat oli kontserti proow ja sigis mõnusal  korral. Õhtul mängisiwad Lootuse-seltsi liiked liunateatres  kaunis osawalt ja hea kogu pealtwaatajate  ees näitemängu ..Rentnik Kõrwits Piirjärwelt",  mida Lootuse-seltsi kassa-rewident Bauer. A. Kotzebne näitemängu järel Eestikeele omanduseks  teinud on. Teisel homikul oliwad inimesed juba wara läbi linna käimas, midagi nudist otsides, mida laulupidu näha ehk kuulda saadaks. Nemad ei eksinud ka mitte, sest kui linnakellad kaheksa löönud oliwad, kölasiwad pasunahääted tornidest. Selsamal aeal kaunistasiwad mõned soojasüdamega  rahwasõbrad Karli-kiriku platsi ja selle ümberkaudseid kohtasi, need oliwad nimelt herrad: Nipharth, Rongal, Treumann, Auner, Grimberg,  Elts ja Heinrichsen. Kell pool kümme seadsiwad koorid ennast Lootuse-seltsi maja juures rongi ja tõttasiwad Karli-kiriku poole, Jumalateenistusele. Teretamise  kõnet pidas Rapla kirikuõpetaja Pr op st Malm; jutlust Nõuu kirikuõpetaja Pastor Jürmann ja altari teenistust Hageri kirikuõpetaja  Pastor Hörschelmann. Jsaakn ja Jüri laulukoorid kaunistasiwad Jumalateenistust oma osawa mänguga ja lauluga. Kirikust läks pidurong  Doomi shlossi ette, kus Pidu-präsident Wize-Kubernöri läbi tänu-telegrammi Keisri Majestätile toimetas, siis Keisri-laul mängitud za lauletud sai ja mitmekordne ..Hurraa!" rõõmustud  südametetest pilwete wasta kõlas. Läbi linna liikus rong Lootuse-seltsi maja poole tagasi. Pärast lõunat oli suur kontsert ja Vahepeal pidasiwad Otepää kirikuõpetaja Pastor Hurt ja Student Kallas Vaimustub kõnesi meie Suure Keisri suurtest töödest, mille üle, kui Võimalik, edaspidi siin paikas rohkemalt peab räägitud saama. Õhtul oli pidu-söömaaeg. wähema osawõtjate kestis, kui seda loodeti. Kuida meie kuuleme, on kõrge hind ja harjumata paik mõnda pidulist  söömaaeast eemal pidanud. Wiimisel pidupäewal lasksiwad Lootuse-seltsi liited tänuwäärt vsawusega näitemängu ..Säärane  Mulk" pealt Vaatajate ette tulla. Kui pärast lõunat koorid piduplatsi veale minna tahtsi  wad, oli taewas oma tahked nagu paksu pitwetega  katnud ja wihmasadn uäitaS pidule otsa walmistama. Ohtu poole lahkusiwad aga pilwed,  koorid seadsiwad ennast riita ja lipud lehwisiwad  pidu-platsile. Kasti segakoor alustas ja teised tuliwad korda mööda järele. Meie ei jõuua Jumalad küll selle armu eest tänada, kes nüüd ka selle lühikese aea sees Eestirahwast sel mõedul edeneda lasknud on, et mitte üksi kõik koorid oma laulmist kiitawa osawusega täitumad,  waid et nende seaS ka mitmed oliwad. kes iga tähtsama laulu-seltsi juures suurt kiitust leiaksiwad,  mida iseäranis Kanepi lauljatest tunnistada  wõib, keda täieliseks kunst-lauljateks nimetada tuleb. Suur laaui-tuli, mida 6 pülewad  tõrwatüudred kaugele paistma paniwad, kogus lauljaid ja wöeraid õhtul pidulõpule, ja saiwad seal ka kirjud kunst-tuled üleslastud, kus juures mängu-koorid ja laulukoorid oma igawiisi  häält töstsiwad. Lootuse seltsi saalis lasksiwad  osawötjad weel Lnwimaa emast ja neidust, kes pidule tulnud. kõrgest elada ja Lootuseseltsi  muusikantid rõsmustasiwad lahkujaid kena mänguga. Kiitus ja tänu olgu Jumalale, kes meile meie Suure Keisri auuks peetud tänu-laulupidn igapidi korda minna laskis; aga ka kiitus ja tänu kõigile nendele, kes oma j Suuga ja oma nSuuga seda pidu alustada ja kordasaata awitasiwad.  H. Stein. Kiriku teadused: Aaaui-kiriktts: 22. Jaani-k. p. teeb pastor Groh - mann enne lõunat jutlust ja wõtab lanarahwast. Jaani päerval enne lõunat teeb pastor Grohmann jutlust.  Laululehed kiriku heaks. Kaarte kirikus: 22. ja 24. Jaani-k. p. teeb pastor  Brasche jutlust. Wüya-ZSaimn-kiriüus: Pühapääw, 22. Jaani-k. päewal ja Jaanipääw teeb pastor Frese jutlust. Jaanipääw on laulukelsti kiriku heaks. TUliima», LV. Sa«i-W« P. ISSV. TrSNtsd L.i»df»r,'i pkrijste juures ja kkksZ». Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Tallinna SvSra" peale, saawad igal ajal wastuwõetud ja esimised numred järelsaadetud igast kohast, kus selle lehe tellimised wastuwõetud saawad, ja Lindfors'i pärijate trükimajas Tallinnas. Seläbi annan teada, et mina Haapsalu linna 'oma Uurmkti UWjm vllen ülesse pannud, ja kõik parandamise tööd, nagu tasku-uurid, seina kellad, Mango - kastid ja muud niisugused kunstlikud tööd heaste ja odawa hinnaga teen. u»rm°w Mrander Leika, Peeter li urg ist, Turu platsi peal, Salongis. Praegu on wälja tulnud ja on igaö raamatu poodiS saada: Hsrmanu ja Doora Luulenud Goethe Kt, ti keeli ümber pannud K. Kurrikoff. kuuni 65 leheküljega. Köidetud hiud »« Kop. T «t tn ?, Mai 1830. C. Matt,esen. Keeldus. Wiimase aja sees on tundmata inimestest katset tehtud endise Winklcri mõisa metsa, nüüd „Seewald" mitmest kohast põlema panna ja annab sellepärast nüüdne mõisa pere mees kõigile awalikult teada, et kõwaöte keeldud on, endise Winkleri mõisas  ja metsas jalutamas käia, kes selle wasln teeb, langeb trahwi alla. linnas ehk linna lähedal, saab 6 künni 10,000 rubla eest osta otsitud. Mütajad saawad palutud kirja läbi O. T. pookstawite  al omad müia olewad majad selle seitungi väljaandmise kohta üleSanda. Ma annau auusa tellijatele teada et mul S puusärgid S igas suuruses malmis on ja saamad seda mööda ehitud, kuida keegi aga soowib ruttu ja odawa hinnaga. Peale seda on mul ka mööblid alwa hinna eest mina. J. Trumberg, Suure Tarto°maandel Nr. 254. Hinnad Tallinna turul. 18. Jaani-kuu Pääw. Kauba-hinnad. 14. Jaani-kuu p. 1860: Soola tünder 3 rbl. 50 kop. Kiwisool, tünder, 10 puda 9 rbl. Heringi tünder 13—23 rbl. Silgu tünder 14—16 rbl. Kopli heina puud 30 kop. Õle puud 20 kop. Soome lat-raua perkpuda 2S rbl. Alwem raud 22 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 50 kop. Männi puude süld 4 rbl. S 0 ksp. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putürwa tünder 9 rbl. TelliSkiwid tuhat 15—20 rbl.