Tallinna Sõber K? 3. KümneS aastakäik Tallinnas, Märikuu S. Mwal WB. Uieiildtlk iiealkhi Gxgji rlihki lle Aggl jg liiiiiahks. Tuleb ükskord nädalis walja Maksab Tallinnas Lindfor»'! pärijate triikiniajuS: « ilas S rubla, 40 kop.— paol»aaSta« l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: a va» ll rubla - pool-aa«ta« l rubla 70 kop Kuulutused maksa,oad iga rea ehk sesse aseme pealt 5 Kop. Tetlimisev wöetakse wuStu: Hasstnuas: Ltndsors'! pärijate krükimajas. Z»eteröurgis: S. Seelaudt, o»«uspesa» H 54. Harkus: Laakmanu. Aakweres: Z. Kuhs. Aaides: A. SeidellZera. Aapsalus: H>. Aossöerg. Lihulas: A. AültnerN poodi». WUjandis - K. Z. Aarowll raamatupood. Marwas: M. löSer. Mõrus: ?raua Nielrose. Matkas: W. Itudolst. Kuresaarcs: §h. Lange. —Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Älab Baltiskis, kirjad ISiwad Baltiski (Baltischport LuariSeriS-llopri..) Register: Uueks aastaks. Üleüldised sõnumid maailmost. Omalt maalt: Tallinnast: Jubiläum  Jõulupuu  ..Lootuse" Seltsts. „No oje Wremja" knrwa tus. Passide seadusest Autud auutähed ja auuuiiued.  -- Maapääw. Tallinna lacwasõidud. -- Õnnetused ja uahateud. - Baltiskist: Ilmad. Esimene laeiv. Nakwerest: Rõuged. Röövmõrtsukad: Tartust: S.mrkaoliit. - JMläum. RandNe. Ilmad. Ritast: Ilmad. Laervasõidud. — Keisrikojast ja tõrgest ringkonnast. Wlilja leemnud soldatid. Suurkoolidest. Wene lehtedest. Wladimirist: Õnnetns. Kharkowist: Önnetns.  Iseäralised  ja uuemad sõnumid. - Eestimaa kvhlutubadest. Jutuleht: Ühe õmblus-nõela elulugu. Kiriku teawsed. - Pautoao?rtte tväljaloostmine. Üleüldised sõnumid maailmast. Balti» kis, Skäilrituu t.pSLwal. Wenemaa poolt kirjutab de St. PeterSburg" Jõulukuu 27. päämal: , Kuida meie kuuleme, saada Gardi-jalawäe rügementidest  manem aastakäik soldatitest lähematel paämadel lahti lastud', Gardikorpuse ratsamäest ja suurtüki mäest on meeste mauem aastakäik juba lahti laStud. Kuida teatakse,  saamad GardikorpuseS raSke garnisoni- ja mahiteeniStuse  pärast PeterburgiS ja Warsthamis manad soldatid meel pärast rekrutite maStawõtmist mõned kuud teenistuses peetud, kaua teistes korpustes lahtilaskmine ülepea «varemtni,  sagedast kolm pärast sügise manömrite ette wõetud saab. Kui aga lahtilaskmine nüüd maremiui sünnib kui muidu, siis ou seda üheks teukS pidada, mis selgemini kui kõik diplomatika kirjad leplikku seisukorda kohendab. ÜkSki korpuS ei ole uii raõke sõeakorrale seada, iii GardikorpuS,  mis oma tagamara kõigist Eurepa- " nemaast piab koguma. Meie sõeamae-walitsus ei saaks siis küll wist mitte üht termet aastakäiku harjutatud mehi maremini lahti laskma, kui igaueS armata okekS, et neid mehi pea tarwiS läheks. Meie teretame sellepärast seda rahu-näitawat  tallitust rõõmuga." Brüsseli ,Nord", mida omast kohast otse Weue pool-ameilikuks leheks peetakse, kirjutab tuutud male-kirjade kohta, mida kusagil mihakihutamiseks Wenemaa ja Saksamaa wahel sepistati ja Weiie Keisri kätte toimetati: ,Seda kindlat lootust woib nüüd juba wälja rääkida, et Europa parast mone petise näukatte mahakiskumist, kes GuropaS üleüldist süütamist teha püüdsiwad, sellega, et nemad Zar Aleksandrit Saksauiaa politika kohta eksitada katsusiwad, nüüd jälle igatsetud rahu saab leidma. KaS need keS male kirjast teglwad ja Zart kätte loimetastmad, teenitud  iluhtluse alla langemad mõi mitte, see on rahu kohta üks kõik. Südameliku rõõmuga piab aga teretatud saama, et afi Wenemaa ja Saksamaa wahel, mis nii kaua tõsist muret sigitas, nüüd üht selgitust on saanud. Kui kõik walitsused otsekohese meele käsu järel käiksiwad, siis olekS see kõige parem kinnitus Europa rahule, mille hoidmist  igaüks soowib. Suurriikide tähtsam töö on nüüd Bulgaria segaduse kõrmale saatmine, mis järges kui üks mene tekel Europa rahu ähwardab, Kas Prinz Ferdinaud oma mägise wõetud troonist küüntega kiuni piab mõi mitte, SosiaS piab aru saadama, et tema «valitsuse päämad nüüd luetud ou/ Silma nähtamalt ei taheta kõrgetes maikades walekirjade  srpistajaid ja kandjaid mitte nimetada, Aealehtede toimetused aga, kes oma lugejatele nii hea meelega uudist ette panekstwad, mida keegi teine ei tea, katluwad nüüd nende kirjade sõnakäigust wälja arutada, iniS algnskeeles need kirjad üles pandud oliwad, kas Prautsnskeeles wöi Wenekeeles. Mõlemate rahmaste ./ahmuslikvd" lehed tõukamad seda ülihäbeniata tegu omast tagafi, aga keegi piab seda ometigi teinud olema. Ja, see male ja need walelikud I Kui teda tougn ei oleks, siis seisakstwad riikide ja rahwaSle aSjad paremiiu, seespidi ja «väljaSpidi. Õnnetuseks ei ole ka igatahes Üks Btsmark käepärast, kellel julgust ja woimust küll oleks, wale-workust kindla käega katki leigata, nii sügawasse need ka peidetud ehk nii kõrgele need ka tõmmatud oleksimad. Saksamaa lehed tunnistamas pea ühel healel lootust rahu peale ja seda on Keiser Wilhelm ka omas mastuseS  Berlini Magistrati õnnesoowimise-adressi peale tunnis- tanud. Mõned Saksamaa lehed kinnitawad, et kõik suurriigid  üheskoos Priuz Ferdinandi taganemist Vulgariast pärima saada. Ühelt poolelt kinuitakse koguni, et Saksamaa  selleS asjas juhatust oma peale mõtta; teiselt poolelt päritakse, et Wenemaa, kolmandemalt poolelt, et Sultan seda tallitust oma peale mõtma pidada. PreuSsti Maa - päaw on Näärikuu 14. (2.) paamaks sisse kutsutud. Austriast kirjutatakse, et Wenemaa söeawäe asjatallitaja,  Kindral Sujew, Wiini tagasi tulnud ja rahulisi kinnitusi kaasa toonud on. Usaldus rahu peale, niisamati ka paberraha hinnad olla tõusmas. Uugrumaa Miuister- Präsidmt, Tisza, on Saksamaa Keisri käest Mustkotka rittre-lahe saanud. Seda arutatakse nenda, et Saksamaa ja Uugrumaa politika wahel midagi segadust ei ole. Bulgaria WürSti Geheimrath Laaba. eudiue Austria pealik, keda Priuz Ferdinaud sealt kaasa mõttis, omaks Sekretäriks ja Geheimrathiks tõstis, on Wiiuis. Seal on tema kinnitanud, et Priuz Ferdinaud ainult söeawäe mõimusel Vulgariast taganeda, kuna diplomatika kirjatükid teda ei peletada, tuleksimad need ka kõige Europa suurriikide  poolt. Lulgaria rahwas ja sõeamägi seista kindlusega  oma malitud Würsti kõrwas, kõik teisiti jutud olla põhjuseta. Prantsusmaalt on pühade aeal ?a healed kosinud, mis Saksamaal rõõmu teemad. Niinelt tõi aealeht „lmdertv" järgmist kirja pealkirja all I-v Lraupiins, paremate sõnumite  kohta, mis San Remost tulnud oliwad: ,Meie ei salga koguni mitte oma rõõmu hea sõnumite üle San Remost  ja soomime Kronprinzile ja tema kõrge abikaasale, keS liigutama hoolega tema eest muretseb, kes raskes kiusatuses  uii palju magadust ja kindlat meelt on üles näitanud,  et need sõnumid head uueks aastaks tahendaksiwad. Krouprinz on oma mehise meelega keSket oma häda ja hirmu üht kindlat südant ja kõikumata rahu uaitanud, mis mägemast awaliku arwamise peale on mõjunud, ütelda «võib, et tema omale otse kõige maailma südant ou wõitnud. Meie mölame ilma kõrmalise mõtteta neist soomimistest osa, mis tema terwise kohta igalt poolelt tulemad. Saksamaal ja kõigil Europal on asja omale õnne soowida Kellegi! ei ole see üks saladnS, et Kronprinz  rahumeeline on ja et tema tark meel läbemata ja sõeahimnlifl maimust riikis, kes igal silmapilgul maru üleskeeruwda himuslamad, taltsitab. Seda on tarwiS, et teina elab: Sellest pääwast saadik, kus tema trooni peale saab, saab maailm üleüldise sülitamise eest kaitsetud olema Keiser Wilhelm, kes omalt poolelt aastatest saadik, kui rahu kaitseja ja marjaja piab auustatud saama, saab muidugi ka kõiki tegema, mis inimesel wõimalik ou, et sõea-häda eemal hoitud saaks/ See kõue vn õige rõõmuõtam ja kena, kahju aga, et ka selle sees okkaid on, mis neid teisi torkama piamad, kellest silu ei räägita. Natuke hirmu ühe söea eest, mida Prantslased ennast senni nii suure igatsusega ootama kiitlesiwad, paistab siit ka «välja ja see ou rõõmustan) Mouarchistlased hakkamas  jälle rõõmustama, et rahwas Nepnblikast mõi «vabariigist  lüdiuemid olla Hiljuti sai üks jägu Senatorisi uueste «valitud ja seal ou rahmaS oma healesi rohkem Mouarchistlastele anuud. Mouarchistlased püüamad nüüd ka Parlamenti lahutada ja loodawad uute «valimiste juures uii palju oina erakondlasi walida laSta wõima, et Monarchi-riigi uueste asutamine enam raske ei ole. Präsident Carnot tahab läbi riigi reisima minna ja selle juureS igal poolel ühel kombel rahwa ette astuda, kuida Kuningad ja Keisrid seda tegiwad. Auulegtoni kauple- jäte wasta kestawad protsessid ikka «veel edasi ja uuemate sõnumite järel saada Wilson kinni pandud, ehk olla seda juba. Mitmelt poolelt päritakse, et ka endine Präsidenl Grevy selle asja pärast kohtu ette kutsutud saaks. Inglismaa! arutatakse, et Katholiiklaste hulk seal pitkamesi, aga järges kasivamas on. Aastal 1875 olnud seal 1528 Katholiigi preestrit, nüüd juba 2314. Inglismaal  ja Wales'is luetakse 1.354.000 Katholiiklast, Schottimaal 326,000, lirimaal 3.061.000, kokku 5,641.000, kuna neid ühendatud riikides umbes 37.000,000 hinge ou. Kui asu-maid senna juure arwatakse, siis seisawad, 9,682.000 Katholiiklast Inglismaa Kuninga ja India Keisri malitsufe all. Kuninga Praua on sellepärast ka üht saadikut Rooma saatnud, Paapstile tema 50aastaseks preestri-jubiläumiks õnne soomima. Kuninga-Praua tahta oma tütrega pea ZtaliaSse reisida ja FlorenziS olla neile juba korter üüritud. Sealt tahta nemad ka San Remosse, Saksa Kronprinzi perekonna juure minna. Niisamati  reisib mana Gladstone Jtaliasse. Tema lootused uueste Miuister-Präsidentiks saada, uäiwad ikka rohkem kokku konsuma. Kui Salisbury Minister Präfidentiks sai, siis kuulutasiwad Gladstone erakondlased, et tema Ministerium  mitte poolt aastat ei kestaks, on aga juba aaSta üle elanud ja näitab ikka sügamamiui juurduma. —lirimaal  on jälle mõned käratsejad kinni wõetud, teised mangi mõistetud. Ka selle poolest kuulutati Salisbury MiniSteriumile  ette, et waljum walitsus lirimaa asjus sealist rahmast mast õiete kihisema panema saaks, aga ka selles on «valitsuse wastased ennast petnud. Mida enam ,esimehi"  seal mangi pannakse, seda enam mähenewad ka kurjateud. Reisijad, kes hiljuti Kongomaalt LissaboniSse tulimadu on jälle kord sõnumit toonud, et Stanley oma kaasalastega Aambuya ja Wadelai wahel sealifest kodurahwast maharaiutud olla. Seda juttu ei taheta õiete uskuda, sest Leikusekuust saadik ei olla aurulaemad koguui mitte Aruwhimist saadik sõitnud; teisel teel ei wõida aga sõnumit tulnud olla, sest kõik maa Uganda ja Sansibari wahel olla mässamas ja sealt ei peaseda keegi läbi. Zkka on aga kahtlane asi, et Stanley ja tema kaasalaste  üle nii kaua mingisugust sõnumit ei ole tulnud. Stanley olla peale selle, et tema Emm Paschat peasta tahtis, Inglismaa poolt ka meel üht teist talitust oma peale wõtund. Inglastel on nõu ühk uut J d a-A frika Seltsi asutada, et Saksamaa Ida Afrika Selts kauplemist  seal mitte rohkem oma kätte ei kisuks, kui Inglaste ahnuS seda sallid. Selleks pidi Stanley üht Inglis- Afrika riiki asutada katsuma, mis Ukerewe järmest Ida- Nfrika randa ulataks. Inglased on Sansibar! Sultani käest kõiki tema 'valitsuse all seiswat Zda-Afrika randmaad  90 aasta peale „ rentinud/ mis mitte meel Saksa Zda-Afrika Seltsi käes ei ole. on sellega tähtsaid Mombassq  ja Maliudi sadamaid omale saanud ja tahawad Dar-es-Saleamist üht raudteed UsagaroSse ehitada. Kui nende plaanide sees ka oma jagu kasupüüdmist ehk koguni kadedust ou, siiski et mõi keegi salata, et nende mõnul ka misstouäridele ja haridusele ree Afrika südamesse lahti tehtud saab. Jtalias oodatakse igal pääwa! sõnumit, et sõda Abessynialaste  wasta lausa lahti läinud ou. Negus Johannes  nihkuda kahes rongis umbes 80,000 mehega Massanah'  poole; Italialased oodata, kuuni tema paraja pinna peale jõudnud on ja tahta siis oma wähema mäega, aga kõige neude täieliste söeariistadega tema wasta astuda, mida inimeste maim wiimastel aegadel wälja on mõtel-