Tallinna Sõber M 3Z. Kolmas aastakäik. Tallinnas, 14. õeiknseknn päälval 1881. KltSldne aealeht Gestirahwale maal ja lianadts. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'» päriate trllkimajas: gaslas S rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas S rabla pool-aastai ! rubla 70 kop. Anntuinsed «akl«n»«d ign ren ehk lelle «seme ?e«!t s kop. Tellimised Võetakse wasta: Tallinnas: Lindsors'i päriate lrükimajas. Seterönrgis: J. tz. Scetaudt, oa>nnspeuaa lö 54. Tartus: W. Just. - peruus: K. Kudewiita. Aakweres: L. Wattky. - haides: A. Seidelberg. - Kapjalus: H. A. KollSerg. - Knresaares: TS- Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. WaStaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltifchport Larrikerik-Iloprr.) «egtSter l üks palwe palamal aeal. Omalt maalt. Tallinnast: Rahukohtusest. Wangikodadest. Kurjategija. Linda" seltsist. Jda-Harjumaalt: Põllud ja heinamaad. Raiwerefl: Tulekahju, Kreiskooli abiraha. Hapfalust: Kõigekõrgem tänu. KurcsaarestHundid. Kuuramaalt: Teutlik kiri ja selle wastus. Peterdurgist: tõrged wöerad. Riigibanki uuS Direltor. Hhina tülist ja lepitusest. „Golos" ja ,Rowaja  Gascta". Soomemaalt,- Soldati wõtmine. Hundid. hükkaläinud laew. Moskwast: > WUi, hein ja ilmod. Kaingast: Wiljasaak, lootus ja kartus. Orelist: Wiljasaak. Koslowist: Wiljasaak: tööpal' , gad. Marinpoolist-, Wiljalaubad, Astumist,- Raudtee, Hharlowist: Talurahwa wiljamünmiue. Kol õiwanist Rööwlikoobas. Nishni-Nowgorodist: Laat. Jiroslawist: Wili ja hein, Perejaslawist: Juudijahtide läbitehtud - lahju. Jekaterinoslawist: Positsei-ametuik. Wö-ralt maalt : Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt: - Inglismaalt. Valkani poolsaarest, Ameerikast. Jutuleht: Weski psesul. Kirja wastused. Üks palwe palawal aeal. Tallilsemata tagakihutamise!» wäljaSpoolt ja seespoolt kipuwad tüli tõstma meie kodumaa sugude ja seisuste wahel, Eestirahwa enese keskiS ja mitme Eestimehe enese südames. Kõige selle wasta kihutakse tormi jooksma, mis meil kui meie harjuni» iseolemine meie maakirikus, meie rahwakoolis ja teistes asutustes tuttaw ja armas on, ja selle eest töutakse rahwale wara ja wäge ja wõimnst, ilma et selgemalt arutatud oleks, kuida se kõik sündima peakS kelle sülle rahwa seast wara ja wägi ja wõimuS langeks. Mitu meest ei tunne wooluse joont ega tea, kas selles ujuma peaks, aga tagakthutajad ei puhka, ja kui igal poolel weel lausa wiha ja waen tõusnud ei ole, siis ei wõi tagakihutajad seda omaks süüks ega omaks auuks lugeda; nende poolest on kõiki tehtud, mis ärritamiseks tarwis läks. Nenda on meie kosutaw liikumine tuntud teel ennast muutuse tujuks käänamaS, mis pärimata üle kiwide ja kändude tormab. Liikumine rahwaste elus on niisamati rahwa elu täht, kui were tuksumine igas hingelises kehas elu täht on. Liigub weri hingelises kehaS wäsind wiifil, fiis jahtub keha üleliiga ja kängub, kui soojendamist kõrgendada  ja sedawiifi abi saata ei suudeta. Woolab weri tormates hingelise keha soonte sees, fiis on palawikku karta, mis jampsimisele ajab ja hingelist keha häwitab, kui jahutamise teel abi saata ei suudeta. Niisamati on ka rahwaStega. Kui wäljaspidised ja seeSpidised tagakihutamise!» werd kõige Eestirahwa sees ka weel kihisema pannud et ole, siis on ikka üksikutest tähtedest karta, et kihisemine kergest tulla wõiks, et weri rahwa soonede seeS tormama läheks, palamust sigitaks ja filmi kirjuks teeks, kui tarwilise jahutuse  asemel ikka ja ikka weel leili peale antakse. Mõistlik  liikumine wiib edendusele, aga tee, mille peal liigutakse, peab teatud ja kindel olema. Aealehed ou rahwa hääled, aealehed on aga ka rahwa juhatajad ja on rahwa arstid ja peawad seda oma püha kohust kõikumata filma ees pidama, kui kasu asemel mitte kahju saata ei taha. Panemad  aealehed oma enese tahtmist ja kasu rahwatahmise asemele, fiis on se üks raske ülekohus. Segawad aealehed asju millest kirjutawad, siis ekfitawad nemad rahwast  ja on kölwatumad juhatajad. Kihutawad aealehed kihisewad werd palawa leiliga kangemale .keerule, fiis on need lehed kölwatumad arstid. Kulda tätdawad nüüd meie aealehed seda oma kolmekorralist  kohust? Paraku, wäga pahaste. Jätame sest rääkimata, kuida rahwamehed jarahwalehed omaenese eratahtmist, kui .rahwasoowimist" kõrgema ja kõigekõrgema  paiga peale kandfiwad. Sellest oleme juba jõudu mööda rääkind; rohkem rääkida on ülemate meeltwasta ja sõnakuulmine on kodaniku esimene kohus. Aga ka mõlemaid teist kohust täivamad meie rahwalehed koguni Zõlwatumal kombel. Täie malega ja poolwalega peidetakse  kihutajate nöuu rahwa filma eest ja peidetakse tõrjujate,  meie maa ja rahwa iseolemise alleshotdjate nõuu rahwa silma eest. Jahutamise asemel arstitakse kihisewad werd palawa leiliga. Meie palume südamest, sel palama! aeal üksi tõtt rääkida ja kõiki tõtt rääkida, nii palju kui se meie maakondsetel lehtedel iganeS wõimalik on; niipalju  kui meile seda lubatakse. Waatame, kui palju meie rahwalehed tõtt räägiwad. Meie kõige wanem leht .Eeõti Postimees" näitab oma nue juhatuse all oma auusa asutaja õigest ja auusad meelt täitsa unustanud olema ja waarub waletates  ühe jala pealt teise peale, et aga ka natuke .rahwamehe"  läigist oma pea peale koguda suudaks. Oma Nu. 31 seeS on .Eesti Postimees" üht juhtkirja .Mõni sõna Riia seitungi kohtatoonud, ja püüab selles kõlwatu - ma kirjasolkimisega pahandust meie kodumaa rahwasugude wahel sigitada. Nii wähe meil ka selleks aega ja ruumi oleks, siis peame omitigi seda .juhtkirja" silu täitjalt üleswötma, sest meie ei wõi pärida, et se igal lugejal tuttaw oleks. .Eesti Postimees" kirjutab: .WiimiStel pääwadel on Eesti rahwas ja nimelt .Eestlaste soowid", mis meie oma lugejatele wnmases .leheS ette panime, Riia seitungile jälle õige alatsemise .wäärt pääwalu teinud. Juba enne on seesama seitung .sagedaste tormi jooksnud meie paremate püüdmiste wasta .ja on omalt poolt püüdnud neid nii halwaks ja wiletsaks .teha kui aga ial wõimalik; nüüd tuleb ta uue jöuuga .ja kordab kõik, mis ennegi ütelnud, et meil tema mõnit.sused  mitte koguni meelest kaduma ei läheks. Ülemaks .sapi sünnitajaks selle lehele on Eestlaste soowid. Kohe .esimesel korral, kui se ajaleht need soowid awaldas. .kallaS ta oma sappi ojad tema üle wälja. Koguni ..aruta soowisedeliga" olla meie rahwa saadikud julgeud .keisri linna rännata ning needsamad soowid olla ..töiste õiguSte rööwimine." Meie seltsides .olla politika ja muid aSju taga aetud, millega nende .seltsidel midagi tegemist ep olla. WaStuse selle kaebduse .kohta on Riia seitung juba kahelt poolt saanud, esiteks .wastaS Eest. Post. toimetus omalt poolt ning pärast .ka õp. Hurt, et wähemast kirjameeste seltsis Tartus .ülemal tähendatud soowide kohta midagi läbirääkimisi .pole olnud. Selle õpetaja Hurti selletusega pole Riia .seitung sugugi rahul, waid kirjutab ühe õige imeliku .juhtkõne, millele päälkirjaks pannud: .Õpetaja J. .Hurt ja Eestlaste palwekiri" ning mille sisu meie silmas .ainult järgmine on: Eesti rahwas on tänamata olnud, .pole sugugi kõiki häid tegusi meeles pidand, mis neile .osaks saanud. Kõik, mis meile meie auusad riigi isad, .meie üliarmfad keisrid on annud, see olla .maa eestkostjate"  töö. isegi rahukohtunikud? wali.mine!  Meie jäeme ikka mana usu sisse, et Wene .keiser meie ülem eestkostja oma ja muretseja on; tema .armnrikkast südamest woolawad meie tarwitnsed wälja ja tema wasta on tänu .Eesti rahwa südametes määra.mata  suur. Ka awalikult oleme püüdnud tunnistada .ning seks ju need saadikud just kadund keisri haual .ja praeguse keisri palgel käisiwad. Meie soowiksime .nüüd ainult, et Riia seitung ja muud tema wäärilised .ajalehed edespidi jmitte asjata uut wihawaenu seemet .Wene Balti kubermangude rahwaste keSkele ei kannaks. .Iga rahwas täitku oma kohusid, fiis wõib elu kauniste .edeneda. Muud armn meie oma kaaskodanikkudele ei .soowi." . Se kirt lõpeb ju wäga rahu sõnadega, keS aga wahegl sügawamale se ei leia muud, kui aga malet, solkimist ja ärritamist, mis rumala kawalusega üheks kördiks segatud on. Kasse .töiste õiguste rööwimine" on, miS wõerast jwarandust kolmandema käe läbi teise kasuks hinna alla panna pärib, tselle üle mõtelgu need Eestimehed järel, kes ise juba mõisaomanikud on, ja need talukohtade pärisperemehed, kelle piiretes popsid ehk wabadikud  elawad; kas rahwas sellest kasu saaks, kui tema südamest auustamist wõera omanduse wasta häwitakse, selle üle mõtelgu need järel kelle mõistust üleSkihutatud ihalduse-tuju weel täitsa lä.mmatand ei ole; meie ei wõi sel korral seda asja pitkemalt arutada. Se on tõsi, et kirikuõpetaja Pastor Hurt Kirjameeste Seltsi osawõtmise  wasta, .soowidest", waidleS; aga Pastor Hurt waidles ühekorraga ka nendesama soowimiste eneste mitme  jäu wasta. Uht on .Eesti Postimees" ütelnud ja sellega tähendada tahtnud, kui seisaks üleültse Pastor Hurt kõige nende .soowide" eest, ja se meelega tehtud segadus, se pool-tõtt, muudab seda .Eesti Postimehe" ettepanemist täitsa maleks ja kölwatumaks pettuseks rahwa wasta. Rahwas peaks omitigi teadma, mis ühelt poolelt ja teiselt poolelt kirjutad on, kui asjast õiged aru saama peab. Kui aga Pastor Hurt kirjutab, ei Kirjameeste Selts nendest .soowidest" midagi teadnud et oleks, fiis waidleb .Riia Zeitung" selle wasta, niisamati ka selle wasta, et Kirjameeste Seltsis iialgi politika asjade  üle räägitud ei oleks. Kusagil peab omitigi nende nendanimetnd rahwasoowimiste üle räägitud olema, ja kui Kirjameeste Seltsi Abipräsideut Dr. Weske nende soowimiste ülespanija on, siis ei wõinud need ometigi seltsil tundmata olla. Ja et need .soowid" mitte kirjanduse  asi ei ole, maid politika asi, seda peaks ometigi Kirjameeste Selts ja peaks .Eesti Postimees" teadma, niisamati kui seda, et kõlwatu nõu J. W. Januseni  waSta politika asi oli, koguni mitte kirjanduse asi ei olnud. Meie usume seda, et Pastor Hurt nendest politika  nõuupidamistest ühtigi ei teadnud, aga seltsiliiked, kes sel aeal sea! oliwad, teadwad seda niisama hcaste, kui .Eesti Postimees" seda teab. Mis peab siin üleültse maletamine ja salgamine tähendama? Arwafiwad .rahwamehed"  sellega rahwa kasu püüdma, miks nemad seda siis nüüd mehisel meelel ei tunnista? Milla sn juba wale õigusele õiged ja kindlad teed tasutand ja juhtind. Se ei näita muud tähendama, kui aga seda, ei nsuupidajad  ise wäga heaste teadsiwad, kuida nemad rahwa tahtmist täita ja kasu nõuda ei püüdnud, maid ükst oma enese erakonna tahtmist ja kasu, mida siis'kaMMrahulistema  liikete eest peitsiwad. Täitsa mäletatud on aga se, kui .Eesti Postimees" kirjutab, .Riia Zeitung" oleks ühelgi! kombe! Eestirahwa .paremaid püüdmist" tõrjuda, ehk neid halwaks teha tahtnud, ehk kui oleks .Riia Zeitung" kuidagi meie suurt tanu Wene Keisrite wasta mahendada püüdnud. Meile näitab, kui seisakfiwad .Riia Zeitung" ja teised Saksakeeli  aealehed paremini Eestirahwa eest, kui.EeSti Postimees"  ja teised sellesamatfed lehed, kes .mehed on, kes wennaksed", aga paraku üksi maletamises ja ärritamises meie saksasuguliste kaaskodanikud? wasta. Need Eestikeelt  kirjutatud lehed jookfewad ühes woolus, mis muud teha et wõi kui aga meie kodumaa iseolemist ja sellega ühes Eesti keelt ja Eesti nime häwitada. Meie ei ole mitte ühegis Saksakeeli lehtes üht santi sõna Eestirahwa kohta leindnud, kuna need .wamiaksed" aina teutust ja ärritamist paberi peale panemad ja lahutust ja lohutust sigitada püüawad, kuna ükst lepitus ja rahu meid alleshoida  wõiwad. Tänu Keisri wasta tunnewad ja tunnistawad need Saksakeeli lehed ka ikka paremini, kui .Eesti Postimees" oma nüüdse juhatuse all ja selle lehe weidrad Vennaksed." Kõik need, kellel wähegi selged silmad ja wähegi polttika küpsust ja aealou teadust on, kõik need tunnewad ja tunnistawad lõpmata tänuga meie Suure Keisrite wasta, et just se nende kõigesuurem armn