Sakala »4 Wiljandis, 7. Aprillikuu päewa! 1884. VII. aastakäik. Zlmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. KOHMenditse adress: „Sakala" toimenduselc Wiljandis. Wene keeli: Li. „ Sakala" aastahind poolteist poognat: Postiga 3 rbl,, postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Wc erand aasta peale tellimisi wastu ci wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte telli o, saab ühe ilma hinnata. Adress iv palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Poliitika ringwaatus. Wene suurwürsti troonipärija täie-ealiseks saamise püha tahetakse siin toredaste, nimelt pealinnas ja kroonimiselinnas ärapidada. Mälestuseks  selle tähtsa aja peale tahetakse koolisid, iseäralist uut näitemüigi seltskonda asutada ja peale seda on nõuuks wõetud, suurt rahwapidu  pidada. Wene-Aasias on Namanganas Ferghana  maakonnas riigiwalitsus Sortidele luba annud, et nad Syr-dorja jõe ääres kaewamisi ette wõtta wviwad. Seda luba vn need wähe haritud rahwad ka kohe käsile wõtnud ja wähem wanawara tähelpannes, aga enam oma kasu püides, kaewawad nad wanaste tähtsamaid kohte läbi. Peeterburgi Saksa keelelise ajalehe  „Herold'ile" kirjutatakse sealt sellest järelkaewamisest  järgmiselt, mis meie ka tema tähtsuse pärast nimetame, et oma suguwendadele  paganate tegewusest selle asja tüki poolest märku anda. See teate on nõnda: „Mõne aja eest andis Tschusti maakonna peamees Sortidele luba, et nad Aksi külas, mis siit Hyr-dorja jõest 30 wersta eemal on, üht wana linna-aset, kus 2000 aasta eest suurt linna arwatakse olnud olewat, läbi kaewada wõiwad. Nad kaewanud ka tubliste seda lubatud kohta läbi, aga kahju, et nad wanast asjust midagi ei mõista, seepärast ka kõik ära hääwitawad, kokku sulatawad ja puruks teemad, millest wäga kergeste nende wana-aegsete rahwaste waimuharimise  järge ära uurida wõimalik oleks. Hiljuti on naesterahwa käte-ehtid leitud, mis kullast walmistatud ja wäga ilus töö olla. Ka kaks surnukeha on ülesleitud, millest töine noor tütarlapse koolu alles weel niisama wälja näitanud, nagu oleks ta alles mõne päewa eest surnud ja maetud. Sartid ei anna aga, oma pagana usu põhjustel, neist surnukehadest mingit teadust, waid on neid ärapeitwalt kõrwale  pannud." Seda kohta, kus neid nõndanimetatud  kaewandusi ettewõetud, arwatakse ühe Pärsia riigi kaugemaks rajaks, nimelt Cyruse aegust, keda Greeklased Aleksandri Suure aja! ära wõitsiwad ja sellepärast seda kohta Cyruse järele ka Cyropoliks nimetasiwad  Kesk-Aasia uurimised, kust meile neid esimisi piible tarkusi kuulutatakse, on iseäranis maailma elu selgemaks saamiseks tähtsad ja piaks neid küll põhjalikult kätte saada püietama. Nagu pealinna Wene lehtedest näha, on riiginõuukogul praegu mitmed asjad nõuupidamiseks  ees, nende hulgas ka raudteede seaduste  uuendamised j. m. t., aga palju tööde pärast ei olewat mitte wõimalik olnud, juba enne pühistel istumistel nende kõikidega malmis  saada. Et ka meie maa rewideerija oma aruanded ära teinud, seepärast oleme ikka meiegi ootajate esimestes ridades. Saksa parlamendis on sest ajast saadik ummistaw õhk walitsemas, millest saadik würst Bismark wabadmeelelisi, kelle hulgas kuulsamaid  riigitarku, ministrite ammetitest kõrwale heitis; nüid on aga wabadlased ka omad paled würsti poolt ära pöörnud ja asi läheb päew päewalt nukramaks. Wiimosed sõnumed on selles asjas iseäranis tähelepanemise wäärilised,  sest Bismark näitab oma wanameelelise ammetimeeste ..roskaga raami" minna kartwat. Sellepärast olla temal kindel nõuu, ennast Preisi ministrite ammetitest lahti wõtta. Tema oli senini Preisimaa wälimiste asjade toimendaja ja ka kauba asjanduse ajaja minister, ning ministrite komitee president. Kui würst Bismark  nüid need kolm ammetit käest ära annab, nagu seda Saksamaa tähtsamad ajalehed kuulutawad,  siis on küll arwata, et tema käsi enam kõige paremine ei käi. Kümne aasta eest, kui teda töised ministrid jällegi põnewil pidasiwad, andis tema kord minister-presitendi ammeti selleaegse sõa-minister krahw Roon'i kätte. Nüid räägitakse sellest asjast sellelsamal mõttel, et tema jällegi presitendi ammetit sisemiste asjade tallitaja ministri v. Puttkammer'i hooleks jätwat. Kui riigikantsler, saaks würsti nimi ikka iga uue 'seaduse all olema ja tema tähtsus oleks seesama, kuid aga ta tegewus kergem, mis wanadus wissiste nõuab. Prantsuse Aasia söawäljalt kirjutab üks sõamees kodu oma isale kirja, milles tema kaunis selgeste paganatega sõapidamist kujutab. Kirjas köneldas nimelt enne jõululisest Sontay  linna ärawõitmisest nende sõnadega: Hanoi linnas, 22. Januaril 1884. Armas isa. Ommeti on minul jälle wähe aega, teile mõned riad kirjutada; ma loodan, et nad teid nõnda wärskelt ja terwelt eest leiawad, nagu mind siia maha jätsiwad. 11. Detsembril hommiku kellu 6 ajal läksime meie siit ära ja kellu 12 ajal juhtusime juba waenlastega kokku, kes aga warsti taganesiwad. 14. algas lahing hommiku wara ja kestis künni õhtuni. Meid oli 7000 sõameest ja sõdisime 84 suurtükiga. Minu pataljon sai alles lõuna ajal kellu 1 tule ette. Kõige enam walu sai Turko esimene  pataljon, millest ainult esimesest komponist  84 wõitlejat sõawäljalle jäiwad. Ühtegi ohwitseri ega alam-ohwitseri ei olnud enam; kaks korda oliwad nad juba waenlastest wõidetud,  aga kolmandamal korral, kui weel üks korporal komandeeris, lõiwad nad waenlasi, peale seda kui temalt kolm kantsi tormi jooksul pajunetiga ära olid wõtnud. Meist oli 3000 meest kõrwale jäenud, aga meie waenlastest arwata 20,000 meest haawatud ja langenud. Neid oli hirmsal wiisil langenud. Surnute ja haawatute hulgad oliwad kuhjas, sest meie suuredtükid trehwasiwad heaste. Kranaati kuulid lendasiwad nende keskelle, lõiwad seal lõhki ja wiisiwad ümberringi kõik maha. Waenlaste suurtükka ei olnud meil maja palju karta, on wanamoodi eest laetawad ja lasewad  täiskuulisid; kuhu nad ka kukuwad, sinna jäewad nad lamema, aga nende püssid on niisama  head kui meilgi, nad käiwad ka sama kaugele, aga mehekesed ei mõista lasta. Wõiksstvad  nad nõnda heaste lasta, kui meie, siis ei peaseks küll ükski nende Misist. Nagu ma esine ütlesin, alles kellu ühe ajal saime tule ette. Waenlased tahtsiwad turkusid ümberpiirata  ja siis saiwad kaks pataljoni ette tõmmatud ja minu oma astus püssidega platsi. Esiotsa meie palju test, aga mida lähemalle meie jõudsime, seda halwemine lasksiwad nad. Pärast lõunat kellu 4 ajal tormasime meie pajunetiga waenlaste peale ja wõitsime neid ära. Esiotsa ei tahtnud  nad naljalt taganeda, aga kui meie püssiodad  oma külgluie wahel tundsiwad olewat, siis põgenesiwad nad igale poole laiale. Hirmsaste  karjusiwad nad siis ja meie ajasime neid taga künni linna müirideni, kelle taha nemad põgenesiwad. Aga ka sealt pidime meiegi taganema, sest enam kui sada suurtükki hakkasiwad  meie peale tuld süllitama. Waenlasi wõtsime meie 600 meest wangi, kes töisel päewal  kõik maha saiwad lastud. 15. Detsembril oli waikus, ühtegi pauku ei kuuldud lastawat ehk meie küll õiete linna lähedal olime. 16. wõtsime õhtu kella 6 ajal linna tormiga ära ja nimelt minu pataljon oli esimene, kes wõitjate  eesotsas tormas. Meie kautasime pealt 135 sõameest. Meie kapten, adjutant - major Mehl Strassburgist, sai weel linna wärawa ees omale surmama kuuli südamesse. Tema surri kangelasena. Kahmas weel rewolwri oma paremasse kätte, kargas oma pataljoni ette ja hüidis surres: „Elagu Prantsus!" Terwe pataljon käis tema jälgedel; kaks kapteini  saiwad surmatud ja palju sõamehi langesiwad  surnult ehk haavistult. Ommetegi olime linna oma julguse läbi ära wõitnud. Kolm korda olin minagi surmaga lähedaste koos, olen aga Jumal tänatud ommetegi terwisega läbi peasenud. Kui meie linna olime saanud, anti meile luba 36 tundi aega riisuda ja kõike elawat ära tappa. Nüid - aga armas isa, sellest were süist on minu käed puhtad. Küll mõnigi laps, naesterahwas ja ilmsüita isakene, kelle käed püssirohust puhtad oliwad, saiwad ommetegi ära tapetud. Püssiga ei lastud küll enam mitte, waid paljalt piikidega pisteti hinged wälja ja püssi-päradega koputadi  ka pähä; hirmus oli näha, kuda igas majaS surnute hulk lamas ja haawatud ilmasjata  abi hoigasiwad. Muidugi, oleks ehk waenlane meie üle wõitu saanud, ka tema ei oleks meile armu annud. Saiwad waenlased meie sõdijaid elusalt kätte, siis lõikasiwad nad temal ihuliikmed üksikult küllest ära ja kõige wiimaks raiusiwad nad temal pea otsast ära! Sellepärast oliwad siis ka meie sõamehed nii wäga wihased ja tapsiwad mõndagi ilmsüita inimest ära. Kõike ei ole ju wõimalik kirjutada,  kui ma terwelt siit piaksin peasema, eks ma siis kõik suusõnal paremine ei jutusta. Nüid oleme jälle Hanois, peale seda kui 5000 meest Song-Tai'sse jätsime. Siin ootame Aafrikast 8000 meest tulewat ja nõnda pia kui nad siin on, siis läheme Bac-Ninch'i kallale, mis suurem ja kindlam on, kui Song- Tai, aga meie wõidame teda ommetegi, maksku ta meil ka mis ial maksab. Mina ja mu kaassõdijad on ju kuulide wihma ära kannatama  harjunud. Esiotsa on küll natukene hirm, on aga inimene kord juba kuulide keskel, siis ei hoolita enam, tulgu wõi olgu, mis ial tahte, mõned ikka peasewad ka elult läbi." Nõnda on see Prantsuse sõamehe kiri tema isa kätte, millest näha wõib, et Prantslastel nende paganate poistega päris tõe taga on. Nõnda kuda Saksa lehed teatawad, on ühes Tulle linna ümberkaudses külas shandarmid  ühe sala dinamiidi tegemise wabriku üles leidnud. Sellepärast arwatakse, et see põrguwägi, mida hiljuti Inglismaale lõhkumise  ähwarduseks wiiti, wast koguni Prantsusest  toodud. Inglaste Aafrika söapidamine ei lähe mitte nõnda tubli sammudega edasi, nagu nende lõunapoolsil Prantslastel. Aafrika mehed on oma mägestikude ja otsatumate kõrbete abil sennini Inglastele nii mõndagi peawalu teha wõinud. Kindral Graham on küll järeluurida katsunud, kui suur õiete weel nende mässajate wõitlemise jõuud on, aga see ei olla niisuguste wastalistega sugugi wõimalik.  Ühed arwawad, et Osman Digma'l aga paljalt weel 5000 sõameest olla, keda tema ühtelugu weel kord sõdimiselle katsuda maenitseda  ja neile ette püida kuulutada, et abi kord häkitselt ja ilmootamata tulla. Töised teatawad aga, et Osman'i wäge ainult 700 olla ja ka neist olewat palju ju haawatud, nõnda et tema suuremat ühtegi enam ei wõi teha. Asja ei wõida seal aga ühelt ega töiselt küllelt usaldada, waid ettewaatamisega ootawad Inglaste sõamehed järgmisi otsuseandwaid  kokku põrkamist. Wiimaste sõnumete järele on ka kindral Gordon oma sõawäega Kartumi linna all mässajatest lüia saanud, midas kõige enam kaks Egiptuse ohwitseri äraandlikult sünnitanud. Need kaks äraandjat saanud pärast seda marssi püssi läbi surmatud. Abes siinia (Aafrikas) ülemkuningas Johannes, kelle kokkusaamisest Inglise Aafrika sõawäe ülemjuhatajaga admiral Hewettega, meie juba minewal korral rääkisime, tahtwat ennast oma riigiga Inglaste alla heita. Kolm kuud tegiwad Inglise saadikud Mason ja Wilde ja enne neid sõaülem Burnaby ja liutenant Stewart Abessiinia kindralite Ras Alulaga ja AeLtimisi zcd !s>crstit: TartuS: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachkcr'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge & Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G. vallb e r g; LihulaS: kaupmees T. Büttner; PärunS: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E, Treuseldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupm. T. Puchk; WõruS: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelberg; PeeterburgiS: K. Leopas, llouei.iii apoon. .V> 80; N. Mattissen, Iloucmi! »p.. v ila>loeio. 26 21. Wiljaudis: F. Fcldt.