Postimees M 7H Tartus, l«. juuttl. 1888° Kolmasküntnesteive aastakäik. "e> -5 Postiga aast. 3 llma postita a°St, k. , V. „ 1, bv, / , . V- „ -,. W„ „ tuus ' „ „ kuuS—„ 30 „ Iga üksik ttummer 3 kop.» Kokmaskikwttesteine aastakäik. Tarius: Postrmebc toimetus, Laakmann, Sachler, A Gkenzstetn,Sachs,Vares,Gchmidt,Kuuse.Tal linnas: Postimehe abitalitus, Harju wärawas. Vusch, Ja lobson, Kluge Ströhm, Mjtal, Wasserlnann. Pärnus: Borm Trcnsrldt, Jakobi Wiljandis: Karow, Feldt, Wiuter. Ralweres: Kuhs, Treuiuuiui Paides: Scidctberg. Taris: Mactfon. Wõrns: Vielrosc. W-lgas: Rudolss, Põltsamaal: Leihberg,  Pnchk. Haapsalus: Hollbcrg. Kuresaares: Lang. Jõhwis: Haho. Keilas: Maaberg. Alatskiwil: Jr. Kärner. NarwaS: Grigorjew, Kuusmann. Peterburis: Seelandt, Levpas. Soome õrnast sugust kirjanikud.  (Lõpp-) liKks Soome ajalehe „Elust Seinietari."  wtüjaaudja heitis ühe noore kooliõpetajanuatza abielusse, kes süsi örnasoo  õiguste kaitÄo oli. Ta mõistis palju keelesid, oli körgM haritud, ja oma abikaasa  kõrwal tegi ta õrnasoo, kasuks niisuguse  niõjuga tööd, et see ajaleht termes haritud Eliropas tähelepanemist ja osawõtmist  leidis, Leht ilmus Soome keeles ja oli igas Soome majas leida. Soomlane armastab oma ema keelt wäga ja peab teda kalliks. Tahab keegi Soome maal edasi jõuda, siis peab ta kõige päält Soome keelt mõistma. Proua Lofgren, nõnda tä hendatud naesterahwa nimi, pani teistest keeltest töösid ümber ja saatis nõnda tuumakaid  kirsatükkisid rahwa kätte. Teine tähtjas naesterahwa eestseisja oli Adelherd Ehreuroth, noor rikaste ivanemate laps, kõrge haridusega ja tähtsa koha püül. Ta kirjutas warjunime all „Aasne" ja wõities terawote sõjariistadega meeste joomise  wastu. üleüldse peame Soome ütlema, et nad rahateenimise  pärast sulge kätte ci wõtnud, waid ainult häätegemise ja kasuliku asja eden- pärast. Ka näitxlawa jooks on Soome naesterahwad  midagi katsunud luua. Proua Canth on näitemängu Töömehe nacne" tirjulanud, mis igat näitcvylue muu waatajoid  täis meelitas ja koguni Stockholmisgi suurt põuewust sünnitas. Näidendi sisu on joomatöbt ja tükk väitab elawates piltides selle õnnetu naese kahetsemise waärt ja kurba elukorda, kelle mees jooma hallanud. Selle näidendi läbi taheti walitsuse  tähclepaiiewist joomahaigust põdeja rahwaelu pääle juhtida, ja selle mõju on suurem olnud kui suur hunnik palwekirjasid seda oleksiwad jõudnud teha, Proua Minna Canth on koguni imelise juhtumise läbi kirjanikuks saanud, Ta on aastate poolest weel noor. Ta on sündi- sulest näidend „Rööwlid" j 1881.)° Selle käest nõuab. Ta olla mehele läinud, ilma et ta Äets aimanud, mis kohustusi ta kui ema ja mehe naenc enese pääle wõtnud ja küsima, mis la sarnasel korral elle mmle- WNI Ivveea ------ .->l,ugu--le aiver t tarwis ette walmistama, Elus ettetulewate  tööde ja juhtumiste tundmine ei too- lvat ühelegi tütarlapsele lahju; luuleline meelsus >a rõõmudest ning lõbudest unis- - 'tamme aga häwitada selle waStu tõsist õu- i nekorda ära. Ja niisuguseid tublisid isamaa tütreid ei ole Soome maal miite üks. Selle jämateks  saawad, ja kuna Saksa tõdetcad- - laue ja kirjanik Eduard Harlmann nõuu - annab, ainult sellest majast uaest lvõtta, kus nutte tüdrukut cl peeta, peame noori- mehi kull sinna juhatama, kus tütarlapsi abielule ja nende raskustele, mis sääl ette wõiwad tulla, ette walmis'atakse. Meil ei ole mitte seekord pikemalt  selle asja kohta kirjutada ega kõik neid näitusi Soome, naestcwhiva elust ette tuua, mida üks tundja oma kirjades  awaldab paikust meie materjali olepeatselt  sellest Rootsi ja Daani kindel. Stokholmis on kuninga paar wöõrusel, oma ärareisi pikendanud, et WWWiMlmi Ml wastu wötta wöik- Külaskäik saada küll kõigest ühe päÄSa kestma, ometi loodetakse sellest suuri jakWusi, ka politika Poolt, nimelt Rootsi endise ja nüüdse walitsezasugu leppimist. Nagu teada, sai selle Mstasaja algul sisemise  mässamise läbi Waasa sugu Rootsi troonilt tõugatud, ja tiks Prantsuse kindral  Beruadotte Rootsi troonipärijaks kutsutud,  kelle sugu ka nüüdgi sääl walitsch, . kuna Waasa sugust würstid oM õigust iIM wecl käest ei ole ära andnud. Ät nüüd, keiser Wilhelm nendele mõlematele sugulane ön, aimatakse temal leppimise kohta suur möjst olewat. Ka muidu saada Rootsi politik edespidi kõigiti Saksa maa mõttes juhiwastu  saadetud. Daani maal käigust loodetakse  ka mõlematele maadele tulu tõusmas. Taani maa on küll wäike, aga oma seisukoha poolest oleks tema sõjakorral Saksa maale kaunis kardetaw waStane, mispärast ka Sakslased ikka kahtlusega Daani maad silmas  pidasiwad, kus ka tõesti asja mli - Saksa maaga Pahane olla, sest et Saksa maa poolt Põhja-Shleswigi maad, lepingutest  hoolimata ja Mlse Daani keett räätija rahwa pääle waatamata, mitte Daani maale tagasi ei antud. Nüüd aga aimatakse nendegi wahel lepitus sündimas Mis läbi ja enam waja ei ole suures sõjahirmus oma Päülinna lMelugu suurte kuludega kindlustada. Hoolnnata Saksa keisri reisist  pahandawad suuremad Saksa maa lehed  ikka Wene maa üle, iseäranis kurjustab  Bismargi leht „Norddeutsche Allg. Ztg." kangesti, et Wene maal arwatawat, nagu oleks Saksa maal Wene sõprust wäga waja ja oleks keiser seda otsima läinud. See ei olewat nii. Saksa maa saada oma teed nagu ennegi edasi käima, ühtigi muutmist tuna politikas Wene maa kohta -ei makswat oodata Weel käredamalt jaamad Prantsuse lehed tema kaest tõreldm l k üs Ssiksa maa waheline nud olewat, inis isiäranis Saksa keisri saadiku wastuwõtmisel owalikuks tulnud, kes keisri Wilhelmi troonile astumist ametlikult  teatas Mitte üht soojemat sõna ei ole jääl wahetatud, kuninganna olnud nii uhke, et saadik kohe lahkunud. Nüüd tuli Mackenzie asi juurde, keda kuninganna  Wiklona suure auupakkumisega oma jutule ou wötnud. Afrikas, Kap maa Parlamendis, mis Inglis walitsuse all, omhiljuu wäga Saksa maa üle pahandatud, et see oma wöimu Afrikas laiali laotama tikub; peetud nõuu, kuda Saksa walitsust Walaskqla ,lahe juures tagasi hoida wõiks. Aga wvi Sakslased - jäält enam hääga taganewad, päälegi nüüd, kui nad kulda Eesti maalt. Postimehe 73. numbris teatasime Wirulase järele, et Tarwastu õpetaja konwendil kihelkonna kooli ärakaotamist sooninud.  Nüüd toob WiruMie omas uue'Äas  numbris wabanduse ja õienduse, et lugu nii ei olcwat olnud. Õpetaja soow olnud ainult asjalik ja ajatarwituse kohane; kihelkonna koolile Üht tublit Wene keele koolmeistrit wõtta ja tublisti Wene keele eest hoolt kanda. See soow tehtud ka otsuseks.  Nii seletab Wirulane ja ootab Jutunurk. Möldri saladus. Ch- Kan » ike' se uudisjutt, (Urg.) „Teie ei wõi mitte oma pahemat kätt liigutada!" —ütleS Hulda tasakesti, Winter  waatis Hulda otsa, nende pilgud juhtusid  wastamisi preili maade oli hoopis  isesugune kui enne, Winter tahtis oma kätt liigutada, see walutas kangesti oli murtud. Mehiselt kannatas ta walu ja matkis; ta oli kahivotanud kui surnu ja sammus nprgalt edasi, / „Toctage ennast minu najale, herrat Winter; Teie olete nõrk!" ütles Hulda waikselt ja wõttis Winteri käe alt kinni, Winteri „liig kombeline" olek oli nüüd kadunud,  ta sammus waikides preili kvrwal edasi, kes asjata „mõrudat" tänu ja oma atn lagasilükkamist kartis. Kõik oli Winteri silmade ees kollakas kirju, mõisa hooned paistsiwad puude wahelt mõne kümne  wersta kaugusel olewat, oliwad wäikescd Äiad jõudsiwad ühe pingi juurde, mis „Palun, istuge siia natukeseks!"  lausus  Hulda, „Ma pean seda küll tegema!" ütles Winter segaselt, Ta istus ; kõik läks jälle silmade ees kollaseks puud keerlesiwad tantsides ümber ringi ta wajus seljakile,  pingil ei olnud seljatuge ja ta maha kukkunud, Hulda hoidis teda kahwatanult  onia kätte wahel, Winteri pää wajus  tema rinna najale. Ta punastas surus wist kogemata Winterit oma rinnale ja waatas tema otsa; Winteri silmad viitvad  liuni, ta ei näinud seda ivaadei oli jälle minestuses, , , , „Winter! , , , , Herra Winter!" hüüdis Hulda hirmunult; ta hõbeselgc hääle kõla waikis ptkamisi tumedalt sahisewas  metsas kõik jäi waikseks. Ta pani nägu kahwatanud nagu walge Kübar oli tal pääst neaha langenud,  tuule õhk ntängis ta musta juukste lokkidega, millede sees Hulda juba mõned hallid karivad nägi olewat, Pikamisi tegi Winter silmad lahti ja waatis wõõralt gesti, ta'rmd laenetvs."— „See õa minu süü, et Tcic kukkusite! Oh, ma oli nii järelemõtlematu!  Andke mulle andeks!" rääkis  ta tuliselt, waewalt kuuldama häälega, „Pretli von Waldner!" wastas Winter  mõrndalt ~minu süü on, et ma kuk- Teie olete liig.hää, ja lohe malmis süüdi enese pääle wõtma," i „Oh!" . . . Hulda jättis oma üteluse  pooleli, hobuse kabja plagiu eksitas teda baron tuli tuhat nelia kihutades ligemale. „Ahoi mis sääl on juhtunud?" hüüdis ta Huldat ja Winterit nähes ja nagu wälk käis õnnetuse aimamine ta Pääst läbi. Ta hüppas hobuse seljast maha ja oli teisel silmapilgul Winteri juures. „Ega Sa ometi maha ei kukkunud?" küsis ta Winterilt. „Päris maha jah!" „Ja said haiget ka?" „Jah ei natukesel" ' „No see on ometi hull lugu! Kubi on ju üsna wagaue hobune ja wiskas Sind siisgi maha!" räägis baron peaaegu „Ma ütlesin ju, et ma ratsutada ei mõista. Hobune tikkus Sulle järele, ma pöörsin puiestikku, ta läks peruks." „Kubi ei lähe ial ise peruks." ütles baron ägedalt ja maalis uuriwalt Hulda otsa „keegi hirmutas teda!" „Ei keegi, mittekeegi! Preilid tuliwad mulle wasta, ta nägi neid —" „Hää küll ma tean juba kes see „ei keegi" oli!" ütles baron kuiwalt ja la pilk käis jälle Hulda otsa, kalgilt ja terawall. Hulda ei saanud mitte rääkida, ehk ta küll oma süüdi tahtis tunnistada ta hääl oli nagu kinni. Ta lootis esiti cr Winter tõtt saab rääkima, aga Winter „Kas Kubi tuli kodu?" küsis baron kutsarilt. du," käskis baron. Ise awitas ta Winteri  wankrisse, istus körwale ja sõitis mõisa poole. Hulda jäi puiestikku üksi. „Martl" hüüdis ta kutsarile, kes baroni hobust mõisa poole talutas „kuule, pea kinni I" sis kutsar seisma jäädes. Hulda tuli talle lähemale ja ütles tasasemalt, aga tungiwalt„Jstu  hobusele selga ja sõida wankrile järele." armuline preilil" ja Mart oli sadulas. „Pea, Pea weel! Kui saksad wankrist ära lähemad, siis sõida Sina kohe sellesama  mankri ja hobusega ruttu linna ja too doktor Linde siia! Sa tead ju kus. ta elab, meie maja-arst doktor Lmde?" „Tean, tean armuline —" „Noh, siis on häü I Aga sõida Sa ruttu,l Teistele ei pruugi Sa sellest midagi lausuda,  mina olen wastulaja; ütle aga et mina käskisin, kui keegi Smuga pärast taplema  hakkab." „Jah, mina teen nii kui armuline preili käsewadl Kas ehk meel midagi muud linnast  tuua on wahest rohtusid?" Ei wist küll doktor teab. Ütle talles et üks noorherra on raskesti hobuse