Praegu, kus kõik Eestlased oma tähtsa poja vr. Hurt'i 50. aastast sünnipäewa mäletawad tahtsime Saarlastele üht tema tähtsamatest töödest meele tuletada see on meie wana wara korjamine. See töö on ülitähtsa. Kui kõik teised tööd unustusse jääwad, kui aja hammas kõik muu on ära närinud, aga „Vana kannel" ja wana wara kuld jääb hiilgama ja saab teistele rahwaötcle, järel tulewate põlwsdele teadust tooma meie esiwanematest, nende meelest, mõtlemisest, olemisest. Kui Eesti rahwaSgi peaks kaduma ja nende nimi kustuma, aga see waimu wara ei kau, waid kestab jätmata ja kannab meie rahwa nime läbi aasta tuhandete. Ka meie ise vppime oma efiwanemate loomu sa meelt ja elu tundma ja nende kuldsed õpetused on kasusaatjad olewikus ja tulewikus. See- korjatud wana wara on tühjendamata  ait, kust teaduse mehed igaüks, olgu mis teaduse» tahes, nisuteri wälja rabawad ja tagawara salwedesse korjawad. Mikspärast peame meie Saarlased Ülemaalastest selle poolest maha jääma? Ka» meil siis siin midagi „wana wara" ei ole? ' See oleks eksiline arwamine, Saaremaa ja Muhumaa  on „wana wara" poolest niisama rikkad kui iga teine maa nurk, kus meie rahwas elab, mõnes asjas rikamgi weel. Meil on üksnes agaraid  käsi tarwis, kes wana kulla wälja kaewawad ja paberisse piötawad. Ja see peab nobedasti sündima, muidu jääb see hiljaks, sest iga munakesega,  kes weel oma rahwa wanas maimus juurdub, langeb üks jägu „wana wara" hauda ja saab selle aida uks igawcste kinni pandud. Wöi ei ole meil omast wanematest küllalt lugupidamist, ehk ei hooli meie oma esiwanemate õpetustest, mõtlemisest,  nende waimu kullast midagi? Seda ei pea meitest mitte üteldud saama, sellepärast üles tööle! Meie wõime oma kalli suguwenna Dr. Hurt'i sündimise päewa mälestuseks, mis ta meie keskel pühitses, kauni ettewõtte korda saata. Saaremaa wcnnad ja õed! Wvtkem igas kihelkonnas nõuuks, heitkem kokku ja korjake selle psewa mälestuseks igaüks oma kihelkond korda mööda Di. Hurt'ist ette antud plaani järele läbi, nii et „wana wara" hüügestki maha ei jää! Tahtmist teil wist on, näidke üles, et teil ka küllalt agarust ja kindlust on ettewõtmist  toime saata, et ka teites wahwa maaemade waim elab, kes ühegi takistuse eest ei taganenud. Karjast. Karjas kiidetakse rugi leikuse üle, et olla wäga mara pääle alganud. Juba 4. Juulil nähtud mõnes kohas nabrad põllul olewad. Pärast Jaani päine wihm olla ikka meel mõnes kohas hästi järjele aitanud. Kartuhwlid olla üsna head fääl pool. Heina saak olla pea niisama, kui minewal aastal tükiline. Pühapäewal, 2. Juulil peetud sääl nii kui iga aasta kiriku aja püha. Nahwast olnud hulgana kokku tulnud, sest et ilm ilus olnud. Laste wancmatele soowitakse enam tähele panemist, et nad ome wäikseid lapsi Jumala teenistuse ajal mitte ei laseks inimeste wahel oma pea järele ümber hulkuda, see rikub teiste kuuljate rahu. Poidelt, Sõnumid. Tünawu aasta on õige rohkesti kõue ilma, ja selle läbi ka sagedad tule kahjud. Paar nädalat enne Jaanipäewa pvles kõue löögi läbi Audla maldas wäike wabadiku  sgun ära. Heina aegas purustas wälk Saare kroonu metsas heina maal suure kase wäiksteks pilbasteks, aga kõige waljem oli siin pool kõue ilm Esmaspäew, 17. Juulil; ka ei mäleta kõige Vanemadki mehed nii kõwat ja walju sagedat müristamist, kui nimetud pSeival. Pääle lõunat kellu wiie ajal hakasiwad wäikscd pilved kasivama, mis ruttu suureks läksiwad ja kanget mälgu löömist ja müristamist oli eemalt kuulda, mis kord korralt Valjumaks läks; kellu kuue ajal lõi wälk Saacemõisa rehe põlema, kus sell ajal midagi kraami sees ei olnud ; sellsammal ajal lõi paar werüta nimetud rehest eemal Kingli walla kahe peremehe heina küünid, mis ühe katuse alla oliwad ehitatud, põlema mis, sellsamal paewal heinu täis pandud, ka paari kohta on nimetud päewal metsa puude sisse löönud. Heina kasiv oli siin pool keskmine, nõgumates  maades on rukkid head, aga kõrgemates kohtades tegi kuiw waeiva, odrad, kaerad, on kõikis wiletsad, kartuhwlid näewad õige ilusad wälja ja on neist head saaki loota, kui mitte wihm neile waewa ei tee. Wiljandist. Kaks uut tiku w abr itut saamad pea käima hakkama. Esimene asutatakse Pärnu maakonda Sauga mõisa ja on tema omanik Tallina kodanik A. F. Hellmann, kuna teine Wiljandi  linna lähedal olema saab ja ta põhjendaja kohaline 2. gilde kaupmees Johann Puchk on. Mõlemate asutuste tarwis on juba kubermangu walilsuse poolest luba antud. Riiast. Riias oli hiljuti ühe tulekahju juures kolm inimest mees, naine ja laps surmahädaS olnud, millest neid ainult tubli pangatecnri  Ohsc lingi südidus päästnud. Maja oli täies leegis ja õnnetud seisiwad ülewel akna ääres meeleheitmisel, aga agar awitaja ronis seina mööda üles ja päästis hädalised läbi akna naabrimaja  katusele. Rarwast. „Olewikule" kirjutakse Narmast, et Narma jõesuus (Hungerburgis) hiljuti 7 Läti meremeest korraga on ära uppunud. Nad tulnud suure wihma ja tormi ajal Hungerburgi kohta ja katkestanud ankru keti ja ähwardanud laewa iga silmapilk randa kiimasse missata, aga õnneks saadud laewa Naroivasse tüürida. Kaptenil olnud kahju ankrut mere põhja jätta ja ta läks oma meeste ja kahe lotsikuga, seda merest wälja tooma, aga ci ole enam elusalt tagasi tulnud. Tüürimees ja kokapois, kes laewasse olid jäänud, pidiwad üksi laewaga koju tagasi sõitma. Peterburgist. Sõjamäe walitsus annab teada, et tagawara soldatid, kes mitte ei tule, kui neid harjutusele wälja kutsutakse, esimest korda 1 aastaks ja 4 kuuks, teist korda 4 aastaks mangi saamad pandud ja kolmat korda Siberimaale ära saadetud. Kõigekõrgemalt poolt olla riiginõuukogu hääksarwamine Baltimaa kohtute uuenduse kohta S. Juulil kinnitatud ja nüüd ju trükki antud. Ka on riiginõuukogu hääksarwamine kõigekõrgemalt  kinnitatud, mis Wene õpekeele aegapidise sisseseadmise kohta Baltimaa erakoolides käib, milles cdeSpidi ainult Luteruse usuliste usuõpetus kohalises keeles tohib olla, niisama ka siinsete keelte eneste õpetus. Niisama on sigarite fissepakkimise seaduse muutmine kinnitatud. Ka on sõjamäe jahiseltsi põhjuskirjad kinnitatud, mille läbi ohwitseride osawust, südidust ja tublidust sõjariistadega ümberkäimises  edendada loodetakse. Wilnast kirjutakse, et sealse juutide seas suur ärituS ja rahutus walitseda. Waga ja tark juudi preester (rabi) Strumberg, Trokist, on 30,000 rublaga AmerikaSse lipanud. See waga ja tark preester oli nii nimetatud Moridenite seltsist ja kogudus usaldas teda taieste. Kihlamise juures sai mõrsja kaaemara, tüliasjade juures tülitsew rahasumma tema hoiu alla antud, nii et temal sagedaste 100,000 rubla kassas oli ja keegi Jumalast walguStatud mehe üle ei julgenud kahkleda. Aeg ajalt pani mees oma ukse lukku ja pidas siis maga palwesi, kus teda keegi ei tohtinud segada, mis sagedaste mitu päewa kestis. 7. Juulil lõi ta jälle sedeli oma ukse külge, et keegi temaga kokku ei saa ja tema üksi Jumalaga palwes räägib;  sellel ajal läks ta aga ise salamahti WilnaSse, kus ta habeme ära laskis ajada, sinised prillid ostis ja siis,postirongiga, wiatiStr Wirballeni kaudu, Hamburgisse läks. Päew pääle selle läks abikaasa 2 lapsega temale järele. 12. Juulil hakkafimad ootajad rabi paäle rahutumaks saama. Üks julge mees usaldas rabi elukambrisse waadata ja leidis omaks kohkumiseks elukambri kui ka rahakapi uksed pärani lahti ja kassa tühja. Esitr tõusis Trokis ja pärast Wilnas suur arituS; keegi ei tahtnud petust uskuda ja kõiksugused imelised jutud liikusiwad  rahwa suus. Nalja hambad jutustasiwad, et rabi kord Monakv mängu põrgus õnne tahta katsuda. Nüüd õn asi kohtu kätte antud, aga rahwas ei räägi muust kui oma imelisest rabist. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser oli waewalt oma reisilt põhjamerelt kodu saanud, kui kohe uute ette wõttis, mis aga koguni teisel wiifil ja sihtidel sünnib. Kuna ta Norra rannas ainult oma lõbustuseks reisis, reis sellepärast ka kaunis lihtsalt sündis, läheb ta Inglismaale ametlikult, suure sõjalaewastiku saadetusel ja suure toredusega. Inglased tahta teda ka selle Vääriliselt waStu wötta. Saksa keisri auukt saada tema külaskäigu korral otsata suur sõjalaewade harjutus peetud, milles Inglased kõik omad paremad ja suuremad laewad kõrge wõera silma alla tahta saata. Nende wõim, anu ja uhkus on ju meremäe», kuna maamäest  suurt asja pole. Aga ikka tahetawat ka maamäe harjutust pidada. Sellest kõigist selgib, et külaskäigul ka politika põhjused ei puudu, ehk küll ühewahe tõendada püüti, keiser Willem minna ainult oma wanaemale auupakkumiseks sinna, mida wiisakaS kombe nõudwat, kuna ta ju mujal wõeraste  juures oli käinud. Aga wist ei ole see nii, sest politika tundjates ringkondades räägitakse õige elawalt, et keisri Willemi reis Inglismaa ligindamist  Kesk-Europa ühendusele tähendawat. Kui palju nüüd selles arwamiseS tõtt on, ei wõi kindlasti  teada, kuid nii palju on selge, et Saksa- ja Inglismaa waheline olek praegu koguni teine on, kui aasta eest, keisri Willemi trooni saamisel. Siis näitas mitmesuguste põhjuste pärast, mi» täna meel selgimata. Inglismaa politika Saksamaa masin õige jahe olewat. nimelt räägiti, et kuninganna  oma tütrepoja saadikut, kes ta troonile saatmist teatas, otse pahaselt waStu wõtnud. Hiljem tuli Geffkeni protsess ja Morieri tüli meel juure, mis pahandust kaswatama näis. Kuid ikka näiwad kõik wõeriti mõistmised seletatud ja uuele sõprusele tee rajatud olewat. Wene lehed ütlewad selle asja kohta, et Saksa ja Inglis sõprus küll soojemaks wõida muutuda, aga täielist ühenduse-lepingut nende wahele ei wõida küll sündida, seda tunnistada hiljuti peetud peaministri Salisburi kõne selgesti, kus üteldakse, et Wenemaa auusasti ja kindlasti rahu püüdwat, sellega siis tähendakse, et rahurikkujad püüdmised teiselt poolt tulla, mida aga Inglismaa kunagi toetama ei saada. Baieri pealinnas Münchenis peetakse praegu suurt Saksa turnipidu, millest ka õige rohkesti Saksu mujalt maadest osa wõtawad. Baieri asewalitseja poeg, prints Ludwig, on sääl toreda kõne pidanud, milles ta Saksamaad ja rahwast wäga ülendanud ja Austria riiki jäädawaks Saksa ühenduse-osaliscks kiitnud. See on aga Austria Slaivlaste, nimelt Tsehhide sea» suurt tuska sigitanud, k«S pahandawad, et Sakslased ikka Austrias ainult isandad püüda olla, kuna ometi muudel rahwastel ka sõna ütelda olla. Ja noor- Tsehhid näiwad tõesti oma wõitu, mida wiimati maapäewa walimistel saimad, ka täielt tarwitada tahtwat. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Pühapäewal, IS. Augustil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetasa Willberg. Eestikeeli Jumalateenistus ja armulauale võtmine kell Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Lauale kirjutamine on laupäewal kell 2 pärast lõunat käärkambris ja pääle selle pihti. Wastutaja toimetaja: Hartwig Sah, ekmäeee. poi