Jumala nimel. Tema ise usub missist seda ka tõesti tõe olcwat. Tulgi Toomas. Teda manameest wiiakse  enamisti haige suure, ehk haige tuuakse  tema juure, tema kuulutab haige terweks  saamist ehk surnuist haige enese olekut uübcs, arstib siis kanuu meega ehk muljumisega.  Odalatse Jaeu, kes neist kolmest kõige targem peab olema, räägib mee, enamisti miina paalt abi otsiale kõik selgeste üles mis wiga ebk büda pärast tema tulnud ou, teab paha tegiat üsna uime pidi teisele nimetada. Ja seda teeb ta nõnda: Kambrist  olla ta ukse elu taha mälja teinud käima näeb ta tuast et keegi wöeras tuleb, siis lipsab ta üle ukse kambri; wöeras tuleb  tuppa räägib naesele oma häda, mida tark Jaeu töisel seina kuuleb. Nacnc ütleb  ka wöcrale Jaani mitte kodu olcwat ja kässib mõrrast oota, kül ta marsil saab koju tn leina ja ise augutab ühte lugu möera eri järele. Saab wöeras kõik kenasti läbi rääkinud, ka oma mi ha mehed nimetanud, siis läheb Jaen tasakesti kambri uksest mälja elu tun tagant läbi tua ette, nii kui tuleks ta üsna praegu koju. Astub tuba, wöeras annab wiiua pudeli kätte, nüüd hakkab tark Jaeu seda waadates rääkima  kõik selle hädalise asja lugu. Wõcra ees näitab nüüd olcwat kui loeks Jaen kõik seda temast antud müüa paalt. Nõnda on nende kolme Kihelkonna kuulsa tohtride lugu ümberkautse rahwa tääda, kes neist midagi ci pea. Kerla poolt kirjutakse meile rahwa elust nõnda: Sume töö heina maal ja põllu pääl tehakse meie pool wüga suure usinuse ja kiirusega ja paiguti ka üks teisega wöitu ajades, mis läbi rahwas mõni kord otsegu üle jöuu tahawad edasi rultada, et aga teist perekonda ära ,võita saaksnvad, et see küll ibu Kuu ja terwiic pääle köwaste kosub, kes leu retsiv voolida, et küll töö inimesed üsna sile.:.: nae-es näikse rammust lahjemaks !.::ree:vad. meil kiul ka arwata omast kaalu  st meudeei reste alla kukkuwad. 1875 aerust reeiustu ree omad töö härjad, enne st:ist röö algaruist kewadal kaalu-möödn paelaga  kõik üles. ja pärast sõnniku wädu st. st-:st kündmist rrgin seda samma jälle, ja leidsin iga übel varjal puudust olewat: 17 naela oli kõige wäbem ja 21 naela kõige rebkem oli üde bärjal endisest kaalust puudu, stde .st: raele ree ära wötnud, et kull loomad  iga räsiv Võimalikult häästi söödetud ja stesime stsi.d. üiiisama sugune lngu wsib te iuimmrrea e..e. Kas keegi oma peret emu sinist ree algamist on kaalunud, seda ei r..r :r:.r mirre, rnnmst on see temp tänini  r.e.mmre stsiu-.d. Paiguti tcewad meie rool r.rbmas oma suist tööd otsegu r-drstitulr j., rnngiiva möidu ajamisega ära. ststarr.stn rrõidn ajamist on need Alad rrsiiststs roõrnud, kellel Paadla lahe aeres re:n.rma:d on. mida nad ranna heinamaaks ninreramad. Juba jöulu pühade acal õõldarsst  rne.M enestste ranna heina tõslc näilist  rellimad. Tarab reegi wabat inimene rerrmeb-e kä..st külim.irn wilja tSõ paLio erre raiuda, siis peao ennast randa beina tõõstisists lubama, kui m tülsia kotiiga ci taba kogu minna. Mida robrem ühe! percmerel  ranna beina rööke minnes rabmcsr stlror mõrra on, siec on ,::du kodunt minnes n-du mees. sirab rc:ne percvrccs mistrma suure inimeste abil oma tööd ennemalt malmis, siis on see uuel suurem mõidn mees: >e,ab aga kolmas peremees wähema tõülimega oma osa meel ennem malmis, see on siis fee kõige suurem mõidn mees; seega tühja paljast inimese niine kandjat randa heina tööliseks ei tahetagi. Tahab keegi wabatnik teada saada, mis külas tema töösttenst  ka arwatakse, siis pangu aga häästi tähele, kui mitmest teda randa heina tööle päiliseks on tellitud; pole teda kellestki seks tellitud, siis leppigu selle arwamisega, et keegi tema tööst-teust mitte midagi lugu ei pea. Keegi peremees ei tohi ennemine, kui seatud pääwal randa niitma minna, kes seda teeb, on süü alune. Mõnes külas  maksawnd peremehed juba enne selle käsu eksimist 3 rbl. trahwi raha talitaja kätte ära, kinnituseks, et nad mitte enne kui seatud pääwal teistega seltsis randa niitma lühemad; teeb aga keegi siiski selle wastu, see teab juba ette, et ta oma sisse maksetud raha kautab, kuna seatud pääwal seltsis miniad oma raha tagasi saamad. On nüüd see hammu oodatud randa minemise  paäw käes, missest juba enne mitmet moodi on juttu aetud, siis on tiidus walmistamine  kõige pere rahwal käes, kõige rohkem weel pere naesel. Kui kõik walmistnd  niidu matrial on wankrite sisse pakitud,  ja kõige esimise, see on peremehe wankrile õlle keha ka juba kartsaste wahele upitatud, siis aga nii palju kui hobusid on, kõik ette; läbi kõnelemise waral saamad  nüüd kõik küla rahwas suurel teel ühte seltsi, ja siis on üks päratu suur pidulik  rong rõõmust rahwast oma toole minemas.  Et niisugune pidulik rahwa rongi seast lõbusat juttu juba kaugele kuulda on ja mõni salmike laulu tee lõbuks läbi tehakse  ja mõni noor mees naljades tüdruku rätiku roeka külge seub ja lipuks ülemel hoiab, kui ka ehk mõni kogemata hõitsaa! hüüab, kes seda ranna teel pahaks wöib panna. See kõik kisub eemalt kaugelt nägijate  silmad selle niitjate rongi poole Nii kuida see tee kõik röömulik on, niisamuti  on töö heinamaal. Jõuab keegi perekond  oma jä'u enemine malmis, siis lähemad  nooremad teise perekonnale abiks, ja teemad seda kuni kõigel malmis on, et siis ühes seltsis tagasi mõiwad minna, mis niisamuti pidulik mälja näitab. - Ma söönuksin,  et Saare Tõnu kord meie ranna niitjate rongi peaks nägema, ehk kõige parem  ennast ühegi peremehele selle töö aeaks päiliseks andma, (kui ta aga see niidu malu wastu jõuaks pidada), siis oleks tall jälle midagi Sõrme Onule rääkida olcmat. Meie omalt poolt ei taha niisugust rahwaliku  ühendust sugugi laita. Kui rahwas oma rasket tööd rõõmuga ära teeb, rahus ja leplikus meeles seltsis teed kciiwad ja tööd teemad, seda on jo üsna rõõm kuulda. Kaugemalt kodumaalt. Riaft. Liim ima a „Kubermangu Zcitung"  kuulutust mööda saalvad sel aastal 224,0 M meest oma sõcawäc kohuse täitmisele  sisse kutsutud. Rcmirowist Ründajatest Eestlastest ml„Rc« Dõrptsche Zeitung" kirja saanud. kesk-Podolia maale tulnud mõne põäwa eest üks suur perekond Eestlasi, isa, ema, hulk lapsi ja üks wana emake, ühtekokku  13 hiilge. Nemad rännanud Pärnu inaalt wälja, tahtnud esiti Suchum-Kaleesse minna, aga peawad wist palju lähemale jääma. Sääl olnud ühes mõisas Eesti aednik, selle juurest lootnud ründajad natuke tööd saada, sest raha olnud üsna otsas. Raha ei ole rändajat rohkem teele minna olnud kui 57 rubel! Millal inimesed targaks  saamad! Pärnu maakonnast. Rahwa laewandamisest  Häädemeeste kihelkonnast kirjutatakse  „Wirulasele" jännist: Laewade sõit ja laewade ehitamine on siin kaunis elaw, sest hea tükk mereranda on selle rahwa käes ja seega meretöö wõimalik.  Praegu on siin Häädemeeste wallas 12 ja Lrajoe wallas 22 laewa, mis kõik oma ja wäljamaade sadamate wahel kaupa weawad. Need laewad on, ainult kolm tükki wälja arwatud, muidu kõik siinsamas rannas  ehitatud ja igaüks 25 künni 30 tuhat maksma tulnud. Püäle nende nimetatud laewade on siit ranna rahwal weel 7 wähemat  laewa, mis läbikaudu tuhat rubla tükk maksawad ja millega uinwlt ema maa rahwas rannas kauba-asju aetakse. Neli suurt laewa on praegu tehtawal, mis igaüks umbes 30 tuhat rubla maksma tulewad. Meretöö ja kalapüüdmine on siinsele rahwale nii wäga omaseks saanud, et põllutöö tema körwal osalt hooletusesse jäetakse ja nagu ära unustatakse. Iga aeremees ei külwa ega künna siin põldu mitte ikka siis, kui põld ja aeg seda tarwitab, waid siis kui meretöö aeg annab. Wiljandi äealeht kirjutab ühest haledast  lõust: 4 poisi oliwad jerwe pääl purjetanud,  korraga oli üks tuule hoog paadi ümbcrajanud; 2 wanemad poisi saiwad ennast päästa, aga 2 nooremad upusiwad ära. Tartus on jälle üks wanem inimene, kullasep Krug Emmajökke äraupunnd. Teadmata  on, kas ise enesel on meelega otsa teinud, wöi kas ta kogemata mette on kukkunud  ehk kas ta wahest nõder mõistuse poolest olnud. Tallinnas on üks maga hale lugu juhtunud. Kadrintaalis uppus Eggersi herra 7 aastane pojuke Maieri maja juuacS tiiki ära. „Reval. Beobachteri" sõnumite järel on „ Linda" Seltsi walitsuse nõukogu koosolekul,  selle kuu 10 püüwal jälle üks mäga kahjetsctaw ja pahandaw kära ette tulnud. Nõukogu liige H. Eltz kirjutab sellest. „ Linda walitsuse nõukogu koosolekul 10. Juulil nõudis kirjasaatja ühe kommissioni  walimist, kes selle korra üle walmaks,  mis >ärel „Linda" abikauplus Tartus  lõpetatud saab ja kuida müümata jäätud  kaubad tagasi antud saamad. Dircctor  Schreim lükkas seda nõudmist kui täitsa tühist pärimist tagasi. Selle püüle päris kirjasaatja ja üks Rcwident, et walitsuse  nõukogu oma usuldust Director Schreim käest ära wötaks, sest et raamatute läbiwaatamine mitmet „ eksitust" ilmsiks teinud  oli. Ka waidlcS kirjasaatja selle wasta, et Tircctor Schreim walitsuse nõukogu juhatust oma kätte wötnud oli, mis pöhjnskirjade  wasta on ja päris, et see tema wastawaidlemine protokollis üles pandud saaks. Selle paale tõusis hirmus kära. Kirjasaatjale pandi ette, et tema seesuguste weike asjade üle ühtigi ei räägiks ja kui