lahkemine hingata laseb. Seesamma leht toob ka weel Wene lehe Meiu»k?.«u kirja «Loomade toidu jätkust." Seal õpetatakse  põhu puudusel loomadele männa pidemeid  ning kuuse, kase, jalaka, haawa ja toominga  koort ning sammalt söötma, nagu seda Wenemaal ja Rootstmaal sagedaste tehakse ja loomi nälja surma eest warjatakse. Meie maal aetakse aga siiamaale ikka weel põhugagi  läbi. «Postimees" kõneleb ..rahma-riidest." Leht kahjatseb, et meie esiwanemate riidemood mägist kaduma tahab minna. Haritud Europa  riidemood tungib igale poole sisse, nii et rahwa ega rahwa wahel riide poolest sugugi enam wahet ei ole. „Köik maailma inimesed lähemad riide poolest nii ükstõise sarnaseks, et üsna igawaks läheb alati ühesuguseid riideid  igal pool nähä." Meie ei pia mitte oma esiwanemate riideid ära wiskama ja nende riidemoodu suutumaks ära unustama, nii et wiimaks keegi enam ei tea, missuguseid riideid meie esiwanemad kord kannud on. Linnadest 60 kuni 70 wersta eemal juhtub nüid weel Eesti endist riiet nägema, mis aga ka juba sealgi kaduma hakkab. Eesti rahwusline riie tehtagu peenem, siis ei ole teda mitte enam häbi kanda, nagu mõni nüid arwab. Eesti neiud ja noorikud olgu nobedad riiet ilusamaks  ja peenemaks tegema, siis on ka Eesti riidemoodul kindlam alus ja elujärg. Et manad riidemoodud mitte ei kaoks, annab leht järgmist nõuu: „Meie piame niisammasuguse  rahwusliste asjade kogu asutama, nagu Soomlased enestele asutanud on. Selles kogus piab kõik leida olema, mis Eesti rahwaS  teeb ja walmistab ja mis temale igapäewases  eluS tarwis on, iseäranis aga riided näpu- ja tiki-töö. Katsume niisugust rahwusliste  asjade kogu teha, see saab meie Eesti rahwa töö edenemisele suurel sammul abiks olema." Sellesammas lehes kaebab keegi K. hobusewarguse  üle ning annab järgmist nõuu, kuidas seda wähendada: ..Keegi ei tohi hobust laadale  wiia, ei ka kusagil ära müia, kui hobusel  mitte passi ühes ei ole. Passi peal seisku: mis karma, kui kõrge ja kui mana hobune on; tema tähtsad märgid; kas müija hobuse ise kaswatanud, wõi ostnud; kui ostnud, siis nimelt, kelle käest ja kunas; peale selle meel mõnda, mis asjatundjad heaks arwawad üles tähendada. Isegi teada, seisku passi peal, kas linna, mõisa wõi walla politsei pitsar, nummer  ja allkiri. Jääb hobune oma kogukonda,  siis ei ole tal passi ta r mis, läheb ta aga walla st wälja, olgu tunnistus ligi. Kes uue hobuse ilma täielise kirjalise tunnistuseta kodu to ob, langeb kohtu alla." Ega see nõu laita ei ole, sest abi piab kuskilt selle asjale saama. Saul pahandab selles lehes ka Kõrwiga, et see teda „Walguses" Käbi ja Saare kõrwal on nimetanud. Eestimaalt. Wiljandist. „kseek. HnL." toob järgnuse  Keis. Kõrguse suurewürsti Wladinuri Aleksandrowitshi kirja, mis tema Balti kubermangude  wäejagude kohta on avaldanud. „KSik tagawara wäcsalgad on oma terwise poolest tublid ja prisked ning nende juurest on tublit tähelepanemist, wiisakat laitmata olekut, sõakorra seaduste täitmist ja osawust igas harjutuses  leida. Meeste riiete ja terwise kohta ei ole midagi enam soowida. Kasarmud ja kõrwalised majad on kõige täielisemas korraS ja elamise tarwis hästi sisse säetud. Rõõmus oli Mul waadata, kuidas linna poolt, iseäranis  Paides ja Rakweres, waejagude korterite eest hoolt kantakse, mis selgeSte näitab, et linna ja wäeülemate wahel kindel usaldus walitseb, mis ka wäejciHude elu kergituseks kõik võimalikuks  teeb " Suurewürsti kirjast paistab  iga sõna seest wälja, et Ta tagawara mägedega  täieste rahul on ja selle kohta Oma head meelt ja rahulolemist on tunnistanud. Wenemaa raudteede peale tahetakse igale poole ja iga sõitjate klassi tarwis magamise Pagunid juurde teha. Teede miniSterium on juba Belgia aktsia seltsiga lepingu ära teinud ja sellele kohuseks pannud, kõik wagunid Wene vabrikutest tellida. Balti Waguni-wabrik Riias, mis selle töö oma peale on wõtnud, ei saa knl mitte iga tee tarwis kohe wagunid walmis teha, waid esiotsa Peterburi-Warshawi, Moskwa- Bresti ja Bresti-Warshawi teede peale. Wiljandi Eesti Põllumeeste seltsi koosolek  20. Juulil. 1886. Kokku oliwad tulnud wistiSte kibeda aja pärast kõiges 46 liiget. President awas koosoleku paari seltsi edenemise kohase sõnaga. Rüid lueti warsi minewase koosoleku protokoll ette ning tõeks tunnistamise järele kirjutati see kahest seltsi liikmest alla. Peale selle pidas seltsil lige hra Oraw tubaka kaswatamisest kõnet. Kõneleja nimetas esite paari sõnaga tubaku suitsetamisest  ning tähendas, et see üksikul töötegijal lõbusaks ajawiiteks on. Tema olla juba mitu aastat tubakut kaswatanud ning leidnud, et hästi kaswanud tubaku wakamaa peale kahe tuhande rubla toob. oi!) Selle järele pidas kohe seltsi kirjatoimetaja J. Nuudel «Tubaku suitsetamise kahjust" kõne. Esite kõneldi tubaku ajaluost ning näidati, et tema suitsetamist harimata Jndianlased ülesse on leidnud. Tule alal hoidmist tuletikka siis weel ei olnud panti üht ja töist rämpsu võlema, nii ka tubaku lehi, mille suits aga head haisu andis. Et tale Sõgutamiseks toru läbi tuult puhuti, siis tuli ka wahest toru läbi suitsu suhu, ning piibu tõmbamine oligi leitud. Aeg ajalt lagunes ta igale poole laiali. Türgi ja Wenemaal tuli aga suitsetamise kohta kõwa keeldus) suitsetajatel lõigati ninad ära ja torgati augud mokkadesse. Tubli suitsetamise edendaja oli Saksa Friedrich Wilhelm I. Tubaku  suitsetamisest arwas kõneleja niipalju kasu, et ta haistmise ja maitsmise närwid üles äritab,  mõtlemise wõimu selleks korraks tuetab ja üksikul inimesel seltsiliseks on. Kõik need on aga asjad, millest igaüks ilma wõib olla ja ilma suitsetamata läbi wõib saada. Kahjud ei ole aga mitte weiksed, mis juba sellest nähä on, et suitsetama algaja sagedaste oksendab ja pääwalu uimastust tunneb. Ka riisub suitsetamine  aastas läbi segamine 50 kuni 60 rbl. raha taskust ära. Nüid luges president ministeriumi põllutöö aruande raamatust ühe ümberpandud tüki ette, nimelt kunstsõnikust. See oli wäga tähtjas ning meie saame seda lugejatele edespidi täielikumalt  awaldama. Pärast lühikest waheaega pidas seltsi abiprestdent  J. Peet sellest kõnet ~Mis sa näitusele  teod." Kõneleja näidas siin wõimalikult  selgeste, mis meie ülepää näitusele toome ja millega näitust täiendame, mis näitusele kõlbab ja mis sinna mitte ei passi. Suurem lootus panti põllupidajate ja suurem rõhk koduloomade  ja põllu- ning karjasaakide peale. Kõik kolm kõne wõeti rahulvldawalt wastu. Tulewane koosolek jäeti eestseisuse määrata. Wiljandimaalt. Kolga-Jaanist. Meie Kolga-Jaani Wöiseku walla mõisamaa mehed aeti 18. Juulil wallamaja juurde kokku. Igaüks  läks rõõmsa meelega, selles lootuses, et wist nüid pika aja kontrahtisi antakse ehk teo orjus maha jäetakse, nagu enne rahwa suus kuulda oli; aga mis nad seal kuulsiwad tulewa Jüripäewa aeg kohast lahti —, see pani kõik rahwast kurwastuses ohkama, sest 12 talu peret üeldi korraga lahti. Kus piab see hulk rahwast korraga minema! Lahti ütlemise  põhjuseks oli see, et maad mõisa külge wõetakse. Wallakohus ei wõtnud seda lahti ütlemist aga mitte oma peale, sellepärast, et wald neid inimesi kuskile mahutada ei wõi. Selle wastu hakkamise eest oli mõisa kirjutaja walla ametnikka tubliste ähwardanud ja ülemalt  poolt selleks abi otsida lubanud. —wp — Pärnumaalt. Karksist. Rahe kahju. Niisugust kahju, kui rahe 10. Juulil Karksis tegi, ei ole ammugi kuskil kuulda olnud. Nimetatud  päewal oli juba enne lõunat müristamist  kuulda; umbes kell üks lõuna ajal tuli Põhja poolt hoog ülesse ja tõi hirmsa tormiga rahet. Ilm läks pimedaks, et wiit sammu eemale näha ei wõinud, mürin ja kohin oli hirmus, ei wõinud wahet tunda, kas see müristamine  wõi rahe mürin oli. Umbes weerand tundi kestis niisugune kära ja jättis mitmele silmad wett täis. Wili, mis Jaanipäewa aegne wihm kauniste oli kosutanud, oli koguni maa sisse ja mullaga segamine tambitud; arwa oli mõni kõrs ja kand siin ehk seal leida. Puudel oliwad lehed otsast ja koor pealt ära peksetud; rahe anged seisiwad aidade ja kiwide ääres; igalt poolt oli häda-kaebamisi kuulda, sest kõik, mis põllumees külwanud oli, oli puruks jahuks tambitud. Kui siin ligimese armastus ei aita, siis on kül mitmed eluks ajaks õnnetumad. Wallawanema ülewaatamise  ja üleswõtmise järgi on 14 talu, kellel mitte tera tänawusest külwist loota ei ole ja 18 talu, kellel weel wähegi järgi on jäänud; weikse kahjulised koguni arwamata. 1600 wakamaad on täieste rahest löödud; kahju on 50000 rubla peale arwatud, ennem enam, kui wähem. Palju talumaade rentnikuid, kes juba kewade peremeeste käest tulewa lõikuse peale lainasiwad, on juba praegu näljas, sest keegi enam lainata ei saa ja armu andeid ei ole ka weel kuskil korjatud. —o — Läänemaalt. Mäe koguduse preester Beshanitski  on Jaanipäewast kuni 15 Juulini Ranna- mõisa, Haeska, Uuemõisa, Ungra ja Parila wallas 209 immest Wene usku salwiuud. Wormsi saare Rootslased tahtwat kõik Wene usku heita. Salwimist saatvat preester Orlvw Saaremalt ja Tartu ülikooli Weneusu professor Obraszow toimetama, sest et need Rootsi keelt mõistawad. Salwimise tarwis olla juba umbeS 800 inimest oma nimed üles annud. 01. Wõru wallas põeb üks perenaene „Halli" tõbe. Kui see tõbi inimesele peale tuleb, wäristab ta hullul kombel haiget. Kui haige ennast kuhugi ara peidab, siis kuuleb ta tuttawate  inimeste heali, kes teda hüiawad, teeb ta healt wastu, siis on jälle „Hall" peal. Taewa Taat andis rvhkeste wihma peale Jaani. Nüid wiljad õige kenaste. —tt- Lätimaalt. . Riiast. Ka siin on laewasõit õige palju tagasi jäänud. Riia kauba lehe aruande järele paneme siia iga esimese povleaasta sisse tulnud laewade hulga ülesse. Aastal 1882 tuli sadamasse 1226 laewa, nende seas 591 auru.  laewa; 1883 904 laewa, nende seas 457 aurulaewa; 1884 1094 laewa, nende seas 672 aurulaewa; 1885 1003 laewa, nende seaS 633 aurulaewa; 1886 750 laewa, nende seas 389 aurulaewa. Liiwimaa Hoowikohus on 16. Juulil esimest korda 3. Juunil s. a. antud seaduse põhjusel awalikult kohut pidanud; pealt kuulama  oli 10 inimest tulnud. Kui eesseiöwa kaebtuse asja kohased alamate kõhtude protokollid  ette oliwad luetud, tuli otsuse tegemine salaja! istumisel, mis aga awalikult kuulutati. Nimetamise wäart on aksiisi walitsuse kaebtuse asi Gilseni mõisa omaniku, parun Victor von Rosenbergi wastu, wastu seadust pruugitud panderollide parast, mis 901 rubla 21 kop. eest oli. Otsus oli, et kaebtuse alune pidi 2703 rubla 63 kop. trahwi maksma, see on kolme kordse summa. Lätimaa Wittkopi ja Lipskalni walla talud langesiwad 10. Juulil raske rahe-kahju alla. Rahe terad oliwad povltõist tolli läbi mõõta. Wittkopi wallas arwatakse 10000 rubla ja Lipskalni wallas 25000 rubla eest kahju olewat sündinud. Imelik on, et juba nelja aasta sees kolmat korda ühed ja needsammad  wäljad rahest ära rikutakse, kuna naabriwäljad  terweks jääwad. Soowida oleks, et selle nähtuse põhja järele piaks uuritama. Ehk wahest oli seesamma rahe, mis Karksist läbi läks? Wenemaalt. Lõune-Wenemaa miinaköökide omanikud hakkamad järelt kibedamine oma halwa seisu üle kaebama ning saawad wististe ka mõjuwale poole kergituseks abi paluma minema. „IOL!«. kpuü." teab ütelda, et see mõte õige laialt liikuda. Nende häda tulla suuremal osal sellest, et matjamaa mähem piiritust tarwitab ja Balti kubermangudes kardultest liig palju piiritust aetakse. Selle läbi olla piirituse hinnad liig alla läinud, piaaegu 50"/» kolme aasta jooksul.  Nagu suhkru mabrikudki, nii tahamad ka nemad oma tööd mahendada. Üks suur wiinaköõk  lubab 30 miljoni asemel ainult weel 12 miljoni kraadi piiritust ajada. Mitmed panemad  kõrwad suutumas pää alla. Wastuseks. „Et selgust selle asjasse tuua, ohwerdame meie midagi, mis meile pealt saja rubla maksma tuleb." Missuguseks otstarbeks Teil pealt saa rubla tarwis ohwerdada, on mulle täitsa arusaamata. Ohwerdamine ou ju wana, pagana aja mood, ja ega Teie 19 ma aastasaa lõpul ometi enam haritud  Europas ebajumalaid ei taha orjama hakata! Mis ohwrit seal maja? Kui Teil õigus on, siis ta ju Teile ka jääb, ilma et Teil maja poolt krossigi ohwerdada oleks. Ei ole Teil aga mitte õigust, noh, siis ei aita „ohwerdamine" ega suitsetamine"  seal ju ka mitte wähematki. Wõi ehk loodate raha ohwritega enesele nimest meelitada,  kes minu ..Elusaatusel" „Seitsme miljoni" tõlgiks tunnistaksiwad, kui nad ka teaksiwad, et ta seda mitte ei ole! Ah, kulla suguwend, jätke sarnane  jonni ajamine päris maha ja kinkige see „pealt saja rubla" parem Aleksandri kooli wõi mõne muu tulusa asja heaks! Mis Te'e teda asjata maha wiskate! Teie ütlete, mina püida ennast „Sakala" toimetaja  taga ära marjata; seda ei ole mina kusagil mitte teinud; kül peidate aga Teie mõne mehe selja taga ära. Mina astun alati awalikult ette, aga Teie kõnnite kuidas rahwas ütleb nagu kass kuuma pudru ümber. Oma kuulust ..kriitika tööd" algasite ju sellega, et Teie nurga tagant salaja muda minu peale pilduma halasite. Kas see oli mõne õige mehe töö? Juba sellega tunnistasite, et Teie „kriitika töö" ainult laimdu- seks ilmale on sündinud. Oleksite õige mees olnud,  siis oleks Teie awalikul kohal kohe asjalikult ette tulnud, aga mitte nurga taga tänitanud. Wiimaks ütlete Teie weel: „Saunamehe Elusaatusel"  on kül alguspäraline hakatus; inimeste nimed, seisus ja seisukord on ka alguspäralised, aga need ei muuda jutu mõtet ikka weel mitte alguspäraliseks." Kulla härra! Oleksite Teie natukenegi seda „kriitika tööd" tehes enam järele mõtlenud, siis ei oleks Te'e wist mitte seda lauset paberisse pannud. Selle ütelusega teete ju oma terme ilusa ..kriitika töö", mille üle ehk Teie maimus juba rõõmustasite,  jälle ise tühjaks. Kui Teie ütlete, et hakatus jutul on kül minu oma tehtud ja alguspäraline, siis tõendate ju sellega, et minu jutt otsani alguspäraline on: mõistab keegi üht tööd algada, siis mõistab ta teda ka malmis teha ja lõpetada, nõnda räägib mõtte teadus ja ütleb ka mana sõna: „Kõik hakatus on raske." Olin ma nüid oma juttu algada mõistnud  jä sedawiisi raskema sammu ära astunud, mis asi sundis mind siis kül korraga oma tööd poolele jätma ja Maks Ringi tööd oma tööle otsa jätkama?  Ja missugusel nõiduse mäel oleks see kül wõimalik olnud, et minu tööle Maks Ringi töö tõlk karma pealt otsa oleks sündinud ja temaga kokku käinud?! Kas Te'e, auus härra ise ka aru saate, et nii wiisi sugugi wõimalik mõtelda ei ole ja teha weel kunagi mitte?!! Teie ütlete, minu jutu mõtted ei olla mitte ..alguspäralised." See on ju üsna õige ja loomulik, seda nad ju olla ei tahtnudki. Kas ehk olete Teie, auus kriitikus, mõnes kirjatöös juba tuli uusi ..alguspäralisi  mõtteid" leidnud wõi näinud? Greeklane  ütleb: ..Päikse all ei ole midagi uudist," ja mina arwan, et „algnspäralisi mõtteid" ei olegi ilmas olemas. Kui Koidula laulab: „Mu isamaa nad olid matnud" rc. ehk „Sind surmani 'kül tahan" :c. wõi kui I)r. Wcske luuletab: „Mingem üles mägedele" rc., siis ei ole need mitte Alguspäralised  mõtted", mis neis leida on, aga ..alguspäralised  kirjatööd" on nad kül: need mõtted oliwad juba ammu ilmas, aga nõnda ei olnud neid enne keegi weel mitte kokku scadinud; ja see ongi just, mis ühe kirjatöö alguspäraliseks teeb. Nii on ka lugu minu kirjatööga, mitte mõtted, waid mõtete kokku seadmine on minu töö. Sellest wõib siis nähä, et Teie eksituses olete, kui Teie minu kirjatöö seest ..alguspäralist mõtteid" otsides neid sealt ei leia ja sellepärast teda kohe mõne „Seitsmc miljoni" tõlgiks tembeldate. Ja siis wiimaks weel üks asi, mis kõige paremine tunnistab, et Teie ..kriitika tööl" põhja all ei ole: Teie ei tunnegi weel mitte minu juttu otsani ja mõistate teda juba hukka! Kas see on mõne ..kriitika töö?!" Esite piab ometi üht asja põhjani  tuntama, alles siis wõib tema üle kohut mõista. Eks ole tõsi? Mis ütleksite Teie ühest kohtumõistjast, kes ühte inimest enne hukka mõistab, kui ta tema tegusid põhjani weel mitte ei tunneks wõi teaks? Teie nimetaksile teda ülekohtuseks. Kuidas piab aga Teid Teie ..kriitika töös" hüitama? Loodan, et Teie nüid oma eksitust märkanud olete ja, kui auus mees, miud edespidi mitte enam niisuguste ..kriitika töödega" kiusama ei tule! Teete Teie aga seda siiski weel, siis ei hakka ma Teile wastamiseks mitte enam nii palju sõnu kulutama ega ajalehe ruumi raiskama, waid kostan  lühidelt: „Jsa, anna neile andeks, sest nemad ei tea, mis nad teewad!" Auupaklikult Teie wäga alandlik J. Saunamees. Tähendus: Auustatud ..Walgusc" toimetust palun seda minu „wastukriitikot" ka lahkeste oma lehe ese üles wõtta. Haritud maailmas on mõõduks, et see ajakiri, kes kellegi üle kriitikat toonud, ka wastukriitika omas lehes taieste ära trükib, et siis lehe lugejad mõlemilt poolt tunneks ja otwstada wõiks, kellel õigus wöi ülekohus. ..Walgus" ei ole aga minu esimese wastusega mitte seda teinud. Kirja wastused. 368) P. L. A. Awaldame. 369) M. R. D. Tarwitame; head asja ei jäta meie ialgi kiitmata. 370> J. P. U. Olgu, meie awaldame. Kas ta ka tõeste tulus on, ei wõi weel mitte tõendada. 371) —s— Ega see waidlemine midagi ei aita, kui asjal õiget põhja marjul hoitakse. 372) J. R. K. Teie kaebtus on tõeste ilma põhjata. Uuemad sõnumed. Wiljandist. Nagu „Rig. Z.- Peeterburist kuuleb, olla hariduse ministeriumis nõu, Balli kubermangudes rahwakool meistrite konwerentsisi  mitte enam lubada. R. D. Z. „Kohtu ajaleht" teatab, et ..awalilud kohtupidamisel)" kõikides Balti kubermangude kohtudes kõige hiljemalt Weebruari kuu sees 1887 sisse saetakse. N. D. Z. „Balt. Westn." ei kiida seda mitte, et Aleksandri kooli direktori küsimuses üksikute meeöte waimu-omaduse awalikult ette kantakse. Peeterburist. Teede minister, kindraladjntant  Poss j et, on riigi lõuna-serwa reisinud.  24. Juulil jõuudis ta Nishni-Nowgorodi;  sealt tahtwat minister Urali mägede poole minna, kus ta iseäranis Urali mäeteed, mis riigi omanduseks saab, järele tahab waadata. N. D. Z. Neil päiwil oodetakse esimesi selle aastast  kullawoori Altai-mäekaewandustest siia tulewat. SelleS on 27 puuda kulda ja 7 puuda hõbedat. N. D. Z. Moskwast. Siin põles 22. Juulil KnerzerL kalewi wabriku kõige suurem maja ühes masinatega  ja kaubaga maani maha. Kahju arwatakse  rubla eest olewat. N. D. Z. 5S 30 Sakala. 1886