Tallinna Sõber i- 48 KKmneS aastakäik Tallinnas, Z 5. Talivekuu pääwal 1888. Ulköldne acaicht Ecsti rshivillt ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trükimojaS: aaStalj' 2 rubka, 40 kop.— pool-aaStaS ......... 1 rubla 40 kop : Koju ehk poStiga saadetud: aasta» .......IUMMUa pook-aastas i rubla 70 tor. Mukukttfed makfawad tga rea ehk fesse aseme peatt s Kop. Tellimised wöetakse wasta r Halltnuas: LindsorsN pärijale irükimajas. - Seterüurgts: S. Seelaudl, 54. Harkus! LaaKmann. - Zialtweres - A. Kuhs. - Saides: Ä. Setdelüera Lapsalus: H. KossVerg. Lihulas: li. MrttnerN poodis. Wiliandls: L z Aarsm i raamatupood. Narmas: M. Sõber. MSrus Sraua Aiettose - Nakkas: W. Nudolst. Kurefaares - Hh. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajv redaktor W. F- Eichhor n. Elab BaltiSkiS, kirjad käimad Baltiski (Baltifchport La^rlkeillA-llopia. Register: Weel kord mõne EeSti lehe juhtkirjadest ja teistest juhatustest. Üleüldised sõnumid maail - ! mast. Omalt maalt. Tallinnast: Uued la uu paberid. Kiriku asjadest. Grecka-Kacholiizi uus kathedrol-kirik. - Koolide asjust. ..Rivolör Beobachtee." —Wirulane Sulaste kassad. - Kahtlane  tulekahju. Äkiline surm- WigoStuS. - PahatelU. Rõuged. Baitiskist: Ilmad. Sa- dama souumld' Maalt - Õnnetused la pohoteud. Merelt: Atalanta hukka läinud. Tartust: Eesti Põllum-eSte  Seltsi koosolek. Põltsamaalt: Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek. KuuramaaU: Hiline kõu». Peterburgtst:  KeiSri-lojast Raudtie-õuuetask asjust. Rorbs-ildi nõuud. Kharkowist: Ülekohus. Krimmist: EeSti asutase jubUäum. Ilmad. Jseäralis.d ja uuemad sõnumid. Uued raamatud. Weel kord mõne Eestikeelise lehe "juhtkirjadest" ja teistest "juhatustest". (Lõpp.) Eestimaa Kreditkassa ei ole koguni mitte üks rahakauplus  igapääwases tähenduses, ei ole mitte üks kasulaenu-asutus  ühegi erainimese ehk seltskonna »rikkaks saamiseks",  waid on Eestimaa põllutöö abiasutus,  mille eest kõik Eestimaa maa ja piud kõige hoonetega  ja asutustega selle maa ja pinna peal wastab, nii palju kui sellest maast ja pinnast erainimeste oma on, olgu sellel maal ja pinnal Kreditkassas wõlgast ehk mitte. Ainult  selle kaubaga saab Eestimaa maast ja pinnast erainimeste  päriseks kirjutatud ja kinnitatud, et nemad seda wastata ist oma peale wõtawad. olgu nemad mis sugust ja seis est tahes, olgu nende päris Mad Mõisamaa ehk Tai luumamaa peal. Kreditkassa ei wõta ühegist kaupluse osa ega laena raha ühegi peale, ühegi kõrge ja httlgawa ootuse ja lootuse peale wälja, waid pshjuskirja mööda ainult maa ja pinna peale, kõige Eestimaa  mõisade, talu- ja maakohtade wiimase wastatamise all, kui see mõis, talu- ehk maakoht enam tasuda ei wõi, mille peale laen iseäranis antud sai. Kreditkaõsa ei laena stiS ise ka rohkem raha, kui neikS wäljalaeuudeks tarwis läheb, ja Kreditkassa! ei ole fiis ka rohkem wõlga, kui se e! põhjusel wälja laenatud on. Kreditkiösast on küll wiimaStel aegadel ka Riigiwalitsuse poolest kinnitatud ja Riigiwalitsuse wastatamise all seiSwate hindpaberite peale raha laenatud, aga see on kõrwaline asi, mis Kreditkassast w lja antud pantpaberite külge sugugi ei puudu, sest selle w nu eest wastawad pandiks pandud ja Kreditkassa walitsuse  kätte antud, Riigiwalitsuse wastatamise all selswad hindpaberid ise, mis niikaua kindlaks jääwad, kui riik ise kindlaks jääb, ja meie loodame, et ,Walgusel" ja tema nöuuandjatel ja kaastöölistel sea! , kahtlust" ei ole. Kreditkassa! on sedawiifi niipalju wõlga, kui Kreditkassast  pantpaberid wälja antud on, jn nende eest wastawad  kõik Eestimaa eramõisad, talu- ja maakohad, kuida juba ülema! tähendasime. Waatame järel, kui palju see pant wäärt on ja kui suur see wõlg olla wõib, miS eest see pant waStab: Eeõtimaa maade hind on manast aeast saadik teu ja maksude määramiseks adrade järel arwatud. Teurendi aeal, Rootsi walitsuse aeast saadik, oli see üks adrakohl, millel 12 tündremaad põldu igas kolmes tõstandnses, 180 saadu heinu ja kohaline karjamaa oli. Selle eest tehti 12 hobusepääwa ja 12 jalapääwa nädalis, körwaliste wakutegndega  ja wakumaksndega, ja kanti kohalised awalikud teud ja maksud. Uus Taluseadus aastast 1856 jättis 2 hobusepääwa ja 2 jalapääwa nädalis maha, määras sedawiisi  adrakoha tegu 10 hobusepääwa ja 10 jalapääwa peale nädalis, jättis muidu adra maa puudutamata, muud kui tündremaa sai poole Wene dessäkini, 1200 ruutsülla,  peale määratud, kuna tündremaa Rootsi aeal 1377 ruutsülda suur oli olnud. Wähemaid talukohta!: sai nii palju üheks adraks kokku pandud, kui arwu wäljalulemiseks tarwis läks. Mõisa maad ei saanud adrade armusse pandud.  Aegade käikuS oliwad aga adra arwud üksikute mõisade  ja waldade wahel ennast mitmekesiseks muutnud, (adraarwu  wiimane läbiwaatamine ja õiendamine oli aastal 1774 olnud), nenda et need awalikkude tegude ja maksude põhjuseks enam kõlwata ei tahtnud. Tenrendid muutfiwad ennast põllutöö edendatud korra ja tarwituSte sunnil raharendiks,  rentkohad hakkasiwad ennast päriskohtadeks muutma, mõisamaa hakkas mitmesuguste muutmist? ja juure tulnud tarwituste sunnil ka neist awalikkudest maksudest osa wõlma, mis senni ainult talukohtade peal seisnud oliwad. Kõige selle pärast tarwitas wana adra-arw läbiwaatamist ja õiendamist.  Ritterkond wõttis nõuuks seda teha. Adrad saiwad  maade puhta sissetulemise järel arwatud, neuda et ikka 300 rubla puhast sissetulemist üheks adraks arwatud ja ka mõisamaa selle arwu alla pandud sai. Need adraarwud  pidsivad edaspidi tarwitust mööda uueske läbi waadatud  ja õiendatud saama. Wiimane läbiwaatamine ja õiendamine oli aastal 1881. Selle otsused seisawad meie ees ja nende järel on kerge wälja arwata, kui palju Eestimaa  ülepea sisse kannab, kui palju sedamööda kõik Eestimaa  wäärt on ja kui palju põhjuSkapitali EeStimaa Kreditkassa  pantpaberite eest wastab. Selle wiuuase armu järel on kõik Eestimaa kokku adra suur. Iga adra annab 300 rubla puhast sissetulemist, mis kokku 2,791,143 rubla puhast sissetulemist  wälja teeb. See sissetulemine 5 protserttiga kapitaliseritud  näitab, et kõik Eestimaa kokku 55,822,860 rubla wäärt on. Sellest kapitalhinnast piawad aga Kreditkassa asjus kroonumöisad, awalikkude asutuste mõisad, liunade mõisad, majorat- ja fideikommiss-möisad ja kirikumõisad maha arwatud saama, sest need ei saa Kreditkassast laenu ega wasta ka Kreditkassa pantpaberite (rahwas ütleb: mekslite) eest. Neid oli ivana arwu järel: Kroonumöisad: Taibla ja Wasknarwa . . 19, adra, Laildrathi-mõisad: Kuimetsa. Kaiu ja Nabata , Preilidekoolt mõis: Wiuni . . . . ' Majoratmõisad: Wigala, Kolga, Kukruse ja Peeri 260,, Linnamõisad : Rae, Kantjala, Nehatu, Wäo, Koitjärwe, Kuterküla. Samokrassi, Päite 88,» Toompea kiriku mõis: Mõigu .... , Kokku . 524,0 adra. Kirikumõisad: Harjumaal ...... 3.77 adra, Wirumaal o,gg lärwamaal I,»° » Läänemaal (suurel maal) . . 12,5, » Hiomaal ja WormsiS . » Kokku . adra. Kõik Kreditkassast lahutatud maa kokku 554,63 adra. Peale selle on wiimaste aegade sees mõned mõisad fideikommiss-mõisadeks tehtud ja sellega Kreditkassast lahutatud,  nagu Iva, Sagadi, Pucdi ja teised, mille armu meil käepärast ei ole. Nendest möistdesi on aga ka talukohtasi  müüdud, niisamati linnade- ja Landrathi-mõisadest, ja need talukohad on ka wastatamist Kreditkassa eest oma peale wõtnud. Ka nende talukohtade arwu meil ei ole, kergest wõiks nende maahiud niisama suur olla, kui selle maa hind, mis sideikommiss-mõisadega wastaiamisesi Kre dilkaSsa eest lahutatud on. Et meie aga maskatawat maad ennemini wähema kui suurema arwuga üles anda tahame ja ühes ka wastatawate adrade arwu ,ümmarguselalsime", siis nrwame ülemise summa juure weet ja sedawiifi  kõige Eestimaa adradest kokku adra maha, kus siis 8600 adra üle jääwad, miS Kõigekõrgemast kinnitatud Kreditkassa põhjuskirja järel Kreditkassa wõlgade, s. 0. pantpaberite eest tingimata waStama piawad. Need 8600 adra cnnawad 2,530,000 rubla puhast aastast sissetulemist ja nende kapitalhind on 51,600,000 rubla. See ei ole aga mitte kõik. Adraarwust on kõik metsad, weskid, roimaja  teised wabrikud, kalapüüdmised ja ülepea kõik need fissetulemised  maha jäätud, mis mitte põllu, heinamaa ja karjamaa  anded ei tle. Julgusega wöime neid rohkem kui 8 millioni kapitalhsima peale arwata ja kui keegi kõiki Eestimaa  eramõisast, talu- ja maakohtasi korraga osta tahaks, siis ei oleks neid wist mitte alla 60 millioni rubla saada. Kreditkassa ei ole ühegi üksiku inimese ega seltskonna rahakauplus,  waid on Eestimaa pölluperemeeste ühenduse laenuvani,  kes sedawiisi kõige wäyemast 60 millioni suure pöhjuskapitaliga,  mida keegi körwale kanda ei wõi, Kreditkassa wõlgade. s. 0. pantpaberite eest wastawad. Mis eramõisadel, talu- ja maakohtadel erawölgasi on. see ei tähenda Kreditkassa kohta ühtigi. Esiteks saab wõlg Kreditkassas tasutud, teised wõlad sellest, mis üle jääb. Waatame nüüd järel, kui palju wõib Eestimaa Kreditkassa  pantpaberid wälja anuud olla. Nende arwu meie käes ei ole, aga seda ei ole ka mitte tarwis, meil on need seadused tuttawad, mis järel Kreditkassast pantpaberid wälja antakse ja sellest on siin küll. Kreditkassa et anna oma laenu pantpaberites mitte ülemise adraarwu järel miS maksude korraldamiseks tehtud on, wuid takserib need mõisad, talu- ja maakohad, mille peale laenu soowitakse ise, ja takserib wäga ettewaatlikult, wõime ütelda: kitsikul/ tehtud proowide järel läbistikku 30 protsenti alamalt.' Kreditkassa poolest ei ole fiis eramoisad, talu- ja maakohad  mitte 51,600,000 rubla peale takseritud, kui need kõik takseritud oleksiwad, waid umbes 36 millioni rubla peale ja sellest wõib pool hinda. s. 0. 18 millioni rubla, laenuks antud olla. Kreditkassa wastatamise all seisab aga LaenukaSsa, mis iseäranis talukohtade heaks asutatud on ja talukohtade peale Kreditkassa wõla kõrwa weel lifalaenu  annab. Sellega kokku wõiwad Kreditkassa wastatamise  all 20 millioui rubla eest wõlapaberid seista, mille eest kõige wähemast 60 millioui rublaga wastatakse. Mis ,Walgus" ja tema „Üks Eestimaa talupoeg" arwawad,  kas on Eestimaa Kreditkassa pantpaberid, wõi wekslid,  kindlad küll? -UmbeS niisamati seisab ast Liiwimaa Krcditkassaga. Kreditkassad oliwad hakatuses ainult mõisnikkude heaks asutatud, sasivad aga pärast sellesama lahke kaubaga ka taluperemeestele lahti tehtud. Arwamata suurem hulk meie kodumaa pärisperemeestest on selleks ainult Kreditkassade  abiga saada wõinud. Kelle kasuks wõi meeleheaks halkamad nüüd mõned mehed ja lehed, kellel rahaasjade tallitu sest wähematki aimu ei ole, kahtlust ja wihawaenu Kceditkassade wasta ütes keerutama? Kes annab neile seda julgust, Kreditkassadest ja Mnda"-seltsist ühel hingel rääkida?! Üks on selge: Meie kodumaa  kalurahwa Muks" ja ,e!u parandamiseks" ei tehta seda mille! Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiSkiS, Taltvckuu 13. päätval Saksamaa Riigipääwa koosolek ou selle kuu 10. pääwal algatus, kuida juba lühiselt kirjutasime. Kõik maailm paneb Me selle tähtsa kehakonna arutamist ja uõuuwötmisi tähele, Nlmett neid uõu-nvõtmisi. mis sõeawäe  korraldamise ja sõeawäe kulade kiitge puuduwnd, et sellest arutada wõiks, fui juur Saksamaa arwates sõea ootus ehk rahu lootus on. Keisri tähtsast thronikönest paneme seda jagu oma lugejate ette. miS Saksamaa seltslikust  elust räägib ja ka teistes riikides ühel ehk teisel rviifil juhatuseks wõiks tarwitatus saada, ja mis järges suurt maailma politikat Saksamaa seifupaigast seletab. Keiser Wilhelm ütleb: