Eesti asjadest. Eesti Kirjameeste seltsi wiimafcl koosolekul wvetud Eesti kirjanik E. Wilde sellepärast wastutamisc  alla, et tema Kirjameeste seltsi kuluga trükitawat J. Kõrwi juttu „Kindel eesmärk" ajalehes  ära laitnud. Wilde õiendanud end sellega et temal olla ilmunud kirjatööde üle täieline kriitika viguS, nagu see teisiti ei wõi olla ja ta ei saada lubama et Kirjameeste selts tema õigusi kitsendaks. Seltsi esimees ütlenud Wilde ja tema kirjatööde kohta sõnu, mida wiimane oma tööde sõimamiseks pidanud ja asja kohalisel seletusel tagasi lükkanud. Tcas'i herra ütlenud Wildcle: „Teie ei tea, mis Teie kirjutate; Teie kirjutate purjus peaga." Wilde waStanud: „Teie ei tea küll, mis Teie loete." Siis läinud rääkimine Wilde ivaStn käredamaks, mille pääle Wilde ütlenud: „Niisugusest seltsist astun ma wälja" ja läinud ara. Selts ja seltsi esimees awaldanud selle üle oma rõõmu, et nad jälle ühest kirjamehest  lahti saanud. Tcas'i herra küsinud, kas wõida keegi, kcS kohtu ülekuulamise ja kaebduse all olla wcel seltsi liige olla, mille pääle esimees tähendanud, et see harilik kombe olla, et sarnane inimene ise seltsist wälja astuda. Selts andis eestseisusele luba, sarnast wälja heita, kui ta ise wälja ei astu; waljaheidetawa liikme uime ei nimetatud. Wirulase toimetaja J. JSrw'e herra ütleb kuulnud olewat, et see wäljaheidetaw liige tema olla, ning lausub selle kohta järgmiselt: Meile on teatatud, et see wälja heidetud liige Wirulase toimetaja olla. Seltsi eestseisuse käest ei ole ta seda küll wecl teada saanud ja ei ole temale ta küsimise pääle säült meel kastetud. Niisugust pool sala wiisil, see on ilma nime nimetamata naljaheitmist seltsi ees ja seltsi koosoleku  läbi ci ivõi ka meie sündsaks ega seltsi elule omaseks pidada. Nimetatud inimene saab wäljaheitjatelt ka järele pärima, mis kaebduS ja ! mis süü see siis olla, mispärast nad wäljaheitmist ! ette «võtnud. Seda tahab ta siis ka teha, kui I ehk «vahest peaks üteldama, et mitte teda ei olla ! mälja heidetud. Wähemalt nime peab ikka koosj  olekule üteldama ja ütelda julgetama, kui kedagi ! misgisuguse wea wõi süü pärast tahetakse seltsist wälja heita; muidu on täitsa korrawastaline ja ei tea koosolejad, kes see oli, keda nad eneste seast ära heitsiwad ehk kas nad just seda enestest ära heita tahtsiwad, keda «väljaheitmise soowijad ja ettepanijad omas südames mõtlesiwad. Peaks Eesti Kirj. seltsist wälja heidetud inimese pääle muis asjus kaebdust tõstetud olema, mis mitte seltsi otsustamise alla ei puutu ega seltsi asjus tõstetud ei ole, siis ei wõi wäljaheitjatel mitte asjalik olla, kohtule ja seadusele ette rutata ega omalt poolt kaebdusealust enne karistada katsuda kui kaebdus asjalikus paigas alles seletamata, kui weel mitte selgeks tehtud süü, waid ainult kaebdus olemas üteldakse olewat." Pärast Kirjameeste seltsi koosolekut olnud seltsi ruumis wabaduse pidu, kus Walguse toimetaja  J. Kõrw'i herra igapäewast kõnet: Germanlaste  siiatulemisest ja nende tegudest kõnelenud. Lõpeks hüüdnud kõneleja: „Kadugu meie seast need, kes Wene keele, Wene meele ja WeneStawa wennastawa püüdmiste wastu on," lasknud wiimaks meie Kõrget Keisrit elada, mille pääle Keisnlaul laultud. Esimees herra Treffner tänanud herra KZrw'i tema kõne eest, kelle mõtted ka tema mõtted olla, ja tähendanud siis, et wägew rügiwalitsus meie wastu ikka armuline olla. Meie palunud enestele Eesti Aleks, kooli asutamiseks luba ja seda antud meile armulikult. Et sellest koolist nüüd Wenekeelne kool saada, see olla asutajate oma soow. Needsammad asutajad, kes alguses Eestikeelist kooli palunud, needsammad palunud nüüd Wene keelelist kooli. Nad annud ühele mehele eneste nimel tingimata «võimuga wolikirja, Aleksandri kooli asju kõrgemal pool toimetada ja see mees palunud asutajate nimel riigiwalitsuselt Wenekeelelist kooli Eesti Aleksandri.kooli asemele. WaStutaja toimetaja: Hartwig Sab, eanS. oee. xol Teadaandmised. FPS W S t." TK Kuresaare, Muhuse, Hapsalu, Paltiski ja säält raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Aurulaew Kapten A. saab reede sell 3. Juunil kellu 8 õhtu ja pühapäew sell 5. Juunil kellu 10 enne lõunat ulewal nimetatud kohtadesse, ja teisipäev? sell 7. Juunil kellu 8 homiku Riiga wäljasöitma. Lähemat teadust annab Mksoö. Kuresaares. LK H LI Riia anrnwäljaWmisc  Peeterburgi s»»d« R. Juunil Meksauder 11. 4. Juunil Admiral 8. Juunit wade päewad. Riiga: Alcxander 11. 2 Junnil Admiral 3. Juuni! seaudcr i> Juunil Lähemat teadust annab U. WMeilberz. Mcrttitulekimntamise  selts võtab igal ajal tellimised tnleassekurantsi,  nii Hästi majade, kui kõiksugu liikuva asjade ja kaupade MAe vastu. Seksi toimetaja H. V. Ssngb^fch. Kõiksugu ilusad rätikud, sitsi riided, kangru- ja suka lõngad, sui mütsid ja kübarad, manishkad, särgid, wäga head õmbluse mashinad  ja mitmed seltsi kenad sui riided, müüb ikka kõige odawamalt ja kõige paremalt H. Schwallbach. Teadaandmine. Kuresaare raekohus annab selle läbi teada, et 15. Juulikuu p. 1888 aastal Taggamöisa mehe Peeter Wöera maja saab ära müüdud. Kuresaares, raekohtus, 27. Meiukun Päewal 1888. s. 1888 Eesti seltsi riimides lõbus ? Pidi, shiu Näitemäng: Teie küsii Me, herru leituaut. HM' Purust tants. "MU Hinnad: I. pl. !<» kop., 11. pl. kop. ja scisuplats Äv kop. Hakatus õhtu kell 9. Lähemat teadust nurga lehtede läbi. Rohket osawõtmist soowib Eestseisus. Waljala kiriku ime oreli heaks saab 14. Jaanikuu p. kiriku mõisas ära peetud. Wöidud on esimesel ja teisel Nelipühi päewal pärast Jumalateenistust kiriku mõisas näha. Iga loes maksab 15 kop. Rohket osawõtmist ka naabri kihelkondadest  palub Waljala kiriku Soowin suurel möödul arshina pikkusi männa ja kuuse tulepuid osta. M. WlitösnHsvg.