Tallinna Sõber M 5, Kolmas aastakäik Tallinnas, M. Neäriknu Wwal M Wrüldne aealeht Cestirahwale maal ja lianades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i PSriate trükimajas: aastas L rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS S rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksamad iga rea eyk selle aseme pealt s kop. Tellimised tõdetakse wasta: Ha«i«»as - Lindsors'i päriaie trükimajas. - Z. G. Seeiandt, vsunspe-aa 54. Tartus: W. Aust. - ?ernus: K. Kudewiita. Aakweres: L. Waktl,,. Faides: A. Seidewerg. Kapsasus- H. A. KollSerg. Kuresaares: Hh. Lange. KmSkas: A. Ar. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Elchh orn, Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaudu. (Ass L,ces.) ReaiSter: „Kauta halba! Kaswata hääd!" Omalt maalt: Tallinnast: Auutahad antud. Talukahtute muut. uiisest -- Tuletiktude aksiisist. Aealehtede tellinüse-paitadest. Kargaud Waugide asjust. Riia tööde ja wabriku-tövde uiiitus. Kaubareisija ärakadund. Narmast: Maawärisemiue. Tartust: Stndentide hulk. Riiast: merehäda-abifcltsist. Talumaa müstmisest. -- Peterburgist: K. K. Suurwürst Mihael > Nikolajewitsh Peterõnrgi tulnud. Paapsti kingitus. Paapsti soowimised. Greeklased koju kutsutud. Geok-Tep ! ärawõtmine. Euroopa mõtted Gcok-Tepe — Reisija Sibirjakow. Warfhawist: Pahategu. Moskwast! Linnasaadikud. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Tchmeizimaalt. Itaaliast. Türgi-Greeka piirelt. Ameerikast.— I Jutu leht: Adratalu lesepõlwes. Maja-, maa ja põllupidajatelt. Imelik ärakadumine. „Kauta halba! Kaswata hääd!". (.Eesti Postimehe" juhtsõna.) Wana-Greeklased kujutasiwad õigust, kui üht uaesterahwast  kinntseutud stlmadega, kes wassakus käes kaalil, paramas käes paljast möeka peab. Seda kuju (Themis), leiame ka nüüd weel sagedast wanemate Raekodade ja teiste kohtukodade seina peal, wäljaS, fisseminiku kohtas. Ühest linnast räägitakse järgmist naljakad juttu: Kord seisis üks Juut Raekoja ukse eeS ja wahtiS pitkifitmi  ThemiS'i kuju peale. Mida Sina siin tunnistad, Juut?" küsis üks Rae herra, kes sisse astuda tahtis. .Tahaksin arwata wälja, mis tähendama peab se kuju, siin seina peal õues." .Se on õigus!" „ Õigus? Oh imet! Arwasiu mina ikka, et oleks õigus seal sees tuas, aga õigus seisab siin wäljaS õues!" ütles Juut ia läks peadwangutates ära. Mägise tikkuS se jutuke meele, kui .Eesti Postimehe" juhtsõna peale mõteldes, sellesama lehe Nu 3 sees lugesime  : .Tallinna Sõber" oma Nu. 2 teab jutustada,  et see hirmus ning hale lugu, mis Meelejahutaja"  Nu 7 päälkirja all .Kuda Türgi maal kohut mõistetakse" lugeda oli, mitte Türgimaal sündinud ei olewat, waid koguni lahedal Järwamaal. „Meelejahutaja" olewat .solgitud ja tülgitud" kombel selle .walekaebtuse" pahategijate meele jahutuseks,  aga .auusa rahwa meele pahanduseks" wälja laulaud; sellepärast pidada nimetud lehe eestseisus edaspidi  suurema hoolega oma .kaastöötegijate südamepuhtuse ja keeleselguse" järele walwama. Nii.Tallinna Sõber." Meie paneme imeks, kuda Eestimaal keegi kohtunik seda niisama haledat kui koledat Türgi lugu enese kohta arwata wõib. See ou wäga kahet - setaw awalduS Tallinnamaa kohtupidamise üle. Asja selgitamiseks on .Tall. Sõbras" tähendatud Järwamaa 100 kohta kõigiti usaldatawast sulest selge ja .solkimata uiug tülkimata" sõnum tungiwalt soomida. Siis saame selgeSte nägema, kui suur wahe Tallinnamaa ja Türgimaa  kohtumõistmise wahel on." Et üksi tõsi ja õiguS halba kautada ja hääd kaswatada wõib, selle üle oleme küll kõik ühel meelel. Kuida se siis tuleb, et üks aealeht selle uhke juhtsõna all, poolpeidetud kawalusega, poolpeidetud teutuskirja eest wäljaastub? Õigus astub lausa-teel, ülekohus roomab põesaid mööda. Et Meelejahutaja" .hirmus ning hale lugu" Türgimaa asjust ei räägi, waid muud midagi ei ole, kui pahandud, tülitegijate petlik teutuS Kohtuwanemate wasta, Walla-kohtumeestest, Kubernörist saadik, seda teab küll wist .Ersti Postimees" niisama heaSte, kui meie ja teised kõik seda teadwad. .Eesti Postimees" soowib .asja selgitust". Se .selgitus"  seisab meie lehe Nu 2 seeS. Aga .EeSti Postimees"  soowib seda selgitust .kõigiti usaldatawast sulest." Mis se tähendab? Teades ei ole meie weel oma sulge walega roojastand, iial ei ole meie fihtwaledele omaS lehtes aset annud. Kelle suled on .kõigiti usaldatawad?" KaS wahest üksi pahandatud kõrtsmikkude suled? On need üksi Gestimehed ja Eesti rahwuse ettenäitajad? Eks seda need Eestimehed ka ei ole ja paremini ei ole, keda koguduste usaldus kohtu- wanematekS kutsus? Neid oli aga .Georgios" teutand ja ülem kohus oli neid kaitfend. Neid teutab ka.Meelejahutaja"  inetu jutt kuna meie neid kaitseda tahtsime. Astuwad teised Eestilehed seües meie wasta ja teutawad meid poolpeidetud kombel, siis peame kurwastusega kinnitama,  et nende ja meie wahel .suur wahe" on: Need kaitsewad Eesti tülilegijaid, meie kaitseme Eesti kohtuwanemaid I Omalt maalt. Tallinnast. Keisri Majestäti Kõige-kõrgema armu  käsu järel on auutähti saanud : Eestimaa Maa-waeStelastekohtu  Sekretär Titulärrath von Ramm p. Anna auutähe 3 klassist; Eestimaa Landstuakohtn wanem Sekretär Hoftath von zur Mühlen p. Stanislause auutähe 3 klassist; Tallinna Riikbanki jäutuse ülem Staatsrath Elias von Oerftröm p. Wladimiri auutähe 4 klafist. .Nowaja Wremja" teab kirjutada, et Baltimaa Talukohtute muutmisse üle hoolega nõuu peetud saab. Sesama aealeht kirjutab, et se Prantsusmaa kompanii,  mis Wenemaa tuletikkude kauplemist oma kätte wõtta tahab, nüüd oma plaani meie Raha-Ministeriumi ette pannud oleks. Se kompanii maksaks 6 millioni franki kullaga ja tuhande tuletiku eest oleks, nende headuse järel 10 kopikad ja 15 kopikad aktsiisi maksa. .Nowosti" kirjutab, et Posti-Ministeriumis selle üle nõuupidamised ees oleksiwad, edaspidi aealehtede tellimisi  ja tellimise-raha sissemaksmist iga jaama peal wastawõtta  lasta. Need kasud, mida aealehtede tallitused oma asjatoimetajatele nüüd makfawad, langeksiwad siis Postametite kätte; tellijatel ei oleks aga tarwis raha Postiga saata, mis ikka suuremad kulu teeb. Kuida .Golos" kirjutab, on juba aastal 1867 Kubernõridele käsku antud, kargaud waugide üle täielisi sõnumid saata. Seda käsku on aga tänine nii wahe täidetud, et möödaläinud aaStal umbes 2000 waugi ärakargand  oliwad, kuna aga umbes 500 ülesantud saiwad. Nüüd olla uu es te seda käsku teritud ja olla selle aasta 15 Küünlakuu pääwani igast kubermangust täielised sõnumid  kargaud waugide üle anda. Riigas saab aastal 1882, Lehekuu 28 pääwast kuuni Heinakuu 15 pääwani käe-tööde ja wabriku-tööde näitus peetud, ja wõib se määratud aeg tarwitust mööda ka weel 3 nädalid pitkendud saada. Näituse eesmärk on awalikuks teha, kui kaugele meie maa käe-tõöd ja wabrikud juba jõudfiwad, ja tegijatele ja wabrikutele oma enese nägemise läbi teadust toimeudada, kui palju ehk weel puudub. Selle näituse osawötmisele kutsub nüüd selle walimistega  komitee kõiki, kellel midagi kõlbawad tööd näidata on." Näidu-asjad saawad 20 jäuSse jagatud. Need asjad on põhjuskirja § 6 järel: 1) Kangrutööd: kõik töö willast, puuwillast, linadest,  juutest, kanepist, karmadest, siidist j. n. e. 2) Ihukatted ja woodiaSjad: riided, pesu, kingsepa tööd, ehted, kübarad, kindad, juuksetest  punutud asjad, kasukad, matratsid, padjad j. n. e. 3) Naha- ja gummi-kaubad: kõiksugused asjad nahast ja gummist; hobuse-riistad, asjas mis nahategemiste ja tööde järeljäägist tehtud saawad. 4) Weiked ja mängulaudad: Nööbid, kepid, wihma- ja pääwawarjud, harjad, pinsled treitud ja nikerdud asjad; iluasjad nahast, brongfist,  j. n. e. 5) Kiwi -, saue- ja klaaskaubad: thee-nõuud, kaubad portSlanist ja sauest, peegled ja kõiksugu klaasid. 6) Toidud, joogid j. n. e.: Jahud ja jahust tehtud kaubad, sukkur ja sukrust tehtud kaubad, shokolat,  fissetehtud asjad, ekstarktid, kunstlikud wiinad ja mineral-weed, walmistatud tubakad. 7) Hheemika-tööd: walmistud aptheki kaubad, pääwapiltnikute tarwitused, wäcwid, tõrwad, kunstlikud  pöllu-rammutused, walgustuse-kaubad, raswad, õlid, seebid, lõhna-kaubad j. n. e. 8) Paberi j a kirjutamise- j a maalime  se-tarw itused: Paberid, papid, tapetid, raamatuköitmised,  kirjutamise ja maalimise riistad j. n. e. 9) Trüki- aSjad: trükitud raamatud, puuleikuse- ja kiwileikuse-pildid, pääwapildid, kannistuseleigud ja teised leigud metalli peal, kui pitsarid j. n. e. kõiksugused  trüki kaubad j. n. e. 10) Kooliasjad ja riistad : kooliraamatud,koolilaste  tööd, kooliriistad, koolitus riistad ja nõud, (kui lauad, istmed j. n. e.) j. n. e. 11) Kõiksugused tööriistad ja tarwitused.  12) Mängu- (muusika-) riistad igast sugust 13) Walg ustuse tarwitused ja riistad. 14) Ehituse-tööd ja tarwitused: Kõiksugused  looduslikud ja kunstlikud ehituse tarwitused, raudtee-ehituse  tarwitused, wee- ja stldade-ehituse tarwitused,  plaanid, weetorud, täielised elumaja riistad, (kokkuseatud). 15) Wuuse pa tööd: puusepa tööd ehituse tarwituseks ja majariistadeks, kullatud ja paljad liistid, puutraadid,  tõllasepa tööd, korwid ja korwisepa tööd. 16) Raudseppade tööd ja üleültse kõik metallist tehtud tööd ja kaubad. 17) Mashinad ja wedunõud, kõigiks tarwituseks.  18) Kunsttööd kullast ja hõbedast. 19) Wana-aea mälestused. 20 Aidnikude asjad ja tarwitused. Kirjad käiwad selle adressi all: ,Gewerbeauõstellung zu Nende pääwade sees on üks kaubareisija, kes ühes Tallinna wõeraStemajas elas, ärakadund. Kõik tema asjad ja mitmed poolelijäänud kirjad on kamres mahajäänud  ja sellest on näha, et tema mitte ärareistnd ei ole. Temale arwatakse õnnetus juhtund, eh? ka koguni tema elule kurjategijate käe läbi ots tehtud olema. Wiimine kartuS on seda suurem, kui teatakse, et tema! umbes 2000 rubla raha juures oli. Politsei kuulamised ja otsimised on täniue aSjata olnud. Narmast. Selle kuu 16 pääwal on Narwaõ ja ümberkaudu kaunis tugewad maawä risemist olnud. Wärisemist tunti pärast lõunat kell weeraud kolme peal, kõige waljumast Laagna mõisas, Repniku mõisas ja Korffi pooljaamas. Laagna mõisas oli mürin nii kange, et kuuljad  üht mõisahoonet ümberkukkuma arwasiwad. Hooned feifiwad aga kõik liikumata ja mürinad wõib üksi maawärisemise  peale tähendada. Repniku mõisas kukkus ühe kamri laest gips maha. Narwas tunti wärisemist mõlemil