seista! tema palaw lõunapoolne weri lõi keema; ta surus kübara sügawamaste paha, mässis pahema käe mantli sisse ja hüüdis wälkuwail silmil: „Minu pitk tõuke-oda siia, Diego, selle nurjatuma (Faldneri) teen ma külmaks, nii tõeste kui ma tõsine kristlane ja Hispaania mõisnik olen; ma torkan ta läbi, ja kui temal Kristuse risti kuju rinna peal ees seisaks;  ma saadan ta põrgu, ilma patuandeksandmata ja sakramentideta; nõnda ma teen. Too mu mõek siia, Diego!" Aga Fröben tõmmas wihast wärisewa wanakese oma kõrwale tooli peale tagasi; tema katsus temale ära seletada, et seda kõik sugugi tarwis ei ole, sest Joosefe olla juba selle toore mehe woli alt lahti ning elada praegu temast lahus. Et wanakest weel enam waigistada, tõi ta neile mõlemile tuttawa pildi wälja, mis ta Don Pedro ette laiali lautas. (Järg jäeb tulema.) J. N. NcMt'i tkekovd BWV wersta, TiflW Eestimaale ja sealt taga?. Juuni-, Juuli- ja Augusti-kuus 1882. 11. Suchumist wiis tee ilusat mere äärt mööda 25 wersta ühe munkade asutusesse, mis apostli Siimeoni järele nimetatakse. Nimetatud kolonn asutaja on üks vaimulik mees Hironimus Gegumea. Peale saja munga on siin elamas, kes mitmetsugu käsitöösid keetvad  ja ka ksikisugu maa- ja aiaviljasid hariwad, ühe wäga ilusa kloostri, kolme kordse ja kiriku mitmesuguse kõrwalise hoonetega oliwad nad enestele ehitanud. See koht on ärarääkimata kena ja ka igapidi terwe kliima elada. Sealt edasi sõites tulime ühte weikesesse linna, mis saksa nimega Adler (ronk) hüütakse, kuhu meie laeva pealt hulk Türgi maalt välja rändajaid saiwad maha lastud, keda kroonu siia elama asutab. Armuta suured paplid (Saksamaa aawad) kaswasiwad siin ümber kaudu linna lähedal. Nimetatud  oliwad  hirmus mustas riidis, nagu meie pool mustlased. Mitmetsugu majatallituse riistad oliwad neil kaasas: potid, laekad ja mitmed muud meil tundmatad maja asjad kõik Aasia wiisi järele nikertatud. Tee käis ikka järjeste mööda Musta mere äärt künni Noworosseiskisse.  Selle wahe peal oliwad kuus weikest linnakest,  mis kõik kaunis ilusa kohtade peale oliwad asutatud.  Noworosseiski on üks weikene linn, kus wäga palju suplejaid käiwad. Ses linnas oli mull üks inshenör  tuttaw, kelle poeg minu koolis saab kasvatatud.  Tema abikaasa ja tütar reisisiwad meite seltsis Kutaiisi linnast suwe ajaks Noworosseiskisse suplema. Laew pidas wäga wähe siin kinni, nõnda et waewalt olime maale jõuudnud, kui jälle tagasi wilistadi. Sõit läks nüüd ühest weiksest linnast Anapast läbi Kertshi linna, mis Kertshi merekitsuse  juures, kust tee Asowi merde wiib, seisab. Nimetatud linn on wäga ilus. Ehk weel neid ime ilusaid neiusid, kes sagedaste parwes wasta tuliwad, kui laewalt jahutama sõitsime. Need näitasiwad kõik, nagu wana jumalate lugudes loeme, kui mere ehk näki neitsid wälja, keda aga ainult üks maalmeister wõib meie surijate silmade ette loomulikult, jumaliku iludusega  maalida. Nõnda on sagedaste taewalikult lõunemaa  looduse wägi oma õrnemat sugu paradiisi kaunistusega  ehitanud. Ma sõitsin ühe suurtsugu prouaga ja ülemal nimetatud Shweitfimaa üliõppijaga linna riistati ja põigiti läbi waatama. Siin on üks wäga tähtjas museum, sellepoolest, et siitsamast linna juurest on kaks wana kurgani (peidu hauda), kuld ja kuninga kurgan, mõne aasta eest leitud, kust ülewäga palju wanu asju leiti, mis Kertshi linna elanikud mõni tuhat aaStat tagasi oliwad pruukinud. Sest Kertsh on üks wana Greeka linn, tema õitsevast ajast weel alal hoietud, kus wist Agamemnon, Achilles, Menelaus  ja mitmed muud historialikud mehed on asjandanud.  Siit pole mitte kaugel need kohad, mis vanad Kreeka sündinud lugud meile kustunud ajast kuulutavad,  nimelt: Jfigenia Tauruses, kuninga Agamemnoni tütar; Jason, kes Medea ära pettis; Theseus, kes Ariadnet armastas; kuulus Tartarus, kust esmalt Tartarlased  oma nime saiwad ja palju teisi kohte. Ülepea  öelda, nii kui terwe Mustamere äärne maa igast kandist ilus ja rikkalt on kõige kenama loomuse iludusega ehitatud, kus inimese vaim seda kõiki nähes nagu rõemu riigis ujub, nii on ka tema ajalugu ütlemata  luulerikaS; sest kuidaS loomus kusagil on, nõnda loob ta ka luulerikalt selle koha elutsejaid ja sellega ka tema ajalugu. Kus enam elu, seal ka enam juhtumisi  ja ajalugu pole muud midagi, kui juhtumised, mis päewade, kuude, aasta sadade ja tuhandate sees on ette tulnud. Loodus annab meid põuuest wälja ja wõtab meid jälle oma rüppe wasta ja looduse lahutuse kunst (Chemie) muudab meid töisteks ollusteks ümber. Üks alaline ümber muutus on meie loomuse riigis lõpmata käsil. Täna kõnnin, räägin,, mõtlen, tunnen rõemu ja kurbdust; lühikese aja järele, kui keemia protsess oli minu kallal tööd teinud, paneb üks ilus neiu roost näul mind oma rinda ja kui armuke wasta tuleb, kroonib ta oma armastust weel sellega, et mind õrnalt tema kätte ulatab ning siis häbelikult oma teed lippab. Kertshi linnas on selgeste näha, mill kombel selle aegsed inimesed, kui ülemal nimetasime, asjandasiwad ja elasiwad. Esmalt kuld kurgan. See on üks ülesleitud wanaaja koht kõigisuguse wanaaegse asjadega. Siin on wanu rahasid, mitme keisri ja kuningate aegust; kausist, lühtrid, sõlga, helmeid, potta, astjaid, tündreid, tünnikuid ja mitmeid muid wanaaegseid  tarwituse aSju. Kõik need asjad on ime kunstlikult  ja peenet wiisi tehtud, mis meie aegsed inimesed ei wõigi wist enam järele teha; töiseks wõlwitud kuningate  hauad mitmesuguste asjadega. Nimetatud kurgan on ühe tehtud mäe sees. Neljast küljest oli teda juba kaewatud, aga mitte ülesleitud, enne kui kogemata üks kord peale juhtuti. Mäe otsast oleks kõige kergemalt sisse saanud, sest siin pole wist enam kui paar jalga mulda peal; külgedest selle wastu on mõnest kohast mõnikümmend sülda. Wäga ilus kiriku aed kaunistab linna oma mitme kuulsa mehe mäleswse kujudega ja üks tütarlaste instituut, mis terwes lõuna Wenemaal kõige kuulsam on. Siia saadawad kõik rikkamad rahwas  mõne tuhande wersta tagant oma tütred õppima. Kaks sada pianiinod ehk klawerid on sellel koolil. Õpetus saab wäga heaste antkd, kõige paremad ja kuulsamad kooliherrad ja preilid saawad siia walitsetud.  Prantsuse ja Saksa keelt saab wäga hoolsaste õpetatud. Mul on mõned kaswandikud tuttawad, kõik näitawad wäga ühes waimus olema kaswatatud. (Järg jäeb tulema.) Mõnda Euroopa kultuura ajaloost. Kõne Eesti Põllumeeste Seltsides pidanud Bwä. A. Sõrd. 111. Wiinapuu on Semi sugu rahwa juurest Euroopasse  toodud; Semisoo rahwa pärispaik on lõuna pool Kaspia merest ja seal leiame meie ka wiinapuu kodumaad olewat. Sest maanurgast läks wiinapuu Syriasse ja weikse Aastasse ning stis Fönikia rahwa läbi Greeka maale. Greeka luuletaja Homer'i ajal (1666 aastat enne Kristust) on wiinapuu Greeklastele juba täieste tuttaw; kangelase Achillese kilbi peal oli wiinamägi maalitud, milles rõõmsad neitfid ja noored. mehed wiina kobaraid kokku korjasiwad. Kus kohal Greekamaal wiinapuu just nimelt kõige esmalt kaswis, ei ole meil mitte tuttaw. Roomlased saiwad Greeklaste käest ka omale wiinapuud, kus ta suurel mõedul ennast laiali lautas, uhkeste kaswis ja aega mööda põlluwilja ülepea peaaegu  ärakautas, nii et wabariigi ajal Italiast wälja wiidud wiina wasta wilja Jtaliasse pidi wiidud saama. Rawenna linnas oli näituseks wiin odawam kui west. Galliamaal istutafiwad esimest wiinapuud ka Greeklased, Masfilia nüüd Marseille linna ümber, K»S ta heaste edenes. Siit sai wiinapuu Hispaania wiidud, kelle kaswamift ja edenemist pärast Islami usk takistas. Iseäranis suure jõuuga on wiinapuu Prantsusemaal  kaswanud. Wanal ajal ei oskanud wiinamägede  omanikud wiinale puhast piiritust (alkoholi) mitte juure panna, et wiina kaugemale wõerale maale saata wõiks ja ta mitte sandiks ei lähaks, nagu seda nüüdsel  ajal sünnib, seepärast katsuti wiina suitsetamise läbi Greeka wiist järele sandiksminemise eest hoida, ehk pandi ka wiinasse mitmesuguseid rõhutust. Üle Rheini jõe ei jõudnud wiinapuu ise Roomlaste  ajal weel mitte minna, küll aga wiin kui himu jook. Kaarel Suur (768 814) muretses Saksa wiinapuu kaswatamise eest mitmesuguste seaduste ja käskude läbi; wana jutu järele tõuseb ta ka nüüd weel igal aastal wiinapuu õitsemise ajal hauast ülesse ja õnnistab Rheini jõe ääres wiinapuu oksi. Mainz'i, Worms'i ja Speier'i linnas olla esimesed  saksa wiinamäed olnud. Nagu kultuura ülepea neis maades, kusi ta wälja läinud, nüüd kadunud on, nii on ka wiinapuuga sündinud, kes oma päris kodumaast, Aasiast, Islami usu läbi kautud on saanud; ka Greeka ja Jtaaliamaa wiinade tähtsus on kadunud. Selle asemele on nüüd Prantsusemaa ja Rheini jõe wiinad tähtsaks ja tuttawaks  saanud. Wiinapuuga ühes on ka wiigi ja nimelt õlipuu omast päris kodumaast Aasiast, Greeka, Itaalia, Hispaania  ja Prautsuse maale wiidud saanud, kus nad waeft kui rikast toitsiwad. Kaugemat ja laiemat teed kui wiina, wiigi ja õlipuu on teised wiljapuud leidnud, nagu: aprikosid, mandlid, suured pähkled, kastaniad, ploomid ja kirsid; nende päris kodumaa oli Weike-Aasia ja Persia, ka teised kaswud, nagu myrt, loorbeer, zypresse, oleander  ja muud teised on omale teed Weikse-Aasiast Eüroopasse leidnud. Kus nimetud kultuura taimede kaSwatamine põllutööga ennast ühendas, seal pidi maa koguni teiseks  saama, sellega ühes aga ka inimese elu ja eluwiisid  ennast koguni muutma. Rändajat rahwad kesk-Aafias ja Beduinlased Afrikas õpetawad meile, et põllutööga üksi rändajate karjaste elu weel mitte kautud ei ole ja põllutöö üksi weel mitte kultuura tunnistus ei ole. Rändaja karjane külwab ka ühe maatüki peale wilja, mida ta ka lõikab, ja läheb siis kohe jälle edasi, et tulewal aastal ehk jälle mõnes teises kohas sedasama teha. Põllutöö üksi ei sünnita weel mitte kindlaid elupaikasid,  waid wiljapuude kaSwatamine alalise ja korralise põllutööga ühentud sunnib inimest kindla paiga asutamisele ja muudab rändaja rahwa eluwiisisid,  sest et puu hulk aastaid peab heaste kaswatud ja haritud saama, kuni ta wilja kannab ja sedasama temaga ka edespidi ikka sündima peab, kuna põld jcda mitte et tarwita; puud kõidawad inimest ühe maatüki külge. Seeläbi saab inimese maja kindlamaks, telgi asemele hakatakse majasid ehitama. Puumajade asemele  asutakse kiwimajasid, et maja kauem aeg seisaks ja ka tulewale põlwele kasu saadaks ning temast pärandub  saaks. Põldu hakatakse paremine ja korralisemalt  harima, sest et rändamisega enam aega ei ole wiita ja põld annab ka rohkem wilja, nõnda et pisemast  maatükist perekond ennast toita wõib, kui ennemalt  see wõimalik oli. Rahuline elu on põllumehe majas aset wõtnud ning inimene harjutab ennast ikka enam ja enam korralikule elule ning eluseadustele. Nende taimede hulkas, millest inimesele riiet tehakse,  on kultuura ajaloos ja meil, põhjarahwastel, kõige tähtsam lina. Lina kaswatamist leiame meie kõige wanemal ajal Ees-Aasias ja Egiptuses. Egiptuse, Fönikia ja Jsraeli rahwa juures leiame ajaloo algusel  juba linaseid riideid, rättikuid, telgist ja laewa purjusi. Ka Homeri ajal leiame meie lina (Kreeklaste  juurest; selgeste meie mitte ei tea, kas ta juba sell ajal Greekamaal kaswatud, ehk laewadega sinna-» toodud sai. Arwata meie aga wõime, et lina ka Greeklaste juures juba sell ajal külitud sai. Ka Itaalias, lõune pool Tiberi jõest, sai lina haritud; see sündis aga weiksel mõõdul; tema kiudest tehti laewa purjusi ja kätterättikuid; linaseid riideid kanti Roomas sell ajal wäga wäha. Etruski rahwas aga kandis juba wara linaseid riideid. Siit leidis lina warsi teed Hispaania maale. Ka Germanlaste juures leiame meie Plinius'e ajal (70 enne Kristust) lina harimist. Germanlaste juures on aga lina harimine ja linaste riiete kandmine  rahwaste rändamise ajal alles üleüldiseks saanud.  Korralise põlluharimisega tungis lina ka Hommiko-Eüroopasse,  kus ta niisketes metsades ja merede maanurgades head maapinda leidis. Terwed Wenemaa külad hakkasid linaseid riideid kuduma, kätterättikuid ja laewapurjusi hakkati suurel mõõdul wõerale maale wiima. Lina läbi on mitmesugused tähtsad leidused ilmale sünnitud saanud, nimelt: paberi walmistanstne ja linaseemnete õli maalimise kunsti jauks pruukimine. Hiinas oli juba wanast ajast saadik poomwilla paberit leida, kust ta poomwillaga ühes Arabia poolsaare  peale ja sealt 8 aastasaja alustusel pärast Kristust Hispaania maale rändas. Siin ühendas poomwilla kaswatamine ennast lina harimisega ja siin sai ka esimest korda paberit linasteft lappakatest „S a k a l a" 56 89. RBBB.