Minu peigu Peibefessa, Kaasa nuori kaugeella. Ei saa kuus kuuldakseni, Nädalas ei mhjakseni, AaStas ei anda kätta, Gi suweS sõna kõnelda. Saadan tuulel terwikstda, Pajupõesal palweeida, Vilwel pikkada igada, Taewal tarka meelekssta. Nii pikka iga temale Kui on pilwe pikkutasa; Nii mittu terwit temale, Mittu põesast on wahella, Mittu puud on põesa'assa, Sarapuidu firguida, Õunapuidu õige'eida, Wahteraida walgemaida. Kõneleja kiitis Eesti rahwa looduse ilu tähele panemist  ja luges feke tunnistuseks järgmise laulukese ette: Sünnib olla orjal uhke, Orjal uhke, ärjal uhke, Sulasel jo suureline» Päiwilisel käija pääle: Juba rukki-pea näisse, Otra oras aljendasse, Kaera oras kattab maada, Nisud tuppesta tulewad, Ernes ehib ehte'eida, Ma uusi riidereida, Läätses sääreida sirutab, Kaalikas jo kaewab maada, Tuhlis tuhnib põõsaida, Kapsas lehteda lahutab. Healte pehmendamist selles murdes, kust need laulud saadnd, sagedaste ei olla; seal räägitawat genitiwi (selle) karja ja infinitimi (seda) karja ühtewiisi kaunis kõma r-ga, nõnda kni Soome maal, ja pp, kk, tt ei pehmendatama!  seal mitte, sellepärast räägitawat ühe kõwandusega kattab ja tahan katta, (wõta) tuppe st ja (pista) tupjpe. Nõnda olla mitmet wiisi Haljala kihelkonna keskmurre,  mida kõneleja seekord Jagadi, Karula ja Kandle mallas tähele pannud, nagn enne Karula wallas, Nigula kihelkonnas ja muial. Rakwere kooliõpetaja J. Rothberg, keS kõnelejat saatmas käinud ja kirjutamises aitanud, saada poolikut rahmalaulude kirjutamise tööd edasi toimetama. Kõneleja palus Seltsi liikmeid rahmalaulude korjamise  tööd agaraste edasi toimetada ja neid eestseisuse kätte saata. Mitu laulu olla Seltsi liige Lemberg Kärust Pärnumaalt  paari päewa eest kõneleja kätte saatnud ja tahta seda «eel teha. Seltsi liige M. Mitt küsis siis presidendi käest, kus enne korjatud ja Seltsile saadetud Eesti rahwalaulud praegu olla? tema olla kuulnud, et need tähtsad käsikirjad praegu «eel endise presitendi õpetaja Hurt'i käes olla kas see peaks tõsi olema, et Seltsi warandus mitte Seltsi käes ei olla? Pvesident kostis, et see küll tõsi olla. Eestseisus palunud minewal talwel oma õnnist presidenti Jakobsoni et tema õpetaja Hurt'i käest need laulud, mis Seltsi liige  test, osast Seltsi käest saadud abirahadega Seltsile korjatud, nagu Aastaraamatus äratrükitud protokollid seda tunnistawad,  jälle Seltsi kätte tagasi toimetaks; kas ja mis sellepoolest  sündinud, ei olla eestseisus teada saanus Juuni kuu sees kirjutanud praegune president õpetajale HurNle ja palunud Seltsi käsikirjalist warandust, see on rahwalaulusid,  manu sõnu ja manu juttusi pea tema kätte saata, aga ta ei olla wastustki saanud. Selts wõttis nõuuks, et nüüd nimel nimetatud käsikirju tagasi nõuaks. President andis teada, et Seltsi abiprestdent kreiskooli õpetaja Kunder Eesti kirjawara ehk literatuura lugu tahta wjiljaanda, mida siitsaadik kirjutatud ei olevat. Ta palub Eesti kirjanikkude käest nende elulugu. Seltsi abikirjutaja J. Kõrw'i poolt saada pea kaks käsikirja Tallinnas Th. Jakobsoni juures malmis trükitud; need olla kuulsa Saksa jutustaja Auerbach'i „Josep lumes" ja kuulsa Inglise kirjamehe  DickenS'i „Jõulu õhtu". Mõlemad ilmuwat „Eesti. Kirjawara" numbri all. 12 uut liiget võeti wastu. Lähem koosolek saab olema Nowembri kuu keskel. „Olewiku" toimetaja, hra A. Grenzstein, teatab omaS wiimases' numbris, et tall nõuu olla, Tartus uut trükikoda asutada, sest et keegi trükikoda seal tema ajalehte trükkida ei wõta. Qlewiku praegune trükkija, hra Schnakenburg, ei tahtwat nimelt sellepärast  „Olewiku" mitte enam edafi trükkida, et see wiimasel ajal wäga „kõlbmatus toonis" rääkiwat. Kena lugu küll isegi trükikojad hakkawad juba oma pokiitika jõnm ajama! 15. Oktobrikuu päewa peale määratud aiatööde  ja keedukaswude wäljanäitus ei saa käesolewal aastal mitte ära peetud. Tartumaalt saadeti meile järgmine sõnumil, mis hea meelega oma lugejatele muutmata ette paneme. Meie auustatud  kaastööline kirjutab: „Sest ajast saadik, kui Eesti rahwa seltsielu tähtsus õntsa suure isamaapoja Jakobson'! ajalehe,. Sakala"  läbi rahwale tuttawaks sai ja rahwas sellest südimine osa wõtma hakkas, sai selleläbi meie rahwa seas ka maal meie kõrge kroonu pühade pühitsemine tarwilikuks tehtud. Nüüd Pühitsetakse helde riigivalitsejate suuremaid tähtpäevi suure vaimustusega ja enamiste nõuutakse, et ka Luteri kirikutes tänu- Jumala teenistused peavad peetud saama. Nõnda peeti siin Kanapää Kooraste valla talupoegadest 30. Augustil s. a. meie armulise Riigi Isa Aleksandri nimepäev õige suure vaimustusega  pidulikult ära. Loku talu kena kaasikusse, paksu lehestiku wahA, oli wäga kena «ts ööri põrand" sündsa istmetega tehtud ning kaasikusse laiemale mitmed jalgtee raad. Nimetatud päeva õhtul oli terwe kasewarik mitmetsugu ilusa kirju laterna tuledega valgustatud, kuhu rahwast, wanu ja noori, mitu sada kokku tuli. Esite lauldi keisrilaulu suure waimustusega mitu ja mitu korda; siis lauldi lõbusaid ja tundlike isamaalaule. Laulu waheajal mängiti tsöörimängu. Nõnda wältas lõbus koosolek künni pooleni ööni. See nähtavus  oli nii elaw ja südamesse tungew, et vanemad inimesed,  oma poegi ja tütreid lauldes nähes, valju healega nutsivad. Ka muidu oli see päev neil talurahval üks ilus- Rikkama ja vaesema talumajades lehwisivad  mitmet karva ilusad lipud ja rahvas saatis oma tänupalveid  ja kiituselaule Jumala poole. —e—." Riiast. Kiiduwäärilisel wiisil püüawad meie Eesti seltsid oma aastapidusid ja koosolekuid tähtjail päiwil, iseäranis Kroonu pühadel ärapidada, et neid päiwi pidulikult pühitseda. Nõnda, kirjutatakse meile Riiast, on ka sealne Eesti Laulu Selts „Jmanta" 30. Augustil oma aastapidu pühitsenud ja oma uue toreda lipu õnnistada lasknud. Preester Lindenberg rääkinud Keisri Herra nimepäewa tähtsusest, millepeale „ Jumal Keisrit kaitse sa" kolm korda lauldi. Pidusöögist  wõtnud ligi 70 inimest osa. Aleksandri kooli heaks pantud 19 rbl. kokku, ning wõtnud Aleksandri kooli naisterahwa abikomitee nõuuks Aleks, kdoli heaks näitemüüki asutada. Lõpeks palub kirjasaatja, et kõik Riia neiud ja noorikud oma nobedad näpud iseeneSte auuks ja isamaa kasuks selle ettewõtte edenduseks tööle paneksiwad. Tallinnast. Kõigekõrgem tänu. Keiserlik Majesteet on kõigearmulisemalt tänanud: Baltiski linnawanemat ja wiit Eesti seltsi: Lootust, Estoniat, Lindat, Aleksandri-kooli meeste- ja naisterahwa abikomiteesi  Tallinnas, nende õnnesoowimise telegramm eest, mis nad Keisri Herra sündimise päewal Keiserliku  Majesteedile saatsiwad. Rakwerest. Wäljamüük Eesti Aleksandri kooli heaks. Mööda läinud pühapäewal, 12. Sep!  tembril, sai siinses kreiskooli saalis wäljamüük ehk basaar nimetatud kooli heaks ära peetud. Asju oli müümiseks õige rohkeste kokku tulnud. Kuida loota ! oli, läks wäljamüük wäga ladusal ja lõbusal wiisil ! korda, nii et igaüks ennast see üle rõõmustada wõib. ! Osawõtmine oli õige rohke. Wahete wahel rõõmus,  tasiwad Kandli ja Jakobi muufikakoorid oma kauni mängutükkidega ja mõned lauljad oma lauludega pealtkuulajaid. Ka Tallinnast oliwad neli Eesti neiut wäljamüügist oja wõtma tulnud ja nimelt endises  wiisakaS Eesti rahwariides, mis üle igaüks ennast wäga rõõmustas. Sisse tulnud summa on 191 rbl. 45 kop., millest mõned weikesed kulud maha arwata tulewad. Peeterburgifi. Keiserlikud Majesteedid on Mosk!  wast Peeterhowi jälle tagasi pöörnud. j' Klebnikowl käsitöö wabrikus saab praegu j ühe kalli kasti (shatulle) kallal tööd tehtud, mis Moskwa linna naisterahwad Keiserinna Majesteedile kroonimise pühaks saawad kinkima. Montenegro würst reisis 7. Septembril Moskvast oma kodumaale jälle tagasi. Würst Wolkonski on hra Markowl asemele rahwahariduse ministri abiliseks tõstetud. Moskwast. Keiserlik Majesteet on Oma Kõrge perekonna seltsis Da Montenegro würsti saatusel wäljanäitust  waatamas käinud, kus Neid rahaminister Bunge, würst Dolgoruki ja hrad Komissarow ja Behr wastu wõtmas oliwad. 10. Septembril kellu 6 p. l. läksiwad Keiserlikud Majesteedid wäljanäituse hoonest Petrowski paleesse tagafi. Siit läksiwad Nemad õhtu kella 8 ajal kindral-kubernöri, würst Dolgoruki majasse, kus Keiserliku  Mgjesteetide auuks suur pidusöömaaeg ära peeti. Moskwa-Kurski raudtee walitsus on IVtnilj.  rbl. neile nõudjatele pidanud andma, kes wiimase  raudteeõnnetuse läbi oliwad kahju saanud. Orelist. 8. s. k. p. on suurwürst MihaelMikolajewitsh  oma perekonnaga sinna jõudnud. Raudtee jaama peal sai ta wäga pidulikult wasta wõetud ja soolaleiwaga teretatud. Tislifist teatakse, et 30. Augustil seal ümberkaudu  raSke rahesadu wäga palju kahju on teinud. Shadrinski liunawalitsus wõttis omal wiimasel koosolekul nõuuks, Keiserliku Majesteetide kroonimise pühaks kaks kihelkonnakooli asutada. Meil on järgmine wastus saadetud ja trükkida j palutud: ! „Auustatud hra Grenzstein! ! Teie ioowite omas ajalehes 33., et mina seda waewaks wõtaks üht Teie kohta Sakalas 19. 5. 5. läbi awaldatud kirja, kes Teile süüks arwab, et Teie minu I wiisika pilta ilma minu luata olete Olewikus trükkida ! lasknud ja sedawiisi wõera sulgedega oma kunsti ja teadust ! ehitanud. Seda tahan mina järgmise ridadega hea mee!  lega teha. Mitte ei ole nõnda, kui Teie, hra Grenzstein, ütlete, et kõik kujud, mis Teie minu wiisika raamatus leiate, tuhandete kaupa ka Wene, Saksa, Prantsuse, Inglise ja meel muu töiste õpetatud rahwa raamatutes, sellepärast wähem ehk rohkem ühesugusid leiate olewat, „et wiisika asjad ja seadused igalpool ühesugused on". Wiisika seadused  ei ole mitte ja ei wõi ka siin maapinna peal igalpool  ühesugused ölla. Raskus ja liikumine on need kõige wägewamad awaldused loomuse sees, nende üle on hoolsa tähelepanemise ja kunstliku katsete tuel terawad uurijad mõne tähtsama awalduse mathematika ehk rehkenduse juhtide  sisse köitnud, keda meie, kui meie neid juhtisid sõnadega wälja räägime wiisika seaduseks nimetame. Aga raskus ja liikumine ei ole siin maapinna peal igalpool  mitte ühesugused, waid isesugused. Kesk maapinnal on iga asi (ütleme keha) kergem, kui ta põhja ehk lõuna teljeotsa ligidal on. Aga igal kehal on oma raskus, ilma raskuseta ei wõi meie ühtegi keha arwata; selle järele on siis kõige kehade seadused raskuse kohta lõuna poolt põhja poole minnes, siin maapinna peal, iga pool isesugused. Nõnda on lugu ka liikumisega. Meie seinakell  (pendliuur) liigub kesk maapinnal ehk maapoolitaja sihi peal pikemine kui siin põhjamaal; ta jäeb seal pikema liikumise pärast iga päew mitu minutid õigest ajanäitamisest  maha. Läheme meie sellesama pendliuuriga siit meie laiusesihi pealt weel põhja poole, siis leiame, et tema seal ruttem liigub kui siin, ja tema ajanäitamine jõuab seal õigest ajanäitamisest ette. Ka iga koht meie maapinna enesest liigub maakeha ümberpöörmisega lõuna poolt põhja poole minnes sellepärast isesuguse kiirusega, et laiusesihid (s. o. nende ringjooned) põhja pool weikesemaks jäewad. Raskuse ja liikumise seaduste peale põhjendab ennast kõik meie tegew elu; nõndasama ka enamiste kõik inimestest arusaadawad loomuseawaldused. Kui meie ühe loomuse awalduse juures, tema raskusest ja liikumisest mitte enam aru ei saa, siis ei wõi meie teadusetundmisega tema üle midagi rääkida. Meie teadus on siis niisuguse awalduse  kohta täieste lõpnud. Kui Teie, hra Grenzstein, neid põhjusseadusid raskuse ja liikumise kohta oleks tunnud, siis ei oleks Teie mitte nõnda ütelnud, „sest et wiisika asjad ja seadused igalpool ühesugused on". Need sõnad ütlewad wäga selgeste, kui kitsas Teie wiisika-silmaring on. Kui Teie nüüd, hra Grenzstein, mitte neid kõige tähtsamaid wiisika seadusid ei tunne, kuidawiisi wõite Teie siis weel " nende kujude üle, kellega wiisika teaduse mehed tööd teemad,  midagi täielikumalt rääkida. Kus kohal nägite Teie, et suurema wiisika raamatute kirjutajad oma töö abiriistade-kujusid  päewapiltniku juures teha lasksiwad? Wiisika teaduse mehed on ise kõik osawad kujude-joonitajad, sest et nad endid oma ettewalmistamise ajal heasti on harjutanud kiireste kujusid joonima; muidu ei wõiks ka nemad mitte wiisika koolmeistri ametid eneste peale wõtta, kui nad neid kujusid,'kelle üle nad seletust teewad, ei mõistaks kermeste ülesjoonitada ja nende abtza oma õppijatele selgemat arusaamist  anda. Teie ütlete: „On hra Tülk omad kujud uueste joonestanud, siis on see küll hea harjutus olnud ja tema otstarbele wahest ka kasu toonud, aga hädaste pole seda mitte tarwis olnud, sest need kujud on praegu niisama' üleüldine haritud rahwaste omadus nagu ükskordüks." Nende sõnadega awaldate Teie, hra Grenzstein,»wäga segasid  mõttid! Kui need kujud üleüldine haritud rahwaste omadus on, siis minge ka Teie ja wõtke neid sealt, kus neid Teil õiguse nimel kui haritud mehel luba wõtta on. Siis ei oleks Teie meele auususe wastu Sakalas midagi lugeda olnud. Teie toimetus oleks niisuguste kujude awalduse  pärast siis kiidetud! Nüüd on lugu tõistwiisi. Teie sirutasite omad käed minu waewa ja higi järele, püüdsite minu joonetud kujudega enese lehte ehitada, ilma et Teie selle üle minule üht sõna oleksite lausunud ehk oma lugejatele  ütelnud, need kujud on sealt ja töiselt wõetud! Aga mis sündis! Lugejad tundstwad kujudest ise ära, kust kohalt nad wõetud oliwad, tuliwad minu juure ja küsisiwad, kaZ Teie olete hra Grenzstein'ile lubanud, oma wiisika kujusid Olewikus trükkida? Muidugi wastasin mina, hra Grenzstein  ei ole minuga üht sõna selle üle rääkinud. Mis need «OWHed siis, hra Grenzstein, Teie auusa meele kohta ütlesiwad,  seda ei ole mull siin mitte waja neile järele rääkida  Teie olete ju Sakalas lugenud, mis Teie auusa meelest seal lugu peeti! Teie ütlete minu töö alanduseks, „et need kujud, keda mina olen joonestanud, mitte hädaste pole tarwis olnud, ndd on minul hea harjutus olnud ja minu otstarbele wahest kasu toonud", ütelge mulle, hra Grenzstein, kust kohalt ehk kelle käest oleksin mina neid wiisika kujuid selle suuruse ja wormi järele, kui nad minul minu wiisika raamatus tarwis oliwad, pidanud saama. Mina ei tunne niisugust haritud rahwast, kes minule neid kujuid nõnda oleks annud, kui nad mull just waja oliwad; sellepärast pidin mina ise neid oma sõrmedega joonestama. Et Teie, hra Grenzstein, ka minu otstarbeids keda Teie ju räägitama kujude joonestamise kohta nimetasite, ka minu wiisika raamatu walmistamise kohta tundma õpiks, siis olge nõnda head ja lugege minu geometria raamatu wiimase lehe (116.) külje peal, keda mina kaks aastat enne wiisika raamatut  kirjutasin, seal seisab : „Ülesanded ja nende juhatused on kasulikumad kui pikad õpetused" (Jsak Newton). Teie leiate, hra Grenzstein, minu Wiisika raamatus kujude seaduste  ja seletuste juures ülesandid ja nende wäljarehkendamist.  Mispärast? Aga Teie ei ole mitte tähele pannud', * et need kujud enamiste kõik nõnda joonestatud on, kui need nende juures seiswad seletuste ehk ülesannete numrid seda awaldawad. Nõnda leiate Teie wiltu wälja, nõnda kiilu kohta lk. 35 ja 36; nõnda wõlli ratta kohta lk. 39, nõnda isesuguse kangi õlade kohta lk. 42 ja sedawiisi edasi. Mina - olen omaid kujuid ülesannete järele nõnda jooninud, et iga kuju laius, pikkus, ümberulatas just wähendatud mõõdu järele nii suur on, kui need kõrwas seiswad numrid seda tähendawad. Seda arwasin mina sellepärast hädaste tarwis  olewat, et noored õppijad kuju ja numbrite abiga kõige kergemine neist seadustest aru saaksiwad, keda nemad ühe ehk töise lehe külje peal wiisika raamatus lugesiwad. Mõne