Kui ruttu mustast walge saab. Postimees kõneled: Übte :räga imelitu  iudrumist teadustaa:: >o e Gabriele  Teusiber ühe Set'a nimetajale,  kes iseäranis '!e teadussi  toob. Nimetatud tirjutab: üks süsimust kutt juhtus ühel päewa! sealauta,  milles kaks siga oli, kes teda kurjasti  taga ajasiwad sta temalt palju sulgi maha kiskusiwad. Onnettl kukk sai üksnes selle läbi oma elu päästa, et rema mööda  seina üles lendas ja ühe müüri järgu Ml aset leidis. Tema hirmsa karjumise vääle jooksiwad inimesed juure, kes waest voolstirnuks piinatud loomakest hädaohust väastsiwad. Juba teisel päewal muutsiwad tuke mustad suled ennast walgeks, nõnda et tema aega mööda täiesti walgeks sai Ka pärast sulgede ajamist jäi kukele tema uus walge kuub alles, nõnda et keegi temas  endist mustakarwalist HiSpanlast ära ründa ei '.võinud, stoik kes teda nö.giwad, paniwad seda muutmist üpris imeks." Meie ZaareS oli mõni kümmekond aastaid  tagasi hra T. Lks neist tublimadest  korduse armastajatest ja pidajatest! Kõik seadme üleastujad, rahurikkujaid, sillakiipjnd,  ruudsiwad teda wäga hästi. Kord ei aluud nii kõueldatakse ühe sillakubja juhatusel silla osa uiiite korras. Hra Tl wõtund sillakupja kohe oma kal-esu ja sõitnud Leinaga linna, sillutamise  kordust õpetama, aga selle tee paal saanud sillakupja must pea kalliks ja müim tuS olnud kadunud. Waatke: kalessis sõitmine ci ole mitte uii lõbus, kud seda armatakse. Ärgu aga mõtelgu keegi et meie saarlased kõik niisugused argpüksid on, kud nimetatud sillakubjas: pole mitte!: Kord läinud õpetaja ühe haige mehe juures oma kohust täitma, aga mees ei lasknud ennast mitte palju noomida, millepärast lsinge karjane talo ütelnud : „Kas sa siis mitte igawese kohtu ja põrgu hirmu ei karta!? - Mees wastnnud oh auulik opeiaja ! Mina olen elua'a sillakubjas olnud ja ei kartnud . —„ Übe mehel kes roaenlaste eest oma kolme lapsega kiriku tornisse põgenes, ja kes säält ennast köit mööda (lastega) maha laskis, kui waenlased kiriku põlema pauiroad  sai selle aja seeS must pea halliks, kui ta tornist maha tuli. Meie tunneme Saaremaal mäga lähedalt üht noorepäralist meest, kellel, kui ta 27 aastat ivana oli, mitme suguste elumurede ja juhtumiste läbi habe walge ja üks osa juukseid walged oliwad. Pääle selle, kus ta käsi paremine hakkas käima, muutis tema habe jälle pruuniks ja malged juuksed  kadusiwad peast ära. Nüüd aga, kus jälle paari aastane ketnva aeg ja muud elu käigi äpartused, ametlikud mured ja raskused teda röhuwad, läheb ta habe jälle walgeks ja peas ou juba õige rohkesti malgeid juukseid. Loota '.võiksime, et kui Looja aeg ja elu onn selle mehele lõbusamaid  päiwi tookssiwad: tema karmad endid  jälle muudaksiwad. Näha on, et sellel mehel isemoodi loomus on, knd ülcwel nimetatud Hispania kukel. Saarlase päewaraamat. L eheku u. 25-30. Wali ja Mc põhjatuul; selged ilmad z pala-31.  Jkra meel põhjatuul, aga hakkas pllwctama. Kui weel wihma tuleks, siis pööraks weel loik, miS kuiwn läbi Wastutaja Rc-dlcktoi-: Hartwig sah TrLkMd „Kur saare Aädalilebe" jMkMsP. W z/K " D --' HbNH ö- XZ - > " <V T /8 81 Knrtsaarcst (7 .L - v .5F Kurefaarest Muhusse, Hapsaln, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peetervnrgi. AmlW Lsllstlllltik" Kaptc» ül. Ling, saab reede, Iy. Jz»M kell 8 õht» ja pAhapSew AI. Juuil keU M c»«e Zönnat KNresaMrest Psltisß BUMsöitma, M tciKpäcw, Z-1. Issil kel! 8 homiktz ZkUVefaarest Nng« wäljasöitum Lähemad teadust annab Mkosö. Lsngo, KuresaareS. KI K tK K KN K / K Kl K LD M z>K e UH D V-/M Riis suru- Peeterb«rgi: «Ä»>Mer" sel M. F»M ~Adzsi?s!- se! Sl. Z««i! „MekssNder 11/- Ze! ST. Zu»L LZbeuiat teadust s:üb laewsde pnewad. Riiga: „Adz»irsl" sel !S. Zuni! ~A!cksa»Vex 11/- sel 22. Junil. „Lea!'.der"s sel SH. J«»i! N. Wiknibtrg'! j«urch^ Mabi haab Zcadaauind m PL-AisÄ miim tssmsp kimmpea HM««aöde Prsle lasta. Rin loomad saamad sxM heinamaa omi :—niz .eemode omaniind -s:-M>Wd trshWi sZa. Tshs. .on . . .NR , m .on no i n.". tõld soss sdWDgll iNSlldAt. Lähemat -csi-M LNLsb CsNP. Wahx Km. JaauipSha laupSewal Z - J»«il saab Kobe «Has M«M mS»WM ja sm» Zsa«k ts!«ks Zravõielud. Ms waKe Wsjs v?. »:ö«s. Kopli «missas pll»de plmz- ja Gerffc»'! Wsjs wsstas. Kaupa «Sib teha L 2. ja SZ. ZWÜ rual seaGuumas VMM mures. Teadaandmme. Linna Romasaare karjamaa pealt on kaks 4 aastased mõik ruun hobused musta lakka ja händadega, üks pisem, teine suurem,  ärakaraand ja saab sellepärast Silla kohtu poolest teada antud, et nimetatud hobused, kui peaksid nähtud saama, Linna Käeselja koja juure ehk Käeselja mõisa wija, ehk senna aru anda. Silla KohuS, 1881 l a. Suur wäljamünk. Kõiki karma moodis GE sitsi T-iiet ? eunui Iv kop. küuar, trotvnri  ja willascd kleidi ja jakki riiet, siidi, willased ja sitsi G õige odawa hinnaga müüb A. C. Thsmsi». FNNMvlzvm annA. s>Bk M olen rohkestc saanud, ja palun endised tellijad rohu särele tulla. Kes W«l rohtufi tahawad, peawad seda aegsasti  ültSa»d»m, Kuresaarcs, A. Grnscrsi masaS, Trcchslcri wastu. J. LLiw, sigade rohitsemise raamatu wäijaandja. Säga tzääd liiki teerohtn H. IchVaVach. Kõiki karma millast ja puu,villast lippunet on saada H. Schwallbachi juures.