Tallinna Sõber AK2B. NeljaS aastakäik ZäMnüüS, 16. Heina-kuu pääwa! 1882. Ulenldne aenleht Ekstirshlvalk maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriste trllkimajas: aastas L rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused «raksavad iga rea ehk sekle aseme pealt S kop. Felltmlsed wöetarse wn»ta i Aiuds»rs't pärlate lnitiinaja». -: J. S, Akkandl, X S4.—-Markus: )>M. - ?,rn»s: "KM««res: A. MaMy. ?«WeSi A. e-eidrlkrrg. Äaplnlus : O. .P. .üoWtkg. : M. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Bab Baltiskis, kirjad käiwad B-ltiski (Bsktifchport Register: Wanameelised, wabamcelised ja rahwamehed. Egypttise küsimus. Omaalt maalt! Tallinnast t Linnasaadikute  kogust. Wilja heina taswud. Kanepi kurjateust. Wäepealik Aisup. Sunetus. - Baltiskist! Leitud tühi laew. Õnnetus. Riiast: Leitud wana raha. Pelerburgifl: Kõrged wsrrrck. Lepituse kirik. Tubaka aktsiis. Peitus hospidali». Suurest raudtee mwMlsest. Valtast: I Karm kohus. Wccralt maalt: Saksamaalt. -» Danuimnalt Prantsusmaalt. Inglismaalt. Türgimaalt. i Kirilu iradujed. Wanameelised, wabameelised ja rahwamehed. u. Kes ja mis on rahwamehed? —Ka selle peale katsub  sEesti Postimees" wastust anda kirjutab: pSiin juures veame kord küsima: Mis tahendab see ,T. Sõbra" ja tema meeliste Saksa lehtede sõitmine  wasta? Kes need ,rahwamehed" tvn, keda alati sõimatakse ja teotakse ja üksi kõnemärkides trükitakse? Kas nimi ,rahwamees" fiiS nii thirmus on ,T. Sõbra" meelest? Kas ,T. Sõber" tteab ka, et Jeesus Kristus kõige suurem ,rahwameeS" tvli?" Enne kui selle peate waatame. mis ,Eesti Postimees" siin ütelda tahab ja mis tema ütleb, peame siin üht eksitust õiendama. Mitte meie ei , sõima ja teota" ,rahwamehi",  waid need auumehed sõimawad ja teutawad meid. Otsigu ometigi Eesti Postimees" kõik ,Tallinna Sõbra" aastakäigud läbi, kus leiab tema seal ssimunimesi teiste lehtede kohta, roojaseid laulisi teiste lehtede toimetajate  ja nende nimede peale, waletunnistufi teiste lehtede majapidamise peale ja kõiki neid kõlwatumaid, igast haritud  rahwast juba ammu hukka mõistetud ja põigatud sõeariistu,  mida meie wastased, mida , rahwamehed" pea igas numres meie wasta wainule kannawad? Kui ka meie kord üht käredat sõna tarwitafime, siis mõeduS see itta üksi ja ainu asja kohta. Kui meie aga , rahwameeste" lausa walede wasta kirjutasime, siis ei wõinud meie neid mitte tõemeheks nimetada. Aga sõimanud ja teutanud, pealegi asjast algamata, seda ei ole meie iialgi teinud. Aga siiski meie oleme witmasel aeal ennast ise juba mõtete juures tabanud, mis rohkem inimese pahandatud meele, kui Ristiusu õpetuse kohatised oliwad. Ja ka meie sõbrad on meile tähendanud, et nemad meie kirjades sõnu leidnud, millest soowikfiwad, et üksi meie waStafed seesuguseid  tarwitaksiwad. Meil ei oleks seesuguseid söeariistu  waja, arwawad meie sõbrad. Wõib olla. Inimene wõiks küll ennast sellega wabandada, et alalised waled, kurjaks kääuamised, soimamised ja teutamised, mis nüüd kuuelt poolelt meie kaela pudenewad, ka kõige sitkemat kannatust katki rebida wõiksiwad. Ristiiniineue ei wõi ehk ennast sellega wabandada. Katsume edaspidi rohkem selle peale mõtelda. Õige rahwameeste wasta ei ole meie iialgi sõdinud, waid ükfi aga nende cba rahwameeste wasta, kes Eesti rahwa meelt segawad. Zust sellepärast paneme meie kõneni  ärgid —") körwa, kui neist me stest räägime, kes ennast meie juures ,rahwamehed" nimetawad. Meie et wõi iialgi seda omadust nende kohaliseks pidada, mida nemad omale päriwad. Nemad ei ole rahwamehed waid on ehk rahwuse - mehed, kahewäärilisel tähendusel, ja just seal on wahe nende ja Jeesus Kristuse wahel, kelle peale Eesti Postimees"  nii ettewaatamatal kombel tähendab. Kristus tahab kõiki maailma rahwast wendadeks ühendada,  uskus, suguwerest hoolimata; meie ,rahwamehed" tahawad meie kodumaa kodanikust lahutada, suguwere järel, usutunuistusest hoolimata. Kristus käsfib: , Seepärast minge ja tehke jüngriks kõiki rahwast, neid riskides Jssa ja Poja ja püha Waimu nimel." Ja edasi sai õpetatud, et RiStirahwa koguduses ei pea olema Juuda meest ega Greeka meest, waid ükfi aga Ristirahwast. Meie ,rahwamehed" kurdawad endist paganapõlist aega taga, ütlewad: , Tõeste, see aeg oli EeSti rah >a walguse aeg!" (Zakobson. Kolm isamaa ksnet.) Sellesama paganapõlise aea järelkurtmiseks  luuletawad meie ,rahwamehed" nutulaulusi, nagu: ,Kalew, sinu haua pinnal TõuSwad müürid ristiusul." Ja meie ,rahwamehed" sowiwad, et koolilapsed neid nutulaulust pähe õpikfiwad. /Rahwamehed" sõimawad endisi Ristiusu kuulutajad rööwlitekS ja nüüdseid Ristiusu  õpetajad ,attideks", kelle , kääksumist" ükSki kuulda ei tahaks. Nemad saadawad oma õpetamata asjatallitajaid  kirikutesse, julluSte üle kohut mõistma, inlitc scda mööda, kuida jutluS KriStuse ühendama õpetusega ühte läheb, waid kuida see ,Sakala" lahutmvast õpetusest lahkub.  Ja siis pöõrawad nemad seda jutlust ,Ecõ!> rahwa" waStaseks iseäranis, milleS üksi Ristikoguduse keelatud lahutusest  suguwere - ,rahwuse" järel üleüldse, jutt oli. See on see wahe nende meeste wahel. kes ennast meie juures ,rahwameheks" nimetawad, ja nende meeste wahel. kes ennast Ristiusu õpetuse järel rähm amehed nimetada  tohikfiwad. Et ,Eesti PostimeeS" ennast siin leesuS  Kristuse peale tuetab, sellega on tema sügamast oma enese liha fiSse leikand. KriStuS pärib rahwuse salgamist, niipalju kui seda salgamist ühenduseks usutunnistuses tarwiS  läheb. Meie ,rahwamehed" päriwad usuõpetuse salgamist.  niipalju kui nemad seda salgamist omaks tikuks lahutuseks tanvitawad. Nemad ei ole kiriklikult seisupaigalt waadates mitte rahwamehed, waid nemad  on rahwusemehed. Aga ineie „ rahwamehed" ei taha kiriklikkuS eluS , midagi  olla; see sõna on selles «võitlemises kogematta ,Eesti Postimehe" suhu tulnud, milles tema ise ka õigel teel wõidu peale loota ei wõinud. Meie ,rahwamehed" tahawad seda üksi politika eluS olla. Nemad räägiwad meie maakirikust, meie Ewang, Luth. usutunnistuse kirikust ükfi fiiS, kui see nende suguwere lahutusele tüli:'» eeS on, ja nemad räägiwad Greeka õigeusu usutunnistusest ükfi fiiS, kui Nemad sellest oma suguwere lahutusele inetust ja abi ootawad. Politika elus on õiged rahwamehed ikka rabwa, see on alama rahwa koduelu, majapidamise ja üleüldise hariduse  kasutamist taga nõudnud, ja on rahwa «vabadust laga nõudnud, kuS rahwast pärispõlwes peeti. Kõige selle tarbeks  on õiged rahwamehed nii palju politika õigusi nõudnud,  kui koduelu, majapidamise, hariduse ja «vabaduse kosutamiseks, edendamiseks ja allcShoidmisekS kulub. See on: õiged rahwamehed nõuawad rahwale oma tallitust rahwa koduelu ja koguduse asjus. Laiemat politika õigust, riigi wäljaspidises politikas, üleüldises seespidise? riigi ja rahwa majapidamises ei soowi rahwaS kusagil, ja rahwas ei jäksa ka koguni mitte selle laia pol tika õiguse kohalist kohust kanda. Kus seesugust politika õigust rahwa omakS anda kiitletati ja selle õiguse kohust rahwa õlade peale weeretati, seal tegiwad seda itta üksi üksikud ja wõimuse ahnitsejal, keS ise rahwa nimel walitseda himuStafiwad ja nii kaua walitsesiwad. kui rahwaS nende wägiwallalist iket enam kanda ei suutnud ja kanda ri tahtnud. Seda õpetab meile aealugu igaS paikaS, kuS mäSsamiSle läbi järjele tõstetud rahwa «valitsusest ja «Aimusest  jutt on. Seesugused rahwamehed on need, keda könemärkidega (, —") kirjutada tuleb, sest nemad ei nõua mitte rahwa kasu ja kosu, waid ükfi aga iseenese auu ja «võimust, sagedast ka koguni paljast raha ja wara. Küsime meie nüüd kummale poole meie , rahwamehed" kaaluwad. kaS nende poole, keS rahwale niipalju politika õigust nõuawad, kui rahwa koduelu ja koguduse elu kosutamiseks,  oma talliiuse läbi, kulub, wsi nende poole, kes rahwa õlade pealt tss walitseda tahawad, fiiS on waStuS raSke anda. Ühelt poolelt kõnelelakse ja kirjutakse küll palju rahwa laiendatawast wõimuSkonnast, rahwa koduelu ja majapidamise  kergitamisest ja edendamisest, aga teisel poolel laimatakse  ja takiStakse just neid nõuuwötmifi, miS rahwast laiendatud wõimuSkonnale tubliks teeb ja mis rahwa koduelule  ja koguduse elule kindlaks põhjuseks ja tugiks on. RahwaS saab laiendatud wõimuSkonna kandmisele selle lNt tubliks tehtud, kui whwaS ise neid mehi wälja waltda tohib, kes rahwa ülemad ja juhatajad awalikkuS elu», koolis ja kohtuS on. Selle» õiguses on tänine Vallimaa rahwast ikka laiema põhja peale kutsutud, just sedamööda, kuida alam omatalliluS rahwast ülema omatallituse kohta küpsetas, kuida rahwa osawuS kaSwiS. Juba on rahwal iSte ja hääl kohtuwanemate walimiseS, kirikuõpetajate  walimiseS ja kooliülemate waimiseS, ja nõuupidamine  on käsil, neid õigusi rah a laiemat tarwitust  ja kõrgemat ofawust mööda laiendada. Aga just nüüd aStuwad , rahwamehed" rahwa nimel üleS ja ,soowiwad",  et kohtuwanemate amet ja rahwakoolt juhatajate anus Kroonu ametnikud?, nendanimctatud tshinowni - kale katte langema peaks, kelle Valimisega rahwal ühtigi tegemisi ei ole. MiS see tähwdab? Ega see ometigi õige rahwameeste soowtmine olla wöi! Rahwa koduelu ja koguduse elu peab rahwa kõrgema ja kindlama seisuse peale, fee on kindlal põhjusel seiswa taluperemeeste seisuse peale ja koguduse waranduse peale põhjustatud olema. Taluseifnse kindel põhi on talukohad, miS nii suured on. et peremees nende peal omast põllutööst  täit elu ülespidamist saab. Selle eest on meie taluseadus  hoolt kannud, aga meie ,rahwamehed" kihutawad selle seaduse hawüamisele ja talukohtade sillutamisele.  Nemad tahawad meie taluseisust paljaks rahwakS muuta. keS ise kindla elukorra pinna peal ei seisa, kellest siiS ka maa! ja rahwal kindlat tugi loota et ole. keda iga tuul kõigutada ja wintsulada wöikS. Ja kui meie ,rahwamehed'  scda ka leadcS leha ei taha, fiiS weawad need liikumised, mida nemad äratawad. iseenuescst senna, weawad  SozialdemokratlaStt laagrisse. Selle peale tähendasime  meie pida mullu, kui nenda nimetatud ,rahwasoowid"  talukohtade müümise sundmust määratud hinna eest varinwad. Meie ladeudasime selle peale, et seesugused himud, kui ui cd kord äratatud on, nende piirete siSse ei lääkS. mida ehk ,soomide' sünnitajad neile omas mõttes maärasiwad. waid et need alama rahwa , ihkamist" otsekohe  taluradwa waSta änikaknwad. Muidugi söimafiwad ..rahwamehed", ja kuida meie kuuleme. on ka mõned M"idn mõistlikud ja anujad talumehed seda meile pahaks vannud. Aga waremim kui ükski ette arwata wõiS, on need pahad tujud ja Õhkamised" ilmund, mille peale meie tähendasime, ja on ennast nahtawalt ja õige käredast taluperemeeste  waSta pöörand enesel on juba lõod küll. neid maimust tagasi tõrjuda, keda nemad ise elule ja omale abiks kulsusiwad, ja see kipub tähtsal aeal usaldust Eesli rahwa peale mahendama. Kahju, wäga kahju! Sellega, et,rahwamehed" seesugust himust rahwa keSkiS äratasiwad, mis küll «väljaspool! rahwa kasuks olema näitasiwad,  aga rahwa selget silma kõikumata omaduse-õiguse