Mi ees tulema paama too waLtu kosuta tahab, siis tahan ma nüüd ka natuke palka saada" ja ta annud asja kogukonna kohtu hooleks. Kogukonna  kohus kutsunud siis selle peremehe, kelle peres painaja käinud ja ta wenna ette, aga nad lcpiuud j üba ennem painajaga ära ja maksnud talc neljatciskmune aastase tallamise eest mõned rublad ivacwa palka. Sellega ou nüüd see painaja lugu lühidelt räägitud ja iga üks armasu  ise, kes need painaja ja ebausu uskujad on, aga Saarlase lugejaid tahtsin paluda, et nad jõudu ja mõistust mööda niisuguse pimeda aja päranduse wastu katsuksiwad wõidelda, eesmalt seega et kõigile ebausu, painajate, wüdajate, ja puukide uskujatele ara scletaknmad, et see üks tühi lori ou ja teiseks, et kõik niisugused juhtumised «malikult  ajalehtedes räägitud saaksiwad, sellega tõuseks cbauskujate häbi-möötja mittu kraadi kõrgemale;  sest mis aeg ise paranda ei wõi, seda mõiwad  ajalehed ja meie maike ja noor Saarlane ka oma jnu. 8-n. Meitel kirjutakse Jaanist: Öösel 20./21. märtsi! pugenud pitka uäpu-mehed Maasi kogukonna kohtu maja juures olewa Rautsi magatsini aita. Seitse lukku on lahti wötmata jäänud. Lukkude körwast on nemad abi-nõudega enestele sisse pugemiseks teed teinud. 80 rubla raha on nende ohwriks  langenud. Viiskümmend rubla sellest on mask ja hõbe, üle seda paberi raha olnud. Poidelt kuulukse, et öösel enne Maasi aitas käimist ka Koigi walla aitas sarnased mehed oma saaki on käinud nõudmas.  Ka Poidel ollewa Lewala kõrtsi mehele on sarnased mehed sellel nädalil kahju teinud. Kaks neist märgadest on juba kinni wõetud, esimine Kellamäe kõrtsist ja teine Kuremare linnast. Kellamäe kõrtsist kinni wõetud marga nimi oli A adu Rohke Leisi mailast, ja teise nimi M i hkel WikaL Lümanda»: mõlemad on juba enne märgust süü pärast irabwitud. ZVirulaiele wastüseks! „Virulane" nõttab meie lebcst iibest siest saadetud kõuest seda mõnet oma lekte üles: „lah headust ja auuiaid t-.ausi soowiksime meie enestest awaldada: seda soowiks meie noor Saarlane  omav hõlmas ka kaugele kanda ja seda tahaksin ma ka kirjutada, aga mis taba: Ma tunnen ennast kui Pileamit Vaali kõrgete paikade pääl olewat, kes reisiti pead rääkima, kui ma ise ja teie armsad Saarlased seda tahate." Vääle lelle ci näita see „Birulase" aimamise järele mitte kõigiti kasulik olema:, tui kohtud meie lehes omad räädaandmisid tüulutamad, sest Virulast, ütleb ta. läheb kaunis hulgakenc Saaremaale.  Virulast tuleb, kuidas meie post komerist mõdust saime, umbest 49 eksem vlaari Saaremaale, Kaunis hulgakenc" ei nästa see selle järele mitte olewad. Virulane ei peaks mitte ära unustama,  et Pileamil ka üks rääkija eesel seltsis oli. Meil poleks midagid siis lelle wasru Pilamsit mängida, kui Virulast!  lust oleks wiimast mängida. 3. aprillil annab „iva!itttve täadaLndja" lääda. ci Ecslimaa lubcrnecr, sala nõmmik Polinarr.  rma palnc püüle haiguse pärast olla cmelist Icchü lasiud sa tczna asemele Tsbermgowi >err.eer mnrst Ecsümaa tubernceriks :üme:a:nd saamid. Wenemaalt. Rarwast kirjutakse meile: 4. paastu k. p. poos ennast siin tõllasepp A, kättcrättiknga saani külge ära. Paar paama enne seda oti ta omale 80 rublalise puusärgi walmistellinud,  mida ta tellides ühe oma sugulasele ütlcmid  tarwis minewat. , Töllaseppjj A. oli pääle 50 aastat mana, poissmees ja kaunis rikkas; ta warandus langeb tema ainsama sugulase, ühe noore paralise lesknaeso.omaduseks,  kellel wist nüüd lootuse järele mitte kosilaste puudust ei saa olema. Siiamaale ci ole meel mitte tääda saanud, mis asi teda enese tapmisele on sundinud. Tohtri läbi katsumisel on tema süsikonnast rohkeste mana „Karja Jaaku" leitud, sellepärast on armata, et ta wiina hullustuses seda on teinud.  Teine niisugune põlastaw tegu sündis Suurcneljapääwal Narina laheda! Lilenbachi mõisa maa püül, kadunud parou Stieglitsi kalewi wabriku  juures. Ude talupidaja juures elas süül üks wäga waene mees oma naese ja kahe lapsega, kellest esimene 12 aastane ja teine 9 nndaline oli. Sellel wähikesel perekonnal ci . und kalliks pühadeks midagid muud toidu wara, kui natuke kartuhwlid. Puuduse pärast oli see waene perekond  üsna meele ära heitmises. Kesknädal!! ütles mees: Mina lähen Olgaga (nõnda oli noorema lap'.' nuni) jõkke, siis on teil kahe kesta hõlpsam läbi s wa. Kuidas üttcldud, nõnda tehtud. Suurneljapääwa hommiku läinud naene kalewi mabriku ja mees jäänud lastega üksi koju. Aga mis tegi mees? Ta saatis wanema tütre kiriku ja wõttis wähikcse lapse, mähkis teda kõwaste  riide sisse ja pani omale ka kõige wauemad riided selga ja hakkas jõe poole minema. Seda kõik toimetanud ta, kuidas maja peremehe lapsed näinud oliwad, pisaras palgel. Lapsed on ka seda asja kohe teistele rääkinud övldes: „Kaarcl wiis Olga jõkke!" saanud aga mammat- käest selle sõna pärast tubliste tappelda. Kui Kaarel Olgaga mitte tagasi ci tulnud, siis mindi ometigi laste juttu järele asja lugu maatama,  sääl leiti ka jäljed lume päält, mis seda koledad asja tõeks tuuuistasiwad. Isa ja tüttar puhkasiwad agasiäieste Narooiva laenetes, kus nende surnu kihad praegugi meel ilma üles leidmata peidus on! Wacsus on wist seda õnnetumat Isa sundinud iseenesele ja oma armsale lapsele mee woodes surma otsima. Jumal ise aga trööstigu seda õnnetumast surmast kohkunud kurba ja leinajat  lesknacft oma wäätima lapsega! Wccl on üks paha asi miva ma siin õigusega  laitma pean, see on miiua joomine. Praegu pühade-acgu on üsna tihti niisugust pudclihaiged näha; ei mitte üksipüinis mcesterahwaid,  maid ka naeSterahwaid. Eestlaste anuks pean seda küll tõega tunnistama, et nad palju wähcm wiina sõbrad on, kui Weuclascd ja muulased.  Narma linnas ja olemites on ühte kokku 85 söögimaja, see on küll natukene liig selle linna ja rahwa kohta. Potcrburgift. Nüüd toob Wcne seitung „Nrmosli" see sõnumi, et prõna Olaa Dnhoni mõrtsukas on ülcS leitud, kes muu keegi ei olnud, kui tema oma 4? aastane maja perelisem Nadcshda  SHMna. Tcma on ise vms kolct mõrtsuka  tööl üles tunnistanud. Zutt ühen Wassjast, kes ööse! tema ukse pihta olla kopvutanud ja nõ.id- nud Tnhvniga rääkida, olla tema enesest mälza armatud, et seega mõrtstcka jälgede paa'! ära eksi- taba. Päälc sclle tunnistab mõrtsukas, et tn juba ammu Duhoniga tülis on elanud ja teda nüüd ühes ngedaS tülis mnhnlövnud ehk ära lämmatanud,  tappiriist terme - olla tal juhtumise rvrrat seltsis olnud. Wene- ja Inglismaa tülist. Peeterbttraift. Seitung „llus aeg" kirjutab: Asja seis on praegu nagu enne maga tõsine : Ei Peetcrburgis ega Londonis ei mõt keegi julgeste üttelda kas sõda wõi rahu tulema saab. Ülepea on saal tähtsaid punktist, mille juures Wcne- ja Inglismaa  ennast ühendada ei wõt. Edasi kirjutab see seitung: Türgimaa praegune olu äratab üleüldist tähele panemist,iseäranis see nõudmine, mis Austria ja Saksamaa Türklaselt nõudwad, et ta sõja laewu Dardanellide mere kitsusest ei pea läbi laskma. Nimetud seitung arwab, ct Prantsuscmaa ennast ka selles nõudmises teistega ühendanud on. 13. Aprillil seitungi „UuS aeg" järele sai üleeile Kroonstadüs, kus juures ka mereminister  oli, nõu peetud, mis sugune kaitse, kui sõda tuleb, tarwis olla. Soja ettemalmistnmised saamad hoolega toimetatud. Londonist. Inglis seitung „Standc rd" saab Afganistaanist Tirpuli linnast järgmise sõnumi: Nende 14 pääwade sees, mis Wcncwäe AfgaanlaSte  kallale tungimisest saadik mööda läinud, on Inglis saadik Lmnsden oma abilistega lahinal põhjust järele uurinud. Nemad olla leidnud, ct Wene kindrali Komarowi pääle tungimine taieste põhjuseta olnud. Afgaaulased ci olla mitte edasi tunginud, maid kindral Komarow olla 3000 mehega AsgaanlaStele nõnda ligi tulnud, et palest palesse näha mõis, knS juures Asgaanlased häda korral ennast kaitsnud olla. Inglis walitsus on käskinud kindral Graham'i oma sõjamäega ilma aega miitmata Sudanist tagasi kutsuda. Parlamcntis seletas Prain, et mcre-ministecriumil  olla wõimalik ühe nädali sees 8000 madrust  meremäe teenistuse saata ja 20,000 tagamara meest. 11. Aprillil. Parlamendi koosolekus soowis Gladstone, et tulewal csmaspääwal walitsus raha nõuomist läbi rääkimiseie mättaks. Sääl saada tema walitsuse nõudmist ettepanema, nüllle järele sõja mäcwalmiS ' panemiseks 6-/2 miNoni tarwis minna, ja nimelt: maa mäele 4 ja mcre-wäele millioni. Gladstone lõpetas nende sõnadega: Walitsuse nõudmine olla küll suur, aga ta loota parlamendi isamaa armastuse päül. 11. Aprillil. Täna hommiku wara sündis mcre-mlnistccriumis üks plahwatus. Üks ainetnik sai raskcste haawatud ja maja hirmsaste migastud.  Järel otsimise läbi on katte saadud, et see plahwatus sckrctääri kambri misatud dünamiiti  pommi läbi sündinud on. Tuba on seeSpooit  puruga kaetud ja äraritkutnd. 12. Aprillil. Inglis seitung „Dai-y News" kirjutab ainukene rahu lootus olla piiri õienduse läbi saada, mille üle prc-egus nõu vee.aue. Ni:netud  seitWig arwab, kirja m..d.u:s Peeurbur.upa ei olla meel mitte ilma lserrüm. Selle maceu kardab Inglis seitung ~Ti:::es" uus -saada JnguS walitsusele maemal: järele andu:.:, seks ei slla miski põhjust, ct äkitselt sõda lal-ü läheb; saadikute Thorton: ja S:aa.": ärakuist:- ini'e läbi ei olla küll mee! mure 'õda karra, natin enam saada see läbi lelled 'n:r' malirsuped ü-csäratud  Wene ja Jngtismolilkusi kokka leppiurda. sest j sõja tädi uneks ta neile raljn kerll:.