„Lawiine", üks uus seltslik mäng tegewa inimese-armastuse-teenistuses.  »Riia ZeitungiS" oli Paastukuu wiimaSte pääwade sees ühest uuest mängust kirj l tatud, mis Kuuramaalt tulnud,  Riigas aset wõtnud ja sealt edasi weerema oli hakkanud.  Kas see mõte Kuuramaal tärkanud wõi ka senna eemalt tulnud, seda ei teatud, aga seda oli kui üht wäga tulusat nõuu ära tuntud, kui tarwis läheb ühegiks käsuliseks  ehk ka aegade tarwitustest sunnitud asutuseks weikestest  annetest suurt summat koguda. Kuuramaal taheti hiljuti üht segameeliste-hospidalit asutada ja Miitawist anti selleks järgmist nõuu, mis ka kohe wasta wõetud ja täitma hakatud sai Keegi, nimetame teda annab omast käest 20 kopikat ja kogub neli teist, keda igaüht L nimetame,  kes ka igaüks 20 kopikat annawad ja oma peale wõtawad, igaüks neli v'ed koguda, sellesama andega ja sellesama kohusega, kelle läbi siis juba 64 L'd kokku tulewad,  kes kõik kokku juba 17 rubla on annud. Koguwad nüüd need L'ed omalt poolelt 256 6'ed ja nenda ikka edasi, siis wõib arwata, kuida rahasumma kaswab, just nagu weike lume-kera, mis sula lund mööda kõrgelt mäelt alla weereb, suureks la miiniks kaswab ja madala maale jõudes külafi oma alla matab. Üks kole tõbi, Lepra (pidalitõbi), millest meie maarahwas Mõne aasta eest ainult Biibli-lugudest sõnumit saanud oli ja mida ennemuistsete aegadega anvati unustuse-merde maetud  olema, on meie kodumaal uueste ilmunud ja kipub ka lawiini wiisil kaswama. Umbes 25 aasta eest on Professor vr. Wachs m u t h seda tõbe leidnud, järges on Professorid vr. Bergmann ja vr. v. Wahl seda sügawamini uurinud ja nüüd on noor vr. Hella t, Eesti rahwa poeg, waewast ja tõbe-hirmust hoolimata, rohkemalt jäult Liiwimaa Ritterkonna kulluga, kolm aastat Baltimaa kubermangudes pidalitõbiseid linnades ja külades, taludeS ja urksikutes otsimas käinud ja on neid Ltiwimaal umbes 300, Kuuramaal 76 ja Eestimaal 26 leidnud. Et aga wiimased kubermangud taieste läbi otsitud ei ole, siiS wõib neid õnnetumaid siin wist weel rohkem olla. See kole külaline ei ole siin mitte täitsa wõeras. Ristisõitjad  oliwad seda Homikumaalt Lääne-EuropaSse toonud ja kui meie kodumaa Lääne-Europoga sidemesse astuS, fiis weniS see ka seia. Vaimulikud seltsid, kellel sel aeal ka ilmalikkuis asjus suur wõimus oli, wõitlesiwad selle tõbe wasta wana seaduse järel, asutafiwad pidali-töbiste hospidalist, kus haiged terwetest täitsa lahutatud saiwad ja pidalitõbi näis wiimaks täitsa lämmatatud olema. Kust see uueste meie kodumaale sisse weetud on, see ei ole täieste selge, arwata on aga ja seda on ka nähtud, et see uueste Homikumaalt tulnud on, soldatite läbi, kes Taga- Kaspias teenistuses seisiwad ja sealt tagasi tuliwad. Vaidlemata  selgeks on tehtud, et pidali tõbi inimesest inimese külge hakkab, otsekohe, rohkem aga weel asjade, nimelt riiete, rätkute, woodite j. n. e. läbi. Et see tõbi, mille wasta arstid tänine asjata on wõidelnud,  kui see kord juba külge on hakkanud, mitte laiali ei laguneks ja meie kodumaa rahwast aegade käikus läbi et kihwtitaks, selleks on inimeste-sõbrad nõuuks wõtnud, pidalitõbiste hospidalist asutada, kus need õnnetumad terwetest ära lahutatud saawad, ja kus nende eest kantud saab, kuida Ristirahwa koguduste kohus seda hoolt oma õnnetumate liigete waSta pärib. Selleks kulub aga valju raha ja Professor Dr. von Wahl Tartus on korjandust alganud, on wiimase aruande järel ka juba 986 rubla 68 kopikat kokku saanud. Kui kaugele aga sellega ulatada wõib? Loota on küll, et meie kodumaa seaduslikud eestseisused, Nitterkonnad,  harjunud wiisil oma kätt lahti teemad, aga raha on palju tarwis, kui Tartus ja pärast ehk ka pidalitõbe pesapaikas, Pärnu-Wiljandi maakondaS, hospidalid peawad  asutatud saama. Tartust hakates, on nüüd inimese sobrad nõuuks wõtnud, seda uut mängu, mida selle arutuse ja kutse pealkirjaks pannud oleme, oma teenistusesse wõtta ja armastuse-lawiinet s u rm a - l aw i i n e wasta näitlema panna. Tallinnas ja ühes EesNmaa weiteses linnas on osawõtjad südamed seda lawiinet juba weerema pannud ja helduse-kera on seal juba kaswamas. Kuida ou, armsad lugejad : kaS ei wõiks seda mängu ka maal, kihelkondade, wa/dade ja külade kogudustes mänaima  hakata? Rahwa keskis laguneb see kole tõbi laiali, mitte kõrgemate seisuste keskis. Rahwa, Eesti rahwa, terwise ja elu kaitsemises tahetakse fiis jo ka esimeses joones neid asutusi korda saata. Tehku üks agar mees ehk üks helde meesterahwas kihelkondas, waldkondaS ja külakondas elustawat hakatust, küll tema fiis ka osawõtjaid  leiab. Peetakse ehk kohalise elukorra kohta 20 kopikat paljuks, fiis wõib jo ka 10 ehk 5 kopikat ja jaa v v j. n. e. niisama palju määrata ja maksa. Korjatud raha wötab herra Professor Dr. Ed. von Wahl Tartus wasta, temale wõib iga lawiine-kogu esimees korjatud raha saata ehk ka oma kirikuõpetaja ehk teise usaldawa käe läbi saata lasta. Südamest soowikfime, et meie sõna sooja paika rahwa südames leiaks, Jumala ja EeSti rahwa auukS, õnnetumate ja kõige rahwa heaks. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltisli», Jürikuu Sl. pSilwal. Suures politikas on rahu, kui Prantsusmaa BoulangistlaSte-kära  ja WaSta-Boulangistlaske tõrjumist arwamata  jätame. Aga see rahu ei ole mitte üleüldise lepituse  wili ega täht, waid on Saksamaa Keisri haigusest riikidele ja rahwastele peale sunnitud, sest ka Saksamaa käredamad wastased ei wöi salata ega suuda keelata, et sel korral Saksamaa kõige Europa ja sedawiifi maailma politika pesapaik on. Ilma Saksamaa healeta ei mõju teised healed palju ja Saksamaa on nüüd keeletu. Saksamaa  KeiSri terwises näib oma kohta jälle kord üks rahu-aeg tulnud olema. Mäda wäljaheitmine oli wähenenud ja selle läbi ka köhimine, mis omast kohast jälle rohkemat õä-rahu saatis, sest iga köhimise järel piab kanule wälja wöetud ja puhastatud saama Werc-palawuS  oli pea korralise seisu peale, 37'/, graadi Celsiiis'e thermometri järel, langenud. Ketser oli paremat isu saanud  ja ka walitsuse-asjust osa wõtnud. Mis elu ja mis termis see oga on, seda wõib igaüks ise arwata. Inglismaa Kuninga-praua sõitis selle kuu 14. pääwal jälle oma kaasalastega ära. Würst Bismark on kaua tema jutul ja Kuninga-praua on wägewa Kanzleri wasta söömalaual iseäranis lahke olnud, mis selle peale tähendada,  et nende wahel aSjad seletatud on. Keiser Friedrich  on Würst Bismarkile Herzogi nime ja seisust pakkunud  ja tema poegadele Prinzi nime, aga Würst Bismark  ei ole seda wasta wõtnud; tema ei olla nii rikaS, et Herzogi nime ja kulu kanda suudaks. Just waene ei ole tema küll mitte, kuida tema ka ise tunnistas, kui Saksamaa rahwas temale Schöuhauseni mõisa suurema jäu 70 aastase sündimise-pääwa kingituseks, rohkem kui 1,000.000 marka eest, tagasi ostnud, mida tema isa kitsal aeal ära müünud oli. Wist on temal selleks tagasi-lük- Zamiseks teised põhjused olnud: tema auu ei lubanud temale seda pahandust omale auuuimega tasuda laSta, mis temale tuntud koSja-asjaga salgamata tehtud oli. Selle asemel on tema wanem poeg, Grof Herberl Bismark,  Riigi-Miuistriks nimetatud. ,Ka„zleri-krisiS« näib nüüd täitsa lõpetatud olema ja sellega ka kõik need segadused  ja pahad jutud, mis sellest tuliwad. Prantsusmaal olla Boulangitis natute juhtumas.  Witmasel nädalil reisis Präfident lõune-läänepoolisele  Prantsusmaale, nimelt Bordeur' ja Nochesort'i linnadesse,  ja on igal poolel suurema auustusega wasta wõetnd,  kui kartlikud Republikanlased ette arwanud oliwad, kes ka selle reisu-plaani waSta rääkisiwad, et Präfident wahest omal reisul BoulangistlaSte läbi rohkem pahandatud  ei saaks, kui tema ameti-auuga kokku mahub. Rahwa keskist ou küll ka sagedast , Elagu Boulanger!' temale wasta kostnud, aga ülepea olla tema ikka rohkem Republikanlafi  leidnud. Parifis ja mõnes teises linnas piawad  suured ja weiked uulitsapoind käratsewaid kogusi, kisklewad  studentidega, ja teiste kõrgemate koolide õpilastega, aga ülemates ringkondades, s. o. õpetatud seltskondas, ei taha selle suure õnnetooja nimi õiete juurduda. Uhes kiskumiseS  on ka DeroulSde körgest-ise kinni wöetud, pea aga jälle lahti laStud. Tema tahab sellest nüüd Parlamentis kära teha, wõib ka olla, et tema just selleks ennast uulitsapoiste  sekka segaS. Kõik need kärad ja walimised, mida Boulanger' heaks kokku keerutati, on wäga palju raha maksnud; ainult ParifiS saada selleks igal pääwal mitu tuhat franki wälja antud. Nord-departemeutis maksnud Boulanger' walimtne umbes 500,000 franki, igaS teiseS paikas wähemast 50,000 franki ja suured pidud, mida Boulanger annab, ei ole ka muidu saada. Prantslased ise ja ka teised on selle üle pead murdnud, kust raha tulnud on, sest Boulanger ise ei ole nii rikaS, et niipalju pillutada wõib. Kord kirjutati, et ülirikas Amerikaulane Mackay kellele need kärad nalja teha, temale raha annud olla teiselt poolelt kinnitatakse, seda raha olla Inglismaalt  antud, kus loodetakse, et Prantsusmaa ennast seespidiste  tülide läbi nõrgendab ja wäljaspoole wõimatumaks saab et stiS Inglismaa Wahemeres, Egyptufes ja teiSteS paikades wallalisemalt tallitada wõikS, kus Prantslased tüliks ees on. Kolmandematel wõib aga kõige rohkem õiaust olla, kes teada tahawad. et raha Bonapartistlaste. wõib ka olla OrleanistlaSte, käest tuleb, keS Boulanger läbi Präfidenti, Parlamenti ja Senatit körwale saata ta healte õigust põhjuSseaduSte muutmiseks otsekohe kõige rahwa kätte toimetada soowiwad, kus siis ennast loodawad KeiSriks ehk Kuningaks walitud saama; Need arwamlsed  alandawad juba Boulanger' nime rahwa keSns. Bonapartistlased ja Orleantstlased hakata aga luba kartma, et Boulanger ainult oma enese kasuks käratseda za tahta rahaandmist seisma jätta. Teewad nemad seda. fiis loodetakse kära iseenesest waikima. Inglismaa Parlamenlis teewad kakS küsimist suurt kara- Hiljuti on Inglismaa üksikute maakondade omatallituse-seaduS maakondade seespidisteasjadetallituse kohta, uueste korralda, tud. Zrilased ja nende eestkostjad, nimelt wana Gladstone,  päriwad seda nüüd ka lirimaale, et aga lirilased rahutumad on ja oma maa lahtirebimist Inglismaast nõuawad, sellepärast ei usalda Hoidlaste erakond seda neile lubada, enne kui mässamine täitsa lämmatatud ja lirilased rahule jäänud on. Gladstone ja tema sõbrade ettepanekut on fiiõ ka 285 healega 195 heale wasta tagasi lükatud. Imeks ei wõi seda panna, sest mässajatele ei wõi keegi söeariiStu kätte kanda, aga teiselt poolelt on karta, et lirilaste wiha suuremaks kaswab kui neile seda keelatakse, mis Britania Kuningriigi teistel jägudel on. Teine küsimine on sõeawäe ja sellega üheS muidugi ka söemäe kulude rohkendamine. Keegi ei salga, et Inglismaa sõeawägi kaugelt mitte teiste suurriikide sõeawäe kohaline ei ole ja sõea aeal kellegi wasta panna ei suuda. Niikaua kui mana asi weel keStis, kuS Inglismaal korda läks, Europa snurriikisi üksteise wasta wihale ärritada ja pärast nende wäsimust oma söealaemadega  kollitaba, sai sellega läbi, aga aead on ennast muutnud: teised ei taha ennast Inglismaa kasuks ärritada lasta ja nimelt Prantsusmaal, Itatial ja Saksamaal on ka wägewad sõea-laewustikud. Nüüd pärib Inglismaa sseawäe ülem kommandör, Herzog von Cambridge, 11,000 meest lisaks juure ja pärib, et ka rahu-aeal pealikute-korpus  täiline olema piab. sest sõea aeal ei ole uusi pealikuid  nii ruttu kusagilt saada, kes oma ameti peale nii kaugelt õpetatud ja harjutatud on, kui uuema aea tarwitused  seda päriwad. Wabaduse nimel sai aga Parlament Gladstone walitsuse aeal nii palju õpetamata meeStega, kes asjast aru ci saa, täidetud, et pärimise waStawõtmine küfitaw on. Inglismaa pruugi järel tarwitab Mimsterium Parlamenti healede-enamust. kui ametist lahkuda et taha, sellepärast ei usulda jälle Ministerinm täie wõimuga ühe ettepaneku eest kosta, millest kardab, et see healede-enamns seda ehk tagasi lükkaks. See kõik rikub Inglismaa walitsnse  ühist joont ja nõrgendab Inglismaa wälist wõimnst ; sellepärast lõusewad ka seal juba tähtsad healed Parlamenti  walitsuse waõta. Jtaliast kuuldakse, et Schoa Kuninga? AbeSsyuia Nõgusele  mttte abt anda ei taha. Ka Abessynia sõeawäe keökiS panna soldatid waSta ja selleparast olla Negusel wsimata, sel korral midagi ItalialaSte waSta teha. Südant  Derwischid on Gondari linna laastanud ja siis taganenud.  tungida aga nüüd jälle edasi. Kindral Marzano on Adenis Inglaste jnures käinud ja seal kirjast Abessyniast  eeS leidnud, milleS palutakse, et Abessynta aSjatallitajad  MaSsauahS wasta wõetud saakfiwad. sest Negus soowida  tõeSte rahu teha. Kindral Marzano on neid waSta wötta lubanud. Ztalialased päriwad küll õige palju, ikka wõib aga olla, et NegnS omaS hädas järel annab ja waen lõpetatud saab. Serbias on Kindral Gruitsch oma KaaSministritega ametist lahkunud ja kaunis wägiivaldne Khristitsch on tema asemele saanud, keS weel rohkem Austria poole hoiab, kui Gruitsch. Khristitsch ei seisa rahwa juures suuremas armastuses ja sellepärast kinnitatse mõnelt poolelt, Wene asjatallitaja Serbias olla seda Mmistrite-wahetust korda saatnud, et rahwas sellega AaStria wasia wihale kihutatud  saals. -- Bulgarias seisamad Major Popow, Major Bonew, Leitnant Banko w, Leitnant Keltamow  ja sseawäe ametnik Terejem kohtu all. Rsmad  olla kroonu raha oma taskusse pistnud, kroonu warandust  pillanud, Juulist maksu eest söeawäe teenistusest wabastanud j. n. e. Kõikide kohta päritakse auunime ärawõtmist ja !oaaStast wangipölwe. Popow on aga tagawara-wäe keõkiS suureS auuStuseS ja teda ähwardatakse  mägise wangist peaSta. Asjad näinud wäga hukkas olema. Serbias on Bulgaria piire ligidal Bulgaria põgenikkude-salkust  leitud ja kinni wõetud, keS isamaale tagasi minna tahtstwad, seal rahwast mässama kihutama. Türgi ja Greekamaa walitsuSte wahel on asjad wäga põnewal. Ökumenia süleüldine) Patriarch KonstantinopeliS ja temaga kõik Shnod ähwardab ametist taganeda, kui Türgi walitsuS ametist heidetud Metropolitifi Makedonias mitte jälle ametisse tagasi ei pane. ÜheS tahab ka Patriarch  kuulutada, et Türgi walitsus Grceka kirikut oma ametit tallikada ei lase. Türgi saadik AtheniS on ametist lahti lastud; Greeka Saadik KonstantinopeliS on ära kutsutud ja ei saa enne tagast saadetud, kui Türgi walitsnse poolest uuS Saadik Greekamaale nimetatud ja saadetud on. Greekamaal on nõuu kõige selle üle suurriikide  juureS kaebata; ÜheS näib aga Greeka walitsusel himu olema nende maakondade küflmist uueste pääwakorrale  panna, mis Berlini kongreSst poolest Greekamaale mõistetud saiwad, tänine aga weel kätte antud ei ole. Hiljuti käiS Wenemaa Saadik KonstantinopeliS, Nelidow,