würst Bismarki poolt mõistetakse." Nõnda loemad Prantsuse seitungid üht ja teist meel Hispaania kuningale, teda iga moodi rahwa ees teutadcS- Noh, mis siis Prantsuse! Hispaania rahwa ehk kuningaga asja on? Pole küll ühtegi asja: aga Prantsuse wabatriiklastel on üks kamal nõu : nemad tahawad kuninga  Alfonso walitsust Hispaanlaste ees õiete mustaks määrida, seda lootes, et selle wiisiga tema auujärg saak kõigutatud ja Hispaania wabatriikloötcle tee silutatud, et nemad omal ajal Hispaaniaski wabatriiki  saamad asutama. Uks poliitika asjade tundja on arwanud, et kui Prantsuse wabatriik meel 20 aastat  peaks seisma, siis saada selle ajaga Prantslaste õhutamise najal nii hästi Hispaania kui ka Itaalia kuningriik wabatriigiks  muudetud olema. Sest kummaski  riigis on nüüd juba üks suur partei  olemas, mis pitkisilmi seda aega ootab, millal kuninga walitsuse asemele wabatriik m..de isamaale saaks säätud. Kolera surmatöö läheb öhtupoolistcs riikides ikka laiemale ja laiemale. Ule Hispaania maa ulatas ta juba ammugi, hiljemalt hakkas ta ka Prantsuse maal Marfeilje ja Touloni linnades, oma minema  aastase surmamise wälja pääl tööle ja nüüd tulcwad sõnumed, et ta ka Nizza linnas Prantsuse maal julgeste olla wälja astunud. 11. ja 13. Augusti wahcl surnud  Rizzas seitse inimest koleraSse. Arstid  olla tunnistanud, et säälne kolera päris  surmaja Aasia kolera olewat ja suurt- sugu inimesed, säülsed suielanikud ja terwisewee  pruukisad põgenewad kange õhinaga  linnast wälja, nagu olekstwad pahad maimud neid taga kihutamas. Marseiljes surewad iga öö ja pääwa kohta läbikaudu 69 inimest kolerasse ja Toulonis umbes 30 sellesamma ajaga. Tänased wäljamaa sõnumed kuulutawad ka, et Marseilje ümberkaudsetes  maakohtades, Salonis, Lankonis,  Cornillous, St. Kamas, Grases ja Papcnnes kolerasse suremist ette tulnud ning inimesed nendest kohtades põgenemas olewat. Hispaanias aga möllab kolera ikka oma kange jouuga edasi. Ühtegi pääwa ei tule enam ette, kus üle selle maa alla 1500 inimese kolerasse  sureks ja alla 4500 haigeks jääks. Häda ja ahastus on Hispaanias arwamata  raske ja ta ei wähene meel mitte. Itaalia maalt. Itaalias on ehmatus suur. Mikspärast? Lugu on nõnda. Igal riigil on omad saladused, mis üksgi teine riik ehk palju euam teise riigi walitsus ei wõi tääda saada. Siia on arwata iseäranis  kindlate linnade ja sõjalaemade plaanid  nagu ka nende kohtade täädmine, kuhu torpedod on merde pantud. Kui kahe riigi  wahel sõda tuleb, siis on wõitlemine sellel  riigil koguni wõimata, kelle kindlused, sõjalaewad ja torpedo-kohad waenlasele tääda on, sest waenlane teab ära, kuda ta teda ära wõita wõib. Nüüd on hiljuti  Itaalia walitsuse poolest kole suur soomuslaew  nimega „Morosini" ehitada lastud.  See laew on nii kõma ja tugew tehtud, et temast suuretüki-kuul jagu ei saa. Laewaplaani hoiti hoolega saladu- ses. Aga korragi märgati, et plaan oli ära joonistatud sseihkendatud) ja Prantsuse  sõjaministeriumile see joonistus ära müüdud. See'p see ehmatus on-gi! Kaks meest, kelle pääle süüd arwatakse, on kinni  wöetud, aga kindlasti ei ole tääda, kas nemad on äraandjad. Ka rahwas wõtab sellest asjast põnewusega osa, sest Jtaliase  meelest on isamaa kasu äraandmine (Jtalia keeli: tradimento) kõige hirmsam ja inetum tegu, mis muidugi ka iga teise rahwa juures nõndasama on kui säälgi. Austria maalt. Et nüüd säält ajalehed  Kremsieri keisrite-koosoleku üle kõnelewad,  seda ei wõi keegi imeks panna. Sellel koosolekul on ju ka wäga suur ajalooline tähtsus, kui ka keisrid seda koosolekut nagu pidulisel kombel talitasiwad.  Sääl uuendasiwad kaks wägewate riikide walitsejat jälle uuesti sõpruse sidet, mis juba ennegi nende wahel on. Ajalehed  tuletawad siin juures muidugi kõik seda meelde, kuda minewal aastal kolm keisrit Skernevices koos oliwad. Tänawusel  koosolekul puudus üks wägew walitseja,  see oli Saksa maa keiser. See ei olla aga mitte nõnda mõista, nagu oleks Saksa ja Wene maa wahele külmem olek tulnud, maid see tulnud üksi selle pärast, et Saksa keiser alles mõne nädali eest Austria keisriga koos oli ja et tema termis  ei kannata nii sagedasti reisida, sest et ta wäga mana mees on. Wastutaja Ncduktor: Hartwig Sah TrMwb ,F«rc-aar.> Mdalllebe" ni??! ls-^s. Mitme sugused srim miil Wc ja kaheksa pääWafed, müüb odawalt A. C. Thomson. Uhe aasta ivastamiie pääle. Sellega annan tääda et ma igal ajal ilmapuhastamata Malmis kidiisMlmch ostan ja toobi eest 2 kop. maksan. A. Sadav» «wktsas Nr. 27. Wildenbergi NahaVabriku Wastas. Mrülli «lldiilNliil 10. B«k»se k»« pciäwa!, lsPääwa õhtul kkllu B—l 2. tee pLül Knrcsaarcst Tiirimctsa »õqa, «hes gw»»i Paelaga kinni Kida»» vmsts «M eshs kotiga, kus pääle raha Lks noore preili sssws-yW ja 12 postmark» sees oliEsd. rabai:, mis kiriku omadus oli, sliwad: 8 Mk «st W rvblakst, g Mk iv-ae rMalist, I—S-e1 —S-e WzLaöNe ja teised 3-me rMaliick ja »ä--bcirea.  ba.M lcujllt ehk leidja Aes andjat, MlistaKe „Sssrlase" tsimetus es seda Löda s«ds, n;:; e.» ta A Mk wütwll Mida kab. Täädaandmised. Sandla mõisas on müüa, kolm rbl. wakk. saab lcisiku wiisi müüdud tischler juures Parkikõrwas. Säälsammassaawadka karluhM 60 kop, wakka eest müüdud. Wäga ilusad tlMNttd, kõige eest pruutidele, müüb odawalt  A. C. Thomson. . Suures mõisas on müüa, esimene sort maksab 2,80, teine 2,30 Sme mõik mütsus. Kuresme kesti-mne kiilis kus wene keele pääl õpetakse ja Seminari astmise ja walla koolmeistri ameti püäle Lpijaid walmistakse, saab see aastal wastu wötte eksam 16. Septembril olema. Eksamile tulijad peawad 13 —18 aastad manad olema ja tunnistused luba täht walla walitsuselt ja wanaduse täht kiriku õpetaja käest kaasa tooma. Katsutawailt nõuetakse piibli lugude ja nelja esimise jäo rehkendamise teadmist ning lugemist ja kirjutust eesti ja wene keeles. Kooli raha maksab õige usuline 3 rbl. ja luteruse usuline õpija 6 rubla aastal. Korter, woodid, ahju küte, walgustus ja suurem osa kooli raamatuid on õpijatel priid. Laiemalt teatust eksami ja õpijate ülespidamise üle wöib Saaremaa oige usu kirikute juures saada. 7—9 aasialised lapsed, kes tähtigi wcel ei mõista ja algus õpetuse klassi soowiwad astuda, peawad nimed laskma üles kirjutada, mis Augusti kuus iga püäw kellu B—98 —9 hom. kooli majas wöib toimetud saada. Algus õpetuse klassi kooli lapsed maksawad 2 rubla aastal kooli raha. Dpetus algab koolis 17. Septembril.