Tallinna Sõber 8. Kaheksas aastakäik Tallinnas, tl. Knnnla-kunOääwal 1886. Uleüldke ärileht Eesti rshloate «»at js li««ades. Tuleb ükskord nädalis walja. Maksab Talliuua» Lindf«r»'i päriate trükimaja»: «««ta» S rubla, 40 »p.—- pool-aaSta» ... 1 rubl« 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aa«ta« 3 rubla pool'aa«ta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt s kop. Tellimised wöetakfe wasta! Hairwnas: Lsndfors'i päriate trükimaias. H>eters«rgis: J. S. Seetandt, 54. Z-rrtus: Laakmann. - Aakweres: A. Kuys. ?atdes: A. Seiöecsera. Lapsalas: H. KoTSerg. Lryalas: A. Mtt»er'i voodis. Wiliandis: E. z Zsrow i raamatupood - Warwas: W. H«õder. - ZSörus: H»rana Wielros?. - Walkas: W. Rudolfi. Kuuresaares - HY. Aange.—Maal: kuida iseäranis lnulmakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Tlab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischpirt La-riSo-ik-llvpr-b.) Register: Üleüldised politika sõnumid. Omalt maalt; Tallinnast! Ringkiri rendikontrattide pärast. Ringkiri kirikute asjus. Kohtute muutmisest. Koolide asjust. Käsud Greeka-õigeusu asjus. Üks Wenekeeli  kin. Jsaaki kirikuõpetaja R von Hippius j-. Kullama kirikuõpetaja surmast. Wangikoja asjust. ÜkS oööran- jutt. - Leitud surnukeha. - Pahalteud. Ilmad. .Linda" asjust ..Postimehe' tõrclemi> sed. WtrumaalN Tanu-adress. Leitud kurjategijad Mõrtsukatega Viljandist - Laat. - Tartust: Ü-iõppilad.  Peterburglst: Keisrikojast. Iseäralised ja uuemad sõnumid, Kirja waStused. Jutu leht; Kandlepois. Üleüldised politika sõnumid. Serbia-Bulgaria lepituse-konferenz istub ikka weel BukareSlis ja wiimaSte pääwade sees on seält sõnumid tulnud, miS rahu-lootust wähendasiwad. Serbia kammissär,  Mijatowitsh, on pärast pitkemit tõrkumist oma walitsuse  pärimist konferenzi ette pannud, aga tema lehe peal ei seisa rohkem, kui üks ainuke punkt: Mõlemad riigid  astuwad selle korra peale tagasi, milleS nemad enne söeakuulutust Talwekuu  2. pääwal oliwad". See pä imine äratab wägise mõtet, et Serbia! koguni mitte tõsist mõtet rahutegemise  peal ei ole, waid et seal asja wiiwitada püütakse, künni ehk suurriikide üks-meel laguneb, segaduS uueSte figib ja kawaluS oma noota segafeS wees wälja lasta wõib. Se! pääwal, mida Serbia poolt uneste püütakse tulema panna, oliwad rahulised ja korralised asjatalitused Serbia ja Bulgaria wahel juba lõpetatud, ja mõlemad sõeawäed seisiwad püsside all, käsku oodates, üksteise peale karata. BulgariaS on see salalik pärimine fiiS ka pahandanud ja sealt päritakse täielise rahu tegemist, korralise asjatalituse algamist Serbia ja Bulgaria wahel, ja söeawäe seadmist rahu-korra peale. Mijatowitsh on selle kirjaliku pärimise kõrwaS suusõnaga seletusi annud, mis pahandust soigutama ja usaldust Serbia rahu-soowimise peale kinnitama peawad, aga neid ei taheta õiete usaldada. Peale selle koStawad sõnumid, et Serbia walitsuS ennast ikka weel salam.ahh sõea wasta walmiStada. Sultan on senna poole tähendada  lasknud, et Türgi söeawägi ennast Bulgarlastega ühendama saab, kui Serbia poolt uueste rahu rikutakse. Bulgaria pool näikse kõige juhtumiste kohta silmad lahti peetama. Würst Aleksander, tema wend ja Minister Karawelow  oliwad PhilippopeliSse reisinud, kuida üteldi mõne liikumise lämmatamisekS, mida Numeliotlaste keSkiS ühelt wõi teiselt poolelt olla weerema pandud. Zuba Pühapääwal,  selle kuu 9. pääwal, üteldj neid sealt Sofiasse tagasi tulnud olema, pärast kostfiwad aga jutud, et Würst Aleksander RumeliaSse jääda, kuuni seal kõik tagawarawägi  söea-korra peale seatud on. Suurriigid päriwad aga ikka ühel meelel waenuliSte wendade lepitamist ja iseäranis Wenemaa ei saa küll wist mitte uut sõda wennaksete wahel sallima, weel wähem seda, et üks Slawi riik ennast Türklastega  teise waSta ühendab ja sedawiifi Bulgarlaste ja Türklaste wahel fõea-wennastuS sigib, mis edaspidi Wenemaale  kahjulik olla wõib. Kui Bulgaria riik Wene werega ja waraga asutatud sai, fiiS loodeti muidugi, et sealt abiwäge  saada on, kui kord jälle sõda Wenelaste ja Türklaste  wahrl peaks tõusma. Nüüd kiputakse Bulgarlastest Türgi abiwäge tegema ja lepituse? Sultani ja Bulgaria Würsti wahel on ka otsekohe wiimase kohuseks tehtud, sõea-aeal oma wäega Sultanil abiks olla. Selle waSta on Wenemaa poolt kindlaste räägitud ja see määratus saab ka wist lepituse-kirjast maha kustutatud. Niisama wähe wõib aga Wenemaa sallida, et ilma selleta üks tegew ühenduS Türgi sõeawäe ja Bulgaria sõeawäe wahel sigiks, kui tuli Serbia ja Bulgacia wahel uueSte lahti läheks, kuna seda ühendust raõke keelata on, niikaua kui asjad Wenemaa ja Bulgaria wahel nii segased on, kui nüüd. Wenemaa poolt päritakse siis ka kange rõhuga lepitust Bulgaria ja Serbia wahel, Saksamaa on selles nõuuS ja Austria ei usalda kõige wähemast mitte awalikult selle wasta panna. Selle rõhu all wõib siis ikka lepitus tehtud olla, enne kui see leht lugejate kätte jõuab. Muidugi on määratud sõeariiStade-rahu aeg selle kuu 17. pääwal möödas  ja fiiS wõits kümne pääwa pärast sõda lahti minna, kui lepitus semu kindlaks saanud ei ole. Serbias on Würst Peter Karageorjiwitshi kuulutus ühe erakonna 100- tust, teise erakonna hirmu äratanud ja ülepea wäga palju kahinat teinud. Kuningas ja tema Minister Garashanin kardawad, et siin ja seal järsku Karageorjiwitshi sõbrad üles tõusta, Kuningale ja kõige Obranowitshi sugnkonnale palju tüli teha wõiwad. Et see kuulutus just sel aeal ilmuS, kui Würst Karageorjiwitshi äi, Montenegro Würst, PeterburgiS oli, see kergitab muidugi Obranowitshi sugukonna  waenlaSte harja ja teeb tema sõbrade hirmu suuremaks.  Awalikult kuulutatakse, et Montenegro Würsti wõeruskäik  ja tema wäimehe kuulutus , kogemata" ühe aea peale langenud olla, aga seda ei usta kummagiS laagris. Kuningas Milan'i sõbrad luetawad ennast AuStria peale, Würst Peter Karageorjiwitshi sõbrad Wenemaa peale; esimeste  poole hoiawad Rooma-Katholitlased, teiste poole Greeka-Katholiklased. Wiimased on Serbias palju rohkem, nende jõudu rohkendab ka weel see suguwere tuhin, mis meie päiwil kõiki Europat täidab ja mis nii palju maksab. Karageorjiwitshi sugukonna sõbrad lautawad rahwa keskis juttusi wälja, et Serblaste! Timoki jõe ja Adria mere wahel, ja MakedoniaS Wenemaa kaitsusel palju edasinihkumist  loota olla. Tänine ei ole need jutud palju mõjunud, sest nooremad mehed seisawad tagawara-wäes püsfi all. Saab aga rahu tehtud ja saab tagawara-wägi lahti laStud,  siis wõib ikka liikumist tulla, mis Kuningas Milan'i kohta kartuseta ei ole. Sõeas ei ole Kuningas ega tema söeawägi auupärga teeninud, seda lükkab söeawägi muidugi tema süü s, on nukker ja pahane; rahwas on söea koormaid  kandma pidanud, ei ole aga sellest kasu ega rahwuSlikku  auu saanud, ja see teeb muidugi ka rahwa meele nukraks ja pahaseks. Teiselt poolelt on aga ka Austria asjatallitajad Serbias tegewad ja kui neid mitte maha rusuda ei suudeta, siis ei olla Würst Peter Karageorjiwitshi!  suuremat lootust, tema wälistest sõbrustest ja kuulutustest  hoolimata. Muidugi walwab waliksus hoolega nende kuulutuste peale ja palju et saa nendest wist mitte rahwa kätte jõudma. Montenegro Würst on selle kuu 12. pääwal oma pealinna, Cetinje'Sse, tagasi jõudnud ja on wäga rahul oma reisuga. Wene Keiser ja Ministrid,  Saksamaa Keiser ja Würst Bismark, Austria Keiser  ja Graf Kalnoky, niisamati ka Prantsusmaa Prästdent on teda suure lahkusega ja auustusega wasta wõtnud. Würst Nikita kinnitab, et tema reisul mingisugust politika eeSmärki olnud ei olla, waid ainult tema riigi ja rahwa koduse elu, hariduse, majapidamise ja kaubaajamise kasutamine  teda reisnle saatnud ja et tema selle poolest ka igal poolel osawõtmist ja tuetust leidnud olla. Et tema MoutenegrinlaStel  tublid rusikad on, kui waenlast tagasi tõrjuda tuleb, seda teada juba kõik maailm; nüüd olla lärmis selle eest hoolt kanda, et nemad oma tublidust ka rahulises töös ja tallituseS kosutada ja üles näidata wõiwad. Selleks olla tema oma reisul nõuu ja abi leidnud, olla põllutööriistu  ja mashinaid, teiste keskis ka ühe aurusaha ostnud, niisamati ka kästtöõ-riistu, mashinaid, laewu ja teisi rahulise  töö ja kaubaajamise tarwitust. Jumal andku, et tema nõuu kindlaks jääb ja korda läheb. Montenegrinlaste wahwuse ja rusikate tubliduse üle ei mõtle keegi kaksiti, aga kõige selle juures ei ole nemad tänine palju muud olnud, kui rööwlid, ja oma rusikate tublidust harjutawad nemad ka oma keskis, kui wäljaspool just mitte suuremat tegemist ei ole. Seal maksab ikka weel nendanimetatud were-kättetasumine Wana wiha pärast ühe sugukonna waSta ehk ühegi muu tuhina pärast, tapetakse kord üks sugukonna liige ära ja teiste auu pärib fiiS, et seda selle sugukonnale kätte tasutakse, kelle oma tapja on. Sattub nendest keegi kättetasujate kätte, siis saab tema tapetud, kaS tema endisest tapmisest midagi teab wõi mitte. Sellest figtb jälle uus süü, mis omalt poolelt kättetasumist pärib. Nenda on seal põline tüli ja tapmine üksikute sugukondade wahel, künni wäline tüli neid aeguti wäliste waenlaste wasta ühendab. Wurst Nikita saab wist palju waewa nägema, enne kui see rahwas taltsitatud ja rahulisele tööle harjutatud on. Greekamaal kestab segane asi weel ikka edasi. Sõealaewad olla käsku saanud, jälle Salamis'i sadamast wälja jooksta; Wene söealaewadel olla käsk otsekohe Piräus'e sadamasse jooksta ja seal asjade käiku ära oodata. Kord kirjutati, et Ministeriumil nõuu olla suurriikide käsku kuulda, rahwa keskist on üks saatekond  Minister DelyanniS'e juures käinud, seda asja järel pärimas ja tema on kinnitanud, et walitsus midagi tegema ei saa, mis GreeklaSte kasu ja anu wasta oleks. Nende pääwade sees tuli üks uus Türgi Saadik Atheni. kellel käsk oli Sultani poolest kinnitada, kui wäga tema Greekamaa  Kuningast auustava. Kuninga poolest on tema niisama  lahket sõnumit Sultani kohta saanud. Kahju, et sõnad ja tegewad tallitused kuidagi kokku mahtuda ei taha. Mölemite riikide kassad on tühjad, aga mõlemad riigid nõretawad söeariistadest ja sõeariistad ja nende kandjad neelawad määratumad summad ära. Türgi walit - sus kaupleb juba jälle uue laenu üle, on Ungrumaalt 2000 hobust ostnud ja Trapezuntist on meremäe tagawaramehed  sisse kutsutud. Soomuslaew .Messudieh", Türgi kõige suurem söealaew, on sadamast wälja jooksnud ja Dardanellides aset wõtnud. Kelle peale tema seal peab waritsema, see on teadmata. Weneiuaa Saadik Nelidow pidi selle kuu 12. vääwal kõiki seda kirjalikult Sultani ette panema, mis Wenemaal Sultani ja Bulgaria Würsti lepituse wasta rääkida on, Et temale aga teada anti, et Sultan ainult selles asjas järel anda tahab, mis söeawae asja külge puudub, siis ei tahtnud tema asjata pahandada, jättis kirja weel andmata ja palus omale selle üle Peterburgist  selgemat juhatust ja käsku. Suurriigid on selles asjas Wenemaaga ühes nõuus ja kohatised ringkonnad Konstantinopelis arwawad, et Türgi walitsus Wenemaa soowimist igapidi täitma saab. Saksamaal kuulawad kõik kõrwad neid kõnefi, mida Preussi Maapääwal Poolakate tagasi tõrjumise eest ;a selle wasta peetakse. Kuidu juba kirjutatud, saatis Preussi Riigiwalitsus umbes 30,00(1 hinge Wenemaa ja Austria Poolakatest wälja, kes kui wõerad Preussi rukis, suuremalt  jäult ilma passideta elasiwad. Siis päris Riigiwalitsus  100 millioni marka nende mõisade ostmiseks, mis Preussi idapoolistes maakondades ja Posenis Poolakate omad on, mida Riigiwalitsus siis talukohtadeks jagada ja Saksa sugust talurahwale rendi peale anda ehk päriseks müia tahab. See näitab wälja, nagu Poolakate tagakiusamine  ja rahwuSlik häwitamine. Pitkemas kõnes oli Würst Bismark juba enne kinnitanud ja seletanud, et Riigiwalitsus Poolakate tagakiusamise ehk koguni häwitamise  peale mõtelnudki ei oleks, kui Poolakad, nimelt Poola sugust mõ.snikud, seal mitte Saksa keelt häwitada ei pliuaks ja Saksa Keisririiki ja Preussi Kuningriiki lohkuda ei igatseks. Aga ikka ja ikka on nemad selle peale waritsenud,  kuida endist Poolariiki uueste asutada wõiks, on mitu kord merist mässamist sigitanud ja kõiki ara teinud, mis Preussi Kuningriigile ja Saksa Keisririigile iganes kahjuks ja tüliks olla wõiks. Wägiwaldseit ega sundnms-ostmistega  ei taheta neig mõisasi muidugi ära wõtta, aga Poolakad  on pillajad ja sandid majapidajad, on oma mõisasi nii suurte wõlgade alla saatnud, et need enamist muidugi haamre alla langemad ja seal tahab siis Riigiwalitsus neid osta, niisamati ka erakaubaga, kui kaup sigib, ja siis nende maade peale Sakslasi elama asutada. Poolakad