walitsenud on. See liikumine kestab ikka weel edasi ja wast tulewad põlwed wõiwad otsust teha, kaS see Wene riigile kasuks wõi kahjuks oli. WäljaspidiseS politikaS seisis Katkow hakatuses Wenemaa ja Saksamaa aealuguliku  sobruse eest, muutis aga selleS juba mõne aaSta eest oma meelt ja sai wiimaSte aastate seeS Saksamaa leppimata  waenlasckS, nimelt sellest aeast saadik, kus tuntud Prantslaste kõnemees Deroulsde Wenemaal suurt tuhinat Saksamaa waSta äratas ja ärritas. Kuida lugejad küll weel mäletawad, läks Katkow selle aaSta hakatuses selleS nii kaugele, et Riigiwalitsuse kuulutuste waSta terawa sõnadega kirjutas, mis temale suuremat pahandust teinud olla, kui tema kõrk süda seda kannatada suutis ja mis ehk ka omast kohast üht wanewat häda tema seeS kiirelt kaSwataS  ja tema elule kiiremat otsa tegi, kui seda ehk muidu oleks oodata olnud. Omas majapidamise-politikaS näib Katkow Vabrikuid ja mägitööd tähtsamaks pidanud olema, kui põllutööd. Katkowi wägewus ZaSwiS wiimaSte aaState seeS wäga suureks. Wäga kõrgele ulataS tema nõuu ja ulatas igale poole Wenemaa seeSpidiSteS ja wäljasptdtSteS aSjadeS ja selle järel kaswiS ka tema wäljaSpooline auu ja kaSwiS tema rikkus. Paari aasta eest sai Katkow, keS ühegis awalikkuS ametis ei seisnud. Geheimerathi (Kindral-Leitnanti)  rangisse tõstetud ja Wene kõrgemad auutähed katsiwad  tema rinda. Kuida juba enne kirjutasime, olla tema leht temale aastas 200,000 rubla fiSse kannud. Et Katkow oma isamaad ja oma sugurahwast tõsise ja sooja südamega armaStaS ja kõige oma kõrge andetega Wenemaa ja Wene rahwa suurust ja wägewust taga nõudis.  selle üle ei ole keegi kahtlane. KaS tema selleks aga ikka õigeid abinõuusi tarwitaS,selle üle on mõtted mitmekesised. Katkow on kõhu-krebsi surnud, mis küll wist kauemini tema külgeS, aga wiimasel aeal meelepahanduSte läbi ägedaks  läinud oli. Haigest paigast on taretanud werd südame ja soonede sisse weetud, mis neid ummistanud ja selle läbi pea-aju rabandust sigitanud on. Kõik arstid, kelle kescis ka üks Prantsusmaalt kutsutud arst oli, ei ole seal enam ühtigi parata wõinud. Läbi Wenemaa, nimelt aga nendanimetatud .Kõikslawlaste"  ringkondades, on leinamine wäga suur, niisamati  ka Prantsusmaa .Jsamaa-ltigalaSte" keSkiõ. KõikeiS Wene tähtsamates kirikutes luetakse hinge-palweid; Prantsusmaa  .Jsamaa-liigalaStel" ei ole Jumalat ega kirikut ja palwetest et wõi nende .edendatud" meeSte juures juttu olla. Ka Wenemaa Juutide keskiS on osawõtmine wäga elaw. Matused oliwad selle kuu 25. pääwa peale määratud  ja oma jäävamat rahupaika saab selle tähtsa mehe surnukeha Aleksiuse-kloostreS leidma. Auupärgafi ja teist auu- ja letna-tähtesi on igalt poolelt kokku woolanud. Palju kõrgeid ja tähtsaid mehi on matusele reisinud, teiste keSkiS ka Eestimaa Kubernör Würst SchachowSkoi ja Prantsusmaa  .Isamaa-liiga" Auupräfideut Deroulede. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Heinakuu SK.Mwal. Bulgaria aSjad lähemad ikka segasemaks. Kuida tea. tatud, oli Prinz Ferdinand Bulgaria Sobranje saatekonnale wastanud, et tema oma wiimast nõuu kahe nädali pärast kuulutab, kui enue seda asja suurriikidega seletanud on. Juba see tegi BulgariaS palju pahandust, sest seal oodati üht wahwat meest, kes oma trooni ja rahwa eest ka midagi julgeb. Bulgarias tõusis ka rahwa keSkiõ pahandus Valitsuse  wasta, keS üht Prinzi WürStiks ette pannud, kellel tarwilist julgust ei ole. Nüüd reifiS Minister Natshewitsh Wiini, Prinz Ferdinandi paluma, et tema kohe tuleks, sest muidu ei leiaks tema ehk BulgarlaSte poolt enam lahket wastawõtmist. Seda näib Prinz Ferdinand ka tõutanud olema, olla omale juba Adjutantid ja teised kõrgemad ametnikud nimetanud, BulgariaS oli kõik tema waStawstmisekS  ette Valmistatud, selle kuu 23. pääwal pidi tema Tirnowos oma wannet manduma ja juba kuulutafiwad AuStria lehed, et tema teele läinud olla. Pärast tuliwad aga jälle sõnumid, et tema mitte reisinud et ole, et tema ikka weel ootab ja wahest ootama saab, künni kõik Bul. garlased teda maha jätawad. Et temal aga ikka himu on, pakutud krooni kanda, kui see ka ükS okas-kroon oleks, seda on fiiSki selgest näha. ImekS ei olekS fiiS ka sugugi panna, kui järsku sõnum tuleks, et tema juba SofiaS on. Natshewitsh olla kinnitanud, et nüüd Valitsejad ennast Sobranje poolest uueste kinnitada tasemad, kui Prinz Ferdinaud  mitte kohe ei tule. Türgi Valitsusel olnud kord nõu, Bulgaria asjade pärast jälle üht konserenzi kutsuda, et aga suurriikide poolt wähe osawõtmist näidatud, fiiS on see nõu jälle maha jäätud. Kord räägiti, et Wenemaal nõuu olla omalt poolelt üht aeglist Valitsejat BulgariaSse saata. keS nüüdseid Valitsejaid lahti laseks, nüüdset Sobranjet  tahutaks ja uut Valida laseks, keS fiiS Würsti walimist ette wõtakS. Selleks olnud Kindral Würst 3 meritinski  määratud, keS ehk pärast ka ise Bulgaria WürS- ttkS wõikS Valitud saada. Suuremalt usaldada ei olnud seda mitte, sest Verlini kongressi otsust mööda ei ole Wenemaal  seda õigust ja Würst Jmeretinski oleks ka wist söeawäega  minema pidanud, sest muidu kuulakstwad sea! jo ainult need tema sõna, keS seda just tahawad. See nõuu on fiiS ka jälle maha jäätud, kui seda iialgi peetud oli. Ühe teise jutu järel tahta Bulgarlafed Bulgariat ja Ida- Rumeliat üheks Kuningriigiks, ilma Sultani üliwalitsuseta, kuulutada ja fiiS oma endist WürSti Kuningaks tagasi kutsuda. Wõib olla, et tema tulnud oleks, aga wahe-aeal on nüüd uuS Würst Valitud ja kergest wõiks sündida, et tema fiiS ka oma .õigusest" kinni pidada tahab, omale BulgariaS üht erakonda saab ja seespidine sõda sedawiist uut aõja leiab. Inglismaa poolt püütakse Vulgarlafi ässitada  seda tegema, mis nemad ise tahawad, Wenemaa nurisemisest  hoolimata. Saksamaa wana Keisri terwise üle on Gasteinist järges head sõnumid tulnud. Selle kuu 25. pääwakS sai AuStria Keiser senna oodatud, keS üheks pääwakS jääma pidi. Järgmisel nädalil tahtis ka Keiser Wilhelm Gasteinist ära reisida. Ka Kronprinzi terwise üle tulewad Inglismaalt head sõnumid, aga neid tuleb nii sagedast, et juba kahtlust sigitama halkamad. Katkowi surmast räägiwad ka kõik Saksamaa lehed ja enamist kõik tunnistawad, et temaga üks tähtjas Saksamaa Vaenlane hauda läinud on, kelle waeuluS aga ka pärast tema surma wist tema erakondaS edasi elada, mõlemite naabri-riikide suureks kahjuks, kelle sõbrus maailmale rahu ja tulu tooks, kelle waenlusest aga enne ehk pärast laastawat sõda karta on. Waljumini kui kõik teised, kirjutab .Kreuz-Zettung": .Seda on iseenesest mõista, et meil kui Sakslastel ühe mehe kui Katkowi haual leinu-sõnu ei ole. Kui Ristiinimesed  piame meie soowima, et igawene kohtumõistja temale armuline oleks; kui politikused piame meie aga ütlema: üks suur Vaenlane wahem raskel aeal; Skobelewi ja Gambetta järel nüüd ka Katkow. Saksamaa täht Võidab;  meie 90aaStane Keiser elab ja tema Vaenlased taganemas  —' Weue paberrahaga on Saksamaa aealehtedel  ikka weel palju tegemist, mida seal wäga wähe usaldatawakS peetakse. Nende lehtede järel olnud 1. Näärikuu  pääwal 1883 Wene riigi wõlad 3183 millioni rubla suured, 1. Näärikuu pääwal 1880 aga juba 5180 millioni, ja selle mõla intreSstdekS ja tasumise-osadeks kulunud wiimasel  aastal 278.591,614 rubla, kolm kord rohkem, kui enne wiimast Türgi sõda. Kõiki neid arutamist näib pahandus  selle seaduse üle äratanud olema, MiS selle aasta Paastukuu 14. pääwal wõeramaa alamate waSta Wene riigi läänepooliSteS kubermangudes antud saiwad. Needsamad  lehed arutawad üheS ka. et kui Wene riikiS wseramaa  alamate liikumata warandust ei auuStatud, fiiS wõikS kergest sündida, et ükskord ka käsk ilmub, mis wõeramaa alamate käeS olewate Wene hiudpaberite hinda alandab. Kõigist sellest lausa sõeast hoolimata, mida Saksamaal nüüd Wene paberite waSta peetakse, on nende hind seal wiimaSte pääwade seeS natuke tõuSnud ja makseti Berlini börfil selle kuu 23. pääwal 179 marka 60 pennigat 100 rubla eest, liigi 557, kopikat marka eest. Würst BiSmark pidi nende pääwade seeS Varzinist KiSstngenisse reisima, kuhu ka AuStria wäljaSpidiSte asjade Minister Graf Kalnoky tulla. Daanimaal on wiha Saksamaa waSta kaswamaS,  miS sellest aeast saadik natuke soikus, kui Saksamaa oma läänepooltst naabrit nii kangest lõi, et tema abi peale efitekS Vähematki lootust olla ei wõinud. Nüüd ilmub Daanimaal wana sapp uneste ja kipub paefuma. Kõige agaramast kihutab Ssea-MiniSter, Kindral Bahn - son, wiha, keS selleks igale koosolekule läheb ja kõnest piab. Daanlafed ei ole iialgi Sakslaste sõbrad olnud ja püüdfiwad sellepärast ka SchleSwig-Holsteini maal Saksakeelt  häwitada, kui need maad weel Daani Kuninga Valitsuse  all oliwad. Et just see rusuminemeid wanu Saksamaa maakondast Daanimaa kullest kiskuS, selle peale Daanlased ei mõtle, waid mõtlewad nüüd uueSte .kättetasumise" peale, nagu Saksamaa läänepoolised naabrid. Et nemad üksi midagi teha ei wõi, seda teadwad nemad küll ja ootawad sellepärast ka suure igatsusega sõda, millest Saksamaa wasta osa wstta wõiksiwad. Belgia Kuninga terwise üle tuliwad hiljuti õige kurwad souumid, nüüd kinnitatakse aga, et weel ühtigi karta ei olla. Belgias, kuS riigi põhjuSseaduS nii .wana meeline" on, kui kõige Hrohkem .edentatud" wabalafed pärida wõiwad, teemad siiski, ehk just selle läbi, erakonnad ikka ja ikka pattu üksteise waSta. Koledad tülid, löhkumised ja põletamised töörahwa poolest wabrikute-peremeeSte ja ülepea alama rahwa poolest ülemate  ja jõukamate waSta, seisawad kõikis maailmas weel elawaS mäleStuseS. Alamal rahwal on seal aga ka mõnda, miS üle õigusega kaebata wõib. Nenda seisab seal ikka weel sseawäe-kohus ainult alama rahwa peal. Hiljuti oli nüüd Parlamentile ükS seadus ette pandud, mis seda kohust igaühe peale panna tahtis. Sel korral seisab aga Parlamenti healede-enamuS selle ringkonna käes, keda seal .hoidlasteks" nimetatakse ja kes Katholiigi preestrite juhatuse  ja Võimuse all seisawad, ja selle healede enamuse poolest on tähendatud seadus tagasi lükatud. Sozialist- laStel ja teistel lõhkujatel on nüüd kerge ast alamat rähmast  Vihale kihutada ja pea wõiwad kärad jälle lahti minna. Austrias on ka kahtlast tähtefi ilmunud. Märzdorsfiõ Mähreni maal, leiti ühes sta-lautas üks kast 78 dynamiti-bombiga: LaibachiS o« kasermis SozialistlaSte  kirja otsitud, .ei ole sel korral aga midagi leitud. Prantsusmaal täitstwad wiimaSte pääwade sees kaks aSja kõiki lehka: Duell Boulanger ja Ferry Vahel  ja CaSsanac ja Laur' i wahel, mis otsale jõuda ei taha, ja Katkowi surm. Cnamist ei ole need duellid Prantsusmaal ülearu kardetawad, sest neid piawad sealised rahwamehed ja kangelased ainult silmakirjaks, et rahwaS nende wahwust kiita wõiks, ja püstolid on selleks iseäraliselt Valmistatud, et kellegile suuremat häda teha ei wõi. Sel korral ütlewad aga Boulanger ja tema sõbrad,  et kõik sõeawägi selle nimega teutatud olla, mida Ferry oma Vastasele annud ja päriwad tõsist käiku, kuuni ükS surnud ehk nii raSkest haawatud oleks, et enam edasi Võidelda ei wõi. Boulanger' käemehed päriwad siis ka määramata kuulide Vahetamist 20 sammu pealt, Ferry käemehed tahawad ühe kuuliga mõlemilt poolelt ja 25 sammu pealt, leppida. Kuna nüüd tõeste wahwad mehed seesugust aSju saladuses piawad, kuuni tehtud jon, lasewad Prantslased enne oma lehtede läbi kõiki maailma käraga täita, mis neile tasasemate ringkondade poolest muud sisse ei kanna, kui hirwitamist. Et aga Boulanger tühja juttu teinud, nagu olekfiwad 94 Kindralit ennast temale Valitsuse  wasta appi pakkunud, see on wahe aeal selgeks saanud  ja sedawiist on õiguse poolest tema sõeawäge teritanud,  mitte Ferry. Katkowi surma üle leinawad kõik aealehed ja päriwad temale suurt suuandmist, kui ühe mehele, kes Wenemaad Prantslastele oleks appi saatnud, kui kord .kättetasumise«-sõda lahti läheks. Et see ükS Viletsuse tunnistus Prantslaste kohta on ja et see ühe tõsise Wene isamaa-mehele just mitte kiituseks ei ole, selle peale need sulemehed omas määratumas tuhinas ei mõtle. Mõned lähemad koguni nii kaugele, et Würst Bismarki mõrtsukaks kirjutawad, keS Katkowi ära kihtitada lasknud. Muidugi ei usu seesuguste sõnumite kirjutajad seda isegi, aga tõest ja õigusest need mehed ei hooli, kui aga rahwa wiha Saksamaa wasta kaswatada wõiwad, kas oma isamaa  õnneks wõi õnnetuseks. Ka teisel Viisil ärritataks?  Saksamaad igal wiisil. Nenda on hiljuti kaks meest ElsafS-Lolhringi maalt, Reinbold ja Schmidt, wist kõlisewate  frankide eest, üht Saksamaa piire-sammast koledast roojastanud. Mehed saiwad kinni Võetud, esiteks aga kautsjoni peale lahti laStud, kuuni kohtu ette kutsutud saakfiwad,  miS peale nemad aga mitte tulnud ei ole. Nüüd on käsk antud, neid wangi panna, künni kohus mõistetud on. Kuue aaSta eest oliwad kakS Sakslast, Vennaksed Weisbach, EmbermeniliSLünewille ligidal, ühe mängu-asjade wabriku asutanud, kõiki seaduslikkn pärimist täitnud ja kõigiga rahuS elanud. Hiljuti hakkafiwad ässitajate lehed neid taga kiusama ja nüüd on nende wabrik Nancy Präfekti  käsu peale järStu kinni pandud, mis läbi peremehed palju kahju ja umbes 100 töölist, muist Sakslased, muist Prantslased, leiwast lahti saanud on. Seesugused jwägiwaldsed  teud ja ärritamisel» on seal igapäiwtsed ja figitawad  mõlemi! poolel ikka suuremat wiha. Ka fiin maksab wist: .Koer haugub, kuuni wõeras tuleb.« Kui aga mitte teised koerad sekka ei haugukS, kellel Saksa Prantsuse tüliga ühtigi tegemist ei ole! Selle kuu 18. pääwa õhtakS oli Lockroy Partsis üht suurt rahwakogu kokku kutsunud. UmbeS 0000 inimnst oliwad tulnud, kuõ aga tulisemad ja tasasemad Anarchiftlased Viimaks nii kangest kiskuma fattusiwad, et Lockroy oma tasasematega  põgenema pidi ja tulisemad ükfi koosolekule jaiwad. Ka seal põrkab Ühe . Vabadus« ikka teise .Vabaduse" waSta ja rusikad on Viimaks kohtumõistjad .hariduse" ja .hariduse" wahel. Tuntud ast! Inglismaalt ei ole sel korral palju uudist kuulda, muud kui kaebtufi ja õige imelikkusi sõnumit saare-riigi merewäe üle, mille peale jo kõik IgliSmaa tähtsus ja wõimuS rajutud ja kuetatud on. Pärast suurt merewäe-manöwrit Kuninga-Praua jubiläumi lõpetuseks, hõiskafiwad Inglismaa lehed uueSte, aga tagajärel  tuliwad koguni teistki sõnumid, nagu näituseks: Kolm laewa raskest Vigastatud, kolm laewa kergemast Vigastatud, neli meest surmatud, ku«S meest hospidalis, ükS fuurtük lõhkenud ja ükS paat kadunud. Need kahjud on pea niisama suured, kui need, mida Inglismaa sõeawägi  Aleksandria linna ees sai. Wiimasel nädalil peeti merewäe manöwrit Calais-kanaliS, kus jälle kakS suurtükki lõhki karganud, neli madrust hirmsast ja mitmed teised raskemast ehk kergemast Vigastatud saanud. Jälle on Parlamentis sellest kanalist juttu tehtud, mida juba ammu CalaiS-kanali alt läbi Inglismaa ja Prantsusmaa Vahele kaemata tahetakse. Ministrid oliwad selle wasta ja Parlament lükkas seda 153 healega 107 heale wasta taggasi. Inglased ei saa hirmust lahti, et ühel pääwal Prantsusmaa sõeawägi seda jalgteed mööda Inglismaale tulla wõikS, JtaliaS sai ära surnud Minister Depretis  selle kun 23. pääwal suure auuga maha maetud ja