aewa täit arsina kiiva ära. Arsina kiwa tehakse Jaanis iveel tuhanditi, mida Försteri herra ära ostab ja jälle mere ääre linnadesse saadab. Kõik sarnane töö ja laialine kauplus annab Jaani rahwale teenistust ja suurendab praegusel kitsal ajal tema sissetulekut, mille eest igaüks nimetatud herrale südamest tänu annab. PSidelt. Orisaarest. Mööda läinud aastal oli kord Wäikese wäina uisu iile nurisemist kuulda, et sääl kõik korras et olla: Uisu aerud, köied, mehed jne. olnud kõhna päralised. Sel aastal nähikse uisu märk parem olewat; ehk küll mehed sääl pääl tite päralised on, siiSgi täidawad nad oma kohust üsna auusaSti paremine wcel, kui endised wanad raugad ja tudid. Kui ka uisu kohta palju nuriseda ei wõi; siiSgi peaks see, mis sääl wcel puudub, sellele tuttawam olema kellesse asi lähedalt puutub: uisul puudub hädasti meel 10—15 sülda köit. Wahtna sülla otsas on nii madal et uisk põhja kinni takistab, kui mered maas on, sääl peaivad waesed elu loomad: olgu kahe ehk nelja jalgsed üle parda sisse ronima, sisse kukutama ehk saamad mette tõrjutud, et weowerk  kerkida wõiks. Uisu meestel kuuldakse soow olewat, et kui neil üks köis oleks, mille teise otsa nad silla pääle wiiksiwad ja nõnda oleks hõlbus takistatud wedajat silla äere tõmmata. Suuremat kulu see töis ei tee, aga noh: enne seda ka ei muretseja, kui „Saarlane" peab seda jälle meele tuletama. Muhust. Ussi hammustamine. Tänawu kewadc on ussid juba mõnes kohas oma kihwtise hammustamisega loomadele kahju teinud ja ka inimesi puutunud. Siin meie saares hammustas uss nelipühi laupäewal ühe poisi jalga. Küll taheti kohe hammustatud koht kihwtist ära leigota, aga poiss keelas seda koguni ära, üteldes „Kui Jumal tahab, wZib see ka ilma leikamata terweks saada." Jalg paistetas mähe ajaga nii raskesti üles, et pael, mis paistetuse takistuseks ümber jala seotud, katkema pidi. Hiljem toodi küll tohtri käest rohtu, mis meel kolmandamal päewal midagi abi ei ole saatnud. Paistetus läheb jõudsasti edasi nii et surma karta on. Hiiumaalt läinud kümme inimest Lihula omale säält mõnda tarwilist kaupa tooma. Tagasi tulles löönud tuul nende paadi purju meresse. Kaks meest hakkasiwad purju meest wä lja tõmbama kuna teised endid teise parda pääle hoidnud. Tuul keernud purju wälja mõttes purju sisse ja wiskanud paadi teise külge, kus mehed parda pääl olnud kummuli ja matnud neid oma alla! ainult üks mees, kes purju wälja tõmbamas olnud, saanud paadi parda kinni, roninud põhja pääle ja pääsenud nõnda wcel hingega, kuna teised üheksa külma sängi puhkama jäänud. Ära uppunud inimestest olnud kolm naise-, neli poiSmecst ja kaks tüdrukut. Ühel mehel jäänud wiis wäikest last ja naine ka raskelt teda järele leinama. Miast. RiigaS on uus tüli linnawalitsuse ja kuberneriwahel. Sirkuseperemees Salomonsky oli omale puust firkust ehitada tahtnud aga linnasaadikute-kogu  ei lubanud seda tulekahju kartuse pärast mitte. Salomonsky kaebas kubermanguwalitsuse  linna asjade jäutuses, kus leiti, et see paik, kuhu see sirkus pidi ehitatud saama, ühes linnajäus seisab, kus luba on puu-majafi ehitada ja Salomonsky hakkas ehitama. Linna walitsus päris, et politsei ehitamist ära keelaks, aga Salomonsky ehitas edasi. Nüüd on linnasaadikutekoguS  kõige hältega ühe häle waSta nõuuks wõetud, selle asja pärast kuberneeri üle senati 1. departementis  kaebata. Peeterburgist. Kuida ajaleht „Grashdanin" kirjutab, on ülema kohtu poolt luba antud, et naisterühmad ka apteekri ameti pääle wZiwad halkata, kui nad seadusliku eksami jõuawad ära teha. Aga ses aptcekis, kuS naiSterahwaS teenistuses  on, ei tohi meesterahwaSt teenida. Iseäralise waimustusega mõtlewad wene lehed selle pääle, et Saks? noor ketser oma esimest külakinki Wenemaale teha. Küll ei ole Saksa keisri teekond weel täitsa kindel, aga ta on üsna suurt rõõmu teinud. Sõprus Saksamaa wastu on Wene lehtedest õige soojalt leida. Wene raha hind on waheajal hästi tõusnud ja on nüüd juba nõnda, et sajarublalise eest Saksamaal 192 marka maksetakse. See tuleb Saksa keisri sõbrusest Wene keisri Majesteediga. „Walitsufe teadaandja" kuulutab kõigekõrgemat  käsku juhataja senatile mana paberrahade ümberwahetamise kohta uute wasta. Esiteks saamad 25 rublased paberrahad ümber wahetatud, ikka mana 25 rublane paber uue 25 rublase paberi wasta ; pärast tulewad wähemad paberrahad ja siis wõiwad ka wähemad suuremate ja suuremad wähemate waSta ümber wahetatud saada, kui uusi niipalju malmis jõudnud on. Seaduslikult määratud ümberwahetamise-aeg kestab kolm aastat, 1. Januarist 1890 kuni 1. Jannarine 1893. Pärast seda ei saa wanad paberrahad mitte enam kroonu-maksudeks wasta wõetud ja ka era-inimesed ei ole sunnitud neid maksuks waSta wõtma. Moskwast. Nende päewades wõtnud sõjaministeerium  Moskwa wabrikandi Geisneri käest 150 tuhat sõjameeste seljas kandmise reisi kotti wastu. Neid kottisi on selle wabrikandi juures 350,000 rubla eest tellitud. Kotid on niisugusest riidest tehtud, mis mitte wett läbi ei lase ja neid pruugitakse wasika nahkse kotide asemele. Ka olla neil päewil Moskwas ühele jäule kohwi wõlsijatele jälgedele saadud, kes keedetud kohwi korjawat, mis nad ära kuiwatawat ja siis uuega segatult müüwat. Odessast. Odessas on üks hirmus mõrtsukatöö  tehtud. Sääl elab kindral Arpshowen oina proua ja 6 lapsega, ja 3 soldatit, kes neid teeniwad,  ja üks kok. Kindral pidi laagrisse sõitma ja wõttis ühe teendri kaasa. Prõua käskis õhtu aknaluugid ja uksed nagu ikka kinni panna. Üks teener, kes kutferi ametis on, magas tallis, teine teener kokaga köökis. Öösel kell Ve 3 oli proua toast suur kisa kuulda, ja kui majarahwas, kes päälmise korra pääl elawad, ligi tuliwad, leiti proua ilma tundmuseta oma weres maaS. Kesk toas oli möörsli kiil, kellega.prauale pähe löödud. Tohtri abiga sai proua oma mõistuse jälle kätte, ja wõis rääkida, kuida lugu oli olnud. Ta oli ööse krabinat kuulnud, ja kui ta küsinud: KeS sääl on? siis oli keegi tema kurgust kinni hakkand, temale wöö ümber kaela pannud ja püüdnud, teda ära lämmatada. Aga tema oli kõwaste wastu pannud, ja waljuSte karjunud, siis lõi rööwel temale möörsli kiiluga pähä, et ta üsna uimaseks jäi. Sest et aknaluugid kinni oliwad, oli tuba nii pime, et ta mõrtsukat ei wõinud ära tunda; aga wöö, mis maha oli jäänud, tunti ära, et see koka wöö oli ja sellepärast aimatakse, et kok ja teendrid kurjategijad oliwad. Neid pandi kinni. Wäljamaalt. Berliikist. 13. Juunil sai Berlini linnas Saksamaa riigipäew nii toredaSte üleswõetud,  kuida see sest asast pole sündinud kui wana keiser Wilhelm I. seda esimest korda aastal 1871 alustas. Kõik Saksamaa würstid, kuningad, suurhertsogid, hertsogid, keda mitte haigus kodu tagasi ei hoidnud, oliwad selle tarwis Berlini tulnud. Kui Jumalateenistus kirikutes peetud oli, siis tuliwad riigipäewa wolimehed kuningliku lossi troonisaali kokku ja wähe aja pärast tuli siis würstide rong kõrgema ameti meeste saatusel, noor keiser Wilhelm 11. teiste halli peaga walitsejate keskel, nagu Sakseni kuningas. Baieri prints-walitseja, Baadeni ja Hesseni suurhertsogid jne.; kõikidel neil walitsejail würstidel oliwad purpur-sammeti mantlid seljas. Noor keiser seisis trooni astmete pääl, teised würstid seisiwad tema ümber; noor keisri pr aua weikese 6 aastase kroonprintsiga istusiwad trooni kõrwaS. Siis astus würst Bismark ligi ja andis sammeti kaantega troonikõne kirja keisri kätte; keiser andis BiSmarkile kät ja BiSmark andis keisri käele suud. Siis luges keiser esite mähe wärisewa, aga pärast tugema, selge häälega kõne ette, kus sees ta riigipäewa teretas, ütles, et ta oma poolt rahu tahta pidada nii kaua kui wõimalik on, et ühendus Austria ja Jtalia riikidega edasi saab kestma ja et tema sõbrus Wene keisriga lootust annab, et 100 aastane rahu Wene ja Saksa riikide wahcl mitte rikutud ei saa. Ülepea loota keiser, et Jumala abiga Saksamaa rahmad seda rahulise tööga kaswatada ja edendada wõiwad mis tema eelkäijate juhatuse all on korda saadetud' Inglise arsti Mackenzic nimi sünnitab Saksa ajalehtedes õige palju tülikõminat ja tolmu. Lugejad mäleStawad wististe weel, et Mackenzie keiser Friedrich'! arst ta tõbe ajal oli, ja et ta prof. Bergmanniga, kes niisama keiser Friedrich'! juures oli, tülisse läks. Bergmann ütles keisril kreepsihaiguse olewat; Mackenzie tunnistas seda maleks. Mõnesuguste waenuliste õerumiste järele lahkus Bergmann keisri rohitsemise ametist ära ja Mackenzie jäi üksi. Nüüd pärast keisri surma on aga awalikuks tulnud, et keiser tõesti kreepsi» haigust põdes. Seda on Mackenzie ise ka tunnistanud  ja ennast sellega wabandada püüdnud, et keisri haiguse ajal wäga raske olnud haiguse loomu kohta selgeid tundemärkisid saada. Nüüd aga olla awalikuks tulnud, kirjutawad mõned Saksa lehed, et Mackenzie keisrit koguni ekstwiisil arstinud ja seda nimelt iseäraliste politikaliste põhjuste pärast. Sest kui Mackenzie arwanud,  et keisril mitte. IreepsihaiguS ei olla, siis olla ka arusaadaw, et Mackenzie keisrit arstides mitte kreepsihaiguse pääle ei mõtelnud ja tarwilisel ei rohitsenud. Nad ütlewad, Mackenzie olla politikalist näiteosa Saksa näitelawal mänginud. „Hs Imt tllv olloiee ok deinx eitller n kool or n kimve!" ütelda Inglased, mis Eesti keeli nii kõlab: kaks asja on tal walida: kas narri nime ehk ta peab ennast kelmiks, alutuks inimeseks tunnistama. Sarnased mõtted sünnitawad, kuda juba arwata wõib. Saksa wabameelsete laagris suurt põnewust ja liikumist. Ja neid mõtteid ei awalda keegi teine ajaleht kui BiSmargi hääletoru „Rorddeutsche Allgemeine Zeitung." Saab näha, niis edespidi kuuldub. Jtaliamaalt. Püha paawst on ühe ringkirja  oma piiskopitele selle ülekirja all „inimlik wabandus", saatnud. Selles kirjas teeb tema ilmaliku tarkuse ja usuliku õpetuse sihil ja juhil seletust „inimliku wabaduse" üle. Põhjendab oma arwamist ja otsustamist mitmed wiisi ja kõneleb ka kõigesugu õpetuse üle, mis see ajani selle tähtsa sõna kohta „wabadus" on pakutud, ning näitab wiimaks et südamelik wabadus ilma Jumala kartuseta wõimatu ja mõistmata olla. Ka soowib tema selles kirjas, et kõik ristiusu harud endid jälle katoliku usuga, kellest nemad wälja kaswanud, ühendaks, iga ühele ise harule tõukab tema ilma takistamata oma kiriku teenistust ja usukombeid auu sees hoida. Lõpeks kõneleb tema rahwa pelitika wabaduse ja ka selle wõimu üle, kes rahwa politika wabadust tahab takistada ning awaldab sääl juures seda arwamist, et mõistlikul rahwa wabaduse edenemise püüded ei peaks mitte nende poolt, kell wägi on, takistatud saama. See sõna wabadus, on tõeste üks wäga tähtjas tähendus inimese elu ja kõige tema püüdmiste kohta. Tema üle wõiks tõesti nõnda rohkesti seletust teha, et selle seletusiga mittu kümmend poognad täis täita wõiks. Afrikast. Zulumaa rajades on uued mässud tõusnud, mis Inglastele peawalu sünnitab. Inglis Kaplandi kindralkuberneer on seepärastZulurajadeSse