tööd teemad nagu teisteski maades. Niit tahtnud anarhistid Niidermaldi mälestuse samba sisse pühitsemise  ajal mälestuse sammast jn kaige keisri perekonda õhku' laska. Mälestuse samba alla - pandud selle tormis hulk dünamiti. Niisama pandud ka palju dünamiti keisri telgi alla. Mälestuse  samba pühitsemise pääwal sadanud kcmgeste wihma, seepärast saanud dünamit niiskeks ja ei ole plahwaianud. Kohtud kuulawad agaraste seda asja läbi, seepärast möib loota, et selgcste teada saab, kuidas tõeste dünamidi panemisega lugu on. Prmttfuse maalt. Pöneivus Inglise ja Prantsuse maa wahcl tõuseb peaaegu iga pääwaga. Prantslaste meeled on pahased selle üle, el Inglise maa peaaegu üksi Egiptuse üle oma wöimust mõjumaks  teeb, ja ka selle üle kade on, kui Prantslased  Tonkingis ja Annamis maapinda eneste walitsuse alla wötawad. Wiimastel pääwadel on ajalehtede sõnumites nii hästi Prantsuse kui ka Inglise maal üsna püssirohu hais juures, see on, nad räägiwad ühest suurest sõjast, mis Inglise ja Prantsuse maa wahel wöiks tõusta. Prantslased wötawad siin juures suu õige täis ja suuremates ajalehtedes leiame Inglaste kohta õige körklasi sõnu. Säält loeme: Katsu mul Inglise meest! Wöt tema julgeb ka sõjast meie wastu kõneleda! Ei saa ise löunc-Afrika Hollandi talupocgadcgagi malmis, waid paneb nende eest putkama, ei jõua kindral Gordon'ile abi saata ja jääb Mahdi ees oma sõjakunstiga pankrotiks ega jõua Afrika mustade meestega maadelda, ja nüüd julgeb tema sõjast rääkida Prantsuse maa wastu, kelle sõjamäed  Asias Annami keisririigi on ära wöitnud. Waadaku järele Inglane, et ta meie käest mööda nahka ei saa! Nõnda suuruStaivad Prantslased ja ütlewad, et nemad sõda Inglise maaga ei karda. Kas see sõda tõeste tuleb, ,vöi üksnes ajalehtedesse jääb, see on mnidngi täädmata. Egiptusest. Gordon istub KhartumiS nagu hiir lõksus kiuni. Wnga ;aha on see, et -vaenulised  Arablased teaivad, et Inglise -valitsus oina wolimehe on mahajätnud ja sellepääle ei mõtlegi, teda sõjariistadega lahtipäästa. Moona puudust tal ei olla,-siiski on tema lugu küll karta; teda on mahajätnud: enesest rohkem lugupidamine ja Inglise -valitsuse abi. Gordoni kindel meel aga pärib aukartust. Tn ei kanta julgust ja mõtleb ikka uusi päästmise plaanisid -välja. Ta tahaks Hän meelega armuandisid 200,000 naela sterlingi korjata, et sultani meelitada, enesele paar tuhat meest -väge abi saata. Ehk tuleb raha siiski kokku. Üks naesterahwas on ainuüksi 20,000 naela sterlingi  lubanud ohiverdada, mis juba Inglise -valitsusele  häbi teeb, et ülemaailma häntegewus tema wolimehcle peab abi minema. Nalja- nurk. Koolmeister. Kuule Juku, kas tead, kui ivana oli Aadam, kui ta omale uaese ivöttis? Juku. Kaheksatcistkümend aastat. Koolmeister. See ei taha just oige olla, Manni räägi sa õigust? Manni. Ma loodan wist mõned tunnid, ehk õigem: nii kaua, kui Jumal talle naest ivalmistas. Koolm. Aga Juku, kuidas nii hulluZte hukka arwasid? Juku. Mina mõtlesin oma ivenna naese lootmist  küsitawat, kes ka Aadam on. 8. —r. Hoidja. Kange kõue müristamise ajal seisis linna lasina pääl püssirohu kirst, ja soldat juures mähiks. — „Aga kui nüüd pitkne kirstu pihta lööb! mull õieti hirm!" ütles üks eemalt mööda mineja oma seltsimehe wastu. „Tühi kartus!" kostis teine, „kuidas nii halpi juttu wöid ajada, eks sa siis ei näe, et ivaht juures on ja seda hoiab. Siis ikka hää, kui käes on. Sakste juures peeti suurt söömaaega. Kui nüüd tuapois supi-waagnad laua-päale pidi panema, komistas ta, pillas kõik supi ühe wäga ehtind naisterahiva kalli kleidi pääle. „Ärge pange sest midagist tähele!" ütles teener tõsiselt naisterahwast  trööstides, „köökis on meel teine waagen suppi täis." Eluiga. „Kui -vana oled?" küsis upser' ühe noore nekrudi käest. „Auu -väärt ülem!" kostis nekrut,  „olen kahekümne aastane; muidu oleksin kahekümne  ühe olnud, aga olin ühe aasta haige." Kauba - hinnad. 1 ivak rugi 2 „ 80 „ 1 wak odre 2 „ 50 „ 1 ivak kaeru 1 „ 50 „ 1 ivak kartohwlid .... 1 „ „ 100 iverskid Sönve räimi. . „ 20 „ 1 koorm heina 30 leifikad . . 3 „ 50 „ 1 koorin kase puid .... 1 „ 20 „ 1 koorm männa puid ... 1 „ „ Tsevsim zzoolest KS-md. Tsrms, W. ZlvMil 1881. Trükitud ..Kuresaaer NSdslilebe" trüki koiaS. nüüd Oma maja ümberehitamise pärast on minu 4> 5 ! maja turu pool, kiriku majas Kauba uulitsal just wirtsi poe wastas. H. Schwallbach. NÜÜd Mitme sugused UM' naelu "WU pilpa katuse ja mõne muu puu ehitamise tarwis, kui ka Tallinna Musi, tubakat Baltika wabrikust nimelt Bakun, Mahorka ja Schnurowka, müüb odalvanta M hinna eest Rehsche kuntor, Schwochowi trahteri wastas Kuresaares. Haab sirged K lüÄs vikad ja 13 künni 13 jolli Mmedad, ostad künni 8» Mai-kuu räämani H. Schwallbach. Kuresaares, Kaubauulitsal. ostakse ka peenemad palgid i. kn:m-.d paranda lauad. Ws»sd aga meel pruugitawad «» uksed ja aknad «» Rlüüb rdamait H. Schwallbach. Härjapää-hema, Tinwthe ja ? UPNIPB on saada J. P. Rehsche jumes. Müüri Wd I sülla wiisi annab ära I H, SchwMbach. T il lt d ll ll n d m i s ed. 1O rN. waewa palka. Mina palun seda inimest, kes sügise Kurefaare linna-laada aegus mulle üks must päits härg on müünud 38 rbl. ette, märgid on nii: kõik neli jalga pool walget, poolet sarwed mustad, sabaots walge, köhualt ka walge. Kes selle töetunistusega mulle wöib üles anda et see tema härg on, saad seda ülemal nimetud waewa palka, Kuresaares, Rosenbergi majas E. Engelbergi käest. Üks õige suur ja wäga wähe pruugitud uus sepa lööts on müüa. Järel küsida Kerla koolmeister P Südda käest. Üks öppipois kes Saksa- ja Eesti-keelt lugeda ja kirjutada  mõistab, leiab kohe teenistust „Saarlase"  trükikojas, Kuresaares. ..VMMV Siia maale weel tundmata „uut lüki õmbluse mashinad" ömblewad ilma laewakeseta, ei tee sugugi müra, teemad ligi kakstuhat Pistet minutis ja pidawad  pruukimises kolm korda kauem kui töised, sest et neil laewakest ja hammastega ratad, mis mana mashinate juures sageda pruukimise juures ära kuluwad, ei ole, müüb Saaremaa! ja Kuresaares üksi SchwMach.