kaks Europa riiki on sedawiisi wöera omanduse pärast üksteisega waidlemaS. Türgi walitsus on ühes wastuskirjaS tõutand Dulzigno linna ja maakonda Monteneegro  kätte anda, määratud aega aga pitkenda palunud, et kätteandmine ilma tülita wöikS toimetud  saada. Kuida kirjutati. olla Saksamaa ja Austria Valitsustel nõu olnud, seda pitkendamist  lubada, teised suurriigid ei tahtnud aga pitkendamisest midagi kuulda, ja sedawiifl olla fiiS ka juba wastuS antud, et kui Monteneegro pärimised mitte wiiwimata täidetut ei saakstwad, siis olekfiwad suur-riikide sõealaewad Türgi meredes oodata. Selleks oleks siis ka juba seatud,  et laewad ennast Palermo lahe peal koguwad  ja Inglismaa Admiral Seymour ülemad käsuandmist oma kätte jwötaks. Prantsusmaa soomuSlaewad .Friedkand", .Sasfren" ja.Hirondelle"  on ka juba Brestist wäljajooksnud, kas need aga Türgi meredesse saadetud on, wõi kaS ehk Tuunisi asjatäitu waritsewad, sellest ei ole weel selged aru saada. Kuida „Sakala" oma kaebtusi põhjustab. Lugejatel on küll weel selges mälestuses, kuida ,Sakala" omas tänawuses 17. numris, mis Jürikuu 26. pääwal wäljatuli, meie kiriklikku  õpetust, kuida meie maa kiriklik hääl .Ristirahwa Pühapääwa Leht" seda suuremas ringis kuulutab, ja Eestirahwast awalikult teutas  ja nende peale kaebtust tõstis, kui kihutaks .Ristirahwa Pühapääwa Leht" .wihale ja põlgdusele" .wõera-usuliste. wasta, ja kui laseks Eestirahwas ennast kihutada ja wihkaks ja põlgaks  neid oma suguwendafi, kes oma enese wäljaastumise  läbi ehk oma sündimise läbi teise kiriku, nimelt aga Wene kiriku liiteks saiwad. Seda tegi .Sakala" waga näukatte all, kui manitseks meid kannatusele ja wenna-armastusele  .wõera-usuliste" wasta. Et kõrge Niigiwalitsus  ja Wene kirik meie rahwa ja meie kiriku üle eksitud ja wihale kihutud et saaks, arwasime meie heaks, nende kanalate salakaebtuSte  wasta ülcsastuda ja esiwanemate kiriku ja Eestirahwa eest kosta, sest meil on teada küll, kuida mõned Weuekeeli aealehed sesuguste laimamiste peale waritsewad, et nendest söeartistu  meie maa ja rahwa tarwilise iseolemise wasta sepistada wõiks. Meie täitsime seda oma kohust omas juhtkirjas .Kassi kuld", näitasime,  kuida .Sakala" mitte meie wiha teiste wasta lämmatada ei taha, waid teiste wiha meie ja meie kiriku wasta äratada ja lõõtsutava  nõuab, ja pärisime wastust: .Kus ja kuida oleks . Ristirah wa Pühapääwa  Leht" .wihale ja põlgdusele" ühegi teise Ristiusu kiriku ja kogu- duse wasta kihutand, ehk kus oleks . Sakala" üht tõsist meie kiriku liiget näinud, keS nende wasta wiha pidaS ehk neid põlgas Nüüd on.Sakala" nende küsimiste peale wastust anda katsunud, aga kuida? Kuulge ja pange imeks, seda tõearmastust  ja seda tarkust! .Ristirahwa Pühapääwa Leht" oli omaS tänawuses 12. numris seletanud, mis wahe wanaseaduse Preestrite ja Ristirahwa hingekarjaSte  wahel on. Se olla nüüd .Sakala" tarkuse järel .wihale ja põlgdusele" kihutamine Greeka õigeusutunniStuse õpetajate wasta, sest et neid .Preestriks" nimetakse. (!) .Ristirahwa Pühapääwa Leht" on selge sõnaga  nendest rääkinud, kes kui Preestrid swana seaduse wiisil kogudusi oma walitsuse alla heita ja ennast jälle Jumala ja inimeste wahele panna" tahtfiwad. Tahab nüüd .Sakala" ütelda, et Wene kiriku Preestrid seda teha tahakstwad? Kes on nüüd se, kes .wõera-usulifi" teutab? Meie arwame, se on .Sakala"! Tõeste, Greeka õigeusutunniStuse kirikul oleks asja sesugust  sulast põlgdusega teenistusest lükata! Paha eestkostja teeb ikka rohkem kahju, kui hea wastane. Se aga, mida .Ristirahwa Pühapääwa  Leht" siin oma kogudusele seletas, se on üks tähtjas jägu Ewang. Luth. usutunnistuse õpetusest. Selle usutunnistuse pidamiseks ja õpetamiseks on meile meie armulised Keisrid täit õigust annud ja seda õigust ikka kinnitanud. Meil ei ole himu, seda õigust.Sakala" meeleheaks  käest äraanda ja .Sakala" ei ole tänu Jumalale! - wägew küll, seda õigust meie käest riisuma. Tahab aga .Sakala" .Ristirahwa Pühapääwa lehe" kristlikku palwet: .Oh Issand puhasta uueste oma püha koda, .se on oma kogudust! Kus teda rööwli.hanguks  on tehtud, seal tee sina teda jälle .palwe-kojaks, sa anna armu, et meie maal ja .köitis maa-ilmas sinu sõna saaks selgeste ja .puhtaste õpetud ja wasta wõetud!", tahab .Sakala" ka seda palwet pöörata ja sellest .wöera-usulistele" sõeariista meie kiriku wasta sepistada, siis kuulgu ja teadku se Eestirahwa äraandjate hääl, et siin küll nende poale mõteldud  on, kes ennast Ristiusu kirikus seisma kiivamad,  pühakirja sõna oma roojuse suhu wõtawad  ja solgitud tähenduses Ristirahwa eksituseks  tarwitawad, kuida .Sakala" seda selle oma nurjatuma kirja I. jäus tegi ja 11. jäus uueste teeb. Waatame weel, kuida .Sakala" meie teise küsimise peale kostab .kus oleks kala" küll üht tõsist meie kiriku liiget näinud, kes nende (Greeka öigeusutu unistajate) waSta .wi - ha" pidas, ehk neid põlgaS?" sEesti Postimees" oli omas tänawuses 26. numriS, mis 26. Heinakuu pääwal wäljatuli, ühe pahandad Samaara-Eestlase mitte kodumaa  Eestlase halpi kirja üleswõtnud mille paik ka meie arwates paberi-korwiS oli. ' Sellest kirjast leiab .Sakala" nüüd üht tühja sõna mida paha tahtmine .Eesti Postimehe" kahjuks  tarwitada wõiks. Seda tühja sõna korratav  nüüd .Sakala" igas uumres ja põhjustab selle 26. Heinakuu pääwal Väljatulnud sõna peale ka oma, 26. Jürikuu pääwal, se on terwest  kolm kuud enne tõstetud kaebtust. Paapsti ja .Sakala" wahel näitab õige suur wahe olema:  Paapft andis tulewad patud andeks, .Sakala"  nuhtleb tulewaid eksitusi! .Sakala" kirjutab  just nüüd, Paapstidest ja Jesuiitidest, ärgu unustagu, seda wahet lugejate silma ette panna; missugune wahe .Sakala" ja Jesuiitide wahel on, se ei ole meile muidugi weel selgeks saanud. Sedawiisi põhjustab .Sakala" oma kaeblusi! Oma lõpmata isekiitusega, kui kõigi Riigiwalitsuse  nöuuwõtmiste kiitja, oma hoolusega kõigi selle ülesnuuskimiseS, mida paha tahtmine Riigiwalitsuse ees ja Wene kiriku ees Eestirahwa,  teiste Eesti aealehtede ja meie kiriku wasta pahaste tähendada wõiks, ja kõigi selle lõpmata korratamisega näitab .Sakala" ennast kui nuuskijad sulast Sala-Politsei teenistusele pakkuma. Kahju aga selle nuusknina kohta, et meie õnnistud Riigi-Jsa nüüd ka miimist Sala- Politsei warju häwitanud ja sellega tunnistanud  on, et Riigiwalitsusel sesugustele sulastele teenistust anda ei ole. Meie wõime ka selle peale julge olla, et Wene kirik oma auu liig kõrgeks ja oma ametid liig pühaks peab, kui et sesuguste suumeeste teenistust tarwitada himustaks, kelle amet ikka awaliku põlgduse all seifis, kui se mõnel aeal ka kukrud täita wõis. Iga auusa Eestimehe poolt ootame meie aga, et tema sesuguste ettekandmiste ja salakaebtuste wasta selle põlgdusega selga põörab,  mida need üksi teeniwad. Kirja wastused. E. W. —Ä.: Südameliku tänuga tarwitud Kiriku teadused: Jaam-kiriktts : 24. Leikuse-k. p. teeb pastor Grohmanu  pärast lõunat jutlust ja 26. Leikuse-k. p. enne löun. Kaarte-kirikus wõetakse pühapääw, 24. Leikuse-k. p. lauarahwast wastu ja kogutakse raha Missioni heaks Juuda rahwa seas. Laualekirjutamine on laupaäw enne lõunat, pihti laupääw kellu 1. Tütarlaste leeriõpetus  maa- ja saksakeele hakkab 8. Septembril. lüha-Waimu-kirikus teeb 24. ja 26. Leikuse-k. p. pastor Bergwitz jutlust. P- IS°°. - T-°«'-d ->°» l ° - -' i '- -' i-. - j--»» i- Linnasaadikute-kogudusest sell aastal 30. Maikuu Päewal ahjude ja korstnate pukastamise  pärast wäljaantud, kõigist linna-kodanikudest täidetama seadmise Z 2 peale juhatades saab linna-kohtu poolest seeläbi üleüldiseks teaduseks ;a Mltegemiseks kuubrandm-istri  (l°rsl°-pühkij°).j-i°-k°nd. I, linn-jSgu j° kõik kohad pahemalt poolt suure Tartu-uulltsast kuum mereääreni, Elfenbem i kuurist saadik, gaasi-maja kõrwas, saawad arwatud, ärasurnud brandmeister Freundl lese, ehk tema ammetitoimetaja Adolph Tamberg l; L) teine jäuskond, kuhu 11. linnajägu ja alew paremalt poolt suure Tartuuulitsast  künni pahema poole nõnda nimetud weike Wittenhofi-uulitsast saadik langeb, brandmeister Schenk'i; ja _ . . . 3) kolmas jäuskond, kellesse toompää ja kõik kohad paremalt poolt nõnda nimetud  weike Wittenhofi-uulitsast künni mereni, sissearwatud gaast-MM za selle kõrwas seisaw Elfenbeinü kuur, loetakse, brandmeister Seyboth l alla on pandud. Tallinna s, linna-kohus, 8. Augustil 1380. Linna peawanekna asemik W. Grerffenhagen. Linnasekretär O. Benecke. Kooliõpetus hakab pül nende Handwerkide õpipoistel, kirjutnd ei ole pühapääw, 17 s?ss i/»k varast lõunat Ms ilus ehitamise krunt an äramüia toompea alewis, Baltisli maantee peal. Järele küsimine sealsamas, sepa Schubbe wastas. maia Nr. 165. Teada and mised. Gustav Mermull ä- Cv., Vene uulitsat, ZeidenschM majas, pakulvad odawalt müia: MS" laotud '«v lati-rauda, wakatud rauast Mgi pliitafid, sahkasi, wiljapuhastamise  mashinad, pressitud naelast, sementi aknaklaasi,  makulaturi paberid  Sovinc «vabrikutest. ! Gustav Mermuu Cv., ! Mene uuMsat. Heideuschildi majas. Wärsket Portlandi Sementi wäga hea wesi-ehituste ja krohwimise  tööde tarwis pakuwad odawalt  müia W. Müller's Successores K Co., Wene uulitsal, Kaubabauki majas. Rummu mõisas Jõelchtme kihelkonnas, 35 wersta Tallinnast, on umbes 80 lehma piim Septembrist selle aastal rendi peale anda. Mune loarastnd! 15. Augustil sai Köismäel. suure battarei juures üls must 8 aastane ruun hobune, lühikese krusis lakaga ja walge murudega esimese  jälgede ümber kapjade juures ärawaraStud. Kes selle warga ehk hobuse üle ligemat teadust anda wõib, saab head waewapalka Gustaw Kranich käest, Köismäel Nr. 85, suure battarei  juures, omas majas.