Postimees M 115 Tartus, 8. oktobril KolmaskSmnesteine aastakäik. JMmposttta aast.-2 r „ >/» „1„ 50 „ „ „ V-> „—„ 60 „ „ kuus —,,60,, ~ „ kuus, —~ 30„ Iga Asik nummer 3 kop, Kuulutuste korpusrida 5 kop,, lehe ees otsas 10 kop. Toimetuse adress liht- ja rahakirjadelc:  ~Postimehe" Tartus; Wene KolMaskümnestenre aastakäik. kobson, Klugc » Naital,' Pärnus: Borm Trenseldt, Jakoby. Wiljaudis Karow,Feldt,Winter. Rakweres: Knlis, Trcuinann Tänawune sügise. on see aeg, -mis peab iseäranis põllumehele näitama, kudä ta töö on õnnistanud. Kudas on siis tänawune sügise? Seda küsimust wastame lühedalt, Wiljasaagi poolest on tänawune sügise paremate aegade sekka lugeda, kui ka teda just iseäranis õnnistatud ajaks ei wöi pidada.  i Põld on aga igal pool, nii palju kui kuulda, kaunist saaki andnud, ja selle pärast loodab ka põllumees teenistust. Kui suur see teenistus on, see on koguni teine küsimus. Mitte iga kord ci ole rohkest saagist ka rohket raha sissetulekut loota. Raha sissetulek tuleb sellest, kui palju, meie inaa wilja wgljamaal ostetakse. Aga kas wäljamäale wilja ostmine tõesti nii tähtjas on, ja kas ta ka tõesti wilja hindasid määrab? Selle pääle peame vastama  Määrab külli Kui meie siin Wene riigis üksi tahaksime  kõik wilja ära pruukida, mis siin kaswabj  siis ei oleks wiljal enam pea ühtigi hinda, Wene maal on rohkem wilja, kui rahwas ära jõuab süüa. Üksi siis on wili hinnas, kui wõõrad maad, kellel nii palju wilja ei kaswa, kui rahwale toiduks waja, meie wilja tarwitawad. Niisugused maad on Saksa, Hollandi, Belgia, Inglise jä natuke  ka Hispania ja Jtalia maa. Kui neil mail meie wilja palju ostetakse,  siis on meie põllumeestel hää rahasaak.  Kuda on nüüd tänawu msie wilja ostmine neil maadel? Saksa ja Inglise maal on tänawu suured  wihmasajud wilja palju ära hävitanud, kui ka mitte nii Palju, kui esiti arwati. Ostmine on siis sääl väewakorral. Sakslased  ja Inglased ei saa muidu läbi, kui' peawad wõõra maa wilja ostma. Senisel viljamaal Ilmerikas, kust palju wilja Inglise Saksa maale saadetakse, on tänawu wiljasaak  ka keskmine. Nõnda ei ole siis wäga suurt võistlust Amerika poolest karta. Nimetatud maad peawad selle järele wististi ühe jao oma wiljatarwitust Wene maalt ostma. Kõigest sellest wõimc selle otsuse teha, et Wene maa wilja täuawu keskmisel kombel  saab ostetama. Põllumehel on siis ka keskmine rahasaak täuawu, oodata. .Iseäranis  hõlpsat ja kaunist elm ei ole meie põlaastad  on neli wiis korda wäga kehwad olnud. Et siis Eesti-põllumees tänawuse aastaga juba raskuse ajast wälja jõuab, see ei ole wõimalik, Wähe toibuda lubab üksnes tänawune aasta, nii et põllumees jälle loota wõib, et tulewikus parem aeg tuleb. Politika ringwaatus. Saksa keisri Rooma reis annab ajalehtedele  arutamiseks asja küllalt. Igapidi tunnistatakse, et see reis üli tähtjas on, sest jälle on kord üks Saksa keiser Tiberi kaldale töttanud, aga mitte nagu endised keisrid, ! sõjaväega omale.keisri krooni kätte wõit- -lema,waid armsa külalisena ja sõbrana. Et j aga Jtalias rahutute erakond sugugi wäike ei ole, kes Saksa sõprust põrmugi ei salli, on ka ilmsile tulnud, Telegrahw teatas ju et mässamise kirsasid laiali laotatud ja üks ajalehe toimetaja kinni pandud on. Asi on aga weel palju halvem olnud: kui Jtalia kuningas oma külalisega Rooma sisse sõites  auuwärawa kohal oliwad, Pilluti neile sätetele kaelas nii et need üsna üle kaetud oliwad. Sedelitel oliwad sõimu sõnad Saksa-Jtalia  ühenduse kohta ja soovitused El- - sass-Lothringi Saksa- jaTriesti Austria käest ära wöitmiseks, Saksa keisri nägu oli wäga tõsine olnud. Pahandus on tegijate pääle suur; aetakse muidugi-Prantsuse kihutajate  süüks. Politsei olewat weel arutu hulga sarnaseid sedelid kätte saanud, mis Neapoli wiia tahetud ja sääl ka Saksa keisri teotuseks tarvitada, kui see Neapoli , lähab, Kõik tieed pahandused ei suuda üli toredusega edasi peetakse. Pühapäeval ol; keiser ka Saksa saatkonna kabelis ju- mala teenistusel ja Pärast peeti saatkonna .palees pidusööki, millest mitmed Jtalia ministrid  osa wötsiwad. Pärast käis Saksa keiser kuninga Wiktori Emanueli haual ja pani sinna pärja maha. Ka wõttis ta Saksa asunikkude õnnesoowitusi wastu. Jtalia sõjamäe harjutus on keisrile wäga meeldinud,  millest sõja minister kiites teatab. Waewalt oli Saksa keiser Wienist kunud, uus kroonitud wõõras tuli: Serbia kuningas. See mees on käll aru tihti Wienis wiibinud, aga see kord on tema reisil isiäraline tähtsus: kuningas  Milau otsib abi, kuda omast abikaasast  lahti saaks, kellel, nagu näha, Serbias  suur erakond taga on. Ta on ka Wienis wäga elawalt ja soojalt oma sõprust  ja poolehoidmist Austria keisri wastu tunkkistanud, kes Serbia õiglane sõber ja tõsine aitaja olewat. Tema abikaasa aga tikkuda tema politikat kõigiti rikkuma, selle pärast olla lahutust ainult maja. Keisri juures oli ta pidusöögil, millest ka Inglis kroonprints, kes wvhe ajal jälle Wieni tulnud  ja Serbia ja Inglise saadikud osa wötsiwad. Ka rääkis ta graf Kalnokyga ja keiserlikkude printsidega. Neljapäewal reisis ta kodu tagasi. Prantsuse maal on parlament kokku asiunud ja oma waielusi alganud, milles põhjusseaduse muutmine pääküsimus on. Kardetakse wäga, et praegune ministerium selle kallal oma kaela murrab ja siis kõik segasega  läheb, kus siis mõnel mehel segases mees hää kalu püüda oleks. Wõib wäga sündida, et siis kindral Boulanger,' kellel sõjawäes tugew erakond on, wäewöimul walitsuse  oma kätte kisub, nagu seda omal ajal kuulus Bonaparte tegi, keda ju Boulanger oma eeskujuks P«K. Mõned ajalehed kurdawad wäga, et Prantsuse rahwas tagurpidi  minewat. Omal ajal olnud Prantsuse  keele rääkijaid enam, kui Inglis keelel, nüüd olla wiimseid kolmkorda enam. Kui lugu nii läheb, saada saja aasta pärast Inglaste arw Prantslastest 10 korda üle käima. Igal pool tegewuses lüüa wõõrad Prantslasi üle. Halb külhl Õhtu Pool Schioeitsi uiaal on wecuputns  kohati paliu lahiu teinud, niitmed kohad lausa wce alla pannud, majasid ära Greeka maal oodatakse kuningannat oma noore pojaga kodu, kellele Odessasse laew wastu saadeti. Kuninga ameti jm beleumi pühitsuseks on ju mõned Pranl- sinna jsndnud> oodatakse ka Inglis laewastikku Edinbnri hertsogi k.äsu all ja niisama Wene lacwastiktu,  Kroonprintsi  pulmao saada ka pea olema, inillels  Saksa keiser sinna minewat. Kuninga jubeleumi ajaks arvatakse Athenas suur rahwuslik ttäitNsj ka püütakse seda pidu politika  kasuks tarmitada, sest Makedonia Greeklased  tahta sellest saatkondade läbi osa wõtta ja ajalehed rääkiwad agarasti, et" Grceka maal Makedonia pääle õigusi olemat. Eesti maalt. Hä ädemee s t e l t. Üks Tahkuranna  mees, kes Audru laadale tahtis minna, oli õhtul oma laada materjali malmis  seadnud, öösel tulnud aga pika näpu mehed,  pannud hobuse wankri eite ja sõitnud minema; warastanud ka Meel tee äärest laudast lambaid, läinud Pärnu ja müünud lambal) lihunikule ära. Hobuse Peremees sõitis Pärnu lärele ja nägi oma hobust apteki nurga juures. Waras tuli parajasti  aptekist walja ja ütles hobuse peremehele,  keda ta ei tundnud - „Läheme hobusid wahetama." See küsinud i „Kas see ka sinu oma hobune on?" Kui siis waras asm aimanud, oli mehike jooksma pannud, aga tema scltsilased oliwad kinni wõetud. Nende seas on ka üks mana tüdruk, kes mitu korda ju waHgis on. olnud. Tahkurannas on kala saak tänawu üsna kchiv olnud, miim lasu on keskmine, kartohwlid on palju ära mädanenud,  rukki orased on keskmised. Pärnumaalt teatatakse, et Laiksaare,  Jäärja ja Talli metsadesse hiljuti Jutunurk. Imelikud juhtumised. Eestistanud J, H, W a h t r i k(Järg,)  „Ära pane imeks, Holli, et ma nõuda nõder olen, aga mõtle i kakstuhat aastat minutit ootasin, siis oliwad need kümme minutit  mulle palju pikemad kui see kakstuhat aastat. Ma arwasin teda surnud olewat. Mõtle seda Piina, seda meeleäraheitmist I Ja korraga näen ma ta elab ta elab I Holli, tunne minuga > tunne minuga rõõmu! Nüüd magab ta 12 tundi ja on siis XVIII, Mine, naene! Meie olime mõlemad tükk aega wait, Hija nägu hiilgas -läbi loori nagu inglil, „Kcs fte Ustane on?" küsis Tema wärisewa  häälega, „Kas ta on Kallikrati tüdruk?„ „Nagu mina tean, on ta siit maa kombe  järele Leo naene," wastasin mina õlasid kergitades, Hija silmad wälkusiwad. „Siis ta peab surema, ta peab kohe surema!"  sosistasiwad tema huuled, „Mis süü eest?" Asisin mina hirmuga, osta, aga naesterahwast jälle kullaga, nõnda saab see ikka olenia, Maailm on suur turg, Holli, ja jääl wöib igauks seda osta, mis pakub," Mulle oli see jutt wastumeelt kuulda ja ma jäin mait, küllalt parem üks tund armaslust, kui -eluaeg üksikut elu tunda!" „Ei, ei, see ei lähe!" hüüdsin mina, „Teda surmata oleks kuritegu, aga sel- kee, , ," „Kuritegu I küll sa oled naljakas. Hollil muidu elada, kui teiste loomade ehk taimede  surmast. Niisamuti inimene j, n, c. Ühe surm teise elu, teise surm kolmandama elu j, n, e, kuni jälle esimene ilmub. Looduse ringjooks nõuab seda, . >" Nõnda rääkis ta kaua ja lükkas loomulikkude  põhjustega elukombeid ja woorusi ümber. Mul tuli hirm pääle: sel naesterahwal  ei olnud südametunnistust. Ta tegi,  mis tahtis, otsis kõigile Põh>usid ja oli enesega wäga rahul, Siisgi püüdsin ma Ustanet päästa, keda ma olin armastama ja auustama hyhaWd, „Hija, sina oled minu kohta liiga tark," üilesin nm, „minul on raske sinuga waielda. Aga kas sa mitte ise ei ütelnud, et inimene  oma südame soowisid täitma peab; kas sa siis omas südames mitte kaastundmust ja haledust selle wastu ei tunne, kelle asemele sa tahad jääda? Sa leidsid oma Kallikati ja jõudsid tema elu Päästa ja nüüd tahad sa oma ühendust temaga selle surmaga Pühendada,  kes niisamuti nagu sinagi tema elu ees süüdlane oled, keda sa armastad, sest sa wõtsid ju tema elu selle eest, ei ta Egiptuse naesterahwast Ameuartasid armastas!" „Kust sa seda tead ?" hüüdis Tema mu kätte kinni hakates. „Ma pole sulle sellest sõnagi rääkinud, . . Kust sa tema nime tead?" „Wõtb olla, et ma seda unes teada sain," wastasin ma kohmetult, „tcie koobastes sünnib  siin kõiksugu imelikku aSju, ja sinu ärritusest  näen °ma, et ma unes tõtt näinud. Ütle mulle, mis hääd tuli sinu kuriteost? Seda, et sa LOOL! aastat, nagu sa ise ütled, oma õnne siire!? ootasid. Kas sa tahad, et seesama lugu nüüd jälle sünniks? Kas sa wälja sirutad?^ „Noh, sellepärast ära muretse," ütles Tema naeratades; „iui ma ka sind suruuks lööksin, siisgi hakkaks la imnd armastama. Aga sinul on oma jagu ka õigust. Ma saan sellest aru ja jättan siis selle naesterahwa  elama. Kutsu la rurlu minu juurde,  et ma mitte teisi mõtteid ei jaa..." Ma läksin wälja ja nägin Ustanet nutwat.  Ta pööriS minu poote ja ütles: „Biinu herra ou surnud? Ära ütle,oh ära ütle, et ta on surnud!" tis teda. Tule sisse, Tema kutsub sind!" Uslane õhkas sügamast! ja astus minu järele. Koopasse jõudes laskis ta ennast