Tallinna Sõber M 33. Üheksas aastakäik Tallinnas, Leikllseknn Z 2. pääwal IM. Ultiildkt lltkleht Eesti rahmale «ssl ja linnades. Tuleb Ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfors'i pärijate triikimata»: «aStaS 2 rubla, 40 kop.-- pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rabla pool-aasta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt s Kop. Tellimised wSetakse wciSta: UaMnuas: Lt«dsors'i pärijate trkkimajas. - Aeterhnrgis: S. Seelaudt. 34. Harkus: Laakmauu. - Makweres: J. A«hs. haides: A. SeidelSerg. Kapsasus: K. Ksllöerg. Lihulas: A. ZZüttnsr'i poodis. Miljandls - tz. J. Karow'i raamatupood. Aarwas: W. Mõrus -. Mraua Vislrsse. Matkas: W. Itudolfi. Auresaares: Hh. Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltisiis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport Ls-riScuiS-llopr-b.l Register: Waitustd wasta meelt. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: Koolide asjust. I -» Põllusõnumid. Balti raudtee stssetulemised. EeSti ülikond. Synodid ja Maaoääw. Pidali- j tõbe sõnumid. Rööw-mõrtsukad. Kirtku-rööwlid. Pahateud Tulekahju». Baliiskist: Ilmad. Ratwerest: Walimised. WargnS. Maalt: Pahateud. Arknalt: Tulekahju. Wäl selt: Uus j wabrik. Pärnu maakonnast: Petised. Tagasi tulnud wäljarändajad. - Malgast: KWri-kool. Lina-kaswad. Paltemalt: Raudtee ehitus ja töölised. Marienburgis: Surnuaia lõhkamine. Kuaramaalt: Põllusõnumid Tuiepamsa. Peterbargist: Keisri Majestätide reisust. Sunrwürst Wladimiri lapsed. Tulast: Huudijaht Nishni Nowgorodist: Laat. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Jutu leht: .Asutajad". Wastused wasta meelt. vr. Schiemanni kohta ja meie wasta kirjutab .WalguS": „vr. Schiemann oli mees .Tallinna Sõbra" seltskonnale  aga EeSti rahwale ei ole tema meie teades wähemalki  head teinud. Ehk teab wast siis /Sõber" misga?" .MiS kirjad Dr. Schiemanni koolipoisid C R. Jakobsoni  ja Kõrwi kamrisse tõiwad? Põletuse kirjad s" kui vr, Schiemann omas kirjakogu ametis midagi  pole ilmutanud, miS isamaa asja kuidagi tõstaks." Mis kirjad need siis on, need .põletuse kirjad"? KaS need panewad iseenesest maja põlema?  .Walguse"  toimetaja kollitab siin oma lugejaid ühe sõnaga, mida küll ka teised tarwitanud on, mille tähendusest tema aga koguni mitte aru saanud ei ole. .Tule"- ehk .põletamise  -kirjadeks ja kõnedeks nimetatakse neid, millega rahwast wihale kihutatakse. Neid ei ole aga küll wist .Vr. Schiemanni koolipoisid", s. o. Liiwimaa Maa Gymnastumi  õppijad, kus meie teades peale vr. Schiemanni weel hulk teist õpetajaid oli, mitte C. R. Jakobsoni ja Kõrwi .kamrisse" toonud. .WalguS" seletagu ikka enne weel paremini ära, mis kirjad need oliwad, pangu ka üht neist kirjadest lugejate ette, muidu piame meie seda tühjaks juttukS ja üheks .tulekirjaks" pidama. Aga .uusga", milla ja kuS on siis .Walgus" ja tema seltsilased Eesti rahwale .head" teinud? Kas .Linda", Kuntaugani wõi Atetsandrikooli asjuS? Kas meie kodumaa elukorra kurja teutamistega, mis läbi nii palju õnnetumaid kodumaalt wälja ärritatud ja peletatud  saiwad Nowgorodt rabades ja Kaukasia orgudes õnne otstma, maadele, kus .teesillulamlst ega kirikumakfu" ei ole, kuida kihutajad kiitstwad, kus need waesed aga wiletsust, haigust ja surma leidfiwad? KaS on .Walguse"  seltSlased tõeste need .mehed", kes vr. Schiemanni tööde Üle kohut mõistma .sünniwad" ? Mehed, kes tänine muud teinud ei ole, kui määramata segadust, kelle kunstlikud kõned ja kõrklewad ausutused peale poole millioni  Eesti rahwa raha paigale pannud, kelle eksttawatel jälgedel  mi palju kibedaid pisaraid jooksnud on, et piaks ometigi küsida tohtima, miS .head" teised EeSti rahwale on teinud! Saagu nemad kord aru, et nende aeg möödas  on. Kahjud, mida nemad Eesli rahwale teinud, on liiga suured ja nüüd ka juba liiga selged. .Walguse" kirja wiimaft färawat ja löhnawat õiekest piame ometigi täides ilus ja uhkuses lugejate ette panema. Seal seisab: .KeS on need .Tallinna Sõbra" Soome suguwennad, .kellest ta räägib? Arwab .Tallinna Sõber", et Soomlaste .seaS Rootsi piimaga ZaSwatatud maamõõtjate ehk nende .meeliste meeste seas .Tallinna Sõbra" toimetaja sarnast .mehi olemaSgi ei ole, kes niisamati wirguste sulge lii.gutawad,  kui hra Eichhorn. Kuida räägib .Tallinna .Sõber" nüidfel ajal Soome maast kas ta ära unus.taõ,  et ta ise fee mees oli, keS C. R. Jakobsoni surma .peale kirjutas, Jakobson ja wist ka tema kaastoimetaja .tahtnud Soomeriiki üles ehitada, mille paistuse eest küll .wist Valtia riigi paiõtuS oleks pimestama pidanud, mille .eest .Tallinna Sõber" ja tema kaaslased nii wahwaste .künni senni ajani wõitlefiwad? Näete -- .Sõber" .Teie arwamised Eesti tõsisest meestest on weel õige tu° .medad, ehk Teie politika püidmised küll selged on .muudkui kellegile tõsiselle Eestlasele, keS oma rahwast .armastab, mitte armsad sest kui Teie oma ees.Märgile  saaksite/siis saaks Tallinna Weneturg warsti .jälle neid näitusi näha, keda weel palju immest 1862 .aastast mäleõtawad. Tänu Jumalaile ja Keisrille, et .Eesti rahwalle need Teie kullase aja päewad iial enam .tagasi ei tule < — ja see mõte ja töö on ka see, miks .pärast Teie arwates .Walguse" toimetaja nii tubli Eestlane  ei ole, nagu need kubjad, kes siis, kui .Tallinna .Sõbra" toimetaja oma maamõetja ja rendi ja teoorjuse .takserija ametit algas, weel auusas ametis oliwad. .Ärge petke ennast .Sõber", nende Eestlaste hulk ei kaswa .mitte, kes .Walguse" toimetajat tõsiseks Eestlaseks ei .pia, waid nende hulk kaswab päew paewalt, kes .Tal.linna  Sõbra" riigist, kus kaseurwad nii suurt rolli män.gtfiwad,  mitte wähematki ei taha teada weel wähem selle .jälle-ärkamist uskuda." Et meie Soomemaast nenda kirjutanud oleksime, kuida Walguse" toimetaja oma lugejaid „targu" aimata laseb, see ei ole tõsi, ja „Baltia riigi" peale ei ole meie ega kõik need Keisri-truuwid Vallimaa ringkonnad, kelle kiikeks meie ennast lueme, iialgi mõtelnud. .Walguse" toimetaja omas põhjatumas umbteadufes ja kurja keelekandmise tujus segab .maamõetjaid" ja.takserijaid"  .kuhjadega" kokku. Sellel mehel, kelle sulge ainult wihawaen .liigutab", ei wõi jo ka aimu olla, et wiimaste aasta-kümnete sees maamõetjate tähtsam töö just selle elukorra ettewalmistamine oli, mis teumehi ega kubjast  ei tarwita. Peale selle oliwad aga .kubjad" just niisama  auusad ametmehed, kui teised ülewaatajad ja juhatajad  kroonu- ja erateemstuses. Kui palju osawust, kannatust  ja truuwufl mõisaherrade wasta ja taluperemeeste wasta .maamõetjate!" ja /akserijatel" seal tarwiS läks, seda .Walguse" .meestele" ära seletama hakata, oleks wist tühi töö. Need .mehed" teatku aga, et just maamõetjad  ja taksatorid Eesti talurahwa uut elu korraldanud on, mida. Walguse" .mehed" nüüd jälle häwitada himustawad, et meie talurahwas ka omas majapidamises oma .idapooliste" naabritega .ligeneks". Wõi kas oleksiwad ehk wahest .Walguse" .mehed" pidanud sellele tööle pandud saama? Need .takserisiwad" Kurgja koha 30,000 rublani, kui selle peale .suguwendade" käest laenu otsistwad, künni 18,000 rubla .laenatud" oliwad, millest pärast nende meeste suureks rõõmuks rohkem jagu .haamriga tasutud" sai! Ja külwist Kuntaugani pinnal .takserisiwad" nemad .tuhatkordse" ja .mitusada-kordse" seemne wälja, künni 144,000 rubla .suguwendade" raha senna maetud oli ja lugemata filmapisarad nende .takserijate" jälgi niisutasiwad! Ja.Weneturg" aastal 1862 ja.kaseurwad", millega .Walgus" kollitab? Kes oli wiimases joones ueid õnnetumaid .Weneturgule" saatnud, kellest üks tagajärel meile ütles, kui ühest waeseks jäänud külast jutt oli: .Oleks see küla meie herra käes, küll sellest asja saaks" ? Just seesugused .mehed" oliwad neid senna saatnud, kes nüüd .Walguses" käratsewad ja krokotilli-pisaraid walawad! Seesama sugused mehed oliwad ka sel aeal Mahtra mõisa põletajaid ja ühe Keiserliku wäe-pealiku mõrtsukaid /vaimustanud", kes weel suurema õnnetuse sisse juhitud saiwad, tui .Weneturgu!" sündis. Kui seal aga töuswat tuld ei oleks nii walju käega kustutatud, kes teab, kuhu siis weel suured eksitatud hulgad oleksiwad saanud, kes sellest nähtusest tagasi põrkasiwad ja pärast kui rahulised ja õnnelikud inimesed Jumala-kartuses ja seaduse auustuseS laitmata edafl elastwad. Ja, .Walguse" .heldemeeline" toimetaja, ja! meie oleme ikka kohtumõistjatele ühl t erawat mõek a kätte soowinud, rahurikkujatele paha- ja kurjategijatele hirmuks, rahulisele ja auusale rahwale kaitsuseks! Mis terasest see mõek piab lautud olema, seda oleme meie usalduses osawate seaduse-audjate hooleks jätnud, kuida kord ja kohus on. Hulguste, paha- ja kurjategijate meeleheaks et ole meie iialgi makswate seaduste wasta tormi jooksnud ega ole kohtumõistjaid teutanud, kes oma ametit seadust mööda tallitasiwad ja .oma mõeka mitte asjata ei kannud". See .Weneturgu" ja .kaseurwa" aeg wõiS jo rahurikkujatele, paha- ja kurjategijatele kibe küll olla, aga suusad inimesed, kes jo ka .Eesti rahwas" on, wsisiwad rahuga oma katuse all magada. Ja auusad mehed saatfiwad omad hobused kartmata karjamaale .metsa", kuida rahwas ütles. Oliwad hobused kadunud, siis ei tulnud kellegi! meele kohtule teatust wiima minna, siis wõeti päitsed warnast ja mindi .hobuseid otsima", ja külarahwa käest järele küsides leiti neid ka, kui ka sagedast kümnete werskade takka. Mitmes paikas meie kodumaal oli wtifiks wõetud, et mees kes .metsas" tööl oli ja natuke  koju ehk mujale eemale läks, omad tööriistad .metsa" jättis ja kindad kõrwa pani, üheks täheks, et riistad mitte kautatud ei olnud, waid meelega maha jäätud, kus siis keegi nende külge ei puutunud. Missugnst tõugu.Walgus"  ja tema .mehed" suureks kaswatanud on, sellest üks jutuke: Paari nädali eest ärkas üks majaperemees Baltiskis  süda-öösel koledast röökimisest üles, mida tema trepi ees peeti. Kui kära ka tüki aea pärast weel ei waikinud, siis wõttis majaperemees öö-kuue ümber ja läkS waatama. Seal tuikus üks joobnud kaltsakas uulitsal ja .laulis" omal wiisil. Esiteks tahtis tema sõna kuulata ja ära minna, pea tuli temale aga tema uutmoodi ,mehe-auu" ja ,uus-seadns" meele. Tema pööris ümber ja hakkas käratsema: ,Kes siis Sina oled, et teised enam uulitsal ei tohi olla? Kas arwad, et meel wana Kalgi aeg on, kus Sinusugusetest lugu peeti? Ei! Nüüd on uus seadus, nüüd ei päri enam keegi, kas Sind siin on wõi mitte!" Kõik noomimene ei aitanud enam ühtigi, ,uue aea" ja ,uue seaduse" kiituseks /aulis", käratses ja sõimas ,wabalane" edasi. Tähendatud majaperemees oli aga ,wanameeline", koputas Politsei-wahi kohtumajast wälja ja laskis uutmoodi seaduse-docenli puuri panna. Teisel pääwa! sai temale kohtu ees arusaadawalt seletatud, et meie maal /vabadus" weel nii kaugele „edenenud" ei ole. Kahju, et Walguse" mehed" weel üht „wabaduse"-näitust  asutanud ei ole. See mees oleks wist esimese  auuhinna saanud. Kaltsus, kasimata, silmanägu täis wanemaid ja nooremaid, tõmmu kaid ja siniseid muhkusi ja armist, just nagu need (ühewäärtlased) Prantsusmaa esimesest mässamisest raamatus seisawad, kelle auustawaks mälestuseks kahe aasta pärast Parisis suurt üleilmlist näitust pidada tahetakse. /See oli joobnud! Eks see ole selle körtsielu järg, mille wasta meie ikka wöitleme!" üllewad wist /WalguSlased". Wsib olla. Aga ka joobnud mehe suust ei tule muud wälja, kui seda, mis tema südames on. Kes oli temale seda /utt seadust" õpetanud, millest tema arwates /ühja asja" pärast nuhtlust karta ei ole? Meie kodumaal oli siunatud  /aseurwa" aeal kaks kord nii palju kõrtsist kui nüüd. Aga kõrtside häwitamifest hoolimata on .pahad nähtused" rohkem kui seitse kord kaswauud ja nii toredaid kaltsakaid enne ei tuntud. Wast sellest aeast saadik, kui kõrtsides niisugust söimu-kirjafi/aseurwa" ja .orjuse" aeast ,wtina peale" andma ja ette lugema hakati, on kõrtsid taieste hukatuse-paikadeks saanud ja hakkas seesugune  tõug sigima. On need wahest need mehed, kes