151 poeglapsega ja 37 tütarlapsega; 522-Eesti ja 3 Rootsi Nahma-kooli öutheruse usutunnistusest, j 6,663 poeglapsega ja 16,452 tütarlapsega; 2 Õhta-koolr Krähnholmi  wabrikus, 4 Eestikeeliue, 1 Wenekeeltne, 98 poeglapsega  ; 1 MeremeeSte-kool Kasperwiikts, 8 õppijaga ; 1 Eesti Seminar KuudaS, rahwakoolmeistrite kaSwatamisekS  39 õppijaga. Kokku oli maal 559 kooli, 33,978 õppijaga, nende keskiS 17,515 poeglast ja wanemat õppijat, ja 16,463 tütarlast. Aaastal enne seda oli 553 kooli. 34,438 õppijaga,  nende keskiS 17,819 poeglast ja 16,619 tütarlast. Juure tuliwad 1 Wenekeeline kool Joal ja 1 Wenekeeltne,  Kalewipoja kool Salatse külas, Sagadi maldas. Kaks Kirikukooli Grecka-Katholiigi usutunnistusest, Wahastus  ja LihulaS, ja 4 Rahwakooli Lutheruse usutunnistusest.  Kiuni jäiwad Jõhwi Kihelkouna-kool ja Warbla Saksakeeline Elementar-kool. Poeglastest on 364, tütarlastest  156 õppijat mähenenud; nendest suurem jagu Läänemaal ja Järmamaal. Lutheruse usutunnistuse 525 Nahwakoolj, Kihelkonnakoolade  ;a Kunda Seminari ülespidamine maksis mnmasel aastal 120,000 rubla; sellest sa, 56,450 rubla Ritterkonna  ja mõisade poolt, 63,550 rubla talukoguduste poolt kantud; miimase summa sisse on ka laste kooliraha arwatud. Eestimaal langesiwad wiimasel aastal 103 õppijat iga 1000 hinge peale. Teistel maadel on, niipalju kui statistika aruanded juba walja antud on, aastal M 7 '?ünÄ""lW2 läb'lstikku äästaS 10()0 hinge peale õppijaid langeuud: Kõikis Wene riikis läbistikku 23, Soomemaal  73, Itaalias 73, Spaanias 106, Austria-Ungru riikiS 109, Inglismaal 123, Prantsusmaal 133, Hollandimaal  134, Rootfimaal 146, Schweizis 157, Saksamaal 157. Sunnitud kooliskäimise hakatus ja lõpetuS on enamist  igal maal isewiisi. Wõral maal algab see sundmus enamist juba lapse kuuendamal, Shottimaal koguni juba wiiendamal eluaastal ja lõpeb Schweizis mast kuusteistkümnemal  e!u-aastal. Meie kodumaal ei keSja sunnitud kövli-aeg kauemini, kui kolm aastat, sest et lapsed oma esimest kooli-õpetust ikka meel e ade käest saamad, kes enne ainsad koolmeistrid oliwad, Saakflwad meie kodumaal kõik need lapsed ka inetud, kes emade juures õpiwad, siis ei seisaks meie koolilaste hulk wist mitte palju Saksamaa — „ Virulane" tähendab omas wiimases numres nende koolisõnumite juure: pOma maa koolide ja õpilaste armu teiste maade ja ,rahwaSte omadega wõrreldes, leiame, et meie seepoolest ,enam haritud maadest mitte wäga kaugel taga ei ole, ,agä kui oma koolide öpetusasju ja õpetamise kraadi kõrgust  wvrdleme, siis saame röömumaesema pildi". Meie ei saa aru, miks , Virulane" seda kirjutab ja miS peale tema seda oma kahtlustama! tunnistust põhjustada  tahab. Kõige uStatamate sõnumite järel, unda nimelt soldati-wötmise kirjade järel kogutakse, seisab meie kodumaa  rahwas üleüldise hariduse poolest ainult Saksamaa, Schweizi, Hollandi ja Rootsi rahma taga ehk on nende sarnane, kõrgeist teistest aga ees. Nimelt ei oska Venemaa  seespidistest kubermangudest wõetad soldatitest peale 50 protsenti lugeda, kirjutamisest ei wõi juttu olla, kuna meie kodumaa noore meeste keskiS seesugust mitte-raamatulafi  waemalt 2 protsenti olla wõib, See aga on ainus wiis, mille järel rahma üleüldise hariduse , kraadi "anyata ,võib. Meie ei saa aru Mis ja kelle kasuks Mõned lehed meie kodumaa rõõuiust kosumist salgamad, maad ja rahwast  alandada püüawad. Raha - Ministeriumis oli hiljuti üks kommisston, Kaubaajamise- ja Wabrikute-departemenki Direktori, Geheimerath  Jermakomi juhatusel, selle wastatamise üle nõuu pidamas, mis wabrikuperemeestel oma töörahwa kohta on, kes oma tbö juures surmatud ehk migastatud saamad. See kommlSsion on jsirgmist nõuu mõtnud: Meie juures ja mõeral maal kogutud teatused on küllati näitänüd, kui tarwiline see on, et wabrikute peremehed  mõjuwat hoolt kannakfiwad, et kõige wähemast uks suur jagu nendest õnnetustest tulemata jääks, mis wabrikutes  juhtumad. Üks neist kõige parematest nõuudest aga, neid selle hoolekandmisele sundida, oleks waidlemata see, et neid juhtunud õnnetuste eest waSjäma paus akfe. Ministerinmite  eestseisjad on sellej?ärast tarviliseks arwanud. et ükS uils seadus selle tasumise miisi, korda ja suurust selgemini määraks, mis seesuguste juhtumiste juUres maksa on. kui tänised seadused seda teemad. Seda filmamärki kinni pidades, wõttis kommission seda plaani Ma nõuupidamise  alla, mis selleks Raha-Ministeriumi poolt tehtud oli ja armas heaks, et wabrikuperemehed kohustatud saakfiwad,  nende töölistele tasumist maksma, kes wigastatud ja selle läbi ka waranduse poolest kahju saanud on, kui õnnetus teatud asja läbi tuli ja wabrikuperemees mitte tõekS teha ei wöi, et õnnetus mitte tema ehk tema asjatallitaja  süü läbi tulnud ei ol." Wäbrikuperemeeste saadikud, kes selle kommissioni juure kutsutud oliwad, rääkisiwad suuremalt jäult selle Uõltu wästm Nende armateS tulla suurem jagu õnnetustest tööliste eneste süü läbi ja Masendus, m's wabrikuperemeest  sunnib omalt poolt tõeks tegema, et õnnetus mitte tema ehk tema aSjatallitaja süü läbi tulnud ei ole, saaks tööliste hooletust suuremaks kasmatama ja mitmed teekstwad  omale ehk toguni ise wiga, et selle läbi alalise tasumise ehk aastaraha osaliseks saakfiwad. Nemad soowiwad,  seda küsimist umbes niisamati seletada, kuida suurem  jägu wõeramaa seadustest seda seletab, mis järel wigastatud töömehel ja surmatud töömehe järeltulijatel õiguS on kohtu ees tõeks teha, et õnnetus wabrikuperemehe  ehk tema aSjatallitaja hooletuse läbi tulnud on, ja . neid sel põhjusel kahjutasumisele sundida. Plaanitud seaduse  üksikute jagude kohta arwati heaks, seda termini kahe aasta peale pttkendada, kuS wigHtatud toolme kahju tasumist  nõudes kaebata wõib, sest et mumed pärast oma wigastamist kaua psewad ja sagedast termin mööda minna wõib, enne kui nende terwis neile kohtnkäimist lubab. Kahjutus,umise suurust oleks kommissioni arwamist mööda selle palga jägusi mööda määrata, mida tööline enne oma wigastamist ehk surmamist sai. Otsuseks ei ole sellest plaanist muidugi weel ühtigi saanud, sest et see igapoolist ja fügawat järelarwamist tarwitab. Meie arwqtes oleks töörahwa kohta ühelt poolelt küll hea, kui wabrikuperemehed  õnnetuste-kahjutasumisele kohustatud saamad, teiselt poolelt ei ole see aga ka töörahwa kohta just mitte ilma kahju-kartuseta. Kergest wõiksiwad wabrikuperemshed seda palkade üleüldise alandamise ehk ühegi teise nõuu läbi töörahwa eneste peale lagast weeretada katsuda. Wabriku laupade hinna körgendamise läbi seda raha tagasi nõnda mrs õnnetuste-kahjutasuiuiseks tarwis läheb ja sedawilsi kõrge kauba-tarwitajate peale weeretada, mis iseenesest kõrge  looduslitum oleks, ei täha korda minna, sest meie muidugi  juba mitmelt poolelt kunstlikult elul peetud wabriknd, ei jaksaks siis enam mõjuwalt wõeramaa wabrikute wasta wöidelda, kuö rahwast rohkem ja palgad sellepärast alamad  pn, Kõige mõnusamalt wõiksiwad õnuetuse-kahjutasumised  küll wist wabrikuperemeestest ja töörahwast ühendatud  jõuga asutatud ;a ülespeetud kassade läbi toimetatud  saada. Need kaSsad er pruugiks mitte ainult wigastatud  tööliste ja surmatud tööliste perekondade eest hoolt kanda, waid wõiksiwad seda hoolekandmist ka tööliste  wana-põlwe peale nihutada. Üht seesugust nõuu on wiimasel aastal Pöltsama kirikuõpetaja poolt ka meie suürpõllu  töörahwa nenda nimetatud .moonakate,"'kohta antud.  Wäga kahju, et see asi soiku jäänud olema näitab. Ewangeliumi-Llitheruse usutunnistuse Kindral-Konfistoriumi  poolest on Ministeriumile teada antud, et Baptistlaste  õpetajad pruutpaarifi ilma seadusliku kuulutuseta laulatawad, ja on palunud seda ära keelata ja. wäStatamise  alla kutsuda. Ministeriumi poolest on KubcrMauguwalitsustele  käsk antud, selle üle walwata, et BaptifllaSie õpetajad sestes seadust peawad. „NowoSti" sõnumite järel m saada wiina-aktsirsi kõrgendamine, 9 kopikat graadr pealt 8 kopika asemel, mitte Lehekuu 15. waid Lehekuu 2?. pääwal algama. Ühes saada ka see kasu mahendatud, mida wiina-wabrikutele  selle spirituse eest lubati, mis üle seatud korra wälja tuleb. Wabrikud, mis kõige kõrgema korra lärelipõletawad,  saada edaspidi esimise millioui graadi pealt 7 protsenti ülepõletamisest ilma aktsiisita, mis peale selle on, sellest 5 protsenti. Selle seadmisega taheta weikemate wabrikuteie suuremate kõrwas kergitust teha. .Rowoje Wremja" sõnumite järel olla plaanitud, kõiki tolli 29 protsenti kõrgemaks tõsta. Al ek s and r i ko o li ja MõUe muu asja kohta on meile rahwa keskist järgmine .T ag a s i-w äat u s" saadetud: .Sõna, et Prohwet oma rahwa keskis wähe maksab ja ilma süüta risti löödud saab, on ka meie Aleksandrikooli  asjus tõeks läinud. Õpetaja Hurt nõudis'omal aeal, et sette? asutuses kõrgema Kreiskooliga hakatus tehtud  saaks kus kool oleks aega möödä wõinud kõrgendatud saada Sel wtifil oleks see kool juba kahe aasta eest wõinud elule tõusta, kõige tõsise Eesti rahwa rõõmuks. Nüüd aga, kus ülemalt poolelt seesama mõte. täielt kohaliseks ja heaks tunnistatud sai, ja kus selle järel tehakse, nüüd on mõne mehe arusaamine järsku selge ja see mõte nagu ~südamest wälja kaswanud". Seda tunnistab .Walgus" ; .Wirulane" kinnitab igaühele, et Aleksandrikool sel wiifil kõige paremal korral ja .Eesti Postimehe'? süda paesub armsas tundmuses, ja mis iuuud weel kõik. Kas ei oleks tõeste ilusam olnud, km Eestlased ise omal jõu! ja nõul scda oleksiwad tolme saatnud, ilma et Riigiwalitsust sai sunnitud kärale otsa peale tegema? See mõjub oma jagu ka rahwa auu peale. Mis see aitab,  kui meie tagajärel kinnitame, kuida ka enne kinnitanud  oleme: Eesti rahwas ei ole mitte süüdlane, waid ainult need wägiwaldsed estmehed, kes ennast ise ametisse walisüvad ja ikka nimel tallitaiiwad? Mis fee aitab, kui nüüd tagajärel need puna-harja mehed -ennast  lumiwalgeks pesewad ja nii mahedad on ? Eesti rahwa aun on nemad rööwinud ja ei suuda seda iialgi tasuda. Kui kitsikus oleksiwad nüüd raha-laenajad ja laenuwõtjad  Krimmis, kui korraga peakfiwad raha Renteisse ära maksma. Wistist oleksiwad neist mõningad haamre alla toimetatud. Selle häda eest õn õpetaja Hurti omaaegne  mehine wastapanemine neid hoidnud, mis eest temale tuleb tänu anda. Aga nenda need kunstitatud .rahwasöbrad" on: Nende enese silmaring on kitsas, õpetatud ja haritud meeste mõttest ei saa nemad aru, ega tahagi saada. Kuida siis rahwa ees kuulsaks saada, kui kära ei tee? See auuahnus  ja rahwamehe nime püüdmine oli sel õnnetumal aeal mi kangel tuhinal moodis, et ükski neist tõsise kosutama rahwakasu peale ei waatanud, muud kui aga kiitust otsis. Rahwamehi ilmalikkuis asjus, ususegajaid waimnlikkuis asjus, rahwamehi ja eba-prohwetisi kippus iga kapsalehe wahelt wälja tärkama. Ühed töutafiwad rahwast ilma tööta ja waewata targaks, jõukaks ja rikkaks, teised tuulekiirul  taewariigi osaliseks teha; selleks kaduwaks ja jäädawaks  õnneks oli ühel ikka lähem tee tuttawam, kui teisel. Nenda näeme siis nüüd tagasi waadates, kui ekslikud, segased ja kardetawad mitmed rahwamehed, prohwetid  ja õnnefepad oliwad ja meelgi on. Kindel on ainult fee, mis meie Keiser ja Herra ütles: .Käige oma Ritterkouna-peameeste juhatuse järel!" See on laiemas tähenduses: Käige oma seatud ja kinnitatud juhatajate ja õpetajate juhatuse järel, siis ei nihku teie eksiteele. Ärge jookske mitte iga kõue-kunstniku järel, kes teid nii sagedast  kurwastuse ja häbi sisse juhib. Nenda on asi Alekfandrlkooli asutamisega läinud. Kui mitte toored ja poolküpsenud maimud ei oleks oma käraga wahele tulnud, kool oleks nüüd juba eluS ja tegewuses. Jälle on rahwas kalli hinna eest walusat õpetust saanud; loodame aga, et see head wilja kannab. Eesti rahwas,  hakka aru saama, .et mitte teised seisused ja kõrgemalt  haritud rahwad Sinu takistajad ei ole, waid igal aeal Sinu ustawad nõuuandjad on. Sinu takistajad  ja kahjutegijad tulewad Sinu oma keskist, seda oleme näinud ja näeme tamne, kui omad silmad lahti teeme. Siin pean küsima: Eestlased, kas olete kõrgemat.tarkust" kuulnud? Need Mehed istutäwad nõgeseid ja kinnitawad, et netst tulewikkus kapstad saada! Kes seda uskuda suudab,  seeuskugu; mrna aga ja minu koda, meie tahame J s sandat teenid a." Austatud käe läbi on meile järgmine, Kaukaasia  ma alt tulnud kiri saadetud, mida meie kõige tema kirjawigadega ja teiste wigadega oma lugejate ette paneme, üheks täheks,- missuguste meeSte peale rahwas mõnes paikas oma usaldust heitnud on: .Kõrgest sündind Herra von .Selega teatustan teile austud Herrad et nõnda kui nüd Esti mal se sur wälja rändamine on siis on ka mind wälitsetud savikuks ja mina olen nendel maad otsima läinud ja mis ma ka olen teinud aga ma olen oma kulu peale läinud et nemäd pärast mulle wälja lubawad maksta, ja nüd pean ma neid tulema ara wima ehk nendele tunistuse  kirjad satnm et nemad wöiwad tulla aga ma arwan  et ma teile minu Herrad teudustan ehk ma kõlban Teie tenistusese mis ma omast südamest sowin, Kui se Teie polt tahtmine on mind aikata mis ma nende käest wöln tenida on pisuke. Aga kui Teie minu Herrad mind oma Tenistusese usute siis annan oma kinda ja au saua sele otstarbks etma kindlaks ian ja Kui teie mind sele tarbeks prukida tahate siis ma olen walmis!! Siis ei pea enam mitte üks inime Rakwere Kreisist wälja randama aga ma teu seda minu Herrad teie kasuks uksi siis kui ma sau aidatud nõnda et ma wöin isi seia elama asutada ehk pärast Esti male tulla. Kui teie mulle 1000 satate siis tahan ma nendele Kirjutada et siin mingit moodi elada et wöi ja ma wöin üle teie kirjutada et teie wöite uskuda ja siis teie isi satate postiga nende katte. Kui Teil se sowimine on siis mina pikendan niikaua kui teilt olen nimetud waStuse sanud. 3-m Mai 1835 astal H Kreuzwaldt". .adres liv?oerpeßoS kWWMLirg.3noö N. La Lr. Lopexun Rolosx noMopsoZ Ochnnepf L. ReM- Sedawiisi kirjutab see auumees oma .ausana" peale Kaukafiast. Meie oleme ka tema adresfi juure pannud, et need kes tema-tähtsat .Tenistust" tarwitawad, temale .1000" saata wöiwad. Wähemaga tema wist ei lepi, odawam tema .au sana" ei ole! Zssand-Zumal tulgu appi! See mees, kes oma auusa nime teutuseks mööda laia ilma kaabaStab, see arwab jo juba, et kellegil tarwis läheks, tema käest inimesi tagasi oSta, kuna tema .ise" neid muidu ja weel raha peale saanud on!Z Meie auuõtatud kirjasaatja lrsab omalt poolelt juure, et see Kreuzwaldt enne Kabala jaamas shandarm olnud; üleüldise rahwa-lugemise aeai eksitanud tema aga Põlula