lapsed on kõik eel ära läinud; mis peab mind weel keelama  nende järel ruttamast?" MaS mina et ole Sinul weel alles? ütleS tütarlaps, kellele nüüd ometigi pisarad palge peale tungisiwad. ,3a Maria!" ütleS wanake ja hakkas tütarlapse käest kinni. Tema katsus oma pead üleS tõSta, aga seda ei jäksannd tema mitte. Heinrih oli neid sõnu kuulnud. Kas see neiuke ei olnud mitte selle wana tütar? Tema ütles jo kõik omad lapsed surnud olema; siis ei wõinud see ka tema tütar olla. Aga kui suure hoolega muretses noor wana eest, kui suur walu paistis tema filmist! Uuest kaebas wanake  oma haiguse üle. Mina toon arSti", ütles Marta. ,Ei, ei! Sina ei pea mind üksi jätma!" hüüdis haige ja hoidis tema käest kinni. Mnt Sina ära lähed, fiis ei ole minul kedagi tuetajakS. Sinu pärast olen seda reisu ette wõtnud Sinu pärast. Sina pead minu juure jääma, kuuni suren. See ei wõi enam kaua aega wõtta". ,3sa, isal" hüüdis tütarlaps ehmataks. Haige pea wajuS weel alamale. Tema ei jaksanud enam nõrkemise waSta panna. ,OH, kui ometigi arst tulekS!" hüüdlS hädaline ja waataS abi otsides ümberringi. Keegi ei pannud seda tähele; igaühel oli oma enese hädaga küllalt tegemist. Mõned teised oliwad ka arsti kutsunud, aga see oli tulemata jäänud. Wõib olla, et tema merehaiguse wasta rohtu ei tnnnud. Heinrih tõusis üles. Mina toon arsti", ütles tema. Maria waataS wait olles tema peale, aga sõstrakarwa filmist läikiS tänu. , Kõiki jõudu kokku wõttes ronis Hemrch laewa laele, arsti otsima, kuulis aga seal, et see kippari kajüütiS olla. Doctor Baker iõtuS kippariga thee laudas. -t.ema tuetas oma kätt tooli najale ja puhus suuri suitsupsiweid õhku. Kange rumm, mida nemad theega ühes joonud, oli tema meele rõõmsaks teinud. Dr. Baker 01l tate kehaga meeS, kelle tume silm ja punane nagu kuulutastwad, et tema pudelit ei põlganud, ja lugu oli ka tõeste nenda. Juba mõnda aastat sõitis tema selle laewa peal Hamburgi  ja New-Yorki wahet. Tema palk oU eskmme za ei ulatanud palju eemale, kui aga janu kustutamiseks, aga tema teadis ka, et tema kunst kõrgemat palka wa ja ei kannud. Rõõmuga oli tema seda wasta wötnud, üu kippar KarSten teda Mortuna" laewa-arstW kutsus. Ka KarSten armastas juba homikul klaas rummi wõtta ja ei põlganud seda ka õhtal. Need mõlemad saiwad üksteisega wäga heaSte korda, kui ka kippar wahest arStiga nagu oma laewapoisiga ümber käis. Kui Heinrih kajüüti astus, siis waatas arst tunnistates  tema peale. Mis Teie soowite?" küsis tema, kuna kippar wait oli. Heinrih rääkis, et üks wana mees raskest haige olla ja arsti abi paluda. „Kulda tema nimi on?" küfis Dr. Baker. Meda mina ei tea", wastas Heinrih. Mus tema on?" küfis arst edastaja tuetas ennast sügawamalt pehme tooli peale, kui Heinrih teist kajüüti nimetas. Teisest kajüütist ei hoolinud tema palju; sealised  reisijad ei tasunud tema waewa wäga rohkest ära, ehk jätsiwad wahest ka koguni tasumata. Mis temal wiga on?" Meda mina ei tea, aga tema näitab wäga haige olema." , Temal ou merehaigus, nagu teistel ka. Kui temal kannatust ei ole, fiis õppigu seda nüüd. Ülelge temale, et enne teda juba tuhanded seda katsunud on ja et mina teda niisama mähe aidata wõin, kui keegi teine arst." ,Temal ei näita mitte ainult merehaigus olema". Mis siis?" Meda mina ei tea". Arst waatas uueste tunnistates oma tülitaja peale. Temal ei näinud himu olema, ennast tülitada lasta. Mes teie olete?" /August Puusepp." ,KaS Teie ei tunnegi selle wana mehe nime?" ,Ei! Mina nägin ainult, et tema wäga wilets on". Mas Teie olete arst, et seda tunnete?" Moetor, minge ja waadake. mis seal on!" hüüdis kippar sekka. Arst wiiwitas weel. Minnaks laseb mind igaüks kutsuda, kes pisut haiglane on. Kes merehaigust kannatada  ei taha, see jäägtt maale; see on ainus rohi! Teie teate küll, kui kannatamatu mõni inimene on; mina ei wõi keda ometigi aidata." Möib olla, et tema tõeste haige on", tähendas kippar.  Mee on wist see wana koolmeister, kes ühe noore tütarlapsega reisib. Mina nägin juba helle, et tema haiglane oli." Miis oleks tema pidanud koju jääma", ütles arst, wenitates üles tõustes. Tema kallas weel rummi oma klaasi, tühjendas selle ära ja ütles fiiS kutsujale: »Wiige mind tema juure!" ' Heinrih wiis teda alla kajüüti. Maria waatas tänulikult  tema otsa. Arst waatas haiget, kes temale waSta tulla ei jaksanud,  wäga pealiSkaudu; katsus tema weresoone tuksumist; see oli pea kõik. , Temal on merehaigus," oli otsus. ,Tema on wäga nõrk ja wilets", tähendas Maria. Moh. meele järel ei ole see haigus kellegil", wastas Dr. Baker toorel toonil. Meal peab kannatama." Merra Doctor, kas on häda karta?" küfis Maria tasaselt. Dr. Baker nikutas õla. , SelleS wanaduses ei wõi häda kaugel olla", wastas tema hoolimata. Maria hakkas tema käest kinni: Merca Doctor, aidake—aidake",  palus tema. ZMina ei wõi nüüd midagi teha; meie peame ootama",  waStas arst. Siiski ei wõinud tütarlapse hädaliselt paluw silm teda täitsa liigutamata jätta. Pikkamisi lisas tema juure: ,Wahest näitab lugu pahem olema, kui ta tõeSte on. Merehaigus on teda nüüd küll nõrgendanud, aga kui see üle läheb, siis toibub tema jälle. Andke temale  klaaS karastawat wiina". Haige ei näitauud arsti sõnu tähelegi panema, sest tema ei liigutanud ennast. Arst ruttas ära. Noor tütarlaps seisis tüki aega liikumata ühe paiga peal; arsti sõnad kölaflwad waljult tema kõrwaS. Siis oleks tema haigele karastust muretsema läinud, ei wõinud aga hädalist silma pilguks üksi jätta. Jälle waatas tema abi otsides ümber. Mina tahan seda muretseda", ütles Heinrih ja ruttas wälja. Seda oli tema pea toimetanud, läks siisZ laewa laele ja istus pingi peale. Neiukese haledat filma oli raske wälja kanda ja aidata ei võinud tema mitte. Tema ise oli ka weel haiglane ja nõrk ja lootis, et lahke tuul teda toibntaw. Arsti hoolimata sõnad seisiwad tema meeles; neist ei olnud kinnitust loota. (Jääb pooleli.) Kiriku teadused. Jaam kirikus: 29. Heina kun pNwal saab wiimast korda enne kiriku parandamist jumalateenistus pe-tnd. Pastor Assmuth teeb enne lõunat jutlust ja wõtab pastor Grohmanni kogudusest lauarahwast. Pihtimine laupäüw kellu 1. Aaarse kirikus teeb 29. Heinakuu pätiwal õppctaja ammeti kandidat R. Hirschhansen jutlust. Mlja-waimu-kirikus teeb 29. Heinakuu p. pastor Bergwitz jutlust. 2»-.. l°°t . - Teadaandmised. Teltimiled meie lehe inna """"""" vostiqa ekk kodu kätte saadetud aastas 3 ruöka liop^ poolaastas i Tallinnas iseäratuua 2 poolaastas 1 Nende meie auustatud lugijatele keS oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, omaS majas, lehtede käteandmift sõbralikult oma peale on wõtnud. kus aratuua wMb. 70 40 40 herra pagarimeister Wieckmann Tallinnas Kullaseppa uulitsas viiidfom'! väriiad Tallinnas, saia uulitsas R. (KZ). Põllutöö tarm ja elaiate wäha Nimetut niiituS saab Liiwimaa Põll, korda saadetud sa Ä. kumu Zl. B»ikusc-k. vääwa TreffnerL kolmeklassilise kooli hakatus on 7. Augustil, ja examina hakatus saab olema 3 ning 4 Augustil. Peaklassid Sexta, Quinta, ja Quarta käiwad Ltiassika ning Reaal Gymnasimmle kuuendama, wrendama  ning neljandama klassiga ühte. Koolilõpul wõib wäeteemstuse kolmandama Apteekri õpilase  ning Priwaatelementar kooli  öppetaja examit teha. Koolimaja: Tartus, Kroonuta uulitsas, Botanische Strahe, Nr. 21. Hugo 7rsN«er. MMMsi^ ja üutberkaudu wõtab tellimisi ja , kuulutamist meie lehe „ Tallinna , Sõbra" peale herra G. J. Karow'i raamatuvoed wasta. S»SXXXXXXXX»!»!»XXXXXXXX»«»H Sellega anname meie oma auustatud kirjasaatjatele teada, et meie edaspidi iga tarwitatud kirja eest ilkS kopik trükitud ria pealt maksame. Kui jõud edaspidi wähegi kannab, siis tahame rohkem maksa. Ridade üle saab „Tallinna Sõbra" tallituses rehnung peetud ja uue aasta hakatusel saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, et meie kodumaa  ja usutunnistuse ustawad rahwa k o vl m e istr i d õige rohkeste meie tööst osa wõtaksiwad, mis nii wäga ka nende eneSte W jäädama kindla elukorra külge puudub. ? T Ssöra" toimetus ja tallitus. 5 LM»»^xxxxxxx«a«xxxxxxx»»»«O ZZluWmmse j« ostmisk-kontrakt on saada trükimazas. Jgapääwane hinge toiduse roomat, kirjutanud A. A. Kaller, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindlvors  i pärijate juures.