seega püüdma jälle heaks teha, et nemad oma pääle wõtawad, metsa juure kaswatada. 3, Kui üksik liige seesuguse keelu wasu eksib, siis läheb see trahwi raha kroouumetsa walitsuse kasuks. Pealinna Weue ajalehed (llon, Lp. ja (lai;?'!..) kirjutamad praegu Wenemaa rukki kitsikusest  ja armawad, et rukkiga vn küll wiiets wacne lugm Jnglisemaal ei wõida keegi musta rukkileiwa söömisele hariueda, et küll siin kaupmeeste poolt suured kulud ettewõetud, säälsamaS Weue ahjud leiwa küpsetamiseks üles ehitatud aga kõik asjata. Saksa maa sõjawägi sööwat küll rukkileiba  enamasti Weue maalt toodud rukistest, aga Saksamaa praegused kõrged kaitse-tvllid teemad Wcneniae.lt wälja wcetawa rukkt maga odawaks, nii et põllumeestele waewa-tasumiseks midagi üle ci jäägi. Ameerika Ühis-riigid saadawad Eurvpa wilja-turule oma maa nisu nii madalate hindadega, et Weue rukki kauplusele täielik kitsikus tuleb. Praegu ci ole ka meie kodumaal rukki ja kaerte järele nõudmist, otradega ei ole see nõnda. Wist oleme ka meie juba nii kaugele jõudnud, et oma põlluprotuktisid ci jõua ise oma tarwituste järele pruukida. Wäljamaalt. Saksamaalt. Niigipäcioa kogule, mis nüüd Lige pea kokku astub, saab see kord wabriku-töö- tegijate ja ka Kikide teiste lihttöönikkude seaduse uuendused ja ka jault parandused nende elu ja seisu kohta läbimängitud, ära kaalutud ja kinnitub. SotsialistlaStc rahutuma oleku ja tülide pärast, mille kogudes cnamiste töölised kõige käredamad riidlejad olid, kuna ka edaspidi karta on, et need tülid jäll. ja koguni suuremal mõõdul ette ei tuleks, olla maja kohatisi seadusi tööliste asja õiendamiseks kohtutele kätte muretseda, aga ka neid seaduse puuktifid, millega nemad (töölised) mitte rahu pole, kus wõimalik, nende kasuks parandada.  Juba minewa-kordse riigipäewa nõukogul on see üle kõnelemist olnud, kuda tööliste elul ei su seaduse teel parandada wõiks, see ule olla siis tööliste riigipäewa saadikud wäga rahul olnud ja somvinud, et ligemisel riigipäewal kohatised parandused seaduse käskudes tööliste kasuks ette wöetud saaksiwad, mis siis nüüd peab sündima. Jnglisemaalt. Imeasi on otse see kui kaua ja missuguse meelega lirlased, ehk nende soowid küll ikka ja alati uueStc tagasi lükatakse oma tahtmist edasi awaldawad. Nad tahaivad kord enestele isewalitsus saada. Ütelgu Inglise maa tuhat korda „ei!" lirlased järele ei jäta, kas wõi löö nad maha. Küll ou nende rahwusline  kogu ära lõpetatud: aga ei see neid ei pea ka salaja koosolekuid pidamast. Nad tulewad mõni kord mekkadeS kokku oma asju kõnelema. Nad teawad, et ka Inglaste eneste seas mehi on, kes päülegi nendele õigust annawad, nagu alles hiljuti parlamendi saadik Laboucherc.. Teine parlamendi saadik, liri mees O'Bricn on kahtu poolest koguni wangi mõistetud, sest et ta rahwast üritanud politsei wastu hakkama O'Brien on küll käeraha ja sõna eest lahti lastud, aga nii pea kui mees lahti olnud, siis teinud ta jälle suure koosoleku. Kirjandusest. Saarlaste Kalender, ehktähtraamat  1883 aasta p ääle. KnresaareS, 1387 Trükitud Kuresaare „Nadalilche" trükikojas. See kalender on eest otsast, nagu iga aastagi, näitab kuu- ja tähtpäcwi jm. ja kuulutab häid ja halbu ilmasid ette. Wiimases otsasabas on 1, Uue aasta laul. 2, Preisi kuningas Prits ja tema toapoiss. 3, Jutu-jätkud. 4, Hea Ingel ja 5, Paras ! paras! kuidas töö nõnda palk. Jutud ja jutuMkud on kalendri saba kohalised, kõne ja kirja wiis läheb korda: kuid wiimase jutukese kohta on tähendada, et terawamad kõrwad seda omal aial juba Püssipapa käest kuulnud on, siisgi on see meie ajale jälle mürske, uus ja naljakas. Soowime selle kalendrile rohkesti sõpru. Wastutaja Redaktor: HartwigSah Z»M«d ZläsMch?' t-SMksjas. Teadaan d m i s e d. «-Sl HW" WLimaiee sõit. "WD Kuresaare, Muhuse, Hapsalu, Paltiski ja sealt . raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peterburgi. Aurnlaew „Konstantin" M Kapten A. saab lanpäew sel 10. Oktobril kellu 10 enne lõunat Aewal nimetatud kohtadesse, ja teisipäevi sel 13. Oktobril kellu 3 pärast lõunat Riiga wäljasöitma. Lähemad teadust annab FHeoö. Kurcsaarcs. LZZSA MG. S». GJA H -z. K> JA « -h JA J A<D 1888 aasta paale W trSwt ilmnud ja »lltsl>d mi km me 7 Sell aastal on iga kalendri esiuüse kaane » Rtiwcn numbritest saamad järgmiicv kingitused: 1) Hõbe tasku uur. 2) Piibli , geliumi Jutluse Raamat, ch K 5) Jgapäewauc palwe raamat. 1. õppimise raamat (aabitsi õpetus keele harjutustega ühendatud), mis wälja-andja juures 20 raamatud korraga  ostes 20 kop. tük maksab, on Kuresaares  raamatu podides ä Äs kop. eest saada. AIMNi! hIIIMM soowitab kõiki seltsi nahka ja saapad suurel wäljawalitsusel. Ka saamad toored nahad ostetud ja waheiud. Kuresaare naha wabriku  kauplus. WiLÕorrõovg. pudeli kaupa 7 kop., kormi kaupa I rbl. 60 kop, müüb LkToköök. Dha Mu Mmsli imad peamad 1. Aprilli kp. 1888 aastal ärarenditud  saama. Kes neid rentida tahab tulgu tirgule, rendi kauba tegemiseks. Langstrspo paal on üks must-wiilane Mü!lül-kme ära kadunud. AuuS leidja saab palutud seda waewavalga eest lihuniku kätte anda. '5 puuwillascd ja siidi rätikud, häkcltud rätikud,  willascd ja puuwillased kleidi riided, särgi riided, punast, musta, rohelist ja halli kalewid 80 kop. küünar, mitmesugused wutri riided, matti, trikoo ja palitoo riided küünart lai 80 kop., soldati kalewid küünart lai 60 kop., metsawahi kalewid,  talwe mütsid, krae nahad, kaela 1 hall id ja galoshid müüb ikka kõige paremalt ja kõige odawamalt H. GchwaWach.