Tallinna Sõber 51 Teine aastakäik Tallinnas, I!l. Iõnluknu pääwal IBV Ulkiildiit aelllsh! Gesiirllhmalt maal ja iinnadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i päriate trükimajaS: aaSWS 1 rubla, pool-aaSias 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas t rubla tv kop., pool-aastas 80 kyp, Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: SaMuuas - Liubforsw päriatc trükimazas. WelwSurgis: J. H. Seelandt, o»»uepemrs H St. Tartus: W. Zust. - peruus: K. Kudciviika. Aakweres: L. Wattkp. Raides: A. Scidelberg. Kapsasus: G. A. Kollöerg. Kuresaares: Ah, Lange. Amblast A. Kr. Raudkepp. Maal: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad kartvad Kilst jaama kaudu. (Ass .4.001.,) AeaiAter? Omalt maalt. Tallinnast: Türi wastus «Sakala" kaebtuse peale ja mõned teised kacbtused ja teutamiscd. Tallinna liuna kulud ja tulud tulemaks aastais. Röomlid. Õnnetus. Basaar Aleksandri-kooli heaks. Peterburgist: Plaanitud kurjntcgn. - Hhiiua tülist. - Lepitus Aasia asjade j pärast. Saadik Saburow. Moskwast: Studeutide tülid. Tulekahjud. Gadjutshist, Leitud pühakuju. - Rosiowist: Raudtee õnnetus. Snratowist: Maailma ots. -- Hooletused ja pettused. Hharkowist: Tulekahju. Warshawist: Tulekahju. Lodzist: Jsewiist luiuepilw. - Wõcralt maalt: Saksamaalt. AuStria- Nngrrimaalt. Belgiamaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaania maalt. TUrgimaalt. Rumeeniast. Kreekamaalt. Ainecrikast. Jutu leht: Peasüüd. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tal linast. Selle lehe eesläinud numres kirjutasime  ühest kaebtufeft, mida „Sa?alas" Türi kirikuõpetaja, Pastor Knrikoffi peale tõsteti, ja mis ,Sakalast" ka Saksakeeli /Tallinna Zeitungiö" ülesmõetud oli. Meie lisasime ka üht lühikest wastust juure, mida Türi kihelkonna  Kooliremideut E. von Middendorff selle peale Saksakeeli ,Tallinna Zeituugis" annil d oli. Sesama aealeht toob nüüd ka Pastor Kurikvssi peolt üht wastust, mida meie siin ühesmõtame, et kaebtn3 ka meie lugejate ees ilma wastuseta ei jääks. Pastor Kurrikosf kirjutab: Kõrgest auustatud herra Redaktor! Teie olete oma lehe Nr. 281 sees üht kirja ..Sakalast" minu üle trükkind.  Kui se asi nüüd ka ühegi! miisil laiemate ringkondade  külge ei puudu, ega küll ka nendest tähelepandud ei saa. fiis on sette läbi ikka mõõriti tunnistused minu üle Saksa rahwale teada autud, ja mina palun Teid. seda õiendust omas lehtes ülesmõtta. 1) Nimetud kirjas saab üteldud, mina oleksin Türi Aleksandrikovli-abikomitee poolest pärinud, kaht liige! mäljalükkala, kes minu meelt ivaSta oleksimad, ja kui seda mitte ei tehtud, siis oleksin mina selle komiKe lõhkunud, korjanttse-mainatiid/Kamõtnud ja ütelnud: ,Nüüd on Teie asi lõpetud!" Selle peale on minul mastata, 1) et mina iialgi komitee poolest pärinud ei ole, selle staht liiget wäljalükata; 2) et mina mttle raamatuid ärapäriuud ei ole, kui seda luuletatud pärimist ei täidetud, maid asi oli nenda: Üks meie A!eljandri kooli-abikoMitee eestseisuse-liige, kes ennast enne õige hoolas naitunud oli, ja keda mina siis ka rahwa tahtmist selgest tundma armasin, laskis minule ütelda, korjamine et tahaks mitte enam sigida za temal oleks nõu sellepärast raamatuid pea-komitee kätte Tarttr saata, mis peale mina temale mastafin, tema ci peaks raamatuid mitte Tartu saatma, maid minu juure tooma. (Minu! oli selle juures lootus, et meie komitee ehk ikka wcel elule tõuseks, «uis mahe aealka sündind on.) Sellest on näha, et /SaHla" sõnumid ümberpööratud ja maled on. 2) Annab Makala" minule süüks, kui oleksin mina vnsa Hallitu herra Mannrihter Ä. von Baranowi heldesüdametise  asutusele suurt kahju teinud, selle läbi, et endisi iltillltüüd ja KateASlnuse-ja'Biiblilügude Mndidega  „täistuüpind" oleksin, Selle peale ou minul mastata,  1.) el uiinul üht endist tunniplaani muutmiseks ees ei olnud, maid Türi kihelkonna KöolikoWiliSstost palus mind, uue kooli tarwis tunniplaani teha, mida Mina siis ka tegin. Kihelkonna Köoli-kommisston oli selle tunniplaaniga  rahul. Läbirääkimise juures Mkistmäd mõned liited üealou õpetuse wasta ja ei soowinud seda selles koolis mitte. Minu nõun peale sai aga aealou õpetus luliiliplaam jäätud. 'Pärast muutis Kooliremideut seda tunniplaani nii palju, et käetöe-tunnih wähendatud saiwäd. Mina olin igaks paamaks kolm kaetöe tundiaNvaNd, tema soo mis kaks tundi. Tema soowimist mööda saiwad igapääwäsed  ' tünnid felleõpetuse jäuuks kinnitatud. Sellest on näha, et mitte mina, seda tunniplaani ettekirjutand ei ole, maid KihelkonnÄkovlikommisfion, mille liiste küll ka mina oten ; 3) et mina nii mähe teist õpetusi Katekismuse ja Biiblilugude kasuks olen koormata tahtnud, ei mina teisi õpetust, kui käetööd ja aealou õpetust rohkemal mõedul soowistn. Just selle waStane ast, millest «Sakala" räägib, on tõsi. Türi Tütarlaste-Kihelkouua-koolis saamad Katekismuse õpetuseks 2 tundi, Biiblilugude õpetuseks 2 tundi ja Biiblilugemifeks 1 tund nädalis tarwitud. Et utina siis ka tunniplaani Katekismuse jä Biibli tundidega „täistuupind" ei ole, seda on näha. /Sakala" tunnistused  on siis iseeneses waleliknd ja ühel kombel tehtud, mida mihalifeks ja kõlmatnmaks nimetama peab. Kuida „ Sakala" selle kõrwas Eesti kirikherrade parteist" räägib, se ei puudu fiis ka ühegi! kombel minusse ja on minule koguni ükskõik. Kõrge auustusega A. Kurrikosf, Türi kirikuõpetaja. Aasta! lõpul on, „Sakala" ka mee! tormiliseks armand, teist aealehti waljust laimata ja teatada, nimelt „ Tallinna Sõbra", Eesti Postimeest" ja Ristirahwa Pühapääwa Lehte. Meil ei wõi himu olla nende keeruliste sõnarebimiste  peale kosta, mis nii liig hälbid on, et need ehk ka enam nõdremaid mendasi eksitada ei suuda. Meil ei wõi ka himu olla oma waimutööd, kui igaväämast kaupa, sarnatse kõlwatuma turutrummi häälel miiia pakkuda. Sellest kõlwatnmast halpusest ja kurjast pettusest jätame meie siin ja ka edaspidi pitkemalt rääkimata, ja meie loodame, et ka meie anus ta tn d seltsimehed sõimu all, sesngustc teutuste peale kostmata jätawad. Üht teist tentiist leiame aga sellessamas /Sakala" nnmres, mille veale kohalist ja asjalikku wastust söönuksime. Te on tentamine ühe, sel sügisel Rõngus asutatud tütarlaste Mli wasta. 'Selles koolis saada , Sakala" sõnumite järel tütarlapsed mägimaldsel kombel omast emakeelest wõsrutud, saada woodite alt tantsule weelud, kui ,Saksamaa  moosekantide" mängukõlal palli" peetakse, ja mis seal neid sõimatumaid lugusi meel rohkem olla. Kui mstawad sõmiMd on leba oleme juba siin ülemal näinud, seda nägime juba eime ia ikka, ja seda  teadmad ja tuniiistamad ka kõik lugejad, kes tõtt rohkem, kui tühja kära armastawäd. Meie loodame, et Rõugu tütarlaste koolis asjad koguni teistwiisi seisamad, kui pahandud sõnumisaatja kirjutab, ja iseettesest ei wöiks siis ka need teutused selle koolile sunreinad paha ega tüli teha. Meie kardame selle juures aga midagi muud. „ Sakala" kogub ikka suure hoolega sesuguseid sõnumid ja kuMtäb neid, mitte, et neid meie maal ustud saaks sedä-Ä looda küll wist /Sakala" isegi, maid et need seda toru mööda oma teed Wene aealehtede sisse leiaksiwad,  mis neid oma! miisil seletamad, et kõrge Riigimalitsüs  usaldust meie kiriku ja meie koolide peale kantaks ja Eeslirahwa menesiajad kõigist sellest mõnusad sõeariista saaksiwad. /Sakala" on ennast juba nii nähtama! kombel meie menestajate ja Eestlaste rahmnle lõhkujate tööriistaks teinud, et ükski seda salgada el wõi, kes oma enese silmi Mitte koguni kinuipigistada ei taha. Sellepärast oleks söomida, et kõigi sesuguste sõnumite peale tõflsed õieudufed tulekfimad. Meie loodame, et Rõugu tütarlaste kooli walitsus seda ka mae > aks mõtab, mitte oma kasuks, maid meie maa ja meie rahwa kasuks. Tulemaks aastaks on Tallinna linna wäljaandmised  345,076 rub. 54 kop. ja fissetulemised 307,845 rub. 18 kop. peale ettearwatnd. Sedawiisi jääkfimad 37,23 l rub. 36 kop. puudu, kui mitte mõnda uut maksu ei seata, ehk manu suuremaks tõstetud ei saa. Linnasaadikutekogus  selle kuu l! pääwal on selle peale tähendatud, et need liikumata marad (krundid ja majad), mis mähem kui 50 rub. sissekannamad, amalikudeist maksudest wabastud  on, ja et tarw's läheks, seda määratud maksu-piiret alamale nihutada. Ligemad nõunpidamised selle asje üle, on teiseks korraks jäätud. . Pahategust on Tallinna igapääwaseis aealehtedes ikka meel küll lugeda, knida se ühes suuremas linnas nüüd ksrd teistwiisi olla ei taha. Wähemaks näitawad paha- teub siin küll jäänud olema, mis ka teisiti olla ei wõi kui meie nende hulguste hulka kokkuarmame, keda meie auustud Politseimeistri ja tema abiliste hooluse läbi juba kiuttimõetud ja wäljasaadetud ehk luku taha pandud on. Ka rõõmustab ennast iga auusa elukorra armastaja selle üle, et miinusel aeal suurema jäu pahategude kõrwaS kuulutud on, et pahategijaid leiti ja marastud asjad omanikudele  tagasi muretsetud saiwad. Jgapäämaseid pahategu  si ei suuda meie siin ülesmõlta, ühest peame aga kirjutama.  Jõulukuu 8 pääwal tuli Jälgimäe Tallitaja Politseiohwitseri Brisinsky juure ja andis teada, kuida tuuaheile, kui tema linnast koju sõitmas oli, Erbe mõisa ligidal kaks pahategijad tema peale tulnud. Mõõda  sõites laskis üks kurjategija püstoliga ja kuul lendas läbi Tallitaja noore naefe palge, kellel parajast oma rinnalapsega  tegemist oli. Mees pööras oma kohkuma hobuse ümber ja ajas rööwleid taga, keda ka pea kätte sai. Nüüd olimad aga rööwled Tallitaja peale kargand ja püstoli juba tema kaela wasta tuetand. kui naene röõwli käest kinni kargas ja laskmist keelas. Rööwlid hakkaud nüüd ajama ja wedaud kohkund meest tüki maad karmupidi  oma järel. Polikseiohwitser BcistnSky sõitis sellepeale miiwimata Risti kõrtsi. Nõmme kõrtsi j n. e.. kuulis, et rööwled Nõmmel mõne lälgimäe ja Harku mehega rääkinud  olimad, otsis neid mehi külades üles ja sai teada, et üks rööwel üks Tallinna maja-omanik, teine aga tundmata  olnud. Linna tagasi tulles, wõttis herra Brisinsku maja omaniku Liiwaalewis kinni ja se tunnistas ka oma süüd, ei tahtnud aga osawõtjad nimetada, maid weidras auu-armastuses nuhtlust üksi oma peale wõtta. Majarahwa läbi tuli aga üles, et teine ja pealegi meel kurjateu peategija,  sadama töömees Andres W. oleks, kes ilma tööka kõrtsides wedeles. Politseimeister ise ja Politseohwitserid Bresynsky, Nielä, der ja Hradezky läkfiwad nüüd seda hulgust otsima ja kui mitu tundi hoolsast tööd teinud olimad, lauges Andres W. Politsei ratsameeste kätte. Sedawiisi on ka sel korral kurjategijad pea leitud ja luku taha pandud. Öösel 10 ja 11 Jõulukuu pääwa wahel, sattus üks werst Lagedi jaamast eemal, raudteemaht Mihhelson kaubarongi alla ja oli silmapilgul surnud. Talmekuu 30 pääwal sai Tallinna Börfi-saalis Aleksandri-kooli heaks Basaar peetud. Seal on sisse tulnud 758 rubla 20 kopikad, mäljaläinud 282 rubla 47 kopikad ja sedawiisi 474 rubla 73 kopikad selged sissetulemist üle jäänud. Tallinna Naesterahwakomitee tänab osawõtjaid  ja rõõmustab ennast selle üle, et kõik rahwasugud õbraliknl kombe! osa w õtmaS olimad. Peterbnrgist. Jälle on üks plaanitud kuritegu Keisri Majestäti pühitsetud elu wasta ülesleitud. Slawgorodi  jaama ligidal, Losowa-Sewasstopoli raudtee peal, seisab Shabunewo mõisa ' maa peal üks küün, raudtee ääres. Selles küünes leiti mähe enne Keisri Majestäti kojusõitmift üks hiljuti kaematud koobas, mille wiimane ots aga meel munes raudtee tammist eemal oli. Kohaline Politsei oli sellest tööst aegsast märku saanud, oli aga omas tallituses niipalju ettewaatamata olnud, et kurjategijad põgeneda jõudfimad. Wana mõisa-omanik Shabunow on ennast mahalasknud, kui temale sellest leidusest  teadust anti. Kuida räägitakse, olla Shabunowi Üks poeg juba enne ühe politika-kurjateu pärast kohtu all olnnd, ehk ka juba Siberi saadetud ja teine poeg on pärast selle plaanitud kurjateu ülesleidmist kadund. Teda saab Politsei poolest otsitud.