Töölised kaebawad, et neil tööd ega leiba ei ole BmUanger muretseb neile mõlemid. Ministrid on wabadust  lämmatanud, Boulanger annab seda igaühele tagafi. Õiglane zneel on Wilsoni-protsesst läbi ära kadunud, Bou-. saadab seda tagafi. Igaühele on ülekohut tehtud, Boulanger  saadab igaühele õigust. Rahwast on rusutud, Boulanger  tõStab rahwast trooni peale. Rahu on Saksamaa läbi rikutud, kes Elsass-Lothringi maid ära wõttis, Boulanger  on wist nii kardetaw, et neid tagafi antakse. Inglismaa lehtedel on õige paha meel Würst B!S--marki  peale, et Inglaste nõuu, Prinz Aleksander von Battenberg'! kosja-käigu läbi Saksamaa ja Wenemaa wahel tuska teha, mitte korda läinud ei ole. Nagu kõik tabatud  lüli-kihutajad, tahawad nemad seda aSja nüüd teifiti tähendada, ennast puhtaks peSta ja süüd tabaja peale lükata. „ TimeS" kirjutab: „Nüüd kuS Berlinis esimene kahin nendanimetatud ,Konzlett-küsimise" üle jahtunud on, nüüd tuleb tõde aega mööda walgusele. Prinz Aleksander von Battenberg pidi Keisri kutsumise peale CharlottenburgiSse tulema, mitte kuida üteldakse, Nhlamseks, waid ainult KeiSri wõerusele kus juures Keiser, kes iialgi oma auuStust selle Prinzi waSta salganud ei ole, oma isa, Keiser Wilhelmi, ja Zari waenulisest seisust hoolimata, temale üht sõeawäelikkust  auustamist üles näidata tahtis. Seda wõeruõkäiku ja Keisri soowimist tahtis Würst BiSmark politika põhjuste  pärast tühjaks teha. Wist selleks, et Würst Alek. Sander Saksamaal ja Saksamaa sõeawäeS edaspidi wõimalik  ei oleks, lehti seda kosja-juttu, ühes selleS nõuus, et rahwa meel ennast Keisri-praua wasta pööraks." Kentsakas, nüüd ei olla seda koSja-nsuu koguni mitte olnud! MiS aSja pidi fiis küll Würst BiSmarkil KeiSripraua  wasta olema, kelle wasta tema ,rahwa meelt" olla pöörata tahtnud?! ,TimeS" kinnitab weel, et Würst Bismark selle tähelepanemisega Wenemaa soowimistc  wasta, Saeksamaa aun alandanud olla, mis läbi Saksamaa mitte enam nagu tänine Europa seisukorra põhjuseks ei sündida. Sellega püüab see leht filmnähtawalt  Saksamaa Kanzlerit Saksa rahwa ees kahtlustada, et wõimud seal wägewaks saakfiwad, keS tüli Wenemaa waõta kihutawad. See on Inglismaa wana kawa! politika  : Europa suuremad riigid piawad üksteise wasta sõtta kihutatud saama, kuna Inglismaa pealt waadates waritseb ja parajal aeal, kui teised wäfinud on, oma wõimuskonda teiste were ja wara kulu peale laiendab. Nüüd näib seal seesuguseks politikaks weel rohkem asja olema: Inglismaal kardetakse, et kui Kindral Boulanger wägewaks saab ja siis sunnitud on Prantslaste auuahnusele  tööd andma, Saksamaa ja Wenemaa wahel senni aga weel tüli ei ole, et siis Prantslased Inglismaa wasta wöiksiwad ässitatud saada, kuS maawäge pea koguni ei ole ja kus wöidupärjad kerged noppida on, kui waenlased  kord maale peasewad. Asjatundjad kinnitawad, et Inglismaal kõiki karta oleks, kui , Kanal," meri Inglismaa  ja Prantsusmaa wahel, ka üheks nädaliks Prantslaste  wõimuse alla langeks. Egyptuse pärast on Inglaste!  ka ikka suur mure. Kauplemised, mida selles aSjas Türgi walitsusega nüüd juba mitu aastat peetakse, ei taha ega taha korda minna ja otsale jõuda. Nüüd ilmuwad ka jälle Sudaneslased kord korralt Suakini eeS ja kipuwad peale. Abu Girgeh, kes Osman Digmale abiwäge too. nud on Tokarisse tulnud. Enne kui Sudaneslased oma Ramadhani pühale lähewad, kardetakse Suakini juures wõitlemist tulema. Balkani poolsaarel näuvad asjad jälle rohkem sasisse ja klhisema minema. Türgi maal saada Suur-WeSfir Kiamil Pascha ametist lahti ja Said Pascha ehk ka Saadullah  Pascha, kes nüüd Türgi Saadik Miinis on, saada tema asemele. SereS'i Metropolil oli sellepärast Türgi walitsuse poolest ametist lahti laStud, et tema Makedonias rohkem ,Greeka asja" pool seisnud, kui Türgi walitsuse meele järel oli. Türgi walitsuS on selleS järel andma ja Metropoliti paigale jätma pidanud, mis omast kohast selle walitsuse nõdrust näitab. Serbias on jälle Miniftrite-wahetamist oodata. SkuptschinaS olla sõeawäeseadus  ühel wiistl wasta wõetud, miS Kuninga õiguste külge puudub. Kuninga tahtmist mõõda saada Garaschanm  jälle Mmister-Präfidentiks kutsutud. RumäntaS olla talurahwa-mässamine uueSte wõimust wõtnud ja uueste on söeawäge senna saadetud. Kohaline söeawägi ei ole ustaw olnud, olla kardetawal wiistl mässajate poole hoidnud. Bulgariast tulewad wast öiete kahtlased sõnumid. Mõne sõnumi järel olla mitmed põgenikkude salgud ometigi teed isamaale leidnud ja fiin ja seal leegata  lausa mässamine wälja. Prinz Ferdinand on ,pühadeks"  Tirnowasse läinud, aga mitmelt poolelt arwatakse, et tema plire ligemal olla tahab, kust wälja peasta hädaaeal  hõlpsam on. Omalt maalt. Tallinnast. xWaiitsuse Teadaanbja" kuulutab järgmist Sõea Ministri, Kindral-Adjutant Wannowski, käsku Paastukuu  19. pääwast : ,Herra ja Keiser on Paastukuu 12. pääwal  s. a. heaks arwanud Kõigekõrgemalt käskida: 1) Tänawuseks harjutamiseks on järgmised meeStekormad tagajalawäe  ja linna-suurtüki-wäe tagawara-meeStefi kõigist Europast ja Kaukasusest stsse kutsuda' a. MeeStekonnast aastakäigu 1883, keS wähem kui 1 ja 2 aaStat (kui ühe-aastlased) ehk lühendatud teeniStuse-aeaga  tegewas tee:iStuseS seisnud on, priitahtlased, ülepea kõik need, kes otsekohe fõeawäest ehk wahe-aealt tagawara-wäe sekka kirjutatud ja wähem kui 3 aaStat teeninud  on. b. Meestekonnad aastakäigust 1878, keS 3 ja 4 aastat (lühendatud teeniStuse-aeaga) eh? 5 aaStat tegewaS teenistuses seiSnud on, ülepea kõik, keS otsekohe sõeawäest ehk wahe aealt tagawara-wäe sekka kirjutatud ja rohkem kui 3 aastat tegewaS teenistuses seisnud on. 2) HarjutamiSte hakatuseks on määrata: a 8 eikusekuu 10. pääw : tagawara-wäe meeStekondadele  Zekaterinoslawt, Poltawa, KurSki ja Kharkowi kubermangudest, Borsnenskk, Gluchui, Keseletski, Konotopski,  Krolewetski, Neshinski, Osterski jja SoSnitst maakondadest  Tschernigowi kubermangus, Kromski ja Maloarchangelõki  maakondadest Orlowi kubermangus ja Vostowi ja Taganrogi maakondadest Doni waidkondaS. d. Lei kuse kuu 15. pää w: tagawara-wäe meeStekondadeie Astrakhani kubermangust ja Zarizõini maakonnast Saratow! kubermangus. o. Mihklikuu 13. pääw: tagawara-wäe meeStekondadeie Peterburgk kubermangust, Wilnast, Moskwast ja teistest paikadest Kharkowi sõeawäe-ringkondaS, niisamati  ka Permi, Wjatka, Kasani, Penfa ja SkmbirSki kubermangudest (Kasani sõeamäe-ringkondaS). ä. Mihklikuu 20. pääw: tagawara-wäe meeStekondadeie Warschami, Kijewi ja OdeSsa sõeawäeringkonna  kubermangudest (ilma Zekaterinoslawl kubermanguta)  ja Kaukasusest, niisamati Samara kubermangust, Saratowi kubermangust (ilma Zarizõini maakonnata), Orenburgi ja Ufa kubermangudest. 3) Tagawara-mcestekondade harjutamife-aeg üksikute sõeawäe-jägude juureS on 21 pääwa peale määrata ilma tagawara-meestekondeta neist paikadest, mis punkt 2 ». all nimetatud on ja kelle harjutamife-aeg 26 vääwa peale määrata on. Kõigekõrgemast kinnitatud sõeawäe tagawara-meeStekondade  harjutamiSte aegliSte seadmiSte Z 3 järel Lehekuu  8. pääwast 1887, saab seda sõeawäe.walilsusele teada antud. i Üksikute fõeawäe-jägude register, kelle juures harjutused  piawad peetud saama, nende maakondade tähendamisega,  kust tänawuStekS harjukamiSteks  tulema piawad, niisamati ka meestekondade hulk, saamad pea wälja antud. Ühe telegrammi järel, mida ,Riia Zeitung" Peterburgist saanud, saada Balttmaa kubermangude Politsei-kohtute muutmine üheS üleüldise kohlute-mnntmistga tulema. Üleüldist kohtute-muutmist ei saada aga ühe teise sõnumi järel mitte enne tulewat aaStat ette wõetud. Mitmesugute segaduste pärast. miS selleS aSjaS tõusnud, on Meterburgskija sõnumite järel nüüd määratul, et need Wene riigi alamad, kes 10 aaõtat wõeral maal elasiwad, ilma et nemad selle aea feeS omale uut paSst muretsesiwad, oma kodumaa-siguflWene riiki Sära piawad kautama. Uued 23, 10 ja Srublased paberrahad olla nüüd malmis ja saada pea käima pandud. Tallinna linn oli tänine Toompeaga üheS seltsmesse  linna-jäuSse jagatud ja selle järel ka raha Politseikuludeks  arwatud. Nüüd on käsk tulnud, miS järel kõik linn kuude jäuõfe piab jägatud saama, ilma et Politseikulud,  miS aaStal 1886 juba 32,637 rubla suured oltwad,  selle läbi kahanekstwad. Toompea saada 5. linnajäukS  nimetatud ja kautada omad iseäralised st adused, miS järel Toompea mitmeS aSjas maa kõrwa arwatud sai. Maja-schildtide peale pidada nimed edaspidi Wene-keeli kirjutatud saama, et kirjakandjad neid lugeda oSkakfiwad. Saksakeeli ,Tallinna Zeituug" kirjutab: Meie juure? on mitmelt poolelt järel päritud, kuida nende juttudega  on, mille järel hobuste-raudtee ehitamisele  järSku ootamata takistust tulnud olla. Meie wõime ainult kinnitada, et selle ettewõtmise wiimaSte pääwade sees raskust koguni ifeäranife tõuust tehtud, mis aga nii kentsakad on, et meie neid tõeks pidada ei usalda. Tallinna Linnawalitsuse ja Politsei-walitsufe wahel on kauplemised, Politseid walitsusele üht teist paika toimetada. Uhel järgmisel Linnfaadikute-kooSolekul saada ee afi nõuupidamise alla wõetud. Kõigekõrgemast kinnitatud Tallinna linna plaani järel on juba mõne aasta eest nõuukS wõetud Wiru-uuliksat  läbi S,!einbergi aia otsekohe Wene turule ehitada. Nüüd on Lmnawalitsus selleks üht jägu Steinbergi krundist  10,000 rubla eest ostnud. Pärnu-Wilja n llutõõ- s e l t s i wiimasel kooõkoleknl on jälle suure elamusega üht tähtsat küsimifiAarutatud, mis juba sagedast meie kodumaa Põllutõõ-seltstdeS  arutatud on, ilma et tänine sellest suuremat mõnu oleks nähtud. Lina-kas w a t a m i n e on nimelt  Liiwimaal üks nii tähtjas asi, kui waewalt ükski teine. Kui see ka wiimaSte aaState seeS ikka alamale wajunud. fiiSki saada ikka weel ainult Pärnu sadamast aaStas 5 kuuni 6 millioni rubla eest linu wälja weetud. Et Liimi maa linade hinnad wiimasel aeal maailma turul alanenud on, see talla maga suurelt osalt kolmest asjast, linade kaSwatajate ja linade kauplejate eneste süü läbi: 1) ei saada linad mitte enam nii truuwiõke oma headust mõõda üksteisest lahutatud, kui enne; 2) saada linad enamiSte  sundiste haritud, nimelt Liiwimaa Läti jäuSkondaS; 3) saada linad sagedast koguni petisel wiisil niisutatud, ja teisel wiisil kaalu rohkendamiseks segatud. Wõeramaa liuakedrajate poolest tulla selle üle niipalju kaeblufi, et Liiwimaa linad oma endist kuulsust kautanud on ja hindas  sagedast juba Pihkwa linadest alamal seisawad. Kui suurt kahju fee meie kodumaa põllutööle ja kaubaajamisele teeb, seda mõib igaüks arwata. Mitte üksi põllumeestele ei saanud selles aSjaS süüd mõistetud, maid ka kaupmeestele,  keS ka halmast puhastatud ja koguni solgitud linn oStamad, et aga naaber neid oma kätte ei saakS. Riigivalitsuse poolest et olla selleS asjas nüüdsel aeal abi oodata ja lina-wraki uueSte-asutamlst ei olla ka loota. Kindlat nõnn ei saanud selle aSja kohta wõetud. Kuida tähendatud, on selle üle Pollulöõ-seltfideSj/üba sagedast  rääkitud, wiimasel aaStal ka õige elawalt Tartu EeSti PõllntööseltstS, ikka ei ole aga muud nõuu leitud, kui juhatuse ja õpetuse läbi abi saata katsuda. Kas fiiS mitte wõimalik ei piakS olema, et Põllutöö-seltfid jo Börsi-komiteed ennast ühendakstwad ja üheskoos lina-wraki asukakstmad, ilma milleta linu koguni mitte kaubale wõetud  ei saakS? Riigiwalitsuse poolest ei saaks seda wist mitte keelatud; kõige wähemast ei leia meie üheks seesuguseks  keeluks põhjust. r Virulane" toob oma Nr. 14 seeS arutust ,EeSti Kirjameeste Seltsi" koosolekust, mis Paastukuu  20. pääwal TartuS peetud sai. Lõppeks kirjutab ,Wirulane" : , Pärast koosolekut oli seltsi ruumis lõbus wabaduse pldn. Esite laulfiwad H. Treffueri kooli- Sppijad pidu algamiseks mitu laulu; siis istuS weikene piduliste hulk lauda, knS igaüks enesele tellis, miS suu soowiS ja mille juureS mitmed kõned peeti. Hra A. Daniel rääkis priiuse tulemisest, Dr. Veske pärliilusat laulu, ,Mlnu isa ütle? mulle/ kõne juhtnööriks pidades. Hra J. Körw tuletas GermanlaSte flia maale tulemist ja nende poolt sündinud raõkust meelde. LsppekS hüüdis kõneleja: , Kadugu meie seast need, keS Wene keele, Wene meele ja weneStawa, wennaõtawa püüdmiste waStu on/ laskis wiimakS meie kõrget KeiSrit elada, mille peale KeiSrilaul  lauleli. GffmeeS hra Treffuer tänaõ hra Kõrwi tema kõne eest, kelle mõtted ka tema mõtted olla, ja tähendas fiiS, et wägew riigiwalitsuS meie waStu ikka armuline olnud. Meie palunud eneStele EeStk Aleks, kooli asutamiseks luba ja seda antud meile armulikult. Et sellest koolist nüüd wenekeellne kool saada, see olla asutajate oma soow. Needsamad asutajad, keS alguse? eStikeelist kooli palunud, needsamad palunud nüid wenekeelist  kooki. Nad annud ühele mehele eneSle nimel tingimata  wõimuga wolikirja, Aleksandri kooli aSja kõrgemal poolel toimetada ja see meeS palunud asutajate nimel riigiwalitsuselt wenekeeltst kooli EeSti Al. koält asemele. Riigi walilsuS olla ka seda palwet armulikult täitnud.— Peeti weel naljast sulist kõnest ja lauldi rõõmsaid laulust, ja nenda keStiS pidu mitu tundi edast." Nenda kirjutab  ,Wtrulane" ; meie et o!e midagi lisanud ega maha jätnud. Saksakeeli ,UuS Tartu Zettung" annab Professor  Er. Ed. von Wahl pidalitõbiSte-hoõpidali  asutamiseks kokku tulnud andetest aru. Selle kuu 7. pääwani oli endiste aadetega kokku 988 rubla 68 kopikat ffSfc tulnud. Suuremate andjate keskiõ leiame nimed: Geheimerath Baron Stackelberg 25 rubla H. v. Rathlesf TamiStelt 25 rubla, C. von Ditmar Kärult 25 rubla, E. Baron Rolcken Luunjalt 160 rubla, praua von Meyendorss ühe koduse näitemängu läbi 50 rubla, kakS nimetamata heategijat 20 ja 40 rubla, Professor Hörschelmann Tartu suurkooli-kogudusest 74 rubla, Põltsamaalt  20 rubla, ,UuS Tartu läbi 29 rubla 35 kopikat ja n. e. Pidalitõbiste-hoSpidali heaks on TartuS selle kuu 10. pääwal üht pillide-nättust algatud, kuS umbeS 130 tähtsat pilti ette pandud saamad, wanemate ja wõeramaa  meistrite piltide korwaõ ka rohkest meie kodumaa