Ämerikast. Jaanikuu 14. (2.) pääwal on ühendatudriikide  Riigisekretär Blaine Ministrite kooõolekuS kuulutanud,  et otsused Berlinis alla on kirjutatud.  Ministrid on tunnistanud, et tehtud kaup. Amerikate  kasulik on. —P h i ladelp hia st tulewad sõnumid, et Chippewa Zndian l a s e d nende omaks jäätud Mille Lacfe maakondaS sõea-jalal seisawad. Mõned ehituste-asutajad  oliwad maad kuiwaks laSta tahtnud, 300 töölist, enamist Rootslased, palkanud ja üht kraawi läbi ZndianlaSte maa faewama hakkanud, kui need ka selle wasta törelenud ja ettewaatamisele noominud oliwad. Indianlased kartfiwäd, et nende järwed, kuõ nemad kalu püüawad, kuiwaks laStud saaksiwad. PeameeSte ja »Suur juhatusel langellwad 400 söeawärwidega  maalitud Jndianlast sõea-kirweStega ja püssidega Rootslaste peale, keS omad labidad maha wiSkasiwad ja põgenesiwad. Indianlased lassfiwad nende peale, mitmed saiwad surmatud, teised haawatud ja kahe õnnetuma peayahk  juukfetega (skalp) on ka ära kistud. Kaks kompaniid sõeawäge on senna saadetud. ArStid, keS Irwing  Pishop'i keha enne-aegu lahti leikafiwad, on kohtu alla antud. Merico's on Jaanikuu 15. (3.) pääwal suur õnnetus juhtunud. Kaetud La Mercadi turu katus langeõ järSku sisse ja mattis 40 inimest puru alla. Senni oliwad 8 surnukeha ja 14 raskest wigastatud  inimest wälja kaewatud, teisi otsiti. Jda-Jndiast. Londonisse tulnud sõnumite järel on Ganjami maakondas suur nälja-häda. Tööta on 16,000 inimest ja abi tarwitawad 40,000 inimest, kardetakse aga, et nende hulk 100,000 hinge peale tõusta wõib.  Akberpores  on Jürikuu 26. (14.) pääwal ükõ maja põlema läinud, kuS pulmad peetud saiwad. UmbeS 150 inimest, mehed, naesed ja lapsed, on surma saanud. Noor paar on peaSnud, aga peigmehe isa, keS unustatud raha-koti järel majasse tagasi läks, on seal tungijatest hulkadest maha tallatud ja ka sisse jäänud. Omalt maalt. .Walitsuse Teadaandja" kuulutab kõrgendatud tollist mitme fisseweetud kauba peale. Kõige rohkem saawad tollid willaste ja teiste karmadest asjade peale kõrgendatud. Nenda on maksa: PeStud ja pesemata, wärwimata toore willade ja willa-jätete puuda pealt 2 rubla kulda; igasugu wärwitud willade, käärwtllade ja willa-wäljakammituste puuda pealt 3 rubla kulda; kammi» tud ja paelwilla puuda pealt, wärwimata 4 rubla 50 kop., wärwitud K rubla kulda; kedratud, segamata ehk puuwilladega,  linadega ehk takkudega segatud wärwimata willa puuda pealt 9 rubla, Wärwitud 10 rubla 50 kop. kulda. Püssirohu puuda pealt maksetakse 1 rubla 70 kop., teiste kärgatuse-rohtude puuda pealt 3 rubla kulda. Kõrgendatud saawad ka nartsude ja teiste asjade tollid, millest paberil tehakse; niisamati ka mäewaha, marmori ja wihamandle- Slt tollid. Alandatud saab kestades riisi toll 40 kopika, kestadest puhastatud riisi toll 70 kopika, stärklese 101 l 1 rubla 40 kopika kulla peale puuda pealt. .Postimehe" sõnumite järel saab Akademiker Dr. Wiedemanni Eesti-Saksa sõnaraamat, mida raamatu-kaupluSteS juba ammu enam saada ei ole, uudes wäljaandes ilmuma. Peale ühe Eesti kohanimede kogu, piawad ka teised rohkendnsed selles wäljaandeS aset leidma, aga ainult need, mida Dr. Wiedemanni järeljäätud  paberites leitakse. Toimetus on TeaduStr-Akademia poolest kirikuõpetaja Dr. Hurt 'i hooleks antud. .Linda" walitsuS kutsub neid, kellele see Selts lihtlaste, Politsei poolest õigeks tunnistatud wõlakirjade  (mitte aktsiate) peale raha wslga on, seda homikuti, kell 8 kell 9'/, saadik, .Linda" walilsuseS waSta wõtma. .K oolme i 8 t e r Zoses Kõrw oli Lii wi» maalt Tallinnasse tulnud, Wene keele tundidest osa wõtma. Juba kodu oli tema naha kihelemist ja walu wassaku käewarre  seeS tunnud, mis sõrme-otsade poole woolas. Tapa jaamas oli tema märkanud, et weejoomine korda ei läinud, sest et kaelas selle juures krambid tuliwad. Pühapääwal, Jaanikuu 4. pääwal, tuli tema Tallinnasse ja päris nõuu Dr. Köleri poolt, keS weejäleStuse hakatust tema juureS ära tundis ja teda hospidalisse saatis. Nüüd tuli temale ka meele; et tema enese koer, keda tema ahelasse oli payna tahtnud, teda Küünlakuu hakatusel sõrmest kergest  hammustanud. Koer oli pärast surmatud, sest ümberkaudu  nähti hullusi koeri. Pärast ei wõinud waene haige enam ilma jälestuseta wee peale mõteldagi, haigus wõttis wõsmust ja Jaanikuu 8. pääwal on tema hospidalis ära surnud. Jaanikuu 8. pääwal uppuS ükS noor meeõ ujumise juures ÜlemeeSte järwes ära. .Tallinna Zeilung" nimetab teda Juhan S u igam. .Beobachtcr" )aan Anzow. Öösel waSta 9. Jaanikuu pääwa wõttis Tartust  päritud Friedrich K. jooma-hulluses sellega oma et omad sooned katki leikas. Oma naest, kes senna kuli. on tema ka haawanud. Jaanikuu 3. pääwal leiti Wildewinki maja kojas, Schubbe-uulitsas, üks umbes ühe aastane poeglaps. Zärelkuulamiste  läbi saadi teada, et see hiljuti wangist lahtilastud  Marie M. lapS on, keS kergemeelises eluS elab ja fedawiifi omast koormast lahti saada on katsunud. Emat otsitakse. — Worsti-kauplusest Kolshorni majaS waraStati Jaanikuu 4. pääwa õhtal umbes 25 rubla raha. Kahtlus langes Preedi wallast päritud Juhan P, peale, kes ühe jäu rahaga leitud ja kinni pandud sai. Weike Rannawärawa  juureS on vou Rothi maja lahtilshutud põningilt 5 lammanahka ja umbes 30 rubla eest riideid warastatud. Hiljuti wangist lahtilastud awalik naeSkerahwas Marie K. sai kinni wõetud, kes joobnud peaga tema juure tulnud kauba-reifija Johann K. taskust ühe kuld-uuri ja raha-koli warastanud oli. Tema audis aSjad wälja ja kinnitas, et J. K. neid tema juure maha jätnud, sai aga siiski jälle luku taha pandud. Maalt. .Tallinna Zeituugi" sõnumite järel on Jaanikuu  5. pääwal AmblaS ja ümberkaudu kange köue-müris. tamine raske wihmaga olnud, miS 4 tundi kestis. Umbes werst maad Amblast eemal lõi wälk ühe heinaküüni sisse, mis maani maha põles, kui ka Ambla tuletõrjujad ivarmalt seal oliwad. .Revaler Beobachteri" sõnumite järel on Lehetu waldaS Nissi kihelkondaS loomakalk (põrnapsletuS) lahti läinud. Jaanikuu 1. pääwaft 4. pääwani on 7 sarwlooma, 2 hobust, 14 lammast ja 1 siga langenud, kuna 2 sarwlooma ja 1 siga weel haiged oliwad. Kohalisest  paigast on tarwilist nõuu wõetud, et tõbi laiali ei lagune ja pea jälle kuStub. Baltiskist, Jaanikuu 12. pääwal. Täna nädali eest, Jaanikuu 5. pääwal, lõi pikne Suur-Pakri saarel ühe 23 aastase Rootfi-neiu surnuks, keS müristamise aeal hobust  karjamaalt koju tooma oli läinud. Üks raha, mida tema kaelas kandis, oli pooleks löödud. Pärast wihmaseid  ilmast wiimase nädali CSmaSpääwal ja Teiflpääwal, on palawuS nii palju jahtunud, et warjuS enam üle 16 graadi ei ole töuSnud. Wilja ja heina kosumine on senni hea, wihma läheks aga pea jälle tarwis. Wirumaalt kirjutab .Rakwere Teadaandja": .Kulda meie kuuleme, on Kulina möisaherra, G. Babin, oma selle-aaStasel sündimise-pääwal oma wallale koolimaja kõige maadega päriseks kinkinud. Koolmeister koolilastega oli selleks pääwakö mõisa tulnud, mõisaherrat lauluga teretama ja walla poolest oliwad mõned kingitused tänu tunnistuseks toodud." .Rukki õie-aeg on sel aastal Wirumaal Lehekuu 28. pääwa peale langenud. Wist üks aruldaue nähluS siin maakondas." .Lehekuu 30. pääwal on Mödriku metS Ragawere raja ääres põlema läinud. Kolme walla rahwa õige-aegje abiga sai tule edasiminemiue keelatud." .Maalt kirjutatakse meile: ,Öösel waSta Jaanikuu 6. pääwa saiwad Ragawere taluperemehe kaks hobust, üks kõrw ruun ja üks must mära, ära warastatud. Hobused oliwad tema elumaja juures karjamaal, riistad aga rehealusel, mis elutuaga ühe katuse all on. Margad tarwitafiwad wihmast ööd oma nõuu täitmiseks. Kaabakad on nii jultunud olnud, et hobuseid karjamaalt rehealusele tõiwad, seal wankre ette paniwad, kolmandama hobuse riistad,  kolm.tühja kartuhwll-kotti ja kaks wana lalupoja-kuube ka weel kaasa wõtfiwad. Peremehe kahju on umbes 206 rubla suur. Pärast ligi kolmenädalisi põuda on Jaanikuu  5. pääwal ja järgmisel ööl sadanud wihm maapinda heaSte niisutanud ja wiljakaswu uueste elustanud." Lttwimaalt. Kaks meest, kes meie kodumaa kirikule ja koolile tähtsad oliwad, on ruttu üksteise järel ära surnud.  Reebel, Jaanikuu 2. pääwal, suri Rügas Liiwimaa Rahwakoolide-nõuumeeS Heinrich Guleke. Tema oli Wiinakuu 23. pääwal 1821 Salisburgi kirikumõisas sündinud, oli pärast oma kooli- ja suurkooli aega esiteks kodukooliõpetaja PanteniS Wolmari maakondaS, sai aastal 1846 Dickelni ja aaStal 1856 Smllteni kirikuõpetajaks kutsutud, kuhu tema aastani 1877 jäi. AaStal 1872 sai Gulecke Liiwimaa Maapääwa poolt Rahwakoolide nõuumeheks walitud ja wõttis seda ametit selle kaubaga wasta, et tema ka oma kirikuõpetaja ametit edasi kallilada wõiks. See läks aga wiimaks üle ühe mehe jõuu ja Gulecke lahkus sellepärast aastal 1877 kirikuõpetaja ametist,  et kõigist jõuust rahwakoolide, nimelt Seminaride korraldamise  kallal tööd teha wõikS, mis tema ka suure hoolega  ja osawusega tegi ja mis järel rahwakoolide õpelamiseplaanid  aastal 1334 Liiwimaa Ülem-Koolikohtu poolest kinnitatud saiwad. Pärast Ziemse surma oli tema niikaua ise Walga Seminari juhataja, künni üks kohaline järeltulija  leitud sai. Rahwa-kooli asjus on tema ülemale ja alamale poole osaw ja hoolas nõuuandja ja juhataja olnud, ja tema abil on kooli-elu rõõmsast kosunud, mispärast  tema mäleStuõ ka jäädawalt auuskalud saagu. öösel waSta Jaanikuu 4. pääwa suri Kambja kirikumõisas  seatine kirikuõpetaja ja endine Mõru kirlkkonua Propst, Karl Eduard HaSselblatt, südame- ära. Jürikuu 11. pääwal 1818 Wiru- Nigula kirikumõisas sündinud, lõpetas K. E. Hasselblatt oma kooli» sa suurkoolt-aega aastal 1844, kui Oanä. tksoZ. ja kuld-medalje osaline, oli fiis esiteks kodukoolitaja Keila kirikuõpetaja Propst Fick'i juures ja sai aaSta! 1846 Kambja kirikuõpetajaks kutsutud, kuhu tema surmani, 43 aastat, jäi ja kuS tema ka 22 aastat Wõru kirikkonna Propst on olnud. Kerge ei ole temal tema amet mitte olnud, sest erakondadesse lahutatud on tema oma kogudust eeS leidnud, aga armastama südamega lepitates ja juhatates.  on tema Jumala abiga ühendada suutnud, mis paremale  poole ja pahemale poole lahkunud oli ehk lahkuda tahtis. kuS juures temast osawusega ja hoolega kosutatud rahwakool temale tulusaks abiks on olnud. Tema hoolekandmisel  on Kambja kogudus uue kena kirikn saanud ja ka tema Eesli- ja Sarsa-leelised kirjad aitarvad tema mälestust  teenitud auustuses pidada. Tartust. Riia-Pihkwa raudteel ou korralised sõldurongid igal pääwal Jaanikuu 6. pääwal alganud,  kui ka ametlik awamine wast Leikusekuul tulema piab. Tartust läheb sõidürong enne lõunat kest 11 ja 41 min. ära, jõuab kell 3 ja 15 min. Walka, öösel kell 11 ja 55 min. Riiga ja õhtal kell 10 ja 26 min. Pihkwasse. Riiast sõidab rong homikul kell 5 ja 10 min., Pihktvast homiknl ke11,7 ära ja jõuab kell sja 45 min. pärast lõunat Tartusse.  Posti ei wõta rong esiteks weel mitte kaasa. Pärnust. Lehekuu 30. pääwal on Pärnu Kingsepa  amet oma 250 aastast asutuse-jubiläumit pidanud, mis Jumalateenistusega algatud ja piduga salongis lõpetatud  sai. Herra Rambach noorem, keS käsitööliste eeskujulikuks  auustamiseks kingsepa ametit tegewalt õppinud ja ülepea käfitööde-ametide eest palju hoolt kannud, sai Auu-meistrikS nimetatud. Õnnesoowimisi oli Tartu, Liibawi,  Miitawi, Tallinna, Riia ja teiste linnade kmgsepaametite  poolest tulnud. Wiljandist. Kohaline »Teadaandja" tähendab selle peale, et Jaanikuu 7. pääwal sada aastat täis saamad,  kuS Wiljandi linna kogudusele Kõigekõrgemat käsku Jürikuu 18. paamast 1789 pidulikult kuulutad!, mis järel Wiiratfl möiS selle linna omaks antud sai. Kuulutatud sai see Kõigekõrgem käsk selle-aegse Linna-wanema Johann Joachim Schõleri, praeguse Linnapea M. E. Schöler'i cfiwanema läbi, sellessamas majas, kus praegune Linnapea ka nüüd meel oma perekonnaga sees elab. Seesama leht kaebab wäga sagedaste fisselõhkumiste üle, nimelt Wiljandi UuS-linnas. Lehekuu 21. 'pääwal on wälk Wiljandi waldaS Jänese talukoha aida põlema löönud, mis kõige wiljaga, riietega j. n. e. maha põles ja ka lauda põlema pani. Wiljandi ümberkaudu on rukis Lehekuu 21. pääwal taieste õitjemas olnud. Kuuramaalt. WindawiS on Baptistlaste lugeja Neu - puk, kes ühi Õigeusulast ristinud, kohtu alla antud. Peterburgist. Jaanikuu 6, pääwal on Keisri Majestätid oma Kõrge perekonnaga söidulaew ,Aleksandria  peal Peterhofisfe tagasi sõitnud. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Paul Aleksandrowitsch ja tema Kõrge noorik, Suurnürsli-praua Aleksandra Georgiewna, jõudfiwad Jaanikuu 7. pääwal MoskmaSse,  saiwad seal suure auuga ja rõõmuga waSta wõetud ja sõitfiwad Jaanikuu 9. pääwal Jljinskoje mõisa, kuhu nemad esiteks elama jääwad. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Wladi mir Aleksandrowitsch ja Suurwürõtichraua Maria Pawlowna on Jaanikuu 6. pääwal Peterburgist Zarskoje Selosse elama asunud. Selsamal pääwal tuliwad Keiserlikud Kõrgused SuurwürSlid  Michail ja Georg Michailowitfch wõeral! maalt tagasi ja asusiwad Michailowskaja mõisas Strelna juureS elama. Jaanikuu 7. pääwal asusiwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Konstantin Nikolai  e w i t sch ja Suurwürst! praua Jelissaweta Mawrikjewiia  suweks Pawlomskisse elama. Majestät Greekamaa Kuningas, Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Auuj ä r j e p ä r i j a ja Kuninglik KõrguS Greekamaa Kronprinz Sparta Herzog, läksiwad Jaanikuu 19. pääwal Imikul kell 9 ja 40 min. keele. Wakshalli oliwad Keisri Majestätid ja palju kõrgeid ülemaid ja pealikud neid teele saatma tulnud. Greekamaa Kuningas läheb esiteks Berlknisfe, Frankfurtisfe Maini kaldal, Air leS Bainis'se, Londonisse, Parist näitusele, Kopenhagenisse ja sealt Athenisse tagasi. Kuninga praua läheb esiteks Pawlomskisse elama, Jaanikuu lõpul oma Kõrge tütre juure Jljinskojesse, pärast Kopenhagenisse ja sealt läheb kõik Kuninglik perekond üheskoos Akhenisse tagasi, kuS Wiinakuu 6. pääwal Sparta Herzogi pulmad Saksamaa Keisri õega peetud saamad. üks Kõigekõrgem käsk Jaanikuu 6. pääwast  kuulutab, et s?e riigi põhjusseaduse paragraf nüüd jälle makSwaks tehtud on, mis järel üks Keisrikoja liige meeSterahwa sugust, kelle enese ehk kelle järeltulijate kätte thronipärimise õigus langeda wõiks, mitte enne ei wõi laulatud saada, kui tema pruul Greeka-õigensu tunnistust wasta wõtnud on. Jaanikuu 8. paamal on Wilnas ja peale selle