Tallinna Sõber M T 4. Mi-S «Mattil. Tallinnas, !7. Zaani-knn Mwal WZ. Uleüldkt aekltht EtstirahVklt «aal ja linnadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» L!ndsor»'l püriste trükimajas: > rubla, 40 kop. pool-aastas I rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: . ,a»ta« S rubla pool-aasta» ! rubla 70 kop. Kuulutused maksuwad tgu rea ehk lekke aseme pealt s kop. Tellimised wöetakfe wasta: JaMnuus: Liudfors'i päriate trükimajas. AeterSurgis: J. S. Seelaud<o«nu«pe»ua H 54.-Tartus - W. Just. -Uakweres- L. Wattly. ?aides: A. Aetdeköerg. Kapsakus - H. KollSerg. Lihulas - A. Mtl»er'i poodis. Mkjandis - K. J. Aaro«'i raamatupood. Kuuresaares: Ih. Lange.—Maak: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F- Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad Wwad Baliiski (Baltischport L»ÄMoM-110xr5.) Reaister» Miaelõraem mauifest. - Omalt maalt: Tallinnast: Wallalohtute uuendamisest. Tallinna Linnasaadikute  nSuuwStinis-d. Kõigekõrgem tänu. Nekrutite aru. Sakalaste ..toimetused" Lihula ümberlaudu  ..Valguse" uutmoodi ..pühakiri" ja Ladina keeli juhtsõna. ..Virulase" nõuu töörahwale. Mannaerihti nued Selretärid. Synod. ..Kündja" anne. Rakwere Seltsid. BaltiSkist: Uned kohtuivaucmad. - Märjamaalt - Kingitus. Keilast: Propst Fick t. - Kursist - Ametipüha. Kanepist: Õpetaja lahkumine. Nõolt: Õpetaja walimine, Tartust: Rasked wihmad. Nõuukogu. Riiast: Näitused. Prokuröri reisust. Läti Seltsist. Kuuramaalt; Shlossi põletamine. Peterburist: Keisri kojast. Meremäe mauöwer, Pidu. Zahid. Armukäsk. Nõud rohutirtsude waöta. UuS kohtuseadus. Warshawist: Uus Kindral-Kubernör. Tulekahju. Nuhtlus Moskwast: Kingitus. Podooliast: Viljapuu uSstd. Kharkowist: Willa laat. Väljarändajad. Tistisist: Tulekahju. Wõeralt maalt. Kuulutu». Kõigekõrgem manifest. (MiS pooleli jäi.) IV. Selle manifeõli l. ja M. artiklis nimetatud otsusest,  ülemal nendeS artiklideS nimetatud iseäralikud järjed jääwad arwamata ei mõedu mitte järgmiste maksmata jäänud maksude kohta: endiste wtina rentide ja nende podrätide ja täitmiSte kohta, patentide ja akfiife maksude maksmata jäänud maksude kohta, tubakategemise patentide, kauba-ajamise, tollimaksude, maakonna maksude ja rahwatoimendamise-kapitaaltde maksmata jäänud maksude  kohta, riigi krediitkaSsade ja ritgirentei laenude maksmata  jäänud maksude kohta, need otsused ei mõedu ka mitte nende summade kohta, mis linna- ehk maakonda- ehk walla-kaSsadeSse tulewad makSta, ülepea mitte seisuste ehk ifeäralikude asutuste maksmata jäänud maksude kohta. V. Maha jätta ja mahakuStutada tulewad allpool nimetatud otsuste järele weel tagaajamata jäänud maksud kroonu teenistuses määratud rehnungite üleastumise, kahjude  ja pikutamise eest, kui need enne Meie kroonimise pääwa tehtud satwad. 1. Kahjud ja pillutamlsed, kelle kohtu järelkuulamine Meie kroonimise pääwani weel lõpetud ei ole, ehk polegi weel hakatud, ei pea taga-aetud saama, kui nende summa suurem ei ole kui 300 rubla aastarehnungi pealt, ehk kui nemad mitte rohkem wälja ei tee kui 300 rubla iga waõtutaja  ammetniku kohta. 2. Rehnungite üleaStumiStest, kahjudest ja pillutamiStest,  miS Meie kroonimise pääwani juba oliwad taga-aetud saanud, ehk kelle kohtu järelekuulamine juba lõpetud oli, saawad need mahajäätud mis algmiseS summas ehk ka selleS summaS, mis järele jääb pärast mahakuStutamist ehk taga-ajamifl, 300 rublast suurem et ole, nii üleüldises summas kui ka pärast jägamist iga waStutaja hinge kohta. g. Rehnungite ÜleaStumiStest, kahjudest ja pillutamiõtest,  mis suurem on kui need selle manifesti artikli punktides § 1 ja 2 nimetatud summad, saawad 300 rubla iga hinge kohta mahakuStutatud. 4. Kõik rehnungite üleastumised, miS läbtwaatatud rehnungite järele wiimaseS Türgi sõeaö rügementide ohwttseeridest  ehk arstidest on saanud tehtud, kui nemad liiga palju palka, laua-, pääwa-. jäu- ehk retflkulude raha on wastuwõtnud, on maha kustutada, ilma selle peale waatamata,  kui suured summad on, kui ast juba kohtu poolest järele kuulatud on, nii kui ka järelkuulamine weel lõpetud ei ole. Uued niisugused protsessid wtimse Türgi sõea aSjade pärast et saa enam hakatud. 5. Nende rehnungide üleastumiste juureS, miS nimetatud  sõeaS rügementide rahasaamise ehk ülespidamise kohta mveduwad, kui nemad nende sõeawäe hulkade sökonomia ja majapidamise rahadest peawad tasutud saama, kes söeast on osa wõtuud, on järelewaadata, kas summad ei ole suuremad kui 1200 rubla iga sõeawäe hulga ja iga ülespidamise  artikli pealt. On nemad aga suuremad, fiiõ tulewad  summadest mahakuStutada 1200 rubla iga sõeawäehulga  ja iga ülespidamise artikli pealt. 6. ProtseSfid, miS on hakatud kroonukahjusaamise pärast selle läbi, et kroonu omandus on saanud ülekohtusel ehk hooletul wiistl hoitud, kui need pahad pruukimisel» on ette tulnud prsowianti, montiirungi teiste materiaalidehotu-hooneteS  wiimase Türgi sõeaplatfi peal, Rumüäui maal eht rttgt piirete külge puutuwaS maakondades, mis ka sõea all seisiwad, on maha jätta, kui mitte kaebtus et ole tõStetud, et pikutamine on kurja nõuuga tehtud, wõi et kurja tahtmise, iseenese kasu nõuudmise ehk muu ülekohtu  läbi on kroonule saanud kahju tehtud. 7. Üleastumised palga ehk iga sugu abiraha «väljamaksmise  eest, miS ilma ülema «valitsuse loata on antud saamid järele jäänud etaa- ehk konfiskatsion-summadeft, on kui nemad enne Meie kroonimise pääwa on saanud tehtud, taga-ajamata jätta. 8. Kahjude ja pillutamiste juureS, mis kroonule Meie kroonimise pääwani on saanud tehtud hooletuse läbi teenistuses, nii kui ka kroonu raha ehk kroonu omanduse liiga «võtmise läbi, tuleb fiis, kui süüalused ehk nende «vastaja inehed, ehk teised inimesed, kes asja juures on tegewad olnud, peawad kroonule puuduwat summa kahewõrra  maksma aga pool jägu sest summast ffsseajada, see on, kapitaal ise. Protsentid, mis nende kroonu kahjude eest oleks pidanud makstud saama, ja mis Meie kroonimise pääwani weel makstud ei ole, jääwad tagaajamata  ilma nende suuruse peale «vaatamata. v. Kõik maksud kroonu rehnungite üleastumiste eest teenistuse ajal, mis inimesed oleks pidanud maksma, keS enne Meie kroonimise pääwa on ärasurnud, ja mis nende pärijate peale on langenud ja leskede ja waeste laSte armupalgast on saanud maha «võetud, on mahakuStutada ja ka need inimesed, kes pärijate eest pidiwad «vastama, kui neil pärijatel jõudu ei olnud, maksusid maksta, peawad maksudest lahti olema. 10. Kõik taga-maksud, mis teiste inimeste peale on langenud, sellepärast, et süüalused ehk nende pärijad ei «võinud makSta, on rehnungitest maha kustutada, kui kahjud  ehk pillutamised on enne Meie kroonimise pääwa tehtud,  ilma summade suuruse peale waatamata. 11. Kõik kahjud, mis kroonule sest on tulnud, kui teenistuse aeal kroonu wara sai pillutatud ehk salaja kõrwale  «viidud, peawad taga-ajamata jääma, kui sest saadik Meie kroonimise pääwani on kõige «vähemast kümme aaStat mööda läinud. 12. EesseiswaS selle manifesti artikli punktides nimetatud  otsused et mõedu mitte summade kohta, mis mitte kroonu oma ei ole, waid aga kroonu käes seiswad ja iseäralikul  wiifll tarwttatud saamad; nemad ei msedu mitte inimeste kohta, kes kroonu ehk kroonu asutuSte omandust, olgu ta mis taheS, on rööwinud ehk warastanud, kui see waranduS alati ehk mõne aja peale nende kätte ustud sai; nemad et mõedu ka mitte nende kohta, kes kurja tahtmise ehk iseenese kasu nõudmisega ehk ülekohtusel wiistl on kroonule  kahju teinud ja ka mitte tegude kohta, mis Meie kroonimise pääwant meel mitte ülesse pole saanud antud. VI. Maha ja taga-ajamata jätta on need 5 ehk rohkem  aadtat taga-ajamise all seiswad, kroonule aga Meie kroonimise pääwani meel mitte maksetud trahwirahad tempelpaberite-maksude  seaduse üleastumise eest, mis 17. Aprillil 1874 saanud wäljaantud; trahwirahad selle eest, et 1. ja S. klassi kildi tunnistus-tähed pole saanud wäljawõetud,  nii kui ka ammeti-tunntstuStähed (peent kauba müümise- ja weikese kodanikude-ammetid) nii kui ka kaubasellide  tunnistuS-tähed; trahwirahad inimestest, kes podrätid  ehk kontrahtid on oma peale wötnud, mis nende kaubaajamise  õtguSte üle läksiwad ja teised kauba-ajamise ja ammeti-seaduõte üleastumiste eest peale pandud trahwirahad  (Twod. raam. V, art. 113, 115—123 ja art. 454 lisa, maksude seadused, järg aastast 1876), nii kui ka wana kõhtudest peale pandud trahwtd ilmaaegse kaeb- duste ja appellatfioonide eest. Need otsused ei mõedu mitte selle trahwirahade jäu kohta, mis heategewa-asutuSte heakS tuleb, ehk nende summade kohta, mis kohtunikude ehk sekretäride  palgaks maksta tulewad ja mis neile inimestele saawad, kes ülekohut on üleSseadnud, nii kui ka nende summade kohta, mis linna kassasse saawad. VIl. Neile inimestele, kes Meie kroonimise pääwani kurjategusid ehk süüd on teinud, saawad järgmised armutunniStused  ja kergitused lubatud: 1. Kõik kes kurjategusid ehk süüd ou teinud, kelle peal kui kõige kõrgem trahw seisab: rahatrahw kuuni 300 rublani, noomimised, maanitsemised ja suu-sõna karistamised,  wahi alla ehk wangi panemine, töömajasse ehk kindluse kinnipanemine, ilma et iseäralikud ise- ehk seisuse õigused on saanud mahendatud; wõi trahwiseaduse raamatus  p. 2—9 art. 65 nimetatud teeniStuse-trahwid; kõik, kes walsk üles-pidamise passi peal elawad wõi niisugust»  passisid on teinud (trahwiseaduse-raamat, art. 975 künni 977), kui neile seal juures mitte raskemaid kurjategusid  wõib süüks anda; kõik, kes metsa-seaduSte üle on aStunud kroonu-, apanaasi-, hoowi-, kabineti-, riigi-hooStekaswatamise  asutuste, endiste laewa-ehitamife- ja mäekaewandiku  ministeeriumi metsades; kõik, keS parwitamise ja jõgede ja kanaalide rikki läinud laewadest puhastamise seaduse üle on astunud, ja kõik, kes mitte kurja tahtmisega laewa-söidu ehitustele on kahju teinud, kui ka trahwimakS, mis nende peale on saanud pandud, 300 rublast suurem on, need on kohtust ja trahwist lahti, kui nemad Meie kroonimise pääwani weel pole kohtu alla antud, wõi kui kohtu otsus weel pole tehtud, wõi kui tehtud kohtu otsuS weel pole saanud kinnitatud. Need armu-tunnistused et mõedu mitte nende kohta, keS märgust ehk petust on teinud, kes teiste omandust on wõtnud ehk pillutanud, keS salaja meele-head on wõtnud; nad ei mõedu mitte nende kohta, kelle peale kaebduõ tõsteti,  et nad on teiste inimeste aun teutanud; nad ei mõedu ka mitte nende kohta, kes tegusid on teinud, kelle trahwimaksud mitte kroonu-apanaasi ehk hoowt-walitsuse heaks ehk «vangikodade ehitamise kapitaali heaks ei tule. Süüalused, kes selle manifesti põhjuse peale trahwidest ou lahtisaanud, ei ole aga mitte sest kohusest lahti, kahju äratafuda, patentisi, kaubaajamise- ehk ammeti-tunniStustähta,  aksisi ehk muud maksusid äramaksta; maha arwata tuleb neist summadest, mis peawad makstud saama, see jägu, mis eesseiSwa selle manifesti artiklide järele saab mahakuStutatud; ülemal nimetatud armutunnistused ei tee ka mitte sest lahti, et seaduse järele wöiwad asjad ärawõetud  eh? kaup kiuni pandud saada, ehk et seaduse waStu ehitatud ehitused peawad maha kistud ehk parandatud saama. (Rahukohtude seadused, art. 68). Protsessid, miS sellepärast on saanud hakatud, et metsaseadused nende metsades  on saanud rikutud, mis ühtekokku kroonu ja üksikute inimeste päralt on, nii kui metsades, kelle üse kroonu ja üksikute inimeste wahel on tüli tõusnud, ja metsade?, teede-serwituutidega, need protsessid peawad seaduse järele lõpetud saama, et wõib otsused teha tasumise raha pärast, mis üksikute inimestele ehk seisuse-feltftdele peab saama. 2. Kurjategude ja süüde juureS, kelle kohtulik tagaajamine  selle manifesti põhjuse peale mitte ei saa maha jäätud, ja mis enne meie kroonimise pääwa tehtud saiwad, tuleb sest ajast, millal ast ckle-aegseks jääb, ükS kolmandik mahakuStutada. (3ääb pooleli.)