Inglismaa poolt saab finnitatnd, kt Arabi Pasha ilma Inglismaa indala ei kohi hnkaind saada. Egyptuse walitjns kadad selle sile weel onne noini pidada sa ennemini  protsestst kfjfltna lälia, kai ahi oksast mMta. mida täika ei kõbiks. ts kd ,agn sellest soeawäest, keda waleprohweti  mastta saata talieli, oa loas ta pannud. Uuemad sõnumid. (5e st li maa Posiiwaliisns laulatab, et peale endiste -> postil, igat (sSniaöpä.ttral ,'ils iibe hobusega poSttsõit ktk alati Paide laid. P r l e r dae g i st. Keisri Majestäiid tnlilvad selle kuu k-t. pääioal Peterdnrgi, Atoskioa rügementi rügcmenli  pühaks. V evkini st. Selle kna 7. pääwal oli Keiser Wene Snnrwürvli za SilnrwiirSti prana Wladimtri wõerusrl  - Äaunvsnst reisis oma kõrge abikaasaga Pariisi, ittlrb aga pea tagasi ia lookad Keisri jahipidudest osa. Wene Minister vm, l", lkrs tali selle kutt 6. pääwal Varstilist  berliini, sai Keisri zaiale lvoetttd ja lõimele palutud. Seda peetakse riikide sooja sobrusv Mett.  Arwakakje,  kt Minister von kojn MeS Niini kaudu ja Minister Kalnoln jntule lähed. Jutu leht. UPPvImM. k«lO Ümber pannud ö. M. Ko«««r. ,K»>i ?rie mind äraajate. stjA pealt mina muidugi waesttemaiastse uuneuta !" ütlest must Jakob. Tele, kõige estmruc paris ouianik ! - Kõige rikkamast perest Ära saadetud.  mistsnguse ntse külge peab meiesugune küll fiiS koputama?"  ,pase riidale lnast liha ja leiba andaütleb talunik mrelitalnll ja tasasekst tehtult. Kelm ti ootanttd aga ka miile, et seda temake teist korda ütlema hakatakse, waid kobi st kohe iijiiiastlk tuppa. Uppolonia otsaesine läks pahanduse ja wiha pärast kortsu, mist tema ilusat õitsewat nägu teiseks muutis. Ziist Mõtlist la ttsinastlc liipstktt, keda ta ptimakambriöse lahtist wiia. Ätkitsetl pöörist ta ennast lahtise rehe ukse poote. Kust oli just Kourad, <«W WMd täinud? Wttl ez olnud ammugi uiitte tõnua, ja ommetegi oli ta rehenaida  inaha wiflknnnd za plagama pattNUd. Ja ItMÜ asfiuele ,ü i praua sibl i jalg oma naljasttk piiksudega stSse tulnud za sidlistwad uüüd mehe inoodu ilusa puhta twade seest. Ka ükst kari kirzuid põldpüüst, muõta harakaid ja warblafi oli seal omal wiifil töötamas. ...... Hüüdmise ja kätteplaksutamisega hirmutas tüdruk kohe need palumata wõerad ära kes nüüd kaagutades piiksudes  ja surisudeS igal poole lendasiwad. Appolonia pani aga rehewärawa kinni. MikSpärast ei oleta mittefiin?" küsis ta tasakeste. Mi, ei, see on nenda parem kärru on juba korra kraamis/ /Appolonia!" hüüdis Pärna peremees kärsitumalt tütart ligemale. See sammus kohe uueSte maja poole tagasi. MStu korraks minu juure/ ütleS ta pehmelt ja njhutaS  puupingil pisut ligemale. Appolonia tegi imestand näo. Isa sõbralik olek oli ammugi aruldaw asi olnud ja lasi midagi iseäraliku oodata. Mina pean raha saamal marsi nüüd kohe/ ütleS isa nüüd äkkitselt ja pressitud healega. Appolonia oli ommetegi midagi uudist ootanud. aga oli selles eksinud. Mina pead seda mulle andma! kuuled sa, sinal" rääkis isa mähese waitolemise järel, ,mina annan sulle ka head kasud. Sina oled jo rikas oma ema päranduse läbi, kõige vähemalt mis waesed inimesed rikas" nimekamad. Kui palju seda on ommetigi? Kolm, ei neli ja wiis tuhat  rubla Ma täie ealine oled sa ka sina wõid oma rahaga teha, mis sa tahad. Tüdruk, sa saad oma isale ühe tuhande andma?" Mõtte seda!" ütles tüdruk usinaste. Pärna talunik ehmatas peaaegu selle ootmata lubaduse üle, ja tegi suured silmad. Ja, see mõis ehk teda ka liigutada, oli see kuda ta nüüd oli, aga ta ei wastanud kohe mitte. Ja kui ta wiimakõ waStas, ei teinud see tundmata tundmus tema healt mitte pehmeks, maid karedaks  , Tõeste ma ei tee seda mitte hea meelega, et ma sinu ema wara wõtan/ rääkis ta tasasemine edasi, Ma räägi ka kellegile sellest, tüdruk. Aga sa tead, et ma põldu mitte kesasse ei woi jätta. Ka Tiigi talunik vaatab kaardu minu otsa kapitaali kasude pärast, mis ma kwatembriS mitte ära ei jõudnud tasuda." Motke aga fee rahal" ütles Appolonia uueste waljumtne,  ,aga seda tahan ma Teile ütelda isa: neid ülejäänud  tuhandeid ei saa Teie mitte! Kuulge: ei iialgi! taewas teab, mina ei wõiks mitte ,ei" ütelda, esimese korral, ehk ma küll tean, et see nagu wesi sõela on pandud! Aga ma ütlen Teile: ma saan seda Õppima, ma saan õppima!" ' Pärna talunik oli peaaegu pelaStand nende tõsiste, tütre sügama sõnade üle. Ta ei teadnud mitte, missugust nägu ta pidi tegema, ja peitis oma häbi tubaka suitsu pilweteSse, keda ta omast lühikesest piibust wälja ajas, mis iialgi ei kustunud. Wiimaks ütles ta sunnitud naljaga: Mina oled ikka üks happupott ja põikpea. Sinu mehel peawad küll karmad hamba peal olema, kui ta püksa omas jalas tahab pidada Nende sõnadega läks ta tup^a tagasi. IV. Kuidas wanasõna ja tõesõna ütleb: „ Kuidas peremees, nenda pere", nii oli ka wanas tutwasPärnataluS kõigega lugu. Kaewu rakked olid kord korralt lagunema hakkan»d ja sisse kukkunud, nenda et wesi poolkaudu umbe jäi ja enam tilkagi wett kätte ei saadud. Appolonia pidi künni alla weSki jõeni minema, wett majatarwitusrks ja loomadele  tooma. Kui ta kaerapõllust mööda läks, nägi ta mahaniidetud kaera kaared kõik kõrges, rõukudes seisma, ja ei olnud mitte silmapilkugi kahewahel, kes selle töö oli teinud. . . . Nagu waiksed wahid seisiwad wilja wihud rias, just kui koolitud nekrutid Jüri oli küll esimesel teenistuse aastal wabakS saanud, aga ta mõistis mõndagi kroonukorraft ja seadusest. Hea mees! ütles ta iseeneses. .. . Tõeste, Jüri laseks enese seljas puid raiuda, ja jääks siiski tasaseks  ja hea südamelisekS. Tema on nagu Neeru, kes esimest paremat meest lõhki kisuks, aga ommetigi ennast meelitada laseb See ei tähenda aga ilmaski head!" ?Tere õhtust, Appolonia! Miks sa nenda kaugelt lähed wett tooma?" ütles Tiigi taluniku poeg äkkitselt tüdruku waStu. ,Miks sa Tiigi talu kaewule ei tule?" pMina ei taha teiste asju tarwitada!" , Rumalus! Kas meil ei ole ka mitte Pärna talust osa? Kui seal kõik asi otsas on, kus jääwad siis meie kapitaali intressid: see on juba muidugi üle aja jäänud. .... Aga sellest ei taha mina täna mitte kõuetda. Ma tahan kohe wälja ütelda: ma nägin sind õuue wärawast tulema ja tulin sulle järele. Kas sull juba talguteks tantsija  on?" Mina ei lähe aga mitte tantsima." pTühi tembutus! Mikspärast sa mitte ei lähä? Sina ei wõi ommetigi mitte sopa sissu sattunud kärru wälja kiskuda? Tulewal talgul on ta küll täieste mudasse  wajunud. Iga üks ütleb, et Teie weel ükskord majast majasse saate käima " (Jääb poolele.) Kiriku teadused. Zaani Kirikus : 14. Talwe-kuu p. teeb õpetaja Assnmth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat ei ole jutlust. 17. Talwe-kuup. kellu 5 peab pastor Grohmann piibcltundi. Kaarle kiriku õpetaja wõtab pithapääw, 14. Talwe-kuu p. lauarahwast  wastu, lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat kellu pool 10 —12 ja wõetakse pihtile kellu 1. Mha-waimn-kirikus: 14. Talwe-kuul teeb pastor Bergwitz jutlust. »j«snri poolest luwamd. «allinna». 1». Tolwe-kuu Mwal 18SS. - Trükitud Li«df«r»'i vürtjat. Eesti-imii rahim Kalenhn " s 1883, lijaga „(»wnttfteli usutunnistuse hakatus Baltimaal", on wälja Ittlnnd ja jaada . kliidstrsl jiörijate imrcs. MslMiiijiiil >»«»»,,0 luiiliikl Korjandus läidetud ttoN'otjttv!ega tMseMsest aaMail za leüed käsnd I?Mimaa talupoegadele on saada voogilud  Galja- ja 75» kop. tükk KIUW s? Gtrvhmt, ÄVasseru»auu i ja <smil Prahm i raamatukauplustes. IX?iiiiStaj! ju>ank I'M'l tlNtticilijc lill jtisaio tõeste Kunsti- ill Masljlilii-Iklitill-lv illini! e t h l o s f, DMkd jcMlä Ic»d>,, ei jnaegnne leiwa«hind järgmine on! 1 Ic,!' 11! nnclmie 3S kop. I .. « > - „ 14„ 9 „ l pKnletb S naelane ........ Rv „ 1„I „ 0 „ oit mitiiic pimmltuc. ttl»li»il.liilni> niitstenlhivil pvletood !I,I>SI„ i,'j>">l»!^i,'mji Nillld halwa hinna eejt jn tvõtad la tellimig Malmistl-mmijckt'. mõcdu j„>cl w„Si>, Ziarl Missmaim, Narsterahwa kleidid ja MM PKletvvd 'MW Zsatt nb rchnl'»l! Irhlttk' N'Nks  nulllz«s  N! Uks «aja > waMMMe-mat» uulitsas mb Utt. SSo. (U) Teada andmised. «exxxnxxxxzoo »««ocxxzexxzoocxz» 8 s V kõiki alamatest köögi', koja- ja laua-lampidest künni kõikse peenemate salon- 8 3 tambini, kõige paremate ja prugitawamat moodi 3 õ Wäga kasnlikut pakkun mina Õ S Lumberg'i "Jermanent-pöletajad, D X mis suure walgnsc juures palju wähem õli pruugib, kui kõik teised Zc täniue olnud lambi-põletajad. X V Siis wcel pakun mina ? « Dupteks-põletajad, z X kellel kõikse suurem wakgus ühe õli põletajast on, nagu ka see ettewal- X 3 miötuS, et teda kartmata wäljakustutada wõib. X 3 Kõik mis ühe lambi juures tarwis läheb, kui: Ze 8 lamöi-klaastd, piimaktaast-katted, kuulid, tahid, arjad, 3 3 käärid j. n. e. X 3 miiiu suures ja weikcs hulgas wäga halwa hinnaga. X ö M. Ächlbergl jürMljli. Z s o »a»nQQ«ZOooo»«»oocxzcxxz<x)oo« ÜkS suur wtlljawalimine i>litsttr«hitt-slllet«»i>e^ uutes ilusas moodis. Halinad hinnad. Mremafl rndest. M. Stahlberg'i järeltulija. Peruu maantee ja Rauukwere jaama ligidal, Põlli waldas, saab suur «etsmiiimut alustud ! palka, laudu, katuse pilpaid ja >sl kõiksugu tarble ja pletuspuid. ' Müia elab Nõmme aluse peres. Tõnis Simastel. Kirjad Ania mõisa saamad nüüd Kedra raudteejaamal äratoodud. D rubta maewa palka. Ööse 3. Nowembril on Pirita trahteri tallist äramaiaStatud üks must ruun, üle tahe arsina kõrge, 6 aastat ivana, l k hoiab parema Poole, otla ees on üks weike wälge märk, selja peal sedelka all wciked criies°rnadsed nnpud karmade tees. KeS sest hobusest Pirita trahteri teadust wõib anda, saab ülewal nimetud waewa palka O. Pflug. ' Passide toimetust wvtab oma peale knbermanau-sekretär R. von Michler, liima loja uulitsas Nr. 156. Rääkinnsctunnid kell 3 künni kell 10 homiku ja kell 5 kuuni kell 3 õhtuni. Rakweres. Ärareifimise pärast Wenemaale saab üks hea maja Tartu uulitsas Sramüidud, wäga hea ühe poeks ehk trahteriks. Ligemat teadust annab kaupmees Otto Ttvas, RakwereS. Üks wisakas toatüdruk, kes natuke Saksakeeli räägib ja pesu triikida oskab, wõib kohe kohta leida Laia uulitsal Nr. 63 (43), otsekohe hoowi sees, üks trepp üleSse. 1 suur uus ttbllslMhll kasuklttmchtt «» rubla eest ja üks wei'sem rubla eest, saamad müidud. Ligemad teadust saab Kompasna ja Narma maantee nurga peal, kellu 12—4 p. l. Ehitsse platsid saamad Tompea alewis, Allmanni uulitsal müidud.  Liggemad teadust annab architekt F. Kõrbes,  Tompea alewis, Ksrdes'e uulitsas.