mitme kasuliku seltsi asutaja ja eestseisja wähendada. Kõigile sellele jäägu se auu mida se teeninud on. Kõik se ei ole temale aga mitte kuulsad nime toonud; laiemas ringides tuntud on S. R. Jakobson üksi kui parteimeeS, ja niipea kui seda nime ühel hingel nende molemi teistega nimetati, fiiS ei wötnud se pealtkuuljate ees midagi muud tähendada, km kui aga partei-awaldust. Wöib ehk olla et nimetaja selle tähenduse peale ei mõtelnud, aga tema olekS pidand selle peale mõtlema, et itta M ehk teine selle awaliku pärimise wasta «wslittu waidlemist tõstaks ja sellega parteitult ühes paikas süttitud oleks, kus seda tsige wähem olla tohtis. Meie arwame et seal pool, kuS esimist kord üht partci-mme Nimetati, et sea! pool nii palju isamaa «rmaSlust oleks pidasd ülesnäidatud saama, teise partei isamaa armastust mitte selle parleiwaimu  kaaluK tarvitada ja kui kihlaweoS meie ülema luabelipüha kõrgemad ilu, partei-kasn waSta usaldada. Peame meeleS, ehk kui seda kord nnuStama juhtusime, siis ühe ehk teise partei suurem ehk wähem wägewuõ ei pea ülesnäidatud sasMK, waib üksi aga armsswA, aunstuS ja tä n u meie ühe!ise Riigi-Isa waSta. Meie arroame kui Dr. Kurel! ja Dr. Kreutzwald auu-wõcraks palutud saiwad ja C. R. Jakobson mitte, siis ei wömud tema seda meel ammu «iile kõrwaleheitmisM pidada, sest kohe esimeste nimede kõrgusele ei «lata kol««V «itte, k«i «eik ka selle tähtsust sugugi vähendada ei taha. Za kui ehk selle nime unuStus MM-wöerate registreZ, ehk ks koguni selle nime teades mahajätmine selle kandja meelt pahandada wõiS, siis oleks se pahandus tema rinda S pidanud maetud saama, mitte aga sel käredal kombel lsdi maa puhutud, tmda se ,Sakala < Rr. 2 see» õige pahal viisil M rohke tõe-seg«dusega sündinud on, ja lnidu se la Tartu laulujuhatajate nöuinoötmiskst õige rohkest wäljapaMab. Oma enese pahandust ole kS se, keS ennast ar vab pahandus ole ma, kõige pealt isamaa armastusele ohwriks pidanud andma. Kuida asjad aga nüüd seisawsd, sellest paistab walja, kui üksikud parteid ja nimelt nende eestvedajad iseomale Juubelipidul auuStust ja oma parteile kinnitusi. -Oleme meie, kes meie nii hilja aja eest seda sõna koguni wcel ei tmmd, oleme Meie juba nii waga parteiwaimu ahclaSse langrnd. et se meie pühamate liigutuste üle Valitseb? Kas meie käredad parteimehed nii wäga partettmsust pimestud on, et nemad am ei ssa. ruida selle kiustega rahwa seas mõtet AratLwKd. kul ajatsiwad nemad üksi oma enese auuahnust tega? Kuiva aga nüüd? Tüli on kord lahti. K»S seda enam lämmatada ei woi? Meie arwa:ne, et se õige kerge asi on. Ühendagu  ennast kõik koorid üheks Laulupiduks Tallinnas, kust se nõnu ka Väljaläinud on, ja palugu üksi need kuulsad Cestimetzed auu-- wveraks, kelle kuulsus koguni kõigist pmtei- Wgjmust lahutud on. kes enne kuulsad oliwad kui seda uut sõna Gestikeele sekka üleZ Võeti, siis ei Või ennast ükSii pahMdada. Et kuulsad  mehed teistest suguarudest, kes omas ametis ehk ühegi! teisel wiisil maale ja rahale kasu saatnud on ehk vee! saadawad auu-wõeraks wõiwad palutud saada, seda on muidugi teada. EeMed on ju pidn-xeremehed. mlks nemad siis ennast kui auu-wõerad tahaVüd paluda lasta? Zumal andku selle nouule Mõnul Eestimaa Ewang. Lut. Konststoriumi Prändeutiks on Landrath von Grünewald uinutud.  P e terburgi st. Prantsoskeeli „Peterburgi  Zeitung" kujutab-. Wõemmaa aealehed kuulittawad hulka wõeramaa PrinzsiP keda nende walitseiad Würstid j 9. Küünlakuu paamaks Wene KeiSrikotla saadavad. Südameliku sõvruse  kõrvas, mis Wene Keisritoda suutma jao Euroopa Valitsejate majadega ühendab, ja rahuliste ligenduSte körwaS. mis õnneks ennast riikide wahel tlmutawad, näitawad need sõnumid  uStawad küll olema. Meie arwame siiski tunnistada wõima, et Keisri Majestät KeiSri-Praua Majeftäti nõdra terwise pärast kedagi iseäralist Saadikud wastawötma ei saa. Keisri-Prsua terwisest kirjutakse, et paranemine,  miS juba reisu peal hakkas, aegamööda kosub, et köhimine mitte sagedamini kui ag« kolm kord pääwaS tuleb, palamus ja higistamine palju kahaneud ja söömaisu hea on. Ka üleüldine  jõud oli mmeVül nädalii heaste kosumas. - Kindral-Adjutant M. D. Skobeiew olla, kuida ,Nowostii kirjutab, ülemaks Kindraliks Tashkentis nimetud, reisiks pea senna ja saaks siis selle sõeawae ülem ja juhataja olema, mida ehk tulema! kenadel Teke Turkmeenide wasta saadetakse. KapilM Barmww, kuulus söealaewade juhataja wmmsek sõeoõ, kes ühe tüli pärast oma ülemaga kohtu alla langenud ja teenistusest  Väljaastunud oli , reisida nüüd Tulongi linna Prantsusmaal, kus Wenemgile ükS uus sõealaew ehitakse mis rahuaeal wangifi OdeZsüst Sahhalin! saare peale weab, ja saada selle laewa käsuandjaks. - Kuulus kirjamees Iman Tnrgenjew saab Pelerburgis oodatud. Tema elas tänine wõcral- Müü! ja soowida nüüd omad manad pääwad isamaal elada. Wiimise! KirikuLpelajale koosolekul sai korjatud raha Keiser Aleksander! Jnubelmsuluse kasnkS selles hospidalis Millest Meie omal aeal teadNst andsime, uleürMükud ja oli juba I4MO rubls kokkutulnud. Saks annet oliwad keskriigist  tulnud, esimene kahe naesterahwa koolitajate  poolest, teine ühest üksikust Saksa-koloniist, kus sel aeal M kehwus ja häda on, siiski aga rõõmuga Keisri'asutuse lärmis waesusest raha korjati. Ka Londonist on üks armas Peterburgis  sutldinnd naestemhwas ema annet saatnud.  Peale seda ühest Peterburgi kirikukoolist ja mitmest teisest. Weel on kaks nädal id aega ja loodetakse, et weel rohkest v-õwõtjüid on, kes oma rõõmsad tanu armastud Riigi-3sa waska, selles armastuse- asutuses WäljanäikaWad. Bulgaaria Würst Aleksander I. sai ESmaspaäwa!  Peterburgi oodatud. 1 Küünlakuu paamal  oli kõrge reisija julm Mõskma jsudnud ja Kremlis. SnurwZrst Auujärjepärija kambrites korterid wõlrmd. Tart n st. Zga-aastased uppuNise vnnelt.srd  EWajões on sel aastal Wam pealehakkand. Möödaläinud kuu wümiste! paäwadel, õhin kell 9 on kslM inimest uppuud. Kell 4 pärast lõunat föitsiwad kingsepp Türk, kaupleja Mihkel Klaus, kaupleja Emitz ja üks naesterahwas, kahehobuse woorimehega ÄwiStenthali ja sealt Sadama - kõrtsi. Nemad svitmvad kesk jõge, mööda sissesõidetud teed. Õhtu kell 8 fõitsiwad  Aueste KwMculhali ja sealt wäbe enne kell 9 linus poele tagasi. KuS Tähliwere tee Ema jõe kalda wlcb, seal murdis jää, saan, hobused ja inimesed tangssiwad alla. Woori- MeeS ja Ermtz kurg asi .vab saanist roälja, peasiwad  läbi õhukese jää kindla jää peale ja pidasiWad  ennast seal nii kaua, kuuni nende kisa peale Bsrki poest abi tuli ja neid wäljatitzkuS. Teised kolm inimest ürwatatse zuba uppunud olnud, kui abi tull, nende surnukehad ei ole weel leitud. Surnud hobused ja saan on waljatoodnd.  Kuida peascetud Ernitz rääg-b. oli jää tee peal laialt katkiraiutud za õhukese jääga kaetud wett ei olnud rohkem, kui aga ühe madala  luuaga margitud, mida tee lõrwas püstipandud  vtt. Seaduse zärel peab hau kude ümber, mida jää sisse raiutakse, aed tehtud saama, ja nendele on raske nuhtlus ahwardud, kes seda tegemata jätmvad. KeS sel korral süüalune on, seda saamad kohiu-ülekuulamifed näitama. Kirjameeste Selts on omas wiimises koosolekus nõunls wõtuud 19. Küünlakuu fääwaks  oma keski st Saadikuid Peterburgi läkitada, Keisri Majestatile õnne soowima. Saadikuteks on walitud: EeSli Kirjameeste Seltsi Auuliigk Dr. Karcll PeterburgLS, Seltsi Auu-Prasidem Dr. Kreutzwald j« kui eh? tema terwiS seda et luba, kirikuõpetaja Pastor J Hurt, ja wiimakS selle Seltsi Abi-Präfident kohaomanik ja Redaktor  E. R. Jakobson, ehk kui temal wõima» lik ei oleks, kohaperemeeS P. Ainfon, Holstrest. Kuresaarest. Kuida Saksakeeli burgi kirjutakse, «almiStab ennast Saaremaa, meie armaStud Keisri ja Herra Juubeli pääwal oma rõõmu ja tänu üleSnäitama.  Kuida räägitakse, on Saaremaa mõisniku-kogul  nõnn Võtnud, neile Saaremaalt Väljaläinud soldatitele, kes Viimises söeas põdurikS  ehk Vigaseks saanud, oma kulu peale eluaegist armuleiba anda. Peale selle ja muu teise ettewötmise, saada üks kiri kõigist Keisri heategemistest, nimelt Saaremaa kohta, mõisniku-kogu  kulu peale trükitud ja maksuta wäljajagatud.  EttewõtMiSte seak pidupäämakS , on ka mõisniku-kogu soowimine, oma kuluga kõigi soldatitele kes Kuresaares on, sõöma-aega Valmistada,  ja linna soowimine, seda omalt poolt lirmawaeste heaks teha. Weel on nõunpida- Wise aü, selle pääwa jaädawakS Mälestuseks üht Meremeeste-kooli asutada ja  „Aleksandre-Meremeestekoel"  nimetada. Nõuupidamised  selle üle ei ole aga Veel otsale jõudnud. Riiast. T. kogudusest Liimi maalt kirjutakse  ,Vatt. üht kentsakad, pool rumalad, pool naljakad tüZki : Üks peremeeõ oli joobnud peaga mestilt tulemas ja sattus maantee-kraawi.  Paha melega looma rumaluse Ae hüüdis mees: „Oota, sa kõlmatu, küll ma sind õpetanSiiS wöttis hobuse rakkest ja wiis teda kohku majasse, kus parajast kohut peeti. Sea! tema ei ootanud, tunni sisse olekS kutsutud,  waid astus otsekohe ette ja wiis süüaluse  hobuse kaasa. Kohtumõistjad Võtnud ka kaeblusi wasta, olnud aga nii pöörased, et mitte sõnakuulmata hobust, waid peameest paawaks  puuri mõistnud. Teisel pääwal lastud mees küll puurist wälja, siis aga pidanud weel hobust andeks paluma ja kohtmütudele tosina Baieri õlut kohtukulnks maksma. M ostma st. Kmda kirjutakse, olla wiimine  suur tulekahju Smolenski wakshallis just ühe! aeal juhtunud, kus wagsnid pidid ülewaadatud  saama. KustutaNise riistad olnud nii korrata, et neid sugugi tarwitada ei wõiuud. Tulekahzu juures oa xalju raudtee aSju wamslud  ja hulgas poodides poolmuidu mindud. Kogemata on Näärikuu 26 paamal üks ettemõetud meel õigel aeal ilmunud  ja sedüMisi keelatud. Püha WassM kiriku wauem Aristow tahtis kirikus midagi järelwaadata  ja leidis mäljallpidist ust lahtitehes, et scestpidise luku seeA wöti oli. Tema tegi kära ja suure waemaga leiti üht endist kirikumeest  tornist, kes ühe xäreltehtud wölmega luku lahtikeeraud oli. Kinnimõetud mees, üks wäljateen  ind Unterotzwitser Weisbach, oleks seal oma armu järel õige õnnega kokku kirikulaekas  01-wad 15,000 rubla. Õnneks sai tema aga õigel aeal leitud ja kohtu alla antud. Põetamast. Pakane külm ci taha lahkuda  ja lumehanged ei taha wäheneda. Külmad  kalmed aastatel 1847 ja 1850 ja nende rasked lumesajud ei ulata tänawuse kalme ligi. Majad on kergest ehitud, 3676 maja huikas on palzast 355 kiwimaja, ja se teeb külma linnurühmale kibedamaks. Põllumeeste lootus, et se kahju, mida möödaläinud sume! wiljaputukad  tegimad, tulewal sume! tasutud saaks, langeb ikka alamale, kui kange külma peale mõttewad ja sügama lume peale, millest komadel  liiga mett lulema kardetakse. Puid on maga wähe saada ja ka wiljapuuduZ teeb Vaesema rahwale palju häda. Kurgu-daigus on Talwekuust  saadik mäheuemas. Dr. L.bodomski kirjutab,  et se haigus hulga rahwa üheS-elamisest kasiMats majades sigib. Irkutskist. Kuida kuulda saanud,  olla Irkutski Riigi Bauki jaotusest 50.000