Pärnu linna poolt on Konsul Nremer saadetud. Peale leiSte, k.da juba enne nimetatud, on ka Hosmetster Dr. von OeU>ng«'il KeiSri Majestäti jutule «õewd. Nagu juba enne kirin akud, saab see tee Pihkwast Riiga ehitatud  ja ükõ aru Pärnu, ühel nSuul koStawad maa ja linnad selle tähtsa aSja eest. Jumal andku õnnistust! Wiljaudist. Näärikuu 20. pääwa lpidaS Wiljandi EeSti PõllnmeeSte SeltS oma esimest koosolekut sel aaStal.  Aruande järel seista, kuida ,Sakala" kirjutab, Seltsi majapidamine õige heaSte. Sissetulnud olnud wtimasel aaStal 8096 rubla, wälja läinud 7137 rubla. Seltsimaja ehitamiseks tehtud wõlgadest olla täntne 5737 rubla tasutud. ,Wiljandi Teadaandja" sõnumite järel ou Wiljandi maakondaS umbeS 103,000 inimest elamaS. Nende keSkis on 104 segameelist meeSterahwafl ja 75 naeSterahwast; 111 meeõterahwast ja 68 naeSterahwast, keS sündimisest saadik nödrameelised; 78 meeSterahwafl ja 47 naeSterahwast on langetõbeS. Nimetatud leht tähendab  selle peale, kui wäga üht nõdrameeliSte maja tarwtS läheks. Pärnust kirjutakse meile Näärikuu 25. pääwal: ,Tulen  Teile jälle siitpoolt paari lugu teatawa, aga kahju, et need paremad ei ole. Mõne pääwa eest sai Killingi jaamaS ükS wangtwedajate Unterohwitser ühest oma käsualusest  soldatist ära tapetud. Nemad oliwad sööma laual riidu läinud ja alam, ükS Tatarlane, oli oma ülemale, ühe Lätlasele, nuaga kehasse pistnud. Arst sai küll pea toodud, aga abi oli wõimata. Surnu on auuga mahamaetud,  süüdlane on Sõeakohtu alla antud. Weel ei olnud meie linnake sellest pahast sõnumist waikinud, kui jälle üks iseäranis hirmus tegu kõiki linnarahwafi kohkuma paui. Näärikuu 23. pääwa shtal, kell 6 aeal sai kest linna, Nistuttlitsa nurgal, kuS woorimehed seisawad, ükS woorimeeS ühest tundmata mehest kuuliga seljast läbi lastud.  Teised woorimehed ajanud kurjategijat taga, keS aga üle walli ja wallikraawi merepoole alewiSfe ära jooksnud. Õnneks oli sel pääwal wärSktt lund sadanud, mis tagaajajaid ja Politsei ametnikknfl aitaS, jälgi mööda järele minna, kus kurjategijat siis ka üheS majaS leitud ja sume waewaga kinni wõetud. Tema sai kui nutukord nuhtluse all seisnud hulguS Mägar ära tuntud. Õnnetu woorimees, naesemeeS ja paarinädalife lapse isa, saab kõikidest kelle jnureS tema teeninud, kui ükS wäga anuS ja wiifakaS meeS kiidetud. Arwatakfe, et kurjategija teda ühekS teiseks pidanud. Asi on kohtu ülekuulamise aIU Kuida pärast kuulda, on kuul õnnetuma mehe kopsu kinni jäänud; kas tema eiama jääb, on küsttaw. Waene naeNe on ehmatusest nõdrameelisekS läinud." —dv. Sealtsamast: ,Pärnu EeSti Põllumeeste SeltS pidaS Näärikuu 24 pääwal oma lvoSotekut, , Endla" seltsimajas. Ltikeid oli õige rohkeStc kokku tulnud, uue Präfidenti walimisekS, sest herra TootS oli ennast ametist  lahti wõtnud, ja sai herra Suigusaar tema asemele walitud. Pärast koosolekut, kell 9 aeal, algaS näitemäng ,Mihkel ja Liisa", mida ,Endla" näillejad mängisiwad, Pärnu EeSti Põllumeeste Seltsi uue maja ehituse heaks. Mäng oli ülepea muidu kena, kuna ükSneS  Liisa mõne armusõna asemel mõned kalgid sõnad rääkis. Peale selle näidati weel elawaid piltifi, Bengalis  tule paistel: ,Kalewipoja ja Saryiktaadi wõitlemine põrgus". Kolmest orja-tüdrukutest hoidis ükS wõidetawa sidumiseks ahelaid käeõ. Wahe-aeal mängis muusika-koor. Sissetulemist ei ole karwa pealt teada ; wõiS 35—40 rubla olla." , Näärikuu 25. ja 26. pääwal peeti Pärnu laata, kaunis rohkest kokku tulnud inimestega ja kohu toodud loomadega. Ka käsi-töösi oli rohkest kokku toodud. Hinnad  oliwad keskmised. Ühel Paide linnamehel waraStati hobune kõige riistadega ära. MeeS oli joobnud peaga oma hobuse külamehe ree külge sidunud ja senna ja senna wiia käskinud, aga wõeraS sõitnud oma ja tema hobusega oma-teed. MiS läinud, see läinud. Ka taSkupõiSsa on Politsei kinni wõtnud." ,Mõned nädalid juba oli tule-kell wagusi seisnud, aga laadapääwa vhtal kell 9 aeal oli tule-kära lahti. Kaupmees Aawiku ait ja tall polefiwad maha. Hooned oliwad kaitse alla antud." Mda töö õitseb waeSte PärnlaSte õnneks õige tubliSte. Linu weetakse mooridega igal pääwal kokku, nenda et waStawõijad üsna tüdinenud on. Igapidi näib ruhwaS ergum ja agaram olema, kui mõni samm tagasi waatame, kuS kellegi! midagi teha et olnuk Oli kusagil middgi tegemist kuulda, seal oliwad ühe inimese asemel kohe ennast pakkumas ja pääwapalgad saiwad maha röhutuh. Ilmad on wäga pehmed, nagu olekS kewade tulemas, küsi looduS nneft ärkab ja noored ja wanah uue jõuga tööle tõttawad." lä. Kuuramaalt. Lilbawi sadama suuremaks ehitamine on RiikSrathi poolest kinnitatud ja saab fiiS wist tulewal suwel algatud. Tulewal suwel saab ka Riia -Dlädawi raudtee ehitamine algatud. Endine Läti lehtede »BaltijaS  Semkopiö" ja ,Teesu WehstnefiS" Redaktor, Georg Mather (Matecu luveiS) on Näärikuu 23. pääMnl MiitawiS äkitselt ära surnud. Kuuramaa lehtede igaS numreS seisab ikka weel hulk hobufe-warguse kuulutust.  Niipalju seda pahandust ka Eestimaal ja Ltiwimaal tehakse, Kuuramaa kunstnikud nätwad teistest üle olema. lakobftadti kurjateust ei ole wiimaSte pääwade seeS ühtigi kuulda olnud; kommtSston ei ole oma kuulamiStega wist weel walmiS. Peterbuvgist. Särawad ja kõlawad pidud on lõppenud.  Wtimasel nädalil oliwad Keisrikojas weel kaks suurt pidu. Suurem pidu oli Pühapääwal. Näärikuu 29. pääwal, Talwe palee saalides, kuhu 750 osawõtjat kutsutud oliwad. Kui Keisri Majestätid Malahhit - saali astunud oliwad, sii« algasiwad tantsud. Kell 1 aeal oliwad lauad kolmes saalis kaetud, Keiserlik laud NikolaisaaliS,  miS ütlemata uhkeSte ehtetalud oli. Laual iStuS KeiSri-Praua paremal käel Saksamaa Saadik, Kindral- Adjutant von Schwetnitz, waSsaknl käel Türgi Saadik, Shakir Pasha. Pärast keStiS pidu weel künni kell 3, kuS ka KetSrt - Praua tantsust osa wõttiS. Kuida ,Grafhdanin" kirjutab, saada Wene Saadik Saksamaal, Würst Orlow, keS juba mõnest aeast haiglane on, nüüd ometigi oma ametit maha panema, ja saada Wene soeawäe-woltnik  Saksamaal, KeiSri Majestäti Swiit - Kindral Würst Dolgoruki, tema asemele nimetatud. Pärast seda kni Wene riigi ja Paapsti wahel Katholiigt kiriku aSjadeS lepitus tehtud ja neile PiiSkopidele  andeks antud sai, keS wiimasest Poolakate mässamisest  osa wõtfiwad, ei ole Katholiigt Piiskopid seva armu otete ära moiSta ja tarwitada oSkanud, waid on omaS harjunud ülemeeleö Riigiwalitsusele mitmel wiifll tüli teinud. Wiimasel aeal oli Wilna ja Gtodao Piiskop Hryniewizkt selles waStapanemiseS ilmaliku walitsuse waSta, kõige agaram ja oli nimelt Wilna Kindral-Kubernör  Kindral-Leitnant Kahhanow'i waSta mitmeS tükkis sõnakuulmata. Tema sai waStatamisekS PeterburgiSse  kutsutud, on omast ametist lahti mõistetud ja Näärikuu  29. pääwal laroSslawi linna elama saadetud. Kohatised waimultkud seisused on käSku saanud Piiskopile asemiku walida. Peterburgi Linna-KreditkaSsaS on wiimaStel aegadel  peakoosolekute keStiS õige fnnred kärad olnud. Näärikuu  30. pääwal, õhtal kell 9, on KreditkaSsa maja ülema korra peal tulekahju tõuSnud, mis küll kustutatud sai, aga ikka suurt kahju tegi. Rahad ja raamatud ou wälja saadud. Keiser ise oli tulekahju paigal, kuuni tuli lämmatatud sai. Ka Kohtute Minister oli seal. ÜkS tuletõrjuja on surma saanud, kaks ott raSkeSte haawatud. Kohtud on agaral tööl uurimas, kuida tuli touõnud; mitmed pealinna lehed on agaral tööl, üht ja teist kahtlustamas.  Wöeralt maalt. Gecksamaalt. Riigipääwal waieldakse waljuSte wiljatollide  üle. Würst BiSmark seisab nende tollide eest, sest et põllumehed ilma wiljatollideta wõeramaa, nimelt Ameerika  wilja waSta wõidelda ei suuda. Ühelt poolelt seistakse aga waõta ja üteldakse selle läbi teiba ülearu  kalliks minema. Teiselt poolelt kinnitakse, et ieiwa hind iialgi niipalju et tõuse, kui wilja hind, et ka Saksamaal põllumeeste seisuS kõige üleüldise majapidamise põhjus on, ja et selle seisuse nõrkemisega ka kõik teised ära nõrkewad. Saksamaa riikide üleüldises nõuukoguS on heakõ arwatud, et waõtaStikku tehtud kaup Wenemaa ja PreuSsi riigi wahel, miS järel politika kurjategijad  waStaõtikku wälja antud saamad, kõigi Saksamaa kohta mdjuwakS tehtud faakS. MiS Riigipääwal selle üle Üteldakse, see on teadmata, et aga .wabameelised" erakonnad  selle wasta wõitlema saamad, seda on iseenesest arwata. Baieri Kuningas ou luba annud, et ka tema rilkiS WÜrst BiSmarki auukingitnsekS raha korjatud saakS. HukkamöiStetud dynamiitlaStest on ReinSdorf zäleStawa  jultusega surmale läinud. Kõiki waimulilku kinnitust  on tema põiganud, wiimasel tunnil wangimajaü sigarit  põletanud ja kergemeelisel kombel laulnud. Kui teda hukatuselawale wiidi, siis on tema meel kõiki walitsust siunanud ja Anarchistlast suure häälega ,elada" laSta katsunud, aga timuka sulased on teda oma käte wahele wõtnud ja wiimane toorus on tema kurku kinni jäänud; pea läikis kirweS ja selle «ehe elu oli otfaS; keS juba muidugi raSkest tiiSkuseS ja surma suu eeS seifis. K ü chlee  on kürwaStusega surma läinud ja waimulikku kinnitust  waSta wõtnud. Rupsch on ometigi armu saanud; saab agu elu-aeakS tuhthoonesse pandud. Sellega ei taha tema weel leppida, waid kinnitab ennast ilmasüüta olema ja tahab täitsa õigeks mõistetud saada.  FrankfurtiS  Maini kaldal, on Peawahi hoonet lõhkuda kalsujud. Katse on aga nurja läinud ja on ülepea nii lapsik olnüd, et sellest suuremat kahju karta ei olnud. StuttgartiS on kõrge ülematele üks nimeta kirt tulnud, milles Küninga shloSsi dynamiitiga lõhkuda ähwardakfe. Acwatakfe. et see ükS rumal nali on, sest Kuningale ega tema perekon- Mr enesele ei tuleks sellest kahju. Kuningas on ksige oma perekonnaga NizzaS. Münchenis on mässaja lanSsen kinni wöetud, keda juba ammu otsiti ja kellel Riigikohtu poolest rasket nuhtlust oodata on. Inglismaalt. Nagu juba ülemal pitkemalt kirjutatud, on Khartumi linn ja sellega üheS esiteks kõik Sndan, Mahdi kätte langenud; Kindral Gordon on surnud. Weel mõni pääw enne seda, oli Ggyptuse ja Inglismaa wägi, pärast Kindral Stewarti haawamist Kindral Wilsoni all, waenlaSte wahele sattunud, Gordon oli Khartumist abi saatnud ja oma peastjaid peastnud. Näärikuu 16. pääwal  jõudis Wilson aurulaewadega Khartumi alla, aga juba lehwifiwad Mahdi lipud müüride peal. KakS pääwa enne seda oli linn langenud ja oli Kindral Kordon surma leidnud. Kuida räägitakse, olla ükS Pasha selle walejutuga  üht jägu wäge linnast wälja wiinud, et waenlased kusagilt peale tungida, kuS neid ei olnud, kuna teine Pasha wärawad Mahdile lahti tegi. Halastamata Araab. lased on linnas hirmsat werefauna walmiStannd, kõik need on maha raiutud. keS Mahdi poole ei heitnud ehk keda tema tarwitata ei wöinud. Kindral Wilson taganes,  jooksis aga oma laewadega Shabluka kosel kinni ja laewad läksiwad hukka. Inimesed peasiwad ühe Niiluse saare peale, kust neid parast ükS laew ära peastnud on. Läbi Inglismaa kõlab küsimine: MiS nüüd?" ja Gladstoni  Minifierium on jälle kangest kõikumas, kui aga kedagi  leida olekS, keS sasitud aSja korraldamist ja tallitust oma peale wölta usaldaks. Mõned wäesalgud on juba SudaniSfe saadetud, teisi walmistakse ette. Kindral Wolseley  on käsku saanud, mässamist täitsa lämmatada ja Mahdit maha rõhuda. Kui kerge see käsk täita on, seda saab aeg õpetama. Cunningham, keda wiimaõte kärgatuste  sünnitajaks peetakse, on kohtu eeS läbi kuulatud. Kohtud on tema jälgi mööda käinud ja leidnud, et tema Talwekuu hakatusel kahtlaste aSjadega Ameerikast tulnud ja mitme salanime all elanud. Nimelt on temal üks suur ja raske kohwer kaasaS olnud, kuS ehk dyuamiit seeS oli. Tema on seda salganud, aga tema woorimees ja tema korteri perenaene on seda tsekS tunnistanud ja seda kohwret  on pärast ka ühe noore mehe juures leitud, keda Eunninghami  seltfilasekS peetakse ja keS ka kinni pandud ou. Cunntnghamt riiete sees leiti ükS kapsel, kuida neid dynamiiti  sülitamiseks tarwitakse. Ka on tema korteri perenaene  tunnistanud, et tema sagedast Toweris käinud ja ka õnnetuse pääwal, löune aeal kell 12 ja kell 1 wahel sennä läinud. Ameerika kaudu tulewad Pariisist sõnumid,  et see kuritegu seal, üheS trahteris plaanitud olla, kuS kaks meest ja ükS naeslerahwaZ sagedast kooS istunud  ja kurjateu üle nöuu pidanud. Et üks jägu lirimaa mässajate esimeestest Pariisis aset peab, selle üle ei ole sugügt kahtlust. Raha korjatakse Ameerikas, kuS iga liri sugust teenija tüdruk oma ,weeringil" andma peab. Esimehed  elawad nende kulu peal prkskest, ja kui raha hallikas  kuiwama kipub, fiiS tehakse jälle kord üht kärgatust, mis hallika-sooni lahti põrutab. Sedawiisi on neil meestel  õige hõlpuS ,õnnetooja" nime teenida. Sellesama sõnumi järel olla see naeSterahwas Pariisist wiimaseks kärgatuseks dynamiiti toonud ja Westminstri kabelisse kannud.  KaS siin ükS wõi teine sõnum, wöi ehk wahest mõlemad tõsi on, see on teadmata. Jutu leht. Johann Aeitchold von Mtkul, üks Liiwimaa kangelane ja kannataja. « . Karl XII. oli Daanlafi ja Wenelafi kui leudes löönud ja nihkus Düüna jõe ligemale. Hirmu pärast Kuninga pahanduse eest ja Kmdral-Kubernör Dahlbergi sündmusel sai ükS kiri walmiStatud, milles Patkul ja tema seltfilased pealaimajatekS ja auuwargatekS tunnistatud saiwad, Riia linna ja Liiwimaa seisused aga oma ja oma laSle nimel maailma otsani Rootsi Kuninga kristliku, õige ja armulise walitsuse alla jääda. 135 Nitterkonna liiget, 22 Raekohtu liiget, 556 Suuregildi liiget ja 364 Weikegildi  liiget kirjutasiwad omad nimed alla. Sedawiisi oli Patkul ka oma seisuSlaõte poolest tagasi tõugatud ja maaäraandjaks  tunnistatud. Karl X!l. tungis wõites Poolamaa südamesse. Kuningas  Angust hakkaS oma auujärje peal kõikuma, sest ainult üks jägu Poolamaa Ritterkonuaft hoidis tema poole,  kuna teised malmis oliwad Rootsi Kuningaga rahu tegema ja oma Kuningast auujärje pealt tõukama, kuida Karl XII. seda päris. Sellega HakkaS ka see pind kõikuma,  mille peal Patkul seifis. Juba enne Poolamaa söea õnnetusi oli Patkul oma Kuninga ja tema nõuumeeSte  kõikuwat meelt ära tunnud. ,Tema julge kindlus ja korraldatud tegewuS ei mahtunud Kuninga ja tema Ministrite lõdwusega, kergemeelega, kõikumisega ja umbtruuwusega  kokku, Patkul ei olnud see mees, keS iialgi seda salgada suutis, miS tema tahtis", ütleb Fryrrll, üks selleaegne aealou kirjutaja. Patkul oli igal poolel kohku-