Sakala .?- R«. Wiljaudis, M. Aprillikuu pSewal 4884^ VII. aastakäik. Jluiub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Aoimendnse adrels: „Sakala" toimendwele Wiljandis. Wene keeli: ?>,> ~<! aic u.s n- ni. r>. „Sakala" aastahind pooltõift poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop. Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõcta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. M Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, W. Just'i ja Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'!, Busch'i ja Kluge Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G- F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttncr; Pärnus: „Endla" Seltsis herra Kuudewiita ja E. Treufeldt'i raamawpood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupm, T. Puchk; Wõrns: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Peeterburgis:K Leopas, Houeinü npoou. .V? 80; N. Mattissen, lleneinü np., v .uoera, .V» 28 21. WiljandiS: F. Feldt. Rehkendaja põllumees ja asjaõiendaja.  I. meie päewil end rehkendamisega mitte tutwustada ei taha, seda petetakse igal pool, ehk hellamini üteldud: See saab igal pool kahju. Ka sest ei ole üksi weel küllalt, et meie rehkendusega ja rehkendamisega paljalt tuttawaks saame; meie piame rehkendamise üle peremeheks saama ja tema piab meie teenija olema. Jseäranift rõhku paneme meie omas käesolewas kirjas põllumehe ja asjaõiendaja  rehkenduse peale, ning katsume näidata  ja seletada kuidas põllumees, kes ka ühtlasi  oma asjaajaja, müija ja ostja on, kõige lühemalt ja rutemalt oma rehknungisi teha wõib. Nuttu ja lühedalt piab asjaajamises rehkendatama, seft kõigilt poolt karjutakse wastu: Aeg on raha! Meie ei wõi siin mitte üht iseäralist rehkenduse raamatut awaldada, waid paljalt mõne peatükikese rehkendusest wälja wõtta ja seda siis põllumehe tarwituste kohta nii lihtlabaselt ja lühidelt ara seletada, kui wõimalik. Iseäraliku kõrget matemaatika teadust ärgu otsigu siit aga keegi. On see katse meie lugejate meelt mööda, siis saame edespidi weel enam sellest asjast rääkima. Wõtame siis esiteks protsendi arwamine käsile. Uuemal ajal räägitakse igal pool protsentidest.  Need protsendid on ühe hulga sQuantität) jaud, mida saja järele määratakse, kro eentum tähendab Eesti keeli: saja eest ehk saja pealt. Sõna protsendi asemelle kirjutakse märk "/o. Kui keegi peremees omast kapitaalist aastas 4 "/<> raamatute ja ajalehtede tellimise peale ära kulutab, siis tähendab see nii palju kui: iga 100 rubla pealt annab ta 4 rubla oma waimu harimiseks wälja. Ja ta annab nii mitu korda 4 rubla wälja, kui mitu korda tal 100 rubla on. On tal 200 rubla, siis annab ta 2 kord 4 ehk 8 rubla wälja, on tal 500 rubla, siis on nende protsendid  4 korda 5 ehk 20 rubla. Küsimine: „Kettegil peremehel on 600 rubla kapitaali; ta arwab sellest kapitaalist 10"/ c« aastas poja koolitamiseks. Kui palju kooliraha on tal fiis aastas maksta?" Kui piirituse wiin 80-ne protsentiline on, siis tähendab see: 100 toobi piirituse sees on 80 toopi alkoholi wõi wiinawaimu ja 20 toopi wett. Kartohwli sees on 70—81 protsenti wett, 16- 23"/ c jõuujahu Stärke), munawalge jagusid, see tähendab: 100 naela kartohwlite sees on 70 —81 naela wett, 16—23 naela jõuujahu, 2V- naela munawalge  jagusid. Palun, auus lugeja, ütle nnid iseendale wõi töisele, mis see tähendab: „Hea lehma piima sees, mis müimiseks kölb- lik, peab olema wett, munawalge jagust, 3-'/w"/o raswa ja 4Vb°/o piima suhkurt." Kui protsendid mitte kasu, waid kahju tähendawad, siis peab ka see sõna kahju sinna juure lisatama' näituseks: Kui Madi Peeter oma kaks noort täkku 200 rubla eest ära muis, siis arwas ta ise 10"/<> kahju saama, s. o. iga 100 rubla pealt sai ta 10 rubla kahju. Sest näeme, et niiheasti kahju kui ka kasu wõib protsentide järele mõeta ja arwata. Katsume siis nüid üht plaani teha, kuidas meie määratud protsentide abil kapitaali suurusi ja protsentide eneste summa wõi terwet kapitaali kasu, intressist, leida wõime. Seda wõime meie aga kõige selgemine näituste abil teha. Näitus: 1. Rõuukas peremees ütleb: Minu talu annab aastas 600 rubla sisse, sellest rahast pian ma iga aasta lõpul 15 "/o tagawarakö panema. Kui Palju paneb ta aastas paigale? Arutamine ja rehkendamine: Kui ma 15 V<> wõtan, siis tähendab see: iga 100 rubla pealt 15 rubla ning seega 600 rubla pealt 6 korda 15 rubla, s. o. 90 rubla. Küsimine:  100 rubla pealt saan ma 15 rubla tagawaraks, kui palju saan ma siis 690 rubla pealt? Wastus: Kui ma 100 rubla pealt 15 rubla saan, siis saan ma 1 rubla pealt muidugi  100 korda wahem ja 600 pealt 600 korda enam kasu; seda panen ma nii moadi tabwli ehk paberi peale: 15X600 10Õ' see tähendab: 600 kaswata 15-nega ning jaga 100 läbi, siis on ots käes. Täieline kirjalik worm: 15X600 9000 15X6 100 96r.,ehk: 90r. Sellest näitusest on nüid näha: Kui sul on kapitaali suurus ja protsendi kõrgus teada, siis kaswata protsendid kapitaaliga ja jaga 100 läbi. Päris mängu asi! Juhtub mõni ütlema: Kuule, külamees, see on masina wiistl rehkendamine!  Siis tuleb temale nii moodi wastata, et: põllumees hakkab nüid üle pea masinatega wõid tegema, reht peksma zc., sellepärast ära pane pahaks, auus küsija, kui meie ka masina kiirusega rehkendada katsume! 2. Üks agar ja wirk talupois saab aastas 120 rubla palka. Peremees paneb tale weel 5"/ o aastas juure. Mitu rubla läks poisi palk kõrgemaks? Arutamine ja rehkendamine: Kui 100 rublale 5 rubla juure tulewad, kui palju tuleb siis 120 rublale juure? Muidugi: 5X120 600 "100" "ub>«. Kõik niimoodi ülesanded tulewad selle kindla wormi järele rehkendada; ning siin ei ole muud meeles pidada, kui kaswata protsendid  kapitaaliga ja jaga siis 100 läbi: 100 piab ikka jagaja (divisor) olema. 3. Pariskohaomanik N. N. pruugib oma poja koolitamiseks aastas 120 rubla ära, kui suur on tema warandns, sest et see kooliraha just 4'7" tema suurusest on? Arutamine ja rehkendamine: Kui ma siin 4"/.. peale mõtlen, siis pean ma ka ühtlasi 100 rubla peale mõtlema, kellest need 4 prots. kui kasu tulewad. Kui ma aga ühest kapitaalist  120 rubla kasu saan, siis peab selle kasu tarwis nii mitu korda 100 rubla tagawaras  olema kui 4 (s. o. 100 rubla prots.) selle kasu (120 rubla) sisse mahub. 4 lähäb 120 sisse 30 korda, seega peab kapitaal, kellest ma 4"/» juures 120 rubla kasu saan, OOXIOO rubla s. 0. 3000 rubla olema. Rehkendamise juures tuleb niimoodi peale hakkata: Kui 4 rublalise maksu juure 100 rubla kapitaali tarwis on, kui palju rubla tulewad siis 120 rublalise kooli maksu tarwis? Wastus. Kui nelja rubla kohta 100 rubla tarwis on, siis 1 rubla kohta 4 korda wähemat, aga 120 rubla kohta 120 korda suuremat kapitaali tarwis. Seda panen ma nii wiisi kirja: 100X120 12000 - 3000 rubla. Niisuguste ülesannete juures pole muud tarwiö teha, kui terwe kasu mis kapitaal oma protsentidega toob 100 ga kuswatada ja stis protsendi läbi jagada. 4. Päriskoha omanikul N. N. on 3000 rubla raha; sellest annab ta oma poja koolitamiseks  aastas 120 rubla wälja. Mitu protsenti on see kooli raha? Küstmine: 3000 rubla annawad 120 rubla kooliraha, kui palju kooliraha annawad seega 100 rubla? Muidugi: 120X100 12000 3000 " 3ÕÕO ' saja rubla kasu kutsutakse ikka protsendiks. Lühendatud: 12X1 , , Siit näeme, et kui protsenti kõrgust, s. o. saja rubla kasu kõrgust, otsitakse, siis ei ole muud midagi tarwis teha, kui kõik kasu (intresside  summa) 100-ga kaswatada ja siis kapitaali enese läbi jagada. Teeme nüid omale neist näitustest üks pilt wõi kuju, keda meie kergeste meeles pidada ja rehkendamise juures tarwitada wõime! Tähen- dame kapitaal k-ga, protsent ?-ga ja kasud, intressid, Iga, siis on: k ' 100 lOO K. Nende wõrdluste abiga leiad sa otsekohe wälja, kui suur kapitaal, intressid ja protsent on. Sul on niisugustes ülesannetes ikka kolm tuttawat arwu antud, ning nende abil pead sa neljandama, tundmata, arwu üleSse otsima. (See pole ju muud kui liht kolme liikme ehk regel de tri arwamine.) Weel seletuseks: 5. Metsa Karel on 36 aastat wana, tema poeg 8 aastane; mitu protsenti on poeg noorem? Poeg on 28 aastat noorem kui isa, seega: 36 tarwis 28, mitu 100 kohta? Muidugi: 28X100 2800 , , 36 36 Küsimine: Mis wõime meie siin kapitaa- ja mis intressidega wõrrelda? 6. Nisu on odawamaks läinud ja maksab nüid (üks määratud hulk nisu) 6IX/5 rubla, mis ta enne maksis? Kni nisu 12 "/<. odawamaks on läinud, siis maksab ta praegu 88 rubla, kui ta enne 100 rubla maksis (Mõtle ikka: kui protsendist jutt, siis 100 rublast ka!), seega: 88 rubla jauks 100 rubla, kui palju 61V' rubla tarwis? Muidugi: 100X61V' 100X308 „ 88 88 X S Saagu nüid neist paarist näitusest protsendi arwamise kohta küllalt; nende abil wõib iga mees ise ülesannete kallale minna ja nad antud juhatuse all wälja uurida. Neil näitustel on see tähendus, et nad lugijat juhatakstwad sellest täiesti arusaama, kuidas protsentisi ja intressist ning kapitaali arwatakse. Muidugi ei wõi need näitused siin täielist intressi rehkendust tähendada,  selleks oleks ju weel neljandamat asja kapitaali, kasude ja protsentide kõrwal tarwis, see on: aeg (aastad, kuu zc.). Sellest lähäme aga mööda. Lõpeks weel nagu meelde tuletuseks: 1. Uks Tallinna laew maksab 30,000 rubla ja kautab aastas läbistiku 2000 rubla, mitu protsenti kasu wõi kahju see on? 2. Mitu protsenti annab poole - terameeS omast põllusaagist peremehele? (Järg jäeb tulema.) Niisugused protsendid antakse enamist ikka kmnnendikarwudes  (äeeimai), näituseks wett, 4,2"/» piima suhkurt  :c. Et need wäga tähtsad murrud wast igal mehel tuttawad  pole, siis pruugime siin liht murdusi.