Tallinna Sõber .V 8. AümneS aastakäik. Tallinnas, 19. Küünlakuu päawa! 1888. Uleiildiit llealeht Eesti rahAale »»sl ja liisades. Tuleb ükskord nadalis wälsa Maksab Tallinna» Lindfors'i pSrijate triikimajaS: aavlas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop ssojn ehk postiga saadetud: ija?to« 3 rubla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt k So?. Tellimised w aetakse wrZta: Uakstnnas: Llil»f»rs'i pärijate lnritimatas. - Z»ei«rliurais - S. Seelandt, v»«uspei:», H 54. Kartus: Laaiimauu. - Aaltweres: z. K»ys. Kaldes - A. Seiaetöera Saplalus: K. SaTSerg. Liyuias -Z. Aültner't ooodis. Msjandts: S. z K«ro«'i raamatupood. Aarwas: M. Sõder. Marus: ?raua ??ielrose. Malkas: W. Kudoksi. Aurelaares: Th. .Lange. Waul: iuida iseäranis kuulumise. WaStaja redaktor W- F. Eichhar n. Elab Baltiskis, kirjid kSiwad Bal-iski (Baltischport L^rikciiL.llopi?..) Register: üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt! Tallinnast: Politsei-lolitnde muutmisest.  klapožliian  — Meksandri-kooli asjust. ..Ee tim«a Kube mauzu Zeituugj' !»u utus. Ksgok unaamctniknde  maksust. Uu« Polittei-aefl „Now»fli" kentsakad sõnumid. ..Wirulasc" tnikikoia ametlik  kiini! Tulekahju. Kurjatcgu. Bqltiskist. raewajöimdest. Narmast: leq lõhk i. I mine. - kartust: TärtirWälga rpodtce'— Soomcmqqll! Tollimaks. Petcrburgist: Keisrikljast Persia Schaci.sst - Teodaandja" kuulutusest Moskwa posti wurgate protsessi kohta. Dr. Dreypölcheri prot s-ss. Boron F-h eiieni kqudamasa. Wi ebskist Sou-oivitschi protsess. M?skwost: Kargaiilld wang. OmSkist j Uks palme. Iseäralised ja uuemad jõuumid.—lu-u leht. Wate°Wald?mar —Kiriku-teadused. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltilkil, Küünlal»» 12. pääwal- Wenemaa ja Saksamaa walitsuste wahel on silmanähtawalt  hea tahtmine üksteisega leppida ja rahu pidada, kuida mõlemite riikide elutarwitused seda parimad ja kuida see kahe Monarchtriigi kohaline on, kuS ligisugulased kui KeiSrid walttsewad. WäljaSpidiSte söbruse-tähtede sekka mõlemilt poolelt wõime lugeda: et Wene Kaluga-rügementi  saatekoud oma auu-ülema, Keiser Wilhelmi, poolest ka sel korral iseäralise anuõkamisega wasta on wõetnd. Selle oma Wene rügementi auukS on Keiser Wilhelm hiilgawat pidu-lauda annud ja on omas lauakSneS  iseäralise rõhuga selle rõõmu peale tähendanud, mida Ketser Aleksander I. temale 70 aaSta eest teinud, kui teda Kaluga-rügementi auuülemakS tegi ja seda rügementi tema omaks nimetas; niisamati tähendas Keiser Wilhelm ka selle sõdrnse peale, miS tema ja KeiSrite Nikolai Aleksander 11. ja Aleksander 111. wahel walitsenud on. Jgalc saatekouna-liikele on Keiser Wilhelm oma pildi kinkinud. Kui Wenemaa Saadik Graf Shuwalow nüüd jälle Berlini tagasi tuli, on Graf Herbert Bismark teda uhke piduga wasta wõtuud, kuhu ka ülemad ringkonnad  Keisrikoja ametnikkudest ja diplomalika ametnikkudest  kutsutud oliwad. Berlini Kubernör, endine Saksamaa  sõeawäe aSjatallitaja PcterburgiS, Klndral-Adjutant von Werder, jõudis selle kuu 9. pääwa õhtal PeterburgiSse  ja temale on, kui KeiSri Majestäki w õ erale,  Talwe-paleeS korter walmistatud. Nende anustamiste  kõrwaS räägitakse ka, et Saksamaa poolt Wenemaa  püüdmised Bulgaria aõjade korraldamiseks igapidi ületatud saada, nii palju kui neid nõuga ja sõnaga tuetada wõib, ja meie ei eksi küll mitte kui arwame, et Kindral-Adjutant von Werder osalt just nende aSjade pärast Pelerburgisse saadetud on, et kõik segadused Wenemaa  ja Saksamaa wahel kõrwale saadetud saakfiwad, et need kõige wägewamad riigid edaSpidi ühel meelel, kui ka mitte kirjalikult kinnitatud ühenduses, maailma rahu kaitseda  ja kosutada wsikfiwad. Kuida kirjutatakse, ei pärida Wene walitsus Bulgaria asjuõ muud ühtigi, kui et kõik suur.iigid ühel meelel kuulutakfiwad, et Prinz Ferdinard Europa põhjuSseaduste wasta, kuida need Berlini kongrcSsi  peal määratud saiwad, Bulgaria trooni peal istub. Teda sealt wägiwallaga wälja ajada ei olla Wenemaa nõini, ega tahta Wenemaa seda ka teiste riikide poolt pärida. Et Saksamaa walitfus igapidi selle nõuu poolt on ja seda ka tuetada tahab, seda on Würst Biõmark juba omas Parlamenti-kõneS kinnitanud ja seda olla ka Weuemaa Saadikutele BerliniS ja WiiuiS ametlikult kinnitatud.  WalitsuZte poolest ei ole fiis soea-himu kusagilt poolelt  karta. Siiski ei taha rahu lootused kusagil figida ja igal poolel rusub raske kartuS ja umbusaldus rahwaZle peal, kuida ka Weue paberraha hinnad Berlint börstl ikka alamale ja alamale laugema kipuwad. See hirm aga, mis. walitsuste rahu-püüdmiõtest hoolimata, rahwaõtest lahkuda et taha, see ei tule kusagilt mujalt, kui sellest õnnetumast rahmnslikust tuhinast ja kiustlemisest, mis nüüd juba nii kaua Europat wintsutab. Kõige rohkem häwitatakse aga usaldust kindla rahu peale ikka ja ikka Prantsusmaalt. Kuida sealt ka kiuni- tatakse, et Prantslaste suurem hulk rahu soowida, siiski ei taha usaldus selle soowimise peale sigida, ja kui ka Prantslaste suurem huik tõeste rahu pidada tahab, siis kardetakse, et tulikaunused, auuahnitsejad ja nende kannuspoisid  Parist uulitsatel, seda soowimist oma määramata kära alla lämmatawad. Seal on nüüd üks Ministerium, kes, kuida näitab, tõeste rahu pidada tahab, aga selle pääwad näiwad laetud olema. Riikides, mis Parlamenti juhatuse ja wõimuse all seifawad, on pruuk, et kui Ministeriumi pärimised Parlamenti poolt healede-enamusega  tagasi lükatud saawad, siis lahkub Ministerium ametist ja President kutsub teised Ministrid. Nüüd päris Minister-Prändeut Tirard Tongkingi asjatalliluseks  29,909,999 franki. Selle eest oliwad 256 healt, selle waSta ka 256 healt, ja sellega oli pärimine tagasi tõugatud. Tirard seletaS seda asja uueste, jättis 299.999 franki maha ja seda lubati, aga ainult 8 healt oliwad tema poolt rohkem- Õiguse pärast oleks Tirard oma Ministritega juba esimese heale-andmise järel taganema pidanud, aga tema katsus weel elusse jääda ja seda lubati  temale waewalt. Selle kuu 11. pääwal pidi üks teine arutamine ette tulema, millest Tirardi Ministeriumi komistamisi kardeti. Seespidiste asjade Minister on lä° niue 1,699,999 franki sala-tallitusteks saanud, mille üle aruandmist ei pärita. Seda summal tahetakse wähenda eh? koguni maha jätta. Tirard on juba kinnitanud, et tema oma aineti maha paneb, kui seda raha ei auta. Kui tema poolt nüüd küll healesi ei ole, siis piab tema wist lahkuma ja kergest wõiks juhtuda, et siis Floqnet Minister-Präsidentiks ja Kindral Boulanger uueste Sõea- Ministriks saaks. Siis oleksiwad aga ka rahu-lootuses uueSte wähenemas. Saksamaal on mure Kronprmzi haiguse pärast wägewast  kaõwamas. Kui ka San Remost ametlikult kuulutakse,  et weike haaw kõrge haige kurkus paranelnas on, siiski ei taha rahwas ennast sellest solgutada lasta waid nõuab sõnumit, kuida fiis haigase enesega lugu on, sest see haaw ei saanud jo mitte arstimiseks leigatud, waid ainult selleks, et köu-sõlme paistetus teda mitte ei läkastakS.  Et paistetus ja kaswjad juba nii kaugele jõudnud, see pidi iseenesest juba kahtlust varemate sõnumite wasta äratama. Selle juure on nüüd weel mitmed hirmutawad erasõnumid tulnud. Keiser ja Keisri-Praua on omast manusest hoolimata, Nan Remosse reisida kahinud ja ainult  arStide tnngiw wastapanemine on neid sellest tänine tagasi hoidnud. Selle kuu 9. pääwast on Parin kaudu San Remost sõnumid tulnud, et Kronprmzi elu peale enam wähematki lootust ei olla. Kui paha tahtmine sl'da sõnumitehkka teel natuke mustemaks wsib wärwinud olla, siiski on see ikka ü?S wäga kardelaw täht ja raske mure ja knrwastus rusub kõige Saksamaa, niisamati ka muu maailma peal. Peale selle, et Kronprinz Wilhelm oma mehise ja auufa meele, oma lahkuse ja oma proowitud wahwufe ja sõea-osawuse pärast kõige Saksamaa ja kõige maailma ees kahtlemata anuswses ja armastuses seisab, peedakse teda wõeral maal ka üheks wägewakS rahufammaks, miS ehk tema surmaga langeks. Wõib olla, et hirm Kronprirzi elu eest oinast kohast kc põrutates Berlini börsil mõjunud on, aga selle kun 10. pääwal makfeti seal Wene paberraha 100 rubla eest ainult  168 marka, mis natuge wähem kui 5? kopikat rubla eest wälja teeb. —> Saksamaal on mitmed kõrged mehed haiged: Würtenbergi Kuningas juba kauemat aega, Va> deni Suurherzogi teine poeg Ludwig, ja mõned teised. Baieri segameeline Kunningas Otto on juba nii kaugele jõudnud, etlema kedagi ara ei tunne ja ka tema ihulik termis on waene. Anstria-Ungrumaalt kirjutatakse, et need Wenemaa ettepannekud Bulgaria asjus, mille eest Würst Bismark elawa ofawõtmisega kostab, Miinis mitte rõõmu ei tee. Austria walitsns kinnitab küll ka, et kõik piab hoitud ja täidetud saama, mis Berlini kuukressi protokollis määratud on, aga Buigaria asjus ei olla Austria weel mitte Saksamaaga  taieste ühel meelel. Inglismaa ja Ztalia olla nende ettepannekute kohta Saksamaaga ühes nõuus. ükS Warschawi leht oli sõnumid toonud, et Austria walilsuse-kommisston  Krakawi sealise sõeawäe-walitsusega nõuupidamises  olla, kroonu kassat ja teist awalikku warandust iga juhtumise eest kõrwale saata. Ametlikult saab seda tühjaks juttuks tunnistatud, aga seesuguseid ,ametlikud" wastawaidlemised on juba sagedast seesugust „tühji juttust" rohkem kinnitanud kui lämmatanud. Prantsusmaal teeb uks kiri suurt kära, mis aealehe äss oivax sees seifis ja milles arutatakse,  et Wenemaa ennast Prantsusmaaga, kuida see nüüd on, iialgi ühendada ei wõi. See kiri tahab filmnähtawalt Varifi Grafile teed Prantsusmaa troonile tasutada ja sedawiifi Prantsusmaad jälle Monarchiriigiks teha, millega üks teine Monarchiriik ennast kahtluseta übendata wöib. Mõnelt poolelt arwalaksc koguni, et Parist Graf seda ise on kirintanud. Wilsoniprotsess seisab kohtu ees. Tema kinnitab, et tema küll nende eest kostnud, kes tema osawõtmist  otsinud, aga iialgi seda oma osawõtmist raha eest müünud ei olla. Tema eestkostja läheb weel kaugemale ja arutab, et Prantsusmaa seaduses üht paragrafi koguni mitte leida ei olla, mis sellele nuhtlust määrab, keS oma healt mõjumas paikas maksu eest tarwitab. Kui fiis Wtlson ka Auulegioni risti kcllegile raha eest toimetanud oleks, mis weel mitte tõeks tunnistatud ei olla, fiiS ei seiSta ka seegi seadust mööda nuhtluse all. Arwatakse et fee suur kära nüüd kaub, nagu wefi liiwa fiisse; sellega ei olla jo hakatusest saadik muud tahetud, kui wana Grevy't  Prästdenti-istelt maha tõugata. See nõuu on küll korda läinud, aga käratsejate tahtmine, üht »oma meeste tema asemele vauna, läls nurja. Käratsejad püüawad sellepärast tänapääwast walitsust ühel teisel teel körwole lükata, knd Wilsoni protsess neid edast ei aita. Inglismaal on Lord Salisbury, nüüdse Minister- Präfidenti, erakonnal on wäga paha meel Lord Churchilli  ?öenemaa-reisu üle. Kui tema seal politika aSju olla tallitada tahtnud, stiS olla tema seda ainult oma käe veal teinud, nagu aunahne poisike. Kui tema ehk ka Pcterlmrgis midagi Inglismaa nimel kauplenud olekS, siis ei olla sellel mingisugust tähtsust ega mõnu. Lord Dufserin olla omast Jndta-Vlce-Kuuinga-ametist oma silmahaiguse pärast taganenud, sest selle maa õhk kippuda tema silma - walgnst häwitama. Tema olla Inglismaa Saadikuks Roomas määratud. Belgias on suur mure Stanley värast. Kongo Kindral-Knbernöör on sõnumit saatnud, et Leiknfekuu 10. pääwast saadik Stanley'st ega tema kaafaliStest ühtigi ei ole kuulda olnud. Juba hakatakse nõuu pidama, otsijaid AfrikaSse saata. Jtalias näib sõea-waim walitsema. Neapelist kirju-