Sakala »7. WiljandiS. «. Awlikim Piewal 188S^ VIII. aastakäik. Zlmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab S kop. EeSti seltsidele poole hinnaga. Hoimeubttse adress: ..Sakala" toimendusele WUiandis. Wene keeli: öi> peAa«aüo Nk che^ss^. „ Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaSta hind: Postiga 1 rbl. 75 kop., postita l rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wSeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adress id palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad. Lugejatele teatan, 18. numbri kuuluwse täiendamiseks, et Keiserlik Ülemtrükiwalitsus mind 11. Märtsil s. a. ka „ Sakala" waStutajakS Loimendajaks on kinnitanud, midaS minule 17. Juuni-kuul 115022 all awaldati. Sellega on siid minu ajakirjanduseline tegewuS seadusliku lubaga kinnitatud ja saan kõike Leha katsuma, et „Sakalad" wõimattkult enam oma jalgade peal käima awitada. Härra J. Kõrw, kes ka weel esiotsa kaaswaStutajaks  jäeb, on seega küllalt oma head tahtmist näidanud ja oma wostutaja kohut tänuwäärt täitnud, et mõnesuguste kirjutajate läbi wäljakäimist wolitas. Aga rohkem töise lehe eest muretseda ei olnud temal enese tegewuse pärast wõimalik ega ka ta asi. Et nüid ülema kinnitusega lehe täieline tegewus minu kätte usaldatud, sellepärast saan ka oma toimendaja kohusid mitmet pidi täielisemalt täita wõima ja tõutan sisu rikastamist ja muid tarwilisi lehese puutuwaid õigusi ikka silmas pidada. Minu rahwuslised püidmised ja tahtmised on lugejatele  mu senniaegsest tegewusest tuttawad, ega pruugi ma siin neid enam nüid uueste üleslugema ja kordama hakata. Tahan oma jõuudu mööda kõike head edendada  ja halba maharusuda awitada, kuida seda meie kitsama isamaa isielu ja riigi targad seadused juhatawad. Pian aga ka omast manast muutmata töökorrast seda meel siin tähendama, et Eesti elu täie jõuuline edenemine  kõiki isamaa põllul töötajaid täielise ühendusele ja kokkuhoidmisele kutsub ja noomib, midas minagi iseäralise  rõhuga nimetan ja püidma saan, nõnda kuidas seda üleüldise asja tarwituS nõuab ja õnnis rahwusline kangelane C. R. Jakobson selle lehe asutamisega põhjendas  ja õpetas. Jaan Lipp. Kaswatus ja haridus. Reed kaks sõna on inimese sudule ja iseäranis noorema  põlwe elule wäga tähtsad. Saab inimene heaste kaSwatud, siis on maailmas üks hea kodanik enam, saab tema ka haridust, ja mida enam, seda parem, siis wõib ta oma elule siledamat teed leida ja kaasinimestele ühel ehk töisel wiisil enam kasu saata. Aga kaswatamist ei pia meie mitte haridusega ära wahetama, künna nendel ommeti omad isesugused tähendused ja sügawalt inimese elusse mõjuwad tähtsused on. Kaswatamine loob inimesele  karakteri, awaldab temale hinge elu püidmisi ja määrab kõige tema tegewuse õiget ja korralikku sihti. Haridus awaldab aga jälle inimesele teadusi, annab tema mõtetele paremat ja rohkemat materjali ja harjutab tema mõistust. Kaswatamine Valmistab inimest elule ja haridus  awitab teda elus. . . . - Mis nõuab aga elu inimeselt za mis on nnmesel elult loota? WaStuS nende kahe küsimise peale seletab meile elu otStarbet. Esiteks nõuab elu inimeselt osawust neid abinõuusid leida, mille abil tema elada wõib, töiseks nõuab ta osawust, temal olewaid waimuomadusi täielikult tarwitada ega tohi neid maha matta, ja üheS Mega ka osawust niisugustest tegudest tagasi hoida, mis töiste kaasinimestele kahjulikud on. Elult aga loodab inimene kõige enne elamise wõimu ja oma looduse nõudmiste  õiget täitmist ning selle järele parajat rõemu tundmist leida. Aga et elu ja rõemu tundmiste abinõuusi  ilma alaliste Võitlusteta kätte ei wõi saada, siis piab ülemal nimetud tingimisele meel wõitluste osawust, kõige pealt puuduste ja kurwastuste kannatamist juure, lisatama, see on õiM. kaSwatamyre piabMmest waewa armastajaks, wahwaks, kannatlikuks ja ühelhoobil nende puuduste ja elu takistuste ärawõitjaks õpetama ja harjutama, mis tõeste igapäewaseS elus ette juhtuwad, ning piab ka weel wiimsekS kaswatamises inimesele õigus nõnda armsaks tehtama, et ikka ennast kõigest sellest tagasi hoida jõuaks, mis ial ligimesele kahju teeb. See soow, et inimesi nõnda piaks kaswatatama, et nad oma eneste tegewust töiste s. o. seltsliku elu kasuks ohwerdaksiwad,  piawad kuulsad kaswatuse teaduse mehed nagu Dr. Simonow j. t. kahjulikuks ja loomu wastaliseks; sellepärast hoitagu ka niisuguse soowi eest kaswatuses eemale, sest iga mõistlikult kaswatatud inimene toob elus ka üleüldise ja seltsliku elule oma jau kasu. Sest nagu terme keha üksikute liikmete tubliduse läbi ka kange ja kõma on, nõnda on iga rahwa kogu kõwa, kus üksikud liikmed maast madalast tublid said kaswatatud. Inimese õige korral kaswatus ei ole sugugi kerge asi; just mitte sellepärast, et kaswatuse kunst liig keeruline  ehk iseäralist suurt haridust nõuuaks, waid sellepärast,  et inimeste päris kaswatajad, isad ja emad isigi suuremalt jault heaSte kaswatud ei ole. Harjutus ja eeskuju on kaswatuse pea edendajad... Inimese kaswatus algab sündimisest peale ja kestab terme eluaja, teda ei edendada mitte kõige paremine sõnadega ega õpetustega, waid meid ümberpiirawate Välimiste  tundmistega, harjutuste ja eeskujudega.  On seal majas, kus last kaswatatakse alaline korralik ja õige elu walitsemas, siis harjub ka lapS sellele, on aga selle wasta noorukeste kaswatajad ise korratumad, siis saab ka enamiste kaswandikust korratu  ja kahetsemise wäärt inimene. Töö armastamine on suur asi elus, on kui üks kange wall meie ees, mille üle tusane meel ja halb tuju inimese ligi ei pease. Seepärast ei ole see kaswatuse punkt ka sugugi weike asi, et noorust tööd enam harjutatakse  armastama, kui mõndagi muud. Töö armastajate  wanemate ja kaswatajate eeskuju äratab ka last töötamisele ja kui teda mõistliselt juhatatakse, s. o. kui lapsele ainult jõuu wäärilist tööd antakse, nõnda et ta seda ka kenaste tegema wõib harjuda, ilmaski tööd iseäralise põhjuseta pooleli ei jäta, ühe töö juurest töise juure ei jookse, siis harjub ta aegamööda õigele korrapäralisele  töötamisele, mis ka täis-ealiselt tema heaks omaduseks jäeb. Ka mõned töö-raskused, aga ikka ainult jõuu järele, on lapsele koguni kasulikud, sest et nad teda aegsaste takistuste wõitmisele harjutawad. Kunnagi ei wõiks aga last sundimisega, maid oma enese ergu eeskujuga  piaks teda senni tööle äratama, künni kannatus ja töötamise armastus temas elule tõusewad. Mida warem lapse töö kasulikuks saab, seda suuremaks äratajaks  on see temale ja seda suurema himuga saab ta tööd tegema. Ennast kasuliku tunda, on iga rikkumata lapse ütlemata rõem ja suurem meelehea! Talurahwa laps, kus wanemad harilikult igal päewal tööhigis tegewad on, saab harjutuse ja wanemate eeskuju läbi, ilma wähema kaswatuse teaduse asjatundjateta, tööinimeseks, künna agu selle watza  kMll^tövtamise  kasust sagedaste seletatud saab, harwa neid noori inimesi leida on, kes töötamist armastawad ehk selleks kõlblikud on. Nemad harinewad maast madalast kergemine  elama ja lõdwemine omaS tallituseS olema, kui talumajas kaSwanud kaimud, keS oma wanemate higipisaraid  harjunud nägema ja eneses ka nende üle ei ehmata, kui esite oma noore ea lastejooksu mängides j. n. e. pisaraid palgelt näewad pudenewad. Seda wiisi harjutame endid lapsekingades kõiki raskusi nagu kaswatuse headuse ja kunsti nägematal sunnil kerge ja rõemsa meelega ära wõitma ja seda kõik enestele just nagu oma elu rõemu kasuks loodud arwama. Jah rõemuS meel töös ja teus, on suur jõuud, mis meid meie eluteel  kõikidest suurtest ja weikestest takistawaist mägedest jumaliku jõuul üle ja edasi wiskab. Olgu rõemsad inimeste kaswatuse esimesed ajad, siis lautawad nad meie pärastise eluteele palmisid, mida mööda ikka hea meelega edasi käime ja sellsamal rõemsal wiisil möödaläinud  aegade peale tagasi mõtleme. Meb pooleli.) Poliitika ringwaatus. Saksa Braunshweigi härtsogi-riigi troonipäranduse  asi on Saksa riikide nõuukogus ka nõnda wiisi otsuseks wõetud, nagu Preisi kuningriigi walitsuS ettepanni,  et Kumberland mitte walitsejaks ei wõi loota saada. Mõeldud härtsogi-riigi maapäew, midaS kohaline  riigiminister krahv? Görtz-Wrisberg juhatab, on ka mõeldud trooni asja pärast koos ja piab omad nõuupidamised  salaja, millest weel midagi suuremalt kuulda ei ole. Aga arwatakse, et maapäew sellessamas mõttes ka oma otsuse annab, kui riiginõuukogugi, sest Kumberlandi  sõbrad ei ole teda weel maale armsamaks jõudnud  teha. Austria piiskopid on kõik ühte nõusse löönud ja üheskoos karjase kirja wälja annud, milles kaunis karedate  sõnadega riigiwalitsuse tallitust laidetakse ja rahwakoolisid  uueste muuta nõuetakse, millest aga riigiwalitsuS mingit teada ei taha. Riigi eestkostjad maenitsewad omais koStusteS, et waimulik seisus piab rahwaSte seaS rahu külwama ja lautama, aga mitte riidu sünnitama ja tegema, nagu seda Austria piiskopid oma karjase kirjadega tegewad. Seeläbi on asi seal nõnda põnewile läinud, et riigimeeste ja waimulikude wahel waielused --Kektimist zcr nzcrstvr: TartuS : J. Tü l k Kirjameeste Seltsi majas, S achk er' i raamatupood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas : Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge <k Ströhm'i raamatupoed, kaupmees Naftal; Haapsalust G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: Seltsis ökonom M ust ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; RakwereS: J. Kuus'i raamatupood ja A. Heraklides pikauulitial A 51. Põltsamaalt kaupmees T. Puchk ja Leihbeeg: Worus: Vielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Leopas, Levemö nxooa. 60 ja N. Mattisse» Revciciä llpoell.. x Lasaueic. Uoera, Möll. M 28/21. Wiljandis: F. Feldt.