ühegi suurriigi poolt Bulgaria WürStiks ette pandud, waid Bulgarlased ise olla teda soowinud ja kui temale seda sõnumil toodi, siis olla tema kinnitanud, et tema ai nult ftiS walimisi wasta wõtla tahab, kui teda ühel wu stl walttatakse, millega Wenemaa leppida woib. Ka olla tema kohe uusi Ministreid kutsuda lubanud, kui tema walitnd  saaks. Kõigist sellest hoolimata ei saaks aga Wenemaa  tema walimisega wist mitte leppima, sest Wenemaa poolt on ikka ja ikka kinnitatud, et stin ühtigi seaduslikuks  peetud ei saa, mis Bulgaria praeguse walitsuse all tehakse. Prinz Aleksander von Battenberg on Sobranjale  telegrammi saatnud, et tema oma terwise pärast ja ka politika asjade pärast, waltmist wasta ei wõta. Rumiinia walttfufega on Katkowi „Moskowskija Wedomostt"  ka wäga wähe rahul. Seal olla ka üks Saksamaa  Prinz Kuningaks ja tema walitsuse all olla Slawi ja Greeka kirik wähem wotmust saanud, kui neil õiguse poolest  seal piaks olema. Selle wasta olla seal aastal 1885 JaSsy linnas üks »Õigeusu Selts" asutatud, keS mõlemit,  Slawi rahwilst ja Greeka kirikut, tuhinate"  wasta kaitseda püüda. Wedomofti"  annawad nõuu seda seltsi Wene „Õigeusu Palästina Seltsiga" ja teiste Wenemaa Slawi Seltsidega üheks »Õigeusu Seltsiks" ühendada, et suuremat wõimust oma kätte saaks. Et Rumäntas rohkem Romanlasi (Walachlasi)  kui Slawlasi elab ja et rahwast mitte oma Kuningaga tülisse ajada ei tohiks, sellest ei näi Katkowi leht Hoolima. Serbias näib ennast midagi ette walmiStama, mis ehk pea kõiki sulgi liikuma paneb. Et seal kaks politika woolust walitsewad,  seda salgatakse küll ametlikult, aga kes wähegi osawa silmaga läbi pragude waadata ja ridade wahelt lugeda oskab, seda ei suuda ametlikud kuulutused petta. Ühe wooluse pealsoidawad Kuuinga-Praua ja uus Minifterium Wenemaa poole, teise wooluse peal Kuningas ja tema truuwid, kes sel korral ennast peitus piawad, Austria poole. Krimmis on Kuuinga-Praua Slawi-seltfide poolest ütlemata auuga wasta wöetud ja üles peetud, on ka pakutud, auu wasta wötnud ja Odessa Slawi-seltsi auuliikeks heitnud. Endine  Serbia Erzpiiskop Michael, kes mõne aasta eest Kuninga politika wasta ülearu Wenelaste poole hoidis, ametist lahti lastud sai ja sellest aeast saadik Wenemoal elanud ou, reisis ka Kuuinga-Prauat teretama ja mitmelt poolelt ilmusiwad lootused, et tema jälle tagasi kutsutud ja ametisse pandud saaks. Jaamkuu 23. wõi 25. pääwal  pidi Kuuinga-Praua jälle kodumaale tagasi reisima za teel Numäuia Kuuinga-Praua wõerusele minema, mis tulles sellepärast tegemata jäi, et Austria Keisri-Praua sel aeal Rumäuias oli. Kuningas Milan ou selle wasta Austrias suure lahkusega Keisri ja tema kõrgete riigi ametnikkude poolest wasta wvetnd, tundide kaupa nendega läbirääkimisel olnud ja ueude hitlgawatest pidudest osa wötnud. mis tema auuks Keisrikojas, Keisrikoja liigete ja kõrge riigiametnikkude juures autud saiwad. Sealt on wist ka need jutud tulnud, mis järel Serbia Kuningas ühes Bulgaria Würstiks pidi walitud wõi pandud saama. Pärast on ka Jda-Rumelia endine Kindral - Kubernör, Aleko Pasha (Würst Vogorides), Wiini tulnud, paljaks „lõbu-reisuks", kuida ametlikult kinnitatakse. Wene lehed urisewad läbi hammaste selle Serbia Kuninga „terwisewee  reisu" üle Gleichenbergisse. kus tema ühe ainsa pääwa oluud ja nii lühikese aeaga nii ,terweks" saanud olla, et rohkemat aega Wiinis elada ja pidudel käia wõis. Nende lehtede järel olla Kuningas Milan Austriat andeks  paluma tulnud, selle Wene-sõbralise Minifterium pärast, kelle kätte walitsus nüüd pool wägise on pidanud antud saama. Jaanikuu 23. ehk 24. pääwal pidi Kuningas Milan koju tagasi reisima.  Konstantinopelist  on Riigi - nõuukogu juhataja abiline, Mahmud Pasha, Kreeta saarele saadetud, Khristlasi ja Muhammedaulasi  üksteisega lepitama. Kas tema seda rasket  tööd korda saata suudab, see on wäga küfitaw. Mitmelt  poolelt kinnitatakse, et Inglased seal tuld lõõtsutava ja sttS kustutajate ametit tallitates ennast Kreeta saarel majuliselt asutada himustada. Saksamaa Keiser on Jaanikuu 23. pääwal Ems'i terwise-weele reisinud. Leipzigis seifawad jälle kolm meest Elsass-Lothringi maalt, Klein, Grebert ja Erhart, Riigikohtu ees, kaebtuse  all, et nemad ennast Prantslastest ou riigi äraandjateks  tarwitada lasknud. Klein ou tunnistanud, et tema aastal 1834 Strassbnrgi ja Mainzi plaanist Parist on saatnud, kus juures nimelt Grebert temal abiks olnud. Tema juures on kuulsa Schnäbele kirjast leitud, kellega tema alalises ühenduses seisnud, kuuni wiimane kinni wõetud sai. Grebert ja Erhart kinmtawad. et nemad ilmasüüta olla, aga kohus ei taha usluda Schweizist tuleb see kole sõnum, et Zugi liuna alewls Jaanikuu pääwa õhtal 17 maja ja nendega ühes 30 inimest maa alla on langenud; teised 30 maja kippuda ka langema. Ümberkaudseist majadest, ka walitsuse majadest, ou kõik inimesed wälja põgenenud. Ligemad sõnumid puudusiwad weel. Prantsusmaal on Minister-Präsident Rouvier Parlamenlile uut riigi-majapidamise rehnungi ette pannud, milleS 120 millioni franki wähem wätjaandmist on, kui Goblet' Ministerium päris. Söeawäe-kommisstoni poolt on ometigi nöuuks wõetud, üht sõeawäe-korpust Katseks"  kokku kutsuda. Kokkukutsumise plaani taheti esiteks meel Sõea-Ministriga läbi rääkida sa siis Parlamenti ette panna. Parlamentis on 467 healega 41 heale wasta otsuseks tehtud, sõeawäe teenistuse aega kolme aasta peale määrata, kuna noored mehed tänine wiis aastat järestikku teenisiwad. Nüüd piawad aga kõik Prantslased teenima, ka preestrite- ja Wõeraste riikide alamad, kes Prantsusmaal elawad, piawad sõ ea wäe-teenistuse  asemel maksu maksma. Et see uudis nimelt Saksamaa  alamate wasta plaanitud on, sellepärast parimad mõned  Saksamaa lehed, et Saksamaal sedasama tehtud saaks, nimelt aga Elsas-Lothringis, kus nii palju Prantsusmaa alamaid elamas on, kes peale selle weel rahwast oma walitsuse wasta wihale kihutawad. Kuulus lohkuja Rochefort  ja tema seltstlased karjuwad kurjaste selle üle, et nende kallis Boulanger l 3 söeawäe-korpuse kommandöriks  nimetatud ou ja sellepärast Clermont-Ferrand'i linna »wangi" minema pidada, kuna nemad teda omal wiistl Parifis tarwitada igatsewad, et meeletumad käratsemised ja ärritamised Saksamaa wasta ei waikiks, mis läbi need seespidist mässamist üles kihutada loodawad, kus siis nende nisu tule ja were mõnul õitseks. Juba hakkawad aga Prantslaste eneste- keskist healed kostma, kes seda alalist käratsemist ja ärritamist, kui Prantsusmaa õnnetust, tasasema ehk waljuma sõnaga hukka mõistawad Esiteks leiti, et Goblet ja tema teised Ministrid riigi raha otse kamaluga nende sekka wälja paistanud oliwad, kelle abi! nemad oma istete peal seisma jääda wöima arwasiwad.  Kindral Boulanger oli omale ilma tarwituseta wäga palju adjutantisi pidanud ja teised Ministrid uusi ametist asutanud, ainult ametnikkude pärast, kellest mõned künni 160,066 franki palka saanud on. Need adjutanttd ja ametnikud on nüüd muist lahti lastud, muist piawad paraja  palgaga leppima. Hirmus palju raha on ka need sala - kuulajate ja sõnumisaatjate karjad maksnud, keda Sõea-Minister Saksamaal pidas ja kellest nüüd jälle kolm Saksmaaa Riigikohtu ees seisawad. Käratsejatest hakkab ka Parist Politsei nüüd natuke kindlama käega kinni, kui seda tänine teha usaldad!. Hiljuti hüüti uulitsatel üht uut kirja, Boulanger Prantsusmaa  peast ja", wälja, aga Politsei kihutas käratsejaid kõige oma raamatutega minema. Nüüd on üks kiri, pParis saab õhku lendama", wälja antud, milles  kättetasumise" õpetajatele walju jutlust peetakse ja neile ka , kättetasumist" ähwardatakse. Kahe asja läbi, üteldakse selles kirjas, minna Prantsusmaa hukka, tühja kõla wa kõnede ja ebajumalate läbi. Kölawa kõnedega panneta rahwale määratumaid maksu-koormaid peale, mille all waesus ja wiletsus juba nii suureks kaswanud olla, et töörahwas tööta ja Parisis lugemata korterid üürimata seisawad. Kolme ebajumalat olla Prantslased zuba omaks määramata kahjuks teeninud ja neljat tahta nemad teenima  hakata. Need olla Napoleon 1., Napoleon 111., Gambetta ja Boulanger. Esimene täitis maailma oma kuulsusega, kattis wainud werega, riisus pea kõiki Europat  oma wägiwalla alla ja päris ja sai otse jumalikku auu auuahnete Prantslaste poolest, künni hirmsast ärritatud  rahwad kaks kord Parist linna sisse wõtsiwad ja Prantsusmaa wõimus surma-haawa saanud oli. Teine murdis sõda Saksamaa wasta aia-teiwast, tahtis Saksamaa  maid Rheini jõeni ära wõtka ja köigeist Prantslaste kurkadest koststwad tema kiituse-laulud, kuuni asi sandiks läks ja needsamad teda trooni pealt tõukastwad, kes teda aeguti altari peale tõstnud ja tema tarka pead auu-suitsuga  uimastanud oliwad. Siis tuli kolmas, ei lasknud rahu teha, kui Saksamaa weel Elsassega ja kakstuhat millioni frankiga leppinud oleks, käratses ja saatis ikka tuhandeid uueste surma, kuuni jälle Paris Sakslaste kätte langes ja rahu enam odawamalt saada ei olnud, kui Elsass, Lothringi ja wiis tuhat millioni franki eest. Tuli, mida nimelt Gambetta lõötsntanud oli, sulatas Saksamaa  üksikud riigid üheks üliwägewaks Keisririigiks kokku. Prantslased oliwad sel aeal aga wihasemad Parist ja oma enese walitsuse wasta, kui Sakslaste wasta, ja osalt sellesama  Rochefort'i juhatusel, kes nüüd Boulanger' läbi uut sõda, koledust ja ahastust sigitada püüab, põletafiwad, rööwisiwad ja tapfiwad uulitsa-mehed ja unlitsa-naesed Parisis. Sedasama Boulangertt, kes kodanikude-söda on sigitada püüdnud, katsmvad nüüd tema erakondlased uueste Prantslaste ebajumalaks tõsta ja temale määramata werd, wara ja pisaraid ohwerdada. - Tähendatud kiri aga kinnitab,  et Prantsusmaa rahwas sõda ei foowi, waid rahu ja tööd. Neid, kes aeaiehtedes, Parlamentis ja rahwakogudeS  Saksamaa wasta käratsewad ja tuld lõõtfutanud, olla tarwis esimeses riitas Sakslaste wasta sõdima saata, küll nende suur keele-wahwus siis waikiks. Söeaks ei olla asja, sest wõitja õigusega olla Elsass-Lothringi maakonnad  niisamati Saksamaa omad, nagu Algier ja Tunis Prantsusmaa omad on, fõea wasta ei olla ka maa- ega merewägi walmiS, Boulanger' kiitlemisest hoolimW. Wsimusmehed  tahta wälii/ söeaga ja käraga rahwa filma selle häda wasta pimestada, mis seespidi on, kuida ka Boulanger' oma leht kord k-rjntanud: .Seltsliku küsimise veale wõib ainult sõda wastust anda! Saamad 2 künni 300,000 surnukeha Prantsusmaa ehk Saksamaa wagudusfe  puistatud, siis selgib seltslik õhk!" Seda koledat wastust aga rahwas, nimelt töörahwas, ei soowida. Algaksiwad  wägimehed sõda, siis saakfiwad 15 millioni töörahwast  üles tõusma ja näitama, et Prantsusmaa mitte sõda ei taha. Ainult Parisis lõuseksiwad I'/, millioni mehi üles, naesed saaksiwad neid aitama ja Paris saaks nüüd tõest häwitatud, „õhku lastud", kuida seda pärast  wiimasi sõda juba kord algati. Muidugi on selles kirjas ka oma jägu kiitlemist ja tuhia suurustamist, nagu teistes Prantslaste healitsemistes ka. aga see näitab ikka, et seal ka juba mehi on, kes awalikult oma healt .kättetasujate"  ja nende määramata käratsemiste ja ärritamiste wasta tõsta usaldawad. .Jsaamaa-liiga", kellest kõik need käratsemised wälja läkstwad, hakkab ka juba iseenesest lagunema.  Pärast wiimasi koosolekut Parifis, on mitmed abiseltfid ennast peaseltstst lahti löönud. Kas aga see paha waim, kes paha õhku Prantsusmaa ja Saksamaa wahele puhub ja sellega kõige Europa rahu kõigutada aitab,  pea taganeb, seda ei wõi weel keegi ütelda. Sel korral, seda leiame köigeist lehtedest, on õhk Saksamaa ja Prantsusmaa wahel wäga wilu. Inglismaa riigimehed  hakkawad sellega leppima, kui Inglis-Türgi kaup Egyptuse asjus Sultani poolest mitte kinnitatud ei saa. Nemad tahawad siis sealiseid asju ilma selle kaubata toimekada, walitsust rohkem kodurahwa kohaliseks saada oma sõeawäge aega mööda sealt ära kutsuda ja jälle tagasi  saata, kui nende tarwitufed seda pariwad. Selle kaubaga, mida Sir DrUMMond Wõlff Konstantinopelis teinud, ei oldud muidugi õiete rahul ja palju kurwaõtust ei ole karta, kui see katki jääb. Woolust selle wasta on Konstantinopelis Wenemaa ja Prantsusmaa käima pannud, Wenemaad ei taha aga Inglased sel korral pahandada. Nemad hakkawad ära tundma, et Wenela>ed enne ehk pärast Herati linna Afghanistanis ometigi ära wõtawad jä sedawiist India piirel Inglaste naabriks saamad. Selle wasta ei tahta nemad ka nüüd enam koguni kõigest wõimuft  panna, kui aga Inglis-India Wenelastest puudutumata  jääb. Afghanistanis olla Emiri sõeawagi Ghilzailast küll kahes lahingis löönud, aga rahu ei ole Abdurrahman Khanil selle läbi weel mitte. Dshamshidlaste  keskis, kes Herati ümberkaudu elawad, on üks Wene aSjatallitaja ilmunud ja nende südant Emiri poolt pööranud,  kes fiis ka nende Khani on kinni panna lasknud ja teda surmata lasta ähwardab, kui Dshamshidlaste peamehed  tema juure andeks paluma ei tule. Herati linna kindlustatakse wäfimata ja kõik rohuaiad ja püiestikud, mis kindluste ees seisawad, on maha raiutud.  Inglismaal  oli wiimaste sõnumite järel juba kolm nadalit järges kange põud. Paiguti oli wefi nii kangest kahane, nud, et Swansea uulitsatel ühe kannu wee eest üks penny maksetud sai. Mõnes teises paikas ei ole wett koguni saada, ja mis saada on, see on mudane. Kentis ja Susseris  on kõik nurmed kuiwanud ja põldude peal kuiwawad erned ära. Spanias on paiguti kõrgendatud tollide nimelt looma-tollide pärast, lausa mässamine tõusnud. Valenzias on tollimajad põlema pistetud. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida juba mõne aea eest teatuStatud, oliwad mitmed Gwang.-Luth. usutunnistuse kirikuõpetajad Liiwimaal kaebkuse alla pandud, et nemad inimest Greekaõigeusu  tunnistusest püha-laUale wõtnud ja segapaarifi laulatanud olla, enne kui need Greeka-õigeusu preestrist laulatatud oliwad ja kelle laulatamise wasta ehk ka Greekaõigeusu  poolest midagi oleks rääkida olnud. Liiwimaa Hoowkohus oli seda asja tagasi lükkanud, sest et Provinzial-seadust  mööda kirikuõpetajad oma ameti-tallttuse asjades  waimuliku kohtu all seisawad, mitte aga ilmaliku kohtu all. Liiwimaa Prokurör oli selle üle Senatis kaebauud, sest et Swod Sakonowi järel need aSjad kurjateud olla. mis ilmaliku kohtu all seisawad. Senati poolest on nüüd otsus tulnud, et seesugused kaebiused ilmaliku kohtu all seisawad ja Liiwimaa Hoowkohus neid siis ka läbikuulamise  alla wõtma ja nende üle otsust mõistma piab. Mowoje Wremja" poolt saab Riia Peter- Pau ll Bratstwo suurt kiitust oma tegewuse eest, Greeka-õigeusu wäljalautamises Baltimaa kubermangudes. Selle Bratstwo asutaja oli Riia ErzpiiSkop Plattm, ?eS nüüd Kijewi Metropolit on; esimest suuremat kingitust andis Bratstwo kassale tuntud Iwan Samarin, keS sel aeal Riigas elas. Hiljuti pidas fee selts oma 25aastast jubiläumit  ja kirjutas üht uut rahakorjandust wälja Baltic maa kubermangudes olla nüüd juba 216M0 Õigeufulast. Eleme n t a r - k o ol t d Wenemaa läänepoolts teS kubermangudes piawad edaspidi kiriklikkudeks Koguduse-