pealinnast, saadik edasi ehitada. Inglased kardawad, et talvrilklased Swazi-maad ja teist Regrite maakondafi, mis nüüd nende wõimuSkonna all seifawad, omale wõtta tahawad. Omalt maalt. Tallinnast. Tartu suurkooli kohta kirju tawad .Nowosti', mitme teise Wene lehe häwitamise-himu wasta: .Wiimastel aegadel on iseäranis palju Tartu suurkoolist juttu olnud. Meie salalikkude aealehtede-kirjutajate taltfllamata  meele ja umbteaduse mõnul ilmustwad aeakirjanduses  piireta nõuu-andmised, mis Tartu suurkooli surmaga ja häwitamisega maapinna pealt ähwardaflwad. Juba riieldi selle üle, mis parem oleks, kas seda suurkooli koguni kinni panna ehk ühte teise linna asutada. Meelitawat  auu, häwikatud suurkooli järeltulijaks saada, ihkaS Smolensk omale. Meie ei ole neist arutamistest ja sõnawehklemistest  osa wõtnud, sest et nende silmanähtaw rumalus  meid julgusega täitis, et Rahwahariduse-Ministerium ennast mitte ühe kõige parema ja kasulikuma Wene hariduse-paiga  häwitajaks teha ei laseks. PiakS Smolenskis tõeste üht suurkooli kibedast tarwis olema, fiiS on iseenesest  mõista, et seda ka ilma häwituseta asutada wõib. Tartu suurkoolil on üks kõrge paik meie hariduse aealugus ja ou nii kõrged teenistused, et neid ükspooliste pealetungimist?  läbi koguni mitte mahendada ei wõi. Palju Wene õpetatud-mehi on oma haridust Tartu suurkoolist saanud. Juba aitab, Pirogowi peale mõtelda ja tema kirjast läbi waadata, arusaamiseks, et asutused, nagu Tartu suurkool, selle maale auuks on, kus need on ja et see kasu, mida nemad riigile toomad, üle kõige kahtluse kõrgel seisab.  Mitmelt poolelt on Tartu meie enese.wõerasmaa" selles paremas tähenduses, milles meie oma õpetatud-mehi nende teaduse rohkendamiseks wõeramaa suurkoolidesse saadame.  Kui Tartu suurkool aga oma teaduslikku tähtsust kinni piab, stis wõib tema ligem üheuduS teadusliku  mõtlemise ja waimu-elu üleüldise inimliku edafiastumisega  meile ainult kasulik olla. Europa kõige paremad õpetatud-mehed wõiwad meie juures kergest üht õpekamiseistel  (katheder) leida. Meie ei saa koguni mitte ühest seesugusest .isamaa-armastusest' aru, mis oma enese Professorist saada tahab, ainult sellepärast, et need Wene sugust on. See läheb niisamati üle piire, nagu endise aea harjunud wiis, mis igat wõeramaa meest kõige teaduse  harjaks ja temast rohkem lugu pidas, kui kõige paremast  Wene õpetatud-mehest. Meie arwates oleks juba ammu tarwis olnud, ennast seesugustest ükSpoolistest arwamistest  wabastada. Üht Professorit ja õpetatud-meest ei tohi mitte tema suguwere järel kaaluda, maid ainult tema teadmiste ja annete järel. Endiste aegade wiis, kus köikeis  Europa suurkoolides Ladina keeles ette luetud sai, oli palju teaduslikum ja suurkoolide kohatisem, kui see, mida nüüd nende sisse kanda tahetakse, rahwuslikkude püüdmiste ja tuhinate sissesegamine. Paraku elame meie nüüd ühes .ilmas sõearitstade all' ja kesket rahwuslikkude  tuhinate tuld. Üteldud on, Tartu suurkool''olla oma puhast teaduslikku püüdmist kautanud ja olla saksastamise ja Balti iseolemise wõitlemise-ruStaks saanud. Meie piame aga uskuma, et see kära üleliialine on. Igapidi saadab aga nüüd antud Kõigekõrgem käsk kõiki kahtlust Tartu suurkooli edafi-kestamise  üle kõrwale. Eesolew muutmine puudub jura facultäti  külge. Selle muutmise wasta ei wõi ühtigi räägitud saada. Tartu suurkoolis ei oldud, kuida näha, Wene seadustega koguni mitte tuttaw. Politika ökonomia (riigimajapidamise  õpetus) ja statistika ei ole jura facultäti asjad.  Meie arwame, et ka Sakslased ise, kes Wene riigi alamad on,« selle muutmise wasta ühtigi rääkima ei saa. Kohalised seaduste-õpetamised piawad aga Wene keeleS ette luetud saama. Kui nüüd Wenelased hea meelega Saksakeeli õpiwad, et Saksa õpetatud-meeste ettelugemist kuulda ja mõista wõiksiwad, stis ei wõi see meie isamaa osalistele Saksa sugust mitte kahjulik olla, Venekeelt mõista. Tarwitus, Wene keelt ja riigi-feadust õppida, tuleb juba Baltimaa  kubermangude kohtute ja walitsuse plaanitud muutmistest.' Rõõmuga lugesime seda mõistlikku sõna, mis kord teiste lehtede kärade sekka koStab. Omalt poolelt wõime kinnitada, et siin tõeste kellegil wähematki selle wasta ütelda ei ole olnud, et Wene seaduse ettelugemiseks Tartu suurkoolis kaks kathedret asutatakse, kuna seal tänine  ainult üks oli, ja et nende kathedrete pealt Wene keeles ette luetakfe. Meie' kodumaalt päritud studentide keskis ei ole wist ka enam mitte üht, kes ettelugemist Wene keeleS mitte ei mõistaks. Seesugust muutmist ei ole siin keegi kartnud, waid on neid rõõmuga wasta wõtnud. Meie soowime selle .Nowosti' kirjale rohkest järeltulijaid. .Ristirahwa Pühapääwa Lehe' Nr. 13seeS leiame järgmise seletuse: .Peterburgi Saksa keeli Pühapääwa Leht kirjutab selle kohta, et Wene aealehtede teatuse järel neli Ewaug.-Luth. usu õpetajat mõneks aeaks ametist lahti ja üks koguni aastaks wangi on mõistetud: Kui inimesed imeks panemad, kuida Lutheruse usulised kirikuõpetajad seaduse  wasta on eksinud, siis wõib järgmist wastata: Aas- tates 1865 —1885 oli Kõigekõrgema käsu peale see kiri maha jäätud, miska segapaarid pidiwad tõukama, et nende lapsed Greeka usku pidiwad ristitud saama, ja sellega oli fiiS luba antud, neid Ewaug.-Luth. uSku ristida. Rahwas  arwaS nüüd, et wõimalik oleks, Greeka usust Lutheruse  usku tagasi astuda. Esiotsa paniwad kirikuõpetajad wasta ja ei tahtnud usuwahetajaid Lutheruse usku tagasi wõtta, aga kui ikka rohkem nende peale tungiti, siis andis üks ja teine palujatele järele; selle üle sai küll kaeblusi tõstetud, aga siiski jäiwad kirikuõpetajad ja usnwahetajad takistamata. Stts arwati kahtlemata, et endised kirikuseadused  enam ei maksa ja aega mööda ou 60,000 hinge Lutheruse kiriku sisse tagasi astunud. Aga kui aastal 1885 wanad kirikuseadused jälle uueste kswaste kinnitatud saiwad, stis oli ka wastawõtmiue Lutheruse kirikusse keelatud.  Aga nende koguduste-liikete juureS, keS nüüd juba Lutheruse uSku oliwad, toimetasiwad kirikuõpetajad ikka ameti-tallitust. See on uüüd see segadus, kust kaebtused ja kohtumsistmised kirikuõpetajate waSta tulewad.' Hiljuti wäljaantnd statistika-sõuumite järel ou aastal  1880 Wene riigi kaheksas suurkoolis (seimi on Tomski suurkool juure tulnud) 8193 studenti olnud, mis riigi rahwa hulga kohta õige wähe on. Ligi pooled neist studentidest,  protsenti, oliwad Peterburgi ja Moskwa suurkoolides. Neid oli Moskwas umbes 1800, Peterburgis  umbes 1500, Tartus umbes 1000 (nüüd 1750), Kijewis alla 1000, Warschawis peale 800, Kasauis ja Kharkowis umbes 700, Odessas alla 350. Usutunnistuse  järel oli neid Greeka-Katholiigi usutunnistusest protsenti, Ewangeliumi usutunnistusest 14,, protsenti, Rooma- Katholiigi usutunnistusest 13,? protsenti, Mosese usutunnistusest  6,z protsenti. Kõik suurkoolid kokku saiwad ülespidamiseks  3,150,000 rubla, ühes abirahadega, mis rohkest  400,000 rubla peale arwaka on. Läbistikku maksis iga studeut aaStas: OdeSsas 697 rubla, Kharkowis 619 rubla, Kasauis 510 rubla, Moskwas 409 rubla, Kijewis 378 rubla, Warschawis 330 rubla, Tartus 232 rubla, Peterburgis 67 rubla. Wiimasel aastal ou Baltimaa Greeka-Katholiigi usutunnistuse rahwakoolides 17,061 koolilast käinud, uimelt  Liimi raal 8729 poeglast ja 4561 tütarlast, neist 10,555 Greeka-Katholiigi usutunnistusest, 2679 Lutheruse  usutunnistusest, 56 Greeka-wanausulast (Staraweruikut);  Kuuramaal 1201 poeglast ja 356 tütarlast, neist 818 Greeka-Katholiigi usutunnistusest, 575 Lutheruse usutunnistusest,  105 Rooma-Katholiigi usutunnistusest, 52 Greeka-wanausulast, 7 Juuli; Eestimaal 1524 poeglast ja 690 tütarlast, neist 1518 Greeka-Katholiigi usutunnistusest ja 696 Lutheruse usutunnistusest. Sel korral ou kõik kolm Baltimaa Kubernör i jälle Peterburgis. EeStimaa NltterschaftShauptmann Barou Engelhardt ou ameti-tallituskes Peterburgisse reifinud; stin tallitab tema ametit seuni Landrath Graf Rehbinder. Uula mõisaherra, Kammerherra Stael von Holstein, ou Paastukuu 15. pääwal Keisri Majestätide jutule wõetud. Leewre mõisaherra von Mohrenschild on Kullama Kihelkonna-kohtuherraks walitud. Dr. Alfred Erdmann on Hapsalu linnaarstiks  nimetatud. Pealinna lehtede sõnumite järel olla nõnu selterswett  ja teist seesugust jookifi ja limonadifi aktsisi alla panna, millest riigile 300,000 r. aastasfiSfetnlemist oodatakse. Mõne aasta eest oliivad Rahwahariduse-Ministerinmis  nõuupidamised Rahwakool meistrite Wanuduse- jaPensioni-kassade asutamise  üle kõikis Wene riikis. Sellepärast ei saanud seesugused  kassad, mida üksikud maakonnad asutada tahtstwad, nagu nimelt ka Pärnu maakond, sel aeal mitte kinnitatud. Kuida nüüd .Tartu koolikonna Kuratori ringkiri' kuulutab,  olla see ast Rahwahariduse-MiniSteriumis uueste nõuupidamise alla wõetud. Sellesama lehe kuulutust mööda on Nishni Nowgorodi Wladimir-Realkooli Saksakeele-õpetaja,  Jwan Fritzsohn, Tartu koolikonna Rahwakoolide-Jnspektoriks  nimetatud. Kui Riia-Miitawi Piiskop Arsseni hiljuti Peterburgis oli, siis on tema sealt kahe kaupmehe kaest kingitust Baltimaa uutele Wene kirikutele kaasa toomid. Üks on 12 preestri-ülikonda kinkinud, teine 4000 rubla ühe uue kiriku ehitamiseks, kuS seda kõige rohkem tarwiS on. .Wirmaline' ei wäfi omaS hoolekandmises meie kodumaa Ewaug.-Luth. usutunnistuse koguduste eest. Oma numrete 7—B ja 12 seeS toob see leht pitka seletust kiriku, maksude üle, soowib kirikute heaks seatud maamaksude häwitamist  ja hingemaksude asutamist, kinnitab, T. (Tarwastu)  kirikuõpetajal olla selle mitu walda käes, kes temale renti maksawad', soojendab ammu walekS tunnistatud  Paistu kirikuõpetaja suure palga juttu uueste üles ja kirjutab uufi teutufi meie kirikuõpetajate waSta, sellesama  haisuga, nagu fee .koera-raifa' jutt oli, millest hiljuti  kirjutasime ja mida .häbemata maleks' ja meeletumaks  .kurjaks keelekandmisekS' nimetasime, ilma et ,Wirmalise'  toimetajal aega ehk himu olelS selle oma kirja eest kosta, kuida ka Malgas' weel aega ei ole leidnud, seda kirikuõpetajat awalikult nimetada, kes oma .tasku kasuks' kiriku metsa ära laastanud olla. Kõige wiletsam lugu nende isewiifi hoolekandmise juureS on. et.Wirmalise'  toimetaja ega kaastöölised maksude-politikast ühtigi ei tea, et nemad fedawiifi täniste maksude asemele teist pakuwad, mis wähem sisse kannakstwad. raskemad kanda olekstwad ja jõukamate pealt waesemate peale langekstwad. Kuida .Walgus' omas wiimases numres lugejatele  kuulutab, saab see leht edaspidi Tallinnas zenseritud,  mis muidugi palju kergitust toob. .Olewiku' sõnumite järel ou Liiwimaa Kreispolilsei  poolest Wallawalitsustele ette kirjutatud, selle üle walwata, et haiguse pärast koju lubatud soldatid ilma Kreispolitsei ja Kreis-Sõeawäekohuse-kohtu ülema lubata mitte oma elukohta ei waheta. Kui nemad terwcks saanud ou, stis piab neid kohe Kreispolitseisse saadetama. Niisamati ei pia tagawara-wäe mehed ilma Wallawalitsuse  lubata omast elukohast ära minema.  Wallawanemad  ja nende abilised piawad kõige wähemast üks kord kuuS kõiki tagawara-wäe mehi waldas üle waatama, selle üle protokolli tegema ja Wallawalitsuse kätte andma. .Postimehe' sõnumile järel on „ Tallinna Eesti Põllumeeste Selts' Paastukuu 10. pääwal oma esimest koosolekut .Lootuse" Seltsi korteris pidanud. Präsideutiks saanud ..Walguse" toimetaja J. Kõrw walitud, kirjatoimetajaks Zensor Usg. Truusm  aun, kassahoidjaks Roosberg Lehmjast ja rewidentikS  majaperemees Mürk es Tallinnast. Auuliigeteks saanud Truusmaun, Kõrw, Tiisik ja Th. Jakobson nimetatud. Seltsil olla ülepea ligi 30 liiget. Kes neist põllumees on, seda ei ole ..Postimehe" kirjast näha. Sellesama lehe sõnumite järel on „Linda" Seltsi liiked Jürikuu 17. pääwaks  ~Linda" aita peakoosolekuks kokku kutsutud. Pääwakorral  seista: 1) Kahe aastase tegewuse aruanne; 2) walitsuse  ja nõuttkogu täieldamine; 3) nõuupidamine wölgade ffSseajamise üle. Soowida oleks rohket osamõtmist, et kord teada saaks, kuida lugu „Linda" elu ja terwisega on. Kaks rewolwrid, Nr. 3421 ja Nr. 9181 on Tallinnas  seiswa 89. jalawäe-rügemeuti 2. kompaniist ära warastatud. Politsei-soldat HanS Liblikas tõi turult Jaan Kütt'i Politseisse, kes seal wõid püttides müütas, kus õhuke kord wõid peal ja all kõiksugust solki oli. Baltiskist, PaaSkukuu 27. pääwal. Maarjapäawa ööl ei külmetanud enam ja sellest aeast saadik näib kewade pitkil sammuil tulemas olema. Öösel wasta Paastukuu 20. paäwa sadas wihma, kefkpääwa aeal tõuseb thermometer  pilweS ilmaga kumu 6 graadi sooja peale ja paks lumi sulab ruttu. Meie sadamat hakatakse jeast puhtaks rookima ja mitmed aurulaewad olla oodata. Täna algawad  MeremeeSte-kooli õppijate eksamid Tallinnas. Maalt toob „ Tallinna Zeitung" järgmised  sõnumid: „L eht s e S juhtus Paastukuu 22. pääwal järgmine õnnetus: Pikwa talumees Tõnis K., kes seal elaS, sõitis joobnud peaga oma 12aaStase  pojaga saanis koju, kuS üks umbes 20 puuda raSke weskikiwi peal oli. Kui nemad üle ühe filla sõitsiwad, kohkus hobune, wiõkas saani kõrwale ja kukkus jõkke. Tõnis K. oma pojaga kukkus ka, raSke weskikiwi kukkus tema peale ja lõhkus teda puruks. Appi tulnud inimesed peastffwad poisikese ja hobuse, ja saiwad ka suure waewaga õnnetuma surnukeha weskikiwi alt wälja." - ..Paastukuu 19. pääwal wõeti Kärewete walla meeS Jaan W. kinni, kui tema ühe nahakaupleja hobust warastamaS oli ja ära soita tahtis." Liiwimaalt. Halliste kirikuõpetaja, Propst MagnuS Schnetder, on Paastukuu 20. pääwal ära surnud. Tema oli Leikusekuu 9 pääwal 1826 Wiljandis sündinud,  käis Birkenruh Gymnasiumist läbi, studeris Tartus ja oli fiiS kuuni 1855 kooliõpetaja Wiljandis. Tähendatud  aastal kutsuti teda oma isa abiõpetajaks Halliste ja Kartsi kiriku peale, kus tema aastal 1858, kui isa ära surnud oli, kirikuõpetajaks sai ja seda ametit surmani armastusega,  truuwusega ja osawufega tallitanud on. Meie kirik on jälle ühe tubli töömehe kautanud. Tartust. Tartu Lihuniku-ameti poolest on meister Wilhelm Zrehr, keS hukka läinud lihast worstifi teinud ja müünud oli ja selle eest wangi mõistetud sai, kümneks  aastaks köigeist Lihuniku-ameti koosolekutest ja nõuupidamiSlest wälja heitnud. Riiast. Adwokal Joh. Büngner, redaktor Wittschewski  ja kaupmees Doss, kelle läbi „DÜna Zeitungi"  toimetaja Gustaw PipirS hiljuti nii palju häda kannatas, on käsku saanud Riiast wälja minna ja piawad 3 ja 2 aastat Nowgorodis ja Wjatkas elama. Kubermanguwalitsuse linna asjade jäuSkonna poolest on Riia Linna ameti liige A. Hillner kohtu alla antud. Linnasaadikute-kogu on omas koosolekus Paastukuu 16. pääwal nõuuks wõtnud, selle üle Juhataja Senati 1. departementis  kaebata. Kubermanguwalitsuse linna-asjade jäuskondas on nõuuks wõetud Riia Koolide-kollegiumit