rikkuda; nii on samased lahingid mitmed juba olnud, kuS «äga palju inimesi ja weo loomi surmale langesimad.  Ka kindral Grahami esimene wõit, kus ta Hashini ära wõttiS, on asjata olnud, sest Hashin on õige priita  htlikult jälle tagasi antud. KaSsala kallalt on Mahdilased  töist korda tagasi aetud. Inglase wäge maewab aga raSkeSte ka palawuS, nii et ta juba palju ohwreid on nöuudnud. Ligi 500 haiget seisamad ühte wiisi haigemajades;  ühed surewad, mõned saamad ka terweS, aga uusi haigeid tuleb aga jällegi juurde. Kindral Wolseley mägi ühwardab haiguse läbi kokku sulada, sellepärast tahetakse  nüid terwetele kindlad laagrid Dongola ja Meravi wahele teha ning sawi onnikesed sõa meestele ehitada. Ka Wolseley isegi on Kortist ära tulnud ja Dongolasse asunud. Prantsuse maa rõõmustas ühte puhku Tonkinist  tulnud wõidusõnumete üle. Wiimsel ajal muutis aga korraga asi töiseks leinafõnumed hakkasiwad kodumaale  tõttama. Igal pool oli hädaldamist ja ministrite waStalisi heali kuulda. Suurem süidlane oli Ferry. Nüid aga korraga, kui Hiinlased jõutsal wõidu teel on, kindral Negrier kaks korda raskeste haawatud, Briere oma seisukohta enam mitte heaste pidada ei jõuua, maid ühte lugu abi nõuab, nüid tuleb korraga kiirsõnume teel teatuS, Hiinlane wõtab rahu tingimised wastu. Ainult aeg ja tund, millal Hiinlane oma alla wõetud kohtadest ära saada minema, olla meel määramata, muidu olla kõik puhaS ja selge. See telegramm arwatakse just sel korral saadetud olewat, kui Langson Prantslaste käest tagasi wõeti ja sõa õnn Prantslaste wastu külmaks näitas minewat. See on koguni arusaamata, et Hiina, keS õnnetuste aegadel kõmaks jäi, nüid, kui õnn temale maStu naeratab, korraga rahust kõneleb? Wöi on Prantsuse  rahu tingimised nüid häda ja kitsikuse ajal nii meelitamaks  Hiinale saanud? Need on küsimused, mis esiotsa kostmata jääwad. Siiski on sarnane sõnum Prantslaste õnnetuse sõnumetest haawatud südametele magus olnud. Wiimne sõnum, Langson on langenud, oli kui pikne PrantSlaSteSse mõjunud. Sest mil wiisil wõisiwad Prantslased seda kannatada, et „Taewa pojad", „Pikapatfimehed",  „Riisipudru sööjad" awalikus lahingus Prantslase kõige parema sõawäe ära wõitsiwad. Prantsuse  maa on wiimsel ajal halju jõuudu Tonkinisse järele saatnud. Pariisis peetud Suetsi kanali konverentsi otsus  on järgmine: 1) Suetsi kanal on kõikidel laewadel, miS tahte sugusel toimetusel, läbi sõitmiseks vaba. 2) Sõa ajal määratakse aga sõdijate riikide sõa laewadele kindel aeg ära, kui pikalt nad kanalis võivad seisatada. Kanalis ei tohi sõa mäge ega sõa moona mitte välja kaduda. 3) Ei kanalis, ega selle arudes, ega sellesse UlUtuwateS Egiptuse weteS ei tohi tüli ette tulla; ka siis ZHte, kui Türklane ise piaks sõdija olema. 4) MölSniad eesnimetatud otsused ei ole aga siis mitte maksvad,  kui Egiptust tarvis kaitseda on. 5) See riik, kelle sõa laevad kanali ehitust rikuvad, piab selle kohe jälle ära parandama. 6) Egiptuse valitsus piab selle eest hoolt kandma, et need otsused, iseäranis sõa ajal sõalaewade  läbi sõitmises, kindlaSte peetakse. 7) Kanali randa ega sinna ligidale ei tohi mingisuguseid kindlusi ehitada. 8) Ükski neist otsustest ei pia aga Egiptuse valitsuse sinna külge puutuvaid õigusi kitsendama ega nendesse puutuma, rohkem kui mis just üeldud on. Saksamaa ei saanud viimasel ajal enam muuga sugugi tegemist teha, kuid ainult oma suurte sündimise päevadega. Nii paiju kui ka Saksamaal ajalehti on, kõik olivad emmiste Willemist ja Bismarkist täis. On aga asja küllalt ka neist kõnelda, sest nende vanadus ja tegemise võim on koguni tähele panemise väärt. Willem sai nüid 10. Märtsil 88 ja Bismark 20. Märtsil 70 aastaseks. Rahva poolt leiavad need mõlemad mehed, iseäranis veel see vanem mees, väga palju armastust  ja auuStust. Itaalia kuninga sõnad auusamba nurga kivi panemise juures on Watikani lossis ohkamist ja muret sünnitanud. „Roomas meie oleme ja Rooma meie jääme" on kui pikse pauk püha isasse ja tema kardinalidesse põrutanud. Siiamaale oli paavstil ühte viisi lootust Roma ilmaliku valitsust ka meel oma kätte saada, nüid on nende sõnadega aga tema lootus kui tühjaks tehtud. Madalamaade (Hollandi) riigivalitsus ei ole oma seaduste läbi vaatamisel kooli külge puutuvasse Art. 194., mis koolid riigivalitsuse alla paneb, sugugi puudutanud, see on ka siis nüid vaimulikke mehi õige palju pahandanud. Nende mõtte järele on koolipriius vanemate oma asi ja riigi kool olgu paljalt priikooli abi. Seaduse punkt ütleb aga nõnda: „ Avalik õpetus on riigivalitsuse alalise hoolekandmise all. Igal pool terves kuningriigis muretses riigivalitsus parajal mõõdul elementckt- (algus) õpetuse eest. Õpetus on vaba, jäeb aga valitsuse valvamise alla. Kuningas nõuab igal aastal aruande koolide seisukorra üle sisse." Nõnda ta on ja nõnda ta ka jäeb. Bulgariamaal on waimulikud ametnikud oma töö seisma jätnud. Kirikud on kinni pandud. Jumala teenistust enam ei peeta, püha sakramenta ei jagata, üle pää waimulik talitus on seismas. Selle põhjuS tulla õpetajate palgast. Aastal 1883 on nõuukogul  otsuseks tehtud, et waimulikkude palgad, muud püha talituste kõtwalised sissetulekud arwamata, riigi kassast maksetakse, aga ainult selle tingimise all, et kassa kahanemine  mõne muu maksu läbi rahwa käest ära tasutakse.  Rahwas oli aga selle waStu ja see jäi 1883. ja 1884. aastal sisse maksmata, mispärast ka selle aegne kabineti päämees Zankow selle nõuudmise katteks 850,000 pranki riigi kassast laenuks wõttis. Ka minewal aastal ei saadud seda maksu mitte, kätte ja nõuukogu keelis uue laenu ära ning nõuudis, et riigiwalitsus selle maksu sisse nõuudmiseks tarwilikka abinõuusi leiaks. Sõniseks, kui see asi õiendatud saab, on waimulik amet seismas. Daanimaal on tähtsaist meestest kokku astunud komitee palwe Daani rahwale saatnud, et see priitahtlikke  andeid Daani kindluste ehitamiseks annaks, sest riigipäew olla selle riigi walitsuse nõuudmise tagasi lükanud.  Praegu ei olewat Daanimaal ühtegi kindlust ega kaitse kohta, ning juhtuwal waenu korral pidada, ilma et wahwus ja elu ohwrid mõjuksiwad, üks koht töise järele waenlase kütte langema. Selle puuduse tundmine kaSwab iga päew ja iga tund; nagu sõda ja rahu ikka kordamisi käiwad, nii wvida ka nüid piagi Euroopa rahu rikutud saada, ning siis wõida üks neist sõdijuist riikidest,  enne kui töine seda teeb, Daanimaa oma alla wõtta. Küll olewat selle tarwis mitmed milljonid waja, ja sarnast ettewõtet ei ole weel ükski rahwaste ajaluos kuulnud; aga Daanimaa olla ka praegu nii suures hädaS, milles ükski töine riik weel ei ole olnud. Sellepärast on abi hädas te tarwis, enne kui see juba hilja on. Austrias on see wäga laialt kurba meelt sünnitanud,  et seal üks siiamaale auuStatud ohwitser, baron Rudols Potier Echell maa äraandmise süi pärast wangi on pandud. Baron Potier oli oma tubli wõõraste keelde tundmise pärast kõrgemas kohas wõõraste maadega kirjawahetuse  ametis ja seal olla ta Austria riigi kindluste ehitamiste plaanid ja kirjeldused wõõrastele kirjalikult awaldanud. Arwatakse, et ta seda suure sõpruse pärast ilma mingisuguse pahata on teinud. Kesk-Ameerika segadus näitab õige käredaks minewat.  Kuni tänini näitab president Barrios alles üksinda selles mõttes olewat, kõiki wiite republiiki Jstmuse kitsuse  peal poliitikalikult ühendada ehk oma alla heita. San Salvador, Kosto Rika ja Nikaraagua on oma mõtet tema waStu awaldanud. Hondurase poolt ei ole weel teatust; aga ka Mehhiku maa ja Ühendatud riigid on täitsa tema ettewõtte wasta, sell põhjusel loodetakse Lüli piagi waikiwat. Üteluste järele olla juba Barrios 15,000 mehega San Salvadori kallale minemas, kuna äga San Salvadori president Zeldavor ka wastu tõrjumiseks  10,000 mehega piiri peal seiswat. Nikaraagua tahab San S.lvadorile appi minna ja weike Kosto Rika ühendab oma 650 meest kindral Fernandez all Nikaraagua  mäega. Omalt maalt. Viljandist. Rcwideeria senator, salanõuunik Manassein,  on Liiwi- ja Kuuramaa Kõigekõrgema kasu järele kordasaadetud rewisioui üle aruande juba Kõrgemale ära annud. EeSti Aleksandri kooli asjust awaldab »kuWoit. oma Tallinna kirjasaatja sõnume. „Eesti Aleksandri  kooli küsimus, mis abikomiteede lõpetamise läbi wäha sassi läks, näitab nüid, tänu kuratori härra M. R. Kapustini wäsimata töö ja abi eest, oma otsusele kõikide- Eestlaste parteide rahulolemiseks jõuudwat. Peale selle, kui koolikonna kurator oma arwamist «maldas, et Eestlaste mõte, omale täielist realkooli Lpetuökäigiga kooli saada, rahaabi puuduse pärast mitte täide ei wõi minna, ja nõuu andis esiteks neljaklassilise linnakooli arulise kooliga rahul olla, wõtsiwad kooli asutajad nõuuks, kes prof. Köeler'i oma esimeheks piawad, seda nõuu tarwitada  ja riigiwalitsust paluda, neile Põltsamaal selle,tarwis walmis olewaS majas linnakooli omamiseks luba anda. Sell wiistl on nüid loota, et Aleksandri kooli asjus, mis rahwa hariduse miniSteriumi kätte on antud ja nüid enam seadusliku põhja peal seisab, piagi meeled saawad waiksekS jääma, mis nüid enam üksikute arwamiste läbi, äritatud oliwad. Kui mitte uusi, ette teadmata juhtumisi  takistuseks ette ei tule, siis wõib Aleksandri kool oma tööd juba sellesamma aasta Augusti kuul algada. Meie Venelased, kes meie Eesti rahwa paremate püidmiStc P°°lt °I-me. -nnam- n-nd.mitte  kawalaStc iräija nurkida, wa>d M. R. K.>P s tini häid «Suuandmist tarwitada. - „Oma Maa" 3. on fiia jõuudnud. Tema fisu on jällegi, nagu kahel estmesel numril, teadule- »a lsburikaS. 1. TõijeS numriS alganud „Mete maa Varanduse  kaswamiseft," kus iseärams karjamaast kõneldakse, jäeb stiu weel poolele. 11. Selle järele on ka tõlseS numriS alganud Wene keelest ümberpandud M. Lermontowi  uudisjutt „Meie aja kangelane." 111. SiiS »PõuU harimisest." Wilja ringwahetustst ja põllumehe päewaraamatu  pidamisest 11., kirjutanud W. lohannson. Ligi seisab ka ühe talukoha plaan, iseäranis põldude Nöseseadlusega.  IV. Laste kaöwatamise põhjusmõtted III." —V. „Wõitlus põrgu wastu." Luulelugu. Luuletanud  Jakob Tamm. Ka see jäeb poolele. VI. „Wanast usust." Eesti rahwa wanad ohwri kohad 11. VII. „Ennemuiftsed jutud. " Maailma loomisest. Lebed Tatarlaste  jutt Lsune Siberlmaalt. VIII. „Seda ja teist." IX. „Lühikene kuu kroonika." Kirja kastikene. X. on weel „Eesti laulu kimbukene", kuS kaks tuttawat EcSti wiit meeste koori tarwis nelja healele A. Th. on seadnud. ~Oma Maa" wastutaja, Väljaandja, toimetaja  ja Tartu Eestikeele lektor vr. M. Weske on „Walits. Tead." sõnume järele uüid kaheks aastaks teaduslikke  uurimiste pärast kaugemale Wene- ja wäljamaale  lubatud. Neil päiwil on walitsew senat Türi cw. Luteruse  kiriku eestseisjate kaebduse, mis need Eesti kubermangu  walitsuse üle, et see kahe talu omanikku, Kütti Lutcruse kiriku maksudest oli wabaStanud, tagasi lükanud. Kui üksikud kaebtuse punktid seaduse põhjusel läbi oliwad katsutud, leidis nüid senat, et Eestimaa kubermangu walitsuS seda seaduslikul teel on toimetanud, et talunik Kütt, kui Greeka õige usuline, mitte kohustatud ei ole Luteruse kirikule, kelle päralt tema maa mitte ei ole, maksusi maksma. Senat on siis selle kaebduse tühjaks teinud. Teede minister on mõeldud ehitatawate rauudteede  üle minister-kvmiteele aruande sisse annud, et see otsuseks piaks tegema, missugust teed oleks kasulikum kõige pealt ehitama hakata. Teede ja raha ministrite poolt heaks arwatud Tukkum-Windawi rauudtee wastu on olnud sõa minister, kes RiiaPihkwa tee ehitamist kohasemaks arwab. Ktirsõnume teel teatad! aga Peeterburist 22. Märtsil, et minister-komitee on otsuseks teinud tulewal aastal järgmiste raudteede ehitamist käsile wõtta: Krementshug-Romny,  Shmerinka-Mohilewi, Rtia-Pihkwa ühe Tartusse minema aruga, Homee Brjanski, Rshew- WjaSma ja Luganski't Asowi teega ühendaja rauudtee. Head edu! Enamiste kõik see talwe läbi on Tallinna ja Tartu ümberkaudu koerade hullutõbe liikumas olnud, ja et kewadel ja suwel see tõbi rohkem laiali laguneb, ning inimesed sagedaste mitte esiotsa aru ei saa, kaS koer terwe wõi mitte, sellepärast awaldame järgmise kirja, mis Tallinna  lehtedele trükkimiseks kätte on saadetud. Koera hullutõbe märgid. Hullu haigus on kahe sugune: mäSsaw ja waikne; esimest tuleb enam ette. Haiguse esialgul tulewad järgmised märkused nähtawalle: Täieline loomukorra muutmine. Loom on kergeste aritataw,  on tormine ehk kurb, pikaldane, turtsakas, tükib heameelega pimedasse kohta marjule ja on enamiste wäga rahutu; söögi isu on kasin ehk ka täitsa kadunud, selle asemel himustab ta kulme asju lakkuda ja mitmesuguseid asju, nagu õlgi, puid ja ka iseenese rooja närida ja alla neelda. Sagedaste on alla neelamine raske ja waewaline ja sellepärast laseb koer ka toidu suust tagasi; keha on alati hummuses. Hammustatud koha kihelemine sunnib looma oma haawa lakkuma ja närima. Wältus 12 tundi kuni 2 päema. Selle aja sees tuleb koerale põgenemise ja hammustamise himu. Wte püiab ta töist koeri ja kassa, siis töist loomi, wiimakS ka inimest ning enese peremeestki hammustada. See hammustamine süun b ilma haukumise ja urisemiseta ja muutneb wiimakS periö hammustamise  wihaks, nii et koer enam kcllegist ei hoolt waid tihti ka ise ennast hammustab. Iseäranis arusaadav)  on heale muutmine, mis karedaks ja kahisema lööb haukumine on esite lühikese hulumise sarnane. Selle juurde tuleb weel see, et koer süia ei taha, lahjaks jääb ja oma wälimist kuju muudab, wiltu ja wihaselt waatab. Mõne päewa pärast tuleb nõrgaStuse aeg, nõrkus ristluudes  ja pärast täieline ristluude nõrgastuS. Rutulisel elu rammu kadumisel s—B päewa pärast surm arwa paar päewa hiljem. Eesti kubermangu loomade arst Mev. ... Suurest-laauisi kirjutatakse: Viina wtlt. 18./19. Märtsil sündis siin hale lugu. Keegi Mana hall: paaga mees G. pooS enese ära. Ta oli wnna armastaja, ei suutnud enam tööd teha, andis kõik, uus tal olt, wiina eest ära, nii et tal wiimakS enam 5L 14. 1885 Sakala.