Seimi on Minister Nadoslawow omist ametist tagast astu. nud ja Stotlow ja Natsewitsh tahta sedasama teha. Serbiast kostis üks kentsakas jutt, mis aga weel täitsa tõeks kinnitatud et ole. Kuninga ja Kuninga-Praua wahel tõusnud politika asjus kahesugused mõtted. Kuninga-Praua Natalia, kes Venemaalt päritud on, hoida Wenemaa poole, Kuningas Milan Austria poole. Niipalju on õige, et Auuinga-Praua mõneks aeaks Krimmi reisida ja ?a troonipärijat  kaasa wötta tahab. Kuningas ja Ministrid taha? wad teda küll retsida lasta, troonipärijat aga mitte. Kõik Serbia Ministrid on omast ametist tagast astunud, talli-- tawad oma ametit aga weel edasi, künni imed leitud ja nimetatud saawad, mis Mitte kerge ei olla. Albanias ja Makedouiaö kardetatakse mässamisi tõusma, ka on seal juba meriseid kokkupõrkamist olnud, niisamati ka Ärnautlaste  ja Serbia piire-wahtide wahel. Kõigist on näha. et tuntud tült-tünnik Balkani poolsaarel ikka weel kangest käärimas on. Türgi walitsus korraldab ja täieldab jõudu mööda oma sõeamäge. Venemaalt on jo awalikult kinnitatud, et Venelaste wiimane eesmarkKonstantinopeli linn ja sealised merekaelad on. See eesmärk on aga Türgi riigi ots Europaõ ja wist ei taha Türklased ise oma surnukirstu naelu taguda. Egyptuse asjus on Sir Drummond Wolff Türgi walitsusele tõutanud, et Inglismaa sõeamäge wiie aaSta käikuS Egyptnsest ara kutsutud saab, kui senni midagi ei sünni, mis neid senna jääma sunnib, mis üle aga Inglased  ise otsust teha tahamad; ka pidada Sultan neile pärast seda luba andma, igal aeal senna tagast minna, kui seal seespidist tüli tõuseb, ehk kui Egyptuse walitsus oma kohuseid Europa wasta ei täida, s. o. oma mõla intresfifl  ja tasumise-osast wälja ei maksa. Seda õigust päriwad  aga Inglased aina ja üksi omale; teistel riikidel ei pia selle juureS midagi ütelda olema, ei ka Sultanil, kes ometigi mme poolest Egyptuse ülemalitseja on. Et Türgi walitsus seda kentsakast pärimist täidaks, seda ei usu küll wist Inglased isegi; nemad tahamad kord seda maad omale wötta ja jääwad senna, kui neid sealt mitte wvimusega wälja et aeta. Natuke hirmu on neil aga juba nüüd. Wahe-mereSse on hulk Prantsusmaa laewawäge kogutud ja Inglased kardawad, et naabritel midagi paha nõuu Egyptuse asjuS oleks. Sarras'e juures, Taga- EgypMses, on Inglaste ja derwishide (Mohammedi usutunnistuse  munkade) wahel lahing olnud. Mõni sada derwtshi,  Nur-El-Kunzi all, olnud Jürikuu 15. päawal SarraS'e  linna ära wõtnnd ja Gemai poole wahtist wälja saatnud. Sõnumi peale kuluvad Inglased Wady Halfast ja ajafiwad derwifhid jälle ära, kellest 190 meest langenud olla, nende keSkis ka Nur-El-Kunzi. Inglastest olla 40 meest surmatud ehk haawatud, nende keskiS kaks pealikut. Massauahst on Kindral Saletta, keS seal nüüd Jtalia fõeawäe ülem on, kodumaalt 40 suurtükki juure palunud. Ras Alula koguda jälle sõeawäge, on kauplejatele  surma nuhtluse all keelanud, Massauahsse miWa ja mitmed Abessynia sala-kuulajad on Massauahs kinni wõetud. Kindral Saletta on kõiki randa mis seal Jtalialaste  wõimuse all on, sõea-olekn alla pannud ja kõiki kauplemist Abessyuialastega ära keelanud. Lepitusest Jtalia ja Abessynia wahel ei näi stis weel juttugi olema. Sttlu-saaresLikkus, mida Spanialased aastal 1851 oma Filippinide saarede külge wõtstwad, on kodurahwas SpantalaSte  wasta üles tõusnud. Manila Kubernör, Oberst Avolos, on Manilast 900 mehega senna läinud, mässajaid  Maiburgi linna juureS löönud ja linna maha põletatanud.  Atkult see jägu ön järele jäätud, kus Khiinlased elawad. Omalt maalt. Tallinnast. Kuida »Nowoje kirjutab, saada Balttmaa kohtute muutmine tõeste selle aasta Heinakuu 1. pääwal tulema. Baltiuiaa ülemate kohtute poolest on nõuupidamiseks selle asja üle Peterburisse saadetud: Eestimaa LandStua-kohtu poolest Landõtua-kvhtu Sekretär Gottwald von zur Mühlen, Liiwimaa Hoowkohtü  poolest Hoowkohtu Prastdent von Sievers, Kuuramaalt Kreismarschall B a ron Keyserling. Peale nende need seaduse- tundjad, kelle nimed juba selle lehe wiimases numres seistwad ja Riiast weel Adwokat Zwingm  a n n. ,Kuuramaa Kubermangu Zeitungi" era - kuulutuste järel on Teaduste Akademia trükikojas , Homikumaa Õigeusu-Katholiigi kirik u täieline khristlik  Katekhismus - Saksakeeles ilmunud, et Sakslaste  ligendamine Õigeusu kirikuga kergitatud saaks. * Tülk on Greeka-õigeusu Synodi lubaga wälja antud. ,Rtshkt Westniku sõnumite järel saada pea Baltimaa kubermangude keskmiste koolide wenes täin  ts ega algatud, ja ei saada mitte ainult Gymnasiumid ja teised keskmised koolid, mis kroonu poolt üles peetud saamad, waid kä need mida seltskonnad ja kogudused üles piawad, wenestatud. Rahwakoolide Inspektor D. von. MeweS saada oma eluaset Tallinnas, A. 3. Orl o w gMawtS. _ Riia-Miitawi uuS Piiskop ArSseni saada Wenekeeli Zeitungi" sõnumite järel selle kuu 9. pääwal oma uue koha peale asuma. Kau b«a j ami se ja tööasutuste maksu lisast, mis kõige Eestimaa kubermangu peale 11,000 rubla walja teeb, langeb Harjumaa peale 8600 rubla, Wirumaa peale 1300 rubla, Zärwamaa peale 550 rubla ja Läänemaa  peale ka 550 rubla. Väljarändamise himu, mis tänine nii palju häda ja ahastust sigitanud, ei näi Eestlaste keskis siiski weel täitsa kustunud olema. Wenekeeli pPeterburgi Zeitutlgi" sõnumite järel on wiimastel nadalite! umbes 100 perekonda Rakwere ümbertkaudu Taga - Kaukafiasse, Kars'i linna ligidale, wälja rändanud. kus juba enne mõned Eesti perekonnad kroonu abiga elawad, kust nemad raha laenuks, maad ja ehituse puid hoonete ehitamiseks saanud olla Wist loodawad uued wäljarändajad seda ka saada. Seesama leht tahab kuulnud oya, et Hapsalu ümbertkasidu umbes 200 perekonda ennast Jürikuu lõpuks ette walmistanud, ka Taga-Kaukasiasse. Kes seda liikumist weerema pannud, mis küll jälle ojade kaupa kibedat silmawett maksma saab, sellest nimetatud leht ei kirjuta, kui ka arwata wõib, et temal nimelt Hapsalu  maakondas asjatallitajatest puudust ei ole. Wenekeeli Zeitungis" seisab jälle pitk kiri Läti keele ja Wene tähtede üle, milles kõige Venelastele  kohuseks tehakse Lätlaste unenägn ühest i,Latt haridusest" mitte tuetada. Meie.teades ei ole mõistlikumad  Läti lehed ka iialgi ühest iseäralisest „Läti haridusest"  rääkinud, waid on ainult soowinud, et Läti rahwas omas rahwuses alles hoitud saaks. Wene tähed, mida uued sõbrad Lätlastele soowiwad, häVitakflwad aga wist Läti kirjanduse niisamati ära, kuida neß Eesti kirjanduse ära häwitakstwad. Kuida lugejad mäletawad, oli meie arutamiste peale Wene tähtede üle kinnitanud,  et Wene tähestikkus üks täht Eeski õ kohaline olla, ja meie palusime seda tähte nimetada. Nüüd wastab  et see täht m olla, kuid tulla aga pkörgemalt,  kinnistemate hammastega" wälja rääkida. See tähendab umbeS: Wene u on Eesti õ kohaline, ainult heal on teine. Ehk on pOlemtku" toimetus nii lahke ja annab järgmises numres õpetust, kuida tõutus Wene tähtedega kirjutada tuleb, kas toitus wõi tõiutus. Sellega wöiksiwad meie arwates ainult need leppida, kellel kõik nii armsad on, kui ..Olewikul", ainult sellepärast, et need , muudatused" on. seadmise üle Tallinna umala - lae ka" kohta kirjutab Ewangeliumi Pühapääwa Leht: ,SeUati otsus on Linnawalitsuse aru järel ometigi palju tulusam, kui hakatuses näitas. Senat ei ole selle üle otsust teinud, kelle oma „Jumala-laegas" on, on aga tõeks tunnistanud, et selle laeka sissetulemise!» heategewate asutuste ja nende keskis ka Ewang.-Luth. kirikute ülespidamiseks  ikka tarwitatud olla ja ka edaspidi tarwitada tulla. Seatud on, et jägamata Linnawalitsuse  alla anda tuleb, et see selle üle üht seaduslikku otsust teeks. Kubernöri poolest kässttud sissetulemist? hoiu alla wötmist on Senat tühjaks mõistnud, sest et linnal selle läbi wõimalik ei olekS heategewate asutuste ja nende keskis ka kirikute ülespidamise kulust kanda. Tallinna ltnnamõisade  aealugust ja kelle omad need wana õigust mööda on, toob , Eestimaa Kubermangu Zeitung" üht kirja, kust seda ka ,Walgus" wõtnud on; üht teist seletust toob Raekohtu  kirjakogu-tallitaja, Dr. Schiemann, ja see seisab ka Saksakeeli Zeitungis". „Walgus" kirjutab oma Nr. 17 sees: „ Tallinna pSõber" kaebab wäga, et Eesti rahwas edasi on läinud >ja toob selle kaebtuse tõenduseks mõned nurjaläinud asjad xette, mis Sõbra" arust tunnistama piawad, et edasi ,ei pia mintama, waid kõigis jah ja amen ütlema, mis „Sõbra" sõbrad soowiwad. Tubli nõuu sõbral külli" Kahju, et sel aeal, kui seda' kirjutati, toimetuses mitte üht arsti ei olnud, Nüüd >aab wist igaweseks saladuseks, kas ,Walguse" toimetaja pltkema haiguse wõi aeglise häda palawiku jampsimises seda tükikest kirjutas. ,W!rulase" sõnumile järel on Kolga herra oma rannarahwale  nooda-maksud maha jätnud, mis tänine aastas umbes 1000 rubla wälja teinud.' See on rõõmustaw. aga kurwastaw ja kentsakas on, kuida seda heategu, mis rikkal mehel jo wõimalik oli, oma enese ja teiste heateuks käänata püüab, kellel sellega ühtigi tegemist  ei olnud. Sedawiist wõiks kergest juhtuda, et mõned teised mõisaherrad, kes oma wallarahmale midagi kergitust teha wöiksiwad ja tahaksiwad, seda ehk tegemata jätawad, hirmu pärast, et uutmoodi ,rahwa-sõbrad" nõuu leiaksiwad  ka nende heategusi rahwa meelesegaduseks ja ärritamiseks  tarwitada. Kui palju kahju seesugused mehed ja lehed Eesti rahwale teewad, selle üle saab aealugu omal aeal kohut mõistma. Saksakeelme ,Tallinna Zeitung" kirjutab: »Meie lehe Nr. 85 seeõ wõtfime meie ühest ,Wirulases" ilmu- nud kirjast mõnda üles, mis Harjumaal ettetulnud korratumatest  näitustest Palwetu nd i d e l jutustas. Iseäranis  oli seal kirjutatud: „Üks seesugune palwetund olla Watsla külas Harku waldas Suurel Reedel õhtust kell 8 künni keskööni kell 1 peetud ja olla seal üksteise järel 3 meest, mitmed naesed ja ka mõned tüdrukud kõnedega ette astunud, kus juures nemad hirmsa sõnadega ja needmistega  üksteisest üle saada püüdnud ja ülepea kõigist wälja kargauud, mis kölbuslik on. Sellepärast olla maga soowida, et niisugusele jampsimisele, kus kõige hirmsamad sõuad ja needmised ette tulewad ja mis kõige kombelise ja korralise elu piiretest wäljas on, wähegi tõket ette tehtaks."  Selle juhtumise kohta saab meile nüüd õiendates kirjutatud, et Suure Reede vhtal tõeste üks palwetund peetud on, millest umbes tOl) inimest osa wõtnud ja nimelt just need, kes kohalise walla paremad liited on. Midagi usu asjus kardetawat ei tulla nendes palwetundides mitte ette ja see palwetund Suure Reede õhtal olla ainult pahatahtlikult tehtud segamiste ja nendest tulnud tülide läbi üht iseäralist nägu saanud. /See kokkutulemine", seisab saadetud kirjas, ,sai ühe jõuka Harku rentniku juures peetud. Lõppeks tuliwad mõned noored mehed kutsumata senna ja segafiwad palwetundi naermistega ja teiste kölwatumate tegudega. Selle läbi figitatud pahandus  olla suur küll olnud ja vaha sõimamistele asja annud. Nüüd ou see asi Wallakohtus sisse kaebatud, kus juures rentnik rahu rikkumise ja rahurikkujad sõimamise üle (nimelt nende wõrreldamise üle Koora seltsiga) kaebawad. Need rahurikkujad ka need on, kes ,Wirulase" osawõtmist selle juhtumise poole pöörawad." Medwedjewi-uulitsas majas Nr. 248 kargas wõeramaa  alama K. koer Jürikuu 18. pääwal tema abikaasa peale ja hammustas teda. Kõik tähed näitafiwad, et koer hull oli, keda fiis ka tähelepanemise paigale wiidi, kus koer Jürikuu 22. pääwal hullu-tõbesse suri. Kistud naesterahwas on arstimise alla antud. Jürikuu 18. pääwal nägiwad piirewahid sadamas kolme inimest, kes raud-plokkisi maa sisse matfiwad. Senna saadetud soldatid nähes jooksiwad mehed ära, kus juures üks ühe raua-plokki meresse wiskas, selle juures aga palju aega wiitis, et teda kätte saadi ja kinni wõeti, kuna seltfilased  peafi-vad. Kinniwõetud mees sai kui sagedast nuheldud  Juhan L, ara tuntud. Lastwoorimees Gustaw A. sai Jürikuu 20. pääwal warastatud raua-plokiga kinni wõetud, mida tema ühe roguski ja tühja waatide alla peitnud oli. Endine wang, Weike - Lähtreft päritud Priidu L, sai Jürikuu 18. pääwal sadamas Siuni wõetud, kust tema üht raua-plokki warastada tahtis. Rakwerest päritud Karl J. peale kargasiwad Liiwa-Laia-uulitsal Jürikuu  17. pääwal kaks kaabakast ja rööwisiwad teda wälja. Kahtluse alla langesiwad hiljuti wangist lahti lastud Madis A. ja August T., keda kinni wõeti ja keda Karl J. ka kui rööwijaid ära tundis. öösel wasta Jürikuu  6. pääwa on Kirdalu mõisa küünist üks mustekörw, 2 arshinat kõrge mära, haawatud parema tagumise jalaga, ära warastatud. Baltiskift. Jürikuu 23. pääwal sai Baltiski Greekaõigeusu  St. Georgi-kiriku l 00-aastane jubeli-püha peetud. Tallinnast oli Kubernör, Erlaucht Würst Schachowskoi, mitme teiste ülematega ja Greekaõigeusu  preestritega era-rongis pühitsesule ja pidule tulnud. Ilm oli pidu aeal pilwes, udune ja tuuline. Pärast lõunat selgis ilm, aga wilu lääne-põhja tuul kestis edast. Ka ümbersalwitud Rootslased Suur-Pakri saarelt oliwad pidule kutsutud, oliwad aga wist waljn tuule pärast tulemata  jäänud. Ilmad oliwad wiimasel nädalil ülepea wilud ja enamist tuulised. Öösel wasta Jürikuu 23. pääwa sadas kauniste wihma. Wilust tuulest hoolimata hakkawad nurmed haljendama ja metsa pungad puhkema. Nii palju kui meie näinud ja kuulnud, on rukki orased terwed, põllud haljendawad kenaste ja talwewilja oras hakkab putkele minema. Hqpsalust Jürikuu 19. pääwal juhtus Hapsalu lahel kurb õnnetus. ,Revaler Beobachter on selle üle järgmise kirja saanud: Meie weike, rahuline linn nägi Miferecsrdla  puha homikul üht põrutawat õnnetust, mis ka laiemates  ringkondades leinamist ja osawõtmist äratab. Tähendatud  homikul kell 4, paha, niiske-wilu ja wäga tuulise ilmaga läksiwad kolm herrat: Kreiskooli - õpetaja lakow Tich o m trow , endine student Konstantin Berg ja trahteripidaja Magnus Lao, ühe weike shaluppi peale, ühe lahel seisma laewa Kapteni juure wöerusele sõitma. Umbes 89 sülda kaldast sattus weike shalupp tuulehoogude sisse, purje et saadud maha tõmmata, weff woolas laewakese  taha otsa sisse, kus ka üks jagu ballastist oli. Shalupp langes wette ja sellega ühes ka Tichomirow ja Berg, kes tüüri ligidal istusiwad ja purjedega ümber käia ei oskanud, kuna Lao ennast weel masti külges pidada suutis. Kui ka teised laewakese äärest kinni pidaflwad, fiiskt wästs nende jõud ja nemad leidsiwad laenetes surma, kuna Lao ennast ühe juhtumise waral wee peal pidas, künni kalamees Erikson, keS umbes 100 sülda eemal