ennast nüüd kord tagurpidi keerutada. Kes aealou ratta kodaratest kinni hakkab ja seda waSta mäge Taaramäele keerutada tahab, seda rõhub aealou ratas oma alla ja muljud teda põrmuks. Meie .rahvamehed" on jo sagedast koguni kentsakad. Pea kihutawad nemad rahwast üle kiivide ja kändude, edasi edasi, tundmata eesmärgi poole, pea kujnstawad nemad  rahwale wana udust luuletuse aega ette ja teemad seda soovitavaks. Oma aegsed elutarwitnsed ja elukenadused  saamad aga euamist laimulaenete alla maetud. Ei see ole kellegi mõistlik politika! Et .Virulane" oma aegse asjadega korda ei saa, seda näeme meie siis ka pea. Juhtkirja asemel toob .Virulane" järgmist tähendust: , Tänase numri tarwis kirjutatud juhtkiri äratas Eesti .rahvast elavama ühendusele ise oma kestis ja elawama xühendusele ka Weue oleku ja Vene rahwaga, äratas ka .mehisemale üleüldisele tegevusele ja tegi tähendust Vene ,«valitsuse isalikust hoole kandmisest ja häist tegudest ning .juhtis see poole, et meie Eesti rahwaS kõik nii mehiselt .ja mõnusalt oma isamaa aSju ajaksime, nagu meie kallis .Riigivalitsus seda meilt soowib ja meie heaks tehtama tööde korda saatmiseks tarvitab j. n. e j. n. e., aga see .juhtkiri peab trükkimata jääma, on kustutatud." Mis see tähendab? .Virulane" oli oma pauna nii kalli andetega täitnud, mida oma lugejatele kätte kanda tahtis, aga seal kargas ükski kaabakas põesa varjust wälja ja riisuS .Virulase" paljaks? Kas oli nii? Kes seda kirjatükikest laeb, see ei wsi küll muud midagi mõtelda. Meie arvame aga. et asi ikka koguni teisiti oli. See, kes seda kallist juhtkirja maha kuStutas, see ei olnud küll muud keegi, kui Keiserlik Zensuri valitsus.  See oli sellesama .kalli Riigivalitsuse" tööriist, kes sellesama .kalli Riigivalitsuse" seadust mõõda kirjandust üle vaatab, kelle kiituse laulud .Virulase" paunas seisnud  olla. .Rahvameeste" meelesegadus kipub liiale minema. Mida nemad .äratuseks" nimetavad, see on ärrit u s, mida nemad .tegevuseks" nimetavad, see on seadusliku elukorra lõhkumine, keda nemad .Eesti rahvaks" nimetavad, see on Sozialdemokratlaste erakond. Seesugust .äratust", .tegevust" ja .rahvast" ei või muidugi meie kõrge Riigivalitsus tarvitada ja selleks on ametnikud seatud, kes seesuguste .äratajate" kirjast kärbivad, mis auusat ja rahulist Eesti rahwast seesugusele .tegevusele" kihutada ja SozialdemokratlastekS muuta püüavad. Riigivalitsuse ametnikud on muidugi ekslikud inimesed nagu kõik teised ka. Kui nemad aga kellegile liiga teevad, siis seisavad jo teed lahti, mille peal nende üle kaebtust tõsta võib. Ja alandlikult ühe seaduse muutmist  soovida tohib rahvas ja tohivad aealehed ka. Aga seesugune salakaebtus rahwa ees, ühe Keiserliku ametitallituse  wasta, nagu ei raatsiks see rahwale .Virulase" kallist vaimutoitu anda, see näitab midagi olema, mis auusa riigialama kohusega kuidagi kokku ei mahu. Peale selle oliwad tänine NooreeSti lehed ikka meie kodumaa waliametnikudc waSta vihale kihutanud ja .soovisiwad" nende asemele .kroonu" ametnikust. Zeusor on aga üks neist .kroonu" ametnikudest ja on koguni üks nendest, kelle üle ka Kubernöril ütlemist ei ole, waid kes otsekohe Ministeriumi  poolest nimetatud saab ja Ministeriumi ees vastama peab. Nüüd hakkavad meie .rahvuslikud" lehed, kelle näppude peale kõrgema käsu järel natuke terasemalt  vaadatakse, ka juba nende wasta vihale kihutama. Kui palju seesuguste meeste ja lehtede alalised kiituse laulud ja truuwuse tunnistused maksavad, see läheb ikka selgemaks. Jumal kaitsegu rahwast seesuguste.rahvameeste"  eest! .Eesti Postimees", mis wäga korrata meie kätte tuleb, kirjutab oma Nu. 23 sees: .Eesti keeli kirjutatud ajalehtede seas ei ole wana.meelekest  enam kui kaks, need on .Tallinna Sõber" ja .Ristirahva pühapäewa leht." Estmene on taieste ja .igapidi wauameeleline. Ka wäljamaa politikas hoiab .tema wanameeleliste poole. Praegu on tema ülem ees.märk  kõige uuenduste waSta sõdida, mis ial meie maale .tulewad ja kus seda ial wõimalik. Aga kui riigi-walitsuS .stiSki mõnda uut seadust annab, fiis püüab ta ometi .sellegi eest hoolt kanda, et wana asja sekka jääks." Ka siin on seletamata unustatud, mis .wanameeleline" ja mis uuemeeleline ehk .wabameeleline" on. Iseenesest on sellest .Eesti Postimehe" jutust muist tvst, muist wale. Et .Tall. Sõb." .kõige uuenduste wasta sõdiks", see on wale. Just selle seltskonna läbi, mida .rahvamehed" .wanameeleliseks" nimekamad, just selle läbi on kõik tähtsad ja kosutawad uuendused meie kodumaa taluelus korda saadetud. Tuletame ükfl talukohtade krunti panemist meele ja täname Jumalat, et meil sel aeal weel .rahwamehi" ei olnud. Nende läbi oleks see, meie taluseisuse kosutaw põhjuS nii kangest takistatud saanud, et küll mitu ja mitumoisaherrat  seda tööd oleks tegemata jätnud, mis muidugi nii palju tüli tegi ja palju raha kulutas. KeS selle tööga wiiwis, sellel on see nüüd juba palju raskem, kuida see meetu tüli näitab, mida mullu Peeriwalla krnndüamise waSta tõSteti. Seesuguste ja kõige teiSte käsuliste inieuduste  eest koStab .Tallinna Sõber" ja räägib nende kohta esimese sõna, kui seda vaja on. Katsugu meie .wabameeleline" erakond ka midagi ette näidata, mida tema juba rahwa nähtavaks kasuks korda saatnud on, ehk ka ühte nõudmist, millest ilma kahtluseta rahwale nähtavat kasu loota võiks Z - Tülikihutamise ja lõhkumise peale on meie .wabameelelised" märka mehed, aga korraldanud ja ehitanud ei ole nemad weel ühtigi. Et meie aga hoolt kanname, uuenduste sekka mõnda .wana aSja" jätta, see on terve tõsi. Meie oleme EeSti leht ja Eeski esivanemad ütlestwad: .Vana koera ei pea enne ära pooma, kui noor haugub." Seda ei taha meie iial unustada. Noori koeri haugub küll meie pälvi! õige rohkest ja õige valjust, kaS need aga kodakondfete  või kaabakate peale hauguvad, seda ei näi nemad weel isegi teadma. On weel wäga noored; et tunne weel elumaja ega majarahwast. Meie tahame.vanast asjast" ikka nii palju üle jätta, kui selleks kulub, et EeSli rahvas Eesti maal oma esivanemate teesi, rabast ja jalgest kunda võib. Tahaksime meie ka kõiki seda lõhkuda, miS wana on, üksi sellepärast, et see wana on, siiS kardame meie, et selle .wana" sekka ka EeSti rahvas ise, kõige oma harjund elukombega, elukorraga ja iseolemisega,  ühe sõnaga: oma rahvusega langeks ja uuenduse  tuulest laiali puhutud saaks. Ja uuS, mida .rahvamehed" meile nii suure kolaga pukuwad, see on tänine nii viletsat «vilja kannud, et meie seda rahwale pakkuda' ei usalda. Ootame, kuuni uudis naabri põllul head vilja kannud on, eks meil siis aega ole, seda külvata  ! .Kodumaa" ihub ka oma ligedat ha»«»«ast nuie waSta. sellepärast, et meie oma lehe Nn. 2t sees Nelipühi kaskede  eest kostnud olime. .Kodumaa" leiab asja, meie kirja järgmisel kombel osataba: .Aga .Tall. Sõber" teab kuida isamaa eest peab .wälja astuma. Mis Venemaale kõlbab, see ei kõlba .meile ja meie kui hea Baltlaste kohus on, ennast ka .Nelipühi kaskede poolest alles hoida. Venemaal olla .laiad lagestikud ja seal tulla iga puutaimekest hoolega .hoida. Meie juures seista afl selle poolest aga koguni .teisiti. Nagu umbrohi kaSwakuvad kased meie heinamaale .peal. See umbrohi peaks däwilatud saama Heidke .ennast siis kokku ja paluge de na Senatort käest luba .oma noori kaSki häwitada. See on meie Salommii .tarkuS ! Sest Nelipühi kaskede pruuk on kena pnuik, za .kauplemisest puukeStega wõikS mõnigi heat tasuraha saada, .ütleb .Tall. Sõber." Sest, lisab tema juure, .inimene .ei ela mitte leivast üksi." Kena kirja solkimine! Aga meie lepiksime sellega, kui see meie enese külge üksi puuduks, mitte ka meie maa ja rahwa külge. -- See on juba õige weider, kui üks leht. mis ennast .Kodumaa" nimetada julgeb, wahet Venemaa lageSlikkude ja kodumaa põesaliSte heinamaale wahrl ei tunne. See on weel «veidram, kui ükS meeS, kes ennast .rahwamehekS" nimetada laseb, rahwa esivanematest päritud  ja sedawiisi pühitsetud puhta. .rahvusliku" elu kombe ja puhise elukenaduse waSta Võitleb. Kui aga üks leht, mis ennast suure kõlaga .wabameelelisekS" nimetab, valitsuse  käskude eest kostab, mis kuidagi maa ja rahwa kehalised  ei ole ja peale selle weel omanduse-õiguse. selge eraõiguse külge puuduwad, siis on see küll kõige .veidram ! KaS peaks .Kodumaa" tartlastel küll teadmata olema, et see puu, mis kohaomanik» heinamaa peal kaõivab. et see just niisamati omaniku omanduS on, nagu iga rohnlaime, mida tema niidab? Kui RiigiwalitsuS üle üldiste seadustega riigikodanikud? omanduse-õiguse külge puudub siis peab selleks juba wäga sundivat aSja olema. Seda sundivat asja ei ole meie kodumaal Nelipühi kaskede kohta aga mitte. —> Et meie siin mitte nende eest ei kosta, kes seal Nelipühi kaSki raiuwad, kuS neil selleks eraõigusi mööda luba ei ole, seda ei ole küll vaja laiemal! seletada. Selle peale ei vaata aga tähendatud üleüldine käsk mitte, waid keelab Nelipühi kaSki üleüldse, nenda ka «naa ja pinna omanikule. Selle eest wõttfiwad küll üksi kõige .wauameelelisemad"  mehed kosta. Meie ei saa viete aru, mis .Kodumaa" tarklascd siin tahawad. KaS tahawad nemad üksi neid nokkida, kes mitte nende erakonnast ei ole; kas tahawad nemad rahvast koduelu rõõmust wöerutada, et rahwaS seda rohkem ärritavatest politika kogudest osa wõtakS, wsi kas tahawad .Kodumaa" tartlased kord näidata, kui . sõnakuulelikud  alamad" nemad siete on ja sedaviisi kõikuvat usaldust oma peale natuke kohendada? Seesuguste .alamate" truuwuse kirjast lugedeS ja truuwuse kõnest kuuldes tuleb meile ÜkS wana kodumaa jutuke meele: .Kuule, Jüri!" ütleS mõisahena oma .sõnakuuleliku" lubjale, .soola hind tõuseb päaw pääwalt kõrgemale. Tuleval aastal külvame ise soosse soola, siiS ei ole vaja seda linnast oSta." .Jah. pai herra," waStas Jüri, .seda tahtsin mina juba ammu ütelda!" Kuhjade aead on meie kodumaal möödaS ja seesuguseid  .alamaid" ei või meie kõrge Riigivalitsus ka Siete tarvitada. Ülemate käsku peab igaüks suuandmisega kuulama ja waStapanemata täitma, kui ja niikaua kui see käsk seaduslik on. Aealehed täidavad aga üksi fiis oma kohust kodumaa waSta ja kõige isamaa waSta. kui nemad Riigivalitsuse tthelepmemist alandlikult ka nende käskude reale juhivad, miS ühe ehk teise ringkonna kohatised ei ole. Seda julgevad aga üksi need lehed ja mehed leha, keS ilma kavaluseta KetSrt alamad ja riigi kodanikud on ja ilma saladuseta lahedal otseteel kõnnivad. Seesugused .alamad", nagu .Kodumaa" tartlased siin on, need saavad eiue ehk pärast ikka seesuguste kuhjade palka, rahwa poolt ja Riigivalitsuse poolt. Selle peale võivad .Kodumaa" tartlased julged olla! .Olevik" täidab oma viimast numret Warifeeri kavalusega  ja sõimamisega. Sellest kirjutame järgmise? nmms. Riia käsitöö ja vabrikutöö näitusest kirjutame järgmises  m«eS edasi. AaSlal 1881 oli koolide hulk EeStimaa (Tallinna kubermangu) linnades ja maal 636, milleS 21,127 poeglast ja 18.870 tütarlast õpetatud saiwad. Nendest oliwad rahvakoolid 600, see on 56 linnades ja 544 maal, milleS 37,650 last õpetust saiwad. AaStal 1868 oli EeStimaa rahvakoolides 24,024 koolilast; 13 aaSta sees on fiiS 13,626 koolilast rahvakoolides juure tulnud. Iga 1000 inimese peale langest,md Eestimaal viimasel aaStal umbeS 100 koolilast. Läbi Euroopa langeb koolilapsi 1000 inimese peale: Schweists 15:',, Saksamaal 152. Rootfl-ja Norramaal 138, Hollaudiiuaai t3<i. Daanimaal 135, Prantsusmaal 131, Belgiamaal IS3. llngrumaal 94, AuStriamaal 89, Inglismaal  lirimaaga kokku 88, Tpaaniamaal 82, Jtaaliamaal 70. Greekamaal 50, Soomemaal 42, Portugalimaal 32, Scrbiamaal 17 ja köitis WeueriikiS ühte kokku 14. Üle Eestimaa seisavad sedawiisi siiS Euroopas kuuS maad, EeStimaa all seisavad üheksa maad. Kõik Weue riigi aealehed arviawad nüüd, igaüks oma feisupaiga pealt Graf Jgnatjewi tagasi astumist seespidiste asjade Ministri ametist, ja Graf Tolstot aSwiaist tema asemele. Suurem jägu suurematest lehtedest arvab, et viimane aaõta, kus see tähtjaS Ministertum Jgnntxewi tallitus? all seistS. koguni aher olnud. Meit ci wol õigusi olla uit kõrge amelnikude peale kohut mõiSta. Seda aga tohib iga riigikodanik soovida, et kõrgel Riigivalitsusel ikka rohkem ja rohkem korda läheks, kõiki «valel ja saladust ««valikust elust wälja pühkida ja tõtt kõrge järje peale töSta. UuS Minister saab omal maal ja wõeral maal suure rõõmuga teretatud. Weue paberraha hind on wõeramaa kaubaajamiseS tõusnud. Tallinna Ltnnasaadikute kogus, selle kuu 4 pääwal on Hmsi kord selles paikas SM rahvakoolidest jutt okMft, mida Linnasaadik Dr. No se n thal tarviliseks peab, sesi et linnas juba rahvast olla, keS oma lapst rahvakoolidesse saata ei soovi, kuS Saksakeel õpetamise keel on. Lmnasaadik SpadikuS Greiffe u h a g e n tähendab, et sellega juba katsel tehtud, miS aga mitte et siginud, sesi et tänine Eestlased oma lapsi ikka koolidesse saatsiwad, kus Saksakeeli õpetati. Linnasaadik Superintendenl  G irge n lõhn tahendab, et ka teiselt poolelt liciknõpelaste kätte palved selle asja poolest tulnud ja et Jõutust saadik ükS rahvakool EeStikeelega üheS OleweSti ktrikn majas, kirikuõpetaja Pastor Bergw«h'i juhatusel peetud saaks Ligemat sõnumil ei wõikS selle kooli mõnust nii lühikese aea pärast weel anda. Eestimaa Kreissaadikud on selle kuu 10 pääwal Maapäawa eesnõnu pida»«isekS kokku astunud. R akwe r e st Lnmalaadiknte uõuukogtts 26 Lehekuu pääwal sai nõuuks voetud, Rakvere Evang. Lulh. usutunnistuse  kirikule abiõpetajat peaõpetaja kõrwa seada ja temale linna poolt 700 rubla palka maksa. Weike - M aarj a kihelkonnast kirjutakse meile: Lehekuu lõpnuädalid on meile põllumeestele õige kahjulikud olnud. Lehekuu 13 pääwal, kui suwiwili enamist juba maha tehtud oli. tõusis lange rahepiiwe üles, sadas ja tegi palju kahju. Kuida kuuldakse, on rukki põllud paiguti täitsa puruks pekietnd, ««enda et üles küntud ja suwiwiljaga  käiS pidivad külwatud sa ma; teiSteS paikades on rukis poole harvemaks peksetnd. Suvivilja põllud oliwad nii kõvaks peksetnd et paiguti uueste üle äästatnd ehk koguni küntud saiwad. Lehekuu 17 pääwal oli Vette- Maarja kiriku juures, Jumala teenistuse aeal nii kange torm, et inimiStel raSke oli jalal seista; ükS hobune on wankrega üheS ümber lükatud,naeSte mütsid ja meeSte kübarad on ülesse tõSletud. Torm käiS aga nii madalal mööda maapinda, et katused puutumata jäiwad. Lehekuu  29 pääwal tõusis jälle ränk must pilwe lõune poolt, tõi paiguti ka rahet ja tegi õhtuni palju kahju. Põdrangu mõisaS lõi pikne ühe küüni põlema ja lükkas mitmed mimesed