kelle järel meie Keiser oli. Siis '' neer Kõ: vkeraemadwalitwjad lönnaoodust j.i sõitsnvad põdrajahile, kust nad kellu  tagasi  Lu limad. Tee pääl saiwad riigiwalnsejad ralura poolt kõiae elaivau-a rõõmuhõiskamisega  teretatud. Pärast sööma oli õhtu näitemajas aunäitemäng- Kolme keisri jahi acal oliwad würst Vismarck, graf Kolnoky ja riigisekretär von Giers nõupidamisel kous. 4. Mihkli-kuupääwal. Täna pärast lõunat kellu 3»,4 jõudis suurwürft Michail NikvlaiWltsch seia ja õhtu kellu Ks4 söitsiwad  suurwürft aujärjepärija ja suurwürft Georg Aleksandrowitsch Peterhofi tagasi. Kijewist- Suur pettus on süül awalikuks  tulnud. Wene maapinna krediti seltsi president, Wene tulekinnituse-seltsi pääagent  ja Dnepri aurulaewa-seltsi president Toppelmayer on ära põgenenud ja umbes rubla wõlga järel jätnud. Aurulaewa-seltsi  kassast puudub umbes 58,W1) rubla ja tulckinnitusc-seltsi kassast umbes I lngnn) rubla. Asi on kohtu all. Kas Toppelmayer kätte saadakse, on muidugi raädmata. Wäljamaalt. Ztalis maalt, läheb sääl ikka hirmsamaks ja ajab kõiki ehmatama. Kuna Prant- suse maal üleüldse wacwalt 1000 inimest on kolcrasse  smiiud, jääb juba Jtalias ühel ainsal paamal  1000 inimest kvlerasse haigeks. 3!önda on näituseks Ncapeli linnas 28. Augustil 886 inimest  kolerasse haigeks jäänud, ja neist on 838 inimest ara surnud. See on ühe ainsa linna kobta juba suur arm, ehk küll Ncapelis ligi -100,000 inimest elab. Jtaliased, lõuncpoolscd palama merega inimesed, on selle juures oina pää koguni ara kaotand ja ci täida ehmatuses politsei käskusidgi,  mis läbi ehk parandust mõiks tulla. saksa maalt. Hamburgi linnas an üks uus selts asutatud, kelle nimi on „Saksa-Afrika kaubalaewanduse selts." Selts peab Sakia maa ja Afrika mahcl kaupa ajama. Seltsil on 300,000 markasumbes 220,000 rubla) põhjuSkapitali. Selts on omale asja-ajaja Afrikasse walinud, ja üks kaubamaja Hamburgis muretseb Saksa maal toimetuste  korras-pidamise eest. Mõnesugust. Suur tarkus. Talumees läks mõisa rentniku käest raya mõlgu laenama? Mõisa rentnik muidu raha mõlgu ei anna, kui talumees peab panti sisse tooma. Talumees mõtles mis ma temale pean pandiks andma? korraga tuli tal hää nõu meele. Ta oli ühe miie kopikulise möla kirjutamise weksli ostnud, (lelle pääle ühest rubla künni 50 rublane m il mõlgapüüle kirjutada) talumees ütles, et temal üks 50 rubl. wcksel on, kas mitte seda ei mõiks pandiks wõtta; rentnik oli sellega rahul, aga muidu ei usaltanud rentnuk seda mekslid wastu mötta, kui talumees veab ühe sedeli ehk tunnistus kirja wcksliga kaasa andma. (Rentnik mõtles et see weksli wiiskümmend rubla maksab, sest nagu näha oli, parema külje ülemal nuka pääl seisis templi ehk kulli sees 50 rubla ja pahema külje ülemal nuka pääl oli 5 kopika trükitud, ta mõtles et see numcr 5 miisprotsenti tähendab ja talumees lubas soomi täita, aga et talumees ise kirjuta ei oskanud, siis läksiwad kahekeste koolmeistri juure. Talumees käskis mcksli pääle kirjutada, koolmeister ütles, et kroonu paberid ei tohi märkida ega rikku. Siis kirjutas koo lm. tunnistuse kirja, kellega talumees tunnistab, et ta tõeste on wiiekopikulise Weksli mõisarentnikule 50 rubla eest pandiks annud? Mõisa rentnik andis talumehele nüüd 50 rubla kätte ja tallumces andis 5. kopikulise weksli paberi mõisa rentnikule 50 rubl eest pandiks, mis mõni kord ikka 5 kopikud maksab; Rentnik mõib nüüd üsna julge olla, et wne kopikulise paberi eest ikka 50 rubla saab. Wastutaja redaktor: HartwigSah, Esimene Wenemaa kõige suurem tule kinitamise selts . asutud aastal 1827, Võtab igal ajal tellimised tule asseknrantsi, nii hästi majade kui kõiksugu liigutama  asjade ja kaupade püüle M- maga lM ja odawa ttngimistega wastu. keltsi kapital on praegu: pöhjuskapital ..... 4,000,000 rubla tagawarakapital .... 2,OVV,VOV rubla Seltsi toimetaja Kuresaarcs H. SchwaAbach. wsMz Mitme sugused naelu "HW pilpa katuse ja mõne muu puu ehitamise tarwis, kui ka Tallinna Musi, tubakat Baltika wabrikust nimelt Bakuu, Mahorka ja Schnurowka, müüb nüüd D odawama D hinna eest Rehsche kuntor, Schwochowi trahteri wastas Kuresaarcs. i tule kinitamise selts ige! sjsl tMvnsed tule assekurautfi, «ii hästi majade kui kSMum lnauaMsDe  M kmGsde Mle. ' . v u Seltsi toimetaja KurefaarM DVrNM härra Baron Erdberg. liikmeid ja sõdru kutsutakse kel 7 õhtu K»» 21. SePtembriM ' N»SM G WZWeWa SM«Mi H - E.K raßdpMß ja lattiotsah,^N 4 Kop. naela eest, wed«d, rattad ja üks tiisel balwa binnaga. T a 8 d a tt n d m ised. G Kasulik! Saarlase uus Kaleuder 1883 aasta pääle saab pea ilmuma „Saarlasc" trükikojas, Kaubauulitsal Nr. 10. Jällemüüjad saamad  suured protscntid. Wiimsed kottid Moskowi jahu saamad aima hinnaga müüdud Brokhausna aitas M. Reinwald. W Üks Harmoninm on müüa, järele küsida „Nädalilehe" DM k? trükimajas Täädaandmiue. on müüa, Roomasaares suure ajaga. DMa möib teada saada Kmgiseppameistri H Steinbergi juures. Üks wlikir wölwipuu, walmis raiutud, on müüa EMa Mõika walitsusc  poolt. DM" puu on nähja lsnas kohtamaja a»es.