Kiri Hispaaniamaalt. Tänast kirja täidan sellega, kuidas siin linnas suurnädal ja lihawötte püha ära peeti, sest see oli siin pealegi oopis teistmoodi,  kui ma muudes katoliigi maades senniajani olen näinud. Suurelnädalal oliwad siin igapäewi isesugused kujud ja näitlikud pildid Kristuse kannatusest wälja pandud. Iga päew, hommikust õhtuni, oli Jumalateenistus. Töisel kannatuse päewal  hommiku kella 7 ajal kanti kujust ja näitlikuid pilta läbi kõige linna: kõige ees Pilatus, tema ümber laternad, siis Jeesus Kristus ristiga õla peal, tema taga aitas ka Siimeon risti kanda, (muidugi mõista oliwad kõik need kujud ühe raami peal) ja nende ümber sõamehed laternat, kirweste, piikide ja lippudega, kõik wana moodu mustas riides. Nende taga seisiwad  kolm õpetajat raamatutega, täies ülikonnas, sinisest ja walgest riidest. Nende taga wiidi Püha Maarjat mustas ülikonnas,  tema taga ja ümber oliwad sõamehed ja laterna-kandjad, nende taga kaisiwad neli Jesuiiti mustas riides, siis weel mitmed  sõamehed, wiimaks neli moosikantide koori, kes kõige tee haledat surmamarssisi mängisiwad. Selle imeliku rongi kõige tagumises otsas läks üks rügement soldatid, oma püssi otse tagasi pidi wasta maad alla pidades. Kõik see üleüldine rong astus õige tasakeste edasi. Ehk küll ilm wihmane oli, oli inimeste hulk rongi järel määramata, igast nurgast ja küljest ilmus neid nagu mutukaid ühte kokku, kõigil wihmawarjud pää peal, nõnda et hoidku igamees silmi, kui ei taha neid ära torgata lasta. Selle näituse käigi lõpetus oli kella 9 ajal kirikus, kus altari ees suur ilus jälle risti löödud Jeesuse Kristuse kuju kõikide silmad enese poole pööris. Sellsamal päewal õhtu oli Kristuse mahamatmise tähenduseks töine näitekäik.  Kõige eesmalt tuliwad kirikust laterna-kandjad põlewa laternatega, nende taga kanti püha lippu ehk keerupi ja selle järel tuli Pilatus laterna-kandjate keskel, tema taga kolm õpetajat,  ja kahelpool neid astusiwad kaks Jesuiitlast mustas riietes,  suured wahaküünlad pitka peenikeste hõbe lühtritega käes. Siis astus nende taga üks üksik Jesuiitlane walges ja mustas ülikonnas, seitsmearuline pitka-jalgline hõbe lühter põlewa wahaküünaltega käes. Kõikide ümber tuliwad sõamehed ja siis Maria pitka wahaküünlate kandjate keskel. Nende järele oli tühi wahekoht jäetud, arwata 3 süttane ja sülla laiune, ja mölemil pool seda tühja wahekohta käisiwad, põlewaid wahaküünlaid  sisse poole wastastiku hoides, noored tütarlapsed ja naisterahwas; rongi lõpetuses käisiwad jälle neli mustas rndes Jesuiiti, kellel ka küünlad käes, ja nende järel muusikandid ja sõamehed. Wõerale, kes esimest korda waatas, oli see nättekäik  imelik, ilus ja aruldane. Kõige päewa käikide lõpetuseks oli ööse kella 12 ajal jälle kirikuteenistus. Mis moodi fee oli, ei saanud mina näha, sest et laewa peale pidin ruttama. Lihawotte pühasi nemad ei pühitsenud, neid nagu ei olnudki, ja nõnda siis ka meilgi oli kõik endist tuttawat wiisi. Sellega läksiwad need pühad ilma tähelepanemise wäärt uudiseta mööda. Esimesel pühal oli meie laew ööd läbi elektri-tulega walgustatud.  Aga töisel pühal oliwad kõik jälle igaüks oma töö juures. Nüüd on jo peaaegu parandamise tööd Liwaadia laewa kallal lõpetatud, ja töötegijad saiwad igamees enamiste suurt teenistuse raha ja head kingitust pealegi, mis Peeterburgist seie saadeti. 27. selle kuu päewal saawad admiralid Sshestakow ja Popow seie jõudma ja 5. Maikuu päewal arwame siit ära sõita wõiwat. Südameliku terwid Teile ja suguwendadele soewides jäen L. Hispaanias, Ferrolis, „Liwaadia" laeival 16. Aprillil 1881. Zenfuri poolest lubawd 29. Mail IöSI. Trükitud F. Feldt'i juures Wiliandis. Wiliaudi .—- Eesti Põllumeeste Seltsi lähäm koosolek on 22. Juunil lõuna kella 12»° ajal Wiliandis. s Eestseisus. Eesti Põllumeeste Seltsi lähäm koosolek on 25. Juunil Toris J. Tammann'i talus ja alustab hommiku kella 10»' ajal. Näituse-komitee koosolek on sealsamas  24. Juunil õhtu. Eestseisus, s -5- Madaandmine. Mina olen oma . „Tartu Eesti Seitungi wäljaandmise woli kõige õigustega J. lärw ele ära andnud. J. Järw wöib siis igal ajal „Tartu Eesti Seitung i" oma kulu ja toimetamise all wälja anda. A. Aint, endine ..Tartu Eesti Seitungi" wäljaandja ja toimetaja. Nagu eesseiswast kuulutusest näha, on A. Aint oma „Tartu Eesti Seitungi" wäljaandmise woli kõige õigustega minule ära andnud ja nimelt nõnda, et mina Riigiwalitsuse poolest selle ajalehe wäljaandjaks ja wastutawaks toimetajaks wõin kinnitatud saada. Teaduste järele on see minu kohaline kinnitus  nüüd ka juba iga postiga oodata. Mina saan siis ,Tartu Ccsti Seitungi" tema endistes poliitika piirides ja õigustes oma kulu ja toimetamise all Juuli kun esimesel poolel s. a. Tartust wäljaandma, ühe trükipoogna suuruses ja ükskord nädalas. Peaks aga minu kinnitus nimetatud päewani weel siiski mitte walitsuse käest siia jõudnud olema, siis peab nimetatud ajaleht esite nii kaua A. Aint'i nimel ja wastutamisel käima, künni minu kinnitus tuleb. Lehe hind on selle poole aasta kohta: postiga 1 rubla SV kop. ja Tartust ise ära tuues I rubla 15 kop. Tellimisi wõtawad wasta: Tallinnas: F. Brandt i ja C. Leopas i raamatukauplused ning kaupmees B. G. Brehm; Pärnus: E. Treufeldti  ja Jakoby raamatukauplused; Lihulas: kooliõpetaja J. Pärn; Narwas: M. Põderi raamatukauplus; Rakweres: kaupmees G. Männik; Paides: A. Seidelberg; Wõrus: Vielrose;  Walgas: Rudolf; Wiljandis: Kreutzdahl ja Aerfeldt; Põltsamaal: T. Puhk; Tartus:  W. Just i, R. Sachker'i ja C. Reimann'i raamatukauplused ning ..Tartu Eesti Seitungi" toimetus. Peale nende wõiwad ka kõik mõistlikumad mehed nimetatud ajalehe tellimisi wasta wõtta, mis eest nad iga kümne tellitud lehe pealt ühe lehe ilma hinnata saawad. Hinda palun aga kohe ühes tellimisega ära maksta ja saata. Kuni 26. Juunini on kõikide minule saadetama saadetuste adres järgmine: J. Äärw Wiljandis, pärast seda aga: Tartus, Aleksandri-uulitsas, Ljutowi majas, WlB wasta. Enne seda ei ole ka ..Tartu Eesti Seitungi" toimetust weel mitte Tartus tellimisi wastu wõtmas. Tellimiste ära saatmistega paluu aga wäga rutata. Peale selle wõin siin weel nii palju ütelda, et ..Tartu Eesti Seitung" ikka kindlas Eesti rahwuslikus meeles, tõsises isamaa, rahwa ja riigi kasu nõudmises ning tõsiduse ja õiguse auustawas suulises waimus kirjutatud ja juhitud saab olema, ikka korralikult seatud ajal wälja tulema ja igale tellijal?  kohe ära saadetama. Sell Põhjusel julgun ka siis kõiki auusamaid Eesti mehi paluda, et seda Eesti ajalehte sõbralikus usalduses wasta wõtaksiwad ja et nad igaüks omal pool temale sõbrust püüaksiwad, nõnda et ta kui küll mitte palju üksikult, siis ommeti ikka mitmekesi kokku tellides kaunis rohkeste loetud saaks ja rohkemal lugemisel siis ka meie isamaale ja rahwale rohkemal mõedul kasu wõiks saata. Seda soowib kõigest südamest „Tartu Eesti Seitungi" uus omanik, Wiljandis, 27. Mail 1831. A. Aäktv. Soome reotud ? räimi? sai praegu uuelt G. A. Reisner i kaubapood (33b) 1 Wiliandis «Kuulutused. - (Politsei lubag«.) Köduloomadc ja käsitöö näitus Pärnus 1., 2. ja Z. Augustikuu päewal 1881. Nagu juba kord kuulutadi, saab nimetatud päewadel Pärnu linnas koduloomade  ja käsitöö näitus olema, kuhu ka kõiksugu põllutöö külge puutuwaid masinaid wasta wõetakse. Auupalgad on: hõbe- ja wask auurahad, raha-auupalgad,  kiituse kirjad ja nimelt käsitöö eest ka wäärtasjad. Iseäralise wõidujooksu alla tulewad käsi-linamurdmise masinad ja paremate talumajade plaanid,  nagu seda selles lehes juba enne wälja kuulutadi. Lähem teadus nii heaste näituse programmi kui ka auuhindade kohta saab pea ilmuma. Näituse toimetaja on Pärnu Eesti Põllumeeste Selts. Palume õige rohket osawõtmist. (355) 2 Näituse komitee. Kohalise ülema kohtu lubaga saab Pühapäev»,  28. Juunil s. a. Kaarli walla abikomitee  toimetuse all Aleksandri kooli heaks laulu j° mmgu kontsert Kaarli wallas, Nahksepa talu rohtaias (Rimmu weski lähedal) antad. 2 Hakatus kella 4 ajal pärast lõunat. Sellega annan kõikidele willakraasimise masina pidajatele teada, et mina igal ajal willamasina kraase igast seltsist paraja hinna eest müün. H. H. Müller, (238) Tartus, uues panga majas. MM- Kosti weske peal, Wiliandi ligidal,  on willakraasimise masinad jälle heas korras ja kraafitakse willu 6 ja 7 kopika eest nael. (350) i öiki Peraküla ja tõisi ligidalt sõpru tänan ma nende auusameelelise kingituse  eest südamest. Hans Simm, (339) koolmeister. Aahameestele kes oma raha julgel kohal intresfi peale tahawad pauna, antakse teada, et Wiliandi Eesti Põllumeeste Selts oma maja ja krundi obligatstonide wasta raha intresfi peale wõtab ja kuus protsenti aastas maksab. Lähemat teadust annab „Sakala" väljaandja. (345) 2 Ehituse komitee. Aleksandri kooli käsitöö wäljamüük saab Abja-Perakülas edespidi ära peewd. Palume ümberkaudseid Aleksandri kooti sõpru, rohkeste selle jauks käsitöösi walmistada, keda tänuga Peraküla koolimajas  wasta wõetakse. Näidake wastalistele, et nende sapine kius meie tööd kooli kasuks mitte takistada ei wõi. (340) Basaari Eestseisus. aanipäewal, 24. Juunil, saamad Haljala kihelkonnas,  Pihuwere kaupmehe juures, kohalik» politsei lubaga, kokku toodud kõiksugused tarwilikud  asjad ja naisterahwa näputööd oksjonis Aleksandri kooli kasuks wäljaylüüdud. Hakatus kel 2 pärast lõunat. Mängima saab Kandle walla muusika koor. Selle aastane Killingi laada õigus saab wälja renditud. Lähemat teadust annab sealsamas kaupmees (349) i P Akkaja. A. J. Kreutzdahli kaubapoes, sissekäik Kana kõrtsi ukse juures hoowist, müüakse alati leiba, saia, kookisi ja konwektifi ja need saiad, mis töise päewast üle jäenud, saawad ödawckm müüdud, neid mis 3 kop. on maks nud, saab 2 kop. eest. (352) HAu wäge Superfosfaati müüwad odawalt k. kÄrlvKll & k«. (33ö) i Pärnus. AM* Põllupidajatele! Hästi idanewat ristikheina- za timoti-seeniet kui ka kipsi, jahwatatud ja tükkides, peale seda Rootsi ühe- ja kahehobuse, teras-atrasi müüb kõige odawamalt (118) i Chr. Rotermann Tallinnas. >M Annan teada, et Wõtikwere >M kroonu metsawaht Johan» DM' Jürgenson teenistusest lahti WM on lastud. Wõtikwere kroonu metsa-herra Genz. Kõiksugust saelaudu». pallist on tänasest saadik alandatud hinnal saada waskfepa juures (354) 1 Wiliandis. Wiliandis on üks ilus maja HW" müüa "WU mis ka trahteriks ja wõeraste sissekäimise kohaks wäga sünnis on. Lähemat teadust annab Kure-trahteri omanik (353) i J. Grünwald. Head põletud lupja müüb paraja hinnaga Saarde kiriku lähedal Killingi Sillaotsa talu omanik (34i) i K. Gerberfon.