Tallinna Sõber M 34 Seitsmes aastakäik. TaallinnS ZZ. SMe-kiiu pääwal IBBõ. UttSldke aealeht Eestirahvikle «a«l ja liaaadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Talli»», Lindf»rl'i piiriate trükimajas: »a,ka, ......... S rubla, 40 kop.— psol-aaStaS 1 rubla 40 ksp Kejn rhk postiga saadetud: aasta, 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Muluiu/ed ««kka»ad iga rea ehk sekle aseme peatt S ksp. Tellimised wSetakss wast»: SakNuuasi Li»df»rs'i päriete trükimajas. - Mekeröargis - Z. S. Seekaudk, da-iksvv»» /K 54. Harkus - - Itakweres: J. Kuhs. haides: A. Seidelöerg. -Kapsakus: H. Kollverg. csthutas! A. Aüttner'! poodis. Wiljandis: E, J. Karow'i raamatupood. Ilarwas: M. Mõder. Wörns: Mraua Maikas: W. Zjludokfi. Luuresaares : Hh Tange.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischp.rt ZZa-riSo-iö-110pr,..) Register: Keisri Majestätide reisust ja wõeruskäigust Kcemsteris. Omaltmaalt. Tallinnast: Lahti mõistetud Linnapead.  Eestimaa Synod. Intresside Iroonumaksud. Aleksandrikooli asjust. Ametnikude wahetns. Kohtu otsus. Oma surmajad. Õnnetus. Waugide kära Pahateud. Ilmad. Rakwerest: Oma surmaja. Wargujed Liiwimaalt? Maapaäw. Kohtu asjust. Keelatud näitus ja laadad.  Tulekahju. Põllusõuumid. Uued Wene kirikud. Rõugu näitus. Kuuramaalt: Liigne wlhm. Llttawlst: Usu jampsimised. Peterburgist: Keisri reisust. Suur wargus. Soomemaalt: Pikse kah?Mttttsi:  Keisri Majestätide waStawõtmine, Wilnast: Hole õnnetus. Moskwast: Kokkukaswanud lapsed. Kyeimst: Wanad nunnad. Nowgorodist: Warane lülin. Kost,omast: Nahe-kahjud. Kasanist: Põllusõnumid Krimmist . Raske w,hm. Batumist: Raske wihm. Jrkutskistj: Waleraha tegijad. Wõeraltmaalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Hollandimaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaaniast Egyptusest. Keisri Majestätide reisust ja wõeruskäigust Kremsteris. Pühapääwa öösel, selle kuu 10. ja 1!. pääwa wahel, läkfiwad Keisri Majestätid raudteel reisule, Kremfieri, Austria Keisri ja KeiSri-Praua wöerusele. Majestätide kaasas oliwad Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Auujärjepärija,  Suurwürst Georg Aleksandrowish, Suurwürst Wladimir  Aleksandrowitsh ja Suurwürsti-Praua Maria Pawlowna.  Peale nende reistsiwad kaasa: Hofminister Würst Woronzow-Dashkow, Hofmeistri-praua Würsti-praua Kotshubei,  Hofpreilid Oserow ja Tembotow, Kindral-Adjutantid  von Richter, Tsherewin ja Danilowitsh, Hofmarshall  Würst Trubezkoi, Hofmeister Würst Golizõin, koduarst  Geheimerath Dr. Hirsch, Flügel-Adjutant Graf Olsufjew,  Akademiker (maler) Zichy, Suurwürst Wladimiri Adjutant Rittmeiõter Würst Obulenski, Kammerjunker Baron Budberg ja Keiserliku söidurongi ülem, Oberst Shirinkin. WäljaSpidiste asjade Minister Riigisekretär von Giers, Austria sõeawäe saadik von Klepsch, Kammerherra  Graf LambSdorff, Kammerjunker von Giers ja kaks pealikut Austria Keisri Wene Grenadiri rügementist pidiwad  teel Keiserlikku rongi ootama ja sealt kaasa tulema. Brest-Litowõkis oli Poolamaa Kindral-Kubernör Kindral-Adjutant  Gurko oma abikaasaga ja mitme teise kõrge pealikuga ja ametnikkudega KeiSrt Majestätist teretama tulnud, kes neid seal armulikult wasta wötsiwad ja 12 minuti pärast edafi söitstwad. Esmaspääwal oliwad Shtshakowas kokku tulnud: AuStria Keisri-asemik Galizias,  von Zaleski, sealise sõeawäe ülem Herzog von Würtemberg,  ratsawäe Kindral Würst Windischgrätz ja auuwahid;  pea pärast seda tuliwad ka Minister von Giers, Wenemaa Saadik Austrias, Würst Lobaw-Roftawski ja Wenemaa sõeawäe saadik Austrias, Baron Kaulbars. Minister von Giers, sõitis Dombrowasse, Keisri Majestätide  waSta, teised jäiwad ootama. Teifipääwa homikul,  10 minutit pärast kell 5 jõudis Keiserlik rong Shtshakowasse,  kus wakshall Wene, Austria ja Galizia lippudega  uhkest ehtetatud oli, sõeawäe muustka-koor Wene Keisri-laulu mängis ja Ketser, Austria Obersti-mundres, Suurwkrst Auujärjepärija Ulani-pealtku munbres, Suurwürst  Georg Wene Kasaka-mundres ja Suurwürst Wladimir  Austria Husari-mundres wäja astufiwad, wastawõtjaid  armulikult teretafiwad ja edast söitstwad, kui Austria  Hofrath Klaudy rongi juhatust oma kätte wõtnud oli. Oderbergi jaama jõudis rong kell 87, ja oliwad senna Schlesta maa Präsident ja Kindral-Leitnant Graf Brandenburg  tulnud, kõrgeid reisijad Saksamaa Keisri nimel teretama. Austria Keiser ja Kronprinz Rudolf oliwad oma kõrge wõerastele Hulleinist saadik wasta sõitnud ja kõik jõudfiwad natuke enne kell 12 Kremsteri, kuS Austria  Keisri-Praua neid perroni peal ootas. Peale Austria Keisri ja Keisri-Praua oliwad Kremsteri tulnud: Kronprinz Rudolf, Erzherzog Karl Ludwig, Austria Minister-Präsident  Graf Tüaffe, Wäljaspidiste asjade Minister  Graf Kalnoky, tema abiline Szegyenyi, Ungrumaa Hofminister Baron Bela Orezy, Austria Saadik Wenemaal  Baron Wolkenstein, HofmeiSter Würst von Hohenlohe,  Mähreni maa Keisri-asemik Graf Schõnborn, Prinz Rudolf von Lichtenstein ja palju, teist. Majestätide teretamine on wäga sõbralik olnud ja Kremsteri uhke shloss, kus kõrge wõerastele korterid walmistatud, oli nii uhkeste wälja ehitatud ja kõigiga täidetud mis wõerastele iganes rõõmu teha wõis, et seda ka need imeks paniwad, kes seesuguse uhkusega juba harjunud on. Tetfipääwal kell 6 oli pidulsuua ja seal oli laud kuulsa kuld-riistadega kaetud. Kesknädalil oli jahipidu nenda nimetud metsas", millest mõlemad Keisrid, Kronprinz Rudolf, Suurwürst Wladimir ja 28 teist jahilist osa wötsiwad ja 41 metsalindu, hirwe j. n. e. lastud saiwad. Austria Keiser on Wene Suurwürst Auujärje pärijat ühe Ulant-rügementi Auu-Oberstiks nimetanud ja Wene Keiser on Austria kõrge ametnikkudele palju kõrgeid auntähtest  annud. Rahwahulgad on ütlemata rõõmuga pidudest  pealt waatamistega ja rõõ auhöiSkamistega osa wõtnud ja on neile muidugi ka pidusöögid walmistatud. Lahkumine oli Kesknädal! õhtal. Aga mitte paljaks piduks ei ole kõrged Walitsejad ja nende kõrged ametnikud kokku tulnud, waid ka tõsiseks ja sttgawaks nõuupidamiseks. Mis Keisrid ehk oma keskis rääkinud ja nöuuks wõtnud, seöa ei ole awalikult kuulutatud.  Tüki aega on aga Wene Keiser ja Austria Wäljaspidiste  asjade Ministrit üksikult oma jutule wõtnud, ja kuuni nende ülemad ja ainsad herrad jahi peal oliwad, on Wene ja Austria Ministrid Giers ja Kalnoky iseäralises  nõnupidamises olnud. Wenemaa Wäljaspidiste asjade  ametlik leht, Prantsuskeeli ,Peterburgi Zeitung" kirjutab selle kuu 13. pääwal: ,Täna on kokkutulemine Majestätide, Wene ja Austria-Ungrumaa  Keisrite wahel, kus ka nende Kõrged Troonipärijad  ja nende Ministrid ligi on. Meie Walitsejad tasuwad sellega umbes aaSta pärast seda wõeruskäiku tagasi, mida nemad Skierniewices saiwad. esimese kokkutulemise pääwal, mis, kuida weel mäletatakse, aumväärt Keiser Wilhelmi ligiolemise läbi iseäralist hiilgawat nägu sai, kirjutasime meie siin paikas, Mihklikuu 4. pääwal 1884, et kõik maailm nenda selle peale waataks kuida see tõepoolest oleks —> Mitte ühe uue seisukorra hakatus, waid selle seisukorra tunnistus  ja pühitsus, mis õnneks juba on, kui üks tunnistus ühisest mõttest kõigeis tähtsais küsimistes, millest awalik mõtlemine osa wõtab, ja kui üks uus kinnitus üleüldise rahu kohta. „Ja kaks pääwa hiljemini wõistme meie tõega kinnitada,  et Skierniewicest tulnud sõnumid meie arwamist kõigiti  õigeks tunnistanud oliwad ja kolme kõrge Monarchi  omad tahtmised, kui ka nende Ministrite nõuuwõtmised  igapidi kokku läinud oliwad." Ja meie wõistme lisada, et , lindel lootus rahu peale selles põhjuses juurdud,  et praegune rahuline ühendus mitte kõikuwaist mõtetest  wälja juurdunud ei ole, waid tegewa elu äratuntud tarwituStest, mis jäädawale ühendusele juhib." „See aasta, mis nüüd mööda läinud, ei ole ennast mitte neude mõtete wasta tunnistanud, mida meie sel aeal wälja rääkisime. sMeil on sellepärast ka kindlaks lootuseks õigus, et kokkutulemine Kcemsteris mitte wähem kasu tooma ei saa ja et südamelikud ühendused Monarchide wahel, niisamati ka ühised nõuuwõtmised Riigiwalitsuste wahel, weel tugewamast  on köidetud saanud. „Meil ei ole wist wajagi selle peale tähendada, et Keiser Wilhelmi ja tema Riigikanzleri äraolemine mingisugust  lõdwendust Saksamaa ja mõlema teise Keisririigi wahel ei tähenda." Meie tähendame omalt poolelt weel kord selle peale, et need sõnad, mida meie siin Keisrite kokkutulemise kohta üles pannud oleme, ühe lehe sõnad on, kelle juhatajad meie Wäljaspidiste asjade Ministeriumiga ligidas sidemes seisawad, kes sellepärast igakord ka teadwad, mis nemad kirjutawad. Nemad kirjutawad aga kindlast ühendusest Wene, Saksa ja Austria Keisriikide wahel, ja kirjutawad kindlast rahutõotusest, selle ühenduse Põhjusel. Mis fiis ka mõned teised lehed umbusalduse sigitamiseks kirjutawad, see ei tähenda palju, see on enamist erakondlikuks tarwituseks  kirjutatud, kohkutamiseks ärritamiseks ja mis erakondlaste!.  muidu juhtub tarwis minema. Meil ou kindel lootus wäljaspidise rahu peale, sest kui kolm Keisririiki ühenduses seisawad ja rahu nöuawad, siis ei usalda küll teised naljalt rahu rikkuda. Jumal andku meile ja kinnitagu ka meie seespidist rahu! Jumal lämmatagu era-' kondlikkust tuhinaid ja kiustlemisi, et igaüks meie ühise Keisri wägewal kaitsufel, targa seaduse ja ühise õiguse mõnul oma ilmalikku ja waimuUkku elukorda rahus ja rõõmus kosutada wöiks, selles joones, mis igaühe loomuse ja iseäralise elutarwituse kohaline on. Siis wõiwad meie suure ühise isamaa üksikud jäud ja mitmesugused rahwasugud  kosuda, oma enese eluõnneks, oma ühise isamaa wägewuseks, oma ühise Suure Keisri auuks ja rõõmuks. Jumal lämmatagu erakondlikku kiustu ja äratagu ja kosutagu  üleüldist leppimist ja söbrustust! Omalt maalt. Tallinnast. Tallinlla Linnapea NaZ. jar. W. Greiffenhagen  ja Riia Linnapea R. Bügner on Kõigekõrgema  käsu peale ametist lahti mõistetud. Seespidiste asjade Ministeriumi asjatallitaja, ettepanemise peale on nemad Keisri Majestäti poolest kui wastapanijad ametist lahti mõistetud ja Kubermangu-walttsuse hooleks on jäätud  neid kohtu alla anda. Kuuni uute walimisteni saawad nüüd Linnapea asemikud seda ametit tallitama, Tallinnas Baron Maydell, Riigas L. W. Kerk owius.  Zumal juhatagu neid ja teist ülemaid ja wanemaid:  Eestimaa korraline Synod sai selle kuu 14. pääwal Jumala-teenistusega Toompea kirikus - algatus. Altari teenistust tallitas Karust kirikuõpetaja A. Hörschelmann, jutlust pidas Koeru kirikuõpetaja, Propst F. Hoffmauu, 2. Kor. 3,4—1! järel, Ewangeliumi õpetajate  teenistusest ja auust; Jumala-teenistuse lõpetust tallitas  Kindral-Superintendent Dr. W. Schultz. Nõuupidamised  algastwad järgmisel pääwal. 3 ntresfide-kroonu maksude kohta oli kuulutatud, et need hiudpaberid, mis kirikute ja kirikliku asutuste, koolide, õpetuse- ja teadusliku asutuste, ja helduse-asutuste  omad on, sellest maksust priiks jääwad. Kuida nüüd lisaks kuulutatud, maksab see ainult nende hindpaberite kohta, mis 1. Näärikuu pääwal 1885 juba seesuguste asutuste omad oliwad; pärast seda seesuguste asutuste omaks saanud paberite intresside pealt peawad kroonimaksud maksetud saama. Kuida Riia lehed kirj itawad, on Aleksandrikooli kommisstoni poolest herra Harry Jannsen selle kommisstoni  juhatajaks walitud. Muidu ei ole selle kommisstoni  ega ka uueste lubatud Aleksandrikooli abikomiteede  tegewusest ühtigi kuulda. Tallinna Politsei-Pristaw Hradehky on oma palme  peale haiguse pärast teenistusest lahti lastud ja Pristawi-abiline  Nieländer tema asemele nimetatud. Kubermangu - Sekretär Spannow on Harjumaa, von Rasakin lärwamaa Kreiskommissäriks nimetatud. Tallinna Raekohtu otsust mööda on HanS Trombe  rg ja Karl ireutzberg kellest estmene teise tahtmist