Postimees (Endine Pärnu Postimees.) Itz 85 Tartus, 30. juulil. 1888. Kolmaskümuesteine aastakäik. Postiqa aast. 3r.— k. Ilma postita aast. 2r,KO k. / „ „ „ V, „1„40 ~ ,V«„ 1 „ 50 , „ V« „ —BO „ „ tuus —-- 1uu5—,,30,, Kolmaskümnesteine aastakäik. Karaw.Feldt.Wuiter. Rakwerrs: stuhs. Teeninana Paides: Seidelbcrg. Taris: Aiartsvu. Wvrus Vielrose. Walgas: Nudolff. Põltsamaa!: Leili berg, Puchk. Haapsalus: Hollberg. Kuresaares Lang. Jõhwis: Hahu. KeilaS: Maaberg Narmas: Grigorjew. Kuusmann. Peterburis Kooliküsimus. AL iias ilmuw Saksa keelne leht „Dllna- toob oma uuema numbri juhtkirjas tähelepanemise wäärilisi mõtteid kooliküsimuse kohta. Ta kirjutab i „Nende küsimiste hulka, mida meie maakondades praegu kõige rohkem arutatakse, tuleb wastuwaidlemata  ka kooliküsimus arwata. Wötame  siis täna selle punkti läbirääkimiseks käsile, mis meie maakondade talupoja seisusest  elanikkudele, nimelt Eestlastele ja Lätlastele, kõige tumedam näitab olewat. See on nimelt hariduse ministri herra eeskiri  kohaliste koolikondade kuratoridele, milles  nimelt gümnasiumidesse tungimist raskendada  kästakse, osalt kooliraha tõlgendamise,  osalt kaswandikkude ja wanemate ehk eestseisjate kohia käiwate tingimiste nõudmise  läbi. Seda eeskirja on mitmelt poolt selles mõttes mõistetud, nagu tahaks walitsus kõrgemat haridust üksi rikastele ja kõrgemast  seisusest inimestele osaks saada lasta, ja nagu tunneks riigiwalitsus tormis olewat  talupoega sellest ilma jätta ja tema hariduse püüdmisi kammitsasse panna. Aga pilk Wene maa ajaloo pääle annab meile märku, et see armumine üleüldse  eksiwiisiline on. Kusgil ei ole nii Mähe seisuse waheseinu kui just Wene maal. Ainult keiserinna Katarina katsus midagi selle sarnast Wene maale sisse seadida, aga kusgil ei ole näitust ieida, mis tema ettewõtte kordaminekut tõendaks. See tuli enamasti sellest, et Wene rahwas ja Wene rahwnse iseloomus sarnaseks wahetegemiseks aluspõhi puudub. Wene seltskonnas ei panda selle pääle mitte rõhku, kas mingisuguse koha pääle tuleja talupoja, käsitööliste, kaupmehe ehk mõnest teisest seisusest on eht, inimese  sõbralik nähtus Wene rahwa hingeelust,  mida kaugeltgi mitte tormilisel wiisil ei ole auustada mõistetud. Ministri herra eeskirja andmiseks on selle järele koguni teised põhjused makswad olnud, mis lühikesel järelemõtlemisel kerged on leida. On ju tõsi, et kool madalamaid seisusi kõrgemale tõstab, aga liig suur tungimine  kõrgemate õpekohtade poole sünnitab  korratumat, halba olekut, mida aga -- mõtleme ainult Saksa maa pääle on kõrgema haridusega inehi rohkem kui nendekohaseid kohtc ja anietisi, nõnda et nad hoolimata oma häist waimuannetest ja teaduserohkusest kurwa oleku sisse langemad. Mõskma ülikoolis näit. lõpctaivad iga aasta  umbes 500 inimest oma õppimist. Nendest  tarwitab riik, kui hästi kõrgesti rehkendame,  ainult paole mitmesuguste ametite ja kohtade paale. Selle pärast saamad ka mitmes ülikoolides, nimelt ka Tartus, need õpilased, kes kroonu käest abiraha saamad ja selle eest kroonut teenima on kohustatud, tähendatud kohuse täitmise alt wabaks. Sellest näeme, et kõrgema haridusega inimeste  arm suurem on siginema, tui neid nendekohaste kohtade paale wõib tarwitada, .ja see nähtus on kannis kurb. Et üks hoolas riigiwalitsus sarnase oleku pääle suure murega Peab waatama, et ta gümnasiumide poole tungimist, mis enam moehaiguseks kui tarwiliseks asjaks on saanud, peab takistada katsuma, see on igal ühel selge. Riigiwalitsus ci wõi mitte tähelepanemata jätta, et sarnane oleku läbi iga aasta nurisejate arm, kes seltskondlist  edenemist ja riigi rahulist korda takistawod, suuremaks kaswab, ja hädaohtu sünnitab, mida ka Saksa maalgi arusaajate meeste läbi on selgeks tehtud ja millele säälgi mitmesugusel wiisil wastu astuda on Seda wõib otse saatuse kurbinänguks nimetada, et noored niched, kes sagedasti raskete puudustega wõideldes wiimati ometi  igatsetud eesmärgile on jõudnud, õppimist  gümnasiumis ehk koguni ülikoolis lõpetanud, aga nüüd hoolimata oma õpetatud mehe nimest ja auust ka kõige parema  tahtmise juures ometi mingisuguse kohase aineti pääle ei saa. Tegelise elu jaoks, kus ikka meel midagi liigutada jääb, on neid kaua - aegne õppimine ja haridus  ära wõõrustanud, ja nõnda ootab niisuguseid õnnetuid häda ja wiletsus. Tänulikult  peaks siis seda hääks tunnistatama, et meie riigiwalitsus wõimalikult palju tehnikalisi koolisid tahab asutada ja käima panna, milledes tormilisi' eesõpetusi tegelise elu jaoks saab antama. Kellel siis mitte iseäralist  sisemist tungi õpetatud mehe nime järele ei ole, hoidgu ennast sellest eemale  ja waligu enesele niisugune elukutse, mis enam kasulikum on ja rohkem sisse toob. Mitte tulupoja Pojale ei tehta gümnasiumisse ehk teistesse kõrgematesse õpekohtadesse saamist wõimataks, sest et.hää waimuanne ehk talent, olgu ta siis missugusest  seisus.-st tahes tärganud, meie juures hääd rawitsemise kohta on leidnud; ei, maid ainult liig suurt tungimist kõrgematesse õpekohtadesse tahetakse mahendad i. Et ainult  see riigiwalitsusc põhjuksmõtteks on olnud,  näib sellest, et muidu üks edasi püüdja maim, kes korralise maai inna Pääl idaneb, ikka riigiwalitsusc poolt toetust on leidnud. Balti maakondade elanikud on seda asjalugu  küllalt tähele panna mõinud. Nõnda on riigiwalitsus ettewaliuistamise klassisid gümuasiumidesse ja realkoolides kaotades ühtlasi teada andnud, et neis kohtades, kus läbikäimise keeleks mitte Wene keel ei ole, nende koolilaste gümuasiumidesse astumine, kes mitte ettemalmistainise klasides ei ole olnud, wäga raske on. Sel põhjusel on ka Balti kubermangude? ettewalmistamise klassid mõlematesse Alelsander-gumnastumldesse  Riiga ja Tallinnasse alali jäetud. Pääle selle on Tartu koolikonna kuratori herra hariduse ministrile plaani ette pannud,  etpewalmistamise klassisid awada Riia ja Miitawi realkoolide ja Tartu ja Mitawi  gümnasiumide tarmis. Nõnda wõiwad  siis Balti kubermangude talupoja seisusest  liikmed ka kooliküsimuses oma täit usaldust riigiwalitsusc pääle panna," ütleb tähendatud leht lõpeks. Lugeja näeb, et need mõtted täiesti asja- ja ajakohased on, milles pärast neid ka oma lugejatele ette oleme pannud. Eks kuulda ka liht talu- poja suust sagedasti sõnu: „Kuhu enam need koolitatud mehedgi mahuwad," jne. See ou põhjuseks, et õpetatud meeste arw tõesti suuremaks kipub minema, kui nendele wõimalik on ametit ja tööd anda, ja selle paha nähtuse wastu ptiüabgi riigiwalitsus nõuu leida. Eestlased Peterburi kubermangus. (Järg.) Kui suur Eestlaste hulk Pet, kub. praegu on, seda on raske ütelda, sest et selle kohta kusagil ametlikka aruandeid  ei ole awaldatud. Ka kirikurdmatud ei anna selle kohta selget aru, sest et wäga palju Eestlasi oma hingeraamatuid Eesti maalt weel ara ei ole toonud. Seega wõib Eestlaste arwu Pet. kub. ainult umbes arwata. Kui kihelkondasid Narmast minnes raudtee ääres tähele paneme, siis wõime ütelda, et Jamburi kihelkonnas umbes 2000 Eestlast asus. MolvskowitsiS on Eestlasi niisama palju kui Soomlasi, seega kä umbes 2000 hinge. Gubanitsa kihelkonnas on nii 1500 h. Edasi minna on Spanko kihelkonnas ka seda wõrt hingesid,  kes aga juba Gatshina kiriku all ülemal on. Gatshina kihelkonnas on juba enam kui 3000 Eestlast. Neis kihelkondades,  mis raudteest kaugemal on ja mis mere äärde ulatawad, on Eestlasi palju wähem. Ometi tuleb Katila ja Koporza  kihelkonna Paate ta oma povtreyr tuhat Eestlast arwata. Skoritsa ja Serebeta kihelkondades on Eestlaste arm juba wähem, kui ka neid saälgi, nagu Ssrebetas, oma häägi hulk on. Mõned sajad on Eestlasi ka Koprina kihelkonnas. Ülepää on EesthMe hulk kõige suurem Lääue pool Pet. kub., wähem juba Ida pool Pet. kub. ja koguni pisuke Shlüsselburi  praoskonnas. Iga pidi wõime selle otsuse teha, et Lääne pool Pet. kub., s. o. Narwa ja Gatshina wahel enam kui kümmetuhat  Eestlast elab. Jutunurk. Möldri saladus. C h, Kannike' se uudisjutt, (Järg,) Morits ei küsinud enam midagi, ta nägi baroni näost ära, et talle üks iseäralikult rõhuw juhtumine ette oli tulnud. Nad lüksiwad  waikides edasi, Baronile tuli see hcrra Morits imelik ette. Esiti oli ta teda noominud ja ähwardanud,  ja nüüd,, kus ta nagu kõigist maha jäetud ja ära põlatud oli, tuli see wõõras nii sõbralikult temale appi. Ta olek- ju Palju ennemini temast rahulikult mööda wõinud minna, nagu sellega tehtakse, kelle Pääle pahane oldakse, Siis weell Baron oli Moritse pääle nii wihaseks saanud,  ja iseeneses mõtelnud, et ta ilmasgi seda laimdust unustama ei saa ja nüüd läks ta nii waikselt ja usaldawalt selle wõõra käe kõrwal edasi, nagu oma sõbra seltsis, Nad jöudsiwad Wana meski juurde, VI, Elli oli juba magama uinunud. Teenija  naesterahwas walwas tema woodi ees; isa Martin istus üksi elutoas ja suitsetas piipu, Morits ja baron astusiwad sisse, „Oskar! Teie olete ometi tagasi tulnud!"  hüüdis mölder piipu ära pannes ja wõõrastele wastu rutates, ~Teie olete oh ma ei tea, kuda ma Teid tä- „Teil pole mind sugugi tarwis tänada!" „OH, ei, eil Ma tean, et ma Teile ülekohut  tegin, ma ci tea kuda see tuli! Teie olete mul ikka armas olnud ja pärast oli mul eneselgi kahju! Teie ci tulnud enam siia ja nüüd oh Oskar! Teie olete Elli surmast päästnud!" Munakese hääl mürises, ta kustunud silmad sürasiwad pisarates, „Palun, muretsege baroni herrale ruttu kuiwad riided!" ütles Morits ~tema on ennast ära külmetanud," Haron oli wäsinult ühe tooli pääle langenud,  ta oli kahwatanud silmad sürasiwad  nagu palawikus, „Jah, jah! Aia toon kohe! Alul ei tulnud meeldegi! Kas Teil külm on?" sõnas Martin segaselt ja ruttas teije tuppa, „Teie päästsite Elli surmast!" — ütles Morits pikalt ja tõmbas sügawasti hinge, gelt pääd, „Ma tänan Teid selle eest südamlikul:!" lausus Morits jn surus baroni kart, kllgetdas 'baron, „Jab, kõigest südamest! Mitte üksi selle Pärast, et Teie Ellit, kes uiinule tal- Isa Martin tõi pudel hääd marjawiina, ühtlasi sai ka baron kuiwad riided. Wün kosutas baronit nähtawalt, pääle selle tõi meel teenija naesterahwas kuuma theed, nii el baron warsti ennast üsna terwe tundis olewat, Martin rääkis waheajal Moritsele, kuda baron Ellit päästnud, nii hästi, kui ta seda tütre suust kuulis. Morits kahwatas, kui kuulis, et baron Ellit kahe jõe aru ühenduse kohast oli wälja ! toonud; ta tundis seda kohta, ta teadis kui ! kardetaw see koht on. „Teie olete Ellit päris surma enese suust wälja toonud I" ütles Morits kumisema  häälega. „Teie olete rMem teinud, kui üks iga päewane mees wõib I läks ta ära. Öö oli juba käes, baron tahtis ka Koitlale minna, isa Martin ei lubanud seda sugugi. „Teie ei tohi kusgile minna! Olete wäsiuud,  wõite ära eksida, ehk Kose tamm ei, ei Oskar, Teie peate siia jääma!" „Mind oodetakse, wõib olla, hukatuse laga otsima" wastas baron. „Sulane wõib jah, õigus! Sulane wõib Koitlale minna ja sakstele teatada, ei Teie siin olete" ütles Martin. Ja enne kui baron midagi ütelda wõis, läks mölder wälja ja saatis sulase Koitlale. Baron waatis aknast wälja. Täis kuu paistis kahwatanult läbi halllalise udu. Jõgi auras ja paistis tumedal walgusel nagu pikk, loogeline aurujoon olewat. Wesi kohises ühiselt tammist alla, weski seisis, Baron oli sügawate mõtete sisse wajunud, „Oskar" ütles mölder tuppa astudes  „Teie jääie nüüd ööseks siia; ma saatsin sulase Koitlale," „Teie muretsete isalikult minu eest" sõnas baron pehmelt, „Teie ei Pea mind asjata isa Martiniks nimetama" lausus mölder elawalt, lükkas  oma tooli baroni lähemale, wõttis baroni  käe pihku, waatis leinale otsa ja rääkis  tasa edasi: „Ma tegin Teile teatud korral haiget - see tuli nii tahtmatalt; andke andeks I" „Teile andeks? Alina ei tea, mis mul Teile andeks anda on!" „Jah, jah, ma olen wahel imelik oma arwamistes, niisama ka sel korral. Ja Elli —" „On mulle armas ja kallis nagu õde!" ütles baron südamlikult wahele, „Nagu õde? Oh Oskar!"  Mölder  surus kramplikult baroni kätt, „Jah, ma oleks õnnelik, kui teina minu õde õleks! Kui inimene ennast ilmas nagu üksi tunneb olewat, siis ihaldab ta enesele wähemalt wenda ehk õde," „Teie, baron Lindow minu tütar  ei kõlba Teile õeks! Teie isa ei saa seda sallima I" lausus mölder, „Minu isa!" Baron pühkis käega üle näo „minul ei ole isa!" „Oskar? Baron?" küsis mölder põnewalt.