 sõSruStatud Wenemaa waSta sallib. Nüüd, kus Graf Kalnocky kolm pääwa VarziniS, Würst Bismarki juures oli, nüüd on Poolakatel hirm, et seal midagi selle kardetawa  waimu waSta plaanitud olla wõib, mis Poola lehtedes  lchwlo. Krakau leht kirjutab: ,Würst Bismark on Poolakate tuntud waStane ja Graf Kalnocky wõib ehk sel aeal ka niisugust õhku oma fiSse imenud olla, kui tema Austria Saadik Peterburgis oli/ See leht kardab, et Varzini wõeraSpidu mõnul Austrias pea midagi uudist näha saab, mis peale tänine keegi mõtelnud ei ole. See tähendab wist seda, et seal ehk Poolakate, Tshehhilaste  ja teiste waen-rahwuSliku ülemeelele päitsed pähe toimetama hakatakse. Khiina - Prantsuse sõda, mis tõe poolest lahti läinud on, on selle poolest kentsakas, et kummagilt  poolelt sõda kuulutatud ei ole, waid rahu baperi peal edast kestab, kuna Khiina suuremaa randaS ja Formosa randaS suurtükid pauguwad, kindluste müürist löhuwad ja Khiina sõea laewu mere põhja lasewad. Telegrammid sõeaplatfilt tulewad enamist Inglismaa kaudu ja on seal sapi sisse kaStetud, enne kui oma teed Euroopa lehtedesse leiawad. Nenda kirjutati sealt, et Prantslased Khiina laewu ilma armuta wajuda lasknud, kui juba kõik waStapanemine  otsas oli ja hädalised abi palufiwad. Ka olla Prantsusmaa omad soldatid täides mundres Prantslaste Konsuli maja FoutsheuS wälja rõõwinud. Ülepea olla Prantslaste sõea pidamine wäga halastamata. Prantsusmaalt  waStatakse, et need palju armust ja halastusest rääkida ei tohiks, keS Aleksandri linna ära lõhkustwad põlema paniwad ja wälja rõõwida laskstwad, kuna konferenz  Konstantinoplis Egyptuse asjade pärast nõuu pidamaS oli. Oma heldust wõikfiwad Inglased lirimaal, Indias ja EgyptuseS, neil maidel tarwitada, mida nemad wiletsaks  ja õnnetumaks ,walitsenud" on. Nüüd olla Inglased nii halaõtawad, kuS oma opiumi kaupluse eest kardawad, millega nemad iga aasta umbeS 3l)0,l)l)0 Khiinlast surmawad.  Wiha Prantslaste ja Inglaste wahel on hirmus  suur, sest esimesed kinnitawad, et Khiinlased lepitusele  walmiS olnud ja ka Lang-Son'i , eksituse" eest kahjutasumist  maksa tahtnud, aga Inglased ärritanud neid uueste wihale. Ikka loodetakse aga weel, et sõda lepituse-teel  lõpetatud saab. Annami uus Kuningas wõl Keiser, ei olla ka koguni Prantslaste sõber, ja kui Khiinlased  ehk wähcgi wõitu saakstwad, stiS wõikS läbi Annami  ja Tongkingi kuri werewalamine laht! minna. Prantsusmaa Saadik Saksamaal, Baron Eorrcel oli wiimaSte  pääwade sees Varzinis, Würst Vismarkt juures. Wõib olla, et Saksamaa Prantslaste ja KhiinlaSte wahel wahemeheks astub. WiimaSte sõnumite järel surewad Lõune-Prantsusmaal ikka weel umbes 50 inimest pääwaS kholerasfe. Itaaliast. Kholera oa läbi Itaalia liikumas, wäga kardetawal kombel Spezzias. Nimelt Sizilia saare peal on rahwas wäga hirmu täis ja ei lase kedagi maale. Selle körwas ei kanta aga puhtuse eest sugugi hoolt ja ilma selleta ei aita kõik nõuud ühtigi. Puhtuse puudus on ülepea Itaalia linnades wäga suur ja see annab tõbele  kardetawat mõnu. Egyptusest. Inglismaa ja AbeSsynia wahel tehtud kaup on esiteks Sudani asjus wäga paha wilja kannud. Nende paganameeliste ja poolpagana-kombeliSie Kristlaste malitsuse all, kes Abessynias elawad, et taha keegi seista. Abessynia KindralissimuS Rasalula rõõwtda ja põletada Aoghose maakondas. Kassata ümberkaudu ou Araablaste peamehed, kes tänine Khediiwe poole hoidsiwad, ennast Mahdt poole tunnistanud, kui kuulda saiwad, et nemad Abessynia Kuninga malitsuse alla langeda saama. Selle läbi on mässajad 14 000 meest 6000 Remington-püSfiga juure saanud. Sheikh EdriS on Mahdi poolest KaSsala EmirikS nimetatud. Inglis-Egyptuse mäge malmistakse  Khartumi retsule; Inglismaalt on Kindral Wolseley saadetud, kes muist mäge maad mõõda juhatama peab, kuna muist Niilust mööda saata tahetakse. Inglismaa walitsus tahab Candast paadimehi tulla laSta, kes lodjast  Niiluse kosedest ja joadest läbi juhtida oskawad. Kas kool ja õpetas kasu wõi kahju teewad. (Lõpetus). On wanematel jõudu, lapsel erk waimuanne ja õpib rõõmuga ja hoolega, fiis anna ilma mõtlemata oma raha wälja, see kannab kuldse wilja. Niipea kui aga näed, et õpetus kange sundmuse mõnul enam mägise pahe tuditud peab saama, seal ei ole kõrgemalt õpetud meest loota, on tema lugema ja kirjutama õppinud oma tarbeks; fiiS pane oma saead intressi peale, ja pois äke taha, sina saad temast  omal wiifil tubli abilise ja põllumehe, kuna tema sul teisiti aastate sündmusel longerdajakS jääb. - Mõistlik  lugija wõib eesolevalt näha, et ka kõige parem ah kahju wõib sünnitada, kui ükS inimeselaps oma laisa kastmeele,  elukõrkufe ja kurja südamele wsimuse annab. Kes wanemate manitsust ja koolmeistri õpetust tähele ei pane, ja auu sees ei pea, koik seda waStuoksa pruugib, sellel on tema õppimise aastad ja raha täieste kahjuks läinud, kuna see hoolsal ja sõnakuulelikul lapsel kulda stSse kandis. Ja tema on omas hoolsas õppimises ka ära tunnud, et haridus  ja peenemad elukombed mitte inimest ei suuni, maja tööd ja tallitust halwaks pidama, waid et tema auu teiste silmas palju kõrgemale tõuseb, ja head eesmärki annab. Niisuguse wahwa maimuga kõrgemast õpetatud noor inimene  elab täieSte enese ja ligemiste rõõmuks ja rahwa kasuks. Weel pean juure lisama, et nimelt Eesti rahwa keskis  wanematd leida on, kes seda järel mõtlemata sõna pruugiwad: ega mina oma last selleks ei koolita, et tema raSket põllutööd edasi peab tegema, koolitud meeS peab kergemalt leiba teenima. Armas wend, kes sa nenda mõtled, maata natuke ümber ilma elus, kui palju kergema leiwa otsijaid maal ja linnaS ümber jooksewad; täna on teenistus, kui kaua, see on teadmata; nende elu on kui linnul oksa peal; kui mitu wahetaks hea meelega sinuga, et tubli ja auuS peremees wõiks olla, oma kindla pinna peal, ja mitte kui leht, tuule käeS, ühest kohast teise puhutud  saakS. Põllumees põline rikaS, ametmees aeuti rikas, seda pea meeles. Auusa põllumehele annan tugemast wennalikutt kätt, aga peenest hilp-arakast lähen tähelepanemata mööda. —ks. Kirja wastused: T. S. —R.: Tuleb tulewal nädalil. Soowimist täidame. H. S. —S.-K: Järgmises numres. Saame ka edaspidi tänuga tarvitama, kuulutatud kaubaga. Onne ja õnnistust ja kõikumata waimu kaugel maal! Kiriku teadused. Jaani kirikus teeb pastor Grohmann 26. Leikusek. p. enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Laululehed kiriku ja waeSte heaks. Pärast lõunat ei ole jumalateenistust. Kaarle kirikus teeb 26 Leikusek. p. pastor Brasche jutlust. Mha-tvaium-kirikus teeb 2>. Leikusekuu p. pastor Bergwitz jutlust ja wõtab lauarahwast. -«.õ» - ...... 4"-°'° ---- """" Teadaandmijed. 1353. 1832. WM-imdÄu Kel KlI. j. koswn annab seeläbilauustatud rahwale teada, et tema Tallinnas üks »«»»xxxxxxxx«»»xxxxxx^' kwWtWRWS Sellega anname meie oma auustatud kirjasaatjatele teada, et meie edaspidi iga tarwitatud kirja eest üks kopik trükitud Kui jõud edaspidi wähegi kannab, siis tahame rohkem maksa. Ridade üle saab Tallinna Sõbra" tallituses rehnung peetud ja uue aaSta hakatule!, saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, etmne kodumaa  ja usutunnistuse ustawad rahvakool meistrid õige rohkeste meie tööst osa wõtaksiwad, mis nii wäga ka nende eneste jäädama kindla elukorra külge puudub. M G „Tallinna Ssõra" toimetus ja tallitus. Mks Maja päris krundi peal, Maalre uulitsas H 257. on pntahtlilult ja hea tingiwiStcga alwalt mMa. lärelluulata Wene-turul poodis IS. Nks passtnaene wSib teenistust le>da, Dompeal, P»nß°Nl uulitsaS  23. Talukoha müimise ja ostmise-kontrakt on saada trükimazas. Uim Imk-Imlor G. Scheel võtab raha intressi peale ja maksab igal aeal wälja võetud raha eest 4 prots. aastas. „ „ „ „ 6 kuu peale pantud „ 5 „ „ ~ „ f, „ » "l 2 » » „ « « õ » „ annab pandiks pandud wekslite ja hindpaberite vasta raha laenu peale; müüb ja ostab iga seltsi väärtpaberit; vahetab kõik kupongisid ja wäljaloositud ning kustutatud väärtpaberid: muretseb siSsekaSserimine vekslitest ja volikirjadest ja , kirjutab rahasaamise volikirja Tartu, Libawi, Moskwa, Narwa, Varnu, Vleskawi, Peterburgi, Riia, Warshawi, Berliini, Hambnrgi, Lübecki, Londoni, Pariisi ja teiste linnade peale. Head walget soola müüb 45 üop. puud vdr. kotvrwaim, Tallinnas. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta! KerdlsS: K. Husen, Suure Hiioma-mSisaS, koolmeister Liit, Saadgo mõisas: M. GuStassohn.  Kocro: W. Duglai, Simunas- W. Nor. manu Ragaweres : W. Lepp, Alel: Jakob Külmandel.  Krikis: M. Meier. Wendra mõisa»: J. Eglon, WSrrn»: Bielrose proua. WalkaS: M. Rudolfi'» raamatu-poet, NarwaS: M. Põder Wiljandi»: raamatu-kauplcja E. Ä. Karow. MjlmM ,a ümberkaudu wötab tellimist ja kuulutamist meie lehe , Tallinna peale herra K. Z. Karow'! raamatupoed wasta. ühe kahekordse kiwist majaga, (plek katusega) sissesõitmine  hoowi. aidaga, talliga, kõlblik lina kauplusele, täielise maja kraamiga, saab hea tingimistcga  müüdud ehk ärarentidud Ligemat teatust saab PleskawiS, Aea uulitsas, (Värtenstrasie)  suusõnaga ehk kirjalikult. Hinnad Tallinna turul. 23. Ltikuse-illli pääwal. Karduhwlid, tsetwk. «0 kop. Herned, toop. ... 3 „ Leatsed, toop. ... K „ Tangud, toop ... S . Weikse liha nael. . 13 -17 ~ Sea liha nael ... 13 » Rõõsk Piim, toop. 4 „ Hapu piim, toop. . 3 » Koore, kortel.... 4 « Laua wSi, nael. . 33 „ Pütti wõi, nael . . 23 „ Muna paar . . . . 3V, „