PeakS selle asja üle enam teada soowitama, fiiS saaksime hea meelega tuletõrjujate seltsi fisseseadluStest, tööst, korrast, põhjuskirjast j. n. e. kirjutama. Poliitika ringwaatus. Wene ülemates poliitika ringides on ikka weel kindral Tshernjajewi lahtisaamisest kuulda. UuS Turkestaani kindral - kuberner Rosenbach, kes tema asemele sai, olewat hoopis  uuel wiifil oma ammetile peale hakkanud, estte ammetnikude palka tubliste alandanud ja siis ka hulk endisi ammetnikka lahti lasknud, nõnda et Wene wanameelelise ajalehe „Grashdanin'i"  teate järele ainult üks ainus ammetnik  weel endistest ammetisse jäenud. Uus komission krahw Jgnatjew'i juhatusel on ammetisse astunud, kes TurkeStaani maale uut kodanikkude seadust walmiStama ja kokkuseadma pidawat. Pea materjal, mis sellel nimetatud komissionil ees olla, on Turkestaani rewideerija senatori Giers'i aruanne, mis umbes 5000 poognat suur olewat. Iga ministeeriumist on asemik ehk woliwõtja ühte komissioni wolitatud, kes seda ära määrama piab, kui palju raudteede ammetnikud  Wenemaal Wene keelt tundma piawad. Seda arwatakse seaduseks tehtawat, et need, keS raudteede peal ammetit tahawad, enne üht iseäralist eksami Wene keeles ära tegewad ja siis ammetit saades seda eksami tunnistust ettenäitama piawad. üks Saksa kirjanik Friedrich Spielhagen,  kelle kirjatöödest mõni ka Wene keelde ümber on tõlgitud, rändas selle kuu esimestel päewadel PeeterburgiSse, kus üht tema tehtud näitemängi etendati. Tema wastuwõtmist malmis  tati mitmel wiisil kirjanikkude poolest ja Lehti temale seks korjatud rahaga üks kuld auupärg  kingituseks. Ka üks linnawolinik, nimega Michelson, oli Spielhagen'i peale mõtelnud ja pani wolikogule ette, et ka wolikogu omalt poolt saadikuid selle kirjaniku teretamiseks läkitaks.  Et üks asja juba mõtelnud oli, ei teinud töised enam seega tegemist, maid tehti aga sedamaid otsuseks, et linnawalitsuse poolest linnapea, tema asemik, üks linna nõuunik ja ka isand Michelson kirjaniku wastuwötmiseks ja teretamiseks läkitada olekfiwad. See otsus pani, nagu juba enne tähendasime, tähtsamaid Wene ajalehti linna wolinikkude üle nurisema, sellest kirjutab „Nowoe Wremja": „Linna wolinikkude kogu ei ole Wene kirjanikka krahw ega ka Turgenjew'i, kui nad Peeterburgi  tulliwad, teretanud, ei ole neile ka auusööma-aega  walmistanud. Kui Turgenjew Berliini tuli, ei ole Saksad endid liigutanud ega Saksa linnakogu ei ka kirjanikud ei annud temale auusöömaaega. Nende seas ei olnud kedagi nii kuulsat kõnemeest, kui isand Michelson  ja kui seda ka oleks olnud, siis oleks töised teda naernud ja see naerukisa oleks läbi terme Saksa ajakirjanduse kõlanud." UmbeS nõnda kõneleb see Wene leht. Ka sellelsamal wiisil kirjutab sellest asjast Wene Peeterburgi Zeitung ja ütleb: „Wenelased loewad oma kirjandust ja loewad ka palju mõerast, nõnda et see wolikogust sünnis ei ole, iga wõera kirjanikule ülearu waimustusega wastu minna." Wene meel on Wenemaal ikka peaasi. Saksamaa poliitikat tahaksime hea meelega wahel ka nõnda waadata, et würst Bismark selle ringi sisse ei puuduks, aga ei ole wõimalik. Ega wist seal ühtegi ajakirja ei ilmu, kus mürsti igas numbris mitu korda ei nimetata, seda wõime oma Balti lehtede järele kindlaste nõnda arwata. Siin tulgu nad pealinnast, kubermangu linnadest ehk mujalt, ja kõik hakkawad BiSmarNga ja lõpewad  ka temaga; mis siis meel Saksamaalise! Tema seisab seal, oma üteluse järele, mis aga muidu heaste nõnda olla ei näita, üle töiste parteide ja tema püidmine näitab üleüldisem olewat. Asjad on aga komissionide käes otsuste walmiStamisteks, kus parteid esite saba kokku põrkama saamad ja alles pärast awalikult parlamendis omad jõuud ja karmad ette tannawad. RahwuS - wabameeleline partei, kelle juhatajaks endine rahaminister Hobrecht on, pidaS ka enne parlamendi istumisi oma koosolemist  ja tegi maha, et see partei oma endiste  põhjustele kindlaks jäeb ja edasiparteilaste  ja wabameeleliste erakonna ühendamisest ühele ega töisele poole wangutatud ei saa. Nende eestwedaja pidanud ühe pitkema kõne, milles ta riigikantsleri arwamist, et wabameeleline  partei kõige ennemine suureks enamusparteiks  oleks saanud, kui mitte seda wabadlaste  erakond lahku heites suurel mõedul ei oleks takistanud. Aga, ütelnud endine minister,  kõige enam süidi kandis selles asjas riigikantsler ise, et tema oma seaduste tegemistega  ja kange wanameeleliste poole hoidmisega  sarnasid lahutamiste jooni igalle poole wälja saatis. Uut wabadlaste partei ühendust,  Saksa priimeeleliste partei nime all, wõida aga rahwas rõõmuga terwitada, et secga suur samm wabadlaste parteide ühenduste  püidmistele lähemalle on asmtud. Lootuse  järele wõiwat wabadlaste kogu eesolewate walitemiste läbi suurendatud saada, kui nad aga omaist heaste hakatud ühenduste põhjustest  kinni pidades edasi töötawad. Ühendus wõidab igal pool ja teeb jõuudu wõitlemises suureks ja tubliks. Kirik-wanameeleliste eestwedaja Winthorst  on parlamendis seda soowi oma partei nimel amaldanud, et riigiwalitsus pea Võimalikult  Mai-kuu kirikuseaduste uuendamist ja läbiwaatamist ette wõtakS. Sennini ei ole wanameelelistel, kui neil ka küllalt kaunis tubli healte - enamus tueks on, see Mai-kuu kirikuseaduste surmamise mõte ommetegi mitte läbi läinud. Saab näha, kas BiSmark siis nüid nende nõuudmisi enam tähelepanema saab ja nende tahtmisi täidab. Arwata seda tema wiimaste aastate tegewusest küll wõib, aga teada enneaegu mitte. Kuulsa kõnemehe Lasker'i asemelle on Saksa uue priimeeleliste partei mees Witte parlamendi liikmeks walitud. Selle uue partei eestseisuseks on nimetatud: vi', v Forkenbeck, v. Staussenberg, Rickert, Bamberger, Hänel, Virchow, Richter ja Klotz. See partei ei ole' ainult oma liikmete hulga poolest kõige suurem,  waid nagu eestseisuse liikmete nimed tunnistawad, ka tubli ja kuulsa kõnemeeste poolest kõige wägewam. Prantsuse sõapidamisest Aasias ei ole praegu suuremat uudist kuulda. Hiina riigiwalitsus  ei ole weel mitte Prantslastele awaldanud,  kas ta sõda pidada tahab ehk rahule jäeb. Waheajal on Prantsusmaa söaministcr kindral Millot'ile woli annud, et tema Hiinlasi  nõnda palju taga ajada wõib, kui ise tarwiliku tunneb olewat. Arwatakse, et Prantslased  Langsoni Caobang'i ja Laokaid ka oma alla saamad wõtma, et siis Tonking seda sulgemine  jäeda wõiks. Millot on sõawäljalt teatanud, tema ajanud Hiinlasi künni Thaingen'i  taga, ega ei arwa edasitungimist enam tarwilikuks. Inglased ei tea õieti isegi, kas ja kuda oma Suudani sõda edasi pidama piawad. Tamanieb'i lahing on küll õnnelikult ära wõidetud, aga seega ei ole mässamistele weel mitte piirid pantud ja Lee Berberi poole ikka weel kinni. Suuremad Inglaste ajalehed, nagu nimelt „Times" annab nõuu, et kindral Gordon'i nõuu järele riigiwalitsus oma asja edasi ajama piaks. Mitte üksi Egiptusemaa kasu ja kahju ei seisa selles asjas, waid ka Inglaste Punasemere asi on tema külles Kindral Gordon'i asupaik Khartum'Ls olla tarwis julgeks ja kindlaks teha, kui asi kasulikult  edenema piab. Lehed aga nõuawad kõik ühes heales, et riigiwalitsus selle hirmsa mängule otsa piaks tegema ja sõda lõpetama. Asi oli seal hiljuti jälle parlamendi ees ja pandis saadik Labouchere parlamendile ette, Suudani sõapidamine ja were-ärawalamine ilmasjata olla ja seda riigiwalitsuse tegewust laidetama piaks. Siis on wabadmeelelised ministrid pidanud pitkalt kõnesid pidama, kuni wiimaks healte ärawõtmisega paljalt 17 healte enamusega seda ennenimetatud ettepanekut tagasi lükati. Wanameelelised ja tulipead ajanud kangeste selle peale hurraa ja sisemiste asjade toimendaja minister Harcourt ütles wahele: „See kord läks teil see must temp weel nurja!" Sellest ministri ütelusest paistab aga selgeste wälja, et riigiwalitsus malmis on, oma wastaliStest  ikka edasi kiusamist ootama. Minister Charles Dilke tähendas omalt poolt, et seesuguse  laituse tunnistusega wabadmeeleline ministeerium meel mitte taieste kadunud ei ei ole, maid ta saaks parlamenti sarnasel loul kodu saatma ja uue walitemisega õnne katsuma. Baker-pasha sai wiie aasta eest Inglise  sõawäest wälja lükatud, et tema raudtee wagonis üht noort naesterahwast ära tappis. Nüid on tema jälle sõawäe hulgas ja wõitles El-Teb'i lahingus wahwaste, mis peale awalikult  küsitama hakati, kas teda uuesti jälle Inglis sõawäe teenistusesse wastu piab wõetama  ehk mitte. Muidugi tema ammetiwennad on selle poolt, et wahwa wend oma eksimise pattu andeks saaks ja auu temale tagasi annetaks.  Aga ka Inglis naesterahwad on oma „sötsi" elukahju unustanud ja ajalehe „Standardi"  toimendus teatab, et temalle ühel ainsamal  päewal 200 naesterahwa käest kirju tulnud, kes sõaülema Valentin  sõawäe  teenistusesse wastu wõtta soowinud. Mõtelgu meie õrnem sugu ise asja üle järele ja andku seal ka asja üle nõnda külmalt otsust, kus süid naesterahwa pool on. Itaalia on oma tubli riigimehe Sella mälestuspüha 3. Märtsil iseäranis pühitsenud. Parlament tegi otsuseks, selle mehe mälestuseks  mõni päew parlamendi istumisi pidamata jätta ja peale seda wõeti nõuuks, et temale rahaministeeriumi ette auusammas saaks ehitatud,  milleks riigiwalitsus omalt poolt hea summa ohwerdanud on. Kõiki Sella kõnesid lastakse parlamendi kuluga trükkida ja peale seda saadeti parlamendi poolest Oropasse tema haua peale üht auupärga. Jaapani saadikud on töiste riikidelle oma Tokio ülikooli tegewusest 1882 ja 1883 aastast aruandeid näha saatnud, millest Mikado  riigi harimise edenemist näeme. Aruannetes  on lühidelt õpetusjärg tähendatud, selle juures üliõpetajate ja õppijate nimed ülespandud ja ka neid nimetatud, kes wõeramaade  ülikoolide peale studeerima on saadetud. Jaapaneeslaste ülikoolil on neli jauskonda: seaduste, teaduste, kirjanduse ja arstimise kunsti jaud. Peale seda õpetatakse ka Jaapani ajalugu,  keelt ja walmistatakse kõige nende töiste õpetusjauskondade wastu õppijaid iseäralikult ette. Praegu olla seal ülikoolis Inglis keel õpetuskeeleks, aga edespidi on nõuu Jaapani riigi omas keeles õpetust anda. Muidugi oma rahwa ja Hiina rahwa riigitarkuslik mõte, käib seal Eurooplaste omadest nende arwamist mööda üle, mis neist ise igaweste wonaks tarkuseks nimetatud saab. Nagu üeldakse, olewat Jaapaneeslased tark rahwas ja wõib siis neil tüll mõnusaste oma isewiisilik waimuharidus  edeneda, mis seda parem on, mida puhtamaks wõeraist solkimistest jäeb. Omalt maalt. Wiljandift. Eesti Põllumeeste Seltsi majas sai pühapäewal 18. s. k. p. kohalise maakonna politsei-kohtu lubaga näitemüit seltsi maja heaks ära peetud. Rahwast oli kauniste osawõtmas ja lõbusa muusikumängi mise ajawiitel, panti rõõmsal tujul kaunid summad isamaa heaks Eesti maja sisse paigale. Sellest näitemüigist oli puhas kasu Seltsi maja heaks 156 rubla 34 kop. Soowime ja arwame, et meie Eesti õrnad käed neid kingitusi wiimasteks  ei jäta, millega oma põlluwendade maja ehituse wõlgade tasumist kergitada awitawad ja näeksime rõõmuga, et wähemalt igal aastal ühe niisuguse näitemüigi oma Seltsi maja heaks ära pidada wsiksime. Tänu näitemüigi toimetajate naesterahwastele. Trahternikud kohtu all. Wiimaste päewade sees on Wiljandis seitsme trahterniku üle üks trahternik kaebdust tõstnud, et töised seitse trahterniku seaduse wastalisel teel oma kaupa on ajanud. Aga oh õnnetusi! Töised topside kõlistajad on ka kaebajad ennast eneste sekka wedanud, nii et praegu mitte enam seitse waid kaheksa tuliwee andjad kohtu all on ja tulewikust oma karistust peawad ootama. Ja, nii see lugu ikka ilmas on, mine töist auku lükkama, stis tõmmawad töised, lükajad ennast ka ühes. Wiljandi maakonnast. Tulekahju. Tarwastu kihelkonnast kirjutatakse meile järgmiselt:  „ Märtsi kuu 7. päewa hommikul kell 5 pistis tuletukk oma hirmutawa punase pea Uue Suislepi koolimaja katuseharjalt wälja. Õnneks ei saanud aga see hääwitaw waenlane palju kahju teha, sest et palju wirka käse appi tõttasiwad  ja mõisa pritsi abil tulel piagi wõimus käest ära rvõetud sai. Katus põies küll üsna ära, aga seinad saiwad weikeste wigadega peastetud. Koolmeistril on mõni kubu ajamata linu ja wanker pööninguile ka ära põlenud, kust ka tule tõusmist arwatakse tulnud olewat. Kõige suuremat kahju kannab aga ka siin jälle meie waene wald! Meie wallal on paljugi wana wallawanema wõlgade tasumisega kannatada, aga nüid tulewad siia juure weel raskemad koormatused. Magasi wili oli meil wanast ajast saadik ikka mõisa aidas, aga minewa sügise põles mõisa rehi ära ja siis tehti meie wallale mõisa poolt tingimiseks, et muidu enam mõisa aita magasi wilja ei lasta panna, kui wald mõisale Helme kihelkonnast R. mõisa metsadest uue rehe wõi masina kuuri palke wälja ei wea. Wald pidi terwe talwe sedawiisi  orjama, sest et sügise enam uut magasit wõimalik ehitada ei olnud. Nüid tahtsime omale ise magasi aita ehitada, et sedawiisi mõisast päris peaseda, aga seal tulli tuli meile õnnetuseks jällegi kaela. Peale seda tehakse kirikumõisat ümber. ä. U." Seesama pealnimetatud kirjasaatja nimetab ka lühidelt sealt naabri wallas wiimaste nädalate  wargustest. M. ja K. talude aidad on öösel ära lõhutud ja mitmetsugu warandust wälja wiitud. Ime, et see warastamise asi sugugi arwemaks jäeda ei taha! W. S. walla peremees, oli ühel õhtul natukene Randa kõrtsis piatanud, aga wälja tulles ei leidnud oma looma mitte enam kõrtsi eest. Kihutatud jälgede järele wargatele järgi ja saadi ka noor warganägu arwata kuus wersta kõrdsist kaugel kätte. Poisijõmpsik olnud purjus ja üelnud, et tema hobusega kodu sõita tahtnud, ehk ta küll omast kodust juba mööda olnud. Jällegi kõrts, mis õige meele nooremehe peast oli ära wõtnud! Abi, abi oleks peatselt tarwis, et mitte üksi waras karistud ei saaks, waid ka seda hallikat sulguda wõiks, mis teda warguse teele wedanud. Eelseiswa noore hvbusewargale on kohaline kohus 40 rubla isteraha mõistnud ja oma raske töö palgaks 30 kibedat urwaplaaftrit istme peale pannud. Sealtsamast kihelkonnast kirjutatakse meile töine kiri nende kihelkonna postitallituse kehwuse üle allseisma sõnadega, mis meie ka muutmata ara trükime, et lugejad meie lehtede  kantsi minemise parast selget pilti saaksiwad.  Kiri on järgmiselt: „Armas Sakala! Aga ütle ommeti kulla weli, kudas meie sind paremine kätte saada wõime. Üht nummert antakse meile ja töist ei anta meile enam, kõik aga mis meie saame, on lahti lõhutud ja poistest, kelle näppudele nad puutunud, ära määritud. Mina ei saanud  Sakala 7. ja 8. nummert kunagi näha, wiimaks nägin aga seda puuduwat nummert ühes sauna urtsikus, kus suits ja mustad näpud teda juba selle mõne päewaga lugematuks oliwad teinud. Küsimise peale anti minule teada, et W. S. mõisarentniku poiss, teda saunamehele oli lugemiseks annud. Üks tellija mitme nimel." Meie paluksime oma lugejaid, et nad sarnasid  näppamist igal pool põhjalikult püiaksiwad  järeluurida, et meie siis mitte üksi neid postitaskude roomikuid awalikult ei nimeta, maid peale seda ka neid kohtu karistuse alla anda wõiksime, mis seaduse teel kaunis pitkaline  puuripanemine on. Helme kihelkonnast kirjutatakse meile järelseiswad riad: „Sakala 8. ja 9. numbris lugesin ma üht kirja oma naabri kihelkonna elust ja korraga ärkas minu sees see tungim soow elamaks, ka meie kuulsast kihelkonnast mõned riad üle mitme aja Sakalasse  saata. Meie kihelkonnast ei ole küll õiete midagi uudist kirjutada, sest nimelt head ei ole siin palju sündinud ja pahast pahemat ka. 1884 12. Sakala.