pea oma keSkiS .wõitlema" ja käratsema? Ja Seltsi- Eestlastel on weel omad pitkad kõnetorud, .paremad rahwttSlitnd  lehed", need puhuwad seda seespidist kära üle maailma laiali ja eksitawad wahest ka mõnda rahulist KülaMestlast, natuke kaasa käratsema. Jätku Seltst-Eestlased  wäljaSptdised tttltk.hutamised maha, konelegu üleüldisest  lepitusest ja rahust, küll fiiS ka nende kärad oma keskiS  soikuwad. Enne mitte, sest keS tööle õpetatud on, see otsib tööd, keS kärale õpetatud on, see otsib kära. TeisekS: TÜlt ja waidlemine nõrgendada tööjõudu, mida kooliraamatute ja õpetliku raamatute kirjutamiseks ja teisteks kasulikuks töödeks utt hädast tarwts minna. Seda arwame meie ka. Meil on jöudusi küll, kes kõiki seda teha wöikflwad. Meil on õpetatud Eesti koolimehi  ja keelemehi, aga need on enamift kõik ühe ahtra ja peale selle weel tigeda politita sisse uputatud. Koolimehed ja keelemehed peawad Kirjameeste Seltsis nöuu rendi-kontraktide  üle ja klrjutawad maahindade üle, millest neil aimu ei ole, nagu seda Dr. Hermann .EeStiPostimehe" Nr. 41 seeS jälle teeb, kui temal ka weel õige selgest meeieS olema peaks, kuida tema oma pvpfi-seltfide juures selle poolest omad sõrmed nii wiletsast ära põletas, et Sakalastel, keS sel aeal weel tema head sõbrad oliwad, muud nõuu et olnud kui kinnitada, et udused.teised" seda kirja tema lehe sisse toimetanud olla. Sedawiist jääwad kooliraamatud ja õpetlikud raamatud kirjutamata, ja jääwad teised kasulikud tööd tegemata. Sedawitfl sigitakse aga ka ikka lõhkeid EeSti rahwa keõkis ja EeSti rahwa ja teiste rahwasugude wahel. Muidugi peawad need, keS asja tunnewad ja rahwa meelt ei taha segada lasta, seesuguste arutuste wasta ÜleS aStuma, mis mitte räägitama aSja pärast tehtud ei ole. waid wihawaenu politika pärast, .«võitlemisele" kihutamiseks, seisuSte wahel. Tehku igaüks seda lööd, mida tema õppinud on, kirjutagu sellest miS tema mõistab, siis sigiwad kasulikud tööd ja sigib kasulik kirjandus. SiiS ei ole ka kirjameestel aega, tundmata waldadeS hulkuda, rahwast oma elupõlwe wasta wihale kihutada ja paha meelt ärritada, mis wiimaks jälle rahwasellside  eneSte keSkiö pahandust sigitab ja kõiki ühendust «võimatumaks teeb. Katsuge kord sellest politika lombist «välja rabeleda, kuhu Sakalased kõiki EeSti seltsist ja asutust  töukafiwad! KolmandekS: Lõhked teha meid nõdraks nende waõta, keS iseenesest juba EeSti aSja ja püüdmiste «vastased  on. .. . Wõib olla. Aga kes need .«vastased" siis on? Meie palume MM Westniku" kirjast, Moltshanowi kirjast .Nowoje Wremja" wiimastes numretes, ja teisi .EeSti aSja .sõprade" kirjast lugeda, ja palume tõtt rääkida, kuida see muidugi iga auusa mehe kohus on! NeljandekS: Lõhked teha meie rahwa .sõpradele"  ja soowijatele kurwaStust, ja ««imelt neile. keS Wene, Soome ja Läti rahwa seaS .hää meelega" meie rahwa asja kosumist ja kasumist näewad. Kes siiS see .meie rahwas" on, herra Doctor? Jumal õnnistagu Keisri Majestäti kroonimise pääwa! Selle pääwa röõmupäike kosutas puhast Jumalawilja Keisri alamate südames. Seesama rõõmupätke ajas aga ka üht salataimet enne aegu putkele, mida Sakalased EeSti rahwa lõhkumiseks külmanud oliwad. Küll ta tühi nüüd iseenesest nõrkeb ja närtsib! Aga Westntkowtd ja Moltshanowid, keS Sakalaste seljataga seisawad (.Perno PoStimeeS" wvlku stin märku!) arwafiwad taimekese õigel aeal tärkanud  olema ja kargafiwad rõõmu pärast nii kõrgele, et näukate  maha kukkuS. Nüüd tunneb neid ja nende.sõprust" igaüks. keS oma filmi mägise kinni pttgiStada ei taha. Tundke ja tunnistage nüüd, keS Eesti rahwa sõbrad, keS «vaenlased on. Küll siis wäljaspidised ja seespidised tülid kamvad I Küll siiS üleüldine ja iseäralik ühendus õitseb! Wii endakS: Seltside seespidised tülid olla neid keeldust ja takistust toonud. miS seltsidel nüüd on. See on «vale, herra Doctor! Just seltside wäljaSptdised tülid ja politika tuhinad on neid keeldust ja takistust toonud.  Lahkuge neist, fiiS kauwad keelud ja takistused; fiiS õitseb ühendus seespidi ja wäljaõpidi! Kuuendaks: Partei maimust olla karta, et mõnedki  õigused ja seadused .meie rahwale" tulemata jääkstwad,  mis muidu tõeste tulekflwad. Siin näitab .EeSti Postimees" oma lugejaid meelesegaduse  mõnul natuke ärritada tahtma. Õigused ja seadused  ei saa jo meie kodumaal ega WeneriikiS üleüldse, suguwere järel kätte kaalutud. Eestlasel ei ole jo sellepärast mitte sugugi wähem õigust, et tema Eestlane on, ja rohkem  õigust temale sellepärast ka ei auta. Tahab aga .EeSti PoStimeeS" pärida, et nüüd juba GeSti keel Tartu suurkoolis ja teiSteS kõrgemates koolides walttsema peab, siis teekS see üleüldisele haridusele kahju, kuida meie juba enne seletanud oleme. Selle waSta saakfiwad ka kõik mõistlikumad  Eestlased wõitlema, kes rahwa haridust kõrgemaks peawad, kui rahwuSltkku tuhinat. Selle pärimisega, kui see nüüd juba tõeste pääwakorra peale pandud saakS, figik- fiwad uued lõhked Eestlaste wahel; ühendus saakS selle läbi weel rohkem takistatud. Ja miS Moltshanowid ja Weknikowid ütleksiwad? Pange ometigi oma .sõprade" häält natuke tähele, herra Doctor, ja mõistke Sm, mis himud neil .meie rahwa" kohta südames on! Wõi kaS segate ehk wahest .rahwust" ja .seisust", herra Doctor? See ei oleks siis jo mitte enam rahwuslik püüdmine, waid seltõrahwuSltk. Jumal hoidku meie kodumaad selle kurja waimu eest, mis tasakeSti juba Kõrwest kostab ja Järwest kohab. TõStakS see oma toorest jalga üle meie läwe, siis ei oleks enam ühenduse peale mõtelda, siis oleks tüli ja waen alaliseks tehtud! Mõnestki eksitusest peame wait olles mööda minema, mida selle .Eesti Postimehe" juhtkirja seest leiame, ja mis küll kibedast õiendamist tarwitaks. Waatame aga weel lühidelt selle .ühenduse" peale, mida meie .paremad rahwuSlikud  lehed" oma keskiS teha tahtnud, kuida .Eesti Postimees" jutustab. Selle ühenduse kohta leiame: .Ajalehtede läbi saab rahwas teada, kuda tema ise .mõtleb, sest ajalehed kannawad mitmesuguseid mõtteid .rahwa seast jälle rahwa sekka." Sellest tulla .awalik arwamine", ütleb.EeSti Postimees",  ja jutustab fiiS, kuida .Heimathi", .Olewiku", .Walguse", .Wirulase" ja.Eesti Postimehe" toimetajad, selle aasta algul, nõuu pidamaS käinud, järgmiste küsimiste  üle: .1) Kuda peawad EeSti aealehed iseeneSte wahel .olema? 2j Knda EeSti rahwa wasta? 3) Kuda Wene.laõte,  Sakslaste, Soomlaste ja Lätlaste waSta? 4) .Kuda mõisnikkude ja kirikuõpetajate waõta?" Missugused põhjusmõtted neil .toimetajatel" seal olnud, selle üle lubab .Eesti Postimees" edaspidi .üleüldisel kombel" kõneleda. Ärge pange pahaks, herra Doctor! Teie olete stin üht weidrat saladust lapseliku edemusega wälja lobisenud. .Awalik arwamine" tuleb küll rahwa mõtetest ja aealehed  on amaliku hääle kandjad. Aga miS.ühendust" ja kokkurääkimtst selleks siis üksikute .toimetajate" wahel kulub? Igaüks kirjutagu seda .rahwa mõtet" ilma kawaluseta ja ilma .ühenduseta" üles, mida tema rahwa suust kuulis, fitö on see muutmata rahwa mõte. Läheb tema aga teistega  enne nöuu pidama, miS ÜleS wõtta ja miS maha jätta tuleb, ehk miS .õiendada ja sõeluda" tuleb, kuida .EeSti Postimees" kirjutab, siis ei ole see jo enam mitte .rahwa" mõte, waid on .toimetajate" sepistuS. Sedawiist ei koguta mitte .awalikku arwamist" rahwa mõtetest, l«niS rahwa tuntud tarwitustest tulewad, waid sedawiist tehakse .awalikku arwamist" aealehtede .toimetustes" ja sunnitakse fiiS rahwale kaela peale, nagu Sakalaste Zuuni-saadikud .GoloS'i" toimetuses omad .rahwa soowid" sepiStastwad ja rahwa nimel meie kõrge Riigiwalitsuse ette kandstwad. See ei ole auuS tegu, see on wägiwald ja awaliku arwamise  solkimine! Ja mis Teil üksteise käest küsida on. kuida Teie teiste sugude ja seisuste wasta olema peate? KaS Teie igaüks ise ei tea, et Teie igaühe waSta nenda olema peate, kuida õiguS ja tõsidus seda päriwad? Mis ühendust Teie otsisite? Teie tahtsite nõuu pidada, missugust.awalikku" arwamist" teha tuleks, missugust sugurahwast meelitada, missuguse wasta wihale ärritada tuleks! Et aga üks teise plaani ei rikuks, selleks oli Teil kokkurääkimtst tarwts. Selle üle, miS Teie seal nõuuks wotuud olete, selle üle et wõi Teie mitte .üleüldse" kõneleda, sellest peaksite Teie rahwale selget ja täielist aru andma. Rahwas peaks ometigi  teadma, kellele ja miS hinnaga Teie tema nahka müia tahate! KaS teate, kallid .toimetajad", seesugust .ühendust" nimetakse kokku mandumiseks, seesugust nõuuwõtmist,  amaliku arwamise, wiha ja armaStuse sepistamist nimetakse  äraandmiseks! KeS on Teid rahwa wägtwaldsetekS wöörmündritekS pannud? Aga seesugustest .ühendustest" ei wõi ka iialgi muud tulla, kai suuremat tüli Teie eneSte keSkiS, nagu Teie seda ka selgest küll näinud ja kätte saanud olete. Need on ühendused wihawaenu  pinnal, wihawaenu lõõtsutamiseks, neid saab see mõek ikka katki raiuma, mida Õnnistegija tooma tulnud on. See wihawaen, mida Teie,, teiste waSta kihutate, see lõhub ja sööb Teid endid. .Arge ekfige mitte, Jumal ei lase ennast mitte pilgata!" Omalt maalt. Tallinnast. .RiStirahwa Pühapääwa Lehe" sõnumite järel on Keila möisaherra luba annud, seda Lutheruse mäleStuse-samlnast,  mida tema õnnis isa, Ewang. Luth. Kindral-Konfistoriumi  Prästdent, Kindral-Adjutant Baron Meyendorff, Viinakuul 1862, Knoobuse mõisa juures ÜleS panna laökiS, Tallinna tuua. Sellest oli juba enne kord jutt, ja räägiti fiiS, et see mäleStuse-sammaS endise Toompea  kuru peal ülespandud saaks, kus mõne aasta eest Kammerherra v. GrünewaldN kulu peale üks kena istandus asutatud sai. See kuju on meie kuulsa maamehe, Barou Clodttt walmistatud kuju järel, ühes tükkis malmist walatud,  ja on peale 20 jalga kõrge. Lutheruse kuju on tema aegses tuttawas riides, kaetud peaga, üks jalg astub kindlast  edasi, waSsakuS käes on lahtilöödud Jumalasõna, silm waatab kindlast wabastatud Ewangeliumi veale ja parem käsi näitab taewa poole, tähendates: .Meil tuleb abi Jumalast, Kes ikka wägew olnud." Neljakandilise aluse läänepoolise külje peal seisab tunnistus, el Baron Georg Meyendorff seda Lutheruse mälestuse-sammast ,armsa EeSti rahwale" kinkinud on; löunepoolise külje peal! .Walwake, seiske uskus, olge kui mehed, saage kangeks. Kõik teie asjad sündku armastuses. 1. Kor. XVI. 13, 14"; idapoolise  külje peal: .Sest teie olete armust õnsaks saanud usu läbi; ja seda mitte teie käest; Jumala and on see. Ew. 11. 8;" põhjapoolise külje peal: .Meil tuleb abi Jumalast, Kes ikka wägew olnud." Nüüd seisab see kuju maantee ääres lagedal wäljal, kus teda wähe rahwast näeb, pealegi pärast raudtee ehitamist, mis läbi nii palju wähem inimesi maanteed mööda ssidawad. Muidugi on Toompea turu istandusel selle kuju kohta valju kenam ja sündsam paik. Siin, Lindanissa kaljukünkal, mnistejutulise Kalewi kalmu peal, siin saawad siis EeSti rahwa muistejutuline  kangelaste aeg ja uus, hariduse ja walguse aeg kihlatud ja jäädawalt kokku laulatatud. Jumal andku õnnistust! Piiskop Richter annab Saksakeeli .Pelerburgi  Zeitungi" läbi teada, et Lutheruse-asutuseks korjatud raha juba kokku jooksma hakkab ja hakatus rõõmsat osawõtmist  tunnistab. Nimelt on Ewang.-Lutheruse usutunnistuse  kogudused Wenemaa seespidistest kubermangudest, õige rohkest andeid saatnud. .Rtstirahw. P P. Lehe" sõnumite järel on K. maldas J. kihelkondas rahwas omad südamed ja käed .Lutheruse-asutuse" kohta kiuni pannud. .ÜkS aealeht keelanud andist selle tarwis andmast", ütelnud nemad.  Meie tunneme neid lehta wäga heaste, kes .rahwusliku  püüdmiste" katte all Eesti rahwust, waimu, keelt ja haridust häwitada püüawad. .Sakala" kirjutab ka suure rõõmuga, et kusagil lärwamaal rahwas selle pärast Lutheruse-asutusele andeid ei anda, et Aleksandrikooli wasta .ässitatud" olla. Sedawiifi tunnistab siis .Sakala" Aleksandrikooli  Ewangeliumi wastaseks! Selleks tema küll ka saaks, kui ta Sakalaste walitsuse alla jääks. Meie aga loodame ikka weel, et teda ja Eestlaste raha Sakalaste  küüsist peastetakse, kes selle rahaga kodumaal Ewangeli  kiriku, EeSti eluõhu. waSta «võidelda, ja Krimmis omaksetele mõisasi osta himustawad. Ühest Eestimaa kogudusest on .R. P. P. L." sõnumite järel, Lutheruse asutuse heaks, 603 rubla kokku tulnud. Sedawiist wõitlewad  meie kodumaal nüüd Ewangeliumi kirik ja Sakalased,  waimu wabadus ja waimu oriastus üksteisega, ja meie usuisa mälestuse püha kisub mitmed näukatted maha, nii suure hoolega nende kandjad oma nartsust ka kaitsewad. Wäga hea, selgus toob ikka kasu! .Wirulane" kirjutab: .Läti ajaleht, Balt. SemkopiS  wõitlewat kõige wäega selle wastu, et Lutheri 400 aastast mälestuse pidu üleüldlikult kõige Lätlaste juures tahetawat pidada ja seda nimelt sel põhjusel, et kõik Lätlased  mitte Lutheri kiriku liikmed ei olla. Sellepärast ei olla ka mitte sugugi sünnis, et Riia Läti selts Luteri mälestuse  pidu mõne ehitusega wõi kudagi iseäralikul wiisil püidwad pühitseda. Ei wõiwat mitte ära unustada, missuguse  silmadega teised rahwused seesuguse pidu peale saawat  waatama. Rish. Westn. awaldab seda Läti lehe mõtet rahulolemisega." .Nowoje Wrcmja" kuulus sõnumisaatja Moltfhanow, keS läbi maailma koibib ja oma leiwawanematele  kõiksugust magusat toitu kokku kannab, on nüüd jälle oma tähelepanemist meie kodumaa peale heitnud. Senator ManaSseini ametnikkude käest olla tema kuulnud, et Baltimaa kubermangude kohtudes .rahwas" nahk piitsadega  peksetud saada, miS 3 tshetwerti pitkad, Iwershoki  laiad ja '/» wershoki paksud olla. Mõnel piitsal olla weel raud nupp otsaS, ja nendega saada manad ja lapsed, mehed ja naesed lugemata hoopa. Bellenhofi mõisas, Riia ligidal, olla üks piinamise riist, üks I'/z sülda pitk pakk leitud, mitme auguga ja luknga, milles .töörahwas" piinatud saada. Sellest riistapuust olla RiigaS .kõrgema käsu" peale pääwapilt tehtud. Kohaliste kohtute  aruandmise järel on nendest juttudest niipalju tõsi: Ühe weikema linna wanem on kord ühe naesele, mitme kõlwatuma pahateu eest ühe rihmaga 15 hoopi anda lasknud.  Bellenhofi mõisas, miS körwalises paikas seisab, kus põldu ei ole ja sellepärast wäga mähe teenijaid on, on minewal aaStal shandarmid üks kord kolm hobuse warast, teine kord ühe mõrtsuka ja kolmas kord ühe hobusewarga, mõneks tunniks pakku pannud, mis mõisa mana kraami sees oli, km ni wallast mehed kutsutud saiwad, kes kurjategijaid