Türgi kohtud seal temast allakirjutatud kirjast wasta wõtta. Greekamaa poolt on selle wasta Larissa Präfektile  käsk antud, kõiki' äsjatallitust Türgi konsuliga seisma jätta, künni see afi seletatud on. - Türgi walitsufel  on jälle suur raha puudus. Weuemaa poolt päritakse  söeakulude wõlga jäänud osa tasumist ja sõeariistade  wabrikud ei taha tellitud sõeariiStu kätte anda, enne kui hind maksetud on. Gnamist kõik fissetuleniised on juba laenajatele pandiks pandud ja kassad on nii tühjad, et ja. pealikud ka lähedaks suureks pühaks oma palka kätte saada ei wõi. Serbia Kuningas olla. oMle Miinist pitka uiiia koju kaasa toonud Tema tuetust otsinud, ennast Kuninga prauast seaduslikul teel lahutada ja on selle asemel üht Austria Pnuzessi Serbia Hnninga-prguakS teha lubanud; seda kaupa ei ole seal aga wasta wõetud. -- Bulgariast kirjutatakse-. Nüüd ei. .pje. mitte enam poliitika küsimist, waid ainult raha-stüsimine. Priuz Ferdinandi ja tema Minisieriumi seismine ehk langeunue on raha küsimise külge köidetud. Puudus on kroonu-kassas wäga suur ja raha piab iga hinna eest muretsetud saama. Ainus takistus, mis laenul  ee.sseisab, ou see, et Priuz Ferdinand suurriikide poolest,  oma trooni peal kinnitatud ei ote. Kui rahwas sellest,,selget  aru on saanud, siis ei matsa Priuz Ferdinand raywa ees enam ühtigi, siis tuleb wist midagi. mida diplomatikused  ette ei ole arwanud ja siis wõib Bllgaria- Wmjne koguni teisel wiisil seletatud saada, kui täume mõteldud on Priuz Ferdinandi ema, Priuzess Element  jne, on' tagasi tulnud, aga tühja kätega. Poeg ja erna uueste läbi maa reisida. Kohtuotsust Major Popow'i wasta ei ole Priuz Ferdinand mitte kinnitanud, waid on kõiki seda protsessi uue läbikuulamise alla annud. Bulgaria walitsuA tahab ametlikult Pari  si näitusest osa wõtta Monten e g r o st tulewad sõnumid, et sealt üks röömlisalk Herzogowiuasse tunginud ou, esimrseS joones röõwima, wõib aga olla, mässamist Austria walitsnse wasta üles kihutama. Sellest arwatakse, et Montenegros tütikihutajad Austria waSta tegewusel on. Austria piirewahid on käsku saanud kahewõrra  walwata ja külalisi kohalisel kombel  wasta wötta. Suuremat muret need liikumised Wiiuis ei. jeha, sest seal usaldatakse oma sõeawäge. Seda on ka jaba nähtud, sest kui enn eüks salk Herzogowinapinnal ilmus, fiis olj fee kohe laiali pillutatud ja peazuees Mitjutin liliisch oli surmatud. Teisi sqlkusi tulla aga weel järel ja neid korraldada ennast ka Herzegowina pinnal kokku, mis. ikka üht rahutumat seisukorda tähendab. Lehekuu tst. paamal olla Montenegrinlased Widi jõe ääres Albaneslastega  kokku põrkanud. Moutenegrinlastest ei ole kedagi  lgsigenud. Walitsuse poolt on seda aSja karmi ülekuulamise  alla wõetud ja mitmed ou kinni pandud. Omalt maalt. Tallinnast. ,Niia Zeituugi" sõnumite järel oi'a Harju- Jgaui kirikuõpetaja Alfred Christoph pea jälle Astrakhanist.  tagasi oodata. »Nishki Wesiuiku" sõnumite järel  on Liiwimaa Hoowkohtus Lehekuu 23. pääwal kaeblusi  kirikuõpetaja. S chneide r'i masta arutatud ja teda süüst lahti mõistetud. ,Rishki on Peterburgist kuulda saanud, et Baltimaa kohtute muutmise plaan kätte saadetud on, et nemad seda läbi waataksiwad ja oma heaksarvamist selle kohta üles annakfiwad. - ,Düna-Zeitungi" sõnumite järel saada nende eksamid  kõrgentatud ja selle läbi muidugi ka raskendatud, keS Baltimaa Wene keskmistes koolides Saksakeele õpetajateks  saada tahawad. Nende käest saada niisama palju pärltud. kui Saksakeele ülemõpetajate käest Tartu suurkoolis..  Niisamati saab siis wist ka Saksakeele õpetajate seisus ja palk Baltimaa Wene Gymnafimnides kõrgemale tõstetud. . .Rakwere Teadaandja" sõnumite järel on Wõru Linnakooli -õpetaja Hanson Karlimõisa Linnakooli (nõndanimetatud Eesti Aleksaudri-kooli) juhatojaks malitud,  keS wiimasel aastal Peterburgi Kooliõpeiajate-kooliS oma Linnakooliõpetaja eksami ou teinud. Kuida .Wirmaline"  kirjutab, on Hanson (.Wirmalise" järel Anlou) Pärnu maakonnast päritud, olnud esiteks, juba omast 14. elu-aastast saadik, wallakoolmeiSter, astunud siis Niia (Wene) Koolmeistrite-Semiuari ja saanud selle peale Pärnu Kihelkonnakooli õpetajaks, mida tema lv aastal Tema sealistest kasmandikkudest. .tublidest ja tähtsatest Eesti poegadest", olla mitmed nüsid .ülemad kooliõpetajad", .kooliõpetajad", .preestrid" ja .tublid ameti mehed", ja kui .Wirmalise" kirjasaatja, kes ennast .Noorik L. Willmannson" nimetab, mitte ei eksi, .siis ka paar suusamai luteri õpetajat, keS praegu Eesti maimu haridus põllul kõige tegewamad" olla. Teda olnud kord ka Pärnu abipreestriks malitud, tema ei olla seda ametit aga mitte wasta wõtnud, waid läinud Kuuramaale, kus tema 7 aastat kooliõpetaja olnud. Sealt läinud tema siis omaks wiimafeks ette walmistamiseks Peterburgisse. Kulda näha, on Anson Greeka-õigeusulane ja see on ehk peaasi /EcZn' Aleksaudri.-kooli" Kuratoriumi silma ees. yWiemalim'" loodab, et just tema Aleksandci-koolis »kindlaid  Eesti saab kaswatamai . ,Riia kirjutatakse Peterburgist, et sealt wiimaske nadalite sees palju kuldraha Berlini saadetud.  m; sa ikka meel saadetakse, paberraha tagasi ostmiseks, et selle hind seal jälle tõuseks. Juba osta sealt kast milliotti rubla eest paberraha ära toodud ja hind oli Lehekuu 24. .pääwal 1W rubla eest ji>.ba 178 marka 35 peunigat, langes aga Lehekuu 27. paamani jälle 175 marka 75 penniga peale. Kuldraha saatmine ei aidata ka palju, Berljni raha-mehed, enamist Juudid, lasknud seda kuuldes Weumuuilt seda rohkem paberraha tuua ja muna seda nüüd Wene walitsusele kasuga tagasi, Kuldraha wäljasaatmme  saab siis wist ka seisma jäätud. Mõjumast paigast tunnistatakse seda tühjaks jutuks, e! läbipuuritud hõberaha Reuteides mitte enam täie hinna eest wasta ei mõeta. Seda juttu on nstst keegi teinud, kes seesugust rahast alama hinnaga osta ja täie hinnaga jälle ära müüa tahtis. Hobu s t e -rau d t e e ehita ine on wiimasel uädalil Kadriuthalis algatud, kus esiteks maad seisatamisepaigal  tasandatakse ja ehiiataeoateks sildadeks kima weetakse.  Ka mana müüri Wiru-unlilsa käänu juures, kust tee otsekohe labi ehitatud saab, hakati maha lõhkuma. Rõugesse on Tallinnas Näärikuu 21. paäwast  funtt! Lehekuu 28. pääwanl 702 inimest haigeks jäänud,  nendest 422 tenveks saanud, 132 ära surnud ja 128 oliwad meel arstimise all. Lehekuu 24. pääwa homikul leiti WaestelaStemajau-llitsal  ühe tundmata, ära kurnanud mehe surnukeha, -viletsates  kaltsudes. Politseis sai see Taelast päritud 58- aastase Aado Dut m auni surnukehaks tunnistatud. Tema oli smvel 3. alewisäns maja Nr. 67a puukuuri ühes nnrkas aset pidanud ja oli raskest tuskuses, millesse tema arsti tunnistust mööda ka surnud ou. Sellesama pääwa õhtal kell 7 uppus sadamas Maardust päritud lüüker Jaan Aaw ära, kes laewa xAnua" veal teenis. Kui teda põhjast mee pinnale tõmmati, siis oli tema ühe palgi peale puhkama istunud, sealt aga sisse kukkunud. See afi on kohtu poolest ülekuulamise alla wõetnd. Selsamal õhtal leiti söe-sadamaS ühe meeslerahwa surnukeha  meres, mis juba kangest mädanemas oli. Tema oli heas riides. Karl E., kes 3 alewijäus majaS Xe 150 elab, oli Politseile teada aimud, et uädali eest tema lukku pandud  tua lahtisest kommodist 70 rubla ära warastatud, kui tema ise kottu ara oli. Tema lükkas süüd Prümmeli wallast päritud Anna T. peale, keda kinni wõeti ja kes ka wiimaks oma tegu tunnistas, rahast aga juba 14 rubla ära raiskunud oli. Lahtilastud soldat Lawrenti T., kes Heeruigi-uulitsas majas ä' 2<13 elab, kaebas, et tema poeg Aleksander, üks 24 aastane hulgus ja joodik, selle kuu 18. päämal tema juure tulnud ja tema majariistu pn.ruks peksnud, pärast temale aga nuaga nina kõrwa silme hagwa löönud. Aleksander T. sai kinni wõetnd, salgab aga oma tegu ja ütleb, et tema sel paamal oma ifat näinudki  ei olla. ,Uus Tartu Zeitungi" sõnumite järel on Rägamerest päritud kardetum kaabakas Prit d i k 73 iide m a n n , keda kostud juba mõne aasta eest mitme wargnse ja röõwliteu pärast asjata oliwad otsinud, selle kuu 7. pääwal Elistwere watdaS kinni -võetud. Marsch-kommissar Nn d e oli järelkunlamiste teel teada saanud, cl tema seal Li ima pereS aset pidas, oli mitmed mehed appi -võtnud, ja Maja ümber piiranud. Wiidemaun oli seda nähes aknast walja karganud, läheda soo põesastiku  poole zookSuud ja teel kolm korda rewolwriga tagaajajate  peale lasknud, ilma et keegi häda saanud oleks. Juba oli tema sm> k .ldas, kui tagaajajate keskili haawletega  tema peale lasti, mis niipalju tema wõimn wõttis, et püüdjate eest ära ei peasüüd, kes siis oma saagiga kohalisele  turule läksiwad. Lehekuu 24. pääwai kargasiwad 'vangid Madis Moek JõhwüTammiku wallast, Juhan Tõrvas Waeküla -vallast ja Juhan Kcrm Pärnumaalt. Toompea  wangimaja hoomist ära, kus nemad puid ladumas oliwad. Nemad oliwad ennast köiega wäljaspoolise ba'- koui pealt müüri mööda maha lasknud ja pärast raudtee ülesõitmise juures BalliSki maanteel nähtud. Teljel paa wa! on kolm kaabakast Pääsküla metsa -vahel ühe talumehe  peale kippunud. Wist oliwad need kaabakad needsamad  karganud -vaagid. Politfki on kolm Kowno kubermangust päritud passita ja rahata Juuti kiuni -võtnud,  kes Riiast aurülaewaga Tallinnasse „paha peale" tulnud oliwad, ja on neid kodumaale tagasi saatnud. Lehekuu 22. vaäwal l.Wwad Kostroma kubermangust päritud  joobnud Aleklei S. ja Filipp G. Uushollandi-ulitfaS ühes õllepoodis riidu ja kui peremees nende wahele tuli, siis kargafiwad nemad tema ja tema naese peale. Mõlemad  saiwad Politsei poolest kiuni wõetud. Selsamal pääwal tegiwad töömehed sadamas kära ja ähwardastwab neid läbi peksa, kes odawama hinnaga tööd teha wõtakst» road, kui nemad nmäranud oliwad. Politsei wõttis Id „esi'.neest" kinni ja sellega oli see uutmoodi kära „sireik" lõpetatud, mis wõeramaa lvabrikute ~haritud" tööliste lestist nüüd ka juba seia tungima kipub. Selsamal pääwa! wõttis Politsei endise wangi Adolf St. kinni, kes ühe kaubamaja luuri hoowis wagonid lahti lõhkunud ja wilja warastannd oli. Margused näiwad Tallinnas natukene wähenenno olema, sest kaabakad lähemad nüüd snwi-korteritesse, nagu suured herrad, ja tallitawad oma ametit maal Sedawiist on siis ka kaks kaabakast öösel waSta Lehekuu 26. pääwa Albu waldas talumehe Hans Wiebemamsi käest 150 rubla rööwinud ja leda peast ja waSsakust käewarrest rewolwri-kuulidega haawauud. Zärg. misel pääwal on neid teel Kiwilu mõisast Tallinna poole taga aetud, kus nemad ka rewolwritega ähwardanud ja stis metsa jooksnud, paari saapaid ja ühe rätiku leiwaga maha jättes. Baltiskist, Lehekuu 30. pääwal. Rõõmus smvi on nüüd malitsnst täitsa oma kätte wõtnud. Wiimastel päämadel  on meil kunin l 7 gradi marjus sooja olnud. Metsad  haljendamas ja lõhnawad; ainult saarepuud wiiwiwad meel lehtedega; wiljapuude õiepungad hakkawad puhkema ja lomingad õitsema, mis marasemate aastate wasta ikka hilja küll on. Rukis hakkab looma, on aga meie ümberkaudu  sügisese usst söömise läbi tükati wilets. Meie lahele  oodatakse sõealaewu pitkemaks ülespidamiseks ja juba ou nendega kaubad tehtud, kes neile liha, leiba ja mett muretseda tahawad. Posti peal seisab juba hulk kirjast, mis pealikutele ja madrustele tulnud on, aga laewad wiiwiwad.  Räägitakse, Pekerburgis olla juttu tehtud, et rõuged kõikis Eestimaa raadas walitseda ja ülemad sellepärast  meremehi weel seia ei taha tulla lasta. Baltiskis ja ümberkaudu ei ole aga rõugeid, kuida stin ülepea külgehalkawad  haigused pea tundmata on. Nimelt ei ole meie weikeses linnas iialgi kholerat olnud. Nakwerest Kohaline teab jälle mitmest  hawast tellsi kirjutada' Öösel wasta Lehekuu 16. pääwa on margad Schölischi wabriku lahti lõhkunud ja sealt iihe krunslüki, 4 rakta-rihma ja ühe terasest zirkle kokku 50 rubla waärt, ära warastanud. Umbes selsamal  aeal on maalermeister J. hobune ära warastatud. Hobune on pärast kätte saadud, waras ou peasüüd. Jürikuu 26 pääwa õhtal on Mihkel St. ja mitmed raudtee-töSmehed  mägise Kuke kõrtst tunginud ja kõrtfiperemehele kiwiga pähe löönud, kuna teised õueS oma keskis kiskustwad.  Nendest tunginud pärast üks salk uueste kõrtsi ja löönud leti ukse kiwiga sisse. Wiimaks saanud kõrtsmik waewaga ukse tabasse pauna ja käratsejad läinud ära. Kõrtsmik oli nendega pärast isekeskis leppinud, Manngerichti  poolest sai aga kavatsejate juhataja siiski kaheks paamaks kinni ja kahjutamisekS 17 rubla maksma mõistetud.  Niisamati ou Manngerihti poolest neli, Rakwere kohtute! wäga tnttamat, noort meest 3 künni 6 nädaliks kinni mõistetud, keS Jürikuu 6. päästval Tammiku trahteris  riidu läinud ja hirmsat kära teinud oliwad. Rakwere Weue kiriku diakon Basi lius Laur on hõbe medalje saanud, oma tulusa töö eest rahwa-hartduse  kallal. Weike-Marja kihelkondas on üks wabadik Vorkholmi maldas oma lapsega ühe madala silla all läbi sõitnud, kus aga lapse pea palkide wahele kinni jäänud ja waeue weikeke surnuks pigistatud on. Tudulinna Maldas on sõnumite järel Lehekuu 6, pääwal wälk ühe talukoha karjalautade sisse löönud, mi 3 maha põlestwad. Sisse on 3 hobust, 1 lehm ja 25 lammast jäänud, Kahju olla 700 rubla suur. Liimimaalt. Liiwimaa Kubernõr on ringkirja läbi Kihelkonna-kohtukele ette kirjutanud, et keegi walla kirju  ta jaks ei wõi pandud saada, kes mitte Kubernörikanzelleis  Wenekeele eksami teinud ei ole. Fehtelni Wallakohlu estmeeS J. Pr u s che ou Hoomkohtu poolest teist korda ametist heidetud ja selle eest kriminalkohtu ülekuulamise  alla antud, et tema Hoomkohtu käsu wasta seda ametit edasi on tallitanud. J. Prufche sai esiteks Hoowikohtu poolest ametist heidetud, aga Kubernöri käsu peale unegle ametisse pandud. ÜkSküla waldaS, mis Riia linna oma on, on suur segadus. Mullu faiwad seal talukohad krunti pandud, ja peremestele nende tänised kontraktid üles üteldud, kuida aga sõnumitest  arwata wõib, ei ole uued kaubad õigel aeal ära tehtud. Nüüd ou ühed uued maad ja kontraktid waSta wõtnud, teised ei ole kaubaga rahul, kolmandemad parimad koguni, et kõik mana wiisi jääks. Alamad kohtud mõiststwad, et need kohtadest piawad wälja minema, keõ uue krundiga ja kanbaga rahul ei ole, aga protsess wiidi Hoowkohtu ette ja seal ei saanud asi malmis, enne kui wiljategemise aeg kätte jõudis. Uue kruntide wõtjad hakkastwad  uusi põldusi harima ja seemendama, aga wana põllupeenrale armastajad kündsiwad oma endiste lappide peal, mis teiste piirete fisse langenud oliwad, kaerad üleS