Kal jast. Meie pool on mõnes «vallas, iseäranis  kroonu maides, peremeestel rohkestc heinamaad,  aga need maad on nii kehira heina andmisega,  et igal aastal niitmise macwa ära ci tasu ; seega jäätakse üht aia sell ja töist osa töisel aastal kuluse: et siis töise aastase kulu rohuga ühes ära niites natuke iveise-looma põhku saab. Leisi walla mees K. K. läks ühel õhtul Lcikuse kuu lõpiil oma metsa heina maadest läbi ka soo pnäle tulema aastast kullimaad maatma. Kohkudes  leiab tema, et ta kulu maa jagu töiste ivahcl on ära niidetud ja kuiiv loog koristanlist nõuab. Koju minnes küsib ta pcrenaesel, kas see tcina kodust ära olemise aeal kulu heina lasknud maha niita? Kui see «aga sest midagi ei täädnud, siis oli asi selge, cl keegi Jumala kartmata inimene tema heina maad salaja niitnud ja heinu warastada  tahtnud. Töisel päämal läks K. K. perega loole ja pani heinad küüni paigale. Loota on, et maras haa meelega omast töö waewast ci taha ilma jääda, seega teeks K. K. targaSte, kui ta heinamaa hoidjale käsku annab, tema heinu ise- aralise hoolega mahtida, et warast kätte saaks, ja teda selle niidu töö waewa palgaga tunvakS saaks tehtud ja mõni ilma süüta süüaluseks luuletud auusa nimeliseks jääks. Reede 5 s. k. p. sadas meile hää kord lund malm, mis lmipääm ivccl maad kattis. Laupa' ööse külmas tubliste. Kraadi klaasi meil ei ole, seega kraadi aru meil täädmata. — >V. N. Karja sõber kirjutab edasi: Meie pool on see kenaks pruugiks arivatud, et inimesed üks töist sagedaste sugu ehk wäärmme järel kutsuwad, ennegi neid, keda unustada tahtmad. Seda aim pakutakse nin pool ka sagedaste kõrtsi iviinale, ja andwad temale wäärnimckZ: ,Marja Jaak." Minu polest jäägu see anu nimi temal? ta päämade  osani, kuni ta joodiku kehast läbi kõrtsi seina mööda mulda läheb. „Karja Jaak"on meie pool paiguti weel ivaga suure suu sees, kõige toimetuste juure vii tema see A ja O. Kaupleb keegi kemade Jüri päöwasi omale suiiisc, siis peab «Karja Jaak" seda kontratli oma pitseriga kinnitama; on sui ära elaiud. siis aimatakse «Karja Jaagu" kohuseks seda kinnituse pitserit jälle lahti murda; seega on «Karja Jaagul" alati toimetamist tõik silma karmad  töis. Mihkli paamal olid palju töölisi T. kõrtsis «Jaagu" juures töö koutrahtide pulsarid lahti murdmas. Juhtusin siis ka sest auusast majast mööda minema. Uks oli lahti, kärc-kärmc jutt kostis seest mälja kuuldumale, ruufikate-vilkumine  nähti tule walgusel nagu aSpride arude milkumiuc mäugiwat, ja «Karja Jagu" hinge õhk wõi maimu wing täitis haistmise aru kurguni täis. Astusin kord sissepoole seina, et selgemine selle pääma pühitsemist, kallist leitnsc püha laupääma  õhtust teenistust ligemalt tähele panna. Saal ilmuS üks kole näitemäng mo silma. Kaks meest olid paranda! maas. Alumine kisendas karuse häälega kurgu põhjast mälja : Mis sa kurat minust tahad? ma söön sind ära, ma tõukan so silmad ja tvrmad paä põhja! Teine waStas meel -valjumalt: Mis sa macn teed? sa oled ja mo all. Reid sõnn, mis sääl kuulsin ja seda peksmist, jalgupidi ühest nurgast töise madamist, seda kässutamist  ja noõsutamist, mis sääl silma puutus ei mõista üles kirjutada, kui ütlen aga: kole, hirmus kole oli see näite pilt. Parast riidlemist läks mõitja kõrist kambri, selle wõide eest oma jumalale «Jaak Daaguncle" ohwrit miima, ja peksctud mees ronis uksest mälja. Kui lühikese aca pärast mälja tulin, kuulsin ma kedagi kõrist ees Jumala nimel abi palumai, et ta praegu ära sureb; kui selle paluja stmrc läksin, tundsin teda seesama kõrtsis peksctud mehe olemat, kes oma selja, ristluu ja puusa kondid ütles hirmsaste  walutawad, ja palus ennast koduse wiia, eilne kui ta siia sureb. Tcma naene oli ka kõnsis, see tõi kõrtsi mehe wankri, siis sai mees püüle aidctud ja koju miidud, kus ta kolm pääma haige oli; siis tulnud peksja andeks paluma ja lubanud teda «Jaagu" jutinle miia, kui ta ära lepib, seesamaKarja «Jaagii" liimi teinud juba meest pool teriveks ja läinud peksjaga ja oma naesega seltsis «Jaagu" jutule. Sääl leppinud mehed ühe ainsa terme pääma sees ara, teinud töine töisega südameliku sõbruse kontrahti, kus alla «Karja-Jaak" oma kalli pitseri märgi mittu ja mittu kord muljunud. Kõrtsist koju tulles katsunud abikaasad isckeSki natuke Püsti riielda, et taga järel armastus  seda uuem oleks, sääl öölnud mees, et naene joonud olla ja tõukauud tuast mälja ouue ja pannud ukse kiuni ning läinud ise magama. Homikul üles ärkadcs leidnud mees naest ouue püül alles magawad, kus ta oma ihu seest poolt puhastades, uniselt wäljas poolt oli ära roojastannd.  Nõnda pühitsetakse mõnes paitas õige ristiusu rahma seas käes olcwal aastal leiknse tanu püha!. N. Õnnetu suru». 1. Oktobril hommiku poolt ööd oii Kiiresaare auurulaema ..Constniitiiii" püült Riiast tulles üks madrus lauge tormiga merese langenud ja ära uppunud, Üks reisija, kes ka laewa pääl oli, rääkis mulle, et keegi olla teda sisse tõukauud! Minu küsimise pääle: Kes? wastati: kallis'«Karja Jaak."!! Ma soowitfin, et mo -viimne ütteldus õiendamise läbi saaks maleks tehtud. kx. I'. N. järje väälo. sääl on uis kisa, karjumist ja ulr.min, et uskuma peab, et terme põrgu  Wäsii on ladti pääsenud. Mehed, nacsed ja laomd jookiewad üks töisest mööda riieta?. arnasrades ja vcuSies, sedamööda kuidas öö mak on olnud. Kui siis mehed varamud uurid. aa. kalli kiwidcaa ja tasu rätikutega koerma.tud o-ive Pomts'i tagasi lulnoad sa oma maki Juudi kaupmeeste juures lelaeks rabaks on ümber «alanud, iiis minnakv karisivcss>.. et Ml Mlle kõik läbi kurgu lama: ja tõeste, ci anna uümgune mitskoud enne järele, kui nemad päris nurjus ja bullus nuclcs on. Muidu a: on teivi raavai ruudus jälle Kes, oga, ega nad vllcoärast Mureliseks ei W, eks ?ie:r lorkis uurisid, kallid kiwi ja muid binn-a määrilm asju Nllalt weel ei.. lli-är.d 'aed min mõni küsima: Kust see uis tuleb. er ?icw J orgi kardetaw politsei nii'ugvc asjale mm paale ci t.n? ... Uasnm uu::e raske: kardab ja omeri iga. ::ks rolivei ametnik Fire T.'oims'i clanikude ruuükaid ja nuge: tüünemad jo igauks maga l-üösn seda birmust meele ära beitmut. millega nin rÄbcmes uulitsates  urab mõldeidud: täädmad ja ometi, c: nin ralju pcidu pack: on, ja et Ke t.rn. r. ütkand. nii rea kui tärcrdust karta en tualiste kokku bojob. Mi ui kord karma ka rolmei mõnda kinni võtta, tina aa ree.b väga e:tc v-nttkk oleva, Äst niisugustel on silmad sa korwad igal pool ja ikka malmis süüalust põgenemisele aitama. Politsei saa kinni peetud, mitme  sugused takistused ette pandud, künni rööwcl möi mõrtsukas läbi mitme kagu wõi körwa maja kolmandmna Mvi ncljandama  linna jäuse on jõudnud. Politsei Wviks wist wccl kergemini wvitja olla, kui ta mitte ime moodi nende rööwlitaga Lhentud  ei oleks. Raha silma pistmine —- see on see ime märki sõna, mis siin suures mabaduse riikis uksed ja riimid päästab, ja ära aimamata takistused tee päält eest ära koristab. Raha eest wmb Ameerikas kõik saada, rahaga woib õiguse ülekohtuks muuta, ja et röõwlitcl ja mõrtsukatel Five Points'is palju, joodu raha anda, siis jätab politsei nad cnmmste ikka rahule. Sce oli see hirmus liuna jagu, kuhu Hermann taga aetud soldat põgenes; jn oleks meie noor sõber wahcgi seda häda aimanud, mis teda süül ähwardas, tõeste, ta oleks oom taga ajamist järele jätnud. Ta ci jätnud aga mitte järele ja marsi leidis ta ennast kesk mõrtsukate aukus. Kana soldat näitis juba ära wäfinud olcwot, sest ikka pitkalisemaks jäi tema ära Dvgcmja jalg, ja juba armas Hermann mcidu üle rõõmustada wöiwat, kui ta ! äkmclr ennast metsa liste moodi inimestest leidis umber piiratud olcwat. - Kohe baris Sks Hermmmit Kwasti kerist kinni. Woemalt oli mana soldat scds nümud. kui ta hässitawalt hüüdis: Oige nõnda, Dickson, kägista ta ära, sest paremini ei ole ta seda mitte ära teeninud; ja mis see teeb, kui ta põrgu sõidab, on ta ometi üks „Dutchmann." „Mis?" möirgas nüüd kõik see hnlk. „Uks Sakslane? Lööge ta koer malm, sest ta üks nendest, kes meie Boksi on ahelatesse  pannud. Makske kätte, kätte!" Uks tubli runsika hoop, mis Hermanni pää paale maha langes, sirutas teda malm ja kautas tema meeled. Ta oleks tõeste üks nende palju ohwrite seast olnud, keda Five Points'i elanikud oma lnngc pääl kammivad, kui mitte õigel aeal üks mees nende sekka ci oleks astunud, keda kõik kartma näitsiwad, sest nad lasksiwad oma ohwrit lahti ja astnsiwad ühe sammu tagasi. Ilma ühte pilku Hermanni pääle waadatcs küsis uus juure tulija: „Mis teete selle inimesega? mis ta on teinud, ja kuidas on ta seia saanud?" sköik tähendasid mana soldati pääle, kes selle acn sees oma keha moodu oli muutnud.  Ta nmlgcd jcnksed ja walge kabe olid kadunud ja nende asemele uued süsimustad  sündinud, sest seia maani wälja närimine oli walsk asi olnud. ~Astu seia Bob," käskis see mees, kes rööwlite ja mõrtsukast kuningas näitis olcwat, „ja ütle otse kohe Wälja, mis on sull sell mehega olnud." (Järg jääb tulcma.) Kaugemalt kodumaalt. Riiast. „RislM Westnik" annab uuesti nõu, et Eesti ja Läti keeli raamatuid Wene keele tähtedega trükitaks. Littawi ja Läti keeles olla hiljuti üks kooliraamat nõnda ilmunud, kus nende mõlema keele sõuad Wene tähtedega olla trükitud. „Rishski Westnik" teab ütelda, et Wõru linna seni aegne Saksa keelega kolme klassine kreiskool  tulema aasta algul nii palju saab ümber muudetud, et Wene keele õpetuseks 16 tunni asemel  30 tundi nädalis tulcmad. Ka olla oodata, et õpetusckeel muudetud saab. Koolis olla enamasti  Eesti ja Lätti lapsed.