Di-. Hermann ja km on meel mõned muud täinsad Eesti keele tundjad koosolekuid pearmvad ia kirjawiisi kodta otsuseid teeksima).  larnaese koosoleku! oleks siis tähtjust  ja mõju. Uurni siia ajani EeSti lir ja,viisi k.sia tedl,:d otsustest ei taba ega tea meie weci oinale midagi eeskuju wötka, maid armame õigeks nuiuua oodata, kuuni nimetatud härrad ome mõtteid üleüldise kirjawiisi kohta on awaldauud ja midagi otsuseid teinud- Ma olen jn srii ükskord: aga see ahel, mida ma aastai-e kauva kannud olen, on mind ara mmimnud. or nn mäga! Zlüüd seonzi mulle rabu, Ta a-Srub levitades unu ;a minu süü Zvabele, ja kui surm uu.nu eknaum mvmanud, tui ühtegi salad.r:  aa nr ei r.. aare ara ll : ais. Kus  r a.a . . a a Kumu: ja õnnelikum emmrm rämnS oma vea ära. ci abikaasa „Kus:a-v/ hüübis ka. .ürte mulle, aga mlae sinadega c: m. mull,, audeks auuud sa r.imeia mind meel üks kord omak s Marieks!" mu kallis Marie, mu armasaud  naenc l ma olen andeks, annud Mk, kaik. sa mu armasu.'S kaib u särele kuuni igarresse azusie l" „Tema malgustab mu raudaT naera:  as räiget anna mull-, ema käe:,—mu aima ees läbeb kõik nii vimeks " !" imüdis krarm bädaiel:. Kumueam astus kohe iism, kaasus ra kas mmm sa mulmas m.urmikuli :a ema. Ta raruaas  kumrala oma vead e aa käe muljumino sm. ikka umegcmaks ja hingamine aeg ajala m aakem aks, üks rõõmus naeratamine Mängis  ave ei tema kahwLlanud kuuke ümber; aga nimi ci :c:nud ka mine enam lahti. „Ta on oma esi: lõpetanud/' ütles arst mõne silma pilgu järele waikse, sügama  häälega. „ Jumal kinkigu teile troosti ja rammu, härra krahw!" Õnnetu mees ei rääkinud mitte ühte sõna, maid ta waatas üksisilmi kahrvatmmd surija näo paäle, nagu oodccks ta teda oma suud lahti tcgcwat, kui enne ja teda oma armia häälega hüüdwat. Wagner oli Paule ja Aleksandri  mst senna toonud, et krahwi süda or.:a lacr. päale '.vaadates troosti leiaks; ja kui nad tuliwad, siis esiteks wõis krahw muidu nii tugew mees oma otsata südame walu pisarate läbi wälja walada. Ta hakas sõna lausumata nende kaela ümber ja laskis ennast neist säält ära wiia. Siis jäi kõik ma ikse ks ; aga paljude südamed lcinasiwad, paljude silmad oliwad wett täis selle pärast, kes neid kõiki nii ellasü oli armastanud. Keegi ei tohtinud ta juures walwam, nii oli la seda ise tahtnud ; eliru ja tohter vidiwas teda wisinse moodi panema. Aga roosist lÄwad nad kõik ja silma pisarad iadasiwad kui kaste halja, vitsewa roosi pärgade oääle. Krahw ei tulnud kellegi sisina, waewal: nägiwad ta lapsed teda. Need mõned ahastust naervad oliwad talle, kes muidu nii tugew ja priske oli, selged wanaduse märgid külge muljunud ja tema südant ja meeli omistanud. vm. Terwes lossis maiuses nüüd täiesti surma waikus, ka matmise päewal; sest nüüd, nii pea kui ta surnu kiha sai wälja kantud, tundis igamees kahe mõrra, mis ta selle wäga armastatud hinge läbi oli kautanud. Wana kassameister Kiru oli üsna ilma troostita, nõnda et tohter ka wiimaks järele  jättis teda waigistamast. Ta südame tunnistus piinas teda ja kaebas ööd ja päewad ta pääle, et ta selle kõige auusama ja parema inimese mõrtsukas on ja tohtril ei olnud mitte mähe tegemist, et wana seda mitte kõikide kuuldes wälja ei hüüaks. Paula oli sügawa tundmustega igas asjas, nii ka ses otsatu walus, aga ta abikaasa armsad troostirikad sõnad tõe tassivad teda. Aga hoopis teisiti oli see weel krahwi enesega: ta walu oli nii sügawasse südame  põhja tunginud, kohu üksgi inimlik troost ei ulata. Missugust ahastust tundis ta süda, kuiva uidi kee ennast kokku tõmbama kõige kibedamas mälus, kui ta see paale mõtles, missttgun milenat elu Marie elanud oli: ilma abita, ilma kaitseta, ilma nõuta! Nüüd oli fee möödas, üksgi häva ei kur- Wastanud teda enam, aga ka naeratamist ei wöinud ta enan: tema huuldele meelitada. (Järg jääb Wlcm2.) Isamaalt. Lehe kuu Iv. päewal wiidi hea karikoud loomi Saaremaalt üle mäinade. Niihästi härgade kui lehmade hiuuad olizvad  keskmised; wäga röõmustaw oleks, kui loomade kaubad sel aastal enam hakkaksiwad  liikuma, kud minewak aastal. Jaani kihelkonnas on hundid mõnes kohas kahju teinud. Küll on mehed hulgaldis  soodes ja rabades ümber käinud nende poegi otsimas, aga pole mitte õnneks läinud  neid leida. Mõned tublid mehed pcawad  nõu soode aare suurde puude otsa pesad teha, milledes nad päcmade kaupa mahti pcawad, kust küljest hundid tn leivad ja kuhu lähemad ja tahtwad nii nende pesade kohti ära märkida. Mõni hea aasta tagasi läinud nimetatud  kihelkonnast, P. külast T. pere Mart hunta ja hundi poegi otsima, ning leidnud metsast ühe hundi, kes plikal maas olnud. Mart mõtlcnud, et see hunt kalmel lastud ja nii senna maha jäänud. Tema wötnud hundi tagumised jalad peosse ja tahtnud teda teise külje pääle pöördu, et näha saaks kas ncdk meel kõlblik on. Magaja hunt ei kallanud niisugust naba Vaatamist mitte, maid nõutanud põõrmise silmapilgul nii rugemaSri ome liikmeid, et nad mõlemad übelmöõdal koikudes u.riisu kukerpalli, W?i buudirarasi löönud. Mart kohkunud nädalaks keeletumaks : kuidas kmndi terwisega  olnud, ci ole meie mine kuulnud. Olgu see õpetuseks, et kes hunta läheb otsima, ja neid leiab, ta mitte kõige esmalt  naba headust ei hakkaks järele waatama. Tartust. Uue raudtee ehitus Pihkwa  Tartu- Riia wahel ou nüüd täiesti alganud. Töö hakkab, nagu teada, kõigest  kolmest linnast, püüle. Selle kuu 6. oli Tartus töö hakatuse önmstami' ne Wene usil kombe järele. Wene maalt ou meel töölisi oodata. Ka hobusid pidada säält ostetuma. Pihkwa ligi on töö 1000 inimesega alganud. Raudtee ülem ehituse juhataja inshener P. v. Götte ou hiljuti Walgas käinud. Uued seadusepunktid selle üle olla oodata, kui palju õigusi cdespidi Balti-maa ewangeliunü ustu kooliõpetajate seminaride ja clemeutar-koolide kaSwaudikkudel wäeteenistufs  poolest saab olema. Seda ou nimelt  sõjaminister koolide ministri käest .palunud seletada ja koolide minister on Tartu kuratori käost seletusi soowiuud—  Weue keelt peab ka erakoolides rohkesti õpetatama. Saksa keel saab neis sallitama, kui soowitakse, aga Weue keel kui riigi keel peab õpetatud olema. (Pstm.) Miiast. Raudtee Riia-Pihkwa wahel tulla läbistikku 49,000 rubla werst maksma  ja saada umbes 1888. aastal malmis. „Liiwimaa Kubermangu Seitung trükkib järgmise Liiwimaa kuberneri ringkirja  kõigile Liiwimaa kihelkonnakohtuhärradele  12. maist 1886 ära : „Mittu wallatalitajat  ou minu ees kaebtust selle üle tõstnud, et kihclkonnakohtuhärrad ome aruandeid  ehk talitajate aruandeid nimetatud kohruhärradele mitte kirjateel toimetada ei lasta, maid et nemad Vallatalitajaid sekstanvis  alatasa kohtu ette kutsuda, mis wiimastele, see on talitajatele palju kulu sünnitab ja neid keelab, oma ametit Valitsemises  ja ülewaatmises õieti täita. Sellepärast  annan mina Liiwimaa talnrahwa asjade kommissioni heaks arwamise põhjusel  kõikidele kihelkonnakohtuhürradcle wastu  tõrkumata tähelepanemiseks teada, et wallatalitajate kohtu cttekutsumine üksnes iseäranis tähtjates ja ruttulistes asjades lubatud ou, kui kirjalik toimetus talitajatega  asja keerduse ja tiiduse pärast raske on ehk hõlpus ci näita olewat, et aga teadaandmised  ja käsud talitajatele tingimata iga-kord kirja teel kätte toimetada on. Mina arwan tarwilik olewat juurde lisada, et niisamasugusel wiisil ka teiste walla ametnirudega peab ümberkäidama." Lehekuu 8. p. aurulaewa Niiga'ga Riiast, Pecterburisse sõites, surnud üks Tallinna kaupmees Trantmann niuietatild auru laewa pääle ära. Tema wõtnud Riiast ka kolm last oma hoole alla. Õhtul pruukinud mees õige sageli wa tuli wett, mille läbi ka juhtunud, et ta oma pea paar korda wasta kajuti lage raskesti ära löönud.  Õhtul heitnud ta lastega naljatades  magama; hommikul kui lapsed teda äratanud olnud ta juba surnud. Libawist teatab „Libauer Zeitung" et hiljaku Peterburis nõuks wõetud olla, Libawi ning Windaui sadamaid paramalc korrale ehitada. Ka olla hea lootus, et ammu oodetud Riia-Wiudau raudteed pea ehitama hallatakse Tallinna maal on palju peremehi oma rendi härgadega ära tasunud. Kuda teada, saadawad mõisnikud kewadisest saadik loomaliha Inglismaale, kus teda aga siiamaani wähe ära on ostetud. Rakwereft. Kole weretöö on sääl tehtud. 5. skp- tapeti liuna metsas töömees  Aleksander Neidors ära. Ta läinud oma naesega metsa jalutama, kus teda surnult leitud. Naene pandi wangi. Selsaus on üks jõukas peremees saiaraha  wabritsemise päält kinni tabatud ja mitme kaassüüdlasega Wõnnu Mlnkohtu kätte antud. Ka Sesswegenis läks politseil  minewal aastal korda, kaht meest sellesamma  töö päält kinni wötta. Hiljuti on nende kohta kohtu otsus ilmunud, mille järele nad kõigist õigustest lahti ja eluaegse sunduse-tööle Siberisse on mõistetud.