esimene saab ära müüdud. Kirikuõpetajad, kirikute eestseisused  ja teised kiriku-sõbrad, keS oma kirikule üht tõeste meistri käest maalitud altari-pilti soowiwad, argu lasku seda parajat aega mööda minna, kus üht seesugust kunstwärki  wist odawama hinnaga saada wöib, kui muidu. Selle knu 2. pääwal läksiwad lihuniku-sellid N. ja P. lihunik P. tapamajas riidu, kuS juures esimene, kas kogemata wõi meelega, tapa-nuaga pahemast käewarrest  nii raskest haawatud sai, et paigal arsti abi tarwis läks. Selle kuu 7, pääwa lõune ajal läks wigastatud purjulaewa ,Nikolai" pealt walja toodud laudade wirn sadamas põlema ja tarwitas tuletõrjujate rasket tööd. Lauad oliwad 6000 rubla eest kaitse alla antud. Tuli on alt walja tulnud, kui waht lõunele oli läinud. Sädemetest  ei wõi tuli tulnud olla, sest need ei oleks wirna alla läinud, wirn on raudteest eemal ja läks kanges lumetuiskus  põlema. Kahtlus, et siin jälle ühe kurjateuga tegemist on, ei lase ennast soigutava. Tõnu R. korterist Wladimiri-uulitsas. warastati selle kuu 1. pääwal 40 rubla eest riideid ja 30 rubla eest pesu. Margale jäljed ja warguS on leitud.  Majorilese  A. korterist Tatari-uulitsaS Nr. It9, on lahlilõhkumise  abil 50 rubla eest riideid warastatud. Kahtlust ei teatud senni kellegi peale heita. Marguse pärast juba enne nuhtluse all seisnud Priidu W. Hiiumaalt, sai selle kuu 7. pääwal kiwi-süte warguse pealt kinni wvetud. Ühe kahewäärilise inimese käest wõttiS kohaline Pristaw 4. alewi-jäus ühe hõbe uuri ära, mida see ühe endise wangi käest ütles ostnud olema. Uur on wist warastatud ja peremeest kutsutakse seda omaks tunnistama ja waSta wõtma. Tuntud laia-snuga kalanaene, soldati-lesk Liisa H., keda ka tema ameli-õed kardawad, kui joobnud on, sai selle kuu 9. pääwal Politseisse wälja magama wiidud; ühe wiija sõrme hammustas see õrna sugu emanzipiritud  liige meriseks. Tallinnast wälja saadetud endised  wangid, August W. ja Jüri R. Rakiverest, kes juba sagedast oma koguduse Politsei ülewaatamise alt redusse läinud, saiwad jälle Tallinnas kinni wõetud. Niisamati ka Alust päritud passita ja tööta Johannes L. Baltiskist, Küünlakuu 13. pääwal. Kõik wiimane nädal oli jälle tuisune, enamist õige külma ilmaga. Teed oliwad nii wäga umbes, et mitu pääwa mitte üht koormat  puid turul ei olnud ja neile häda kätte kippus, kes omale suuremat tagawara ei olnud muretsenud. Muidugi on ahjupuud meie linnakeses ikka kallimad, kui Tallinnas. Heile oli wagane ja pehme ilm, miS waresetele juba kewadehealt  nokka pani, ja õhtal punas taewas sel karmal, mis kewade-aimu südames tärgata laseb. Meie lahe on nii kaugelt lahti, et laewad „Meteori" abiga, kes selleks siin walwamas on, kergest sisse ja wälja peasewad. Heile homiku sõitis pLouife" spirktttjega wälja. Sisse ei ole wiimaste pääwade sees laewu tulnud, wist jea pärast merekaelades  Daanimga ja Nootsimaa wahel. Sealt peaseda aga nüüd jälle läbi ja meie wõime kallid külalisi oodata. Nüüd on rahwal weel puuwillade lastimisega wagonitssse tööd. Kange tuisk meie laadapääwal, Küünlakuu 2. pääwal, on ühe noore Hatto walla talumehe elu maksnud. Kuida tema laadalt ära läinud ja teel olnud, sellest ei teata ühtigi. Teisel homikul leitud tema hobune kodumaja wärawa ees ja tema ise körwas surnud. Noor naene on kahe lapsega ahastuses järel ja ehmatusest nii haigeks jäänud, et tema elu eest kardeti. Joodik ei ole see meeS mitte olnud. Rakwerest. Kohalisest wõtame järgmised  sõnumid: Rakwere linna fissetulemised ja wäljaminemised  on selleks aastaks 16,754 rubla 47 kopika peale ette armatud, 465 rubla 36 kopikat rohkem, kui aastal 1888. Aastal 1887 oliwad fissetulemised ja wäljaminemised  675 rubla 40 kopikat suuremad. Linna kroonumaksud  on sel aastal 2440 rubla suured, 23 rubla suuremad,  kui mullu. ,Üht aruldaft pidu on Mõdriku  mõisa rentnik W. Linberg Näärikuu 15. pääwal pidanud. Sel pääwal oliwad 50 aastat möödas, kuS herra Linberg oma tegewust kui Mõdriku mõisa walitseja, von Kaulb'ars'i sugukonna juures, algas. Aegade käitus rentis tema selle mõisa ja on seda kaua aega oma käe peal tallitanud. Wanadusest hoolimata on herra Linberg täides kehajõudus ja waimuwärskufeS ja omas ametis wäfimata tegew. Meie soowime wana herrale õnne edaspidiseks  tegewuseks." nädalil oliwad margad  kostre rehe ukse lahti lohkunud, ilma et seal midagi leidnud, mis kaasa olekfimad wõtta wõinud. Näitab, et need hobuse-wargad on olnud, kes seal redu paika on otsinud,  sest kahe hobuse ja saani jäljed läkfiwad sennad ,Näärikuu 31. pääwal marastati fiin Kohala walla taluperemehe J. K. Baastane kõrw ruun saaniga, 115 rubla wäärt, ära. Warast ei ole täniue leitud." Tartust. Selle kuu 4. pääwal pidas Tartu Priitahtlikkude  Tuletõrjujate-seltS oma 25- aastast asutuse-pääwa. AuuliigetckS saiwad Linuapea Dr. Georg von Oettingen ja Politseimeister Rast nime- talud. Õnnesoowimise-telegrammisi vli palju kokku jooksnud.  Kreissaadik C. von Kuorring oli oma õnuesoowimise-kirja  juure 1000 rubla seltsi tarwiiusteks pannud.  Selle pääwa mälestuseks saiwad osawõtjad kenad brongs-jetonid, mis ühel poolel Tartu linna wappenit,  teisel poolel üht mälcstuse-kirja kannawad. Tartus on ikka weel wargufed, nimelt hobusewargused,  kohkntawal wiisil õitsemaS. Ainult kaheS ,UuS Tartu numres, selle kuu 9. ja 10. päewast, lueme kuuest hobuse - wargusest ainult Tartu linnas, teistest wargustest rääkimata, ja sedawiifi läheb lugu järges edasi! Küll on kole! Waidlemine, kuhu Ringkonna-kohuS piab asutatud saama, kas Tartusse wõi Wiljaudisse, näib Wiljandi  kasuks seletatud olema. Zuba on üks ametnik Peterburgist  Wiljandis käinud, von Helmerseui maja kauplemas,  mis Ringkonna-kohtu majaks kõlbqta, kui selleks kohaliselt wälja ehitatud saab. Rõngu kirikupetaja walimise kohja toob ,Olewik" sõnumit, et see ometigi mitte takistuseta korda läiuud ei ole. Pärast seda, kui kirikuõpetaja Hansen Näärikuu 29. pääwal oma esimest jutlust pidanud vli, astunud Kiriku-konwent teisel pääwal kokku, kus mõned mehed wanaist kiriku - raamatutest arutama hakkanud, et Suure Rõngu möisaherral patronati- ja siis ka kutsumiseõigust  ei ollagi. Hanseni wasta ei ole küll kelegil midagi olnud, aga patronati-õiguse asi pidada euue ülemalt poolelt seletatud ja kirik nii kaua leseks jääma. Peterburgist. Keisrikoja wiies õhtapidu sai selle kuu 5. pääwa-õhtal Talwe-paleeS peetud, kuhu peale 800 wõerast kutsutud oliwad. Kuues õhtapidu sai selle kuu 9. pääwa õhtal Eremitashis peetud.  Keiserlik  Kõrgus Suurwürst Konstantin Njkojewitsch on selle kuu 8 pääwal oma Krimmi Orianda msisasi PeterburgiSse  tulnud. Kui ka Wene Riigiwalitsus Prantslaste suurest näitusest ametlikult osa ei wõta, siiski ou wabrikute peremehed ja mitmed era - seliSkouuad agaraS töös, sellest osa wõtma ja Parisis on näituse-hoones suured  ruumid Wene näitajatele määratud, mis Wene-Prantsuse  sõbrust ja wennastust kõigele maailmale näitama piawad.  Wene raudteed on oma wooriraha Parist näitusele wlidud asjade kohta alandanud ja kauplewad ka Austria raudteedega selle üle. Peterburgist ja Moskwast saada selleks aeaks iseäralised kiir-rongid, uendanimetatud korraliselt Parist sõitma. Neli waimustatud  noort meest Peterburgi kõrgemast seltskonnast, tahta koguni ratsa Parist näitusele sõita. Moskwast. Valetunnistuse pärast üheS abielu-lahutamise  aSjas saiwad Moskwa Ningkonna-kohtu poolest selle kuu 10. pääwal mõistetud : Wirkl. Staatsrath Rudanowski  oma auuõigustest, auunimest ja auutähtedcst lahti ja Siberi ligematesse maakondadesse elama ; Po - morzew kubermangusse elama, Feodorow 3'/, aastaks waugiroodu, Kharlamow 3V, aastaks tuhthoonesse. Jutu leht. Waesed-tapfed. (3ärg.) See suureks kosunud wabaduse-tundmine oli seda waest härjapõlwikut loomust kõigel tema elukäigul sellest kuivastusest  iile aitanud, et tema mitte niisamati kaswanud ei olnud, kui teised naesterahwad, seda wabadust pidas tema omaks kõrgemaks ilmalikuks waraks. Ühest siidame poolest hea, aga koguni isewiifi isast, pärast ema warast surma kaswatatud, oli kõik tema loomus natuke mehiseks saanud. rätsepp", kuida rahwas tema isat nimetas, tegi oma tööd waimustusega ja oli seda ka oma tütrele nii põhjalikult õpetanud, et tema meesterahwa ja naeSterahwa riideid teha oskas, nagu kõige parem küla-räksepp. Sellega tahtis isa oma kurwaskust poja puuduse iile jahutada, tütart aga sellest nukrusest iile aidata, miS tema kehalikkudest puudustest muidu tulnud oleks. Kui tiitar wälja õppinud oli, fiis nimetas isa teda omaks ,selliks", omaks „seltsimeheks".  3a tõeste, need oliwad kaks head seltsimeest, kes seal rätsepa-laua peal iStusiwad ja warasefl homikust hilise õhtani tööd tegiwad, ja Piihapääwal Üheskoos külasse,  kirikusse läkfiwad, aga ennast kõigeist teistest eemal hoidstwad, kellel nendega mitte töö pärast tegemist ei olnud. Teadmata ja tahtmata muutfiwad tüdruku riided ennast meeste-riiete kehalisemaks, kui ka kuub ikka naeSterahwa kuueks jäi. ja suur nahk-kott, unda tema õlal kandis, kui walmis tööd tellijate kätte wiia oli, tegi selle lühikeste jalgadega ja pitka kätega loomuse kuju weel mehisemaks. Tema isa nimi oli Fritz, tema oli Friedrike nime peale ristitud ja et isa teda ikka Fritz hüüdis, stiS ei teadnud wõerad õiete, kaS härjapõlwik loomus meesterahwas wõi naesterahwas oli. ,Hulluka rätsepale" tegi see palju nalja, tema naeris, silitas oma lapse karedaid juukseid, leikas neid ikka lühikeseks, kui »Fritz" seda ka sallida ei tahtnud, ja ütles : ,Waata, rahwas teab paremini, mis Sina oled, Fritz, kui loodus, kes Sind tüdrukuks tegi. Ole aga rahul, Sedawiisi harjus tema ikka rohkem  mehiseks ja tema heal läkS koredaks. Mis tema naesterahwa kunstidest oskas, nagu keetmist, pühkimist j. n. e., seda oli isa temale õpetanud, kes, kui endine soldat, mõnda oskas ja töö wahe-aegadel tegi. Oliwad «omad siis wara homikust saadik ristis jalgega rätsepa-laual olnud, siis tuliwad nemad kell kümne aeal maha, paniwad köögipõlled  ette, keetsiwad, sõimad, koristasiwad ja loputasiivad soldatite wiisil, ja oliwad jälle rätsepa-laual, tui kell üks oli löönud. Tuliwad tellijad, siis tegi see manale nalja, Frihe'ga nagu selliga ümber käia ja teda ,Frih" nimetada. Naljahambad jutustasiwad koguni, tema olla, kui Fritze weel noor oli, linnas habeme-rohtusi kokku ajanud, nendega tütre lõuga õerunud ja wäga kurb olnud, kui habe tärgata ei tahtnud. Oliwad nemad aga üksi, siis käis isa oma tütrega wäga õrnast ümber, tõstis teda üles, kuhu tema ei ulatanud; tuli tema wäljaskäimistest koju, siis kandis isa teda oma käte peal trepist üles, ja kõiki wett, mis majas tarwis läks, tõi isa kaewust, „Meie Võime oma asju korraldada, kuida meie tahame, mina ja minu sell, meie oleme priiherrad," ütles rätsepp. Et keegi teda ei lülitaks, sellepärast laskis ,Hullnkas rätsepp" oma ruumika muja alumise korra tühja seista, kuuni umbes kaksteistkümue aasta eest uus puusepp oma perekonuaga senna tuli. Frihe oli kogemata nende wasta tulnud, kui külast tagasi tulemaS oli, ja kuida kenadus ikka selle kareda, kenaduseta loomuse peale mõjus, nenda mõjusiwad ka puusepa noor õrn abikaasa ja tema kaks kenat last sügamast tema südamesse. Tema oli järgmistel pääwadel sagedast nende peale mõtlema pidanud, ei olnud isaga nendest aga mitte rääkinud. Kui suur oli aga tema imestus, kui seda meest ühel homikul külawauemaga tuppa astuma nägi ja kuulis, kuida wiimane ifat palus, puuseppa  ja tema perekonda oma majasse üles wõtta, sest et külas kusagil mujal korterit saada ei olla. Rätsepp, kes laualt maha tulnud oli, ei wõtnud seda kuuldagi ja tahtis juba jälle töö kallale minna, kui külawanem ütles: „Wõtke palwet kuulda, rätsepp! Waadake, meil piab ometigi jälle üks puusepp olema ja puusepal piab üks korter olema, ja siin ei ole seda kusagil mujal saada, kui Teie majas. Kas ses ei oleks patt, kui Teie oma ukse kinni panekfite ja neid auusaid inimest õues seista laseksite? Teie olete waga Ristiinimene, käite korraliselt kirikus, Teie luete misfloui-lehta ja annate teiste kohta missionile kahewõrra kui Teie aga sedawiisi kaugete paganate eest hoolt kannale,  miks siis ka mitte ligemate usuwendade eest? Za see Frih seal, Teie sell, selle meele järel oliwad tema peenike naeue ja tema kenad lapsed." j, Minu Frlhel olen mina ja minul on minu Frip, teist meie ei tarwita," waStas wana rätsepp, ikka sellest natuke meelitatud, et külawanem nii kannatlik tema tuju wasta oli, tütart mägise pojaks pidada. ,Eks ole tõsi, Fritz, meie oleme üksteisele küllalt?" Tema ei imestanud aga mitte mähe, kui üks harjumata pehme, paluw kiir sügamatest stlmadest temale wastuse asemele wasta tuli. Pea segaselt ja kartlikult seifis tema natuke aega mait ja ütleS siis: ,Mina tahan järel mõtelda, kui Teie fiis kord nii wäga minu peale käite; tunni pärast wõib see mees tagafl tulla ja korterit waadata; toogu aga oma naese ka kaasa, tahetakse ometigi teada, kellega tegemist piab tehtama/ Kuida seal üks naeratus üle tüdruku kenaduseta näu libises, kuida üks rõõmukiir tema silmadest wälkus, mis inetust otse kenaduseks tegi! Ka külawanem nägi seda, silitas lahkest tüdruku karedaid juukseid ja ütles tasakesti: rWaene loom! Seda naeSterahwaft Sinul mast tarmis läheb!" Wanale ütles tema wälja minnes: ,Seda olete Siete teinud, rätsepp! mina tänan ka," mis peale rätsepp sõna lausumata pead nikutas. Kui mehed wälja oliwad läinud, kargas rätsepp tuas seia ja senna ja wehkles kätega, nagu ikka, kui tema meeled  kahinas oliwad. Wiimaks jäi tema F?ihe ette seisma ja ütles: ,Nüüd tean mina kõik, inimene ei suuda oma loomuse wasta ühtigi teha! Sina igatsed ema-armastust ja loodad seda leida, kui see wõeraS majasse tuleb, kui tema Sinust ka kakskord noorem oleks. Mis mina ka tegin, Sind meheks kaswatada, kindlaks ja mabaks, Sina jääd naesterahwaks ja otsid ümberkäimist ja tuge ja orjust, ja sellest ei ole Sinul küll, et minu hea seltsimees oled." Selle juures oliwad tema silmad niisked ja tema heal wäriseS. Frihe wõttis mõlemi kaega isa kaelast kinni sa ütles: „Mlna ei taha ju sundida, isa, kui see Sinule nii wastameelt  on; mina arwasin aga, et nii kena oleks, seda naesterahwast  majaS naha ja tema laSte healt kuulda; meie jääme ikka selleks mis olime, kas alumistes tubades teisi elab wõi mitte." ,Kas tõeSte, seltsimees? Kas jääme mis olime? Kas Sina ei õpi selle naesterahwa käest naeste-lora ja naeSte-ülbust, mis Sinu õnnetus oleks, kas