pdlema läkv ja 400 lambaga maha MS. Peale selle pslesiwad kalm rehet töige wiljaga. ÜkS laut 15 lehmaga, M tollahoone kõigiga mis seeS ott, ja mitmed teised hooned  maha. Kahju arwatakse umbeS 80,000 rubla suur olema Jekaterinoslawist, KommiSston nende Juutide abiks, keS kvtki oma Varandust wtimaseS JuudijahtiS kautastwad, on 47S perekonnale, kokku 2462 hingega, leiba muretsenud. Kõige rohkem hädalist oli Heinakuu 24. pääwal, kuS korraga  2MS inimest pidiwad toidetud saama. Jda«Siberist. NertshtnSki kaewanduSteSse oli hiliutt Peterburgist tiks ametnik saadetud, et teina järel uuriks, tulda suured kulud wõikfiwad wähendatnd saada, mtS kõiki kaewanduStest tulewat kasu ära neelawad. See auuS ja hoows mees on oma ametit wist truuwiSte tallitannd. Tema on leidnud, et ainult liha eest iga aasta 80,000 rubla rohkem wälja antud saab, kui sealiSte hindade järel tarwlS läheks. Gedawiifl neelawad ülekohtused tshinownitud  mitmeS paikaS riigi raha oma nahka. Meie noor mehine Keiser on selle paha aSja waSla suure hoolega  wSitlemaS. Jumal kinnitagu tema jõudu! Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würst BiSmark on Salzburgis AuStria ülema Ministri. Graf Kslnoky'ga üheS olnud ja mitu tundi nvuu pidanud. MtS nemad seal rääkinud, see on nende saladus. See aga näitab kmdel olema, et Saksa- AuSlriaS ühendus kõikumata jalal seisab. Sette kuu St. pääwa öhtal jooksis raudtee rong. mis Berliinist tuli, Stealitzi jaama juureS läbi suure rahwasalgu. keS teise rongiga Berliini sõita tahtis. UmbeS 40 inimest arvatakse surma saanud olema. Kopenhagenist. Leitusekuu TS. pääwal. Täna sai uuS Wene-oigeusu kirik sisse õnnistatud. luureS oliwad Majestätid  Keiser ja KetSri-Praua. Daani Kuninglik perekond a selle Wene laewaStiku saadikud, mis Kopenhageni lahel seisab. Pärast sisseõnnistamist oli .Dershawa" peal homiku laud. Kui Majestätid pärast läbi Kopenhageni uulitsate sõttstwad. stiö saatfiwad rahwahulgad neid waimustatud hõiskamisega. Õhtul särafiwad Wene laeivad pidutuledeS. AuStria-Ungrumaalt. Ungrumaal ja Kroaatsiamaal lähemad aSjad ikka kirjumaks. Peale Inudijahtide, miS igal poolel tlleS leektwad ja wara ja were kallale kipuvad, on ttilid RiStirahwa enese keSkiS, vniletumad .suguvere küsimused". läbi kõige maa möllamas. AgramiS lõhkustwad Kroaatlased kohtumajade sildid ära, kuS Ungrukeeli KroatlaSte ja keelt pealkirjad oliwad. Hirmust kiskumist ja paiguti ka werewalamist on igal poolel. Kõik maa on sõeaoleku alla pandud. Kardetakse aga, et lausa waStapanemist tulemas on. Kutda räägitakse, olla maarahwaS. keS teab kelle salasaadikute läbi wthale kihutatud. .RahwuS" olla ükst feltSrahwaölaSte tülikthutamiSte katteks, nagu seda teiste? paikades ka nähakse. Wiini linnas möllavad sagedast suured ja raSked tulekahjud, mida enamist kurjast käest arwatakse  pandud olema. Ltthidell: SeeSpidi on selle riigi aöjad täitsa rikkis, ja see rahwuSle tuhina ülemeel, mida seal mõnest aeast saadik ülemäära ellitati, on täni wäga wiletsat wilja kannud. Selle waSta näitavad aga riigi wäljaSpidised aSjad õige heaS kordas olema. Saksamaaga  on uueSte kindel ühendnS tehtud; Itaalia on selle ksrwa astunud, kuida juba teatatud, ja nüüd on ka Spaania  selle ühenduse poole tungimas. Serbia ja Rumeenia otsivad AuStria sõbrust, ja ka Bulgaaria mõnel ringkonnal olla himu, selle ühenduse poole nihkuda. Kui kaua aga wäljaSpidtne kindlus, seespidise nödruse kõrvas keStab, see on ikka wäga küsitav. Prantsusmaalt. Annami KeiSri ja Prantsusmaa Rahwariigi vahel on lepitus tehtud. Peale endise kauba annab Annami Keiser Binthuani maakonna Prantslaste omaks ja maksab kõik võlad, mis temal Prantsusmaale maksa on. Saigoni ja Hanoi vahel saab telegraf ehitatud.  TonkingiS saavad igal poolel Prantsusmaa wolimehed  ametisse pandud ja neile nii palju sseawäge kaasa autud, kui tarwiS läheb. Mõõda Punast jõge tohivad Prantslased kindlusi ehitada. Prantsusmaa saadik Annami pealinnas saab õigust, igatahes Keisri jutule minna. Kaubaajamine saab iseäranis korraldatud. Annami Keiser tõutab, et tema ilma Prantsusmaa saadiku lubata Khiina Keisriga kirjast ei vaheta, ega kuidagi kauple. Gras Chambord't pärija, Graf de Paris kuulutab oma onu surma kõige valitsejate kodadele ja kirjutab alla: .Philipp Graf de Paris". Inglismaalt. Parlamenti mõlemad tuad on selle kuu 13. pääwal seisma pandud. Kuninglik troontkone tuulutab,  et Inglismaal kõige riikidega rahu ja sõbrus on. Egyptuse aSjad olla kholera läbi natuke wiivinud, saada aga pea jälle ette võetud ja korraldatud. Tüli miS MadagaSkaris  Prantslastega oli, olla õiendatud. SeeSpidisteis aSjuS olla talu rendiseadus lirimaal, aga ka Inglismaal ja Shotti maal soovimist mööda täteldatud. Rahu ja edendust olla oodata. lirimaalt tulevad jälle sõnumid mõne kurjateu üle. Carey mõrtsukas, O'Donnell saab Inglismaale toodud ja kodumaal kohtu alla antud Tema sooviks KapstadliS kohtu ette minna, aga seal on palju lirilasi. kellest kardetakse, et nemad tuna eest Zsetsaksivad ehk teda koguni vägivaldselt peaSta katsuksiwad. Carey lesk lubab kohtule veel palju kurjategijaid üleö anda. Spaaniast. Mässamine on igal poolel lämmatatud. Kuningas oli omas riikis retsimas, ja on igal poolel suure vaimustusega teretatud. Spaaniamaal käivad jutud, et mässamine Prantsusmaa rahwartiklaSte rahaga sütitatud oli. Wiha Prantsusmaa vasta on suur ja aealehed kirjutavad,  et Spaania pea Prantsusmaa vaenlaste keskis olema saakS. Kuninga reisn Saksamaale, ei tahaks Prantslased küll öiete sallida, aga'nemad ei M parata. Nüüd temal on selleks reisukS weel rohkem asja. Bataviast. Wiimaste sõnumite järel on Krakatoa saar täitsa ära lohutud ja mere põhja langenud. Selle asemel on lv uut saart merest üles kerkinud. West ou kangest tõuSnud ja kiwi ja tuha sajuga ka teiste ümberkaudsete saarte peal määramata kahju teinud. Surnude hulka arwatakse umbes 30,009 hinge peale. Peterburgist, 1. Mihkli-kuu pääwal saiwad teised seeSpidised wõidu-laenu-paberite wäljaloostmises allseiswad peawõitud tõmmatud: Serte. Nr. Wött. Serie. Nr. Wõit. 14114 50 200000 454 21 1000 13979 50 75000 329 21 1000 15245 20 40000 3344 24 1000 16696 48 25000 3549 11 1000 197 33 10000 5363 29 1000 454 30 10000 5432 6 1000 7233 46 10000 6018 32 1000 7386 20 8000 7017 43 1000 7993 50 8000 7310 7 1000 13122 13 8000 7644 8 1000 17792 4 8000 8458 19 1000 18864 25 8000 9990 2 1000 11660 27 5000 11552 3 1000 11986 41 5000 12978 45 1000 12147 10 5000 13522 12 1000 13235 21 5000 14275 15 1000 14968 45 5000 14336 34 1000 15361 39 5000 14342 35 1000 16267 45 5000 15301 8 1000 17134 43 5000 16034 44 1000 Kirja wastused. H. L. W.: Ei ole läbiwaatamiseks weel aega leidnud. Sch. trükimaja, T.: Järgmises numres. J. J. A. K.: Kätte saanud ja saame toimetama. Seda kirja, mille järel Teie küsite, ei ole luba Eesti rahwa ette panna. Olla liiga inetu. Kelle häbiks, seda ei ole meile üteldud. J. K. R.Saatke näha. J. v. H. -- R.: „Mittheilungen und Nachrichten" ei ole meil käepärast, saame aga muretsema ja toimetama. A. v. M. P. ja N. v. S. K.: Seekord kõik kallis perekond koos; kirjumütst mees kaugelt ka kodu. Kära küll. Kiriku teadused. Jaam kirikus: Pllhapäew, 4-mal Septembril teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor AsSmuth lastele jumalateenistust. PaStor AsSmuth hakkab Eesti keele leeriõpetust poeglastega 13. Septembril, pastor Grohmann titttarlaStega 19-mal Septembril. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühapücw, sel 4°mal Septembril lauarahwast wastu. Laululehti on kiriku heaks. Lauarahwast kirju» takse laupääw enne lõunat kellu 9—13 ja pihtile kellu l. Tütarlaste leeriõpetus EeSti keele ja Saksa keele hakkab 5. Sept. Mha-waimu-kirikus teeb pastor Bergwitz 4. Septembril jutlust ja wõtab lauarahwast. Poeglaste leeriõpetus algab 12. Septembril. Leerilapsi kirjutakse  igaMw pärast lõunat kellu 4—b. »».« ««M-u-. ». MihttUvm pUwal 4SSS. - T.lktt-d Lt»df.r»'i plrlt.t. l- t-l-v Teadaandmised. GXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX» linacri Käsitöö Kampani Rju-Jorkis. . kõige sumciii ja wamni õmbluse-mashina wabnk mailmas, sai 1882 jälle selleläbi nii tui eune oma headuse tunnistuse, ci 638 838 alg«Malijt Singeri SMusmllsliinat äramüüs, se on: 42.000 rohkem, kui 1881. Seesinane kõrge müima armu kasw, mida telStel wabnkutel nutte ei ole, on kõige paveni tunnistus, et Singeri algupäralises mashinad oma headuse la elu poolest kõige paremad on ja iga aastaga ikka enam inimeste meeleparalisemaks lähemad. Müimise kinnitusega, et nädalas aga 1 rubl. makSta on ja headuse waStutamisega müüb neid Tallinnas: U. Neidlinger, pilka uulitsal Nr. 57 (l 88). Blude majas; Narwas; Nernõt'i majaS; Rorten-wahewinme. Esmaspääw, tk. Augustist saadik elan mma Wiruuutttsas  Mr> U 5, KotzeSue majas- Ritiigimise tunnid igapNw kellu 9 —12 enne lõunat. Adwokat. Raudtee roopaid, ehttuSte ja ahjude tarwiS, maiaks- «u»inss« ...... Bratwtin. M õpipois, kes Saksakeelt räägib, leiab kohe kohta kauple. mtse.majaS, Wiru-uulitsa» Nr. l«S, Augert majas. Nirju Hnjlmnil'» rsikse parem, 2 küünart lai, 68 kop., ja muSta 65 kop. pakknb kittlplemisc-maja, Wiru.uulitsaS Nr. t 26, Augeri majas. -»>» KoSti-lapsed WM leiawad ühe halwa hinna eest head ülespidamist ja järelewaatamist Suure Tartu uulitsas Nr. 244. Ditzel't maja». Järel liisida pagarimerster Weinbergi juures. Sealsamas saamad ta Wene-, Prantfus- ja Saksakeele tundisi ja Muusiku  kuudist autud. Kuulutus. Et meie Sõbra" juhtkirjadest palju rohkem ei tahaks trükkida lasta, kui lelluaid on, fiis palume wiimaste lellimistega rutata. Ka on tänine wähem tellimist kokku tulnud, kui meie selle asja enese ja kulude kandmiseks sovwikstme. Sellepärast palume elawamalt osa wõtta. Neid auustatud aealehe toimetusi, kes meie esimest kuulutust nii lahkest üles wötsiwad, palume meie, seda ka nüüd teha. Tellimise raha palume omal aeal Tallinnas, ,Lindfors'i pärijate" trükimajas õiendada. „Tallinna Sõbra" toimetus. Tallinnas, Pühawaimu kiriku hoowis, Rr. «?«, K. Anllrejeni Piliistrki magasmis saawad kõiksugu puusärkid niiheaSti lõige halwemad,  kui ka kõige kallimad ja uhkeSte ehitad wäga odawa hindadega mttidud ja saawad tellijatele  paari tunni pärast kätle saadetud. Laks maja, piiris-kruudipeal, on priitahtlikult miiia. Järelkaflda  BaleaSnoi-uulitsaS Nr. lk. Gelle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad waSta t KerdlaS- K. Husen, Suure Hiioma-mõtsaS, koolmeister Liit. Saadgo mõisas: M. GuStaosohn,  Koeroi W. DuglaS. Simunas: W. Normanu,  Ragaweres: W. Lepp, Alel: Jakob Kiilmander,  Krikis: M. Meier. Weudra motsaS: J. Eglon, Wõrrus: Bielrose proua, Walka»: M. Rudolss'i raamatu-poes, Narmas: M. PSder, Viljandis: raamatu-tauplesa E. J. Karow. Jgapääwane hinge Must rllllimt. kirjutanud A. K. Kaller, teine trük, on praego walmis saanud ja saada LindworS'i pärijate juures. Lindforsi pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud ss Eeskirjsd ss Lesti maarahwa koolidele. Hind »S kop. Wiljiiliijl ja ümberkaudu wstab tellimist ja kuulutamist meie lehe „ Tallinna Sõbra" peale herra G. J. Karow'L raamatupoed wasta.