ja laulmise õpetuse eest 50 rubla; kooli materjaliks wõiks aastas 100 rubla kulutada, nõnda et need alamad põllutöö  koolid aastal 1500 rublaga läbi saaksiwad. Kohalise kuberneri iseäralise ettepanemise peale saawad  ministeeriumist kooliwalitsuse liikmed, kui ka kooli õpetajad kinnitatud. Kõneleja tähendas oma Wene keelest wõetud põllutöö-koolide  kohta teateid ja riigiwalitsnse määravuste arutust  lõpetades, et kui riigiwalitsus meie põlluharija rahwa enam harimiseks nii tähtsalt juba hakatust on teinud, et siis keegi ega nimelt agar Eesti rahwas ei piaks selles aSjas wiimaseks jäema, waid marssi ise kuidagi wiisi põllutöö  koolide alustamiseks midagi tegema ja ka omale isaliku  walitsuse lubatud abi paluma, kes meie peale alati ,ja ikka lahkeste waatanud on. Kõne ja need teated on tähtsad ja tänati teadustajat  tema waewa eest, ning palus Selts, et Wene keele oskajad Seltsi liikmed edespidigi mõnda Wene wendade põllutöö lehest Seltsile teadustakstwad^ Selle peale pandis president weel mõnda nõuupidamise  aSja ette ja kui ka weel uusi liikmeid wasta wõeti, lõpetad! koosolek. Kuida lugejatel tuttaw, tahab kohaline EeSti Põllumeeste Selts cesolewal suwel üht üleüldist maakonna  kontserti ära pidada, missekS maalt laulu ja mängukoorid osawõtma on palutud. 5. s. k. p. oliwad seks mitmed koorid proowi laulu ja mängule Wiljandisse Eesti Põllumeeste Seltsi majasse kokku tulnud, kust kuulda wõiS, et mõeldawas asjas tubliste tööd on tehtud ja kontserti ette tarwiliku hoole ja usinusega walmistatud on. Aga nagu näha oli, puudusiwad proowi! weel mõned kutsutud kooridest. Soowida oleks wäga, et keegi neist oma asja hooletuse sisse ei jätaks, ega tulemata ei jäeks. Loodame et lähemalle proowile, mis kuulu järele pea jälle peetud saab, wissiste kõik koorid ilmuma saawad. Wiljandi maakonnast. Siit maakonnast kirjutatakse  „Wirulasele": „Wõisiku härra von Zur-Mühlen nõuudis minewal sügisel oma hiliste talu kohtade ostjate käest, et nemad ka selle aja eest tema krediitkassa wõlgade intressist pidawat maksma, mis ostetud kohad enne nende käes rendi peal oliwad kui juba mõned kohad ostetud  oliwad. Et sellest rendi ajalisest härra krediitkassa wõlgade intresside nõuudmisest, talunikkude endistes rendi ega näidistes ostu-kontrahtideS mitte märkigi midagi ei seisa, siis mõistis kogukonna kohus härra nõuudmise tühjaks; aga kihelkonna kohus tegi ommcti otsuseks, talupojad pidawat härra nõundmist täitma; Talupojad aga ei olnud selle otsusega rahul, kaebasiwad edasi. Härra nõuudmise ja kihelkonna kohtu mõistmise järele on mõne! talul oma rendiaja eest peale sada rubla härra krediitkassa wõlgade protsentisi maksta." Sellesama lehele kaebab üks kirjasaatja Helmest,  et seas kohtute juures mõnes wallas wale mandumist  tihti ettetulewat. Hiljuti saadetud T. wallast üks walewanduja Siberisse, aga peale selle olewat kaks walewandujat  weel awalikuks saanud, kes mõlemad Riia Ouekohtu  otsust ootawat ja wissiste ka Siberi teed saawat sammuma. Peale seda kahetseb kirjasaatja wäga, et neil kohtulikus Mandumise asjas, kui ka muus kogukondlises elus head korda kasinaste olla. Neil olewat auusatest terase mõistusega meestest, kes rahwa ja walla head käekäiku  parandada awitakfiwad, wäga snur puudus. Pärnust. Kuida kohaline Saksa lehekene kuuleb, olewat wõimulisel kohal nõuu Pärnu ja Laatre wahele suuremat maanteed ehitada. Ühtlasi olewat Peeterburist ühe Prantsuse inshenöri Lartique plaan ühe isewärki hobuste sõidu-tee ehitamise tarwiS, senna jõudnud. Mõeldawat  Lartiquest wäljamõeldud teed, tahetakse Pärnu ja Wiljandi wahele prahi wedamise, tarwituse korral ka inimeste  sõidutamise jauks ehitada. Algeerias on juba peale 150 kilomeeteri niisugust teed ehitatud, mida svawäe wedamisekS tarwitatakse. Üks hobune wõida niisuguse tee Peal 10 wangert, igaüks 40—50 puuda, seega ühtekokku 400—500 puuda raske wooriga ärawedada. Teel saawat  üksainus rööbas olema. Eesti hobused näikse wäljamaal ikka enam hinda minewat ja hakatakse nendest nende wäärtuse järele aeg ajalt enam lugu peetama. Nõnda teatab „Pern. Zeit." et üks Prantslane, kes enne juba hulga Eesti hobuseid ostnud ja väljamaale saatnud, neil päiwil jälle Pärnu ümbert ja põhja - Liiwimaalt 35 Eesti hobust ostnud. Reed hobused olla selle tarvis määratud, et nad Aafrikasse  Snudanisse saadetakse. Seega võib siis ka veel vägimees Mahdi Eesti hobuseid näha saada. Räimesaak olevat Pärnu ligikonnas, kuida kohased lehed teatavad, õige õnnistatud. Igal päeval tõmmatavat neid merest suurel hulgal välja. Palju otSjate ja ostjate pärast olevat nad aga, rohkest saagist hoolimata, Siete kallid. Pang maksvat 30—35 kopik. - Ka leetri haiguse üle kuulukse sealt poolt kaebdusi, mis seal täiel wõimul walitsewat ja niihästi noori kui wanu maha niitwat. Tartust. Kuida „Heimath" kuulda saanud, olewat Tartu koolikonna kuraatoril hr. Kapustinil nõuu, mõneks ajaks Riiga elama minna. Wõru maakonnast teatatakse „Walgusele" õnnetumast  surmast, mis püsst läbi juhtunud. Hiljuti läinud Warawallas Urwita taluomanik» poeg ja sulane Sootaguse  maa peale tedre jahti, wõtnud rätsepa Jaan Rinaldi kaasa hobust ajama. Ühte tetre nähes lasknud esimene oma laengu tedre peale, töine pidanud oma püsst walmis, kui ehk weel waja lasta oleks olnud. Hobune ehmatanud paugust ja karganud jooksma, kütid mõlemad sõiduriista pealt maha, wiimse püss läinud lahti ja laeng läinud rätsepa selja tagant piha sisse. Lähemas Sootaguse taluS mähitud haaw kinni ja wiidud kohe Tartu kliiniku, kuS ta wiiate silma all peagi ära surnud. Waese lese ema sitmawett ei jõua keegi kuiwatada, sest see poeg olnud tema peawari ja toitja. Sealtsamast toob see leht ühe rõõmustama pildi rahwa waimu elu edenemisest ja näitab kuida H. wald ärksal maimul edasi püiab. Möödaläinud aastal käinud senna ainult mõni paar ajalehte, mida jõuukamad talupojad kokku tellinud. Minemal aastal loetud seal juba 3 ajalehte ja tänawu olla lugejate arm 13 peale kaSwanud. Kirjasaatja loodab et tulemal aastal tähendatud  wallas wähemast 20 ajalehe lugejat saab olema. See on rõõmustaw nähtamus ja kaunis eeskuju nii mõnelegi mallale ja kihelkonnale, kes mitte selles asjas aja nõudmise järele edafi, maid palju enam tagasi on läinud, nagu meie neid mõndagi tunneme. Näituseks loeti mõne aasta eest T. kihelkonnas umbes 80 ajalehte, kuna neid senna nüid meel waewalt 40 tuleb! Kust see tuleb? Walgaft. 28. Aprillil on üks wanematest Liiwi maanõuunikudest Baron Wolff surnud. Ta on hulga aega omast elust kohtuniku ammetis mööda saatnud. Eesmalt oli ta Wõnnu maakohtu ammetis, hiljem 15 aastat Walgas silla kohtunik, pärast oli ta Riia Oue-kohtus 20 aastat maanõuunikuna tegew. 1868 aastast  saani pidas ta Walga-Wõnnu maakonna ülemkiriku eestseisja ammetit ja sai Ülem-maakooli kohtu liikmeks, hiljem esimeheks walitud. Mõni kuu enne surma lahkus ta kõigist omaist ammetitest. Ta on 65 aastat wanaks saanud. Riiast. Wene ajaleht „UuS Aeg" näitab, kuidas Juutide arw wiimsel ajal wäga suurel mõedul on kaswanud.  60 aasta eest tagast elanud seal paljalt 800 Juuti, kuna nende arw aga 1867 aastal juba 5000 ja 1882 koguni 20,000 peale kaswanud oli. Seega on Hebrealaste arw seal 20 aasta sees 25 korda suuremaks kaswanud. Samasugusel kombel wõtab see üleilma laiali pillatud rahwa sugu, igal pool ja maal ikka rohkem maad enese alla. Tähendatud Wene leht annab matemaatikustele rehkendada, millas sell kombel Riia täitsa Juudi linnaks ümber muutub. Riia Saksa leht teatab, et Aprilli lõpu nädalas  ennast suur hulk Baptisti koguduse liikmeid Liiwi ja Kuuramaalt Riiga üheks konsiiliumiks kokku kogunud, mis terwe nädal kestma saawat. Liibnwist. „Balt. Wehst." teatab, et Liibawi linna wolikogu on linna koolikollegiumi ettepaneku peale ühel healel otsuseks teinud, nüidiste kahe Saksa elementaarkoolide  asemelle ühte kahe-klassiga Saksa ja töist üheklassiga  Läti õpetus-keelega elementaarkooli asutada.  Wiimse kooli tarwis saab aastas 700 rnbla linna kassast wäljamaksetud. Sissetulnud kooliraha saawat Läti laste koolitarwituste peale pruugitud ja 15—20 waese lastele ilma maksuta õpetust jagatud. Banskeft. „Rishk. Weftn." kirjutab „Baltias Semkopise" järele, kuida Bauske ligidal hiljuti üks tundmata isand ilmunud, keS külades ümbersõitnud ja elanikude  koerad mahapaugutanud, mis läbi palju peremehi omaist truudest Sue-wahidest ilma pidanud jäema. Weider kodukütt pidanud seda koduloomade jahti talude nurme ja suurtee peal, paljalt mõne sammu majadest eemale minnes. Mahalastud loomade pealt nõuudnud ta peale seda weel 3 rubla omanikudelt waewa-palka. Kes oli aga see isand? küsib nimetatud leht ja kostab ist sellepeale:  tundmata. Nõndasama tundmata oli, mikspärast ta waesid koeri taga kiusas. Mõned, kes oma koeri sellkombel kautanud, on kohalises ülema - kaelakohtus tema üle kaebdust tõstnud. Tallinnast. Sisemise asjade ministri poolt, ei ole Eestimaa Saksa põllumeeste Seltsi presidenti Baron Maydelli teate järele, ühe asutatawa põlluasjanduselise Seltsi jauks mitte luba tulnud, waid olewat sealt poolt teatatud, et nüid mingisugust seltsi Läänemere kubermangudes  kinnitatud ei wõiwat saada. „Heimath" teab juure lisada, et sarnane keelt juba minewasest aastast saani kesta ja ütleb, et ka meie kubermangudes nued poliitika ajakirjad ilmumise luba ei wõiwat saada. Kuida nimetatud leht kuuleb, ei wõiwat edeSpidi  noored õpetaja ammeti kandidaadid, keS konsistooriumis  oma eksami ära teinud, mitte ise oma tahtmise järele endile abiõpetaja kohta walida, kelle juures määratud  proowi-aasta mööda saadawad, maid seda piawad nüid konsistoorium määrama. Kuida teatatakse hiljuti Tallinnas üks sõajauskonna  kohtu istumine. Ühe Daago saare rannawahi Kamenjew'i peale oli kaebatud, et tema mitmed inimesed haamanud ja wigastanud olla. Tema olewat Eesti talupoegade  moorist joobnud peaga läbi otsida tahtnud, arwates,  et seal salakaupa leida oleks, kui need teda aga ei ole otsida lasknud, siis olla ta seal wägiwalda ja sõariistade  abi pruukinud. Sõakohus mõistis teda kõigist seisuse õigustest lahti ja üheks aastaks tõömajasse kinni. Kiriku-wargusi tuleb nüid siin ja seal sagedaste ette, mõnest oleme juba oma lugejatele teatanud, täna toome jälle Tallinnamaalt ühe sarnase näituse. Leetsi abikirikust on kelmid minemal kuul ühe hõbedase pühaõhtu-söömaaja  karika ja taldreku ära riisunud ja ohwrikirstu  lahti lõhkunud, kust nad aga suuremat pole seest leidnud. Altari riistad olnud altari all ühe kasti sees, kuhu pikanäpumehed ommetegi ligi ulatanud on. Tallinnamaalt. „Rev. Ztg." teatab, kuida 22. Apr. kolm meest, nagu ühe ime läbi uppumise surmast, mis neil mere peal osaks pidanud saama, peaSnud on. Kaupmehe sell G. W., sadama-ammetnik Mironow ja üks töömees vliwad wara hommikul paadiga Paljasaarele  ja sealt Wiimsisse pardi jahile läinud. Tagasi sõudes lõi tuule-pööris 10-ne werSta kaugusel rannast lootsiku ümber ja mehed kukkusiwad merde, kuS neil surm silma ees oli. Wahwa noormees W. ei kautanud aga hädakitstkusel mitte oma julgust ja aru. Suure paadi taga köie otsas oli sõitjatel üks wähem paadikene, kelle sisse W. oli karanud, kui suurem paat ümber lõi. Ehk küll see waemaline, nõnda nimetatud hingemüija paadikene waemalt ühte inimest julgeste wõib wee peal kanda, peastis ommeti noormees ka omad seltsimehed tema sisse, mis küll iga silmapilk ümber lüia ähwardas ja uut surma hirmu hädalistes äratas. Kuulmata kostsiwad nende appihüidmised tühja mere peale ja mehed ei oleks wisfiste eluga peasenud, kui mitte õnneks tuul töise külge ei oleks pöörnud ja merehädalist jäledast surma suust, paadiga õnnelikult Wiimfi saare randa ajanud, kus neid osawõtlikud inimesed lahkeSte wastu wõtsiwad. 5 tundi oliwad mehed merel surmaga wõidelnud  ja ei oleks küll keegi loota wõinud, et peasemine weel wõimalik oleks. Suurest lumetuisust, mis suurel neljapäewal möllas, kirjutawad ikka weel ajalehed ja toowad tema kahjulisest tegewusest taga järele sõnumeid. KolgaS tuiskanud ta hooned nõnda lume alla, et inimesed seest wälja pidiwad kaewetud saama ja Jüri kihelkonnas saanud  üks talu katukseni lume alla maetud, kelle wälja kaewamiseks kaks päewa aega kulunud. Ka mere peal on torm palju kahju sünnitanud, kus ta laewu ja lootsikuid rannast lahti kiskuS, neid ükstõist wastu wirutas  ja kaugele mere peale ajas, ning kalariistu, mis püidjateft merde oliwad pantud purustas. Järwa maakonnast toob „Eesti Postim." teate kooli ja raamatu kogu asutamise üle, mida meiegi oma lugejatele  lühendatult ette anname, kust näha wõime, kuida mõned mõisa wanemad rahwaga käsi käeS käiwad, mis wäga rõõmuStaw on ja töistele head eesmärki annab. Roosna -Halliku Baroni proua v. Stackelberg on oma walda weikse laste hoiu kooli asutanud, kus 40 künni 50 last kooliõpetust saawad. Kaks naesterahwast, kes selle ammeti peale walmistatud, olewat seal nende hoidjad ja õpetajad. Koolilaste hulga kohta Wlewat 15 rubla kooliraha, kõik muud kulud kanda mõisa proua. Ka olla tähendatud proua seal raamatu-kogu asutamises  rahwale abi annud. Selleks otstarbeks kinkinud ta 50 rubla ja lubanud iga aasta 5 rubla selle hea asja toetuseks maksa. Tema mõisawalitseja F. Kolju toetanud omalt poolt ka 25 rublaga seda ettewõtmist. Wiru maakonnast. „WalguS" kirjutab: „Wiru maakonnast  kirjutab meile üks lugeja ja kaebab, et meie tütarlaste  koolitamine puhas wõeriti teel olewat. Loomulikku õpetust,  mis külakoolist kõrgemal on, ei saada meie tütarlapsed mujalt, kui aga Saksa koolidest. Et aga tütarlaste linna kooli panemine wäga kallis ja raske olla, sellepärast jäeda enam jõuukategi Eesti wanemate lapsi ilma parema kooli tundmisteta, ehk saada puuduliku elementaarkooli wintsutamise  läbi Eesti rahwa tõsisest elust, ning põllu ja maja toimetusest ära wõerutatud. Weike-Maarja kihelkonnas P. wallaS olla üks noor tütarlaps, kes ei Saksa ega Eesti keeleS õigest kirjutada ei osata. Et ta aga Saksa elementaar-koolis  aasta ära olnud ja pooltõist aastat õmbluse mamseli juures Rakweres, sellepärast pid -da ta Eesti maja- >8 20. Sakala. 1884