Hesme Mllasi i K, MOjärw .MkastJohan Seidel, Kaagtoere tyakast. Lüpsi loomade eest sat »vad: Hõbe m edalje ja lv rubla: Karl Albri, Kastre wallast. Hõbe medalje: Metsa ülem GuKtam RooS. Mhkwerest. Kiituse kirja: Ado Gläser, Marama wallast. Käsi tööde eest falwad: Aedruö. Wikase. lõnga eest: Kiituse kirja : Z. Ho l st. IZ. Kudumi ne. Lõuendi eest: BrongS medalje: Anna Uomet Ellistwereft. DM eest: Kiituse kirja: Auna Kallast^Holstrest, Leena A nso n Holstrqst, Wüöde eest: A ruW: KaKstnurmsst. GeMinmalt. - P o-ol wi l l«fe- rtkd e- eest: BrongS medalje: Anialie VasS, Saadjärwest, Leena Kassinurmest, W. Kollberg, A. Ao.k l h erg. Kiituse kirja: Uriino S urra Tartust. Willasq riide eest: BrongS medalje- KiMuspetaja praua Behse, Vitsa Zakowitz Raadimsissst. Reet Torrim Woldist; kiituse kirja: Leena GlluS Laiuselt.  Walge Smbluse eest: S rubla: Anna Pool. Stikkimise ja heekel damtse eest: Kiituse kirja: Preili Baeuerle Tartust. MariaWijart Napina  kihelkonna koolist, Liisa Lorttz, Wlo KiroStok. Mitmesuguste käsitööde eest: Kiituse kirja: H. Mtthlberg. Kanapäe kihelkonna kool; 3 rubla: Karl Saar Saadjärwelt, Reet Torrim Woldist. Öösel, Leikusekuu Ä7. ja 28. pääwa wahel, on TartuS mitmeS paikas korraga tuld panna katsutud, ninrelt suurkooli teldreteSse kiwiõliga niisutatud nartsust topitud ja põlema pistetud. IgaS paikas sai aga kuri tegu aegsast leitud ja tuli kustutatud. Mitmest märgist arwatakse, et kurjategijad rohkem hirmutada ja kära sigitada tahtfiwad. kui lSrste põletada, sest muidu oleksimad nemad oma tegu ühes körwalisemaS paikas teinud, ja ka mitte keldris, kust tuli kergest eemale minna et wõi. Muidugi ei wabauda ega kergita see nende süüd mitte sugugi. Kui neid leitakse, sits langemad nemad ikka täie nuhtluse alla, aga leitud ei ole treid meel mitte. Põltsamaalt kirjutab ,Olemit": olewat Al. koolt maia ahjud nugadega wäga ära rikutud. Ühe ahju nurga küljest olewat suur tükk ära löödud ja auk sawiga kinni määritud. Sõrme jäljed olla sawil pääl. Nägija arwab, et tealawad tuisuwennad seda olla teinud et stis tööle süüdi leida. Kui asi töeSte nii ou, kulda meile nsaldaivalt poolelt teatakse, fiiS on see tegu nii inetu, et meie seda kohase sõnaga ei taha nimetadagi/ Kodawerest kirjutakse ,GeStt Postimehele", et öösel, Leikttsekuu 19. ja 20. pääma wahel, Palla walla mees Karl Tosso omas aitas ära tapetud ja tema waraudus, 1000 rubla hindpaberid ja 4 rubla puhast raha, ära rööwitud ou. KakS meest meriste särkidega, on kinni wSetud  ja kohtu kuulamise alla antud. Wolmarist. Leikuseknu 18. pääwal sai WolmariS Litwtmaa kirikuõpetajate nõuukogu (Synod) algatud. Liimima  alt oltmad 75 õpetajat ja teistest kubermangudest S wõerast kokku tulnud. Pärast Jumalateenistust, kaunistatud  limakirikuS, kuS Schwauchurgt õpetaja. PaStor Keussler, 2 Timoth. 1, 7—B järel jutlust pidas, algati nöuupida,uist.  Palju kaebati üleliialife kõrtsielu üle, mis ikka meel meie kodumaal walitseb. Nenda saada ükst Riia maakondaS umbes 500,000 rubla kõrtsides pillatud, kuida kõrtsi rentidest arwata wõib. Kõrtsist olla Liimi maal ikka meel rohkem, kui reisijatel tarwiS läheb. Sellest see fltS mi st ka tulla, et ükS koguduS lapselikul aga pühakirja wastasel kombel MiSsioni töö ära keelamist ja seaduse maStasel kombel kirikuõpetajate uut maltmist, igal kolmel aastal , soo minnd Selle masta tulewad aga kõigest kristlikust maailmast õlge rõõmuStawad sõnumid Missi  ou i töö üle. Euroopast saadetakse igal aastal umbes 6000 MtSstonäri paganate maadele, kus 12,000 kooli üleS peetakse ja pool millioni lapsi õpetakse. Liimimaalt saamad MiSsioni anded Indiasse, Tamnlenlaste sekka saadetud,  kuS 22 Ettroopast tulnud ja S kodurahwa keSkist kaSmatatud ja sisse õnnistatud Ewangeli kirikuõpetajat tööl on ja möödaläinud aaStal 033 paganat ristisimad. Minewal  aastat on Ltiwimaal 4700 rubla TamulenlaSte MiSsioni heaks, 1!3 rubla teiste ja unrbes 1000, rubla Juutide MiSsioni heaks korjatud. See teeb umbes V, kopikat iga Litwtmaa hinge peale wälja, ja sellest ei wõi tõeste mitte, kui ühest »koormast" nagn seda mõnelt poolelt nii kange tuhinaga tehakse. Ka selle üle kaebatl, et Pühapääwad ikka meel ilmaliku tööga rikutud saamad, kui selle masta ka juba 10. Wttuakuu pääwal 1687 seadused antud on, mis ikka meel maksamad ja 13. Lehekuu pääwal 182 S uueSte kuulutatud saiwad. SelleS seaduses on nimelt kästud, kõrtsist ja poodisi Pühaväiwil õhtuni tunni kell 7 kinni pidada, ja on keelatud Pühapäiwil kildast teele saata, põstutösh ja teist tööd teha ja talguid pidada. StiSki on wäsitawatja  tooreStamat pühapäiwtst tööd taluperemeeste ja suMpõllu  peremeeste juures sagedast näha. Mõnes mõisas tttaGwfulM,ls- Maad, aga mitte nädalis maa harimiseks ja koriStamiseksaega, kus sttS sulased seda Pühapääwal teemad. Whapääwa roojaStamift nähakse sedawiisi siin ja seal ka kirikute ligidal, kui seesugune töö ka jumaliku ja ilmaliku seaduse waSta on, ja kui kogudus töötegijaid ka pilkab, mis kahekorrist pahandust sigitab. Synodi poolest  sai usnukS wõetud, selle korrata aSja waSta wõidelda. Koolide aõjus oli mõn lt poolelt Muutud, el rahwakoolmeiftrid  mitte kohe ametisse seatud ei saaks, kui nemad oma eksami ära teinud on, maid et nemad enne ühe proow-aasta. ühe harjunud koolmeistri juures ära peakstwad. Et aga noored koolmeistrid enamist muidugi esiteks abi-koolmeistri ametit saamad, sellepärast ei arwatud selleks iseäralist seadust sunnitawait maja olema. Selle korivas arwati aga heakS, koolmeistrit ptthMhMW. ametisse  panna, et temale tema maStatama ameti kohus tungtwalt  ja elawamalt meele tuletatud saaks. Riiast. Riia linna kodanikud on oma keskis ühe kommisfioni walinud, Lu theruse-asu tüse audete korjamiseks  ja Lutheruse mälestuse-pääwa pühitsemise korraldamiseks.  Selles kommissioniS on 40 liiget igast sugust ja seisusest, nende kestis ka maa, linna ja kiriku ülemad, Saksakeeli ja Mikeeli aealehtede toimetused ja teised. Riia linuaS on umbes 100,000 Ewaug. Luth. kogOuse liiget, see linn on siiS otse kui selle koguduse peäpcük Wene riitiS, ja selle peale mõteldes kutsub tähendatud kommisston  linna kodanikust ja kõiki Baltimaa rahwast elawale osamölmisele. Korjandus saab muidugi sellesama asutuse heaks tehtud, mis Kindral-Koufistoriumi poolest määratud ou, see ou kirikliku jv ude tuetamiseks. Oma kutsekirja lõpetab kommisfion järgmiste sõnadega: , Esimeses joones saab see asutus, kuida asjad seisawad,  nji heaste Baltimaa kubermangus, kui ka Wenemaa teistes kubermangudes Läti ja Eesti sugust koguduse liigete kasuks olema, kellel täniue mitmes paikas puuduslik kiriklik hoolekandmine, ehk kes sellest ka koguni ilma on. Sellepärast oleme meie julged, et nemad seda korjandust oma enese asjaks pidama saanud. Aga kuida hiljuti meie Läti ja Eesti sugust usuwennad lahkest walmis oliwad, oma Saksa sugust usuweudafi Wolga maakondades, nende hädaS rohke annetega tuetama, nenda tahawad nüüd ka kõik Saksa sugust usuwennad ennast Eesti ja Läti wendadega  rõõmsast ühe teule ühendada, mis juba omaS hakatuses  ja tegewuses seda ühist usukiudluse wäge tugemaks teeb ja seda ühenduse tundmist uuele elule äratab, mida kaugest põrutada katsuti/ Meie loodame, et need soojad sõuad lahket wastawõtmist  leiawad, mitte Üksi Riia linuaS ja Litwimaal, maid ka Eesti linnade ja maa kogudustes, kus jo ka selle korjanduse  tarwis kohatised tallitajad on. Meil on nüüd paras aeg oma tegewat usku Lutheruse mälestuseks, Ewangeliumi  ja Jumala kiituseks, lahke ja rõõmsa tegewufega üles näidata, kõige meie usuwendade, nimelt laiali pillutatud  Ewaugeli koguduste õnnistuseks I Letkttsekuu Zl.pääwal sõitisSenator, Geheimerrath Manassein oma ametnikudega Riiast ära. Wakshallis oli Kubernör, Wize-Kuberuör ja Liiwimaa ja Kuuramaa kohtute ja söeawäe ülemad, Wene kiriku õpetajad ja Wene ja Läti seltside liiked teda saatmas. Mitmed Lätlased cn weel paar jaama temaga ühes sõitnud. Imeks pannakse aga seda, et jaamades Läti talurahwast kedagi näha ei olnud, kuna Läti seltside poolest räägiti, et maaral)was hulga kaupa tulema ja kõrge ametnikule ära minnes aun andma saaks. Pääwal enne seda, Keisri Majestäti. nimepääwa öhtal, oliwad Wene ja Läti seltsid Senatori auukS uhket tuleloudi rongi teinud ja teda Wene ja Läti lauludega auuStauud. Senator Manassein on 15 kuud Liiwimaal ja Kuma maal olnud ja saab nüüd Peterburgis kõiki seda kokku seadma, ja selle üle aru andma, mis tema fiiu nägi, kuulis ja leidis. sõnumite järel saada tulewal aastal Baltimaa kroonu waldade talukohtade rendid kõrgemaks tõStetud. Kuuramaal saada juba sel aastal maamõedu järel uueSte wälja arwatud rendid taluperemeestele kuulutatud.  Statistika aruannete järel, mis wiimase rahwalugemise  järel kskku seatud on, on Rita linnarahwa haridus, rahwasugude järel arwatud, järgmine: Kõigest Riia elurahwast  oskawad iga sa ea hinge pealt lugeda ja kirjutada  61,7, lugeda itkfi 15,», lugeda ega kirjutada ei oska 23. Sakslastest oskawad iga saea hinge pealt lugeda ja kirjutada 88,», lugeda iikst 5„, ei lugeda ega kirjutada 5.». LätloStest oskawad lugeda ja kirjutada 40,», lugeda ükst 35,», ei lugeda ega kirjutada 23,?. WenelaStest lugeda ja kirjutada 45 », lugeda ükst 6.,, ei lugeda ega kirjutada 47,. Juutidest lugeda ja kirjutada 47,», lugeda ükst 6,, ei lugeda ega kirjutada 45,». Eestlast on Riia linnas wähe, sellepärast ei ole nende üle aru antud. Lätlastest arwawad statistikused, et need tõik, keS ükst trüki, kirja lugeda oSkawad, ennast nende sekka on uleS panna lasknud, keS lugeda ega kirjutada ei oska, et siis ka nende hulk tõe poolest palju wähem on. Saaremaalt. Ühe Eesti Mtsfioni-püha üle kirjutab „Kuresaare Nädalileht", mis hiljuti Waljala kirikumõisas peetud sai. Misfionär Karl Hasselbla tt, kes peale kuus aastat Löuna-Aafrikas, TranSvaali Moseleta MiSfioni-jaamaS  tööd teinud, oli oma kodumaad kord waatama tulnud. Waljala kirikuõpetaja, Pastor Beater oli kõige Saaremaa Eestlast kokku kutsunud, et Misfionär neile omast tööst rääkida wöiks, ja rahwas oli suure rõõmuga tulnud. Kauge maa wõeras pidas kõnet selle üle, kuida Ewangeliumi  wägi tänine unustatud pagana rahwa sisse tungib,  kuida seal koolist asutakse, kuida sealtne rahwas elab, ja luges wtimaks mõned. Eesti keele peale tõlgitud kirjad ette, mida ristiusulised Aasrikaanlased temale saatnud ja mis oma südameliku kõnega rahwa südant kangest lltgntastwad.  Mitmed wõerad kirikuõpetajad pidafiwad, lausa taewa all kõnest, Misstoni töö õnnistusest, ja lõppeks õnnistas  auuwäärt elatanud õpetaja, Pastor Gahkiibaek osawõtjate kogudust, kes ühe waimuliku lauluga lahkustwad. PuhaS waimustus on suur olnud ja Misstoni tööks on rohkest andeid kokku pandud. Kuuramaalt. Tartu koolikonna uus Kurator, Geheimerath  Kapustin on Leikusekuu 27. pääwal Miitawi koolist läbi waatamas olnud. Oma lahke, tõsise wabameelise  ja kõrgest õpetatud maimuga on tema ka seal kõikide  südameid wõitnud, kellel auu oli, temaga kokku saada. Pühapääwal oli Kuuramaa mõiVulknde' poolest koolide ülemale pidulik lõunelaud walmistatud. Miitawis on mõned herrad waewaks wõtnud, majast majasse käia ja Sutherufe-asutuseks raha korjata. Kahjetsetakse, et neid nii wähe on, nenda et terwe kuu aega ära kuluda wõib, enne kui nemad oma tülitama tööga malmis! saamad. Baron Noldeni mõrtsukate üle tulewad mitmesugused sõnumid.  Ühelt poolelt kirjutakse, et neid kaks, teiselt poolelt,  et neid kolm olla. Ühe sõnumi järel olla nemad talupojad, teise sõnumi järel mõisamehed. SedAWMakse aga igalt poolelt, et nemad oma süüd tunnistanud on ja et nemad ennast kürjateuks ütlemad palgatud olema. KeS neid aga palkanud, sellest ei ole meel sõnumid antud. Kurjategijate ülesleidmise juures on Liibawi Vogteikohtn wanem, herra Petersen, wäga-agar ja tegew olnud, seesama,  kes ühe aasta eest, mõne salakaebtuse pärast kohtu all seifis, siis aga suure auuga oma ametisse tagasi pandud  sai. Ehk on mõnes teises paikas meel wannkohtuherrasi,  kes kiusamiste läbi ametist lahti saiwad, keda aga suusad ja õiged ringkonnad tagasi igatsewad? Peterbmgist. Kuida räägitakse, soita selle kuu 10. pääwal üks söealaew Kronsiadtist wälja, Keiserliku sõidulaewa  .Dershawa" wasta. Kopenhagenist telegrafiritakse  selle kuu 4. pääwal: Majestätid Weue Keiser ja Keisri-Praua, ja Greekamaa Kuninga-Praua oliwad täna Aleksander-Newski kirikus, Jumala teenistusel. Pärast andis Keiser Gardi-rügementi pealikutele, kui nende auupealik, lõune-laua. Lepituse kiriku pshjuskiwi saada selle kuu 15. ja 20. pääwa wahel pandud. Selleks pääwaks saab ka Seespidiste asjade Minister, Graf Tol st oi Peterburgi oodatud. - Mõned wõeramaa aealehed oliwad kirjutanud, et Bulgaaria seespidiste sasiStuse pärast Enrööpa" Wenemaa peale wihane olla ja sellest „kõige Euroopa" iihendust Weueriigi wasta tulla wõiks. Selle peale wastab nüüd Allgemeine Zeitung", see leht, mis Würst Bismarkt iseäralise juhatuse all seisab: Meie kinnitame, et juhatawates ringkondades Euroopa wägede wihaH Bulgaaria asjade pärast, ühtigi tunda, ja et Euroopa  Wenemaa wasta kuidagi seesuguses seises ei ole. Wiiuis, Berliinis ja wist ka Itaalias on täieste soowimine  walitsemas, Wenemaaga rahus elada. Ühegil riigil ei ole sbeaks asja, saagu, see kõige Mroopa ehk üksikute wägede poolest peetud. Ühe sõea, ka ühe wõidxtud sõea õnnetus on ikka ühesugune, ja üks sõda Wenemaa wasta, ei tasuks seda ka ühegi politika kasuga. Kellegi! ei ole Wenemaa käest midagi pärida ega midagi soowida. Torkawad  sõnad, nagu Euroopa Wenemaa wasta", äratawad Wene rahwa keskis ilma asjata usku, nagu oleks kellegi! Himu, Wenemaa peale karata. Bulgaaria asjade pärast ei ole tänine, nii palju kui meie teame, ühegilt poolelt, ka mitte Türgi waiitsuse poolest kaebtust tõstetud, kellel selleks kõige rohkem asja oleks. Wiha Wenemaa wasta ei ole mojal kusagil, kui karategijate luuletuses." Kõik mõistlikumad Wene aealehed teretawad  seda kirja lahke sõnadega. Wene raha hinnad ou pilkamist, aga nähtawalt kindlast tõusmas. Püha Synodi Peaprokuröri aruande kohta, mille järel Balttmaa kubermangudes üheksa Wene weunastust Wene kiriku wäljalautamiseks tööl on, kirjutab Wenekeeli i, Peterburgi Zeitung" : ,Seda peab ütlema, et ühe nii suure ringkonna kohta, nagu meie Läänewald, see weike hulk weunastust wähem kui liiga wähe on. Kui ast nenda jääb ja wennastused ennast mitte ei kosuta, stis peab und kaduwakS arwama, sest nii suure pimeduse kohta on ükS küünal liiga wähe." Kuida on, ,rahwamehed":