meeS oma igapääwase palukese, ja kellele parem koht kätte  on juhtunud, sellele jääb ka weel teiselegi anda. Oudowa  maad ei ole mitte ühesugused ja tasased, nagu enamist  Eestimaal, waid mägised, orglised ja kaldalised. Kümnete werStade kaupa on lausa liiwa nõmmest, kus siin ja seal mõned kadaka-põesad ja männa-jäsarikud kaSwawad,  muidu aga ainult kanarpikku. Weikesed keerulised jõed jooksewad järsku kallaste wahel, kust inimene waewalt  üles ronida suudab. Paiguti, aga wäga wähe, on jõgefi tasaSte kallastega. Oleksiwad kõik Oudowa maad põlluks kõlblikud, fitS wõikstwad fiin weel tuhanded põllumehed  aset leida, aga umbeS üks kolmantit on kõlbamata: rabad, nõmmed, liiwa-mäed, järSkud kaldad, järwed, kuna kaks jägn rohkem ehk wähem haritaw maa on. Eestlasi tuleb iga aaSta juure, pruugitaw maa jääb iga aasta kitsamaks, elukord iga aasta kibedamaks. Enne makset! dessätini eest 50 kopikat künni Irubla renti, nüüd 2'/, künni 5 rubla. Enne oõteti maid 5 künni 10 rublaga deSsätini pealt, nüüd maksetakse 20 künni 50 rubla, parema  maa eest ka weel rohkem. Eestlased elawad igaüks ise-kruntis, kohad on 10, 20, 30 ehk ka 40 dessätini suured, kulda keegi omale muretseda  jõudis. ÜkS häda kipub edaspidi tulema : ehituseja  ahjupuude puudus. Nüüd weetakfe weel tuhandete kudik-süldade kaupa puid wälja, aga aeg hakkab juba katte  paistma, kuS metsad löpewad ja inimesed külmades tubades  piawad elama. Wiimasel aaStal oli kewadene põllutöö tegemine märja  ilmade pärast waewaline, pea küttivad aga kuiwad ja tõu-wili sai kuiwa maa fisse külwatud. Jaanikuul oliwad ilmad põuafed ja palawad, mis tõu-wilja täitsa ära kõrwetama  kippufiwad. Pärast Jaanipääwa tutt wihma, mis hilist külwi kauniste kosutas, warasele aga ennam abi saata  ei jõdnNd. Alalise wihma läbi ott heinategemine wäga  waewaline. mitmed heinamaad jäiwad koguni tegemata. Heina-kaSwu oliwad põuased ilmad parajal aeal kinni pannud ja sedawiist ott saak wäga kehw. Nistheina saak oli natuke parem, sest kui see kord maad katab, siis ei tee põud wäga palju kahju. Rukis oli wähe parem, ku aastal  enne seda, andis 3 künni 8 seemet. Odradest saadi 3 künni 6, kaeratest I'/, knnni 5 seemet. Linad oliwad keskmist wiisi kaSwanud aga alalised wihmad ei lasknud neid õigel aeal pleekimiselt wõtta ja palju läks raisku. Kartuhwlid oliwad head, selged ja ZI. A. Samara Eesti asutustest kirjutakse meile Paastukuu 25. pääwast: »MS pois, Hindrik Põder, kes märgust otse kui omakS eluülespidamise ametiks ott teinud, oli selle läbi raSkekõ ristiks kõikidele, kellega tema kokku puutus, pealegi aga suureks teutuseks kõige Sa nara Eesti rahwale. Tema ott warguse peale nii osawall harjutatud, et teda selle töö pealt palju kätte ei saadud. Kui aga basaris kaupmehed teda Mõni kord kätte saiwad, siiS ei läinud nemad kohtusse aega wittma, waid uuhtlesiwad teda paigal, omal wiisil, nagu see Wenemaa basari-kaupmeeste pruuk on. Häbiks piab ka tunnistama, et ikka ka neid inimest on, kes Varastatud  asju wasta wõtawad, odawa hinnaga ostawad, wargate sõbrad on ja neid omaks lüpsilehmaks tarwitawad.  Seesugustest loomadest ümber piiratud, on üksikud auusad inimesed wargate keskis otse kui wõrkus kinni mässitud, pealegi weel, kui neile nelja silma all tulelikkufl meele tuletatakse. Kui küla magasi-aidad oliwad wargatest  puudutatud, siis leidsiwad peremehed küllalt asja selle poist peale arwata ja Mirowoi - kohtusse kaebata, ning ei jäänud waestel Eestlastel muud nöuu, kui walitsust appi paluda, et see kardetaw pois Siberisse  saadetud saaks. Walitsus on rahwa palme leidnud õige olema ja on kurjategijat Siberisse mõistnud. Selle waSta oli pots redus, künni Eestlased teda Stawropoli  maakondas üles leidsiwad ja seda Politseile teada andsiwad, keS teda kinni wõttis ja ärasaatmiseks wangi pani. Seal on tema juures ka mõni waraStatud asi leitud  ja kätte saadud. Ka on hulk puhast paberit tema juures leitud, kus iga poogna peal ikka Külawanema pitfar olnud alla majutatud. Seda olla tema oma enese tunnistust  mööda sel aeal teinud, kui üks temasarnaline Külawanem  oli. Pahategijaga üheS olnud ka üks teine temasarnane põiS sealt külast, kuS ka nende laadine tuttaw Peter Kolju elab. .See pois et ole tahtnud pahategijast ära lahkuda, läinud Politsei-kohtuni üheS, kuS teda ennast aga ka kahtlaseks  pidama hakatud. Wlimaks on teda ka läbi otsitud ja rohkem wölmeid tema juures leitud, kui seesugusel poisil muidu just tarwiS on. Küll leidis pahategija wist nimetatud  külaS parajat peidupaika. Nüüd on lootuS, et tema Siberisse läheb. UkS teine sarnane pois on ka praegust wangiS, ka warguse pärast. Mõnedel on meel kohut oodata.  Häbi! L. Sewastopolis kippus pühade aeal Juudi-jaht lahti minema. Juut Selzewi majaõse, mis paha nime all seisab,  tuli AS joobnud MadrüS, hakkas käratsema ja lõhkuma,  ja sai mõne kukla-löögiga uksest wälja wisatud. Uulitsal  wõttiS tema kiwa, wiSkaS neid aknast sisse ja keegi keS tuaõ oli, sai ühe kiwi wasta pead. Sellest tõusis kiskumine.  See, kelle pea waSta kiwi läinud oli, peksis madrust nii kana, kui see uulitsa sopa fisse maha jäi. Uulitsatel karjuti, et Juudid ühe Khristlase maha löönud olla, rahwaS jooksis kokku ja pea oli Selzeri maja Varemeteks  lõhutud. Rahwahulk oli senni weel suuremaks kaswannd ja tormas lähemat kõrtsi lõhkuma. Õnneks suutis Politsei käratsejaid soigutava, nenda et sel korral ainult Selzeri maja ohwriks langes. Odessast. OdeSsa maakondas hakkab Saksa asujate keskiS Väljarändamine liikuma. Sellr kuu 1. pääwast saadik on Rohrbachi, Gildenfeldi, Gross - Liebtenthali ja teistest asutustest kakskümmend perekonda ära läinud ja Politseisse tuleb ikka peale rahwast, kes Väljarändamiseks omad kirjad wälja wõtawad. Wiimased aastad on kehwad  olnud, asujad on hädasse sattunud ja rohkem jägu neist tahab Amerikasse minna. Kuulus AuStraliareistja  Miklucho-Maklay ja Rumenia Sõea-Miuister Angulesko  reisiwad selle kuu 18. pääwa! Odessast Liwadiasse. Novgorodist, Jürikuu 14. p. Külm ja lumesadu kestawad  siin juba mitu pääwa. Orasete pärast kardetakse. Alatõirist, Jürikuu 17. p. Heile oli siin kange tuisk ja 2 graadi külma. Lund tuli läbistikku 2 wershokki maha. Täna on 15 graadi sooja. Nishni-Nowgorodist, Jürikuu 17. pääwal. Uhe kange tormi läbi, mis 24 tundi möllas, on palju weiked laewu hukka läinud. Linna juureS wajuS aurulaew Kormilez" põhja; laewamched, 16 hinge, saiwad peastetud. Kharkowist, Jürikuu 8. pääwal. Wiimasel ööse! ou palju lund sadanud. Jürikuu 18. p. Põldude peal on palju hiirest ilmunud; talurahwas on tööl, reid häwitamas.  Selle kuu 14. pääwal piStiS üks wang wangimaja  kirikuõ õhtafe Jumala-teenistuse aeal Siberisse mõistetud  Baron Düsterloh' surnuks. Baron Düsterloh sai kahe aasta eest sellepärast Siberisse mõistetud, et tema kui priitahtlik sõeawäe-kohuse-täitja oma pealikut teulikult teutas. Orenburgist, Jürikuu 8. pääwal. Heile õhtust saadik  möllab hirmuS tuisk. Teede peal on liikumine paiguti  iäitsa seiSmaS. Isewiisi ilmad leewad maarahwale muret. Simbirskist, Jürikuu 9. pääwal. Wilja mahategemine on külma ilmade pärast seiSma jäänud. Kalugqst, Jürikuu 11. pääwal. Ilm on soe. Suwipöllud  saamad seemendatud. Maarahwale on seemneks 3 rubla osa peale laenatud, aga sellest ei saa küll. Talwwilja  orased on head. Wolskist, Jürikuu 8. pääwal. Juba kolm pääwa möllav tuisk. Lund on läbistikku pool arshinat. Wolga jõe peal on jea weel käimas; wesi on 8 arshinat üle keskmise aru kõrge. Wjittkast, Jürikuu 8. pääwal. Lea W jätka jõe peal on liikuma hakkanud. Ilm on selge ja sooja 6 graadi. Wjeruõist, Jürikuu 7. pääwal. Loomade langemise pärast külma ja nälja läbi, ja wilja kõrge hindade pärast on karjakse-rahwaS suureS hädaS. Teede peal nähakse igal poolel langenud loomade raiSkast. Tobolskist. Üks mees, nimega Porflrow. oli kaua aea eest wangitööle mõistetud, oli selle aea wälja kanuud, selle peale eluks aeaks Siberisse elama asutatud ja seal kauplema hakanud. Tema oli jõukaks meheks saanud, oli naese wõtnud ja elaS kui oma kohta auustatud mees NowotroizkoS Tobolski ligidal. Järsku sai . Profirow ktrikurööwimise pärast jälle kinni wõetnd. Tema oli ühe ohwri-karbi kirikus lahti murdnud ja sealt umbeS 2 rubla waskraha waraStanud. Imeks on panna, mis seda meest, kelle endise süü peale rohi kaSwanud, kellel oma korraline maja, kaunis summake raha, naene ja lapsed oliwad, selle roojase margasele kihutas, mis teda rikkamaks  teha ei wõinud, oleks tema sealt ka kümme kord rohkem leidnud. Porfimow on mangimajast ära karganud. Kishmewis on Politfei-ametnik Dunski ühe röõwlisalga  kätte saanud, kes kaua aega oma ameti Pruthi ja Dnjesteri jõgede wahel tallitanud oti. Pea-mees Douzow, keda rööwlid oma keSkis larowoi nimetasiwad, elaS pea lassyS, pea ühes Besfarabta alewikkuS, kus tema rööwitud  ja warastatud aSjasele kaupa leida oskas. Politseis  on palju asju, mida selle salga liigete juures leitud, mille peremehed aga weel teatud ei ole. Kijewist Hiljuti suri Starakousiantinowis wana Juudi-naene  lenta Krassnoselski. Umbes 30 aasta eest oli tema meeS ara surnud ja oli temale 35,000 rubla päranduseks  jätnud. Sellega hakkas lenta kauplema, s. o. raha  kõrge kasude peale wälja laenama ja oli sedawiist aega mõõda pea kõige Starokonstantinowi linna omakS saanud. Temal oli seal 150 maja ja kõiki tema rikkust arwati 2 millioni rubla peale. Kõigest rikkusest hoolimata käis lenta Krassnoselski kaltsakas riideS ja toitis ennast pea ainult leiwast ja sibulatest. Liha on tema wäga armast  ostnud ja ka siis kõige odawamat, hukka läinud riismeid,  ja hukka läinud lihast olla tema ka seda haigust saanud, mis tema elule otsa tegi. Pensaft, Jürikuu 18. paamal. KakS immest, kes hullust  hundist kistud oliwad, on Professor Pasteuri juurest kui terwed tagasi tulnud. Kolmas oli teel haigeks ja sellepärast Smolensk! haigemajasse jäänud.  Talwewilja  oraksed on wiletsad. Slämmist, Jürikuu 18. pääwal. SwislotfhiS, Wolkowsiski  maakondas, põlefiwad 130 maja maha, mis läbi  400 perekonda ilma peawarjuta jäiwad. Merwist, Jürikuu 11. pääwal. Kanged Vihmasajud oliwad KaiSsani jõge nii palju paesutanud, et piire-kommisfion  mitu pääwa ootama pidi ja waest täna Kala- Walisse jõudis. Inglismaa kommissärid saawad ka senna  oodatud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Atheuift, Jürikuu 18. pääwal. Neli laewa, mis SalamiS'  sõea wasta walmiStatud saiwad, on käsku saanud seda tööd seisma jätta. Sõeawägi, mis Atheuift piirele minema pidi, on käsku saanud paigale jääda. Jürikuu 19. pääwal. Siin käiwad jutud, et sõeawägi  mitte koost ära ei saa lastud, kui suurriigid oma wiimast sõna tagasi ei wõta. Greekamaa laSta siis tulla, mis tuleb. Suurriikide laewad on kütekud. Sõeamehed on kõik laewal. Sofiast, Jürikuu 19. pääwal. Würst Aleksander saab omal reisul läbi Ida-Rumelia igal poolel Vaimustusega wasta wõetud. Heile sai temale KopriwizaS uhke wastawõtmine  Valmistatud, täna reisib Würst KliSsnrasse. Endine Minister Zankow kutsub awalikkus kirjaS oma erakondlast koosolekule, kns nõuuks peab wõetud saama Ministeriumi ja Würsti wasta laitust kuulutada. Serbiast, Jürikuu 19. pääwal. Wabalaste komiteed  on need Skuptshina - kandidatid tagasi lükkanud, keS Uhenduse-erakonnast ette pandud oliwad, ja on omalt poolelt  kandidatid ette pannud. —> Uks salk Arnautlast langeS Wana-SerbiaS Detshani kloostre peale ja lõi mitmed mungad maha; teised Arnautlased rõöwifiwad Serbia pinnal. Berlinist, Jürikuu 17. pääwal. Täna homikn jõudis  Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh seia ja reisis lõune aeal Parist edasi. Jürikuu 18. pääwal: Siin kinnitatakse, et üks Wene sõealaew Greekamaa Kuningast peale wõtma saada, kui Athenis mässamine plaks tõusma. Europa laewnStikud ähwardawad siis liuna peale tuld anda. Brindisist, Jürikuu 19. Täna löuneni on siin üks inimene kholerasse ära surnud; Ostunis jäiwad 5 haigeks, LatianoS suri üks ära. Kronstadtist, Jürikuu 20. pääwal. Heile jookfiwad esimesed laewad läbi jca Kronstadti sadamasse. Jutu leht. Professor Pastmr ja tõöe öakteriad. Juba mõttest aastast saadik waatawad kõige maailma arõtid ühe kuulsa vpetatud-mehe peale Partsis, kes küll ise arst ei ole, siiski aga arstliku teadust koguni uue põhjuste  peale nihutama on hakkanud. See mees on Professor  Pasteur. Tema on leidnud, et mitmed inimeste  ja loomade haigused wsib olla kõik weikeist loomadest  sünnitatud saamad, kes mere ja teiste thu-wedelikkude  sees elawad, nii weiked on, et neid ainult kõige kangemate  suurendamise - klaasidega näha wõib ja keda bakter  ta d kepploomad nimetatakse, sest et nemad kui määratu weiked kepikesed wälja näitawad. Need loomukesed  sigiwad hirmsa kiirusega; on nemad täis kaSwanud,  mis ühe tunni ehk weel wähema aea sees walmiS on. SiS langemad neinad kaheks tükiks, ühest saamad kaks ja ikka nenda edasi, kuuni selle looma ehk inimese weri ja teised ihu-wcdelikud nendega täidetud on, kelle keha fiSse nemad saltusiwad, ja kelle elu nemad siis mitmesuguste  haignse-ilmumiste all häwitawad. - Need kardetawaid  loomukesi leidis Professor Pasteur esiteks loomatöbeS  eh? põrna-põletuseS haigete loomade sees, sits aga ka hullu-koerte mere ja üdi sees, kus neil isewiisi, liugnwöi  aasawiist, kuju on. Pärast seda ou neid, kui clawaid loomast ehk kui määratud weikeid seeneken bacillus ka kui teiSke haiguste ja tõbede, nimelt kholera sünnitajaid  ära tuntud, kõige wähemast ära tunda armatud mis mis üle õpetatud mehed isekeskeS weel waidlewad. Aga Professor Pasteur ei leidnud mitte ainult neid loomakest, maid tema leidis ka abi nende wasta. Tema leidis, et need loomukesed ennast ka teiSte wedelikkude sees kaSwatada  lasewad, ja et ncmad, kui ikka üht põlwe teise järel ühe teise wedeliku, ehk ka ühe teise looma kehas kaswatatakse,  oma looduslikku kihwtl kautawad. Saamad pärast need sedawiist kaSwatattid ja nõdrustatud bakteriad kunstlikult  ühe looma ehk inimese kehasse pandud, nagu juba ammu rõugeid pannakse, siis sünnitab see küll haigust, aga nii kerget, et see surma et too, ja nenda ettearstitatud  inimene ehk loom saab jäädawalt selle tõbe waSta karastatud, mida kõlised looduslikud bakteriad süunitawad, just nagu see tõugetega ka on. Juba on hulga loomadele  looma-katku kihwti, s. o. Professor Pasteuri õpetuse järel kaSwatatud bakteriaid, pandud ja hulgast proowidest ära tuntud, et need loomad loodusliku looma-katku wasta