ja ieisi, kcö praeguse Prantsusemaa riigi-walitsuse -vastalised on, seepärast olla riigi -valitsuse toimetused  nüüd üle liig raskcndud ja ka tema elu rõõm riisutund. Nende teatcte järele on siis loota, et Prantsusemaal kõikide -vanade riigi tähtsama walitsuse ametnikkude asemele õige pea uued saamad  astuma. Wõib olla, et seesugune uudis ka teiste Europa maa riikidele mõnda uudist saab pakkuma, mis praegu -veel nägemata on! Bulgariast ei ole palju kuulda; kergest -võiks aga juhtuda, et sääl järsku midagi ilmub, mis tänine taieste võtmata oli. Kuida Saksamaa  tähtjas leht „Kölnischc Zeituug" kirjutab, on -vürst Bismark Wene keisri ees Berliinis tõeks teinud, et kõik segadus BulgariaS ja kõik pahandus Weuemaa ja Saksamaa -vahel walcsõnumite  läbi tehtud on, mida Prantsusmaalt, nimelt OrlcauistlaSie, s. o. endiste kuningate erakonnast, Wene keisri katte toimetatud on, et Wencmaa ja Saksamaa -vahel pahandus ja, kui iganes -võimalik, sõda tõuseks. Sellest toimetusest,  mis seda pahandust -valede läbi sigitada püüdis, olla mõned kõrged ja tähtsad mehed osa -võtnud, kes keisrikoja ligida! -või keisrikoja ametis  seisawad; -vürst Bismark olla kõik -reed salateed  üles leidnud, mida see seltskond -valede saatmiseks Wene keisri ette tanvitas ja olla seda kõiki ka juba riigi-prokurõri kätte saatnud, et -valetajad  kaebtuse ja nuhtluse alla pandud saaksiwad. Selgemat sõnumit selle walede-sast üle ei ole meel tulnud, aga niipalju olla selge, et see Bulgaria  asjade, uimelt ka prints Ferdinandi külge puudub, ja et selle asi arutamine tema -valitsusele  järSkut otsa teha -võib. Würst Bismark olla Wene keisrile selgest ette pannud, kuida tema Bulgariat ikka Wene -vöimuskoi-na olla armamid ja säaliseid asju ikka selles mõttes toimetada püüdnud on. Hiinamaal olla hiljuti ühcksatuhat i n ime se st nppumis e surma saanud. Hsmigo (kollane jõgi), mis kõrgest mägeStikust tulles Dbi madaliku ida poole Kollase meresse jookseb on taimnisid läbi -uurdes kallustest -välja astunud ja hirmsa jõuuga oma- hawitamise tööd teinud. Inimesi on nagu öeldud, MM surma saanud, ja paale IVMOO Hiinlast on kõige suurema häda ja -viltisuse sisse langenud. Mõndasugust. Pceterburgis wedanud üks kaupmees teisega  100 rubla päälc kihla, et ta 8 toopi kirsi marju kõige kontidega tahab ära süüa. Kui ta poole wist nimetatud söönud, lunnud ta kõhtuS walu, jöänudgi haigeks ning surnud teisel päewal tohtrite abist hoolimata ära. Pceterburgi elanikkud saada tulcwal talwel üht imelikku naisterahwast nägema, kellel wäga pisukcne pea ja linnu nägu olla. Tema nimi olla Margarete Beker ja 17 aastat wana. Pceterburgi linn. Pceterburgi linna ringkond on 95 ruut wersta ja linn ise 44 ruut wersta suur, 12 iversta pitk ja 11 wersta lai, ümbert mõõt 4S wersta. Uulitsate arw on 532 millede laius 50 kuni 120 jalga on. Weel on sääl 6 ridaSpuu uulitsat, 52 platsi, 18 aida, 15 puiestikuga muruplatsi, 12 mälestuse sammast. Peeterburgi majade arw on 23,000, päüle, nende weel 70 wene usu kirikut ja kloostrid, 149 maja ja muud kabelit. 12 Ewangeliumi usu ja 2 katoliku usu kirikut, üks Armeenia kirik ja Juudi ja Muhameedi palwe majasid. Peeterburgis on 99 silda, 17 jõge ja kaanalis Necwa jõgi on 150 kuni 300 sülda lai ja 5 kuni sülda sügaw. Sõidu woorimchi on sääl 25,000 (ütle kakskümmendwiis tuhat.) Kuida margad omapettusc üle Berliinis ühe ajalehe toimetajale  kirja ajalehes awaldada sisse saatnud. Õhtu midswikus anuud paar meest Berliinis uulitsa pääl pakkikandja kütte ühe kasti ja kirja, mid a nemad ühe nimetatud ajalehe toimetaja kätte käskinud '.viia. Ajalehe toimetaja wõtnud kasti ja kirja kohe wastu, ning teinud kirja lahti, et teada saada, mispärast see kast tema juurde saadetud. Wargad kirjutanud oma pettuse üle järgmiselt: Auus ajalehe toimetaja! Teie kirjutate suure osamuscga see üle, et iga tööline oma teenitud palka peab saama ja lisate igakord senna juure pettus olla iväga suur süü, sellepärast palume meie (margad) nüüd teid, et teie ka meie pettust saaksite oma lugejatele teatama, kuida wacsed wargad, kes kõik ööaega higis ja hirmus töötanud. oma raöke töö palgaks halwa pettust leidnud. Minewal öösel lõhkusime ja murdsime meie mittu meest, rikka paroni luku ja uste kallal, et tema eluruumidesse jõuda ja säält tema kallid kuld ja hõbe asju kätte saada. Sellel herral on palju kallid hobuseid ja iga kord mõidab tema ratsa sõidul csimised kuld- ja hõbe auuhiuuad, neid tahtsime meie, mis tema nõnda kergest saab, tema elu-ruumidest ära wõtta. Raske lõhkumise wäeljõudsime  tema tubadesse ja saime ka tema suured ja wäikesed  kuld ja hõbe metaljed kätte; wõtsime ka mõne teise hõbe-ja kullatud asja ühes, mis meie sääl leidsime, ning panime siis kõik selle kastikese sisse, mis meie ühes selle kirjaga teie kätte saadame, et ise wõiksite näha, kõik need asjad pole ju mitte kullast ega hõbedast, maid halwast metallist, paljalt üle hõbetatud ja kullatud, kelle eest meile keegi midagi ei taha anda. Kui meie neid kuldja  hõbe-auurahasid tahtsime kokku sulatada, leidsime  meie, et need ka sugugi kullast ega hõbedast polnud, siis saime meie waescd margad aru, et meie raske töö palk muud midagi kui pettus oli! sellepärast tahame meie selle kirjaga, anus ajalehe  toimetaja, teie lehes awaldada, et see rikkas ja kuulus paron oma hõbe asjadega suur petja on. (E. P.) Haapsalu lossikiriku parandamise suures on ühe wõlwialt kambrist murtut püssitükk ja 119 kiwikuuli leitud ; need kuulid olnud osast liiwa, osast kraaniti kiivist tehtud. Risti Johannese käwarre l u u, mis Wene usu järele pühaks peetakse, peetumat  Pceterburis talwepalee kirikus. Igal aastal wiinakuu 13. päeuial wiiakse luu pühal rongi käigul Peeterburist Gattschinasse, kuS see kirikus õnnistuse pärast kuni wiinakuu 22. päewani peetakse ja siis Pceterburi'tagasi wiiakse. Keiser Paul olla selle luu Malta saare Johannese riterite käest kingituseks saanud ja nüüdse ajani on see wäga kallis Wene rahwale. Amerika uudis. Amerikast Neu- Dorgi linna lähe korrast leitud üks mees, kes ajalchta ei lugenud. Üks kuulus tsirkuse peremees näidata seda meest nüüd raha eest. Oh kui palju Saarlasi oleks siis Amerikas näitamise iväärt! 'TrASM .Mresaare RädMlche" trükkik^aS. Wsss-ssv ««WD», Asxsr--, »-rB Soskiis ILB7 roas. Tcadimdnmik. Kesknädal sell 9. Iõulu kuu päewal kellu 12 enne lõunal samoad Raekojas uMjapakkvLud: 1) PeddiMesüllarahawastuwõtmiNe:  H Tsrn raha wastuwöt- Mine; 3) Oksa Mat Loode metsast. Kauba seadused ivõiwad iga päcws e»«clõUNat Raekojas sisse wsadetud saama. K»resaares, Raekojas, sell 28. RoWembril 1387. Nr. 398. Naistemhwa tanud ja ronu roosid, pruudi kranÄd ja Nerid, SM MMM, uut moodi kraed ja slipfid, pr«»N LNdad ja pelU-vsisite puketid, M-aNshksd, laste mäNWasjad ja palju tsM ka»PS wäga odawa hi»«s eest saada. E. Kiel, MamMsi! (LsNgstratze.) U»kl«e mift dkts on I. Nõeri kp. 1888 aasta rendi päälc azüm. Ligemat teadust saab Uuelözve mmssp. Teadaandmised. zAMjHitchks! soowitab oma suur laager Jutluse-, Lsuluja  Palwc-raamatud. Kõige uuemad Juturaamatud  noore ja mana rahwalc, Pildiraamatud  lastele j. u. e. odawa hinnaga Theod. Lang i raamatupood. Uued kangru-, wõrgu- ja suka lõngad mNttdi ritikus püssi rohtu, haawlid, ja kõik muud jahi salad, wihma marjud, galoshid, kõige paremad ümbluse mashinad, naestcrahwale, rätsepadele ja kingisscpadele, purju ja puldani riided, mamshkad, kaela shallid, krae nahad, talwe mütsid, suured õla õla kud, kue riided, kalikud, sitsi riided ja maga hääd tee roht» müüb ikka keige paremalt ja kö ge odamamalt K. KllllS körtst, kelles kaup häõste läheb, saamad uuel aastal wälja renditud. Ligemat teadust annab I—2 Pilguse mõisa walitsus. U«t«M Smbluse mashimd. Ä mis ilma laewakeseta, otse kahc lõnga rulli paalt wäga kcnaste õmblewad ja mitmed liiki teisi uusi mashinaid, naisterühmale,  rätsepadele ja kingisseppa> dcle müüb odawalt Eesti selts tarwitab uueks aastaks ökonomi. Kes seda kohta peaks sooivima, wõlb tingimeste üle otsust saada seltsi eestseisuse käest. Moskowi ja Knuramaa nisu jahud Müüb W. Kronbcrg. tulekimntanlise selts wötab igal ajal tellimised tuleassekurantsi,  nii hästi majade, kui kõiksugu liikuma asjade ja kaupade Pääle wastu. SeW toimetaja C P, SeUgVllsch.