fliS ka kõwa nvuu, senna hea maale minna. Müüfln oma kraami Mthkltpääwa aegeS ära ja läkfin. Senna jõudeS otsisin mina oma naabre üleS, keS minale sealt kirjutanud. Aga miS mina nägin: Lattidest ja hagudest ülestehtud ja sawiga ärapätsitud onnikeses elaS minu naaber. Mina küsisin tema käest, kuS see hea maa on, millest tema minule kirjuta?; tema näitaS minule üht lapikest kukurifidega  (Türgi nisuga) külvatud põldu, aga muu maa oli kõtt määratumaid sõnajalgu ja kibuwitsu täis. Pärast seda käisin mina weel mitme teiste Eestlaste juureS; mitmed oliwad neist kanges külmas tõbe», olin isegi suguwenna matmise juureS; kõik oliwad wäga kurwad  selle üle, et nemad omalt kodumaalt oliwad ära tulnud. Kolme nädali wältusel käisin kõik sealised ümberkaudsed  kohad läbi, aga kusagil et olnud nii armaS, kui omal kodumaal. Võtsin siis ette jälle tagasi tulla, aga üheS perega tulla oli minu jõud kasin. Jätsin fiiS naese ja lapsed mõne rubla rahaga Guhhumi linna maha. Mina olin rõõmus, kui jälle oma isamaa pinna peale aStufln, aga kuS minu armsamad? GuhhumiS! Nende tagasitulek maksab 130 rubla. Kust pidin mina seda hulka raha nüüd saama? Jumalat palude? läkfin mina õpetaja juure. Kui tema minu olekut kuulis, oli tema kohe nvuus, minule abt saatma. AuuStatud Andra Baroni prauale rääkides, lubaS Baroni praua selle eest hea olla. Mõisa saksad paniwad ise minu pere tagasitulemiseks 100 rubla tokku, koguduse liigete käest korjas õpetaja puuduwa summa. Seda summat saatis armulik õpetaja Suhhumi, minu naesele. millega minu pere witmakS koju jõudis. Mina tänan üheS oma naese ja laStega auuStatuid ja armulikku Andra Baroni prauat ja kirikuõpetajat ja kõiki heideid koguduse - liikeid. Mina tahan nende õnne ja hea elu eest Jumalale kõige soojemaid ja südamelikku palweid saata." I. K. Kuida meie teistest sõnumitest lugenud, ei ole wäljarändajatele  Kaukaasias rohkem maad kätte näidata wvinud, kui ainult 3 deSsätini perekonna peale, umbeS pool jägu sellest, miS meie kodumaal läbtStikku wabadikkudel on, ja ka sellest olnud muist nii järSkul mäe-weerul, et inimene selle peal waewalt püSti seista wõib. Et seesugune maa iga deSsätini pealt 1090 rubla aaStaS sisse kanda wõikS, nagu tuntud Rezoldt mõne aea eest .EeSti PoStimeheS"  kirjutav, seda ei wõinud küll kohe keegi uSkuda, keS põlluharimisest ja aidade harimisest wähegi teab. Nüüd on mõned Eestlased oma silmaga neid sõnajalgu ja kibuwitsu näinud, mi« tüll ka mitte üht rubla fiSse ei kanna. Jumal hoidku, et weel rohkem inimesi neist näkilauludest  eunast petta lasekfiwad, mis muist kodumaa kurja laitmtfega, muist wvera maa meeletuma kiitmisega, õnnetuse  sisse meelitawad! Saksakeeli .Peterburgi Leitungist" leiame järgmise kentsaka tükikese ümberwõidjatest: .ÜheS waldaS Tartu maakonda? elab üks taluperemees,  kellel ükS poeg on, keS wiimafel sügisel 18 aaStat wanakS ja sellepärast leeritamiseks kohalise kirikuõpetaja ette wiidud sai. See pois nimetame teda HanS oli ikka laisk ja natuke totter olnud, keS ühtigi ei õppinud ja kellel siis ka tarwiS ei olnud midagi ära unustada. Leeris satwad tema täielik puudus, ja teised mitte just wäga kenad omadused nii selgeks, et kirikuõpetaja seda mittelugejat,  keS ka kümmet käsku et tunnud, mitte JSfanda lauale laSta ei wõinud. Selle üle tõusis wanemate maja? ja sugulaste keSkiS suur kära. .KaS peab see suur pois weel kord AVD-küttide sekka minema ja põllu ja karjalauda tööst eemale jääma!" hüüdsiwad nemad. .Ei! seda et sünni iialgi! Meie tahame kirikuõpetajale  näpsi lüia ja näidata, et meie ka ilma tema küpsuse-tunniStuseta läbi saada wõime" Jala pealt läheb isa oma pojukesega lähema Greeka-õigeufu Preestri juure ja annab teada, et tema Alfike Greeka-õigeusu kiriku kogudusesse aStuda tahta. .Ja Teie wanemad. keS Teie ise Lutheranlased olele, kaS Teil midagi Teie lapse nõuu waSta rääkida ei ole?" küsi? Preester. .Ei, herra," oli waStuS, .mitmed lasewad ennast jo ümber wõida." .MikS ei tee Teie ise seda fiiS ka?" .Ah, meiega on teine asi. meie jääme ikka oma wana usu juure." PreeSter, ükS auuS ja mõistlik meeS, kohkub. Tema kuulab järel ja saab fiiS ka teada, miS pärast usutunnistuse wahetavttst soowitakse: .Meie kirikuõpetaja on wäga karm; tema pärib, et leerilapsed lugeda oSkama ja kiriklikud peatükid tundma ja mõistma peawad. Aga seda ei suuda HanS täita." .Ja Sina arwad, et seesugune mälupea meile just hea küll on," pahandab auuS PreeSter. .Kast wälja!" Isa ja poeg sügafiwad päid ja läkfiwad norkuS koju. MiS edaspidi perekonna nõuukoguS otsuseks  tehtud, see on teadmata. Loota on, et see .pang külma wett" ilma mõjuvuseta ei jäänud. .Tartu EeSti Põllumeeste Seltsi" juhataja, herra Tülki kiri mida wiimaseS numreS oma lugejate ette panime, milleS tunnistati, et tähendatud Seltsi eestseisuS  .Valgusele" iialgi .telegrammi" saatnud ei ole, see kirt seifi? Jõulukuu 28. pääwal Saksakeeli .UuS Tartu Zeltung!" seeS. Sellest hoolimata kirjutab .Olewtt"  oma selle-aaStase W 1 seeS, mis selle kuu 2. pääwal ilmu?: .WalguS toob Tartust Tallinna Sõbra üteluste .kohta Põllumeeste seltsi eestseisuse kirja üle järgmise .telegrammi: .Tartu EeSti Põllum. Seltsi eestseisus ei .tea midagi kirjast .Tallinna Sõbrale." .Tallinna Sõber" .on seda wist ise teinud." Et herra Tülli kiri wiiS pääwa enne .Olewiku" kohalise numre ilmumist .UuS Tartu ZeitungiS" seisis ja .Olewiku" toimetu? seda lehte kohe pärast ilmumist kätte saab, siis pidi tähendatud toimetusel see ametlik õiendus ka tultaw olema, enne kui see nummer trüki alla pandud sai. MikS on fliS .Olevik" seda .telegrammi," mille wanemaid keegi ei tunne, kui tõtt üleS wõtnud, .Tartu EeSti Põllumeeste Seltsi" ammetlikku õiendamist aga körwale jätnud? Meie pärime .Olewiku" toimetuse poolt nende küsimiste peale tõsist ja otsekohest wavtust. Meie palume .Tartu EeSti Põllumeeste Seltsi" auuStatud Eestseisust, selle eest seaduslikul teel hoolt kanda, et .Valguse"  ja .Olewiku" toimetused tähendatud auuStatud Eestseisuse kiria selle aSja kohta, üleS wõtawad. Meie arwame üht seesugust ametlikku õiendamist, kui ka seadusliku  sundmuse teel, tõe ja õiguse kaitsemiseks üleüldse, kibedast tarwtS olema. Saksakeeli .Tallinna Leitungi" järel on Baron Girardi  Teentjate-asutuse poolest sel Jõulul auupalkasi saanud: I. Elu-aeg ist palka, 25 rubla aaStaS: Jüri Freimann, Jakob RuuS, Helene Tammik ja Anna TupS. 11. Ühekorralist kingitust, 20 rubla: Johann Grünthal. keS 20 aaStat herra Benedikti juureS teeninud;  Mik Rosenberg, keS 21 aaStat preili von Rennenkampffi juureS teeninud; Wiio KruuS, keõ 23 aaStat praua von Middendorffi juureS teeninud; Mart Knusow, keS 23 aaStat praua Hetlingi juureS teeninud  ; HanS Jiwen, keS 20 aaStat praua Schwabe juureS  teeninud. 111. Ühekordse kingituse, 15 rubla : Mart Tunkel, keS 25 aaStat herra Baron Schillingi juureS teeninud; Johann ForS, keS 30 aaStat herra Treumanni  juureS teeninud; Triino Peterson, keS 26 aaStat herra M. TõnniSsoni juureS teeninud; Julie P i hlakas,  keS 21 aaStat herra Hildebrandti juureS teeninud;  Anna Willberg, keS 38 aaStat herra Rofendorfi  juureS teeninud; MadiS Laur, keS 17 aaStat praua Meyeri juureS teeninud; Liisa Perdjak, keS lv aaStat herra Schiefnert juureS teeninud. IV. Ühekordse kingituse, 10 rubla: Jakob PeSla, keS 15 aaStat herra Baron Burhöwdent juureS teeninud; Olga Bere siu. keS 18 aaStat praua Tshernowi  juureS teeninud; Anna Jõgede, keS 21 aaStat herra Greiffenhageni juureS teeninud; Liisa AS ma nn, keS 17 aaStat Starki sakSte juureS teeninud; Anna Grunstamm, keS 27 aaStat herra Gregori juureS teeni: ud; Leena Ermann, keS 11 aaStat herra Stude juureS teeninud; Katta Nyholm, keS 30 aaStat praua Jversent juureS teeninud; Priido NeuhauS, keS 20 aaStat herra Mülleri juureS teeninud; Leena Jwanow, keS 29 aaStat herra Flemmmgi juureS teeninud; Leena Hermann, keS 14 aaStat herra H. TõnniSsoni juureS teeninud. Auupalga õiguse osalisi oli 106; et aga niipalju auupalkafi ei ole, sellepärast pidi liisku mõetud saama. Sellest fee ka tuleb, et mitmed wähemat auupalka faiwad, keS kauemini teeninud on. Peter Käbi seltsilane majapõletamise aSjaS, Georg R., keda Politsei poolest juba mitu nädalit otsiti, on selle kuu 3. pääwal Tallinnas leitud ja kinni pandud. Pämu Politscikohtu poolest on kuulutatud, et seal Jõulukuu 19. pääwal kahtlaste inimeste käest ära wöetud on: üks wetke punane ruun, umbeS 12 aaStat wana, weike walge lauguga ja ühe lõhkenud esimese kabjaga; kakS saani, mitmed hobuse-riiStad, ükS kott kaeru ja kaks pudelit wiina. Hobuse peremees saab kutsutud oma hobust kahe nädali käikuS, tetSte aSjade omanikud kuue nädali käikuS neid omakS tunnistama ja ära wiima. Wtimasel nädalil on Tallinna?, Wene-uulitfal majaS W 255 ükS õnnetu? olnud, mille järel ehk weel suurem õnnetu? tulemaS on. Tua-koer, kelle juures fenni ühtigi kahtlust märki ei nähtud, oli Kesknädalil ja Neljapääwal  teenijat tüdrukut seljast hammustanud, Reedel käest. Et koer selle peale norkuS seisnud ja sitta ei tahtnud, fiiS saadeti looma arsti, herra Hauboldti järel, et tema waatakS,  kaS koer ehk wahest hull ei ole. Kui herra Hauboldt  sisse astuS, kargas koer tema peale, sai küll esiteks tagasi tõrjutud, kargas aga uueSte ja hammuStaS arSti kätt. Haaw sai kohe korraliste wälja põletatud ja wõib loota, et arStil hirmust haigust karta ei ole. Koer sai kihwtiga surmatud, lahti leigatud ja leitud, et tema tõtSte hull oli. MiS õnnetumast tüdrukust saab, see on teadmata;  ka on koer mõni pääw enne seda üht herrat ham- muStanud, keS seal wõeraks oli ja koeraga mängis. Politsei poolest on käsk antud, et koerad ainult suukorwiga ehk köie otsaS uulitsale tohiwad laStnd saada. Ksik lahtised  koerad saawad uulitsal kinni wõetud ja surmatud, kui peremehed 24 tunni käikuS neid wälja ei päri. Wirumaalt. Öösel, Jõulukuu 22. ja 23. pääwa wahel on Käru waldaS Jaan Mähni wesiweSki ja elumaja  maani maha põlenud, miS mõlemad ühe katuse all oliwad. Jõulukuu 27. pääwal on Tudulinna wallast päritud 16 aaStane Oskar Jäger Lackwere waldaS Tõnu Resumanni taluS, Määri wallast päritud Jakob Peilile haawle laengi näu fiSse lasknud. Õnnetuma lõua luu ja nina luu on purustatud; tema on Rakvere hospidalisse wiidud ja olla paranemas, kui ka palju were kautamisest kangest nõrgendatud. Kuida kohe arwati, nenda on ka kohtu ülekuulamistest selginud, et OSkar Jäger seda mitte meelega teinud ei ole, waid et siin jälle ettewaatamata ümberkäimine laetud tuleriistaga, õnnetust sünnitas. Paidest kirjutakse suure rõõmuga Saksakeeli .Tallinna Zeitungile" uue puur-kaewu üle, miS möödaläinud aaStal linna turu peal walmiS saanud. Herra C. Lauenstetn  Tallinnast, oli seda tööd oma peale wõtnud, miS temale rohkem auu kui raha sisse kannud. Läbi pae pidi 209 jalga puuritud saama, enne kui wesi «Äja kargas, mis aga ka wäga hea on ja endise halwa wee asemel kõiki tarvitust täidab. Peale hea wee andmise weab see kaew ka weel paha wett ära. UmbeS 40 jalga sügawaS on ükS kiht leitud, mis wett sisse imeb ja seda on herra Lauenstein paha wee mahalaskmiseks korrale seadnud; mõlemad weesooned ka nenda üksteisest lahutanud, et mahalastud wesi alumist kaewuwett segada ei wõi. Ka on kaewu majake turu peal nii kenast ehitatud, et sellest kõige linnale kenaStust tuleb. Wiljandi maakonnast kirjutaüe meile: .Nenda kui ikka, on ka tänawu sügise meie Viljandi kihelkondaS iga' wald oma walla waeSte eest hoolt kannud, ja jõudu mööda priitahtlikult omad anded annud. Üle kõikide on aga jälle meie Karula mõisa päriSherra von Helmersen ja tema poeg ja pärija, walla waeSte heaks annud, nimelt: 4 tshet. rukkid, 3 tshet. odre, 3 puuda soola ja 25 rubla raha, miS kokku umbeS 100 rubla wälja teeb. Kõige selle eest tänawad Karula walla liiked ja paluwad, et Jumal heldeid andjaid enam ja enam meie kasuks ja rõõmuks wõtakS õnnistada ja nende elupäiwi meie tõsiseks abikS ja tuekS pitkendada, meid endid aga kõige eksitama waimude eest hoida, kelle suu? on magusad jutud ja meelitawad  kõned, meie jäädawakS kahjuks." —ei Pärnu maakonnast kirjutakse meile: .Saardest. Kui kangele meie kihelkonna P. M küla koolmeister A. P. kristlikust usust ja omast pühast kohusest on langenud, seda wõib iga kristlik inimene ise järgmisest lõust mõista: ühel awalikul pidul wõrdleS koolmeister A. P. meie Õnnistegijat igapääwase neitsi poegadega!! Asi anti kohe kohtu alla kuS ka tuuniStuS-mehed seda Kihelkonnakohtn  eeS wandega kinnitafivad. Wöörmündri hsrra, kohalik õpetaja ja wallarahvaS mõistfiwad sellepärast ka põlastusega A. P. koolmeistri ametist lahti. Tema asemele  waliti Jõulukuul uuS koolmeister, P. 8., ametisse, keS kõigiti waga ja kristlik laste-kaSwataja on. Niisamati on ka kõik teised meie kihelkonna koolmeistrid tõsised kristlikud  laSte-õpetajad, nii et iga wanem rõõmuga oma lapsi nende hoole alla wõib usaldada. Ka meie kihelkonna kool, miS endise köstri, J. K., korratuma tegewuse läbi kängu jäi, hakkab nüüd uuel aaStal uue köstri, A. K., ülewaatamise all jälle täielist tegewust peale. -Möödaläinud kewadel läks P. walla Politseil korda, omaS piireS üht wargate seltskonda kinni tabada, keS kõige kawalamal kombel aida-ukfi lahti wõtsiwad ja saaki ümberhulkujate  Juutide läbi kaugemate linnade turudele toimetasiwad.  Nüüd on neist wargatest mõned jälle lahti peaSnud ja mana pill on jälle hüüdma?. Hobune waraStakse  hobuse järel ja kõige paremad lukud ja tabad ei aita lõhkujate waSta. Hiljuti saadi neist aga õnneks jälle mõned ühel ööl W. mõisa aida kallalt kätte, kust nemad juba enne mitu koormat wilja oliwad ära waraStanud. PeakS ometi mõned neist Siberisse saadetama! (Peaksiwad  targad ja armulised seaduse - tegijad neile, auusa rahwa kaitsemiseks, jälle natuke ihunuhtlust" määrama, mida küll mõned põlastusega hukka mõiStawawad, mis aga mõne mehe kohta ainult mõjub! .Tall. Sõb." toim.) Heade meeStel kanti Pühapääwal, Jõulukuu 23. pääwal, Oraja koolmeister M. Grant, keS 28 aaStat wäsimata hoolega kooli põllul tööd teinud, tema nutjatest ja leinajatest kaSwandikkudest wiimafele rahu-paigale. M. Grant oli ükS neist wagamatest ja auusamatest koolmeistritest,  keda tema kaSwandikud ja tuttawad weel kaua saamad  taga leinama. Tema on ka mõne raamatu läbi, nagu .Mai RooS" ja mitmed teised, EeSti rahwale laiemate?  ringkondades tuttawakS saanud. SeitSmendema käsu üleastumine on meie kihelkonda? nii üle-käte läinud, et sellest enam kõneleda ei oSka, sellepärast  kirjutan weel rööwimifest. Jõulukuu hakatusel aS-