ka Jumalat, kes meie auusa elukorra alal hoidmijeks ülemad ja wanemad on seadnud. Et waimu haridus inimese au jawüärtust  ülendab, seda peamad kõik tõeks tunnistama,  ning sellepärast olgu üks kõrgema haridusega inimene selle auu sees, et igaüks, kes kooli hariduse läbi oma maimu kõrgema järjele ci ole aitanud, temaga  kõneledes mütsi peast ära wõtab. Selle wäljaspidise auustamise kombega ei auustata mitte inimest, maid haridust, ametit ja kuida tähendanud oleme, siis on ka meie arwamine et mitte üksnes kohtu herradele,  mõisa ja kiriku wanematele seda kombelist auu ei saaks tehtud, maid ka iga Eestlasele, kes ülikoolist läbikäimisega kõrgema hariduse osaliseks on saanud. (Järg jääb tulema.) NÄegs, mille Mle haige ema kaibawal toonil hkviS: „Aits Zvmal'. Naja kukub meie päüde Mle Ema kargas sma esemelt üles. ~Zwa!" ksicüsas lass, ..meiu mind seltsi. Üks külm luu uuiuö mu külge kinni!" »ell uüuu oum. lase mind oma kuu. Mc ruuna sa ruie järele «assist Ta mässis kartliku lapse tekfissc, tõstis  ülls ja kuudis teda nii raske kui see :a? 5a all. uimell nurgast mäya kolde ette aeju pingi rääll. ..ji-luu uiu magusi; sulle ei sünni siin midagi paha," rääkis ta oma kätt laterni Krell nälja sirutades, mis ahju kommil seisis. Küünal oli sSSI sees üSna otsa NiWs raagu süte pääle, Ema," Nsk:s euia, pean nägema. Mis sünnib.  M»M MW ette, nagu jookseks midagi  mu teki pääle." Ess WHM sais PaSe, kuna maike kömaSii  W ssZtN hoidis ja oma pale tema A»s Me ära peitis. Röned kuirrad  oksad hakafiwad erguSti põlema ja kod? rüüdiS kaige omast sängist: tilgad kMuwad «« padja püüle! Torm on meie katuse ära lammutanud!  Kes aitab mind ühe kuiwa koha pääle?! Jooksen, tõmbab minu luud ja kondid üsna kokku. Ma ei wõi kätt ega jalgagi enam liigutada! Ema, jookse külasse  ei, niisuguse ilmaga ci «vi sa mitte minna ja kui sa läheksid, siis ei saaks ometi üksgi omast sängist üles tõusma ja meid appi tulema. Oh häda, kes aitab meid!" „Wacste abimees taewas! Kus on teie lootus Jumala pääle, ema?" hüüdis Ewa kindlal toonil. „Ja mina tahan teha, mis mul wõimalik on. Hädadlemine ja nurisemine ei muuda midagi." Ta katsus haige rasket, puust sängi seina äärest eemale tõmmata. Aga see katse oli ilma asjata. WiimakS ütles ta higi pale päält kuiwctades: »Ma tahan üles elu pääle minna ja järele waadata, kas ehk wõiksin need augud kmni toppida. Mulle näitab, nagu oleks torm järele andnud." »Sa ei pea mitte üksi pimeS põniugale ronima," hüüdis laps ja püüdis teda tagasi  pidada. „Jaä siia, sa oled mulle muidu tüliks eeS, kui ma kartsast kaudu Ms ronin. ta on seks maga kitsas, et meie mõlemad seltsis läheksime." „Wihm ujutab mu sängi ära!" hädadles haige. Ewa kiskus ennast wäikse käest lahti ja rutas üles. Haige ei saanud kõigest sellest midagi aru, maid oigas ja soigus pääle arusaamatu  sõnu ikka edasi, kuni uks jälle lahti läks ja Ewa sisse astus. „Torm on kolm mäda lauda eluotsast ära kiskunud; ma ei wõi Ml muud midagi  teha, kui mõned praod teie pea kohast kinni toppida," ütles ta ja wöttis mõne peo täie kanepid haige sängi körwast. „Need ei ole mitte meie!" kõlas haige kaiblik hääl. „Ma pean neid wõtma, sest mul ei ole muud kätte saada ma Man jälle nii palju juurde osta," waStaS Ewa rahulisel toonil, kuna ta teist korda üles põningale hakas minema. „Tal ei ole enam raha, ema, ma tean seda," ütles wäike, ahju pingi päält ema sängi poole minnes. „Reed mõned kokopikad  lõnga kdramise eest on soola ostmiseks  ära kulunud." (Järg Mb tulema.) Isamaalt. Kuresaarest. „Eesti seltsi" eestseisuse liikmeid sai mööda läinud ajal jälle wahetatud.  Abi presidendiks waliti kaupmees H. Schwallbach ja kirjatoimetajaks uurissepp  G. Mõistlik. Nimetatud seltsi eestseisuses  on poole aasta sees kolm korda muutmist olnud. X Kuresaare wäljanäituse platsi pääl kaewateS leitud üks keldri mooduline kohi, kus wäga rohkesti inimese luid olnud. Pääle wäljanäituse tahetawat seda kohta paremine läbi uurida, kas ehk säält midagi wanaaja märkisid ci oleks leida. X. Kihelkonna kohtud on kubermangu wäeteenistuse  kommissioni eeskirja järele wallawalitsuStcle  järgmise teatekirja saatnud ja käskinud niisuguseid kohtu- ja koolimajadesse üles panna: „Liiwimaa kuberner annab seeläbi kõigile teada, et seaduse järele (Üleüldise wäeteenistuse kohuse seaduse punkt 37 ja kõrgem käsk 3. Veebruarist 1876) koolikursuse lõpetamine Baltimaa Ewangcli-Luteruse koolmeistri seminarides, walla- ning kihelkonnakoolides iseenesest mitte õigust ei anna tegewa teenistuse aja lühendamiseks wäejagudes 3 ja 4 aasta pääle (kuue aasta asemel), ei ka selle õiguse  nii kui mõne muu eesõiguse kättepüüdmiscks  kohusliku teenistuse läbitege- mise juures wäejagudes. Need, kes nimetatud  koolide õpetuse aega lõpetanud, peawad,  kui nad Wene keelt hästi kõnelema lugema ja kirjutama õppinud, kohe pärast nende üleswötmist teenistuse sisse, oma Wene keele gümnaasiumis eksami tegema; ilma selleta ei mõisteta neile mingisuguseid hariduse õigusi wäeteeniStuse kohuse täitmise  juures." See kiri on ka Liimi kubermangu ajalehes awaldatud. Pöide kihelkonnas Uuemõisa wallas oli 2. Mail hirmus õnnetus: neli talu saiwad ühe korraga kõige waranduse ja körwaliste hoonetega tuleroaks ja inimesed jäiwad lausa taewa alla ainult nende riietega,  mis neil seljas oliwad, kaebama ja kahetsema. Tuli hakkanud wististe ühe talu ahjust, kus leiwad pool tundi enne tulehakkamist  ahju pandud, ja suure tuulega läinud tuul kiireste ka teiste hoonete külge. Ostutingimised on siin nüüd kroonu talupoegadel käes. Endise rendi iga rubla pääle tuli 26 kop. juurde, mis läbi nüüdne maks endisest rendist hea jau suurem on. Mustjalast. Ükssäält kõige suurema habemega mees tõmbanud leiba leigateS terawa noaga omale rinna sisse. Haaw jooksnud rohkesti werd ja olla ka kardetaw. Tartu kreiskooli kohta kuulutas paari nädala eest kohaline linnapea v. Õttingen Ncue Dörpt. Zeitungis, et Tartu kreiskool Tartu koolikonni kuratori käsu pääle tänawu  esimesest Juulist ära saada lõpetatud. Selleskuulutuse pääle tähendades annab nüid Liiwimaa kub. ajaleht ametlikultteada, et kuratori  poolt seesugust nõudmist ei olla olnud, kreiskoolist ko h e kinni panna. Igal kreiskooli  õppijal olla luba, kahe aasta jooksul seda kursust lõppetada, mida ta neis koolides  alganud. Nõnda olla v. Õttingeni kuulutus Tartu kreiskooli lõpetamise asjus 1. Juulist 1887 põhjuseta. Tartu politsei walitsuse teatuse põhjusel  annab Liiwimaa kubermangu ajaleht kõigile Liiwimaa politsei kohtutele ja politsei  ametuikudele käsu, Tartu realkooli endist õppijat paron Nikolai Maydelli taga otsida,  keda kaksik Võitluse pärast, mis tema ja ühe üliõpilase wahel olnud, Vastutamise  alla tulla wõtta. Jiirwamaalt kirjutatakse : Siin lõi pikne 18. Aprillil suure wihma saju ajal Kapu malla Puusepa talu aidad ja laudad põlema ning mõlemad hooned oliwadwähe ajaga tuhahunik. Tules saiwad surma 4 lehma, 2 wasikat, 21 lammast ja 2 siga. Aidast saadi ainult mõned riidehilbud wälja, kõik muu kraam ja wili jäi sisse. Kohapidaja  on rentnik ja mitme lapse isa. Hale lugu! Rakwere molikogu oli oma koosolekul 28. Märtsil linna selle aastase wäljaminekute  hulka ka järgmised wäljaanded tähendanud  : Õpetajal ja kirikuteenritele 250 rbl., abiõpetajale 700 rbj. IWAmaa kubermangu walitsuse linnaasjade iWond, kellele wolikogude koosolekute protokollid kinnitamiseks ette pannakse, on aga need mõlemad summad maha kustutanud, sest et 1870. aastal wäljaantud linnaseaduse 2. Art. järele linnawalitsustel mitte luba ei ole, waimulikkudele meestele, üks kõik mis usulised need on, abirahast anda ja teiseks, et senati käsu järele, mis 20. Juunil 1885 antud, kõik teise usulised inimesed Luteruse kiriku maksudest wabad on. Riiast. Liiwimaa-Kameralhoowi kohus kutsub kõiki neid, kes Riias turu ehk teiste awalikude kohtade pääl toidu kraami kindlas  paigas lauade pääl müüwad, ülesse, et nemad peaksiwad omale müümise luba pärast kauba piletid ostma, muidu saada edespidi neil ilma piletita see kauplus ära keelatud. Valtimaa kala kasivatamise  selts on tänawu aastal 24. Aprillil ZarnikauS 9000 noort lõhe- ja iherose kala poega Koiwa jõe weiksema arudesse tüiskaswamiseks wette pannud. Riias, laupäew 2. Mail. Riia Saksakeele ajaleht teatab: kõige kõrgema käsu järele awaldab ministri-komitee, et 1. Augustil käes olewal aastal kõigis keskmistes  koolides Tartu koolikonna Valitsuse jaus, milledel, nõnda hästi õppijatel kui õpetajatel, eesõigused Riigi walitsuse poolt on määratud, olgu nemad kroonu ehk era kulu pääl ülespeetawad koolid, peawad oma õpetust Wene keeles algama. Walkast kirjutab „Balt. Westn.", et Riia-Pihkwa ehitatama raudtee paalt olla