tegi, aga filSki kardetakse uut segadust Türgi ja Egiptuse  stawägede wahel, kui Türgi sõasalgad tüli vaigistamiseks  peavad viimaks ommeti välja astuma. Egiptus on kirjatähe järele küll Türgiriigi jagu, aga seal on oma valitseja ehk viitse-kuningaS, ja see ei taha sultanist naljalt midagi teada. See on muidu küll kerge öelda, aga keS peab teda fiiS kaitsma, kui seda veel juhtub, nagu mSne nädala eest korraga ilmus, et tema oma vägi tema waSta üleStSuseb ja temalt midagi välja tahab pressida? Egiptuse segadused aga teevad ka muial suurteS riikides pääwalu. Sest Prantslane, Inglane, Itaalia ja veel mõni muugi igamees tahaks Egiptusesse jalga kinnitada. Ja kelle väed peavad mässamist ja segadust, mis kauba-ajamiste pärast wiStist suureks minna ei taheta laSta, ära vaigistama  minema? Nimetatud riigid oleksivad valmis igaüks finna tõttama, aga igamees peab tvist sinna jooksjat kuue hõlmast kinni, sest et enesel eeSõigust arvab olevat. Et nüüd veel suuremast segadusest ja riikide rahurikkumisest peaseda, kuulukse poliitika piirteS soovitusi, et üks vähem riik, Hispaania, seda teeks, kui tarvis. KaS seda nõuu iialgi täide lastakse minna, saab tulevik näitama. Omalt maalt. Wiliaudis. Weel natukene BaltlaStest. Reie löosslme,etnüüd natukene rahu saaksime,äga Väiklased  toomad omas ikka jälle uufi tuule kaebdusi ette, nnet mtana neist nawkene peame rääkima. Selle pealkirja all: „Kuida Sakala toimetaja oma lugejatele kolli teeb" on Eesti Postimees omaS 38-maS numris pitkä kirja awaldanud, kus aende sõnadega alustatakse: „ Sakala ja tema Sakalased  on oma lõpmata tülitsemise, kiusamise ja erakasu püüdmisega EeSti Kirjameeste Seltsi ära lõhkunud". Viis tuleb terwe rüpe täis laimdusi ja sõimusõnu, zga mitte üht näitust ja tunnistust. Seesugune wõitlemise  wiiS lööb iseennast ja sinna ei ole mitte sõnakest  tarwiS juure lisada. Üksainus wale seal kirjas, millele waSta peame waidlema, on see, kus EeSti Postimees ütleb, et Sakala sõnad „ tühjad pääd ja keskmised waimuanded" ka Dr. Kreutzwaldi ja aka- - oemikus Wiedemanni kohta minna. Kui wäga tühjad pääd ja keskmised waimuanded „ Eesti Postimehe" väljaandjatel ja kirjutajatel on, tunnistab see lugu, et nad neid kuulsaid mehi ikka, aga ka ikka ülekohtusel kombel omale kilbiks wõtawad. Iga inimene näeb lira, et meie sõnad mitte nimetatud meeste kohta ei või minna, kui ütlesime: „need mehed kes praegu iseenese kasupüüdmiseS ja märatsema nooruse auulhnuse  tujus meie rahwast mägise kahte jakku püüawad lõhkuda, need mehed katawäd ennast jäädama teutusega. Paneme nende hulka tähele, siis ühendawad ennast seal suuremalt jault tühjad pääd ja keskmised waimumded,  mida üks inetu uhkuse wing liikuma paneb" swaata Sakala 36). Iga inimene näeb ära, et meie fiin mitte Dr. Kreutzwaldist ega Wiedemannist u räägi, ega ka kõikist keS pärast Seltsist wälja rääkisime nende sõnadega  üksi neist meestest, rR seda kahetsemise wäärt kära aluStasiwad ja siis ühendatud jõuuga nii palju valet laiali lautasiwad, et oma tehtud haisu abil meie Kirjameeste Seltsi tuttawal kombel nõrgestada jõudsiwad. Äen?e Mka peame nüüd Lvetajat ehk küll teda välza Op. Hurt on oma kahekeele dlekuga 'vmaaume wiimasel ajal niipalju wiga teinud, :t temast kusagil enam palju lugu ei peeta. Selle dleku sisse on ta agu langenud, et ta ennast täitsa öistest juhtida laseb//-- Meie lodame kindlaste, et !ui edeSpidi asjad ftlguwad, palju neist meestest jälle neie Seltsi tagasi saamad astuma, kes nüüd wälja m läinud. Neid kõiki ei tohi meie ilmaski hukka mõista. Seal on palju mehi keS meile ise nelja silma all tunnistanud on, et neid sunniti wälja lStuma, kui omad kohad ära ei tahtnud kautada. Nende seas on ka nimest, kes sugugi wälja ei ole tStunud, nagu nad ise eestseisusele ülesse on annud. ?ui meie seda kõik tähele paneme, ja nimelt ka meele ületame, et mehed, kes „ Eesti Postimehe" nimekirja särele nüüd wälja olla astunud, juba miw aega meie eltfiliikmed ei olnud ja neid seal ka keegi millaski i ole näinud, siis peame tõeste imeks panema, kuidas neie Baltlased oma käraga weiksest suitsust nii suure ulekahju mõistnud maa ida. EeSti Kirjameeste valimisest räägib omas iS-maS numris ja uue kawaluse ja tarkusega turule. Kirja akseisab: „üks Sakalane", mis wist A. Grenzstein tähendab. Seal kirjas öeldakse,  et C. R. Jakobsoni üksi suuandmise pärast presitendiks olla walitsetud, mille peale, kui Jakobson tagasi oleks heitnud, Vr. M. WeSke presitendiks pidanud saama. Sellepärast ei olewat C. R. Jakobson mitte presitendi ametit waSta pidanud wõtma ja ennema Seltsist pidanud wälja astuma. See ameti wastawõtmine olla pettus. Selle peale wõime wastata: Tartus küsiti enne Seltsi koosolekut, kui mana eestseisuse  lahtiwõtmise nõu tuttawaks sai, igalt poolt C. R. Jakobson';, kas ta presitendi ametit wasta saaks wõtma, mille peale teda suurem jagu seltsiliikmeid  walitseda tahta. Selle peale andis C. R. Jakobson ikka wastuseks, et ta seda ametit mitte wasta ei saaks wõtma. Seda oma ütelust täitis ka C. R. Jakobson seltsi ees ja palus toist presitendi walitseda. Selts ei wõtnud aga E. R. Jakobsoni palwet mitte täita, mille pe«Atz temal muud nõU üle ei jäenud, kas pakutut amettt ommeti wasta wõtta ehk seltsist wälja astuda. Et aga C. R. Jakobson ise Seltsi asutaja on, sellepärast ei saa ta oma jonni pärast ilmaski seltsist wälja astuma, sest jonn oleks olnud, kui ta seesuguse suurelt paljuses antud nõudmise  peale ametit wasta ei oleks wõtnud ja kardetawal silmapilgul nagu jänes seltsist wälja jooksnud, mille üle just waStalistele suur rõõm oleks olnud. Kometit ei ole seal walitsemise juures keegi mänginud, waid otsus oli walitsejate pool, nagu pärast kuulda saime, paljalt see olnud: ei wõta E. R. Jakobson presitendi ametit mitte waSta, siis walitseme ör. Weske. Oleks selts C. R. Jakobsoni paljalt auupakkumise pärast presitendiks walitsenud, fiiS ta kä tema palwet kuulda wõtnud ja tema asemele uue presitendi walinud. Muidu oleks ta teda jo Mägise tahtnud Seltsist wälja ajada, mis üksi „ Eesti Postimehe" wale „ Sakalane"  oma sõpradele ette wõib pajatada. Mõned on mis nad tahtsiwad. Meie rahwuse UMallste püüdmine oli ammugi see, meie rahwa koolitatud mehi kahte parteisse lahutada. Selle otstarbeks on ennest mõned õpetatud Eestlased ise tööriistaks annud. Aga kuõ nüüd wastaliSte tahtmine täide on läinud ja meie enam salata ei wõi, et meil tõeste kaks parteid wastastiku seisawad, nüüd hakkab ka wili wälja paistma, Ms sellest lahutusest  wastaliSte rüppe langeb. Meie rahwuse Vastalised  on oma tööd jautadä wõinud ja sõda üksiku parteisalkade wasta on alustanud. Nii kaua, künni , Eesti kirikherrad rahwuse parteigg. Mikäes käisiwad, n zulgenuo keeA nende peale kiwa siis Miwad kõik Nüüd on aga H WeieMriMrrad ennast ise partelsses lahutanud, kellel ja kohe on ka , Sakslaste lehed nende kallal neid määrimas ja neid omalt poolt rahwa silmas halwaks tegemas. Seda tunnistab kõige selgemine Eesti VoStimeke" juhikiri 38 seeS. Seal peab „ Eesti Postimees" waljuSte „RiStirahwa pühapäewa lehe" wasta wälja astuma, kus EeSti kirikherrasi „rahwusliku õpetajate" nime all teutäda püütakse. Meie peame tunnistama, et see „EeSti Postimehe" kiri osawaste kirjutatud on, mis jo seal ikka kerge asi on, kuS õiguse eest Võideldakse.  Selles kirjas Võitleb „Eesti Postimees" õiguse eest ja sellepärast ütleb ta: „Et küll Saksad Saksa enam edendawad kui Eestlased Eestlast, siiski on selge, et käesolew Pühapäewalehe kiri oma rahwaslikkude  õpetajatega otse EeSti õpetajatesse puutub ja neid kõlbmataks tahab teha. Äe on aga inetu ja ülekohus. Inetu on see, et otse õpetajate leht töiste õpetajate peale nii paha tunnistab. Pealegi näitab kiri ise selgeste, et tema wistist ühe Saksa õpetaja sulest on woolanud." Eemal ütleb ..Eesti PostimeeS!"  „ Pühapäewa leht laidab rabwuslikka õvetaiaid. Wist sellepärast, et Eesti kogudused loomulrst  soowi Eesti õpetajate järel omast südamest wälja kisuks ja et Saksa õpetajatel nõnda lahkem lugu oleks; paremat põhja meie ei leia." Siin näeme, missugust  wilja meie lahutus sünnitab. Sellepärast arutawad  siis ka Saksakeele ajalehed meie tüli-asju, mis - Eesti Kirjameeste Seltsis oli. ikka jälle ja jälle uueste za puüawad seda lahutust ikka.weel s suurendada. Meie lahutus on nende wõitXaga kõigeks juÄeNN' kahjulellest lahutusest saamad need, kes oma noore-ea tujus teda järelemõtlematu kombel on sünnitanud.  Ärgu nad seda asja nii kaugele ajagu, et wiimaks ka rahwas Eesti Aetajatest niisama hakkab rääkima, nagu nüüd MlÄncahwap. leht", neid teutades  ja rahwa silmade ees määrides, teeb. Sellepärast  oleks just lahkunud liigete kasu pärast soowida, et see Kirjameeste Seltsi tüli kord awalikuiS ajalehtedes  lõheks. Tehkem igamees omast kohast tööd ja näidakem seeläbi üles, mis meie rahwa kasuks teha wõime. Meie Seltsi asi on juba küllalt läbi räägitud, nii et igamees teab, mis ta oma seisukoha kohta peab tegema. Kes enam EeSti Kirjameeste Seltsis tööd ei taha teha, see astugu wälja ja tehku muial tööd, mikSpärast on siis seda lõpmata kära tarwis! Meie nimetasime kord, et I)i Koeler uueks liikmeks meeste Seltsile üleSannud. vr. G. Koeler on paljalt aastamaksu ära saatnud. Aga et tema nime aaSta raamatus leida ei olnud, arwasime, et ta ennast uueks liikmeks üleSse oli annud. Pärast suusõnal saime seletust, et ta juba mullu aasta liikmeks on heitnud, tema nimi aga waleste, P. Koeler, ülesse pandud. all esimest koosolekut pidama. Ehk küll peale 60 liiget wälja on astunud, siiski on meie Selts ikkä, weel õige tugew, sest meie liigete arw oli juba 400 ümber. Seiemaale on ka juba ennast umbes 100 uut liiget ülesse annud. Meie loodame, et järgmine koosolek õige elaw saab olema ja meie oma wastalistele näidata wõime, et meie töö rahwa Vaimuharimise edendamiseks muutmata  edasi kestab. Kõrge õnn. Professor J. Koeler'il on 23. Septembril kõrge õnn olnud, Keiserliku Majesteedi  ette kutsutud saada, kus Keiserlik Majesteet, nagu Peeterburgi ajalehed jutuStawad, professor Koeler'ile lahkeid sõnu on rääkinud. MStt Wlilt -t meie maa rüütlitele Kroonu poolt uueSte selle kool: üles.  pidamiseks Tori ja Awinurme moisade sissetulekud ära on lubatud. Seal hobuste koolis on nüüd uus elu seeläbi alustanud, et sinna hobuse tohter ülewaatajaks  ja toimetajaks on pandud, keda Saksamaalt Berliinist on lastud seie tulla ja keS sellepärast ka sõna Gestikeelt ei mõista. Meie oma maa hobusetohtrid  (weterinäärid) on wist kõik liig Väetimad seesuguse  tähtja tallitusele. Nüüd saame wist pea nägema, et Torist täkud ja märad wälja tulewad, kellel aga weel tiiwad puuduwad. Wiliandi Õiendus. Meile kirjutatakse:  „ Nadau paari sakala, et „Neue Dörptsche Zeitung" ühe Karksis sündinud mehe Säbel- laulusi olewat kiitnud/ mis sellel suwel Pollis ja Wana-KariSteS, kui ka Kaarliwallas lauldut saanud, ja ütleb need A. Kunileid'i (Aleksander Säbelmann':)  komponeeritut olewat. Wiimne Sakala üteluS ei ole mitte õige, sest Pollis ja Wana-Karistes lauldut Säbelmann'i laulud ei ole mitte Aleksander Kunileid'i (Säbelmann'i), waid tema noorema wenna Friedrich Säbelmann'i komponeeritud, kes praegu Paistus oreli mängija ja kihelkonna kooli õpetaja on, kuna A. Säbelmann (Kunileid) juba mitu aastat surnud on. F. Säbelmann ei ole weel Kunileid': nime all kedagi wälja annud, kuna ka » neist kui F. Säbelmann'i lauludest räägitakse. Ainult üksainus Kunileid': laul sai Wana-KariSteS lauldud." Tartusi. aa m Nagu Peeterburgi Saksakeele" Meyt Zeitung" jutustab,  on konsistorial-nõuunik Willigerode Tartust wiimase  kirikberrade sünodi peal täitsa sõapasuna meie Eesti ja Äö' MMe wasta hüüdma pannud. Meie Eesti ja Läti seltsid ei olla, Willigerode üteluste järele, mitte seda, mis nad pidada olema, waid nad ajada poliitikat taga ja nende meel olla sotsialdemokratlane.  Sellevärast olla nad Sakslaste, herrade ja ülemate wasta. abiriistadeks olla sagedaste koolmeistrid, kesseltsidest osa wõtta ja »/ sealt sotsialdemokratlaste waimu rahwa sekka kanda.) k Willigerode annab nõu, seltside wasta wõidelda ja nimelt seeläbi, et kirikherrad koolmeistrite, kirikuwõõrmündrite  ja nõuukonna peremeestega seltsis konwerentsisi  peaksiwad, kus rahwale selgeks wõiks teha, kui kahjulikud kõik need püüdmised on, mis meie Eesti ja Läti seltsides taga aetakse. Need õp. Willigerode ütelused on üks nii imeline ja tühi laimdus, et sinna . küll ühtegi hukkamõistmise sõna enam juure ei pruugi iZisada. Aga seda peame tunnistama: suure imeks- oleme neid ütelust lugenud. Tartu Eesti Põ llumeeM.SelLs^koosalek  29. Auaustil s. a. Sell ülemal nimewd päewal  E. P. Seltsi koosolek wäga rõemsaste ära peetud. President teretas liigutud südamega koosolejaid,  Seltsi liikmid ja külalisi, sest et neid ka sell korral jälle rohkeste kokku oli tulnud; see on 180 Seltsi liiget ja 33 külalist. Ta tuletas kord Seltsile seda leina aastat meele, mis meil, meie kõrge Riigi- Jsa Keisri Majesteedi surma läbi on tulnud, kelle