eest südis t e pla t s i aStu n u d" olema. -- Kus ja kuida ? Kui-meie kirikuõpetajad .Ristirahva pühapääva lehtes" et Ristiusu õpetuses ja kivikus ei ole vaid üksi aga Ristirahvast, siis käänas .Oleviku" toimetaja seda kurjast, ütles seda ,Eesti sugu õpetajate" vasta kirjutatud olema. Miks? KaS see oli .siidiste platsi astumine" ? Jakobsoni surmani kiusas teda .Oleviku" toimetaja ja arutas temale ühest ainsast kirjast viis tosinat valest ette. Aga kui Jakobson surnud oli, siis päris .Oleviku" toimetaja temale meie maakiriku voolt ketserlikku suuandmist ja laimaS .oma Luteruse kirikut" ja kiitis Wene kirikut, kui meie maaririk selle mehele keiserlikku auu ei annud, keda .Oleviku" toimitaja  nii suureks valelikuks tunnistanud oli. Oli see .südWe paltsi astumine oma Luteruse kiriku eest" ? Ja siin pidi ometigi ,ülekohtu tunnistus" ühele poole ehk teisele poole, Jakobsoni vasta, ehk .oma Luteruse  kiriku" vasta olema! Ja .Olevik" segab Venekeelt  lehtedega .mestis" rahva meelt nende maksude kohta, mis meie maakiriku varandus on, tahab seda varandust meie maakiriku käest võtta, nende kasuks, keS meie maakirikust välja astustwad. On see ehk .südist? platsi astumine oma Luteruse kiriku" eest. Kas on veel .pool sõna põhjendamist" vaja ?! .Olevik" kirjutab sellesama numre sees: Kelle käest .peab meie Edumaa omad uuendused vastu võtma? rKas otleteel kõrge riigivalitsuse käest ehk tema käest meie .maapäavade läbi? Meie tõstame: Ainuüksi .otseteel kõrge riigivalitsuse käest! ...."») Tasa. tasa! Wariseer, kohturahaga! Kas Oleviku"  tartlased mitte teadma ei peaks, et Maapääwad Wene Keiserlikud nõuukogud on, just niisamati, nagu kõik teised. Wene Keiserlik Riigivalitsus et see Vallimaal iialgi uuendusi  ilma Maapääwata ja Maapääwa nõuuwõtmised ei saa iialgi seaduslikuks .uuenduseks", ilma Kõigekõrgema  kinnituseta. Mis need pöörased .Oleviku" türklased  siin tahavad? Kas tahavad nemad jälle kord Keiserlikku käsku kurjaste pruukida ? KaS tahavad nemad Keiserliku nõuukogu vasta mässamisele kihutada ja nõdremaid  vendi viletsuse ja mõtlemsja õnnetuse sisse saata? Seda kasu võib .Olevik" oma lugejatele saata. Hoidku ennast igaüks selle valeliku nurjatuma keele eest. igaüks, kellel oma eluõnn armas on! Palugu igaüks Jumalat, et see kuri rahva eksitaja kauaks. See külvab lausa õnnetust rahva sekka! .Olevik" ütleb : .Sina ei pea mitte ülekohut tunnistama  oma ligemise vastu". Järgmises numreS (Nu 29) kirjutab .Olevik" selle kohta mis meie Nelipühi kaskedest (Tall. Söb. Nu 21) kirjutasime. .Tallinna Sõbrast ei suudaks meie enam sö,nagi  rääkida. Aga ta mõistab meid ikka seda tegema .sundida. Meie ei või ju vatt jääda, kui tema näitudeks  julgeb Eesti rahvale nõuu anda, et see finatori ,käest enesele vitsu paluks. Seda ei ütle tema küll .avalikult, aga rebasemõte paistab iseäranis sellest välja: .Kellel siis omas palvekirjas üks nurguke üle jäi, see .ärgu pidagu weiket aSja mitte wetkeks ega halvaks, .vaid andku ka selle soovimisele natuke ruumi". Wõtku lugejad meie Nu 21 ja lugegu meie kirja uueste läbi, seda kirja, mida nüüd ka teised .rahvuslikud" lehed osatavad ja sõimavad, sest et fee meie esivanemate pühise elukenaduse eest kostab. Kes tunnistab siin .ülekohut oma ligemise waSta" ? Seesugusest valest ja roojusest kubiseb .Oleviku" Nu 24. Saagu sellest! .Küll nüüd!" Ehk kõlab meie alandlik hääl ka kaugemale  , eh! kostab pea ka kõrgemast paigast: .Küll nüüd! Peterburgist tulnud sõnumite järel on Kelsri-Praua tervis juba nii kaugele paranend, et selle kuu 10 pääwast saadik enam päiwifeid kuulutust välja ei anta. Kõigekõrgema ckäsu peale on Rahukohtule asutamine  Vallimaa kubermangudes tulevaks aaStaks jäätud. Kõigekõrgema käsu järel algab Heinakuu 1 pääval mitme kauba kohta uuendatud tolli maks. Tänine päritud 10°/ o kõrge lisa maks kaub sellest pääwast saadik ära. Eestimaa Maapääw aStus selle kuu 16 pääval Tallinnas kokku. Kui ülem asi seisab Rahukohtute ja Maakonna nõuukogude asutamine nõuupidamise all. Eestimaa Synod algas selsamal pääval. Eestimaa Kubernör, Wirkl. Staatsrath Poliwanow on luba saanud oma tervise kinnitamiseks kaheks kuuks Soomemaale reisida ja on selle kuu 10 pääval ära reifind.  Kubernõri ametit tallitab senni Wize-Kubernõr. Kammerherra Staatsrath Manshos ja tema ametit vanem Kubermangu kohtuherra, Staatsrath Eugen von Rottbeck. ? ,e „ . - Statistika kommisstsni sõnumite järel selle kuu 5 pääwast, oli rukis õitsemas ja andis head lootust, suvivili ja kartuhwled oliwad vihma mõnul heaste kosunud. -5) Need neli punkti tähendavad Wene Keiserliku Zensuri valitsuse  punast kriipsu. Heinamaatel oli rohi muist väga hea, UMdse wvis heinamaale ja põllnheina kaSwuga rahul olla. Vaivaru ümberkaudu oli rahesadu 29 Lehekuu pääval paiguti palju talwwilja hävitanud. —> Tallinna Tuletõrjujate eesfeifuse poolest kuulutakse, et Vallimaa Tuletõrjujate pääw 26. 27 ja 28 Jaanikuu pääval Tallinnas peetud saab. EeSseisuS palub kodanikust,  kellel võimalik ja tahtmine on wõeraid oma juure korteri võtta, seda järgmiste herrade juureS lahkelt üles anda: H. Petersen, H. Hamanu.G. Stude ja Meybo m. Mallast. Selle kuu 6 pääval oli Malla msisaherra,  Graf Tiesenhausen oma valla koolidele rõõmsat pidupääva valmistanud. RandaS, uhke metsa vahel seisab  üks uuS metsavahi maja. Senna oliwad noored ja vanad koiku kutsutud. Suured auuväravad oliwad ehitatud,  nenda ka weike piduhoone; lauad ja pingid oliwad wäänikutega kaunistatud ja koolilapsed oma vanematega ja omalsetega täitfivad piduvaika. Kell viis algas pidu pasuna kooriga ja vaimuliku lauluga. Kui laulu viimne hääl waikind oli, fiiS aStus üks koolmeister ette ja tänas südameliku sõnadega mõisaherral ja kirikuõpetajat nende hoolekandmise eest koolide eest üleüldse, ja selle koolipidu valmistamise eest iseäranis. Siis anti aru kooli tegevuse ja edeuduse üle viimasel  aastal. Mitmest raskusest oleks Jumala arm läbi aitand, kooli õpetus sigiks kauniste ja löö laSte südamete kallal näitaks tänatavat mõnu. Koolilapsed laulsiwad ja koolmeistre 12 aastane tütar andis Orast prouale ühe mälestuslehe kena weike maalidega ja kena kirjaga. Kahe kooli wastatikused laulud ja-mitmesugused mängud rõSmustasiwad  vanu ja noori. Ohtu poole asustwad lapsed,  vanemad, pasuna puhujad ja laulukoorid suurde pnrjepaati  ja kenad rõõmuhääled kosistwad üte tasase vee, künni hiline aeg kalda poole sõudma sundis. Wanal> ja noored lahkusivad jäädava kena mälestusega puhtast röömupidust. Peipsi rannast tuleb meile järgmine kiri: .Mustwele alewikkuS on nüüd mitmed uuendused sündinud,  millest aealehed sagedast kirjutavad. Aga ühest weikest ärkamisest ei ole mitte kirjutatud, mida mina ikka ka rahvale teada anda kõlwulisekS pean. Meie aleviku kooliõpetaja G. Buck asutaS segalaulu koori, milleS EeSti keelt ja Saksakeeli laulust lauletakse. Noored inimesed käistmad oma puhtaks aeawiiteks ja rahva edaspidiseks rõõmuks oma Jumalast kingitud häälest harjutamas. Nüüd laulavad nemad juba mitmeid Saksakeeli ja Eeitti keelt laulust, vahet pidamata, kaS nendes Sakalastele woi Eestlastele auu antakse, sest et kõik ühe ja sellesama JS sa lapsed on. Nii jsudtS ka meie aleviku aptheki herra Thrämeri sündimise pääw ja noor laulukoor äratas homikul auusat herrat kena lauluhäälega unest, kus ka kohaline muusika - koor juureS oli. Peale laulu ja mängu, kui auuStatud jubilac oma südamerõõmu selle lahke tähelepanemise eest tunnistanud, laulfiwad lauljad ja mängiflvad mängijad veel mõne kena laulu ja tüki. Muidu on meil kõik vagane asi. Palvekirjadest ja teistest ülekaela kihutamiStest ei ole meie pool juttu. P. S. Riia st. Senator ManaSsein on selle kuu 7 pääval Peterburgist Riiga tagasi tulnud, Selsamal pääval tõusis Karl Linde heina- ja kaera magafiS, Peterburgi linnajäuS tuli ja 22 maja põlesivad maha. Tule kustutamise juureS on vett puudu olnud ja sellepärast kahju laiemale läinud, kui hakatuses arvata oli. Selle kuu 14 pääval läks theatec põlema,  sai aga nii palju kustutatud, et üksi seespidi kõik ära põlenud on. Inimestest ei ole ükski kahju saanud. Kolm poisikest, 14, 13 ja 9 aastat vanad, « selle kuu 5 pääva homikul oma vanemate majast ära läinud ja ei ole enam tagasi tulnud. Arvatakse, et ka nende peaS mõte tSuSnud Ameerikamaale minna, kuida seda viimasel aeal mitme poisikese juureS nähtud. Noortel retsijatel et ole õnneks rohkem raha kaasas olnud, kui S rubla. El nemad sellega kaugele et ulata, seda võib arvata.  Ka on neile telegrafi sõnumid teede peale vaSka saadetud. Riia linna,nõisade metsades on viimastel aegadel sagedast tulekahjud tõusnud, mida kurjad käed iigi tanud, kuida puude külge naelutatud kirjad kuulutavad. Linnavalitsuse  Poolest pakutakse sellele 109 rutta palka, W pahategijate jälgile juhatab. Selle kuu 13 pääioal suri Riia Supenntendent Karl Müller ara. Wilj audist. Öösel selle kuu 6 ja 7 pääva vahel on Wiljaudi kirikuaidas üht nii toorest tegu tehtud, kuida meie seda oma kodumaal veel mitte kuulnud ei ole. Nii samati Saksa jäutuseS kui ka Eeski santuses on ristid jalgktwide pealt maha murtud, jalgkiwid ja marmori sammad  lõhutud. Kohtud on muidugi koledaid laaõlajaid ja pühitsetud paiga teatajaid hoolega otsimas ja kõik paremad «aimud soovivad kohtutele mõnu ja kmjategijakele teenitud  nuhtlust. Pete rbnr g i st Kõigekõrgema käsn järel saavad sel «Ml ZIZMV «eest sõeaväekohnse täitmisele kutsuM. SeeSpidiSte aSjade Minister on Kubernõridcle ringkirja  saatnud, mille» Z Lehekm pääval antud Kõigekõrgemat  käsku meele tuletakse, et kõik ässitamise» Juutide vasta, niisamati ka kohtute ja ülemate hooletused seesuguste  tülide ja kärade lämmatamise juureS, raSke nuhtluse alla langevad. Minister tunnistab omaS ringkirjas, et Riigivalitsus kõiki oma hoolekandmist rahu ja seadusliku  elukorra tagasi saatmise peale h-eidaks j ,l üksi. r.ndeftkorraltst edendust  ootak s. Lepttvseririku ehitamiseks on 29 uut plaani sisse saadetud, aga ka nendest ei ole ühtegi igas tükkis pruugitavaks  peetud. Lepitusekiriku chtmstsett on Peterburgi linnavalitsuse läbi Lehekuu lõpuni 609,272 rubla korjatud. Teisi andeid, kiriku riistadeks ja ehtetekS on lugemata hulk. Bnch'i vabrik Peterburgis on kakS altari lühtret kinkind, mis nüüd Moskva näitusel on ja 2500 rubla maksavad. Kuulsa kirjaniku, Turgmjewl tervise üle on jälle pahemad sõnumid tulnud. Jooksja haigus on ennast raskest tema rindu löönud; siiski oodatakse teda sügiseks isamaale tagasi. Soo m emaal l. Lehekuu wiimMe pääwade seeS on Soomemaalt 174 noort inimest Ameerikamaale välja rändan». Ka teistest, keS passidega wõerale maale reififlwad  arvatakse, et nemad Ameerika poole tõttavad. Pihkvast. Jstõned talupojad kes laadale sõitsiwad, pidasiwad taeva all öömaja ja magasiwad oma vaukreie peal. Pikne lõi ühe vankre sisse, surmas mehe j.'. uimaSlaS  tema naese ja tema vennapoja, keS aga pea jälle toibuHwad. Nehe mittS oli nagu haawlete läbi laStud, nägu sinine ja kasuka seeS suur auk. Mo sk w a st. Metropolil Makari on selle kuu 10 pääval äkitselt ära surnud. Näitusel käivad argipäiwil 690(1 künni 7(10(1 vaatajat; pühapäivil tõuseb nende hulk künni 20,000 hinge peale. Selle kuu 7 pääval oli MoskwaS jälle suur tulekahju, m!S hulga puustmajasi maha põletas ja umbes 100.000 rubla eest kahju tegi. ÜheS majas leiti üks kiviõliga kastetud rogoski  kott. Sellest arvatakse, et tuli pandud on. Pokro »' i m aakondaS , Wladimtri kubermangus  on rabe selle kuu l räämal wägapalju kahju teinud. Mitme tulumde defs.üiui pealt on vili hävitatud. Ka km,a!aai»a!> su jämeda rahe labi kahju saanud. MitmeS paikad au oSllud ümber küntud. Kisliari st. Tereki jõgi on selle kuu hakatusel üle kallaste tõuSnnd ja palju kahju teinud. Wiinamarja ibtituStest arvatakse väga palju hävitatud olema. RSibtnSkist. Selle kuu 10 pääval põlesivad neli laStitud laeva maha. Kahju on 150,000 rubla suur. Odessa st. ÜkS suurepõllu pidaja TiraSpoli maakonnast  kirjutab, e! tema oma 10,000 dessätini suure, külivatud  põllu pealt talmmilja, suviMja ega põhku loota ei wõi. ja bei nad seisavad juba nüüd nii kõrgeS hindas, et mõni mc es ei tea, kuida tema oma lojukseid lnlewat talvel laitma peab. MõneS paikas leigatakse ja kuivatakie kõrkjaid, aga need ei anna loomadele rammu ja ei seisa kana. Je! ifawe t p o l t st. Kuri jõgi on Lehekuu 29 pääval iile kastaSte tõuSnnd ja üle laia maakondade va stand. Kange tarm ja rahe on põlluviljale ja viina - mägedele palju kahju teinud. R a d ; I v i l a Iv i st kirjutakse, et Brodi linnas juba umbes 20.000 Junti Wenemaalt ennast kogunud on, keS Ameerika maale wäija räudada tahavad. Raha ei ülle nemad omal olema, alukamiteede raha ei ulata ka enam ja Austria valitsus ei taba neid enam seal sallida. Piire peal seikavad kahekordsed vahid, et uusi väljarändajaid  juure ei stikekS, >a neid kes enne listivad, tahetakse Wenemaake lagast saata. Wõeralt maalt. Saksamaal!. Riigipääw on sel korral lõpetud ja aSUib Talvekuu 30 vaäwa! uuekle kokku.  Rahaminister  Vitter tobia oma ametit maha pauna.  Berliinis  liiguvad jutud, kui oleks Saksamaa laewaväe pealik  M elling Kiili kindluse ja sadama plaanid Wene Sõea-Ministerimniie müünud. Meiling on kinni pandud, selge ei ole see vaha asi aga mee! mille. AuSlrLa-Un g r u m a a l l. Mässamise paikades  on suur kära waikind ja ka soldati wökmine on korda läinud ; põgenend maarahvas tuleb lagast ja tagasttulijad on ka ilma kust ma la 800 pusst Austria kohtute kätte koonud. Murel tecwad need maakonnad aga ikka week. Hiljuti oli ennast Henogowmas üks mässajate salk kogunud,  mis 4(1(1 meest suur oli, ja jutud käivad, et põgeuend  mässajad, keS Moniencegro piirel omad söeariiskad ara anduvad, seal uued ja paremad saanud olekfiwad.