kõige tema waranduse pärijaks pani. Selle testamenti seadmistest nimetame meie, et üksi, just alleshoidwat joont mööda tema pojad liikumata wara, krundid ja linna majad, pärima pidiwad, kuna tütretele puhast raha, kummagile 2000 rubla pidi wäljamaksetud saama. Peale selle on tefiamentiS üteldud: .Ühegil minu kruntide pärijal  ei ole luba, päritud krunti kasu pärast ilma wendade lubata ära müia; sureb tema ilma pärijateta, fiiS päriwad  minu teised pojad selle krundi, selle hinnaga, mida mina peale pannud olen." Esimest talukohta oli P. O. umbes 28 aasta eest, 3000 rublaga ostnud, mida sel aeal wäga kalliks peeti, sest tema oli selle eest tamne oma heameelise mõisaherrale 90 rubla renti maksnud, ja ostuhinda  oli tema esiteks wõlga jäänud. Ja mis jättis tema päranduseks? Esiteks selle suure esimese koha, mida tema ise wist mitte liig kõrgest omas tellamentis 10,000 rubla hinna alla arwanud oli; siis N. meski nelja krundiga, mida selle külge ostnud ja mis 22,000 rubla eest wanema pojale päranduseks jai, kes ka kummagi  õele 2000 rubla wälja maksma pidi; peale selle mitu maja Tartus, mida pärijad 10,000 rubla peale arwasiwad,  ja wiimaks maja-waranduse, 4000 rubla peale arwatud. Kõik talumehe P. O. järeljäatud warandus wõib siis 46,000 rubla peole arwatud saada. Selle summa sees ei ole weel kõik arwatud, mida P. O. omal töökal elu aeal kokku hoidnud: Kõik see, mida tema elu aeal omast likkuwast warast, nagu hobuseid, loomi ja teist asju, oma lastele elu hakatuses annud, ei pidanud päranduse  jagamise juures mitte arwatud saama. Et need eluaeal antud kingitused mitte weiked ei olnud, seda on sellest näha, et tema üht poega aitanud oli, üht suurt krunti osta, ühe teise pojale talukoha ostnud ja kaht poega aitanud oli, suuri karjamõisast rentida. Wiimaks on weel tähendada, et P. O. kui põllumees seda warandust kogunud on; wiljaga ja teiste asjadega ei ole tema rohkem  kauplenud, kui tema möldre amet seda iseenesest tarvitas.  " Talumehe P. O. testament tunnistab kõige pealt, kirjutab .Uus Tartu Zeilung" selle juure, auusast tööst' kindlast hoidlikust meelest ja wäflmata, kordaläinud püüdmisest.  Meie ei taha koguni mitte arwata, et iga talumehe  kirstus tuhanded seisawad. Siiski näitab see testament  selgest, et need põhjused, mille peal talumehe töökaS käsi nii kaugele saada wõib, kui lihtlane P. O. saanud on, mitte wäga ära pehastanud olla et wõi, et kaebtused wäljakuruajate .Baronite rusumist üle, ometigi natuke peakuwad alamale kruuwitud saama, ja et meie juures .lirimaa elukord" tänine weel mitte walitsemas ei ole." Sedawiifi kirjutab Saksakeeli , Tallinna Zeitung", muis oma teadmist ja heaks arwamist mööda, muist .Uue Tartu Leitungi" ja teiste järel. Ja ka teisi waidlemifi .rahwameeSte" ja nende lehtede wasta, leiame meie nüüd õige rohkest Saksakeeli» Tallinna Zeitungis". Sellest kõigist kirjutada ei ole meil sel korral wõimalik. Ka .rahwameeste" lehtede ja kirjade sisse ei wõi meie mitte sel korral sügawamalt waadata, waid peame lugejaid ja ,rahwamehi" paluma, weel paar nädalit  kannatada. Meil oleks sel korral aga midagi selle üle tähendada, et neil päiwil alleshoidlikult poolelt õige sagedast meie kodumaa talurahwa kosumast jõuust kirjutakse, seisma pandud  summafi arutakse ja sedawiifi otse nagu rahwa raha rahwa taskus luetakse. Et seesugune arutamine ja kokku hoitud kopikate lugemine koguni mitte lihklafe rahwa meele järel ei ole, seda teame meie, ja meie arwame, et Saksakeeli  .Tallinna Leitung" ja teised alleShoidwad lehed seda ka teadwad. Ja meie kardame, et .rahwamehed" sellest arutamisest üht uut tulelonti kokku keerutada ja meie kodumaa  seisuste ja suguarude lepituse ja sõbruStuse mahapõletamiseks  tarwitada katsuma saamad. Sellepärast arwame  tarwis olema selle peale tähendada, miks meie päiwil ühel poolel nii palju rahwa wiletsusest ja Vaesusest kõneletakse, teisel poolel rahwa kogutud wara awalikult üles arwatakse. Meie filmitawad wäga palju Wenemaa seespidistekubermangudedemokratliku taluseadusega ,kus talukohtasi  ega taluseisust ei ole, waid ükst aga koguduse maad ja rahwaft. Kas nemad seda seadust töeSte paremaks peawad, seda ei taha meie sel korral sügawamalt läbi uurida. Et aga nende nõuu sigiks, et meie taluseadus demokratliku elukorra ligemale nihutatud saaks, selleks on tagakihutajaks  ja nihutajatel Riigiwalitsuse abi tarwis. Seda ei wõi nemad aga teisel kombel saada, kui et Riigiwalitsusele  ette kujustawad, meie kodumaa taluelu oleks rikkis, talurahwas oleks waesuses ja wiletsuses ja ei olekS oma elupõlwega koguni mitte rahul, ega wõikS sellega rahul olla- See kõik oleks Wenemaa seespidistes kubermangudes  parem ja meie kodumaa talurahwas, Eestlased ja Lätlased  .soowiksiwad" sedasama taluseadust, mis Wenemaa seespidistes kubermangudes on. See tähendab seda: Eestlased ja Lätlased soowiksiwad kogudusemaad,  mis hingede järel aa st- aaStalt j Autatud saab. Kui meie »rahwa. mehed" ehk kinnitavad, et neinad seda mitte ei taha, fitS peame meie tunnistama, et nemad isegi ei tea, mis nemad tahawad. Sus ei saa nemad ise oma püüdmiste mõnust aru. sest demokratliku taluseaduse wiimane ots ei  looduslikul  kombel iialgi muud olla, kui jägataw hingemaa. See on nende püüdmiste Wvssyv«, kuida õpetatud me« hed seda nimetawad. Selle waSta wSitleb aga meie kodumaa 'alleSboidanerakond,  kes meie kodumaa taluseadust seisuslik u põhjuse peal üleS ehitad ja selle põhjuse peal pidada alles hoida tahab. Seisuslikul korral ei ole talurahwas  mitte paljaS rahwaS, waid on üks seisuS, kellel suuremad õigused ja suuremad kohused on, kui sulaStel ja wabadikudel. Ja talu maa ei ole mitte koguduse omandus.  waid on selle omandus, keS seda omale oSla jõudis, ja ei saa mitte köikuwateS kildudes iga aasta uueSte koguduse  liigete kätte antud ja oma koormatega üheS iga täie-ialise koguduseliike peale pandud, waid seisad kindlais talukohtades, kaS päriSomaniknde kaes. ehk rentijale seaduslikku  eesõigust mööda, rentijate käeS peremeeste käes, kuida seda meie kodumaal nimetakse. Seda olekut tahawad need mehed ja lehed meie talurahwale  alles hoida, keda meie ,alleShoidwad" nimetame, kuna ,rahwamehed" neid ,wanameeltsed" nimetawad. Ka alleShoidwal poolel on Riigivalitsuse abi ja tuetust tarwis. Ka alleShoidwal poolel teatakse, et Riigivalitsuse  abi teisel kombel saada ei ole. kui sel kombel, et aruannete  läbi näidatakse, kuida rahwa elukord seisusliku ta. luseaduse põhjusel kosub. Sellepärast kirjutakse ja aruta, takse alleShoidwalt poolelt Riigivalitsusele aealchtede läbi ette, kuida meie kodumaal talurahwa elukord, seisusliku taluseaduse põhjusel kosub, kuna see Venemaa seeSpidiSteS kubermangudes, demokratliku taluseaduse põhjusel ikka rohkem  alamale libiseb; kuida siin sulaStel lahkem elu on. kui seal nenda nimetatud peremeestel, kuida fiin rahwa waranduS aast-aaStalt kaSwab, kuna seal wölad kaSwawad j. n. e. Liihidelt: Kes Riigiwalitsuse eeS kunstkõneft Baltimaa  talurahwa viletsusest peab, see püüab seisuslikku taluseadust  demokratlikuks pöörata, talu seisust ja talu kohtast lõhkuda KeS Vallimaa talurahwa kosuwat elukorda Riigivalitsusele ette arutab, see püüab seisuslikku katuseadust,  talu seisust ja talu kohtast alleS ja killutaumta hoida. Tee on selle watdlemise sügawam põhi. ?aln rahwas arvaku ise järel, keStema sõber, keS tema lvac-i. lane on! Omalt maalt. Tallinna st. EeSlimaa Aubemör, Wirkl. StaatSrath  Poliw anow on oma reisull lagast jõudnud ja s.lle kuu 4. pääwal kubermangu walilsust jälle oma kätte wstnnd. ..... . Selle km 7 pääwal põlefiwad Aasani kiriku taga neli maja maha. mis Andrejewl. Nikolajew'i, Aunapuu ja Pärson'i omad oliwad. Tuletõrjujad oliwad warmall abiks ja sedawiist sai tule edasi minemine keelatud. Majad  oliwad kaitse alla antud, aga kahju on siiski vige suur, sest põlewalest ja ümberkaudsetest majadest samad majariistad nii suure kiiruga wälja kantud, et nendest palju wiga saanud on. Tuli oli Pärsoni kuurist wälja tulnud, rohkem ei ole sellest teada. Rahwa keskis liikus jutt, et kaks last tules surma leidnud, aga see et naita tost olema. Politsei seadmist mööda on selle Politsei ametniku kohus keS öösel Raekojas walwab. tulekahjude juures Raekoja kella Ma laSla, niipea kui temale tulekahju teada antud on. ..... ... m Korralisel turu aeal saab edaspidi ttka VS Politsei  ametnik turul seisma, keS selle peale waatab, et kaubad solkimata on ja kauplemine seaduslikul korral toimetatud  saab. Tallinna Raekohtu poolest on wähatemmd meremäe  paatmees Andrei Mühlmann, kes joobnud peaga Näärikuu 17 vääwa õhtul, OmSki rügementi soldati, 3 man Stepanow'i surmaS. kaheksaks kuuks tuhthoone ja kiriku noomimise alla mõistetud. . „ . . . Kuida Saksakeeli ,UuS Tartu Zeitung' kirjutab, olla Rahukohtu Seaduse raamatu GeStikeeli ttilkkiri juba nii kaugele jõudnud, et aga weel MS ehk kaks poognat trükkida on. Seda tööd on Pastor 3. Hurt teinud, ja ka Akademiker, Geheimerath Dr. F. Wiedemann on ablkS olnud. Akademiker Dr. Wiedemann on Tartu tulnud ia jääda umbes kaks ehk kolm nadalit senna. Eesti annab rahwale nõun. mttle kodumaalt wälja rännata, nimelt mitte Pelerkmrgi kubermangu,  kui just wiimane häda ei kihuta. Peterburg: kubermangus  olekS küll 20 künni 30 aaSta eest ha,d aiutuse  kohkafi saada olnud, aga nüüd enam mitte. See nõu on hea ja meie wõime oma enese silmanägemist Mõõda tunnistada, et Peterburgi kubermangus Eestlased omale asutamiseks wiletfat metsa maad renMwad, kuS elumaia ega muud hooneid peal ei olnud, kus maapind weel iialg, fahka näinud ei olnud, ja tuS UW kohe hakakises 3 ratta dessätini pealt renti makfeti, kana selle hinna eest meie kodumaal ikka weel sagedast malmis ialukohtafi, kõige hsv«teM ja haritud maadega saada on. Eesti palvekirja kandjate juhataja, Joosep P flu g , kellest ««te wiimaseS numreS kirjutasime, on varguse parast kimü võetud ja Manngerihti ehk Kaelakohtu  alla antud. ArmaS rahvas ! Kuhu see saadab, kui seesugused lueh.d enuast rahwa juhatajaks topida tohivad ja matta wöetnd saavad? KaS see mitte EeSli rahvale jäadawatt lenlusew >a kahjuks ei läheks, kui mhwaS wargaid ,a pahategijaio omale nõuumehekS ja juhatajaks wõlab? Paremad mehed et peaks ometigi kauemini seesugust hullamist, auusa Eesli nime kulu peale, wait olles pealt vaatama I ,Oleviku" toimetaja, herm Grenzstem vn kaks kord kirjutanud ja kinnitanud, et teda Riiga, toimetajaks kutsutud. tema aga seda kutsumist vasta Võtnud  ei olekS. Gealt kirjutakse nüüd , Kündja" Väljaandjate  poolest, et ükSti herm Greuzstemi peale mõtelnud ei ole. ,Go!oS" kirjutab Baltimaa kubermangude koolidest: Magedast oleme meie, seespidistest asjadest klchttateS, kadedusega  selle peale tähendama pidanud, et ühes Europa- Weneriigi jauS. Balltmaa kudermaugudeS. RiigiwalitsnS kogodust avaliku asiituöte ja koguduse elu kohta täieste usaldab. Rahvakoolid ou seal täieSle koguduste enneõte ast, ja sellepärast on need seal ka õitsevas ole - ku S. Koolide asutajad on seal ka koolide eeSseisjad ja kannawdd nende eest hoolt, nagu oma enese varanduse eest. Ja iikSkt ei tsiliia neid nende hoolekandmises. Riigivalitsuse  ülevaatamine jääb õige piirete sisse: Meda et ole rohkem, kui larwi» läheb." Wenemaa seestpidiste kubermangude  rahvakoolidest arvab ,Golos". et need enne kõrgemale töuõta ei wöi, kui üleliigne ülewaaiamine lõpeb, see on, kui kogudustele rohkemat õigust koolide üle antakse.  MS peMvad küll teised Wenekeeli lehed ja meie , rahvamehed" selle tunnistuse kohta ütlema, keS meie rahvakoolidele just seda ,soovivad", mis ,Golos'i" aru järel neile takistuseks oleks ja nende , õitsevat olekut"  lõpetaks,vad. Gi mõned Wenekeeli aealehed kadedust  pärast Baltimaa rahvakoolide asja ja mitu muud meie kodumaa a?>a muuta soovisiwad, nagu „GoloS" siin tunniStab, see oli meil juba ammu selge küll; missuguse hinnaga nemad aga meie ,rahwamehi" oina kadeduse tööriistaks  palkastwad, seda seletagu need ise, kui neil selleks julgust on. WwimaÄt kirjutakse, et »Rishki Testniku" kaaStoimetaja  Liiwimaa EeSti jäuSkondaS reisimas olla ja et keda kusagil villidega ja trummidega waSta wstta tahetud, mis aga sell? läbi tegemata jäänud, et uutmoodi arvuõpetuse  kuulutaja varemini tulnud, kuida keda oodati. Selle asemel m temale ja Märt Mittile Skobelewi pidul, mida ühe Aleksandrikooli komitee poolest valmistati, neidude  käte läbi lilletimpufi antud ja keS teab, mis muud auuStust ja rõõmustust valmistatud. Kui kaua peaks see weel keSkama. et pimestatud ErSti lapsed sedaviisi oma enesele liha ja «ere, keele ja kiriku waSta möllavad ja oma rahulise hariduse tee peale komiSkamise riistu kannavad.  kui need kardetavad riistad ka neidude käte läbi lillekimpude fiSfe «Asitud on? Meil saab alamal aSja olema, selle kurvastava aegade tähe juure tagasi tulla. Paidest. Hiljuti pidafivad Paide Priitahtlikud tuletõrjujad oma kolmat asutuse pääiva. Esimest kord lehwtS selle auusa seltsi lipp, ühe Paide naesleradwa kingitus.  Kui pidurong turule jõudnud oli, siis tõttiS peameeS  Richard HMmann rõõmu hõiskamist Keisri anuks, mille peale kõik hääled vaimustatud waStuft andflwad. Mööda niilitia! edasi nihkudes, wvttlS pidurong rohket lillcsadu ke nai st kätest vasta. Paide Priitahtlikul Tuletõrjujate  Seltsil on 68 tegevat ja 34 osavõtvat liiget. KAsah idja, von Gernek oli omaS aruande kõnes selle veale lähendanud, kui väga üht uutseltfi pritsi tarw'S läheks.  See loovimine on usinast täide läinud. Üks heategija  on selleks 666 lubla kinkinud. Amblast. Selle kuu 2 pääwal sai Ambla Priitahttiku  Tuletõrjujate Seltsi pritsimaja sisse õnnistatud. A«T 3 pärast lõunat oli huik möiSntkufi ja teist osavõtjaid  kaunistatud pritsimajas kokku tulnud. Kirikuõpetaja SnniStaS maja, seltsi präsident Baron Wrangell Keravetelt  teretas koosolijaid, hüüdis KeiSri tervist wälja ja selle peale sai Keisrilaul lauletud. Siis pidas seltsi peamees.  Ko 8 sow Eestikeeli kõne, nenda ka Tallinna Tuletõrjujate saadik, MuSkat. Mänguga ja röõmupiduga sai see vääw lõpetud, mis Me ühe uue, abi ja ühenduse asutusele, meie kalli kodumaa pinnal uut kinnitust annud on. Rakverest. Saksakeeli ,Tallinna Zeitungile" kirjutakse Rakverest Malevivoja" koolimaja põlemise üle: ,WiimaseS. .Rakvere Teadaaudja" numreS üteldakse, et tulekahju tõusmise üle ühtigi teada ei oleks. Lubage minule,  et mina Teile seda teada annan, mis enne tulekahju