minema. Kui Teked seda nägiwad, woolas neid suures hulkades kantsist wälja ja tungisiwad igalt poolt meie kallale. Iga suuretüki pauk meie poolt lõhkus aga waenlaste hulgad laiali, kus juures meie waenlaft osawaste  sihitud kuulide abi! tagasi lõime. See oli üks ütlemata sügaw pilt. Pime hakkas kätte tulema. Kuu oli ennast nagu meelega weripunaste plekkide alla warjanud. Meie mehed läksiwad kõige ilusamas korras tagasi, kus juures muusika lustilist tütka mängis. Meie mehed laulsiwad wahwaid Wene laulust ja waenlase püssi paugud «valgustasiwad eemalt meie teed, mille peale meie niisama püssidega wastasime. Üksi aeg ajalt pani ühe ja töise haawatud kisa meie südamed kramplikult tuksuma. Ohtu kella 9 ajal olime jälle omas kindluses ja astusime roodu. Kindral Skobelew tänas sõamehi Keiserliku Majesteedi nimel nende wah- wuse eest, mille peale sõawägi hurraa'ga wastas. Kindral wõttis kõik pealikud üksaawal oma hõlma ja andis neile suud. Siis läksime öökorterisse. Töisel päewal matsime omad surnud maha, kus juures kindral Skobelew ja pealikud puusärka aitasiwad kanda. Kui matmisest tagasi olime tulnud, jagas kindral Skobelew ' muusika mängu all auutähta wälja." See kiri, milles saatja esimesest lahingust Geok- Tepe ees jutustab, annab meile elawas pudis sellest lahingust teadust. Kirjutaja langes aga pea peale selle, kui wahwa söamees waenlase wasta wõideldes. Poliitika ringwaatus. Saksamaa riigi parlament on jälle Berliinis koos K'M Wwaga saab ikka enam «Valituks kui wäga Saksa riik mõnes, tükis tagurpidi lähäb. Saksamaa  parlament on omale ühe mehe presitendiks Valitsenud,  kes Preisi kooiiministeeriumi ametnik ja täitsa kiriklane ja Vanameelne on. See mees on von Gvstler ja tema Valitsemisega on zentrumi partei suure Võidu enese poole saanud. Preisi parlamendi ülemkojas on Vürsti Bismarki ja endise rahaministri von Campenhauseni  wahel õige käre kõne-sõda olnud, nii et sarnast Vist arwa parlamentides naha on olnud. CauHenhausen  astus seal esite asjalikult praeguse Preisi rahaministri  wasta üles ja näitas, kuidas see minister nõrgait oma ametit peab. Praegune rahaminister von Bitter on kaunis nõrk kõnemees ja tema Vastus oli siis ka kaunis Vaene olnud. Aga tema oli paluwa silmaga Vürsti Bismarki peale Vaadanud ja see astus nüüd oma rahaministri eest ette. Selle kõnes läks aga würst Bismark nii tigedaks ja ülemäära, et ta omad sõnad nagu Välja köhis, ja Campenhausenile ette Viskas, ta olla see kõige Vaesem rahaminister olnud, mis olla Võib. Bismark olla kord kahetsenud, et Campenhausenit ministri ametist lahti pidanud laskma, aga nüüd rõõmustada ta ennast, et ta sealt ära olla läinud. Sest see endine minister, kes Prantsuse maalt tulnud milliardide õnnistust ära olewat aidanud pühkida ja siis seitse raswast aastat olla mööda minna lask- ilma et tulewiku eest oleks muretsenud, olla küll nra üks korraline inimene ja kassameister olnud, aga ilmaski mitte rahaminister iseäraliste mõtetega. Seda Bismarkist saadetud teutuse Vihma oli Campenhausen  kahwatanud näul oma pahä sadada lasknud, siis astus ta ette ja näitas, kuidas würst Bismark ise halroa raha-oleku pärast süü-alune olla ja lõpetas nende sõnadega, tema olla õige südame põhjast rõõmus, et mitte enam seesuguse riigikantsleriga kokku tööd ei pruugi teha. Nõnda läks käre kõne-sõda edasi, keda kõige kõrgemad riigi ametnikud ja wõerad saadikud pealt kuulafiwad. Juutide tagakiusamised on Saksamaal ikka Veel õitsemas. Tuttaw Dr. Henrici ei pea mitte üksi Berliinis  omi ässitawaid kõnest, Vaid on 18. Webruaril ka Neustettiinis ühe seesuguse kõne pidanud, mille peale Juutide tempel põlema pistetud ja ühtlasi naabri majadega  ära on põlenud. Küll on hirmus lugu! a.a>lte ewad Jirilaste pärimised Inglismaa  parlamendile õige palju pääwalu. Jirilaste rentnikule  päämees Parnell olewat hiljuti jälle wälja rääkinud,  mis tema partei püüdmised päriselt on. Nemad ei tahta mitte mässamise teel seda kätte saada, mis nemad püawad, Vaid seaduslikul teel ja nõnudmisel. Nende tahtmised olla aga järgmised: Esmalt pidada rentnikule rendi suurust parajalt ära määratama, mida edespidi keegi enam suurendada ei tohi. Töiselt pidada riigiwalitsus talupoegadele nende maade peale rahasummast  koha ostmisteks kolme protsendi eest laenu peale andma. Kolmandaks pidada mõisnikutele kohuseks  tehtama, et rendikohte, kui seda talupojad soowiwad,  täie hinna eest kohapidajatele päriseks müüwad. Rahasummast, mis riigiwalitsus selle ostmiseks kohtade peale lamab, maksawad koha omanikud 20 ehk 30 aasta sees jälle riigiwalitsusele tagasi. Aafrikas seisawad  Inglaste asjad õige halwaste, nii et Inglased Buursidele rahu lepitust on pakkunud. Sellega ei ole aga üks jagu Inglismaa ajalehta sugugi rahul, waid arwaroad seda rilgi teutuseks ja nõrkuse tunnistuseks. Kreeka ja Türgi asjad on nii pahad, et ka rahulootstld juba tundma, kuidas Türklasel  mingisugust head tahtmist ei ole, järele anda, ja sellepärast sõda tulemata ei rvõi jääda. Ühtlast walmistawad  ennast Albaanialased suurel mõedul sõale ette, nende mehed pögenewad Türgi wäest ära ja astuwad Albaania „liiga" sõameeste hulka ja teenistusse. Luga saadikud käiwad mägedes ühest kohast töise, sinna sõamoona  ja sõariistu wiies ja noori mehi sõale ette walmistades. Kardetakse, et mitte enam kaua aega mööda ei saa minema, kus terwes Albaanias mässamine  saab alustama. Omalt maalt. Pärnumaalt. Petja. Meile kirjutatakse Audru seal noor mees jutu wälja teinud, et ta raha-augu olla leidnud. Seda juttu halatud uskuma ja mees saanud nüüd õige palju raha wõlgu, mis sellepeale lamanud, et kui kord oma leitud kuld ja hõbetükid sulamaks rahaks ümber muudab, siis wölglastele  laenatud summad kätte saab maksma. Aga mees elas priskeste ja purjutas iga päew kangeste edasi, ilma et raha oleks wahetama hakanud. Seal läks andjatele wiimaks ka kops üle maksa ja nemad ütlesiwad: Sina elad nüüd juba kaua aega meie kulu peal ja meie laename sinule ühtepuhku edasi, millas hakkad sa kuhjaga tagasi maksma? Meie sinule enam ei laina! Kui mees nägi, et temale enam raha ei antud, ütles ta: Meie kaup on nii, kui ma leitud raha wahetada saan, siis ma maksan. Aga millas sa siis wahelad? küsistwad raha-andjad edasi. Eks ikka siis, kui ma kord raha olen leidnud! oli wastus. Nüüd oli meestel õige otsus käes. Küll on aga Audra kihelkonnas palju usku leida! Tartust. Kiri. Järelseisaw kiri saadeti meile Tartust awaldamsieU hitte: „Tartu ,LÜWWMe" lauluselts loodab hiljuti sissesaadetud palwekirja peale Ministri Herra poolt luba saawat, et 26. Augusti kuu päewal 1881 „Tartu-Wõru maakonna tänupidu Keisri Herra kroonimise juubelipäewa mälestuseks" wõime pidada. See pidu peab üks laulu- ja mängupidu  olema, millest segakoorid, meestekoorid ja mängukoorid Tartu ja Wõru maakonnast ja ka nende maakondade naabrusest tegewalt osa wõtma kutsutakse. Pidu programm saab, kui see kõrgemalt poolt kinnitatakse, lühidelt järgmine olema: Päew enne pidu, 25. August: piduliste wastuwõtmine;  pidukontserdi proow; pidu-sööma-aeg. Pidupäew, 26. August: enne lõunat pidu-Jumalateenistus;  pärast lõunat pidu-kontsert; õhtu näitemäng, (tegewatele pidu-osalistele ilma hinnata). Pidupidamise luba saab teada antama, niipea kui see Tartusse jõuab. Juba ette palutakse aga kõiki sega-, meeste- ja mängu-koorisi eespool tähendatud  paikadest, pidule tulla nõuuks wõtta ja seda lahkeste siia teada anda. (Adress: Seminarkoolmeister J. Kurrik Tartus, Tallinna uulits 15.) Pidu toimetuskonna nimel: A. H. Willigerode. Tartus, 5. Webruaril 1881. A Kurrik." Nõnda oli saadetud kiri. Soowida oleks, et meile pea pidu programmist lähemat teadust antakse. Tartu Ees ti õllumeeste Selts pidas 2. Webruaril koosolekut. Mitt andis seltsile  teada, et akadeemikus professor Köhler, keda selts enne auuliikmeks oli walitsenud, walitsemist wasta on wõtnud. Waimustusega kõlas seltsi poolt nimetatud  herrale mitmekordne „Ta elagu!" Dr. Weske, keda selts omaks kongressi saadikuks oli walitsenud, andis teada, et tall oma ameti poolest wõimata olla, kongressile Riiga minna. Selle peale walitsedi seltsiliige  ja päriskoha omanik A. Dido kongressi saadikuks.  Parast mõnda seltsliku nõuupidamist pidas stuci. Tiidemann kõnet wanaist Eesti põllumeeste pruulidest  pühade ajal ja iseäralikuil päewadel. Kõne juure lisas meie kõrgeste auustatud Dr. Kreutzwald mõnda kena ja tähtsat tähendust. Selle järele seletasiwad  ka kooliõpetaja Kunder ja Dr. Weske weel mõnda selle tähtsa kõne kohta. Pärast seda, kui weel mõned punktid ja küsimised käesolewa kongressi kohta oliwad seltsile ette pandud ja läbi räägitud, tegi selts oyujeks s. a. 10. Juunil Mustwee alewis jälle wäljanäitust  ette wõtta ja seks kiituse - kirju ja auurahasi kõrge riigimaade ministeeriumist ja sellega ühes näituse  luba paluda. Peale selle rääkis weel president Mtt kartohwli magude ajamisest ja lõpetas koosoleku selle lootusega, et järgmisel koosolekul, 7. Märtsil, Rnast tagasi tulejad kongressi saadikud mõndagi tähtsat  asja seltsile sealt- wöiksiwad arutada. Sellega lõppis koosolek. Tartus on mõne nädala eest jälle üks noor mees üliõpijate seast wastastiku wõitluses (ehk duellis) 2. Webruarll surma saanud. Õigusega kaebatakse igalt poolt mana rusika-õiguse maimu wasta, mis seaduse  ja inimliku olemise teelt noorigi mehi weel metsa weab ja iseäranis Baltimaal weel nii wäga oma pää ülemal hoiab. Tallinnast. Eesti inda" on Mõskma ,Mene laewäsõidtt e^ne^seks" oma tegewuse eest laewasöidu edenduse heaks Keiser Aleksander 11. kuld auuraha saanud, mis nimetatud „Wene laewakäigu edenduse selts" Keiserliku Majesteedi  25. aastase walitsuse päewa mälestuseks on asutanud.  Sellest auurahast Linda seltsile näeme jälle, kui elawalt ka Wenemaa laewamehed ja mere asjade edendaja Mõskma selts meie uuest tähtsast Eesti asutusest  ja selle käekäigust osa wõtawad. Läti ajalehtedes on praegu waielus, kus ühelt poolt tunnistatakse,  et saksastamisest rääkijad unistada, aga töiselt jälle katsutakse saksastamist näituste waral selgeks teha. „Baltias Westn." kaastööline on Kuuramaal Düüna jõe kaldal niisugust materiali korjanud. Ta kirjutab: „Kui kõrtsi astud, siis on ühtepuhku kõrtsiliste suust kuulda: „bit flasch bihr", „par sinf kopeek schnaps", „bit gut zigahr", „schpil sie du gut biljald", „wolmer gehn nak ausi" (Hause) ja tuhat sarnast. Kui noori poissa ja neidusid keda Kuuramaal „spihlken" hüütakse, kuulata tahad, siis kuuled: „jestiron abind sah ik dihr unter jener Linder", „Jammer, jammer in unt ehr", „Was schtiht du drauftn for das tihr", „Kores Dores du nuhr erzkin", „So mihr der glieh gefigt" j. n. e. Tantsimise juures on kuulda: „bit freileen ein polku", „bit freileen darfen sie biten si franksihs", „danke, binen schon rangschihrt", „ik nikt tanzen franksihs",  „ pard on, freileen", „endsimal du, haben du wisuwy" j. n. e. Rentnikude, rahwa koolmeistrite, waUakirjutajate ja taluperemeeste juures wöib üksnes „Neue", „Alte Ztg. f. St. u. L.", „Modenwelt", „Gartenlaube" ja siiski wäga arwuti Läti seitungil  „Latweschu Awises" leida. Peale selle loetakse seal hulk saksakeeli juttusi ehk romaanist. Walla majas, kuhu poole aga silmi juhtud pöörma, paistab iga saksakeeli „akten" silma, kelle all „Jaan Kalning,"  „Jeurg Filting", „Behrsingk", „Jacub Fiktenberg",  „Andrejas Semurg", „Wihuberg" ja sarnased nimed paiStawad. Küsid kedagi, mis ta kirjutas, siis on wastus: Kirjutaja jo teab küll tema seletab. Üleüldse, kui Düüna jõe taha juhtud, siis ei wõi enam kuidagi wiisi arwata, et meel Kuuramaal oled, waid kuskil tük maad Preisi piiri taga. Niisugust Pabeli torni ehitamist wöib ka Liiwimaa kaldal leida, kui ka küll mitte nii tujukat. Siin langemad ka seltsid sagedaste kahte liiki, ühte koguwad endid need, kes faksakeelt ei mõista, töiste jälle: „Las nur gehn mis gehn, wens nur par deitsch gehn." See on: Mingu kuidas lähäb, kui ta aga Saksa wiisi lähäb. Seda on õige kole lugeda ja tunnistab, kui wäga kõigest jõuust saksastamise wasta peame panema, et meie rahwa seas niisamasugune narri olek walitsema ei hakkaks! Peeterburgist. Seltsi-elu. Peeterburgist tuleb meile järelseisaw kiri: „Auustatud redaktor! Et küll natuke kaugemalt ja külmemalt maalt see kiri Teile tuleb, siiski ärge kartke, et Teile külmast ja Eestlastele  wõerast asjadest rääkida tahan. Ei mitte, see asi on wäärt, igale ühele õiglasele Eesti wennale werd soonte sees ruttem jooksma panema ja tema elu-rõõmu ja lootust kaswatama. Eila õhtu, 24. Januaril, said, kuida Teie ajaleht kodumaal kuulutas. Eesti wennad Peeterburgis kokku kutsutud ja palutud, esimest näitemängu „Heategewa seltsi" uues kokkutulemise paigas waatama tulla. Armas asi on näha, et tahtmine  hea on, aga weel armsam on see, kui tahtmisel ka täitmise jõuud sees on. Eilne õhtu täitis kõik lootused, mis tema peale olid pandud. Kella poole 9 hakatus oli kellu 9 oli juba seltsi maja, et küll mitte just weike ep ole, nii täis, et raske oli läbi käia. Kella weerand 19-ne ajal, kui tükk peale hakkas, ei olntld mängu-saalis enam ruumi ega pile-