kem ehk wähem vee all. Inimesed ja loomad on Mingitele  viidud; palju inimesi iStub katuse-harjadel, korstnatel  ja puude otsaS, palju on juba uppunud, ja hirmus on viletsus igal poolel. Toit hakkab lõppema ja wee-häda juure tuleb weel nälja-häda/ Niisamati kirjutakse Oderi ja Warthe kallastelt. Nenda Posenist selle kuu 14 pääwal: Marthe jõgi paesub ruttu, ja on juba üle kõrgema seisu suurel uputusel aastal 1876, tõusnud. Schrodka alew ja weike Wallischei linn on wee all, suur jagu altlinnast on täna homikuft saadik uputuses. Gaafimaja  on wett täis ja linnal ei ole valgustust. Wanalinna  rahvas põgenes öösel palja eluga. Kõige suurem häda näitab aga Weikscli ja Weikseli Nogati aru kallastel olema. Elbingist kirjutatakse selle kuu 16. pääwal: ,Uputüs Marienburgi ja Elbingi nõgumaadel on nüüd üle 12 ruutpenikoorma (umbeS 600 ruutwerSta) kasvanud. 77 küla 30,000 hingega on uputuse all/ Kõiki häda-sõnumid ei suuda meie mahutada. Kieli sadam on selle kuu 16. pääwast saadik jälle aurulaevadele  lahti. Suuri kahjust on raudteedel olnud, palju sildasi on sisse kukkund ja laialt on raudtee sõidnd seiSma jäänud. Rakverest ja ümberkauda kirjutab ,Rakwere Teadaandja"  : ,Kuida kuuleme, saab selle kuu 23. pääwal Wiru-Järwa Manngerichtist üks saatekond seia tulema, Jakob Sa ar'e äratapmise asja läbi kuulama/ Selle kuu 7. pääwal on raudteel Tartu kaupSmees L. juurest 5000 ruala ärawarastatud. Tapa jaamas oli tema oma rahatasku pnudumist leidnnd. Kohe sai rong läbi otsitud, ilma et midagi oleks leitud. Kuida räägitakse, olla pärast seda kolm kahtlast meest Tapa kõrtsis kiuni wõetud, aga jälle lahti lastud, sest et nende waSta mingisugust tunnistust ei olnud. Koidu aeal leidis aga körtsiperemehe tüdruk kõrtsi ligidal lume seest ühe taskuraamatu 400 rublaga ja ühe weksle 1000 rubla peale. Teine raha on weel leidmata. Narwast. Pühapääwal, selle kuu 13. pääwal, sai endine Martna ja hiljemini Moskwa kirikuõpetaja Johannes  Hörschelmann Narma Jaani-kognduse kirikuõpetajaks  sisse õnnistatud, kirikuõpetaja HoffmeiSter'i asemele.  kes wiimasel suwel ära suri. Tartust. Selle kuu 13. pääwal on Tartu suurkooli kõige wanem ametnik, Ülem-pedell päris Auukodanik Johann Thal ära surnud, 72 aastat wana. Tema on 35 aastat teenistuses seisnud ja on oma kohuse-truuwuse  kui ka oma tasase ja õiglase meele pärast niisamati oma ülemate, kui ka nende noorte meeste poolest nuustakud,  kelle nooruse ülemeelt tema oma ametitallitufest sagedast  lämmatama sunnitud oli. Pärnust kirjutatakse ,UuS Tartu Zeitungile-, et ka seal rõuged liikumas ou. Ligemaid sõnumid tõbe wähcma  ehk rohkema kanguse üle ei olnud weel tulnud. Riiast. Liiwimaa Rilterkonua otsustan? konwent on selle kuu 14. pääwal Riigas kokku astunud. Ükskülas, Riia ligidal, oli öösel wasta selle kuu 11. pääwa Rampeteri talu teine eluhoone põlemaläinud, ilma et inimesed kes seal elafiwad, selle läbi omast esimesest  unest ärkasiwad. Kui naabrid appi jõudfiwad, fiis seisis kõik maja juba nii täides leekiS, et keegi sisse ei peasnud inimesi peastma. kes wist suitsust uimastatud oliwad.  Kõik isa, ema ja kolm last, on tules surma saanud, nendega ühes ka kõik nende elaw ja eluta varandus  üks lehm, wiis lammast ja üks siga, ära põlenud. Juba enne oli isa alwatud ja üks poeg oli ühe õnnetuma  kukkumise läbi kurtkeeletumakS jäänud. KuuramaalL. Et sel aastal Jüripääw Lihawõte-Laupääwa  peale langeb ja selle läbi Suur nädal ja ka pühad ise kolimiste läbi kergest wöikfiwad rikutud saada, selle, pärast on Kuuramaa Kindral-Superintendent kirikuõpetajatele  mõisa- ja wallawalitfustele ringkirja saatnud, et kolimisel? sel aastal neli pääwa hiljemini, Jürikuu 27. pääwal, algatud saakstwad. Soowida oleks, et seda ka Eestimaal ja Liiwimal tähele pandud saaks. ,T. S/ toim. Liibawist kirjutatakse selle kull 15. pääwal: pTäna ei pease enam ükski laew fisse ega wälja. Idamere?  on jöa-asjad nii pahad, kui seda keegi ette ei võinud  arwata. Määratumadest jea kogudest wõib aru saada, kui kuuldakse, et üks kakateistkümne pääwa eest siit wälja sõitnud aurulaev Bornholmis! saadik läbi murdjea on jonkSma pidanud. Treidenison mõisa- ja vallavalitsused ja nendega ühes kõik peremehed oma keskiS seadnud: 1) Ükski sulane, rentija, wabadtk ega majuline ei tohi ilma peremehe teadmata koha pealt ära minna ja piab kui tema üle määratud aea kottu ära jääb, aru tegema, kuS tema senni on olnud. 2) Peremees ei tohi oma koha peale kedagi elama wõtta, keS mitte tunnistada ei wõi, millest tema elab. 3) Peremees ei tohi Mustlast ega teisi hulguseid  oma juure elama wõtta ega neid seal sallida. Kes selle wasta eksib, see maksab esimesel korral 5 rubla, teisel korral 10 rubla. 4) Iga peremees, kes hulguseid ja kaabakaid kusagil näeb ehk omas majaS sallib, ilma et seda ülematele teada annaks, niisamati ka, ttui tema pt. 1 ja 2 waSta eksib, maksab esimesel korral 25 rubla ja wõib teisel korral kohast wälja heidetud saada. Ka seda Kuuramaa seadmist võiks teiSteS paikades järel teha katsuda, nii palju kui meie kodumaa kogukondade omavalitsuse  seisukord seda lubab, et kaabakad ja nendega ühes kurjateud ja pahateud kahaneksiwad. ,T. S/ t. Peterburqist. Selle kuu 15. pääwal sai Saksamaa ülekorraline Saadik, Kindral-Adjutaut vou Werder, keS tulnud oli, Saksamaa Keisri ja PreuSfi Kuninga valitsuse  hakatust ametlikult teada andma, Anitschkowipalees  Keisri Majestätist wasta wõetud. UhkeS rongis sõitis Kindral-Adjutaut vou Werder oma kaasalastega Talwe-paleest, kuõ temale korter antud, Keisrikoja tõldades Anitschkowi-palee ette ja pärast niisamati tagasi. Selle kuu 18. pääwal oli Kindral-Adjutant von Werderi auukS Keisrikojas pidu-, lik lõune-laud valmistatud. Need ülemad ja pealikud, kes Keiserliku salkkonnaga Keiser Wilhelmi matusel oliwad, on kõrged Preussi auutähed saanud. Keiserlikud Kõrgused  Suurwürst Wladimir A le? saudrow i t s ch ja Suurwürsti-praua Marta Pawlowna on selle kuu 12. pääwal wõerale maale reisinud. Suurwürst saadab  oma abikaasat CanneS' linna Prantsusmaal ja jääb ise ka üheks kuukS kottu ära. Senni tallitab Peterburgi sõeawäe ringkonna ülema kommandört ametit Kindral-Adjutaut  Kostanda. Keiserlikud Kõrgused Suurwürst Michael Aleksandrowitsch ja Suurwürsti-praua Olga Aleksandrowna on selle kuu 11. pääwal GatschinaSse etama asunud. Winneri püssirohu vabrikus, Sablino  jaama ligidal, on ühes hoones, kuS padronid täidetud  saiwad, hirmuS kärgatus olnud. Hone sai taieste lohutud; kolm meest, keS sea! tööl oliwad. saiwad kõrgesse paisatud. Kahe lõhutud surnukehad leiti 250 sülda eemal; kolmas oli ilma peata ligemal maas. Moskwa postiwar gate asi. keS 120.000 rubla warastanud oliwad ja keda Wandemehed rahva käteplaksutamisel ilmasüütakS mõistsiwad, on Prokuröri poolest Senotisse antud. Ka Dr. Dreypolcheri hukkamõistmise ast pidi ka Senatisse antud saama, sellest ei ole tänine aga weel ligemat sõnumit tulnud. Moskwa linnakassas on 14,000 rubla puudust leitud. Linnapea Aleksejev on seda omast käest tasuda lubanud, kui see ka juba enne tema ameti-aega ära kadunud oli. Soomemaalt Soomemaa Maapääval on tööliste asjad nõuupidamise all, nimelt tahetakse nende heaks haiguse- ja wanuduse-kassafi asutada. Peale selle seisavad  wete-jooksu-seadused, teise-usulisteseadused  j. n. e. nõupidamise all. Maapääval on nõuuks wõetud mõrtsukatele surmanuhtlust määrata. Wabamcelised ringkonnad tahawad selle wasta wastarääktulise-kogust  kokku kutsuda. Soomlastel on himu Parist  näitusest aaStal 1889 osa wõtta. Walitsus et taha sellega ametlikult tegemist teha. Kõigetst teistest asjadest hoolimata, olla valitsuse osavõtmine wiimasest Moskwa näitusest 180,000 marka maksnud. Mõned Wene aealehed  hakkavad jälle Soomlasi hirmutama. Nimelt tõrelewad  ,Mos?owskija Wedomost/ langest selle waSta. et Soomemaal Wene paberraha eest mitte täit hinda ei makseta.  Soomlased ei saa aru, miks nemad piawad sunnitud  saama paberrubla eest rubla kulda maksma, kuna isegi Wenemaal 5 rubla kulla eest peale 9 rubla paberit maksetakse.  Kahju, et Soomlastel .Walgust" ei ole, keS neile seda ,rahwa-kast/ ära seletaks. ,T. S.«. t. WiborgiS on RentmeiSter F. 192,009 marka kroonu raha ära pillanud ja seda pärast ise Kubernörile teada annud. - pEstra Finnland" abi-toimetaja, Annian La n dfor s, on oma elule otsa teinud. Odessas on üks kirik uröõwlite seltskond leitud, keS just seda omaks ametiks wõtnud otiwad. Nelst on neli kinni wõetud ja Jelissawetgradi Sõea-Ringksnnakohtu  alla antud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. BaltiSkist, Paastukuu 22. pääwal: Täna hakkafiwad aurulaevad omale teed läbi jea lahtisesse mereSse lõhkuma  ; sel nädalil jõuawad nemad lootust mööda wälja ja meie sadam oleks lahti, kui jea SuureS-wäinaS Taanimaa  ja Rootstmaa wahel laewasõttufi ei takistaks. Rumkwias ähvardab walitsnS Bukaresti linna sõeakorra  alla panna, kui tnisulafed muidu ei vaiki. Miinist, Paastukuu 19. pääwal: WiimaSte pääwade seeS ou mitmed linnad Ungrumaal tulekahjudest ja uputustest  laastatud. Szegedin, TemeSwar, Berzence ja mitmed  teised on palju kahju saanud. Tuhanded inimesed on ilma peavarjuta. Lembergist, Paastukuu 18. pääwal: Laada-alewik Skole on wiimasel ööl täitsa maha põlenud. DiakowariS tunti enne lõunat rasket maavärisemist, mis põhja poolt maa-alnse mürinaga lõune poole läkS. Jtaliast. AbeSsynia Negns on rahu pakkunud, on aga pärinud, et Jtalialased neist paikadest taganekflwad, kahu nemad tunginud on. WalitsuS tahta rohkem sõeawäge  senna saata. Athenist. Paastukuu 19. pääwal: Kronprinzi kihlamist  tunnistatakse lühjukS jutuks. Finsterwaldest, Paastukuu 15. pääwal: Zschipkau raudtee arul kargaS heile üks sõidurong roopatest ja kukkuS alt õõnistatud tammist alla. Neli inimest on surmatud, 17 wigaStatud. Newyorkist. Paastukuu 15. pääwal: Põhja-lääne pooliStes riikides mõllawad hirmsad marud. Tehtud kahju on suur. Niuneskah linnake KansaS'is on täieste häwitatud.  3 inimest ou surmatud, 17 wigaStatud. Suurte järwede ümberkaudu on kange tuisk. Paastukuu 17. pääwal: Nkchhill'e sütekaewauduseS, Missouri riikiS, oli täna õhu kärgatus, mi? läbi 100 töölist maetud saiwad. 40 surnukeha on juba wälja toodud. Ncusatzlst Ungrumaal: Ülewiimasel nädalil, kui Donau  joa weel kindel oli, tahtis ükS pulmarong, 16 tõllaga Slankaments üle Donau sõita. Jea oli aga juba mure, kõik rong wajuS fisse ja kaduS jõe põhja. TeltSkondas oliwad ka kaks Serbia preestrit. Pestist. Paastu kuu 18. paäwal: Heilisel kangel marul läks mitmes paikas tuli lahti. Bekes-Czabas on 30 maja kõrvaliste hoonetega, Suur-Kikindas 200 maja ja Mezoa-Berenis 38 maja maha põlenud. Kaks inimest on surma saanud. 1500 inimist on ilma peawarjuta. Berlinist, Paastukuu 20. pääwal: Andeksandmist, on kuulutatud Majestäti-teutamise, ülemate wasta panemise, aeatehtede-süüde ja mõne teiste süüde pärast wangi mõistetud  inimestelt. Wene paberraha hind M 167'/, marka 100 rnbla eest. Parisist. Paastukuu 19. pääwal: Floquet ou Minister-Präsidenli  ametit waSta wõtnnd. 6°--°°-°°° - L4.ro IKBL. TrkNtnb Lt °df°rs 'i Pürij «t. j«nr.» j° kul°«°. Jgapaüwane hinge toiduse raamat. Kirjutanud A. H. HaUev, on saada Llndsors'l pärijate trükikojast.  Nks kojamees, kellel head tunnistused ette uä data on ja kcS ka wcnekeelt rääkida ostab, wbib teenistust leida (endise Falgi majas) Nr. Kaarli kiriku waStaS. Seal -u ka üks üksik tuba ära« üürida. Aks möis. 150 dessätini metsa, 107 dessätini põllu ja hoonete all, Me raud - warandusega, loomadega ja hooneteg kiwist ja puust, Balti raudtee ääres, 2°/» tundi sõitu Peterbmgist,  Horwitzi jaama kaudu, ! saab kramüübad. ! Hind 25,000 rubla. Järel küsida Hor witzi jaamas, Obersti-praua v. Riebeni mõis Kirjalikult ei saa wastujt autud. Teadaandmised. MMlx, Saksakeeline naljakas nädalileht naljakate piltidega, ilmub Peter'  burgis ja wõib kõikide» raamatu-kauplustes  tellitud saada. Hind: Lehe tallituses,  Newski prospekt 20 aaStaS S rubla, poolaastas 3 rubla ; kvju ehk posiga  saadetud aastas S rubla ätt kop., poolaastas S rubla kop Kõigele nalja-armaStajate ja rohuks uugra meele waSta loowitud. LindforSi Pärijate trüki kojas on saada õpetlikud 5 Lesiimaa Mhwa-koolidele, Hind: AF kop. Hinnad Tallinna turul: 26. Paakwluu pääwal 1888. KartuhMd, tshctwk Herned, toop . Leadsed, toop . Tangud, toop . Wäikse liha nael ?e,i lihaa nral Rödsk piim, toop Hapu piim toop Kore kortel . . Laua mõi nael Pütti wõi nael Muna paar 33 kop. 6 .. 6 11—16 10 3—4 3V, 33 24 4