Muhumaalt. 28. jaani k. pääwal sündis Muhu Hellama kõrtsi zuurcs küge läbi ükshirmus õnnetus. Nimetatud paawa õhtul olnud mõned noored inimesed saäl kiige pääl kiikumas. Uks 9V2 aastane tüdruk jooksnud, kui kiik kiilujatega üles läinud, süült alt läbi. Teised lapsed maenitsenud teda küll niisuguse  tükki üle, aga wähikcne tüdruk polla sellest midagi hoolinud, maid ütlenud, et ta enne üks kord weel seda tahta teha, kui ta kodu halkata minema. Wiimane kord läinud aga paraku õnnetuseks, sest kiik löönud talle nii hirmsa hoobi, et pea puruks  läinud ja laps poole tunni pärast hinge heitnud. Ta wanemad on ennast niisuguse  äkilise surma üle wäga kurwastanud. Noored inimesed peaksiwad küll sellest kurwast lu'uft õppetust wõtma, et ei sünni  niisuguste kohtade pääle lapsi kaasa wõtta. Uhe Eestimaa kuberneeri kirja järele sinna ja maa politsei kõhtudele peawad, tuida „Wirulane" omas wiimases nnmris kirjutab, need Eestimaal ära keeldud Eest. Aleksandri kooli komiteed, kes oma tegewust uuesti alustada tahawad, selle üle otse teel kuberneeri enesele kas suusõnal ehk kirjalikult täädust andma, mille pääle neile siis tarwilikud raamatud muretsetud saamad.  Kokku korjatud raha peawad komiteed,  kui see summa künni 50. rublani ulatab, iga kord kohalise renteise sisse maksma. Andide korjamine ja raamatute kirjutamine peab endist wiisi sündima. Aasta  lõppul on igal komiteel oma tegewuse üle kuberneerile üht täielist aruannet anda. Tuleb ühe komitee juures miski sugusi saaduse wastalisi asju ette, siis peab see komitee seda kohe kuberneerile täädustama. Liiwimaal saada, kuidas Wirulane edasi ütleb, süllakohtude ülewaatmise all endise Liiwimaa kuberneeri käsu järele niisammuti uued komiteed sisse säätud, mille liikmeiks ainult niisugused mehed walitatud samoad, keda rahwas usaldab ja kes ise Eesti Aleksandri kooli heaks tööd teha tahawad. Tartust Uues Tartu seitung kirjutab  keegi, et kiri, mida temale tema abikaasa  Wiinist Tartu kirjutanud on, selle tee reisiks 4 aastat tarwitanud olla. Talu rahwa poolt on ministeeriumile nii Palju kacbdusi sisse tulnud, et sisemiste  asjade minisieerium nende pärast nõuuks on wõtnvd, oige pea kaebtuses olewaid kohtuid ja smmcmikka nende tegewuscs crawiifil rrwidccrida. NiisW. Uus Liiwimaa kuberner, härra  kindral-majoor Sinowjew, on J 2. heina k. p. oma kõrgesse ametisse astunud. N«»aP. Eesti koguse ja kirik» asjust.  Mõuc aasta eest ei olnud Nanva Eestlastel »eel ei oma kirikut ega õpetajat,  maid käisiwad ühes wähikescs palive majas koos. kus Saksa koguduse õpetaja uks kord kuus käis kiriklika asju toimctamas,  nulle eest kogudus talle järgmisel wiiA maksis: Jumala armulaual käimise eest SV Ap. inimese paalt, lapse ristmise eest 1 rubla, surnu matmise eest I,BV kop., laulatamise ja leeritamise eest 2 rubla.  MS «, Jumalale tänu, see puudus lõpetud Krädnholmi ümbrik» omanik. paron K. laskis oma kuluga meile, Narma  Eestlastele, wäga toreda kiriku ehitada, mis ligi 200,000 rubla maksis ja Aleksandri  kirikuks nimetatud saab. Ta seisab  Narma linna ja Krähnholmi wabriku wahel ja on wäga kunstlikult uue moe järele  ehitatud, kus kõige wähemast 4000 inimest sisse mahub; tall on wälja pool üheksa ust ja sees pool 9 ilust kroonlühtrit.  Uhe kuu aja eest jõudis Saksamaalt uus orel siia ja sai 23. jaani k. p. sisse õnnistatud, mida kolm õpetajad, Waiwara K. Tomberg, Nigula Huumus, ja meie oma õpetaja, R Pauker, toimetasiwad. Ehk küll kirik suur ja puu püsti rahwast täis oli, siiski walitses sääl pühalik waikus. Nõnda on siis Eesti Postimehe kirja saatja  üttelus, et Narma Aleksandri kirikus rahwas  sala juttu rääkida, määriti; üksnes mõned manad memmed teemad seega kahinat,  kui nad kõiki õpetaja sõnu järele räägiwad. Minema pühapääwal läks üks 12. aastane  poiss, laen Kask, Naroowa jõkke suplema  ja uppus ära. Nelja pääwa pärast leiti tema surnu kiha Narma linna kohast jõest ülesse. Wanemate kurwastus oma ärauppunud lapse pärast on ütlemata  suur. Nädal enne seda leiti ühe ära tappetud Wene mehe kiha Naroowa jõe saare päält, mille pärast 4 meest, keda tapjaiks arwati, politsei poolest mangi wõetud saiwad. 28. Jani k. p. uppus ka siin üks wabriku  töömees, Peeter Karl, supledes Naroowa  jõkke ära, kust tema surnukiha paari tunni pärast wälja tõmmatud sai. Praegu on meil Narwa ümberkaudu nii kange kuiw ja pala, et kõik suwi wiljad üsna ära kõrbenud on ja leikuse lootus wäga wähe, sest kõik siit ümberkaudne maa on pae põhjaga, kus mõnes kohas wäga wähe mulda pääl on. Kroonstadtift. Sääl on, 12 heina k. p. Oranienbaumi randas pähkle suurusi rahe terasi nii suurel mõõdul maha sadanud, et 2. wersoki paksune rahe kord maad katnud on. Politiika ringwaatus. Saksamaalt. Nagu iga aasta, nii on ka see sui ivana hall Saksa keiser Gasteini linna suplema leinud; et see linn Austria riigi piiris on, siis on selle maa keiser, Prants Joosep, iga kord oma kõrget külalist ja naabrit teretama läinud, ning saab seda ka see aasta tegema. Saksa  ajalehed arwawad selle kokkutulemisel ka poliitikalist tähtsust olewat. Iseäranis mõtteldakse, et Saksa keiser Austriariigi Sakslaste eest, keda sääl umbes 8 miljoni on ning kes politiika tallitustes Slaawi, Ungaris ning Poola rahwa sugudest igapidi  takistatud saamad, - mõne hea sõna  kostma sada. Saksa keiser, kes Sakslased  Tani ning Prantsuse ikkest päästnud on, ei wöida seda mitte külma südamega paalt saadata, et 8 milj. Sakslastega naabri riigis peaaegu nagu waenlastcga ümberkäiakse. Ilma Sakslaseta ei wöida Austria keisri  riik mitte kauem enam edasi kesta, sest nemad, kes enamiste need kõige enam harnud  inimesed süäl maa! Ma, olla nenvs mitme suguste rahwaste kitt. 12 heina k. p. on Kölni linnas hirmus õnnetus sündinud. Sääl on 2 maja, kuS ligi 90 inimest sees elasiwad, puruks maha langenud. Linna tulekustutajate  ja soldatite wäsimata töö läbi, kes ööd kui pääwa õnnetuse platsil tööd teemad,  on suurem jägu maja elanikuid päästetud.  Paraku on, nii palju kui siitsaadik  täüda, 7 inimest halet surma leidnud ja 33 raskeste haawatud saanud. Umbes 10 inimest armutakse meel majakad olewat, kes wist küll ka rusu-ranka all oma surma  leidnnd on. Prantsuse maal kardetakse, et sõda Annami ja Tonkinimaal jälle uueste lahti minna wöiks; sellepärast on siis ka säälse Prantsusemaa sõjamäe ülem kindral Kürsi,  oma walitsust palunud mitte enam tema wäge soldatide kodumaale tagasi kutsumise läbi wähenda. Inglismaalt toob telegrahw see sõnumi lord Salisbury polla mitte nõudnud, nagu Wene seitung „Sswjet" kirjutab, maid üksnes soowinud, et Wene wäesalgad omad seisu kohad Sulfikarimäe kitsuse ligidal maha jätaksiwad, et mitte tüli tulla ei wöiks. Wenemaa olla sellega rahul olnud, pärinud  aga omalt poolt, et nimetatud Wenelastest  maha jäätud kohad mitte Afgaanlastest  sisse wõetud ei tohi saada. Amecrikamaalt. Sääl on endine Põhja- Uhendadriikide president, kindral Ulysses Sidney Grant pikalise raske haiguse  järele ärasurnud. See oli mees, kes kõige suuremat õnne ja õ unetust maailmas maitsenud on. Kindral Grant on 2. Jüri k. p. 1822 Ameerikamaal Ohe iriikis sündinud. 1861 läks Uhendud riikides kodusõda, põhja ja lõuna riikide wahel, lahti. Grant sõdis põhja riikide sõjamäes, mis päris orjade priiks laskmise poolt oli. Oma wahwuse ja tarkuse läbi tegi ta ennast ses sõjas nii kuulsaks, et selle aegne Uhendud riigi president Linkoln teda kõikide sõja mägede ülemaks kindraliks tõstis; see oli auu, mis enne teda üknes kahele mehele oli osaks saanud. 12. Jüri k. p. 1865 wõitis Grant wastase ning seega oli kodusõda lõppetud. Pea selle järele ma lita ti teda Uhendud riikide presidentiks, millese ametiste teda 1872. weel suurema häälde enamusega teist korda walitati. Et tema aga oma ametnikudele wäga suure woli andis, nõnda et need oma ülekohtuste maksude ning wägiwaldse tegude läbi palju nurisemist igal pool riigis sünnitafiivad: sellepärast pidi tema siis ka 1877 walitsuse ohjad omast käest äraandma, ning sest ajast saadik lõppes tema tegcwuS politiika põllul.  Weel aastal 1876 oli Grant enesest  kiita ivõinud, et tema walitsuse ajul maksud 300 miljoni, riigiwõlad 435 milj. ning nende kasud 30 milj. wähendatud saanud olla. Kui wiimasel ajal sellest endi sest nii tähtjast mehest jälle juttu tehti, siis sündis see enam tema kidewuke ja waesuse põhjusel, sest Grant oli õnnetuse läbi kõik oma warandust kuuta nud ning oleks oma teurikka elu õhtul kõige kibedamat  puudust pidanud nägema, kui tanulik isamaa omale truile pojale abi saatnud poleks. Vgiptuscmaal tegi, nagu lugejad weel mälclawad walcprohwet (Mahdi) Egiptuse