Tallinna Sõber Ak 37. ReljaS aastakäik. Tallinnas, N. Mihkli-knn päiwal IBW. AleSldnt aealeht Eestirahwale naa! ja linilildks. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudfors', pSriate trükimajaS: ,astas 2 rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pook-aastas 4 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga r«a ehk sekle aseme pealt 5 kop. -z rlUmistd wõrtavsr wiW t Z«M««as t TlndkorsU päriatr truki,,xijas. r J, S. VHIUSWK»» M l>-i, - §,„!„» - ?k>. >«». ?ri>». —M»l»e«sk A. MaMy. Vidrs: a. srisrtt>,rst. .va?tal»s v»< 4- HoMeW. A»«M«S k Ph. s R-aister: Mõisade ja waldade awalikud maksud ja koormad. Omalt maalt: Tallinnast- ..Olewiku ' senumid ~i Walausiw arutamifed. „Kündja" ja , rahwamees-e" keskaealised wahwnsed. Äesn la!»- ! rabwa auus ja lindel meel. Tänukiri Haaberstist. - Kiri Petcrdurgi kubermangust. Sügise hakal»!>. s Jutud lõrqemate ametite koht-. Kunda zcmenti wabrilust. Aladcmiker Wieoemann. Tühkjas käsk. Baltislist - Oimetu surm. Weike-Maarjast - Hobus- wargus, Tartust - Tooret tegu. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiski«, kirjad kSiwad «altist, (BMischport N-uriSemS-llopr»,) Weiic üliõppijatt knrbuw. - PrirrdinstN!! Hn»n.Paan «isust. - tN»z kingitus. NuS palee, i— Soomemaalt- Nihilchlajtd. Icidn!'. Uustwast ! .ste>osj.Paari tnetuki. Aawgvrodifl - Mttsa põlemine.  BogorodskN!  Vi.ki>aka jSitll gijad hailsnnst: Njaiauisi- Pömnid larw. --- Shrmahhsst: Misstoni tööst. mnall «.aklam.iall. - Niistliömaatt. Uuemad söuunud. Jutu leht > Willi ja AoU,. jpöpc!»». > > Kula waltaftd. » riiu leadigtd Mõisade ja waldade awalikud maksud ja koormad. I. Et need mehed, keS iseennast ,kõigeks rahvaks" ja wõitlemist nende eneste malede ja meelesegaduste wasta, wõitlemiseks , rahwa waSta" nimetawad. et need mehed igast nurgast tülikihutust kokku kannawad, see on niisama tuttaw kui kurwastaw afi. Wiimaseid tülilehta läbi waadates,  leiame meie jälle määratuma hulga seesugust tulikihutust,  millest üks ikka meeletum ja walelikum on kui teine. Ilmalikud maksud ja koormad, mis meie riigi ja kodumaa seadust mööda maa ja pinna peal seisawad ehk hingede pealt maksetud saamad, on meie tulikukkedele rkka üks armas hunnik olnud, kust üht tüliterakest teise järel wälza sibliwad ja lugejatele magusaks toiduks pakuwad. Meie kodumaa awalikud teed ja meie kodumaa kirik seisawad  kõige pealt nende meeste wihkamise all. Maksud ja koormad, mis teede ja kiriku ülespidamiseks maksetud ja kantud saamad, on juba sagedast tülipottides kupatatud ja tülikatlates keedetud ja palju sappi on soolaks fisse pandud.  Et sellest üht toitu ei saa, mis auusa mehe lauale kõlbaks, seda on iseenesest mõista. Rüüd on /Sakala" oma Nr. 23 fees, ka weel ,Luteruse" koolid oma tiMkatlasse  toppinud. Kui need numred, mida , Sakala" fiin nn suure julgusega  kannatliku paberi kukla peale ladunud on, km need ka õiged olekstwad siis ei wõiks mõistlik ja tasane meel ometigi aru saada, mis need fiin tähendama peawad. Aga see aruanne, mida Tarwastu walla kirjutaja, J. Märitzi .uurimise" järele oma lugejate ette paneb, see on täis nii suuri eksitusi, et sellest muud sigida ei wöi, kui ükfi aga õpetamate hulkade meelesegadust. Esiteks arwab arwukunstnik pearaha .walla maksude" sekka. Pearaha on aga riigi maks, mida kõik riigi kodanikud,  alamatest seisustest ühel wiifil maksawad, elakfiwad nemad maal wõi linnas, Liiwimaa kubermangus wõi Tomski kubermangus. Ja kui seda maa maksude sekka lugeda tohiks, siis seisaks see just niisamati mõisa kui walla maade peal, sest mõis maksab oma töötegijate eest seda just niisamati, nagu taluperemees oma pere eest. TeestllutamisekS post-maantee peal arwab J. M. 32 wersta peale 3800 rubla töö eest ja 100 rubla kruusi eest, wersta postide panemiseks 35 rubla, sildade tegemiseks  313 rubla, lume kacwamiseks ja oksa pistmiseks 1268 rubla ja wiimaks weel 80 rubla .trahwi", mis s.Stllakohtuse  maksa tulla. Sellesama möeduga saamad ka 37 wersta kiriku tee parandamised mõedetud ja fedawiist see kulu 6866 rnbla 25 kopika peale tõstetud. Z. M. ei ole wist .Sakala" endist teede parandamise aru tunnud, kus 400 rubla wersta pealt arwatud oli, mis Tarwastu walla kohta 27,800 rubla wälja teeks! 55 V, tfhetwerti kaeru 712'/, puuda heinu, 81'/, Puuda õlgi ja 11'/, sülda puid 50 wersta peale wedada, selleks arwatakse 330 hobuse pääwa ehk 330 rubla. Selle järel ei suudaks fiis Tarwastu hobused rohkem wedada, tui umbeS 14 puuda, kui 50 wersta peal edasi ja tagasi, 3 pääwa teel olestwad. Meie palume ometigi : miS peawad need statistika solkimised tähendama, mida fiin auusa EeStirahwa aun kulu peale tehakse ? Teed saamad maa ja rahwa kasuks üles peetud ja lumest lahti roogitud. Wilelsa teede peal saamad sõiduriistad lõhutud ja sõiduloomad raskest waewatud.  Kas arwawad .rahwamehed" wahest et Senator ehk ükski teine kõrge ülem wöeraid meie kodumaa teest parandama ja- lumest lahti rookima saadaks, kui temale ette waletakse? Ei, sellega ei tehta muud, kui hävitakse  usaldust EeSti rahva tõe armastuse ja mmsa meele peale! —> Aga .rahwamehed" ütlevad, et nemad sellega mõisast sundida tahakfivad, teede sillutamisest osa võtma. Eks selleks tõega läbi ci saaks? Kui aga tee sillutamisel)  mõisa maa ja walla maa wabek jägaind saaksivad. siis peakfilvad seda ka kõik teised makind ,a koormad laama, ja sellest wõikS kergest tulla, et valla maa peale raskem koorm langeks, kui fee nüüd on. Osielud lalnlodlade peale saab juba muidugi igast makiusi ,a toor!»..lt onu, jagu, adrade järel arvatud. Renitohad maksa wad renti oma seadusliku kauba järel. Saksiwad rentkohtade avalikud  maksud ja koormad wähendatud, siis langeks kasu koha omaniku, see on mõisniku tasku. Kohtade hind läheks  kõrgemaks ja rent wõiks ja saaks küll wist ka, just selle järel kõrgemale tõstetud. Kui aga maksud ja koormad,  mis maa ja pinna peal seisawad ja mis meie kodumaa  teede, kiriku ja koolide kasuks tarvitatud saawad, ühegi kõrgema käsu peale wähendatud saaknwad, siis oleks rahwale  kahju tehtud, üksiku maaamanikudele üksi lasu. sest maa ja pinna awalikud maksud on ühes ka nende kodumaa  kodanikud? omandus, kellel omal maad ia vi uim ,j ole. Awalikud maksud on rahwa oman d n s. Nrn. dega peetakse teesi, kirikut, koolisi ja teisi seeingnn ajinnu, kõige rahwa kasuks, üles. MiS nred. valedega solgitud ja sapiga soolatud maksude kärad siis lahendavad ? Ei küll wist muud ühtigi, kui et .rahvamehed" sellega rahwa meelt segada, wiha ja waenu ärataba ja seda kõiki oma enese kasuks tarvitada .soovivad". Pnudulame mööda minnes natuke walla ametmeeste palga kulge >a ruttame fiis pea-aSja, .Luteruse" koolide juure. Zar. vastu walla ametnikude palka arwab J M. 846 rubla 25 kopikaga peale. See wõib jo õige kütt olla; aga miS võib fiis seal parata. Enne uue Maawalla seaduse ilmumist  oliwad need kulud wähemad; siis ei seiSnud aga ka walla ja koguduse seespidisel) tallitused walla ja logndnie enese käeS. Uued seadused, mis walla ja koguduse >jetallituse  piireid laiemale nihutawad, need kergendavad ikka ka maksust ja koormaid. Tulewad meile Rabükahlud ja tulewad Maakouna-nõuukogud, mida .rahvamehed" kõige karedamini päriwad. fiis tulewad ka uued mälud >a koormad nende kannul. See on nüüd kord selle lv.igava medalje pöõrkülg; selle waSla et ole ohtu ega rehv. .Luteruse" kooli kulust arwab Tarvastu walla kirjutaja  nenda : 18. Walla Luteruse koolimaja maade rendid härrale 136 rbl. 19. Walla Luteruse koolmeistridele maade kõrva raha palka 274 rbl. 20. Walla Luteruse kooli valgustuse ja materjali eest 156 rbl. 78 kop. 21. Walla Luteruse koolt kütte puude ostmiseks 247 rbl. 36 kop. 22 Walla Luteruse kooli lauda parandamiseks  palka oStetud 11 rbl. 34 kop. 23. Walla Luteruse kooli kaevu parandamine  10 rbl. 24. Walla Luteruse kooli ehituse materjali  ja meistri palgaks oa viimsel ajal igal aastal 1000 rbl. 25. Kihelkonna makS Luteruse kiriku, kirikumõisa köstri ja kihelkonna kooli paranduste ja maiena!, eest raha maksud 504 rbl. Summa 2MB rbl. 48 kop. TähenduS: 2. Weneusu kiriku ja koolidele, miS siin ka olemaS, wedu ei ka mingisugust maksu ei ole." Jätame selle aruande teised lükid tähele panemata, nii kõrged need ka olema näilawad ja waakame üksi aga nende 1000 rnbla peale, miS .wiimfel ajal igal aastal" maksetud  > Ila. uid näitab see küll koguni uus asi olema, et kulu. kui see ka rohkem kui ühe aaSta kestab, iga aasiaSkc wäljammemiSle sekka laetakse, Nende sekka arva las iv muidu ikka üksi alalist maksust, ehk arwatakse ühelorrase, wälja antud kapitali intressid, kui neid maksa on. Tarwastu walla kirjutaja stlmamärk ei ole küll wist walla maksude ja koormate õige ülespanemine olnud, waid tema on üksi aga wõimalikult suuri summast wälja arutada  püüdnud ja iseäranis .Luteruse" kiriku ja kooli kulust nii kõrgesse ajanud, et need enam kuidagi oma kitsa aluse peal püsti seiSta et wõi, Ei koolid üksi koguduse kasuks peetud kaawad ja et siis ka kogudusel üksi nende eest hoolt kanda on. srd>, leaioad l ak. M;S see kentsaka? uutmoodi ainlanmu uis onn, nanhlis lalwndab? SaS peame ehk waiuli jr iie mõ>sla!nw wõlil IcnwaSltt walla kirjutaja , Z ah-iidiij.st" õlilina: ~Weno isu kiriku ja koolidele,  ui i ö st i u ka olemas, wedu ei ka m ing tsugust maksu ei ole."? MS saavad ehk wahest .Luteruse" kiriku ja .Luteruse"  kooli kulud sellepärast nii kunstlikult kahekordse ehk mitmekordse kriidiga arwulehe peale pandud, et .rahwas" üht kirikut ja üht kooli otsima läheks, kus .wedu et ka mingisugust maksu ei ole"? .Rahwamehed" arukamad juba mõnest aeast saadik .Luteruse" kirikuõpetajate  .suuri sissetulemist", palwekirja sepad jagavad oma irslis .kiritumõisade" maid. Nüüd ihutakse suva bammasi ,LMmse" koolide peale; rahwale näidatakse la. ülasega !adl prau kooli ja kirikut, kuS .wedu ega ci ole. Aga kelle kalu peale saawad siis need /Äeiuusn' koolid in kaikud üles peetud?  Ametlikudcü  arnandck-.ii leome meie, et Wenemaal waewalt tuhandc!c  reale >u valin lahirakeolist tuled, kui meie kodumaal sadade veale. Miks siis sealt poolt EestlaS tele, ilma /aeduta ;a unnguugiljr maisuta" rahvakoolist asutatakse, kuna neio Wenetasle jnguwendadel ja ligemadel usuwendadel  umbeS knmnie kord kibedemast sarvis läheb ? —» Katsnmo selle mõislatnje sisse natuke selgitust toimetada. Weucnsn kirikud saawad kõikiõ riie.iS riigi kulu peale nlcsvmlnd ol>,a> kulu kannawad aga kõik need, kes pearaha.  aklnist raha. tolli rada ja teisi .kroonu maksust" maksawad. Sedawiist wõtame ka meie Wenensu kiriku nleöpldannieü oia. ;a meie teeme seda rõõmuga. Wenetlsn  kiriku alamale ametinikude palgad on küll weiked, aga kõrgemate ja kõrgele kiriku ameknikude, nende meeste palgad.  lellele meie .radwamehed" uut anmnme.Pühadus", annavad. nende palgad on nii suured kui mõne kosina, nende .Luteruse" kirikuõpetajale sissetulemisel) ühtekokku keda meie .rahwamehed" „aktideks" ja üheks ja teiseks sõimawad. Ja ühe ainsa Weneusu kl oo sire varandus on ehk suurem, kui kõige Vallimaa kubermangude .kirikumöisade"  hind ühte kokku. Meie, kes meie oma maakiriku uSlawad lnked ja oma Keisri ja Herra uslawad alamad, ja oma suure isamaa ustavad kodanikud oleme, meie ei ole iialgi kadedusega oma teisest kirikust usuvendade kõrge õpetajate auu ja wara peale waaianud. Aga kui meie