suurema wahwusega oma waenlastelle wastu on ajanud; siis ei saada ka Kartumi langemine Inglismaale muud tegema, kui uut jõuudu ja wahwust elusse äratama. Inglismaa piab sedasama auu töiste riikide silmis omale tagasi püidma, mis tal enne oli. Nüid seista ta selle punkti peal, kus Inglismaa pidada näitama, kaS ta edasi wõi tagasi läheb." Üks töine leht „Standard" ütleb: „Kõik partei tülid piaksiwad nüid selle õnnetuse ajal kaduma, mis kõik maa ühtlasi kannab. Hirmu ega kartust ei tohi Inglismaa mitte näidata, muidu wõtaksiwad  Suudanlased meel rohkem südat ja langeksiwad weel wägewamini meile kaela. Heaks piab jälle tehtama, mis õnnetust ja paha on juhtunud." Itaalia peale on suured riigid pahased, et ta ennast Inglise ja Suudani tüli wahele püiab segada ja sel kombel nagu riidu otsida. Mis mõttel aga Itaalia seal toimetab, on koguni salaja jäenud. Arwatakse, et Itaalia ühes Inglasega ka niisugust suutäisi püiab, nagu Wenelane Bulgaaria peastmises, Austria Hertsegowiinaga ja Prantsusemaa Tuunis'ega saanud olla. Ragu kuulda, ei olla aga Inglane Jtaalialast sugugi selle asja wahele palunud, waid arwanud üksindagi Mahdiga toime saada. Sellepärast kaebab ka üks Itaalia leht „Fanfulla" järgmiselt:  ..Meie ei ole nutte selle tarwis ilmas, et sulaste kombel Jnglisemaa eest oma werd piame walama. Kui meie poliitikat tahame pidada, siis olgu meie eesmärk ainult Tripoolis. Sarnase poliitikaga teeb riigi walitsus riigi seisukorda lõdwaks ja ennast watikaani orjaks." Sel põhjusel on Kartumi langemine ka Jtaaliamaale meelepaha sünnitanud. Siiski soowib aga Inglane, et Itaalia wähemalt 3000 meest Punase mere peal wahiks piakS, et häda korral, kui Inglane palub, tema abi wõikS saada. WatikaanlaStel on neil päiwil ka weike wõiduke olnud. Nimelt on nad Belgia kuningat nii kaugele jõuudnud meelitada, endist ära kaotatud saadiku ametit wa püha isa juures jälle elule kutsuda ja seda baron PitteurS-HigaertS'i kätte anda, kes ka juba Rooma on jõuudnud. Preisi riigiga õiendatawad kiriklikud tülid on koguni waiksekS jäenud ja ei ole nad sealt poolt weel midagi saanud. Wagusamini elab praegu Austria. Töiste suurte riikidega põlgab ta ka ühtlasi Itaalia sõa himu. Riigiwalitsusel  on mõte töörahwa haigete hoolekandmise seltsi asutada, mis juba ka saadikute kogule ette on pandud. Helweetsia elaks muidu täielt rahuliste, aga anarhistlased, kellel seal kül piaaegu niisamasugune wabadus  on, nagu all Ameerikaski, ajawad oma hullustusega rahu riiuks. Ühendus nõuukogu piab nüid oma istumisi  lukus uste taga pidama ja on wahtide hulka maja ümber suurendanud, sest et ühendus nõuukogu dinamiidiga  on ähwardatud. Sest saadik, kui walitsus paar anarhistlast maalt wälja saatis, läksiwad nad rahutumaks.  Sala kirjade läbi on nad awaldanud, et selle läbi nende wõim mitte ei olla wähendatud, waid paljalt wiha kaswatatud. Ilm, kunaS lähed sa rahulisemaks?! Hiinas kestab wõitlus edasi. Prantslaste edasi tungimine on wisa, sest wastupanek ei ole mitte kõhn, aga siiski piawad wahest Hiinlased taganema. Mõne teate järele pidada haigused palju Prantsuse wäge maha murdma, iseäranis Kelungis. Formosa saareke on siis waenu wäljaks saanud. Neu-Jorkis Ameerika maal on sotsialistlased ja anarhistlased oma hullustus: koledamini, kui kunagi enne, peale hakanud. Töiseks Weebruariks (21. Jan.) kutsusiwad  sotsialistlased, kes dinamiidiga wõitlust põlgawad, kogu kokku, kuS Londonis sünnitatud dinamiidi plahwatusi  käredaSte laideti. See oli aga anarhistlastel wastu meelt. Waielusest tuli tüli, kuS toolid ja pengid sõariistadeks  kätte wõeti. Ehk küll juure ruttaw politsei waigiSLada püidiS, kestis tüli siiski 2 tundi, millest umbes 2000 inimest osawõtsiwad. Pärast tüli lõppu leiti saalist nuge ja ka üks dinamiidi pomm. O. Donovan RoSsa haaw ei arwata mitte surmaw olewat. Omalt maalt. Wiljandist. Eesti Aleksandri-kooli asjust. Eesti Aleksandri-kooli kohta otsused on rahwale ootamata tulnud, sest et asjad ise weel mitmetpidi selgumist ootamas  on. Wäga tähtjas on sellepärast, mis minewal suwel Aleksandri-kooli asjade ajamiseks walitud kolmekümne liikmeline komisjon, kelle tegewuS weel edasi kestab, sell ajal saab tegema. Niipalju kui meil teada, töötab komisjon  selle põhjuse peal edasi, mis juba õntsast Keisrist Aleksandrist li. on lubatud, nimelt, et Aleksandri-koolist üks neljaklassiline kool saab, keS oma õpetust sealt alustab,  kuS kihelkonna koolid teda lõpetawad. Pea asi aga on selle juures, et see kool üks täieste Eestikeelne kool piab saama, nagu tema asutajad ette ära on määranud, et Aleksandri koolist üks asutus saab, kelle kaswandikud rahwa edenduseks rahwa sekka jäewad, kui õppimise aeg lõpetatud on. Sellest koolist piawad tulewikus wälja tulema, walla ja kihelkonna kirjutajad, haritud pärisperemehed,  kaupmehed ja ammetnikud, mehed kes ka siis, kui uus maakonna seadlus wõi semstwo meie maale tuleb, wõiwad parajat ammetit leida. Meie aastalaat oli tänawu ütlemata paks. Wõõraid kaupmehi, iseäranis Tartust, oli palju kokkutulnud,  kes kõik kuulutuste wäga odawaste töotasiwad  müia. Kui palju nad aga ostjaid leidsiwad, ei wõi weel mitte ütelda, sest et selle lehe kirjutamise ajal alles töine laadapäew käes oli. Arwamise järele saab aga wist kauplemine weike olema, sest et kauplemise hing, see on raha, kasin on. Esiteks ei olnud mitte õnnistuse aasta ja töiseks, mis weel enam on, ei jäeta pimet kopikatki  inimeSte kätte, waid kõik maksetagu enamiste kohtade eest wälja. Mis hädaste just tarwis on, piab muidugi ära ostetama, aga kauplemise elawus puudub. 3. ja 4. Webruari õhtal mängis „Koit" W. E. P. Seltsi saalis näitemängu „Piirjärwe rentnikku," mis kaunis kenaste korda läinud. Et see just laada lauba ja esimese laadapäewa õhta oli, oli rahwast kauniste kokku waatama tulnud, nii et esimesel õhtul sissetulek peale 150 rubla ja töisel õhtul umbes pool sellest on olnud. Kasud saawad ja „Koidu" Seltsile pooleks. Mis mängijatel mängimist raskendas, oli see, et kuuljad mitte waikselt ei suutnud istuda, waid sagedaste oma healega näitlejate omast üle tahtflwad minna. Korraspidajad oleksiwad pidanud hoolsamine oma ametit pidama. Wiljandi Karulast kirjutab meile tuttaw käsi järgmist hälbe juhtumise, mille tõe eest toimendus wastutamist mitte oma peale ei wõi wõtta. Karula mõisa A. talu ligidalt metsast warastatud mõne aasta eest hulk saepakka ära; süid arwatud A. talu peremehe peale. Kohtud kuni Riia õuekohtune mõistnud peremehe rubla trahwi maksma. Nüid olla aga selgeks tulnud, et margad koguni töises kihelkonnas olla. Trahwi alune peremees paluwat kohtust asja uueste ette wõtta. Weel nimetab kirjasaatja töisest halbusest, mis nimetatud peremehe peale tahetud ajada. K. mõisa pärishärra  olla A. talu peremehele üelnud: „Kui sinust weel mingit halbust ette tuleb, wiskan ma su kohast lahti." Seda silmapilku tarwitanud nüid metsawahi poeg, kelle isa A. talu kohta himustab. Ruttu wõtnud ta külamehe mõrra, wiinud A. talu sauna peale ja kirjutanud ise mõrra omanikule nimeta kirja, et A. talu peremees on mõrra waras. Wale tulnud metsawahi poja õnnetuseks wälja ja 30 kibedat antud karistuseks taha otsa peale. (Alandav)  karistus inimese suole! Toim.) Tartu maakonnast. Tartu kreisi Aleksandri-kooli abikomiteede presidentidele on Tartu sillakohtu poolest järgmise sisuga kiri saadetud, mis siin tõlgis awaldame: „Tema Ekselentsi Liiwimaa kubernööri eeskirja järele Januarist s. a. 402 saab Teile selleläbi peale pandud Teie juhatuse all seiswat Eesti Aleksandri-kooli abikomiteed kinni panna ja korjandust Aleksandri-kooli heaks lõpetada. Kõik selle (käsu) läbi ära lahutatud abikomitee edasikestmine saaks Teile niisuguseks suiks arwatud, mille eest Teie ise piaksite wastutama. Peale selle saab Teile peale pandud sisse tulnud raha summad wiibimata Tartu kreisirenteisse sisse maksta ja Tema Ekselentsi Liiwimaa kubernörile ettepanekuks täielist (genau) aruannet sissetulnud annete ja nende äratarwitamise  üle ühtlasi kõigi tarwilikkude tunnistustega, mis korralikus järjestikus aruande külge tulewad kinnitada, tänasest päewast arwatud 4 nädala jooksul ühtlasi rentei kwiitungiga siia sisse saata." Puhjast tuleb meile kiri, mida muutmata awaldada palutakse; sündigu see siis. „Pühapäewal 27. Januaril oli Kawilda wallas Auni talus kontsert ja näitemäng. Rahwast oli õige rohkeste osawõtma tulnud. Lauludest lauleti mõned kaunis  puhtalt ia kenaste. Iseäranis pian siin kahte nimetama:  „Kaugelta" (Rootsi wiis) ja „Kewade hakatus." Esimene laul lauleti õige tundlikult, wiimane heaste waimustatult.  Wäga tähelepanemise wäärt oli neiu M. U. heal, kes laulu „Kaugelta" juures soolo healt laulis. Heal oli mahe ja tundlik ja awaldas kuuljate keskel täitsa rahulolemist, mis juba sellest näha oli, et seda neiut järelejätmata käteplaksutamisega nimetatud laulu kolm korda uueste laulma paluti. Mõne laulu kohta oleks ka mõndagi weel sovwida olnud; aga et see alles hilja asunud koor on, sellepärast ei taha ma teda mitte kareda kriitika alla wõtta, ega noorte lauljate õppimise himu wähendada, waid soowin neile südamest head õnne, uut rammu ja tüdimata meelt edespidiselle uuele kontserdile. Kosugi laulu riik! Kosugi lauljad kõik! No näitemängu kohta jääks küll üsna palju oowida  ja ütelda, aga teeme seda paljalt pealnkaudu elt Kui Liisa näitelawale llmus, panm teda km kun g noormees, õige teraselt tähele. Jah, tõeste teha,a pallg poolest wiks, priske, nägus neiu; aga sam ma tema healt kuulda, siis oleksin küll sooninud, et nulugust kaumst nägu sarnase harjumata kõnewiist juures et oleks namud See kõne oli nii ilma wõimuta, nn llma m-nuta, et pealt kuulamine üsna igawats läks. Mchtel o l oma etendamises liig lohmakas. Tema tuleb teretades roos: atda, leiab oma kallikese tooli pealt istumast ja hakkab temale üsna külmalt ja õrnuseta rüsakil kaela mm. Liisa isa ja tädi mängimisega wõib päris kenaste rahul olla. See oli wäga imelik pealtwaatajatel näha, et see, kes näitelawal mängis, tõisi kuuldama healcga näitelawale  tulema kutsus. Mis ilu pidl sealt meel pealtvaatajatele  järele jäema? Ja seal juhtus ka meel seda, et mõni eksi teel sisse astus, keda sugugi ei olnud kutsutud  ega tahetud. Muidu oli igaüks oma tüki tüll i,uste päha õppinud. -- Sus oleks mul pealtkuuljatele ka meel midagi ütelda. Näitemängu etendamise ajal piaks igaüks wõimalikult magusi olema, muidu kahaneb ka mängi mõnu; aga mitte nõnda, et wallawalitsus tõwa healega rahurikkujaid  piab keelma. Kuidas on see mõistlikumat! wõimalik  weel mängi kuulda ja mängijatel mõnusaste mängida,  kui siin ja seal köwa healega kisendatakse ja ka weel roppe sõnu sinna wahele räägitakse. Nagu kuulsin, oli see näitemäng ja kontsert wist mõne kooli heaks etendatud ja antud. Sissetulek üeldi 22 rubla olnud. —vB —" Kursist kirjutatakse meile umbes järgmiselt: RahwaS elab meie pool koguni magusat elu; mõned üksikud inimesed  rikuwad mõnikord rahu. Prausti härra kannab tubliste hoolt, et kõik korrapärast ja sääduölikult toimetatakse.  Igal pool on tublid rahwa koolmeistrid ametis, kellega rahwas üsna rahul on. Kõrtsi elu on meil kaunis heas joones ja ajalehti luetakse ka oma jagu. Waatame, mis „Wirulane" Kursist kirjutab: Siin Kursis elatakse omal musil ikka edasi ja paha läheb ka ikka edasi: Hobuseid warastatakse, lukkusid murtakse. Pühade aegu warastati ühel saunamehel hobune ja kõik warandus, mis wähegi kõlbas, ära; töisel saunamehel mõeti hobune üksi. 5. Jaanuaril warastati Puurmanni kõrtsi juurest Saare metsawahi hobune ära ja on praegu ära. 6. Jaanuaril warastati Saduküla wallast Pikknurme  koolimaja juurest kaks hobust ära. Ka Kursi kihelkonna koolipoiste seas on pitkanäpukunst  õppimise kõrmal elutseda pmdnud. Tuli awalikuks, et umbes wiies osa koolipoissa lähidalt paarist poest aSju ara näpanud ja selle toimetusega juba õige wilunud olnud. Muidugi aeti kombehaiged koolist kodu ja muretseti neile süi raskuse järele ka muud tasumist. Riiast kirjutab „Balt. Westn." järgmiselt: „Kõik Slaami sugu rahmad malmistamad endid selle mäga tähtsa päewa wastu, mis eestulewal kewadel kätte jõuab. Nimelt saab kemade 1000 aastat täis, kui Kyrillus ja Metoodius Slaawlastele risti uöku hakasiwad õpetama ja seega enestelle  Slaamlaste apostli nime teemsimad. Nimetatud mehed oliwad sündimise poolest Bulgaarlased, keda Greeka koolides risti usus olla õpetatud. Sel ajal oliwad alles Bulgaarlased  kui ka Slaami tõuugu rahmad pagana usku. Nimetatud mehed hakasiwad aga oma wendi endisest usust risti usu poole pöörma. Tanawu 1000 aasta eest, see oli 885, suri Metoodius ära ja seda päewa pühitsetakse nüid. Wenemaa saada seda mälestuse päewa 6. Aprillil pühitsema."  „Balt. Westn." soowib, et Lätlased ka sellest pidust kuidagi moodu osawõtaksimad, sest ka mõned muud rahmad, nagu Poolakad ja Tjhehhid, keS küll katoliku uSku on, saada seda püha pühitsema. Liinnmaa prokuröör Klugen sõitis mõne asja talituse pärast Wõndu. Ltzeill." teate järele on Friedrichstadti maakonnas ühel hobuse wargal kast õige halwaste käinud. Ta lahwud nimelt tallist hobuse kätte saada, lõhkunud alusmüirisse augu ja tahtnud sisse minna ja ust lahti teha. Tallis olew sulane kuulnud aga', kui waraS parajuste  juba stsse tulnud, seda ära ja teinud healt. Hirmuga tahtnud waras tuldud teed tagast minna, aga sulane löönud tal augu peal kirmega töise jala otsast ära. Töiste nõuumeeste abil peasnud ta aga siiski meel minema. Möödaläinud aasta lõpul awaldaS „BaltijaS Semkopis" pitkema kirja hobuse warguse üle, mida ka meie oma lugejatele lühendatult ette paneme. „Jga päew kuuldakse wargusi; ühel on hobune ärawaraswd, töisel wanker, kolmandamal hobuse riistad, neljandamal jälle att ara lõhutud ja riideid ehk muud marandust äramarastatud.  Iga ajalehe numbris on kuulutusi Marguste üle ja auupalga lubamist wargate ülesandjatelle. Aga ei maewapalgad, ega südame tunnistus ole siiamaale suuremat  mõjunud. Igaüks, kes praegust järge tunneb, ütleb: Margused lahewad tkka rohkemaks. Wargatel ja WaraS- 1885 58 7. Sakala.