daja mälestuseks üht Emangeliumi kirikut ehitada «võima. Just rõõmustam ei olla see mitte, et ühe Emangeliumi Dom-kiriku ehitamine juba hakatuses KatholiiklaSte poolt mastarääkimist leiab, kui see kirik ühes ka, nagu seda ka Kölni Dom-kirik on, rahwuslik mälestus piab olema. Arnsaadaw ei olla see mitte, kuida see Katholiiklasi pahandada  wõib, kui Keiser Wilhelm'! mälestuseks, kes usukannatuses  igaühele «võib eesmärgiks olla, Katholiigi kirikutele  otsata palju head teinud on ja Kölni Dom-kiriku ehitamise kaitseja oli, üks selle usutunnistuse kirik ehitatud  sactts, mille poole tema ennast oinas elus sõnaga ja tenga tunnistas. Paremat mõtet Keiser Wilhelm'i mälestuse-samma ehitamiseks ei wõida keegi leida. Berlinis  ei olla koguni mitte meel üht Dom-k!riknt, mis riigi pealinna kohaline oleks. Igas teises Europa pealinnas olla uhked kirikud. Seesugune mäleStuse-sammas olla just selle suure ja maga Keisri kohaline, kelle tõsine tahtmine  ikka olnud, kuida tema ka sel aeol ütelnud, kui Nobiling  teda rennkuulidega lasknud oli: usk piab kalliks peetud saama." Berlini auusamad lehed hakkatvad  ennast selle üle pahandama, et salalikud «vaenlased  ennast Keiser Wilhelmi surnuraami ümber salaliku  pisaratega kogunud on, tagajärel teda aga juba niisama  salaliku meelega teutama hakkawad. Seesuguste erakondade lehed, nagu , Edendajad" «või „Edasi-astujad" ja teised seesugused on, hõisata nii suure «vaimustusega nende,wabameeliste muudatuste" üle, mida nemad Keiser Friedrichi «valitsusest rotawad, nagu oleks Keiser Wilhelm «vabaduse wägimaldne hawitaja olnud. Neid nõuupidamisi ja nõuuwõtmisi tööliste «vanaduse- ja wigadnse-kassade asutamiseks, mida Keiser Wilhelmi enese juhatust mööda Riigipääwal ette pandi ja osalt juba «vasta mõeti, nimetawad . Edasi-asttijate" lehed juba jultunud  sõnaga riigi raha , pillamiseks" ja loodamad, et nüüd jälle „kokkuhoidlik majapidamine" algaks. Seat, nagu mnjal ka, on selgeste näha, et need ,«vabameelised" mehed, kes ,rahwa hädast" nii haledaid kõnest piamad, muud ei taha, kui just seda häda suuremaks kasmatada, nukrat meelt sigitada ja sellega seltskondlikule mässamisele parajat pinda «valmistada, mis pea! seesuguste ,rahmameeste"  nisu õitseb. Keiser Wilhelmile ei suuda nemad seda andeks anda, et tema nende käratsemile Sozialistlasteseaduse  läbi piired pauk, ja sellepärast katsuwad nemad  nüüd teda pärast surma salaliku keelega kahtlustada ja „uut" KeiSrit isa kulu peale kiita, selle peale mõtlemata,  et seesugllne tembutamine üht auusat poega mitte rõõmustada ei «või. Keiser Friedrich ja Keisri-praua Victoria on juba heal ilmal Charlotteuburgist lahtises töldaS Berliui sõitnud ja amellikude kuulutuste järel on see liikumine hea ilmaga puhtas õhkus haige Keisrile «väga tulus olnud. Ülepea tuleivad Keisri termise paranemise  üle ametlikkult õige rõömustawad sõnumid, kes aga ridade «vahelt lugeda oskab, see ei «või mõtet maha «naha rõhuda, et Keiser Friedrich mägema tahtmisega oma häda maha rõhub ja peidab, halastamata haigus aga oma häwitawat tööd edasi tallitab. Suures politikas on mailma pönem tähelepanemine Prantsusmaa poole juhitud. Kuida juba lühidelt teatustatud,  läks Tirard'i Ministeriumi maeulastel Boulanger' salatallituse abil korda, seda Ministeriumit tabadest tõsta, et riigi põhjusseadused uueste läbi «vaadatud ja muudetud saaksimad. Präsident Carnot on uue Ministeriumi  rutemini kokku saanud, kui ette arwati. Sõnumi järel Paastukuu 21. paamast oli Floquet Minister- Präfident ja Seespidiste asjade Minister; Goblet, kes euue Tirardi aega Minister-Prästdent oli, Wäljaspidiste  asjade Minister; Freyc i n e t, kes ka juba üks kõrges riigiteenistuses harjunud mees ou, Sõea-Mimster. Tirardi MiniSteriumist ei ole keegi uudes Ministeriumis aset leidnud ja ainult Floquet «võib käratsejate seltskondade  liikeks arwatud saada. Teised Ministrid, kellel üleüldise  politika kohta suuremat tähtsust ei ole, on tänine tundmata mehed. Esimist korda ou üks meeS kodanlikust seisusest, Freycinet, Sõea-Mimster, kuna seda ametit muidu ikka üks Kindral tallitab. Wist ei olnud usaldust üht teist Kindralit selle ameti peale kutsuda ja Boulanger on sõeamäe keSkis palju «vähemas auuStuseS, kui uulitsa-käratsejate  keskis; ka on see meel wärskes mälestuses, et teda sõnakuulmise puuduse pärast ametist lahti lasti. Ikka aga tunneb ja tunnistab kõik maailm, et see Ministrite,vahetuS  just Boulanger' wõit tema wastaste üle on ja et tema selle «võidu mõnul kergest jälle tähtsaks saada «võib. Weel ei olla aga õige kindel, kas kõik uued Ministrid  ka tõeste ametisse jääwad. Paastukuu 21. pääwal  astusimad nemad esimest kord nõuupidamiseks kokku, missuguse programmiga nemad Parlamenti ette astuma piamad. Kui nemad ennast selleks mitte ei ühenda, siis tahta Fioquet kõik Ministrid vinast erakonnast «võtta. Siis saab aga ka wist kära lahti minema. Floquet, ise ou «vaidlemata käratsejate ja ? kättetasujate" seltskonnast. Tema peale paniwad käratsejad juba ammu oma lootust, aga, kuida juba enne kirjutatud, kardeti, et tema mitte Wenemaa meele järel ei oleks, sest et tema oma häbemata hüüdmisega  Keiser Aleksander 11. wasta kõiki Keisri-trunmisi Wene riigi kodanikust pahandanud oli ja temast Wene-Pcantsuse takistust kardeti. Senni olimad aga tuuled  Wene mõjuwates ringkondades pööranud, temale sai tema „nooruse-eksilus" nähtamalt audeks antud ja temast lootsiwad Prantsusmaa käratsejad mägewat , kättetasujat" saada. Kuida aga näitab, on tema oma seltskonnale liiga hilja tulnud, sest Wenemaa ja Saksamaa wahel lehwiwad nüüd pehmed kemade-tunled ja se! korral ei ole Pranslastel  mist , «vennastuse" peale, mihawaenus Saksamaa wasta, «vähematki lootust. Kas nüüd Prantsusmaa põhjusseaduste  muutmist Parlamentis tõeste ette möelakse, pärast seda, kui sellega Tirardi Minislerium lõhutud on, se on meel teadmata. Kui seda aga tõeste ette «võetakse, siis saamad Bonlaugistlafed, Anarchistlased, Orleanistlased, Bonapartisilased ja kõik teised kirjud laasmõitlejad Tirard'i maSka, wist saagi jagamise kallal riidu minema ja oma õnnetumat  isamaad ikka sügawamini selle mudaaugu sisse majutama,  milleS see juba aastast 1870 saadi? rabeleb. TähtjaS  nähtus Prantsusmaa amalikn maimu kohta on see, et suur kära Parlamentis, mis Ministreid istetelt tõukaS Suurel Reedel oli! (Tänama on Lihawõte uue Kalendri maatul wiis uädalit waremtne kui meit.) Bulgaria asjus saada mõeramaa lehtede sõnumite järel  Wenemaa poolt suurriikidele uus ringkiri saadetud ja nimelt järgmised küsimised ette pandud: 1) Kas ei ole Bulgaria «valitsus selles mitte kangekaelust Sultani, kui oma Suzeräni (ülimalitseja) «vasta üles näitanud, et Suur Wessiri «viimast kirja ametlikult tähele pauematta jättis? 2) Kas ei ole Priuz Ferdinandi jäämine Bulgaria trooni peale, oina Suzeräni kasu wasta, Vulgariat mässamise korrale saatnud, mis Berlini kongressi otsuse allakirjutajaid  sundima piaks, oma asjatallitajaid Sofiast ära kutsuma?  3) Kas ei ole suurriikid oma tähelepanemist mitte selle peal< heitnud, et Jda-Rumelias Bulgaria sõeawäge kogutakse, srlmanähtawalt selleks otstarbeks, et Sultani õigus seal mõne juhtumise juures, mis Berlini kaubategemist  mõõda seaduslikult tulema piaksimad, «vastupanemist leiaks? Wist on Wenemaal õiguS nendes küsimistes. Austria poolt olla kinnitatud, et kui Türgi «valitsus Wenemaa nõun järel Priuz Ferdinandi waSta astuks, siis saaks Priuz Ferdinand ennast Sultani üliwalitsusest  lahti kuulutama ja kõik Bulgarlased niisamati ka Serbia, saakfiwad sellega rahul olema. Bulgariast kirjutab  üks diplomatika-ametnik, kes mitu aastat seal on olnud  ja maad ja rahwast tunneb: ,Prinz Ferdin  a n d sai selleS lootuses malitud, et suurriigid seda «valimist  «varemini ehk hiljemini kinnitama saaksiwad. Kui see lootus kaub, siis tahamad Bulgarlased aunemi Aleksandrat  von Battenbe rg oinaks Würtiks, kui seda Kobimgi Priuzi. Wiimasel on palju raha ja tema on sellest Vulgarias palju «välja annud, aga saajad olimad enamist «nehed ?õrge«nast seisusest sa rahwasaadikuke su««re«u hulk Sobranjes hakkab kahtlaseks jaama. Mis kuuldakse, see on enamist: Kui Priuz Ferdinand mitte suurriikide poolt seaduslikuks Würstiks kinnitatud ei saa, siis saab Aleksander uon Battenberg Sobranje poolt uueSte walitud ja suurriikidele saab alandlikult teada antud, et Bulgarlased  selle õrna Würsti eest «võitlema saamad ja kedagi teist ei himusta." See näitab selge küll olema: Kui Priuz Ferdinand mitte paremine rahwasaadikuke peale Sopranjes ei mõtte, siis ärkab seal igatsus Aleksander v. Battenbergi peale. Sellepärast «vist ka Prinzess Clementine  nüüd raha-jahil on, et pojal oma trnuividele alamatele  midagi anda oleks, mis nende palawat armastust endise Würsti masta natuke jahutaks. Sel «viisil ei ole temal seal wist jäädawat paika loota, sest ahneid ei suuda ka kõige würstlikumad «varandused täita. Rumimias on Minister - Präsident Braliano uueste omast ametist tagasi astunud ja sel korral jäädamalt. Kuninga poolest sai Würst Ghika selle aineti peale kutsutud,  kes seda aga «vasta ei «võtnud. Siis sai Rosetti, Noor-Rumänlaste erakonnast, kutsutud ja on Mmister- Präsidmti ametit masta «võtnud. Igapidi olla Kuningal kindel nõun mõeramaa poolt kihutatud liikumist kindla käega lämmatada. Parlament saada selleks korraks lõpetatud  ja mast sügisel uueste kokku kutsutud, et «valitsus mässamise lämmatamiseS Parlamenti kahemääuliste kiigele läbi takistatud ei saaks. Urtsitscheni külaS on talupojad kõhtude wasta hakkanud. Nende taltsitamifeks on sõeawäge  saadetud. Wene saatekonna paleeS läks Paastukuu  20. pääwal tuli lahti, mida ühest petroleumttlambist arwatakse tulnud olema, mida homikul kõrmalises kamris kustutada unustatud. Selle kamri stSse ei ole keegi pääma  aeal läinud ja sellepärast «võinud tuli «võimust wõtta, enne kui seda nähti. Seestpidi on palee mälja põlenud, kanzellei ja kirjakogu saimad peastetud, niisamati ka majariistad,  mis aga paha ilma läbi kangest rikutud on. Omalt maalt Tallinnast. Balti maa Politsei-kohtute muutmisest tulewad ootamata sõnumid: Mõisa herrad saada kohustatud, oma maa peal mõnesuguste asjade üle walwama, mis muidu Politsei tallituse alla langemad, kui neid ka mitte just riigi-ametnikkude sekka ei armata. Seda õigust ja seda kohust taheta ka Wenemaa seespidistes kubermangudes moisaherradele anda ja peale panna, kes, kuida .Grashdanin" arutab, talurahwa  «vabastamisest saadik ilma ühegi õiguseta elanud ja Sotski, Küla- ja Koguduse-wanema sõna kuulama pidanud  on. Suurem muutmine oleks siis see, et Ritterkondadest  «valitud ülemate Maapolitsei-tallitajate, Hakenrichtrite ja nende-kohaliste ülemate, asemele Riigiwaiitsuse poolest nimetatud JSpramnikud ja Pnstawid ustumad. Missugust  muutmist Wallapolitseids kohta oodata on, sellest ei ole tailine ühtigi kuulda. Kohtu-asjad, mis tanine Politsei-kohtute all seisiwad, saada künni Rahukohtule asutamiseni antud: Riigas Raekohtu kriminal-jäuskouna  alla, Tallinnas Raekohtu kriminal-jäuskonna (Niedergericht) alla. NakwereS, PatdeS ja Valliskis Manngerichti  alla, kõikis teistes Baltimaa linnades Naekohtute alla. Kuuni kohtute täielise muutmiseni saada kõik eeskuulamised,  ilma nendeta, miS Wallakohtute poolest tehtud saamad, Politseiametnikkude hooleks antud. Kuida Westnik" kirjutab ja kuida räägitakse olla üks seadns Niiksrathi uõuupidamise all seisnud, mõne jntu järel ka juba Kõigekõrgemast kinnitatud, mis järel Seespidiste asjade Ministrile mõimus autud saada Ewang. Luth. usutunnistuse kirikuöp lajaid Baltimaa kubermangudes,  kes kohtu alla antud on, ametist lahti lasta, enne kui kohtuotsus mõistetud ou. Wiimasel aasta! oli Tallinna Linnasaadikute-kogu Toompea Karle-kiriku kirikumehele Tallinna linnakassast 100 rubla palka määranud. Seda oli Kubernör rehnungist  ntaha kustutanud ja Linnapea oli selle üle Senatis kaebanvd. Nüüd on otsus tulnud, mis järel see kaebtus piab tähelepanemata jääma. Senati nkas arutab, et Linnasaadikute-kogu esiteks linna igapääwaste tarwituste eest piab muretsema, kõrgematest maimutarmitnstest aga ainult nende eest, mis kõige linuarahwa kasuks ühetasa tulewad, nagu koolid, raamatukogud, mnseumid ja theatred.  Nende sekka ei wõida mitte kirikud oma tarmituslega  arwatud saada; need olla üksikute usn-seltfide asi. Muidu mõida tulla, et ühe Zumalakoja ehitamiseks inimesed  oma kukruga appi tulema piamad, kes teisest usutunnistusest  on, nagu Wenemaa seespidiste kubermangude linnades Lutheranlased Greeka-õigeusn kirikute ehitamiseks, Baltimaa waldkondas Greeka-õigeusulised Lutherufe usu Jumalakodade ehitamiseks. Sellepärast olla Tallinna Linnapea  kaebtuS ilma järjeta jätta. Alekfa n d r i - koo l i aealngust seletab Tartu koolikonna Knratori ringkiri, et selle kooli asutajad ise on palunud, et see Nahmaharidufe-Miuislennmi alla pandud saaks, mitte Maa-Koolikohtu alla. Mitte ühest Eestikeelisest  koolist ei ole palmekirjas räägitud, maid ühest koolist Eesti rahwale. Kooli otsuspärilise kõrguse korraldamiseks olnud tähele pauna, et aastased kulud mitte üle 4500 rubla ei lähe, sest et korjatud kapital  rohkem intressi sisse ei kanna. Aastal 1881 saatnud kirikuõpetajad Jürmaun ja Eiseuschmidt, ja Gymnasiumikoolispetaja  Blumberg üht plaani sisse, mis järel Aleksandri-koolist  üks Eesti Põllutöö-kool pidi saama. Aaaslal 1882 tulnud üks Kreiskooli ja aastal 1880 üks Realkooli  plaan, aga kummagile planile ei ole edespidi järge antud. Nenda saanud stis Aleksandri-kool aastal 1887 kui Linnakool Wene õpetus-keelega kinnitatud. Imeks on panna, kuida kõik need plaani-tegijad Eesti Aleksandrikooli  õpetus-keelest rääkida unustanud on. Wcel rohkem on imeks panna ja kurmaõtam see, et Aleksandri kooli kaitsejate  keskist rohkem Eesti Põllutöö - k o o l i eest ei ole kostetud, waid nende kolme mehe palme kiri tuetamata  jäätud. Kroonu Käo mõisaZ maast ei saa Aleksandri-koolile  nüüd ka mitte maad antud, mis ainult selle tingimisega lub.ttud oli, et ükS Põlluköõ-kool asutatud saaks. Kuida juba enne kirjutatud, saab kohalises paikas üht plaani arutatud, mis järel Siberisse saatmise asemele teisi nuhtlust panna tahetakse. sõnumite  järel olla plaanitud: 1) Inimesed, kes oma sündimise  ja oma seisuse järel mitte ihunuhtlust all ei seisa ja nüüd oma õiguste kautamisega Siberi kaugematesse maakondadesse mõistetud saamad, on edaspidi ühes oma õiguSte kautamisega 5 kuuni 6 aastaks mangi panna ja jaamad pärast seda 6 aaStat Politsei ülewaatamise alla. 2) Inimesed kes seadust mööda ihunuhtlust alla wõiwad pandud saada, saamad edaspidi oma õiguste kautamisele ja 5. künni 6. aastaks mangide-kariStuse-majadeõse mõistetud.  3) Inimesed kes seisuslikkude koguduste liiked on, ei saa seesuguste süüde pärast mõistetud nuhtluse juures ja pärast selle nuhtluse «väljakannatamist ka stis mitte määratud aeakS Politsei ülemaatamisest «vabastatud, kui