Saarlane Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale. ..Saarlase" toimetus ja «valjaandmine. Kuresaares, baubaulitsaS 10 > ..Saarland maksab: ; Saaremaal aastas I rbl. kop., postiga saadetud 2 rbl. ! Saaremal pooles aastas R rbl. kop., postiga saadetud 1 rbl. 23 kop. Tuleb ivaljli iqu pühnpäeivul < Kuulutuse rea ehk selle ruum maksab  Ä kop. Dk 31 Pühavääw 29. Juulil 1884. I. aastakäik Põllu ehk rugi uss. Sellel käes olewal suil leiame meie paiguti  mitmes kohas rugi põldude pääle näinud odra külwatud olewat, sellepärast, et uss sügisel rugi seemet on ära raiskanud.  Mõned peremehet on küll sügisel esimise ussist ära söödud seemne asemele teist seemet hiljemini jälle külmanud, sedagi  söödi ussidest jälle ära, et kewadel pidi kolmas seeme oder saama külwatud. Ja see sündis nii imeliku mahe > pidamisega,  et fee asi põllu ussi sigimist ja kahjutegemist  teraselt ja tungiwalt kutsub tähele panema. Jätame tema sündimist ja sigimisest körwale ja räägime paari sõna põlluussi kautamisest ja abinõudest tema kahju tegmise maotu. Põllu uss ja tema kahju tegemine on meie Saaremaa põllupidajatelt, nii häästi suure kui maitse põllu pidajatele, tuttam küll ja on seda looma püütud küllalt tähele panna ja tema kahju tegemise wastu seista, ometigi ei ole seega õigele järgele meelgi saadut selle imeliku mahe tegemise pärast; nagu keegi sõber meile Kerla poolt kirjutab:  Pai küla ja Kirgu küla mehed elawad  naabris, üksi põllu aid wahet. Uhel ajal külwasid mõlemad oma rugi seemne maha. Pai külameeste seemet rikkus uss paiguti hoopis ära, et teisele korrale külwatud seemegi ka ära söödi ja Kirgu küla ja ka õpetaja põld jäi terweks. Ka Pai külas on ühe mehe põld teiste kõrwale rikkumata jäänud. Siis peab ometigi sääl üks asi tähele panna olema: miks ühel rikkutakse ja teisele mitte? et selle ussi rikkumise eest hoida wöiks. Nii palju, kui tähele on tänini pandud, on suine kordamise künd ussi sigimise wastu. Leitud on, et need, kes põllu kordamist 5. ja 13. Juuli kuu püäwade wahel ära tegid, nende põllud jäid terweks, kes aga oma põldu hiljemini kordas sellel rikkus uss ära. Enne kordamist tnblistc terawa äkkega üle tõmbada, pärast kordamist seisku põld wauldes üks nädal, siis äestatagu põld iga nädalas kord tubliste üle, lastagu loomat, köigeenamisti lambad ja sead keetmata  põllul käija, ilma et põllu kõmaks tampimist kardetakse. Need kes nenda oma põllu kordamist on toimetanud, on tänini ussi rikkumise eest hoitud. Tiidus suine töö ei tahaks seda küll mitte lubada, nii palju põllu juures nagu ilma asjata mängida.  Ometigi on see meel suurem kahju kui uss külwatud seemne ära rikub. Meie keskmine rugi külwamise aeg on tänini olnud 7. ja 14. Augusti kuu pääwade  wahel, tuleb ka ette et hiljemine külwatud  seeme mõni kord hea küll on, ometi mitte iga kord. O. W. Masing kirjutab oma pääwa raamatust jälle teisel mõtte teel rugi ussi rikkumise mastu häid nou, ja arwab üksnes hilise külmi selle mastu olewat. Nemad olla 1807 aastal, kui ussi sugu põllu sees näha oli 8. Augustil 8 waka rugi külmanud, seda söönud uss ära. Pärast 20. Augustil külmanud jälle 8 maka, sedagi söönud uss ära. Nüüd olla nemad Jututuba. Kui HLda kõige suurem. Ms abi kõige ligem. Naupli linnas, Krcka maal, oli Kreka kuninga jala-wae teenistuses uks noor mees Abdel Meelam nimi; kes enese truuse ja wiisaka olemise parast kõikide oma ülemate meelest armsaks saanud. Ei ialgi polnud temast laitust leida, ta puhtuse ehk clu-wiiside  poolest ja wcel wähcm ta käsu-täitmise  asjus; seepärast siis ikka tema hooleks  ja toimetada anti, kus kõige enam truust tanvis oli. Selle noore mehe kiitus  oli ka juba kuninga kõrwu ulatanud. llbel näeme.l. 184õ aastal, anti üks iuur kurjarcgisa :cma jürcle-waatamise alla; kaks icma mrne.ft noort meest seati, kes temaga  mobikorda pidid wahetama. Kui seesamma  ülemal nimetatud noor mees õhtu mõned silmapilgud oma wahikorra pääl oli olnud, tuli tema juure üks mees, kes suure maotli «ese ümber keha ja silmade oli »SSp»ud. Soldat, kes selle mantli sisse mähitud meve übe upseri armas olcwad, küsis ta kaen alandlikkust: „Mis karmis on't" Kaetud mees tuli aga tema ligi ja ütles:  ..Kuule soldat! lase mind üheks silmapilguks  selle mangi juure minna: säh, siin on bulk raha, sulle selle eest meelchSs."  „Kes teie olete et teie niisugust juttu julgete rääkida?" ütles soldat, „silmapilk minge oma teed, kui teie sõna ci kuule siis ma lasen teid püssiga maha." Küll katsus ta iga wiisi teda meelitada, aga ei see aitanud midagi. Wiimakü ütles  ta: „Sa oled ustaw mees mu poeg! säh, mõta see koti täis raha enesele truuse palgaks!" Toppis raha-koti mägise Seelami peusse ja läks rutuga oma teed. Selle üle ajas Seelam silmad pärani, jäi nagu uimaseks, ega saanud esiti aru, mis see pidi tähendama, et kiusaja temale raha annud. Wähe aega pärast seda, kui rakaandja ta juurest oli ära läinud, tuli üks tütarlaps  lõõtsutades Seelami juurde ja see oli tema armuke, keda ta kosis. „Nüüd tehakse mägise meie armastusele ots püüle! ütles Maria, nii oli tütarlapse nimi. Uks kosilane tuli praegu mu isa juure, lubas isa mõlad kõik ära maksta, kui ta aga mind peaks saama. Et küll isa hää meelega mind sinust ci tabaks lahutada,  aga wöla-uskujad on nii kaela pääl, et tahawad meid mägise ihu-alasti jätta: et sina wacne oled, seda teab isa ka küll, seepärast sunnib waesus teda, mind sellele lubama, kes ta mõlad ära tasub, küll nad ikka nüüd kauba walmistawad. Mina selle üle wäga ehmatanud, jätsin tütarlapse auu selja taba ja tulin sinule seda kuulutama mis õnnetus meie kaela tulemas on. Mina oleksin ka küll selle wastu seisnud, aga mis ma mõin parata, isa järg on wäga kirju. Jumal teab! armastama mina seda meest wist küll ei saa, sest ma armastan ju sind tõeste ja südamest!" Rõõmuga hakkas Seelam pruudi kätte kinni ja ütles: „Ära kurwasta! Jumal on mulle ühe kiusaja ingliks läkitanud, jää sina natuseks aeaks minu asemele ma lähen  õige ruttu su isa juurde, räägin asjad ära ja olen silmapilk jälle tagasi." „Aga kallis Seelam!" ütles Maria, „see pole ju naeru asi, sa julged ära minna?" Enne tahan ma nuhtluse all surra, kui sinust siin maa paal lahkuda!" auois euese mantli pruudi ümber, paui kübara tn paha, audis püssi kätte ja ütles: „Hoia euuast ja minu ametid!" ja läks jookstes ära. Tütarlaps seisis uagu naclde otsas, iga silmapilk oli pitkcm ta meelest kui tund; kui ta kuskil pool mahe kobinad kuulis siis nagu mälk oleks temast läbi käinud, koguni igawcks läks ta aeg, kui juba terme tund mööda oli ja Seelamit meel sugugi näha. Kõik oli waikne. Ta mässis ennast tugemamini  mantli sisse ja läks mahiputkasc: ta hirm laks kord korralt ikka suuremaks. Wiimaks  ometi kuulis jala astumise healt, astus  putkast wälja aga ehmatas kaguni ära: ei olnud Seelam, maid üks upser tuli selle soldatiga, kes Teelmai asemele