on tema nende kaasas olnud. Weel hiljuti kutsus Keiser Aleksander teda jahtidele, mis Spala metsades peetud saimad.  kuhu tema aga tulla ei wõinud, sest palju wõeraid Würstisi oli Berlinis ja tema ei wõinud wahe-aega saada. Greekamaa seadust mööda piawad sealise Kuniga ja Kronprinzi lapsed Greeka-Katholiigi uskuS kaswatatud saama. Sellepärast on nüüd küsimine tulnud, kas Saksamaa Keisri õde, Prinzess Sofie, kes Greekamaa Kronprinzile läheb, oma uSku wahetama piab. Selle kohta ei ole aga Greekamaa seaduses ühtigi määratud ja Prinzess Sofie jääb oma enese kohta Ewangeltumi kiriku liikeks. Austria-Ungrumaal on, kuida juba wiimafes numreS tähendasime, Keiser-Kuninga tõrelemine Piiskop Strossmayer'i  wasta, nagu wette wisatud kiwi ja nagu torkamine  sipelga pesasse mõjunud, paneb laeneid liikuma ja rahwuslasi igast laagrist kihisema. Ungarlased hõiskawad, Slawlased, pealegi need, kes Greeka-Katholiigi usutunnistusest  on, näitawad paha nägu. Wiimaste keskist on üks Piiskop omas kirikkondas koguni käsku annud, Wenemaa Nistimise-püha selle kuu 30. pääwal tagajärel kiriklikult pühitseda. Ka Slawlased Rooma-Katholiigi usutunnistusest  on nukrad. Nende seletust mööda on Piiskop Stossmayer  oma lahkusega ka Wenelasi Rooma-Katholiigi kirikusse  kutsuda ja sellel pinnal Kõikslawlasi igast suguarust kokku sulatada soowinud. Neil ei ole kirik paraku ka muud, kui rahwusliku politika tallermaa, ühendamiseks oma keskis  ja teiste rahwaste ja nende hariduse waSta Võitlemiseks  häwitamiseks, kui iganes wõimalik oleks. Paapst näib kahewahel olema, missugust nägu tema selle asja kohta näitama piab. Hea meelega usuks tema, et Piiskopil  nõuu olnud tema karja kaswatada, ja et see ehk ka korda läinud oleks. Sellega astuks tema aga Austria riigipolitika wasta ja pahandaks seda riiki, mille Walitseja  kirik-ametlikult .Apostlikuks Keisriks" nimetatud saab, ja see ei läheks Paapsti politikaga kuidagi kokku, kellel ju muidugi Jtalia pärast südamewalu ja wõitlemist küll on. Piiskop Strossmayer on oma tahtmise seletamiseks üht kirja Rooma saatnud, seda ei peeta seal aga selgeks küll ja tema olla ise senna kutsutud, oma asja ära seletama.  Ametlikult tunnistatakse seda tühjaks jutuks, et Keiser Franz Josef Serbia Kuninga-paari tüliasjas midagi nõuu on annud. Austria KeiSrikoda ei olla selle asjaga iialgi ega kuidagi tegemist teinud. Wene Püha Sgnodi  Ülem-Prokurör, Geheimerath Pobedonoszew, on Wiinis olnud ja olla seal ühe aealehe kaastöölisele Ütelnud, et tema mitte Kõikslawlane ei olla. Wenemaa soowida Austria poolt ainult kannatust teiste usutunnistuste  wasla ja soowida, et Austria ja Türgi riik puudutamata  jääksiwad. Rooma kiriklased soowida aga seda, mille eest Piiskop Strossmayer wõidelda: tahta Venemaad Rooma-Katholiigi usuliseks teha. Waene Piiskop on kahe tule wahele sattunud. Belgia Rooma-Katholiiklased tahawad ka üht suurt koosolekut pidada, nagu nende usuwennad Saksamaal seda tegiwad ja selles PaapSti ilmalikku walitsust Jtalia Kuningriigi käest tagasi pärida. Sedasama taheta ka Schweizis teha ja näitab, et kõik Rooma-Katholiiklased  seda ühel meelel ja just sel aeal teha tahawad, kui Keiser Wilhelm Roomas on, et selgemini wälja paistaks, kuida nemad sellest wõeruSkäigust mõtlewad ja mis nemad sellest parimad. Et sellest midagi wälja tuleks, et Jtalia Kuningakoda Roomast ära asutatud ja see igawene linu PaapSti ilmalikuks Kuningriigiks jäätud saaks, seda ei looda küll uöuukogude kiiked isegi, aga Katholiiklaste keskis  möib see ikka nukrat meelt Jtalia Kuningriigi ja Kuninga  peale kaswatada. Wist ei soowi Paapst Leo XIII. seesugust asjata tembutamist isegi, aga tema ei wõi palju selle masta teha, sest Jesuiitlased on mägewad Rooma- Katholiigi kirikus ja nende salanõundel on tüli ja segadust  tarmis. Prantsusmaal sõditakse ikka peale tulise sõnadega Saksamaa  masta, kihutatakse kõiki maailma Saksamaa wasta wihale ja avastatakse õige pöörase käraga Wene meremäe pealikuid, kes laewade pealt maale tulema juhtuwad, kus juures Weuemaa kentsakad auustajad ka ei pelgu „Vivs Is kuLsie!" ja „Vive la kexukll^ue!" (.Elagu Weuemaa'/  ja „Elagu Rahwariik!") järestikku hüüda. Selle kuu 4. pääwa! pandi nende mälestuseks, keS aastal 1879 Belfort'i liuna kaitsemise juureS langenud oliwad, üks kiwist raiutud lõmi üles. Deroulöde oli omad .Jsamaaliigalased"  senna kokku kutsunud ja pidas kõlawat kõnet Strassburgi, Metzi, Kolmari jaMühlhaufelli,  Zaberni ja Hüningeni linnade mangi s pidamise wasta Saksamaa poolt, kui ka igaüks juba nimedest ära tunneb, et need päris Saksamaa linnad on ja aealugu tunnistab,- et Prantsusmaa wägiwaldne  Kuningas Ludwig XIV. neid omal aeal, kesket rahu-aega, rööwis, kui Saksamaal- ühendust ei olnud. Wiimaks  õpetas Deroulöde wssl kaht asja, mis Prantslaste kohused olla: Selle lepituse muutmine, mis aastal 1871 Prantsusmaa ja Saksamaa wahel tehtud sai, ja Prantsusmaa  enese põhjuSseaduse muutu une. Selle peale karjusiwad  kõik! 5 Elagu Elsass-Lothringeu! Elagu Prantsusmaa!  Elagu Nepublik!" Tulise ja haleda sõnaga luksub  aealeht .Mattn" kõiki Europat kokku, ennast ja Pruut, susmaad pPreussi orjusest" peaflma. Selle kõrwas  kinnitawad ja kiitlewad Prantslased aga ikka, et nemad  kellegi rahu rikkuda ei tahta ja et nende wägewad sõeawäed Europa rahu kaitsejad olla. Kahewäärilised ja otse alatumad meelitamised Weuemaa wasta pahandawad ka suuremat ja paremat jägu Wenelaste keskiS. See „Vivs !e üussio!", mis igat poolel kõlab, kus sellega Wenelast meelitada ja Sakslasi pahandada loodetakse, ei näita mitte wälja, nagu üks sõbrakäsi, mida wägew wägewale  pakub auuslamise täheks, maid kõik see kära kostab,  nagu ühe nõdra hädakisa, appihüüdmine oma tuju täitmiseks. Pahandaw Wenelaste kohta on selles see, et seesugused appihüüdjad arwama näitawad, teised laseksiwad ennast sellest kawalusest eksitada ja piStaknwad omad kaed nende heaks tulesse. Nüüd on salakuulajate uuuskijad jälle kakS .Sakslast" leidnud ja täidawad nende pärast maailma oma laraga. Üks on aga üks Belgialaue ja teine on Baieri sõeawäest sellepärast wälja heidetud ja maalt ära aetud Barou Krittmayr, et tema sealifeid saladusi  Prantslastele ära kaubelnud oli. Kummagi wasta ei leita ka mingisugust tunnistust. Selle kuu 9. paamal  oliwad mõned häbemata noored mehed Parist uulitsal üht Kindralit teutanud Leitnant Loleillard, kes tema kaasas oli, tahtis üht nendest kinni wõtta, sai temast aga nuaga rindu pistetud. Mõrtsuka uimi on Lehr ja aealehed  käratsewad jälle .Sakslaste" üle, kes nende sõeawäe  pealikuid tappa tahta. Lehr on aga ühe mehe >6 aastane poeg, kes Elsassist päritud on, ennast sel aeal, kui see maa Saksamaale tagasi wõidetud sai, Prantslaseks tunnistas ja Prantsusmaale elama läks. Käratsejad parimad  .kättetasumist" kõige Sakslaste wasta, keS Prantsusmaal  elawad; mõistlikumad lehed hakkamad ennast juba seesuguse tembutamise üle pahandama. Grenoblest on 20 soldatit Jtaliasse põgenenud, wägiwalla pärast, mis pealikud neile teinud. Endine Marschall Bazaine on selle kuu 12. paamal Madrid'tis ära surnud. Lugejad  mäletamad ehk weel, et Marschall Bazaine selle sõeawäe  korpuse kommandör oli, keS wiimafes Saksa-Pranisuse  sõeaS Metzi linnaS pelgupaika otsis ja seda linna kaitses, kuuni nälg neid ennast Sakslaste wangi ja linna Sakslaste kätte andma sundis. Teda tehti sellepärast .äraandjaks" ja mõisteti surma nuhtluse alla. Präsident Marschall Mac Mahon muutis surmanuhtlust eluaegseks wangipõlweks. Wangikojaft peastis teda tema rikaS abikaasa  ja sellest aeast saadik elas tema Spanias, kus üks üliwaimustatud Prantslane kord tema peale laskis ja teda raskest haawaS. Wiimasel aeal elaS tema ka omast abikaasast  lahkus ja koguni suureS waesuseS. Õma kurwa eluõhtut on Bazaine teeninud, kui ka mitte Metzi .äraandmise"  läbi. Tema oli ühe soldati poeg, keda sõeakooli wõeti ja keS tagajärel õige ruttu MarschallikS tõusis Tema oli selle söeamäe kommandör. keda Napoleon M. Merikosfe saatis, Austria Erzherzog Marimiliaui seal Keisriks panema. Tema ahnus ja wägiivald on se l kõige rohkem rahwast pahandanud ja kõige wõeraSte waSta wihale  kihutanud. Kui pärast Keiser Marimilian kitsikusse sattuS, siis taganes Bazaine oma sõeawäega, Keiser sai wangi wõetud ja Präsident Juarez laSkiS teda ja tema ligemaid pealikuid maha lasta. Marschall Bazaine on ka üks täht, kuida Jumala meskid pitkamesi aga peenest jahwatawad.  Kus Kindral Boulanger on. selle üle tulewad ikka sõnumid, mis üksteise wasta räägiwad. Ühe sõnumi järel olnud tema selle kuu 8. pääwal Londonis ja sõitnud sealt Gibraltarisse; teise sõnumi järel olla teda Taugeris, Marokko sadamalinnas nähtud. Pea näitab wälja, nagu oleksiwad kõik need sõnumid jänese-jäljed, mis selle kohta eksitada tahawad, kus see rahurikkuja tõeSte on. Greekamaal piawad suurriikide Saadikud uõuu, Greekamaa  Kuninga 25 aastaseks walitsuse-piduks laewustikkufi Piräuse lahele saata, pidu iluks ja anuks. Jutud käiwad,  et Kuningas Georg pea walitsust Kronprinzi kätte anda ja ise Daanimaale elama minna tahta.  Greekamaa  Wäliste asjade Minister on Türgi walitsuse poolt wastust pärinud, kuida Greeka merekäSua-püüdjatele Sporadide  saarestikkus nende lahju tasutud saab. Greekamaa saada oma nõuu selle asja kohta selle järel wõkma, kuida Türgi walitsus wastab. Bulgarias ärritawad mitmed lehed ikka peale Bulgarlasi  Makedonias wihale. Prinzess Klcmentine on Warnasse tulnud ja jääda esiteks senna elama. Serbiast kirjutatakse, et jutud wahekuStest MiniStcriumiS  tühjad olla. —> MõjuwateS ringkondades soowitakse, et KuningaS Milan Wiini läheks, Saksamaa Keisrit teretama,  kui tema senna tuleb. KaS Austria ja Saksamaa Keisrid seda ka foowiwad, see wõikS küfitaw olla, sest Wemmaal ei teeks see küll wist mitte suuremat rõõmu. Ikka räägitakse meel, et Kuninga ja Kumnga-praua wahel lepitust oodata olla. Konstantinopelist kirjutatakse, et Weue Suurwürsti- ' paar Sergei ja Suurwürst Paul kesköösel, selle kuu 12. ja 13. päsiwa wahel, KonstantinopeliSse jõudnud on. Sul- lani poolest on kõrged wõerad suure auuga wasta wõetud ja reisiwad mõne pääwa pärast Palastinasse edasi. Indiast. Simlast kirjutatakse, et Oberst Graham Jalapla  mägiteel Tibetanlastega wõitlemaS olnud, neid täitsa löönud ja nende laagri ära wötnud. Tibetanlastest olla i umbes 499 meest langenud ja haawatud. Inglaste poolt kautauud Oberst Vromhead oma parema käe ja üheksa meest saanud haawatud. Teise sõnumi järel olla aga -j Tibetaulasi ikka weel järel tungimas ja see weike wõit -j ei lõpetada sõda küll wist weel mitte. Inglastele > teeb Wene Kindral Prshewalski uurimise-käik Tibeüsse  muret. Wene Kindralil on mitmed pealikud ja kait- sujeks üks salk Kasakaid kaasaS, ja kõik need lähemad Tibetisse ühel aeal, kus Tibetaulaste ja Inglaste wahel , sõda on. Sellest arutawad wiimased, et Venelased seal sõbrust teha ja Tibetanlasi nende wõitlemiseS kinnitada möiksiwad, sest läniue on Weuelased ennast ikka Asta rahwastega  paremiue sõbrustada oskanud, kui Inglased. Kongo riigist, Kesk-Aftikast, on Inglismaale kindlad sõnumid tulnud, et Major Barttelot tõeste surmatud, nendest tema palgalistest Manyema suguarust maha i lastud on, keda Tippu Tip temale palkas. Manyemalased  olla kõige kurjemad za metsalisemad kõigeist Afrika rahwuskondadest ja nende keskis olla inimese-söömine igapääwane  asi. Tippu Tipp, see kuulus orjade püüdja ja kaupleja Arablane, keda Stanley omaks feltsilaseks palkaS, olla üks kölwatu mees, keda keegi usaldada ei wõi ja sellest  olla arwata, et ka Stanley tõeste surnud on. Mõlemad  wöida ehk Tippu Tipsi teades ja tahteS tapetud olla, kes kartis, et Europlased tema orja jahtifi seiSma panemad,  mis ju ka tõeste nende tahtmine ja Kongo riigi asutamise  põhjus on. Ülepea olla Kongo riigi asjad täieske rikkis. i Amerikast. Kollatõbi on Mississippi kallast mööda Rew-Orleanist Louisvillest saadik lahti läinud. Memphise linn on wahi all ja kedagi ei laSta sisse, kellest kardetakse, et tema tõbine olla wõib. Omalt maalt. .Rishki Westnik" kaebab, et wiimasel aeal palju luut i s i Ewang.-Luth. usutunnistusesse astuda. See leht arwab, et meie kirik nendega seda kahju tasuda tahta, mis Eestlaste ja Lätlaste astumise läbi Greeka-Katholiigi usutunnistusesse, tulnud on. Meie teada on iga khristlik  kirikkond Juutide keSkis misstoni-tööd teinud, tänine , aga weel wäga wähese järjega. Pol>tika otstarbeks, ega koguduse-liigete hulga täitmiseks, ei ole kõige wähemast ' meie isamaal Ewangeltumi kirikkond seda mitte teinud, ja kui üks ehk teine Juut wahest Ewangeltumi usuõpetust wasta wöitiS, siis ei teinud tema seda, kõige wähemast wiimsetel aegadel mitte, ilmaliku kasu pärast, sest ilmalikku kasu, õigust ja eesõigust meie kirikul pakkuda ei ole. . Rischki z Westnik" ei näi aga ühegi asja peale ühegist teisest seisu- ! paigast waadata wõima, kui ainult politika ja rahwuse seisupaigast. Wene kirikute ehitamiseks riigi läänevoolistes  kubermangudes oli tulewakS aastaks 599,999 rubla määratud. Et aga uute kirikute ehitamine rutemmi edasi laheks, uõuutakse nüüd meel 490,990 rubla lisa ja - saab siis nendes üheksaõ kubermangus aastal 1889 selleks Kroum kassast 999,999 rubla wälja antud. ! Eestimaa Maapääwal on igale Kreis- ülemale 890 rubla ja igale KreiSülema nooremale abilt- '! sele 990 rubla sõiduraha aastas määratud.  RitterschaftShauptmanni  hooleks on antud Kreisülemate noorematele  abilistele korterit ja nende korterite junreS wangi- - hooneid muretseda. Kokku teemad sõidurahad Eestimaal aastas 10,499 rubla wälja. ! Selle peale tuskades, et Greeka-Katholiigi usulased ! ja nende maakohad Baltimao kubermangudes maksudest Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikule ja koolile wabaStatud on. paluwad .Rishki Wesiuiku" sõnumite järel nüüd ka Rooma-Katholiiklased sedasama õigust. Kuuramaal on > neid möneS koguduses õige rohkest. Kas nemad siis l oma laSlele iseäralisi koolisi asutada, ehk kuhu nemad oma lapsi saata tahawad, sellest ei ole ,Rishki Westnik" sõnu- > mit annud. i .Grashdanini" sõnumite järel saada üleüldine rahwalugemine kõikis Wene riikiS, millest juba umbeS kümme aastat jutt on, tulewal aaStal tõeste ette wõetud. .Pelerburgskija sõnumite järel olla paSji-ko m m i S s i on oma lööd lõpetanud ja saada uus passiseadus iuba järgmisel koosolekul RiikSrathi ette pondud.  Sellesama lehe järel saada ka see seaduS pea s RiikSrathi ette pandud, mida juba mõne aea eest plaaniti ja mis järel need ühe maksu alla pandud saamad, kes