Tallinna Sõber KK 83. WII-S aailalSlk. Taiiinlilis, tv. Zaani-kim Mwal WZ. Uleiildät llkkieht Ekstirkhniillt «aal ja liänadtg. Tuleb ükskord nckdalis wcklja. Maksab Tallinnas Ltndfor«'i päriate trükimaja»: s rubla, 40 kop. pool-aaStaS 4 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: . g rubla pool-aaSta» 4 rubla 70 kop. Aiwtutused mullsamad iga rea ehti selle aseme pealt 5 Kop. Tellimised wöetakfe wasta: Tallinnas: Lindsors'i päriate trüiiimajas. SeterSurgis: Z. S. Seekandt, kö 54. —Harkus: W. Just. -liakweres: L. Waktty. Saides: A. Seidelverg. Kapsalus: H. Kollöerg. Lihulas! A. Mttner'i poodis. Wiljandis: H. J. Karom'i raamatupood. Kunresaares: Uh. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Waõtaja redaktor: W. F. Eichhorn. Slab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaailkoM-lloprN.) » Kõigekõrgem manifest. - Omalt maalt.' Tallinnast: ..Waat Jumal ja loodus on lahke ja IM. Kuid rahwas end kiusab j, rahu et pea". Linnapea tagasi astunud. Sakalane Kuusalus. Sakalased Sibula» ta Karksis. ..Saarlane" ilmumas. - Maru ja rahe s põllu ja nurme kaswud. Lmuapea walimtne. Pärnust! PSHjustiwi panemine. Peterburgist: Mitmesugust. Kalugast: Õnnetus. - Tshernigowist - Teenijale häda. Wilnast: Waimulik waras. Warshawist: Willa laat. Sharkowist: Willa laat. Rohutirtsud. Woroneshist: Raudtee õnnetus. Mohilew-Podolskist: Hea nõuu Wolskist: Rahe. Tuulast: Õnnetumad wäljaräudajad AstralhauisU Kalasaak. Borissoglebslist: Rohutirtsud. Simferopolist: Rohutirtsud. Käsmust: Wäljaräudajad. Wõeralt maalt i Saksamaalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Kõigekõrgem manifest. Jumala armust Meie, Aleksander Kolmas, kötge Wenetaste Keiser ja Isewatitseja, Usotamaa Kuningas, Soomemaa Snurmiirst, j. n. e. j n. e. j. n. e. anname kõige Oma truut alamatele teada: Pärast seda kui Meie Jumala tahtmise järele püha falwimist wastuwõtteS oleme Oma efiwanemate krooni Oma pähe pannud, palume Meie kõigest südamest Mgewägewamat  kuningate ja riikide Issandat, et ta seda püha pääwa ja tundi onntStakS, kuS Meie tema silma eeS selle koha peal, mis manast aeast saadik kötge Wenemaa usu ja palme läbi on pühitsetud, Oma «valitseja ammeti suurt wandet oleme uueSte kinnitanud. Kinnitagu Tema Oma wägewa maimuga Meie «valitsuse wäge ja andku Meile tarkust ja jõudu, et «võiksime kõiki segadust waigistada, korraliku elu ja õigust igas asjas tuetada, rahwast tõsise usu tunnistuses Valgustada, igaS seisuses truust kohuse ja seaduse waStu kinnitada, iga ühele oma õigusi ja üleüldist kindlust hoida, Meie südamelikult armastatud isamaa kosutust  ja auu kaSwatada! SoowideS sell pühalikul ja Meile pidulikul pääwal kõige Oma alamatele Oma armu üleSnätdata, pöörame Meie ennast iseäralikult nende hädaliste ja koormatute poole, keS kasina jõuu wõi õnnetuse pärast mitte ei ole jõudnud, kõiki oma kohusid riigi walttsuse «vasta täita; Meie ei lükka aga ka neid mitte Omast keiserlikust armust tagasi, keS segaduse, kerge meele ehk hooletuse pärast seaduse  waStu on eksinud, ehk keS, olgu küll et nemad oma elu kurjategudega pimestanud on, siiski kannatatud nuhtluse ehk muu põhjuse pärast andeksandmist ehk kergitust wäärt arwata on. Selle peale waadates käSsime Meie koigearmulikumalt:  I. Järgmist kergitust lubada iga sugu maksmata jäänud  kohtu maksude kohta: 1. Kingit ld saawad kõik maksuwõlad miS 1. lannarint  1833 olekflwad pidanud makstud olema: pearaha kvigeS riigis; BeSarabia kubermangu iseäralikud maksud, bir, dashdi, krundi- ja hinge-maksud; ktbitka maksud, tule kohtade maksud Kubani- ja Terekt maakonnas ja Lääne- Sibertmaal; kasuka nahkade ja muud maksud, miS rändajad  ja aset pidajad wõeras rahwaS meie kabinetile saatma peawad ja 6 kopika maks Siberimaal. 2. tzahtiostmise maksudest, mis igast jäust talupoegadele  makSta tuleb; endiste kroonumõisade talupoegade krundi ja metsa maksudest; mäekaewandiku maakondade rahwa puumaksudest; Baltimaa kroonumõisade talupoegade krundi maksust ja asunikude poolest maksust on kinkida ja rehknungitest maha kustutada 1. Januarini 1883 maksmata  jäänud maksudest see jägu miS 1882 aaSta-maksu juure oli kaSwauud. Sest maksujäust, mis kingitud ei saa, peab iga aaSta kõige wähemast wiieS jägu makstud saama. Neil talupoegadel aga, kellel rohkem kui S aastat on wvlamakSmisega aega antud, jNwad enne lubatatnd kergitused, kui ka üleüldine nende maksuwölgade summa ülewal nimetatud aru järele wähemaks saab. 3. Pärimata peawad jääma selle manifesti artikli eesseiswa punktides nimetatud maksu wõlad, mis oleks pidanud 1. Januarini 1883 makStud olema, mis aga rentei rehmmglteS miski põhjuse pärast Meie kroonimise pääwani on üleSkirjutamata jäänud. Sest saab maha arwatud tagaajamine endiste mõne aja peale kohaliste Lääne-kubermangude talupoegade lahti ostmise maksud, mis juba mõisnikutest enne waStu «võetud on. 4. Maha kustuda tulewad: 1. Januarini maksmata jäänud mäekaewandikute maksuwõlad, mis mitte suurem ei ole kui «viiskümmend rubla; suurematest «võlgadest on igast summast Viiskümmend rubla mahakustutada. 5. Maha kustutada tulewad: Meie kroonimise pääwani  maksmata jäänud trahwirahad, miS riigirentei heaks makSta tulewad riigikrundi ja liikumata wara maksude eest linnades, alewiteS ja kohtades, krundi nii kui iseäralikud lisa-maksude, nii kui ka «naksude eest, mis Läane-kubermangudes  maksta on: liikumata wara protsenti-makS Poolamaa sou rahwast ja krundimaks «vaimuliku seisuse ülespidamiseks; trahwima sud hinge-ktrjade kirjutamise eest ja mitte õigel ajal hingekirjade sisseandmise eest; trahwi alla jäänud maksud, inis Poolamaa kuningriigi kubermangudes  kroonule «naksta tulewad, ja mis mitte õigel ajal fiSsesaadetud ei ole, ja «veel iga son raha-nõudmine ja trahlv, mis endiste kroonu talupoegade «või kroonumõisade peale asutatud talupoegade peale on pandud kroonumaade ja obrok-tükkide kasu-saamise eest, mis pärast talupoegadele on saanud jägatud, olgu need «naksud hinge peale «või waldade wõi asutuste kogude peale pandud. 6. Mahakustutada tulewad kõik Meie kroonimise pääwani kroonule maksmata jäänud protsenti ja trahwi «naksud mitte õigel ajal maksetud wõi määramata aja peale jäänud soola-aksiise ja puudamaksude, nii kui ka kroonu soola ostmise juures mitte oigel ajal maksetud ja määramata  aja peale jäänud maksude eest. Nendest soola-maksudest,  mis jäult juba sisse-ajatud on, saab sisse ajatud jägu esite kapitaali-tasumiseks tarwitatud ja siis alles intresside  ja trahwi «naksudeks, protsenti ja trahwi maksud miS Meie krooniinise pääwani «veel sisse-ajatud ei ole, jääwad taga-ajamata. 7. Rehknungitest mahakustutatud saawad 1. Januarini 1883 ülesse kaSwauud «naksud kauba- ehk muu asja-ajamise  õiguse eest. 8. Taga-ajamata jääwad maksmata jäänud «naksud maamõõtmise plaanide ja raamatute eest, mis wiis ehk rohkem aastat enne Meie kroonimise pääwa oleksid pidanud  makstud olema. 9. Mahakustutatud saamad Meie kroonimise päämaui maksmata jäänud maksud ordu-auutähtede eest, nii kui ka maksud, mis tulewad maksta kui palk kõrgema järje peale tõstetud saab; need maksmata jäänud maksud, mis selle pääwani ei ole weel rehnungi pandud, jääwad ka panemata.  10. Taga-ajamata jääwad need Meie kroonimise pääwani mitme kubermangude rüütlikogudest maksmata jäänud summad riiütli soust koStilaSte ülespidamise eest kroonu koolides, mis kooli asjade miniStertumi all seisa«vad,  mis maksud olekflwad pidanud 1. Januarini 1878 makStud olema, nii kui ka need summad, miS rüüttikogud wanal ajal priitahtlikult on maksnud rüütlisou laste üles- pidamise ja kaSwatamise eest sõeawäe-koolides, fiiS kui need «naksud pärast seaduslikul «viisil mitte kohtuliseks pole arwatud ja wiis ehk rohkem aastat tagasi on maksmata jäänud. 11. Mahakustutada tulewad Meie kroonimise pääwani  maksmata jäänud rahad, mis mõned inimesed pidiwad  tagasi maksma, kes kroonu poolt on liiga armupalka saanud kui need inimesed ei ole selle eest kaebduse alla antud, et nemad meelega tahtfiwad kroonule kahju teha 12. Rehnungidest mahakustutada tulewad need maksmata  jäänud maksud ehk trahwirahad, miS kroonule oleksitvad  pidanud makstud saama, ja miS 1. Januarini 1883 on saanud ära heidetud, nende hulka on ka arwata weikeste  kodanikude maksud. 13. Mahakustutada tulewad need Meie kroonimise pääwani maksmata jäänud ülesse kirjutatud wõi kirjutamata  jäänud wõi määramata aja peale jäätud ja tagaajatud  maksud, mis ülewal nimetatud; selle manifesti artikli  punktidesse ei mõedu tollimaksud mahaarwata, nii kui ka killud wangide ülespidamise ja saatmise eest ja kroonust süüaluste rehnungi peale maksetud toidu-, reisu- ja pääwa peale antud rahad, need saawad maha kustutatud, kui nemad  mitte peale «viiekümne rubla kõrged ei ole. Suurema wõlgu jäänud maksude pealt on aga «viiskümmend rubla mahakustutada. 11. Kroonu-, apanaast-, palee-, Meie kabineti mõisade ehk obroktükkide rentnikud on järgmistes piiretes igast taga-ajamisest lahti teha: 1. Mahakustutada tulewad wõlad ehk mttte õigel wiifil arwatud rehnungid nende kontrahtides, kelle aeg juba kakskümmend wiis aastat enne Meie kroonimise pääwa täis on olnud —. mitte seia arwata tulewad neist summadest  ja «võlgadest need jäud, mis rentnikude käest sissewõetud  kautfloniga wöiwad tasutud saada. 2. Mahakustutada tulewad Meie kroonimise pääwani üleskaSwanud trahwimaksud ehk peale pandud taga-ajamimised  ülearu ehk üleliiga üleskündmise eest. 3. Mahakustutada tulewad Meie kroonimise pääwani mitte taga-aetud tasumise rehnungid kahju eest, mis sest «välja tulnud, kui hooned ehk muud asutused on kahju saanud, põllud rammukamata, puud kaswatamata jäänud, kui mõisade ehk obroktükkide liikuiv wara mitte tagasi pole antud, majapidamise rehnungid mitte õiete pole aetud ehk kontrahti punktid mitte täidetud saanud, nii kui ka kahju eest, «uis kroonule sest on tulnud, kui mõisad ja rendikohad saiwad tagasi antud enne kui kontrahti aeg täis oli neist summadest on mahakustutada kõige rohkemast 300 rubla iga hinge peale, kui aga mõisad eh? obroktäkid oliwad  talupoegade ehk weike-kodanikude kogudustest rendi peale wõetud, siis saawad iga peremehe kohta «viiskümmend rubla mahakustutatud. 4. Kroonumõisade ja obroktükkide rentnikudele ei ole taga-ajamist peale panna, kui nemad need selle manifesti artikli eesseiSwas punktides F 2 ja 3 nimetatud tingimised  ei ole täitnud omaS Meie kroonimise pääwani lõpetud rendikontrahtides, kui arupidamine weel tegemata on. 5. Kroonukahjust, mis seaduse 10. raamatu, 1. jäu, artikli 1868 ja 1916 järele podrätsikutele on saanud peale pandud, kui nemad Meie kroonimise pääwani kontrahtide