' pühaks peetud asju ära «viinud. Leidnud ei ole nemad «««uud ühtigi, selle ivaSta aga Belgradis ütlemata pahandust  sigitanud. Bulgaria «valitsuse ja Prantsusmaa Konsuli «vahel Burgas'eõ, on tüli tõusnud. Nende Montenegrinlaste üle, kes «viimasel aaStal Nabokow'! juhatusel BulgariaS mässamist  sütitada katsufiwad, peetakse nüüd Burgas'es kohut. Prantsusmaa Konsul pärib, et nemad selle seaduse kaltsule alla «võetud saaksiwad, mis Bulgaria ja Europa riikide wahel tehtud on, s. o. Montenegro kohtute alla antud, Bulgaria poolt kinnitatakse, et selles asjas Bulgaria ja Montenegro wahel ühkigi kaupa tehtud ei olla, et need Montenegrinlased siis ka selle maa kohtu all seista, kuS nemad süüd teinud on. Prantsusmaa Konsul on nende eestkostjatele ja nendele enestele nõuu annud, kohtule ühegi küsimise peale «vastata. Kuida see asi lõpeb, seda oodatakse  põnewusega. Persiast. Wiinakuu 21. pääwal jäi 8 werSta pitkal raudteel, mis Teheranift Schach-Abdul-Azimi moscheesse läheb, üks Perfialane rongi alla ja sai surma. Selle üle saiwad rahwahulgad wihaseks, tungistwad rongi peale, pekälvad raudtee-ametnikkusi, lõhkustwad mashinad ja wagonid  ära ja pistsiwad puru põlema. See raudtee on ühe Belgia seltsi oma, kes 90,000 rubla tasumist päris ja söitust seisma jätta ähwardas, künni kahju tasntud on. Persia walitsuS et tahtnud sellest esiteks kuuldagi, kui aga sõidud tõeste seisma jäätud saiwad, siis on lepitust tehtud. Persia «valitsus on 5000 tümani (umbeS 16,000 rubla) maksnud, Belgia seltsile ainus-õigust annud Teheranis tule-tikude «vabrikut asutada ja 60 lõhkujat ««valikult keppidega  läbi rookida lasknud. Sellega oli lepitus kinnitatud.  Afrikast. Jälle on kahtlus tõusnud, kas need sõnumid ka õiged on, mille järel Stanley ja Emin Pascha Aruwhimi jõele tagasi jõudnud on. Seda sõnumit olla Arablane Tippu Tib «välja saatnud, keda aga kindlast usalda ei wõi. Et nemad aga Mahdistlaste kätte «vangi sattunud, see olla ikka taieste Osman Digna wale. Suakinisse  on ükS Greeklane Kassala kaudu Khartnmist tulnud,  kes. kahe kuu eest Mahdi pealinnas olnud, kus Wadelai flsse- ja Emin Pascha wangi - «võtmisest ühtigi ei teatud, küll aga räägiti, et tema Mahdistlast Bahr-el- Gazali maal kaks kord löönud. Tema olnud Lados, kuhu Mahdistlased tema peale tunginud, kelle wasta tema Pealt-Niiluse wassaku aru ääre läinud ja neid seal ära «võitnud. On see töfi, fiis kaswab Emin Pascha (Dr. Schnitzer) suureks kangelaseks, keS aastate kaupa senna kaugele maawöö-maadele üksi jäätud sai, seal waewaga Neegreid sõeameesteks harjutanud ja nendega nüüd Mahdistlaste  suuri waimustatud parwefi, kes senni enamist ikka wõitnud, löönud on. Juba enne kuuldi, Emin Pascha olla kinnitanud, et tema oma paiga pealt, kuS tema juba 12 aastat olnud, mitte taganeda et taha. Emin Pascha, wõi vr. Schnitzer, on üks Ristiuskus kaSwatatud Juut. Kord kirjutati, et tema seal Taga-Sudams Mohammedi usku heitnud; kas see aga tõsi on, seda ei ole teada. Tunis'is olla «verine «võitlemine Europlaste ja ArablaSte  wahel olnud. Wiimased olnud ühe Prantslase suures  mõisas tööl, kes neile pääwapalka wälja ei maksnud, kus fiis 40 Arablast mõisa ümber piiranud ja kohe palga tasumist pärinud. Mõisa kaitsejaks olnud 13 Jtalialast, keS Arablast taganema sundinud, kellest üks surmatud ja seitse haawatud saanud. Jtalialastest olla ka neli meest haawatud. See on küll üks era-tüli, kardetakse aga, et see seda wihawaenu suuremaks kaswatab, mis Afrkkas juba muidugi EuroplaSte ja Arablaste wahel ou. Sansibar» Sultan on küll Inglismaa Kousuli nõuu peale ««valikud hukkamised seisma jätnud, aga teda ei usaldata  siiski mitte. Lõune-Afrikas on Inglased wägewa Moremi' riigist 400 ruutpenikoormat «viljakat maad omale kauplennd. Moremi' riik on Ngami järwe ümber, põhja poole Sambesi jõest, lõune poole Kalahari körwest, ida poole Kahma' riigist ja lääne poole Saksa Damara-maast saadik. Sellega langeb Moremi' riik muidugi  Inglaste wõimuskonna alla, kuna Khama' riik juba enne ««ende wõimuskonna all seisab. AbessyniaSse oliwad  SudaneSlased fisse tunginud ja on neli kõige perekamat  ja «viljakamat maakonda täitsa ära laastanud. Mitu linna, nende keskis ka pealinn Gondar oma 33 kirikuga, ja palju külast on maha põletatud. Mehed. keS Mohammedi usku heita ei tahtnud, faiwad hirmsast lõhutud  ja wigastatud. Naesed ja lapsed, kes põgenema ei peasnud. saiwad tuhandete kaupa orjusesse ära müüdud. ÜkS Arabia laew 100 orjaga on Pnnamere peal kinni wõetud. Tekla Haimanot, Godshami Kuningas, on lahingiS  SudaneSlaste wasta kõik oma sõeawäe kautanud, ise aga põgenetes peasnud. Tema tüt. r ou Suakini kaudu Arabiaõse orjaks müüdud. Pöletates ja laastates woolasiwad Bagemederi maakonda, Abessynia Amdora maakonda Mahdile wöitma, saiwad aga Menelekist, Schoa Kuningast, löödud ja AbeSsynia mägimaalt wälja aetud. Wähesed inimesed, kes Mohammedanlaste eest peasnud oliwad, tnliwad oma laastatud maale tagasi. Kuningas Johannes on neile seitsme aasta peale kõik maksud maha jätnud. Kuningas Johannese õnne-täht olla aga ülepea maha «veeremas. Tema kolm ligemat Ministrit on tema ainsa poja, Ras Araya Selassie, ära kihwtitanud ja on seda oma eluga tasunud. Enne «võidetud Galla maakonnad  on üksteise järel jälle ära langenud, on Abessynia Kubernörid ära tapnud eh? ära ajanud; ka sõeawäe keSkiS kaswada «vastane «vann iga pääwaga. Schoa Kuningas Menelek «varitseda parajat aega, kus ennast lahti ütelda ehk koguni Abessynia Kuningaks teha wõib. Teed Massauah  poole ou Kuningas jälle lahti teinud; kaupmehed wõiwad jälle käia, kardavad aga Ras Debeb'it, kes pärast seda Hamazini Knbernöriks sai. kuS RaS Alula Kuninga umbarmusse langes. Ras Debeb oli enne mässaja ja rõöwel, ja Jtalialaste wale-sõber, taganes neist hulga sõeariistadega  ja läks Kuningas Johannese juure, kelle ligem sõber ja nõuuandja tema nüüd on. Kuida asi Wenelaste osawõtmisega jääb, see näib ka küsitamaks minema. Siin on senni leitud, et ,Pr«'i-Kasakas" Aschinow muud ühtigi ei ole, kui üks neudauimetatud ,kõrgestladuja." Wene asutusest ,Mõskma" ei teata Abessyuias ühtigi ja kuhu fiis plaanitud kirik, milleks Wene riikis andeid korjati  ja mille suur kell juba «valatud on, piab ehitatud saama, sellest ei ole kellegi! aimu, Ka neid Kasakaid, keda Aschinow AbessyniaSse tahab «viinud ja senna jätnud olla, ei ole seal keegi näinud, Omal esimesel reisul on tema küll kolme wõi nelja kaasalasega AbessyniaS olnud, mitte aga Kuninga, waid ainult RaS Alula juure saanud. Omal teisel reisul, «viimasel kewadel, ei ole tema koguni mitte Abessyniasse saanud, waid kreuzer ,Kost oma" oli teda ja tema seitse «või kaheksa kaasalast Prantsusmaa kolonii ,Obok'i" ligidal maale saatnud. Seal ei ole tema sealiste Sultanitega ma« ostmise üle kaubelnud ega ka „Mõskma" küla asutanud, waid oleks nälga surnud, kul ükS Prantsusmaa laew teda ja tema kaasalisi mitte peastnud  ja Obok'«sse «viinud ei oleks, kuhu tema oinad kaalalased  lättis ja ise Aden'i ja Port-Said'i kaudu Jer salemmaSse  läks. Jerufalemmas köitnud tema ennast ahe Abessynia munga külge, kes sealiseõ AbeSsynia kloostres elastmad ja kellest üks, hierodiakon Mich-nl, juba ammu Abessynia «vaimuliku ülema poolest kogudusest wälja heidetud  ou. Nendega on Aschinow, kul Abessynia Kuninga saadikutega, Wenemaake ja Kijewisse Riskimise-pühale tulnud  ja on jälle kõiki petta oSkanud. Priikahtliku laewustiku  poolest taheti temale üht aurulaewa reisuks ja Merewäe-Miniskerium  tahtis temale mõned suurtükid anda, mis nüüd muidugi tagasi «võetud on. Mis Aschinowi kaasalaStest saanud, sellest ei teatud kaua aega ühtigi, künni üks hiljuti Odessas ilmus ja kohtu läbi kahjutasumist  pärima hakkas. Nikolai Jwanowitsch Aschinow  on aga sellest aeast saadik kadunud. Amerikast, Ühendatud riikide «valitud Prasident Har - rison, keS Paastukuul ametisse piab aStuma, on juba wõimuse tagumist poolt tunda saanud, Teda olla Jõulukuu  10. pä >wal tappa katsutud, mis küll korda ei läinud, millest tema ise ka ei räägi, m«S leinale aga kardetawat uerwide-põrutilst toonud on. Washingtonis ehitatakse üht Kacholiigi suurkooli. Lühikese aeaga on selleks 4 millioni dollarit kogutud. Omalt maalt. Tallinnast. Keisri Majestäti poolest on Püha Synodi  nõuuwõtmine kinnitatud, mis järel edaspidi igal aastal  Wiinakuu 17. pääw, kui Keisri Majestätide imewäärilise  peastmise pääw, köikeis Weue kirikutes palwega piab pühitsetud saama. .Rishki Weflniku" sõnumite järel ei olla Riiksrathis  Baltimaa kohtute muutmise plaanil palju waStarääkimist  olnud. ,Nowojc Wremja" sõnumite järel on Raha-Mi. niSter ette kirjutanud. aaStaks 1889 wõeramaa laewadeke rannasõitudeks mitte passist anda. sest rannasõidud pidada ainult Wenemaa alamate teenistuseks jääma. Kuida Minuta" kirjutab. saada kaubaajamise- ja wabriku-asuluste osamaksud (RepartilionSfieuer) ka nende tõö-asntuste peale pandud, mis tänine ainult töötegemise-tunnislusi  lunama pidiwad. Juba sel suwel on p u h a St a t u d f pi ri - tuse wäljawedamise kergitamiseks mõned seadused antud, nagu aktsisi mahajätmine puskari öli ja teiste waljapuhastatud  jälete pealt. See ei ole aga weel nii palju mõjunud,  et puhastamata spirituse wäljawedamist tähtsalt wäheudanud  oleks. Sellepärast saada puhastatud spirituse heaks weel rohkem kergitust plaanitud. Riiksrathile on üks seaduse plaan ette pandud nende wiinaköökide heaks, kus põllutöö kasuks wiina põletatud saab. Seda. wiisi tahetakse «võimalikuks teha, et ka weikemad wiinaköögid  jälle tööd teha wöiwad. Sellesama lehe sõnumite järel saada kaubarongide  sõidud Pihkwa-Riia ralldteel arwamift mööda Küünlakuul paiguti algatud, reisijate rongid aga wast Lehekuul.  Wenemaa ja Saksamaa wahel olla Saksamaa nõudmise peale kauplemised kirjanduse Vastastikuseks  kaitsemiseks ette wõetud, s. 0., ühel maal ei pia mitte luba olema seda ilma kirja «väljaandja lubata tükkida, trükkida ja wälja anda, mida üks kirjamees teisel maal wälja annud on, sest et selle läbi kirjamehe omanduse-õigusele tema kirjatöö kohta kahju tehakse. Selle wasta on nüüd „Russkija Wedomosti" üles astunud ja tähendab nimelt selle peale, et Rahwahariduse Ministerium selle kaubaga ühes nõuus olla ei wsi. Koolides olla Saksakeelest ttilgitud õpetuseraamatuid kibedast tarwis ja Wenemaa ei wõida sellepärast mitte õigust nende kooliraamatute  tükkimiseks käest ära anda, mis Saksamaal ilmuwad. Linnade kroonu kruntmaksud aasta 1889 peale on ,Walitsuse Teadaandjas" kubermangude kaupa kuulutatud. Eestimaa linnadest maksetakse 50,000 rubla, Liiwimaa linnadest 264.000 rubla, Kuuramaa linnadest 90.000 rubla. Rohkem kui Liiwimaalt maksetakse ainult kolmest kubermangust Kherssonist 350,000 rubla, Mofkwast  969,000 rubla, Peterburgist 1,628,000 rubla. Kõik Wene riigi linnad kokku maksawad 6,628,800 rubla. Mõne aasta eest saiwad maa- ja meremäe pealikud  õigust raudteedel ühes kõrgemas klassis sõita, kui nemad  maksnud oliwad, nenda et pealik, keS 3. klassi billeli  «võtnud oli, sellega 2. klassis sõita wõis. Kõigekõrgema  käsu peale on seda õigust nüüd ka maa- ja merewäe  arstidele antud. Tallinna L i n n a s a a d i k u t e - k o g u s, Jõulukuu 21. pääwal. andis Linnapea esiteks teada, et KeiSri Majestät Linnasaadikute-kogu önnejoowimise eest Keisri Majestätide ja kõige Keiserliku perekonna imewääriliseks  peaflmiseks Wiinakuu 17. pääwal, Linnasaadikute-kogule  Kõigekõrgemalt tänu on kuulutada käskinud. Nõuupidamise all seisis kui peaasi Tallinna Jumalalaegas.  Linnasaadikute- kogu nõuuwõtmine Lehekuu 13. pääwast 1887, mis järel Jumala-laegas, s. o. Rae ja Kautjala mõisad ja 48,000 rubla suur kapital, s) Raekohtu  tallikuse alt Linuawalitsuse tallituse alla pidi «võetud, d) selle laeka flssetulemised Tallinna linna kirikute ülespidamiseks  tarwitatud, o) ükS kolnmisflon selle laeka tallituseks  asutatlld saama, ott Kubermangu-walitsuse linnaasjade  jäutuse poolest muudetud, nenda et nendanimetatud Jumala.laegaS küll Liunawalitsuse tallituse alla pidi wõetud  saama, fisselulemised aga mitte nenda tarwitud ega selleks tallitusekS ka iseäraline kotninisfion asutatud. Kubermangu-walitsuse  linnaaSjade jäutuse otsus selles asjas oli juba enne trükitud ja läbiwaatamiseks Pga Linnasaadiku kätte saadetud. Nüüd pant Linna-amet Liunasaadikutekogule  ette, selle otsuse üle Juhatajas Senatis kaeb ata. Selle ettepaneku põhjustamiseks pidasiwad Linnasaadikud Mickwitz, Th. Jakobson, Al. Höppener ja Dr. Rosenthal kõnest. Wasta wõetud sai see ettepanek 52 healega 3 heale wasta. Künni Senati poolest otsus tuleb, seisab Jumala 4a ega 8 nüüd jälle kinni. (,Revalsche Zeitungi" järel.) ,Walguse" sõnumi wasta Paistust, millest ka meie hiljuti kirjutasime, toob ,Olewik" nüüd järgmise sõnumi: „PaiStust lautati hiljuti fee sõnum laiali, et HolstreS olla otsuseks wõetud, Kubernöri herra poolt Paistu õpetaja  palga wähendamist paluda, sest et õpetaja palk 5000 rubla suur ja rahwaS waene olla. Kuida kuuleme, olla 5000 rubla õige, kui seda 2 läbi weidi jägatakfe, kuna Holstre wald tõeSte waene oleks, kui ta elanikud mitte jõukad ja osalt wreri ääri mööda rikkad ei olekS. Holstre seisab kesket «viljarikast Wiljandi maad ja saab lootuse järel weel kaua seal, kui ükS «valdadest, seisma." Seda sõnumit on nüüd ka ,Oe«vikusi" üleS «võtnud, ei ole aga omalt poolelt oma endise sõnumi üle mingisugust seletust annud. Kas Holstre walla Wolimeeste-koguS üht seesugust otsust tehtud, wvi kaS selle kogule omalt poolelt seda ,head nõuu" annud; see on fiiS ikka «veel kahe-wahel. Meie küsimise  pealeselle ,ühe kirikuõpetaja" kohta, kes kiriku metsa ,oma kukru kasuks" ära laastanud olla, ei ole ,WalguS" ka weel waStust annud. Jõulukuu 15. pääwal sai Wirtsust päritud Jüri S. Tallinnas kilin! wõetud, keS kahtluse all seisab, et tema maanteel ühe lihuniku käest 380 rubla rööwinud on. Kodilast päritud Jüri R., keS ühe fiSfelõhku - mise ja «varguse pärast maal otsitud sai, on Tallinnas kolme naesterahwaga üheS kinni wõetud, kes kahtluse all seisawad, et nemad üht jagu «varastatud aSjadest peitnud olla. Raplast päritud Hindrik S. sai ühes kahewääri. lifeS paikas kinni wõetud. Tema juureS leiti ÜkS rewolwer  ja ükS raha-summa, miS tema kohta liiga suur ott. Et temal paSst ega ka tööd ei olnud, fiiS sai tema omasse kogudusesse saatmiseks kinni pandud, kui senni mitte ei