ühe sarnatse korjaja käest kuulsin, asja wastu seisnud. Minu aru järele sündis see tvistist sellepärast, et rahwa wastased koolitamata inimesi Aleksandri kooli raha korjajate wastu hässitasiwad, siis ei wõinud see tõisiti olla, et rahwa seas ka selle korjamise wastaseid oli. IX7 Siin sadas 8., 9. Septembril kange tuulega wihma ja ka lund, mis mitmes kohas suurt kahju tegi, kartohwlid seisawad mitmes kohas mee all. Tuul wõttis ka mitmes kohas weski tiiwad maha. Ka on näha, et Balti raudtee peal telegrammi postid tuul mitmes kohas hulgani maha on murdnud, Peeterlmrgist kirjutatakse „Walgusele": Palun seda ringkirja Teie unustatud lehes ara trükkida. „Auustatud laulukoorid, juhatajad ja Eesti muusika  sõbrad! Keiserlikkude Majesteetide kroonimise pühaks ilmus minu komponeeritud laul" meeste koorile klaweri kaasmänguga. Luulerikkad sõnad on meie noore lauliku J. Bergmann'! tehtud. Et nüüd seda tööd, mis kui üksik niisugune Eesti muusika kirjanduses olemas on, Võimalikult suurel mõedul wälja lautada, soowitan ma auupaklikult teda niihäste laulukooridelle, nende juhatajatelle, kui ka igale Eesti muusika sõbrale ja edendajale. Peeterburgis ja Tallinnas sai ta kroonipühaks juba lauldud ja leidis seal üleüldist rahulolemist. Wäga sünnis oleks teda suuremateks pühadeks tarwitada, nagu näit. kroonimise päewa pühitsemiseks, laulupeuks ja ka kontsertideks j. n. e. Laul ise pole sugugi raske, ja pitkuse pärast ärgu saagu keegi araks, waid julge juhataja ja rõõmus laulja hakaku kindla tahtmisega peale, seda meeles pidades, et Eesti muusikat ka suuremate tööde waral peame harjutama ja edendama. Tähendatud raamat (mille hind 80 kop. on), on saada igas raamatupoodis,  Tallinnas, Tartus, Pärnus, Wiljandis, Paides, Põltsamaal (Leihberg) ja wõib ka minu juures tellitud  saada. Hinna sissesaatmisega palun täielikku adressi ülesanda. Ühtlasi palun neid auustatud kirjasaatjaid, kellel ehk rahwalaulu wiisi peaks olema, neid minule harmoniseerimiseks  (mitmele healele seadmiseks) lahkeste sissesaata. Auupaklikult J. Kappel. Organist ja muusika õpetaja Peeterburgis. Minu adress: ÜMiüNeim» sMM 5. 1, RL. 27, O. 0.-lleiexõM?,. Tuulast. Siberi elaja katk on ikka suuremaks minemas. „Russki Wed." kirjutab: Ühes mõisas, kus jõgi juures oli ja kus kari elajaid joodeti, nhtsiwad  laened ühe elaja pea kaldalle. Warsi suriwad 4 elajat katkusse. Juba paari päewa pärast oliwad 32 elajat katku haigusesse jäenud, kellest pea kõik suriwad. Mõnel mõisa omanikul on terwe kari kuni 300 elajani ära lõpenud. Selle juures on nad ise ka süüdlased. Halwa ülespidamise ja sööma pärast on elajad nõrgad ja jõuetumad haigusele wastu panema. Tuula kubermangus surewad siberi elaja- katkusse tuhanded loomad. Lõuna-Wenemaalt tulewad sõnumed, et seal tänuwu läbikaudu wäga hea wiljasaak on olnud. Müümiseks seisawad otsata wilja, nimelt nisu tagawarad  malmis, aga kahju, ostjad puuduwad! Kreeka kontorid Taganrogis ja Rostowas Donni jõe ääres, kes muidu palju wilja wäljamaale saatsiwad, ei pea tänuwu Donni maakonnas, kus hea lõikus oli, sugugi wilja kokku ostma. Selleläbi olla põllumehed õiete kimbus, sest nad oliwad kõik oma lootust hea lõikuse peale pannud. Odessast weeti muidu wäga palju nisu Prantsuse, Inglise ja Shweitst maale wälja, aga tänuwu ei nõuutawat sealt poolt sugugi wilja taga, ja ometegi wõiks praegu kõikide lõuna-Wenemaa kubermangude põllumeeste elukord ja järg tähtsalt parandatud saada, kui nad oma wiljarikkust rahaks wõikstwad muuta. Odessast saadetakse praegu wilja üksnes Triesti, ja sedagi weiksel mõedul. Waheajal aga tuleb ikka rohkem ja rohkem nisu ja muud wilja Odessasse kokku, kuna hinnad päew päewalt langewad, mis põllupidajate ja sadamas kauplejate wahel-ostjatele  wõimatumaks teeb, wilja eest wähegi sündlikka hinda pakkuda. Zcnjuri poolest lubawd. Riias, 29. Septembril 1333. Trükitud F. Feldt' i juures Wiljandis. akala toimetuse ja trüttija herra F. FeldN wahel kottu lepitud kauba järele, saab Sakala kuulutuste  sissetulek hra Feldt'ile, kes kuulutusi üksnes hinna eest wasta wõtab. Kuulutust yõib ka toimetusesse kohemaksetawa raha eest ära anda. Sakala toimetus. Kõiki neid, kellel Sakala  tellimiste ehk kuulutuste  eest weel maksta on, palutakse seda wõimalikult ruttu ära õiendata. Muidu on toimetus sunnitud toist teed käima, mis kummagile sootvitaw ei ole. Sakala toimetus. Neile E. Aleks, kooli abikomiteedele, kes ülemalt poolt nõutud 8 küsimise peale weel mitte wastust ei ole saatnud, tuletame meele, et tähendatud wastust iga abikomitee  käest tingimata ootame. Sest üksnes siis on wõimalik taieste õiget aruannet  kokku seadida, mis meie käest nõutakse ja mida ühtlast ka trükiteel saame awaldama. Ka igalt poolt, kus komitee enam mõnda aega tegew ei ole olnud, ootame wastust, ja kui komiteest enam tegewuse üleswõtjat  ei saa teadust raamatute üle, wõi nende tagasisaatmist. Toimetuskonna nimel: Tartus, J. Kurrik, 1. Oktobril 1883. peakomitee kirjutaja. Ülemalt poolt nõutakse toimetuskonna läbi teadmisi järgmiste punktite üle: 1) Kus maakonnas ja kihelkonnas (wallas) wõi linnas on Teie abikomitee? 2) nime kannab see komitee? 3) Kes on Teie komitee president, kassahoidja,  kirjutaja (nimi ja eluseisus)? 4) Kui suur on korjajate liikmete arw? 5) Kui palju on aastamaksjaid ja kui palju nemad ühtekokku aastas maksawa? 6) Mill aastal on komitee alustatud? 7) Kui palju on komitee tänini raha korjanud  ja peakomitee kätte saatnud? 8) Kas on seal kihelkonnas (linnas) enne abikomiteed olnud, kes ennast mõne töise abikomiteega ühendanud wõi oma tegewust lõpetanud ja raamatud tagasi saatnud? Nende küsimiste peale palume ja ootame wõimalikult pea täielist wastust. Tartus, 17. Aug. 1883. Toimetuskonna liikmed: Peakom.abipresident: H.Treffner, juhataja. „ kassahoidja: G. Sachs. „ kirjutaja: J. Kurrik. - Wastuse kirjad saadetagu järgmise adressi  all: Kooliõpetaja J. Kurrik, Tartus. J. Aecöt'i raamatukaupluses WiljandlS on saada: °i lc»nl suure meestekoorile klaweri kaasmänguga komponeerinud J. Kappel. Peale selle kõiksugused kooliraamatud. Id asaari heaks, mis Kurgja koha peastmiseks  tahetakse ära pidada on Kronstadtist  neiu L. Kase läbi Sakala toimetusele  ara antud: Isand A. M. 1 tiksaag, 2 suurt miili, 6 weiksemad miili, 4 kallist puust miili pead, 7 kirja hööwelt, 1 raua peitel, 1 tappi peitel, 2 ettemärkimise naaskelt, 1 puupääga nuga, 1 winkel, 1 habeme nuga, 1 põõnasaag, 2 kruuwi wõttit. Noorik Marfa 1 shatulle, seest seedri puust. Noorik Freiberg 1 mask aiawilja  ehk leiwa waagen, 1 mask triikraua alus. A. Sorna 1 kruuwi wõtti ja tangid. A. Brullmann 10 teras haamert. J. Telling 6 miili pead. J. K. 1 suhkru lõhkumise haamer. Noorik Kruusmann 1 siidi tubaka kott ja 1 õmbluse padi. M. Post 1 tiksaag. J. Kaju 1 kaheteraga sulenuga. A. Sallberg 1 tiku toos. Noorik Liisa 1 lapse põll ja 1 naesterahwa öösärgi krae. J. Silts 5 haamri mart. J. Wiikmann 1 shatulle. J. Wetto 3 miili, 1 petsati pulk, 1 elektri kell. A. Simm 2 kroonipüha mälestuse raha, 1 sigari kott, 2 kroonipüha mälestuse raamatut. Peale selle on Sakala toimetusesse rohkeste asju tähendatud otstarbeks kokku toodud, mis kõik mitte nimetpidi nimetatud ei ole, sest et asjade kiykijad seda mitte ei ole soowinud. Painaste mõisa Kolga-Jaani kihelkonnas saab 1. Nowembril 1883 wälja renditud. Kaupa teeb mõisawalitsus  iga päew Painaste mõisas. (380) i MM Hapsalus saab üks W> maja IM kõige kõrwaliste hoonetega keset linna lähedal ära müütud.  Majaga ühes on suur õunapuu- ja lille- ja köögi wiljaaid ja põllumaa,  kõik kokku 4000 sülda suur.  Lähemat  teadust annab proua Jürgens Haapsalus,  Bergmann'! majas. 3 Kuulutused. Annan seega auupaklikult teada, et minu juures noored neiud lühikese ajaga kõiksugu ehtete walmistamist uaksterahwa rätsepa tööd ära wõiwad õppida. Naesterahwa rätsepa ehk õmbluse tööde juhatajaks olen ühe Peeterburgi naesterahwa-rätsepa kaasa toonud. Peale selle teatan, et minul kõiksugu küparaid j« tanusid tagawaraks on, mis ma kõige odawama hinnaga wwit-m. WsM Drossmann, Wiljandis, Tusti majas. Maakohtuniku von Sivers'i proua maia on aia ja kõige kõrwaliste hoonetega müüa. "MIL 2 Tooreid elaja ja hobuse näkku ostab ja maksab head hinda A. AoHns. Nahakauplus wastu kommisjoni maja Wiljandis. (893) 1 F. FeldN juures Wiljandis on ilmunud: LHikem õpetus põllumehe päevaraamatu pidamisest. Kokkupannud K. Leppis. Hind RS kopikat. Wastemõisa walla peremees Jüri Puratz annab" teada, et temal 27./28. Septembril ööse ühed rangid, shleid, rangid ja hobust koplist on ära warastatud. 1. Mustjas kõrw ruun, 9 aastat mana, walge täht otsas, lakk paremal pool, esimese pahema jala kabja piire ilma karmata. 2. Hele kõrw ruun, 3 aastat mana, walge lehtlauk otsas, paks lakk paremal pool, kõrwade ligidal seisab lakk kahel pool. Ühe musta ruuna on margad asemele jätnud. Kes ülemal nimetatud hobused  kätte juhatab, ehk Wiljandi sillakohtu toob, saab auusaste maksetud. »- kSx x- Z'.S « <-« --- » AZ -K ?-- r-- k) »- «« <>« s » 5s «°«2. » -v ?? Q. «> ?! «»» P? -s» s V «» 3 <N Q >»> «-» « « ÄS »? ?d p? -« »- Q«  " L -» «»» s « -« Stifti majas on: üks suur ömbtnse masin odawalt müüa. (304) 1 Kõige paremaid wärskeid eit saipiid paari ja kuulide miisil, ehituse materiali nii kui: akna klaasi, naeln, lukknsi,  Hingesi, ahju nksesi, siibrisi, peltisi, ptiitisi j. n. e. soowitab i A. löhllK, Wilzandis. 2./3. Oktobri peale ööse warastati Mihkel Wendelei 7-me aastane märahobune mustjas körw, laudast ära; ühes on waras wõtnud: wanad nahast töörangid ja shleid (üks seljarihm kadunud). Hobuse märgid: lakk paramal pool, wasaku esimese jala kabi piirmeft künni alla lõhki. Kes sellest Margusest  Wastemõisa wallawalitsusele ehk Wiljandi  fillakohtule tõsist teadust annab, saab 20 rbl. maewapalka. Mihkel Wendelei.