ilma peale, fiiS peame küll tunnistama, et meil rohkem a»ja on Jumalat tänada, kui kurta ja ennast pool nukra, pool wihafe ja tigeda meele sisse mässida ehk teistest selle stSse mässida ja uputada laSta. Rõõmsa tänuga helde Jumala waSta tahame fiiS wana aaAat lõpetada; rõõmsa, alandliku ja uskliku lootusega tahame u»t aaStat hatata ja paluda, et Jumala wägew käsi ka sel aaStal meie Suurt Nahu-KeiSril, meie armastatud KetSri-Pmual, ksikt kõrget Keiserlikku perekonda ja sugnkonda, meie suurt isamaad ja meie ligemat kodumaad oma kaitsema käe alla (võtaks. Tänu Jumalale wana aaSta eest l Rahu ja rõõmu uueks aastaks l Omalt maalt. Tallinnast. .EeStimaa Kubermangu Zeitung" kuulutab  Seespidiste asjade Ministri ja Sõea-Ministrt käsku 23. Talwekuu päämast, mille järel wiie aaSta peale kinnitatud  on, et EeStimaa awalikkndoS rahwasaunadeS soldatid  ühe sauna eest takS kopikat maksawad. Tallinna linna flSsetulemiSte ja wäljaminemiöle ettearmud tulema aaSta pedle. on Linnasaadikute neljas kooSolekuS läbiräägitud ja uõuupidamifed selle aSja üle, selle kuu 20. pääwal lõpetatud. Kõik summad et ole meel kokku arwatud. Selsamal koosolekul andis Linnapea teada, et Realkoolt uuS maja malmis ja kaubategemise järel korraliste ehitatud on. Mõned weikemad puudused saamad ehitaja poolest õigel peal parandatud, sellekö on tema kautsjon meel sisse jäänud. Ehitamine et ole üle ette arwatud 1 45,000 rubla makSma tulnud. Pidulik waStamdtmiue saab Nääri kuul olema ja määratud pääw saab omal aeal Linnasaadikutele teada antud. Selle kuu 20. pääwal sai Tallinna Ptmedate-kool BaltiSki maantee ääreö, endlseS Pauli majaS, sisse õnnistatud.  Et ruumid meiked on, siiS ei wõinud ka palju osawõtjatd kokku tulla, aga kõik need on elama tänuga Jumala waSta, weikeft saalist wälja läinud. Pühitsemine algaS kirikliku lauluga. Õnnistamise kõnet pidaS Kindral- Superintendent Dr. Schultz ja tähendas ka selle uue asutuse aealou peale. Selle järel oa Pimedate-kool kõige pealt EeStimaa Nitterkonna soojasüdamelisest kingitusest asutatud, keõ selleks Ketöri Majestättde püha kroonimise mäleötusekS 10.000 rubla kinkis ja igal aaStal pealeselle weel SOO rubla anda lubaS. Ka Peterburgt Maria-ühenduS  on nimekat aastaraha lubanud. Peale selle peab see asutu» korjandustest ja helduse annetest elama, kui ka Tallinna Linnasaadttud aaStarahG-lubawad, kuida loodetakse.  EfltekS algab kool kaheksa kaSwandtkuga maalt ja linnast; õpetuS on rahwakoolide kohaline. Ka käsitöödes, nagu toolipunumiseS, harjategemiseS, puuleikamiseS ja teiste»  seesugustes saab õpetatud. EfimekS koolitajaks on preili von Wistiughausen walitud. keS ennast selle raSke ameti peale DreSdenlS, kuulsa Büttneri juhatusel ette walmiStanud  on. Jumal wõtku seda kristlikku helduse asutust  oma kaitsemise allal Peterburgist on kohtuherrad Red kinjaß u i l s ch, keS iseäranis kurjategude uurimise ametis seisamad, seda koledat aSja läbi kuulama tulnud, mis Aleksandri-Gymnasiumt  kaSwandlktude, Baron KoSfinSky ja LeSnikowi wahel oli, mille ohwrikS LeSntkow juba langenud on. Kohtuherrad  on mõlemi noore mehe sugulaste soowtmise peale palutud ja Peterburgist Tallinna saadetud. PeterburgiS on palju järeltehtud 25rublaseid paberid  leitud; ka Riiga» on ükS seesugune ühe talupoja käest ära wõetud ja tema ja need kakS meest, kelle käest tema neid ütleb saanud olema, kinni pandud. Mõned neist olla wäga heast järel tehtud, teised õige wiletsast. Niisamati on ka järeltehtud 1 rublaseid paberid leitud. . WalguS " kuulutab oma Nr. VS eeSotfaS suure käraga, et tema edaspidi enam .Olewikuga" ega .EeSti Postimehega" rohkem tegemist tegema ei saa, kui .Tallinna Sõbraga" ja .Kündjaga". Tema tahab neid .tarwilikul korral" oma .Naljahambad kätte anda. Meie peame seda nöuu wäga heaks kiitma, sest targa ja auusa mehe asjalikku waStust ei ole .Walgusel" tänine meie ega tetSte kirjade peale anda oSkanud. LaSku tema siis aga ikka oma kodunarri wõt halplast ette aõtuda; sellest teadwad lugejad muidugi mis ta on, ega oota fltS ka suuremat mõistust. .Wirulane" katsub omale selle kuulutusega lugejaid koguda, et kirikuõpetajad teda laita. Kui kaugele  peakfiwad Sakalased ennast ometigi juba EeSti rahwast kirikust ja õpetajatest arwama wõerutanud olema?! .EeSti PoStimeeS" kirjutab oma Nr. vt seeS, mis Nr. S2ga korraga wälja tuli: ..Tallinna Sõber" kahtlustab meid ka .Isa-Rheinl" .aSja pärast ja arwab, et et tea, miks meie seda teatust .oleme toonud. Muidugi tema meelest Saksa kaaSkoda.«ikkude  teutamisekS. Et meie tõde peame tunnistama, .seda ei tule .Sõbrale" meelegi. Kuda tõde Saksa kaaskodanikkude  teotamine on, sest saagu .T. Sõber" arn. Teiktel et ole see wöimalik. Et meie lehe olek EeSti .aSjadeS õige on olnud seda saab .T. Sõber" ja iga .teine meie lehe vastane ära nägema. Oodaku aga .natuke." MikS .EeSti PoStimeeS" ikka weel oma .Isa-Rtzeiniga"  jõnnib, kui temale juba igalt poolelt seletatud on, et temal mitte vtguS ei olnud, sellest saagu tema ise aru. Et tema aga weel .tõdest" rääkida julgeb, kuna tema ometigi kord ise peab märkannd olema, et tema Nheini kuju kõrvaliste kujude seletamise seeS mitte terakest .tõde!" ei ole, see on nurjatu, see näitab, et tema meelega valetada  ja kõigest jõust oma lugejate meelt segada tahab. Tähendatud weikemad kujud et wõi EeSti, Liimi ja Kuura maad tähenda, juba sellepärast mitte, et need suure kujuga üheloomulised on ja sellepärast ka midagi üheloomulist tähendama  peawad, see onjj õest. mitte m.ttd. Maid ei wõi need weikemad kujud ka sellepärast mitte tähendada, et kunst maade kohta ikka naeSterahwa kuju tarwilab, iialgi mitte meeSterahwa, ehk koguni poisikese kuju. Ladina keeles on kõik maade nimed naeSterahwa sugulised, nagu „ko»sia' Hermanis, Austria, Lstkonia, Invoma, Ourooia" j. n. e. Ladina keel oli kunsti kõige kõrgemal õitsemise aeal õpetatud  ringkondade ja üleüldse kõrgemate ringkonde keel, ja ka nüüd on Ladina keel üleilmline ja kunst on ka üleilmline, sellepärast on need enne käsi käeS käinud ja teemad seda ka nüüd .Eesti PoStimeeS" ütleb selle asja kohta küll oma Nr. 47 seeS. .Aga igaüks teab ju, et kunstnik täieSte prii on." See peab wist tahendama, et kunstnik maid kujustada wõib, kuida tahab. See on aga jälle üks proowike sellest Dr. Hermanni ««tarkusest, mille peale asja ei ole, kade olla. Kunstnik peab jo oma kunstwärkifi nenda tegema, et teised tema mõttest arn saamad ja juba sellepärast peab tema ühe kindla seaduse järel käima. PriiduS ja seadnS ei ole ka iialgi üksteise wastased, ei kunsti elus ega politika eluS. maid seadus on priiduse kaitseja. Mida suuremas priiduseõ ehk wabaduseS ÜkSki üksik inimene eht ükSkt rahwaS elada tahab ja elanud on, seda rohkem peab tema seadust auustama ja on seadust auuStanud. Orja tallitseb wägiwald, waba rahwas tuetab ennast seaduse peole ja kaitseb seadust. Kui Dr. Hermann seda weel ei tea, siis on tema teadusega üleüldse natuke wiletS lngn. Nheini jõe kuju kohta ei ole .EeSti PoStimeeS" mitte tõtt rääkinud, waid on milelsasi eksinud ehk on meelega mäletanud, ja siis on tema seda meie kodumaa  sugude ja seisuste (vastastikuseks wõeruStamiseks teinud.  See ei ole aga mitte .õige olek" .Eesti asjades"; sellepärast pidime ka meie selle waSta üleS astuma, pidime ühelt poolelt rahwale seletama, et asi koguni teisiti on/ ja pidime teiselt poolelt näitama, et mitte kõik EeSti lehed nii kiustlikud et ole. Meie tahame seda jõledat kiusamist ja wihawaenu solgutada, mida meie.paremad rahwuSlikud lehed" nii suure himuga meie Saksa sugust kaaskodanikkude waSta lõõtsutawad, sest sellest ei tule Eesti rahwale anu ega kasu. See wihawaen leekib pärast EeSti rahwa enese keSktS üleS, lahutab ja põletab EeSti rahwast ennast ja annab EeSti keele ja rahwuse häwitajatele julgust, oma jalga EeSti rahwa kukla peale panna. Meil ei ole selle kohta koguni mitte enam karmis ütelda .oodake", waid meie wöime ütelda .waadake I". Waadake tüli Alekfandrikooli  aSjns ja teiSteS aSjus ; waadake A. Abramowi, .Rishkt Westniku" ja teiste nõuu andmisi. KaS Dr. Hermann kord targaks ei saa?! Kõik .paremad rahwuSliknd  lehed" wõi .suuremad EeSti lehed", kuida nad ennast nii suure toredusega nimekamad, on üht wäga paha kombel pruugiks wötnud. Mitte üht seesugust .paremal" lehte ei wõt enam kätte wõtta, ilma et seal kõiksugust tõutust  meie kodumaa ja rahwa elu peale lugeda oleks. Seal kirjutakse .kõrtsi elu" üle, otse kui olekõ kõik EeSti rahwaS liigjoomise kammitsas, mis jo mitte tõsi ei ole; seal kirjutakse  .(viletsate koolide" üle, otse kui setsaksiwad need keS teab kui alatuma korra peal, mis ka koguni mitte tõsi ei ole; seal kirjutakse .ülekohtnStest" ja.joodikutest wallawanematest",  otse kui ei letakS meie talukogudused oma keSkiS mitte enam üht auusat meest, kelle kätte awaltkku ametit usaldada wõikS. Need teutlikud jutud on enamist kõik täitsa (valetatud. Mõni meeS tahab sellega omaelukombe  puhtust hiilgava laõta, et teist teutab, see sepiStab jutu kõrtfielust malmis ja .paremad rahwuSlikud lehed" kannawad seda maailma ette. Mõni hellitatud pojuke kiu-> nub (vanematele ette, kuida (viie peatüki õppimine teda waewata, ehk kuida koolmeister teda tema (vallatuse pärast karistanud; kohe kirjutakse tükike .(viletsatest koolidest" ja puhutakse läbi suurte torude maailma ette. Mõnda kiuStepunni  peab wallamalitsuS natuke karmi käega rahule sundima;  aga tema ou .kirjamees" ja tasub seda .parema rahwuSltku lehtede" läbi wallawanematele kätte. KeS ennast  üleüldse ühegi asja üle pahandab, see leiab neis lehtede?  palka, kuS oma tuju jahutada (võib. Et fee pärast kõige rahwale teutusekS tuleb, sellest tujumehed ega nukra meele lehed ei hooli. KuS midagi wiga on, seal wõikS seda jo tasasel, seaduslikul teel õiendada. Lubab körtSmik nurjatumat elu, siis kaebagu wallamalitsuS MaapolitseiS; küll sealt abi tuleb. Kui koolmeister oma kohust ei täida, fiiS on selleks jo (valla koolimanem ja on ülem koolikohuS, kuS seda asja seletakse. On wallamanem kõlwatu, küll ülewaatuse kohuS temaga toime saab, kui seaduslikult abi otsitakse. Aga mis peavad need awalttnd teutamtsed aitama, mida nimelt .WalguS" ja .Wlrulane" nii suure hirmuga laiali puistavad? Need ei wõi muud teha. kui EeSti rahwast halvaks, maailma ees ja meie kõrge Riigi(valitsuse  eeS, kelle ette seda kõiki meie Wenekeeli.soprad" kannawad. Rahwale päritakse ja tõutatakse laiendatud ifetallituse  õigusi, Riigiwalitsns tahab neid ka mitmes tükkis anda ja Eesti rahwas, nimelt Eesti taluperemehed on ka nii kaugel, et laiendatud õigusi ja laiendatud kohust kanda ja täita suudaksiwad, aga mõned Wenekeeli .söprad", nagu .Rowoje Wremja", .Nishki Mesinik" ja teised, tahawad meile Wenelafi (vanemateks saata ja meie .rahivamehed", ühed meelega teised omas tujuS, kannawad neile selleks EeSti iseolemise lõhkumiseks kiwa kätte. Ühelt poolelt uinutakse  ja uimastakse rahwast wihawaenu ärritamisega oma kodunna kodanikkude waSta ja tühja ülemeele kaSwatamisega;  teiselt poolelt laimatakse EeSti rahwast Riigiwalitsuse  ja laia maailma ees, nagu üht mõistmata seltskonda,  kes kõrtsides nurjatumat elu elada, keS wiletsateS koolides ühtigi ei õppida ja kes oma keskist anusaid (valla(vanemaid  et leida See on üks weider ja kardetaw tembutamine  .rahwa kasuks", mida rahwa erkamad ja tähtsannd  liiked natuke terasemalt peaksiwad tähele panema. Tartust. Saksakeeli .Uus Tartu Zeitung" kirjutab selle kuu 23. pääwal: .Kuida kuuldakse, saab meile eeSolewatel pühadel see suur rõõm osaks, meie müüride wahel üht Walgustatud wöerast, Keiserlik Kõrgust Snurwürst Wladimir Aleksandrowitshi  teretada. Kõrge wõeraS saab, nagu aaSta eest, Tartu kaudu põdra jahile Wolmershofi mõisa sõitma, ja saab, kuida tamsest reisiplaanidest kuuldakse, ESmaspääwal, see on teisel Jöulu pühal korralise ennelöunise  sõidurongiga Tartu wakshallt jõudma, kus linna eestseisjad ja Liiwimaa Nitterkonna nimel Landrath Baron Nolcken AlatSkiwisi Keiserlik Kõrgust teretama saamad. Ksrge wõera kaasaS saada Saksamaa sõeawäe (volinik Kindral-Adjntant von Werder, Kindral-Leitnant GrafSievers,  Adjutantid Graf SkaÄelberg ja Würsi Obelenski, Würsttd Naröishkin ja BarjatinSki, Oberst Wassmuth ja kuus teenrit olema. Sel korral saada Keiserlik KõrguS SangaSte mõisas, Graf Berg', juureS öömaja pidama ja Teifipääwa homiku! Wolmari kaudu, kuhu Landrath Baron Stael-Holstein teretamiseks wasta tuleb, WolmarShofi sõitma.^ Öösel, selle kuu 23. ja 24. pääwa wahel, kuS kõik RiStirahwa kogudus lähedat Zöulu õhtut ootamas oli, on TartuS, kesk linna, üks kole rööwmõrtsuka tegu ära tehtud ehk teha katsutud, kui see ka mitte täitsa kordaläinud  ei ole. Sadulsepa meister Tenz oli kell '/z tt koju tulnud ja magama läinud. Kell kahe ja kolme wahel oli teda ühe pistega tema keha sisse, unest äratatud. Pimedas oli teda siiS weel mitu korda pistetud ja ükS kord sügamast kõhu fiSse. Siis saanud tema ühe tooli kätte, löönud sellega akna katki ja hüüdnud appi. Mõrtsukas jooksnud siiS ära Tenz jõudnud weel hoowi peale minna ja teist majarahwast  appi kutsuda. Teda wiidi siis sofa peal kliinikusse, kuS Dr. Senf temale esimeseks abiks oli. Siil tuli ka Professor Dr. von Wahl. Õnnetumal on kolmteistkümmend haawa keha sees, fiiõki olla lootust, et tema eluga veaseb. Politsei poolest saiwad järelkunlamised kohe algatnd ja juba sel ööl sai ükS mees kinni wõetud, kelle waSta mitmed tähed tunnistawad. Kohtu olla weel mõned tähed juure tulnud. Wõmmst. Selle kuu 6. pääwal saatnud Gluhde herra Baron W. oma kutsari Wõnnu linna, saani sepa jnure wiima. Gluhde mõis on linna wärawa ees ja kutsar pidi poole tunniga tagasi olema, tulnud aga wast kolme tunni pärast, hobuse selgaS tuikudes. Seda näheS läinud Varon W. wälja ja ütelnud kutsarile mõned pahad sõnad, keS aga joobnud tujuS hobuse seljast karganud, herra kallale läinud ja temale mitu kord rusikaga wasla pead löönud. Baron W. jooksnud tuppa, wötnud sealt rewolwert ja tulnud tagasi, rahwast appi kutsuma ja joobnud käratsejat kinni siduda laskma. Seda nähes karganud kutsar uueSte tema peale; woitlemiseS läinud rewolwer lahti, kutsar kiskunud seda oma kätte, löönud sellega mõni kord herrale wasta pead ja läinud sõimates linna poole, kuna herra oma kamri põgenenud ja ukse lukku pannud. Õhtul läinud  Baron W. Wõnnu RaekohtuSse, asja üleS andma ja paluma, et kutsar kinni wõetud ja kohtu alla antud saaks. Selle aea sees oli täis joobnud kutsar aga juba hospidalisse  wiidud. Rewolweri kuul oli temale ülemalt alla poole, parema rinda tunginud, kopsu haawanud ja (viimase küljeluu kohtaS naha alla kinni jäänud, kust teda wälja leigati. KaS kutsar aga elama jääb see on wäga küsttaw. Nenda kirjutawad Riia lehed, kuida ütlewad, uStatawate  sõnumite järel. Muidugi on ka teisi jutlusi liikuma?. Et kutsar, ükS 2(1—21 aaStane noor meeS, wõitleteS haawatud  sai, see näitab tõsi olema, sest muidu ei olekS kuul ülemalt alla pidi tema keha sisse tungida mõinud.