wiisi edasi möllab, on rahwalc waÄu nieclue sisemiste asjade minister, Romeroy Roblcdo, ametist lahkunud, sellepärast et Madridi kodanikud tema kauplemist ja reisimist takistawate säüdmistega, mille läbi ta kolerat pea linnast tahtis eemal hoida, sugugi rahul ei olnud. Kanowas, kes kuningat linnadesse, kus kolera haigus oma rohket leitust peab, ei tahtnud lasta reisida, on wanameeliste ministeeriumiga ametisse jäänud ja wabandas  oma keeldu nende sõnadega: „Walitsus armas, et tema kuningat mitte niisuguse '.hädasisse minna ei tohtida lasta, sellepärast et ta mõtleb, et pärast kuninga  Alsongsi XII. surma Hispaaniamaal kodusõda saada lahti minema, mis riigi hukka saadaks." Saksamaalt Ajalehe „Times'si sõnumite  saatja Pariisis kirjutab, et würst Bismark sõda Wene ja Inglis wahel soowinud olla. Selle wastu kirjutab nüüd „Nordd. Allg. seitung Bismarki ajaleht, et Bismarck oma mõtteid Wene Inglis  sõja kohta awalikult walja Ätlenud olla, ning et tema kaua aega Berliinis wõib olla see ainus mees olnud olla, kes Afganistaani tüli mitte ei arwanud sõjaks minewat. Kui nimetatud sõnumi saatja ütteldust keegi tõsiseks tahaks pidada, siis peaks tema küsima, mis kasu Saksamaale sest tuleks, üht sõda, mis kõige Euroopa rahu rikkuks, soowida. Seitung Hann. Currier'i järele pidada prints Heinrih VH." v. Reuss, kes praegu  Wiinis Saksariigi saadikuks on, Braun- chweigi würstiks walittud saama, sest et endine walitseja würst, nagu suurem jägu lugejatest täädwad,minewal aastal ärasurnud  on. „Sellega oleks siis," ütleb Köln. seituug, „Braunshweigi küsimus wiimaks tükkiks ajaks korrale säätud, ja nimelt ühel wiisil, mida iga pidi heaks kiita wõib. Sest prints Reuss, kes Saksariigi  saadikuna Peeterburgis ja Wiinis oma asju heasti tallitada oskanud on, annab kõige paremat lootust, et Braunshweigi  riigi walitsus nii heasti oma maa kui ka kõige Saksa riigi kasuks ja rahuks toimetatud saab. Wastutaja Reduktor: Hartwig Sah Trükki nH Nädalilehe" trüji kojas - - - ''j.-'-. I»M« rvzs. Täädaandmised. ? Kuresaares, Schlvallbachi A riide poodis müüakse tänasest pääwast ja laada aegas, künni D Leikuse kuuni, mitmed sugu riide kaubad järgmiste odawa W hindadega: U Sitsi riided 6, 7 ja 8 kopikad küünar, sitsi rätikud 10, 12, 15 kop. tük j. n. e. nina rätikud 5 ja 6 kop. tük, musta, alli, walged, punast ja sinist kalikud, 7, 8, 9 kop. küünar, reegenmantlid b rub. pääle, suured ja wühikcscd puuwillased rätikud saamad wäga odawalt wälja müüdud. alli peenikest kalewid 80 kop. küünar, musta peenikest kalewid 1,05 kop. küünar, musta Dradidammi 1,10 kop., jaki tarwis, musta boid jakki ja palcto tarwis 1 rublast pääle, willased kleidi riided 14 kopikast pääle. ruudulised wutre riided 9 kopikast pääle, A willased rooslikud narmastega rätikud 75, 85 ja 1 rubla, -j plcekimata ja pleekitud walged särgi riided, k, 7, 9, 10 kop. j. n. e. L tanu pitsid, roosid paelad, tulli bobbineti mussliini, kangru-, sukka- s ja wõrgu lõngad, purju riided. Pääwawarjud 85 ja 1,10 kop., triigi särgid Z 1 rubla, wihma marjud 1,10 kop., puuwillased püksi riided 11 kopikast pääle, L galoshid palju odawamalt kui enne kasukakrae nahad, wiltsaapad ja palju teised w kaubad. n. A ilni melud kaupmehed andwad selle läbi tääda, et Tubakat müüme mitmedest KaabrMdest: Leht-tnbakat (Bakun) 1 nael 20 kop. Leigatud „ g Förster. N. Jsajew, F. F. Jsajew, F. J. Jsajew, J. Wesberg, W. Kronberg, J. F. Rosenseldt, F. Msenseldt, A. C. Thomson, O. Eichfuh, J. Awik, J. Schleef, Finagejew, Constanttnow. Josephson, R. Wüdenbem. Pühapäätv 28. Juulil 1883 kellu 4 p. l. saab Kerla kirikus Kontsert Musikdirektor härra Hans Schmidti awitusel ära peetud. Ette tulewad muusika mäng, laste segakoori laulud ja Soolo tükkid. Programmid saamad piletide asemel sääl sammas müüdud. Pileti hinnad: I. plats 30 kop., 11. plats 23 kop. ja 111, plats koori all 13 kop. Sissetulek saab Kerla mängu koori heaks pruugitud. Rohkem annid saamad tänuga wastu wõetud. Rohket osawõtmist palub inängn koor. Selle läbi annan tääda, et minu auruweskel nüüd jälle wilja jahwatamiseks Zvastuwõetakse. Säälsamas müütakse kõiksugu jahusortisi O. A. üht meest otsitakse, kes kraawi kaewamise tööd oma pääle wõtta tahab. Kraaw peab RV sülda pitk ja 4 jalga sügaw olema. Kaupa wöib tehja Uues pätti majas Or. Mershijewski juures. Üks maja Plats saab äramüüdut. Kuresaare linnas Shmidi jahhu weski ees, koplis. Lähemad täädust wõib säältsammast  wühiksest majast saada, mis sõnna on ehitud. M. Pereus. Teisipääw sel RV. Juulil on linna karjamaalt  üks ruun hobune ärakadunud, märgid: tume-kõrb, musta pitka lakaga ja tagumine kabi wähe pakatand. Kes sellest misgi täädust wõib tuua saab head waewa Palka Lossi uulitsast rätseppameistcr E. Petersohui kSSst.