wäljaandjat kaks kord palunud on, mitte ütelda, kelle käest temaZueed pääwaraamatud saanud. Temal on ka teada olnud, el Keiser Friedrich nende päevaraamatute «maldamist  ise mitte ei soowinud, kõige wähemast mitte enne pitkemat  aega, need weel elus on, keda pääwaraamatud Pahandada wõiwad. Sedawiifi on Dr. Gesfcken oma kiustliku edemusega riigile ja ärasurnud Keisrile korraga paha teinud ja on raskest selle usalduse wasta eksinud, mida tema kõrge sõber tema peale heitnud oli, kui oma pääwaraamatuid temale läbi waadata andis. PahanduS selle üle on suur ja kui ka Riigikohus teda kohtu alt lahti laskis, siis on teda kõik need ringkonnad hukka mõistnud, kes truuwusega Keisri ja riigi poole yoiawad. Et kaebtusektri  awalikult kuulutatud sai, sellepärast, on Kohtute-Minister  Dr. Friedberg ennast ametist lahti wõtnud. Aealehtedes  kestab tüli ikka edast, nagu laened wette wisatud kiwi ümber,' kuuni waikiwad. Kära Sir Moricr'i asjus kestab ka ikka weel edast. Selgeks on tehtud, et Marschall Bazaine tõeste aastal 1870 ühe telegrammi läbi Saksamaa sõeawäe liikumise üle sõnumit on saanud, mida Sir Morier oma walitsusele Londonisse saatis. Kas tema seda aga tahtnud, wõi kas sõnum Londonist ilma tema tahtmata Prantsusmaa sõeawäe laagrisse ulatanud, seda selgeks teha ei näi wõimalik olema. Sir Morier oli enne Inglismaa Saatekonna-sekretär Berlinis ja on ka Dr. Gesfckeni kirjawahetuses nimetatud, mis Riigikohtu ees seisis. Ka see kära näib ilma nähtawa järjeta soikuma.  Riigiwalilsus pärib Jda-Afrika asumaade kaitsemiseks  ja orjakauplemise tõrjumiseks 2 millioni marka aaStas, peale selle, mida sõealaewade ülespidamine tarwitab. Arwatakse, et Riigipääw seda wasta wõtab, kui ka mõned harjunud tõrelejad, nagu Eugen Richter ja teised, selle wasta waidlema saawad. Kui see ettepanek Riigipääwa poolest wasta wõetud on, siis reisib Kapten Wissmann kohe kui Niigi-kommissär Sanstbarisse ja wõtab 7 ülemat pealikut ja 24 alamat pealikut (Unterohwitseri) kaasa. Wene paberraha hind kõigub Berlini börsil 216 ja 217 marka wahel 100 rubla eest. Austria-Ungrumaalt. Prinz Aleksander von Battenberg, endine Bulgaria Würst, kes mõned pääwad WiiniS oli ja Keisrist ja Keisri sugukonna poolest suure auuga wasta wõetud ja üles peetud sai, on selle kuu tv. pääwal Miinist WenedigiSse reisinud. Prantsusmaa  lehed toowad ikka peale sõnumit, et Wenemaa ja Austria wahel lepitus Balkani poolsaare asjuS tulemas olla. Wenemaa poolt saada Serbia Austria wõimuskonna  alla, Austria poolt Bulgaria Wenemaa wõimuskonna  alla lubatud. Prinz Aleksander von Battenberg saada Wenemaaga lepitatud, minna Bulgariasse tagasi ja fiiõ saada ka pea tema pulmad Preusfi Prinzess Victoria'ga  olema-. Iseenesest olekstwad need sõnumid õige rõõmuStawad,  aga Prantslaste filmamärk näib rohkem pahandus  Saksamaa ja Austria wahel, kui lepitus Wenemaa ja Austria wahel olema. See teeb neid sõnumid kahtlaseks. Prantsusmaal seisab nüüd Parist Parlamenti-faadiku walimine ukse ees ja erakonnad on tigedamad üksteise peale, kui iialgi enne. Kaks nädalit söimawad Boulangistlased ja Jacquistlased üksteist wastastikku suusõnaga ja kirjadega;  üks erakond kliisterdab kuulutust oma kiituseks ja teiste laituseks müüride külge, teine erakond kliisterdab jälle omad kuulutused nende peale ja nenda ikka edast. Selle kuu 8. pääwa õhtal on Boulangistlased ja Sozialifllased ühe! walijate-kogul jälle kord karwu-pidi kokku sattunud ja 29 kiskujat on wigcistatud saanud. Walimine saab Pühapääwal, selle kuu 15. pääwal, olema. Eesarwude järel saada Boulanger wõitma. Ühel raudteel, mida Prantsusmaal ehitatakse, on Prantsusmaa töölised Jtalia töölisi kaigastega töölt ära ajanud ja mõnda, kellel wiledad  jalad ei olnud, kurjaste läbi peksnud. Kui wii.maks shandarmid käralsejate wasta tultwad, siis on üks nendest wasta hakkanud ja bajonetiga läbi pistetud. Üks Jtalia tööline on suremas Vassy haigemajasse wiidud. -Tongkingis  on jälle ,rööwlld" Prantsusmaa asutustesse tunginud. Kindral Borguis-Desbordes on neid tagasi tõrjunud ja Khomi kindluse ära wõtnud. Kaua on Prantslased selle üle oma pead murdnud, kust Kindral Boulanger seda hulka raha saab, mida tema walimiste suurteks kuludeks tarwitab. Nüüd on wäl,a tulnud, et Prinz Roland Bouaparte suuremat jägu sellest anuud on. See Priuz kofis mõne aaSta eest Monako mängumaju peremehe tütre ja sai lugemata millionid kaasa. Lootuses, et Boulanger' läbi Bonapartede täht jälle tõusta wõits, on tema sellest rahast nüüd palju ohwerdanud. Ka mitmed Prantsusmaa aealehed on selle mängumaju poolt summast, kuuni 00,000 frankini, saanud. See on ainus awalik mängumaju Europas, kuhu rikkad pillajad ja ka teised kergemeelised inimesed lähemad, enamist kõiki oma waranduft senna jätawad ja siis sagedast oma elule olsa teemad. Kui palju õnnistust sellest mere- ja pisaraterahast  Prantsusmaale tulla wõib, seda wõib arwala. Niisamati  olla Boulanger Inglismaalt teadmata käe läbi 400,000 franki ja Amerikast 500,000 franki saanud. Kentsakas on ikka, et see .rahwameeS" wõeraSte käest raha wõtab ja sellega rahwa tuhinaid kütab. Pühapääwaks, kus walimine on, on need rügementid Paristst ära saadetud,  keda Miuisterium õieke ei usalda, ja ümberkaudu on palju uStatawat sõeawäge kokku kogutud. Hirm lausa mässamise eest näib wäga suur olema. Parist zoologika  (loomade) aidas on juba mõnest aeast saadik üks salguke ratsamehi, keS ennast Kubani Kasakateks nimetawad, raha eest näitawad ja keda kõik Parislased, ka Präsident Carnot, suure waimustusega waatamaS käiwad,  sest Wenelased on seal sel korral moodis ja aaStad 1812 ja 1813, kus hirm Kasakate eest nii suur oli, on ära unustatud ehk nende aastate peale ei taheta sel korral  mõtelda. Nüüd on mõned Wene lehed ärkauud ja pahandawad ennast õigusega selle üle, et ,keegi Juut" omale kedagi ,Kubani Kasakateks" palkauud olla ja neid nüüd Parist loomade-aidas, ahwide ja teiste wõeramaa loomade kõrwaS, raha eest näitab, sedawiifi Wene kuulsa Kasakawäe auu maha tallates. Prantslastel enestel ci näi nende tuhinas sellest teulusest aimu olema. HollandimaalL tulewad Kuningas Wilhelm 111. terwise üle sõnumid, et tema tugew loomus küll weel mõned nädalid  ette lüia wõib, tema waimlikud jõuud aga täitsa lõppemas on. Selle kuu 1. pääwal on nii raske nerwideärritus  tema peale langenud, et Kuninga-praua Emma suureS hirmuS arstid nõuupidamisele kokku kutsuda laSkiS, keS siis ka kinnitanud on, et waimu-terwise peale enam lootust ei ole. Kuninga-praua ja kõrged riigi-ametnikud on selle peale nõuuks wõtnud, üht Walitsuse-komileed asutada.  kuida seda seesuguste juhtumiste juureS tehakse, aga Kuningas on seda kuulda ja hirmus wihaseks saanud. Seal on suur mure, kuida asjad piawad tallitakud saama. Hollandi Kuninga surmaga tõuseb ka Luremburgi Suurherzogkouna küsimine pääwakorrale, mis juba enne palju pahandust teinud on. See maa seisab põhjusseadust mööda Hollandi Kuninga walitsuse all, keS aga mitte uaesterahwas olla ei tohi. Hollandi Kuningal on aga ainult üks wähe ialine tütar, keda küll Hollandimaal thronipärijaks  seatud on, kes aga Luremburgi throni pärida ei wõi ja Kuninga surmaga kuStub tema meesterahma sugukoud  ära. Selle throni ligemad pärijad, pärast Hollandi Kuninga sugukonda, on Nassau Herzogi sugukond, keda aga Luremburglased ise ei tahta, kuna Prantslased juba ammu seda maad omale himustanud on, mis ka sealise rahwa soowimine olla, mida aga Saksamaa mitte ei taha. Luremburgi Riigi-Minister Dr. Eyscheu on sellepärast Berliuis ja ka Friedrichsruhes Würst Bismarki juures nõuupidamisel olnud. Nassau waua Herzog Adolf tahta, kui Luremburgi thcon tühjaks saab, oma õigust selle peale oma pojale jätta, kes fiis kui Suurherzog Wilhelm M, seal walitsema hakkaks, kas see aga ilma raske tülita korda läheb, see on weel teadmata. Belgias olla Rooma-Katholiigi kiriklaste erakond asja ometigi nii kaugele ajada suutnud, et Kuninga tütar mitte Jtalia Kronprinziga kihlatud ei saa. mis Paapsti meelejärel  ei olnud, keS Jtalia Kuningast ja tema omakseid oma riigi rööwliteks piab. Selle maSta on aga Lulheranlased  seal rohkem maad saanud, kui neil senni oli. Lüttichi Piiskop oli ühele kogudusele kedagi preestriks pannud,  keda kogudus ei sallinud, waid üht teist paluS. Kui Piiskop seda palwet kuulda ei wõtnud, siis kutsiiS kogudus  omale ühe õpetaja Ewang.-Luth. usutunnistusest. Küll on Piiskop parast soowitud Katholiigi preestrit pakkunud, aga koguduS on oma kutsutud kirikuõpetajale truumikS jäänud. Inglismaalt. Kuida kord kirjutati, tahtnud Keisripraua  Friedrich omale Inglismaal üht mõisat osta ja jäädawalt  senna elama minna. Berlmist on aga selle waSta nii käredast räägitud ja ka teisel wiisil seista ähwardalud, kui palja sõnaga, et see nõuu maha jäätud olla. Oma ema tahtmist wasta asuda Keisri-lesk järgmisel kuul jälle Saksamaale elama. Missugust nõuu BiarrihiS wõetud saab, see on weel teadmata. Kuninglik Chirurgidekollegium  on Dr. Mackenzie kirjade pärast nõttiipidamisel olnud ja on teda hukka mõistnud. KeiSri-praua Friedrich olla selle nõuukogu juhatajale ise kirjutanud, et pehmemat otsust tehtud saakS, sest see afi ei puutuda mitte ainult Inglismaa arstide külge, waid ka tema külge, aga ka see ei ole aitauud. Tunists on teiste kurjategijate keskiS üks Inglane kiuni wõetud, kellest arwaki, et tema Londoni naeskerahwa-mõrtsukaS, »Jack köhuleikaja", olla, mis aga tõfi olema ei näita. Türgi riikis on midagi sündinud, mis seal senni nägemata  ja kuulmata oli. Ristiusust Armenlane Agop Kasafian on Raha-Miniflriks nimetatud. Suur-WeSsir Kiamil Pascha on küll selle wasta pannud, aga keegi teine ei ole Türgi segaSte raha-asjade tallitust oma peale wõtta usaldanud. Bulgarias näiwad asjad täitsa hukkaS olema. Synodi  wägiwaldne lõpetamine ja PiiSkopide wäljawitmine Sofiast on kõiki Greeka-õigeusu preestrid kustutamata wihaga  Prinz Ferdinandi wasta täitnud. Synodi juhataja, Metropolil Simeon, on awalikult seletanud, miks tema kutsumist waSta wõtta ja Wiksti paleesse minna ci wõinud.  Kiriku seadust wasta olla Prinz Ferdinand Heinakuul  Kalosen uuuuekioostres oma kaasalastega korterit wõtnud  ja seal ühel wiistl elanud, mis selle püha paiga kohaline  ei ole, olla selle kloostre hoowts ühe altari ehÜäba ja seal Rooma-Katholiigi kombe järel Jumala-teeniStust pidada lasknud. Ühe teise kloostre maast olla Prinz Ferdinand  muist ära ostnud ja tahta senna üht Rooma-Katholiigi  kloostret ehitada, selle usutunnistuse wäljalautamiseks BulgariaS. Greeka Katholiigi kirikutes olla walitsuse käsu peale mitu korda kahe ,püha" Ferdinandi ja Clementine  auuls lumala-teenistust peetud, kes Greeka-Katholiigi  usuõpetuse järel eksiusulased on j. n. e. Bulgaria Erarch Konstantinopelis on Piiskopidele õigust annud ja kära kiriku rusumise üle on wäga suur. Kõik see häda ja teutus tulla , ühest kihwtisest sopa-hallikast, miS nüüd läbi Bulgaria jookseb", kuida Erarchile Sofiast kirjutatud,  kes selle peale kõigele Bulgaria preestritele ringkirja läbi ette on kirjutanud, mitte enam selle Würsti eest palwet  teha. Walitsus olla selle peale nõuuks wõtnud kuulutada,  et Konstautiuopeli Hrarchil Bulgarias ühtigi ütelda ei ole. Teiselt poolelt on Prinz Ferdinand Bulgarlast sellega pahandanud, et Würõlikoja peale uue lipu üleS panna laskis, kus Bulgaria wappeni kõrwaS ka tema enese sugukonna wappen peal on. Kõige käredamast on selle wasta aealeht „Swoboda" kirjutanud, mis Minister-Prästdent Skambulowi enese leht olla, aga Prinz Ferdinand ei ole järel annud ja uus lipp on jäänud. ,Swoboda" on ära keelatud. Teist pahandusi Prinz Ferdinandi. rahwa ja sõeawäe wahel on ka ja kärgatust olla igal pääwal oodata. Afrikast. Kongo riigist on üks kiri Europasse telegraferilud,  mida Stanley Leikusekuu 5. pääwal Tippu Tib'ile saatnud on ja milles teada annab, et tema 82 pääwa eest Emin Pascha juurest Ryanzajärwelt ära tulnud,  kes kõige oma meestekonnaga terwe ja kellel moona ja kõiki muud larwilust küll olnud. Niisamati olla tema ise (Stanley) ja tema meeslekoud terwed ja wiimasel reisul  olla ainult kolm meest kadunud, kaks ära uppunud, ükS ära jooksnud. Sudanist on sõnumid Londonisse tulnud, mis endist sõnumit kinmtawad, et derwischid wiie kuu eest korralisest (wist Emin Pascha) sõeawäest Walge Niiluse ääres löödud on. Ka Sudamslaste üksikute suguarudega  olla derwischidel sõda. Amerikast. Nahwasaadikute-majaS on ükS seadus ette pandud, mis järel sisserändajad hoolsama ülewaatamise alla piawad pandud saama, enne kui neid maale lastakse. Waesed, nõdrameelised, kurjategijad, Anarchistlased, Sozialifllased,  mõnesuguste haiguste kannatajad ja töölised, keS weel palgatud ei ole, ei pia mitte stSse laStud sagma. Iga fiSserändaja piab 5 dollarit maksn maksma ja neil piawad selle maa Amerika Konsuli tunnistused kaasas olema, kust nemad tulewad. AmerikaS olla leitud, et mitmel maal ka kurjategijatele wäljarändamifekS teeraha antakse. Samoa saarestiku asjus on Amerika Ühendalnd-riikide  ja Saksamaa wahel kinnitust wahetatud, et ükS teise õiguSte külge puutuda ei taha. Klein, keS sealise  kodurahwa pealik Sakslaste wasta oli, ei olla eht wahest koguni mitte Amerika kodanik, kõige wähemast ei olla tema seda Ühendatud riikide walitsuse teadeS ja tahteS teinud. Saksamaa sõeawäest kinni wõetud Ameriklased on lahti lastud. Saksamaa Konsuli maja ApiaS ja kaks lähedat kauba laagrit on selle kuu esimeste pääwade seeS maha põlenud. Muidu on Samoa saarestikku? rahu olnud. Apia lahel oliwad Saksamaa sõealaewad ,Olga", , Adler" ja ,Eber", Inglismaa sõealaew ,Royalist" jq Amerika söealaew ,Ripstc"; sõealaewad ,Trenton" ja ,Vandalig" on weel Amerikast juure saadetud, tarwitamad aga sõiduks kuus nädalit. Khinast. Shanghaist telegraferitakse Näärikuu 6. pääwal: Keisri paleeS Pekingis läks heile tuli lahti. Uks jägu sellest hoonest on häwitatud. Walitfus annab KeiSri pulmadeks määramata summad wälja, Tientfini raudteed tahetakse Tung Khowust saadik edast ehitada. Muist raha on Hongkongi ja Shanghai bankist juba laenatud." Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Kubernör, Würst Schachowskoi,  on mõneks aeaks asjatallituseS Peterburgisse läinud  ja niikauaks ametit Vice Kubernöri, Wirkl. StaatSrath  WaSsilj e w s k i, kättte annud. Bice Kubernöri ametit tallitab, künni wanem Kubermaugu-kohtuherra, Rogowitsch,  wahe aealk lagast tuleb, Kubermangu-kohtuherra  Würst S ch i r i n s k i - S ch i ch m a t o w.  Eestimaa  Kubernörile on selle eest Kõigekõrgemat meelehead kuulutatud, et wangid wangikodade töötubades  tööl peetud saawad. .Nowosti" sõnumile järel on Seespidiste aSjade MiniSlerinmi ArSti-departementi poolest kõige usutunnistuste  Konststoriumitcle ringkirja läbi elle kirjutatud, omalt poolelt kirikuõpetajatele ja preestritele kohuseks leha, selle ülewalwata, et laStele õigel aeal kaitferöuged pandud saatvad.