rite katsuja kommigi on ci ole kibelkonnakoolidele  hwõib olla mõnele, keS seda ise on nõudnud) mitte ette lahendanud, mis küla koolmeistri eksamis ühe noore mehe käest nõutakse ja sellega ei ole mitte kohuseks  tehtud, et kihelkonnakoolid küla koolmeistrid  eksamile pea,oad ettewalmiStama. Meite kihelkonnakoolid ei tee mitte ühe cttesäätud plaani mööda tööd, maid iga üks kaib oma teed. Uks kool paneb, päüle usuõpetuse, Wenekeele, teine Saksakeele kolmas jälle arwnmife ehk mõtle muil õpiasja  pea eesmärgiks. Kuida kuulnud olen, ei olla küla koolmelstrite katsumistel hnüüd wiimascd arwamata) mitte palju Weneega  Saksakeeli nõutud. Need kihelkonnakoolid  nüüd, kes katsuja kommissioni nõudmisi  tähele pannes, oma õppijaid eksamile enam ette walmistaS, ja kes selle läbi ka paremad tunnistused on saanud, on teie mõtte järele üksi tcgewad olnud teised mitte. Lähme edasi! Et ma teie ees auus K O. mitte jälle süüdlane ei oleks, naau ci tahaks ma teie „tähtjat pilti" mitte silmitseda" siis „silmitsen" ma teda meel." „Wäga selge wärwiga pildi numri  read kiitwad ja laitwad." Minu eesmärk on üksnes neid laitjaid ridasi üles otsida ja jälle jääl juures küsida: Kas see tõsi on ? Wäljaspidine laituse wäärt nähtawus „tähtjas piltis" on siis ka see, et mõned kihelkonna koolid kümne aasta sees wäga mähe hariduse mäljale töötegijaid on walmistanud,  nagA: Pöide kihelkonna kool on 4 walmistanud Muhu „ „ 2 „ Linna „ „ 1 „ Jaani „ „ 0 Siin nad nüüd on! wäga wähe ehk mitte ühtegi! Nii imelik kui see nähtawus neist kihelkonnakoolidest  ka on, siiski ärgu wötku keegi kiivi selle mõttega neid kui maimu  hariduse põllul magajaid, hooletumaid ja tuimi —missata, nagu teie, K —O, seda  teinud olete. Linna kihelkonna kooli ei wöi siin teiste Saaremaa kihelkonnakoolidega  mitte ivõrrclda, sest et see oma õppijatega,  teises jäoskondas seisab. Kuidas ma selgesti tean, on Muhu kihelkonnakool  üks neist paremadeft kihelkonnakoolidest  Saaremaa kohta arwata; rumal oleks see mõte, kui oleks saal kümne aasta  kohta ainult kaks kooli poissi olnud. Nii ei ivõi ka Põidi- ja Jaani kihelkonna koolide kohta mitte kahtlaselt mõtelda, kui ei oleks saal midagi tegcwuse wsimu. Midi- ja Jaam kohaline õpetaja on ise waimu hariduse waljal wäga hea tahtmisega,  oww ja tegew, kes ka kooli toas mõistab jatadaö astet aste körwa ja pulka pulga rääle laadida, mi et „hoolctuscl" ja „tui»«K" iäÄ wäüe ruumi saab olema. E: aga nende kieeikonna koolide öpvijadest kümne aasia Kes, wäga wähe ehk ci ühtegi nole küla koolmeistri eksamile tulnud,  'elle! e-n ka oma pökjus, millest rääkides  stekerd juu pittalc weniks ja selleparast  wistks korraks jääb. Lssewieks, armas K —O. ütlen teile mälestustk-- mõne sõbraliku wr.a: Teadusse teatustes ci nähikse teil mitte okawust cca õnne olewat. Teie esimine kunislük, kuidas siin arutanud, ei ole mitte  see, milleks teie seda nimetanud olete „wäga tähtjas ja selge." Ka ci ole teie siia ajani („Oaarlase" 27. numbrist saadil) „Saarlase" 20. numbris s. a. olema  ? kahte küsimust mitte ara kostnud,  ja ci olegi wöimalik neid kosta; sest Karma Elme Tsenlral koolist on üksi juba 8 poissi külakoolmeistri eksamid teinud, kui palju meel majalt ja seminari haridusega, ei tea ma mitte ütelda. Nõnda ei ole teie teine tähjas pilt" „Saarlase" IV numbris  s. a. ka mitte üsna õige. Kuida tean, olla Jaanikihelkonnast V. PaaStu k. p. s. a. üks pois külakoolmeistri eksami tegemas olnud, kes nr. 1 on saanud, aga „tähjas ja selge pilt" näitab jälle et kaks poissi on olnud kelledest teine on läbi kukkunud. Ons see nüüd tähtjas wöi selge" ? Mina ei saa ses räägitamas asjas teile edespidi enam mitte wastama. Isamaalt. Knresaarest. Neljapääwa. 22. leikusekuul  hommiku mara jõudis Liimi kubernere.  härra kindral-major Sinowjcw, Riiast auru laewa ..Leandriga" Kuresaare, kus ta scllsamal püäwal enne lõunat läbi waatis, Wcne- ja Lutheruseusu kiriku, Gymnasiumi kooli ja mõned kohtud. Kellu  Vül2 saiwad salongi saalis maa- ja linna ametnikud temale ette säätud. Pärast lõunat pidas priitahtlik tulekaitse oma paraade kubcrneeri härra ees ja õhtul sai priitahtliku tulekaitse poolt tema auuks uulitsaid mööda kuuni tema kortri juurde tõrwa lontide rong tehtud. Lõppeks laulis sääl liedcrtahwli meeste koor : „ma teretan Sind." ja Keisri laulu.^ Järgmisel pääwal sõitis kuberneeri härra maale ja waatis sääl Randwere walla kogukonna, kohtu läbi. Õhtul sai maa wanemate poolt tema auuks pidu söök andud. Pärast söögi auustas kuberneer siinset näitemängu oma siial olemise läbi. Laupääwal, 24. leikuse k. p. sõitis km bcrneer aurulaewa „ Konstantiniga" Wirtsu, et säält maisi Pärnu sõita. Wiljandis on nende pääwade sees, 12 —14. leikuse k. p. aivalik „Sakala" mälja pakkumine olnud, see on selle lehe wälja andmise õigus. Kuidas E. P. kirjutab,  oliwad sääl seitse ostu - sammulist  olnud ja hind saanud wiimaks kuni 801 rublani üles aetud. Kõige enam pakkuja oli J. Peedi. N iiast Prõna Emilie v. Torklus on 4000 rubla ühe Letti maa ema-eide kooli asutuseks ja ülespidamiseks Riia linna haige majas kinkinud. Selle raha summa aastase kasudele, 200 rublale, on Liimi maa mõie,uitude lubamise paale maa-kassast 600 rubla juure antud, nõnda et nüüd ühte kokku 800 rubla nimetud kooli heaks aastas antud saab. PLHapääwal Id. leikusc ko. onßngas linna Wenc keeleline tü:tarlas:e-kocl piiskop  Tvnari läbi siõle õnnistatud. Vübirsemiseü  ivöliiwad om kurator. iaianõuuik Kapnstin, Lüwi kuberncer, kindralmajor Zinowjcnz, linnapea asemik Kerkomub, ja palzu :cin suu- wscraid. Riia seitung kirjutab nõnda: KuuraMsa  kuberneri aicmü', an, !:.i das meie lulnud oleme, ühe ringkirja lävi  16. >. k. p. kõige Kuuramaa linnapeadele  kõwaste käskinud, sest ajast saadik koit klriastkku toimetust kubermangu walitiwegü  3üene keeles toimekada, kus juures knberneeri asemik seda juure lisab, et iga puuduline Wene keele tundmine tähele panemata jääb, sellepärast, et linna kohtudes  olewad ametnikud tungimalt Wenc keele mõistma pearoad. Niisammasugust täadujt on ka Balti Westnik toonud. 6k. Leikuse kp. wälja antud Liimi kubermangu seitung awaldab jarmiselt: Keisri Härra on 20. Juuli k.p. Kõigekõrgemalt  käsku onnud: kangeste selle pääle waadata, et see saadus peetud saab, mis Art. 67 Weno riigi saaduse raamatus 1(1. jäos seisab, kus nõutud saab, et sega paarid Balti kubermangudes peamad tõukama  oma lapsi Weneks ristida lasta. Uks Liiwi kubermangu seitungi wiimane  nummer annab kõigekõrgema käsn paale  tääda, Riia linnapeat, R. Büngneri, tema a.netist ära heita ja kohtu kätte anda. Sellest on näha, et kubermangu walitsusel ei ole mitte, kuidas telegrammi teel sai tääda andud, woli antud oina tahtmist mööda linna peat kohtu alla anda ehk mitte, waid kästud seda teha. Rlshkl Mesinik saab järgmise sõnumi: Seitungide läbi on see täädus laiale lautatud.  et Luteruse rahwa koolide hariduse ministeeriumi alla andmine raha puuduse pärast takistatud olla. Uhe taieste kindla, usaldama põhjuse pääl wõime meie aga nüüd üttelda, et mingi sugusest takistusest ses asjas ei woi juttu olla, sest see luteruse  rahma kollide asi ei ole siit saadik ülema koolnvalitsulele otsuseks tegemiseks mee! mitte ettepandud. Miisus on 17 leikuse k. p. ttks uus asutatud Wenne keeleline linna-kool sisse pühitsetud. Hiiumaal on seitungi „Nue aja" järele,  neli kooli Wcne usulistele juba asutatud.  Peeterburist, Itt. leikust kuul. Eile homiku algafiwad meie keisri did oma tagasi tulekut pääle ja ssitsiwad Poolamaalt läbi Kijcuu linna. Wälimiste asjade minister iclegrahmccrisKremsieri linnast  et meie Keisripaar säälsestwastu wõtmisest  ja ühendusest, mis sääl koosolekul ivuiitsenud  on, üht hcat mälestust seltsi wõtnud ou. PeeterbtirgM, 21. leitust k. p. Keisri  Majesteetide Kiewi linnas iviibimise üle telcgrahweeritakse säält järgmisel wiisil: Esmaspääwal waatsiwad Keisri Majesteedid,  luurwürst troonipärija ja teiste suurwürstidega  enne lõunat übr kahe-poolelist wäe paaradi päält ja kaisimad pärast kadetti-koeli  WaatamaS. Lõuna ajal käis Keisri-rroue. ema armu all seismat laste kasivat as maja ja üht tüttarlaste kümnasiumi  '.r-e.eue.mas. Selle pääle käinwad Keisri Majesteedid übrlan suurwurstidega liuna real - ldestuugj ja Kie-vi haige majas, kus Majesteedid daigeid oma armulise ja osawõija kõnelemisega aunstanwad. Kell õhtul sai Majesteetide juures lossis söök lu;. inimesel antud, kus ka kõrged waimulikrd. ".stju kubcrneerin ja stollst "U.n- >üenu unna ?'7- eliuad. tslu.ul e-stvoe uestri Najesicedid teatris, m.ie kuu.:: .ei-n-uu pla:sen: i-äiderud oli.