kuulsate laSte tööd, nagu Tiesenhausen, praua Hagen -õchwarz, Krüger, Klever, Hoffmann, E. von Liphardt, ? reili A. von Wahl, von zur Muhlen, R. von Moller ja teised. Toimetajateks on nimetatud: Professori-praua Schwarz, Baroni-praua Stackelborg, Professor Läschke, Professor von Wahl, herra von Ditmar Wändralt, Architekt  Guleke. Selle bariduse-asja enese, weel rohkem aga selle heategewa ja tähtsa otstarbe pärast soowime näitusele rohket osawõtmist. Tallinnas on Näärikuu 21. pääwast künni selle kuu 15. pääwani 417 inimest rõugeSse haigeks jäänud, nendest 147 termekS saanud ja 77 ära surnud. Arstimise  alla jäimad sel pääwal 193 inimest. Tallinna sadam on selle kuu 15. pääwast saadik lahti. Sadamast oli juba mõne pääwa eest aurulaew  „Coõsak" mere poole ja Naissaare takka aurnlarmad , ja ,Rosetta- ennast Tallinna poole läbi lõhkuma  hakkanud, mis ka wiimaks korda läks, nenda et nimetatud  pääwa õhtal kanal malmis oli pCossak" oli küll Naissaare juures põhja kinni jooksnud, peasis aga lahti ja sõitis edasi; , ja ,Nosetta" jooksiwad selle kuu 15. pääwa sthal fisfe. Senni oli aga ka kange lõune-lääne tuul jea katki murdnud ja Tallinna lahe puhtaks puhunud. SiSse-külmetanud aurulaeivad ,Nauli mõifiwad takistamata wälja sõita. Teist aurnlaewn  tuli ka koheAjärel. PoStipoiS Hindrik Vernhardt, 49 aastat  mana, oli selle kuu 15. päämal õhtal üht reisijat 4 hobusega maale sõitnud, seal oma jootraha saanud ja koduteele  läinud Teisel homikul leiti wanker nelja hobosega  linna uulitsal, mis keelatud on, ja taheti postipoissi äratada, kes omale wankreS aseme teinud ja magama heitnud oli, aga tema oli suruud. loduraha ja tema teised asjad oliwad puudutamata. Südame-rabandus oli tema elule unes otsa teinud; naene ja kolm wähe-ialist last on lein una jäänud. Öösel wasta selle kuu 4> pääwa sai Jaroslawi kubermangust päritud ISaastane Aleksander Z. meremäe kasarmi hoowis warastatud soldati-riietega kinni wõetud. Selle kuu 3. paamal mõeti Tallinnas endine Nõwa kutsar Jaan K. kinni, keS kahtluse all seisab,  et tema Nõwa mõisa põlema pistnud ja siis sealt maraõtada katsunud.Lahtilastud soldat Jüri W. Riisipere wallast, sai selle kuu 4. pääwal tollimaja hoomis warastatud puuwilladega kinni wõetud.  Rulkomiuse majas Nr. 443 alewi 4. jäus, on altlinua hingekirjalise August L. korterist, mis lahti oli, selle kuu 4. pääwal 300 rubla eest mitmesugufid asju waraStatu d. Kahtluse all seisab Woldemar P. ja on kinni wõetud. Maja Nr. 21 l hoowist suure Tartu maantee ääreS, on PaaStukuu 31. pääwa ohtal 10 rubla eest na eS terah w a riideid warastatud. Estonia" Seltsi majaS warastati hiljuti föömamaja peremehe  R. taskust taSkuraamat 1000 rubla rahaga ära. Parast pitkemat otsimist leiti taskuraamat rahaga ohu-toruS. Seda ei antud Politseile teada, aga Prokurör on sellest sõnumit saanud ja asja läbikuulamise alla annud. Anna T. keldrist, Joakhimsthali-uulitsas majaS 139 K on iilewtimasel nädalil üks astja fia-lihaga ära warastatud.  Lasnamäe all on Juut-Schmul G. wankrete küllest,  miS hoowi peal seifiwad, öösel wasta selle kuu 13. pääwa kakS ratast ära warastatud. Arukülast päritud endine wang Georg P. ja talumees Aado E. saimad 4. alewijäuS ühes kaabakate-herbergiS kinni woetud ja saamad linnast wälja saadetud. Endine wang Jüri Linnaks oli Baltiski sadamaS tööl olnud, seal ennast Jaan Villmann  nimetanud ja linu warastanud, sai aga kinni wõetnd  ja Tallinna Politseisse toodud, kus teda kui wana tuttawat wasta wõeti. Kõrtsmik Gustaw K, keS joobnud  peaga ühe wöera käest hobose jooma-wõla eest pandiks  wõtta tahtis, sai Politseisse wälja magama wiidud. Maalt on Saksa-keeli .Tallinna Zeitung* wiimaste nädalite kohta järgmised sõnumid toonud: Rahula motsa herra üleS-andmist mööda on sealisest kuurist üks nahkne kutsari-kuub, üks sinine ülikuub ja üks must lammanahka  kasukas biberi kraega, ära warastatud. Paastukuu 30. pääwa ohtal on Välise mõisa eluhoone  maha põlenud. Tuli oli katkisest korStna-röörist lahti läinud, oli küll juba kohe kell 10 aeal nähtud, aga kustutamise peale ei olnud mõteldagi, pealegi meel, et wallast keegi appi ei tulnud. Pea pärast kell 12 kukknS katnS fiSse ja pani kõiki põlema, mis seeS oli. Paljad müürid on järele jäänud. Elumaja oli 7000 rubla eest kaitsuse alla antud. Tasutud ei ole see uhke maja sellega Jürikuu 18. pääwal. Viimasel nädalil oliwad ilmad ida- ja põhjatuulega õige wilud ja ööd külmad. Kui ka Reedel tuul lõuna-lääne poole pööras, siiski jäi õhk esiteks külmaks. KaS wilu kewade rukki orasele kahju teinud, sellest ei weel ole õiele aru saada, seda on aga karta. Eemalt tulnud sõnumile järel on ülewiimasel nädalil Eestimaal ja Linvünaal mitmes paikas juba kõue-müristamist  olnud. Lõune-lääw tuul wiimase nädali lõpul ajas meie lahe täitsa jeast tühjaks. Sadamasse tuliwad weel aurulaewad .Christiansborg', .Teelin Head', .StrasSburg', .Mimer'. .Mathews'. .Svey' ja .GlcmõläV  Wälja sõitsiwad .Kullm', „CriStiansborg', .Teelin Head', .Zürich', .Dean', Mimer", .Arel' ja purjulaew .Scheksna'. Lahe pea! on weel kolm aurulaewa  korda ootamas, kuuni mne kitsas sadamas aset leiawad. Sellega wõiksiwad Baltiski laewasõidud selleks korraks lõpetatud olla, Tänuga Jumala wasta piame tunnistama, et inimeste mälestuses meri Baltiski linnale nii suurt õnnistust toonud ei ole. kui sel talwel, kus 40 aurulaewa, enamist kõik otsata suured, fisse tulnud, rahwale  palju tööd ja ka meie linna-kaSsale rohkest raha toonud  on. Rakwerest Kohalise .Teadaandja' sõnumite järel on Rakwere Priitahtiik Tuletörjujate-seltS selle kuu 4. pääival oma peakoosolekut pidanud. Aruandest on näha, et wilmasel  aastal sissetulemise!» 64l rubla 18 kopikat, wäljaminemised  541 rubla 87 rubla kopikat suured olnud ja 99 rubla 37 kopikal kassasse jäänud. Mustka-koor on aasta-käigul ära kaduma pidanud, sest et parajat juhatajat  ei ole saada olnud, Sepp L, on oma sepapaja puhastamise juures 20kopikaste hõberahade suurust wasetükkifi  leidnud, millest armata wõib, et waleraha-legijad seal oma ametit tallitanud. Tema on seda Politseile teada annud aga tegijate jälgi ei ole tänine leitud.  WobrikuperemeeS  S. juurest on üks nahk rihm, 18 rubla wäärt, ära maraStatud. Tegijad, kaks wähe-ialist poisikest, on kätte saadud. ühe maja läbiotsimise juureS on ükS pakt maraStatud riideid leitud. Majaperenaene ütles neid ühe nimetatud tuttawa käest saanud olema. Tuktaw kinnitas,  tema olla neid witmasel sügisel Tammiku trahteri juureS leidnud ja 9 rubla eest sellele müünud, kelle juures neid nüüd leiti. Asi on kohtu alla antud, Küida kohaline .Teadaandja' kirjutab, on üks tähtjas Eesti kirjamees, Elementarkooli ja parast ka Kreiskooli õpetaja Johann Kundcr, selle kuu 12. pääwal Peterburgis ära surnud. Johann Kunder oli Jõulukuu 14. pääwal 1852 sündinud, käis esiteks PaiStu Kihelkonna koolis siis künni 1872 Witjandi Kreiskoolis  ja sai selle peale Tartu Elementarkooliõpetajate Seminari wõctud. Pärast koolikäigu lõpetust sai Kunder Tartu 3. Elementarkooli õpetajaks ja aastal 1876 Nakwere  Elementarkooli teiseks õpetajaks, kust tema ka Kreiskoolis  tuubist andis. AaStal 1882 tegi tema Kreiskooliõpetaja  eksami ja sai Rakmere Kreiskooli ülekorralisekS õpetajaks kroonu-teeniStuse õigustega kinnitatud. Elamas edasitungimise - himus wõttls tema ennast aastal 1886 kroonu teenistusest lahti ja aStns Kasani suurkooli, sealt aga aasta pärast jälle wälja ja sai fiiS Kuratori poolest üheks aastaks Peterburgi Kooliõpetajate-asutufesse saadetud,  et ehk pärast omal kodumaal parajat aset leida mõiks. Seal on surm selle elawa elule pärast rasket haigust otsa teinud. Kunderi kirjadest lehkab elaw waim ja tõsine armastus oma sugurahwa wasta. Kui meie ka igal poolel temaga ühel meelel ei ole olla wõinud, mis nimelt .Lembitu' «nõustamises selgemast ilmuS, siiski piame auustusega tunnistama, et tema otsekohelisel meelel ja ilma ühegi eramõtteta Eestirahwa head nõudnud on, kuida paraku mitte igast rahmamehest tunnistada ei wõk. Mitmelt poolelt ilmufiwad soowimised, et Johann Kunder omal aeal Aleksandrikoolt juhatajaks saakS. See ei ole nenda olema pidanud. Jumal w õtku tema hinge armuga oma rahu-riiki wasta ja Eeski rahwaS auustagu tema mälestust, kui ühe elawa ja auusa rahwa-poja mälestust. Kubermangu-walitsuse poolest on ühe EeSti laulukoorile  luba antud Nakwere kirikus ühel Lihawõte-pühal Laiuse kiriku heaks kiriku-kontserti anda. -- Wiimasel nädalil on Waekülast Mari G. ühes Nakwere poodiS üht järeltehtud 25rublast paberit wahetada tahtnud. Tema meeS on seda hobuse kauplemise juures kellegi käest saanud, keda tema nimetada teadis. Asi on ülekuulamise all. Selle kuu 9. paamal on Zõhrvi juureS üks raudteewaht rongi alla jäänud ja tema pea otsast ara sõidetud. See mees oli hiljuti oma kokkuhoitud raha, l4v rubla, ara kautanud. Arwatakse et see õnnetus  tema meelt nii kangest seganud, et ise surma otfiS. Selsamal pääwal on Kabala jaama juures ükS raudtee-teenija  wagonite wahele jäänud ja raSkest wkgastakud. Mõdriku mõisast oli ükS koer ära jooksnud, wahimeeS oli looma otsima tulnud, NakwereS leidnud ja kinni wötta tahtnud. Koer on aga hull olnud ja püüdjat kiskunud. Selle kuu 9. pääma Shtal on Nakweres ksue-müristamist  olnud, mis peale ilm wiluks läkS ja öösel mitu graadi külma oli. Torma kihelkonnast on ,Nistir.Pühap. l." järgmise kirja saanud.Sina piad oma tigemist armastama nagu iseeunaji/  ütleb küll Jesus pühas kirjas, aga selle kalli käsu täitmist ei ole nüüdsel aeal enam mitte teuga palju ülesnäidatud,  waid selle käsu wasta eksijaid tuleb palju ette. Aga ometigi on iveel inimesi, kes ligemise waSta õnnetuse korral wenna armu üles näitawad, ja teuga ja toega näitajad,  »et weuua arm ilmas weel lõppenud ei ole/ kuida järgmine lugu näitab: Mööda läinud sügisel, ühel õhtal, pani kuri käsi Torma kihelkondas Kõnnu mõisa metsawahi Karl Reinwärgi aida ja lauda põlema, kuhu kõik tema warandus, lehmad ja teised loomad sisse jäiwad. Õnnetuma  metsawahi kurba silma tähele pannes, kttksns meie wana hallipeaga, kõigeist anastatud kirikuõpetaja C. L. teda oma juure, trööstis teda ja kinkis temale ühe lehma ja kolm wakka wilja. Ka kõSter F. kinkis wilja. Kirikuõpetaja  tegu leidis mitmel poolel järeltegemist. Tõikwere mõlsapraua P. kinkis lehma; wabadik Jakob K. Torma wallast sai sellest nii wäga liigutatud, et oma ainsa lehma metsawahile kinkis. Peale selle kinkisiwad peremehed Jaan K. ja Karl A. öhwakseid; Waiatu ja Torma kinkisiwad igaüks ühe sia, taluperemehed Simson, Parlin ja Ein kinkisiwad põrsaid. Nenda sai õnnetu metsawaht kallimeelise kirikuõpetaja ja teiste inimeste armu läbi omale mõned loomad. Ka wilja ja riiete poolest aitastwad teda mitmed härdasüdamega inimesed. KeS jõuab ja mõistab metsawahi K. N. rõõmu üles kirjutada, mida tema fiis tundis, Tänu ja ikka täau kostis igale andjale wasta. Tema palus mind, et mina sellest inimeste-armaSlusest ,Pühapääwa-kehele" kirjutaksin ja tema uimel kõiki heldeid audiaid awalikult tänaksin, mida mina hea meelega teen. Südamelik tanu olgu siis kõige helde andjatele ja Jumal õnnistagu neid siin maa peal ja igaweses elus! Sest Jesus ütleb: ,Seda olete teie minule teinud." Matt. 25. 40. L. Wiljandi maakonnast kirjutab ,Wiljandi Teadaandja/ et selle kuu 8 pääwal kuulus hobuse-waras Peter Tirri Mnstimõisa waldaS rahwast surnuks löödud on. Pihkwast tulnud sõnumite järel on kange tuul wiimase nädalt esimeste pääwade sees jea Peipsi järwe peal puruks  lõhkunud. Loodeti, et laewasõidud Tartu ja Pihkwa wahel pea wõiwad algatud saada. Riiast. Läti Kaubalaewa-selts on wiimasel  aastal „Perkon'i" hukkaminemise ja  merekahju  läbi 26.000 rubla kahju saanud, neuda et sellel aastal jagada ei ole. Wiimasel kewadel oli ,Austra"-selts nõuuks wõtnud oma laewu mitte enam kaitse alla anda ja piab uüüd üksi oma kahju kandma. Kuuramaal on aastal 1886 mõisa - maast 133 talukohta taluperemeestele päriseks müüdud. Need kohad on kokku 4959 deSsätini suured ja malsawad kokku 554,211 rubta. Wälja maksetud ou sellest 43,568 rubla, Kuura-- maa Kredit kassa on 170,600 rubla laenanud ja müüjate poolest on 340,253 rubla kohtade peale kirjutada lastud. Talukohad talumaa peal ou Kuuramaal juba enamtst kõik talurahwale päriseks müüdud. ' Kumamaa uuest Kubernörist, Kammerherra Sipja  g t n'i st, kirjutab »Kõlni Zeitung," et tema Seespidiste  aSjade Ministri õepoeg on, keS mõned aastad Moskwa kubermangus Kreis-adelsmarschall olnud ja nii head mälestust järele jätnud on, et Kuuramaa ennast uue kõrge tallitaja üle rõõmustada wõib. Kõigekõrgema käsu peale on Kuuramaa Kubernör  Wirkl. StaatSrath Paschtschenko Pihkwa KubernörikS ja Kharkowl Vice-Kubernör StaatSrath S i pjagin  Kuuramaa KubernörikS nimetatud.  Teedesillutamise  üle tulewad Kuuramalt raSked kaebtused. Juba mitu aaStat olla seda tööd nii sandiSie tehtud, et teed märjal aeal koguni hukkaS on. Sel kewadel olnud seal ühes paikaS need, kelle peal see kohuS seisab, käsku saanud aukusi maanteel kinni matta ja nemad matnud jea tükkidega. Peterburgist. KeiSri Majestätid ou oma Kõrge perekonnaga selle kuu il. pääwal Peterburgist GatfchinaSse elama asunud. Et talupojad Wenemaa seeSpidiSteS kubermangudes  ikka rohkem ennast hingemaast lahti lööma halkamad,  sellepärast on nüüd Riiksrathile üks uus seadus läbiwaatamisekS ette pandud, mis järel talurahwale piab ära keelatud saama külakoguduStest lahkuda. Peale kroonumaksude  ei pia edaspidi mingisugust maksu talumaade pealt sunnitawal wiifll fiSse aetud saama. Senatis on nõnkS wõetud kõiki neid kontraktifi läbi waadata laSta, mille läbi Juudid metsa maharaiumiseks ostawad, et mitte wahest Juudid nende kontraktide järel metsa maad rendi peale ei wõta. KuuluS AuStralia-reifija Miklucho-Maklay, kes kaua aega seal ja LSune-mere saarte peal elas, keS Uue-Guinea saarel ka üht Wene koloniid asutada katsus, on selle kuu 2. pääwal Peterburgis ara surnud. Oma