Tallinna Sõber 10. Teilte aastakäik. Tallinnas, päälval !8811. Ultüldne aealeht Eeslirahvale maal ja Maades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallmuas Lindfors'i päriate trükimajas: AgMgz 1 rubla, pool-aastaS 60 kop. Koju ehk postiga saadetud: zMzS 1 rubla 40 kop., pool-aastaS M kop. Kmtkutused mak samad iga rea ehk selle aseme peatt ö kop. Tellimised Võetakse wasta t HaMunas: Lindsors'i päriale trükimajas. : J. H. Seelandk, K 54. Hartus: W. Just. peruus: K. Kudewiika. Aakweres: L. Wattty. haides: K. Seideköerg. Kapsakus : H. A. Kollöerg. Kuresaares: W. — Amõlas: A. Ar. Aaudkepp. Waat: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Rõmme mõisas, - kirjad käiwad Kilst jaama kaudu. (Ass - L.CSS.) ulatus __ Koolide asiust - Paks vakk pärib paksu talwa. Omalt maalt: Tallinnast: Liunabank. - Harimanu. Tormid, tuisud, lahe kMmetand. - Riiast : Nõdrameele«Kgistev  i «uulutu "7 Pktcrbu aist - Äue juubelipääw - Gurlo. - Drentelu. - Molkw-st: Tulekahju. - Pihkwast: Tulekahju. - Melitopolip : Tark koguduse-walttsu'. - J-katerinoslawist.  Rõuged, kurguhaigus. - Saratowist: Uulitsa kära. - Tiflisist: Rööwmõrtsukas. - Wõecalt maalt: Saksamaalt. - Austria-Uugrumaalt. - Prantsusmaalt. - IngUSmaalt.  Shweitst maalt. Türgimaolt. Annamaalt. Külataatide jutustamine. Kiriku teadused. "Eesti Kirjameeste Seltsi" eestseisuse poolest, palutakse meid, järelseiswad kuulutust üleswötta: Awalik kuulutus. Eesti Kirjameeste Seltsi püüdmine on, häid raamatuid, nimelt häid kooliraamatuid oma rahwale muretseda. Mis Seltsi jõuus olnud, on tema senni hoolega ja ustawaste teind ja saab ka edeSpidi püüdma, meie suuri puudusi kirjapõllul täita, nii palju kui temal wöimlik. Uks kõige suuremaisi puudustest on see, et meil weel mingisugust täielisemat õpetust oma emakeele poolest ei ole. emakeeli. Sest siis ka tuleb, et meie praegune kirjutamise ja kõne wiiS wäga segane. Kirjamehed kirjutawad pea igaüks oma wiist, ühendust ei ole. 3a ommeti peab kirjakeel üks olema kõigil kirjutajail.  Nii on see igal pool, kus haritud rahwad kirjutawad. Nii üksi wõib meie keelt wõöras täiesti õppida, nii üksi wõime teda täiesti õpetada. Kohtade ja külade murded saamad küll ka edespidi olema ja jääma, aga neist peab ük s puhastatud, haritud, kaunistatud.  ühine kirjakeel wälja kaswama, mis koolis, ktrikuS ja raamatutes walitseb, mis iga haritud Eestlane igas maakonnas peab mõistma ja mis wõöras wõib õppida. See keel ühendab rahwast ja kergitab waimu harimist. Teda sünnitada olgu meil iseäraline hool. Seda äratundes, on Eesti Kirjameeste Selts uuemal ajal kõige hoolega selle paale mõtelnud, üht täielist Eesti keele õpetust muretseda. Et raamat wäga tähtis ja tarwiline, siis tehti Seltsis otsuseks, konkurentsi ehk wälja kuulutada. See tähendab nii palju: Kes keeletundja ja kirjamees, neist wõib igaüks niisugust raamatut kirjutada ia siis Eesti kirjameeste Seltsi kätte saata läbikatsumiseks ja otsuse tegemiseks. Kes kõige parema .Eesti keele õpetuse" kirjutab, selle raamat saab Seltsi poolt iseäralist auupalga  ja soowitakse teda juhatuseks Eesti kirjakeele pruukimises. Sell kombel soowib Selts kõiki keeletundjaid töösse äratada, et siis mitmest tööst kõige parem wõiks wälja walitud ja juhiks tehtud saada. Konkurentsi tingimised on: 4. Aega kirjutamiseks antakse kaks aastat, esimesest Januarist 1880 arwates. Zanuari koosolekul 1882 olgu käsikirjad Seltsi Eestseisusele kätte läkitatud. 2 Raamat peab käsikirjas ette pandama, et enne trükkimist, kui tarwis, weel wõimalik oleks, parandusi ette wötta. 3. Raamat saagu nii kirjutatud, et ta iseäranis  Eesti koolmeistritele kõlbab ja täie teaduse põhja pääl seisab. Ilma et päris kooli- raamatut nõutakse, mis ka laste kätte antak e olgu siiski tegija fiht, oma seletust ja õpetust nõnda seada et koolmeister teda koolis käsiraamatuks  pruukida wõiks. Et seletamise ja õpetamise wiis selge ja nägus oleks, tuleb kangeste nõuda. 4. Raamatu suurus olgu 10 trükipoognat ehk selle ligi, poogen kaheksaks murtud. 5. Auupalgaks tähendab selts esiotsa sada rubla, mis wõidu saajale pärast raamatu wastawötmist wälja maksetakse. Aga leiab Selts raamatu iseäranis tänu ja aun wäärt, siis wõib ka auupalka suuremaks tõsta. Raamat ise jääb tegija omanduseks. 6. Sessinatses , Eesti keele õpetuses" peawad  mõlemad grammatika jäud sees olema: sõnaõpetus (Formenlehre) ja lauseõpetus (Sahlehre). Niisamati ei tohi ka õpetus õigestkirjutamisest puududa. Need on Kirjameeste Seltsi nõudmised: Wõtku siis keeletundjad töö käsile ja jooksku wöitu. Asi on selle wäärt. Mida puhkamine ja selgemine meie oma emakeelt kirjutame ja õpetame, seda sulgemine ja jõudsamine haritakse tema läbi wAimu. Olgu ka praegune konkurents  selle poolest äratuseks ja abiks. Eesti Kirjameeste Seltsi nimel: Z. Hurt, Seltsipresident. Otepääs, 14. Veebruaril tBBO. Koolide asjust. Hiljuti lugesime /Sakalas" üht kirja, mis .Tartu Eesti Seitungis" seisnud ja mis Küla-koolide ja Kihelkonnakoolide lahutamist Ewang. Lut. kiriku ülevaatamise alt pärib ja neid Kroonu, se on Kooli-Mimsteriumi alla seada soowib. Omalt poolelt oli .Sakala" mõned sõnad kõrwa lisanud ja seda soowimift toetanud, mida mõlemad aealehed rahwasoowimiseks  nimetawad. Nende seisupaigast waadates, wvis se ka tost küll olla. Endisel aeal ütles üks wägi-oaldne Prantsusmaa Kuningas:  /Riik olen mina; meie päiwil ütleb .Sakala" : .Rahwas olen mina." Kui kaua rahwas seda wägiwalda kannatab ja mõne kihutaja mõtteid, kui iseoma soowimist turule kanda laseb, seda meie ei tea: seda aga teame wanarahwa suust ja iseoma tähelepanemisest,  et kanged marud kauemini ei kesta, kui kolm pääwa. Eks siis omal aeal ka need tuuled soiku, mida .Sakala" puhub ja need aealehed lõõtsutawad, kelle oma .poliitika silmaring kitsam" on, kes sellepärast .Sakala" sõnakuulelikult .tähtjamas asjades omaks juhiks" pidawad. Selle .Sakala K komp." kuulsas wabrikus sepistud .rahwahääle" peale ei ole meil weel wastust anda wõimalik olnud. Meie ei ole weel jõudnud neid asjalikust aruandmist koguda, mis sesuguse läbirääkimise juure seletuseks tarwis lähemad. Nüüd toob .Rig. Zeitung" üht kirja nende pärimiste üle, ja meie paneme seda kui tähtsad häält oma lugejate ette. .Rig. Ztg." kirjutab: .Se pärimine ei ole mitte just uus, sest selle nõuutuse juures on taastajad (Radicalen) igal maal ühel meelel. Se rahwaõpetus, mis Ristiusu põhja peal edastastub, se on ka kõige suurem takistus laastamise mõtte wäljalaotamise  wasta rahwa seas, sest kirik õpetab teiste asjade seas ka avastamist ja sõnakuulmist  seaduse ja walitsuse wasta. kõik kosutab tasast meelt ja auusaid elukombeid ja se kõik on uutmoodi rahwaõnnistuse õpetuse wasta sellepärast kadugu kirik! KaS wõiks ükski küll seda uskuda, et just käesolewal aeal. kus sigine südamete tooreõtuõ ja elukombete  hukatus nii põrutawaid kurjategust meie filma ette toomad, et just nüüd meie juures Riiamaal koolide kirikliku ülewaatamise wasta tüli tõsta ja kosutada julgetakse kuna selleks märkusaamiseks aga wähe järelmötlemist kulub, et paras maapind Nihilistide ja Sozialistide  õpetustele üksi seal leida on, kus usklik meel juba häwitud sai. Tähelepanemise  wäärt on se nõu ja kombe, mille järel need aealehed selle juures karmad : need kinnitawad lihtlabaselt kõige jämedamaid waletust. Ka wana, rahwaeksitawad wõitlusewitfi  on need aealehed õppinud. Järelküsimata  saab fiin Tartu enese mõte, se siht mis kristliku rahwaelu häwitamise peale jookseb, kui soowimine" ettetoodud  ja selle tunnistuseks üks Wallawanemate koosolek Wiliandi kreisis, seal /Sakala" kodumaal  ja kihutuse peapaikas tarwitud. Kõik teised meie Kooliwaiitsuse liiked ei tea sellest ,rahwasoowimisest ühtigi; seda aga teame meie: ,Usuõpetus ja kirikliku aSjad" on selle seisupaiga wastased, mille eest Tartu Seitung", /Sakala ja ,SemkopiS" wöitlewad, mitte aga meie maarahwa waenlased, kes suuremalt osalt meie kiriku juhatamise läbi oma rõõmust edendust saanud on. Sellest aga, et koolid kirikliku asjadega üleliiga koormatud  olekstwad. olgu siin niipalju üteldud: juba aastal 1877/78 saiükssadaüheS Kihelkonna - koolis ükssadakümnest Wenekeelt õpetud, nende seas üheksakü m - mend neljas kindla t u lpTr ip laani järel; nenda sai ka 499 Külakoolis Venekeele  õpetus seatud, ja siiski julgeb „Tartu Seitung" ütelda: „ Niisamati surub meie kihelkonna koolisi üleliiga Saksakeel ja Saksa-