nendega pcamad rahwaS aeg aialt õppima ja Saarlasel on pracguü suurem vsa niisuguseid lugejaid,  kelledele isamaalised küsimused kehalised ja tormilised 'on. On juhikirjnd läbisegamine rahmale rasket -või ilma eluta, selle eest peab jututuba, lisaleht ja muud selle sarnatsed jälle enam talu rahwa soowimist mööda olema. Maga pitkad ja keerulised jutud, nagu see teistes ajalehtedes, ka osalt Saarlases siia ajani on olnud, c: ole -vähema haridusega rahwale mitte meele järcliscd. Waaks Saarlases niisuguseid tükkisi awaldatnd nagu ..Meelsus kallis -varn kammcr" (Oleivikus), „OlluS, -vägi ja kuju," „Mõtte tarkade ajaloost" (Eesti Poüti-uehes), „MiS on iseloomus? (Oina Maas) ja palju muid selle sarnatseid, siis oleks see ilma asjata ruumi raiskamine, meie rah-vas ci saats nendest seda õpetust, mis pakutakse mitte kätte ja ei leiaks mitte armast ajawiidct. Saarlase jutud olgu lühikesed ja lihtlabased, lõpeku scssammas numbris, milles nad algamad i kõige piikcmad ulatagu kahest, kuuni kolmest numbrijt läbi. Wõcrad möödud ja armud nagu : meeter, taaler, frank, mark j. m. kui need ette tulewad, saagu ikka rahwale arusaadaivate, see on- oma mõtude püüle arwatud. Kui Saarlase elu jõud mähe lugejate pärast nii -väike on, et ta wõera keelelisi ajalehti ei jõua vidada, ega ka mitte niisuguseid abilisi, kes neist talle -võiksiwad ümbertvlrida; sellepärast peab !a teiste ajalehtedega niisuguses sõpruses elama et ta nendest mõib tükkisi aivaldada, mis ta oma rahma maimu äratamiseks kõige sündsamad arivab olemat. Teistele ajalehtedele ei saaks see mitte kahjuks olema. Saamad Saarlased maimu poolest enam armutud ja -vaimustatud, siis telliwad nad ka suuremal armul, kud nüüd teisi ajalehti. Kui käsi peseb Wt, siis saamad mõlemad puhtaks." Saarlane saab edcSpidi juhikirjasid awaldama, mis lähedalt meie mhwa elusse puutmvad, leidku need lahket wakta '.võtmisi ja saadetagu meie rahws elu selle eesmärgi voole, kuhu need juhi kirjad juhtimad. üis 'La ülckobuaks. bu.i keegi oma oniadus? püält -cc'':' kõige 'u.ur.ur.ul ka'ü: mõlcbk Kui teil näiuüks  ute- uuu .uu uü.s uüue üle tumue rubla uuääru ei ole ta keegi rutuks '.rabu labMuk kakseueueueud  rubla '..le uuri ees:: K.u- teie reaic uta u..ü.u .u.t. üte uaeeue.t uuta eoaseee ee Seeae" . e.a.ee. euuaeu . eeeetee üeeueeeeu. üe tui "t ."..... utu uu uu, utu. eeõeau mu. u.u.-euee, erita UU.UU. ü'ta rarcm. ree uluks lüli rekü.:- et. ee uu "UU. uee eu.gu uueee Ü. '..õlu. tui -dea õul. Ä rääkis Ercuur etaü, ..Ka raba uuuuua luuuulimuu uu omu eõnu.c euõ.iriu.s. übeb. uuauu. :e: e.e aräbem. 'eta uiule ometi, meta auuuko Ä. 'elle au. k.z icda raba au.u.ad, ja mis, ---- u u u u uutu ee, u eeta 7..uuu. uuuu. rabu. uu. iu"tü..'u.tuutu tüüeüiua. ee t tuuuuüu tuikus matamõiok Ziiu. meikõ küll lelle erasli: Sõida ei muul uuuu. an. 'eeräraü ei reaks raba rääk: -u. U'UU.. u.ü tüuuu tuüu uuü.uuuu. m.e r.õib küll Suu olla. Äga wa-lmeks 'elle ; ääle uelelem ma Ktta kauteiaevat iahju imelt e. mis raha la?- u.e uu. u- rleueet. ?eü. tuua uu utu uu üks maja.  mäta ära üüruarse, Surija rmmuüimiie !M mime Kks'am'.u.a:s ci jää, maid radu. iaMMÄS t'uiu 'au.b uks uuu.ü.u lu.u.uu.ub rat u. Ä-.mea utta NsÄmals, nisgi ou raba mäl-a lae- uamiue ometigi palju kardctawam, kui maja ära üürimine. See kartus peaks raha laenajale moll andma oma -välja laenatud raha eest nii palju kasu wõtta kui palju ta ise heaks arniab. Teie olete mulle ise rääkinud, et teie oma zvastase käest korteri eest äkiste ja ilma põhjuseta kumme rubla üüri raha juure nõudnud olcwat. Kas teie ci ole oma nõudmisega mitte suuremat kasu taga ajanud kui teie '.vastane, üks kasu nõudmine, mis nii hästi seadusest kui igast heast inimcsest hukka mõistetud peab saama. Ehk mis mahe on teie ivahcl, kes teie oma ksrtri pruukimise  eest, mis ehk mitte kolme kümmcud rubla määrt ci olnud, ühe korraga ja ilma põhjuseta  ma wõikstn öölda ainult almusest aetud wiiskümmend rubla nõuate ja teie ivaStasc wahel, kes miis rubla oma raha laenu eest pärib, mille juures ts pääle selle enam kaotada wõib, kui teie oma mrja ära üürimisega ? Seadus, mille pääle teie endid oma nõudmiste juures toetate, on üks ja scesamma : Aga teie nõudmised ise ci ole mitte ühe sugused ja suurem õigus ci ole tõesti mitte teie poolt." ,Hm Z" köhis Heuning ; „ma tunnen, et see mitte usus male ci ole, mis teie räägite, cusm ehk «õhem. Teie seletuse Mrelc on mõnda ses ssjsS minu wabtase pooli. Aga seadus  räägib ometi tcisttc ja ta! pead ju õigus olema, ning tema järele tehakse otsust, aiman ma. „Nüüd oleme meie selle õige koha püüle jõudnud/'  ütles Eismcr. Meie riigi seaduse järele on teil muidugi õigus. Jumal hoidku mind selle eest, et ma teie segaduse õigeks arwamist mahendada  tahaksin. Seda seadust, mille all keegi elab, peab ta wastu tõrkumata täitma. Rahakasu seaduse eestseisjad toetawad ennast selle pääle et selle seaduse ära kaotamisega rahameestele  wäga suur rooli saaks antud, mis ühelt poolt raha ahnust ja teiselt poolt orjaks tegemist sünnitaks. See kartus on ilma asjata. Aeg on aga näitnud, et asi hoopis teisiti on. Nii pea kui kasu rvõtmise piir mitte enam määratud ei ole, saaks kohe hulk raha, mis pracguS ähivardawa  kasu pärast tagasi hoitakse, turule toodud ja laenamiseks ivälja pakutud, mille läbi laenajad sunnitud on üks teise eest rvähcma kasudega oma raha ivälja laenama. SiiSgi seda näitan ma aga kaudu minnes. Minu pea eesmärk oli teile näidata, ehk küll riigi seadus, siisgi aga ei ole õigus mitte teie poolt, kui teie kacbdust oma rvaderi  Mäkkeri «astu tahate tõsta. Rull näitab, nagu oleksite teie oma asja üle kahtlema hakanud  ?" Kaunis pitka wait olemise särele kuulsin ma Henilinglt ütlnva:: „Roh, kas pean ma siis Mäkkerile need wüs rubla ilma asjata kinkima?" ~Ia miks zmrast siis mitte?" lüüs Eisener. (Jäärg jääb tulema.) Isamaalt. Kurefaarest. Rõõ m usta iv nudi s, Meile saadetaksi.' Kurcsaarcst järgmine rõõmustaw ja nii tähtjas uudis i „KaS wõiksite nõnda hea olla auuslatnd „Saarlasc"  toinictus, et Teie „Saarlase" lähemas numbris meie „EcSti seltsi" asutamise kohta natuke awaldatc, mis nüüd ülemalt poolt täiesti kinnitatud on, ja mõnda Eesti poega isamaa kasnks tööle katsuksite. Koosolek saab pühapnew olema, mis Teie „Saarlase" kuulutuses saate leidma. Auupakklikult Kuresaarlaue. Meie teretame rõõmuga seda sõnumit, et meie Saarlased Me ühe tähtsa sammu maimu elus on edasi astunud, see on : ühe „EcSti seltsi" asutanud.  Aga siisgi: „Sclle seltsi asutamise kohta natuke amaldada" ; mõnda EcSti poega isamaa kasuks (sellesse seltsi) tööle kutsuda", nagu soomitaksc,  ci ole meil praegus mitte wõimalik, sest et meie selle seltsi eesmärki ci tunne, ega ka sellest kuulnud ei ole. Isamaal on maga rohkesti tööd, millele abilisi tarwis läheb ja meie oleme isamaa tööle kutsumiseks ikka tegewad olnud ja saame seda ka selle seltsi kohta olema, kui meie tema püüetest oleme kuulda saanud. Kutsuksime meie potijepad senna koosolekule, kus rätsepad oma töö ja tegewusc üle arupeawad, siis saaksimad efimised igawuscs aigutama. Nii palju kui meie arwata ja aimata wõime on see Kurcsaarlaste „E csti selts" üks lõbu selts. Et see selts paale Kurcsaarc linna elanikkude  meie kodnmaalistelc saab tahtjas olema, selle poolest oleme natuke kahtlased ; (wõib ka olla, et meie oma armumises eksime). Lõbu seltsi kohta oleme meie juba omad põhjus mõtted „Saarlasc" selle aasta läikis 9. ja 23. numbris awaldanud ja mcic jääme nende juure. SiiSgi ei taha meie lõbu armastajaid mitte oma mõttcte orjaks teha, ega neid nende tegcwuses ja püüdmises takkiötada, maid ütleme siin meel, mis ütlenud oleme: „Meie rahiva huikas on palju neid, kelledel eluraskustega wõitlcmist ei ole; need on teendrid, kelle põld, kui ihuterwiS hea on, ci ikkalda ja need möiwad lahke südamega igast lõbust osawötta. See oleks küll kenna, kui need, iseäranis linnades, kasulikkudes ja kasinates lõbukohtades oma aega wndaksiwad jne." Puhas lõbu ei ole mitte patt ja mis mitte patt ci ole, sellest ivõib iga kristlane kartmata osa ,võtta. Ka onnis Lutherns ütleb, et lõbudused ühed „keskmised aöjad" õnnistuse ja patu wahcl olla; see on ka tõsi. Siisgi: Seda on tähele panna, et kui lõbndnsed oma päris (Keskmisest")  vööpcst wälja wcerewad, siis langemad need ikka hatbdnsc poole; sellepärast peab lõbu asjadega ikka küpses maimus ja cttewaatamiscga ümber käima. Kes libeda tee püä! kõndimad, neile on seda rohkem õnne ja kindlaid sammusid soowida. Meie soomime siis kõige isamaaliste nimel oma kodumaal sündinud esimise titele: „Õnne, jõudu ja kindlaid sammusid, et ta kõige meie kodumaaliste kasu silmas hoides ilma kopiStamata  oma eesmärgi poole mõiks astuda. Riia sillakohus on oma ringkonna mõisawalitsuStcle  teada annnd, et edespidi enam mingi suguseid rahwa koolmeistrite koosolekud ei tohi pidada ja et mõisa politseid kangesti selle käsu täitmise järele peamad malmama. Niisamasuguseid käskusi on ka Eestimaal haagikohtude läbi walla malitsuötele antud. Peter kurgist. „Niigimalitsuse Tcadaadja" awaldab üksikute kubermangude nikruutide hulga, mis tünawu sõawäe täienduseks wõetakse. Selle järele wõetakse käeSolewal aastal Liiwimaalt 2910, Kunramaalt 1722 ja Eestimaalt 1017 meest. Üleüldse on tenvcl riigil 235,000 noort meest wäeteenistusesse saata. Nishui-Nowgorodi lähedal on Wolga jõe pääl jälle hirmus laewaõnnetuS olnud. Weoaurnlaewa  „Anna" peal, mis sääl ankrus seisis, plahwatas aurukatal lõhki ja laeiv wajus kohe alla. Neli inimest on kadunud ja 10 tükki haawatud. Wäljamaalt. Bulgaria poole Ivaatwad ikka meel ootuse ja põnewuscga kõikida politika meeste silmad, sest weel ei ole sääl asjad korras. Kõik manad asjad on küll rutuga teiseks muudetud, aga uusi korraldusi  ja walitsusi ei ole weel jõutud jalale seadida. Efimiste Septembri kuu päewadeS aStusiwad Bulgaria esimehed uue würsti walimiseks kokku. 1878. aastal'kinnitatud Berliin rahu lepingu § 6. järele peab Bulgaria würst Bulgaria rahwa mabatahtmisel walitatud ja suurriikidest kinnitatud  saama. Üksgi suurriikide walitsew sugukonna liige ci mõi Bulgaria würstikS walitutud saada.