kohas on, nagu teada, weel endiste Liiw-! laste riismeid leidn. Läti leht „Balt, West/' teatab, et Ce st l astel üheksa nädala lehte Äge suures kujus ja hulga lisadega ilmuwad, siis üks leht nädalas kolm korda ja tiks kuukiri. Siin on eksitud. Eesli keeles iluiüb kvlni kiiukirja« Linda, O>nn Maa ning Laulu ja Mängu leht. - Seesama Läti leht kaebab tihedate ja suurte metsa põlemiste üle, mis winnsel põudsel ajal mitmes paigas ilusad metsa- salgad ära häwitanud, „Balss" teatab, et ühes mallas üks tütarlaps madust hammustatud saanud, mis peale !>>«k tema keha maga ruttu lllespajstetanud,  nii et kodu saades ju paistetus paani ulatanud ja õnnetu kohe hinge heit' uud. Madu olnud hallkirju, Soome maalt. Ketsingist. Siin on jälle üks neiu,! Ellin Augnsta Elmgren, luba saanud, üliõpilase  eksami ara teha ja ülikooli astuda.' - Prof. AsPelin kirjutab „Uusi S>mmetar'ele," et ta juba Tobolskisse olla sõuviiud. Nagu teada, läks prof. Aspelin Siberisse manu kaljukirjutusi uurima. Wene maalt. Kirjad. St. Peterburis, heinakuu 6. p. 1888. sadas siin õige tal aga tahtmist on, õige lõbusasti jvõõraste hnlluda.  -- Ellnue „EeSti kollide selts" tahtis omalt Peterburist, Saks» keisri wastumõtmiseks  vliwad suuremad ja tähtsamad Wene sõ j alaewad Kroonlinna sadamasse  kogutud, Sääl nähti wäga mitme- suguseid laewu, kokku Pääle 40. Kõik «valmistad!  ette, kuda naabri riigi laewastikku  õige suurel ja pidulikul wlisil teretada. Saksa keiserlik kiir laelv „Hoheuzollern" seatakse Wene keisri kiir-laeiva „De«shawa"  köriva ankrusse. Paale >«e««de kõrgele kaaslaste, kes ! ?eisri Wilhümiga ühes tuliioad, tuli temn wend pr i u l s H c inri ch maad inööda raudteel suure kaaskonnaga Pelerhosi. Ka temale auti Peterhofi suures palees korteri,.  kus keisergi «viibib. Suurest sõjamäe Saksa keisri kaaslased osa. -- Saksa keisri külaskäigu kohta toomad  kõik mõöduandjainad Weue lehed .pikad juhtkirjad. »Ku««a kõikides rõõm ja hää meel malitseb, et Saksa maa poolt nüüd nii uähtamalt Wene maa sõprust -otsitakse, hoiatab Weue „Pet. Zeit." liig da, mis järeldused sellel õieti olema saada s ja lootuste luhtaminek olewat seda pahem kanda, mida kindlamalt nende pääle toeta- s tpd. „Mosk Wed" arivab «vaja olewat tõendada, et Wene maa Saksa maale ligi- ! ueuiise Pärast ometi kudagi Prantsuse maast s täitsa lahku ei löö, Maid ühised elutarwitu- sed ju politika kasud hoida neid maid kiud- I lalt kokku, ilma ct kirjatähelist lepingut i wajagi oleks. Kust ei tahta Wene maa s Prantsuse svjahimu miite toetada, aga häda ! korral ei saadg ta teda mitte lijalt maha rõhuda taskuid- i Tuttaiv „Nord" loodab, ct selle ! külaskäigu läbi Bulgaria asjad rutem selgusele saada, sest Saksa keiser saada ma tundma, kni õiglased ja mõõtupidawad ! Wene maa nõudmised oleivat, saada siis ka neid Austria ja Jtalia «valitsuste ees kõigiti loetama ja täidesaamisele aitama. Mis Wene maa nõuÄntseb selle kohta gu on, sest ei räägi leht laiemelt. „Nvwvsti" kirjutab Saksa keisri reisi kohta,, et temal uähtamalt püüdmine walitsuse kohta tõusnud olimad, täitsa ära kaotada ja kõikidele kindlaks teha, et Saksa maa tema walitsusel ainult rahu põudwat ja piiiidmat. Selle pärast on ta kohe ringreisi oma naabrimalits jäte juuret  need püüdmised ka naabrite poolt täielist  toetust saatvad, sest keegi ei soowi ju sõda paljalt sõja pärast. Weue maa nõudmine  olewat ka ju rahu, mis nüüdsel keisrite  kokkutulekul selgesti ilmsiks tulewat. Küll olewat üleilmlises politikas mõned küsimused, mis rahulist kokku lepimist riikide  wahcl raskeks teemad, õiglasel püüdmisel  aga olewat wõimalik, neid körwale saata. Selle pärast aga olewat waja ja «väga tähtjas, kui sõbralik olek nii tihti kui wõimalik, uuesti kinnitatud saab. Wälja maalt on õige palju ajalehtede  teatajaid Peterburi tulnud, et keisrite koosolekust kindlaid ja wärsleid sõnumid saata. Wõõrastemajad olewat neid täis, iseäranis palju Sakslasi, nende hästi Wene keelt räägiwakh siis hulk Inglasi  ja ka mõned Prantslased. Weue raha hind on praegu alatises tõusmises, nii et meie pea jälle 100 rublast 200 Saksa marka wõimc saada. Et asi nii muutunud on, seda ei julgenud paari kuu eest tagasi Wene maal keegi lootagi. Seks op kaks Põhjust olemas, mis Weue s/knhä hinda nii kõrgesse on tõstnud. Saksa  maa sant lõikuse aasta ja keivadine  suur w e e u p u t u s, mis säälsetele  põllumeestele raskeid haawu järele jättis. Mitmete kulade põllud olla weel praegugi wce all ja arwatakse, ei umbes neli aastat ä.ra knlnda, enne kni neid maid jälle harima wõida hakata. Wene niaol on aga selle wastu, nagu ametlikult juba ilmutatud, hääd lõik u st oodata. Ka rahuline politika, niis praegu suurriikide ivahcl «valitsemas on, tõstab onia jagu meie raha «väärtust. Ehk halkamad ajad Serbia kuuiugapaariasjus  hoiaivad Wene lehed kõwasti kuninganna  Natalia poole, kes ka, nagu teada, s kõigiti Wene mõju Serbias tõsta ja toetada püüdis. Et Saksa maa politsei wäewõimul troonipärija tema käest ära wõttis ja siis «veel teda «välja minna käskis, laidawad nad wä- awaldada, et kuninga Milani aru euam õige selge ei olewat, et ta sarnaseid tegusid teeb, mis koguni õigeusu kiriku seaduste wastu käiwad, Olla waja, Milanit üsna ametist  ära heita, troonipärijat kuningaks kuulutada  ja walilsust kuningannale anda, Armati, et õnnetu kuninganna nüüd Wene maale tuleb, aga ei tulnud, waid kuda kuulda läinud Parist. Kuda „Pet List", kuuleb, olewat ka Balti maa õigeusulistel nõuu, oma nimel üht saatkonda Kicwisje saata, teatamast  usupllhast osawõtma, —Ka Montenegro  wllrst tulewat oma auujärje pärijaga tähtsaks ristiusu Pühaks Kiewisse, Belgradist ja Bukarestist tulewad iseäralised saatkonnad, niisama üks Bulgarlaste  saatkond Dobrudsha maakonnast, Tuttaio Zaukow, endine Bulgaria minister  ja mitmed teised mõjukad mehed temaga  ühes olewat hiljuti Odessast läbi tulnud, Kiiewi poole, Riigipangast olewat üks kast, kust IOVO poolimperiali sees olnud, äraka dunud, ilma et «vähematki märku oleksaanud,  millal see sündinud on, Nende päewade sees tuliwad palju kõrgemast seisusest Inglasi, nende seas mitmed India sõjamäe ohwitserid, Wene keele õppimiseks Moskwasse. - Nagu teada, ci wöeta juudi 'usulisis üliõpilasi mitte rohkem ülikoolidesse wastu, kui määratud aru seda lubab. Palju lootsiwad nüüd uues Siberi ülikoolis wastuwötnust ja palusiwah selleks luba. Nüüd on teada autud, et ka seana rohkem  juutisid ei wöeta, kui iviis protsenti üliõpilaste arust. Riigi departementile on mitmelt pvolMMene maalt kahjnlistc putukate tekineinise ja nende läbi sündimus  kahju Üketeatnsttulnud, Nagu üks Warssawi ajaleht teatab on mitmed raha mched kokku heitnud, et Pneperi jões austrid kaswatama Esimesed katsed olewat hästi korda läinud, saadud austrid ei ole sugugi halwemad, kui wõõra mag omad, küll aga odawamad. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Tartu raekohus kuulutab, et 12. augustil selle kohtu juures Pihkwa ja Lilli uulitsa nurga pääl seisan» Friedrich Mathieseoi  Päralt olew elumaja ja Lodja ja Kalda uulitsa priikrundi pääl seisivad proua Leontine Schumanni päralt majad aivattkult  ära müüdud saawad. Kellel selle wastu Midagi ütlemist peaks olema, andgu seda enne wäljapakkumise päewa teada. 23. augustil saab Turu uulitsas seisaw kadunud  Pawel Jwanow Dolgowi puumaja ära müüduma. Ostuhimulised mingu nimetatud  päewadel raekohtusse. Kadunud kärneri Georg Jaesche ja kaupmehe Rundalzowi lese proua õigusliss pärijaid kutsutakse hiljemalt  21. detsembrini s. a. oma nöudmjsi ülesandma ja põhjendama, hiljem ei wõeta neid enam kuulda. Kadunud kaupmehe Reinhold Umblia pärijad tehku sedasama 23. detsembrini s. a. „Nvwosti" teatab, on wiimasel katud lugu pidama. Pääle selle, kui ajalehed lina hind nii tõusnus et W naela Päält 60 1 kiüi- Ehituse kuln nõuetakse 18S2. aastal MkjSNidud kellede teenistuse aeg 1883, ja 1873, aastal algas.  01, Rõuged ei taha Tallinnast ikka weel lõppeda, waid pärib tihte puhku uusi ohtvrid, selle pärast on tanu wäärt, et linna walitsus püüab teha, mis iganes wõimalik, et kurja tõbe mahendada. Iseäranis  tähendada on see, et linna walitsus ilma hinnata laseb rõugeid panna. Igaüks,  kes siis, kas ise wõi kelle lapsed weel ilma rõugeteta on, lasku ruttu, rõugeid panna, sest see on tema enese terwiseks kasulik, Baltiski maantee troluar Tallinnas olla sant ja juba kaua kinni, „Revalsche Zeitung" soowib, et see tee jälle lahti tehtaks, Klaks madrust sõjalaewalt oliwad  Prooksmäel Tallinnas tülli läinud, uks oli joobnud ja tikkus nuga käes teise kallale. Teised läksiwad appi ja pidasiwad hullaja kinni. Tüli oli sellest tulnnd, et kaks seltsimeest pidiwad joobnut jälle laewale tagasi wiima, - Rahwapidu nimi hakkab Tallinnas  alla jääma ja ei olegi ammugi seda tõmbamise mõju tal enam kui Tartus, Kuna mõne aasta eest Tallinnas rahwapidu  terwe linna jalale ajas, ole seda nüüd enam olemas, Wiga on selles, et rahwapidud euam oma nime tõeks ei teinud, stteldi küll rahwapidu, aga mis pakuti, seda oli liig wähe. Selle pärast jäi pidu ikka wäiksemaks, Säärane wäike rahwapidu  oli ka 11), skp. Hoopis teine mõju on rahwapidul Tartus; siin pakutakse rühmale  odawa hinna eest päratu suur hulk asju näha. Mitu kiimmend lõbu äratawad  ja lustitawad kuuljaid. Selle pätuhandeid  pidulisi kokku, Tallinna Harjuwärawas sündis 7, skp, hirmus ajalooline äpardus. Kaks juure turnüre kandjat seisiwad elamas jutuajamises  trotuari pääl, uks nendest keeras ennast nagu tuule lipp sinna ja tänna ja trehwas oma suure turniirega ühte möödaminejat tütarlast, kes piimaga täidetud ümbrikest kandis, et fee maha kukkus ja kõik piima uulitsat mööda woolama pillas. Põhja telegrafi-agenturi telegrammid. WelerHofts, 8 jl. Pärast eilast lõunasööki  sõitis Majesteet Aleksandria  juwelossi. Pärast sõitsiwad keiserinna,  Saksa keifeüx.tema wend, snurwllrst Wladimir ühes abikaasaga ühes tõllas ka sinna, kus siis ühes koos theed joodi. Kell 11 sõitsiwad keiser Wilhelm ja prints Heinrich  liht Weue sõiduwankris Peterhosi suuresse paleesse tagasi. Täna hommiku kella 10. ajal wiis kiirlaew „Aleksandria" Kõigekõrgemad walitsejad Peterburi. Keiser Wilhelm oli Wene kindrali uuisormis, prints Heinrich dragoni unisorinis. Ueterburis, 8. jl. Keiser Wilhelm mate ametnikkude ia linuapää Poolt wastu. Rahwas teretas kõrget wöörast röõmuhõiskamisega,  keiser tänas. Siis laksuvad keiser  Wilhelm oma kaaslastega Peetcr-PaUli kindlusesse, kus keiser ja tema wend wärskedest  roosidest wanikud Aleksander 11. hauale pandsiwad. Pärast waatasiwad wöõrad Peeter Suure niajakest ja sõitsiwad siis laewa pääl Rambowi, kus neid jällegi rõõnmhõiskamisega ja Preisi riigilauluga terwitadi. Siit käisiwad wöõrad mitmete keiserliku perekonna liikmete juures külaliseks. Krassnoje Sekos, 9. jl. Eila õhtu kell 7. tuliwad Keiserlikrid Majestcetid  siia, Greeka kuaiugas oli ka ühes. Maksulist sõideti kohe laagrisse, kus need rügementid, kelle ülein Saksa keiser on, temale auu andsiwad. Kõrge wõõras awaldas juurt kiitust Wene gardcwöe üle. Kella 9 ajal sõideti suurtükkide laskmise ja SOÕO musikauti mängimise all paleesse õhtusöögile. Peterburis, 9. jl. Ametlik „Jour>ml  de St. Pet." ütleb keisrite kokkutuleku  ajaloolikku tähtsust ja selle tulu seletades l Kui mõlemate isewalitsejate täieline  kokkusündimine ka nende riikide rahwaste  tundmuses aset leiab, wõib usaldusega  nende sõbralikku läbikäimist loota, mis seda tähtsam ou, et selle läbi rahu alal hoitud saab, mida terwes ilmas soowitakje. w. 77 Postimees 1888