Tallinna Sõber M 5. Kiimnes aastakäik. Tallinnas, N. Märiknnvääioal 1888. Uleiildne aealrht Eesti l>h«»Ik Nagj ja iivaates. Tuleb ükskord nädalis walja Maksab Tallinnas LindforS'i pSrijate trükiiuajaö: aaStas 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 8 rubla pool-aa«ta« I rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea eyii sesse aseme peatt S Kox- Tellimised wSeta?se wasta: HaMunas: pärijate trükimajas. RekerSuritis: tS. Seelaudt, o»uuöposau 54. Hartus: Laakmaun. Uakweres: J. Kuys. - Maides: A. Seidelöera. Kapsalus: H. KoMerg. Liyulas :A. IZütt»er'i poodis. ISiljaudis : E. Z. Karow'i raamatupood. Aarwas: W. Möder. ZSörus: Mraua Mielrose. Matkas: W. Rudolfi- Aurejaares: Th -Lauge. —Maal: kurda iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Bllltischport Regl6t«r: ühe weilse ja tcihtsa kodumaa asutuse auupääw. Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt: Tallinnast: MaapSäwalt. Päranduse maksust. Metsa kaitse-seadus. - Liuuasaadikute kohta. Üks manitsus. Üks kena heategu KenUakaS kingitus. Uued poderrahad. Laewa-sõidud. Üks kingitus. -- Näitemltük Tartumaal. Õnnetused. Pahateud. Lahti laskmine. Baltislifl: Laewasõidud  ja ilmad. Narmast: Kirikuõpetaja walimiue. Wiljandist: Hull koer. Riia-Pihkwa raudiee, Kubernöri ringkiri. Kunrsmanlt: Kindral-Superintendent kinnitatud. Kohtu otsus.  Peterburgist:  Keisri kojast. Kohtu otsus. M skwast: Tulekahju. Kharkowist! Suurkoolist. Odessast: Suurkoolist. Kaaslust: Elu tähed. Astrakhauist: Wolga jõgi. Tiflisist: Rööwlid.  Tschardsuist:  Kaudteedest Zseiir-Kiled jr uuemad sõnumid. Jutu 'leht : Wales-Waldemar.  Kiriukuteaduseb.  Ühe waikse ja tähtsa kodumaa-asutuse auupääw. Selle kuu iB. pääwal pidas ..Õpetatud Eesti Selts" Tartus oma õvaastast jubiläumit. Juba paar pääwa euue seda oliwad kõik meie kodumaa Saksa-keelised lehed pitkemaid arutusi sette tähtsa Seltsi asutamise ja tegewuse kohta toimud. Nendest paneme siin seda oma lugejate ette, mis iseäranis Eesti rahwale tähtjas on. Näärikuu 18. pääwat 1838 astusiwad 19 kodumaa armastuses ühendatud meest kokku, üht Seltsi asutama, Eesti keele uurimiseks, Eesti rahwa waimlikuks kosutamiseks  ja selle meie kodumaa jäu tundmise laiendamiseks, kiis Eesti rahwas elab. Nendest on nüüd ainult üks meel elus Professor Dr. F. G. von Bung e. Tema kõrwaS saamad weel nimetatud: Professor A. von Hue ck, Dr. Hermann, kes pärast Professor Marburgis  oli, Dr. Fäh lm anu, Dr. Kreutzwald ja Dr. Wiedemann, kuida hiljemini ka kuulsad mehed Schiren, Wiukelmann, K. E. von Vaer, Graf Keyserliug  ja teised sette seltsi tegemusest elawat osa on wõtnud. kirjutab xZeituug für Stadt und Laud", mitte Professorid ja õpetatud mehed iseäralises teaduseametls,  ei teinud selle Seltsi asutajate suuremat jägu wälja, waid kirikuõpetajad Tartus ja ümberkaudsel maal. See ei olnud mitte ükS kogemata juhtumine, waid oli Õpetatud Eesti Seltsi esialgulistes eesmärkides põhjustatud. See Selts oli ühel aeal asutatud, kus kõikis Europas osawõtmine  /uinunud" rahwastest algas ja Õpetatud Eesti SeltS määras omale mitmeid rahwa- sõbralisi tegewaid eesmärkisi. tahtis ükS õpetatud selts olla walgustuse otsimiseks  Eesti rahwa üle aga ka Eesti rahwa heaks, üks teaduslik rahwa-armastuse ühendus. Suure hoolega sai esiteks seda tegewat eesmärki taga nõuutud. Kakskümmend  aastat järestikku sai siit Eesti Rahwa-Kalender walja antud, saiwad head raamatud rahwale pakutud ja Eesti hariduse kosutamiseks rahwa keõkis,  mitmes weikemas Liiwimaa ja Eistimaa linnas asutatud.  Kuida «eed tõeste rahwasõbralised püüdmised aegamööda  taganesiwad ja wiimaks asjatumaks saiwad, seda siin seletada, läheks üle selle arutuse piirete. „ Neue Dörptsche Zeitung" kirjutab selle kohta õigusega: „Ühel poolel tuli see sellest, et Seltsi teaduslik omadus, mida eemal kõigeist erakondlikkudest püüdmistest, see Selts ikka puhtaks hoidnud on, seda tööd takistas; teisel poolel sellest, et järgmisel aeal rahwa haridus teiselt poolelt ja teisel wiisil kätte wõetud sai." (Koolide asutamise läbi mõifaherrade poolest, kirikuõpetajate juhatusel „T. S." t.) Oma küpset wilja on need ikka kannud, sest ueed kosutasiwad  jäädawalt ka waua-aea teadust, Eesti mmstesiuttude kogumist, Eesti keelt. Kõige suuremat kirjanduslikku teenistust  saatis omale sellel aeal Selts Dr. Kreutzwaldist korjatud jn kokkuseatud Eesti rahwa-kangelas-laulu wipoeg" Snksa-Eesti-keelise wäkjaandmife läbi. Sellest aeast saadik on senui laiemates ringkondades tundmata ja wast selle läbi uueste üles leitud Eesti rahwuke jäädawalt  üht uime üleilmlises teaduslikkus maldas saanud." Meie omalt poolelt ei wõi selle arutuse kohta muud lausuda, kui sellele igas tükkis täitsa õigust anda. Õpetatud  Eesti Seltsi tasane töö on teadusliku maailma tähelepanemist  Eesti rahwa peale juhtinud, on EeSti nime teiste rahmaste lahke osawõtmise alla saatnud. Suured kärad, mida paraku hiljemini pöörasest ülemeeleft ja weel alatumatest  tuhinatest tõstetud saiwad, on seda osawõtmist palju leigetanud ja on Eesti nime mitmel wiisil kahtlustanud.  Upsakad kalamehed os kamad jo ikka lõhkuda, mitte aga mõistlikul, tasasel wiisil ehitada. Loodame et üleskeerutatud  tolmopilwed nüüd lahkumas on, et Eesti rahwas  ennast jälle oma tasasele sõbrade ja hoolekandjate peale tnetama ja üleüldisi osamõtmist mõistlikul tasasel teel tagasi teenima hakkab. Mis neis lehtetes Õpetatud Eestt Seltsi aealugust ja ühendustest üleilmliste õpetatud seltsi dega rohkem kirjutatud on, seda piame ruumi kitsuse pärast  körmale jätma, see puudub ka rohkem teadusliku maailma  külge, kui Eesti rahwa ja meie lugejate külge. Räägime  weel natuke pidust enesest, nii palju kui sellest tamne kuulutatud on. Lihtsasel ja waiksel wiisil, luida Õpetatud Eesti Seltsi asju ikka on aetud, peeti ka selle auupääma ametlikku jagu suurkooli kaunistatud kõuesaalis. Pidu kõnet pidas Seltsi kaua-aegue juhataja Professor Dr. Leo Meyer, Seltsi seespidisest ja wäljaspjdisest elust andis kirjatoimetaja,bist.  A. Hasselblatt, aru. Õunesoowijatest astus esiteks Tartu suurkooli Rektor, Professor, Dr. Aleksander Schmidt sügamas kõnes suurkooli  nimel ette; tema järel Professor Dr. F. Bidder, Tartu Looduse-uurijate Seltsi uimel; Tartu seisuste ja Raekohlu nimel Bürgermeister G. B ! ock; Tartu Gymnasiumi  uimel Ülem-õpetaja R. Frese; Eesti Kirjameeste  Seltsi uimel Professor Baudouin de Courten,  kellega ühes ka koolijuhataja Oauü. H. T r ef f n e r tulnud oki ja kes rõõmuga wasta wõekud sõnades selle wahe peale tähendas, mis mõtemite asutuste wabel on, mille eesmärgid aga siiski ühte lähemad: Eesti rahwast üleilmlise teadusega tuttawaks tehes. Kõiki neid seltskoudasi, kelle uimel siin Õpetatud Eesti Seltsile õnue-soowili ja kõnest peeti, ei wõi meie piiratud ruumi pärast siin mitte üles paim ja tähendame ainult weel aruande lõpu peale, „Neue Dörptsche Zeitungi" järel: astus auustatud Kindral-Superintendent C. Laaland ette, Zubeli-seltsile üht sõnades ja wäljaSpidises  kaunistuses tähtsat adressi, 34 osawõtjake ja sõbrade poolest Peterburgisi, kätte andma/ Ülepea on pea kõik seltskonnad ja sõbrad, j ubi läinu isi saadikute läbi osa wõtfiwad, adressisi ja teisi mälestusi saatnud ja toonud, täheks, kui suure auustuse selts Õpetatud EeSti Selts oma waikse aga sügamast mõgiwa tegewuse pärast kõige, maailma õpetatud ringkondade ees seisab. Õpetatud Eesti Seltsi-auuliigeteks on sel auu-pääwa! 18 tegewat osawotjat nimetatud, nende kestis nimelt: Liiwimaa Landmarschall Dr, Friedrich Baron Meyendorff;  Eestimaa Kirjanduse Seltsi abi-juhataja endine Tallinna Linnapea NaZ. jur. Wilhelm Gr ei ffe liha  ge n ; Eestimaa musenmi wanawara-hoidja Paul Jordan , Rapla kirikuõpetaja Propst Karl Mal m , Lati Kirjameeste Seltsi juhataja, Dublem kirikuõpetaja Dr. August Bielenstein; Peterburgi Jaani-koguduse kirikuõpetaja Dr. Jakob Hurt, endine Peterburgi suurkooli  Rektor, Professor J. Audrejewski; Soomemaa riigiwauawara hoidja Dr. J N. Aspelin, Soomekeelede  uurija Dr. J. Kroh n. Ohta-pihust selle paama auuks kirjutab Neile Derptsche  Zeituug" : pidulikult ehtekatud „Akademia  musse- saalides ühendafiwad ennast heile dhta , Õpetatud Eeski Seltsi" liited ja wõerad selle seltsi 50 aastase jubiläumi pidamiseks. Umbes 70 inimest wöisiwad  olla, kes siili, mitmesugusest wanadusest, seisusest, ametist ja rahwusest oliwad kokku tulnud ja Seltsi tegeluses  ja saatmises siin oma kogupaika leidsiwad. p Esimene, Seltsi juhataja Professor Leo Meyeri poolest wälia hüütud, termis maksis Tartu suurkooli Kõrge kaitsejale, kes sedamiisi ka selle Seltsi kaitseja on, Keisri Majesiätile. Kui selle esimese terwise peale mälja kõlanud oliwad, tähendas juhataja selle kindla aluspõhja peale, mille peale kõik see ehitus rajatud on, Seltsi 19 asutaja peale kojuläinud meeste mälestust auustates ja oma klaasi tõstes selle termist wälja hüüdes, kes nendest ainult meel elus on, Professor Dr. Friedrich Georg von B u n g e. Professor W. H ü r sch e lmanui  waimustatud kõnes wälja hüütud termis maksis sellele, kelle ligi 20aastase proomitud juhatuse all Selts täna oma aruldast auupääma pidada mõis, Professor Leo Meye r'i l e mis peale sekretär A. Hasselblatt Seltsi hiilgama kilbi, Tartu suurkooli termist wälja hüüdis. Rektor, Professor A. Schmidt täheudas omas mastuses waimustatud sõnadega selle waimliku kapitali peale, mille suurendamiseks Seles ikka kõige parema järjega  tegew on olnud, Seltsi auuliigete peale, kes Seltsile ikka suuremaks ehteks ja püüdmiste kosutamiseks on olnud. Lana kõnede wahel saiwad rohkest osalt kaugelt maalt kokkutulnud soojad õnnesoowimise-kirjad Seltsi edaspidiseks kosumiseks, adressid ja telegrammid ette luetnd.  Nendest edaspidi laiemalt kirjutada ette mõttes, olgu siin paljude keskist meel mõned terwised lühidelt nimetatud,  Juhataja tõstis oma klaasi sügama tänusõnadega  nende anuks, kes saadikuteks tulnud ja kõikide terwiseks, kes sellel paamal nii lahkeste Seltsi peale mõtelnud;  sütitawates sõnades mõtles Professor Dr. G. Lõschke Tartu linna peale, kuna Professor W. Ro hland  meel elawaid endist Seltsi juhatajaid, iseäranis Professor 3. Enge!mann'i, meele tuletas. Staatsrath  E. von Nottbeck Seltsi sekretäri termist, mis peale Professor Leo Meyer soojais sõnus ka teiste eestseijnse-liigete  teenistuse peale tähendas, kelle keskist warahoidja  G. Blumherg oma osawa pidu-tallituse eest hiljemini meel iseäralist tänu sai. Südamesse tnngiwates sõnades tunnistas kirikuõpetaja M. Lipp Seltsile Eesti rahwa tänu tema tegewuse eest ja lõpetas „ elagu--ga rahwa sõbrade- auuks. Mee sõna- leidis pea täit wasta-kõla Dr. L. von Schroebe r'i terwises Eesti rahwa, selle truuwi, hoidla ja tööka rahwa auuks. Seesama jõi ka Eesti kirjanduse termist, mis igal poolel rõõmsa osawõtmisega masta wõetud sai. Sellessamas Nõhjus-toonis liikus ka Gymnastumi-kooliõpetaja G. Blumb  erg'i sooja sõnadega wäljahüütud termis Eeski rahwa õpetajate- anuks, ja waljult kostsiwad osawötjad healed, kui Professor N. H ausman n selle seisuse termist wälja hüüdis, kes kõige tähtsamat tööd Eeski rahwa hariduse  ja ka selle Seltsi asutamise kallal teinud on, k i r iknõpetajad  Baltimaa kubermangudes. Juba enne oli teiste Seltside termist mäkja hüütud, kes Õpetatud Eesti Seltsiga ühel joonel tööd teemad, mis peale Dr. Waldma n n suure osawõtmisega Liimimaa termist mälja hüüdis. pidafimad mitmed kõnest, ueuda Professorid Loeschke ja Hörschelmann, kirikuõpetaja W. Eisenschmidt, Dr. Greve, Ülemõpetaja Goertz stnä. Rossini ja teised. Ilmus kõnedes ka mitmel korral nali, siiski malitseS ikka selle tõsiduse põhjus-toon, mis selle Seltsi püüdmisi ikka on täitnud, ja südamelik soowimine, et elatanud Eesti Õpe-