Tallinna Sõber 3. Teine aastakäik, Tallinnas, IM' Reärikuu Mwal 1880. UleSlÄne aealeht Ets!jr>ll«»le mal ja li««lldes. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas LiudforS'i päriate trükimajaS: aastas 1 rubla, pool-aastas 60 kyp. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 40 kop., poolaastas 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk sekle aseme pealt '» kop. Tellimised wöetakse wasta: TalNnnas: LindforsN päriate trükimajas. Aeteröurgis: J. K. Seetandt, Oruuspeaa» M 54. Hartas: W. Just. Aernns: K. Audewiita. Aaüiveres: L. Wattty. Aardes: A. ScidelSerg. Aapsatus: H. A. Kossõerg. Kurefaares: W. Laage. Amõlas: A. Kr. Zlaadkepp. Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaza redaktorW. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kilsi jaama kaadu. (Ass .Vccr. ) Register: Omalt maalt: Tallinnast: Linaasaadiknte kog:r Kiri laste laswatamiSte ül?. Rahukohtule asutamine. Aecüeht ..Slowo". Linnasaadiknte maütamine. - Meremeeste tooliõppijad.  Peierburgist: Keisri Praua terwisest. -- Kaelahaigus. SõeateeniStuie liihcnvamise ü!e. Pettrbnrgi l.itudNaste maja. Tulekahjude hulk. Passi asjade paraudamiue.  Tüli Weuc-Preuösi ohvitseride wahel. Soeawäe tee ustuse a?g. -- Wõidu-laeuu-pabecid. Weue-Kiilva ühendus. Keisri Praua kojn-tulik, Riiast - Keisri walitsuse püha määlestuseks. Mitaunst: Hea wiljasaa?. Helsingi-!: Professor Bor.-easkjöldi määlcsiuseks. Moskmast: Kommissiou Keisri foiuuougi lõhkumise üle. Kurjategijad. Lojukse tõbi, - Kuri töö. Warshawist: Talurahwa klubid. Odessast! Kuri töö. Kamenez - Podolskist: Õnnetus rewolweri käbi. Karkowist: ..Punase risti" selts. StawropolistKaekayaiguS. Tiflisist: Raskes tõbed. Wõerait maalt: Saksamaalt. AnSü ia Ungru maalt. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Türgi maalt. Nalja jutukesed. Kirja w stuscd. Kiriku teadused. Omalt maalt. Tallinnast. Kui se ka waga kauttit oleks, Linnasaadikute-kogn nõuuwötmifi igakord taieste siin üleswõtta ja sedawiisi lugejale ette tuua, et ka need kodanikud. kes Saksakeeli aeal htesi ei loe. selgeste teada saaksiwad. mis nende wolipidajad nende koormate ja kergituste poolest nounks wõtnnd on, siis ei taha meie kitsas leht seda ikka mee! lubada. Esiteks peame meie oma soowim.ift piirama ja peame lugejaid paluma sellega leppida, mida meil siin mahutada  wõimalik on. Nenda wöime siis ka tähtsaist  nõuuwõtmiStest selle kuu 9 paamal, üksi kolm kõige tähtsamad üleswõtta, kuida need kõige rohkcu! laiema ringkonna külge puuduwad. 1) Professor von Wahl oli paiwekirja saatnud, et need 6900 rubla, mida Tallinna linna poolest Tartu Nödrameeleliste-majale ilma intressita laenatud on, et need selgeks ja täieks kingituseks muudetud saabuvad. Selle kaubaga, kui kõik laenud kingituseks muudetud saamad, oleks kõrge Kroonu poolest lubatud Rõdrameclelisle  - maja Uuiwersilatiga ühendada ja oleks selleks ka juba üks iseäranis Professor kutsutud. Ka annab Professor von Wahl tõotust,  et ka edaspidi selles majas 4 aset iseäranis  Tallinna heaks hoitud saaksiwad. Kui kä ühelt poolelt selle wasta räägitud ja nõuu antud sai. seda raha Nõdlamecleliste-maja asutamiseks  Tallinnas tarwitada, siis sai selle wasta teiselt poolelt seletud, et sellest asutusest Tartus kahekordne kasu tuleb. esiteks nende õnnetumatele iseäranis, keda senna saadetakse, teiseks selle asjale üleültse, kui se asutus Tartu Suur kooli iseäranis tähelepanemise all seisab, ja et sellest kasust kõik meie maa osa wõtab. Ka andis Linnasaadik Berting teada, et Tallinna Priihospidali walitsuse! nõuu oleks, omalt poolelt ikka 10 aset nõdrameeleliste heaks seada. Professor vou Wah ! 'i palwe sai täidetud. 2) Asjalik Kommission oli oma arupidamist selle üle ettepannud, kas ja kuida uulitsate ja alewi-teede prügimise ja sillutamise asemel majaomauikude  poolest raha pärida wõiks, neuda et se töö edaspidi linna poolest ja linnaametnikude iseäranis juhatamise all wõiks tehtud saada. Eesnöuu wasta, mille järel alewites teed liuna poolest peakfiwad ülespeetud saama, selle eesnõuu  wasta rääkis Linna-Jnsheniör. Neid tööst ei wõiks lahutada. Weerennid uulitsate kõrwaS oleksiwad peaasi; oleksiwad need mitte beaöte tehtud, siis rikuksiwad wihmad kõiki tööd. Ühelt poolelt sai nõuu antud trottoar-kiwa majaomanikude  poolest muretseda lasta, tööd aga linna hooleks anda; mitmel maja- omanikul oleksiwad  ka kiwid juba muretsetud. Ka selle wasta rääkis Linna Jushemör; üksi kutt ostmine oleks ikka kallim, kui ostmine hulgakaupa. Weel anti nõnn, sel aastal, kus käsk autud on trottoarisi  l. Heinakuu pääwaks malmis teha mis aga wist mitte taidetud ei saaks seda tööd pärast maaraega linna poolest kohustis re kulu peale teha laSta. Selle nõuu wasta rääkis  Linnapea. Oleks määraeg liig lühike, siis ei oleks jo mitte wõimalik käsku taita ja siis ei oleks ka linnal õigus seadusliku t ö ö asemel raha pärida. Eesuõun Z 4 sai sedawiist seletud, et keelatud saab uusi teesi asutada mis mitte linnaplaanis ülespandud ei ole, et mitte korrata linnajaod ei sigiks Selle asja ottng sai ühe teise koosoleku otsusmõtmiseks jäätud. Otsuseks sai aga weel wõetnd, seda wölga, mis endine Alewitee-Kommission järel ja tund , ühtekokku  7661 rubla 45 kop. ja selle kasust 2. Näärikuu pääwast 1878 saadik, mitte kohustiste maja-omanikude laest pärida. 3) Pastor B r a s ch e ja mitmed kodanikud oliwad palunud ühe Weikelapse-hoidmisemaja asutust rahaga awitada. MajüdeZse. mis selleks  siin juba asutud, oleks pakamine mi suur, et kõiki soowimisi täita ei wõits, nüüd oleks üks naesterahwas saada, kes kõlwnline oleks ja selle asutuse waliisust ouia peale wõtta tahaks, tarwitus oleks umbeS 8W rubla, seda ei saaks aga kokku, kui linn omalt poolelt 3W rubla ei annaks. Linnakohus oli kõigist südamest selle iarwilise asja poolt ja andis nõnu abiraha  lubada. Läbirääkimises sai küsitud, kas se maja igale usutunnistusele lahti saaks olema. Seletud sai, et siin ühest asutusest w eike laste heaks jutt on, kus usutunnistust õsetud ei saa. Asutuse juures oleks eesotsas Eeslisugust  töörahwa laste peale mõteldud ja seda oleks kibedast tarwis, sest meie linnas elaksiwad umbes 27M0 Eestlast. Teine poolt saab kahe asja peale täheudud. 1) Meie linnas oleksiwad  palju Greeta õigeusulist lapsi, kelle emad üksi Eestikeelt räägiksiwad ja nenda ka need lapsed. 2) Wenerahwa laste heaks ei oleks siin weel sesugust asutust, waid aga üks koht, kus 25 wanemad tütarlast üleswõetud on, et need eksituste eest kaitsetud saaksiwad. Selle peale saab wastatud, et uus asutus ka Greekavigeusnlisi  lapsi wastawõtaks, kui nendele seda nende waimuliku ülemate poolest lubatakse, ja seda wvida julgest loota, sest siin ei saada muud kui aga Piibli - lugusi õpetud, mitte iseäranis usutunnistuse - asju. Nõuks sai wõetud abiraha esiteks wiie aasta peale lubada. Tallinna linna-aSjade, nimelt lastekaSwatamise  üle on meile weel auuõtud kä: läbi allseisaw kiri saadetud: „Waäna wiksa, lunui witö ennast meel wäänata  laseb", nenda iilleb Eeötirahwa wanasõna,  ja se sõna käib. meie lastekasvatamise kohta. Paraku. ei vanda niisugust kuldnest wanemate-pärandust, kui selle wanaivna tähendus  on. nenda tähele, kuida seda tarwis oleks. Sest se siis ka tuleb, et nii sagedast kohkuma peame, kui ikka ja ikka jälle kõiksugused kurjale  od, iseäranis noortest inimestest ilmmvad. Kui sagedast näeme meie kurjategijaid wangikodadest  kohtusse ja sealt tagasi, mööda linnauuliisad  mitme soldati wahel talutama, ja nende halli mattide wahel t paistawüd meile enamiste ikka noored, wahest toguni üsna lapse näod wälja. Nendest oleks küll ka wõinnd paremad inimesed saada, oleks neid parema tee Veale juhatatud. Suur osa raiskuläinud lastest on meie linna töörahwa lapsed ja mitmed nende wanemateft on aunsad wi isi pärast inimesed, kellel aga tarwilist oiawust, wõi ehk ka aega oma laste kaswatamiseks puudu oli. ja kellele aga süüks anda tuleb, et nemad laste kollitamisest lugu pidada ei mõistnud, ega kooli kasust aru ei saanud. Pärast saiwad siis suurt ahastust tunda ja palju silma pisaraid walada . luuni wi imaks waratselt hauda minema pidiwad', ja seda kõik raiskuläinud laSte läbi. E's se ole häbi, kahju ja rahwale teotuseks, et asi nenda on? Ja, se on kahju kõigile maale ja kõigile riigile; seda mõistab iga mvistlikude inimeste kohus on kõigi paha wasla abi otsida ja seda kõigi Muga paranda. Meile tulewad siin meie armulise Niigi-Zsa jõuad meele. mida Tema möödaläinud aasta lõpul Mõskma linnas  kogukonna wanemate wasta rääkis: „Juhatage  omad lapsed tõe tee peale, et nendest mitte kurjategijad ei saa, wa d kasulikud mehed ja tõsised Weneriigi — Need tähtsad  sõnad on kõigile. ka meie maa ja linna wanematele, kõigi laste isadele ja laste-emadele räägitud. On need aga kõigile räägitud, siis on ka igaühe kohus neid tähelepannu ja kõigist jõunst nende järel elada. Kõige wiletsam on muidugi waese töörahwa lastekasvatamine. Wanemad peawad oma igapääwast palukest teenides,  pääwad otsa kottu eemal olema ja senui jooksewad lapsed w alla tust tehes linna wahel ümber. Kui palju on neid, kes oma lapsi kooli saadumad ? Sellepärast oleks wäga soowida,  et ka linnas, nenda kui se juba maal on, linnawanemate poolest koolisundmus seatud saaks, mis iga wanema ehk kaSwataja kindlaks kohuseks teeks, lapsi waõtupanemata kooli saata. Seläbi wõikfiwad need koolid, mis meil nüüd on, kitsaks jääda, ja uute koolide asutus tooks linnale muidugi suuremad kulu; aga kasu, mida õige rahwakaswatamine saadab, saaks kulu roh-