aga, umbes peale poole tunnilise woodis olemise, kuulsin ma Väljas tasast kloppimist. Terasemal kuulatamisel märkasin, et otse minu korteri ukse wasta klopiti. Ma wõtsin palito ümber ja läksin tulega maatama. Kui kirjutamise tuaS kloppimise peale küsisin, „keS seal on," siis kostis klopija: „Üks ruttu telegramm Wirulase toimetusele.". Ma panin tule lauale ja hakkasin ust lukust lahti keerama. Ühtlasi püidsin põlwe uksele ette hoida, et seda paljalt poekile laske. Aga nii pea kui luk waewalt lahti oli keeratud, litsuti uks järsku lahti ja üks täielise kasuga mees kargas mulle kallale, nagu tahaks ta mind ümbert kinni tõmmata. Ma kargasin natuke eest ära ja sain temale nii tugema hoobi rindu anda, et ta kohe selili kukkus. Nüid aga tungis töine, wähem meeS, minule suure pika nuaga kallale. Ma kargasin eeskojast tuppa ja rabasin kohe ta käe kinni. Silmapilklise rabelemise peale sai ta mind rinnast natuke haawata, mis peale ma sõrmed kohe nua pea ümbert lahti sain tõmmata. Nuga kukkus tõmbamisest  eemale ja mõrtsukas sai mulle rusikatega raske hoobi rindu anda, mis peale mina kinni jäänud hingel maha kukkusin ja tema oma ülestõusnud seltsilisega Välja kargas. Wist kartfiwad nad, et minu appi hüidmise peale keegi juba tulemas on. Kui jälle lahkeste hingada Võisin ja selgeste enesest aru sain, leidsin merise käe meriselt rinnalt ja mõrtsukad  oliwad kadunud. Nõnda leidsiwad mind tüdruk ja abikaasa, kes mõlemad minu hädq heale kuulmisest ja werise rinna nägemisest ehmatusega nagu halwatud oliwad. Rabelemine ja Võitlemine mõrtsukatega oli aga mõne silmapilgu asi, mispärast ka mina üksi nende nägijaks jäin. Nende kloppimist ja ukse liigutamist  ei ole peale minu ka ükski muu kuulnud kui üks tüdruk selle maja töise korra peal. Woodis rahu saieS ei tundnud ma nua haawast mitte suurt walu; üksnes seest oli rind raske rusika hoobi järele wäga maluS. Haaw ei ole ka mitte sügawam kui umbes pool tolli, nagu ka tohter ütles. Kurjategijad oliwad ka eeskoja akna meega määrinud, et wist sealt sisse tungida. Ommeti oliwad nad selle terweks jätnud, ei tea, kas klaasi murdumise kära kartusel ehk jälle arwates, et eeskoja sisemine uks ka lukus on, mis ka nõnda oli. Nüid, kus seda kirjutan, kolm päewa pärast mõrtsuka tegu, olen ma juba kaunis terwe. Jälestus  aga waewab südant, et nii hirmus tegu on sündinud.  Aga olgu kõigega kudaS on andku ka päewa lehed selle jäleda teole mis wärwi Lal tahes, mina ei pane sellest kõigest palju tähele, mina olen ikka weel õnneline, et alles elan ja tänan Kõrgemat, et hirmsast surmast peasesin. Mina ei oleski seda lugu ajalehes awaldanud; aga et päewalehed  sellest omal wiisil juba rääkinud ja et mulle rahwa seast teatust on tulnud, kui oleks lugu hoopis pahem kui ta oli ja on, siis pean seda awaldama, olgu küll, et üsna raskel meelel seda teha Võin. Ka palun ma kõigest südamest, et rahuline olek rahwa seas seep ärast (!) mite Vähendatud ei saaks (?!) Ei ole jo ka Vähematki selget näitust, mis põhjusel see kole tegu lehti. Nüid saan ma kõige hoolega ennast hoidma, ja olen ka luba saanud tarwilisi kaitseriistu pidada ja kandka. Lugejatele teatan weel, et minu ajalehe töö omal wiisil ikka edasi saab minema ja leht igal nädalal ilmuma. Linda Seltsi laewad olewad mõlemad Tallinna  sadamasse jõudnud, üks kiwisõedega ja töine laudadega. Helstngforfist. Tänawu kewade nimetati Soome professor G. Forsmann senatoriks. ForSmann seisis kui ülitähtsas rahwamees ja kuulus ajaloo tundja Soome üliõpilaste seaS ammust ajast suure auu sees, sellepärast walmistasiwad nad tema auuks toreda lahkumise  pidu. Üliõpilaste maja oli selleks 12. Nowembril  ütlemata kenaste ehitatud. Kõne põrmandul,  mis lilledega kaunistatud, seisis Forsmann'i rinnakuju ning sellekohal säras üks ainus suur täht pealkirjaga: „Kansamme hywäksi" (Meie rahwa heaks). Saali kõrwulisi seinu katsiwad kuulsate Soomlaste kujud, nagu J. W. Snellmann, J. W. Runeberg j. n. e. Kell 8 õhtu astus senator Forsmann oma perekonnaga pidu saali. Sedamaid aStus magister V. Porkka kõnetooli ning pidas senatori auuks pidukõne,  milles ta tema töösid ja tegusi kiites meele tuletas, millepeale auuwõeras Forsmann ise kõnetooli aStuS ja üliõpilasi temale ülesse näidatud auu eest pitkemas kõnes tänas ja ajaloo Väärtusest ja tähtsusest  kõneles. Tema lõpetas järgmise sõnadega: „Teile, minu herrad, kellel Soomemaa ja rahwa õnn ja hea elukord kallis, kelle käes enam ehk wähem Soomemaa tulewik seisab, Teile panen ma järgmise asja südame peale: Jlmkahklemata on maailmas paljugi parandata. See on loomulik, et Teie nooruse kangusel olete neid takistusi hallanud kõrwale saatma, mis sarnasele parandusele  teel ees seisawad, ja seda tööd saate Teie ka edasi ajama, kui Teie ka wanemaks olete saanud. Pidage aga ikka seda meeles, et usk ja woorus seltskonna  tugi on. Ei ükski rahwas pole maailmas wälimiSte elutingimiste rõhumise all hukka läinud, sest et liialt litsuwat koormat kõrwale wõib saata. Aga ei ükski rahwas pole usu ja wooruse põhjalt taganenud, ilma et ta seega hukatuse sisse poleks langenud  ja kadunud. See peab mu wiimane sõna olema, mis ma nüüd Soomemaa üliõpilastele ütlen." Soomes oodatakse lähemail päewil ühe uue seaduse kuulutust, mille järele naisterühmale õigus antakse Helsingfors'i Aleksandri-suurkooli peal studeerida.  Tänini on Soomes ainsalt kahele naisterühmale  luba antud suurkooli juures eksami ära Leha, nimelt aaStal 1870 ja 1871, kuna 1874 kahele töisele naisterahwale seda mitte ei lubatud. Tulemikus  aga pidada naisterahwal ülikooli kohta seesama õigus olema, yns meesterahwal. Peeterburgist. Walitsewas sinodis peab praegu ühe seaduse kallal tööd tehtama, milles ära saab määratud, kui palju waimulikud mehed oma amet tallituste eest maksu wõiwad wõtta. Kuida Wene ajaleht „Strana" teatab, saada praegu rahaministeeriumis selle üle reeglid kokku seatud, kuda edespidi närude peale, mis Wenemaalt wälja weetakse, tollimaksu seadida. Sellega loodetakse  tolli sissetulekut suurendata ja närude wäljawidamist  wähendata ning nende hinda alandata, mis läbi kodumaalsed paberi wabrikud kirjutuse kui ka trüki paberit hoopis odawam wõiwad müüa kui tänini. Oberst - leutenant baron Ludwig von Wrangeli,  keda Pihkwa sõjakohus pettuse pärast Siberisse mõistis, ei olnud selle otsusega rahul, waid kaebas asja Peeterburgi ülema sõjakohtusse, kust aga midagi wälja ei tulnud, sest siin ei pantud tema kaebdust tähelegi, ning nõnda peab baron ikka esimese otsuse järele Siberisse minema. Kõige raudtee pitkus Weneriigis saab tulemal  aastal 21,410 wersta olema. Nishni- Nowgorodist. Möödaläinud päiwil on üks tähtjas wang, nimega Jwanow, keda waleraha tegemise pärast sunnitööle oli mõistetud, weidral wiisil Nishni-Nowgorodi wangikojast ära põgenenud. Jwanow tegi ennast haigeks, ning ta wiidi haigete tuppa, kus ta mitu päewa pitkali seisis, ilma et korragi oleks woodist wäljatulnud. 7. Now. hommiku wara, kui ilm alles pime oli ja kõik meel magasiwad, tarwitaS Jwanow ülewaataja äraolekut selleks, et moodi riietest suure pupe walmistas, mis ta oma woodisse teki alla mattis. Siis wõttis ta ülewaataja mantli ja mütsi ning läks ilma kellegi nägemata hoowi peale wälja. Waht armas ta ülewaataja olewat  ning nõnda peasis kurjategija putkama. AlleS kella 8 ajal saadi tema põgenemist teada, aga kõik järele otsimised ja kuulamised on tänini asjata olnud; wang on kadunud kui tina tuhka. Warshaawast. Kuda ka sealne politsei tunnistab,  on Warshaawas wiimasel ajal 47 inimest suutumakS  ära kadunud, ilma et keegi wõiks aimata, kuhu nad on saanud ehk jäenud. Wõeralt maalt. Saksamaal tõusis Rheini ja Maini jõgi kange Vihmasadude järele oma kallastelt wälja ning wee uputus tegi iseäranis Kölni, Düsseldorfi ja Offenbachi  linnade kohal otsata suurt kahju. Mitmed majad on täitsa ärahäwitatud, hulk inimesi ära uppunud. Häda on seda suurem, et õnnetus just talwe algusel juhtus. Kuda waesem rahwas, keda juba ennegi weiksemad uputused ja wiinamarjade ikaldus raskeste rõhusiwad, talwe üle peawad elama, on kurb küsimus. Minister von Puttkammer, kes warsi õnnetuse algul asja lugu järele waatamas käis, on rngiwalitsuse poolt nõndapalju abi muretsenud, kui wõimalik, ka erainimesed ja seltsid on agaraste aitamas, aga õnnetus  on nõnda suur ja laialine olnud, et kõik weel ei taha mõjuda. Pariisist. Gambetta on ühe rewolwri kuuli läbi haawatud. Ühed ütlewad, et surmariist tema oma käest kogemata lahti läinud, töised tõendawad, et üks kade naisterahwas teda olla haawanud. Seitse arsti tunnistawad, et haaw mitte surmaw ei pea olema. Gambetta ei lase kedagit wõerast oma ligi. Mada- gaskari saare ülemwalitsuse pärast on Prantsuse ja Inglise walitsuste wahel käre waieluS alganud. Jnglisemaal on uus mässajate selts ilmunud, kes oma tegewust tänawu talwel tõutab alustada. Londoni lehtede sõnume järele wõida see mässajate selts wäga kardewaks ja hirmsaks minna. Konstantinoopolist. Sultan on nõdrameeleline; tema kardab, et teda igal pool taga kiusatakse ning et temale Viimaks endise sultani Abdul Azizi päewad saada kätte tulema. Sellepärast wahetab ta ühtelugu  neid inimesi, keda omas lähemas teenistuses tarwitab. MeelenõdruS on harilik sultanide haigus. Konstantinoopolis oli hiljuti ministrite wahetus, mis aga kauem ei kestnud, kui 24 tundi; siis seati wanad ministrid jälle uute asemele ametisse tagasi. Roomast. Wenemaa Välimiste asjade minister von GierS käis 23. Nowembril paapsti ja kardinalriigisekretäri  Jakobini jutul. Räägitakse, et tema paabstiga selle üle olla nõuupidanud, kuda Poolamaale  sinna piiskopist seadida, kus nende kohad praegu tühjad on. Kairost. Arabi pashaa protsess on lõpetawd. Et Arabi kirjad, mis kuda enne tähendatud, ülesse leiti, sultani, kediwe ja muu tähtsate meeste peale mitte just kõige heledamat walgust poleks heitnud, sellepärast tehti asjale ruttu ots peale. Arabi lasti ennast süüdlaseks tunnistada, mõisteti surma, mille otsuse kediwe jälle nõnda muutis, et Arabi eluks ajaks Egiptusest saab wälja aetud, kuhu ta surma nuhtluse juures enam tagasi ei tohi tulla. Nõndasama tehti ka nelja pashaaga, kes Arabi lähemad  abilised olmsd. Nõnda on siis see sõgesiku mäng lõpetatud, mis suure protsessi nime all peale hakkas. Sudaanist. „Waleprohwet" ehk Mahti on suure lahingu kautanud, aga weel mitte täitsa ära Võidetud.  Tema wasta Võideldes on siiamaani peale 40,000 Araablast oma elu kautanud. Berliinist. Würst Bismark on Warzinist siia jõudnud, ning wiibis 22. Nowembril Lerwe tund aega Keisri jutul. BismarNl olla nõuu saadikukoM  ja riigipäewal kõnesid pidada. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kalja Pärt: Kuule, Mart, mis see weider pilt tähendab, mis „Olewik'u" 46. numri lisalehes seisab? Nalja Mart: Mis sina siis Pärt selle järele uurid? Kalja Pärt: Minul on hirm, et üleannetumad  „Sakalased" temale jälle mõnd wingerpussi on mänginud. Nalja Mart: Ja jah! KeS korra Juuda hõbedale südant andis, sellest jäeb ikka hirm ka teie Kilplastele. See pilt tähendab, et: „ Olemil" läheb Nakuburgist oma trükimajasse. Kalja Pärt: Sooh „Olewik". Aga kes see kõhetanud pitk kullujas meeS on? Nalja Mart: See on „ Baltlaste Piirikiwi." Kalja Pärt: Aga mis see walge kroonirattas tall pää ümber teeb? Nalja Mart: Noh Piirikiwi on „Olewikule" tuulepöörde ajaks okaskrooni pähä pistnud, et tema „Kolewik" seks korraks wälja ei paistaks. Kalja Pärt: Aga mis siis rahwaS sest arwab? Nalja Mart: Tema arwab: Kes ennast ühele müüb, see müüb ka töisele. Kalja Pärt: Hm, see on paha! Aga müüal hea. —a— Kirja wastused. 265) A. R. T—s. Kuda näete, nõndapalju ilmunud kui wõi« malik oli. 265) J. L. T—B. Awaliku ajalehe kohta liig igapäewane juhtumine. 267) J. K. T—nab. Seekord polnud enam Võimalik; töisel korral heameelega. 263) T. B. L—B. Täname; kuda kuulutusest näete, on soom täidetud. 269) W. H. P— l. Tänuga kätte saadud. 270) T. J. K. Ka meil on selle asja kohta kahtlased mõtted;  nõnda suur täht pole ju mees mitte, aga wastaliste rõõmuks ei wõi meie mitte õli hakata tulesse walama; laseme mehe enese rääkida. 271) A. W. PK. Täname waewa eest ja täidame Teie soowi hea meelega; wiimane kõne on S. läbi siia saadetud. 272) G. R. Riias. Sakala saab tulema! aastal korrapäraliselt  wälja tulema, sellepärast wõite tellimisi küllalt wasta wötta. J. L. T—lis. Täname lubamise eest; nime jäeb muidugi meie saladuseks. Termist. Wastutaja: J. Kõrm.