Peipsi lahidalt teadustatakse meile, et Peipsi järw juba paar nädalat lahti olla ja randlastel kalapüidmine  kaes. Üleültse olewat kalasaak tänawu, läinud  aastate kohta wäga weikene, ning kui hiljem paremat saaki ei tule, siis ei saa sealsed kalapüidjad oma raske teenistuse eest õiget palkagi. Wesi olewat järwes wäga madal. Ka ei olla rukki orassed kewade lume alt tulles Peipsi ääres Vaatajale ja omanikule mitte rõõmu teinud, sest paiguti on kewadesed pahad ilmad oraseid tükati rikkunud. k—a. Walgaft. Seal ümberkaudu olewat surm õige suurel  mõedul Valitsemas, nimelt laste hulgas. Leetred möllada nii wäga, et mõned Vanemad lastest päris Viimseni  rõöwitud saawat. Abi ega rohtu ei tea nende wastu keegi juhatada. Kõige rohkem surejaid on Ermes'i kihelkonnas  ette tulnud. Walgast kirjutatakse „Ztg. f. St. und Landile" Kulbi jaama -põlemisest, et sealne hoonete kahju 4700 rubla peale arwata tulewat, kuna postkommissäri kahju, peale 2000 rubla wälja tegewat. WõNNttft. „Balt. Wehstn." räägib, et Wõnnus 22. Aprillil kaks noort meest see eest on Siberisse mõistetud  ja saadetud, et nemad ähwardamisega baroni proua von Meyendorffi käest 1000 rubla raha on pärinud. Kui ta seda heaga ei annud, siis on nemad ähwardanud rewolwriga  teda lasta, sest neil olla raha hädaste Ameerikasse  wäljarändamisekS tarwis. Kurjategijad on oma teenitud palga nüid kätte saanud. Riiast. Liiwi kuberneri härra salanõunik J. J. Schewitsch, on oma labiwaatamise (rewideerimise) käigult 23. Aprillil Riiga tagasi sõitnud. Riia Wene keelne ajaleht „Rish. West." on kuulda saanud, et see kommiöjon, kes Liiwi wiitsekuberneri juhatuse all Liiwimaa kirikliste maksude ja eraorjuste  raha peale arwamiseks kokku astus, oma tööga lõpule jõudnud. Kõike mõeldawaid orjust on 220,000 rubla peale arwatud. Liiwi ja Miitawi kubermangude Olge-usu piiskop  Donat tahab sellel kuul üht läbiwaatamise reisi oma alla usaldatud kihelkondadesse Liiwi ja Eestimaal, ettewõtta. Kubermangu walitsuse ametliku lehe teate järele on Liiwi mõisnikud maanõuunikku priihärrat Wrangeli Wõnnu Walga kreisi ülemaks kiriku eestseisjaks walitenud. Tulekahju. Ztg. f. St. u. Ld. kirjutab: 24. Aprillil öösel peafis N. P. Moltschanow'i majas Peeterburgi eeslinna jans tuli lahti. Warssi lagunes sellest teadus läbi linna ja tulekellad kõlasivad peagi läbi öö waikuse. Selle aja sees oli tuli tubtiste maad wõtnud ja kui kustutajad senna jõudsiwad, stis leekis ta juba ülemise ja alumise korra akanteft välja. Ehk küll tule kaitsemehed tubliste tööd tegiwad, aga et tuli juba esiotsa suurt wõimust oli saanud, siis oli seda raSke temalt tagasi saada. Kui juba ka tukse jagu ja pealmine elukord  täitsa rikutud ja uuesti ehitatud tiiwhoone, mis põlemast majast tulemmri läbi lahutatud oli, juba tubliste põles, läks kaitsemeestel korda, laastawaid leekisi inimese wõimuse malda sundida. Enam mee, kui tule läbi on hoone kahju saanud, kelle sees Smirgsdini kauba pood, P. Ulpe päralt olem trahter ja H. Gamse uuritegemise  laager aset oliwad, mis aga kõik tulekassas kinnitatud olimad. Mitmed vaesemad- inimesed, kes ülemise korra peal elafiwad, ja kelle omadus kuskil kinnitatud ei olnud, on oma wara kõik kauianud. Riiast teadustatakse, et seal 18. Aprilliga juba päris kewade ilm on peale hakkanud. Warjus oli juba 7—lo graadi sooja. Teed on aga igal pool meel wäga kehwad. Wilja hinnad näitawad seal linnas alanevat.  Seiemaani makseti rukkist, mis 120 naela Hollandi  kaalu järele kaalus, 1 rubla 3 kop. puudast, nüid aga ei makseta enam seda hinda. Ka makseti enne kaertest 86 kop. puudast, nüid aga ei ole seda hinda enam saada. Ka keswade hind on pisut alanenud. Laewu on Mõerailt maadelt 270 sisse tulnud ja 251 wälja läinud. Läti ajaleht „Balss" maenitseb rahvast ennast petiste eest hoidma, kes siin ja seal sisemistes Wene kubermangudes  odavalt, umbeS 3 rublaga tess. suuri maatükka  ostnud on ja nüid kuni 25 rublani tessätini eest enestele  maksa laskvat. Nõnda on mitmed Läti väljarändajad  Uhwa kubermangus 24 rubla tessätini eest maksnud, kuS mitte ühte hoonet peal ei olla. Aastal 1883 ärapeetud üleüldise kooliõpetajate konferentfi protokollid on, kuida ajaleht „Balss" kiitusega  teatab, nüid esimest korda Saksa ja Läti keeles ära trükitud. Meil peetakse ka juba mõnda aastat Tartus hr. Hollmann'i juures kohalise Seminari kaswandikudega konwerentst, kuS töised kooliõpetajad ainult külalisena osawõtta tohiwad, aga nende tööst ei ole sennini kipsu ega kõpsu kuuldud. Kuuramaalt kirjutatakse „Latweetiselle" milles kogu ja laenukaSsa asutamist waldadesse soojalt svowitatakse, misläbi inimesed petiste raha hangeldajate eest hoitud saakfiwad, kes liia kasu nõudmisega rahwa waranduse jõuudu wälja imewad. Näituseks jutustab Läti lehe kirjasaatja, kuida keegi talupoeg ühe Juudi käest 360 rubla raha laenanud, mille eest ta wõla uskujalle läbikaudu  igas nädalas poolteist kopik rubla pealt kasu maksma pidanud, mis seega tähendatud wõla summa pealt aasta kohta 79 rubla Hebrea mehele puhast kasu kotti tõi. Kõige enamiste laskis Jnut raha renti eneselle wiljaga tasuda ja nimelt iga laenatud rubla pealt wakka rukkid, nõnda et 100 rbl. pealt aastas 25 wakka rukkid kokku tuli. Et niisugusel järjel õnnetuma laenaja warandus kaua wastu lüija ei wõinud, wõib isegi mõista. Läti rahwalik heal „Balt. Wehstn. waatab ringi meie kubermangude talwe-wilja praeguse seisukorra üle, misseks ta igalt poolt kokku tulnud põllu asjanduselisi teatust awaldab. Lääne Lijwimaa ranna kaudsel maadel seiswad kõrgemais maa kohtades talwwiljad heas korras, kuna nemad madala maa kohtades paiguti rikutud olekus näeme. Mõnes paigas, kus kindla-põhjaga sawi maad, on heitlik talw, külma ja sulailmadega waheldates taime juured nii kardetawal kombel üles kiskunud, et neid rulliga mulla põue tagasi litsutama on pidanud. Wähem madala põhjaga maakohtades Lõuna-Liiwimaal Düüna jõe ümberkaudu, seiswad talwwiljad ka paremas korras, kus küll ka Jüri-kuu külmad hommiku ja põhjah. tuuled oma osa kahju sünnitanud on, mis aga suuremat wälja ei näita. Enam rahul olemist awaldatakse Põhja poolt Liiwimaalt tulnud teatedes, kus talwwilja põllud enamiste  rikkumata heas korras seisawad. Kahju ähwardawaid  niiske Põhjaga rukki wälju peastis soe wihm rikkumise eest, kes Aprilli keskel, otse weel õigel ajal abiks tuli. Põhja-hommiku poolselt Liiwimaalt tulewad selle kohta enam kaeblikumad sõnumed. Kuremaa wallaS (Tartu maak.) arwatakse, et seal neljas osa rukki orase põldudest üles peab künnetud saama. Ka rukki ussi rikkumiste üle kuulukse paiguti kaebdusi. Mntawlst. Sealne leht teadustab, et Miitawi Aprilli laadal wäga palju hobuseid on müimisele toodud. Aga kolmas osa neist on müimata jäenud. Oige suuri ja tugewaid weu-hobusid oli pealt 300 Kurski ja Tambowi  kubermangudest sisse toodud. Weiksemaid hobuseid sai aga palju rohkem otsitud ja ostetud, mis jälle meilegi seda märku annab, et meie weiksete Eesti hobuSte kaswatajate  õnn tulewikus uzeel parem saab õitsema, kui kõigile  selgeks saab, et mitte hobuse pitkad jalad üksi teda heaks ei tee, kui temal kõik töised headuse omandused puuduwad. Tukkumist teadustatakse, et seal jätte on korda läinud,  üht hukkalainud inimest kohtu kätte anda, kes 1882 ja .1883 aastal tuleläitamisega oma roojase käe mitmete  waranduse haäwitamiseks oli wälja sirutanud. Kurjategija  nimi on Ants Lustmacher, 22 aastat wana. Tema on Antseni mõisa hooned peaaegu kõik ärapõletanud kui ka ühe talupoja metsa põlema pannud. Peale seda on ta weel palju tõifi kuritööst teinud. Nende kuritööde eest on teda 4 aastaks sunnitööle ja peale selle, eluajaks  Siberimaale elama mõistetud. Liibawist. „St. Pet. Ztg." kirjutab ühest pettusest, mis Liibawi raudtee peal on ette tulnud, järgmiselt: „Martsi kuul s. a. tuliwad paar Juuti ühe wana-wase wooriga Liibawi raudtee jaama ja soowisiwad oma kaupa Warshawisse wiia lasta. Kui neilt küsiti, kui palju neil siis seda waske wiia on, wastasiwad nemad, et neil teda paar kaalu ja mõni nael peale seda on. Kui üks alam raudtee  ammetnib nende kaupa järele kaaluma läks, oskasiwad kawalad Juuda mehed asja nii kaugele meelitamisega ajada, et raudtee ametnik neid peale 600 puuta waske paari kaalu eest keelmata laskis peale panna. Juudid saiwad ilusaste minema ja oliwad juba isegi oma kawaluse üle rõõmsad, kui häkitselt ootamata äpardus juhtus. Juudid oliwad paar jaama wahet edasi sõitnud, kui sellel wagonil midagi wiga oli juhtunud, kus nende wask sees oli. Seal tuli ka wase wäljapakkimisel awalikuks, et paarikümne puuda asemel 600 puuta oli peale pantud. Kawalad Juudid on aga siin jällegi kawalamad olnud, kui raudtee ammetnik.  Nemad on oma wase woori ikka seatud kohta wale kirjade abiga toimetanud ja ise peale selle kui tina tuhka kadunud. Raudtee ammetnik on aga kimpu jäenud. Nagu „Lib. Zeitung" on kuulnud, saada warsti neli Kroonu sadama puhastamise ja sügawamaks kaewamise masinat Liibawisse jõudma, sealise sadama sügawamaks  kaewamise tarwis. Kiwid, mis kaewamisel weest saada wälja wõetud, weetawat laewaga ühte kohta, kuhu üks suur tee sadamast linna saab ehitatud. Saaremaalt. „Saarlane" kõneleb sellest, kui suur puudus maal õpetatud ja aSja tundja ämmamooridest olla ja näitab ühes pikemas kirjas, kui elukardetav? õpetamata ämmaeitede tarwitamine olla. Ta soowitab, et wallawalitsuscd  selle eest hoolt kannaksiwad, et maale ämmaeided  saakfiwad ammetiSse palgatud, kes oma kohut mõist- likult täita wõikfiwad. Senatori küsimise kirjades seisnud  ka küsimine, kui kõrge ämmamooride ülespidamine waldadelle maksma tulewat, aga selle peale on koStuS koguniste andmata pidanud jäema. Tallinnast. 6 werSta Tallinnast, ligi Risti-Liiwa kõrtsi, on kolm rööwlit hilja aegu ühe wanaldase naese käest 20 rubla rahu ära rööwinud, mis naene turul oma kauba eest oli saanud. Kelmid oliwad naesega üheS kaugele wagiwaltselt metsa sõitnud ja seal tema kukrukese ära tühendanud. Naene tänas weel õnne, et waese hobuse loomakese kätte jätsiwad. Peale selle kurja-töö, sõitnud naene küll kohe Tallinnasse tagasi ja annud kelmide  teust seal politseile teadust. Aga senini ei ole weel mitte nende jälgile saadud. Hilja aegu on keegi põlastuse wääriline inimene Kuusalu kirikusse tunginud ja sealt püha õhtusöömaaja karika ära warastanud, mis altari peal seisnud. Kurjategija  oli aknast sisse peasenud ja sealtsamast ka wälja tulnud. Karikas olnud umbes 45 rubla wäärt. Nakwerest. 14.—17. Aprillini etendas siin ülikuulus  Neegrite elu ja kombete näitleja Harry Clifton oma musta inimestega naljakat ja wäga toredat näitenduft.  Rahwas wõtsiwad tema ette töödest suure! mõedul osa. Ka on seal *üks hobuse waraS Jüri Wärb kinni wõetud. Nimetud pikanäpumees oli hobust liig odawaste müija pakunud, kust teda kui kahtluse wäärilist  inimest ära tunti ja ka kohe raud wõrede taga toimetadi. Töisel päewal sai ka asi awalikuks, kui wangi langenud warga naaber oma hobust otsima tuli, keda naaber pool kogemata oli turule toonud. Rak were laadal on weel tõisi pikanäpumehi mitmed wõrede taga tassitud, mis politsei hoolsast tegewusest kiiduwäärilist  tunnistust annab. 13. Aprillil on üks Kunda walla liige Jakob Penam, raudtee wagunift wälja hüpates surma leidnud. Nimetud mees ei tahtnud mitte omast külast mööda sõita ja kargas sellepärast, arwatakse wist purjuS peaga, wagonist wälja, et ennast 3—4 wersta kõweruse eest hoida. Läänemaalt kirjutatakse „EeSti Postimehele" usumääratsemistest,  millest meiegi oma lehe 14 num. kõnelesime.  Usuwahetamine minna seal pool wana soodu edasi. Kui tähelepanemise wäärt aSja nimetab kirjasaatja,  et ka wanad hallpead M. ja K. waldadest noortega  ühtlasi Greeka Sige-uSku heita. Suurem osa tehta seda selle mõttega, et usuwahetamise läbi oma wiletsat ja armetumat elujärge paranema loodawad. Oige-usu koolide edenemise eest saawat seega hoolitsetud, et ainult tublite meeste kätte kooliõpetuse tööd usaldatakse. Nõnda kui merelahe Haapsalu ees alles lume ja jäe katte all wangis on, nõnda on lugu Läänemaal ka waimupõlluga, mis nagu mängis wali waataja silma paistab, kust weel nii mõnigi jäe ja lumi kaduma piab, enne kui ta üht kewade kohalist pilti näitata wõiks. Kuna töised suguwennad  ennast kontsertidest, näitemängudest ja muis pidulistes  kokku käimistes wõimad rõõmustada, ei jäeda nõnda kaebab õigusega kirjasaatja, neile muud seltSlikuks  kogumise paigaks üle, kui kõrts! Auustatud „Sakala" wäljaandja! „Sakala 14. numri seest lugesin, kuidaS seal usumääratsemisest kirjutatakse, mis mind mõtlema paneb. See on tõsi, et Läänemaal ligi 30 hinge on saadud ristitud järweS, aga ristija polnud keegi muu, kui Peeterburgi Baptisti koguduse õpetaja Schiewe, kes selle tarwiS riigiwalitsuse poolt on kinnitatud, ja keda usklikud hinged Eestimaale oliwad Peeterburgist tulla lasknud, et neid seal Baptisti koguduse usutunnistuse järel ristida. Sealt usutunnistusest,  mis saksakeeles nime all: „Glaubensbekenntnisi und Verfassung der Gemeinden getaufter Ehristen gewöhnlich Baptisten genannt", wõib igaüks äratunda, et kõik tulest läbi jooksmised, peale ristimist kohe lootuS taewa wõtmisest ja raha petmised, õiged ei ole. Inglis Piibli seltsi Agent Saratowi linnas ja Eesti wend Eduard MagnnS Jakobson. Peeterburglst. Mööda läinud nädalate jooksul on kolm kaunis tähtjat Riigimeest oma teurikkast elukäiku lõpetanud. Kindral adjudantid, krahwid: Kotzebue, v.Güldenstubbe  ja Tshertkow on ükstõise järele surma sülle suikunud. Kaks esimest oliwad Eestimaalt pärilt, kes kõrge wanaduse päewadeni kõrgetes Riigi-ammetiteS oliwad  teeninud, kuna Tsherkow täies mehe. ea päewadeS tema tegewuse põllult ära kutsuti. Ühe une seadluse järele, mida Riigi nõuukogule kinnitamiseks ettepantud, saab Niigi teenistuses olewate inimestele ärakeelatud, muid kõrwalisi ammetid pidamast. Rev. Bcob. teadustamise järele on töise jauSkonna-raudtee  seltskondade saadikute koosolemisel minewa aasta lõpul nõuuks wõetnd, iseäralisi sõidurongisi wäljarandajate  tarwis sisse seada, kelle peal rändajad, keS töise maakohta asuda soowiwad ja kellel selle kohta tarwilised  tunnistuse kirjad ettenaidata on, alandatud sõidu- 56 19 Sakala. 1884