Rohkem kui 700 inimest on suures hädas; lootusi ei ole kusagilt. Krimmist kirjutatakse Saksa-keeli .Peterburgi Zeitungile"  Heiuaiuu keskmiste pääwade fees: »Kui Jaanikuu esimesel poolel meie lagestikkudes paiguti rohkest wihma tulnud oli, mis läbi õhk weel paiju jahutatud sai, nenda et Lehekuu lõpul tulnud wilud ilmad weel neliteistkümmend pääwa edasi keStasiwad, siis läkstwad ilmad Jaanikuu lõpu poole mõne pääwaga palawaks, kuiwa põhja-ida tuulega. Sellest aeast saadik on meil lagestikkus pääwa aeal järges 28 künni 32 graadi sooja warjus ja pääwa-paistes 40 kuuni 42 graadi, palama põhja-ida tuulega, öösetel 16 kuuni 29 graadi. Pitkalise kange palamuse järges sai suwiwili, mille kosumist wilud ilmad Jürikuul ja Lehekuul takistanud oliwad, enne-aegu küpseks, mis wilja headusele kahju tegi. Leikus hakkab nende pääwade sees lõpetusele jõudma. Saak jääb palju wiimase aasta saagi taha. Niipalju kui nüüd juba arwata wõib. saawad meie põllumehed  sel aastal 5 kuuni 8 kord wähem nisu, kui mullu, ja see tähendab palju. Lõunepoolise Krimmi lagestikkudes annab suwiwili head keskmist saaki, Perekopi kreisi lagestikkudes  wähem. Kuida teadakse. on aga nisu meie põllutöö pea-afi. Et see nenda on, seda wõib juba Simferopoli tööliste-tmul näha. Häil nisu-aaStatel on pärimine tööliste järel, kes igal kewadel suurtes hulkades riigi seespidistest kubermangudest meie juure tulewad, wäga suur ja palgad on kõrged. Wiimase aasta Heinakuul pärisiwad nemad 35 Sunni 40 rubla palka kuuS ja tegiwad peremeestele weel mitmesuguseid tingimisi toidu ja töö-aea poolest, nüüd on nemad rahul, kui 15 rubla eest kuus tööd leiawad ja näiwad kõiki teisi pärimist ära unustanud olema. Asjad on ülepea ümber pööratud, nüüd otfiwad töölised Peremehi, mullu peremehed töölisi. Nagu saaks seda ka uisn-turul tähele pandud, et meie lagestikud tänawu wähe nisu annawad, on seal hindafi 15 kuuni 20 protsenti kõrgendatud, sest nüüd maksetakse 1 rubla kuuni 1 rubla 15 kopikat nisu puuda eest, kuida seda juba kaua mitte enam maksetud ei ole,^ Pöllusönumid riigi teistest jagudest on wiimastel pääwadel järgmised olnud: Odessast. Heinakuu 28. pääwal: Wili on lõunepool nüüd juba kõik koriSt.ttud. Mõnes paikas oli saak kestmine, mõnes teises sai ainult seeme tagasi saadud. Läbistikku on saak wähem kui keskmine.  Simferopolist, Heinakuu 28. pääwal: Talwewili on igal poolel koristatud ; saagiga ollakse rahul. Tubakas on toibunud. Puuwilja saak on igal poolel wähene Keedmvili toibus ja wõib rahul-olemisekS saaki anda. Põldusi küntakse talwewilja mahategemiseks; töö on raske, sest maa on kanges palawuses kõwakS kuiwanud. Külwamine piab Leikusekuu 15. pääwal algama, kui senni wihma tuleb. Warjus on 30 graadi sooja. -—Jarosslawist,  Heinakuu 27. pääwal: Wiimsss wihma ja ülepea hea ilmade mõnul on wiljapõllud paranenud. Nostowi kreisis wõib suwiwiljsga rahul olla; talwewilja ja kartuhwlete koristamine on alganud. Röibinski kreisis on wili hea. Uglitschi kreisis ollakse suwi- ja talwewiljaga, niisamati ka heinaga, rahul. Mõischkim kreisis on talwewili  kõrgemate kohtade peal hea, madalate kohtade peal wiletS; suwiwili on palju paranenud, heinamaad on keskmisel  korral. Mologa kreisis on rukis küpsemas; suwiwili on keskmine, heinu on mähe saadud. Melitopolist, Heinakuu 27. pääwal: Wilja-leikus läheb heaSte edasi; kaubale tuuakse wähe. Nisu puud maksab 85 kuuni 95 kop., rukki puud 50 kunui 52, kaera puud 52 kuuni 54, odra puud 48 künni 50 kopikat. Järelpärimine on leige; Sewastopolisse ei saadeta ühtigi. Eupatoriast, Heinakuu 24. pääwal: Meie maakonda? sadanud wihm on kaswamist kosutanud. Saak on läbistikku rohkem kui keskmine; wili on heasts wäljaküpsenud ja raske. -- Taschkentist, Heinakuu 26. pääwal: Uputusi arwatakse  360,000 rubla eest kahju teinud olema. Ainult siidiussist  on umbes 40,000 rubla eest häwitatud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist, Heinakuu 31. pääwal: Meremäemanöwrid  Sweaborgi juures on heile alganud. Keiserlik Kõrgus Kiudral-Admiral Suurwürst Aleksei Aleksaudrowitsch ja Meremäe Ministeriumi tallilaja on senna reisinud. Londonist, Leikusekuu 9. (Heinakuu 25.) pääwal: Keiser Wilhelm jättis Kuninga-prauat heile õhta Jumalaga, tänaS waStawõtmise eest, tunnistas oma rõõmu Inglismaa meremäe üle, mis Saksamaa maamäe kohaline olla ja palus, et Kuninga-praua pea Berlini tuleks. Prinz Heinrich on Pölwepaela rittretähe saanud, millega Inglased wäga ihnsad on, mida sealt muidu wäljaspoole ainult walttsejatele Würstidele antakse. Aealehed arukamad, et sel wõeruskäigul wäga suur tähtsus Europa üleüldise politika kohta olla. „Standart< on Konstantinopelist sõnumit saanud, et Schakir Pascha (tänine Türgi saadik Peterburgis) Kreta Kindral-Kubemöriks nimetatud olla. Parifift, Leikusekuu 9. (Heinakuu 28.) pääwal: Ülem kohus on täna Boulanger' ja seltfilaste aSjade arutamiseks ja mõistmiseks kokku Mmud. Migi-prokmör on kurbtuste ettelugemist alganud, millega tema esimesel koosoleku! walmis ei saanud. Kõigist kõiki käib kaebtuS selle peale, et Kindral Boulanger, kui Mpublika sõeamees ja kõrge ametnik, oma enese kasuks ja Republika wssta sala-tallitufi toimetanud olla. Boulanger ise ei tule kohtu ette, maid kutsub pitkais kuulutustes pahmast" kohtumõistjaks  tema, ja walitsuse wahel, kes tema teutuseks ja hukatuseks walejuttufi teha. Ztaliast. Endine Minister-Prästdent Cairoli, omal aeal pealik Garibaldi sõeawäes, on Leikusekuu 3. (Heinakuu  27.) pääwal Neapelis ära surnud. AftiZas on Jtalialased Asmara linna ilma wõitlemiseta ära wõtnud. Sõeawäeft saada 79,909 meest lahti lastud, sest sõda ei olla karta. Afr i k a st. Schoa Kuningas Menelik olla juba kõige Abessynia ilma suurema wõitlemiseta oma alla saanud ja tahta ennast Mihklikuul Neguseks kroonida lasta. Athenist, Leikusekuu li. (Heinakuu 39.) paamal: Kreta saarel olla Türklased mitu Khristlaft ära tapnud ja Stsipopulo asutuse wälja röõwinud ja maha põletanud. Wõerad Konsulid parimad kohtute poolest KhristlaStele kaitsemist. Põllutöö ja majapidamine. Teenijate palkamise kohta kirjutab üks wõeramaa leht: 1) Ära wõta iialgi üht tüdrukut teenistusesse, kes oma täniseid leiwawanemaid laidab. Ühel seesugusel on kuri keel, tema saab ka Teie Perekondas mõnda laita leidma, pahandust tegema ja ka Teie üle teistega rääkima. 2) Ära wõta üht tüdrukut teenistusesse, kes ütleb, et jema kõiki mõista; see mõistab mähe ehk ka ei ühtigi. 3) Ära wõta üht tüdrukut teenistusesse, keõ kaupa teha tahab, mis tööd tema tegema piab ja mis mitte. Kõik, mida Teie sellest kuulda wõtate ehk selle kohta ütlete, saab Teile pahandust tegema. 4) Ära wõta üht tüdrukut teenistusesse, kes palju sellest räägib, kuida tema endine perenaeue oma asju tallitanud. Ütelge rahuga ja kindlast: Igal perenaesel on oma wiis oma asju takitada ja tema piab kõige paremini  teadma, mis tema maja kohaline on ja mis mitte. Need on neli asja, mida iga perenaene tähele plaks panema. Mis õpetusi teenijad sellest wõtta wõiwad, seda wälja arwata ei ole mitte raSke. 4... 4..?°.° ISW. r-»»°« - dI. -- > I w».° >°>->»»°- Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Hallinna Sõber" peale saatvad kõikis kohtutes, mis selle numri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saatvad, niisamattka Lindf°rs'i pärijate trükimajas Tallinnas wastawoetud; peale sell- on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellnmst wastawotta,a toimetada^ Tellimise hind on 1889 aasta peale: postiga ehk kodu katte l«ata aastas 3 . poolaastas 1 „ Nende meie unustatud lugejatele, kes oma lehte ise Sratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Mreokrnann Tallinnas Kullaseva uulitsas omas majas lehtede kätteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wm Kullasepa unttt.as l .. L nkfgrg' Mkllkd TMMIIS. rubla 70 Tallinnas ifeäratuua aastas Z rubla 40 kop» poolaastas 1 40 Oe/ibeuo Xo3nisciee«ttan I! t' lit I! il , oõuz.eersoA?» XM iipviuiiMlSkiiiocrll 26, 27° n 28-i-o e. s. llporpaAüa: Vuoravica Wssorsuxx. s  llxe«igsNiZ.ro  exora. ltscrspsgiÄ iipoitlllilllessoeib. llp6«iiö 3a saxasio. Li> o6i>sslssi»us Ä passo sa iioxx- Sesik!Al> rsises xi» oõvxeervx, 3a. Se»«s»zf si- Aspnr^. 1? Ori. cmN'c> M cv^- mlluin. -irv posrmlm cõgflil ci, ueMMMms-ixi-WMeciK-i. ua 1889 rc»Ai> Nmiceii. xatMarpuvaeiua UFaiöIkMNLaAU »i> nmißill.«liili 1 opoileieoü  lliaee» vi. leueuie s?. oõmmoveniios npLAS. ? 6 s k J I. , Vuxana, 31. Iwõ 1889 r. I'op<ZAeUvll I^oeivka: LNPIINI- UsdiALHl,. OskpeiÄpk: v. Kene»e. Tallinna linnawalitsuse poolest saab seeläbi üleüldiseks tutwuStuseko teada antud, et linna immobilide jhoonete ja kruntide) Mlislilt jilliie km tänawuse 1889 aaSla peale linna kaSsa tuaS harjunud asjade toimetuse aeal üks kuu aega maksualuStele waatamiseks saab wälja pandud olema. Tallinnas, linna-ametiS, 31. Jälil 1889- Linnapea: Baron Maydell. Nr 1425. sekretär: O. Beneere. Ob I'l'o !ioõ e. r. VI. ö»ziM»oe bo/il-mvo AkpsiiettV« AviVii- Nospsönok .V- 20, npoi«Bi> XN/li-IXI,. n. OiepMuaro NaWLpareLL: ?. »0«1- Liss^l, : 11. »o»i- Ss/ie»Ällp»'!-. 1. Heinakuu püäwast s. a. on VI, Ning' konna Aktsisi-wKlitsnS Sunre- Tartn nmazeteel, Pogrebnoi majas  Nr. A«>, Seegi-kiriku wastas. SäuSkonna-inspektort asemik R von Staal. . Asjatoimetaja: j Õ von Böhlendorff. Kgllntiiö WizUmi!«s, mis Liiwimaa Seltsist põllupidamise za käsitöö edendamiseks asutatud saab, on ZS.,N.jaM>LMskk.p.lartiis. Urogramm: Loomade näitus ühes tõngloomade müümisega.  Kodukäsitöö-näituS. Wõidukllndmine. Ülesandmist wõtab waSta ja tarwilisi teatui annab Seltsi Direktor, herra Ed. Beckmann, Dowe peal, TartnS.