Tallinna Sõber M S 6. WlieS aaSt-Mk, Tallinnas, l. Heina-knn pääwal IBBZ. Kleöldkt akklkht Etstirahwalt «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudfor,'i pliriate trükimajas: g rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: «astaS 3 rubla pool-aastas t rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk sesse aseme pealt K kop. Tellimised «võetakse wasta r Uassinnas- Lindsors'i päriate trüktmajas. Z»cteröurgis: J. S. Seclaudk, o»riu-Zpm-au H 54. Tartus: W. Just. - Uakweres: L. Wattly. Waides: A. Seidelöerg. Kapsaku-: H. Kossöerg. Lihulas: A. Mttner'r paadis. Wlljaudis: H. J. Karow'i raamatupood. Kuuresaares: HH. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutaks WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad Mwad Baltiski (Baltischport LaÄMvÄL-lloxiT.) R-alSter: KõiMSraim manifest. - Sakalased ja Noor Eestlased. - Omalt maalt.< Tallinnast - Lthula ümberwottmise  asjust. - Eestimaa Shnobist. - Tallinna Jmmobitbauki aruanne. - Tulekahju. -K. v. Lau. d-seu t. «eile ametnikud. - P.oseSsortde kuupalk. - Laada maksus. - Bernsteiu. - C-sumaa Akukassa.  - Liimi Läti jltnslouuastPõllu sSnuinid. - Kunramaalt i Pöllnsõnu>nid. Tn elahju. - Peterburgist: Khiiwa «hau. - Kindral Todlebeu. - Kindral Skobelcwi pärandus. - Bulgaaria auutühed. Kindral Ernroth. Kõi slawlaste hirm. Püha Olga sündimise pääw. Liigutaw kingitus. Warshamist: Rumalad rahaaugu leidjad. Kijewist: Püssirohu wargus Kharkowist: Erausulised. Sukru hinnad. - Wiina wabrikud. Mohilew-Vodolskist: Rahe. Twerist: Tulekahju. Kirssanowist: Maru. Borsnast: Hull hunt. Zarizõmist! Torm. Tomskist: Wäljarändajad. Nowotshcrkaskist: Wilja saak. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austriu-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Egyptnsest. Kõigekõrgem manifest. (Lõpetus.) KindlaSte uSkudeS, et tõsine kahetsemine ja ümberpõõrmine  seaduse hea ja kohulise tee peale ka uende hulgas wõib leitud saada, kes truuseft, mis nemad auujärjele, seadusele  ja isamaale lubanud, on eksinud ja kroonu wastu Ülekohut teinud, oleme Meie sel Meie kroonimise pääwal  wõimalikukS arwauud, ka nende kurjategijatele teed lahti teha Meie armu wastu. Siis ei jätta Meie ka neid kurjategijaid, keS otsekohe kroonu wastu on ülekohut teinud,  neist, selle manifesti VII. artiklis, punktides I —7, üleüldiste kurjategijatele lubatud kergitustest mitte ilma. 1. Anname Meie seestpidiSte-asjade ministrile wõtmust, Meie iseäraliku seaduste järele need selle manifesti VII. artiklis, p. 8 nimetatud kergitused ka nende kroonu wastu eksijatele lubada, keS wangi-asntnSteSse on saanud ärasaadetud,  ja need selle manifesti VII. artiklis p. 9 nimetatud kergitused ka nende kroonu waStu eksijatele lubada, keS raSke wangttöõle on saanud ärasaadetud ja seda kannatawad.  2. Anname Meie seestpidiSte-aSjade ministrile wõimust,  kui tema nõuu õiguse-möistmise ministri nõuuga ühte sünnib, nende otsekohe kroonu wastu eksijate pärast, keS tõsise kahetsemise ja hea ülespidamisega on suuremal mõedul  kergitust teeninud, kui eeSnimetatud selle manifesti VII. artiklis on saanud nimetatud iseäralikuid sõnumid Meie ette tuua. 3. Anname Meie seestpidiSte-aSjade ministrile wõtmust nende walitfllikul wlisil ärasaadetud ehk polilseiliku ülewaatamise  all setSwa otsekohe kroonu wasta eksijate lugu Meie arwamise alla anda, kes nende süü wiisi poolest ehk ülesnäitatud  kahetsemise läbi armu on teeninud, ja neile, kellele keelatud oli, määratud kohtades elada, luba anda, nende kohtadesse tagasi tulla, kui see awaliku rahu ja korraliku  elu ülespidamisega kokku sünnib. 4. Anname Meie seeSpidiSte-aSjade ministrile wõimust, nende inimeste palwed Meie ette tuua. kes otsekohe kroonu waStu tehtud ülekohtu pärast on iseenese tahtmisega isamaa mahajätnud. keS ei ole aga mitte niisugufld kurja-tegnsid teinud, miS lrahwt-feaduse raamatus artiklis 241 nimetatud  saawad, ja kes soowiwad isamaale tagafl tulla, ja truusega auujärje ja isamaa waStu endist süüd äratasuda. 5. Käsime Meie, neid kroonu wastn tehtud ülekohtu, teud, mis seaduse järele (trahwi-seaduseraamat. art. 161) üleaegsekS ei saa, ja miS Meie kroonimise pääwast wiisteistkümmeud  aaStat tagasi arwata, mitte pole awalikukS saanud, ära unustamise alla jätta ja Mälusid mitte kohtu alla panna. 6. Käsime Meie neid trahwi-seaduseraamatu 246 ja 248. artiklis nimetatud ülekohtusid, miS Meie kroonimise pääwani pole awaldatud saanud, unustamise alla jätta. Need inimesed, keS niisuguste ületohtude pärast kohtu all seis vad ehk oma ülekohtu trahwi kannatawad, on kohtust ja trahwtst kõigi nende järjedega lahti mõista, ja neile, keS kohtumõistmise läbi on oma seifuse-õigust kautanud, ja nendega ka nende pärast wanemate süüaluStekS mõistmist sündinud lapsed, neile saawad kõik õigused tagafl antud, miS mil enne kohtumõistmist oliwad, aga oma endist omandust  et saa nemad mitte tagasi. 7. Neile mägede rahwale, keS mitmesugusel ajal on Kautaafiamaa rahurttkumifest osa wõtnud, ja ke».selle eest on saanud walitsilikul wiifil ärasaadetud, lubame Meie täit andeksandmist. 8. Neile inimestele mitmesugusest seisustest ja ammetitest,  kes 1863 on osa wõtnud mässamisest Poola kuningriigis  ja Läänemaa kubermangudes ja selle eest on nuhtluse  alla langenud, ja kellele Meie unustamata ise kõige armulikuma käsu peale 25. Mai-kuu pääwast 1868, 13. Mai-kuu pääwast 1871 ja 9. Januari-kuu pääwast 1874 mitmesugused kergitused saiwad, kellel aga weel ära keelatud  oli, pealinnades ja pealinnade kubermangudes, nii kui ka Poola kuningriigis, Lääne kubermangudes ja mõnes teises kubermangus elada, ja kellel ka weel ärakeelatud oli, kroonu teenistusse fiSse astuda ehk niisugufld awalikuid ammetid enese peale wõtta, kelle ametnikud walimise läbi saawad ammetiSse seatud, ehk kes weel politseiliku ülewaatamise  all seisawad neid mõistame Meie iga politseiliku  ülewaatamtse alt lahti ja Meie anname neile luba, ilma mingisuguse piireta omale elukohta walida, ja anname neile õigust, kroonu teenistusse sisse aStnda ja awalikuid ammetit enueste peale wõtta, kelle ametnikud walimise läbi ammetiSse seatud saawad. See armu-tunntstus ei mõedu aga mitte nende kohta, keS tapmisega, röSwimisega ehk hoonete põletamisega katsufiwad mässamist edasi saata. Nende inimeste kohta, ja ka nende kohta, kes 1863 mässamisest  osa wötfiwad ja kes pärast Siberimaal ehk muial on uusi kurjategufid teinud, mõeduwad aga need selles manifestis  üleüldse kõige kurjategijatele lubatud kergitused. 9. Neile inimestele, kelle kohta eeSseisaw selle manifesti  punkt käib, kellele aga pole weel mitte kõige armulikuma  käsu peale need õigused tagasi antud, mis neil enne kohtumõistmist oliwad neile anname Meie endisi õigust tagasi ja niisamuti neile pärast nende hukkamõistmist sündinud  lastele, aga.endist teenistuse järge, ordusid ja auutähte  ja õigusi, mis nemad teenistuses oliwad teeninud, ei saa nemad mitte tagasi, ja ka endist omandust ei saa nemad mitte tagasi. 19. Neile, keda Poolamaa kuningriigist ehk Lääne kubermangudest ärasaadeti ja sunniti Siberimaal ehk kaugema  kubermangudes elama asuma, neile anname Meie neid õigusi, mis ülepea maksu-kohtulistel seisustel on. Need, keS maksu-kohtulise seisusesse jääwad ja kes soowiwad oma koju tagasi minna, peawad tähte ülesnäitama sest wallast, kelle alla nemad ennast tahawad lasta kirjutada, et wald neid tahab üleSse wõtta. ja nemad peawad asumise koha peal kroonule kõik maksud äramaksma, mis mitte pole saanud  ses manifestis tühjaks tehtud. Need, kes mitte ei wõi tähte ülesnäidata, et wald neid tahab ülesse wõtta, wõiwad kohaliku walitsuse loaga kodu elama asuda ja kohaliku  walitsuse arwamise järele walla alla saada kirjutatud,  aga endist omandust ei saa nemad mitte tagasi. 11. Käsime Meie, neid kes Poolamaa kuningriigist ehk Lääne kubermangudest on põgenenud, olgu nad wõeramaa  alamateks saanud wõi mitte, kui nemad isamaale tagasi  tulewad, mitte selle eest kohtu alla panna, et nemad 1863 mässamisest on osa wõtnud, waid neid aga kahe aasta peale kodu wõi teises isamaa kohas politseiliku ülewaatamise  alla panna ; ja Meie anname seestpidiste asjade ministrile wõimust, neid põgenejaid, kui määratud aeg on mõõda läinud, kohaliku kindral-kubernörlle ehk kubexnöri palwe mõõda, politseiliku ülewaatamtsest lahti mõista, aga endist omandust et saa nemad mitte tagafl. See armutunniStuS  ei mõedu aga mitte nende kohta, keS tapmise, rööwimise ja hoonetepõletamisega on püüdnud mässamist edafi saata ja teõ selle eest on saanud süüaluStekS mõis- tetud. Nende wiimaste kohta jääb Kõigekõrgem käsk 18. Juunist 1871 õiguse-wõimuses Poola-kuningrngi ja Läänekubermangude  põgenejate palme pärast, kes soowiwad, isamaale  tagasi tulla. XV. Need kohtu järelekuulamise all ehk kohtu all seiswad inimesed, kes selle manifesti järele on küll kohtu ja trahwi alt lahti saanud mõistetud, kes aga soowiwad, kui nemad ennast ilmasüüta tunnewad, et nemad saaksiwad kohtu poolt ka süüst lahti mõistetud, need wõiwad pool aastat pärast selle manifesti awaldamist paluda, et nende kohtu asjad saaksiwad edasi weetud, ehk uueste hakatud. Need inimesed, kes enne selle manifesti avaldamist tehtud ülekohtude pärast edaspidi kohtu alla langemad, wõiwad niisamuti, kui nemad selle manifesti otsused ei taha enese kasuks pruukida, üks kuu pärast otsuste awaldamist paluda, et nende protsessid saaksiwad seaduse järele edasi weetud. Ühed ja teised ei wõi aga pärast mitte enam. kui kohuS neid Maiusteks mõistab, selle manifesti otsuste järele, armu saada. XVI. Kui kohtud nende manifesti otsuste pärast kahewahel  on, siis peawad nemad senati kohtus järele küsima, ja senati kohus peab, kui kohtu asi tema õigusewõimuse üle läheb, seaduslikul wtisil Meie enese otsust paluma. XVII. Armutunnistuste ja kergituste kohta, miS Meie suurwürstiriigi Soomemaa alamatele tulewad, saawad weel iseäralikud otsused tehtud. Antud Meies esimeses pealinnas Moskwas, wiieteistkümnemal  Mai-kuu pääwal aastas tuhat kaheksasada kaheksakümmend  kolm pärast Ktistuse sündimist, ja Meie walitsuse kolmandemal aastal. Alus-kirja alla on Keiserlik-Majestät Jse-enese käega kirjutanud: v Aleksander". Noor-Eestlased ja Sakalased. Sel silmapilgul, kus meie seda kirjutame, on meil weel teadmata, kelle kätte suures Aleksandri-kooli lahingis wõit langes, kas Pastor Hurti kätte oma Roor-EestlaStega, wõi Dr. Weske katte oma Sakalastega. Meie lugejad teadwad,  et meie kummagi erakonna ega üleüldse erakondliku waimu eest kostnud ei ole. Meie arwates wõib meie kodumaa  ilu ja wõib meie kodumaa kodanikude eluõnn üksi siis täie wõimuga kosuda, kui erakondlased mitte enam oma suguwere kurnamisega lahutust ja lohutust ühise kodumaa kodanikkude ja ühise kiriku usuwendade wahele ei sigita. Ühise kodumaa pinnal ja ühise usutunnistuse pinnal peawad  ennast kõik kodumaa sugukonnad sõbrustama ja ühendama,  ja peawad üksteist wastastikku nende aadetega teenima,  mida nemad Lvoja käest saanud on. See on see Baltimaa seisupaik, mille wasta Sakalased nii suure wihaga  käratsewad, tahawad ühist usutunnistust lõhkuda, nagu nemad nüüd jälle Lihulas nii selgest üles näitanud on. On ühine usutunnistus lõhutud, siis on Eesti rahwas üksi, siis wõiwad nemad kergest Eesti rahwust  häwitada. See on nende otstarbe. Sellepärast püüawad nemad kõiki walitsust oma kätte saada. Sellepärast  saiwad kirjamehed Eesti Kirjameeste Seltsist wälja peletatud ja see selts sai maimudega ja wsimudega täidetud,  keS muud ei ole, kui Sakalaste hääleloomad. Sellepärast  peawad ka Aleksandrikooli eestseisusest kõik need wälja kihutatud saama, kes Lutheruse kiriku poole hoiawad ja juba sellepärast kõige kodumaa kodanikkude ühenduse ja söbrustuse eest kostma peawad kostma peaksiwad.