Rentnikud on kehwad mehed, sest et rent kõrge oli ja kohad ka kehwapoolsed. ?. I«. Pärnumaalt. Karksi mõisa pärisherra krahw Dunten andis hiljuti kogukonna kohtu ees üles, et mõis selle walla Luteri koolimaja maad tulemast Jilripäewast oma kätte tagasi saada wõtma, mida ta mallawalitsusele teada anda paluda. Tartumaalt. Leedi mõisa herra E. v. M. andis oma kui ka tema päralt olema Reaswcre malla walitsustele teada, et need mallad tulemast aastast paale oma kooli maade eest, mis neil seniajani hinnata käes olnud, renti peawad hakkama  maksma. Tartumaalt. Wargatc kamalus. Rõngu kihelkonnast kirjutatakse: Ühes mäikses mõisas, kus ilus uibuaid on, kiskunud paar warast ajale haugu sisse, pugenud sest haugust läbi aida ja roninud ka kohe õunapuu otsa. Hoolas kärner, kes seda tähele pannud, kutsunud kohe herra (üks iushinõr), see tulnud reivolwriga ja lasknud wargate hirmutufcks ühe paugu. Wargad karganud kohe puude otsast maha. See seltsiline, kes kangemal olnud, pannud plehku ööpimedusesse, ligimal olem karganud suure marja pöösa sisse, kust ta mitte kergest pole enam edasi saanud ja teinud ennast surnuks. Tema käed ja jalad seotud kinni ja siis walatud talle hästi mett kaela ja pähe, vmetegi pole ta ennast seepärast liigutanud. Kui ta seda wiisi kinni seotud ja rohkem kui 2 tundi maas surnu wiisi pikali olnud, läinud tema klnniwõtjad nattuke eemale. Umbes 10 minuti pärast tulnud nemad tagasi surnud warast waatama, leidnud et paelad, millega tema käed ja jalad kiuni seotud oliwad, katki leigatud ja surnud enam kuskil. Temal olid head abimehed olnud! E. P. Kaunis märk. Kursis Puurmanni walla wolilogu on Kaawa kõrtsi ära kaotanud. Siis on Puurmanni mõisa herra sest majast Kursi kihelkonna arsti maja lubanud ehitada. Kaunis ilus eesmärk. Kuuda koolmeistrite seminari mis mõisnikkude kulu pääl ülewe! peetakse, mõtlcmat tema ülcwelpidajad wististe selle aastaga ära lõpetada,  selle parast, et selle kooli õpetuskceleks kooli walitsuse poolt Wene keelt tahetawat panna. Mõisnikud lubada Wene keele õpetuse tundisi küll rohkepdads, nõudivat aga üleüldiseks õpekeeleks ikka Eesti keelt, nagu seni olnud. Wiimne otsus tulla Septembri kuul. Pidalitõbe st Baltimaa kubermangudes kirjutavad «Nowosti": „WiünaSte aegade sees on Baltimaa kubermangudes hoolega pidalitõbe tähele panema hakatud, mis süül mõned paikas wälja kaotatud on. Endise Tartu suurkooli Rektori, Professor von Wahli, hoolekandmise all on sõnumid haigete hulga, arstimise käigu j. n. e. üle koguma hakatud Nende arstide keskis Baltimaa  kubermangudes, kellel wõimalik oli pidalitõbe tähele panna, on Kuramaa haige -maja ülem-arst Dr. O. Chomse. Tema arstimise all on 30 seesugust  haigch olnud. Oma tähelepanemist? üle ou lana Hz kirja „Ein Beitrag zur Casuistik dcr Lepis in den Ostseeprovinzen" «Midagi Lepraküstmise  juure Balttmaa kubermangudes" —wälja anaud. Selles kirjas annab wäljaandja sügawat aru selle tõbe käigu, kui ka nende inimeste üle, kes selles haiged oliwad. Dr. Chomse haiged vlimad ja Juudid. Haigete keskis oli ka üks Wtßilsne, Iman KrMnikow. See mees kannatas seda hirmust haigust 24 aastat, kuna teised haiged er.amist S kuuni ö aasta pärast nõdrusesse ära Asizeift haigetest suriioad üIMS S. Surmckchasi lahti leigata ja lepra -bazillust otstda mida Hansen leidnud olla, ei olnud wõimalik. Kui Lätlased kuulsuvad, et surnukehad pikimad lahti leigatud saama, uis ei saatnud nemad lepra-haigeid mine enam arsti alla ja Mütsust haigemaja eestseisus  pidi seda sellepärast tegemata jätma. Kahju ! Wa»a-Sslhwa»cburgist:eaiad DeliasLapa hirmust mõrtsuka togust. Üks taluperemees teinud oma põdcwale abikaasale oma teenima tüdruku abil hirmsa otsa ja löönud temale noaga mitu haawa külje sisse. Pärast surma pesnud mõlemad seltsis surnukeha merest puhtaks ja toppinud noahaamad  puumillu täis. Õnneks löönud üks sulane perenaese surina pärast kahtlema ja rääkinud asja naabritele ning kohtumehele. Kui kohtumees asja järele maatama tulnud, läinud peremees temale kurmal nüul wastu ja kaebanud nuttes kui õnnetu ta olla, sest praegu olla ta abikaas ära surnud. Mõlemad hirmsa tcu tcigijad pandud sedamaid ülekuulamise alla waugi. Naiste kohus. Läti seitung „Denas Lapa" jutustab: Hagensbergis elas üks mees oma naisega kaua aega tillis ja riiduS. Ta peksis oma naist ja lapsi sagedasti ja ei wõinud neid mitte kaunata. Põhjus oli see, tal oli üks teine armuke. Ühel õhtul tuli mees joobnud koju ja hakas oma naist jälle üsna ilma süüta peksma ja karmu pidi kiskuma. Teised sessamas majas elawad naised oliwad teda juba ammu ähmardanud tuuselda, kui ta oma naist rahule ei jäta. Ja see kord täitsiwad nad oina lubamist kuhjaga. Nad tarisiwad ta kätte, kui ta oma naist peksis ja parkisiwad ta punaseks ja siniseks. Kas see rohi aitanud on, seda saab tulcwik seletama. Peeterbnrgist. Wallatalitajatcks (wallawanemateks) ja walla kohtumeesteks tohtida edaspidi ainult niisuguseid mehi malida, kes mähemalt  külakooli õpetuse saanud. Seniajani wõisiwad  need ametnikud ka niisugused olla, kes oma nimegi kirjutada ei oskanud. Wäljamaalt. Bulgaria mürstiriik on nagu suur politika näitemaja, kuhu terme Europa silmad Pöörab ja põnrwalt mängu lõppu ootab. Mitu waatust on juba ära mängitud, aga see kõige tähtsam waatuS, lõpp nimelt, on wccl tulemata. Esimene waatuS oli Koburgi mõisas Ebenthali lossis 4. heinakuust., mil Bulgaria saatckond Ferdinandile würsli krooni tuli pakkuma. Saadikute tulek oli Koburgi printsil teada. Raudtee jaamas võtnud wiis Koburgi tõlda saatckonda, ehitatud kutsarid pukil. Tolm keerutab tõldade taga üles, lossikest heliseb kolm korda. Lossi õuewärawal ootawad Fcrdinandi adjutandid Bulgaria külalisi, teretawad neid auustadcs ja miiwad  wöerad ülitoredaste ehitatud lossi ruumidesse. Ilu ja uhkust, et silmad pimedaks jääwad. Ferdinandile  teatatakse külaliste tulekud ja hcrra v. Laaba wiib Burgarlased loastuirötmise saali. Selle saali seinad on kuulsate meistrile maalitud ajaloo pilta täis, iseäranis Bulgaria ajaloost ja rahiva elust. Kuninglik hiilgus ümberringi. Siüsctulejad aStuwad poole ringi. Mõne minuti järele lähemad kõrged tiimuksed lahti ja Bulgaria uuS würst astub oina ema käe alt toetades sisse. Prints Ferdinandil oli must kuub ja walge wcst seljas ning rinnas ordud ja ristid, mis Aleksander 111. waprale Battenbergi järel tulejale annud. Nende järel tuleb hertsoginna Clementine musta siidi kleidiga  õucncitsi paroninna Pachi seltsis. Enne saali astumist Web ta oma seltsilasele: Taim on rccdi õnnetuse pnew!" Hcrra v. Laaba maStab ruttu: „Rcedi on Türklaste kõige suureni püdapaem õnnepäcm." Nüüd astub sobranje president Tontschew  ette ja peab Prauisuskeeles maimnStawa kõne, et Bulgaria rahmas prints Ferdinandi oma mürstiks roaiinud, ning annab sügamastc kumardades  hõbe taldriku paal sobranje pooli saadetud Bulgaria mapi printsi kätte. Prints mõtab arudase  kingituse miimiiadeS mastu. Siis kõneleb minister Tschomakom presidendi mõttes ka Prantsuskecli.  Prints Ferdinand waStab Bulgaria keeles. Selle aja sees tittuL aga uks julge kärbes printsi mus vääle lendama, nii et ta ema! oma armsa poja kaitsmisega tegemist oli. Weel kord tänab prints saatekonda ja lubab oma „pca ja südame auusale Bulgaria rahwalc pühitseda, kes teda nii suure ameti pääle walis kui „aeg tuleb". Saate - konna liikmed saamad talle ette seatud. Prints mõistab iga ühele mõne meelitama sõna ütelda. «Lubage, mu herrad, et ma Teid igaüht üksikult tänan ja Teie kätt pigistan". „Ma joon selle auusa maa ja rahwa tenviscks, kes mind kutsub, ma joon Bulgaria sobranje ja saatekonna tormiseks" jne kuulukse printsi suust. Saatekond läheb ära. Teine näitus on kutsumata «vaatajate eest marjul;  see mängitakse lähemas sõbruskonnas, ja kestab ligi kuu aega. See aeg on «vististe noore printsi sileda otsaesise piinle mõne järelemõtlemise kortsukese tõmbanud ja uneta öösid maksnud. Õnneks loppis see kohmetu kahtlemine ja kaalumine selle otsusega: Olgu mis on, ma lähen BulgarlaSte «vürstiks. Sellega algas kolmas «vaatlus. 30. heinakp. oli prints Ferdinand oina uue riigi piiri pääl, kus Stambulow teda «valitsuse nimel järgmise Prantsuskeeli  tcretuSkõnega «vasta «võttis: «Bulgaria «valitsuse nimel terivitan «na teid Bulgaria piiri pääl nende piirita armastuse ja sügama allaheitmise  tundmuses, kes kärsitusega oina «valitud meest enese keskel näha soowinud. Bulgaria rahwas ei saa ialgi unustama, et Teie tema auulipu ja Bulgaria «vabaduse juhatuse enese kätte «võtsite. Walwaku jumalik saatus ise teie kalli elu üle ja aitagu taewas teid Bulgaria tubli rahwa head käekäiku suurusele ja kuulsusele juhatada. „Elagu Ferdinand I." Sellesama päewa pärast lõunat jõudes ta lacivaga Widinasse, kus 100 suurtüki raudsed suud teda teretasiivad. Peapiiskop «võttis teda sääl südamlike terwituskõnega «vasta. Printsi BulgariaSse reisimise himmu oli «vistist nii tugeiv olnud, et ta ära ei suutnud oodata, kas suurriigid talle seks ka luba annawad «või ei. Üle piiri jõudes on tal «veel meelde tulnud, neile järgmist teadet saata: „Teatan, et ina BulgariaSse reisin trooni, mis «nulle palutud, «vastu «võtma. BulgarlaSte  kutset jätsin ma hakatuses sellepärast täitmata, et ma oodata tahtsin, mil teised riigiivalitsused  minu ametisse «valimise üle rahulolemist oleks aivaldanud ja kuni suur-riigid oinalt poolt selle kohta «vastuse oleks saatnud. Wastused ei ole ««litte kõige parema toonilised, nad ci käraga mitte minu kohta, «vaid puutmvad rohkeni wälimistesse  asja olekutesse. Ma loodan, Bulgaria rahivuslikka asju korraldada ja Bulgaria rahivast rahu ja sõpruse teel tõsisele haridusele tallutada et ta teiste haritud Europa rahwaste reas «võiks seista. Selle järele on mu siht auuS ja kõrge, aga ka püha, sest ma tahan oma terivet tulewikku auusa rahwa käekäigu ja elu hääks pühandada. Kõigekõrgem saab mind aitama, et ma sellel teel, mis omale «valinud olen, ei «vangu ja kindlal sammul oma sihile tõttan. Teid aga palun ma, et mind ka tulewikuS oma abiga toetate." Pääle selle sai ka sultan teate ja Bulgaria «valitsus ivürstlicu kirja, milles uus «vürst Bulgariast ühe „aatel«se" ja tugema riigi lubab teha. Kuidas ta seda aga korda saab ja oma-wõimulist «vürstiks  hakkamist suurriikide ees «vabandab, sellest wõib «viimane «vaatlus saada, mille otsa «veel keegi ette ära ci tea. Möndasugust. Wec Puudus oli Jnglisuuzal Tmauseas nii suur, ct kannu täis wctt vstcS uks pcnning (2-/- kop.) maksis. Tagurvidikäisa. Üks msss, kes seitse  aastat ühe tõbe läbi mitte looduslikul EÜsil Ma ei saanud, maid hästi tagurpidi käis, on nüüd Saksaumal  Karlsruubcs owa iermise salle kätte saanud, see on et edasi Ma wõib.