sugust ja naesterahwa sugust, Uniwersitätist wälja lükata. Suuremalt jäuult oleksiwad need üleültse Juudid, lõunepooliseist  Wenemaa kubermangudest. Inglismaalt. Niisamati kui igal teisel maal, seisawad ka Inglismaal nõuupidamised mässajate wasta, kõigi teiste nõuupidamtste ees. Saksamaa põgenik, 'Sozialist  Most, kes omas aealehtes häbematal kombel Peterburgi kurja tegu kiita julgeS, on kohtu alla antud. Selle jälestuse juure, mis ka iga auusa Inglase südant woeramaa kurjateu üle täidab, selle juure tulewad weel kartlikud näitused oma maal, kuida nimelt Londoni Linnawanema majas hiljuti 40 naela püssirohtu põlema luntiga leiti. Ka siin kardetakse Kuninga-Praua elu eest ja tema sõitude juures on Politsei hoolsa ametis. Transwaali talupoegadega on küll rahu tehtud, aga se rahu näitab üksi wäljaspidine olema. Transwaallaste südametes olla wiha kustutamata ja ka pärast rahutegemist on juba kaks kokkusattumist nende ja Inglismaa sõeawäe wahel ettetulnud, kus mõlemilt poolelt werd jooksis. Jälle peetakse kord nõuu, Inglismaa sõeawäe keskiS ihunuhtlust  kauutada ja auutundmist kaswatada, aga se oleks raskem, kui arwata wöib. Inglismaa sõeawäe seas teeniwad  üksi palgalised ja nende juures on ikka kõiki muud rohkem otsida ja leida, kui auutundmist. Wana Lord Beakonsfield on haige. Balkan! poolsaarest. Nõuupidamised Konstantinoplis  on otsusele jõudnud. Wõerad Saadikud on Greekamaale TheSsaalia maa nendes Piiretes mõistnud, kuida need Berliini konferenzis kinnitatud saiwad, ja Epiirusest  ühe serwa Arta jõest saadik. Türgi walitsus olla sellega rahul, üksi Greekamaa poolest on wastus weel oodata. Igalt poolelt saab küll kinnitatud, et Greekamaa kõige Euroopa nõuu wasta panema ei saaks, siiski ei ole teada, kas Greeklased oma söeawaimustust soigutava lasewad.  Niisama teadmata on ka, kuida Türgi walitsus oma kohust pärast täitma saab. Uhelgil kombel ei saa Greekamaa oma söeawäge enne koju saatma, kui uued maakonnad rahulist käeS on. Rusmeenia Würstiriik on oma Würsti Kuningaks tõstnud ja Würft on seda nimekörgendust kui Kuningas Karol I. wastawötnud. Selle kuu 1õ pääwal sai se kõrgendamine Bukarest'is ja ksikis riikis suure kõlaga kuulutud. Mitmed riigid on juba kuulutand, et nemad Rumeenja ülendamisega ühes nõuuS on. Arwatakse, et ka Serbia pea naabre jälgedesse astub ja ennast Kuningriigiks kuulutab. Bulgaaria pealinnas, Sofias on üks Nihilistide ühendus leitud ja mitmed Nihilistid luku taha pandud. Maja-, maa- ja põllupidajatelt. Heinamaa parandamiseks. Heinamaa on põllu ema, ütlewad põllumehed, peawad aga enamist rohkem lapse, kui ema eest hoolt, ehk lasewad  koguni toitmata ema külgeS nii kaua imeda, künni se nõrkeb ja last enam toita ei jäksa. Igal aastal niidame  meie oma heinamaale pealt rohtu, mida need oma kõige parema rammuga kaswatasiwad ja wiime seda ära. Kui palju mõtlewad aga põllumehed selle peale, et wäljakurnatud  heinamate jõule wahest ka natuke abi antud saaks? Selle juure tuleb weel, et rohu juured pärast niitmist uu es te rohtu ajawad ja sedawiifi aegamööda nenda  nõrgendatud saawad, et jõud rohkem ja rohkem kaub. Ka peawad heinamaad enamist aasta aasta kõrwa üht ja sedasama rohtu kaswatama, kuna põllumehed wäga heaste teadwad, et põld üht ja sedasama wilja järgemisti ei salli. Kes siis oma pvllu-ema elus ja jõudus hoida tahab, se muretsegu ka ise natuke selle eest, et äraweetud jõud wõimalikult  tasutud saaks. Rohujuurte uuendamiseks ja rohusugude  wahetamiseks on wäga hea, kui heinamaad kewadel,  kuiwal ilmal terawa äkkega üle äästatakse ja rohuseemet  peale külwatakse. Selleks ei ole koguni mitte waja,  seemet osta, seda on küünide põhjas, heina-pebrede sees ikka õige rohkest; selle kõrwa wõiwad ka need seemned  wõetud saada, mida Viljast wäijatuulatakse ja wäljasöelutakse,  ja mis lojuksetoiduks iialgi palju ei kõlba. On maamehel wõimaltk, mädanend ja mullaga segatud puru (kompost), rohuseemne peale külwata, siis on seda parem. Niiskete heinamaate peale, mis sammalt ja hapud rohtu (köwad, terawad rohtu) kannawad, wöib ka liiwa külwata. Wäga hea on, kui iga kolme, nelja aasta takka heinamai»  üle ääStatud ja rohu-seemnega, ehk heinapebredega ülepuistatud saawad. Suurem jagu meie Eestimaa heinamaatest on madal ehk niiske, kaswatab sammalt ja hapud (koredad, terawad ja kõwad) rohtu, ja suurema jäu heinamaatele on siis ka wäga tulus, kui aeg-aealt liiwaga ülepuistatud saawad. Õiendus. Selle lehe wiimaseS (12) numbris on wõidu-loosides õiendada: 1000 rublase paberite seas teises reas wiimane nummer peab olema 11643—25 (oli 1643—25); surmatute seaS peab olema 388 (oli 488) ja 17139 (oli 17739). Kiriku teadused: Jaaui-kirikus: 29. Paastukuu pääwal teeb õpetaja Assmuth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast  lõunat pastor Grohmann. Seesama wõtab pihtile laupääw kellu 12; õpetaja Assmuth kellu 1. !. Jürikuu pääwal kellu 5 teeb pastor Grohmann jutlust. Kaarte-kiriku õpetaja wõtab piihapääw, 29. Paastukuu pääwal  lauarahwast wastu; nende kirjutamine on laupääw enne lõunat  kellu 1 —12; pihti laupääw kellu 1. Niiha-Waium-kirikus: 29. Paastukuu pääwal teeb pastor Bergwitz jutlust. Neljaspääw, 2. Jürikuu pääwal, pärast lõunat  kellu 5 paastu jutlust. Ts-nsuri poolest lubamd. Tallinnas. 27. PaaStu-luu P. 1831. - Trükitud Lindfors'i pärijate juures ja kuluga Teadaandmised. Tellimised meie lehe „Tallinna Sdvra veale saawad Vikis kohtades mis selle lehe iga numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saawad, niisamati ka Lindfors'; pärijate trüklmajas Tallinnas wastuwöetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi waStuwõtta ja toimetada. ' Tellimise hind on 1881. aasta peal: postiga ehk kodu kätte saadetud aastas 3 rubla kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas ise äratuua aastas 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehti ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmann Kullassepa uulitsa majas lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kust neid uue aasta hakatusega äratuua wöib. Rohke za rutulise tellimisele kutsub kõiki auupakkkult «ma» mai»», -a-eaa»-' i Sõbra" waliaandiad Lmdiorsi xäriiad Tillumas, Laia liulitsal Nr. KZ M). Hestimaa ülema kooli kommiskoni poolt antakse selle läbi teadust, et nende tundmise katsumist, kes endid »v kaslmWks> on wallnistannd, Järwamaa jänskonna . kooli - kommiskoni ees Paides Märtsikuu pääwal s. a. saab pee- l tama. Katsutawad peawad endid Peetri õpetaja praus Rinne ehk Kreis-Koolirewi- denti von Gruenewaldti herra juures Koigi mõisas llleS andma ja järgmised tunnistuse-kirjad  fisseandma: 1) oma ristimise ja laualkäimise täht, , 2) oma koolis käimise üle, 3) oma ckukombete tunnistus kirikuõpetaja  käest, 4) oma enese ülcskirjutud elukäik. Need, keS juba enne oma koolmeistrieksamena  on teinud, peawad peale ülemal nimetud tunnistus-kirjade weel oma eksamena  attestati, ja kui nad ehk juba kuskil koolmeistri ammetis tcgewad olnud, ka sealise kooli-kommissioni poolt oma tegewuse  üle tunnistust tooma. Tallinnas, LanStuba, sel 14.Märtsil 1831. a. Aaron Hlosen, Nittershafti Sekretär. 8 Äks toatüdruk, 8 ? kellel head tunnistused on ja kes trütida? y dskab, saab kahe otsitud. Järele kuulata v Pitka uulitsal Nr. It9, Kluge majas. g Kks lapsehoidja, kes juba weikeste laste juures on olnud, wvib kohta leida Toompeal, maja Nr. 63. u u l u t u s. Meie anname sellega oma auustatud lugijatele teada, et iga lugeja lehte soowimist mööda oma enese adressi peale saada wõib. Uksi need, kellele pakt-kaupa saatmine tüli ei tee, wöiwad ka sedawiist seda tulla lasta; kus juures meie kümme lehe peale ühe ilma hinnata saata wõime,  sest et postiraha siis wähemaks jääb. Tellimise juures palume selle üle igaühe soowimist awaldada. Wäga head Kiachta Theed mülb odawalt P. Klcesmann, Wiru uulitsal Nr. 122, Starcki majas. Jällemüiad saamad suured protkentid. vi'. W. MMM wõtab haigeid, ja iseäranis silmade haigeid igapääw kellu I«—»» enne lõunat wastn Wiru uulitsal Kühne minek on Munka uulitsalt. Eestikeele Piltidega aealehe AkklejchutM" kolmas aastakäik tuleb igas kuus 1 hestiga wälja, 8 leheküljega, 2 boognat õpetliku juttudega ja ilusti walmistatud. Tellimise hind on aastas kätetuua 1 rubla 50 kop. 11. hest hakkab jutustama A. E. Nordenskjöldi  reisnst läbi läemere kaartiga ja piltidega. Üksikud hestid I. II- ja 111. aastakäigust maksawad 12 kop. tiik, ja on igas raamatupoodiS saada. Lnakmanm kuluga. Weve turul Nr. 6, Peuckeri majas ou üks UUS mlm Moll lahtitehtud ja saab seal odawalt keiksugn nahka pastlete tarwis, niisamuti walmiStehtud gamashid  ja saapad müidud. Kõiksugu toorest nahka saab tõrge hindadega  ostetud. Mõned mõisad ja umbes 30 talukohta on hea kaubaga müia. Ligemad teadust annab maamõetja Kylts, Niitwälja mõisas (Eschenrode), Keila kihelkondas, raudtee ääres, Niitwälja pidamise-pniga ligidal. Uks kr»»!, 133 runtslllda suur, Köismäel, saab müidudl Järele küsida Kompassi uulitsas Nr. 226(16), Hinze majas. Uks maja ühe parkali kohaga, ühe suure krundi peal puuwilja  aiaga, on müia Raikweres Kapsa uulitsas  Nr. 3. Järele küsida majaomaniku käest sealsamas. Hinnad Tallinna turul. 21. Paastukuu pääwal. Karduhwlid, tsetwk. SO—6o kop. Herned, t00p.... 8 „ Lcatsed, t00p.... 7 „ Tangud, toop .. . 9—lo >, Weikse liha nael. . 12—18 .. Sea liha nael . . . Ib—l6 ,» Röösk piim, toop . 5 „ Hapu piim, toop. . 5 „ Koore, kortel.... b Laua wõi, nael . . 3b—4b „ Püti wõi, nael . . 23—L2 „ Muna paar.... 4—5 „ Kauba-hinnad. 21. Paastukuu p. 1880: Soola tünder 7 rbl. kop. Kiwisool, tünder, 10 Puda 7 rbl. Heringi tünder 20—26 rbl. Silgu tünder 15—20 rbl. Kopli heina puud 70 kop. Õle puud 30 kop. Soome lat-raua perkpuda 24 rbl. Blwem raud 20 rbl. Kase puude süld 6 rbl. kop. Männi puude süld 5 rbl. kop. Kiwisüte puuda 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 rbl. Telliskiwid tuhat 15—20 rbl. Katuksekiwid tuhat 40 rbl. Kustutamata lubja tünder 90 kop. Rks uaesttrahims, keS heaSte köögi tööd tunneb ja saksakeeli räägib,  leiab kohta Laia uulitsal Nr. 63 (48), taga hoowi fees, 1 trep iilewal. Aks tisler, M t Ka seu'i juures. naesemees, hea tunnistusega saab aastase palga peale otsitud Karja uulitsal Nr. 162, Mathu- Ä. magasin Peterburgist, Wene üulitsal, Jntelmanni maias, annab selle läbi kõikidele teada, et seal kõiki rätsepa ja õmbluse-kraamisi, nagu: lõugcudid, lastingid, warrukse-woodred, nööbid, rull-niiti, tok-niiti, sammetid, nõelad, paelad j. n. e. alati saada ou ja kõiki kaupa kõige paremast jäust odawa hinnaga müib. Põllumeestele. Käid idanewaid Härjapea- ja TimoM Seemnes sahwatud Gipfi ja tükki-Gipsi, niisamuti Rootsi ühe ja kahe hobuse terasist Adrasid pakub odawalt müia Ghr. Aotermann, Tallinnas Wiru uulitsal. Üks krunt saab müidut. Ligemat teadust annab Ed. Plehn wiiliwabrikuS, Arewjewi uulitsal.