wad? Ja kui jälk on see, et Omad tõtt ja õigust fiture hoolega jalgade alla tallata ja oma sopast ja sapist meelt selle asemele toppida püüawad? Seesugust tükkifi oleks hulk kuuklttada, aga kelle südames on nemad juba üht puhast mõtet äratanud, keS on nende läbi juba ühe kopika kasu saanud? ! Kuida «rõib midagi kosuda, kui kurjad tuuled seda lõpmata wintsutawad ja murda püüawad? Kuida wõib meie kodumaa parema järje peale tõusta, kui erakondlikud  kiusamised kõiki elupinda kõigutavad? Eks ole meie auusad mõisaherrad meile «nitu kallist headust teinud ja rahwaft osawal ja kindlal käel tulema parema pslwe ja hea eluwiiside poole talutanud? Mõisaherrade hoole ja armastuse läbi on meie rahvakoolid  hea järje peale tõusnud ja nende hool ja Ülem eesmärk on see, et iga inimene tarkuse, teaduse ja hea eluwiiside poolest kosuks ja kaswaks. Näituseks on Püssi mõisaherra Graf Stackelberg, igale oma vallale oma kuluga  ilusad, uhked ja suured ruumikad koolimajad ehitada lasknud ja Lüganuse kirikule nii palju head teinud, et kõik miS silma paistab, mõisaherrade armastust rahwa wasta tunnistab. Kõiki seda suurt känuwäärilist tööd ja hoolekandmist  ei suuda minu sulg üleS kirjutada, mis tema kirikule, koolidele ja rahvale ülesnärtanud on. Kõige rohkem kurwastab see minu südant, kuida .rahwamehed" ja .rahvuslikud" lehed Senatori herrale .palvekirjast" kirjutama kihutavad, milles meelt ega mõistust seeS ei ole. Minu juures on mitmed selle pärimisega käinud, et mina seda toimetust oma peale «võtaks. Kui mina aga nende soowimiste põhjust teada tahtsin, siis ei ole mina paremat «vastust saanud kui seda, et .rahvuslikud" lehed nõuu auda, iga häda ja waewa kõrge herra ette kanda. Muidugi teada, et mina seesugust pärimist täita ei «võinud. Karta on aga ikka, et mõni Lindenbergi sarnane oma enese kasu pärast kõrge herrale tühje lorisi ette jorutama läheb ja rahvale kahesugust kahju kaela saadab: Esiteks, et kõrge herra film otsata paberi «virnade alt seda üles leida ei suuda, milleks ehk parandust tarvis läheks ja nenda edaspidi ka maakonna  tarvilised palved kuulmata jääwad. Teiseks, et msifaherra, nähes, kuida tema heategemise peale weel kaebama minnakse, oma kätt lühendab, mis läbi mitme kalli ja kasuliku asja kohta suurt kahju tulla wõib. Olgu siiS igaühe meel nii kindel, et tema tühja kaebtusega  kõrge herra ette ei lähe ja tervet Eestirahwast Keiõri silmas halvaks ei tee. Sundigu .rahvamehed" ja kuulutagu .rahwnSlikud" lehed niipalju taewalittufi asju, kui iganeS tahawad. Nendest kuulutustest jääb ometigi suurem jägu lehtede sisse, kuna ässitamises mitmele  suurt koormat ja õnnetust saadavad. OlekS igamees rahunõuudlik ja katsuks mõisaherradega käsi käes asju edendada ja jätaks aSjn kõrwale, mis meile ja meie rahwale nii kardetavad on, fiiS «vöiks head leikust oodata ja näha, saada, et kõik asjad paremini korda lähevad, kui .rahvamehed" soowiwad. K. M. ApS. Waiwara kihelkonda? oli Lehekuu 29 pääwa öhtal raSke rahesadu kange tuulega, miS nimelt Repnikus ja Merekülas kõik wilja puruks pekfiS. Ka teistes paikades Eestimaal, on sel pääwal raSke sadu olnud. Mihkli kihelkonnast kirjutakse Pärnu aealehtedele  nende tülide üle, miS seal kiriku walla taluperemeestel  oliwad, et kõige pealt kirikuõpetajal nendega ühtigi tegemist ei ole. Tema on juba kaua aega seal ja on jõuukas mees, kellel just rohkemat renti tanvis ei lähe. Taluperemeeste kontraktid oliwad wälja jooksnud ja sellepärast  tuliwad uuendada ja see oli wõörmündri herra asi, nagu teistes kirikuwaldades ka. Wanad rendid oliwad nüüdse raha hinna ja kohtade maade kohta nii madalad, et õiguseks arwati, neid ümberkaudsete talukoha rentide kohatisemaks  teha. Peremehed ei tahtnud aga rohkem renti maksa ja kohad saiwad wõerastele renditud. Rendi aaSta lõpul ei tahtnud aga wanad peremehed kohtasi uute kätte anda ja StllakohuS pidi appi kutsutud saama. Wahe aeal oliwad endised peremehed palwekirjafi Kubernörile, Ministrele ja kõrgematesse kohtutesse saatnud ja ei kuuland  Sillakohtu käsku. Kubernöri poolest sai üks kohluherra  järelkuulamiseks saadetud ja see tunniStaS, et ilma soldatiteta siin läbi ei saaks. Ministri käsu peale tuli siis Kindral Laks soldatitega ja seadis uued rentnikud kohtade peale, ilma et rohkem wastapandud oleks Pärast on mõned wanad peremehed uutele taganemist makSnud ja sedawiist kohad jälle kätte saanud. Kui kõrge endine rent oli ja kui kõrge see nüüd on, seda ei ole, kirjutatud, et aga uus rent ülemäära ei ole, seda arwatakse sellest ära tunda «võima, et wanad peremehed kohtasi pärast kahjuga  tagasi wõtsiwad. Õiguse pärast wõikfiwad küll need mehed kes kahju saiwad, nende käest tasumist pärida, kes neid wastapanemisele ärritäsiwad, kui palja seesugustel  aga tasumiseks anda olekS, see on wäga küfitaw. Mustwetest on MksakeeN .Me Tartu Zettungite järgmine kiri saadetud: .Nende kaebwste waSta, mida üks .Wenelane" meie seltsi üle .Uue Tartu Zeitungi seeS tõstnud on, wõime meie kinnitada, et meie .SõpruseS" ükS ühemeele «vaim walitseb, kuida seda seesugustes seltsides wähe leitakse. Kõnede üle, miS meie seltsis peetud, wõib seltsi raamatust seletust leida, kus need üles pandud on. Erakondil st ja teist tüli ja ärritavaid kõnest, miS pahaSte rahwa peale mõedMvad, ei ole ühegist seltsiliikest peetud ja neid ei olekS ka mitte pidada lubatud. Et seltfiõhtutel mõned liiked seltsimajasse, kus weel söömist ja joomist ei müüda, mõned pudelid õlut tuua laskfiwad ja seda seal jõiwad, see on tõsi; et aga meie seltsi sellepärast .joomatuakS" nimetakse, seda ei wõi Meie ilma wastarääkimiseta kannatada,  sest missuguses seltsis ei saaks Mitte õlut joodud? —> Kuida meie teutlikust kaebtusest näeme, peab nimeta kirjasaatja meie seltsi aSjade kohta täitsa wõeraS olema ja ilmuks küll wist nagu üks, ühegi süü pärast seltsist wälja lükatud liige ehk ükSti, keda sellfiliikeks waSta ei «võetud ja kes seda nenda kätte maksa tahab. Kõik eesseisus, kui ka sellfiliiked waidlewad nende meeletumate malede «vasta. Meie loodame, et Teie, anastatud  herraßedaktor, fellemeie tõetunnistuse üle kahtlane ei ole. Mustwetel, 17 Lehekuu pääwal. .Sõpruse" eeSseisuS." Riiast. Senator ManaSsein on Leheknu 28 pääwal  lühikeseks aeaks Peterburgi sõitnud. Peale nende ametnikude, keda juba enne nimetati, on Senatori kaasav weel. Staatsrath Korenew, Wirkl. StaatSrath Galindo, Titow, Wirkl. StaatSrath M o s h n ewSki,  Staatsrath Rose. Sterste. W e i t z e nberg,  Buldanow ja von R o t h a st. .NowoSti" sõnumite järel saada Riigiwalitsuse poolt uSkawat aru nende kroonumaa tükkide üle päritud, mis Vallimaa kubermangudes mitmel aeal, nimelt aga Ministre> komitee käsu peale aaStal 18b6, nende Eestlastele ja Lätlastele antud saiwad, keS Greeka-Sigeusu kiriku ja koguduse liiked on. .Rishki Westnik" kirjutab natuke nukra meelega, et temal seekord wõimalik et ole, meie kodumaa asjade üle lahkelt kirjutada. Üleüldse näitawad mõned Weuclceli lehed natuke tuska meie kodumaa ülewaatamtse hakatuse üle, nagu peaksiwad neinad oma kõrgeid lootust alamale kruuwima. Et need lehed ühtigi ei salli, miS teistwiist kui Wene wiifl on, et meie maakirik ja maakool nende meele järel ei ole, seda teame meie. Wõib olla, et need kentsakad .Eestlaste sõbrad" omas rahwaneeluse jänus suurt teutust ootasiwad, mida nemad ei leia, ja et sellepärast  nüüd nende sabad natuke ripakil seisawad. Kuura maalt. Lehekuu 25 pääwal on see meeS Liibawis kinni wöetud, keS Baron Rolkeni peale laSkiö. Tema niinetab ennast Matshe AnSkirch, on ÜkS umbes 30 aastane tugew meeS ja olla enne Takenhausenis  metsawaht olnud. Kohtud oliwad tema jälgest uurind ja teada saanud, et tema Liibawi läinud. Kohluherra von Rönne tuli ühe Sekretäriga senna, leidis kahtlase mehe üles ja palkas ühe teise, keS tema elu tähele panema  ja tema tegufi läbi uurima pidi. See oli temaga .sõbruStand", teda lakutand ja joobnud .sõbra" käest kuulnud, et teda selleks ja mõneks teiseks mõrtsuka teukS ühe rubla eest (?) palgatud oleks. Ligemad sõnumid  on «veel tulemata. Peterburgist. Lehekuu 22 pääwal, kui Kõrgest» õnsa Keisri-Praua Maria Aleksandrowna surmapääwal. tuliwad MajestSt Keiser, Suurwürst Auujärjepärija,  Suurwürst Georg Aleksandrowitsh ja Suurwürst  Mthhael Nikolajewilsh Peterhosift Peterburgi. Sadamast  läkfiwad nemad Peter-Pauli kiriku, kuS ka teised Keisrikoja liiked kogutud oliwad ja tegiwad palwet Kõrgestõnfa  Keisripaari haudade peal. RahwaS teretas Keisrit waimuStatud hõiskamisega. Seespidiste aSjade Minister, Kindral-Adjutant Graf Zgnatjew on oma palwe peale sellest ametist lahti lastud ja endine Koolide-Minister Graf Tolst oi tema asemele nimetatud. .Strana" sõnumite järel on nüüdne Weneriigi Gaadik Pariisis, Würst Orlow. Keiserlik Kõrguse Suurwürst  Auujärjeparija kaswatajaks nimetatud. Mõne Wenekeeki lehe sõnumid, mille järel Geheimerath Satkow selle waStatawa ameti peale kutsutud olekS, need näitawad siis küll tühjad jutud olema. Lepituse kiriku kaunistuseks on Keiser neli porfiri kiwist raiutud sammast kinkind, miS S arshinat 6 wershoki kõrged on ja 12,91 l rubla maksawad. Reed sammad saada altari ilukS tarwitatud. Nendest hobustest, miS kroonimise rongiks wõeralt maalt toodi. on kümme tükki ära surnud. Kahju on 11,246 rubla suur. Sch lüSselb urgi maak onndaS teeb ükS uss ehk rõöwik heinamaatele suurt kahju. Reed weiked loomad on metsast lugemata hulkades heinamaatele tulnud, dävitawad kõik rebu ja on ««ii visa eluga, et witna eh? äädika sees 12 lnndi elada «võivad. MaarahwaS on kraamid ümber heinamaale kaevand ja maa üles kündnud, Ka Peterburgi maakonda? on neid kardetawaid loomi näha olnud. Soomema al t. Soomemaa Maapääw sai Lehekuu  25 pääwal lõpetatud. Kindral-Kubernör Graf Hevden lugeS Keiõri nimel troonikõnet ette, miS nende sõnadega .Walitsused TeadaandjaS" seisab: .Sunrwürstkonna Soomemaa eeSseiSjad ! Pärast selle aea lõpetust, mis Teie nõuupidamiStekS määratud oli, tänan Mina Teid nii heaste nende hoolsa tööde eest, mida Teie selle maa kasuks tegite, kui ka Minule ja Minu  majale tunnistalatud truuwuse eest. Minna kinnitan sellega Maapääwa lõpetust ja tunnistan, Teid Kõigekõrgema  kaitsemise alla andes, Keiserlikku armu Soome rahwa waSta." Moskwast. Lehe kuu 25 pääwal polestwad Moskvas 20 maja maha. Mitu sada inimest on ilma  peawarjuta; kahju on mitu sadatuhat rubla suur. Moskwa näitust kiidetakse wäga täielikuks. Vaatajaid  on igal pääwal tuhandete kaupa. Söisranist, Wolga jõe äärest kirjutakse, et maarahwas oma põllutööga juba mõne aea eest walmiS on. MägeStiku pool kaldas on talwwili wäga hea, aasu pool kaldaS pidiwad mitmed põllud ümber küntud saama. Ilmad on soojad ja korralised. Nii suurt lootust hea «viljasaagi peale ei ole «viimase 20 aaSta seeS olnud. Valust. Lehekuu 25 pääwal tõustS kiwiõli magasites  hirmuS tulekahju, miS neid pea HSwitas ja siis kiwiõli  kaewude peate kargas. Kustutamisest et «võinud juttu olla. Kahju on arwamata suur ja tuli saab küll «vist nii kaua kestama, kui kaewudeS õli on. Wöeralt maalt. Saksa ma al l. Lehekuu 27 pääwal jõudis Keiserlik  KõrguS Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh Berliini.  Keiser ise wõttis teda wakShallis waSta ja saatis teda Weneriigi saadikil-paleest saadik. Pärast lõunat reisi?  Suurvürst Itaalia poole edasi. Sellesama kuu 29 pääwal t»l>ivad Weue Suurwürst Sergei Aleksandrowitsh, Saksi KnuingaS ja Itaalia Kuninga wend, Herzog Aosta. Ketser ja Kronprinz oliwad neid wasla wõtmaS. Kõrged wõerad on Priuz Wilhelmi poja waderikS palutud. Lõuneks  oliwad kõrged wõerad Keisri juureS ja ka Weneriigi Saadik Saburow oli lõunele kutsutud. Selle sõnumi peale, et Wenemaal pearaha ära kautatud saab, on Wene paberraha hind Berliinis kõrgemale tõuSnud.  Riigipäckw  on peale pühade jälle kokku astund ja ka Würst BiSmark on Berliini tulnud. Rootsimaalt. Kuningas ja Kuninga-Praua pidailivad Lehekuu 25 pääwal oma hõbepulma. Kõige riigi osawõtinine oli elaw. AIIs l« ia-ung r u m aa lt. WiiS nädalil oli riik ilma Raha «Ministrita, sest ükSti ei tahtnud seda raSket ametit oma peale «võlla. Nüüd on Baron Kallay, keS BoSnia ja Herzegowiina Kubernör oli, Raha-Min firikS nimetatud ja kõik erakonnad on sellega rahul. Baron Kallay walitfuse alla jääwad BoSnia ja Herzegowiina maad ka edaspidi, sest et temal sealised aSjad tuttawad on ja RiigiwalitsnS loodab, et tema neid paremini kui ükski teine korda saata wõib. Rahwa keskiS nimetakse neid juba .UuS Austria" ja see näitab küll ka, kui wähe lootust Türgiriigil olla wõib, neid maid kord jälle lagast saada, miS wõera walilsnse alla langesiwad. Jn g liSmaalt. lirimaal oli ükS nädal waikne asi ja arwati juba, et uued seadused. miS mässajate waSla antud ja talurahwa kasuks oodata on, wihawaenu «vaigistama hakkakstwad, Nüüd aga kölawad järSku sõnumid,  et üks mõiSnik ja ÜkS soldat ära tapetud ja nelja rentnikku tapva katsutud on. Peale lirimaa talutülide halkad ttiiiid aga ka Inglismaa «vabrikuta töörahwaS Niigiwaliisiiseic suurt muret stgitama. Maalt on palju rahivast «vabrikutesse läinud ja wabrikud et «võinud kõigile tööd anda. Endisest töörahwast on palju lahti laStud, neil hulkadel on nüüd raske häda. Itaaliast. Garibaldi testamenti järel peab tema keha ära põletatud, tuhk ühe porfiri kiwist raiutud urntS kogutud ja tema aidas, Kaprera saare peal, selle puu alla maetud saama, kuS tema kaks tütart maetud on. Uut moodi matus pidi Lehekuu 27 pääwal peetud saama ja selleks oli nii palju rahwaft kokku tulnud, et kõik Kaprera saare peale ei mahl und, vaid suur hulk ümberkaudseid weikemaid saarefi täitis: Kuninga wend, Herzog von Ge«»an on Kuninga nimel matusele tulnud Miniflred on muist ise seal, «unist on kedagi leist oma nimel saatnud, nenda on ka Parlamenti nimel mimed tähtsamad Parlamenti  liiked tulnud. Et küll Garibaldi nimi juba mitme aaSla eest Itaalia Kindralite seast maha kustutatud sai siiski seisawad auuwahid tema surnukeha jvureS ja temale antakse täit Kindrali anu. Riigiwalitsuse poolt on Garibaldi  lesele ja iga wtie lapsele, iga ühele IVMV franki