aua kuuni tema oina kurjust kahjatseb; siis alles wõiks temaga kui auusa meelega inimesega ümber käia. Kui pisut on meie ajal kurjategijate põlgusist leida? Olgu näituseks: Keegi auusamceleliuc  mccS läheb uüsgi asjatalituse pärast kõrtsi; sääl on üks mees, kes olgu missuguse süü pärast tehes kaua aega ivaugis istunud, see astub temale ivaötu öeldes: „Tere ta iva sõber! Pole hulgal aja! siud enam näinud." Päülcgi wõtwad kütte ja joomad kui manad sõbrad teine teisele termist. Sääl peaks tükkis teisiti tehtama: Auusameeleiiuc mees peaks teisele wastn panema ja ütlema: „Kuidaö oled sa meel minu sõber? Mölle oma endise -lausile ja tegude püüle! Mina sind praegu ci tunne ja ci taha sinuga midagi tegemist teha, enne tui näen, et linu raua äraolemine  sind ka on parandanud!" Mis teeks nüüd see eksind inimene? Tema, kui ta näeb, et teda paljudest põlatakse, palub andeks sa tõutab cdeõpidi mustamine elama hakata ja siis meel wõiks teine temaga, kui auusamcclega inimesega  tegemist teha. Niisugune põlgamine oleks kurjategijatele sagedasti suuremaks karistuseks, kui kauaaegne -vangipõli. Inimene, kes kurjategijaga.  ilma teda põlgamata, sõbruseS elab, annab enesest märku, et ta ka ise pea malmis oleks miskisuguse kuri teole. Waletamiueoukõigckurjusejuur; selleparast astugu  iga tõe armastaja ja auusa meelega inimene hinge elu ja kombeie parandamise tööle. jPühast kirjast  leiame kaunid õpetust selle kohta; püüle pühakirja toetage kaunid juturuauratuid milledest tõe, halastuse,  helduse, auujusc ja armastuse kiitus wälja paistab, kus male, kuri-kawalus karistatud saamad ja tõsidus, kui kõrge mõitja auu seeö seisab. Ärgu ütelgu keegi, kui teist näeb kurjal musil elawat: „MiS minul sellega tegemist on?" Ei. sinu kord on teda noomida ja talle kurjust meele tuletada; kui ka tema sinu noomimist ja uurimisest ci peaks tähele panema, siis oled sina omctegi oma pühaliku  kohust tema mastu täitnud. Fui kõik nõnda püüaksiwad rahvas hinge elu kasuks tööd teha, siis peaks küll kurjus wähcncma ja selle ilma elu paremaks  ja lahedamaks muutma. Ei selleks aita ühe ega mvuc inimese jõud ja töö, maid seks pead ierwe rahwas ennast ühendama. maia, Nagu 'eeeererc asi ise, on aga fee mulle, kuidas Me koleda teo LZeStu.nnlstuS unud mitte kuke 'uuueauut ü. ole. Änu veiuei saigade ee-Z muru rää! maas 'cisis 'cc ilus tüdruku, keda viilmed  kui ebajumala: keeenmardasievad, külm, wcriu.e surnu kena. neeme käe läbi tarcn-d e üks cw, mis vaes maaeluna eleusinncks loodud olewai, rikutud eramu ärar.:::nd käe läbi! Neele Lrayciimiieg uiekauu :.ee.nuasiuuresi siu uu kena km.u a maka, musiedma >es knoeuies. ee siega Au cl:: sädet me. e.u.a u.e- u u.ai a. j, aua ansiea ! sieuul cli talle kemcaika Ndamesie läinud ja ei cli -'- muu laul: l.u.ü.a aauuuuluuuma: aeaa m- l t uu. ama ella: siig emamaa l iuge auaseuueS ja ue.mlcäiadeltm.esis Ellceei Ärevas e. uu u.u m.aae- cli-.. kuuluu u:a .ee-si uuelt muljud eääled ja nägin, ei iäält tule lontidegs teeena-te .egemalc tuide, siieec ja auiasti vlcksiei ma tcenud. keei ma vaega!-: jSäemd vlekfiv ja kõik eele- rääkinud, kreõas asi rluud oli. ÄieS oleks ära karraga 'ee vabandees m.Zrdc olnud ja ei a.ekZ remrte eaka uiM õmecieeie tormisid oma järele uümõauud. Äga ma ei tcim.ed mnic nii, kuidas tegema vidin. MeclerumeS segaduses Pidasin ma mm asi snmdlasris. ehk ma sida küll mine ei olmed.  toadnS, et ma Elleni: salaja armasuga  kogumata surmama'), s« teadus ponj mind -reena, ma kartsin, ct mu! mi valju jõudu ei ole tõtt tunnistada ja kartsin ka ennast, ilma et see asi õieti järele uuritakse, paalis kaudse kohtu mõistmise ohwriks laugemat. Kui ma nägin, et Roshestri inimesed ligmale tulimad. põgenesin ma sedasamma teed mõõda, mida Lindmart põgenenud oli, eest ära. Mina tormasin tulise kiirusega läbi metstc ja põlde, künni ma linnast eemal ühe rist-tee pääl -väsinult minestuses maha langesin. Päikse tõusu ajal lcidsiwad mind säält kaks töö meest, kes mind mõistusele öratasiwad ja linna -viisiwad. Ma tundsin nüüd, et ma tõesti haigeks jään. Üks Unna ülewatja -võttis mind oma hooleks ja laskis  mind oma kvrtri juurde saata, kus ma kaua aega raskesti haige olin. Mitu päcwa jampsisin ma ilma Mõistuseta. Sell ajal ci tohtinud, nagu arst seda seadnud oli, üle tema ja ühe leendri, keegi minu -uppa astuda. Kui ma wiimaks halasin paremaks saama, siis rääkis arst mulle, et selle aja sees mitu korda minu järele küsitud olla ja käskis mind iga pidi kõige meele liigutuste  «st hoida, sest et minu haigus muud ci Ms, kui üle -väga kange nerividc (pudusoonrd) raputamine, mida see hirmus õnnetus MAeStri majas teinud olla ja lubas nüüd ka teisi mind -vaatama tulla. Teise päeiva homiku -vara astus üks mees leina riidiü minu juurde sisse. Kohkudes --matsin ms tema, kui ühe -viirastuse otsa. Sest see oli noor Smit, keda ma surnud ehk kõige -vähemast raskesti haswatud ar-vastn. Siisgi ivarjasin ma oma ehmatust ja kartust, et seega mitte ennast ära anda. Emit muljus vsamõtlikult minu kätt ja ütles, et, tema olla oma igatsuse suntuscl kohe efimisel silma pilgul mind -vaatama tulnud, kui see talle lubatud oli. Ta kaebas südamelikult minu raske haiguse üle, siisgi armastada la mind selle haiguse pärast weel enam, kui enne, sest see olla tunnistuseks minu soojast vsamõtmiseks tema juhtuse kohta NosheStri majas. Põuewusega ootasin ma selle pääle, mis Smit Elleni surmast, millest mina üksi teadsin, kuidas see sündinud oli, rääkima pidi. Wi-maks küsisin ma ennast kaunis rahuliseks  tehjes, tema tcrwisc järele. Ta jutustas mulle, see -väikene haaw, mida Lindivarti mõrtsuka  kuul talle teinud, olla pea jälle paranenud. Smiti jutu ja olemise järele, kuidas ta Elleni koledast surmast rääkis, ja kui palju see temasse mõjunud oli, arwan ma julgesti uskuda tohtiwat, et tal tõsist armastust ilmasgi Elleni wastu ci ole olnud, -vaid palju enam oma tulemast ühendust üheks kanba asjaks pidanud on. Seda ar-vaii-ist tõendcst-vad weel tema pärastised jutus tamiscd sellest, miköpärast ta sell õnnetumal õhtul on läinud Elleni ja Lindivarti üles otsima. Märg jääb tulema.) Isamaalt. Kurcsaarest. „ Kuresaarc Eesti seltsi" 11. koosolek sai wiinakuu 1. pncwa õhtul KuresaarcS UucS uulitsas M. Tekmanui majas ära peetud. Koosolekule oliivad tulnud 11 liiget ja kolm wõcrast. Seltsi tulemase tegemuse  ja korteri üle sai uvuu peetud jae. Keegi mõeras osawõtja palus omale sõna ja awaldaS seda soowi, et kas mitte maal olcmad inimesed, kes arwa linnas käiwad ja sellega mähe sellest seltsist osa wõtivad,eimöiksiwad  üks rubla aasta maksu maksa. Wä heina aasta maksu maksjatel mõida mõned eesõigused  mahendatud saada: kolm rubla olla maa inimeste kohta üle liia. See soow sai pitkalise läbirääkimise ja nõupidamise järele tagasi lttkkatud;  sellest mõida segadust ette tulla, kui üks rohkem, teine mähein aasta maksu maksab; kes tõesti seltsi liikmeks tahab heita, see ei põlgada seda maksu ka kalliks. Balloterimise *) läbi saiwad 10 uut liiget juure mõetud; üks tagasi lükkatud. Mõned uued liikmed sasivad tulemaks korraks ette pandud; tu leivane koosolek saab ..Saarlases" awaldatud. Seltsil on juba 3L liiget. Pääle määratud päewakorra wõeti kellegi wõera osawõtja sooivimist mööda ..Saarlase" nr. 38 juhikiri, (milles Saarlasi üleüldise laupupidule  kutsutakse) läbirääkimise alla. Selts armas oma põhjus kirjade järele omale kohuseks üleüldise laulupidu mõttet edendada ja niipalju kui wõimalik  seda toimetust oma pääle wõtta. Selts soowib  teada, mis Saarlased ..Saarlase" 38. numbris  olema juhikirja kohta mõtlewad ja ütlewad; sai otsuseks tehtud seda mõne Saaremaa laulu tundja mehe käest küsida. WõeraS osawõtja tähendas seltsi tulemase tcgewuse kohta seda, tarwiS oleks hoolega mana Saarlaste pulma laulusid korjata, et nende najal ühe luulHe algu päral ise näitemängu ..Saarlaste pulmad" nime all wõiks mälja antud saada. Kui neid laulusid enam Saaremaalt saada ei peaks olema, siis wõida neid Eesti Kirjameeste seltsi käest, wõi l)r. Weske käsikirjanduse kogust paluda, sest Saarlaste kirjalik ivana-ivara olla kõik nimetatud kohtadesse saadetud. See soow ,võeti tänulikult waStu ja pääle selle lahkus koos olek. Õnnetus. Uue malla kirjutaja J. Trull ostis wiinakuu esimisel püewal Schmallbachi poest rewoliveri; kalm kuuli pandi sisse, et proomi teha, kas hästi laseb. Kaks läkfiivad lahti üks mitte. Kaupmees pani selle tule riista leti pääle, hakkas teist walima. Kogemata wõi ilmatcadmata  wõttis ta selle pcussc, millel see üks kuul sisse jäi. LõksudadcS läks tuleriist lahti ja kuul läks ees seisma Meedia aidamehe uacse käsimarrest läbi. Tohtri tunnistuse järele ei olla haaw mitte wäga häda-ohtlik. Waatc ette! -Ä.- Tartust. ..Postimees" tahab tulewal aastal kolm kord uädalis ilmuda. Riast. Kuida ..Zeitung für Stadt und Laud" kirjutab, olla mõpiwas paikas nõuks mõetud, Baltimaa rahwakooli esiteks meel täuise korra pääle ja täuise walitsuse alla jätta. Kahe aasta pärast, kui seimi rahwakoolide asi walitsuse poolest põhjani läbi uuritud on, saada see küsimine uueste nõupidamise alla mõetud. Ka saada kahe koolide-inspektori asemel neid kümme nimetatud. Tallinnast. Kõhtude muutmine Baltimaa kubermangus olla 1. Näärikuupääwa pääle aastal 1888 määratud. Kuuramaal on mõjumast  paigast juba küsitud, kui ruttu Mitawis ja Goldingis  ringkouua-kohtutele tarwilised majad ja ruumid wõsivad muretsetud saada. Niisamati on ka kodumaa seaduse-tuudjatepoolt kõrgemat nõudmist mööda mitmesuguseid heakSarwamisi riigiwalitsusele  sisse saadetud, kuida tänased seadused üleüldiste  riigi seadustega niikaugel! wõlksiwad ligendatud saada, et uute kohtute kohaliseks saaksiwad. Ringkonnakohtuid  saada Baltimaa kubermangudes ülepea wiis asutatud, nimelt Tallinnas, Rügas, Wiljaudis,  Mitawis ja Goldingis. (Tal. Sõb.) Tulewal aastal saada Peterburzis üks uus Eesti leht, ..Wirmasine" ilmuma. ..Postimees" kcrdab, et J. Reinwald, toimetaja kes tänine külakoolmeister olnud, sellega toime ci saa. sest linna elu ja olu nõuda rohkem..õpetust" ja „elu küpsust" kui seda „külas" saada olla. Tal. Sõb. kirjutab selle kohta: Just seda kartust ci ole meil mitte, sest just Eesti külades õpitakse Eesti rahwa elutarwitusi kõige paremine tundma, kõige wühemast paremini, kui Leipzigis ja Buda-