tid kastis, ehk küll tahtjaid meel paljugi oli. Näitemängu  sisu on lühidelt see: Üht noort neitsi kosiwad kaks meest, üks 45 aastane lesk, kes nõid olla, ja töine üks noor päriskoha pärija, kellel neitsi oma käe annud. Ema, kes nõida kardab, lubab oma tütre lesele, isa aga, et küll nõia kosimisest teab, on pilgem; ta wõtab noore mehe kosimise wasta. Ema aga on õppinud majas walitsema ja sellest tõusewad isa ja tütre wastapanemisest ja noore mehe kartlikust palumisest  mitmed kenad lood. Wiimati saab tütre haiguse  läbi, mille juures ema süüdlane on, õige armastus wõitu ja nõiaga, kes ennast soko sarwe ja kitse nahasse pannud, et neid hirmutada, „eba-usk" toast wälja peksetud. Et küll mängijatest mitmed esimest korda niisugust asja oma peale oliwad wõtnud, siiski peab ütlema, et mäng üleüldse wäga heaste läks. Isa, ema ja lesk mees täitstwad omad „ rollid" wõi mängu-näitamise  tükid nii ära, et parem seda enam peaaegu nõuda ei wõi, ehk küll lesk oma mandumise juures natuke liig kurjaks läks. Neitsi (Mari) ja noor peig oliwad noored inimesed ja ehk natuke kartlikud, aga mäng ise pärib seda. Talu wana pois aga, peremehe parem käsi, kes ikka natuke wiimase minast joobur, edendas oma mänguga nalja poolest tükki wäga kenasti. Töised mängu-näitamise osad oliwad liig lühikesed, nii et neist palju rääkida ei maksa, aga saiwad õigeSte  täidetud. Otsa poole lisan weel juure, et selle õhtuga „Heategew selts" on näitand, et Lal omas noores eas elujõud sees on, ja palju joowiwad, et üks nn hea ettewötmine, kui neil on, edasi kaswaks ja kasuks, abiotsijate õnneks ja Eesti rahwa auuks. Meie ütleme palju tänu ja kiitust kõikide mängijatele ja kõige pealt Joosep Neuhausenile, kes seda uut näitemängu tükki „Eba-usk" on luuletanud ja ka ise pere isat, „Pudisuu  taati" ühes on mänginud. Tänu meele ja suure lootusega jääme „Heategewa. seltsi" kõige osawötjate truuduse peale lootma, et nad ühenduses oma ette säetud märgi poole edasi tõttawad." li. Üks tähtjas Wene kirjanik Feodor Dostojewski  on 28. Januaril omas 58. elu-aastas ära surnud. Wene kirjandus on temas üht oma tähtsamatest  meestest kautanud, kelle kirju rahwas wäga armastas. Kuida Wene ajakirjad teatawad, näitab Wene rahwas üleüldse wäga elawalt ja palawalt teda mälestawat ja südames kandwat: suure auustusega sai tema maetud. Lugemata hulk männikuid ja pärgasi pandi tema puusärgile ja hauale maha, lugemata hulk saadikuid seisiwad tema haua ümber, kus palju ilusaid ja armsaid kõnest peeti, mis kõiki ümberseisjaid olla waimustanud. Juures oliwad muu lugemata hulga saadikute seas ka koolide- ehk rahwa waimuharimise ülem minister Saburow, trükiwalitsuse ülem Abasa ja Moskwa linna-pääwanem Tretjakow. Kuida mõned ajakirjade telegrammid kuulutada  püüawad, olla ülem kohtuminister ülema walitsusele  ette pannud, et rahukohtude sisseseadmine meie 5 Läänemere kubermangudes tulemaks aastaks saaks jäetud. Selgem teadus seisab weel ees. Wene ajakiri Golos teatab, et riigi pantkirjade  wõitudest ja wõiduloosi piletite wõitudest igal loosimise korral, palju wõidu-raha riigi panka sisse jääda ja, nagu muidugi mõista, panga kasuks langeda, sest et mitmed piletite pidajad, kelle numri peale wõit langes, tulemata on jäänud. Kõige wiimsest I. Emissioonist  olla jälle terwe 292 wõitjat, kelle wõidetud rahasumma 234,500 rubla kannab, tulemata jäänud. Weel enam silmapaistew on lugu 11. wälja ande wöidulaenu osakonnas. Siin seisab suur wõit, 200,000 rubla, mis 1. Sept. 1877 7, serie 9530-ma peale oli langenud, ära toomata. Peale seda seisawad  4 wõitu a 10,000 rbl., 3 Võitu a 8000 rbl., 9 wõitu ä 5000 rbl. j. n. e., üleüldse 370 wõitu, mis 293,000 rubla kannawad, wõitjate poolest wälja nõuudmata. Nõndasamuti on ka palju wäljaloositud piletid, mis enam intressi ei kanna, pangas seismas ja omanikude poolest wälja wõtmata. Suuremalt osalt tuleb see küll wist sellest, et palju wõidu-loosi piletite pidajad ajakirjast ei loe, ja ei teagi, kas nende numrid wõitnud on ehk ei, ehk kas piletid loosi läbi intressi kandmisest wälja on langenud ehk weel kannawad. Wõeralt maalt. Tuuuiieit AaMflMlt ühest hilja ette tumUV riiust Pranffuseja JnAise alamate wahel, mis Jtaalialasi pealegi rõõmustab. Üks Prantsuse selts oli ühe kindrali Khairedini päranduse ära ostnud, selle seas ka suure maakoha ehk mõisa, nimega Enfida. Kõik asi oli korras, aga Ensida ligi-naabruses elab üks Juut, Jusef Lcewi, kes wäga rikas on ja Inglise kaitsmise all seisab. See tundis Muhamedi seadust ja kõige pealt üht paragrahwi selle seest, mis ütleb, et maa ja mõisate müümise juures ligemal naabril ikka ostmise eesõigus on. Tuunis on Muhamedi usu maa. Tema läks sellepärast sinna, wõttis Eürooplaste  ja Araablaste silma ees mõisa oma kätte ja lõi ennast peremeheks, külmas seemet maha j. n. e. ja pani ühe walitseja sisse. Kui Prantslased sinna tuliwad, kohta kätte wõtma, leidsiwad nad majawalitseja  ja tema rahwa ees olewat ja peksiwad neid wälja. Peksasaajad kaebasiwad Inglise konsulile ja see wõttis asja kaebdust poliitika - kohtu teel kätte ja tõstis nüüd kaebdust. Nüüd seisawad mõlemad parteid wastastiku, ühel pool kaubakontraht ja Prantslaste  uhke õiguse pärimine, töisel pool Muhamedi usu seadus ja Inglaste hõrnalt õhkuw nukker meel oma kaitse-aluste külge hakkamise pärast. Saab näha, kes wõidu kodu wiib. Eesli Aleksandri-l-oli asjust. I. Uueste on asunud 30. Nowembril 1880: Kambja kihelkonna abikomitee. Auuliikmed: 1. Tarm uniwersiteedi Wene usuõpetuste professor ja Wene õige usu praost Alexejew. 2. Määritia Wene õige usu preester J. Kedrow. 3. Maarusa Wene õige usu preestri proua A. Kedrow. 4. Suure-Kambja rendiherra G. Fuchs. Eestseisuse liikmed: President:  Maaritia mõisa omanik D. Buck, tema abüned: Woore mõisa rentnik J. Zeiger ja kohaomanik J. Fuchs; kirjutaja: kogukonna kirjutaja J. Mägi, tema abilyed: koguk. kirjutaza H. Eichhorn ja koolmeister A. Pallasmaa;  kassahoidjä: kõrtsmik J. Tullus, tema abilised: kohaomanik J. Ehrlich ja moisarentnik J. Saar. -- Korjajad liikmed: Preestri proua A. Kedrow, kõrtsmik  J. Tullus, wallawanem J. Uri, walitseja J. Lockenberg,  reniherra G. Fuchs, rentnik J. Kiitus, koolmeister  J. Must, kohaomanik J. Fuchs, kandimees J. Põder, koolmeister Pallasmaa, wallawanem K. Õigus, kohaomanik A. Põder, kohaomanik J. Krahw, wallawanem  J. Nüssik, peremees J. Adamson, peremees K. Jurs. Aastamaksjad: 15 rubla aastas: rendiherra G. Fuchs; 5 rubla: Maaritsa preester J. Kedrow, preestri proua A. Kedrow ja mõisaomanik D. Buck; 3 rubla: J. Zeiger, H. Eichhorn ja J. Saar; 2 rubla: preili Helene Buck, J. Mägi, Pallasmaa, J. Ehrlich, J. Tullus, J. Borkmann, mõisaomanik Patakow, H. Reiwer, preili M. Blumberg; 1 rubla: J. Lockenberg, W. Buck, J. Must, J. Krahw, P. Nüssik, J. Willemson, P. Kana, J. Uri, M. Krahw, J. Kraawi, H. Lendsee, J. Nõmm, P. Otti, J. Nüssik, J. Tetler, J. Nuuma, J. Jwan, K. Grünberg, J. Zucker, K. Lell, J. Fuchs, M. Abras, J. Bluum, P. Wiruk, J Kallberg,  A. Põder, K. Kewend, F. Erlemann, A. Kibe; 50 kop.: K. Laksberg ja neitsi Liisa Janson. Summa 87 rubla aastas. 11. Muudatused: 1. Haljala kihelkonna Karola walla aastamaks  jäte seltsile on juure tulnud 4 aastamaksjad, kes igaüks 1 rubla aastas maksawad: J. Prollmann, J. Walter, J. Lingrein, J. Frühling. Seltsist lahkunud  on aastamakSja A. Kullerkupp. 2. Pilistwere kihelkonna abikomitee on järgmiste  muutunud: korjajaid on juure tulnud: koolm. H. Rebane, koolm. J Sahk, kihelkonna koolm. M. Aren ja F. Meeritz. Lahkunud on korjajatest J. Alles, J. Kersten, H. Tust, J. Kukk ja T. Saar. Aastamaksjaid  on juure tulnud, kes igaüks 1 rubla aastas maksawad:  H. Piigert, T. Saar, F. Meeritz, K. Türk, A. Hahfeldt, J. Eichenbaum ja H. Rebane. Aastamaksjatcst  on lahkunud: T. Paia ja J. Alles. 3. Wörulinna abikomitee on järgmiste muutunud:  President: tiislermeister G. kassameister: majaomanik G. Nigol. Töised liikined endised. 4. Weikse-Maarja kihelkonna abikomitee! on pärast mõnda muudatust nüüd järelolew seisus: Auu.iikmed: L Fankhaenel, Weikse-Maarja õpetaja, J. Paum Tallinnnas. Eestseisus: President J-Elken, koolmeister, tema abiline: peremees M. Mihkelson, kassahoidja: J. Wehlmann, kohaomanik, tema abiline: rõugepaneja J. Tengo, kirjutaja: koolm. J. Liiw, tema abiline: koolm. K. Sahk. Korjajad liikmed: H. Liiwer, J. Murksei, A. Hansen, J. Jansen ja J. Reeder. Aastamaksjad: Õpetaja L. Fankhaenel 3 rubla, M. Wäraw ja M. Soop kumbki 2 rubla; 1 rubla: J. Tengo, J. Wehlmann, K. Kiblewelt, A. WeHberg, K. Sahk, J. Elken, J. Klinder, M. Mihkelson, Trilljärw, C. G. Jürgens, A. Stern, J. Treumann, G. Lurich, J. Luht, J. Liiw. J. Kõrw, M. Sepp, J. Kihlewelt, J. Wehlmann. J. Pärn, K. Mihkelson, J. Blumseldt, J. Krick. Summa 32 rubla. 5. Jõhwiabikomiteelon järgmised aastamaksjad  juure tulnud, kes igaüks 3 rubla aastas maksawad - peremees J. Mägar, koolm. J. Sarapja, koolm. J. Sarap. 6. Maarja-Magdalena abikomitee on omale auuliikmeks walinud Seminari kooliõpetaja J. Kurrik'u. Nõos, 86. Jan. 1381. Pääkomitee abipresident. on Tartu politseimeistri härra lubaga Esmaspäewal  2. Märtsil kell 11 Wanemuise seltsimajas.  Palume wallawanemaid wälja jäämata osawõtmisele. Wallawanemate nimel: Konwerentsi president: Dr. M. Weske. Haaslawa wallawanem: 'J. Luha. Kirepi wallawanem: J. Grünfeldt. Warola wallawanem: J. Sibbul. Tähkwere wallawanem: A. Reimann. (142) 1 M. Jürmanm (Politsei lubaga.) Tartu maakonna wallawanemate koosolek Annan teada, et ma puulöikajaid -« tarwitan Palopõhja küla juure, ligi Jõesuud, ja-maksan sülla lõikuse eest, arshina halg, 70 kop. ja kõige wäljawedamisega, mis >/2 wersta maad on, rbl. Sinna wöib igal ajal minna ilma ettekuulamiseta, sest et minu poolt tööjuhataja  seal on. (iiB) WeinHold Mmblia. i Ztarwa linnas on üks trahter „Krassnoje-Selo" kõige piljardi laua ja kahekordiste  pallidega ja muu majariistadega rendi peale anda. Kaupa teeb maja peremees. (iiZ) i Üks pärismaatüki peal seisaw maja on mnüa Tallinnas Riesenkampsi uulitsas 186. (18S) 1 Kuulutused. (Politsei lubaga.) Kuulutus. Walla- ja mõisawalitsusi palutakse Surjo wallawalitsuse poolest: siit walla liiget Jaan Midekop'i, kellel mitu aastat kroonu ja walla maksud maksmata, niisama ka ilma passita on, wangi wiisi Surju wallawalitsusel läkitada. Surn, 3. Webruaril 1881. M 4S Wallawanem: J. Post. (132) 2 Kirjutaja: H. Toots. !!! Eesti laulukooridele!!! Ilmunud on Tartus Schnakenburg'i juures: Laulu-kogu. Wälja annud: stK. Abel ja vr. M. Weske J. Erlemann'i, F. Säbelmannl ja töiste abiga. 11 waimulikku ja 23 ilmlikku meeste-koori laulu. Hind: laulukooridele hulga kaupa —- 9 raamatust peale 30 kop. ühe raamatu eest, muidu 50 kop. tükk. (144). 1 Uurmaaker Eduard Äiwastik Tartus üle kiwi-silla, koolitare uulitsas, Oberleitneri majas toimendab kõik W?" uurmaakri tööd "WU seina-, laua- ja tasku-kellade juures paraja hindade eest. Seina-kellasi müüb tema kõige odawama hindadega ja wastutab nende eest kaks aastat. (136) g üks pärisplatsis seisaw maatükk on kohe kaest kätte müüa. Järele wõib küsida Herne-uulitsas (Erbjenstrasie) 5, Tartus. (138) 3 Wiliandi wallas antakse «M' Koerna talu hea tingimiste all kuueks aastaks rendi peale. Kaupa teeb talu omanik (146) i Ants Mutti. Wanas-Suislepis, Kiwilepa külas on üks elumaja ära müüa. Kaupa teeb maja omanik (149) Jaak Tolasfon. i !!! Tähelepanemiseks!!! Kõige ümberkaudufe põllupidajatele annan seeläbi teada, et mina ühe uue linaseemne MhastllUlije mchlll olen käima pannud, ja wõib minu juures  ilma maksuta kõige puhtamalt linaseeme  puhastatud saada. Puhastamise ruum on igapidi hea ja akentega Valgustatud.  Seda soowin sellepärast, et meie põllumehed mitte kahjuliku seemet oma põllu peale ei külmaks. Auupaklikult Kaupmees Julius Thmps, i Kabbakas, Willewere külas. Annan hobuste pidajatele teada, et ma musta UW' Orlowi traaivli tiik» W olen Wiliandist kaupmehe herra Pulssi käest ära ostnud ja on tema nüüd sugutamiseks Woroküla  mõisast saada, kes soowiwad. (is« Jwask. i Wiliandi linnas on kuulsa oreli mängija ja laulu juhataja C. Mumme herra ZW- maja müüa. "Wk Maja on kõige ilusamas uulitsas Soosaare Sivers'i maja otsas ja temaga ühes seisab suur rohu aid palju noorte õunapuude ja marjapõesastega.  Kaupa tehakse Wiliandi linnas Põdra herra N. Bostroem'i juures. (i3S) s Wiliandi linnas, Seasaare kõrtsi waSta, on üks ehituse-plats müüa. (152) i Wastse-möisa wallas, Suure-Jaani kihelkonnas,  Habila külas. Pardi talus, 16 wersta Wiliandist on üks uus elumaja ära müüa, mis kõlblik on ka linna kohta üles ehitada. Maja pitkus on 6 sülda. Lähemat teadust, kes kaupa teeb, saab nimetatud talu peremehe käest. (lõv) 2