Siitsamast maakonnast kirjutatakse meile „hooletu kohusetäitmise" pealkirja all järgmised riad: „Et hooletu kohusetäitmise läbi ilmas palju õnnetust sünnib, on juba ammugi tuttaw ja alamal seismast lu'ust saame jällegi tõendust selle kohta. Hiljuti toonud keegi W — apteegist oma 16"° aastase tütrele tohtri tähega köha wastu rohtu. Lootes et, nagu tohter ütelnud tahe peal, mis apteegist klaasi külge pannakse, arusaadawal keelel üles tähendatud saab vlema, kuidaS seda rohtu tarwitama Piab, lähab ta kodu. Kodus annab ta rohi tütre kätte üteldes: „Säh, siin on sull nüid rohi, tarwita teda nagu tähe peal õpetatud leiad!" Tüttar wõtnud tähe waatnud, kiri olnud „ Saksa" keeli, ja Saksa keelt ta ei mõistnud. Mis nüid rohuga peale hakkada, ei tea kuidas sisse wõtta? Läinud isa juurde nõuu küsima,  see ei teadnud ka midagi targemat ütelda, kui: „Siis ei ole muud midagi peale hakata, kui wõta umbes, töist korda jala siit kolmekümne wersta taga linna minna, lähab mulle liige raskeks ja lähemal ei ole ka kedagi Saksa keelelist. Katsu ommeti mis magu rohil on, kes teab kas ta nii kange ongi?" Tüttar katsunud ja annud isale ka maitseda rohi olnud päris magus. „AH tühja, seda wõib ühe korraga ära rüipada," ütelnud isa. Ei, puha ma küll korraga ära ei wõta, siis saab rohi ruttu otsa, aga ma wõtan esiteks katseks ühe teelusika  täie, kostnud tütar. Waewalt olnud qga umbes pool tundi mööda läinud, kui neiu häkitselt kangeste suust heitma hakanud, nii et lõpeks werd wälja hakanud tulema ja õnnetust karta olnud! Wiimaks saadud külma wee ja äädika juua andmisega suust heitmist wähendada.  Warsti selle peale jäenud neiu minestuse sarnaselt magama ning maganud ligi päewa aega ühe joonega. Ülesse ärkades saanud ta juba natuke paremaks.  Pange tähele, auuStatud „Sakalased", kui teitest ehk mõni elu pikmel ka rohtu tarwitab, siis ärgu wõtku ta tundmata rohtu iialgi umbes ega enam sisse kui tohtritejl ehk asjatundjatest õpetatud sai, muidu wõikS ehk mõnel weel suurem SnnetuS juhtuda kui sellel neiul, kes õnne korral weel eluga peases. Ei teata aga mõni kord mitte kindluste, kuidas rohtu tarwitada, siis jäetagu ta parem hoopis pruukimata, seni kui asjatundjatelt selleks nõuu on küsitud! Ka on wäga soowitaw, et iga üks, kes apteegist arsti tähega rohtu toob, rohtu waStu wõttes tähele paneks, kas juureS olewa tähe peale ka rohu tarwitamine temale, (see on rohupruukijälle) arusaadawas keeles üles on tähendatud! Lõpeks tähendan  weel, et arsti rohtude walmistajatelle Kõrge Kroonu poolt kõwaste seaduseks on tehtud, kõikidelle arsti tähtede järele, walmistatud rohtudele, arsti tähtede ärakirjad  juurde panna, millede ühe külje peal rohtude nimed ladina keeles ja töise peal rohupruukija nimi, kuu päew, aaSta, rohu hind ja rohu tarwitamine, rohupruukijale  arusaadawas keeles üles piab tähendatud olema. Pantagu sellepärast arsti rohtude walmistajadest  hoolega kõrge kroonu tarka käsku tähele. Pärnu maakonnast kirjutab meie kaastööline: 15. Nowembril õnnistati meie Oraja walla uus Õigeusu koolimaja  sisse. Maja on puust ehitatud, ruumika koolitus ja kolme elukambriga kooliõpetaja jauks. Kui meie selle peale waatame, et aga umbes pool Oraja walda Wene Õiget-usku on, siis on sette maja ehitamine walla poolt wäga tänuwäärt töö. Õnnistamist toimetas Heademeeste Õigeusu preester selle usu kombe järele maja pühitsetud weega piserdates. Omas kõnes tänas waimulik walda, walla ammetnika ja kõiki, keS uue koolimaja ehituse juureS tegewad olnud. Hulgani kokku tulnud, rahwa seas aga ei pidanud ennast mõned wanad eided sugugi heaste ülesse, nagu seda see tähtsa aeg ja koht nõuudis. Wallaammetnikud  oleksiwad minu arwates nendele näitama pidanud, kuhu hoone- ehitaja tuli uue ukse oli teinud. —lil. Sealtsamast maakonnast kirjutatakse meile töine kiri järgmise sisuga: „Heademeestest pian Teile paraku jällegi halba kirjutama, sest siin lähawad kelmid wägisi ülekäte! Paar nädalat on alles mööda, kui wale raha wahetajaid kinni wõeti, keS Ruhjast wale 25 rublalistega kaubale oliwad sõitnud ja juba jälle on uusi tükkist kuulda. Mõne päewa eest tirsiti HeademeeSte wallast 4 „head meest" Pärnusse, kes siin laewa ehitajate sepikodasid  tükki 3—4 ära lõhkunud, niisama Laiksaares aida ära kiskunud, kuda siit mehed ise ütlewad. Kõige kahetsemise wäärilisem tükk sündis aga 13. Nowembril Tahkurannas. Seal tulnud kelmid öösel ühe ranna mehe majakese ette ja hüidnud: „laak, wõta uks lahti!" Et peremehe nimi õige olnud, seepärast arwanud ta tutwaid  ukse taga olewat ja teinud lahti. Seal tunginud aga kolm wõerast meest tema kallale ja ähwardanud warssi tema hinge wõtta, kui ta ennast liigutaks ja otsinud  raha, mida töine palehigis oli teeninud ja korjanud, üle 400 rublakese, lugenud seda weel ka tule ääres hoolega üle ja pistnud tasku. Selle peale läinud kelmid, kui nemad weel ka mehe 4 püssi (mees oli ülgekütt) ligi wõtsiwad ja metsas puid wasta puruks peksiwad, minema. Kuulu järele on kelmide teejuht juba kinni wõetud, keS rannamehel  tuttaw olnud ega sellepärast wõeraSte wargatega sisse ei läinud, waid wäljaS lumeS ootanud ja pärast otseteed kodu läinud, kuS nüid tema oma jäljed ta äraandjaks  saanud. x." Halliste kihelkonnast kirjutatakse meile nõnda: „Pikanäpumeestest. Meie pool ja nimelt W. wallas on wiimasel poolel aastal pikanäpumehed oma põlaStawat tööd suuremal mõedul kui enne seda kuulda oli, peale hakkanud. Siin ja seal kuulukse suuremaid ja wähemaid wargusi. Nii warastati Augusti kuul ühel taluomanikul  kambrist kapist 200 rubla raha ära, mis aga paari päewa parast sinna, see on kappi, jälle tagasi olla pandud. Lugu olnud nii: Peremees sõitnud, nii pea kui aru saanud, et waras tema raha kallal käinud, kohe nõia ehk nõndanimetatud targa juurde, kes warast nõiduse abiga raha tagasi tooma sundinud. Nõia juurest kodu tulles, leidnud peremees siis ka raha, nagu nõid ütelnud (?), kappi tagasi pandud olewat. Muidugi mõista, ei ole mitte nõid warast raha tagasi tooma sundinud,  waid mõni kodune waras, kes seda raha peremehe taga warastanud, on kartes ja kahjatsedes, et tema tegu wõiks ommeti hiljem ehk warem walge ette tulla ja et ta siis häbistatud ja karistatud saaks, seda peremehe kodust äraolekut selleks tarwitanud, et ta warastatud raha jälle oma wana koha peale tagasi pani ja seega ennast karistusest peastis! Peremees aga uSta kindlaste,  et tema ainult nõia abiga raha kätte olla Oh seda ebausku! Töiseks warastati hiljuti jälle ühel talumehel aidast raha ära. Aida uks olla muukraudadega ja kangidega lahti tehtud ning rauatatud kast, milles raha ja potidega mett, olnud ligedal olewaõse wõssa wiidud, kus kurjategijad  ta lahti lõhkunud ja sissekonna ära wõtnud olla. Nagu kuulda, käinud ka see talumees ülewal pool jutustatud  peremehe nõuu järele, selle kuulja nõia juures, et oma raha tagasi lausuda lasta. Nõid lubanud seda küll teha, aga senini ei ole ta oma tõutust weel mitte täita suutnud!? Küll aga on kohtu poolt järele otsimise  läbi wargate jälgede peale saadud ning paar kahtlast meest on kohtu ülekuulamise alla wõetud. Töine neist meestest on ka juba enne sarnaste tööde pärast paar korda Wiljandis wangis olnud. Piaks ommeti ükskord need pagana pikanäpumehed päris otsa saama! ä." Tartust. Wanemuine selts ehitas sellel aastal oma saali rohkeste suuremaks ja õnnistudi seda hiljuti prausk Willigerode läbi sisse. Auu wõeraste hulgaS oli ka linna pea G. von Oettingen. Selle ehituse toimekonna juhatajaks  olnud tuttaw päewapiltnik hra Sahker, kellele selts känu täheks kuld-uuri mälestuseks on kinkinud. Endine Tartu ülikooli rektor salanõuunik prof. Dr. O. Meykow, kes kodaniku seisusest on ja riigivalitsuse  ees tähtsa auu sees seisab, lahkub peale 35 aastalist ammeti pidamist, kui seaduse tundmise professor omast ammetist. 15. Nowembril pidas Eesti Kirjameeste Selts oma koosolekut, midas president Vi'. M. Weske alustas. Osawõtmine oli elaw ja rohke ja saame temast protokolli järele tulewases numbris pitkemalt kõnelema. Soome kunstlaulja neiu Alma Fohström on 9., 11. ja 13. Nowembril Tartu suurkooli saalis kontserti annud. Tema on üle maailma kuulus laulja ja iseäranis sellepärast see kontsert meie maale ja elanikudele tähtsa, et suurkooli aula-saalis tema estmest korda ka ühe Eesti laulu: „Miks sa nutad lillekene, nupud sull täis pisaraid, kas sa rasket hingewalu, hellakene tunda said," meie maa ülikooli ruumides rahwa ilusas wiisis kõlada laskis. Ka laulnud tema ühe Soome laulu ja sellepärast ei ole Saksa Tartu Neue Dörptsche ka nimetanudgi, et kunstlaulja  Eesti laulu laulis, waid ütleb: ka lauleti kaks Soome laulu. Wõib olla, et Vr. Mattiesen, keS ise Eestlane on, ehk enam oma emakeelt ei mõista! JlmaS on kõik wõimalik. Wõrust kirjutab meie kaastööline: „Eesti-rahwa kangelase C. R. Jakobsoni kalmu küngas kipub wägisi tema omaksete käest ära minema ja seepärast piawad Eesti suguwennad ja õed igal pool, kellel wähegi rahwuslikku werd soontes tuksub, rutulise abiga teele tõttama. Meie linna Kandle seltsi saalis andsiwad Nawi lauljad Kurgja lunastamiseks kontserti ja etendasiwad ka näitemängu:  See olin mina. Lauludega oliwad kuuljad wäga rahul, millepärast ka enamiste kõiki mitukorda laulda lasti. Iseäranis oli aga kuuljate meelt mööda soololaul:  Kindel Sakala! Osawõtmine oli kaunis ja tuli piletite müimisega 32 rbl. 38 kop. sisse. Pidu lõpul tuletas juhataja Kurgja koha häda ohkliku olir meele ja pandstwad koosolejad seepeale weel ä- rbl. kokku, mis ka summakesele juure arwatud ja seega pealt 30 rbl. lunastamise  kaSsa juure saanud. Ka enne olime Nawilased mõeldud otstarbeks mõned kümned rublad kokku pannud, nõnda et meie abisumma juba seega 70 rbl. peale tõuuseb. Tehtagu seda igal pool, nõnda et wägimehe kalmukünkalt wõerad risti ära ei võiksiwad murda, et wõera ader ega jalg meie rahva mälestust ei saaks eksitada ega rikkuda, et lauliku sõna ettekuulutamisel tõeks saaks ja igaweöte tõeks jäeks: Kui ükskord õndsa rahuga Saad kalmu künkas puhkama; Siis Jakobson'! nimi seal Kuld mälestuseks risti peal! U. Wulgast. Walga linna teatajaga andis minewal nädalal kohaline laenu- ja hoiu kassa ka oma aru-ande kirja wälja, millest näha on, et ka sealne kassake aasta ajaga 1640 rbl. 56 kop. võitnud. Kassa suurus olla 56,090 rbl. 82 kop. Kassa direktoriumi ehk eestseisuse liikmed on: E. Zencker, C. Dunnow, R. Wegener, W. von Dahl ja P. Skuien. Miitawist. Kuuramaa mõisnikude maapäew on oma koosolekuid alganud. Seda teatawad Saksa zeitungid. Kosenhowis. Shuja maakonnas on vald seega oma arsti puudust ära avitada katsunud, et omale ise arsti ammetisse seadnud, kes kohtumajas elama saab. Waga tähtis eesmärk meie EeSti kihelkondadelle, kes arsti õiget kasu ära ei taha tunda. Wene riigis sureb iga aastaga umbes 4 miljoni inimest ära ja palju sellepärast, et 14,000 Wene riigi arstidest wäga mähe maal elawad.  Sellepärast, kus iial jõuud lubab, seal piaksivad kihelkonnad omale arstid ammetise seadma. Inimesed ei ole ilma ihuterviseta ka midagi. Dobleni maakonnas põles Nowembri kuu esimese poolel kroonu Würzen-Patshu peremehe rehi ära, mis Paljalt 75 rbl. all kinnitatud oli. 2V- versta sealt kaugel olewa Bruzeri perenaene on selle tulekahju läbi nõnda suurelt ehmatadud saanud, et tema töisel ööl häkitselt  hinge heitis. Sealtsamast maakonnast kaebadakse ka Läti kiriku lehele, et koolivalitsused mõnes kihelkonnas liig nõdrajalgliselt  oma valitsust pidada. Nõnda keelda küll seadus ära, et iga koolmeistril rohkem kui 90 last koolitada  ei tohi olla, aga ommetegi olla Suure-Svehthovi walla koolis 153 last ja koolmeister on juba mitu aastat kooliwalitsust asjata palunud, temale abit ammetise anda. Nüid on koolmeister ise walda paluma hakkanud, sest et koolivalitsuse palumistest midagi abi ei saanud. Tallinnast. Pildike kaupmeeste elust. Tallinna Saksa keeli leht „Rev. Beob." awaldab järeljeisvat lugu, millest näha wõib, kui mitmel wiisil kauplejad „sehvti" teha katsuwad. Ühel laupäewal tuli kaupmees J. M. Chr. Hellat'i petroleumi kuntorise ja tahtis 40 waati petroleumi osta. Temale teatadi tingimised ja wõttis tunnistuse wälja, et ta aidast 20 waati kätte saada wõib. Oli ta õli wastu wõtnud ja oma voorimeestega kodu saatnud, siis astus uueste kontorisse ja ütles sellile, et tema ainult omas poes raha wälja maksmist toimetada ja palus järele tulla. Ohta poolel läks sell' järele, aga kaupmees J. M. ei ütlenud raha olewat. Ka õli ei annud ta nõuudmise peale tagasi ja seda wiisi pidi sell', et laupäewa õhtu juba kätte jõuudis, ka ainult weksliga seda korda rahule jäema. Esmaspäeval sai veksel kohtuse  antud ja tõisipäewal tuli M. Hellati kuntori ja pakkus lepitust ja lubas iga rubla pealt 30 kop. maksa. Sell' tuetas ennast riigi veksli õiguse peale, aga seal sähwas J. M. vahele, et see palju ei tähendada, sest tema olla alles allaealine! Saksa leht soovib, et lastele edespidi ei tohitakS kauplemise-piletid wälja anda, et sarnasid pettusi enam ette ei tuleks. Läänemaalt Hanila kihelkonnast. 15. Oktoobril läks Mõtsu walla peremehe J. Mangi abikaas naabri sauna lõnga aspeldama. Sauna võttis ta ka oma ainsama  2 aastase poja ühes. Korraga kadus laps ära. Ema ja töised inimesed hakkastwad küll kohe last taga otsima, aga ei leidnud kuSkiltki poott üles. Arvati, et postkene metsa ära kadunud olla. Õnnetu ema otsis ka metsaS kõigilt poolt last taga, aga kõik asjata. Vallavanemale  anti seda lugu teada ja see tuli töisel hommikul vallarahvaga last otsima. Terve päev sai agaraste otsi tud, aga siiski mitte üles leitud. Ohtu eel toodi väsinud  otsijatele sõnum, laps olla töisel pool paksu metsa wälja tulnud. Sellest saunast, kust laps metsa äraeksis, oli senna kohta, kuhu poisikene wiimkas wälja tuli, arvata 7 künni 8 wersta, kõik selge palgi mets. Ime on, kuidas 2 aastane poisikene nii kaugele minna jõuudis. Pealegi sadas öösel vihma, rahet ja puhus kange vilu tuul. Kui lapse kaest küsiti, kas ta ka öösel maganud, siis vastanud ta: „Ei, mina käisin mööda metsa ja nutsin." NoWgoroW. Kolonowo hullude majast on üks jagu maha põlenud ja haiged seepärast esiotsa waese majasse wiidud. ös 48 Sakala. 1884