Tallinna Sõber M 29 Kümnes aastakäik Zallinnae, «5. Hkmkim Mwal 1888. UltMne aealehl Eesti rshivillt man! ja iillnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor«'i pärijate trükimajaS: aastas. 2 rubla, 40 kop.— pool-aaSta» 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pook-aaSlas I rubla 70 kop. Kuulutused «raksswad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop Tellimised wöetakse Vasta r Tallinnas: LlndforsN pärijate tciMmajas. I»eterönrgts: S. Seekandt, 0»slrspll«n« w 54. —Tartus: Laakrnann. -Aaüweres: z. Kuhs. - ?aides: A. SeidelSerg. Kapsal»»: H. Kollöcrg. Lihulas eK. Zzütluex>t paadis. Zöiljandis: J. Karow'i raamatupood. Warwas: M. löder. WSrus: Nraua Aielrase. Walkas: W. Nudslst. Kuresaares - Zh. Lange. Maal: kuida rjräranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, - kirjad käiwad Väitiski (Baltischport Na-riucM.lloxLi. Register I Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast: Maapääw. Suurkooli maksud. Nlrk. sandri-kooli raha. Maapolitsei. - Wallawalitsustc pitsarid. Maksud Nrikumaade pealt. Anu. täh?d preestritele. Sõeawäe.kohuse muutmine. Wõeramaa kipparid. Rõuged. Õnnetused. Pahateud. Maalt: Näitemnük. Jubiläum. Wargng. Ba tiskist: Ilmad sa muud asjad. - Rakwerest: Tulktõrjujotk aaS apääw. Juulide wätjasaatmiue. Narwast - Õnnetu surm. Wiljandist: Tüli. Pokti-sõidud. Wäudrast: Abi-õpeiaja Abjasti Surnukslöömine. Riiast: Tüli. UuS paberraha.  Kuura!  maalt: Tüli. Jakobstadti kiriku pühitiemistst. Pctcrburgist I Kõrged wõerad. Wene lehtedest. Kalapüüdmise näitus. Mljawedamise kauplused. Põllujõuumid Kharkowist. Rtasauist. Valust. Jseär. uuem. sõn. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Heinakuu 3. Pääwal Sel korral on kõige Europa silmad Wenemaa pealisus  poole pööratud, kuS Europa kõige wägewamate riikide  walitsejad sõbralist kokkutulemist piawad. Keiser Ale? - sa-?der ja Keisri-praua Marta tuliwad juba selle kuu 4. pääwal omalt Soome-skääride reisult PeterhofiSse tagasi. Keiser Wilhelm oma laewuStikuga sai selle kuu 7. paamaks Kronstadti lahele oodatud. Kroustadti juure oliwad  ennast selle kuu 4. pääwaks Saksamaa Keisri teretamiseks  luurel lahel kogunud: fregatte Minin", Kontre- Admiral Popow'i lipu all, klipperid ,Westnik", ,Opritschnik"  ja .Plastun", fregatte ,Herzog von Edinburg", Vice-Admiral Tschichatschem'i lipu all, fregattid Admiral", Lasarew", ,Admiral Tschitschagow" ja ,Swjetlana", korwettid ,Skobele«v", Kontre-Admiral Werchowski lipu all, ,Vajan" ja ,Bojarin", kanonipaadid ,Mandshur" ja ,Iljin". Kõik need laewad seifiwad üheS ridaS Nikolai kindlusest saadik. Nende wastas, ühes teises  ridas pidiwad Saksamaa sõealaewad ,Friedrich Suur", ,Bayern", „Prinz Adalbert", ,Gnetsenau", ,Molt?e", ,Stein", „Blitz" ja seisma. Idapoolise lahe suus seisab kreuzer »Afia" ülema kommandöri, Vice-Admiral  Schwarz'i, lipu all. ,Astaga" ridas pidiwad Saksamaa  keiserlik sõidulaew ,Hohenzollern" ja Weue Keiserlik  sõidulaew seisma. Eemale idapovlisele lahele sai Keiserlik sõidulaew oodatud ja senna oliwad juba tulnud aurulaew ,Dnjepr", Kontre-Admiral Gerken'i lipu all, monitorid ,Perun" ja ,Weschtschun", kanoni-paadid ,Doshd", ja schooner .Slawjanka", kaheksa torpedo-paati ja wiis miini-kutterit. Ühtekokku oliwad Kronstadti lahel 40 lippu. Saksamaa Keisri kaasas on nimelt: Riigiminister ja wäljaspidiste asjade Riigisekretär Graf Bismark-Schönhausen, LegationSrath  von Kiderben-Wächter, Geheimer Hofrath von Willisch,  Kindral-Adjutant von Wittich, Flügel-Adjutant Baron  von Bissing, Korwettt-Kapten Baron Seckeudorff, Major von Kessel, koduarst Dr. Leuthold ja maaler Saltzmann.  Prinz Heinrichi kaasas on Kapten-Leitnaut von Usendom meremäe pealikute switist. Üleüldine pääwaplaan  Saksamaa KeiSri siinolemisel oli järgmine: Keisrite kokkutulemine Tolbuchint tuletorni juures ja sõit PeterhofiSse.  Esimene pääw on puhkamiseks ja üheks sõiduks määratud. Reedel: Käimine Aleksander 11. haual, homikulaud  Saksamaa Saadiku juureö, pealinna ümberkaudsete paikade waatamine, õhtal sõit KrasSnoje SeloSse, laagri waatamiue, sõeawäe õhta-mäng (Zapfenstreich). Laupääwal:  Parad sõeawäe laagris, tagafi-sõit PeterhofiSse. Pühapääwal: Dshigitowka (Kasakate harjutused hobustega), KeiSri konwoi parad, pidu-laud. Õhtal ära-sõit mere-teel. Kõik Europa aealehed arutawad seda tähtsat kokkutulemist  ja leiawad selles enamist üht uut tähte üleüldise rahu kinnitamiseks; mõned lähemad nii kaugele, et sellest üht suure politika pööri-pääwa ette kuulutawad, mis peale selged potttika-ilmad tulla ja sõeariistade ja maksude all koormatud rahwad jälle rahuga hingata, takistamata oma majapidamise ja hariduse teel edasi astuda wõiwad. Teised  noomiwad mitte ülearultsi asju oodata. Wenemaa ei saada ennast mitte Kesk Europa ühenduse külge köitma, waid saada oma «vallalise seis,«paiga peale jääma, lahtiste kätega igale poole, et oma aSju takistamata oma tahtmist mööda tallitada wõikS, kuida aea-käigud selleks teed näitawad  ja seda «võimalikuks ja kasulikuks teemad. Teiselt poolelt ei saada see wõeruskäik aga ka Kesk-Europa ühendust  ühegil «viisil muutma ega lõdwendama, kuida mõned Wene ringkonnad igatsenud on. Saksamaa, Austria-Ungrumaa  ja Jtalia «vahel olla kõik enne läbi räägitud ja just sellepärast olla Würst Bismark enne Keisri-reisu pitkemaks aeaks Berlini jäänud, nii hädast temal ka puhkamist tarwis  läks. Nimelt ei saada tamses politikas Balsani poolsaare  kohta ühtigi muudetud ja seda aSja ei saada Keisrite  wahel ehk koguni mitte nimetatud. Selle poolest olla Europa suur politika «viimaste aegade kaikus ühele uuele joonele nihkunud, mis aga lähemate aegade kohta täitsa kindel olla. Türgi riik ei pidada ühegil wiisil tülitatud, kõigutatud ega weel rohkeni nõrgendatud saama, ?u! see nüüd juba nõrgendatud ou. Valtani poolsaare uutele weikestele  riikidele pidada «võimalikuks tehtud saama, ilma ühegi wälise tülitamiseta ennast igaüks oma käe peal, oma riiklikku ja rahwuSlikku tarwitust mööda korraldada ja kosutada.  Et see politika Austria ja Wene käredamate ringkondade  meele järel ei ole, seda on arwata. aga Kesk-Europa  ühenduse kõrged «valitsejad ja juhatajad ei tahta ennast sellelt teelt kuidagi eksitada lasta sa selles ei saada siis ka Wene ja Saksa Keisrite kokkutulemine ühtigi muutma, sest kusagil ei olla mõjuwates ringkondades tahtmist,  tulikannusete himu täita, mis Europat ühest äärest teiseni sõea-lulega täidaks. Suur tähtsus olla sellel Keisrite-kokkutulemisel  nende tuskade kohta, iniS eimast «viimastel  aastatel Wenemaa ja Saksamaa eneste «vahel kogunud oliwad ja mille eemale tõrjumist sellest kokkutulemisest kindlast  loodetakse. Mõlemad need riigid on oma põhjusseadust  mööda Monarchi-riigid; politika wägewamad ohjad, sõda ja rahu, seisawad mõlemks riikiS wiimaseS joones fiin ja seal Keisri käeõ, mitte kõikuwate erakondade ja nende kõikuwatest tujudest «valitsusele tõstetud Parlamentide  ja Ministrite käes, nagu Prantsusmaal ja Inglismaal.  On fiiS sõbruS nende Keisrite eneste wahel kõikumata,  siis ei ole ka nende riikide «vahel nii kergest tasust sõda majapidamise «vainul, kõrgendatud ja kõrgendatud tollide läbi, ja «vastastikkudes riigi-kodanikkude kiustle.«ustes  karta, ega ka lausa sõda «verisel sõea-wainul. Siis soikuwad ehk ka waStastikused kahtlustamised ja ärrikamised  erakondlaste ja tuisulaSte lehtedes, mis pitka peale rahwuslikku wihawaenu, tuhinat ja nendanimetatud Avalikku  arwamist" eh! koguni ,rahwa-tahtmist" nii wäga sigitada, põuewale ajada ja suureks kaswatada wõiwad, et ka wägewam «võimus neid «viimaks enam taltsitada ei suuda. Seda Keisrite-sõbrust on Keiser Wilhelm uueste punuma ja kinnitama tulnud. Jumal olgu oma walgustusega  ja õnnistusega kõrgete Walitsejate juures, et meeletumad  rahwuslikud ja ufulikud kiustlemised kauksiwad! Kahju on, et just sel aeal, kuS Saksamaa KeiSri wõeruSkäigust  erakondliku tuhinate solgutamist ja uut lahkust Saksamaa ja Wenemaa «vahel loodetakse ja oodatakse, Serbia Kuniuga-praua oma kodusõda Saksamaa pinnale kannud ja Weue tuisulaSte ärritamist Saksamaa wasta uueSte leegile puhunud ou. Serbia Kuninga palwet, tema poega ja troonipärijat nende kätte toimetada, keda tema selleks Wiesbadenisse saatnud oli, ei wõiuud Saksamaa kohtud mitte täitmata jätta. Selle poolest oleksimad nemad  iga isa pärimist täitma pidanud, sest kõige maailma seadust ja harjunud eluwiifi mööda on isa oma laSte esimene  ülem. Siin oli aga isa ühes ka oma poja Kuningas.  Balkani poolsaarel olekflwad arwamata segadused  sigida wõinud, kui Serbia Kroiiprinzi wõeral maal Kuninga «vaStafckS kasmatati. Kui siis Kuninga-prana Natalia Kroupriuzi mitte heaga Kunitlga saadikutega ei tahtnud reisida lasm, siis tuli üks kõrgem Politsei-ametnik  tema juure ja kuulutas, et Kronprinz mägise «võetud saaks, kui käsk heaga täidetud ei saaks, «uis peale Kuningapraua  enam «vasta ei pannud. Selle üle ou nüüd enamist  kõik Wene ühed «väga tigedad ja lõõtsutawad oma lugejate «viha kõigist «võimust Saksamaa «valitsuse wasta, kes üht „kaitsuseta naesterahwast" wägiwallaga ja metsalise  «viisil sundinud olla, oma südame parema tundmise wasta tegema. Karta on, et need kärad seda rahwusliiku lepitust kangest köigutawad, mida Saksamaa Keisri wõeruskäigust  loota ja oodata oli. Serbia Kuningas Milan ei saa kusagil suuremalt asustatud, «veel «vähem armastatud, Saksamaal ehk «vahest kõige «vähe a, kuida nimelt sel aeal nii selgest näha oli, kus tema ilma ühegi asjata, rohkem rõõwli kui Kuninga wiisil. Bulgarlaste, oma naabri- ja sugurahwa, peale tungis ja kust tema omale nii palju põlastust  ja pilkamist kaasa tõi. Aga siin oli temal õiguS, mida Saksamaa «valitsus temale mitte keelata ei «võinud. Niikaua, kui seda Serbia Kuningakoja tüli ainult perekondlikuks  tüliks peeti, pöörasiwad ennast kõik südamed Europas ja ka maga palju südameid Serbias osawõtmisega  Kuninga-praua Natalia voole. Kui aga ilmus, et neil tülidel ka üks poliliklik põhjus ja nende seeS koguni üks okas Serbia rahwuSlikkude püüdmiste «vasta on, on ennast kõik rahu-armaSlajad ringkonnad tema poolt ära pööranud. Tema ou siis ka Parist läinud ja tahta esiteks seima jääda. Prantsusmaal on duell Floquet' ja Boulanger' wahel «viimast jälle pääwakorrale tõstnud, kui fee ka Kindralile just suuremaks auukS olla ei «või, et üks Adwokat mõegakaikus  tema üle «võitu sai. Suurel ,RahwuS-pühal", mis selle kuu 2. pääwal Parifls peetud sai, on Boulangistlaste  kärad kaugest lahti läinud. Ööst, mis selle /vemiasttise-pääwa" peale tuli, kirjutatakse Paristst: „Jgas uurkaS oli Voulangistlaste kära. kiskumist ja waugiwõtmist. Montmartre-uulitsal woolas kell II saadik  umbes 2000 pead suur iuimeste-kogu ja möirgaS: Elagu Boulauger! Parlamenti lahutust! Kadugu Floquet!"  Uulitsa-poistd woolastwad salkudes üle boulewardide,  karjustwad ja laulsiwad Voulangistlaste sõin,««laulu «valitsuse wasta. Operi-platsil läks kiskumine lahti ja hulk kiskttjald sai kiuni «võetud. Concordia (Kokkuleppimise--)  platsil oli lausa sõda lahti. Rahmaö tahtis kinniwõetud  käratsejaid peasta. Politsei pani , toorusega" wasta, kuida käratsejate lehed seda nimetawad. Wiis korda tungis  Politsei käratsejate peale ja «võttis jälle mõned kinni. Derouläde, kes muidugi seal oli, sai ka kiuni wöetud ja pidi hobuste wahel edasi minema. Käratsejad läksiwad jälle üle boulewardide. Eiifäe palee eeS tehti määratumat k««ra ja karjuti! ,Kadugu Flaqaet! Kadugu Carnot!" ÜkS schwadrou ratfawäge sõitis nende wasta ja pillutas ueid laiali. .Cocarde", /Presse" ja ,I««tranfigeant" trükimajade eeS ei tahtnud wõitlemised Voulangistlaste ja Politsei wahel lõppeda. Pärast hakkas Politsei waljuma käega kinni Latini-lmnajänS oli hirmus sasi ja üks student  sai raskest haawatud. St. Denis' boulevardi peal sai üks laps maha lastud. Kesk-Zö aeal oli Amerika trahteri ees hirmus kiskumine. Üks Jngeniöri-Major, kes ,Kadugu Boulanger!" hüüda julgeS, sai hirmsaste peksetud  ja meriselt ara kantud." See on mast üks ,priidus", mida Prantsusmaa Kuninga-lapjad  ja lumala-salgajad nüüd kätte saanud on! Kuninga-tapmise mälestust nemad jo just ,pühitsefi«vad."