pööras Hints ümber ja jooksis weSki poole, kadedusest ja koledast hirmust kihutatud. Ka meskil oli koleda öö järel uus vääw tulnud ja homiku oli haigele mõned rahutunnid toonud. Wäfind, ülewalwatud näuga andis perenaene tüdrukule pääwatõöks käSkufi, andis sulasele luba mõneks tunniks oma wanemate juure minna; weski ei tohtinud jo nende pääwäde sees müriseva, kus raske mure möldre sängil walwas. Siis läks Kristiina waiksel sammul trepist üleS, tütre kamrt; tasakest! waataS tema sängi poole. Seal magas tema laps; nägu oli kahwatand ja nutust turssund, aga liigutaw waikne allaheitmise rahu seifis kena noore näu peal. Nimetamata waataS ema neiu peale, kellele heile oma möödaläinud pääwadefi rääkinud oli ja palaw palwe, tütre eluõnne ja Priidu rahu eest tõusis Jumala poole. All oli mölder ülesärkand ja kaebas omas sängis, et hingamine nii raske oleks. ArSti toomiseks ei annud tema luba; wahest rääkis oma naesega, enamist oli aga sängis waikselt maaõ ja wahtiS kamee ukse poole, kui ootaks kedagi tulema. Siis tuli tema laps ja tõi rahu; isa sängil pidi Maria istuma, ja tema palawad kätt peus pidama, kes tasakeSti iseenesega rääkides, iseenesest teadmata  tund tunni kõrwa mööda minna laskis. Taewa peal tõusiwad köuepilwed paksemalt ja paksemalt,  tuba läks pimedaks, sest kõrged puud warjafiwad muidugi juba aknaid; kõue-kärgatuste sekka rääkis haige walju häälega. ,KaS kuuled wiimsepääwa pasunaid, Kristiina? PetruS ei lase mind sisse; mina olen waraStand ja petnud  ja oma lapse südame olen mina rusund." »3sa, armas isa!" hüüdis Maria. ,Kes nimetab mind nenda?" hüüdis mölder ja tõufiõ sängis püSti; tema waataS neiu peale ja tundis oma last. Maria, minule ei tule teutuS; eks ole tõsi laps, Sina ei jäta mind walelikuks?" M isa, mina pean sõna, Sinu nimi saab ikka aune sisse jääma." ' Wana kuulatas esiteks arusaamata naeratusega pehme hääle peale ja kärkawa kõne peale, sits waataS teraseu Maria silmi. Maria, wannu minule, et Sina sõna pead, ka siis, kui mina surnud olen. Mina olen raSkeu haige, mina tean, et minu pääwad lõppend on, wannminule,  et Sina ka oma surnud isale sõna pead ja temst auu hoiad." Kartliku ootusega waatas surmakarwa nägu tütre peale. ,Ära lase tütart wanduda", kisendas Krise tiina hirmuga, , Jumal ei annud meile tütart, et meist teda oma eest ohwerdame!" »3sa", ütles Maria kindlast, ,mina tõutan püha wandega, ja mina -pean oma sõna; mina lähen Kõrgetalu peremehe naeseks, kui tema mind pärib; ära waewa ennast, ära mõtle surma peale, isa, mina olen Sind elu-aea armastand ja auustand; Sinu mälestus hoian mina kõige inimeste ees anu sees, mina pean oma wannet." Isa waatas hiilgama silmadega tema peale. „ Jumal õnnistagu Sind, laps", ütles tema pikkamefi, tõmmas  Maria käe ligemale ja piigistas omad mokad selle peale. (Jääb poolele). Perenaene apteekri ja arsti ametis. Seep, tuhk, leheline. Need on kõik ühte tõugu. Seebi wefi on abi iseäranis  arseniku ja elawa hõbeda, weel enam aga witrioli ja seda seltsi kihwtide wastu, kui ueed kuidagi wiifl inimese kehasse juhtunud. Temaga ühtlasi aga peab ikka rammusat  rõõska piima joodama, nii palju kui iial wõimalik. Ka mitmesuguste ihupealiste wigade wastu wõib seebiwett kasuga tarwitada. Kirja wastused. J. 8. K.: Teie üht soowimist oleme meie täitnud, kmda küll juba näinud olete Teise soowimise täitmine ei mahu meie sihtjoonega kokku. Meie ei wõitle mitte nimede wasta, waid selle waimu wasta, mida kahjuliseks peame. bWirul aue: Kõiki Teie Kirja üleSwõtta ei ole asja; ehk aita ka juba järgmine natuke. Teie kirjutate: „ kui mina tean, et töisel mehel tuhhundeö rahu rMust, „raha auu, raha warandust on, mina aga Ml juures pean siis „wift wõera wara üle nagu enese omandusega ümberNima, wäga „kena oleks olema, eks ole se üsna pöörane j. n. e. Lugege seda uueSte läbi ja seadige pühakirja õpetus ja ka kohtuseadus  selle kõrwa, ehk saate siis isegi aru, miks meie niisama wähe Teie kirja kui teie nõuu tarwitada wõime. J. P. ?: Teie ütlete, et mõned lehed on usku ärasalgama  hakand ja et meie seda mitte teinud ei ole, tõrjute aga siiski mõne asja waSta, mis meie lehe sees seisab. Pange hoolega tähele,  kas meie mitte just sedawiifi kirjutama ei pea, kui meie mitte ka usuõpetuse kitse pinna pealt nihkuda ei taha. Peale selle ei ole Teie tähendamine mitmes tükkis õige, kuida nimelt meie vahetegemise  üle rahahinna ja wiljahiuna wahel. Se ei ole muud, Müks kõrwaline asjaseletus, millel pea-asja seletamisega midagi tegemist ei ole; se peab üksi näitama, kui raske wõeral omahinna wäljaarwamine on. Waatage peale selle seaduse ja seaduse lisade sisse, siis leiate, et need wigadused, millest kirjutate, mis ka mitmes paikas häda teha wõiwad, ennast seaduse abil korda saata lasewad, ilma et selleks üht kahewärilist eraseadust kuluks. Pange weel tähele, et meie muud ei taha, kui aga rahwale asja teist külge ka näitada, mida üleskihutajad  peidawad. Meie leht on talurahwale ktrjutud; õige lepitaja  peab aga oma seltskonda lepitada püüdma, mitte teist; peab oma seltskonna kohusest rohkem rääkima kui oma selSkonna õiguse  st. Kes mõisnikudest luetud lehti kirjutawad, need kirjutagu mõisnikude kohusest rohkem, kui mõiSnikude õigustest; sedadawiisi  sigib lepitus ja rahu. Ja ärge kartke, seda tehakse küll. Meie wõtame ka õiendust hea meelega wasta, kui se tasane ja asjaline  on. Katsuge seda teha. Ärge kartke, kui ehk iga sõna õiete kirjutatud ei ole. Meie ees maksawad õiged mõtted rohkem, kui õiged kirjatähed. Siis pange weel tähele, et nende „soowimiste" otstarbe kognni teine on, kui se, millest Teie kirjutate. Meega püütakse kärpseid! Pühapääw, 9. AuguSti-kuu pääwal saab Katrintalis  waeSte laste ja madruste laste kooli heaks suur Rahwa pidu olema, mis minewa pühapääwal wihma pärast järele jääma pidi. Pidu Programm on sesama mis minewa pühapääwaks ülespandud oli, ja loodame meie et kui jälle wihmane ilm pidu röömu ei segga, et siis Pidu asutajad oma waewa selle läbi tasutud näewad  et naad waeste laste kaswatamise heaks omalt poolt anud on. Tsensuri poolest lubatud. Tallinnas, S. L-ikuse -kuu p. 1381. --Träkitud Lindforö'i pärijate juures ja kuluga, Teada andmised. Tellimised meie lehe „Tallinna Sõbra" veale saamad koikis kohtades. mis selle lehe iga numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajaS Tallinnas, wastuwõetud; peale selle on suurem jägu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimisi wastuwõtta ja toimetada. Tellimst HM postiga ehk kodu kätte saadetud psotaastas 1 ruöta 70 kop, HaMnns ise äratuua psotaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele kes oma lehti ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada et herra pagari meister Weickmann Tallinnas, Kullassepa uulitsa omas majas, lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kust neid äratuua wõ,b. Rohke za rutulise tellnmsele kutsub kõiki auupaklikult Tallinna Sõbra" ivaliaandsad paniad TallmnA Laia uulitsal Rr. 63 (48.) Poisid, 14—17 aastased, saawad õppipoiStekS waStawõe. tnd Arsti Instrumentide tegija J. Brauer i junres Hobusepea uulitsas, Holmi majas. Merrekttllas, Narwa lähedal wõib triibhooue ja selle körwas põld ja heinamaa Septembri kuust rendi Peale saada. Kauba wõib teha Merekiila mõisa tuntoris. Nttsterchm riidel, Palewdja mihmapalewd, saawad vdawa hinnaga walmiStatud wcikesc Lii wauulitsal, priihospidali kõrwas: " ZNaja Nr. 2V3. ligi 400 runtsülla päriskrnndiga kus ilus aed peal on, saab priitahtlikult müüdud. Järelelüsida  sealt samast majaomanikult. Kõiksugu Meesterahwa-, NaeSterahwa- ja Laste-Saapaid on saada odawa hinnaga Kingiseppa Gegori juureS, Bilkaialapeal Nr. 51, MettalimajaS. 4 P-tsst, kes Tündersepa ametid õppida tahawad, wöiwad kohta saada Tündersepa-M-istcr G Steumauni juures. SaunauulitsaS Rr. 105. Suur mljauiüuniint, üSna uut sitsi, kretongi, igaseltst kleidiried,  siidipaelu, kalewid, kaartina-, mööblija  põlleriiet, pitsisid, plondisid, siidipaelu, kalewid, poollõuentid, ja palju teiftsugu kaupasi saab vdawa hinnaga Pitka ja Mündi uulitsa nurga peal kaupmehe Bogdanotvi poodis, ka vihmamantlid, Paletot ja Pailu mud kaupa odawalt müüdud. Z Uks maja 5 V Ameerika uulitsas Nr. 316 o on tttüja. V Ligemad teadust saab sealsamas. OO 000001 l Puus ü s s i >Stab W. Paalzow WiruwärawaPromenadi iSres Nr. SM., Rotermanni Lauakuuri wastas. SM O«lbIrs-mjiMi> facturing Co. wabriku märk peal on kõik mürin on õmbluse juures seeläbi lõpend maewata wõimalik. Ikger Mst. Cx. mtMlist, kelle müima aru aastal 1880, 538 tuhat ja 609 õmötus-mastnad ehk 107 tuhat 442 enam kui aastal eune seda oli, on 30-ne aasta ajal oma headust wälja näitnud et algus Singer'i mastnad nii hästi perekondades kui ka iga ammetmlu  töö juures kõige armsamad muudest wäljapakutud õmblusmasinatest  on ja et nad oma ehituse, headuse, tegewuse ja tugewuse  poolest ühekist teiste wabrikute masinatest ei wõi ueude sarnatseks saada. Alus Smger õmbluS-mafinad on ueudud parandustega ja abi tükkidega tehtud. Jseäranes tuletanma meele seda uut tallaSpuud, mis mõlemil poolel kus Singer'i Manu» Seesama ei saa oma targa ehituse pärast ialgi ärarikutud ja isegi nõrgema inimesele on töö masina peal ilma kui masina armi peal wabriku märk ja ka täis kiri: „The Singer Manufaeturing Co." seisab. nger, Mka ««titsss »r. 57.188 Md- majas. EtrahwaS ise ka waesemad inimesed wõikstd algus Singer'i masinad kätte saada, saamad  nemad ilma et hind kallim oleks mähe awaltes maksuga R rubla nadalas aramütdud, ka wõetakse iga seltsi manad ja puudulikud masinad „ nur RHum-Pldu mis minewa pühapääw wihma pärast pidamata jäi, saab tulewa pühapääw 9. Äugustli kathrintalis ära peedut. MM MM Seläbi annan mina teada, et mina tänasest pääwast ühe Liha kärni Rathi-maja taga olen lahti teinud, kus head liha odawa hinnaga müja pakku». Aupakklikult F. Schönfeld. Mhmawarjud ja NSöVWllljlld müib odawalt K. Aahmann, Kinga uulitsal omas majaS. Kaubahwuad. l. Lciknse-kuu p. 1331: Soola tünder 7 rbl. kop. Kiwisool, tünder, Il> puda 7 rbl. Heringi tünder 20—2 S rbl. Silgu tünder 15—20 rbl. Kopli heina Puud 30 kop. Õle puud 30 kop. Soome lat-raua pcrkpuda SH rbl. Alwem raud 20 rbl. Kase puude süld 5 rbl. 50 kop. Männi puude süld 4 rbl. 50 kop. Kiwisüte puud 20 kop. Kiwitõrwa tünder 10 rbl. Soome putõrwa tünder 9 ebl. Telliskiwid tuhat 15—20 rhl. Katufekiwid tuhat 40 rbl. Jahipidamine, kala- ja wähipmidnliiit on Koppelmann'! mõisa puredes köwaste iira keelatud. Mõisavalitsus. KakS kasinad tüdrukud kes saksakeeli räügiwad wöetakse teenistusest,  üks kögijäuse teine toatüdrukuks. Järelküflda  uue Tartumaantee peal Nr. 37, Luthri waeste kooli wastyS.