wõetud ja Velowa ümberkatidu selleks 4000 meest sõeawäge  kogutud. / j Serbias on Ministrite ja wõetamaa Saadikute poolest Kuninga ja ÄuNinga-praua wahel niiMjü lepiW teha katsutud, et awalik lahutamine müha jääks. Ka olla uueSte saadikuid Kuninga praua juure saadetus temale mitmesuguste hea tingimistega seesugust lepitust pakkuma, aga kõik näib asjata olnud ole Ma. Partsis on Kuningapraua  kauemini Montenegro WürStiga jutitl olnud ja ka teiselt poolelt näiwad Kõikslawlased teMäle nõuu asinud olema kõiki ära kannatada/ mitte aga jäbel andät Selle kuu 18. pääwal on Kuninga? Milan lahutuse-kaebtust Konsistoriumis fisse annud. Kronprmz Aleksander saada omal 12. sündimise-pääwal LeitnantikS nimetätnd.  Endine  MiniSter-Präfident Khristitsch on ka Kijewt Ristimise-pühal  käinud. Sel aeal ehk kohe pärast seda on tema leht .Serbska NesawiSstmost* üht nii teutawat kirja AuStria wasta toonud, et selle üle kaebatuv on. Montenegrinlastel on paha meel oma Würsti wasta, ?eS omal Mata reisul Parist ja sealt tägafi palju raha kulutanud ja söeariiStade eest wälja annnd, kuna rahwas kodu kibedas uälgas ja wtletsuseS elab. -- Katset on tehtud,  Montenegrinlaste ja Albaneslaste alalist meriseid tülist  lõpetada, aga Albaueslafed ei ole ühtigi kuulda wõtnud.  Mouteuegrinlased kiusata neid nii kurjast ja olla neile nii palju kahju teinud, et nemad nüüd enam leppida ei wõida. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 22 pääwal, kui Keisripraua  nime -pä äwa l, oli Jnmala-teenistuS kõikides kirikutes, liuna majadelt ja laewadelt lehwistwad lipud, laewade pealt kostsiwad suurtükid ja pärast Jumala-teenistust  sai kiriku-parad peetud. Lehekuu 30. paäwal on üks Riiksrathi heaksarwamine  Kõigekõrgemalt kinnitatud, mis järel kauba pateutid  mitte nende luuaja surmaga ei kuStu, kuida kord seatud oli, maid pärijate heaks aasta otsani maksawad. Saab aga kauplus selle aasta kaikus pärijate keSkis jagatud,  siis piab igaüks uue patenti luua ma. ~ pLiiwimaa Kubermangu Zeitung* kuulutab, et Leikusekuu 15. pääwast kuuni WiinakuU 15. päsiwani 41 kubermangus hobuSte-nl e ln g e m i n e olema saab. Nende kubermangude keSkiS on ka Eestimaa, Liiwimaa ja Kuuramaa. Eestimaal algab lugemine Leikusekuu 1. pääwal. ,Walitsuse Teadaandja* kuulutab Kõigekõrgemat käsku Jaanikuu 6. pääwast, mis järel wäljawahe - tamised talumaa ja mõisamaa wahel Eestimaal jälle Kõigekõrgemast kinnitatud Taluseaduse § 49 järel aastast 1856 piawad tehtud saama. See Z määrab: ,Talu-nuuMamaa üksikute jagude wäljawahetamine mõisamaa wasta wõib pärast Z 37 sees määratud aega ainult mõlemi poole ja talukoguduse priitahtliku lepituse järel tehtud saada, Taluasjade-kommisstoni lnbaga ja Kiudral-Kubernöri  kinnitusel.* Et nüüd enam Baltimaa kubermangudes Kmdral-Kubernõri  ei ole, sellepärast jääb see kinnitamine Seespidiste asjade Ministri hooleks. Talukohtade krunditamise aeal oli selle tallituse lühendamist palutud ja Keisri Majestäti poolest lubatud, et see ülitähtsas töö mitte mõM kiustlemise  pärast takistatud ei saaks. Nüüd, kuS krunditämine wist juba igas maldas malmis on, saab seesugust maljawahetamist  ülepea wist wäga armast ette tulema. Seespidiste Made Ministeriumi ArSti-departementis  on plaan tehtud hullu tõbe wälj ala g u n e - mise waSta loomade keSkis, ja Kubermangude-ülemate kätte saadetud, et igaüks selle kohta oma uõuu aunaks. SelleS plaanis nõutakse, et khlk koerad snukorwifi kandma ja kõik peremeheta koerad ja kaSsid piawad surmatsid saama. Niisamati piab kõige koerte eest pearaha ittäksetama, uhkuseks  peetud koerte eest rohkem, tarwituseks peetud koerte eest wähem. Huntide surmamise eest piab rohkem raha maksetama. «Rishkt Westniku* ssnumitejärelsaada PoNtseiln  uutm i s e ettewalmi S t a m i s e d Leikusekuu 15. pääwakS malmis, nenda et uued kohtud Mihklikuu 1. pääwal  oma tegewust algata wõiwad. Kõik kolm Baltimaa  Kubernöri olla Leikusekuu 20. paamaks Peterburgisse  kutfutpd, kuhu . nemad . mõneks maa- m a k s u d e muutmD nõuupidamiStest osa Tartu koolikonna Kurator minna Wiinaruul kuueks nädaliks Peterburgisse elama. KuürÄMaa KMMkj Kammerherra Sipjagin, on oma soowimist kuulutanud, et oigerohkest kodu maa poe g i kes WöNekeelt mõiStawad, ennast uue Politsei ametite peÄe pännsi lasekstwad ja seal aset saakfiiväb."Seda' Ms 7ä teistes  Baltimaa kubermangudes soowiba, et rahwäs ka siükeõ kohtute? oma aSju ise, ilma tülgita, toimetas wõikS, tänine. Selle kuu 21. pääwal on Eestimaa Nttterschafthauptmann  Baron Engelhardt Peterburgisse reisinud. --WW- Harju' Hakenrichter on Wallawalilsustele 'W kirjutaNiid ftlle üle walwata) et peremehed ömais MajadeK' ega/önia''.kohtade pnrötes mitte rahwä ?akknj.ookS- , mifi, nendäinmötatüh /lüDsiistele* ei piq lubastia, kui selleks Wälläpolitsei poolest luba Kantud ja kui lugejatel mitte Könsistoritnili ehk kohalise kirikuõpetaja pMest.lubakirja  kaasas ei ole, kuida Eesjynaa Taluseaduse J 1203' ja Kirikuseaduse § 17./sedg ette kitjtttawad. ' - Kuuda purjükaew xEla*, mis sealt zemenliga üle-. aru lastitud wälja jooksnud oli, ml selle kuu 17 paawal Seskäri juures wett' täiS jooksnud ja põhja wajunud. Kapkem ja läewamehi on SaksäMaa purjulaew beth* peastnud ja Kronstadtisse wiinud. Selle kuu'23 pääwmii on Tallntnas 1027 inimest  r õ uge S s e haigeks jäänud, nendest 622 terweks saanud, 247 ära surnud ja 158 seisiwad meel arstimise all. Kuus kUttd kestab fte tõbi hüüd juba Tsilliuisas ja ei ole mee! wähenemas. Läbistikku on igas kuus 171 inimest haigeks jäänud ja 41 ära surnud; haigeid tuli Umbes kaks iga säea hinge peale ja haigetest suri ligi neljas jagu ära. Nii kardetaw see ka wälja näitab, siiski on Wäne riigi mõnes teises kubermangus see tõbi weel palju räskem õlnud.' Lehekuul oli tõbi kõige raskem ja suruvad sellesse Eestimaal 54, Kijelvi kubermangus aga 104, Kalischi kübermangüs 183, Wvlhhnias 235 ja Kostroma  kubermangus köguni 313 inimest. Wiimases kubermangus  on peale selle Lehekpnl weel 175.inimest scharlakhi,  18? leetretesse, 122 läka-köhaSse, 215 sooja-tõbesse ja 42 kõhutõbesse ära surnud. Selle kuu 19. pääwa õhtal lõi madrus. Wl a - dimir Nenaschkin Härjapea jõe ääres ühe naesele kiwiga wasta nagu ja haawas teda raskest. Politseis Ütles tema ennast nii wäga joobnud olnud olema, et tema ühtigi enam ei mäletada. Selle kuu 16. pääwal w.õeti Narmast päritud ?N e kfauder M. sadamas kaerawargu  s e pealt kiuni. TeM juures leiti ka üks hõbe uur ketiga ja 2 rubla 60 kopikat, unda warMatud olema arwatakse. Kuulda saadi, et kippari uur lae.wa ,Lowisa* pealt warMatud oli; et see laew aga juba Ara on sõitnud,  .siis ei mõlnud asi selgeks tehtud —Selsamal päawal wõeti kärg anud soldat Anton F- ühe kotiga kinni, kus padronid sees oliwad. Endine wang J u h a n J., keda Sutlepa maldas arwatakse sisse lõhkunud  ja warastanud olema, sai selle kuu 23. paamal kiuni wõetud. Öösel wasta selle kuu 22. pääwa on kabel Katholiigi kirikuaidas lahti lõhutud ja sealt 4 metall risti ja suruukirstude kullest hõbe-ehteid warMatud. Üks surnukirst,  mis seal juba 53 aastat seisab, on ümber lükatud jä metsatiste wstsil lõhutud. Meie lehe Nr. 23 kees antud sõiiumi kohta Kuuda Seminari aSjirs kirjutab ,Walgus* : Tallinna Sõber/ ütleb nstamalt poolt kuulnud „olema, et Eestimaa mõiSnikute kogu luba saanud,' Kuuda ,seeminari Eesti õpettts-keelega edasi üles pidada. Saksa,keel  saada tunniplaanist wa Wenekeele õppimi- saada aga rohkem tundisi määratud. Kooli juhatabaks  taheta üht kirikuõpetajat panna, kes aga silS oma /orralist kirikuõpetaja-ametit maha jätma ja Kuuda se,  minaris elama pidada. Nimetatutud leht ütleb meel lõp. ,peky: ,Wisi kuuleb Eessirahwas seda sõnumit rõemuga tanuga 3umala ja oma kõikumata hoolekandjate wasta.'' Magu ,Sõber* nende ri§äde wahelt märgata tahab lasta, ,olla need hoolekandjad rüitlid, kuna meie aga selles nneSte ,üksne S >na arnulise Rilgi walitsuse hoolt tunneme.* Niipalju kui meie teame ja ka teised teadmad, oli õnnis Ch r' ist op h Baron Sta ck elber  g, kes seda kooli asutas ja oma Tolli mõisa maadest  sellele ühe adra maad andis, üks ja tema tegi seda ilma ühegi malise sündmuseta ja koguni ühel aeal, kus tema warandtts, ühe.õnnetuma mhisa-ostmise läbi Äustrias, juba pea kadunud 'okl,'' Ja ueed, kes selle kooli laiendamiseks edaspidi, jälle ilma ühegi sündmuseta, raha audstwad ja keS nüüd EeSlikeelt selle kooli õpetus leeleks pylustwäd, need oliwad' ka need , rüitlid *, kes nii kangest mägewa ,Walgnse* Miha all seisawad, mis koguni mitte ime ei ole, sest selle lehe toimetaja, ,Eesti* Aleksaudrikooli  kuratoriulyi abi - juhataja ja ,Eeski* Kirjaineeste Seltsi /Eesli* kirjanduse '' kommisär,'lmtnislab jo amalikM  SeSli keelt ,Eesti* Aleksandri- koolis ?esti rahma bWe suur Maks salga sugugi mitte/ et meie just Eestimaa Nitterkonna peale mõtelnud oleme, kui Eesti rahwa hoolekandjatest* rääkisime. Kelle silm mitte Malgusest teistest'seesugustest pimestatud  ei ole, see näeb wäga heaste, kui hiilgama tähtedega  see kehäkõud oiuä hoolekandmist Eesti rahwa hariduse  ja majapidamise aearaamatu lehtede peale kirjutanud on.' Paltiskist, Heinakuu 26. pääwal. ZLiimasel nädalil on M rohkest wihma olnud, uimelt Laupäawal kus juba hoÄR warä kaugest müriskas ja rasked wihma sadas, taewaS kõige pääwa raske pilwetega kaetud oli ja pärast lõunat uueSte müriStaS. Heinale ei ole siin ümberkaudu weel suuremat kahju tehtud. Reedast saadik on jäll n-l:. söealaewä meie lahel. ja jääda selle kuu 29. vääwan e . ..Tqrtüst- «Ins Tartu Zeitung* kirjutab : «Wiimas t pääwahe kaikus og ..siin kaks jultunud kirik u- r ö ö-e wim i st äpa tehtllh. Öösel wasta. wiimast Pühapääwa M. Kstkh.slijgi".kirikstst,., kichu rööwlid läbi akna sisse läinud oliwad, mõtted kiriku riistad ära wijdud. Raskemast on seesugune kiMtegu Universttäti-kirjkis peale langenud. Wrgus on wist jupg öösel Esmaspaärva ja Teistpääwa wHel tehtstd,./aga/.wast' helle (selle kuu 13. pääwal) leitud  ja ülesantud, Suurkooli. hoowi wäraw leiti murtud o^hna,./^kirl«l.'akna üks pool. õli lahsi, käätkamre uks oli lõhutud ja sealt umbes 700 rubla eest kiriku hõhe riistu arg wapastatud.* . L i i w imaa Synod on Leikusekuu 11. paamaks  kokku kutsutud. Peterbmglst.Keisrikoja kõrged wõerad, sNreeka - magKu u i tt gas ja Kuui n g a - prau. a elawad Pawlowjkis, Kttlünga -prana wanemate palees ja jääda kauemaks aeaks senna. Suurtest pidudest nende anuks on mähe kuulda ja nstitab, et nemad rahul, ilma suuremate pidudeta, elada soowiwad. , Peterburgis. käiwad jutud, et Baron Bruun, Soomeillaa Miuister-Riigisekretär, kes juba pitkemat aega haiglane on, omast ametist lahkuda tahta. Karon Bruun on ühes ka Ewangeüulyl usutunnistuse Kindal-Konstftoriumi  Präsident ja Mne kuu eest räägiti, et tema ka sellest  ametist lahkuda tahta, kus siis teiste keskis, keda tema järel.tulijM üteldi määratud olema, ka Sengtor GeheimrH'Friedrich  Baron Stackelb er g (Tolli mõisa pärisherra  ja Kunda Seminari patron) iiimetatud oli. Kas sel jutul nüüd kindlamat põhjust on, seda ei ole weel teada, ühes saqda stiS ka Baron Bruuni abiline, Kindral-Leiknant  Ehrnro th ametist lahkuma ja nende järeltnlijatets  olla Senator Kindral - Major von Daehn ja Wyborgi kommandant Kindral - Major Tuudeer määratud.  Moskwast. Suurest tulekahjust, miS Mofkwas just Wenelaste Ristimise-pühal oli ja mille peale meie juba wiimases miimis tähendasime, on nüüd ligemad sõnumid tulnud. Nii kole see mõte ka on, siiski naitawad selged tähed selle peale, et kurjategijad just seda aega oma kurja nõuu kordasaatmise kohaliseks pidanud on, kus Politseil, tuletõrjujatel ja sõeawäel piduga tegemist oli ja on tuld pannud, et selles segaduses ja tungimises warastada wõikfiwad.  Tuli on mittneS kohaS korraga tõusnud ja kui naabrid teiste wara tulest peastma ruttafimad, siis on nende eneste majad põlema läinud. Ara põlenud on 13 maja ja peale 300 perekonda on ilma peawarjuta ja wähem  ehk rohkem omast warast ilma jäänud. Kustutamise juures on miis tuletõrjujat wigaStatud ja järgmisel paamal  kukkus üks korsten maha, mis läbi M? neli tuletõrjujat  raskest mgastatud saiwad, kelle keskist üks juba ara surnud on. Warschawist Heinakuu 22. pääwal. Kõikis Weikseli maakondas sajab juba mitu pääwa wihma, raSke müristamisega  ja kauge, palawaga. Warschawi-Wiini raudteel sai tamm Mõischlowi ja Sawerze jaamade wahel woolawast  weest nii kangest ivigastatud, et sõidud seisma jääma pidlmad. Minskist, Heinakuu 22. pääwal. Heile vhta kell 8 aeäl moolas nii rasket wihma meie linna peale, et teiste keskiS ühe maja maa-aluue kord mett täis jooksis ja üks mana naene ja kolm last seal ära uppusiwad. VrenburgiS on selle kuu 22. pääwal 47 grandi sooja olnüd, kui juba eniie terme nädal thermometer 24 künni 4t gradi peal seisis. Inimesed ei usaldanud maiadest malja minna ega aknaid lahti teha, et pqksud tolmupilwed neid ei läkastaks. Linn oli nagu mälja surnud. Alatoinst, Hcinknu 22. paamal. Palawus kestab juba kaks nädalit. Rukki leikaS on pea lõpetud. Wasta lootust on rukki saak wäheline ja wili maemaline. Linade lat.oadel on palju roomikuid. Sewastopolist, Heinakuu 23 pääwal. Melitopoli maakondas  on rahe Khitromi külakondas 500 dessätini wilja maha löönud. Gursufi metsas Jalta maakondas on 1200 dessätini metsa põlema läinud. 600 meest on kustutama  saadetud. Wcruõist, Heinakuu 23. paamal- Oberst Kharinski mõrtsukatest on üks Feldwebe! ja kaks Untecohwitseri surma Mhtluse alla, kümme meest 15 aasta peale wangitööle ja mõned teised kergemate nuhtluste alla mõistetud.' Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgrst. Suur maru selle kuu 23. paamal on Peterburgis jä ümberkaudu palju kahju teinud. Ligowka kanali ääres, majas Rr. 230, on 18aastane talupoeg Andrei  Masslennikow piksest surnuks löödud. Wolõinkiuo kiilas wiskas maru ühe mana küüni ümber, kuS 19aaStane  Pelageja Jwanow wihmawarju läinud oli, kes raskest wigaStatud sai. JSsakowka külas lohkus maru Aleksander