Isamaalt. Kuresaarest. Nowembri-kuu 20. päewal pühitses Kuresaare priitahtlik tulckustutajate selts pidulikult oma 21 aasta tegcwuse päewa. Asja toimetajad! waadakc ette! ka Kuresaarcs  wõib kelmistükka eite tulla: Nowembrikuu 21. päewal kauples üks tüdruk turu pää! ühe mehele pütitäie wõid ära, mida nad poodi kaaluma läksiwad i aga sellel teekonnal läks mees wõipütiga kaduma ega ei tulnud enam tagasi. Nowembri-kuu 22. päewal annab üks mees seitsme rubla wäärt kraami, (poe kaupa) saianaise kätte nii kauaks hoida, kui ta meel ome asju toimetama läheb. Natukese aja pärast tuleb üks poisikene naise juure ja ütleb: „Papa käskis asjad minu kütte anda." Naine annab asjad poisi kütte, mõteldes et see „papa" poeg on. Natukese aja pärast tuleb mees ome asju kätte saama, aga kohkumine on mõlemilt poolt suur, sest et „papa" eba-poeg asjadega teadmata teed läinud on. Mustjalast. Õhkaw kiri. Kes meie Saaremaa kõige suuremas puu külas Suures WõhmaS käinud on, see on sääl juba mõndagi wiletsust ära märkanud, mis meie põllumeestele tüli teeb, sest põllud on meil nii iväikestes lappides ja ise meel nii ime raunised ja kiwised, et sarnatseid mitte siin loodud maailma pääl enam ci ole. Mõista siis on, et uuenduse armastaja põllumees sääl mitte oma tahtmist teha ei wõi, kuid peab teistega ühes ikkes wedama ja põldu harides kiivide ja marte ümber keerutama. Noh olgu põldudega kuidas on, wanemate wanemad on nende päält oma igapäemast leiba saanud, aga meil on siin weel üks suurem wiletsus, mille all wäga palju mann ja noori ägamad ja see on et meie kesket küla ma iuliwce hallikas on, keS joowastawat märga wälja tilgutab. Õhkamise wäärt on see, et see ma koht nii hästi rikkaid kui waesid, manu ja noori termid ja migasid, lääpajaid ja oisekäijaid oma poole ahwatleb, nende mõistust rikub, ihu jõudu imeb, ajalikku ja igawest  warandust kumab ja noore suguie halba eesmärki walmistab. See on küll kurb lugu, et sarnatseid kohti meie maal sallitakse, mis meie rahmale nii suurt õnnetust walmistawad ja nii suuri waranduse summasid oma sisse neelawad, kunas kasulikud asutused kängus seisawad. Rõõmsa lootusega pean aga teatama, et uuemale walla walitsuse liikmete seas see mõte on tärkanud, kahjuliku koha ärakaotamiseks tegewad olla ; aitagu Kõrgem, et nende ettewõte korda läheks! Meie elame nüüd haritud ajal, seepärast püüame ka haritud aja tegusid teha, see on : halbdust HZwilada, auusust edendada. Selle kohta hüüan meel: Kiirest edasi, mida warem seda parem! Nowembri-kuu 9. päewal oliwad nimetatud külamehed  koos omale kiriku saadikut (rottmeistrit) walimaS, sest et siiaaegne rotimeister ennast tülide ja pahanduste pärast, mis tähtsamate koguduse liikmete wahels tekkinud on, lahti palus. Wana ametmees sai aga häälte enamusega tungiwalt paigale sunnitud ja tema amet sai sellega kergitatud,  et talle abiline antud sai. Sääl koosolekus ei mäletanud keegi, et kiriku rottmeistrit niisugusel wiisil walitatud on saanud, waid see on ikka üks kristlik armastuse toimetus olnud. Nääklemised ja pahandused on juba paar aastat meie koguduses tähtsamate meeste wahel alganud ja kuida sellesgi koosolekus kuulda oli, ei ole see haputaigeu weel kadunud. Endise ühemeele ja armastuse lõhkujaks sai meil kooli ja köstrimaja ehitamine. Õiguse poolest arwata, oleks see tormiline ehitu» meie koguduses anu, armastuse ja ühemeele mälestuse sambaks pidanud jääma, kunas see aga nüüd pahanduse ja tüli materjaaliks on jäänud. Asi on nii põnew ja tähtjas, et kousistorium juba lepituse katseid on püüdnud teha, mis aga siia ajani mitte weel korda pole läinud. See on kurb ja õhkamise wäärt kuulda ja sellest kõneleda. aga ometegi on see lõsi: Oh kes wõib nõu leida ja nõu anda, kuidas meie kallis ühendus jälle tagasi tuleks!— WZHmalane. Toim. täh. Wäga kurb on see kuulda, kui meie risti koguduses üksmeel ja armastus kaduma on läinud, kuida seda tagasi wõita ei ole mitte üksnes inimlikkus mõistuses ja mäes. Kus rahuta olek kogudusesse juurdunud on, sääl tundku ja tunnistagu igaüks ennast süüdlase olewat ja kes siis targem on, see andku rumalamale järele jätku talle õiguse. Kui Mustjala uue ilusa kiriku ja ruumika kena köstri maja pätile waatame ja mõtleme, siis peame tunnistama, et sääl. Saaremaa kohta, üks ärksam rahmas on, kes armastuses kulusid ja raskusid on jaksanud ära kanda. Ei ole imeks panna, et kus rahwaS ühes meeles ja armastuses nii suuri ehitusi Jumala auuks on jaksanud korda saata, kui Mustjalas, et sääl hinge waenlane ka tegcw on. Ka on soowida, et kus pahawaim rahwa ühtmeelt seganud on, et koguduse wanemad sääl kristliku armastuse ja mõistliku järele andmise ja kannatamisega wiga parandamatu Issanda noomimise häält (Ilm. 2 ; 4, 5.) kuuldes, pöörtkem Mustjala kogudus oma esimise ühe meele ja armastuse juure jälle tagasi, püütku nagu enne kiriku ja kooli wastu armastuses auusasti ome kohuseid täita, siis hiilgab tema wäärtuso auu weel heledamine kui siia ajani. Andku seda Jumal! Karjast. Nowembri-kuu 13. päcwal wõeti 42 leeri tüdrukut täielikuks koguduse liikmeks wastu, kus neile ka igaühele Uus Testament kingiti, nagu see wiimasel ajal mõõduks on saanud. Mardi õhtul kellu 7 ajal oli lõuna- lääne pool walju müristamist kuulda. õl. Tartust. Tartu õpekonna erakoolide kohta olla rahwahariduse ministri poolt uued eeskirjad «valmistatud ja nende paewade sees miuistrikomiteele  läbiwaatamiseks antud. See uuendus tulla Baltimaa mõjuwate ringkondade püüdmiste pärast, mille läbi Wene õpekecle maksmaks panemisele  sellega waStu tõrjuti, et uusi erakoolisid Saksa Zpckeelega asutada taheti. Tallinnast. „Revaler Bcobachteri" asetäitja toimetaja olla ülema trükkiwalitsuse nõudmise pääle ametist lahti tehtud ja leht kinni pandud kuuni uus toimetaja saab kinnitatud. Ajalehe „W i r u l a s e" ja tema toimetaja J. Järw'e kohta awaldab Westn." Tallinnast kirja, milles Wirulase sihtidest ja püüdmistest  räägitakse. Sääl seisab muu seas: Waewalt on sarnast lehte olemas, mis ühe ja sellesama toimetaja poolest juhatatud nii mitmesuguste sihtide järele oleks käinud, kui Wirulane. Pääle selle, kui ta oma meelt üksikutes asjades, nagu näituseks weneusu ja riigiwalitsuse toimetuste kohta Baltimaadel  muutnud, on Wirulane alati riigiwalitsuse ja kiriku waenulist waimu täis olnud. Kuna ta osawusega oma lugejate mitmesuguste ringkondadega malmis oskas saada, sai herra Järwele «võimalikuks, et tema leht end kõige loetawamaks Eesti ajaleheks üles upitas. Mõistlikumad lugejad aimasiwad siisgi juba, et asja sell wiisil mitte edasi ajada ei «võida; Järwe hoiatati ja manitseti mitmet korda teiste seas nelja aasta eest prohwessor J. K. poolest tema pidada oma lehe üleüldist sihti muutma, waStaltscl korral wõida leht ära saada keelatud. Siisgi oli näha, et kasuhimu tugewam oli, kui karluS tulewiku eest. Järw ja tema lehi on nüüd aminu ette kuulutatud õiget nuhtlust saanud. Harjumaalt. Saku mõisa pärisherrast v. Bagost teatab säälne kirjasaatja rõemuga. et ta oma walla rahwaga sõbralikult läbi käiwat ja waimu hariduse eest hoolt kandwat. Paari aasta eest aitanud ta tublit muusika koori asutada, millele ta mänguriistad ning noodid ostnud. Hiljuti peetud sääl Mardi-pidu, millest ka mõisaherra oma wõerastega osa «võtnud. Pidu lõbustanud muusika ja Eesti näitemäng. Peotorburgist. Senatis on hiljuti ühe pärimise protsessi otsustamise juures üleüldiselt maksmaks eeskirjaks tehtud, et pärijat päranduse jätja surma läbi otse kohe päranduse omanikuks saamad, ilma et neil maja oleks enne oma õigustele kinnitust otsida. Selle järele ei ole kohtutel luba pärijad tema omanduse õiguses takistada, kui ta selles ka meel kinnitamata on, maid aga järele uurida ja läbi katsuda, kai tema pärimise õigused ja tunnistused seaduslikud on. Ainult rahasummade kohta, mis bankades seisawad, on tarwis, et pärija õigused enne kinnitatud saamad, kui ta neid tarmitama mõib hakata. Maade ja mõisate sissetulekud saamad ainult nende pärijatele kohe tarwitada lubatud, kes poole aasta sees päranduse-jätja surmast saadik ennast selleks teatawad Saab üks testament aga tühjaks tunnistatud, siis jäüwad ka kõik talitused tühiseks, mis selle pääle toetades ette wõeti ja korda saadeti. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaa riigip Sewa koosolek on selle kuu 10. päcwal alganud. Kõik maailm paneb jälle selle tähtsa kehakonna arutamist ja nõuwõtmisi tähele, nimelt neid nõuwõtmisi,  mis sõjamäe korraldamise ja sõjamäe kulude külge puuduwad, et sellest arutada wõiks, kui suur Saksamaa arwates sõja ootus ehk rahu lootus on. Keisri tähtsast tronikõncst paneme seda jägu oma lugejate ette, mis Saksamaa seltslikust elust räägib ja ka teiste» riikides ühel ehk teisel juhatuseks mõiks tarwitatud saada ja mis järges suurt maailma politikut Saksamaa seisupaigast seletab. Keiser Wilhelm ütleb: „Kui minu Jumalas hingama herra wanaisa kallist pärandust olen mina oma pääle wõtnud, temast algatud seltsliku elu korraldamist edasi toimetada. Mina ei looda mitte, et scadusc-andmise nõumõtmised aja häda ja inimeste wiletsust maailmast  häwitada mõiksiwad, aga mina pean siiski riigiwõimuse kohuseks, majapidamise kitsikuid kõigest jõust mahendada püüda ja seaduslikkude korral damiste läbi ristiusu pinnalt kasivamat ligemise armastust, kui kõige riikliku seltskonna kohust, üles näidata. Raskused, mis riikliku käsu pääle toetawal hoolekandmisel kõige töörahwa kaitsemiseks wanaduses  ja migaduscs ees scisawad, on suured, aga Jumala abiga wõib nende üle ivõitu saada. Kui suurte eeStööde wili saab teile üks seaduse plaan ette pandud, mis üht käidaivat teed selle eesmärgi poole nõupidamise alla annab. Meie seisukord kõige wõeraste riikide masta on rahulik, ja minu püüdmised wahetpidamata selle pääle heidetud, et see rahu kindlustatud saaks. Meie ühendusel AuStriaga ja Jtaliaga ei ole teist eesmärki. Ühe ka wõidurikka sõja waema ci taha mina mitte ilma hädata Saksamaa pääle laduda, see oleks minu kristliku usu ja nende kohuste masta, mida mina kui keiser Saksamaa rahwa kohta oma pääle wõtnud olen. Selles äratundmises olen mina omaks kohuseks pidanud, pea pärast minu malitsuse hakatust mitte ainult minu ühenduse-osalisi riikis, maid ka sõbrustatud ligemaid kuningaid ise teretama minna ja nendega kokkuleppimist otsida selles kohuses, mida Jumal meie pääle pannud on, meie rahwaStele rahu ja head elukäiku kinnitada nii palju kui meie tahtmine sääl aitab." Prantsusemaalt. Europa riigid ei leia oma asumaadest wiimascl ajal keegi palju rõõmu. Prantsuse Tonkingi asjad on jälle nii halwad, et parlamendi käest uusi summasid säälseteks tarwitusteks nõuti. Kui nõuetawa summa wähendust soowiti, seletas minister, et walitsuS tingimata täielist summat tarwitab, muidu pidada ta ametist lahkuma. Lubati siis küll talle, mis tahtis, aga pilgati ka. Aga ministril on häda küllalt, kuda selle summagagi läbi saada, sest rahutused kaswada Tonkingit uuesti. Prantslastel pidada alati silmad hammaste wahcl olema kui