wahel, on aga maa ja kohtade takserimise juures pea asi; hinnad ise koiguwad maakohtade setfupaiga ja mitme muu wälise aSja järel, mida palja labidaga ja mõedupulgaga iialgi et leita, nagu ta ükS ja seesama maakoht ühe peremehe  käe all palju rohkem fiSse kannab ja rohkem wäärt on. kui teise peremehe käe all. Sellega lõpetame seekord oma arutamist maakohtade korraldamisest ja takserimisest. Meie soowime, et see tähtjas tallitu» pea ka Saaremaal ette wõetud ja toimetatud saaks. Meie soowime, et selle töö tallitajad ja need kelle heaks seda tellitakse, neid meie arutamist natuke tähele pauekstwad, miS mitte tindipotist wõetud e! ole, waid miS ligi neljakümne aastase asjaliku tegewuse wtli on. Saaremaa wendafi jätame nüüd Jumalaga ja loodame jälle kokku saama, nimelt MS, kui oodatud .Saarlane" elule ärkab ja meiega loodetud sõbruseS elada tahab. Omalt maalt. Tallinnast. Wiimase tulekahju juures Tallinnas, on kahjetsetaw juhtumine olnud. ÜkS wäepealik ühe naeSterahwaga  tahtnud tulekahju juure miuna, miS mitte lubatud et ole. Tuletõrjujate korrameeS Silberberg oli pealiku ettetuugimist keetnud ja kui tema sõna kuulda eitahtnud, teda wägise tagasi töukanud. Pealik on selle üle kaebtust tõstnud  ja nimelt tunnistanud, et Silberberg tema mundrest kiuni hakkanud olla. Politsei poolest sai Silberberg 7 pääwakS wangi mõistetud, aga tuletõrjujate peamehe eestkostmise  peale jälle lahti laStud. Sellega ei ole aga asi weel otsaS. Tuletõrjujate iseäralises koosolekus on nõuukS wõetud , selle kohtuotsuse üle kõrgemas paikas kaebtust tõsta. Tuletõrjujate korramehed on niisama heaste wahi peal ja peawad omas ametis niisama HeaSte oma pealikute käsku kuulama, kui soldatid rügementiS. Kui keegi wõeras, kellel seal tegemist ei ole, läbi nende ridade tungida tahab, siis peawad nemad seda keelama ja et wõi igakord selle peale waadata, keS ja miS tungija ja tülitaja on. Mõlemad Saksakeeli Tallinna aealehed setsawad korramehe eest ja soowiwad, et temale ükS awalik auutunniStuS antud saaks, sest keS ilma ühegi palgata, oma aea, oma ööseserahu ja ette tulles ka oma terwise kulu peale ligemise wara kaitseb,  sellega ei peaks nii karmi kohut käidama, kui tema oma kohuse sunnil kord ehk ka tärdemast ette aStuS, kni ühel rahulisel aeal wabandalaw on. —. Meie kodumaa talukoguduSte wanematest. keda Ritterkonna peamehe ja Kubernöri poolt rahwa saadikuteks, KeiSri Majestätide kroonimise juures waliti, on hõbe anu» raha, pealkirjaga .Hoolekandmise eest", p. Anna lindi külges  kaelas kanda saanud: Eestimaalt: Jaan Sawelli Raplast, Mart Tongo Purdist, Jaan Moor Roelast. Mats Bormann Rikoldist ja Aleksander  Abramow Wasknarwast. Liimi maalt: Mihkel Tilk Torist, Georg Tre»lin Lohusuust, Jüri Müller Küdemast. Jaan Masrots Dikkelnist ja Imre Kalntng GothardSbergtst. Nagu meie juba wiimaseS numreS kirjutasime, on Eesti ja Läti Seltside saadikud PeterburgiS, Keisri Majestäti  poolest armulikult waSta wõetud, nagu teiste seltskondade  saadikud ka, kelle waStawõtmiseks MoskwaS aset ei olnud. Kaks kuulust esimeest on aga waStawõtmata koen tagasi tulnud. Dr. WeSke Tartust ja Adwokat Kalning Riiast. Kas nemad ise wiimasel tunnil tagasi  aStuflwad, wõi kaS kõrgeS paikaS nii kuulsa nimede kandjaid näha ei soowitud, seda meie ei tea. .RahwuSliku" lehtede mõlemad erakonnad ei ole pärast witmast Aleksandrikooli peakomitee koosolekut, kuS PaStor Hurt lahti walitud sai, oma wiimast mõtet weel selgest wälja rääkinud. Koosolekul uäiwad .läbirääkimised"  ja walimine natuke kangema käraga peetud olema, kui mõlemad erakonnad tunnistada tahawad. Hääleandjate  sekka ou ennast ka mitmed toppinud, kellel selleks koguni  mitte õigust ei olnud ja Dr. Weske on kinnitanud, et ühest häälest rohkem ehk wähem, suuremat lugu ei olla. Ka antud häälede lugemine ei näi kära pärast Siete sündinud  olema. Pastor Hurt ei ole ka ametit weel mitte oma käest ära annud, waid tahab selle otsuse üle Seespidiste  Asjade Ministri juures kaebata. —Et Aleksandrikooli  peakomiteel ega abikomiteede saadikutel õigust et olnud,  oma juhatajat korrata aeal ametist lahti walida ja teist tema asemele panna, seda oleme meie juba enne kinnitanud.  Iga seaduslik kogukond walib oma ülemad ja ametnikud seadust mööda, seaduslikul aeal, mitte aga oma tuju mööda, igal aeal. Korrata aeal wõiwad seaduslikud ülemad ja ametnikud ükfi süü pärast lahti saada, ja selle üle peab üks tolmas, peab seaduslik kohus otsust tegema, mitte walijate kogukond, keS selle aSja kohta korrata aeal muud olla et wõi, kui ükfl aga kaebaja. Nenda walib näituseks ka wallakogudus omad wallawanemad, seadusliku aea veale; tahab aga wallakogudus wahe aeal omast wattawanemaft lahti saada, fiiS wõib see tahtmine ükfi ja ainn wallawanema süü pärast, seadusliku kohtu läbi tehtud saada, muidu ei olekS segadusel otsa ega äärt. Tahaks näituseks ükS wald kord oma wallalaegast too- rahwa wäljarändamisekS anda, nagu .Wirulase" türklased kord seda pärisimed, fiiS et tohiks wallawanem seda mitte lubada ja wald ei wõikS siis mitte oma .häälepaljusega" wallawanemat .lahti walida" ja .Wtrulase" toimetajat tema asemele panna. Just niisamati on nüüd asi Aleksandrikooli  peakomitee walitud juhatajaga. Tema et tahtnud  Aleksandrikooli raha wälja laenata, Sakalased .walisiwad"  teda lahti ja paniwad seda meest tema asemele, kes raha laenata tahtis! Kentsakamat nõuuwõtmist  ei ole küll wist weel kõige kuulsamate Kilplaste juures nähtud ega kuuldud! Siiski kardame meie, et kaebtuS nüüd enam palju ei aita. Hurti erakond oleks pidanud selle pääwakorra waSta seisma, kus peakomitee juhataja walimine üles wõetud oli. Sellega, et nemad walimist üleüldse ette wõtta laskfiwad, sellega on nemad juba kindlamat pinda oma jalge alt ära rebida lasknud. Nemad on lõhkujate erakonnaga silmitfetes,  paha maimule rohkem maad annud kui hea oli, ja nemad on seda paha waimu , sallides, tugemaks kaswada lasknud. Rahulised pealtwaatajad ei wõi sellest muud arutada, kui üksi aga seda, et Noor-Eestlaste eneste süda ka mitte selge ja puhas ei olnud, et ka neil eneStel üks salanõu» sees oli ja et nemad kartma pidiwad, hoolimata, wägiwaldsed Sakalased wõikfiwad seda falanõuu nüüd kõige maailmale ilmutada. Noor-Eestlased on kahtlasel, kartlikul sammul ette astunud, Sakalased on julgel sammul ette aStunud. Sellepärast pidi wõit Sakalaste  poole jääma. Julgust wõib aga üksi selge ja puhaS süda anda, ehk wõib hoolimata, wägiwaldne süda anda. Hoolimata wägiwalda on Sakalased ikka üles näitanud, sellest teame meie, kust nende julgus tuli. Nemad on ennast juba .üle annud", kuida rahwas seda nimetab; nemad et karda sellepärast ka enam ühtigi. Selget ja puhast südant ei ole Noor-Eestlased weel mitte üles näitanud;  waid on awaliku walelikudega silmitsenud, sellest peab iga mõistlik pealtwaataja arutama, kust nende kahtlane  ja arglane meel tuli, mis nüüd wõitu nende käest röõwis ja Aleksandrikooli juhatust Sakalaste wõimuse alla andis. Tahawad Noor-Eestlased weel Sakalaste waSta wõidelda,  siis peawad nemad kõiki walet, kõiki saladust ja kõiki kahewäärilist tallitust oma keSkist, wabisemata käega, wälja lükkama, peawad ilma kawalnseta ja ilma saladuseta.  üksi Aleksandrikooli. kui kooli, eest wõitlema. peawad oma juhataja, Pastor Hurti eest wälja astuma ja omalt poolelt, mõjumas paikas, Sakalaste mägiwalla  üle kaebama. Seda oma kaebtust peawad nemad üksi ja ainu tõe peale ja kõige tõe peale põhjustama. Kui Noor-Eestlased seda mitte ei tee, kui nemad üksi herra Pastor Hurti kaebamisest abi ootawad, siis arwame meie, et neil palju lootust ei ole. Kui Noor-Eestlased seda mitte ei tee, siis jääb Aleksandrikool liikumata Sakalaste, Eesti rahwuse ja Ewang. Luth. usutunnistuse kiriku salaliku  weriwaenlaste kogu wägiwalla alla, ja Noor-Eestlaste erakond ise kaub Sakalaste sekka ära.— Üks Eestlane Tallinnast palub meid järgmist kirja üles wõtta. Meie täidame seda soowimist seda suurema rõõmuga, kui meie sellega Noor-Eestlastele ja Sakalastele näidata wöime, et esimestel rahwa paremate poegade keskist tuetufi oodata olekS, kni nemad ennast rahwa enese poole pöörata tahaksiwad,  ja et wiimased näekfiwad, missuguse kahtluse alla nende salalikud tallitused Aleksandrikooli juba saatnud on. Kiri on nenda: .Jaanipääw on möödas ja oodatud ja kardetud lahing Aleksandrikooli aSjus, on löödud. Wanad meistrid on wälja lükatud ja uued on sisse pandud. Kas nüüd kõik heaSte korda läheb? Oleks hea, kui uutel tallitajatel mitte omakasu nõudmine pea asi ei oleks, waid rahwa ja rahaandjate kasu. Aga see on see paha plek selles aõjaS, et rahwa tõsist kasu paljalt nime järel suuga nõuutakse, aga nõndanimetatud rahwameest eraplaanid ja omakasu pea asi on. J. Hurti lahtimõistmisega on müür rahakassa  ümbert maha kistud ja sellega on EeStirahwas oma waewaga korjatud raha ühe kardetawa erakonna meelewalla alla usaldanud. See on Sakalaste erakond, keS tõsise EeStirahwa juurika kallal kõigist jõuust raputab ja wapuStab.  et Eestlasi üheks liikuwaks ja lahtiseks rahwakS teha saaks, keda kergem on ümbermuuta ja ümberfalwida. Ja selle ümbermuutmise taimelavaks peab nende plaani järel ka Aleksandrikool tehtud saama. Sellepärast ei ole tõsisel ja kindlal Eestirahwal sealt palju head oodata. Eestlastest enestest ei pea Sakalased suuremat lugu, waid rohkem nende raha kukrust. Niikaua kui see lahti seisab, on nad suu ja kirjaga wäga suured Eeõti rahwamehed  ja rahwasöbrad, aga pane käsi taSku peale, fiiS saad sõimata. . Teiselt poolelt waadata, näitab see Aleksandrikool: tuhin wälja, nagu wanal aeal JSraeli rahwa tuhin, kes omale kuldwasika tegi. Jehoowa olla neid ära unustanud ja ei aidata enam, sest tehkem omale ise ühe Jumala, küll see meie tahtmise kõik täidab. Ohwerdafiwad kõik omad kuldsõrmused, kõrwarõngad ja kaelakeed, et aga Jumal  malmis saaks. Aga kui malmis oli. siis tuli ilmfikS, et pidiwad ütlema: Temal ei ole h-nge sees ühtigi paijaS hingeta kullatomp. -- Nenda näitab afi ka Aleksandrikooliga  tulema. Rahwas on omad ohwrid toonuö ja kooli wäliaspidine kuju wõib ka pea ilmuda, aga kas hinge siSse saab, see on küfitaw. Ehk toimetakse see koolikasfa nüüd ka mõnda paika, häid kasust teenima, kuS ta aga nii kergest weeks sulab, nagu Prantsusmaa krlstali sool!" püks Eestlane." Eestimaa pölluwilja ja heina käsmu üle on 23. Jaanikuu pääwal järgmised ametlikud sõnumid tulnud : RukiS oli mitmes paikas kangest tuulest ära sasitud ja kõrred  oliwad katki mllrtud ; ruki õitsemist oliwad wilud ilmad, wihm ja torm paiguti tülitanud, üksi Wirumaal mitte. Ülepea wõib keskmist leikust oodata. Suwiwili ja kartuhwlid seifiwad enamtst heaste, üksi Saare-Läänemaal oli põud kahju teinud. Heinategemine oli algatud ja oli head saaki loota. Rahefajud ja söödikud ei olnud wiimasel aeal kahju teinud. Meie omalt poolelt wöime selle sõnumi juure lisada: Kuuni Jaanikuu 28. pääwani ähwardas Eestimaal ilm põualiseks minema. Nimetatud pääwal pööras tuul Põhja poolt Ida poole ja teisel pääwal tuli rasket kõuewihma, miS üleüldse ilma muutis. Nüüd, Heinakuu 5. pääwal, sajab kange Löune-Lääne tuulega juba kolmat pääwa rasket wihma. Kuida .Russki Kurir" kirjutab, saada plaanitud maks wõeramaa passide pealt, sel sügisel uueste nõuupidamise  alla wõetud. Weuekeeli leht .Grashdanin" kaebab wäga selle üle, et Riia Wenelafed nii tähtsat rõõmupääwa, nagu Keisri Majestätide kroonimise päaw oli, rahwusliku wihawaenu  ärritamiseks ja lõõtsutamiseks tarwitanud on. Seesama  leht kahjetseb ka, et Wenelastel Baltimaa kubermangudes  paremat lehte ja paremaid asjatallitajaid ei ole, kui see .kabak", mis ennast .Rishki Westnik" nimetab, oma .walelikudega". Seda kahjetseme meie ka. Aga ehk pistetakse ka nende purelejatele omal aeal pulk kurku! Weuekeeli .Peterburgi Zeituug", seesama, keS omal aeal meie kodumaad Wene Nihilistlase wMgikojaks muuta soowis, et meie kodumaa kodcmikude laisk weri nende läbi ka natuke .liikuma" pandud saaks, seesama, kes Miitawt tuletõrjujate peale kaebtust tõstis, et nemad Saksamaa sõeawäe kadred olekfiwad, mis peale meie KõrgestõnniS Keiser Kõigekõrgemast ise sellega waStas, et Tema teutatud  tuletõrjujaid oma ees muntserdada laskis ja suure armuga nendega rääkis ja neid auustaS, seesama leht, keda siiski meie ..rahwamehed" nii sagedast oma eestkostjaks wõtawad, see ei taha nüüd koguni sellega leppida, et Keiser kõige Wene erausulistele laiendatud õigust andis. Nimelt on nendanimetatud Stundistlased wäga tema wiha all. Need on rahulised inimesed, kes wõeraste asutajate juures Ewangeli usutunnistust tundma õppinud on ja eunast sellesse heita tahaksiwad. Et selleks aga weel luba ei ole, fiiS peawad nemad oma keskis palwetundifi, paluwad Jumalat, teewad tööd, ei wöta maailma käravast ega kõrtfielust  osa ja elawad sedawiisi paremini, kui nende õigeusulised  naabrid. Nendele ei soiwi see kuuluS .wabalaste" leht mitte wähemadki eluõigust. Nemad ei auustava pühakujust  ega pühade luid ja sellepärast ei olla neid ka koguni  mitte Ristirahwa sekka tugeda. Eks ole meie .rahwameestel" kentsakad söl rad ?! .Walgus" pahandab ennast wäga ,Eeõti Postimehe"  üle, et see tuntud Keisri kõnest wallawanemate wasta, rääkides, omalt poolelt juure lisab, et ka Eesti rahwas .Asjata lootustega endid ei pea petta laskma." Meie wõime .Walguse" wihast aru saada. .Asjata lootuste" sigitamine on jo .Valguse"  igapääwane töö ja leib; kui rahwas ennast mitte enam petta ei lase, flis on .Walgus" leiwast lahti. Sellepärast tema karjub, waagub nagu wares, kelle pesa kallale kiputakse. Sedawiisi katsub .WalguS" kõigist jõuust Keisri Majestati sõnade waimu ja mõnu lämmatada ja lõpetab seda solkimist, mis mõne Zensuri kriipsuga kaunistatud  on, sõnadega: .Jumal Keisrit kaitse Sa!" Milla kauwad seesugused häbemata pettused ja KeiSri nime teutamised meie aeakirjandusest! .Eesti Postimees" omalt poolelt katsub seda kahtlust,  mille alla .Walgus" teda .meie rahwa" eeSsaadab, sellega oma pealt ära saata, et .Tallinna Sõbra" ja Saksakeeli .Peterburgi Zeituugi" peale waletab, need mõlemad ei jõuda temale seda suurt ülekohut andeks anda, et tema .Eesti keele eest seista ja temale Saksa keelega ühesugust õigust nõuda." KuS oleme meie ehk kuS on meie kaassüüdlane Eesti keele õiguse wasta rääkinud? Milla kauwad waled Eesti aeakirjandusest! Siis katsub  .EeSti Postimees" rahwast .Tallinna Sõbra" juhtkirjade  lugemisest ära peletada, mida meie eratrükkis wälja anda soowime. Tema ütleb neid täis .wõõriti aSju", .ajaloo solkimist" ja »ühe ainsa seisuse kasu otsimist" olema ja ütleb, et need mitte .trükkimise ega eratrüki