Selle kuu 23. pääwa õhtal suri Tallinnas endine Kreiskooli Inspektor August Wilhelm von Hippius,  83 aastat wana, kes kaua ja suure hoolega ja osawufega noore sugu kaswatamise kallal tulusat tööd teinud  on. ?Eesti Postimees" leiab seda naljaka" olema, et nüüd ka juba Eesti rahwa keskist mõned mehed omale aealehlede läbi abikaasast otsima hakkawad. Neuda olnud juba mullu üks seesugune kuulutus ,WalguseS" ja ,Eesti Postimehes" hiljuti kaks. Meie ei leia mitte, et see »naljakas" on, waid meie peame seda auusa elukombe,  kõige õrnema tundmise ja abielu pühaduse teuta  mi seks, Aealehtede toimetajad ei wasta küll mitte kuulutuste eest, aga keegi ei wõi neid ka sundida kuulutusi waSta wõtma, mis nende lehtedele ja meie rahwale teutuseks  ou, kui seesugust tegu ka teiste rahwaste keskis juba enne tehtud ou, kelle ahwiks Eesti rahwas just mitte saada ei pruugi. Meie omalt poolelt oleme seesuguste kuulutuste waslawbtmist oma lehe tallitusele ära keelanud, kui seda paari aasta eest teha katsuti. Seesama Eesti PostimeeS" kaebab, et meie tema juhtkirja , Eesti sugu mõisa-omanikud" ,pahem pidi ja pää pääle" pööranud olla. Tema lubab selle peale pea ,asjalikult" wastata. Seesuguste wastustega on ,Eesli Postimees" juba sagedaste ähwardanud. Meie soowiksime wäga, et tema seda seekord tõeste teeks. Selle kuu 21. pääwal oli Raha-Minister Geheimerath  v. Bunge wõcralt maalt tulles, mõned tunnid Tallinnas ja sai pidulikult teretatud. Tema on ka Tallinna  uut sadamat üle waalauud ja mõnda puudust leidnud.  BaltiSkist oliwad Linnapea ja kaks teist herrat tema jutule läinud ja on temale palwet uue ja suurema sadama ehitamise pärast ette pannud. Menister on nöuudnud,  et enne sadama plaan ja ehituse kulu arwud tehtud ja ette pandud saaksiwad. Looduse poolest on Baltiski lahel kõige parem sadama paik Soomemere rqndas, aga wana laguuew sadam on nii kitsas, et laewad sagedast wäljaspool ootama peawad, kui meri Baltiski lahe! lahti, Tallinna ja Kronstadti lahel aga juba ehk weel kinni on. Selle sadama ule, mis kõige Wene riigi kauplusele wäga tähtjas ou raagi takse juba kaua. Kord oli asi ka juba nii kaugel, et Kroonu poolest 1,800,000 rubla pea saada wöis, aga asi ei läinud sel korral tõeks. Jumal andku sel korral rohkemat õnnistust ja mõistmist, et ka see linnake ühe paiga peale nihkuda wõiks, mis looduse poolest  tema kohaline ou! -- Selle kuu 23. pääwal ou jälle üks waug, Priidik Wekmann, kes teistega turbla-rabas tööl oli, ära karganud. Taga-ajajad oliwad küll agarad, ei saanud teda aga sel korral kätte. Nüüd on Politsei tööl ja loodetakse, et lind pea jälle puuris on. Selle kuu 21. pääwal tuli Juut Hirsch M., kes 17, aastat kottu ära olnud, oma naese Tallinna jätnud ja Niigas teise wõtnud, koju tagasi. Tema leidnud, et mahajäatud naene temale ka wahe aeal kodupoolist teinud, naesed ei olla ka üksteisega leppinud ja õnnetu Hirsch on meeleheitmises oma kõri maha leikanud. Politsei poolest sai raskest haawatud Juut-Mormonlane kinni wöetud ja hospidalisse wiidud, kus teda ehk weel terweks arstitakse. Rabbiner on teda mõlemist naesest lahutand. Tartust. Suur wäljanäitus ja tõugloomade laat on alganud ja osawõtmine olla õige elaw. Ligemad sõnumid puuduwad weel. Soowime rohket tulu ja õnnistust! Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi wäljanäitus  sai selle kuu 18. pääwal algatud ja ära peetud. ,Wiljandi Teadaandja" sõnumite järel on wähem häid hobuseid olnud, kui esimesel wäljanäitusel, mis ehk sellest tulla, et wiimasel aeal palju häid hobuseid ära ostetud ja wõerale maale weetud on. Sarwloomadest olnud wäga wähe, mis kuulu järel sellest tulnud, et wäljanäituse eestseisus  suuremat rõhku lehmade piima-ande peale pannud, kuna just sel aasta-aeal piima-and kõige wähelisem 01,. Wäga kiidetakse aga näitusele toodud käsi-töösi, nimelt willast riiet, waepasi ja teisi asju, mis maarahwa kosuwqst jõust, ilu-tundmisest ja osawusest röõmustawat tähte annawad. Pärnust. (Wäljanäituse aruanne. Lõpetus.) 111. Põllutöö riistade eest: Ministeriumi weike h õ b e-m ed a lje: Sebulka  wabrik Pärnus, rehepeksmise ja wiljapuhastamiste  mashinate, adra, saha ja teiste põllutöö riistade eest. Ministeriumi kiitusekirja: P. vau Dyki wabrik Riigas, põllutöö mashiuate eest. IV. Ametitööde eest: Ministeriumi brongs - medalje: Anna Liidemann Taalist, õlle eest. Nitterkonna brongsmedalje:  P. Kull Pärnust, õlle eest; lukusepp A J. Thomberg Pärnust, kunstliku luku eest. Ministeriumi kiituse-kirja: H. Nõmm Audrast, õlle eest. Pärnu Põllumeeste Seltsi kiituse-kirja: H. Kuts.chus Pärnust, sadulsepa tööde eest; J. B. Otstawel Pärnust, oreli eest. V. Käsitööde eest: Suurema kuld-sõrmuse: Kata Kull Wana- Wändrast ja A. Lepik Karli wallast, wäga ilusa willaste kangaste eest. Henriette Johannson Pärnust ja Minna Leesment Pattist, ilusa waepade eest. Weikema kuldsõrmuse:  Mari Köösel Testamalt, waepade eest; Maret  Kardan Zäärjast, kangaste eest; M. Werner Sangast, willase waeba eest; Ann Kull Kamaralt, mõnesuguste tööde eest. Hõbe sõrmuse: J. Blumel Pärnust, suure rätiku eest; Olga Jautson Pärnust, sukkade eest; M. Tammpuu Wana-Wändrast, willaste kangaste eest. Ministeriumi kiituse-kirja: Praua von Derfelden  KaelaStest, ilusa käsitööde ja sukkade eest. Pärnu Põllumeeste Seltsi kiituse-kirja: Liisa Sahl Pärnust, põranda-riide eest; preili L. Müller Pärnust.  waeba eest; Mall Kask Asjast, waeba eest; Anua Martsou Torist, waeba eest; Marie Jacke Testamalt, laud-lina eest; J. Lipp Pärnust, waeba eest; Liisa Martson  Uulast, kudutnd pükste eest ; J. Michelson Surju,i ja Mari Pool Wana-Wändrast, mõnesuguste tööde eest; Anna Gerberson Torist, heegeldatud seeliku eest; Sipelgas  Uulast, rätiku eest; Marie Thom Torist, juuksetest punutud uuripaela eest; Ida Arnemanu Pärnust, ilusa pildi-raami eest; Kuospe Pärnust, nikerdatud kastikese eest. VI. Lüpst-asjade eest: Suurema kuld-sõrmuse: Tiina Kull Pattist, hea wõi eest. Weikema kuld-sõrmuse: Kate Kull Wana-Wändrast, hea wõi eest. Hõbe-sõrmuse: Mari Pool Wana-Wändrast, hea wõi eest. 3 rubla: Mart Tohw Laiksaarest, hea wõi eest. Barlehni kaubamaja oli kunst-sõmkut ja kaupmees Hõltzer Venemaa soola näitusele toonud. Sool on maarahwa  kiitust leidnud, sest see olla niisama hea kui wõera- selle kõrwas aga palju odawam. Ülepea olnud wäljanäitusel: 26 täkku, 15 mära ja 1 ruun; nendest olnud 24 hobust taluperemeeste, 7 mõisnikkude,  3 Tori hobuste-kaswatuse, 6 linna kodanikkude ja 2 maa-kaupmeeste omad. Sarwloomadest oliwad wäljanäitusel:  5 pulli, 13 lehma, 9 mullikast, 5 lammast, 1 emis 8 põrsaga, ja mõned kanad. Käsitööst olnud umbeS 200 numrit, suuremalt jäult naesterahwa tööd. Näitusel käinud 2600 inimest waatamas ja nendest olnud toimekonnal 700 rubla sissetulemist. Toimekond tänab iseäranis Surju neidust, kes oma lauludega wäljauäitust  kaunistanud ja lubab tulewal aastal jälle wäljanäitust  walmistada. Soowime tulu ja õnnistust! Nõolt. Nõo kihelkonna pitkem lesepslw on selle kuu 12. pääwal otsa saanud. Sel pääwal sai kutsutud Kaarma kirikuõpetaja, Pastor M. Lipp Nõo õpetajaks fisse õnnistatud.  Wastawõtmine kihelkonna poolt on elaw ja rõõmustaw  olnud. Pöltsama ümberkaudu kirjutakse meile: ,Ilmawere Tamme külas peasts Laupääwa, Lehekuu 4. pääwa homikul  tuli lahti, mille ohmriks kaks talu kõige kraamiga ja körwaliste hoonetega langesiwad. Selle pääwa homikul arwata kell 2 aeal, oli Leigu talus kaks part rukkil juba peksetud, kui kolmandema parre wihud mahalaskes põlema läksiwad. Kustutamise peale ei olnud mõtelda; tänu Jumalale,  et inimesed ise wälja peasesiwad. Suure kiiruga langes tuli teise läheda talu peale, kus õnneks tuul mitte otse küla peale ei puhunud, muidu oleks kõik Tamme küla tuulde minna wõinud, kus talud weel waual wiisil ligistikku seisawad. Paari tunni pärast ei olnud kahest suurest talust muud järel, kui öhkuwad tule-laened, ehk küll ligidalt mõisast kolm pritfi toodi ja tarwiline jagu wett weeti, mis aga midagi ei mõjunud, sest et hooned kõik puust ehitatud ja õle katustega oliwad. Ka oliwad õuedes suured ahju-puu ja hau wirnad, nagu sütitesekS kokku weetud. Arwatakse, et pois mõned tikkud koorma sisse pillanud, kui Hma wilja rehesse wedas, mis nii kaua wagust seisnud, kui wihkusi maha laskma hakati, fiiS aga õerumisest põlema läinud. Piibumehed peakfiwad oma tule-nsufi küll hoolsamalt hoidma, et suurt kahju ei sünniks!  Teine tulekahju oli 31. Heinakuu pääwa homikul  Kabala waldas, Arkna kõrtsi juures, kus kaupmees suur ilus pood, mis hiljuti walmis sai, ära põles. Ilm arwab, et pood weel praegu seisaks, kui see mitte kõrge hinna eest tulekahju-kassa kaitsusel ei oleks olnud. Tõu-wiljad on siin kõwa põldude peal kaunis ilusad, aga waesema ja nõmme-järgi maade peal põua pärast kehwad küll". Palun weel mõne reale aset nende kohta, kes raamatuid  kritiseriwad, et nemad seda ametit mitte eemalt ei tallitaks, waid waewakS wõtakstwad, räägilawaid raamatuid  enne lugeda ja ennast nende tuumaga tuttawaks teha. Nenda laitis hiljuti oma M3O sees, rändawateft raamatu-kauplustest kõneletes, sopaseid ebaraamatuid,  mis iseenesest jo õige küll on. Et tema aga ebaraamatute seas omaS juhtkawas Meremao" raamatud kolm kord järgi mööda suurema rõhuga nimetab, nagu oleks see see kõige kahjulikum nähtuS Eesti kirjanduses, see tarwitab õiendamist. Kui mina seda lehte lugesin, siis ärkas minu sees kindel nõuu, weel enne surma seda hullupöörast raamatut näha saada. Raamatukaupleja, kelle juure sellepärast läksin, ütles minu suureks kimbatuseks, et temal küsttawat raamatut ei olla, ka kellegil muul mitte, ja ka selle trükkimmegi olla ära keelatud. Seda suurem oli minu rõõm, kui seda wiimaks ühest raamatu poest ometigi 8 kopika eest sain. Tõeste ei wõinud .Olewiku" toimetaja rõõm, Soome laulupidule minnes, suurem olla, Dr. WeSke grammatika üle, ehk temal seks küll rohkem asja oli, sest et kuulsa õpetatud mehe sütest sündinud raamat  nii tulus olla, et Dr. Weske enese tunnistust mööda Dr. Hermanni Eesti grammatika ainult seal õige on, kus tema Dr. Weske grammatikat tährle pannud, mida aga Dr. Hermann uskuda ei taha. Ega see siis ime ei ole, kui ,Olewiku" toimetaja sellest raamatust nii suurt lugu peab, et teda uneS ei unuSta ja Soome reisudest jutustates,  meelest minna ei lase. Kui nüüd , Meremaa" raamatuga koju olin jõudnud ja teda läbi lugenud, stiS pidin tunnistama, et mina palju sopasemaid raamatuid Eesti keeles olen leidnud, nagu nimelt Sohbergi Eesti jutustajat, mis nii toores on, et seda lugedes just jälestus peale kipub, mida aga ,Sakala" kritikused ilusa pealkirja pärast tähele ei ole pannud, kuna raamatut  lõbusaks aeawiiteks noor ja wana kahjuta lugeda wõib". K. Meie oleme auustatud kirjasaatja soowimtst täita tahtnud,  ilma et meie oma seisupaika ,Meremao" raamatu kohta tähendada wõiksime, sest seda ei ole meio tänine näha saanud ja M 30 on meile teiSte keskis ka ikka weel tulemata. Mis aga kirjasaatja Sohbergi kirjadest ütleb, see on paraku tõsi küll, kui ka ,EeStt Postimees" kord heaks arwas nende eest koõta. ,T. S." toim. Pcterburgist. Sel silmapilgul, kuS seda kirjutame, ei ole meile weel ligemat sõnumit Keisri Majestäti ära reisust tulnud. Warshawis sai aga Keisrit juba Esmaspääwal  oodatud ja ka Hofmeister Würst Trubezkot ja Saksamaa Saadik Pariisis, Würst Hohenlohe oliwad Warfhawi tulnud. Oma maa ja wõera maa lehed kirjutawad  ikka weel palju kolme Keisri kokku tulemisest, kas Warshawis ehk ühes teises paikas. Mõned kirjutawad ka, et kolme riikide Ministrid, wäljaspidiSte aSjade juhatajad,  oma Keisritega kaasa tulla, mis muidugi selle kokkutulekule  suurt polilika tähendust annaks. Meremäe mauöwrid saiwad selle kuu 19 pääwal lõpetud; Keiser on pealikutele ja madrustele oma tänu tunnistanud ja selsamal pääwal tuliwad Majestätid Keiser ja Keisri  - Pr a u a, Keiserlik Kõrgus Sunrwürst Auujärjepärija  ja teised Keisrikoja liiked Peterhofi tagasi. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Mihhail Nikolajewitsh  on löunepool Wenemaal reisimas ja sealiseid sõeawäe  jägust üle waatamaS; sellekuu 24. pääwal jõudis Suurwürst Feldmarshall Odessast Sewastopoli ja reisib sealt Otshakowi kaudu Nikolajewi, Jekatcriuoslawi ja lelissawetgradi.  Tema kaasas on tema pojad Suurwürstid Georg ja Mihhael, Kindralstabi Oberst Balk, Adjutantid Oberst Baran 0 w ja Oberst T 0 lst oi, ja koduarst AlbanuS. Keiserlik KörguS Suurwürst Aleksei Aleksandrowttfh reisib Mustamere sadamatesse sealiseid laewu ja merewäge üle waatama. Ka Keiserlik KõrguS Sergei Aleksandrowitsh reisib oma kõrge abikaasaga Löune poole, nimelt Ktjewi, kus neile Keiserlikkus shlossts juba korterit walmiStakse. Keiserlik Kõrgus Suurwürsti-Praua Olga Feodorowna  oma kõrge poegadega Aleksander ja Sergei  Mi h hai! owit s h, on selle kuu 19. pääwal wõerale maale reisinud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Würst Bismark saab nende pääwade sees Berliini oodatud. Et ecSolewad Riigipääwa saadikute  walimised niisama heaste Varzinist wõiksiwad juhitud saada, niipalju kui Rtigikanzleril ülepea selle aSjaga tegemist  on, siis arwatakse, et temal Keisrile teist tähtsaid aSju ette panna on, nimelt Saksamaa edaspidise seisupaiga poolest, Prantsusmaa ja Inglismaa kohta. Nägelemised Saksamaa ja Inglismaa lehtede wahel, kestawad ikka weel edasi, sest Saksamaa koloniide asutamised Lääne Aafrika  randaõ, ei taha ega taha Inglaste pahandust soikuda laSta. Nüüd räägitakse weel, et asuwa Kongo-riigi aSjade pärast Saksamaa poolt üks kongress Berliini kokku kutsutud  saada, mtS pooltkaudu seda tähendab, et Saksamaa edaspidi ülemereSte maade juhatamist kindlamalt oma kätte wõtta tahab, ja see paneb InglaSte wilu werd kihisema. Inglismaa lehed kaevamad, et tänine Würst BiSmark Prantsusmaad teistest Euroopa riikidest eemale kunstitanud olla ja nüüd Inglismaale sedasama teha tahta. Ka plaanitud  Kolme-KeiSri kokkutulek ei ole koguni InglaSte meele järel, kes kardawad et kõigist sellest koguni uued sõlmitused ja lõdweudused Euroopa suurriikide wahel sigida wsikfiwad. Aead on käima peal, mis nende sülest sünnib, seda on ära oodata. Prinz Wilhelmi hiljuti sündinud