ka üles kuhu mõrtsukad oma werised riided, ühe Juudi maia põranda alla matnud. Riideid ei leitudl seal küll mitte, aga põranda all olnud muld ümber soritud. Ka need lodjamehed olla leitud ja wangi pandud, kes ühe wõera surnukeha waraõtand, Esteri riidesse paanud ja jõge mööda alla wedanud. Kuhu Esteri surnukeha jäänud, se on ikka weel teadmata. Inglismaalt. Egyptuse tülide soigutamisekS tahetakse Inglismaa poolt ka Prantsusmaat ja Jtaliat kutsuda. Kui aga Inglismaa neid tülist üksi lämmatama  peaks, siis tahaks Inglismaa edaspidi ka üksi Egyptust ja SueSsi kanalit oma kaitsemise alla wstta ja sealt üht kindlat walitsust järjele saata. See tähendab teiste sõnadega: Inglismaa tahab Epyptust oma walitsuse alla wõtta. Indiast on umbes 6000 meest Egyptuse poole sõitmas. Kaugelt, St. Thoma saarelt, Weike Antille saarestikult, on sõnumid tulnud, et üks Jirilae, nimega Obrien ennast ise Lord Cavendishi mõrtsukaks tunnistanud ja ka kaks kaassüüdlast üles annud on. lirimaal on kanged wihmad põlluwilja palju rikkunud, sellest kardetakse häda ja fiiS muidugi ka weel suuremat kära tulema. Türgimaalt. Sultan on nüüd ometigi ka kaks saadikut suurriikide konferenzile saatnud ja lubab ka sõeawäge  Egyptuse tülide lämmatamisekS saata. Suurriigid kannawad esiteks sõea kulu, pärast peaksiwad need kulud aga Egyptusest tagasi maksetud saama. Kelle poole aga pärast Türgi sõeawägi Egyptuses hoiaks, selle üle sigib ikka rohkem kahtlust. Mitmest tükist näitab ka. kui oleks Inglismaa poolt paljalt silmakirjaks Türgi abi päritud, et siiS omalt poolelt suurema õigusega edasi astuda, wõikS, kui Türgi walitfuS abi ei annaks. Kopenhageni st. Greekamaa Kuninga-Praua on selle kuu 6 pääwal Kopenhagenist, sõidulaewa ,Dershawa"  peal, Peterburgt reifind. Schweizist. Raudtee mis läbi Gstthard! mäe käib, on juba Jaanikuul 600,000 franki, 2400 franki werSta pealt, fisse kannud. Heinakuul loodetakse sissetulemine  3000 frankint werSta pealt tõusma ja pärast ikka Veel kerkima, kui kõik teed walmis on, mis tunneli (koopa) suu poole witwad. Egyptusest. Sõnumid, mis Aleksandrias! tulewad,  on ikka üks teisest koledam. Nüüd on küll Admiral Seymour 4000 meest maale saatnud, teised riigid on abi annud, tuli on kustutatud ja tapmised on möödas. Ka on Khediiwe ja wõerad Väepealikud rahwast tagasi kutsuud ja mõned poed on ka juba jälle lahti tehtud. Aga mis maha põletatud on, see on tuhk, ja keS ära tapetud  on, see on surnud Kairost on ka juba kõik Eurooplased  pögenend. Seal ja mitmes teises paikas on koledat werewalamist ja rõöwimist olnud. Arabi Pasha nendanimetatud söeamehed on Eurooplast perekondade kaupa raudtee rongidest wälja kiõkund ja rataste alla wiskanud. Arabi Pasha on üht kuulutust wälja saatnud, milles Inglaste wasta nuaga wõidelda ähwardab, kui nii ligi saab ja teised riistad enam ei aita. Kõiki neid ähwardab Arabi Pasha ilma armuta surmata, kes wõeraste poole hoiawad. Derwish Pasha on Konstantinopeli tagasi sõitnud. Ame erika st. Endise (ära tapetud) Prasidenti Linkolni lesk on suremas. Jirilaste tagakihutaja Davitt on Ameerikast kodumaale tagasi reisunud. Jutu leht. Juhtumised pSvast surma. (Alewiku elaniku jutuStuS.) See, millest teile siin tahm jutustada, oa sündinud SlobodSki UkrjätnaS, mille ühest jäust Harkowi kubermang on saanud, kuna teine jagu lõunapoolse Woroneeshi kubermangu  külge langes. Maalo RuSfile on osaks antud, et ikka aga peab alatu liht meeS olema. Nii kaua tema ka ongi Maaks RusS, künni tema liht mees on; aga niitma kui tema liht meeS on - turnawad teda ikka wõerad inimesed. Sääl nurgaS, mis ükskord Hetmanmde walitsuse all seisis, oliwad Maalo RuSfide kurnajaiks Jnudtd, aga sSlobodSki Ukrjäinas wõtsiwad selle sama ameti oma kätte Weliiki Rusfid MoSkalid, nagu neid seatine rahwaS nimetas. Siin wõime tähendada, et Hetmannide walitsuse maades  üksnes soldatid Moskali nime kannawad, aga alevikkudes  tahendab see nimi üleüldse ikka Weliiki RuSsi Ei olegi wahest niisugust suuremat kiila leida, kus ka mitte ühte Weliiki-RuSst ei olelS, aga mõnedeS. enam perekamais külades, mis juba alewikude ehk linnakeSte nime kannawad, wõib neid juba kümnete kaupa lugeda. Moskalid, kes alewikkudeSse on asunud enamist iialgi põllu tööd ei tee olgu siis et MoSkal Hohhla käest enesele ühe lapikese põllumaad päriseks oStab; siiski aga teewad ikka jälle needsamad Hohhlad Moskaltle tööd, kuid palga eest. Suuremast osast ajawad Weikse Wenemaa alewikkudeSse  asunud Moskalid pudu kauplemist: mõni asutab alewikus kõrtsi ehk woorimaja, kuhu woorimehi koormatega ja igaüht läbisõitjat sisse laseb, peab nende tarwiS heinu, kaeru, kõiksugust söögikraami ja jookisid, mõni jälle woorimaja  ei pea, waid aga paljalt kõrtsi, ja fi>S käidaks? tema juure kokku mina joomaS; mõni asutab poodttei? za kaupleb  kõiksuguse söögi kraamiga ja maijuse asjadega, mõ ned jälle afuwad alewtkku üksnes sellepärast et põllu,vilja ja liht mehe töösid Hohhlate käest kokku osta mis nemad jälle linna äramüüwad säälsile kaupmeestele, kellele nemad otsegu kommissionäcideks on. Mõned Moskalid annavad Hohhlatele ka raha kasude peale: MoSkalil on ikka raha, aga Hohhlal ei ole seda peaaegust kunagi, ehk teda küll just ikka ja alati tarvis on. MoSkal, keS alewikuS elab, saab enamist ikka Hohhlatest wihkatud, aga Hohhol ei saa mitte ilma MoSkalita läbi. selleparast rt Hohhlal ei ole mitte nõnda palju mätku pääõ, ka! Mobkaltt on. ja sellepärast, ehk M Hohhol MoMalil ,! armasta. sitSkt peab ta ennast tema uõuu ja abi peale luelama Jsiäranis  saab MoSkal neist Hohhlatest wihkatud, keS kitsikul korral tema juure läksiwad abi otsima ja wiimaks, tui kord tema pihku sattunumad, endid tundfiwad tema läbi allarusutud ja waesekS tehtud olema. B. külasse, miS kroonu talunikkudeks ümbernimetatud Kasakawäe sõameestest oli asutatud, asusiwad ka mitmed MoSkalid, keS sisemistest kubermangudest tultivad, selle pärast et see küla kaunis suur ja alewiku samane oli. Sealsete Moskalite seast oli ükS Suka Fmnttsh Karmannikow.  Tema oli jo aastat kakskümmend seal elanud ja selle aea seeS peaaegust lerwe aleviku oma wõimuSse alla saanud ja tema walitsuS oleks piiramatam ja ka täijelikum olnud, kui mitte ka teisi MoSkalid ei oleks sennasama alewikkude asunumad, kes sealsete elanikkude, kurnamises temaga wõitelfiwad. Peaaegust tõik Hohhlad peremehed oliwad temale mõlgu, ja kõik keda ka wihkasiwad.  Tema pidas woorimaja ja kõrtsi, tema andis ka raha wälja kasu pääle. AlewikuS pidasiwad kõik teda rikkaks meheks, ja tema rikkuse üle liikustwad kohalt muinas- jutu s««W jutud. MMM hakka? salk lnStilisi noori mehi, keS selle 1 MsKali" hoowt filmitsefiwad. wsib olla wahest nalja kombel, sellest juttu ajama, kui hea see oleks, kui tema järelt saaks waraStada. Kahele nende noorte meeSte seast jäi aga niisugune lendaw mõtte sügavamasse pähä kinni, ja nemad pidasiwad isikeSklS kahekeisi aru ja wõtsiwad nõuukS maa alust õõniStust kaemata ja seda mööda Tuka Fsmitsht waranduse kambri tungida, kuS nende arwamist uwöda kõik tema waranduS seisis ja wsib olla, ka raha kast. Nemad saiwad teada, et see kell« Või kamiucr pcr««he ja tema pere elumajast lahus oli ja et Luka Fomitsh üttaeS aga ist senna MS ja mitte kedagi oma maja rahwast senna ei lasknud: sellest samast nemad seda mu ka wõtfiwadki,  et kuntrttuS just midagi seisaks mis peremehele UäraniS kalli» oleks, mida tema ka omaksete eest peidaks. See keller wõt kuntrik oli waSta hoowt aida, aga aia tagasi alustas tühi platS, mis künni rabani ulatas ja mille peal suur Nepi rohi kaSwiS. Selle tühja platsi peal amdcS kümne sammu taga oli ükS kiividest ja prügist muutnenud küngas, endisel aeal selle koha peal seisnud ktwt maja asemel: see küuga» marjas osast seda tühja platsi hoowi aia pealt waataja eest. Poifid tarwitasiwad seda aSja omakS tasuks, möetsiwad wahe ära, märki st ivad ära ja paniwad tähele kõik selle platsi seisu paiga, nagu osavad insheniöcid wõtsiwad kiplid, labidad ja kärru. ja ftiS, tui pimedaks läks, tuliwad selle platsi peale ja hakkaflwad  künka alla auku kaewama, nõuda, et kui keegi Karmannikowi hoowi ata pealt oleks waatanud, stiS neid ei olekS mitte wöinud tähele panna. OletS neid aga sttSkt «««eaegu selle leu pealt juhatud kätte saama, siis oliwad nemad seesuguseks korraks endid walmiStanud ütlema, et künka alt msnda ««randust oluwad; wõib olla, et neid ka sellegi eest ehk et oleks wahest mitte kiidetud, aga kaelakohtu wäärilifikS kurja tegijaikS ei oleks neid mitte Võidud arwata. Aaewasiwad efitekS inimese pitkuse ja sügavuse augu; stiS hakkas üks neist auku hoowi aia poole külge edasi kaewama. aga teine kandismulda  wälja ja wedaS kärrupeäl rabasse. Nõnda tegiwad nemad kõik öö läbi tööd; hommikuks paniwad nemad augu pakkudega kinni, raputafiwad pisut mulda peale ja läksiwad ära selle nõuuga, et järgmisel ööl oma tööd edasi ajada. Aga nende SnnelusetS tuli Karmannikow öös et s„e kottu tuasi wälja ja kuulis oma hoowi aia laga kabinal. Hommiku läks tema senna tühja platsi pralc nägi kinni pandud ja mullaga üle raputatud auku, nägi raba poole külge maha puelatud mulda, mis kärru pmtt maha Mdmwd ja sai aru, mis töö siin käsil oli. Tema isi ei puutunud kinnipandud augu külge, ei ütelnud ka kellelegi midagi omast leidusest, waid läks aga järgmisel ööl senna keldri wõt kuntrikku, mis tema arvamise  järele õõneStuse sihiks oli. Tema wöttis enesega senna ühe? köisi ja raudpulga, millega akna luugid tua seespool kinni pandi. Sel ööl tegiwad poisid oma tööd küll edasi, aga läksiwad enne lõpetust ära. Karmannikow kuuliS kunlrikuS iSludeS kõik ära. teadis kõik ja teisel pääwal pärast seda ei ütelnud tema sellest jälle kellelegi midagi. (Jääb poolele.) Kiriku teadused. Jaan, Kirikus l 25. Juulil teeb õpetaja Asemuth enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahvast. Haatte kirikus teeb 25. Juulil abi-õpetaja WinNer jutlust. ??riha.waim'.l-kirikus: Sb. Juulil teeb pastor Bergwitz jutlust ja wötab lauarahwajt, kirjutamine laupääw enne lõunat, pihtimine kellu 1. Tseusuri poolest lubalawd. Tallina»», 23. Heiaa-kun Piäwal ISS2. TrSkU,» Ptrtj«»« D«e« D MW» Tallinna linna raha-llank wõtab raha sissemaksmist jookswate rehknutide wasta 4 7° peal aaStaS, , , , 6 kuu eest , , 4'/, 7° , ' . 5 I—2 aasta 5 7° peal aaStas. , aasta peale ja üle selle 6 7° peal a., See mis bankis sissemakstud raha eest garanterib koguse linn oma waraga Mina korter on ikka seal sammas majas aga paremat kätt parade uksest, Narma maanteel Nr. 29, Linde kõrwas. Rääkimise tunnid on e. l. kell VuS—ll ja P- l. kell d—6. Dr. A. Wildaucr. lapsed saamad sööma peal wõetud ja wöiwad abbi saada oma kooli töö juures. Harju maran,a juures Müüri uulitsas Nr. 226, Busteti majas, alumese  korra peal. Öösel 6—7. Heina-kuu p. on Kirna heinamaalt üks !3 aastane mustakaspruun  rnnn ärawaraStud ja saab selle läbi palutud seda hobust kui peaks leitma Kirna mõisa, Järwa maal hea waewapalka eest kätte tuua. Kirna, sel 9. Heina-k. p. 1882. W. Waron H»ikar von Wilchan. Mõisa-politsei nimel. Ptihapäaw pärast lõunat on Kotrimaali, salongist künni Hotel St. PeterSburgi MS Shildpatti koorest ja monogrammiga W V. ära kadunud. See auulit leidja saab palutud seda hea waewapalka eest Hotel St. Petersburgis kätte anda. Kks köökitüdruk kes natuke Saksakeeli räägib, saab otsttud Kadrintaalis,  Liiwa uulitsal Nr. 87. Talukoha miimist- ja ojlmise-koatrakt on saada <Lindsors'i trükimajas. Teadaanbmised. 2 liiSmankrrd, wähe prugidud, saamad müiiud neile Äalamaja uulitsal Blino«'i msjaS. W. Vawlow. Kks ühekordne maja poodiga saab müitud suure Wr«« uulitsal Nr. 291 S. ck. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wStawad waSta: Kerdkas: K. Husen. Suure Hiioma-mSisas, koolmeister Liit. Lihulas - Lihula aptekis, S-ad»o mõisas : M. Gustavsohn, Koeral W. Dogla», Simunas - W. Normann, Nagawses: «. Lepe Alel: Jakob Külwander, Krikis- K. Meier Wendra misas - J. Sgloo. «bia,: I. Jung. ! WLrrus: Bielrose proua, WalkoS: N. Rudolfi. ! raamatn-poes, Narmas : M, Põder, Wiliaudis raawatu-kanpleja T. Z. Karvw. Cirrus Cinilclli. SM' ZzaMw suur edendus. Muusiku hakatus õht« kell poo! 8, edevduse hakatus kell 8. Platside hinnad: Üks looshe 4 inimesele 6 rbl., W looshe plats 1 rbl. 50 kop., üks numre platt t rbl., I. plat» 75 kop., 11. Plats 50 kop.. 111. Plats 25 kop., lapsed alla 10 aaStad vanainimeste seltsis maksawad üksi I. platsi peal 50 kop. ja 11. platsi peal 25 kop. SaSsa « enne lõunat kell 12 kunm 2 ja kellu 4 kunui edenduse lsvmi lahti. AuupaNkult Direktor Kinisessi.