14,795,356 rezepti järel rohtu, 7,217,454 rubla eest, mis läbisttkku 48 kopikat iga rohu eest ja kopikat iga hinge peale wälja teeb. Aastal enne seda oli millioni rezepti järel o'/z millioni rubla eest rohtu tehtud,  iga rezept läbistikku 55 kopikat maksnud ja sellest kopikat iga hinge peale langenud. Aastal 1887 oli 4,305,578 rubla eest ilma arsti kirjata rohtu müüdud ja sellest kopikat iga hinge peale langenud. Kokku on apkhekidest selle järel aruande-aastal 12,522,767 rubla eest rohtusi müüdud ja sellest 10 kopikat iga hinge peale langenud, kui Weuemaa ja Soomemaa rahwahulk kokku 110,482,622 hinge suur ou. Peterburgi linna sissetulemi - sedja w ajami n emised selle aasta kohta on kokku armatud ja trükkis mälja antud. Sissetulemises on 7,622,290 rubla suured, 220,130 rubla suuremad kui mullu; wäljammemised 8,125,428 rubla, 410,487 rubla suuremad km mullu. Wene riigi asjatallitus wõeramaa Würstitodades maksab aastas 1,177,300 rubla. Sellest kulub Konstantinopolis 115,500 rubla, Londonis 91,500 rubla, Wiinis 86,000 rubla, Parisis 84,000 rubla, Berlinis 81,700 rubla, Roomas 70,000 rubla, Pekingis 60,900 rubla, Jeddos 52,200 rubla. Teheranis 47,000 rubla, Madridis 43,100 rubla, Washingtonis 39.500 rubla. AtheniS 37,500 rubla, Stuttgartis 31,800 rubla, Brüsselis 31,600 rubla, Bernis 31,000 rubla, Kopenhagenis 29,600 rubla, Haagis 29,600 rubla, Rio de Janeiros 28,700 rubla, Münchenis 26,000 rubla, Bukarestis 25.000 rubla. Belgrad'tis 25,000 rubla, Lissabonis 22,000 rubla, Dresdenis 19,500 rubla, Weimaris 14,100 rubla, Cettinjes 14,000 rubla, Karlsruhes  3000 rubla. Wöeraste usutunnistuste departementis Misab Rooma - K a th oli i gi kirikute ülespidamise muutmine nõuupidamise all. Nende kirikute Vanemad ja nõuukogud piawad suuremat Võimust kiriku Varanduse ja fissetulemiste Valitsuses saama, millest üks jagu kirikute Vaimulikkude asjatallitajake, teine jagu kirikute, suruuaidade j. n. e. ülespidamiseks tarwitatud saab. Wenemaal on 31 Rooma-Katholiigi kloostret, miS riigi kuluga üles peetud saamad. Juba mõnest aeast saadik kestawad kauplemisel) Paapstiga mitmete asjade üle, mis Rooma-Katholiigi kiriku külge Wene riikis, iseäranis Poolamaal, puuduwad. Nüüd olla nii kaugele jõutud, et neli Piiskopi jälle wõimad ametisse pandud saada, kelle asemed juba pitremat aega tühjad on olnud. Lodzist. Ühe wabriku pleekimise-tuas on järgmine õnnetus juhtunud: Kaks noort töölist, 17 ja 18 aastat wanad, täitsiwad üht kallat riidega. Kui malmis oliwad, siis läks üks nendest lühikeseks aeaks wälja, teine aga, kes öösel ümber hulkunud ja Väsinud olla mõis, olli senni katlasse magama läinud ja ennast riidega kinni katnud. Wahe-aeal oli tööliue tulnud, kelle asi katlaid kinni panna ja auru fisse lasta on, oli täitetud katla .ees leidnud, kaane kinni pannud ja auru fisse Voolata lasknud. Wast siiS, kui esimene poisike tagasi tuli ja oma seltsilast otsis, Vaadatud katlat seespidi läbi, kus õnnetu aga juba surnud oli. Rjasanist. Wiiuakuu 30. pääwa homikul põrkas Moskwasse minew postirong ühe kaubarongiga Rjasaut raudteel kokku. Postirongi mashin kargas roopatest, mõlemad mashinad saiwad raskest Vigastatud ja wiis wagonit lõhutud. Süü langeb weksle-seadja peale, kes magama jäänud oli. Nagu ühe imeteu läbi peasiwad  reisijad surmast. Kui ka üks tühi sõiduwagon ühe postiwagoni ja ühe sõiduwagom sisse jooksis ja mõlemite seinad lõhkus, siiski ei saauud keegi häda. Postirongi konduktor sai mashina pealt maha paisatud ja peafls selle läbi, sest muidu oleks nafta, mis tenderist wälja jooksis ja põlema läks, teda elusalt ära põletada wõinud. Takistus raudteel kestis neli tundi, fiis oli kõik jälle koristatud. Poltawa kubermangus on mõisnikkude nõuukogu otsuseks teinud, Riigiwalitsusele palwekirja saata ja paluda: 1) »Et need mõisamaad, rnis nüüd weel mõisnikkude käes on, mitte ei tohi ära müüdud ega teisel wiisil teiste seisuSte omaks antud saada. 2) Et need mõisad ka sugukondade eneste keskis Vähemateks  jagudeks ei tohi killutatud saada, kui 200 dessätini ühes tükkis. 4) Et mõned ametid Valitsuse ja sõawäe teenistuses ainult mõisnikkude seisuse liigetele wõiwad antud  saadab 5) Seda otsust oma pshjustustega kõige Wenemaa  mõisnikkudele saata, et kõik ennast selleks palweks ühenbakfiwad." Enne trükkimist tuli mõismklude-kogule aga telegrafi läbi sõnum sellest uuest Mõisuikkude-Põllubankist, mida Riigibank uuete wõidulaenu-paberite läbi asutab ja kpst Weuemaa mõisnikud protsentiga laenu saada wõiwad. Siis jääti see nõu katki ja waliti üks saatekond,  Keisri Majestätile selle hoolekandmise eest Weuemaa mõismkude heaks, tänu tunnistama. Tiflis'ist. Wiinakuu 28. pääwal sai kohut mõisnikusugust  Michael Tschiholari ja Tschoutschari Mungani, ja talumeeste Turtschiwkati ja Markos Kinitadse peale mõis-" tetud, kes rööwides Belgia Metsa-seltsi direktori, Philipp'i, ära tapnud ja kaubaselli Dreyfuss wälja röömiiuid otiwad.  Kõik saiwad sõeakohtu poolest wõllasurmale mõistetud,  Turtschimkatiie saab aga Kõigekõrgema armu poolest nuhtluse kergitust palutud. Wiiuakuu 25. pääwal ou Kuba ligidal sõeawäel ühe roömlisalguga mõitlemisi olnud.  Üks soldat ja üks teejuht on surmatud, laks soldatit raskest haawatud. Nööwlld on ära peasüüd. Tiflisist. Viinakuu 5. pääwal seisis endine Tiflist Reudmeistri-abiline, Kollegienrakh Feodor Zivau o m , Tiflist Ringkonua-kohtu ees, kes seattsest Renteist 323,000 rubla warastanud oli ja Lehekuu 9. pääwal 1888 Riigas, rParkhotelis", kinni mõetud sai. Jmanow on 45 aastat mana, weike ja haiglase nänga. Tr-ua esimene ülem, Rentmeister Bechanow, ou teda ikka taieste usaldanud.  Jürikuu 20. pääwal 1883 oli Jmanow oma ülemale kirutanud, et tema Lihawõte-nadalikS Jelisametpolisse  reisida. Kui Jmanow Jürikuu 37. pääsval weel tagasi ei olnud ja ka tema abikaasa kirjadest teada saadi, ei tema Jelisawetpolis mitte ei olnud, siis waadali summad ja paberid Renteis läbi, leiti wargnst ja mitmed lahed näikasiwad Jwanowi peale. Teada saadi, et tema wennaksete Zowjanowi bankimajas 50,000 rubla eest hindpaberid müünud ja siis wõerasteruajaSse sõitnud, kus tema juba pääwal enne seda ühe Nikolajemi nime peale kamri üürinud. Pärast oli tema seal üleüldises tuas söönud ja siis omas kambris oma habeme ära ajada ja silmakulmud warwida lasknud, lähedaS poeö sinise prilli ja uued riided ostnud ja õhtaroagiga BakuHe sõitnud. Sealt oli tema Riiga sõitnud, kus tema enne ka teeninud ja kui teda seal kinni wõeti, ennast Müller Tallinnast nimetanud. Seal leiti tema juurest 103,000 rubla Homikulnaallaennpapentes, 54,000 rubla puhtas rahas, kaks Zarizõmi posti-kwitnugi, üks 100,000 rubla, te jne 1000 rubla üle ja üks wale-pass wõerale maale, Hofcath Fedorow! nime peale, mida tema ka ise teinud. Jmanow kaebas et suur waesns teda Vargusele ajanud. Juba 24 aastat olla tema uaefemees, olla enne RligaS teeninud, kus temal Vähem häda olnud, aga Tifllsis e> olla tema kuidagi läbi saanud, oma kuut kast toita, knl ka tema abikaasa temaga ühes tööd teinud Kõik tunnistajad  andfiwad temale head tunnistust, koduelu poolest ja teenistuse poolest. Jmanow palus luba Keisri Majestäti poolest nuhtluse kergitust paluda ja sai siis kõigest õigustest,  auunimest ja auutähtedest lahti ja 4 aastaks Irkutski kubermangusse ja ülepea 12 aastaks Siberisse mõistetud. Sewastopolist, Talwekuu 3. paamal. Mõnes m rakendas  Krimmis on ocasvõllud Hessikärbse läbi nii palju kahju saanud, et nuk kündi ja külmi karmis läheb. Taschkentist, Wiiuakuu 23. pääwal. Puuwillasaal on mitmekeflni; kolmat jagu kardetakse külmast hämllatud olema. Hilist külmi hakatakse mast nüüd koristama, kuna suureni jagu juba teist korda koristatud ja kolmas koristamine alganud on. Kõige paremat saaki andstmad kunstlikult niisutatud maad. Iseäralised sa uuemad sõnumid. Hanaust, Talwekuu 14. (2. j pääwal: Püssirohuwabriku  kuiwatam.se-hoones kargasimad täna püssi-pnuwillad  üles, mis läbi mitmed töölised surmatud ,'a teised Vigastatud saiwad. Cannes' st, Talwekuu 15. (3.) pääwal. Keiserlik  Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksaudrowitich on kana Genua'sse reisinud. Tou !ou ' i st, Talwekuu 15. (3.) pääwal. Merewäe-Minister  on käsku saatnud sõealaewade ehitamisega Võimalikult rutata. Atheuist, Talwekun 15 53.) pääwal: Kinnita» takse, et Schakir Pascha Kretaft ära kutsutud olla, sest et tema mässamist Türgi rügementides mitte lämmatanud  ei ole. Rio de Jaue i r o st. (Bmsilialij Talwekuu 15. (3.) pääwal: Sõeawagi on mässamas. Merewae- Mmister on raskest haawatud. Teised Ministrid on ametist taganenud. Republita on kuulutatud; Theodoro Fouseca on aegliseks PräsibentikS nimetatud. UuS walitsus Vastab selle et Keiserlikule perekonnale paha ei tehta. Keiser on Petropotis. Nahu ei ole muidu rikutud. Liiwlased. Kirikuõpetaja Ä. Li p p 'i kiri Õpetatud CcSti Seltsi aruandest „UuS Tartu Zeituugile". (8 õ p p.) Liiwlasel on iseäraline osawus muiste juttude ja elu-juhtnmiste juttistamifes, laemade hukkamlnemisest,  merereisudest ja elust wõeratel maadel. Weiked kuulawad manade pikki jutustamist, mmskejuktudes tahledest ja ktlnst, mere-inimestest ja mere-karjaoest. Tondi-jntustufi ou küllalt. ZutuSlatakse liba-hnntidcst ja nõidadest, kurja selisilaslest j. n. e. Liiwlaue on koduli! ja ei lahku mitte hea meelega oinast perekonnast. See on kenam pool tema loomusest. Mees on julge ja kindla nõuuga, täieline meremees, ja armastab Vabadusi üle kõigi. Tema elukombed on Ühtlased  ja otsekohesed, aga ka Aimlaste maal on üks paha asi, mis selle weike rahwakese üdi kallal närib see ou joomahimu.  Seda himu ei wõl aga mitte iseäranis Aiwlase omaduseks  arwata, waid siiu nagu ka mujal langeb süü kõrtside  peale. Aimlaste maal on kõrts kõige suurem ja ilusam maja. Seal wiidawad nemad suuremat jagu omast talmisest aeast ära ja neid on ka suwel seal leida, kui aeg annab. Nenda saab seltsliku elu keskpaigaks. Senna tuleb noorus Whapääwa õhtutel tantsule, mängule ja laulule, ja kogum ka manad eidekeses ei Puudu seal mitte. Seal pillab koju tulnud meremees taimel oma leenis lust ära, jääb waesekS ja kõrtsmik saab rikkaks. Za meie piame Soomlastele õigusi andma, kui nemad kahjetsewad,  et nemad Aimlaste juures, ega ka eueie juures, weel kindlaid hakatust katuiuse-püüdmistekS leidnud ei ole, kulda need nende koduuiaal juba uählawat järge saanud on. Hoolimata kartusest elamuside ja majapidamise kohta, langeb Vististe esimene süü kõrtside peate, kui Lii allastele laiskust süüks antakse. Aga põllutöö põlgamist leiame meie ju ka teiste rahwaSic juures, kelle elu rohkem mere Peale põhjustatud on. Ka meie Saarlane ei ole iseara» liue põllumees, siiski teeb tema, nimelt kui kraawileikaja, rohkem, kui suure-maa talupoeg. Nenda ei waewa ennast siis ka Mullane ülearn oma põlluga, mille liitvast ka kõige hoolsam põllumees palju ei saaks. Niisamati jätab tema ka lalwel enam ist kõiki teenistust Lätlasl.le, kes kui moorimehed  puid raiuivad ja weawod. Lii allase põld on aga meri, kõige oma iluga, aga la kllge oma raske waemaga ja hirmuga. Za, Lliwlase eluõhk ou meri; merele ütleb st ma ennast sündinud olema ja nimetab ennast euamist kalamees" ja .randlane". Merel saab tema lugemaks ja julgeks, ja meres leiab ka nii mitu Aimlaste keZkist omat wiimast rahu pai ka Kewadek, kui kalapüüdmine algab, siis algab ka Liiwlase rõõv u aeg. Kõikide ees püütakse tursa kalu, siis tnlewad kamelid ehk leStad. keda iseäranis Liimi iiimasel  kimila munal palju on. laagup-paäwa aeal toob läänetuul rainrifl Liimlaste nooda ette. Need on need kolm kala sugu, mida Liiwlased kõige rohkem püüamad. Nootade! on suur pikkus, kuuni 30 süllani. Mitmest weike  st saab suur medunoot kokku pandud, mida /mata" nimetatakse.  Wei kes te weuedega minnakse hea ilmaga merele ja imeks on panna, missuguse osa mu sega need mitmed köied ja plikad noodad Valitsetud saamad. Ka noored naesed lähemad merele kaasa ja ei jää kusagil meeste kaha. Waikfelel suwi öödel, tuS kauemini merel wiimida wõib, läheb uiaugulneeS merele kalameeste kaasa, ja mängu k-sial, mille wahele ainul! muiNe-juw jutustused keslawad, saab iös manguks. Aga kalasaak on aaSta-aaStakt kahanenud ja nenda ou siis ka üks uus töö feda aitama ehk koguni selle asemele astuma pidanud. Nenda lähemad uimelt idaposlised ehk Dondangmt Liiwlased kangetele meresõitudele, oma eneste puriulaewadega kanvasi umdema. Sellepärast leitakse ka merel igal poolel Liimlosi. Koguni ka kaugel Siberis ou Ühel laewal JeamereS Liiwtane kapteniks ja Liimi meestekond,  ja nende käsi käia tnndlud rikka Sibirjakomi ieenistuskS  õige heaSte. Balti-mereS ei ole Aimlastest kusagil puudust. Ka Soomemaal käiwad nende laemad sagedast ja hiljuti on üks Liimlaste taew ühe weike Soome saare juures hukka läinud. Ka Am eri ka Ase on mitmed rändanud.  kus nemad õige jõukaks saanud olla. Nenda ou mõnigi omalt kodumaalt lahkunud ja weike rahmnkese hulk on ikka kahanenud. -- Meresõitjad Liiwlased. leS kosu jääwad, ehitamad omale euamist laemad kahasse ja lähewad  nendega meresõitudele. Nemad ou ka selles oma Eesti sugurahwa kohatised Saaremaal, Hiiomaak. küll ka teisteS EeSkimaa randades. Kus ühe jõud ei .nõiu. seal figiwad loomuslikud ühendused. kus juures kasu selle osa järel jagatakse, mida igaüks asutamisest Võtnud on. Renda läheb ülepea ühe Liivlase elu edasi. Tema on täiste käituma mere ande külge köidetud. Tema eluvaik  ei ole mitte käieZle kindel, sest parisseremees ei ole tema mitte, maid on rentnik. Puudutamises selle küsimise  külge waatab Soomemaa nürija Aimlaste möödaläinud  aegade peale tagasi ja räägib Nkttde mälestustest pänSpõlme aegadest, kuida t-ina seda Aimlaste juust luulnud.  Need on pea niisamati olnud, nagu Eestlaste jumeS. Mõijaherrade walilsuS oli mi st niisamati, nagu igal poolel meie maal. Seal niisamati nagu siin, saiwad eiramist rahwa enese pojad Võimuse tööriistaks: mõisa ülemaataja, kubjas ja kilter oliwad niisamati nagu mõisa herra. Selle ameti kandja niml oli Lüwlaste juureS ,wagaar". Kul waga teda kardeti, feda näitab teiste keskiS, et tema nime sagedast laSte hirnuttauuseks