Tallinna Sõber M 20. üheksas aaSWUIi. Talliimae, Schekliu W. Wwal 1887. Uleöldne aealetit Eesti rahmale «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trllkiwajas: ,aSta« 2 rubla, 40 Pyol-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStaS ......... 3 rubla pool-aoStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle ajeme peatt S kop. Tellimised wöetakse waSta: MMunltSi Lindfors'! pärijate trüliimajas. - .S. Seelaadt, Osuuopo-raa 54. Tartus: Laakmaau, - Aaiiweres: A. Kays. Haides: A. Seidekõerg. Kapsalas: G. AollVerg. Kihutas: A. Nüttner'i voodis. WU,jandis - K. z. Karow't raamatupood. Narmas: W. Wöder. WSrus: Nraua Mekoje. Walkas: W. Andolfi. Knuresaarss: W. Lange.—Maaki kuida iseäranis kuulatakse. Wastaja redaktor W. F. Ei ch ho r n Elab Baltiskis, kirjad käimad Baltiski (Baltischport Ua-riSoniS-llop-r^.) Register : Na'ionali«muS, PatrletismuS ja KoSmopolitiSmu». - Üleüldised sõnumid maailmast, Omalt maalt. Tallinnast: Linnas.iadikute-kogust. Billtti-soldati passtd. - Weue lehtedest Laulupidu. Leitud surnukeda. Wägiwaldsed teud. -- Tulekahju. -- Kargand soldat. - Pahateud. „PoStimees". Baltiskist. Wirumaalt. Pühatend. Järwamaalt. Rööw.mõrtsukas. Tartust. - Näitus. Riiast: Austra" Kuuramaalt. Peterburgist: Keisrikojast Wõeramaa alamad. Tollid. Penstonid. - W-ilja weetud ku draha Talumaa metsad. Kõrged wõerad. Tamarast Pensast. Suhhum Kaleest. Iseäralised ja uuemad sõnumid Nationalismus, Patriotismus ja Kosmopolitismus.  Nende kolme wõerakeeli sõnadega tähendatakse kolme tundmuse, armastuse ja püüdmise joont seltslikkus ja riiklikkns  elus. Nationalismus on armastus oma sugurahwa wasta, Patriotismus on armastus isamaa wasta, Kosmopolitismus  on armastus kõige maailma, s. o. kõige inimeste  wasta. Igaühel neil joonedel on oma tallitus suures maailna elus, oma kohus ja siis ka oma põlgus, sest ilma õiguseta ei wõi keegi oma kohust täita. Õiguse pärast piatfiwad kõik need kolm joont iga inimese sees elama, igaüks piaks Natioualist ehk rahwüslane olema ja oma sugürahwast armastama, piaks Patriot ehk isamaalane olema ja oma isamaad armastama, ja piakS Kosmopolit olema ja kõiki maailma, s. o. kõiki inimesi  armastama. See kolmejooniline tnudmuS, armastus ja püüdmuS on ka pühakirja õpetust mööda, ja ainult sel wiistl wõikS maailm jälle Paradiisi kohalisemaks saada. Aga inimeSte MsaS silmaring ja ühepooline, oma enese armastusest täidetud süda, on neid kolme joont ja armastuse-woolust  Üksteisest ära lahutanud, mis nüüd järges üksteise wasta põrkawad ja üksikult seda löhuwad, Mida nemad üheskoos ehitama pidiwad: ü l eüldi st rahu ja eluõnne. Sellest lahutamisest ja kokkupõrkamisest sellest kitsast silmaringist ja ühepookisest, ainult iseenese armastusest ja ülemeelest täidetud südamest, on see kardetaw  õhk siginenud, mis uüüd kõiki Europat suureks, bajonettidest  ja kuulidest nõretawaks sõea-leeriks teeb ja rahwaid  raSke maksude alla paneb, mis omalt poolelt jälle nukrat meelt ja kõiki neid waenlikkust segadusi figttawad, mis meie päiwil seltslikku ja seaduslikku elukorda pörutatawad,  köigutawad ja häwitama kipuwad. Ehk arwawad mõned lugejad, et nende asjade seletamiseks  ühe rahwalehe sees õige paik ei ole, kuida meie juba mõne oma juhtkirja kohta kuulnud oleme. Aga need jooned ise elawad juba meie rahwa sees, kihutawad ja otfiwad oinale osawõtjaid. Ainult nende nimi et ole weel nimetatud, ja nende sihti, kohust ja õigust nende waldkondafi  üksteise wasta, ei ole weel määratud. Sellepärast põrkawad ka juba meie rähwa keskis need jooned üksteise  waSta ja sigitawad paha, kui nende waldkondast ei määrata ja neid üksteisega ei lepituta. Kui selle aasta hakatusel (Zauä. Hugo Tresfner Eesti Kirjameeste Seltsi Prästdentiks walitud sai, kuna Vr. Hermann  ennast selleks palju paremaks pidas, siis jooksis .Lubamise ja palwe täitmiseks" üks juhtkiri uue Präfldenti  laimamiseks läbi „Olewiku" ku u e uum r i, milles teiste keSkis ka seda pattu Vacä. H. Teeffneri peale tõugati,  et tema Eesti rahwale ainult seda õpetada, mis kõige inimeste oma on, mitte ainult Eestlaste oma üksi. .Headus  ja teaduS" olla .kallid asjad", olla aga .üleüldse inimlikud, mitte iseäranis eestlikud". Neid pidada küll Eestlased  igatsema, aga need ei teha neid mitte .Eestlasteks". Selles .Oma Maa" kirjas, mida .Olewik" siin karistuse  alla wõtab, seista ka .juhtnööri" sarnane salmikene: .Üksikul ja kõigil kasu tuua, Halwaai weel heaks üüiber luua." Ka see salm käia üleüldlikult inimeste elu ja olu kohta. .Eesti aSia" et olla iseäralikult tema seeS. Seegi ei anda üht rmenst isamaalase seisukohta, kölge wähem Eestlase seisukohta. .Üks kari ja üks karjane" olla Treffneril juhiks ja tema soowi järel pidada EeSti keele wiimane fiht fee olema, et ta üleüldise inimese sugu hariduse heaks omalt poolt Materjali kokku kannab, vauä. H. Trefsneri püüdmiste hukkamõistmiseks klrjutatab .Olewik"  weel nimelt: .Ta (H. Tressner) sõnade järel peaksime õiete ütlema: .Teeme Eesti hääks tööd, et sellest terme maailma rahwad  enestele waimuwara saakstwad. Seega ei oleks Eesti isamaalise (piab wist issmaatine olema) töö tema emakeele  ja sugurahwa kallal mitte päris otstarbe, waid ainult  fillaehitamine, mille üle töistele rahwustele waimuwara  kätte kannetakse. Eesti kirjanduse kaswatamine oleks siis kui põlluharimine, mille wili wõerastele rahwastele saab. Meie weike kirjandus oleks suurtele rahwastele lüpsilehmaks. See on Nationalismus ehk kitsik rahwuse-tuhin omal köigeälatumal näul, aga .õlewik" arutab weel karistuse alla wõetud .Oma Maa" kirjast järeldust (Consequenzen) mida keegi teine sealt leida ei suuda ja kärgatab fiis: .Kui niisugune mõte mitte rumal ei oleks, siis wõiks see wahest wäga tark olla. Temast wõiwad ainult need tõsiselt kinni pidada, kes wiitastustes hästi wilünud. Kui hra Tresfner kirjutas et tema .sügawama järele mõtlemise  ja ajaloo seadusel ja põhjusel" seda loodab, fiis leiame meie selle lootusest wähe järelemõtlemist ja ajaloo seadust kaünis rohkeste aga sõnakuulelikku osaldustust wanaks läi n u d raaMa t u t e wa s t a." (!) See külm ja kole õpetus, se Grenzsteinismus pani meid kohkuma. .Grenzsteimsmus" nimetame seda kitsikut ja lahutawat õpetust, ja sellepärast wõtsime nõuüks ära selletada, mis sugurahwa-armaslus, rsaMaa-armastus ja armastus kõige inimeste-sugude wasta on, kus igaühe waldkonnad on ja kuida need ühel meelel tööd tegema piawad ja just kõige maailma, f o. kõige rahwaste heaks, mis Wiimases joones kõige rahwaste ja riikide otstarbe piab olema, kui nemad Jumala maailmas kodaniku-öigust pärida tahawad. See tige kadeduse-politika, millega Demokratlased  igal poolel pahemaid tujust, mis iga inimese südames juurduwad, õpetamata hulkade südames äratawad  ja suureks kaSwatawad, millega ka meie .rahwamehed"  omale kuuljaid, lugejaid ja rahatoojaid meelitafiwad  ja ikka weel meelitawad, see saab omal aeal ka kõiki Eesti rahwast lõhkuma ja häwitama, nagu see juba mõnda särawat .ettewõtet" lõhkunud ja. hämitanud on, kui sellele mitte tõket ette ei ehitata. .Ärge eksige mitte, Jumal ei lase ennast mitte pilgata" ja lumala-sõna ei wänune mitte, kui palju ka .edendajad", .uuendajad" ja .muudatajad" ennast selle üle pahandawad! Inimeste korraldatud seisuslik elu on kitsamate ja laiemate  'valdkondade sisse piiratud, mis üksteisega elawas sidemes seisa vad ja üksteist oma mitmesuguste andetega teenima piawad, kui igaühe elukord iseäranis ja üleüldine elukord Ülepea, kosutna piab : p e r e k o n d , sugukond, kogukond, rahwuskond, riik, kõik maailm.  Esialgus langestw.rd rahwus ja riik kokku ja sugurahwa-armastus ja isamaa-armaStus oliwad üks ja seesama. Ühest perekonnast, kus isa kui Würst walitses, sigifiwad teised ja ikka jälle teised, kofuflwad sugukonnaks ja sugukonnast figis rahwuSkond, kes omale Kuninga walis  ja sedawiist üheks riikkonnaks, üheks rah w us-riigiks,  sai. Rahwus riik wöis aga omas tähenduses ainult  niikaua kestata, kui inimesed rändajad karjapidajad oliwad. Niipea kui rahwad kindlat eluaset wõtstwad, põllutööd ja käsitööd tegema, kauplema ja laiemat haridust püidma hakkastlvad, muutsiwad ennast endised rahwusrii- gid (Nationalstaaten) piiratud maaritkideks (Terretoriaistaaten).  Siis sundistwad riikide majapidamise tarwitused  riigi piireid nii kaugele nihutama, et teised riigid nende teed merede poole ja ülepea suurte kaubateede poole mitte takistada ei wõinud, ja sellepärast pidiwad mitmed rahwad ühe riigi piirete sisse langema. (IM pooleli.) Üleüldised sõnumid maailmast. Ühel tüli-potil, millest Wene lehed nii palju wihawaenn  Saksamaa wasta pumpafiwad. on põhi alt ära löödud. Aastate kaupa oliwad need lehed Wenelast sellega ärritanud, et Saksamaa poolt see lepitus, mis Wene ja Türgi walilsuste wahel San Stesanos tehtud sai, Berlini kongressi kohtumõistmise alla pandud ja Wenemaa kahjuks muudetud olla, nimelt selle läbi, et Austriale luba anti Bosnia ja Herzogowina majd oma walitsuse alla wõtta ja sellega Balkani poolsaarel wägewamaks saada, kui see Wene wõimuskonnale seal kasulik on. Et see ärritamine kord lõpetatud saaks, selleks pani Saksamaa walitsus awalikult kõige maailma ette, et Berlini kongress koguni mitte Saksamaa poolest kokku kutsutud ei olnud, kes Balkani poolsaarest iialgi osa ei ole pärinud, waid et Saksamaa walilsuS seda kongressi Berlinis pidada wast siis oli lubanud,  kui Austria ja Wenemaa ühel meelel seda soowifiwad.  Wenemaa ja Austria wahel olnud juba enne Wene- Türgi sõea hakatust kaup tehtud, mis järel Austria luba sai neid maid oma walitsuse alla wõtta, kui sõea järjed seda päriksiwad. Selle wasta oli Austria poolt lubatud, selles sõeas mitte Wenemaale takistust teha. Bulgaria riigi asutamine olnud seda tarwiliseks teinud, aga San Stefano lepitus läinud üle selle piire, mis enne sõda Wenemaa ja Austria wahel määratud olnud. Sellepärast pärinud Austria walitsus, et see asi Europa suurriikide otsnse-tegemise alla antud saaks ja Wenemaa poolt soowitud,  et kohaline kongress Berlinis peetud saaks. Selle soowimisele annud Saksamaa walitsus wtimaks järel. Wenemaa ja Austria wahel tehtud kaup oli Saksamaa walitsusele senni tundmata. Kongressi peal sai Inglismaa  poolt ette pandud, Austriale kohuseks teha ja õigust anda, Bosnias ja HerzogowinaS, kus mässamine tõusnud oli. rahu korraldada ja sellepärast neid maid. mis Türgi riigi omaks jääma pidiwad, aegliselt oma walitsuse alla wõtta. Selle ettepaneku eest on kõige esiteks Wenemaa poolt kostetud ja Würst Gortshakow on nimelt tähendanud: Wenemaa külge see küsimine ei puutuda; need põhjused, mida Graf Audrassy arutanud. Saksamaa, Prantsusmaa ja Italia poolt tuetatud Inglismaa ettepanek ja kuida Lord Beaconssild seda seletanud, näidata, et selle ettepaneku  täitmisest rahu loota on, kuida kongress seda toimetada  püüab. Tõe poolest ei tahta Wenemaa muud, kui Balkani poolsaare khristlikkuid rahwaid saea-aastastest tagakiusamisest  peasta. Inglismaa ettepanek langeda Wenemaa  üleüldiste silmamärkidega kokku ja tema (Würst Gortshakow) olla täieste nende poolt. Kuida juba enne kirjutatud, waidl.siwad mõjuwamad Wene lehed nende awalduste wasta ja ärritafiwad edafi. Ka Ungarlased pahaudasiwad ennast selle üle, sest nende tahtmist mööda oleks Austria-Ungeumaa poolt sel aeal Wene maa wasta sõda algatud saama. Nüüd on Ungrumaa  Parlameilti liige Iranyi selle kuu 9. pääwal Parlamentis awalikku seletust pärinud, kuida see ost on. Minister-Präfldent Tisza on wastanud, et see kaup Wenemaa ja Austria-Uttgrumaa wahel tõeste enne sõda