Tallinna Sõber No 21 UksteistkümneS aastakäik Tallinnas, Zv. Lehekuu Mioa! MS Ulealdne aealeht Eesti rahvale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Lindfor»'! pärijate trstkimaja»: aastas 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rabla pool-aaSta» 1 rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 Kop. Tellimised wöetakse wasta r Talliuuas: Liudf»rs'i pärijate trükimajas. Meleröuxgis: S. Seelaudt, o«uusp<-uau s« 54.-Tartus - Laakmanu. Zlaliweres: J. Kuhs. haides: Ä. Seidewera. Kapsalus: H. KollSerg. Lihulas: A. ZZültuer'i poodis. - ZSiljandis : G. Z. Karow'i raamatupood. Marwas: W. Z»öder. Mõrus -. Iraua Wielrose. Walkas: W. liudolst. Kurcsaares : Kh- Lauge. —Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, lirjad käiwad BaltiSki (Baltischport Paaiisteulst-Noxir. Negister: Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Talllinnafl: Keisri Majestätide kroonimisc-pääiv. ! Passide asjust, WandemeeSte-kohtud. Keelatud lautuvidu. Talu- ja mõisamaa -vahetamisest. Bail, raudtee. Metsa põlemine. Pahateud. BaltiSkist: Ilmad. - Nahlmmd wõ-rad.  Ratmcrest:  PeaSleeud ise-täpja. Tartust: J. W. Jannscn. Koolidest. Tulekahju. Pärnust: Näitus. ' Riiast: Uus Kindral-Superinleadcat. Kuuramaatt: Tagasi tulnud wäljarändasad. P-lerburgist: Keisriajast. Kõrged wõcrad. Dr. Drkhpölcher ja wclsler JermolowMch süüst lahti mõiSleiud. Soomemaalt: Mitmesugused liikumised. Warschawist: õnnetus. Suruulehade ümberasatamisest. Põllusõuumid suurelt isamaalt.  Iseäralised  ja uuemad sõnumid. Jutuleht: Svea marus. Üleüldised sõnumid maailmast. Balti» kis, Lehekuu 12. pääwal, Saksamaalt. Saksamaa Ri i g ip ääwal on Tööliste-Wanuduse  ja Wigaduse-kaSsad Lehekuu 6. pääwal kolmandama lugemise all seisnud ja Würst Bismark on üht oma pitkemalesi kõnedest pidanud, milles Sozialdemokratlasle  ja teiste erakondlaste wasta põrutas, keS seda seadust takistada tahta, ühed nukra meele alleshoidmiseks tööliste kestis, teised omaiks erakondlikkudeks tarwilusteks. Edasi-arutamine sai Lehekuu 8. pääwaks jäätud. Braun - fchweigis on Lehekuu 2. pääwal hirmus maru raske wihmaga ja rahega möllanud, rnis läbi palju põldust rikutud,  sildan ja raudtee-tammisi lõhutud saiwad. Dedelebeni, Hesseni, Eilsdorfi, Offlebeni ja Pabstdorfi külad on iseäranis  suurt kahju saanud. Peale majade lõhkumiste ja loomade uppumiste on ka' mõned inimesed oma elu kautanud.  Niisama sugune maru on Lehekuu 4. pääwal Schlesias, Hirschbergi ümberkaudu, olnud, näib aga wähem kahju teinud olema. Sarnastest marudest on ka teistest paikadest põhjapoolist! Saksamaal kuulda.  Lehekuu  9. pääwal, enne lõunat kell 10, jõudsiwad Italia Kuningas ja Kron prr n z oma kaasalastega, nende keskiS Minister-Präsident Cris p i, Verlini, kus Keiser kõige Prinzidega, Niigikanzler, Ministrid ja Kindralid neid wasta wõtmaS oliwad. Uulits, kust Monarchid läbi sõitsiwad,  oli uhkeste ehtetatud, milleks linn omalt poolelt 15,000 marka annud oli, ja oli hõiskajate rahwahulkadega täidetud. Austria-Ungrumaalt Austria lehed kinnitawad, et sõeawäe-kohtute wõimus BosniaS ja Herzegowknas ainult rõöwlite pärast laiendatud olla, kes seal salkufi asutada ja senni mitte sõeawäe-kohtu all ei seisnud. Serbia muudetud  seisukorra pärast ei olla seda mitte tehtud. D a a n i Kuninga-paar tuli Lehekuu 4. pääwal Wiini ja wõttis Cumberlandi Herzogi suwi-schlosfiS korterit.  Teisel pääwal käis Keiser nende ja Montenegro Würsti juures, kõik oliwad Keiüri laual ja pärast reisis Daanr Kuninga-paar ja Cumberlandi Herzogi-paar Gmundenisse,  kust Daani Kuningas Wiesbadeni termise-weele läheb. Graf Taaffe kinnitas Parla uentiS, et Katholiiklaste-pääw  ükS erakogu olnud, kelle tallitused ja nõuuwõtmised Austria-Italia ühenduse külge kuidagi ei puutuda. Tschechi sugust Ewangeliumlased on Pragis Protestantlaste-pääwa pidanud ja ühe Tschechi Synodi asutamist heaks arwanud. Wiini ümberkaudu on Lehekuu 5. pääwal hirmus maru olnud ja kolm inimest on selles surma saanud. Mitmed külakonnad Pilseni pool on raskest wihmast palju kahju saanud. Harrach'is on üks saeweski nelja inimesega alla-wett aetud. Na?owih'is ja Prikowitz'is on palju majast lõhutud, üheksa last on surma saanud. Jno koguduses on seitse maja lõhutud ja umbes kolmkümmend inimest surma saanud. Prantsusmaalt. Kõik erakonnad lubafiwad rahu pidada, künni näitus möödas on, et see suur rõõmu-pidu ja leikuseaeg  mitte rikutud ei saaks, nüüd on aga Parlament kokku astunud ja kohe on wanad tülid ja karad lahti läinud. Monarchistlased ja Boulangistlased parimad põhjusseaduse läbiwaatamist, mida juba ammu päritakse ja mis muud wist ei tähenda, kui Republika häwitamist. Nemad on üht suurt õhtapidu pidanud, kuS umbeS 2000 osawõtjat oli, kes suure waimustusega Boulanger' termist jõiwad. Senni on Boulanger ennast Inglismaal kõrgemate ring- kandadega ligendanud ja awalikul ratsa-pidul ka kauemini Prinz of Wales'iga jutul olnud, mis Prantsusmaa nüüdsele  walitsufele tuSka ja muret teeb. Nüüd kirjutatakse, et Boulanger' wasta asju leitud olla, mis walitsufele õigust annawad, temale tulemist isamaale ära keelata. Teiselt poolelt arwatakse, et sellest ühtigi malm ei tule. Boulanger' wanem tütar saada kihlatud, uendanimekatud ,Prinz" Henri de Bourbon'iga. See ou Graf Vari, endise Neapeli Kuninga wenna omaks wõetud laps. Et tema selle kaswupojale Prantsusmaa endiste Kuningate sugu nime andis, kelle wõsu tema ise ka on, see on küll seaduse waSta, aga Prantsusmaa kohtud ei teinud sellega tegemist, sest et see Jtallas sündinud, ja Italia kohtute ette ei tahtnud  endine Neapeli Kuningas seda asja wiia, sest tema ei tahtnud Italia Kuningriiki sellega seaduslikuks tunnistada.  Inglismaalt. Parlamenti? on see ettepanek wasta wõetud, mis Inglismaa sõealaewade rohkendamist pärib. Saksamaa Keiser tulla wast Heinakuul Inglismaale ja saada seal üks ehk kaks pääwa Kuuiuga-praua wõeras Osborne's olema, mitte Windsor'is, kus Kuninga-praua sel aeal mitte ei ela, ega ka Buckmghami-palees, kus sel aeal Perfia Schah elab. Heinakuu 27. (15.) pääwal saada Keiser Wilhelm Inglismaa meremäe mauöwril olema ja ka maawäge Aldershotk laagris waatama minema. Tagasi tulles minna Keiser Wilhelm mõneks tunniks Osiendesse  ja saada seal Belgia Kuningaga kokku.  Kutsumata  külaline, Prantsusmaa wabam ,wabalane" Rochefort,  on Londoni? tüli teinud. Uulitsal saanud tema ühe teise Prantsusmaa reduSlasega riidu ja tõmmanud rewolwr!  wälja, ei ole aga mitte lasknud, sest teda wõeti kohe kinni. Kohtusse ou tema IVO nael siärlingi pandiks panema  pidanud, et tema seesugust tempusi edaspidi mille enam ei tee. ,F«garo" kirjasaatja, Johnson, on tema käemeheks läinud. Jtaliast. Roomast tulnud sõnumite järel olla Graf Antonelli, kes Schoa Kuningas Menelik'i kaaSkondas reisib,  temaga kaupa teinud, mis järel Asmara ja Kereni linnad ilma sõeata Italia omakS antud saada. Serbiast. Uue Skuptschina walimised on Mihklikuu 2. pääwa peale määratud ja uus Skuptschina piab Mihklikuu  19. pääwal kokku astuma. Metropolil M i - chael on palunud, et temale mitte pidulikku waStawõtmist ei «valmistata. Z a r L a z a r'i ja temaga langenud sõeameeste mäleStuse-püha on Jaanikuu 14. (2.) pääwa peale määratud. Selsamal pääwal saab Kuningas Aleksander salwitud ja reisib pärast Parist näitusele, kus isaga kokku saada. Kokkusaamine emaga saada hiljemini  olema. Afrikast. Lõune-ida AfrikaS kipub lüli Inglismaa ja Portugali wahel tulema. Sambest alam jõgikond on Portugali walitsuse wõi ,kaitsuse" all, kuida seda nimetatakse,  ja Portugislased päriwad selle suure jõe ülemat poolt nüüd ka omale. Senni on aga ka Inglismaa seltskonnad  teel Matabele-maa poole edasi tunginud, ou arwanud,  et kõigewähemast üks neist arudest, millesse Sambese jõe ülem jooks lahkub, laewasõiduks NyaSsa-järwe poole kõlwuline olekS, ei taha kõiki PortugiSlastele jätta, maid Portugali ülewalitsusest mabastatud teed Nyassa-maadc poole saada. Nüüd on üks Inglismaa uurijate-rong Kapten  Lugard'i juhatusel Nyassa-järwe ääres orja-püüdjatefl ümber piiratud, neile tahetakse abi saata ja päritakse selleks «vallalist sõitu Sambese jõe peal, kardetakse aga ka, et Portugali walitsus seda ei luba. Sõda sellepärast muidugi  Inglismaa ja Portugali wahel karta ei ole. Amerikast. New-Uorkis on kuulus mõtte-lugeja Irwing  Bishko p Jürikuu 30. pääwal järsku ära surnud.  See iseäraline mees reisis paari aasta eest ka läbi Europa ja tema osawus inimeste näust nende mõtteid wälja arwala ehk ,lugeda", pani kõiki imetfema. Nüüd oli tema Jürikuu 29. pääwa õhtal jälle oma osawust awalikult näitamas ja parajast seda sõna mille peale keegi mõtles, kui järsku raskesse minestusesse langes. Teda wiidi «voodisse, kus tema pea toibus ja oma „lugegemist"  uueste ette wõttis. Homikul kell 4 langes tema nuesie minestusesse ja ei ärkanud, kõigeist abidest hoolimata,  enam üles. Ilma tema omaksete käest luba küsimata,  leikasiwad arstid tema keha lahti, ,et näha saaks, kuida selle aruldase mehe peaaju wälja näitab," kuida nemad üllewad. Tema omaksed on aga pärast kaevanud ja läbikatsumist pärinud, kas tema mitte elusalt lahti leigalud  ja sedawiisi tapetud ei ole. Temal on juba sagedast  pitkemaid minestusi peal käinud, kus tema nagu surnud  maas oli ja fee haigus olla tema kõige sugukonna pärandus. Tema ema on kord kuus pääwa seesuguses minestuses olnud ja on kuulnud ja näinud, kuida tema matmist ette walmistati. Üks arstide-kommission on kokku astunud, seda asja läbi katsuma. Leikajad arstid ou tunnistanud, et nende surnu peaaju weel soe olnud. Nemad on esiteks kautsioni peale lahti jäätud. Omalt maalt. Tallinnast. Lehekuu 15. pääwal, kui Keisri Majestä  l i d e kroonimis e - p ä a w a l. oli pidulik Jumala-leemstus  kõikides kirikutes ja majad oliwad lippudega ehketatud, niisamati ka laewad. Talurahwa pasfi-asjade kohta kuulutab ,Liiwimaa Kubermangu Zeitung", et edaspidi Wallawauemad,  kelle asi on, teistesse kubermangudesse murijatele talukoguduse-liigetele passisi auda, Renteidest ise plakatp  asside paberid ettearwatud tarwitust mööda muretsema  ja neid passisi siis tarwitajatele omast käest andma piawad, et wiiwitawad käigud Renteide ja Wallapolitseide wahel lõpeksiwad, mis paSsi-tarwitajatele raSked ja iseenesest  asjata on. ,Nowoje Wremja" sõnumite järel saada banki ametnikkude ja teised seesugused protsessid Wandemeestekohtute  all ära wõetud ja iseäraliste Kroonu-kohtute alla antud, sest et neude aSjade arusaamiseks teadust raamatupidamisest  ja leiSttsi banki-tegewustest tarwis läheb, mida wandemeeStcl enamist mitte ei ole. ,Postimehe" sõnumite järel ei ole ülemalt poolelt selleks Eesti laulupiduks mitte luba antud, mida -seltS selleks suweks plaaninud oli. Küsimise kohta, mis wiimasel sügisel EeStimaa TalnaSjade-kommiSsiouiS tõusnud, kaS talumaa tükkide «vahetamise juures m õisa ma a lükkide wasta, kõige selle malla lalurahwa-kogu piab küfilud saama, wõi kas korraline wolimeeste-kogu walla nimel olsust leeb, on Kohtute- Ministerinmi poolt seletatud, et wolimeeske-kogu otsust teeb; kui aga üks seesugune wahelamine seadusliseks piab saama, siis piab see otsus wollmeeste poolt kaks-kolmandiku  healtega tehtud olema. Seda seletust on Eestimaa Aubemör ringkirjaga KreiS- ja Kihelkonna-kohtutele kuulutanud. 