MosSwast. Mõne aasta eest asutatud Blioch'i rahakauba maja (banki) peremees on kadunud ja 400.000 rubla wõlga järel jätnud. Wölauskujad on enamist «vaesemad  inimesed, kes oma kokkuhoidmist Vlioch'i banki intressi  peale andsiwad. Blioch on Peterburgi kaudu wõerale  maale põgenend, Peterburgis aga enne weel 50,000 laenand. Ilmad on ka Moskwas Jõulu pühade aeal «vihmased ja teed nii sandid olnud, et saaniga ega wankrega  õiete sõita ei wõinud. Wöeralt maalt. Saksamaalt. ,Wabameelelised" erakonnad on suureS kahinas. Riigipääwal oli Minister siZutkammer'i wasta kaebtust tõstetud, et tema riigiametnikude osawõtmist Riigipääwa saadikute walimisest sallinud oleks, misläbi rahwaS oma häält mitte ikka täides wabadufes anda ei wõinud. See asi tegi suurt kära ja pidi edaspidi weel rohkem tegema. Juba Jõulu pühade aeal tunnistas aga Keiser ennast sellega oma Ministri poole, et temale kõrge auutähe andis. Pärast on Keiser awalikkus kirjas kuulutanud, et riigiametnikude!, kui riigi kodanikudel niisamati  õigus on walimisest osa «võtta, kui igal teisel, ja walitsus peaks ka pärima, et ametnikud oma häält mitte walitsuse wastastele ei annaks. Selles kirjas, mida ka Würst Bismark alla kirjutanud on, leiawad wabameelelised  erakonnad »rahwa õiguste" maha rõhumist. Arwatakfe,  et kära Würst Bismarki waSta jälle õige kangest lahti läheks, niipea kui Riigipääw jälle kokku astub. Sellessamas kirjas on aga Keiser, nimelt kui PreuSfi Kuningas kuulutanud, et Kuninga käsud ka siis Kuninga käsuks jääwad, kui Minister oma nime käsu kuulutuse alla kirjutanud on. Tahaks nüüd Preussi Maapääw, mis pea kokku astub, seda kuulutust Minister Würst BiSmarki süüks ajada, fiis oleks see juba ette kui wastapanemine Kuninga  enese waSta tähendatud. Mabameelelised" mehed ja lehed ei tea nüüd, mis nemad tegema peawad. TunniStawad  nemad ennast selle kuulutuse wasa, siis tunnistawad  nemad ennast ühes ka Kuninga wastta. Kui nemad  seda tegemata jätawad, siis kargawad nende enneste erakonnad nende peale, kellele nemad pea selgema, pea segasema  sõnaga tsutasiwad , rahwa" õigust laiendada ja walitsuse õigust wähendada. Kentsakad asjad on need küll, mida wabalased oma Parlamentides figitawad. Seal topitakse rahwa pead mõttetega täis, kui peaks , rahwaS" tõeSte ja ikka oma »õiguste" eest Riigiwalitsuse wasta wõits-ma.  kuna walitsustel fiis ometigi enam wähemadki õigust a eleda ei oleks, kui ennast nende meeste walitsuse alla kes ennast kõlawa kõnedega rahwa eestvedajateks sits rahwa hääleks nimetawad ja korralise walitsuse  tallitust igapidi takistawad. vr. Busch, keda Preusfi walitsus kui erasaadikud Paapstt juure saatis, on tagasi tulnud. Kuida kirjutakse, ei ole temal käsku olnud Paavstist enesest ja tema tülist Itaalia walitsusega ühtigi rääkida, waid üksi nõuu pidada, missuguse seaduse põhjusel uued Katholiigi Piiskopid Saksamaal  wõikfiwa ametisse pandud saada. Prantsusmaalt. Gambettal ja tema Mini- steriumil on juba nii palju waenlafi, et tema isegi ei teakui  pitkad tema walitsuse pääwad olema saawad. Kiriku wasta astuS tema ja weel rohkem tema Minister Paul Bert juba enne ja tegi niiheaste ülearulisi, kui ka tasaselt»  kiriklast oma wastaseks. Aga ka weripuuased ja tulipunased  wabalised ja Saksamaa leppimata wihamehed põörawad ennast nüüd juba tema wasta. Neid kõiki oli Gambetta korraga ehk ükshaawal oma kõnedes meelitanud ja neile selge sõnaga ja uduse sõnaga nende tuju täitmist tõutand. Nüüd ei näe nemad sellest kõigist weel midagi ja see teeb neid wihaseks. Nenda läheb  aga wiimaks nendega, kes rahwa tuju ja himu kõtistawad  ja selle mõnul walitsusele tõusewad.  Jõulukuu  26. pääwal pidasiwad tulipunased wabalased oma mullu ärasurnud seltsimehe Blankii mäleStuse-pääwa. Uhke auupärgadega ja punase lipuga wenis leinarong, ühe endise  Kommunardlaste Kindrali ja kuulsa Luise Misheli juhatuse  all surnuaia poole. Ilma kärata ei wõinud asi muidugi mööda minna ja wiimaks wõeti 24 auuleinajad kinni. Nendest saiwad kaks lahti lastud, teised mõneks aeaks wangi mõistetud. Viimaste keskiS on ka Luise Mishell ja kaks teist tulipunast neiukest. Türgimaalt. Erasaadikud Ali Rizani Pasha ja Reshid Bey on omast käigust Berliinis ja Wiinis, tagasi jõudnud ja kohe Sultani jutule läinud. Saksamaalt olla nemad umbes 30 «väepealikud Türgi teenissesse wötnud. et need Türgi sõeawäge Euroopa korra peale saadaksiwad. Jutuleht. Kalamehe tütar. Saksakeelest. Jaan Wahhi. ,Ütelge oma seltsimeestele et see teadus mind sugugi kahtlema pole pannud. Mina olen temaga juba laulatatud  ja ükski ilmlik wõimus ei saa mind temast lahutama Olgu nüüd minu abikaasa sündinud Blankenstein ehk Kurt mul on see üks puhas. Tema on mulle wäga armsaks läinud ja mina ei saa teda ilmaski enesest äratõukuma!" Meie olete auus mees, rüütel/ ütles saadik, niisugust  wastust ei oleks ma Teilt mitte teadnud oota, ka all ei mõeldud seda et Berta, nagu nüüd näha, heameelega Teiega üheS on tulnud. Sõea mõte näitab meil hoopis ilmaasjata olnud, sest Teie tungimine Jsenburgi kallale, on waenu kirja läbi, mida Grahw kohe enne seda saatnud, üheks õigeks-mõistetawaks teuks saanud". Ma tänan Teid, Rump, Teie sõbruse eest", wastaS Hartenstein. Mis ma aga laagri telkide seismisest arusaan,  näitab kui oleks need hoopis teises mõttes, kui Teie. Kui nad mõnigi korda oma peaga minu lossi müüride wasta jookseksiwad, fee teeks mulle rõõmu! Ütelge neile seda, ma palun Teid sellepärast". Nende sõnadega andis rüütel kat, saadik jättis Jumalaga  ja tõttas minema. Waewalt oli ta seltsimeeste juure jõudnud, kui laagris kõik kihisema ja elama hakkas. Telgid  lautadi ära ja ei olnud tundi aega mööda läinud, kui suurem osa lipumehi hobuste turjal istusiwad ja tuhat nelja minema panid. Hartensteini losfi piiramine oli lõpetud.  Mis aga sai Eliisabetist, arwatud kalamehe tütrest? aab terane lugeja küsima. Kui ta teise! homikul (pärast minewa peatüki sees kõneldud ööd) taluniku elutuppa astus, et Annet tema majatallituses aidata, seal istus Willem oma roortoolis potahju kõrwaS. Niipea kui ta tüdrukut nägi, tõusis käisime pealt üles, / wõttis mütsi peast maha ja kogeldas fiis kohmetand: ' ,Kuida olete armuline preili oma kõige alama sulase katukse al maganud?" Eliisabet waatas ehmatades rääkija otsa, nagu mõni kes mõtleb, et teine arust nõdraks on läinud. Kui ta aga tük aega taluniku otsa sai wahtinud ja tema usus ühtige jälge ei tunnud, mis teda oleks nõdrameeleliseks tunnistada wõinud, mõtles ta et Willem teda isi heast meelest kiita tahab. Taluni? tiirutas oma mütsi kätte wahel ja tahtis ühe teise kõnewiisiga peale hakata. ,Wõtku armuline Grahwi preili lahkeste platsi!" ütles  ta wiimaks. See läks Elisabetil üle ihu. Täis wiha pöõris ta majaperemehele selga ja tõttas uksest wälja. Willem  aga waatas kahetsedes talle taga järele ja mõtles: tema on uhkeks läinud, kahju tema tasase meele ja kiidetama  omanduste pärast! Tüdruk oli waewalt õuest wälja jõudnud ja tahtis oma tee fihti Blankensteini losfi poole pöörata, kui hulk ratsamehi, kellel ka üks wanker ligi oli, talle wastu tulid. Mee Peab wistist tema olema!" hüüdis üks jumekas rüütel ja kargas hobuse seljast maha. MaS Teie ei nimeta ennast mitte Eliisabet, iluS taimeke?"  küsis ratsameeõ. Mis see Teisse puutub! waStas raSkeSte rõhutud, tüdruk ja tahtis edasi rutata. Aga rüütel wõttis tema ümbert kinni ja ütles: Mina oled minu sugulane!" Siis tõstis teda mägise wankrtsse, ja see müras kärmeste Jsenburgt lossi poole, kus Elisabetil, tema eluõnne saladus awaldatud sai. Aastad oliwad möödaläinud, Vlankensteini loss säras pimedal ööl hiilgamas tulede ilus. Pulmad said peetud, Blankensteini lossi pärandaja andis oma käe seesama rüütlile, kes teda mägise Jsenburgi losfi peale wiiS, ja igamees armas, et ilusamat paari kusagil ei olla, kui Grahw Landsberg ja Eliisabet Blankenstein. Mufiku heal kõlaS läbi kõrge särama aknake, aga all Ruuri jõe ääres kõrge pajude mahe! waritfes üks mees kartlikult ja waatas suure igatsusega oma kadund tuikese särama aknate poole. Tema kep kõikus õhtutuule käes, ja ligidal kohasiwad  mahukamad Ruuri jõe laened. See oli talunik Willem, kelle rinduS armastus Eliisabeti wastu meel mitte kuStund ei olnud. (Lõpetus). Kirja wastused. H. O. K.: Teie lahket pakkumist wõtame tänuga wasta- Üht soowimist oleme täitnud, teise üle wõime wasta aasta lõpul aru anda. E. K B.: Otame Teie lahke nõuu täitmist ja oleme esimest  soowimist rõõmuga täitnud. Tsmsuri poolest Mälutud. Tallinnas. 3. Näärikuu paäwal ISS2. - Trükitud Li »df°rs'i pärijat. juures ja kuluga. 27. Detsembri kuu pääwal 1881, Abiiihenduse Seltsi heaks peetud wälsaloosimise  suures on äramised NNr. wõitnud. Blleti Nr. Woidu Nr. Billetl Nr. WVidu Rr. ! Billetl Nr. Wvldu Nr. 16 101 316 331 335 464 566 574 642 768 772 734 319 834 912 923 969 985 1060 1183 Wõitud, wiidud ei saa. 32 13 2 23 9 1 59 27 35 3 26 43 8 17 4 55 7 19 36 54 1323 1337 1394 1430 1434 1446 1473 1495 1537 1555 1622 1625 1647 1753 1785 1808 1811 1320 1821 1944 mis mitte 6 kuu aea saawad nagu Seltsile 6 2055 41 53 2398 60 13 2411 56 42 2453 15 47 2514 58 51 2526 33 14 2536 43 16 2556 39 45 2559 22 20 2662 10 21 2703 52 24 2733 34 38 2779 57 12 2818 50 37 2375 40 31 2904 49 11 2935 5 23 2945 30 46 2947 25 29 j 2930 44 sees, wiiljaloosimise piitiwast arwatud, mitte ära> kingitud waatatud. Tummani» Siircs Arehewi uulitsa nurga peal Äks twhler on äraüürida. Toompeal, maja Nr. 2? on kaks tuba aasta ehk ka kuu tviist Sra üürida. üks wärske piimaga M i ! Teadaandmised. Inglis laua sermisid inglise ia prantsuse tee serviisid  ja miked tassid müüb odawald M Slahwerg järeftustja. Põhjani mäsjammmme kaupluse seisu jäämise varast. J. Isiljcw, Suure turu ääres Nr. 40. Aaskeradi riided ja teised piddu kleidid saawad üüritud ja müüdud Hobbuse pea uulitsal, Stellmanui majas, kolmanda korra peal, paremad kätt. Wm ZM, eht Thoneti maürikust kõige paremad seltst , müüb odawa hinnaga M. Stahwerg MeltMa. Sm MjmiiMille! täies wähamüümises wäga halwa hinnaga M. Stahlberg järeltulija junres, MÄii kõigi oma anastatud sõbradele, et mina mitte enam KasanSki kiriku kõrwal wiilisi >ei raiu. Nüüd elan mina suure Tartn maantee ääres seegi kiriku wasta Berkowitz'i  majas Nr. 13, ja wõtan ikka wa>  nawiisi kõiki seltsi lmu mW teritada ja minu juurest on ka odawalt kõiki seltsi uusi wiilisi saada ja kes soowib, see wvib ka wanade waSta uusi wahetada. Jaan Ejoss. Oisu Mõisils müüakse kaks perekohta koos ära. 77 dessätwi ehk 115 posti wahet suur. 13 dessätim wäga head põldu, 65 poStiwahet heinamaad. 29 „ karjasmaad. 2 „ soone metsa. Baroni praua Traubenberg. Uks pood üüri kortlega on ära üürida Waeste laste uulitsas, Malmi wabriku wostas. Oma reisu pealt tagasi tulnud, wõttan mina jälle Ulaanide Valmistamist wasta. A. Kaöter. Head heinad on halwa hinnaga müia Aia uulitsal Nr. li. Selle lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisas: koolmeister- Liit, Lihulas: Lihula aptelis, Saadgo mõisas: M. Gustavsohn, Koero: W. Duglas. SimunaS: W. Normann, Ragawe.res: W. Lepp Alel: Jakob Külwander. KrikiS: M. Meier Wendra misaS: J. Eglvn, Abias: J. Junig Wörrus: Vielrose proua, WalkaS : M. Rudolfsi raamatu-poes, Narwas: M. Põder, Wiliandis: raamatn-kaupleja C. Krentzdahl. turul. s. Nääri-kun pääwal. Karduhwlid, tsetwk. 50 kop. Herned, t00p.... 8 « Leatsed, toop. ... 7 „ Tangud, toop .. . 9—lo .. Weikse liha nael. . 12—13 „ Sea liha nael . . . 13—15 „ Röösk piim, toop . 7—B » Hapu piim, toop. . 6—7 „ Koore, kortel.... 6—7 » Laua wõi, nael . . 35—45 „ Püti wõi, nael . . 3b „