ftkS käikuS 41 häälega 23 hääle wasta walit»d. 3) Koolt-kollegiumiSse oli üls liige walida. Linna-ameti poolest sai selleks Linnaameti liige E. Grbe, Tshumikowi poolest Linnasaadik vr. Roseuthal elle pandud. Walitud sai E. Erbe, 41 häälega 22 hääle wasta. 4) Linnapea kuulutas, et .turu ümber - asuta - mise plaanid ja kuluarwud malmis ja Linna ameti kanzelleis  näha on, et aga sel korral aega ei ole seda asja läbi rääkimise alla wõtta. 5) Linnasaadik Bulawkin oli pärinud, et Linuasaadikute  lallituSkocd Wenekeelesse tõlgitud ja Weuekeeli peetud  kõned ainult Wenekeeles protokolli üles pandud saakfiwad.  Linna-ameti poolest oli tähendatud, et selle pärimise esimene jagu aastal 1879 täidetud on, teine jagu olla aga segaw, sest protokollid saada selleks kirjutatud,  et igaüks nendest aru saada wsib. Weuekeeli peetud  kõnede Sakfakeeline tülk ei teha kellegile kahju. See sai ka otsuseks tehtud. Teised nöUilpidamised ei olnud, laiemate ringkondade kohta tähtsad. Paastukuu 22. pääwa õhtal läks Maker-uulitsaS maja Zi- põlema. Tuletõrjujad oliwad pea seal ja tuli sai kustutatud, neuda et maja ainult seespidi wälja põleS ja katuS kahju sai. Maja on Juut Schlom MoljawSki  oma, kui ka Toompea hingekirjalase Magnus Thomsoni  nime peale kirjutatud, ja oli 9000 rubla eest kaitse alla antud. Schlom Moljawski armas oma kahju majas 6000 rubla peale, majariistades 1000 rubla peale. Nürijate  kahju olla 7700 rubla suur, 5000 rubla wasta, mis eest nende asjad kaitse alla autud oliwad. Tähed näitawad  jälle tulepauemise peale ja saiwad 26aastane Wolf Moljawski ja 18aaStaue Rosalie Moljawski, Minski kubermangust  päritud, kinni pandud. Pärast on Juut Lasar Tint Politseis üles aunud, et tema korterist tulekahju aeal üks kuld uur kuld ketiga, üks kuld kõrwaröngas, 4 hõbe sööma-lusikast ja 12 hõbe thee-lustkast warastatud olla. PolilseiS-e toodi Paastukuu 22. pääwal uks peremeheta hobune. Kadrinthalist, majast 6, on Paastukuu 21. pääwal 6 särki ära warastatud, mis hoowis kuiwama pandud  ja 25 rubla wäärt oliwad. Paastukuu 21. pääwa  õhtal on Hans Romberg lahtisest köögist, 4. alewijäuS  majas K 186, kaks wask kohwimashinat ja üks wask theemashin ära warastatud. Öösel, Paastukuu 25. ja 26. pääwa wahel on 2. alewijäus majas Nr. 229, Ado Burmauni kuur lahti lõhutud ja sealt 3 suitsetatud fiakintsu  ära warastatud. Ilmad on wäga wara suwiseks läinud. Paastukuu  29., 30. ja 31. pääwal oli löune aeal juba marjus 13 graadi sooja/ öösel, kahe wiimase pääwa wahel, 8 graadi. Ilm on wagane ja selge. Baltiskist. Öösel, Paastukuu 30. ja 31. pääwa wahel, on margad Balliski Wene kirikus käinud. IkakS ust näiwad wötmega lahti tehtud olema, kolmas on lõhutud.  Kirikus on kõik kapid ja kastid lõhutud, preestririided  laiali puistatud, neli hõbe kirikn-riista ja natuke wask-raha rööwitud. Korjanduse karbid oliwad wälja wiidud,  nendest kaks lahti murtud, kus aga rohkem sees ei olnud, kui 26 kopikot, mida püha koja-rööwlid ka senna jätnud. Rööwitud on umbes 60 rubla eest. Politsei poolest on. telegrafi ja otsijate läbi kõik tehtud mis wöimalik,  tänine aga meel kõik asjata. Rakwereft. Kohalise sõnumite järel on Rakwere Renteis Riigipanki-Kokkohoidmise-kassa asutatud  ja see on Paastukuu 13. pääwal oma tallitust alganud. Lahti on see kassa igal Pühapääwal pärast lõunat kell 2 künni 4, ja igal Kesknädalil kell 6 kuuni 8. Wene keeli trükitud juhams-kirjad on kassas saada. Selle kaSfa otstarbe on see, et ka waesemad inimesed igast seisusest oma weikeid kokkuhoidmist wõiwad intressi peale panna. Selle juures on hoolt kantud, et raha flssepanemine  ja wäljawõtmine wöimalikult wähe tüli teeb. Kes esimest kord raha sisse paneb, see saab ühe weike raamatu, kuS siSsepanek üles pandud on ja ka järgmised fiSfepanekud  üles pandud saawad. Tahab tema seda raha jälle wälja wõtta, siis piab tema selle raamatu kaasa tooma ja oma soowimist awaldama, kus raha kohe wälja maksetakse.  Ühe inimise kaest wöetakse korraga kõik summad  waSta, 23 kopikast 50 rublast saadik. Kui ühe raamatu sisse juba 1000 üleS pandud on, siis ei makseta järgmiste sissepanekute eest mitte enam intressi. Intressid on 4 protsenti (4 kopikat rubla pealt) aastas. Intressid saawad kuude kaupa, ikka iga kuu 1. pääwast jagrnnse kuu 1. pääwani arwatud, ka juure kaswanud intresside pealt. Esimese sissepaneku juures saab sissepanija ristinimi,  isanimi ja perekonna-nimi kassa raamatusse üleS pandud, niisamuti ka tema wanadus, seisus, sündimiseja  elukoht ; järgmisi sissepauekuid wõiwad ka teised raamatusse  üles panna lasta, s. o. sissepanija wõib ka üht teist oma raamatuga ja rahaga senna saata ja asja toimetada  laSta. Korralikult maksetakse sissepanekut üksi raamatu peremehele enesele ehk pärast tema surma tema pärijatele wälja. Kui peremehel enesel aga wõimalik ei ole ise oma raha wälja wõtta, siis wõib' tema ka üht teist wolilirjaga saata. Wolikirja peal ei ole stempelmarki karmis. Meie tähendame selle juure, et la Eestimaa Kreditcassa juures üks seesugune Kakkuhoidmise-kassa on. ,T. S." t. Läänemaalt kaebab „Lääne Jaak" »Walguses", täniste Lutheruse usutunnistusest «vallakoolide üle ja loodab ,seltslikn  elule" ja ,«voorusele"- suurt tulu neist «vallakoolidest, mis Greeka-sigensn poolt asutatud saamad. Siis kaebab seesama ,Lääne Jaak", et Kullama kihelkonna kud" ja »nende meelelised wööriuündrid" endise kirikuõpetaja  poega tema asemele kutsunud, kuna ,rahwas" Kandidat  (,Walgus" kirjutab ,Kauditaat") Hugo Treffner'it soowinud. Meie tunneme Läänemaad «väga heaSte ja tunneme seal mõnda head kooli Eesti rah«va estwanemate armsast ja pühast usutunnistusest. Meie ei usu mitte, et herca Kandidat Hugo Treffuer enitast selle üle rõõmustab, kui telnast ja tema nimel sel «viisil osa Võetakse. ,T. S," t. Narwast kirjutatakse meile: ,Pühavää«val, Paastukuu 16. päärvgl, oliwad Pühajõe «valla taluperemees Piidrik Bergmann, tema sulane ja ühe teise peremehe sulane Narma  linna tulnud, kartohivlid turule tooma. Sandi tee pärast oliwad nemad merd ja Narma jõge mööda tulnud ja tahtstwad teisel paamal sedasama teed tagasi sõita. Priidik Bergmann oli naabri-sulase ree peale istunud, sõitis  ees ja nemad lasksiwad hobuseid tulist jooksta. Korraga  hüüdis sulane takka, et ees lahtine «vesi paistab. Peremees arwauud seda «vett aga jea peal olema, annud hobusele piitsa ja sõitnud edasi. Mõne sammu järel murdis jea, peremees, naabri-sulasega ja tühi hobune, kes järel jooksis, langesiwad sisse Peremees peasis küll hobuse  selga, kukkus sealt aga uueske mette, ujus jälle ligemale  ja hakkas hobuse loogast kinni, kiskus sellega aga ka hobuse jea alla ja mõlemad oliwad lühikese aeaga kadunud,  «voolamast «veest terme jea alla «veetud. Naabcisulaue  peasis wälja, siis tnli abi ja ka tühi hobune sai «välja peastetud. Noor peremees on oma «vanaema ja wiis õde leinama jätund. Temal olnud ka 70 rubla raha juures." r Pärnust kirjutatakse meile: Pärnu jõgi peastis ennast  jnba Paastukuu 21. paamal talwisest paelust ja tõttas  kange kiiruga mere poole, kaldast palkist, puid ja aidast  kaasa mõttes. Sindi kalemimabriku alumisel korral on mest fisse tunginud ja seal kõiki märjaks teinud. Pärnu  linnas lasti liua-aitade ja keldrile uksed kinni määrida.  Riia alewiS on mest mõne maja fisse tunginud. Politsei poolest sai paar paama enne weetõuõmist käsk antud, et rahmas jõe madalamatel kallastel walwlik oleks ja oma asju aegsast eest ära koristaks, mitte aga pärast Politsei üle ei nuriseks, nagn seda nelja aasta eest tehti. Üks laew, mis Müllersoni päralt oli, sai jeast kokku piigistatud ja wajus Põhja. Kolm pääwa enne seda oli selle laewa eest 10V0 rubla pakutud. Pärnu Saksakiriku  torn saada RiigaS rauast malmis tehtud ja juba sel smvel üles pandud. Torni kell saada elektrita tulega malgustatud, nenda et ka öösel kuudist näha wõib. Seesugust  torni-kellast saada kolm Pärnu linna muretsetud/ -sl Wiljandift kirjutakse meile Paastukuu 24. pääwal: Pärast seda kui meil 2 kuud kõwi kulm ja selge taewas olnud, tõusis thermometer Paastukuu 18. pääwal järsku 4 graadi sooja peale, ilm hakkas pilwitama ja wihma sadama. Tee kestis 5 pääwa ja selle järge oli pea näha. Lumi sulas ruttu ära ja oraspöllud peasiwad paksu lume ja jea kattest. Maamehe rõõm ei olnud weike, kui leidis, et talive rukki-orasele wähematki kahju teinud ei olnud. Mõni aeg oli kõik liikumine teede peal takistatud, ka kirjapost jäi tulemata, sest mitmed sillad oliwad lõhutud. Kui teed roogitud saiwad, siis algas ka jälle liikumine. Rookimine ei olnud nii raske, kui sügama lume järel arma mõis, sest teedel ei olnud jead siginud, palja labidatega, ilma kirmesteta ja kangideta, faadl labt. Miljandi kuulutab oma K l 2 sees lälle üht konkurssi. Kaupmees Robert Sonnemann on pankrotiks jäänud. Kuida kaupmeeste Deslingi ja C. G. Peterseni juures, nenda saada ka sel korral palju talurahmasi raha kautama, sest Äonnemanni majad olla üliraske wõlgade all. Sellest ei ole aru saada ja see on maga kahjclsetaw, et nüüd, kuS Wiljandis 2 kindlat Kokkuhoidmise-kassat on, talurahmas ikka meel oma raha kaupmeeste kätte annab ja kahju läb targaks ei K Tartust. Kui ka wkhma sadanud ei ole. stiSki oli Emajõe mest Paastukuu 28. paamani tõusnud ia oli sel pääwal jalga üle keskmise armu kõrge. Järgmisel xääwal oli mest umbes Ühe tolli alanenud ja loodeti, et nüüd tõuSmine möödas on. Aleksandrikooli kesk-kl.mitee juhatajaks on Gymnastumi Direktor Coruelius Treffuer walitud. Rukki-orased olla seal ts te lehtede sõnumite järel kõik terwed. Riiast. Riia teine Saksakeeli»» Kreiskool saab Heinakuu  1. pämvast Wenekeellseks Realkooliks, kuue klassiga, ümber muudetud. Riigas on Düüna jea Paastukuu 23. pääwal ära läinud. Saaremaalt. Saaremaa Ritterkonua poolest ei ole lnitte seda ettepanekut waõta wõetud, mis järel Suure- wäina peale pidi oStetud saama. Kui aga mõisnikud keS randas elamad, seda oma kulu peale teha tahamad, fiis lubab Ritterkond neile aastas 4400 rubla abiraha maksa. Kuuramaalt. MiitawiS ja ümberkaudu on weetsusud waga palju kahju teinud. Linnawalitsus püüab abi saata, uu palju kui wõiinalik, et kahju kannul nälg ei tuleks. Kui palju linn ja maa kahju saanud, seda ei teata weel arwata. Wälist abi arwatakse aga kibedast tarwis olema. Kaks Linnasaadikut on neid aitamas käinud, keda west nende majades wangi oli panmld. Nende paalis oli umbes 400 heringit ja 50 leida, paat käis 2'/, jalga sügamas ja kippus sagedast aidade peal ümber minema. Need hcrrad on 22 inimest surmast peastnud. Ühe maja pöuingile, miS natuke kõrgema paiga peal seisis, oliwad 38 inimest põgenenud. Igalt poolelt kaebatakse, et palju loomi ära uppunud on. Memeli ja Muhs'i jõe kallastel  ou üks meski ja üks seebi-mabrik täitsa ära lõhutud, patju teist majast raskest wigastatud ja palju maja-riistn alla ujutatud, Bauske linn on nende jõgede wahel ja oli mitu pääwa kõigest maailmast lahutatud, nenda et kauplemine  kinni seisis ja kohtud oma ametit tallitada ei wõinud.  -- Liibawis suri hiljuti «vaestemajas sepa lesk, Katharina Elisabeth Düring, keS 106 aastat wanakS saanud.  Weel witmasel aaStal on tema oma asju ise toimetanud  ja surmani on temal hea isu olnud. Peterburgist. Krimmist tulnud sõnumite järel jõudst!vad  Keisri Majestätid oma kõrge perekonnaga Paastukuu 23. pääwal SewastopoliSse ja saiwad ütlemata röõmu-höiskamtsega wasta wõetud. Keisri Majeflätidega on ka Suurwürskid Sergei ja Paul Aleksandrowitsh. SuurwürSti-Praua  Elisabeth Feodorowna, Keisrikoja Minister Würst Woronzow-Dashkow, Teedc-MiuiSter Possiet, Kindral-Adjutantid  von Richter, Tsherewin ja Danilowitsh, koduarst Ve. Hirsch, mitmed teised Keisrikoja kõrged ametnikud,  herrad, prauad ja preilid, Saksamaa Kindral-Adjutaut  von Werder ja palju teisi. Zoltast reisisiwad Majestätid  oma kaasalistega tõldades Liwadiasse. Neewa jõgi oli Pühapääwal juba 34 werõta ülespidi lahti. Kronstadti lahel oli jea juba Paastukuu 27. pääwal niipalju murenenud, et Linnapea N. N. Wolkow, sisse murdis ja waewaga peastetud sai. Mitmes paikaS oli lahtist wett näha. Kronstadti ja Oranienbaumi wahel oli kanal jea sisse lõhutud ja aurulaevad  hakkasiwad sõitma. Pihkwas oli wiimase nädali lõpul Welikaja nii kõrge weega lahti läinud, kuida seda 40 aasta käigul seal nähtud  ei ole. Zõgi oli üle kallaste paesunud ja madalamad  linnajäud wee alla pannud, nenda et west majade teise korrani ulakas. Konnaja Ploshtshadis paistis kabelil!  ainult katuS wee seest Nälja. Kahju olla wäga suur ja ka inimest on uppunud, niipalju kui senni teati, üheS majaS kaks last, teises üks naene. Wenemaa seespidistest kubermangudest  kuuldakse, et jõed igal poolel wiimasel nädalil lahti läinud on, nenda ka Wolga jõgi pea kõikis omas jooksus. Enamist igal poolel west suur olnud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Bulgariast. Walitsus on agarast tööl Bulgariat ja Zda-Rumeliat ühe seaduse alla korraldama.  WäljaSpidiste  asjade Minister, Zanow, on suurriikide Saadikutele  teada anuud, et Würst Aleksander wist Konstantinopeli  protokolli wasta wõtab, enne aga Sobranjet kokku kut» suda ja rahwa soowimist kuulda tahab. Karlsruhest KuuluS luulik Scheffel on Paastukuu 29. pääwal ara surnud. Jutu leht. Kand te p oi s. Mg.) Praua von Brunert: Oh Jumal I Nemad riidlewad  minu õnnetuma lapse pärast ja kauplewad tema kallist elu ara, palja raha eest! Kan dlepois: Jää rahul, emake, ära kurwasta ennast! Tule istu minu mana-eide juure ja oota, mis Jumal saadab. Mina laulaksin Sinule kena laulu, aga see paha kara rikub kandle ära. Gorgon: Teeme lõpetust! Assessor on fiin olnud, seda Teie kõik tunnistate. Peasnud tema ei ole, selle eest seisawad minu wahid. Siin piab tema leitud saama, muidu teen mina sõca pruugi järel. Unterohwitser (tuleb tagasi) : Kõik waew on asjata!  Jooksikut ei ole leida! Aga üks kaubanaene. kes täna toidukaubaga laagresse tuli, palub herra Kapteniga kokku saada ja loodab jäijili juhatada; näib kawal naene olema. Gorgon: Lase teda fisss tulla. 3. etteaste. Endised. Kaubanaene. Kaubanaene: Noh, herra Kapten, kas on ka luba rääkida ja targem olla, kui targad mehed?