Selgeil Sakalastel on kolm lehte: .Sakala", .Virulane"  ja Malguv", peale selle weel .Perno Postimees",  kui sellest lehekesest üleüldse rääkida «naksab. Noor- Srstlavtel on ükS leht: .EM PoStimeeS". MMi" tunnistab ennast nüüd küll ka Noor-EestlaSte poote, näib aga piirel «varitsema, et selle poole karata wõikS, kuhu «võit langeb. Kodumaa ühenduse seltskonnal on ükS leht: .Tallinna Sõber". .Kündja" tunnistab ennast ka ühenduse  seltskonna poole, on aga tänlne politikast «väga wähe osa «võtnud. MStlrahwa Pühapääwa Leht" on «vaimulik leht, peab ennast sellepärast käredamast politikast «võimalikult  eemal hoidma, «võib üksi siis rääkida, kui Sakalased «vaimuliku aSjade kallale kipmvad, mida nemad et tunne, ei annsla ega salli, «vaid üksi aga segawad ja solgiwad, kuida nende lõhkumise politika seda pärib. Muidugi peab «vaimulik leht siis ka politikast rääkima ja veab pühakirja õpetust mööda nsttz lagast tõrjuma, keS Õnnistegija lunaSlajawerega  ühendatud usuwendast oma suguwerega ehk õigem : oma fuguwere nimel, lahutada himuSlawad. Võitlejad erakonnad Aleksandrikooli «vainul on Noor- Eestlased ja Sakalased, ja nende sõeartiStad on nimetatud lehed olnud EM rahwa suurem jägu, Eestlased ise, keS rahu ja ühendust armaStawad, on rahu armastuse pärast «vähem «vainule Munud, kui ühenduse kinnituseks ja kodumaa  üleüldiseks kosuks soowida oleks. Kui «««ete, rahuliste Eestlaste uimel kummagtle erakonnale «võitu soowime, sttS on see muidugi Noor-EM erakond. Noor-Eestlased on ikka Eestlased. Saawad nemad kord «vanemaks, saab elu neid küpsetama, küll nemad ennast fiiS selgeiks Eestlasteks mundawad, mida Sakalastest iialgi loota ei ole, sest nemad  wsillewad EM elupiuna, Lutheruse kiriku wasta. Peab aga Noor Eestlastest EeSti rahwa ja EeSti rahwuse kasukõ aöja saama, sttS peawad nemad seda «vaimu eneSte keSkist uue, puhta ja terawa luuaga «välja pühkima, millega SakalaSte erakonna asutaja, juba hakatuses, EeSti seltsist ja EeSti kirjandust täitis ja läbi kihwitataS. See on «vale waim ja see «vale «vaim on parakn ka Noor- EeSti erakonna stSse tunginud. Paneme kakS tükikest näituseks  ette. ,Olewik" kirjutab oma Nr. 23 seeS Sakalaste  kohta: , Nemad wõtawad igamche, keS nendega üheS tuisutab, silma ettewaatamata «vastu ja teemad ta kuulsaks rahwapmeheks,  keS aga pärast just rahwa asjale lõpmata , kahju teemad. Märt Mitt on nende meeS, keda ,nad kahe aaSta eest GeSti saadikuks waltsiwad, aga kellest ,pärast pool ilma juttu ajaS, mis Eestlastele mitte auu ,ei toonud. M. W eS on ««ende meeS, k«S WõmS Mm aega kiuni iSIuS ja nüüd ennast enam WareS et , kirjuta, waid GareS, nagu olekS tall aSja, oma endist ,««ime salata. Sord on ,«ende , tähjaS Eestlane", .kellest nad aga ise «väga hästi teadwad, mispärast nad ,tema Kirj. Seltsi eestseisusest wälja heidfiwad ja missugune  mees ta üleüldse on. Bachmann on nende ,kiidetud seltslaue, kes Põltsamaal käis Al. kooli maja ,«vaatamas ja kes enesele selle eest laSkts 9 rubla maksta. ,Ta kirjutas Põltsamaal maja ehituste protokolli alla, ,aga tunnistas pärast 4. Jaanuaril Viljandis selle protokolli  tühjaks. Dido oli nende paremate partei,meeSte  seast, keda irad Riia kongressile saatsiwad, Mustavee  wäljanäiluse toiinetajakS ja «veel mõneks muukö asjaajajaks  «valistwad. Nüüd iStub ta ju kaua aega wangis , raske kaebtuse all ja meie ei ole kuulnud, et ta 15. Mail töiste «vangidega oleks «vabaks laStud." Ksik see .Olewiku" , Kaitsekiri" et ole meie käes, sest pOlewikn" toimetus näib heakS arwama kinda seeS näpsu lüia ja meile neid numreid saatmata jätma, mtlleS ,Tallinna  Sõbrast" ehk jutt on. Kui meie aga selle kirjatükikese  veale «vaatame, siis peame imeks panema, kust nüüd Olemit" nii järSku selle mõistuse pähe sai. et Märt Mitt, WareS ja teised seesugused Mhwamehed" muud ei ole. kui rahwa teutused ja eksitajad. Kui esiteks Märt Mitti heina asjust kirjutati. stiS sõimas ,Olewik" teistega neid «võidu, keõ seda saadikute «valimist EeSti rahwa häbiks  ja teutuseks ttmniStaflwad. Ja kui pärast Märt Mitt ja WareS wõi ?VareS" Kanepi turjateu pärast koleda kahtluse alla langesiwad, stiS oli .Olewik" walewendade agara,» tööriist, kohtutele jäuekse jälgi ette tegema, kurjategijaid  puhtaks pesema, turjateu kandjat teutama ja kohtuid  rahwa silma ees alandama. Eks olnud jo Märt Mitti naene kord haigeks, kord surnuks ehmatatud, ja miS seesugust kölwatumaid walefl weel rohkem oli, ja eks saanud  kohin vitsari all seiSwa kapi lõhkumine ja paberite warguö, just .Olewiku" läbi nii targaks teukS ja sündsaks naljaks tehtud? MtkS »Olewik" ja teised,rahwuSltkud" lehed siis mitte asjast asjalikult et kirjutanud, tõtt tõeks ja walet walekS ei tunnistanud? Siis oliwad Märt Mitt ja WareS »Ole«viku" enese mehed, ja kõik need oliwad p rahwa «vaenlased". keS nurjatumaid tempust ja koledaid kurjategust nurjatumaks ja kurjaks nimetada julgestwad.  See on see wale waim, keda need nendanimetud  .rahwnSltkud" lehed ja »rah>vamehed" puhta EeSti kännu peale poogiwad ja keS kõiki GeSti kändu tõbi- sett teeb ja häwitab, kui teda mitte wahwa ja kindla käega maha ei letgata ja wälja ei Visata. Kõik need, kes ennast nii kange tuhinaga ja kõlama kõnega,rahwuSlikukS"  kiidawad, ksik need kiidawad üksi seda, kellest oma enese erakonnale kasu loovamad, kui see ka täitsa wale ja ülekohus oleks, ja laidawad seda, mis nende waSta on, kui see ka tvst ja otguS on. Ja tui nemad tõega oma waStaSte peale wvitu et saa, fiiS waletawad nemad. Kui palju ja kui kurjast ja kawalast ei ole mitte Pärt Suija peale «valetatud, ja ometigi et ole tema muud tahtnud, kui Põllumeeste kooli, EeSti talurahwa kasuks Mis rahwamehed  tõik ,Tallinna Sõbra" peale waletanud on, kuida nemad rahwast meie lehe lugemisest kõlwatuma «valega ja pettusega peletawad, seda jätame arutamata ja tähendame üksi aga ühe weikema wale peale, mida ,Eesli PoStimeeS"  nüüd jälle, oma Nr. 25 sees meie wasta tarwitab. Seal lueme: »Tallinna Sõbra" toimetaja Eichhorn ja , Valguse" toimetaja Kõrw ksnelewad ja pilkawad ühte puhku minu ,hää südame" üle." See on jo wale! Meie oleme aga ükS kord Dr. Hermann'ile awalikult kirjutanud:  ,Tetl wõib soe süda olla, aga Teie pea on ka soe." Seda ei kirjutanud meie koguni mitte pilkamiseks, waid tõsises kahetsemises, et Dr. Hermann oma sooja südant mitte «vilu mõistuse juhatuse alla ei anna ja sedawiist »ühle puhku" kõiksugust segadust agrar-politika aSjuS, GeSti rahwa segaduseks ja kahjuks teeb. -- Aga »Eesti Posti,««ees" tahab «neid ,Valguse" «vennaks teha, nagu tema ka kirjutab, nii selgest tema ka seda wahet tunneb, mis meie ja ,Valguse" ja teiste Sakalaste  wahel on. See on jälle üks täht sellest wale maimust, mida erakondlased Eesti kännu peale poogiwad.  Seesugust lähtest ilmub igas .rahwuSltkkude" lehtede  numreS. Pöörake sellest maimust, nimetage ,valet «valeks, tõtt tõekS, kui ka teie eest waletakse, kui ka teie «vasta tõtt räägitakse, fiiS «vast olete õiged töötegijad Issanda «viinamäel ja Eesti puhtas istanduses. Pühkige kõik Sakalaste wale waim wälja, Noor-Eestlased, fiiS saawad Eestlased teist ja teie asutustest  kasu, muidu paljast kahju! Omalt maalt. Tallinnast Riia-Miitawi Piiskop Donat, on EeStimaa Kubernöri kohalise kirja peale «vastanud, et tema juba enne nende Preestritele keS Lihulas tallitawad, käsku annud olla, hoolega selle iile walwata. kaS usuwahetajad seda mitte ühe ilmaliku kasu lootusel ei tee, ja kui seda leida on, neile tähendada, et nendel ühtigi loota ega oodata  ei ole. Täniue olla Piiskop arwanud. et usuwahetajad  seda üksi watmulikkuS sundmuseS teeksiwad. EeSti maa Kubernör on peale seda Piiskopi palunud, Preestritele  käsku anda, et nemad usuwahetajate käest nende ristimise  tunnistused wõtaksiwad, sest muidu wõikS kergest segadust  tulla. Niisamati on tähendatud Preestritele käsku anda, et ««emad ümberwõidmiseks omale Lihulas korteri üüriksiwad ehk wõitawaid oma juure, Greeka-õigeusu kirikute  juure kutsuksiwad. Lihula walla koguduse,naja ei wsitS selleks edaspidi mitte «mm lubatud saada. Sõnumid, mida meie sealt poolt saanud oleme, näitawad ikka selgemini  kui häbemata maledega ja pettusega Sakalased seal oma nurjatumat ametit tallitanud on. TeiSte halpuste keSkiS oli rahwale ka ette kujustatud, et , Saksad" mõisnikud, kirikuõpetajad j. n. e. ennast juba salaja olla «võida lasknud, aga ,rahwale" wõt , «vaese rahwale" nemad  seda et soowida, sest sedamööda, kuida keegi ennast «varemini wõt hiljemini »Niigi-Jsa uSku" heidaks, saada maailma «varandus ära j ägatud. Petetud õpetamata hulgad  on fiiS ka nii kange tuhinaga «võidmisele tunginud, mida nemad saagi teeks pidafiwad, et ka Wene Preestrid ise tunnistanud on, nemad ei olla seesugust mõistuseta tuhinat ja kõlwatumat meelt enne weel näinud ega kuulnud.  Põlastusega olla nemad selle karja peale waatanud, kes ennast nii kergest ja nii wiletsa söödaga nagu»hingemaa"  on, eksitada laskis. WaSta «võetud ja «võitud on aga siiSki kõik tungijad saanud. Taluperemeestest et ole keegi ennast wõtda lasknud, waid kõik «võitud inimesed on nendest ringkoudadest,  keda .Sakala", ,Perno Postimees" ja teised seesugused wale ja tüli lehed juba mullu taluperemeeste ,päratu" ja ,otsata" põldude ja nurmede waSta ärritama hakkafiwad, kes ka juba mullu Otepäe kihelkonda? taluperemeeste  waSta kära tegtwad ja kellest lehed pärast rebasekeelel waletasiwad, et , teised" neid ärritanud olla, nagu ,Rishkt Westuik" nüüd jälle waletab  ,teised"  olla kutsekirjast telegrafi postide külge kliiStertanud. Meil on lootuS, et kõik see inetu tuhin nüüd möödaS on. Kuida meie juba enne kirjuta- stme, et ole Ewang. Lutheruse kirikule sellest, Sakalaste poolest juba aastate kaupa suure kawalusega ette walmiStatud  keerutusest suuremat kahju tulnud. Haledust sigitawad  aga need eksitatud, oma harjunud pinnast wälja kisutud,  ilma tuulede «vintsutamisele saadetud hinged, keS nüüd isegi ei tea, keS ja mis nemad on. Msned wöiwad ka wägise ehk pool wägise ehk keS teab missuguse »«vaimustuse"  rohu waral wöitud olla. Eestimaa Synod sa! Tallinnas Jaanikuu 15. pääwal  algatud ja 20. pääwal lõpetatud. WöeraStega kokku oli 53 kirikuõpetajat Synodile tulnud; wöeraste keSkis oliwad Liiwimaa Kindral-Superintendeut Girgenfohn, ülem kooliõpetaja Helmsing Riiast, kirikuõpetaja Hüsemann  Tifltfist, kirikuõpetaja Hansen Bakuust ja teised. Nõuu peetud sai teiste asjade keskis selle üle, et edaspidi Kuuda Seminari kooliameti õppijad oma eksami Tallinnas tegema peakstwad, et Eesti koolidele üht sündsat rehhendamise  raamatut muretseda tuleks, et Loppenowe Venekeele  õpetamise raamat rahwakooltde kohta kõige sündsamaks  tunnistada oleks, kuida Rootstmaalt tulnud ülearu list «vaimulikku liikumist solgutada ja kuida Lihula ümberkaudu  üleskihutatud kiriklikku meelesegadust waigistada wõikS. Viimase asja kohta arwati heaks, peale selle kattsuse,  mida Riigiwalitsuse poolt meie maakirikule paluda tuleb, kristliku kiriku üksikute usutunnistuste wahet rahwale selgemini ära seletada. Selleks annab just käeSolewal aastal Lutheruse nelisada-aastane sündimise pääw aSja, mis Viinakuu 29. pääwa peale langeb ja mida ka Eestimaal  kiriklikult pühitseda soowitakse. Synodis sai ka heaks arwatud, selle üle walwata, et koolimajad edaspidi mitte teisteks tarwitusteks pruugitud ei saa, kui selleks, mis tarwis neid asutati ja ehitati. See waim, mis enuak Roor-EeStt maimuks nimetab ja paiguti tasase koolielu, Ewangeli kiriku ja ksige rahulise ja lepiliku elu waSta pöörab, on sagedast just neis koosolekutes ilmutanud, mida koolimajades peeti. —« Jaanikuu 22. pääwal sai Tallinna Jmmobilbanki (linna kruntide ja majade laenukassa) osaliste koosolek peetud.  Osawõtjaid oli nii wähe kokku tulnud, et pääwakorra  nõuupidamiseks uus koosolek pidi määratud saama. Aruande järel on laenupaberid 4,683,300 rubla eest wälja antud; kassas oli 265.209 rubla 71 kopika eest htndpaberid;  wäljamakssetud oli 205,600 rubla eest laenupaberid. Liikumas on laenupaberid sel korral 4,438,600 rubla eest; kustutamiseks wälja loositud on 256,038 rubla eest laenupaberid;  selleks oli kassas 284,138 rubla 5 kopikat raha; tagawara oli 73,918 rubla. Direktoriks sai L. F. Berting, ülewaatuse kommiSfioni liikekS Wilhelm Mayer tagasi walitud. Öösel, Jaanikuu 21. ja 22. pääwa wahel, kell pool üks, saiwad Tallinna tuletõrjujad unest äratatud. Lepetowi maja, Suure Tartu maantee ja Slobode nurgal, seisis leekiS ja juba oli tuli ka Koljo ja WeiHmanni majade  peale karganud. Nende majade pessimist ei olnud enam loota, aga Dordetti majad pidiwad kõigest «võimust kaitsetud saama, muidu «võis kõik see linnajägu põlema minna, kuS majad «väga ligistikku ehitatud on. Juba oli kange kuum ka nende majade paar katust põlema pannud, siiSki jõudfiwad wahwad tõrjujad tule laiali minemisi lämmatada,  kui ka üks kõrwaline hoone maha põles ja kakS teist «naha pidiwad kistud saama. Peale priitahtliku tuletõrjujate  on ka soldatid kustutamise juures suurt tänu teeninud.  nimelt ka üks pealik Walgemere rügementist, kes priitahtliku tuletõrjujate keSkis tööd tegi. Söealaewade pealt oli madruseid appi saadetud, aga enne kui nemad senna jõudsiwad, oli tuli juba kustutatud. Kell pool neli wöistwad tõrjujad koju «ninna, kuna kaks linna pritsi walwama  jäiwad. Maha põlenud ja wigaStatud hooned oliwad  mitme tulekaitse seltsi juureS, 10,100 rubla eest, kaitse alla antud. Jaanikuu 25. pääwal suri Tallinnas endine Raeherra  Karl Friedrich von Laudesen. Tema oli natuke peale 81 aastat wanakS saanud ja 20 aaStat Raeherra olnud. Ühe Wenekeeli lehe sõnumite järel saada Seespidiste  ASjade Ministeriumis hoolt kantud, et Baltimaa kubermangudes rohkem Wenelast, kodumaa kodanikud? asemel,  kohtute ametnikudeks pandud saaks. Selle aSja kohta on küll wtst uStatawamat sõnumit oodata. Koolide Ministeriumis saada nõuu peetud, suurkooli  ProfeSsortdele, kes 25 aaStat seda ametit pidanud on, elu otsani iga aasta 2400 rubla auupalka anda. Riigiwalitsuse poolest on, sette aasta 26.ZZürikuu pääwal Kõigekõrgemast kinnitatud seadus kuulutatud, mille järel laatade kroonu maksud korraldatud saawad. See seaduS maksab ka Baltimaa kubermangude kohta ja selle järel on laadad 5. klassi jäutatud. Laatate peal 5. klassist, miS mitte rohkem kui 7 pääwa ei keSta, ei makseta  kaubaajamise maksu. 4. klassi laatade peal, nagu Jaanipääwa laat Tallinnas, maksawad 1. Gildi Haupmehed laadabilleti eest 25 rubla; 2. Gildi kaupmehed 6 rubla; kraampoed 1 rubla 50 kop.; kaubaselli tunnistused maksawad  1. klaSfiS 1 rubla 50 kop., 2. klaSsiS 50 kop.; nende kroonumaksude körwa tulewad 10 protsenti linna korterkamre raha. Bernsteini (merewatgu) otsimiseks Baltimore raudaS, saada ,Nowosti" sõnumite järel, Riigiwalitsuse Poolest edaspidi jälle luba autud.