Sakala 4O. Wiliandis, lv. Oktsbrikuu päewal 1881. iv. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja Väljaandja E. R. Jakobson. Sissekord. HbÄiittta leht. Mõni sõna kõhtudest, iseäranis „rahukohtudest" j«r truuduse «andest. I. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Weel nawkene Baltlastest; G. K. Seltsi presitendi walimisest;  mõned on saanud, mis nad tahtsiwad; õiendus; E. K. Seltsi Koosolek; kõrge õnn; Tori hobuste koo!. Wiliandi maakonnast: Õiendus. Tartust: Arusaamata; Tartu E. Pöllum. Selts; näitustest. Tallinnast: Rõõmsad ja kurwad sõnumed. Wirumaalt: Kurwad sõnumed. Soomemaalt: Maapäew. Süda-Wenemaalt: Palwekiri.  Minski kuberm.: Maad kuiwaks tehtud. Fastowost: Wilja wäljawiimine. Kuulutused. Lisaleht. Kullakene. XXIX. Eesti keele seletuse õienduseks. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Mõni sõna kohtudest, iseäranis "rahukohtudest"  ja truuduse wandest. whan MAMöne sõna kõhtudest, iseäranis  uutest rahukohtudest kõneleda. Mina ei ole küll mitte seadusetundja ehk adwokat, kuida seadusetundjad  nende ametis ja tallituses nimetatakse, ei wõi sellepärast siis ka kõhtudest mitte seaduse teaduse wiisil rääkida ja kõiki iseäralisi kordasi ja järkusi äraseletada. Sellegipärast tahan ma asjast nõnda rääkida, kuidas igapäewane inimene temast elu juhtumiste ja elu teaduse  juhatusel aru saab. Kohtud on peaaegu nõndasama manad kui inimese  sugu. Inimestega, seltsis asusiwad nad maailmasse.  Kohtud on harimises, tubliduses ja tuluandmiseS  inimese soo edenemise kannul käinud. Oli inimese soo haridus ja edenemine maga madala järje peal, siis oli kõhtude lugu nõndasama. Astusiwad inimesed aeg ajalt töö, waewa ja uurimise läbi kõrgemale  hariduse järjele, siis pidiwad kohtud oma korda ja olekut inimeste tarwiduste järele muutma ja paremaks  saama. Kohtud on inimese elu, auu ja waranduse  kaitsejad ja warjajad. Inimesed ei ole mitte kõhtude, maid kohtud on inimeste pärast seatud ja asutatud. Kõik inimesed ei taha seda mitte meeles pidada, waid mitmed arwawad, et inimesed kõhtude pärast maailmas elawad. Iga riigi ja rahwa kõhtudel on oma iseäraline olu. Nõnda on lugu juba manast olnud. Seda näitab meile ajalugu. Kõige kuulsamad seadused ja kohtud oliwad manal ajal Rooma rahwal. Rooma seadused on nõnda wäga tähtjad, et neid weel täna suure isuga uuritakse; nad on Eüroopamaa seadustele ja kõhtudele aluseks ja põhjaks saanud. Igas riigis on neid riigi walitsejad ja rahwa juhatajad oma heaks arwamise ja tarwiduste järele korrale seadnud, aeg ajalt uuendanud, parandanud ja parema tuluandmise  järjele seadnud. Riigid ja rahwad on oma kohtuid selletarbeks seadnud, et nad kõige riigi alamate  elu ja Varandust peawad õiglasel wiisil ilma muu eesmärgita kaitsema ja kurjategijaid tehtud kurja suuruse ja raskuse järele karistama. Kohtud peawad selle üle walwama, et iga riigi alam riigi käskusi ja seadusi just nõnda auustab ja täidab, kuidas seda riigiwalitsus kõige alamate heaks ja kasuks on seadnud. Ma ütlesin juba kord, et kohtud inimese soo edenemise kannul on käinud. Waatame seda asja ligemalt. Wanemal ajal oliwad kõik seaduse andmised,  kõhtude pidamifed, iseäralised poliitika ees- õigused ja rahwa walitsuse kord kõik iseäraliste seisuste käeS: nimelt rüütlite ja Vaimuliku seisuse käes. See sündis osalt selWrast, et nemad õpetuse ja harimise poolest targMad oliwad tähtjaid asju tallitamaS,  osalt aga sellepärast, et nad neid eesõigust, mis neile iialgi kahju ei toonud, oma käest ei tahtnud  äraanda. Uuem adg on oma üleüldise Vaimuharimisega  ja oma kallima edenemisega neid wanaaja  wahe-seinu kord korralt maha kiskunud ja üleüldiseks  inimese soo anuks ja edenemiseks üksikuid seisust ühe töisega rohkem püüdnud sõbrustada. Seadused  ja kohtud wõiwad üksi seal oma täit tulu saata, kus kõik seisused suusal ühemeelelisel isamaad ja riigi kasu ja tulu nõudmise teel tegewad on, ilma mingisuguse oma kasu peale vaatamata. Kus asjad nõnda küiwad, seal peMkse kõigest rahvast, kõikidest seisustest kvhtmd sees. Kus aga seaduse täitjad ja walwajad, see on kohtumõistjad, riigi seadust ise mitte ei auusta, waid aga oma auu, oma kasu ja iseäraliste eesmärkide peale waatawad, seal ei ole mitte asjad korras, ega kohtud tarvilise auu sees. Seal ei ole siis ka mitte ei seadused ega rahwaS süüalused, kui asjad kõik heasti ei kär, waid kohtumõistjad. Iga riigi alama püha kohus on, kõiki riigi seadusi auu kartusega auustada ja täita. See on kõlwatu inimese soo ja seltskonna liige, kes arwab, et see ehk töine riigiseadus ja kohus mitte temale, waid töistele on täita antud. Mis ma tänini kõhtudest olen ütelnud, see on üleüldine teadus nendest ja seisab ilma wasta vaidlemata ajaloo ehk histooria põhja peal. Nüüd pöörame omad silmad üleüldiselt asjalt oma armsa isamaa pinnale. Kuidas wanal ajal, kui Eesti rahwas kaunis wana aja hariduses weel üksi oma wolil meie praeguse isamaa pinnal elas, kõhtudega lugu oli, see ei ole meil mitte üsna selgeste teada; niipalju aga teame ajaloost ja wana aja teadustest, wana sõnadest, rahwa lauludest ja rahwa ennemuistetest juttudest, et meie Eesti rahwas wanal ajal oma seaduste ja kõhtude juhil on elanud, õigust taga nõudnud ja seadusi auusaSte, auusaste pidanud ja täitnud. Et lugu nõnda tõeste on olnud, seda tunnistawad vanad sõnad: „Õigus maamehele, õigus meremehele." „Ei õige hõlma hakka ttegi kinni." „Armasta õigust, põlga kõwerust." „ Õigus on kõigest ülem," ja mitmed muud rahwale tuttawad- ütelused. See kaunis omandus  on meie rahwale künni täna päewani jäenud. Uue kogukonna kõhtude ja uue wallawalitsuse asjade toimetuse läbi on meie rahwas oma osawust ja tublidust  ilma wasta waidlemata tunnistanud. Mitmelt poolt on ilma salgamata tunnistatud, et rahwas oma asju palju paremine on ajanud, kui seda keegi iial loota ja oodata oleks wõinud. Poliitika ringwaatus. J see suurt rõõmu, et nende kaitsealune Afghanistani vürst ehk emiir oma vastase Ejub Khani peale ühes tähtjas lahingis võimust on saanud. Sellega loodavad Inglased oma tulevikku seal maal kindlamaks saawat ja oma sõbra Abdurrahmani  kätte wistist täielist walitsust jäewat. Aga meie peame ära ootama, mis ette poole sünnib. On Inglastel seal maal asja rõõmustada, siis ei unusta nad töiselt poolt naljalt oma kartust piiriäärse Tnrkumani  maa eest, mida.warem ehk hiljem Wenelaste kätte arwawad langewat. Ja Inglise ajalehtede sõnumed,  mis Aasiast tulnud, kuulutasiwad hilja jälle, et Wenewägi Turkomani rohuladikkudesse ikka kindlamine ennast koguda ja asuda ja pea wist sealt edasi tungima saada. Ainult see Põhjus, et Wene sõawage Turkomanis  Ashabadi ümber kokkukogub ja ta sinna käidawaid mäewahestikkusi riigiraja kaitsmiseks enese kätte wStab, on juba Inglise poliitika meestele suureks kartuseks. Et aga seda iga töine riik Wenemaa asemel ka saaks tegema, sedg unustawad need Inglise mehed ära, kellel parem oleks, Aasias sogases wees kalu püüda. Prantslaste j-a.lugu Aaftikai, Algeerias ja Tuneesias lähäb ikka kirjumaks. WiStist on ka nemad seal uueste wastaoksalift teed omaS poliitikas käinud, et Aafriklaste ja sealse pärismaa rahwa käest maad ja õigust aeg ajalt enam ja enam puhaS ära tahtsiwad  saada ja Euroopa asujatele anda. Nüüd seisab terwe sealse Aafriklaste sugu ja kogu mõegaga omale õigust tagasi pärimas. Iga ülekohus nuhtleb oma tegijat. Prantsusemaal tuntakse seda nüüd mitmelt poolt ära ja mõistetakse ülekohtulist Aafriklaste rõhumist  hukka. Iõuawad Prantsuse sõawäed Algeerias ja Tuneesias Ford täiele wõidule, siis sgab Prantsuse maa wistist enam õiguse ja inimese kohuse peale mõtlema, et oma Aafrika Araabia sugu alamatele ühist eluõigust ja kaitsemist annab nende Eürooplaste eest, kes senni ajani üksi sealse pärismaa rahwa waremete peale oma eluasemed tahtsiwad üles ehitada. Ameerika Ühendatud-Riikides leinab igamees kalli järele ja rahwas on tema wastaste peale, kes tema eluküünla ärakustutasiwad, nii tuli wihane, et igameest ähwardakse lõhki kiskuda, kes kuidagi Garfield'i surmasüüdlasi wabandada tohiks. Seega on Garfield'i surm õiglase elu- ja inimeste kohuste waen-* lastele suurema hoobi annud, kui uad seda tema elusolemisest  iial olekfiwad wõinud karta. Saksamaal on saadikute walitsemised käfil, ja wanad ukMmontaanid, mustad, peawad pidusi, sest üks kõige tigedamatest endistest wabameeleltSte ja Saksariigi  wastastest vr. M. F. Koorum on paabsti poolt Trieri linna piiskopiks tõstetud ja BiSmark ja Saksamaa  seega hea summakese jälle paapstile lähenenud. Kes teab ehk heidawad Saksa poliitika mehed kord ennast jälle tagasi Rooma katboligi uSku, kust neid wägew Lutherus enam kolmesaa aasta eest wabastas ja neile nende sündametunnistused kui ka rahalaekad ja kloostrite waranduse kassad munklaste käest peastis. AuHr,jL keiser on 17. Septembril Ungrumaa riigipäewa oma enese kõnega alustanud. Selle keiserliku kõne üle räägiwad niiheasti Ungru kui muud Austria ajalehed wäga suure kiitusega. Suurem jagu kõnet räägib riigi seespidistest asjust, lõpetus annab tunnistust,  et wälimises asjus rahu kõigi naabritega walitseda. Türgimaal on praegu suur hirm, et Egiptuses  asD nrjuks tikuwad minema. Sealse sõameeste mässamine jäi küll soiku, kui walitsus nende tahtmist