teda oma leitnandi juurde nma. Wöib ta eueeast 'ääl roatandada. stis on bca; aga raa kardan. ea eeee. stst lcircnant Gripen'lle.r  ei euu.ee ualja. Hei. neor karra!" büudes la Akstli noole, kes ikka meel mäe ee.urai stius. - . elieuu isteeeaue -'oowib reeegr. rurnoust reea. okas rabar-e heaga na a ure n.r.uu uniaune rruueiuea r.esti. e.e ai' ara -.uudis, ee wastu ru-.iue uu.-.-., aeaaie aejaea. meed koguni raijulir au. asrus üleroclr vaaba nr crd's euaast maeen raunnaea strreeiase. eaeer. erk redaueaaurred mööda küla veale roststwad. HZ. õ.an err'n.e. elr.ear : aura. rlnse.nv von eeo.u e r.d e.rreü eaeeüe.r.e. steueeue leernaeeu eeeus mrrnderu?i küla rvrrrasre m e ae ae ueõuais oma voabuucistrigz ramere  ee. Äecra-seemaja u-ereneerc bea rauaaeeeS rlur jr. meel kangru: needu oliroad eee: rugemasri eraura leirnandi veaaju pääle ".ergunud, er aa neristus ja aruiaaneene eee eee enam. uei stlged ei olnud, millest ea eeeeee ennast ikka rietis ja lellest sega reele, er ra raaaeau ühe eerme kr.ee valga ära eeeõugeuud oli. millepärast istenestst möisra reueu ruju mirte hea ci meenud olla. mc. oli just niistegusel Snnetuueal WüLpilgul, kus mareueeeseer jälle üöe rubli Wõidu 'aan._d ole. kui see reast alk. mis wälza -aaderud oli. Akslil ja Lauri kinni WZtMs, rrõeraste majasse asms. Korporal andis kohe oma tagasi tulikat teada ja leitenani  maaras ühe niisuguse tooniga, millest mitte palju head loota ci wõinud: „Too need mängid sisse!" Mäng sai karmale lükatud; leitnant ajas rutu oma mundri selga, mida ta palamuse parast äraheitnud oli, pani Lae kolme sopilise, üles kääritud kübara pake, keeras omad kihwad ülespoole ja istus laua ääre maha. Selsamal silma pilgul smmad Aksel ja Laur sisse toodud. „Kes teie olete?" küsis leitnant Akslit peast kuuni jalgadeni silmadega möeteS. „Äes reie olete ja mis teie tahate?" ~Ebk ma küll ei tea, kas minu kord on teile nende küsimuste pääle wsstust anda," mastas Aksel ~aga et mul mingi sugust põhja ei ole ennast ja oma nime marjata, siis teen seda hea meelega. Mu nimi on Aksel von Güldenstern. Ma tulen Saksamaalt ja tahtsin Wüuneni saare pääle minna." „Ja mina ütlen teile, et teie üks salakuulaja  olete!" ütles lcitenant —> „ct teie Brssdenburi mäest, mis siin luuramaS on, saadetud olete ja et teie sõjaksh» otsust Mõõda hsme, enne km väike iõuseb, möllas üles poodud npute!" „Härra leitnant!" wastas Aksel. ,Ma nõuan teie wäeülcma ette miidut saada! Minu mae ülem on siit kaugel ja pääle selle armastame meie Rootslescd üht lühikest kohtu otsust!" ütles leitcnani ja pööris ennast korporali poole ööldes: „Wii see mang kellatorni, keera uks häästi lukku ja pane kaks mahti ukse ette marss!" Aksel sai are miidud. „Ja nüüd teie," ütles leitnant sepale, mängi lauda oma ette tõmbades „KuidaS mõis see teile meelde tulla, ühe salakuulajaga  ennast ühenda? Tänage Jumalat, et teie minuga tuttaw olete ja ma teid usaldan, muidu peaksite temaga ühe puu kulges kõlkuma!" „Körgesti sündinud härra leitnant!" mastas sepp, kes leitnandi olu tundis ja üramöistis, ct temaga enne midagi ei mõi rääkida, kuuni ta oma palama pea on wülja maganud. „Mis ma senna wastu mõisin, et see inimene mind kutsuda laskis! Teie teate küll, et ma hästi ja aunsasti härra Rootslastega mõtlen, sest muidu ci oleks ma mitte nii malmis olnud nende haigeid hobuseid tohterdama  ja rautama; niisamma tean ma ka kindlasti, ct teie härra leitnant Minu kohta hästi mõtlete. Ema Reet, —-üks pudel kõige  paremat: ma loodan, härra leitnant ei saa mitte pahaks panema üht klaasi ühe alwa mehega seltsis juua, kellel nii õiglased ja head mõtted tema ja tema seltslaste  kohta on!" „Ci!" wastas leitnant.  „Ma tean et teie üks aus mees olete!" (Järg jääb lulcma.) on Luteruso kiriku juurde siis on meil sääl ka paar sõnakest küsida, mis meil arusaamata ou. Möuc aasta eest oli sääl kohalise köstri wöi koolmeistri juhatusel üsna kena laulukoor, kes suurte pühade ajal oma armsa laulu häälega kogudust rõõmustas ja mitmedgi õrna silmast pisarad wülja kislüS, kes arinsaist laulu helidest saiwad. Nüüd aga, kui meie ei eksi ou see laulukoor uinumas wõi ehk juba hengusele  läinud. Ka oli sääl kord laenu raamatu  kogu, aga sellest ei ole ka enam kuulda. Niisugune tagurpidi astumine rahwa maimu cluS ei ole nuuS, ega kiidu wäärt : ei tunnista asja toimetajate kindlat meelt, ega usinust, ei ülenda meie rahwa aun, ega edenda haridust. Soowida jääb, et see, kelle kohus see on, seda jälle jalule seab, mis rahwa maimu elu äratuseks kohane  on. HWäga hea käskida, aga pole mitte nii kerge käsku täita Srl. toim.) Siit astume Maasi walla walitsuse juure, kelle talitust ajalehes küll laidetud ja kiidetud  on, ja maatame, ta praegust seisu kohta. Talitaja ja kogukonna kohus on sääl mõnes tükkis teine teise waStased. Kogukonna kohus andis ühe segase asja kohta Riia kohtule oma mõistmise otsuse ja oma tunnistuse,  aga talitaja audis oma pitsadi all sellest teisiti tunnistust. Et sarnane asi Riia kohtule segadust tegi, wõime arwata,  ning selle pärast anti asi I. kihelkonna kohtu ülekuulata. Asi on nii palju selginud  et talitaja oma pitsati mitte õige kirja alla pole pannud, millepärast ta ka pigistada saab. Kuidas „Saarlase" lugejad  mäletawad sai selle mullale uus kirjutaja  pandud, aga ta ei saa oma asja toimetusega mitte hästi korda. Kunas kirjutaja ise kohtu ms kuni ööse kellu kaheni rvahesl aZma toimetab on tal magatfim juures ju abilised, kes milja üles kiruu.r.mad, mis magatsinisse pannakse. Sellest ei oleks midagi et tal selle suure toim rulle juures abilised on, aga kui hiljem abilesee kirja ci tunta, see on paha. Nüüd on nurisemist kuulda, et mana kirjutajale nutte palka juurde ci lubatud, kunas nüüd odawa ametniku läbi wallale jälle uut santi karta olla. üleüldse on nimetatud malta amctnikudele meel midagi ütelda: AunStage oma seisust ja oma kohtu tuba, milleS laua pääl auuötamise ja kartuse wäärt riigi mapp kohtu kull on. See on tõesti halb asi et kohtu mõistmise ajal paljudel piibu nosud nina all tossawad ja ci igal körwalisel inimesel '.voli on kohtu mõistmise mahcle lobiseda ja kohtu mehi õpetada. Tuutke oma ameti auu pidage seda kalliks ja puhastage kohtu maja ja oma ameti talitust kõigest sellest, mis teite ameti talitust takkiõtab ja head kordust rikub. Maasi mulla kohtumehe ja talitaja külaS on öösel ümber hulkujad mitmes peres õue wärawad ära purustanud ja muud wallatust teinud ; peaksiwad need omalegi  ülekuulamise alla wõetud saama. Jaanis ou hundid mööda läinud suil wäga palja kahju teinud; nüüd sügisesel ajal ou neid pea iga päew siin ja Ml näha ja teemad oma paha tööd edasi. Need, mis siin uimetatatud ou tähtsamad  sündmused meie kihelkonnas. Soowime  kõigile palju terwisid ja paremat käe käika, kui meil siin on. Mõned Jaani sõbrad. Toimetuse tähendus: Awaldatud  kiri ou natuke kärel toonil kirjutatud  ; siisgi ei tahtnud meie sellele midagi juure panna ega ära kärpida s on mõnele liiga tehtud ju see oma eest ise kostma saab. Saadetagil meile ikka kirsasid, mis tõe ja teaduse põhjusel seisivad, siis on paras karedus õigel ajal ja õigel kohal ka kasulik. Riiast. Sellepärast et Dünaburgi linnas ja Ml ümberkaudu elaja katk mässab, on Lümimaa kubermangu walitsuse poolest ära keeltud: il) Elajaid ega lambad pole mitte luba Vitebski kubermangust Liimi maale tuua. -2) Tappi elajad, mis üle Dünaburgi raudteed mööda Riiga tahetakse saata ei lubata Liiwimaa piiri üle tulla. 3) Ei lubata ka mitte Dünaburgi raudtee  jaamast kuskile teise raudtee jaama elajaid saata. 4) Elaja uahku ehk liha, mis Witcpski kubermangust Liimi maale saata tahetakse, neil peab elaja arsti poolest tunnistus kiri ligi olema, et neid terme elajatest on wöctud. 5) Kui aga säält peaks kogemata ometegi  elajaid Lüwimaale tulema, siis peawad need ühes iseäralises tappi majas ära tapetud saama. Läti ajaleht „Deenas Lapa" kirjutab  : 2ü. Oktobtil sündis Leesskuli mõisas Riia kreisis järgmine õnnetus. Elajad olid ristik heina põllu pääl. Järsku hakkas üks lehm waljuste mürama, kukkus maha ja heitis hinge; natukese aja pärast hakkasid kolin lehma nõnda sama mürama, kaks kukkusid  jälle maha ja heidjid hinge, kolmas jooksis ühte tiiki ja wajus Ml mee sisse. Pärast leiti et need loomad kihwti olid söönud, mida üks rebase püüdja sinna põllu päälc oli wälja pannud. Kui nende surnud lehmade kõhud lahti said lõigatud siis leiti: et sisikond kõik ärapõlenud oli. Kuura maalt. Suure tee pääl, mis Mitawast Grünhofi wiib, on püha päew õhtu 26. Oktobril wilja kaupmehe hr. J. H. Hirsfeldi pääle 2 korda püssiga lastud, esimine pauk läinud täiesti mööda, teine on kutscri körwa riimunud. Laskjad on walju hcalega ütelnud, nüüd ei saa teie siin enam sõitma. Ms jagu Leedu rahwast, mis Kuuramaa  piiri ligidal elamud on hakanud Ameerika  maale mülja rändama : sest on Kuura maa Lätlased ka kuulnud ja tahamad neist mittu seda teed Leedulastega nüüd ühes ette mõtta. Nõuda kirjutab Läti leht „Deenas Lapa". Narwast. Uus Eesti Pctri kirik, mis sellel suwil ehitadi ja nüüd malmis sai, õnnistati Peterburi kindral-