meest olnud, keS' nii kangest .rahwa" wiha all seisis. Kuningas kaitses aga oma Ministrit ja eksitamata meelega lollitas tema rahwa asju, rahwa tõsiseks kasuks, mitte eksitatud hulkade kiitust otsides, eksitatud hulkade möirgamisest  hoolimata. Nüüd on rahwas oma tõsiseid kasusaatjald  ära tunnud ja tasub neile nende muret, waewa ja hoolekandmist «vaimustatud auustamisega ja armastusega.  Seda pangu kõik need tähele, kellel rahwaga  tegemist on. Niigipääw ou seadust Sozialiftlaste  taltsitamiseks kahe järgmise aasta peale wasta wõtnud, ilma plaanitud teritamisteta. Tänine saiwad Saksamaal Niigipääwa-liiked iga kolme aasta takka uueste walitud. Nüüd ou uõuuks wõetud seda aega wiie aasta peale pitkendada. Näärikuu 24. pääwal on Preusfi ida-ja läänepoolistel  maadel hirmsad tormid ja tuisud möllanud. Raudteedel on kõik rongid wiiwinud, seisma jäänud eh? roopatest kõrwale läinud. Õnneks ei ole sõitjatest keegi wiga saanud. Prantsusmaal on mitmesugused rõõmud ja pahandused.  Rõõm uimelt selle üle, et Floquet Venemaaga lepitatud  on. Kui palju tõsist kasu sellest lepitusest saadakse, seda on ära oodata. Mõned lehed pilkawad selle suure asja üle. Wilson ja tema seltsilased piawad nüüd ometigi Nuhtlus-Politsei ette kutsutud saama. Et neile seal paljn häda teha wõib, seda ei arwata mitte. Seadustest  ei leita mitte, et kellegile keelatud on auutähe saamiseks  teisel abiks olla. Wilsoni peale on sellepärast pet t u s e-kaebtus tõstetud. Tema olla mõne käest raha wõtnud ja andjale selle eest Auulegioni tähte toimetada lubanud, ei ole seda aga pärast mitte täitnud. Seda kaebtust  olla aga wäga raske tõeks tunnistada. Wilson ise ütleb, et tema ennast kohtu üle rõõmustada, temal olla nüüd wõimalik kohtu ees näidata, et temal koguni mitte süüd ei ole. Endine Meremäe Minister Admiral  Dompierre d'Hornoy on Parlamenti ees kinnitanud, et Prantsusmaa merewägi mitte kordas ei ole. Neli Saksamaa laewa wõida tülitamata Cherbourgi lahele ankrusse minna ja linna lõhkuda. Meremäe korraldamiseks  olla palju raha tarwis. Temale tähendati, et seda mitte kõige maailma ees ja nenda ka Prantsusmaa «vaenlaste  ees ütelda ei tohtida. Admiral waStas: Vaenlased  teadwad seda juba ammu, ainult Prantsusmaal ei teata seda — Ministerium päris Tou kingi tarwituSteks 20 millioni franki, mida Parlament ei lubanud.  Minister-Präfident Tirard tähendas, et kui see seda piab tähendama, et Tonking koguni «naha piab jäätud saama, siis tõukab Miuisterium kõiki wastatamist omast ära; tahta Parlament sellega aga kokkuhoidmisele noomida,  siis leppida Miuisterium ka 19,800,000 frankiga. Seda sai 264 healega 256 heale wasta lubatud. Prantsusmaa ja Inglismaa wahel kipub Suesfi-kanali pärast uuS tüli tõusma, mis nende plaanitud .ühendust"  wisi mitte suuremalt ei kosuta. Prantsusmaa mõistlikumad lehed hakkawad ennast omast .suurest isamaameheft,"  Derouledest. häbenema. Muidugi oli tema nüüd pärast Würst Bismarki kõnet kohe jälle oma ärrita,nistega «vainul, aga ainult .Figaro" on tema kirjast wasta «võtnud.  Selle üle pahandawad ennast teised lehed ja .Gazette  de France" kirjutab: .Siis ei ole .Figaro" kõigel  Prantsusmaal üht teist leidnud, keda tema Würst Bismarki wasta wälja saata «võiks, kui herrat Deroulede, seda pöörast, ülekorralift Isamaa-liiga liiget. See ei ole meelitaw meie isamaa-armastusele ega meie kaitsusele." —. Prinz Filipp Bourbon, Aquila Herzogi poeg, on pettuse pärast 13. kuu peale wangi mõistetud. Tema on 15,000 franki eest kallid kiwa wekselite peale wõtnud ja fiis ära kadunud. Kohtu ees tema ise ei olnud ja kuS teda kätte saadakse, fee on teadmata. Inglismaal äratab fee suurt tähelepanemist, et Lord Dufferin järsku omast ametist kui India Vice-Kuningas  taganenud on. Tema asemele läheb tänine Kanada Vice-Knningas Lord Lansdowne. Lord Dufferin oli enne mitmes pealinnas Inglismaa Saadik, nenda ka Peterburgis. ja on igal poolel suurt auustust leidnud, niisamati  ka oma ametit Indias osawusega ja hoolega tallitanud.  Et tema oma .terwise ja perekondliku tarwituse" pärast ametist lahkub, seda ei usuta mitte, eunemini aga, et tema lirimaa Vice-Kuningaks pandud saab, Lord Castlereagh'i asemele, kellega Inglismaal ega ka lirimaal üiete rahul ei olda. Parlamentis on Lord Fergusson kinnitanud, et Inglismaa walitsuõ ühegil poolel kaupa ei ole teinud, millest kohus tuleks wõeramaa sõdadest osa wõtta. Nimelt olla ühendus taieste tühi jutt. Rahu ülespidamise eest tahta ka Inglismaa  seista ja selleks Kesk-Europa ühendust toetada. Saada rahu wäljaspool seda ühendust rikutud, siis saada lug lismaa rahurikkuja wasta panema. Saaks üks seesugune ühendus, kuida Jnglis-Prantsus-Wene ühendus seda oleks, Kesk-Europa ühenduse wasta asutatud, fiis olla rahu-rikumist  karta, nüüd aga mitte. laglismaa meremäe üle on endine Merewäe-Minister Lord Beresford rasket kohut pidanud ja arutanud, et see taieste korrata ja rikkis on. Näärikuu 30. pääwal sai Parlamenti-liige Gilholy kinni wõetud, kui tema Parlamentift wälja tuti. Ühe kõne pärast, mida tema Witnakuu 4. pääwal lirimaal pidanud, saab tema kohtu alla antud. — .Wabalaste" poolest saiwad O'Brier ja Sulivan ütlemata aunStamisega teretatud ja neile suuri pidusi walmistatud, kui nemad wangist lahti saanud oliwad. Jtalias hakatakse arutama, et kõige parem oleks sõeawäge  MaSsauahst, nii ruttu kui wõi wõimalik, tagasi kutsuda.  Kõige paremad pealikud olla seal ja neid wsida ehk Europas õige pea paremini Larwitada. Walitsusel olla ka nõuu suuremat jägu enne tagasi kutsuda, kui palawus Afrikas wäga ägedaks läheb. Niipalju sõeawäge pidada senna jääma, kui MaSsauah kaitsemiseks hädast tarwis läheb. Bulgaria asjade kohta kinnitatakse Austriast, et kui Würst Bismark seal Wenemaa õiguste eest kosta tahta, siis ei olla seda suuremalt karta. Berlini. kongressi protokollis  ei olla mitte üht sõna, mis Venemaale selleS asjas  suuremat õigust annab, kui teistel suurriikidel ka on. Wene leht .Westnik lewcopõi" kaebab, et sel aeal. kui suurriigid oma keskis üksteist ähwardawad, Bulgarlased oma kodumaal teemad, mis nemad tahawad. Rumänia, Bulgaria ja Serbia walitsused tarwitada suuremat jägu oma sissetulemisest sõeawäe heaks, et nemad omalt poolelt  oma tarwikuste eest seista wõiksiwad, kui kord Sultani pärandusi jägama hakatakse. Need riigid tahta aega-mööda kõigist .kaitsusest" lahti saada. Hiljuti käis Rum äni  a Minister Sturdza Berlinis, Friedrichsruhes ja Pärast Wiinis. Tema tahtnud üht kaupa teha, misjärel suurriigid wastatamist s-lle eest oma peale wõtaksiwad, et Rumänia piired mitte kitsendatud ei saa. Seda ei olla küll keegi oma peale wõtnud, aga seda kinnitust olla Slurdza saanud, et Rumänia mitte üksi ei jää, kui keegi tema peale kipub. Saksamaal ja AuStrial ei olla ka ühtigi selle wasta, kui see noor Kuningriik ennast nende ühenduse külge köidab. Sellel põhjusel ei saada ka Rumänia  ilma wastapauemiseta lubama, kui ehk Wene sõeawägi  läbi tema piirete Bnlgariasse minna tahab. Omalt maalt. Tallinnast. Eestimaa Ritterschafthauptmann Baron Engelhardt, Liiwimaa esimene Landrath Baron Tiesenhausen, Liiwimaa Landmarschall Dr. Baron Meyendorff, Saaremaa Landmarschall v. Ekes parre ja Kuuramaa Maawolinik Baron Hey king on Peterburgisse kutsutud, Baltimaa Politsei-koht ute muutmise  nõuupidamisest Riiksrathis osa wõtma. „Nowoje Wcemja" sõnumite järel saada walitsuse ringkondades Baltimaa kubermangude maksudekorra  muutmise üle nõuu peetud. Kuida teame, seifawad  siin kõik maksud, mida kohalisteks tarwituSteks maksetakse.  nagu teede ja postijaamade, kirikute, kohtute, koolide  ja teiste awalikkude asutuste ülespidamiseks, maa ja pinna enese peal ja saawad maakohtade pidajatest nende kohtade suurust mõõda kantud ja maksetud, osalt rahaga, osalt tööga, wiljaga j. n. e Näituseks teeniwad meie kodumaa walitud kohtuwanemad ilma palgata, teede ülespidamiseks  ei makseta mitte raha, waid kohapidajakel on nende kohtade suurust mööda teede-jäud, mida nemad kordas  piawad j. n. e. Wene riigist on «viimasel aastal 6,496,991 wedro meeta spiritust wälja weetud. Baltimaa kubermangude peale langeb sellest ligi pool. s, o. 3,070,974 wedro. Nimelt  weeti wälja: Tallinnast 1,877,749 wedro, Lubamist 1 037,355 wedro, Windawist 129.941 wedro, Hiomaalt 25 117 wedro, Riiast 812 wedro. Peale Tallinna on Odessa sadamast kõige rohkem sviritust wälja weetud, nimelt 1,080,561 wedro, ikka weel wähem, kui Tallinnast. Mõned Wene lehed kuulutafiwad et endine Sillakohtu-herra  Baron Nolde neljaks aastaks wangitööle  mõistetud olla. Tema olnud omal ameti-aeal «vaeseid kaebtuse-aluseid kitsaS paikas kinni pannud, nälgida ja armetumalt peksa lasknud. .Riia Zeitung" rääkis kohe selle wasta, sest üht sellenimelist Sillakohtu-herrat ei ole Liiwimaa! iialgi olnud. Nüüd tuleb seletus, et mitte ükS Sillakohtu-herra Liiwimaal, maid üks sellenimeline Oberst Khudshentis Taga-Kaspiamaal, tähendatud nuhtluse alla mõistetud on. Baltimaa kubermangudest seifawad 59 Ewang - Luth. usu tunnistuse kirikuõpetajat kaebluse all. et nemad Eestlast ja Lätlast Greeka õigeusust oma usku eksitanud olla. Senati käsu peale piab nende asi kriminal-kohtus seletatud saama. —IZT al lin n a-L in na sa adt k u t e-k og u s selle kuu 3. pääwal, sai Linnasekretär Benecke, kes uue linnakorra  asutamise aeal 10 aaSta peale walitud oli. weel 2 aasta peale walitud. künni kõik Linnasaadikute-kogu uueste walitud saab. Lahtimi s e - m a j a ehitamiseks sai üks plats Ülemeeste mäe all. Heckeni maja taga Tartu maanteest  wassakul poolel, määratud. Üks 17nest Linnasaadikust  allakirjutatud ettepanek, Ringkonna-kohtu maja ehitamiseks platsi ilma hinnata anda, oli juba enne tagasi wõetud. Kohtute-Ministri poolest oli juba otsus tulnud määratud platsi eest 4500 rubla maksa. Selle kuu 1. pääwal leiti Kauali-uulilsas maja Nr. 333 kuuris Kaiu wallast päritud Tõnu Kleesmann  üles poodud. Arwatakse, et tema seda waesuse pärast teinud on. Kuida omal aeal ka meie lehes seisis, sai wiimase Leikusekuu 26. pääma õhtal Raudaru maantee ääres teinepool  RiSki kõrtsi üks hirmus rõöw mõrtsuka tegu abielupaari  Mühlbergi wasta tehtud, keS linnast koju sõitmas oli. Saksakeeli »Tallinna Zeitung" kirjutab nüüd, et Prisiaw Nieländer 11. ja tema abiline Selesnow juba mitu kuud kurjategijale jäljil olnud ja neid nüüd kinni wõtnud on. Need on: Kostiwerest päritud 19aastane endine waug Juhan T. Waastane soldatipoeg Juhan S. ja 19- aastane Aleksander A. Perila wallast. Selle kuu 1. pääwa õhtal warastati Laial-uulitsal maja Nr. 146 koridorist üks kast wask-riistadega.  Kodilast  päritud 22aastaue Remhold S. sai selle kuu 1. pääwa õhtal kinni wõetud, kui tema weikes Amerika-uulitsas  maja Nr. 89 aknat wälja tõstmas oli ja sealt sisse pugeda tahtis Selle kuu 3. pääwa õhtal oli üks tundmata mees mustaks määritud näuga Joakhimsthaliuulitsas  Marie T. poodi tulnud, kui tema üksi poodis oli, ja tahtis rööwida. Õnneks tulimad kaks meest appi, kelle peale must kaks kord laskis, siis nua wälja tõmmas ja ära jooksis. Kuulid ei ole kellegi külge puutunud, üks on aga Marie T. tua-ukse sisse läinud. Kurjategija peasis ära. Baltiskist. Ilmad on tasased, enamist selged ja külma poolest parajad. Lõhutud jea-kanalit mööda on mõned lastitud laewad wälja läinnd ja teised fisse tulnud. Kahe nädali eest oli .Louise" linadega wälja jooksnud ja tuli selle kuu 6. pääwal puuwilladega ja tühja waatidega tagasi, siin uut lina koormat peale wõtma. Selle kuu 7. pääwal tuli määratut aurulaew .KarS" Hamburgist seia, kui 25. raudne aurulaew sel aastal. Nii elawat laewasõitn  ei mäletata siin nähtud olema ja selle kohalised on ka linna-kassa ja töörahma teenistused. Kõik kuurid on kaupa täis ja lausa taewa all puuwilla wirnad ja üks määratu wiljawirn, mis korda ootawad raudteel edasi ja aurulaewades wõerale maale weetud saada. Raudtee  ei jõudnud kord linu ja Venemaalt toodud metslinnu kastist Tallinnast seia wedada, muist pidi rutu parast regedega  weetud saama. Ka Pärnust weeti regedega linu meie sadamasse. Nüüd nähakse ka selgest, kui kitsas meie fadama-fild seesuguse kauplemise kohta on. Koormad ja tühjad reed topiwad kõiki kinni ja tungiwad nii waewalt üksteisest mööda, et hirm peale tuleb, üks hobune on ka kord sillalt alla tõugatud, on aga ilma suurema hädata peasüüd. Aurulaew .Royal Ministrel", mis Tallinna ja Baltiski wahel jea sisse kinni külmetas, oli jeaga ühes Hangö ligidale aetud, on nüüd aga lahti peasnud ja juba Kopenhagenis! mõõda sõitnud. Rakwerest ja ümberkaudu kirjutab kohaline .Teadaandja":  „Ka sel aastal et ole laat ilma immese-ohwrita mööda läinud. Wiimase kuu 27. pääwa õhtal sai siine majaperemees Jaa? Saare, umbes pool wersta omast majast eemal, kolmest rewolri-kuulist surmani haawatud, uulitsa! maaS leitud. Umbes kell 8 aeal sai surija oma elumajasse toodud, kuS tema homikul kell 6 hinge heitis. Paigal ettewõetud ülekuulamiste läbi on wälja tulnud, et tapetud inimene, kes kõige naabrite ja tutlawate tunnistust mõõda ükS rahuline ja kasin mees oli, kell 6 aeal kottu wälja läinud, oma aSja tallitama. Kell 8 aeal leiti teda oma were fees, kuida tähendatud, oma elumaja ligidal. Kui rewolwri-paukudest ehmatatud naabrid senna jõudsiwad,  siis ei olnud kedagi kahtlast inimest uulitsal näha." Ühel ööl wiimasel nädalil, on ühe Kunda «valla taluperemehe  tallist must mära saaniga ja riistadega, 100 rubla wäärt, ära waraStatud." Peale selle kirjutab see leht weel ühest wargusest Rakwere linnas.  Linnafaadlkute-kogns  on Wene kirikukoolile 200 rubla abiraha, Vogteikohm-wanemale 100 rubla ja Vogteikohtu-teenrile 36 rubla palga lisa määratud. Ülema Potitsei-soldati palgast taheti 125 rubla maha wõtta, niisamati ka mõnda teist «väljaandmist mahendada, mis aga suuremalt osalt wasta wõetud ei saanud. Jahi linna metsas on 15 rubla eest aastas rendi peale antud. Kuida lugejad ehk weel mäletawad, sai Rakwere Linnasaadikute kogust määratud palk Ewang.-Luth. usuõpetuse abi-kirikuõpetajale ja sellesama usutunnistuse usuõpetajale linna koolides, Kubermangu-walitsuse poolest maha kustutatud. Tartust. Pärast oma kirja „Uurimine Depra üle Läänemere maadel" eestkostmist, sai selle kuu 22. pääwal Tartu suurkooli kõnesaaliS herra Doktoranti Peter Hell at arSli-teaduse Doctorik» nimetatud. See kiri on pidalitõbe kohta meie kodumaal wäga tähtjas ja,.UuS Tartu Zeikung" lubab selle üle edaspidi rohkem kirjutada. Pidalitõbe uurimist ja wsitlemist selle wasta on Professor Dr. E. von Wahl esiteks äratanud ja nüüd on Dr. P. Hellat seda suure hoolega ja osawusega oma kätte