sõalaewad ära piaks keelama Punase merde minemast. Wöib olla, et nendest tülidest suuremad järeldused tulewad,  mis aga maa haige mehe poolest ju mitte oodata ei ole. Türgi sultanil olewat ju jälle kõwa nõuu, praegust Egipti miitsekuningat ehk khediwet, nagu teda kutsutakse, ammetist lahti lasta ja töist tema asemelle panna. Tema mees loodab seesuguse uuendusega wähema naabri raha asja poolist parandada, nagu mõne aasta eest Jsmaelpashaga  kutsuti, aga midagi ei mõjunud. Sellepärast ei olla ka nüid enam töised Euroopa suur-riigid sultani wahetamise plaani poolt, waid püiawad asja magusamal wiisil katsuda ära awitada. Jah ka walitsejaid wahetatakse  maailmas. Ameerika ühendatud riikide senator Edmunds tõi hiljuti parlamendile ühe uue seaduse plaani ette, mille järele kõik need Ameerika kodanikud, keS dinamiiti kurjatööde jauks walmistawad, pruugiwad ehk wälja angeldawad, riigi seadust mööda karistatud piawad saama. See uus plaan olnud juba mõni nädal malmis, aga Londoni plahwatuste pärast saanud tema ettepanek kiirestatud.  Seda uut seadust antud komisjoni kätte läbiwaadata  ja wõida küll arwata, et tema wissiste waStu wõetud saab, kuna muidu riigiwalitsusel wõeraSte riikidega  wastameelelisi tegemisi wöib tulla. Omalt maalt. Wiljandist. Kohaline põllumeeste selts pidas 20. Jaanuaril oma esimest selle aasta koosolekut, kus kaks kõnet peeti, mis mõlemad selles lehes ilmuma saawad. Seltsi kirjutajaks jäi hra A. Teppaks. Rewidendid oliwad 1884 a. raamatud läbi waadanud ja andsiwad aru, ning.oli selle järele seltsi kassa sissetulek 8096 rbl. 51 kop. ja wäljaminek 7137 rbl. 59 kop. ning wõlgasid oli kõik kokku mõttes tasutud 5757 rbl. 72 kop. Meie piame selle üle wäga rõõmustama ja soowiksime ka sellel uuel aastal sellsamal wiisil heaste edeneda, töös ja tegewuses ja ka rahajõun poolest. Kohaline laulu selts „Koit" on omal wiimasel koosolekul wana eestseisuse uueste walinud ja jäi prefitendiks  C. Laksberg, tema abideks sai päewapiltnik J. Lievensiröem uueste ja T. Kurrik endine walitud; kassameistriks  on rätsepmeister J. Juhkamson. Sellel seltsil ei ole küll praegu enam palju liikmeid, aga oma raha asja poolest olla tema paremas korras, kui kunagi enne. Nagu meie minewa aasta lõpul teatasime, on nüid ka Wiljaudi kreis kohtu wanem asseSsor Edgar von Slryt Pollist ammetift lahkunud ja tema asemelle walitetud  Heimrhali pärisnik Friedrich von Sievers. WiljandL maakonnast. Jälle kõrtsid! Mõtlejad rahwa liikmed ei saa õieti aru, mill wiifil kõrtsipapad wõi isandad raha kokku saawad! Palju küsiwad isieneses, kuidas ommeti weikene külakene nõnda palju ära jõuab juua, kuidas mõned kümned mehed ommeti nõnda janused  olla, ei sada rublasid läbi kurgu kõhtu kallawad? Aga nagu igal asjal mitu külge on, nõnda on ka meie kõrtside rahateenimisel mitu külge, mis suuremal ja nimelt kainemal hulgal päris tundmatad on. Üks neist iennini tundmatest kõrtside raha-hallikatest on see seaduse  wastaline wöõrkaup, et wiimasel ajal kõrtsides kinniste uste taga raha peale kaarta mängitakse. Ühes kõrwalises T. kihelkonna kurus õitseb see sala „sehwt" juba mõned aastad. Pea kutsutakse küll üht ja pea jälle töist kõrtsimeest silla kohtu ette, ka on mõned oma 25 rublakest trahwigi maksnud, aga siiski ei ole trahwi suurus mängu mehi ära wsinud hirmutada, waid asi püiab ikka weel hullemaks minna. Praegu on weikese A. küla kõrts, kus kolm talu ümberkautses on, selle süi all ja kõrtsimees kaela kohtu läbikuulamisel, sest et tema hulga raha noorte meeste käest ära olewat mänginud, kes seda nüid kohtu teel tagasi parandawat. Nende ridade kirjutajal  oli wõimalik ühte kurba näitust nendest tükikest näha ja nimelt seda kuulda, kuida mõeldud kõrtsimees üht noort kaasmängijat nõnda augutelles: Alles kewade said sina oma isa parandust üle 700 rubla kätte ja nüid oled seda kõik juba läbi mänginud. Sa nõuad seda nüid kohtuteel minu käest tagasi hm! Tule pois parem nüid, kuna sa ju midagi omas elus ei ole õppinud ega seepärast ka midagi ette wõtta ei suuda, minu juurde sta karrja j. n. e. Neid ja sarnaseid muid sõnu weel kõrtsimehe  suust kuuldes, ei wsinud ma sugugi uskuda, et pealt näha mõistlise loomuga noormees ainsama suwega seitse sada rubla wanemate pärandust mänguga wõifl maha wisata, aga ommetegi tunnistasiwad seda ka töised juuresolejad õigeks. Ime ja hale on ta õieti küll! Sagedaste on poisid killas kinni ukSte taga ööd läbi „konni pannud", nõnda kutsuwad nad ise oma wõidumängu.  Jäenud sõbrad wahel tulemata, siis wõtnud kawal kõrtsiisand pudel punast tasku ja läinud kodu järele, olgu see nüid mis nime all tahte ja sedawiifi saanud tema ikka omad „ kunded" kätte, ning mida muud, kuid jällegi lastud käia. Kõige suurem kautaja olnud üks rätsepp ja kõige suurem wõitja ikka kõrtsimees „ise". Kõrtsimehe wend, kes oma peremehele truu teenija, pealt 699 rbl. suwega sisse wõitnud, nõuudnud ka omale osa ja sealt tulnud tüli ning antud asi kohtu kätte. Soowida on, et kohus kõige pidi selle seaduse üleastumisele „ kange pressi" peale paneks, ehk mõjuks see selle wähendusele ja kadumisele; sest kes kuulda ei taha, see piab tundma. S. kihelkonna Kolmekuningapühal Jordanil käiad saanud Riidaja Rilli kõrtsi ees iseäralisel wiisil kuuma peaga poiste läbi kodu sõidul kinni peetud ja läbipeksetud.  Mitmed noored mehed, kelle kaasas ka naesterahwad  sõitnud, saanud nõndanimetatud „ jonni pärast" joobnute  käest nii palju peksa, et mõned kirikus käiad meriste peadega minema peasenud. Ilma nuheldamata ei ole kedagi mööda lastud, üht naabri kihelkonnast mööda sõitjat noort peremeest üleannetumad saani pealt maha kiSkusiwad, aga töine ennast kõwaste sõiduriista peal kinni wõist pidada ega teda maha ei saadud ning põgenema  saanud. Nagu mina kuulnud olen, tahab mõeldud  kiriku walitsus selle nurjatuma pühapäewa rikkumise  ja tee käimise takistuse üle kohut nõuuda, mis ka soowida on, et kiimalus oma kohalist karistust wõiks saada. 8." K. walla kuulsa kaupmehe K. pood, kellest meie alles 2. numbris rääkisime, on nüid 13./14. Jaanuari öösel ära põlenud. Ta olnud tulekassas 19,999 rubla all kinnitatud. k. 8. P. kihelkonnast ja K. wallast kirjutatakse meile, et sealt U. külast üks kõlwatu kombetega peremehe poeg H. O. öö ajal koolimajasse tunginud ja seal laiduwääriliselt  öörahu rikkunud. Asi kantud kohtu kätte ja kihelkonna  kohus pannud süidlast 6 rubla trahwi maksma. Töine kord on temal korda läinud kiriku tulba kirjakasti lukku lahti saada ja sinna ühe kaimduse kirja awalikult wälja panna! Kahetsemise wääriline kombete rikkumine, kui noored mehed enam ligimese anu tarwilikult pühaks ei mõista pidada. Hoidku ennast igaüks sarnase langemise  eest. L.." Pärnu gümnafiumi kaSwandikute hulk ei ole seeläbi mitte kahanenud, et sinna mõne aasta eest uus kreiskool asutati. Minewa li. pool aasta lõpul tegiwad gümnasiumis  7 noort meest omad lõpu eksamid ära, kes suurkoolides  edasi õppida soowiwad. Pärnu maakonnast. Tõstama kihelkonnast teatakse meile, et seal ka wiimaste aastatega Greeka õige-usu koolid mõnusalt edenema on hakkanud. T. walla kooliõpetajad olnud iseäranis oma õppijatega jõuluks rahul ja teinud nendele seepärast ka kena jõulupuu mitmesuguste kingitustega.  Jõulupuule oli kohaline preester külaliseks, nõndasama  ka mitmed lastewanemad pealtwaatama tulnud. Kõikide  rõõmuks ja meeleheaks jutustasiwad koolilapsed ladusaSte  Kristuse sündimise piiblilugu ja laulsiwad kenaste Wene keeli: euaueni." ja Lastele jagati kingitusi ja kõik laulsiwad pidu lõpul Eesti ja koolilapsed  ka Wene keeles Keisri laulu. Edasi haridus! U. X. Tartust. Pühapaewa! 20. Jan. õnnistati Maarja koguduse uus õpetaja Paul Willigerode ammetiSse, oma lahkunud isa Hugo Adelbert Willigerode prausk ja konsistorial  nõuuniku asemelle. Õnnistamas oliwad Tartu maakonna prausk Hasselblatt ja Helme õpetaja E. Behse. Tartu maakonnas Kursi kirikus anuud Tammiku ja Tõrwe lauljad kroonlühtri heaks 27. Detsembril m. a. kontserti, millest ka rahwaS kaunis heaste osawõtma oli tulnud. Lauljad täitsiwad oma kohust üsna kauniste, mille eest neid ka Puurmanni parisnik E. von Manteusfel ja kohaline õpetaja prausk K. Töpffer lahkeste tänasiwad. Raha oliwad need kenad lauljad 27 rbl. 10 kop. kroonlühtri  heaks rahwa taskust seekord wälja meelitanud ja tahawad suwel hoopis ilusamat kontserti anda, muidugi ka hoopis suurema sissetuleku lootusega. Asi hakkab meie wagusas nukas ka elawamaks minema ja edafipoole nihkuma.  midas waga kiitma piame. Õnne ja ikka enam õppimist laulus ja lu'us uueks aastaks. —j—  Töine kirjasaatja teatab meile sealtsamast kihelkonnast  weidrat pilti hobusewargatest, keda ka seal puudu ei olewat. Pitkanäpu ammetimehed warastanud saunamehe  ainsama hobusekondi ara ja läinud oma teed. Kust wõi kellega waene saunik wargaid taga pidi ajama, muud kui aga ilusaste rahul. Aga wargad wenüikesed oliwad suure pakkiga piitsa maha unustanud, seda tundsid inimesed H. walla hobuste pärisniku J. R. oma olewat ja sellest saadi meeStele jälgedelle. Kaasammetnikuks tunnistati sellesama «alla pileti soldatit, keS ka ju enne mitu korda kinni oli istunud. Mitud panti raudu ja läksiwad lõginal  Tartu poole. Ehk küll neid õnneteel kätte saadi ja ära saadeti, siiski on weel mõned maha jäenud, miS sellest näeme, et Kolme-kuninga püha laupäewa õhtul paari tunni aja sees S. walla ja P. küla koolimaja eest kaks head kimmlid jällegi ära warastati. Saadetagu ära tühjale maale kõik, kes aga korra oma käed töiste hobuste waljaste ehk ohjade külge julgemad piSra. Ara, ära, siis on meil mõnusam abi. 9. 1 " Riiast. Läti päewaleht „Baltijas Wehstnefis" teatab,  et Tartu koolikonna kuratoriumil nõuu olla, meie kubermangude kreiskoolide õpetus keeleks mõlemates alamates  klassides Eesti ja Läti keelt ja ülemas klassis Wene keelt teha. Meie rõõmustame selle sõnume üle wäga ja wõime tõendada, et seesugune muudatus suurt kasu meie rahwale saaks tooma, kuna juba 99"/ o neid lapsi kreiskoolides käiwat, kelle kodune keel Eesti, Läti wõi Wene keel on. Soowime selle muudatusele kõigest südamest  õnne. Endine Liiwimaa kubermangu prokuröör ei minewat  mitte Taganrogiöse ammetisse, maid jäemat meie maale ühe tähtsama ammeti peale. Keiserlik Majesteet on sisemiste asjade tallita ja ministri ettepaneku peale Riiga üht wangide eeftmuretsemise  naesterahroa komiteed kinnitanud ja mõeldud komitee juhatajateks nimetanud: Prouad salanõuunik Maria Advlfomna  Shewitsh, kindral-majori proua Kosen, riiginõun. Sinaida Semenowna Tobiesen, baroni proua Lydia Nikitshna  Maydell. Härra Nebukat on ühe kalendri wõi tähtraamatu  teinud, millesugust „küll taieste «eel Eesti selle põlme rahwal enne ei ole olnud." Tema kaanesid katawad  „ Kündja" pildi sodid ja sisu olla põllumehe märgi nõudmise järele ära säetud. Iga kllu päewade lehel on ka oma töö õpetuse tükike alla kirjutatud, kus ikka ja ühtepuhku seda põllumeeste tööks nimetatakse, et „Kündjat" tellima piab. Swehthomi walla peremehed, nagu Läti päewaleht  „Balt. Wehstn." kirjutab, oliwad arusaanud, et hobuse wargad oma saaki mitte kohe edasi ei wii, waid neid warguse paiga lühidal esite marjul piawad ja siis alles edasi ajawad, kui otsimine ligikonnas maikinud. Selle kõige juures on aga ära nähtud, et mõned peremehed ise sarnaste kurjategijatele abiks on ja neid oma wargusesaaki  warjamises awitawad. Seepärast on wallamolikvgu otsuseks teinud, et kõik peremehed, kellest niisugust süidi on märgatud, omaift taludest wälja piawad aemd saama. Seda määru on ülemalt poolt tühjaks tunnistatud, sest et seadus seda ei lubamat, aga amaldud wallale, et wald igal ajal wargate kinnipüidmiseks kubermangu walitsuse käest sharndarme ehk kasakuid abiks wõimad saada. Zakobstadtift kirjutatakse „Heimath'ile, et sellel linnakesel  rõõmsaid päemi palju ei olnud. Esite hirmutanud paari aasta eest rohked tulekahjud linna elanika, siis rõhunud  neid jälle suured maja maksud ja sedawiisi läinud majade hinnad suurel mõedul tagasi. Mitmed majad wötnud  Kuuramaa majade* laenupank mõla eest oma walitsuse alla ja mõned töised langenud jälle linna laenukaSsa kätte. Üks maja müidud minewal sügisel koguni 37 rubla eest ära! Linna elanikud olla juutidega pooleks ja nõnda olla stis ka linna molinika olek linna-isad 10 kristlast ja 10 ebreameest. Jaanuari kuul tulla wolinikude uueste walimine, millepärast mõlemad parteid liikumas olla. Biibnlni linnas õnnistati Nikolai gümnasium nende päewade sees sisse. Esmalt õnnistasimad uut koolimaja Greeka õige-usu preestrid oma usu kombe järele ja siis Lutheri õpetajat. Seepeale andis linnapea koolimaja wõtmed  õpetaja-kogu kätte ja soowiS, et uus koolikoht linnale Snnistawat mil ja kannaks. Siis pidanud ka meel kooli direktor Wohlgemuth ja inspektor Feldt kõnesid. Tallinnast. „Wa!guse" toimetaja ja wäljaandja hra. J. Kõrw on neiu A. Keeriga Narmast kihlatud. Tallinnamaalt. M. kihelkonnast kirjutatakse meile ammetnikute walitemisest ja näidatakse, kuida see ka kaugemal riigil kahjulikuks mõib olla, kui maast madalast nende juures ette ei waadata. Nimetatud kihelkonnas T. wallas walitetud  sügise imelikul wiistl wallawanemat ja peakohtumeest.  Kõrtsi sõbradest küsinud keegi, keS kõige rohkem wiina ostab, see saagu ammetisse. See peale määratud wiiS toopi ära kulumat ja saadetud sedamaid järele. Kes siis julgenud seesuguse kena plaanile mastu rääkida sellel ei wõinud muidugi ammetise saamise lootust olla' maid healed anti nendele, keS wiina järele saatmise poolt oliwad ja seda soomitafiwad. Wäga kahju, et ajalehti  nõnda mähe soetakse ja nende soowisid tähele ei panna; kahju meie Eesti auule ja kahju asjale. Meil on tänawuste kihelkonna kohtumeeste walituse üle kaebtus sees ja loodame wigasest mehest lahti saawat. Iga meeS teab oga, et sarnased kõrtsipead midagi mõtelda ei mõista ja seepärast ka asjatundmatud on! Seepärast suguwennad, 4. Sakala. 1885