läksiwad, sellepärast ei olnnd küll muud teed, mille peal ühendus tagasi wõis tulla, kui see, uuel Valitsemisel  ennast täitsa uue kanditaadi juures ühendada. Uus õpetaja B. Sperrlingk saab ka. tõeste pea terwe koguduse armastust enese poole wõitma, ning sellepärast wõime Otepää kogudusele kõigest südamest õnne soowida. Kontsert. Sangaste kihelkonnast kirjutatakse  meile: „Minewal aastal kirjutas „ Eesti Postimees"  meie maanurga halli-kuue rahwa pimedusest kaks pitka lugu, kus sees ta nuttis, et harjdus hallikuue  rahwa külge ei hakata. Selle wasta aga näeme ühtepuhku, et kus meie maanurga rahwast natukene tegewusele kutsutakse, igapidi tema rikkad waimuanded ennast awaldawad, ja haridus õige kerge külge on hakkama. Nii hakati praeguse aasta hakatusel Sangaste  kihelkonna mehi laulu- ja mängu-kooridesse kokku koguma, ja nüüd oliwad nad juba nii kaugel, et 14. Aprillil ühe suure waimuliku kontserdi wõisiwad anda. Selle kontserdi - andmiseks oliwad ennast kolm koori ühendanud: Sangaste meeste laulukoor, Sangaste mängukoor ja Laatre segakoor. Kooride lühikese kestuse  aja kohta pidiwad kuuljad kuuldud mängu ja laulu tõeste kiitma. Muud kui see kurwastas koosolejaid,  et Laatre laulukoor omi laulust üksi Saksakeeles  awaldaS, sellest waatamata, et kuuljate seas küll wist mitte üht niisugust ei olnud, kes Eestikeelt poleks mõistnud, aga suurema jaule Saksakeel suutumaks wõeras oli. „Haridus" Sangaste kihelkonnas ihub hoolsaSLe omi hambaid Eestikeele kui ka halli kuubede wasta, ning ongi nad ka juba mõnegi mehe küllest mõlemad maha närida tahtmas. Soowida oleks, et meie rahwas oma kallimat omadust, oma emakeelt mitte nii kergelt enese käest ära ei laseks minna. —Z. IMnnast. Tallinna koolist oleme omas lehes juba pääril korral'räWud, ehk küll Saksakeele ajalehed seda sagedamine teewad. Selle kooli asutaja ja juhataja, proua Natalie Pehrna, on oma koolis tehtud töödest 15., 16. ja 17. Aprillil Peeterburgi Peetri gümnaasiumi saalis Basaari ehk näitemüüki pidanud, mis päälinnas palju osawõtmist on leidnud. ASjad oliwad õmblused, koutud tööd, õlgedest, laastudest ja pahu witsadest punutud asjad, nahast ja kase tohust tehtud lillid, riidest ja papist tehtud tööd ja muud.. Et seesugusele koolile palju materjali ja tööriistu tarwis lähäb, sellepärast oli see näitemüük nende riistade muretschniseks asutatud. Kõik suuremad Wene ajalehed kiidawad neid tööst wäga ja on ka ülemalt poolt lootust antud, et Tallinna  tütarlaste käsitöö kool riigiwalitsuse poolt abi saab saama. Läänemaalt. Äkiline surm. Kullamaa kihelkonnast  kirjutatakse meile: „Lihawõte esimesel pühal suri Kullamaa Jõgewa trahteris noor Saaremaa mees, Wassili Waibt, ära, kes 24 aastat mana ja Maasika wallast päri oli. Nagu ligi leitud «dressist näha oli, tahtis ta wistist Peeterburgi linna minna. Tema kastis oli kõiksugu tiisleri tööriistu ja mitmesuguseid õlisi pudelites leida, mis poleerimise juures tarwitatakse.  Aga imeks peab panema, et seesugusel mehel raha paljalt 54 kop. ligi oli, ehk küll K. wallawanem tema taskud ja kasti läbi laskis otsida. K. wallamalitsus  laskis nooremehele puusärgi teha ja ta puhkab nüüd Kullamaa kihelkonna surnu-aias pooles mullas, lunni Saaremaalt kirjad tagasi jõuawad, mis nooremehe  sugulased teemad. Narwast. Õnnetus. Naroowa jõge mööda sõitsiwad lootsikus hulk inimesi Oudowa kreisist Narma poole, et raudtee peal Peeterburgi linna minna, kus nad suwel aidades töös on. Narma kose ees läks aga lootsik ümber ja sõitjad kukkusiwad kõik mette, kust küll 35 inimest wälja tõmmati, aga 16 inimest uppusiwad ära, nende seas mitu noort tüdrukut. Peeterburgist. Persia ja Türgi saadikud, keS õnnesoowituse kirjadega sealt maa walitsejate poolt Peeterburgi linna Keiserliku Majesteedi juure on saadetud,  pöörsiwad oma hulga seltsilistega mitu päewa Päälinna tähelepanemist enese poole. Persia saadik on Shipehsalar-Azam-Hadshi-Mirza-Hussein-Khan ja Türgi saadik Reuf Pashaa. .Majesteet on 26. Aprillil käsku annud, nüüd kaardi-mäe soldatit edespidi täit habet wyiwad kanda. Üliõpilaste hulk St. Peeterburgi. suuurekooli peal oli.mullu aasta lõpetusel 1825 meest, kellest 234 ülipikast histooria-siloloogia jaus, 879 fiisikamatemacckika  (neist õppisiwad 607 looduse teadusi) ja 675 õimlse-teaduse jauskonnas õppimas oliwad. korda läinud, jälle ?X.üht suuremat kurjategijat ja 1. Märtsil sünnitatuhHirmsa  süü osalist kätte saada. Politsei oli kurjategijat  juba mitu päewa järele wahtinud. Ja kui teda süüdlaseks tunti, käskis linna päämees teda kinni wõtta. Seda käsku täideti öösel wasta 28. Aprilli kella 4 ajal hommiku. Kurjategija on 29 aastat wana ja on maaaluse tulesüütuse kaewanduses päämees  olnud. Kurjategija elukorterisse, mis Newski- Prospekti äärde ulatamas uulitsas oli, ilmusiwad korraga  nimetatud tunnil üks politsei-ohwitser mitme politsei ametnikuga. Kui teda magamast üles raputadi,  kinnitas ja puikles kurjategija, et tema elukorteri  läbiotsimine ainult siis tohtida ette wõtta, kui tema kaasteener seal juures olla. Kui temale aga öeldi, et tema ees üks linna päämehe ohwitser praegu seisab, ruttas ta wastata: siis nõuda tema, et üks ametnik siinsest linna jauskonnast juures pidada olema. Kurjategijaga ühes kambris elas ka tema õde weikese lapsega. Sde wõeti ka mangi. Kurjategija olla ka, nagu ajakiri „Porjadok" teast ütelda, töiste wiie kurjategija  ära hukkamise juures olnud ja pealegi seal platsil ja Istekohal, kuhu ainult kohtuametnikude! ja mõnel oma- ja wõeramaa ajalehtede sõnumesaatjatel wõimalik  pidi olema sisse saada ja muud rahwast kedagi sisse ei peatud lastama. Mitmelt poolt Lõuna-Wenemaalt tuleb Peeterburgi linna sõnumeid, et Juuta alama rahwa poolt taga kiusatakse, nende hooned ära lõhutakse ja neid ennast ka piinatakse. Kohaliku walitsusel on pea korda läinud, neid tooreid awaldusi lämmatada, kus juures palju hullustajaid mangi wõeti. Adam Peterson'ile *). Adam Peterson on 17. numris ühe kirja Sakala kohta awaldanud, WWWWU ma siin need paar sõna räägin, mitte selles mõttes, et Adam Petersoni teutada ehk Sakalat auustada, waid üksi sellepärast, et tõele anu saaks antud, ehk küll Petersoni pesemata sõnad seda wäärt ei oleks, et neid maksaks seletada. Kes on Adam Peterson? Tema ise kirjutab: „Et küll minu püüdmised suurema osa Eestlastel tuttawad on:c." Eestlasi  on peale 800,000; suurem osa sellest arwust on 5, 6, 7 ja 800,000, wähem osa aga 1, 2 ja 300,000. Seega on siis Adam Petersoni püüdmised läbistiku 600,000 Eestlasel tuttawad. Kas on õige? Ei ole! Adam P. on Holstre walla mees ning ajas Holstre ja mõne muu kroonu walla protsessist maade asjus. Tema õnnis wend Peter Peterson, endine Tartu student, oli kõikide nende protsesside hing, ning kui midagi need pMsessid aitannd on, siis. Eestlased, kest. sest kasu saiwad, üksi Peter Petersoni. MMn Peterson oli Peter Petersoni  kannupoiss. Selle kannupoifi püüdmisi, kes nüüd mitu aastat juba Wenemaaleläb, 600,000 Eestlast tundma. Nende ridade kirjutaja tunneb AdäM -Petersoni wäga hästi. Iseäranis suurt waimu haridust tal 'pols> Maimu andid on heakesed; neid 'pole ta aga millegi iseäralise ameti wälja harinud. Ta on esite rätsepp, siis pool adwokati, möisawalitseja ja wiimsel ajal Holstre hobuste parSniku pidanud. Ta räägib Wene ja Saksakeeli ja kirjutab wäga ilusa käekirja. Kaswu poolest on ta lühike, habe suur ja must, nina liia napsiwõtmisest punane. See on Adam Peterson. Enamal jaul Eestlastel 'pole ta mitte tuttaw, seda ta paljalt luuletab, sest luule and oli temal wanast ka heakene, iseäranis regewärssides. See mees on narrjtujul, et Sakala tema „laulusi" wasta ei wõtnud, nagu kuuleme, ja siiski korraga kuulsaks tahab saada, ajalehe „Walguse" sees ühe tüki selle pealkirja all: „Sakala töö palk" kirjutanud. Seda tükki tahan ma nüüd läbi waadata. Seks wõtan mõned mõtted käsile. Adam Peterson ütleb: 1. „Iseenese kiitust ..Walguse" sisu millgil kombel ei awalda." „ Walguse" enese seest wastus selle peale: „Walguse" kiired käiwad loodud kombel zc.; „Walgus" on walgus ja jäeb walguseks; „Walgus" jäeb ikka „walguseks" ja saab igaweste Eesti pinda walgustama. Need paar rida on wiimaste „Walguse" nummerte seest wõetud, esimesed kihisewad ja kahisewad lollist, upsakast iseenese kiitusest. Wiimsed numrid ehk on ka sellepärast natuke jälle tõisiti, et Raudkepp, endine Ambla köster, kes nüüd ..Kalewipoja" seltsi koolmeister olla, Lindenbergi tööd natuke ehk kohitseb. Adam Peterson peab aga need kiitused kõik sula tõeks. 2. Need 632 rubla, mis Sakala enesele korjata  lasknud, saawad igaweste tema „ahnust" tunnistama,  ütleb weider Peterson. Need 632 rubla ei lasknud Sakala mitte oma käsu peale kVrjata, waid need saiwad tema selja taga korjatud. Kui Adam Peterson soowib, siis wõib tema Holstrest selle trükitud ringkirja tulla lasta, kus Eestimehi ühe iseäranis komitee poolt palutakse Sakalale tänu tunnistuseks raha kokku panna. Seda on tehtud. Seda raha ei wõtnud Sakala mitte omaks wasta, waid alustas ühe „Sakala-stipendiumi"  Eesti studentidele. Sellest stipendiumist on üks Eesti student juba 100 rubla praeguse aasta kohta saanud, ning maksetakse seni edasi, künni see summa otsas on. Kus on siis Jakobsoni „ ahnus"? Adam Peterson ütleb, Sakala nälg on imelik olnud. Niisugust sõna ei kuulda Holstre wallas mitte, kelle liige Adam Peterson on. Seega on Adam Peterson terwet Holstre walda häbistanud^ - 3. On rgske uskuda, et Jakobsonil üks weerand  südame tunnistust on olnud. See tähendab: on Meie oleme otsuseks teinud, nii mähe kui wõimalik „Walguse" - ja sarnaste lehtede laimduste peale wastust anda Ka A. Peterson'i kiri oleks wastamata jäenud, kui meile mirte Holstre walla liikmest kiri sisse ei oleks saadetud, millele siin ruumi oleme pidanud andma. Sakala Toimendus. uskuda, et Jakobson ülepea Looja käest südame tunnistust 'pole saanud. Häbemata sõna ühe mehe kohta, keda kõik Eestirahwas auustab ja tema lehte 5000 loewad, kui ehk weel mitte enam. 4. ... Teie wasta, auustatud herra Jakobson, mõne rea oleu kirjutanud. Teatke, et mina peni ei pelga. Esiteks herra, siis peni. Nii kirjutab Ädam Peterson, sündinud Holstre mees, kes Lõuna - Wenemaal elad ja oma walla pääraha mitu aastat wõlgu on. 5. Adam Peterson wõtab „Walguse" naljapiisad hõlma aita. Ta kiidab seda, et Lindenberg Kalewipojaga kometit teeb ja toetab end see juures Saksa lauliku Schilleri peale, kes omas luuletustes wana Kreekamaa wägilaseid Achilleus't ja Pyrrhus't rääkida laseb. Siin on Adam Peterson Lindenberg'! aitanud pühadust muda sisse kiskuda. Kes on Schiller? Kes on Lindenberg? Julgeb Lindenberg tõeste oma naljapiisliku luuletuse wemmeldamist poole - jumaliku Schiller'! luuletuste kõrwa panna? Mis tahab Adam Peterson siin Pyrrhus'est, keda meie paljalt Trooja linna ärawõitmise juures kui Kreeka wägilast tundma saame, ning kellel muud mingisugust iseäralist tähendust 'pole? Seega on meil üks kõik, mis sõnu Schiller tema suhu paneb (mina 'pole neid iseäralisi sõnu siiamaani weel Schiller'! luuletustest leidnud). Schiller wõttis need sõnad Kreeka keelest ja Kreeka rahwas ütles: just nii on Pyrrhus rääkinud. Kui nüüd meie Lindenberg tõeks jõuaks teha, et Kalewipoeg ka nii on rääkinud, nagu teM naljapiiskades seisab, siis saaks ka Adam Peterson ise ütlema: „Töeste, see mees oli üks suur wasikas!" Mees, nagu Lindenberg, kes paar aastat Riia wallakoolmeistrite  seminaris olnud, paar sõna puudulist Venekeelt pursib ja ühegi rahwa mütoloogiat (wana jumalate teadust) lugeda ei mõista, see ei tea ka Kalewipojast midagi lugu pidada. See laseb teda sõimata ja lobiseda nagu kõige walla tumat karjapoissi. 6. Waatke, wennad, missugust „Pelli" oleme pidanud kummardama. Ja paraku ka mina olin tänini nende hullustajate hulgas! Ka mina, see on mina see suur ja kuulus endine Holstre hobuste parsnik Adam Peterson. Kuulge Adam Peterson, Teie suurustate omas uues hullustuses! Meie Sakala lugejad 'pole iialgi hullustajad. Kui Teid hullustus „Walgusele kihutas, siis teadke, et see hullude maja „Walgus" Teid weel hullemaks teeb. Aga ärge nimetage  meid mitte wennaks; sõnal „wennad" on ise tähendus. Juba sellepärast ei wõi Teie meie wend olla, et wiimati, kui Holstres käisite, ütlesite: „Eestirahwas on üks tühi rahwas, kes ära peab sulama!" 7. Sakala lisaleht olla tühjade wöeramaa juttudega täidetud. Kuidas wõib Adam Peterson seda ütelda! Kui ta ise abi tarwitab, siis lähäb Kreekamaale Pyrrhust otsima ja Saksamaale Schillerit paluma. Veiab ta aga Sakala lisalehest  tähtjamaid Saksa luuletusi, siis näitab imelik mees kohe kawalalt punast harja. „Walgus" ei mõista niisugust juttusi oma lisalehesse muretseda, sellepärast on tal ruumi rohkuse pärast 17. numri pool poognat nntuwäärt-haledaid nalja piisku täis. Siis trükib ta narrikese ja jömpimise kombel pool lehte oma piltide seletusest ja jälle ümberpvördnv sõnaoest täis, kelle kohta sõna „tühi" alles mänguasi on. 8. Sakala ütelda: Nüüd ou i«lge, et „Wal gus" oma praeguse wäljaandja all täitsa meie waenlane  on. Seda ütlen mina ka. Lindenberg ei ütle seda aga mitte, sest tema waimuharnnise järg ei ole weel nii kõrgel, et ta seda ütelda wõiks. Seda waimnharimise järge näeme ka sellest, et ta ilma järelemõtlematu Adam Petersoni lori ära -trükkis. „Walguse" tegija on küll Eestimees ja tahab ehk ka oma' ?llhwa kasuks tööd teha, aga tema teed ja sõiduriistad on loga laga" ja uued jälle segased. See asi on waenlus wasta wõidelda ei ole nalja-asi, sest rumalus on jõuud M-tvLgi ja kes tema meelewallas on, seda ta naljalt lahti ei lase. 9. Kes ..Walgust" laidab, on Eestiraywa waenlane  ja ta olgu meil kõigil pühas wihas põlgamise w-äärt, ütleb Adam Peterson. Ma palun Adam Petersoni, et ta mind omas pühas wihas ärapölgaks, sest mina põlgan Adam Peterson'i sõnadega üteldud omas pühas wihas ..Walgust" ära ja tahan tema tumedad jooned päewaklaasi läbi kokku koguda ja siis hengama saata ja töised Eesti ajalehed hanawahtideks pauna. —Anus Adam Peterson, mis see püha wiha on? Wiha üleüldse on üks ärapölgamise tväärt hinge omadus. Kättemaksta ei tohi inimene, see ei ole auus; wihas ei tohi keegi kohtumees kohut mõista, siis ta ei tee õigust. Kui meie midagi ära põlgame (näituseks ..Walgust"), siis põlgagem seda ilma wihata, külma werega ära, siis see maksab ka midagi. 10. Adam Peterson ütleb ..Walgusele": ..Ma tahan edasipidi midagi oma nõtra jöuudu mööda ..Walgnse" sees awaldada." Ma palun Teid, Adam Peterson, jumala  keeli, ärge tehke niisugust jõmbi tempu! Teie jõuud on jo nõder ja niisuguse „walguse tegemise" juures wõib jo ka meel nõdraks minna, kui ta weel 'pole. .Kingsepp jäe oma liistude juure" ütleb wanasõna. Lugege hästi neid laule lauluraamatust:  Nõdra meele parandaja :c. Lõppeks pean ma weel seda siin soowima, et Eesti kirjamehed  „Walgusele" midagi ei kirjutaks, künni Lindenberg tema juhataja on, see pitkendab üksi tema elu-iga meie kahjuks. Lindenberg ütleb omas kirjawastuses ilma mõtlemata, M. Sui gusaar on kawal rebane. Kuidas wöib niisugune leht ommeti rahwale kasu tuua, kes üht igapidi rahwa armastajat, hoolsalt Põllumeeste Seltsist osawõtjat ja koguduse preestrit nii ropult sõimab. Auusa mehe tegu oleks, kui Lindenberg ise ohjad käest ära annaks ja jälle koolmeistriks heidaks, sest ajalehe toimendaja  peab enam mõistma kui üks-kord-ühte aabitsast. Suurem  osa meie maa wallakoolmeistrid, iseäranis nooremad, oleksiwad  kõik osawamad lehekirjutajad, kui Lindenberg. Adam Petersonile soowin ma aga, et ta meelt parandaks  ja Lindenberki rumalustuse kallal ei aitaks. „Walguse" poolt ei wõi meie midagi loota, see trükib koik sopased sõnad ära, mis ta kätte saab, töise sõnaga üteldud: ta sööb köit ära, mis ette antakse. —n —