tarwituste eest rohkem hoolt kannawad, siis wõiks meie linnake aega mööda kui merewee paik tasakesti üles õitseda. Liiwimaalt. Läti koolmeistrite konferenz, mis selle aasta 27. ja 28. Jaanikuu pääwal Treidenis peetud sai, olnud »Balss'i" sõnumite järel osawõtjatest kaunis tühi. Ainult 33 koolmeistrit ja 10 wõ erast oliwad kokku tulnud. Kui kolu; aaStat tagast wiimane konferenz peetud sai, siis oli koolmeistritele kümme asja ette pandud, mida nemad kirjalikult läbi arutama pidiwad, aga mitte üht ainust asja ei olnud arutatud ja kirjalikult kaasa toodud. Ka peetud kõnedest ei arwa ,Balss" rohkem nimetamist teenima,  kui aga üht, mida RodenpoiS'i koolmeister Tshakar pidanud ja milles tema põhjustada püüdnud, et kodutöö õpetamine ja harjutamine, Klauson-Kaast «viisi järel, meie kodumaal suuremat edendust leida ei wõida. Neis «vähestes  maakoolides, kus kodutööd korraliseks õpetamise asjaks «võetud, olla see jälle maha ja ka nende hulk, kes Tartu kodutöö klassides käiwad, jääda aafl-aastalt  «vähemaks. Ilma et keegi Klauson-Kaas'i kodutöö õpetamise «viist kuidagi laita wõiks, ei tahta see asi meie tamse kooli-korraga olete kokku mahtuda. Wallakoolides olla selleks aeg ja ruumid kasinad, ja tööriistade ja teiste tarwitnsle ostmiseks olla «vähe jõudu. Suurem takistus selles asjas olla see, et hariduse ülesõitsemine tööde jägamist  pärib. Ainult metsrahwad teha kõiki ise, haritud rahwaste juures õppida igaüks oma era-ametit, milles tema siis ka suurt osawuft saada. Kodutöö õpetamine kestava  6 nädalit ja seal saada mitmesugust tööd õpetatud, aga keegi ei saada selleõ nii osamaks, et tema töö korraliste  harjutatud käfitõö-meeste tööga «vainule astuda wõiks. Sellepärast jätta tema seesugust tööd pea jälle maha. Järgmine konferenz saada aastal 1885 Lennewardenis peetud". Meie omalt poolelt tähendame selle juure, et Läti koolmeistred sellest wist mitte täitsa aru saanud ei ole. Kodutööd ei õpetata koguni mitte selleks, et keegi täitsa käsitöö-meheks saaks ja ennast ainult selle tööga toidaks, «vaid rohkem selleks, et meie maarahwas, nimelt päiwilifed ja nende perekonnad neil aegadel oma aega «võimalikult kasulikult tarwitama öpiwad, kus põllutöö seisab. Mitte suuri ja kunstlikkust asju ei pea kodutöö läbi suurele maailma turule saadetud ja nendega seal «vabrikute ja korralist õpetatud kästtöö-meeSte tööde wasta «võideldud saama. Kodutöö peab weikeid ja lihtlast asju «valmistama, mida «vabrikutes ja korraliStes käsitöö asutustes  kas koguni mitte ei tehta ehk ka nii palju ei tehta, et maailma turu nendega juba ülearu täidetud oleks ehk täidetud saada wõiks. mis osalt ka «vabrikutes iialgi nii heaste ei «valmistata, kuida tasane kodune käsitöö seda teha wõib. Meeste ja poisikeste töödest nimetame siin näituseks ainult: puulusikaid, pumvaagnaid, «vispleid, korwifi,  nikerdatud salati kahwleid ja lusikaid, mängu-asju ja teisi seesugust; ehk «vahest ka lihtlast saapaid, kingi ja nahkkindaid; naesterahwa ja tütarlaste töödest: sukki, kindaid  niinelt peenemast «villasest lõngast musti kindaid, mis sel korral palju tagapärimist leiawad. pitfisi, punutud paelu, olest punutud kübaraid ja teisi seesugust. Kunstlikud naesterahwa käsitööd, nagu neid meie kuulsas ,Technika käsitöö koolis" õpetakse, on rohkem jõukate neidude lõbus aeawiide, kui lihtlase rahwa töö. Kõik need käsitööd ei tarwita kallimaid riistu, suuremaid ruumist ega kallist matcriali. Kas korralised wallakoolmeistrid ja nende abikaasad  ise ja üksi seesugust käsitööst õppima ja õpetama peawad, «või kaS selleks era-harjutajaid kulub, seda jätame esiteks kui üht lahtist küsimist, koolmeistrite-konferenzide ja asjatundjate awaliku ja kirjaliku arutamise hooleks, milleks meie arwates iga rahwaleht hea meelega ruumi annab. See asi ei peaks aga esimese takistuse pärast mitte kõrwale  heidetud saama, nagu ei oleks see maa", s«neie rahwa" ja »ineie koolide" kohaline. Just meie maal, kus põllutöö aeg lühike on, kus pitkal wahe-aeal korralisele maatööle palju päiwilisi ei tarwitata, läheb «vaesemal rahwal seesugust kodutööd «väga kibedast tarwis. Selle läbi saakstwad kahjulikule otsimisele" ja noore rahwa tungimisele linnadesse ja «vabrikutesse kindlad  tammid ette tehtud, sest korralisest ja puhtast suusast elust ei wöeruta ükSkt ast nii wäga kardetawal kombel, kui «vanema inimeste otsimine" ja lahtise noore rahwa elu linnades ja «vabrikutes. Kodutööd ei ole mitte üksi peatoidu pärast tarwiS, waid rohkem «veel elukombete puhtuse pärast. Keegi ei peaks ennast ka nendest kõrgematest  pääwapalkadest ja kuupalkadest eksitada laskma, mida ehk «väljaspool pakutakse. Üks kodu teenitud kopikas jääb ka koju ja on «viimaks ikka rohkem kui üks rubla, mis sagedast teel läbi sõrmede «veereb ja mida nimelt noored neiud linnades ja «vabrikutes paraku nii sagedast oma südame puhtusega maksawad. Kodutöö hoiab perekondlikku  elu kokku ja perekondlik elu on kõige puhtuse ja hariduse kindlam alus! Tartust. Selle kuu 17. pääwal oli jõukas kullasepp Krug ühe paadi üürinud ja sellega Emajõe peal sõitma läinud. Natuke aega pärast seda nähtud teda paadi äärel istuma ja sealt «vette libisema, kuhu tema uppus. Selle kurwa asja üle käiwad Tartus mitmesugused jutud ja näitab, et tema ise oma elule otsa teinud on. Arstlikult on ka leitud, et tema pea-ajus kõik asjad kordas ei olnud. Selle kuu 16. pääwal kukkus töömees, «väljateeninud  soldat Jaan Parts, Botanika aidas, 21 jalga kõrgelt  ehituse tellingi pealt triiphoonesse, ühe raudse aluse peale, sai Kliinikasfe «viidud, suri seal aga lühikese aea sees ära. Wiljandist. Selle kuu 10. pääwal sõitsiwad kaks 16 aastast ja kaks 9 aastast poisikest ühe purjupaadiga Viljandi  järwe peal. Tuul oli «vali ja lükkas paadi ümber. Kaks «vanemat poisikest peafiwad wälja, nooremad uppusiwad  ära. Wõnnust. Selle kuu 8. pääwal sai Wõnnu kiriku 600 aastane asutamise pääw pühitsetud, mis Jaanikuu 24. pääwa peale määratud oli, aga kiriku ümberehitamise pärast wiiwitatud sai. Endine Wõnnu õpetaja von Holst oli Riiast tulnud ja tallitaS pühitsemist alrari eest, Joh. ilm. r. 21, 1 järel: ,Ja ma nägin uut taewast ja uut maad", ja tähendas selle peale, kuida siit paigast nii kaua Jumala-fõna kuulutatud on, kuida tema seda ka ise mitu aastat teinud on, ja manitses kogudust: ,Pea kinni, mis Sinu! on, et keegi Sinu krooni ei «võta!" Selle peale pidas kohaline kirikuõpetaja Vierhuff jutlust, elawas kõnes tähendate?, kuida need kiwid nii palju Liiwimaa «vanast aealoust kõneleda wõiksiwad. Kuussada aastat on siin Kristuse nimi kõlanud, niisama kaua on rist selle kiriku tornist kaugele paistnud ja on oma warju ümberkaudsete majade peale heitnud. Oma warju peaks aga rist ümberringi  südametesse heitma, et Ristiusk elamaks jääks ja mitte paljaks kombeks ei alaneks. Pärast saiwad weel ette «valmistatud noored inimesed lauale wõetud ja kirikuõpetaja  Fedder pidas Lätikeeli jutlust. Peterburgist. Kõigekõrgema käsu peale, selle kuu 19. pääwast, on Lippe Prinz Emil Hermanni surma pärast Keisrikojas neli pääwa leina-riideid kantud. Majestät Keisri-Praua nimepääwal, selle kuu 22. pääwal, niisamati ka Suurwürsti- Prauade Maria Pawlowna ja Maria Aleksandrowna nimepääwal, sai kõige koolide kirikutes pidulik  Jumala-teenistus peetud. Keiserlik Kõrgus Suurwürst  Wladimir Aleksaudrowitshi uimepääw sai selle kuu 15. pääwal Krasnoje Selo laagris ja kirikus pidulikult peetud. New-Norkist tulnud sõnumite järel on tuntud Nihilistlane Leo Hartmann oma elule otsa teinud. Hartmann oli Juudi sugust, kelle isa Arhhangles asunud ja ennast Wene-Greeka-õigeusu kombe järel oli ristida lasknud. Tema oli nende kurjategijate juhataja, kes Körgestõnusa  Keiser Aleksander 11. elu peale kippudes Moskwa- Kurskt raudteed dynamiitiga löhkufiwad, kus aga Ketserlik rong juba üle sõitnud oli. Hartmann põgenes Prantsusmaale,  sai seal küll Politsei poolest kimn wõetud, aga teda ei antud Wenemaa pärimise veale mitte «välja, waid saadeti ainult üle piire, kust tema Inglismaale põgenes. Seal oli tema Wera Sassulitshiga ühes mõni aeg mõne Sozialistlaste aealehe kirjasaatja, künni temast ära tudineli.  Siis läks Hartmann Ameerikasse ja elas seal Matvatest  kõnedest, tulipunaste lehtede kaastööst ja teistest pettustest. Wist ei tahtnud tema põld seal ka enam täitsa õitseda ja tema on omale ise seda palka maksnud, mida tema nii rohkest teeninud oli. Saksamaa Saadik, Kindral-Leitnant v. Schweinih  on selle kuu 19. pääwal Peterburgi tagasi tulnud. Endine Baltimaa Kindral-Kubernör, Kindral Adjutant  Graf Baranow on Baden-Badenis ära surnud. Sõea-Minister, Kindral-Adjutant Wannowski on selle kuu 21. pääwal wõeralt maalt Peterburgi tagasi tulnud ja olla oma terwisele otsitud kinnitusi leidnud. Amuuri maakonna Kindral - Kubernöriks on Kindral - Adjutant Baron Korff nimetatud ja tema on selle kuu 21. pääwal oma tallituskonda reisinud. Kindral- Knbermangu pealinnaks on Khabarowka walitud. Loomatõbe -- Siberi katku tänise wäljalagunemise  üle on järgmised sõnumid antud' Peterburgi kubermangust  on tõbi Nowgorodi ja Eestimaa kubermangudesse  tunginud. (Pihkwa kubermangut ei ole nimetatud, wist on tõbi senna ühelt teiselt poolelt tulnud. ,T. S." toim.) Peterburgi kubermangus algas tõbi Uue-Laadoga, Luuga, Schlüsselburgi, Peterburgi ja Zarskoje  Selo maakondades. Peterhofi, 3amburgi ja Oudowa  maakonnad on tänine puutumata jäänud. Uue- Laadoga maakondas algas tõbi Jaanikuu hakatuses 9 külakondas, Jaanikuu lõpetusel weel 7 külakondas. Ligemad  sõnumid puuduwad, arwatakse aga, et seal umbes 550 looma, kõige rohkem lammaid langenud on. Tõbi on 86 inimese külge hakkanud ja nendest on 28 ära surnud.  Schlüsselburgi maakondaS on 6 hobust ja 3 lehma langenud, inimeste külge ei ole tõbi seal hakkanud.  Luuga maakondas langestwad kuuni 20. Jaanikuu  pääwani 43 sarwlooma, siis näitas tõbi knStunud olema, tõusis aga uueste ja siis langestwad 140 hobust, 78 lehma ja 54 lammast. Tõbi hakkas 32 inimese külge ja nendest suruvad 10. Peterburgi maakondas algas tõbi 30. Jaanikuu pääwal. Langenud on 24 hobust  ja 4 lehina. Inimeste külge ei ole tõbi weel hakkanud.  Zarskoj e Selo maakondas algaS tõbi Jaanikuu  21. pääwal. Langenud oliwad selle kuu 17. pääwani  223 hobust ja 39 lehma. Tõbi oli 12 inimese külge hakkanud ja nendest oliwad 7 ära surnud.  Kadunud  ei ole tõbi Peterburgi kubermangust weel mitte, on aga niipalju pehmemaks jäänud, et nüüd haigeks jäänud loomadest umbes pooled langemad, hakatuses aga pea kõik. Inimeste külge on tõbi sel aastal sellepärast nii palju hakkanud, et loomad «väga järSku langestwad, enne kui muhud mis katku tähed on «välja tuliwad ja inimesed  karta ei teadnud waid langenud loomi nülgiffwad. Wenemaa läänepoolistes kubermangudes  on sellest aeast saadik, kus kroonule maa pealt «naksu deSsätini raha päritakse, üks uus pettus ilmunud.  Maa-omanikud salgawad muist omast maast ära. Nenda olla üksi Wolhyuia kubermangus umbes 1 '/z millioni  ja Poltawa kubermangus umbes millioni dessätini  maad ära salatud. Küll wöiwad sealised maamõõdu  asjad sasis olla! Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berliinist on wiimasel aeal hulk Weue alamaid wälja aetud. Selle üle on need Wenekeeli ja need Saksamaa lehed suurt kära tõstnud, kes hea meelega tüli nende kahe Keisririigi wahel sütitakfiwad, s. o. need lehed,  kes rohkem ehk wähem Poolakatega silmiksewad. Tõuseks Weneriigi ja Saksamaa wahel sõda, siis loovamad  Poolakad segases wees kala püüda ja kui iialgi «võimalik,  uut mässamist algata. Kuida näha, ei ole Berliinist  mitte rahulisi Wenelasi wälja aetud, waid neid, keda ei usaldata, ja Saksamaa aealeht ütleb pilgatesi ,Wenemaale ei näi nendest keegi tagasi minema himustama/  See tähendab seda, et nende meeste nimed wist kodumaal mustas raamatus seisawad ja Wene Politsei oma pitka kätt nende poole sirutaks, niipea kui nemad üle piire astukflwäb. See «väljaajamine ei ole siis wist ka ilma Weneriigi «valitsuse teadmata ja tahtmata ette «võetud,  «vaid ou selle kindla söbruse täht, mis wägewaid naabreid ühendab. Selle kuu 20. pääwal on Venemaalt juba kolm wagonit selle aastast «risu Königsbergi tulnud. Prantsusmaalt. Tüli Prantsusmaa ja Khiina wahel kestab ikka edasi ja ei ole kummagilt poolelt õiele seletatud.  Nenda olla nüüd ilmunud, et Khiina «volinik, Li- Hung-Tshang oma nime koguni mitle Tientfini lepituse alla kirjutanud ei olnud, mis järel Khiina söeawägi määratud  aeal Tongkingist pidi ära kutsutud saama, iva id olla ainult tõutauud, Tong kingi tühjendamist «võimalikult pea toimetada. Selle järel ei oleks siis ka Khiinlastel koguni selleparast suuremal süüd, et nemad kutsumata wõeraid Langsoni linna lasta ei tahtnud. Ikka olla aga Khiina poolt 3V, millioni franki kahjutasumist pakutud, millega aga Prantslased leppida ei taha. Futsheust hakkawad aga juba Khiinlased ja Eurooplased «välja põgenema, sest et sõda lahti minema kardetakse. Kholera lõunapool Prantsusmaal näib kahanemas olema; sellest sigib lootus, et see kuri külaline teisi maid sel aastal tülitamata jätab. Inglismaalt. Gladstone on Parlamentis kuulutanud, et Egyptuse asjade konferenz korda läinud ei ole. Riigid olla küll selle üle ühes nöuus, et Egyptnsel raha tarwig läheb ja Itaalia ja Türgi «valitsused seista Inglismaa poolt, aga Wenemaa. Saksamaa ja Austria ei tahta oma mõtteid kõige selle asja üle kui Inglismaa ja Prantsusmaa oma keskis täitsa ühel meelel on. See kaup, mida esiteks Inglismaa ja Prantsusmaa «vahel tehtud  sai, ei olla siis ka enam kummagil poolel sunnilaw. Dynamiitlased Daly ja Egon on wangitööle mõiStelud;  esimene etu-aea, teine 20 aasta peale. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'» järel. Wrg.) Tütarlaps tuetaS tema pead, mis nõrkedes rinna poole langeS. ,See läheb pea mööda kaS Sina ei taha midagi süia?" Wanake tõukas seda pea pahandates tagast. ,3a see läheb pea mööda I" waStas tema kahisema  häälega. Mina tean, et mina teine poole merd ei jõua! Asjata olen ennast rõõmustanud. Zkka tuli midagi wahele, kui minule minu raskes elus natuke rõõmu läiki paistma hakkas. See oli paljas jõledus, kui nüüd meel rõõmu ootasin!" ,3sa, ära räägi ««iil" palus tütarlaps. vMtks mitte? See on minul üks puhas, kas mind mulda maetakse ehk mere põhja lastakse. Elust minul ometi enam midagi oodata ei ole! Minu naene on surnud,