wõikS, selle seaduse eeS, miS ka mõisnikkudele nende laiemate  piirete seeS uute vesiveskite ehitamist otse ära keelab.  KuS on küll üks talukoht, mille piiretest paes mitte teise piiretesse ei mõju? Ja kni üks omale ka kord wefiweSki  ehitada wöiks, siis ei wõiks teine seda enam mitte, sest tema weSki paes kahandaks alamal wee ära ja paneks ülemal enne ehitatud weski waatama. Arwaku igaüks, kui palju kiustlikufi protsessist sellest tõuseks, kui igaüks tahaks wefiweSkit ehitama hakata, kuS tema aga ,hea weejooksu ehk oja" leiaks! Tahame meie teada saada, kaS üks seadus ülepea üleüldise kohta hea wõi pahaon, siis arwame, kuida fee meie enese kohta mõjuks. Needsamad ,wabalased", kes nüüd igaühele vesiveskite asutamise, veejooksude  ja ojade paesutamise õigust pärivad, need pärifiwad  hiljuti jo ka õigust talukohtast killutada ja kildufi ,pea mahapanemise asemeteks" ära müia. Saaks nüüd need mõlemad ,soowid" täidetud, stis wõiks jo kergest juhtuda, et ühe seesuguse „asemekese" peremees oma maa peal ka ühe „hea weejooksu ehk oja" leiaks, maa peal ette wõtame" h ckkakS ,mis aga tahab", mett ülespidi paesutakS, allapidi jõge ehk oja kahandaks ja sellega ja teiste kiustlemiStega sellele igapidi tüli ja kahju teeks, kes temale selle ,asemekese" müüs, mida tema nüüd nenda tarmitab, et müia enam oma ,pead" rahuga ,maha panna" ei wõi: Seesugused ärdad kunstkõned ja kunstfsuad wõiwad  küll halemeleeliSte südameid liigutada ja nende silmist .veejooksust" voolama panna, smks aga nende järel tehtud,  siis käiksiwad kiustlemine, segadus, waesus ja wiletsus nende kannul. Et meie hoolsad ja osawad Põllutöö-seltsid. meie maad hoolega uurinud ja seda kahju leidnud on, mida weejookfude  paesutamine põllutööle teeb, et meie maa eestseisus üldise kasu peale waatab ja ka maarahwast kiustliku protseõstmise,  raha kulutamise ja aea miitmise eest hoida soowib, sellepärast on mõjuwad ringkonnad hoolt kanuud, et uute wesiweSkite asutamine talukohtade oStukontraktides ülepea ärakeelatud saab. KeS üldise eestseisjaks pandud ehk oma seisuse läbi selleks saanud on, selle kohus on maa ja rahwa üleüldist tulu kosutada, mitte aga mõne õnne-küti sõbrust otstdeS neile mahedaid ja ärritawaid juttufi rääkida, keS õnne kogemata , leida" himustawad, mitte aga auusa töö ja hoolekandmise läbi teenida. Neist wiletsatest ei ole maal ega rahwal mingisugust kasu, nende eest kosta ei ole siis ka aealehtede asi, sest aealehed peawad üleüldise kasu kosutajad olema. Leiab keegi oma koha piirete sees üht palga, kus ilma naabrite kahjuta weskit asutada wõib, fiiS tehku tema selle üle sellega kaupa, kelle oma see õigus tänine oli. Salamahti teise õigust muidu omale pärida tahta, fee ei ole auus. Põllutöö on meie kodumaa kosumise põhjus; põllumehed on meie kodumaa kõige tähtsam seisus; põllutöö ja taluseisuse  kosumiseks on meie kodumaa talukohad seatud ja korraldatud. Põllutöö tarmitab -veejooksude -vabadust,  sellepärast on meie kodumaa juhtuvad ringkonnad jõgede ja ojade paesutamist ja -vangistamist -võimalikult ära keelanud. Sellega on nemad põllumeeste ja meie auusa taluseisuse jäädawat tänu teeninud. ,Walgufe" wõõriti seletust „kalatiikidest" jätame puudutamata,  tähendame ainult, et ka just kalakaswatamine weejooksu wabadust tarmitab. Niisamati tahame ka sellest puudutamata mööda minna, mida »Walgus" oma seeS meie kahtlustamiseks, halwa tuju ärritamiseks meie waSta ja meie kirja käänutamiseks teinud on. Niipalju tähendame aga wecl: See Mchhorni isand", kellest »WalguS"  räägib, on omaS ametis üleüldise rahwa majapidamise  tarwitufi ülepea, meie kodumaa talurahma tarmitusi iseäranis tundma õppinud, on nende heaks Jumala abiga ja õnnistusega peale kolmkümmend aastat tööd teinud ja wõib stis selleS aSjas ka juhatawat sõna rääkida. See oli tema amet, seda on tema õppinud. Tahawad need .härrad", kes külakoolmeistriteks õppistmad, selle üle nõun anda, kuida a—b koolijütsidele kergemini „pähe hakkab", fiiS tahab see Mchhorni isand" alandlikult wait olla. Sedasama soowib tema aga ka nende »härrade" poolt, kui üleüldisest maa ja rahwa majapidamisest jutt on. See on nendele wõeras wald ja kõik need ,soowid", mida nemad tamne Ecstirahwa kohta ülepea ja talurahwa kohta iseäranis  turule kandsimad. leikaksiwad sügamalt mõlemite enese liha sisse. Rahulisele rahmale soowime sellega rahu ja rõõmu wana aasta lõpuks! Üleüldised politika sõnumid. Selle tähelepanemise kõrwas, mida Valtani poolsaare kirjud asjad tarwitawad, ei saa ka Wene riigi uued maakonnad,  nende naabrid ja piired kaugel lõunepool Aastas, mitte ära unustatud. Praegu on Taga-Kaspia wõi Turkekani Kindral-Kubernör, Kindral-Adjutant von Rosenbach,  Peterburgis, nende korraldamiste pärast, mis seal ja selle laia maakonna naabruses tarmis lähemad. Kuida juba enne kirjutasime, on Buhhara noor Emir oma riiki täitsa Wene juhatuse alla annud ja sealt läbi saab raudtee Merwist Samarkand! kaudu Tashkenti ehitatud. Kindral Adjutant von Rosenb ch'i nõuu peale on Keiser nüüd ka juba kinnitanud, et Buhhara Emirl juures üks alaline asjatallitaja ühe tülgiga ja kantsellei-ametnikkudega peab peetud saama. Asjatallitaja saab 80.00 rubla, tülk 3500 rubla palka ja kantsellei tarwitusteks on 1200 rubla määratud. Tänine ei elada küll Buhharas rohkem kui kolm Wene alamat oma perekondadega, kes Kamens'i wankre vabriku ja Wene KaupmeeSte-seltsi teenistuses seisavad,  kui aga raudteed ehitama hakatakse ja kui see malmis  saab, siis saab seal muidugi rohkest Wene alamaid liikumas olema, kellel Wene alalist asjatallitajat nende kaitsuseks tarwis läheb. Wene-Inglis piire-kommission on selle kuu 6. pääwal Merutshakki jõudnud. Kõik sõnumid  saamad edaõpidi Merwi kaudu käima, sest senna maale on Taga-Kaspia raudtee juba malmis saanud. Muidugi waatawad Inglased kartliku ja kadeda silmaga Wene võimuse  kosumise peale India piire ligidal. Kuulus Homikumaa  uurija A R. Colquhoun on selle kuu 4. pääwal Londonis üht kõnet pidanud, milleS tema kange rõhuga selle peale tähendas, et Inglismaa ennast Khiinaga Wene wõimnse tõrjumiseks peaks ühendama. WäljaSpidiSte asjade Ministeriumi ametlik leht, Prantsuskeeli »Peterburgl  Zeitung" kinnitab, et Kindral-Adjutant Wojeikow mitte üheks iseäraliseks toimetuseks Bulgaaria WürSti juure saadetud ei olla. Enamist kõik Wenekeeli lehed koStawad nüüd Würst Aleksandri eest, Katkow'i mõjuv leht, Wenekeeli  ,Moskwa Zeitung", on aga ikka weel tema wasta ja ei nimetada teda mitte Bulgaaria Würfl, waid Prinz Battenberg. Saksamaa! saab selle kuu lõpul Keiser Wilhelmi 25aastane walitsufe-püha peetud, miS aeast saadik tema kui PreuSfi KuningaS walitsenud on. Wöcraid Würstisi on tema paluda lasknud mitte tulla ja ülepea soowib tema, et pidu waikselt peetud saakS. Weuemaa poolt saada endine KeiSnkoja-MiniSter, Kindrai-Adjutunt Graf Ad! erberg , õnnesoowijakS saadetud. Kodumaal ja igal poolel, kus Saksa riigi alamaid elab, on õnnessomimise  adressisi valmistatud, nenda ka PeterburgiS, kust Saksa riigi omaksed üht wäga kunstlikult kirjutatud ja wäga uhkest köidetud adressi saadawad. OmaS kolonialmaade  laiendamises, astub Saksamaa wäga rutulisel ja suurel sammul edasi. Peale endiste asumaade Aafrika zäänepoolises ja idapooliseS randaS, on Wiinakuu S. pääwal  Saksamaa lipp Damara maal, Löune-AafrikaS, Damara ja Herrero ülema peamehe, MaharereSe, maja peal üles tõmmatud ja kõik Damara ja Herrero maa Saksamaa kaitsuse alla wõetud. Sansibari Sultaniga on selle kuu 8. paamal kaup kindlaks tehtud, miS läbi Saksamaa tema riikis wäga tähtsaid õigusi kaubaajamisekS saab, nimelt seda, et põllutöö-riiStad ja mashinad ja igasugused  tarvitused raudteede ehitamiseks ilma tollita Sansibari  riigi sadamatest Saksamaa Zda-Aafrika asu-maadele wõiwad veetud saada. Kuida omal aeal kirjutatud sai, on Saksamaa ennast Uus - Guineas kindlast asutanud, Marshalli saarestikku Waikses mereS omale wõtnud ja Karoliinide saarestiku üle on Spaaniaga lepitus tehtud, mis järel seal Saksamaal niisama suur õiguS on, kui Spaanial. Haritud maailm wõib looka, et Sakslased neil ülemere-maadel kodnrahwa keskis mõnufamini haridust välja laulavad, kui teised Lääne-Eurooplased, nimelt saamad neil maadel puhta Ewaugeliumi kuulutajad wist kindla pinna peal ja mõjuma kaitsuse all seisma. Rootsimaal on viimaste aastate sees Sozialistlafed kardetaval wiisil oma pöörast õpetust rahwa sekka puistama hakkanud. Selle paha liikumise ärataja ja juhataja ou August Palm, kes aastal 1877 Saksamaalt wälja saadetud sai ja sellest aeast saadik Rootfis Sozialistlaste seltsist ja aealehtesi asutab. Sozialistlaste pesapaik Rootstmaa! on pealinn Stockholm, kus viimasel suvel ka Saksamaa Sozialistlaste Riigipääwasaadik  von Vollmar kais ja immitsewat tuld lõõtsutas. Prantsusmaal on mana Grevy uueste Präsidenliks valitud.  Hääleandjaid oli 592; nendest häältest langesimad 457 Grevy peale; hoidlaste erakond ou oma häält andmata jätnud, wist selles mõtteS, et edaspidi mastarääkimisekõ asja leida wõib. Brisfon, keda ka Präsidentiks ette panna taheti, astus ise tagafi, et wabalaste erakoudaS lõhkeid ei tuleks ja hoidlased selle läbi kinnitust ei saak?. Parlamenti-saadikute  lisa-walimisteS, niipalju kui neist tänine lõpetatud on, on käredad wabalased wõitu saannd. BriSson tahta Minister-Prasidenti ametit maha panna > — Inglismaalt  tulewad kindlad sõnumid, et Gladstone seda plaani Kuninga-Pranale ette pannud on, mis järel lirimaal Eraparlament  p-ab asutatud saama. Kuninga-Praua on seda Ministeriumi nõuupidamise alla annud, kuS Lord Churchill ja Lord Afhbourne selle eest, Lord SaliSbury ja teised Ministrid aga selle vasta oliwad ja tinnitasiwad. et sellega ühine Suur-Britannia riik lõhki käristatud saaks. Uut Parlamenti tahetakse juba Näärikuu 9. päämaks kokku kutsuda,  kuna sellega muidu Näärikuu lõpuni oodati. Ministerium  loodab, et ka tasasemad wabalased Gladstone plaani üle kohkunud on, ennast hoidlastega ühendavad ja SaliSbury  Ministeriumile usalduse tunnistust annavad, keS fiiS paigale jääb. Teiselt poolelt arwatakse, et Parnellitlased ennast wabalastega ühendavad ja hoidlaste Ministeriumi taganema sunmwad. Zirilaste tasasem erakond on oma plaani kuulutanud ja lubab järgmiste tingimistega leppida: 1) Zirilaste kohaline isewalitsus laia ja õiglase põhjuse peal; Zirilaste osavõtmine Riigiparlamentist. ühe ülema ja ühe alama Sekretäri, keda lirimaa Eraparlamenti liigete keskist walitakse; 3) usutunnistuseta koolide ja suurkoolide asutamine, osalt kõige riigi kulu peale; 4) alalise Vice- Kuninga asutamine lirimaal, Inglismaa kuningliku perekonna  liigete keskist, ühes selleks määratud lirimaa pealinnas;  5) tuetus lirimaa üleüldisele majapidamisele, nagu põuutööle, kalapüüdmisele, Vabrikutele, raudteedele j. n. e. kõige riigi poolest. Wäga alandlikud ei ole need poomid" mitte, siiski on küsitaw, kaS käredamad lirlased Parnelli juhatusel nendega lepikflwad. kui ka Inglismaa poolt niipalju  järel antud saaks, mis niisama küsitav on. Katoliiklaste  kiriklik umbkannatus kipub lirimaal ka üle-käte minema. Kilkenny Rooma-Katholiigi kiriku Ukse külge on Osfory Piiskopi kuulutust löödud, milles sega abielu Rooma- Katholiiklaste ja teiste-usuliSte wahel, ilma Paapsti isei äralise lubata, kui surmapatt ära neetud saab. Iga Katholiiklaue,  kes seesugusesse abi-elusse heidab, ja ka need, kes laulatamise juures oliwad, peawad kogudusest wäljo heidetud ja nende nimed kolm Pühapääwa järestikku Katholiigi  kirikus teiste peletufekS kuulutatud saama. Selle körwaS weamad need .õigensulased" lausa mässajatega ühe köie otsas. Wahe-aeal tõuseb knrjategude hulk õnnetumal lirimaal ikka suuremaks, kuida seda igal poolel nähakse, kus salamõimud ja vägivaldsed kangelased õpetamata hule kasi omaks weuloomaks tarwitawad ja rahwast politika teedele kihutavad, mille minnast otsa saladuses peetakse. Wiimase kuu hakatuseni oli lirimaal 480 rasket kurjategv ära tehtud, kuna neid mullu selle aeani 430 oli. Nende tegude keskist on ainult 50 teu tegijad leitud. Hirmu pärast nõndanimetatud .Knuvaistlaste" eest, ei ole sagedast - ka need kohtu ees tunnistust anda julgenud, kes knrjategude all kannatanud olimad. Vandemeeste - kohtu ees Corki linnas seisiwad viimasel nädalil jälle kaks .Kuupaistlast", Timothy Casey ja Daniel Daly, kes teistega ühes rentnik O'Conell Curtin'i majasse tunginud ja teda surmale haawanud  olimad, kuS juures ka üks .Knnpaistlane" surmatud  sai. Rentniku pojad ja tütred olimad wahmaste kurjategijate  wasta wõitleuud ja kahe uäukatted ma a kiskunud mis läbi nemad ära tuntud ja kohtu alla mõistvad antud saada. Kurjategijad saimad 14 aasta peale tuhthoonesse mõistetud. Allahabadist tulewad sõnumid, et India, walitsus kõige rahwa peale sissetulemije-maksu pannud ja' kodnrahwa aealehed selle üle maga pahased on. India sõeamägi peab Lahore juures suurt paradit, kuhu teistk kestis ka kaks Wene pealikut pealt waatama saadetud on.! Birmas kaSwab mäsfa?uine Inglaste wasta snutemakS.' Buddha-preester Fongyee käib suure salguga, kuldse wihmamarjn  all mööda maad. ütleb ennast Inglastest Pegu maakonna  walitsejaks pandud olema, põletab külad maha, häwitab  kanalid ja telegrafid ära. Kindral Prendergaft on Mandalay linna ilma wöitlemata ära wõtnud ja endise walitsuse hämitanud, ei ole aga hoolt kannud, et kindel uus walitsus asemele pandud saaks, just nagu Inglased seda EgyptuseS ka tegiwad. S u danis olla tee Suakini ja Khartumi wahel lahti, kui ka Niiluse kaldal jälle maen on. Khalif Abdullah himustada rahu teha, kui Inglased ja Egyptlased teda Sndani walitsejaks kinnitamas ja Suakini  linna Punamere kaldaga tema kätte annamad. Tema lubada stis Sadanit ka Eurooplastele lahti teha, korralist maiitsust jalale seada, postist ja telegrafist jälle käima panna ja ka raudteedele ehitamisele abiks olla. Kindral Stefenson on Wady Halfasse tulnud, Sudani asju järel waatama, kus stis walitsus tema.aruannet mööda Sudani kohta nõuu mõtma saab. Spaania Kuningakojas on üks õige paha tüli olnud. Üks Kuninga sugulane, Prinz Heinrich Bonrbon, kes palee-mahtide oli, tahtis mägise Kuninga-Prana kamresse minna, kuij kohaline Kammerherra temale ütelnud oli, et Kuninga- Praua sõidult tagasi tulnud ja mästnud on, ja sellepärast teda sel korral oma jutule wõtta ei wõi. Prinz Heinrich on selle peale nii tentlikkust juttusi rääkinud, er alamad enam tema sõna kuulata ei tahtnud ja Kindral Pavia teda kohe teenistusest lahti laskis ja kohtu alla andis. Kuningas  Alfonso elu-aeal on Prinz Heinrich Kuninga enese kukrust 1000 franki kuus abi-raha saanud, mis temal wäga tarwiS läks, sest tema on ilma varanduseta ja perekonna-.' isa. Pärast Kuninga surma ei ole seda abi raha mitte enam maksetud, mis teda pahandas ja kni tema Kuningakojas  wahi peal olleS, ka mitte kuninglikule lauale kutsu-, tnd ei saanud, pärast aga omal lõunelaual rohkeste joonud,' siis on tema seda kära teinud, mida wäga pahaks pannakse. Söeakohtn otsus tema wasta saada täidetud, tema kõrgest sugust ja seisusest hoolimata. Kõik rahmas seisab täuine Kuninga-Praua poolt, ja kui ka riigi seadus teda tema walitsuses ei kinnitaks, stis kaitseks teda kõik rahmas, kui naesterahwast ja leske. Peale wõeramaa ametlikkude kaaS-