Tallinna Sõber M 34. WNeS aaStaläit, Tallinnas. Ai. Leiknsc-kun pääwal IBBZ. Uteiildke aealthl Etslirkhivale «aa! ja li««ai>ts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Ltndfor»'i päriate trüttmajaS,g,ta«  S rubla, 40 kop. pool-aaSta, 1 rubla 40 kop, Koju ehk postiga saadetud: . g rubla pvol-aasto» 1 rubla 70 kop. Mnkntnsel» maksavad tga rea ehk sette aseme pealt S Kop. Tellimised wöeta?se wasta t HalN««as: Ltndsors'! päriate trüktmajas. Seterõurgis -J. S. Seelaudt, K 04. Tartus - W. Just. - Ztakweres ! L. Mattly. haides: A. Seidelöerg. Kapsaku- -H. Kollõerg. Lihulas: A. ZZüttner'! poodis. Wttjandis: K. J. Aaro«'i raamatupood. Kuuresaares: Ah. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baliiski (Baltischport ZZÄzMomü.lloxr-b.) «eatSter» Äratajad wVI ärritajad. - Kiri ühest tundmata käest. - Omalt maalt.- Tallinnast: Seadus tiMuta ' tal llaStud soldatM - Möwmõelsukad. - Auunim. andmine. - Tanust : Uus Kura.or. - ttl öpmjnte hulk. Oimetus. Tartu Lesti lehtede kaebtus ja CeSti seltside eestseisuste weider tallitus. Wõnt maakonnast: Mitmesugust. Riiast: Kära Juutide waSta. - «üsk wallawalitsuötele. - Senator ManaSseini kõne. Uus trükikoda. Mõrtsukatega. Miitawist: Mõrtsukatega. Peterburgist: Keisri Majestätide reisust. Mõndasugust. OmSkist - Põud. Donkowist: Tulekahju. Jekaterinoslawist: Rööwled. Wõeralt maalt: Saksamaalt. - Ausiria-Ungrumaalt. Taanimaalt. Prantsusmaalt. Egyptusest. Ameerikast. valamast, Jutu leht: Maawärifemine Iskias. Kiriku teadused. Äratajad wõi ärritajad? ,EeSt! Postimees" on meie wiimase juhtkirja peale ,Mõ » t sõna maStusek» " alganud, mis juba läbi kahe numre jookseb ja meel otsas ei ole. Kes »Eesti Postimeest" wähegi tähelepanemisega lueb, see leiab kergest, et see leht omal praegusel juhatusel seda tallitust oma peale wõtnud on. mis Karl Robert Jakobsoni surma läbi pooleli jäi. Seda tallitust nimetawad meie rahwuslased .EeSti üleüldise is am aa-a rmaSt u se äratamiseks".  Meie ei wõi aga parata, meie peame seda ärrita m t s e kS ,m ei e kodunt  a a sugude ja seisuste mahe!", nimetama. Selleks ärritamiseks tarwttaö Jakobson omal aeal kõiki nöuu. oli see anus ehk auuta. Seda teeb nüüd »Eesti Postimees" ka ja kirjutab nimelt msnest Saksakeeli lehest, nimelt ,St. PeterSburgi Zeitungist", meie kodumaa iseolemise  ja meie maakiriku kõige osawamast ja mägemast eestkostjast.  ikka just nii kui tema tahab, seiSku selle lehe seeS mtö tahes. Meie tunneme oma maad ja oma rahwast ehk taie mehepõlwe kauemini, kui , EeSti PoStimehe" toimetaja, aga meie ei ole koguni mitte leidnud, et rahwale .isamaaarmastuse"  äratamist just hädast tarmis läks, sest seda oli fiin ikka leida, ja see oli mitmest tükist puhtam ja elawam kui nüüd. Nimelt ei oleks enne Jakobsoni .Kolm isamaa kõnet" ka mitte kõige halwem Eestlane kannatanud, et meie maakirikut teutati ehk et koguni keegi oma mörtsukakätt ühe maakiriku õpetaja waSta üleS tSStiS. Kui aga see lihwtine oma paha wilja toorestatud südametes kannnd olt, kui pöörane TõnniSfon oma kuulsa Kalendre kirjutanud  oli, mille eest .EeSti PoStimeeS" nüüd meel tagajärel  koStab, stiS ei häbenenud mõned .rahwuslikud" lehed enam. amalikult mõrtsuka eest kosta ja tema ohwrit sõimata  I ?Eesti Postimees" pärib meie käest suure tuhinaga  maStust, kaS fiin juba enne TõnniSsoui Kalendret mässamist oli, wõi kaS seda pärast tõusis. Meie ei saa aru, mis õigusega .EeSti PoStimeeS" siin meie tunnistust  pärib. Aga maStata tahame meie siiski: Juba enne oliwad Jakobsoni .Kolm isamaa kõnet" ja.Sakala" inetumad sõimamises mitu nõrka südant wihale ärritanud ja toorestanud; juba mõned ligemise elumajad, wiljakuhjad ja heinakuhjad oliwad patuste käte läbi tuhaks põletatud. KaS see mitte mässamine ei olnud? Ja Tönnissoni Kalender ise olt ükS mässamine auusa elukombe waSta, oli ükS sopatük, mida EeSti noore kirjanduse sisse wisati. Za kui palju see wihane kiri südameid toorestas ja tulepanijaid  kurjas töös kinnitas, kust meie seda teada wõime Arwata on aga ikka, et mitu nurjatumat tükki, millega paraku meie kalli kodumaa pinda sel .äratatud" aeal roojaStatt,  selle miletsa kirja konto peale langeb. Ja pärast: Dido ja Pintmann ja mõned muud? Kas arwab .Eesti PoStimeeS", et need ühe teise maimu kaSwandiknd on? Ja keS kandis seda wihawaenu Eestlaste sekka, mis Kirjameeste Seltsis ja Aleksandrikooli aSjuS nii kangest üles leekaS, mis Wiljandt Põllumeeste Seltsi maja .pühitsusel"  nii roojaseid kõnest pidas ? Meie olla .EeSti püüdmiste" waSta, ütleb .EeSti PoStimeeS", ja Saksakeeli .Peterburgi Zettung" olla seda ka. Meie et ole kellegi püüdmiste waSta, mis annsad ja tulusad on. Aga meie ja nimetatud Saksakeeli lehe kirjast on .EeSti PoStimeeS" ja teised .paremad rahwuSlikud lehed" wõõrtti oma lugejate ette pannud. See on ükS halw tegu ja on ükS waimumaesuse tunnistus,  mida nemad iseomale kirjutawad. Kes on siis nüüd see .rahwas", kelle .püüdmistest" meie kallid .rahwamehed"  kirjutawad? Kas Pastor Hurti sõbrad wõi Dr. WeSke sobrad, kes üksteisele nii palju halwu tegust ette wiSkanud on, et mõlemad erakonnad kõige auusa rahwa põlastuse alla langema peakfiwad. kui aga ka pool sellest tõsi oleks, miS meie .rahwa eestkostjad" üksteisest jutustawad?  —> Meie ei ole iialgi kellegi muu wasta wõidelnud,  kui .rahwameeste" ülemeele ja wägiwalla wasta, millega nemad rahwast tundmata teedel õnnetuse ja wiletsnse  sisse wedada püüawad. .Rahwameeste" häbemata  ärritamist? wasta oleme meie wõidelnud ja Karl Robert Jakobson olt ärritajate peamees. Ärataja  ei ole tema iialgi olnud, muidu oleks tema teist teed käinud. .Rahwamehed" ärgu kiitlegu ja hooplegu aga nüüd enam nii palju. Rahwas on nende salatallitust märkanud ja on alalistest ärritamisteft tüdinenud. RahwaS on ka märkanud, et wihawaen üks kardetaw  seltsimees on. Esiteks meelitas ennast wihawaen  rahwale kaaswõttlejakS .Sakste" wõl .Sakslaste" waSta. Kui need aga koguni mitte wõitlema ei läinud, waid pühitsetud Ühendust ühtse kodumaa ja ühise kiriku Pinnal kinni pidafiwad, siis kargasiwad .rahwameeste" erakonnad oma keskis üksteise kallale. See on nende wõimuskonda kangest wapustanud, see saab nende wõimuskonda  lõpetama, kõige meie kodumaa sugude ja seisuste õnneks. Soowiwad Sakalased oma ära surnud esimehele rahu tema haudas, fiis ärgu kohkutagu Eesti raswast nii sagedast tema marjuga. Tema tähtsus on otsas, selle üle on meile mõistlikuma rahwa keskist õige mitmed tähtsad tunnistused tulnud. Wabandamiseks igaühe eeS .kes muidugi teeb, mis .T. Sõbrast" on pidada wõi mitte", kirjutab .EeSti Postimees" : pStin peame ka meelde tuletama, et „T. Sõber" , Eesti keeles ilmub ja oma kawala ja osawa keelega mõndagi  Eestlast wöib eksitada ja ongi eksitanud" Enne oli , Eesti Postimees" kord kirjutanud, et meil , oma j ägu osawust j a teadust" põllutööst ja taluseaduse asjust olla, ja et meie seda nüüd , oma poli tika kasukS" tarwitada. Meie ei arwanud sel aeal tarmis olema, selle kawa - luse peale sõna lausuda. Et aga nüüd meie line" waStane uueste oma kahemääriliste komplimentidega ette astub, siis peame juba tähendama, et meie neid sel kujul omaks wõtta ei wõi ega omaks wötta ei taha. Omas esimtses kiituses on ,Eesti Postimees" selle aSja juurt ja wõsu ümber wahetanud, millest tema räägib. Meie ei tarwita seda osawust ja teadust, mida omaS pitkas tegemas elus kogunud oleme, mitte , oma politika " kasuks, maid meil on see politika sellepärast, et m eil see osawus ja teadus on. Meie .politika", meie kodumaa elukorra ja taluseaduse kohta, on sellest meie ja teadusest" wälja idanenud.  See maa rahma ja talurahwa elukord, mille eest meie koStame, mida meie tuntud ja teatud kindlal põsjusel kõrgemale kosutada soowime, see on meie kodumaa ja meie maarahwa kohaline. KaS teate kallis EeSti Postimehe"  toimetaja, mis need Wenekeeli lehed ja nende Eestikeelt  sabakandjad tahamad, keS meie kodmMa taluseaduse, kindla talukohtade ja Eesti rahma iseäralise kiriku kallal kangutawad ja wapuStawad? Need tahamad Eesti iseolemist häwitada, EeSti ühist rahwast lõhkuda ja läbi Wenemaa seespidiste kubermangude laiali pillutada. Seal on aga esiteks teist taluseadust maja, muidu ei aita ka need laiali pillutatud äratajad palju ja selleks ei raatsiks meie ka EeSti rahwast tarwitada lasta Z Ja kas teate, kust meie . osaw keel" tuleb? See tuleb sellest, et meie ikka üksi seda räägime ja kkjutame, mida meie tunneme ja ise tõeks peame. Õppige Teie ka meie maad ja rahwast elamas elus tundma, mitte üksi käratsewates .Seltsides", kirjutage ka seda, mida ise tõeks peate; ehk kallab siis ka Teie politika teisele waule, ehk saab Teie keel siis ka . osawakSilma et selleks . kawalust " tarwis läheb. Aga seal see wiga onl .Eesti Postimehe" toimetajal näiwad tõe piired liiga kitsad olema. Tema tahab teisel teel .wabakS" saada. Sellest annab kõik see .Mõni sõna wastuseks", tunnistust. Meil ei ole aega ega ruumi, iga kargamist üle tõe piirete, mida .Eesti PoStimeeS" selleS kirjaS tarwitab, siin üles panna. Saagu paarist näitusest. Seal noomib see kentsakas leht meid sellepärast, et .Zeitung für Stadt und Laud" kord kirjutas, Jakobson olla WenelaSte kulu peale .Eesti riiki" ülesehitava tahtnud.  —' Seda et ole jo meie iialgi tõeks pidanud, waid oleme kinnitanud, et meie arwates Jakobson Eesti rahwast SlawlaSte sekka ära uputada tahtis. Weel kentsakam on see, et .Eesti Postimees" ka selle meie mõtte waSta tõreleb, mis sagedast meie lehe sees kirjutatud on. Kuida siis nüüd meie .uuemeeline" wastane neid tõrelemist kokku sõlmida tahab, mis jo iseenesest üksteise wasta käiwad?! SiiS kirjutab .Eesti PoStimeeS" : .Jakobsoni politik mõjus iseäralise wõimuga, et meie .rahwas end mitte üksnes paljaks üheks seisuseks ei ar.wanud,  waid rahwaks teiste rahwaste seas. .T. Sõber" .soowib kõigest südamest seda aega tagasi, kus see ühe seisuse  mõte weel elaw oli, aga see ei aita nüüd enam .midagi. Ka .T. Sõber" peab harjuma Eesti rahwast .rahwaks pidama, kui see temale ka wäga kibe ja raSke .on; ta peab hapu õuna hammustama ja kirjutama: .Eesti rahwas. " Kuida on, kallis .Eesti Postimehe" toimetaja: kas Teie meie lehte koguni mitte lugenud ei ole, wõi kaS waletate jultunud meelega? Just .rahwamehed" on selles aSjas igapidi meelesegadust teha, on rahwust ja seisust kokku segada püüdnud, sest et nemad selle meelesegaduse  abil ülewaimustatud rahwuslasi ja seltsrahwaSlast korraga kinni püüda ja oma wihawaenu wankre ette rakendada  tahtsiwad. Juba aastal 1880 oleme meie oma lehe Nr. 26, 27, 28, 30 ja 31 sees, selle Meelesegaduse wasta pitkema juhtkirja .Rahwas, Eestirahwas ja talu rahwaS" kirjutanud. Ja ikka ja ikka oleme meie, omas lehes ja tgaS awalikkuõ kirjas selle meelesegaduse  wasta kirjutanud. Mis peale Teie fiis nüüd oma kaebtust põhjustate? KeS .kardab tõdeH kas meie wõi Teie?! Peale lausa malede näitab EeSti PoStimeeS" selleS õnnetumas ,wa 3 tuseS " nii palju termilist möiStnse ja meie maa ja rahma tundmise puudust, et õige hale on, temaga waielda. " Seal sõlmib tema msnda tühja sõna kokku ja tahab sellega näidata, meie olla oma Nr. 28 sees kirjutanud, et ,Saksa maim ja sellega Saksa rahwus Ewangeliumt kiriku sünnitaja ja isa olla/ Saksa ,rahwusest" ei ole meie jo mitte sõna kirjutanud, aga et Saksa maimu läbi Ewangeliumt  wabaduS peastetud ja ka meie kodumaale kantud sai, ega , Eesti Postimehe" toimetaja seda ometigi salata