Õnnetu on ennast wist, nii armas tema,  mette wlskanud. Seitungite läbi ci tahtnud ta teda ka mitte järel otsida, sest kui ta ennast mitte arahukkanud poleks, siis oleks ta ometi wiimaks ikka midagi Olgast pidanud kuulda  saama. Meie aga teame oma juttu esimesest jõust, kuida õnnetuma Olgaga lugu oli olnud. Tema jooksis niikaugele, kui ta jalad teda talusiwad, siis langes ta maha. Uks töömees leidis ta, pani ta oma mankri paale, wiis ta koju ja talitas teda.  Olga suri sellsammal pääwal, aga tema  laps, üks ilus,armas tüttar, sai sellest tublist, heast talumehest ülcskaswatud. Mida  enam wähike kaswada jõudis, seda enam sai ta ema sarnatscks, kelle täieline kuju ta oli. Nii sai ta kaksteistkümmend aastad manaks ning saal tundis teda ta isa ema laulatuse sõrmuse läbi ära. See samma oli siis see wähikcne Olga, kes metsast oksi ning rohtu toonud oli. Seda ei teinud ta pärast seda muidugi mitte enam, ei talunud ka mitte enam punast kuude, muid krahw Egon, tema im, muretses selle eest, et ta ka '.mdtueft tema tütreks tunnistatud  'ai ja laskis teda nii üleskasmatada.  kuiva ''ee ühe krahwi tütrele sünnikas  on. Tema elas oma naga -niitu aastat möga õnnelikult ja rahulikult. Aga lii? tuli wiimati aeg, kus armulise  kraõmitüirele ilast mitte enam küllalt ei olnud. Ws ilus ovwiiseer wõitis tema südant, ning rema sai ta õnnelikuks abikaasaks, nina oli õnnelikum, kui rema õnnetu ema oli olnud. "t-.an:r (sgon ci ole oma eluaega mitte enam mida luknnusse langenud. ülema trun. uS-aw teener Jüri elab praegu alleS. on see lugu sellest krabmi tütrest, üks rõestc sündinud lugu. teris oli, ci ole mitte põlema hakkanud, ehk küll kadunu riided kõu osalt ära põletanud  on. Rarjast. Reede 5. heina k. p. oli meil siin nii kange ja mali kõue ilm ,mille sarnast mina omas 27. elu aastas mitte ei mäleta. Müristamine kestas naps napsu paale ilma mahe pidamata tundide kaupa edasi ja wihma sadas jämedaste pähkle suuruse rabe teradega scgadud. Sääl juures  oli nii kange torm, mis puud metsas maha murda tahtis. Räägitakse, et seesamma kõue ilm ühe R. malka naese 2. lapsega ja ühe lehma maha löönud on. Enne seda kanget kõue ilma oli meil 11. lehe k. p. saadik kange kuiw ja pala ja sell ajal on saarma ja Piila wene kiriku  wahel Helme-ja Eiklamõisa, sooheinamaid  hulk ära põlenud. Kust tuli tulnud, on praegu meel täädmata. Pärast seda on püssilaskmise läbi säälsamas  soos üks heina kuhi ja ka hulk h. inamaad ära põlenud, mille parast püssilaskjad  kohtu alla arwatakse langewat. Aasta hakkatusel lubasin Karjakihelkondas  päriseks ostetud talumaade arwu Saarlase  lugejatele ette panna, täna taidan oma tõutust seega, kui üles annan, kui palju ühestgi mailast seda teinud on. I. Kroonuwaldadest: Leisiwallaft 4, Pärsamast 5 talu ja I wabatnik, Kogulast 5 ja Wana-Löwe wallast 3. 11. Päris waldndest: Triigiwallast 1, Rabakast 1, Aruwallaft 1, Parasmetsast I Karedast 1. Nõnda on siis nüüd Karja kihelkondas 23 talu peremeest ja 2 wabatniku ennast päris koha omanikuks teinud, kuna minema  aastase Saarlase 27. nr järele ainult 13 oli. Imelik juhtumine. Pühapääwal wiimsel jaanikuu pääwal, juhtusin suure maantee pääle, kus üht ema oma tütrega ühe kõhuli maas olema hobuse ümber nägin käiwad. Et ma sest asjast aru tahsin, mis ma aga mitte kohe ei wõinud saada, seepärast jäin senna ligidale  natuke seisatama, Wiimaks jäi ema, kui ta juba küll hobuse ümber oli käinud, tema ette seisma ja nähti sõrmedega hobuse ette risti tegcwat, kus juures ta arusaamata sõnu pomises. Sai see lõppetud, siis, ootas et loom pidi ülestõusma, aga wõtta nappust loom ei pane tähelegi. Pärast poole katsus loom küll jälle korda kaks, aga ilma asjata. Tüttarlaps hakkas nüüd nutma ja ma ei wõinud ka seda enam päält waadata, maid läksin nende juure. Kui emake mind wäljalt nägi tulewat, hakkas ta walju häälega hüüdma: Tule appi! Uks wanamehe reu läks senna poole ja palus, et ma teda pidin pääle wõtma; aga et mull omal juba kaks maimu pääl oli, ei wõinud ma teda mitte enam aidata  ja nüüd on ta meie hobuse ära wõlunud,  nõnda et ta mitte paigastgi ära ei lähe. Olge nenda head, ehk teate midagi rohtu niisuguste asjate wastu! Ma läksin ligimale, päästsin telka rihma  lahti ja kohe kargas hohune üles. Siin hakkasiwad nüüd ema ja tüttar mind tänama ja imetlcsimad, kust ma ometi niisugused  sõnad olen õppinud. Mina aga mastasin: siia pole mingi sugust sõnu tarwis olnud. Teie olite telkarihma maga  kangest kinni tõmbanud, nii et see rangid  kõrgesse tõstis ja hobuse kurgu sisse muljus, mis tema hinge kinni pani, sellesammast  tuligi tema maha kukkumine, mida teie noia tööks arwasite. Olemit kirjutab, et Liimi kuberneeri härra käsu pääl Tartu kihelkonna kohtud ühe ringkirja läbi wallamaliisuStcle talupoegade  Väljarändamist Liimimaalt kroonu maade pääle edasi asumiseks kangeste ära keelanud on. Tallinnas on öösel waastu 22. heina  k. p. ühte katoliigi kiriku sisse murrud ja 4 wähikest hõbe kannu, 25 rubl. määrt ja uks hõbekarikas, ka 25 rubla wäärt, ärawarasiarud. Varas oli aja voolt küljest  ühe sknaruudu sisse muljunud, läält sisse läinud, altari väälr käärkambri mötme  wctnnd, selle ukse lahti teinud ja asjad  ara wiinud. Kurja töö pärast on keegi, keda süüdlaseks anvati. wangi möetnd.  Hiljuti on, nagu Wirvlauc kirjutab  Stawroxok kuberncer Suhmni maa- konna walitsusele tääda annud, et 600 mäljarändanud perekonda Eestlasi praegu Stamropoli linnas miibida ja maad oodata, künna süül nlittc enam maad ära anda ei olla. Sellepärast pidada neid kõiki Suhnmi  saadetama ja säälne kohaline malitsns pidada neile asumiseks maad kätte juhatama.  Süül olla, kirjasaatja arwamise järele,  küll meel kahes kohas maad, aga see ei kõlbada sugugi asutamiseks, nõnda et neid nimetatud 300 perekonda säält päriselt wilcstus oodata. Niiast. „Rishk Westn." wiimses numris  kirjutakse: Mitmed wallad meie maal on seda soowi awaldanud, et nendest asutatud  külakoolid rahwa haridus ministeeriumi,  aga ei mitte kohaliku kooli walitsuse  alla pandud saaks. Nüüd on üks seesugune palme kuulda wõetud ja käes olemas leikusekuus saab, kuida meile täätakse,  Eseri kihelkonnas (Goldingimaakondas)  üks kaheklassiline rahwakool rahwa haridus ministeeriumi üle waatmise all oma tööd pääle hakkama. Ehitatama Riia- Pihkwa raudtee kohta kirjutab „Rish. Westn." nõnda: 17. heina kuul tuliwad Riiga kaks liiki insheneerisid, ühte kokku kaheksamccst, et wiimate nimetatud raudtee sihti tähendada. Raudtee peab järgmistest kohtadest läbi minema: Niiast, Wörust, Wolmarist, Walkast, Wörust, Pihkmast, ja üks haru Wörust Tartu. Sekssammaks otstarbeks olla ka Tartu ja Pihkwa insheneerisid saadetud kõik järele uurima. See töö pidada meel käes olema! sügisel malmis ja kcwadel 1886 raudtee ehitamisega pääle  hakkatama; raudtee saab kroonu kuluga ehitatud. Peeterburgis, 23. heinakuul, on, pealinna aja lehtede järele, ühe järel tehtud  raha weksliläbi riiga pangast 222,000 raha ära warastatud. Warshavist kirjutakse, et Kalishi kubermangus  rahe umbes 40,000 rubla eest näljale kahju teinud on ja Raadomi kubermangus  on enam kui pool tali- ja suiwilja  rahe läbi ära rikkutud saanud. Keltsi kubermangus seisivad Weikseli jõe äärises madalates maades wiljapöllud raske wihmasadude pärast wee all. Politiika ringwaatus. 25. 26. heina k. p. on Gasteini linnas see ammust ajast räägitud keisrite kokku tulek olnud, kohu Austria keiser, Prants Joosep oma abikaasa, keiferinna Elisabethi saatusel, kuida telegramm tüütab, neljapäämal  kodust nälja reisinud on. Nende kokku ullcku üle kirjutakse 25 heina kuul Gasteinist nõnda: Austria keiser ja keiscrinna  jõudsinad kell 6 pärast lõunat rahwahulga  hurraa hüüdmiie all siia. Keiser kandis Saksa- ja keiferinna reisiülikonda.  Saksakeiser ootas Austria keisripaari  Pattilosii juures. Keiser Wilhelm, kes Austria ülikonda kandis, andis Austria keiferinna käele sund ja keisrit Pranrs Joosevit musutas ta kolm korda, kus juures  ta oma jällenägemise röömu südameliku  sõnade läbi aivaldas. Sellcpääle läksiwad Majesteedid Saksa keisri korteri, kus nad 17 minutt wiibisimad.  Pääle selle räägitakse meel übest teiieü k.isrirc kokku tulemisest, mis scitun-