sõna, aga see pruuk läheb nüüd kaduma ja on juba paljudes kohtades kadunud. Mõtleme nüüd wcel kalliste jõulu pühade püüle, mis nüüd jälle pea tuleivad, ja kuida need meie rahwa poolest pühitsetud saamad, siis peab üsna kohkudes  mõtlema ja küsima, mi» ajal, mi», mvi kelle rahwa hulgas oleme ja elame meie!! Meie rahwas sõuab ja jõuab aja jooksul halbduse poole ja ükski mõju ei jaksa teda enam tagasi hoida. Küll tehakse kirikutes, koolides, raamatu- ja ajakirjanduse ja muude abinõude najal meie rahwa elu korra parandamiseks tööd, aga ei see taha mõjuda. Et meie rahwa ja nimelt weel noore rahwa elu mitte korralikkus olekus ei ole, see on igaühele tuttaw, sellepärast ei taha ma siin sellest pitkemalt kõneleda, kuid soowin, et minu kirjakene üks ärataja hääl olek» iga auusat kodumaalast rahwa elukorra parandamiseks  tööle kutsuma. Üks korduse armastaja Karilane. Tartust. Postimehele kirjutakse: Kui auuStatud  Postimehe lugejad soowiwad, räägin ühe naljaka tükki, mis tänawu kewade meie kiriku lähedal sündis. Jüri kiriku juures elab wäljawahi  sauna» üks manamees oma kaasaga. Wanake teinud, et aega käe», ise omale puusärgi malmis, mida ta räästa marju alla pannud. Ühel pimedal õhtul läinud kelmid noored mehed, wiinud kirstu Karla küla tänawaSse, ladunud sääl kiwa täis, siis toonud metsast siili ja pannud seda puusärgi sisse, kuS kiwide wahel paras ruum malmis oli, mille järel kirst kiuni naelutatud ja sinna jäetud. Teisel homikul läinud Karla küla puujalaga karjane loomadega wälja; kui ta puusärki näinud ja säält arusaamata häält kuulnud, läinud mees „kodukäijat" kartes jooksu, nii ruttu kui puujalg lubanud. Tulnud ka teisi mehi juurde, aga kui nad „kurjawaimu"  puusärgil podisema kuulnud, ei julgenud keegi ligi minna, kuni wiimaks mana A. peremees kirstu lahti tegi ja maga metslooma eest leidis. - Kui palju meel ikka kodukäijad kardetakse! Tallinnast. Kuusalu kihelkonnast teatab „Ni«tir. p. p. l." suurest õnnetusest, mis hiljuti sääl sündinud: Üksikus MetStoa peres Kolga maldas lasknud karjapois püssiga mängides peremehe  kahe aastase tütre maha. Püss olla ammu laetud toas seisnud hullu koerte pärast, ja lastele olla ka räägitud, et ci tohi seda kätte wõtta, olnudki püss muu kraami taha ära peidetud, aga kui peremees kodust ära oli, siis karjapois käskinud pere last püssi tuua ja nalja pärast sihtinud last, kuni pauk käis ja laps peast haawatud surnult maha langes. Hing oli läinud, wanemate silmawesi ei wvinud enam kahju parandada. Jälle on see kurb lugu õpetuseks, et surma riistu koguni ei pea niisuguses kohas hoidma, kuhu rumala laste näpud ulatawad. LapS on rumal ja keelamine  ei mõju mitu korda mitte. Saksamaa aurulaew „Hulda" päästis 26. Oktobril ühe Hiiomaa purjulaewa mehed surmast. Wali torm oli purjulaewa Kaarle saare ligidal ümber ajanud. Aurulaema kapten nägi, et 4 inimest ümber aetud laewa kiilist oliwad kinni hakanud ja saati» üht luupi neile abiks. Tormi ja kõrge laenetega oli raske ligi saada, aga siiski saiwad need merehädalised päästetud. Kui paat juba laewa ligi tagasi oli tulnud, nägi kapten meel kaks inimest rikki läinud laewa juures surmaga wõitlcwat. Ta andis käsku, jälle senna tagasi sõita ja suure waewaga saiwad ka need kaks inimest, kes juba poolsurnud oliwad, päästetud. Need oliwad reisijad, keS all laewa kajutis ja esitc üsna wee all oliwad olnud, aga kui laened laewa kord jälle lülile oliwad tõstnud, oli neile korda läinud kajutist wälja pääseda. -» Auu neile wahwa meestele, kes ähwardawast surmast hoolimata ligemefi hädasse ei jätnud! Senise postikorra järele saadeti kirjad, mille saajaid ei leitud, saatmise kohta tagasi, kus nad awalikult mälja pandi ehk ka nende kohta kuulutusi anti. Edespidi ei saada see enam nii olema, maid kirjad jääwad sarnasel korral saadetud kohta seisma ja häivitakse mõne aja järele ära. Ainult siis, kui kirja pääl ärasaatja adress ülewel, saadetakse talitamata jäänud kiri temale tagasi kätte. Sellepärast on wäga soowitaw, et kirjade saatjad ka ikka oma adressi kirjade pääle üles märgiksiwad, kui nad täitsa julged olla ei wõi, et kiri sellele kätte saab, kellele ta saadetud. Riiast. Baltimaade kohtukorra muutmise plaan saada, kuidas „Düna-Ztg'ile" Peeterburgist teatakse, arwamise järele selle kuu teisel poolel riiginõukogule arutamiseks ja heaks arwamiseks ette pandud. Mõjuwates ringkondades arwatawad, et tähendatud ümbermuutmise plaan uueks aastaks kindlasti ära kinnitatud ning warSti pääle selle uued kohtud meie maal sisse seatud saada. Peeterburgist. Peeterburgi kohus mõistis Jaan Umbile, kes minema aastase Oktobrikuus  laewa „Jvhannese" pääl kapteni ja 5 madrust oli ära tgpnud, 10 aastat raskele wangitöö. Kuida lugejad wist meel mäletawad, tahtis Umb kõiki laewamehi äratappa, aga tüürimees Nuk sai raske wõitluse järele tema üle wõitu ja sidus teda kinni ja sell wiifil tuli kuritegu ilmsiks. Nuk on küll eluga pääsenud, ta oli aga nii raskeste haawatud, et ta ialgi enam rasket tööd ei wõi teha. Warssawist. Warssawis sündis 24. Oktobril  elajaaidas hirmus lugu. Kella 4 ajal p. l. läks elajate talitaja Joosep Kutscherski karudele süüa wiima. Esimene karu, kes puurist wälja lasti, karga» talitaja pääle, mõttis ta süle, piigistas küüned talle pähe, kiskus juuksed kõige nahaga maha, kõrwad ja silmad peast wälja ning lõhkus teda siis meel hirmsaste. Inimesi oli küllalt juures nägemas, aga keegi ei julgenud õnnetumale appi minna. Senni kui teine talitaja üles oli otsitud, kes põlema õlekooga metsalise oma ohwri kallalt ära peletas, oli õnnetu Kutscherski juba wihase karu käppade wahele ära minestanud. Meel sellsamal õhtul suri ta hirmsate haawade kätte. Mis karu nii wihaseks teinud, seda ei mõistnud keegi arwata. Õnnetu talitaja jättis noore naise nelja wäikese lapsega maha. Wäljamaalt. Saksamaalt. Õndsa Saksa keisri Friedrichi lesk on Inglise kirjaniku Noddile ülesandeks teinud, keiser Friedrichi elulugu üles kirjutada. Raamat pidada Inglis, Prantsuse ja Saksa keeles korraga ilmuma, wiimases kahei keeles ümberpanekuna.  Keiserinna ise saada raamatule eeskõne kirjutama ja ka muidu tema toimetamist nõu ja teoga toetama. Raamatu müüma tulu on keiserinna Londonisse asutama kaclahaiguse hospidali heaks määranud, millele kuulu järele Mackenzie-haigemaja nimeks pandawat. Nagu näha, ei ole Mackcnzie keiserinna silmas, kes ise Inglis printsess, oma mõju sugugi meel kaotanud, ehk küll Saksa arstid selgesti näitawad, kuda just Mackenzie keiser Friedrichi haiguse rikkuja olnud. Saksa- Jtalia sõprus näitab maga soojaks minemat, iseäranis nihkub mõlema riigi sõjaiväclinc walitsus teineteisele ligemale. Neil päiwil olla kuulu järele Saksa ja Jtalia kindralikogu wahel otsekohene ühendus tee korrale seatud, nimelt nõnda, et iseäralised kiirpostid Saksa ja Jtalia sõjamäe ülemwalitsuse wahel käiwad, kuna kirja- ja telegrammide  wahetus enne üleüldise walitsuse kaudu toimetati. Uuel teel on juba Jtalia poolt sõjawäeliite uuenduste kohta nõu küsitud ja plaanid Berliin saadetud, et mis Saksa sõjakunsti tundjad nendest arwawad. See on suur sõpruse ja usalduse märk. Prantsusemaalt. Prantsusemaal onßou - langeri wõim ühtelugu kaswamaö, ehk küll tema mastased kõik teemad, mis mõistawad, et teda tagasi tõrjuda. Tema suure iviistline elu ja laialised kihutused pärsivad küll otsata raha, aga sellest ei näe mehel põrmugi puudu olewat, aunad aga wälja, kus iganes waja. Kust ta seda kõik wõtab, ei ole aru saada. Ütleb ise, et temale sõprade poolt suured summad kätte tovdawat, aga meel suuremad saadetawat ka wäljamaalt. Amcrika ÜhiSriikidest üksi saanud ta senini 400,000 pranki ja üleüldse juba 4 miljoni pranki. Küll karjuwad mailased, et Boulanger ennast nii teiste tööriistaks laseb ära osta, aga seegi ei mõju midagi. Waenu wanker on jälle weerema pandud, kui ka esiti weel ajalehtedes. Prantsuse ajalehed toomad selle sõnume, et Warssawi kindralkuberner  Gurko Berlini Wene saadiku krahw Schuwalowi juures pidu pääl wäga tähtsa politika kõne pidanud, mille» ta ütelnud'. «Räägitakse  ikka, et kõik rahul on. Aga meie soldatid ei wõi mitte mõeka tuppe pista ja meie hing täidub sõja waimuga. Iga mees meie naabritest on Wenemaa waenlane, ajalehed ja awalikarwaminc. Teutakse Wene sõjawäge. Ja ometi wõime meie, kui tsaar kässib, 24 tunni aja sees mõlemast piirist üle astuda ja maailmale näidata, et meie wäga hästi neid teesid tunneme, mis Berlini ja Wiini wiiwad." Rooma leht «Gazetta d' Jtalia" kuulutab ühe „Wene politikamehe" tõenduse järele tulemaks kewadeks sõda ette ja Inglise leht „TimeS" mässamist Serbias. Wene lehed heidawad  kõik need wäljamaa ajalehtede sõnumid wäljaarwatud uudiste kolikambrisse. Taanimaalt. Taanimaal pidawad suurem jägu inimesi oma kuninga ameti jubileumi elawa röömu ja osawõtmisega, kuna walitsuse wastane erakond ka sellelgi korral turtsudes eemal seisab. Ju pääle 10 aastat ei lepi Daani saadikute-maja enamus riigiwalitsusega kokku. Ministeriumi ettepanekud lükatakse ikka tagasi ja tahetakse sellega Estrupi oma mecleliStega ametist tagandata, kuid kuningas ei luba seda, waid laseb teda edasi walitseda ja ka tarwilisi maksusid sisse nõuda, hoolimata, et parlament neid lubanud 'pole. Paha meelega et ole ka saadikute-maja poolt kuningale õnnegi soowitud. Wäljamaadclt on aga osawõtmine tähtsast pidust seda clawam, kuna ka Daani kuninga perekonnal Europa walitsejate  seas rohkem sugulasi on, kui kellegi teisel. Wanem tüttar on Inglis kroonprintsess, keskmine Wenemaa keiserinna, noorem Kumberlandi hertsogi abikaasa, kellele ka ehk weel mõni troon osaks wõib langeda. Wanem poeg on muidugi Daani kroonprints ja on Rootsi kuninga lang. Keskmine on Greeka kuningas ja selle poeg tulewane Saksa keisri õemees, kuna nooremat poega ju tihti tulewaseks Bulgaria würstiks on arwatud, mis ka omal ajal tõeks wõib minna. Tõesti auuS ja wõimsa perekond. Wene Troonipärija on Daani kuninga jubelipidule reisinud, kus kuninga perekond teda raudteel wasta oli wõtmas. Teisel päewal käis meie troonipärija Daani ministerpresidendi Estrupi jutul. Kuningas wõttis Wene Parifi saadiku parun Mohrenheimi enese jutule. Pääle Wene troonipärija oliwad sääl weel Preisi prints Heinrich, Walese printsess oma kõige wanema pojaga. Rootsi kroonprints. Austria peahärtsog Wilhelm ja Kreeka kroonprints. HiSpania, Portugal,  Holland ja Belgia wõtawad sellest pidust oma Kopenhageni saadikute läbi osa. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Piihapäew, Rowembrikuu S 7. päcwal. Saksakeeli Jumalateenistus ja lauarahwa waStuwõtmine kell 10. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm. Ecstikeelr Jumalateenistus kell 12. Jutlust teeb ülemõpetaja Lemm.