Zensuri poolest lubatud. Riias, 8. Detsembril 18SS. Trükitud F. Feldt' i juures Wiljandis. 4 4- icb f mis Põlwa kihelkonnas, Tartu maakonnas, saab wälja renditud ehk ära Kaupa teeb herra P. vou Haller Abjas. Wiljandi Langi siidipoodis on ?r»ss«ki Mlvn 25 kop. eest saada. i Ontsa C. R Jakobson i Kurgja koha lunastamiseks on asju kinkinud Kuresaare wallast: Neiu Anu Tamm: üks Eesti naesterahwa task, heegeldatud  shall.uuri ieinapadi ja heegeldatud seebikotikene; neiu Ann Tamm: üks heegeldatud pesukott; neiu Ann Rennit: üks korwikene ja paar kindaid; neiu Ell Wiira: Eesti naese pearätil: neiu Anu Wiira: wäljaõmmeldud ninarätik; neiu Ep Wiilepus: paar iukke ja Eesti wöö; neiu Liis Tamm: üks lapse müts; neiu Ann Tõnisson: vaar kirjadega sukke; neiu Liis Raudjalg: tubaka kott; Ants Rennit: paar kindaid: Andres Rennit: üks ..Sakala Õöpik" ja paar willaseid stulpisi: Jaan Tinn: üks wana moodu Eesti küünlajalg: Juhan Tinn: paar kindaid ja Eesti naesterahwa wöö; Juhan Möttus: paar kirjadega sukke; Jaak Wiira: paar kindaid; Tõnis Tõnisson: üks Eesti meesterahwa task; Ants Parts: uuri seinatask. Wana Suislepist on kinkinud basaari peale, mis õntsa C. R. Jakobsoni waestelaste heaks sai ära peetud; nimed on järgmised: Jaan Jurisson üks uur, Jaak Rebane üks piip, Märt Lattik üks õlest kübar; Noorikud: Mari Asser üks paar kindaid, Anu Põder üks pealõng spealõng on lõngast tehtud tutt, mida neiud wanal aial laual kirikus  pääs kannud), Reet Jürision üks uuri padi, Anu Lattik üks paar sukke; Neiud : Ann Park üks kaela krae, Liis Mähk, Mari Lips. Ann Sumberg, Liis Jaas, Liis Märtenson, Anu Lõmmus, igaüks üks paar kindaid,  Miina Simson, Ann Kilwits, Ann Saar, igaüks üks tubaku kott, Liis Põder üks rinna roos, Liis Lattik üks põll. Tänuga wastawõtnud Sakala Toimetus. F. Feldt L juures WiljandiS on ilmunud ja igast raamatupoest saada: Erapooletumad mõtted Eesti koduste parteide ja tülide kohta. ZM" Hind: 10 kop. "WW kogukonna kohus annab seeläbi teada, et siit walla Argo 14b VI talu peremees Juhan Luik selle nimetud talu rendi õiguse Ado Alleele 1000 rbl. hõb. eest ära on müünud. Kui siis mõnel Juhan Luik'e sugulasel  midagi selle waStu rääkimist peaks olema, siis peab see seda enne SS. Weebruari  k. p. 1884 siin kohtu juures üles andma, sest peate selle ei saa keegi enam kuulda wõetud. Atrosaare kogukonna kohtus, 29. Nowembril 1883. 2 PeakohtumeeS: Andres Saar. 298. Kirjutaja: H. JürgenS. .Z..G...Z. Äjaleht Sakala saab uuel aastal 1884 oma seitsmendamat aastakäiki algama. Waewalt üht ajalehte on Eesti rahwal ettetuua, kes niisugustest  takistustest üle wõidule on tõttanud, lui Sakala. Kõige suurem takistus, lehe asutaja õntsa C R. Jakobson': surm, näitas aga ka lehele surmahoopi  andwat. Õntsa Jakobsoni pärijate eestkostjatel oliwad nii suured koormad kanda, et nad Sakala eest mitte enam nii wiisi ei wvinud muretseda, et leht käeSolewa aasta wiimsel poolel õigel ajal ilmuda oleks wõinud. Sakala tikkus mägise seisma jäema. See oleks aga Eesti nimele suureks teutuseks, kui see leht, keS kõige töistele rada on rajanud, ise hingusele peaks minema. Seda tundsiwad Sakala omanikud, seda tunneb iga õige isamaa poeg selgeSte. Sellest tundmusest aetud ja rahwa osawõtmise peale toetades, wõtfiwad C. R. Jakobsoni pärijate eestkostjad nõuuks, Sakalat ka tulewal aastal wäljaanda. Et lehe Väljaandmine korralikumalt sünniks, kui seiemaale, sellepärast tegiwad Jakobsoni pärijate eestkostjad otsuseks, Sakalat trükkisa herra F. Feldt'ile wiieks aastaks rendi peale anda. Herra F. Feldt saab siis selle eest hoolt kandma, et Sakala tulema aastal uue toimetaja all, manas Sakala waimns korralikult saab ilmuma. Sakala on siis mõneks aastaks omale uue peremehe saanud, ilma et tema 'mana tuttaw kindel seisukoht, eesmärk ja püüdmine seepärast muutuks. Sakala omanikud on omale kontrahi läbi õiguse alal hoidnud, Sakala hea maimu üle walmata. Sakala seisab nii kui ennegi Eesti rahwa ja tema õiguste eest ja loodab seal juures rahwa osawõtmise peale. Sakala ei pea ennast mitte üksnes ülewel pidama, maid ka C. R. Jakobson'i pärijate elukorda kergitama, tema wõlgast wähendama ja langemise eest hoidma. Rendikontraht on herra F. Feldt'iga nii tehtud, et peale kindla rendi ka weel Sakala lugejate arw Jakobsoni pärijate kasuks tuleb, see on: et herra F. Feldt nende eksemplaaride hinnast, mis ta peale äramääratud arwu trükib, poole kasu pärijatele  maksab. Kes siis õntsa kangelase järeljäenutele abiks tahab olla, see telligu Sakalat. Ontfa C. R. Jakobsoni leinaja lese Zulie Jakobsoni wolipidaja: Ontsa C. R. Jakobsoni pärijate eestkostjad: vi. Köler. Peeter Ainson j« Hain Henno. Eelseiöwa kuulutuse peale tähendate? tõuta» mina, et ma Sakala uuest aastast saadik uue toimetaja all kelle nime peagi lehes saab seisma ikka korrapärast saan wäkjaandma ja selle eest muretsema, et tema stsu eest tubliste saab hoolt kantud. Sakala poliitika jäeb muutmata  C. R Jakobson'! poliitikaks. Ajalehe hind on terme aaSta pealt Wiljandi maakonnas, kus waldade postitaskud linnast lehed ise ära toomad, s rubla llv kop., aga täie postirahaga s rubla. Poole aasta hind on t rubla ÄO kop. ja postirahaga t rubla 75 kop. Wähema kui poole aasta peale tellimist masta ei wõeta. Tellijate adresstd olgu selgeste tellimise juures ülesse kirjutatud, nimelt tellija nimi, elukoht  (mald ehk mõis) ja wiimane kirja postijaama nimi. Wäga soowitaw oleks, kui mana trükitud adres, kelle all jo ajalehed enne kätte on tulnud, ligi antakse. Raha maksetakse tellimine juureS ette. Kes enam kui kümme eksemplari telliwad, saamad iga kümne eksemplari kohta, kui raha otsekaudu ilma mahemeheta toimetuse kätte saadawad, ühe prii - eksemplari. Tellimised ja rahakirjad tulewad selle adresst all: Li» vi» cheMvlli» ch. Muu kirjade adres wõib ka Eestikcele olla: Sakala Toimetusele Wiljandis F. Feldt'ile. Linnades mõtawad järelnimetatud  kaupmehed ja raamatupoed tellimisi Masta: Tartus: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor; Tallinnas: Thomas Jakobson'i raamatupood; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: Endla Seltsis herra Kuudemiita ja E. Treufeldt'i raamatupood;  Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Wõrus: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelberg; Wiljandis: F. Feldt ja Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi ökonom Winter. Nüüd, kuS rahmale nii mitmelt poolt kõlksuwas kõnekäänudes „rahwakasu", „Eesti põlwe parandust" ja muud häid . asju sülega lubatakse jagada, nüüd loodan ma siiski, et rahmaS sõnakõlina ja tõsise ajalehe kohuseid oskab lahutada ja mind mu raskes ettemõttes rohke tellimistega saab Loetama. Wiljandis, Detsembril 1883. Auupaklikult F. Feldt. 2. ja 3. jõulupühal saawad Wiljandi Eesti Pöllum. Seltsi saalis Pärnu Endla seltsi näitemängijad ja selle seltsi muusitakoor ühte töist aidates etendama: „Sõeapealik ja tõtretatar." MM »»» Hapsalus saab üks »maja»» kõige kõrwaliste hoonetega M keset Unna lähedal ära müütud.  Majaga ühes on suur õunapuu- ja lille- ja köögi wiljaaid ja põllumaa,  kõik kokku 4000 slj sülda suur.  Lähemat  teadust annab proua Jürgens Haapsalus,  BergmannU majas. 1 roonu Kõu kogukonna kohus annab selleläbi kõigile teada, et siit walla Räppomardi 52 a talu peremees Jaak Sarits oma talu rendi õiguse Andres Sarits'ale 900 rbl. hõb. eest ära on müünud. Kui stiis mõnel Jaak Sarits'a sugulasel midagi selle waStu rääkimist peaks olema, siis peab seda enne 5. Märtsi k. P. 1884 siin kohtu juures üleS andma, sest peale selle ei saa keegi enam kuulda wõetud. Kõu kogukonna kohtus, 5. Detsembril 1883. 2 PeakohtumeeS: Tõnis Kärsten. 629. Kirjutaja: H. Jürgens. K