Ins! kuidas ivölsin ma ennast ühest ümber jooksjast  plikast eksitada laSka!" ~kõh, Aarlo, sosistas haige, kui sa teaksid, kliides  sinu 'õuad miim südant haawaivad, kuidas siu.'.: wõöriti arwamiuc uiule meel sügawamase tungib, kui mörm-ka oda!" kulla tuikene, hüüdis ta pilkama naeruga,  kui st: armukeied olcksiwad pimcd olnud, siis oleks nendega hea mängida olnud?  Pariislane  reed üks tubli mees olema, et -viimaks oma maga uutel? lndis!" ..k.üät -'ee aü läaeb muie möga kirjuks, härra," ütles u>wr, ja kargas selle möllaja kraest kinni; ..silma rilk kasige siit toast wSlja, muidu saan ma maja raiuvast kutsuma, et nad teid mälja tassimad."  Ms lsben. si:ds, mulla uss, ma lähen, karjus noormees ja lõukas tobtri tagasi, et t'a oma tooli räc-e maba mcjus t „Jah ma lähen Msepra, ei ruie ass ilmaski cnani tagasi. Ela heosri ehk sure p are?:, õnnetu ja matta seega oma häbi mulla alla. Ja inIMLS eluS peita oma hing senna kolus, kus meik iialgi kokku ci juhtu, ma saaksin hingeZnnisrusi krmrcwduma, kui ma sinuga seda j Laama vean. sest et sa mind siin nii koledal nsiisü  rma armastusega petnud oled." Seda rääkides mcbkles ea meel sugu oma novdiruWga, aga tema kiirgama!? sa xõlnrod silmad tulurad täis piiaraid, kui:a miim.ast vilku oma armukeie pööl? wiskas ja süsemLSii õbkades.rormas ta seest mälja. ..Minge tema järge vidaze teda kiuni, tooge teda tagasi, hüüdis tsuljsnno, übcst see maksed minu elu!" 'lira Zäso rnlenm..: toist ametid õppima. On ma nemad juba süäl juures küll waewa näinud ja ühtegi paremat temast saada wõinud, siis ci wõi nad seda kellegi muude süüks arwata, kui ise eneste süüks: miks ei pannud sa siis teda meistri juure, kui ta alles nõrk ja murda sündis? Nõnda on mitmed wanemad oma laste pärasljtuhantcid silma weepisaraid walama pidanud. Hea on, kui wanemad jõuuawad omad lapsed nii kaugele koolitada ja juhatada, kuni nad oma taie mõistusele sirguwad ja aega mööda ka mõistuse järele ameti kohad parimad. Kas ei peaks see siis mitte lapse wanematele head meelt tegema, omad lapsed senna maale jõudnud juhatada! Olete aga omad lapsed liig ellalt ja pehmelt üles kaswatanud;  siis ci ole tcitel ühtegi headust loota, maid ainult seda, mis teie soowinnd ei oleks. Siin tuletage meel ühte mana sõna meele: „Et üks isa toidab ennem seitse last, kui seitse last ühte isa." Soowida oleks, et wanemad, kellel mittu poega on, mitte laiskuse sisse ci jätaks, waid igale ühele oma ametid õppctada; iseäranis nüidsel aeal, tuü kõik sugu koolisi elule tõuscwad ja odawa hinnaga  õppilasi waStu wõetarse. Kust tulcmad siis need, kes teiste taskud läbi katsuwad ja hobustele mõcrad walljad pühe panemad? Kõik need: kellel muud ametid ci ole noorelt vppetud ja kui Margusega  päale hakkcmud. Kaugemalt kodumaalt. „Walitmsc täädaandja" aru ande järele rahwa kooli oleku üle on Balti kubermangu koolidel kooliealiste laste poolest suur rikkus. Siiski sellest rikkusest hoMmüta on koolis käijate kvhta iveet tvähem koolisi, kui riigi teistes õpetus-jsuskondades ehk teiste sõnadega: Balti rahwa koolidel on nii kõrge koolilaste ariv kui kellegi muu õvpciuS-jauskonnal  Kuna nimelt 1879 aastal kümnes õppe? tuS-MlskmdaS 22.7K7 koolist koolil ehk 2v»/o tvähem kui Z 3 koolilast, 9913 koolil ehk pea' 11"/» 25 33 koolilast, sa naljalt 83KV koolil, ehk enam kui Sõ koolilast koolis oliivad, oli Balti maal nende koolide ar:r kus üle 53 koolilapse käisiwad, pea aegu pool kõigest rohiva koolidest. Nimelt 2460 Balti ra < v > cmllstt oli koolil (ehk see on rohkem kui üheheksateistkümmend saja paalt) wahem kui 25 koolilast,  vatsalt 893 koolil (ehk kolmkümmend kuuS saja päält) oli kakskümmend miis kuni wiiskümmend wiis koolilast ja 1080 koolil (ehk täis 45 protsenti) rohkem  kui 55 koolilast. Sest on naha et kooli armu kohta koolilaste ci r w meie juures palju suurem on kui teiste õppetus  jauskondades. Liimi maal nottivad rahwa koolid wahem täidetud  olema d, kui Eesti maal. Liim maal oli 1606. rahwa koolist 391 koolil wähein kui 25 koolilast, 618 koolil 25—55 koolilast ja paljalt 597 koolil enam kui 55 koolilast. Eestimaal selle waStu on 517 rahwa koolist paljalt 72. koolil wahem kui 25 koolilast ja 174 koolil 25 kuuni 55 koolilast,  selle maotu on enam pooldel koolidel pääle ! 55 koolilapse. Misgi as>a poolelt ei paista see wahe Balti rahwa-ja Wene rahwa koolide wahe nii selgesti wälja, kui poil-- za tutarkoolilaste aruni poolest. Kuna niinelt terivcs Wene riikis Balti maad maha arwatud 1,009,246 koolilastest 833,839 poiss-ja paljalt 175,407 tütarlast nõnda et saja koolilapse kohta paljalt 17 tütarlast oliwad, oliwad aga Balti koolidel 71,079 poiss-ja 60,590 tütarlast toolis käimas, nõnda et siin tütarlapsi, mitte nõnda kui Wenemaal paljalt 17 last saja kohta, maid tcrivest 46 saja kohta koolis kliimad. Kõigel Weueriigi r a h w a - k o o l i d e l (ilma Baltimaata) ei oluud mitte kolm korda nii palju tütarlapsi koolis käimas, kui B a l t i m a a l. Kole tegn. E » ese tapmi ue. Riiast täätab säälne ajaleht «seitung sür Stadt nnd Laud" 20. Wcbr: Üks kaubapanga ametnik H. F. on eile õhtu ühe püstoli kuuli läbi oma elule otsa teinud Selle nurjatu töö põhjust mõib pangajuhataja tüli seest otsida. Tartust. Aleksandri-kooli asjas toob Eest. Post. täna see kindla sõnumi et nagu kõik abikomiteed.  nõnda ka kommission on täitsa ära lõpetatud.  Tema on seda ametlikult poolt meel korra järele kuulanud. Nõnda ei ole siis praegu Al.-koolil ei abikomiteesid, ei peakomiteed ega kommissioni, maid asi on täiesti ülema walitsuse käes. Meie toome selle tüütuse selle parast, et «Rcoaler Beobachter" sõnumi tõi, nagu jääks kommission meel tööle. «Sakala" toob selle sõnumi kõige uuemas numbris, ja ..Virulane" ütleb, nagu oleks meie sõnum kommissioni lõpetamisest  kahtlane. Selle läbi on rahma sees kalu ins tõusnud, kas kommission on lõpetatud mõi ci. Ka kommission on siis täitsa lõpetatud. Üksnes Al.-kooli kapital ei olla kuulu järele wccl rentcreis, sest et rentmeister teda meel enne maStn ei olla -võtnud kui ministeeriumist iseäraline käsk on tulnud. Homvikohtust olla küll juba käsk rentcise  tulnud, aga sest ei olla meel küllalt. Jakobstadtist. Niia'seitung. «Rish. Westn." annab asja tundja meeste läbi otsimise põhjusel tääda, et Kuuramaa lakobstadti kuri-õõ ühe lõhkuma  pulmri läbi, mida 2 —3 puuda oss ahju kohal seisma põbja poolse kupli alla pandud oli, sünnitatud  on, mille juures mi st kurja tegijatel see ar,vanune  oli, et plahwatus ja tule kahju kõik ahju süüks pidi arwatud saama. Üks niisugune arummile  jutt olla ka kohe pärast tule kahju hakkatust mälja tehtud, mis aga pärast asjaliku tunnistuste ja läbikatsumise läbi tühjaks tehti. Mis põhjuse pärast kurja tegijad seda on teinud, s« on nii kaua kui turja tegijaid endid meel pole katte saadud, raske üttclda. Siit saadik ei ole wccl nende katte saamine mitte korda läinud. Wenemaalt. Pectcrburist. Paljute Senati kohtu sisse antud kaeblusi, ja paimc kirjade pärast sn üks koniisliou, kuidas Riia seit. täõtab, asutatud, kes läbi uurima peab, kuidas wiisi kõik sisse autud asjad kõige uvbemme säädustc jarcle toimetada zvõib. Nõutakse, üksikute jagude juures iseäralikust komisstonisid  sääda, kes kõik sissi tulttud asjad läbi kainiwad ja need palme kirjad, mis Mati kohtu alla mitte ei lange, tagasi saa:nmd. idna et senati üksikute jagudele, kuidas siit kaadil prnuk oli, aru ehk otsust sille ü!c andread. Sest et suurem jügn senati sisse saadetud kirju mitte õigel wiistl kirjutud ci ole ja weel muu põhjuste pärast selle kohtu otsuse alla ci langenud, loodetakse selle une moe läbi kergenünc eesmärgile saamad. Kuidas Slawlaste hea tegema stltsilz täätakse,on otsuseks tehtud, Wene apostli Methodiussi pühitsnst 6. Aprillil s. a. mitte üesipäinus rahwa hariduse  ministeriumi all seismais koolides, nmid ka teiste ministeeriumide all seismais koolides pidulikult pühitseda. Inglis seitung Standard annab tääda, et Wene saadiku hooleks olla antud Inglis walitsusele  Wene walitsuse awaliku soowi ctiepanna, sõbralikult ennast Inglis walitsuse wastu wälja rääkida. Wene kindralid kesk-AasiaS olla ärnkceltud edasi minemast; kardetakse ainult, et Turkouianid Afganistcinidega hakkawad sõdima. Tollimaks põllutöö masinate pääle on neil riigi nõuukoguS 50 kop. puuda päält kõrgemaks  tõstetud. Selle läbi saamad kõik masinad, mis wäljamalt tulcwad, suure hulga kallimaks. Soe kallimals-tõstmine on selle pärast ette wõetnd, et Wene masinad wäljamaa omade pärast mitte ostmata ei jääks. Wäljamaalt. Saksamaalt. Ühe haruldase kingituse saab würst BiSmnrk oma selle aastaseks jubeläumi  pühaks Baierimaalt. Miesbach'i maakonna elanikud, wõtsiwad nõuks kokku korjatud rahast «põllumehele BiSmarknle" üht head liiki karja pulli ning wiiS lehmik-wassirad kingituseks anda. Kui see nõu korda läheb, saamad kolm elaniku rahma riides neid loomi, mis kõige wähemast 3000 marki makswad, würst Bismarkile Wartfiui mõisa wiima. Cumberlandi hcrzogi lootus Braunschweigi walitscjaks saada oli ivaheajal nii hcaöti kui kadunud.  Aga nüüd räägitakse sest juba õige tublisti,  ja ka Saksa keiser olla oma mõtet selles asjas muntnud; olla loota, et tema sellega rahul on, et Cumberlandi hcrzog Brannschmcigi malitsusc  ohjad enese kätte wõtab. Nagu tääda, on Braunschmeig selle pärast ilma walitseiata jäänud, et tema minewal aastal surnud walitseja poiSmees oli, kellel lapsi nõuda siis ka auujärjepärijat mitte ci olnud. Surnud herzogil ei ole kogumgi lusti olnud abielusse heita. Üks kord küsinud tema ministrid tema käest, kas ta seda ei tee ja palunud teda mõnda würstisugu neiud enese abikaasaks teha, sest et seda wägr tarwis olla. Hcrzog lubanud neile pea mastnst anda. Et ta suur näitemängu sõber olnud (siis andnud ta käsu, oma koja näitemajas õhtul seda tüki mängida,  mille päälkiri on : «Mina jään poissmeheks." Sää! wastus oligi. VlSmarki 70-aastaseks sündimcseväämaks korjatakse  nüüd igal pool Saksa maa! ja mujal, kus Sakslasi elab, raha ühte suurt kingitust teha. Üksnes katoliikl-ascd ei mõta sest mitte osa, sest et Bismark, kui Luteruse usuline, nende meele järele ei ole. Inglismaalt. Inglismaal leiab see küsimine:  Aas cdeLpidine riigi asjade juhtimine praeguse riigi walnsusc katte wõib jääda, ikka enam wastu panemist. Ka see minister Gladston'i poole hoidja seitung „Obscroer" kirjutab selle üle : Kui me oleksime loota mõiuud, et ministeerium  wiimsel tunnil häkitsclt pöörnud oleks ja ülesärkas tubiiste edasi tungida, siis tohiksime meie eemal weel Üks kord aega auda, tema eksituste  parandamiseks, aga meie ci '.vm seda eetfipidi  mitte loots. Ka praegugi ei ole walitsuic! mitte wõiMust, meile pölitika teed naita... Aga kui see ka tcisite oleks ja kui Ministrid wõiksiwad teha, mis praegune kahjulik aeg nõuab, siiski kahtleme  meie, kas nad need õiged mehed su. Inglismaad  häda ohust wLlja kiskuda, mille sees ta praegu 0n... Paale icllc on nad oma suu wäljamaal ära kauiand. mis wäljaömaa asjade jllhtu»iseks tarwis on. Selge tõsi on, ct midagi Inglismaa anu iväljaumai nõnda ei kaSmstaks, kui täädus, et teisid. sza mine need praegused ministrid. Inglismaa  üle walitsimad, üks kõik, mis parteist. Et see nõnda on, anname, ct üks ministrite WsheiuS hciba.eee uu.ade- on.