oli. MM nemad M nüüd Me iile pahcmdawad, kui Roor-Eestlased omalt poolelt ka aru nvuawad, kaS ja mis teaduse waStast aSja tehtud on? . Olemi k" ei ole jo koguni mitte Ütelnud, et tema leitud .laidetamat toimetust" awalikult kuulutada tahab, maid et tema seda aga teada tabab. Mett näitab, nagu nõuaks .Olewik" siin selgust, ja nagu kardaks .Virulane" seda selgust ja tahaks kõiki saladuses pidada. Kui aga keegi selgust kardab ja saladust nvuab, stlS näitab tema sellega, et temal midagi peita on, mis selgust ja mulgust et salli. Aa kui .Wirulane"  sttn Aleksandrtkoolt kohta aSjade uurimist tagasi tõrjub,  asju saladuses pidada himustab ja seda awalikult kirjutada julgeb, stiS teutab .Virulane" ise seda .GeStt tähtjamat asutust", mitte aga .Olemit" ; sel korral mitte 1 .Sakala" tõrjub oma Nr. 25 seeS ilmuwat .Saar. last" enne ilmumist lagast ja näitab sellega jälle, tui wäga Sakalased kõiki läbirääkimist ja arutamist kardawad,  miS mitte nende omandusest ja tolmusest laagrist ei tule. Selle kahtluse tõrelemise seeS kirjutab.Sakala", teiSte meeletumate halpuSte keSkiS: ..Sõber" (tähendab .Tallinna Sõber") ja.Kündja" .pole täntne meel midagi, mtS .täieSte EeStt meeles ja .waimuS", rõõmuga teretanud ega sellele lahket waSta.wõtmtst  ehk mingit muud head soowinud " Sttn waletab .Sakala" jälle, nagu .Sakala" ja Sakalased"  hakatusest saadik mäletanud ja kõiki oma tegemist wale peale põhjustanud on> Meie jätame .Kündja" oma hooleks, selle peale waStata, mis tema kohta maksab, kui tema waStust tarmiS olema arwab. Meie tähendame sttn aga meel uueSte, et .Kündja" länine rohkem rahwa tulusa majapidamisega tegemist teinud on, kui .rahwameeSte"  ärritama, segase ebapolitikaga. .Kündja" tunnistab  meel omas wttmaseS numrtS: Meil oli paremaid põllutöösid ees ja sõnniku weda.mise  aeg ei olnud weel mitte käeS." Kui siis meie kahewäärilised .rahwamehed" ja Sakalased  .Kündjat" fvimawad. sits teemad nemad seda rohkem sellepärast, et .Kündja" mitte nendega üheS tühjal wainul, kuS waenlasi ei olegi, meeletumat sseapasunat ei puhu, kui sellepärast, et.Kündja" nende salapolitika wasta Võitleb. Teine asi on meiega. Meie oleme ikka lahtise rinnaga. GakalaSte waSta Vainule astunud, kõigist nende mudakeradest  hoolimata, mida nemad auufa soeariiötade tarwttamise  asemel, meie waSta looptsiwad. Sakalaste waSta. nende erakondlaste waSta, oleme meie Võidelnud, keS EeSti rahwast eflwanemate anusast elu miilist ja usutunnistusest  ära wõerutada ja tundmata teedele juhtida tahawad. Meie oleme selle ärritama wihawaenu joone wasta Võidelnud, mis iga Sakalaste asutuse ja iga, Sakalaste wägiwaka alla rebitud Eesti asutuse seeS on. Meie oleme ette ütelnud, et see ärritan) wihawaenu joon iga EeSti asutust lõhub ja häwitab, ja tänine on see nenda olnud. EeSti Kirjameeste SeltS katkes, nii pea kui Sakalased seal Võimust sasivad. Wot kaS julgemad Sakalased  seda tõeSte kõige haritud maailma ees EeSti Kirjameeste  Seltsi .puhastamiseks" nimetada, mis Dr. Kreutzwaldi, Dr. Wiedemanui, 3 W. Januseni ja mõne muu kuulsa, auusa ja kindla mehe sealt wälja peletas  ?l Seesama wihawaenu joou kipub nüüd ka nähtawalt Aletsandritooli lõhkuma ja häwitama, ja seesama  saab ka .Linda" Seltsi lõhkuma ja saab kõiki teist EM Seltsist ja asutust lõhkuma ja häwitama, kui mõistlikud,  õiglased mehed mitte kindlast kokku ei heida ja seda kardetawat wihawaenu joont wälja et kisu. EeSti .wana rahwaS", meie efiwanemad üttest mad, et iga maja ära põlema saada, mille läwe alla, seina sisse, üht metsakusiva palki ehitati. .Ebausk!" hüiiawad noored, ja meie ütleme s d ka. Aga iga lapsepölwise, alguSpärise rahwa .ebau -. ecs on targad uurijad Üht tõsist ja sügawat tähendust leidnud. Ehk tähendab see metsakuiw palk, mida terwe palkide keSkiS uue maja sisse ehitada ei käSta, ka midagi. Ehk tähendab see üht paha ja tõbist nõuu, mida ühegi auusa ettewõtmise flSse punuda ei tohi, kui kõik see ettewõtmine mitte tõbiseks ja hukka saama ja minema ei pea. Meie oleme iga kasulikku kodumaa asutust rõõmuga teretanud, nimelt aga iga asutust, mis EeSti rahwale kasu ja edendust saatma ja tooma näitas. Meie oleme aga ikka ka, kõigist Sakalaste mudakerade loopimisest hoolimata, kindla käega seda pehastanud palki, seda ärritawat wihawaenu  joont wälja kiskuda püüdnud, mida Sakalased iga endise ja iga uue Eesti ehituse ja asutuse sisse ehitada ja punuda katsuwad. Just niisamati on asi ka .Linda" Seltsiga olnud. Juba selle Seltsi asutajate kutsekirja oleme meie rõõmuga teretanud ja oleme seda osawstmtsega oma lehe sees kuulutanud.  Aga juba selle kutsekirja seeS oli see kardetaw, metsakuiw tulepalk. oli see ärritaw wihawaenu joon, millest Meelte ära nägime, et see seda Seltsi iseeneses pehaö- tama, lagunema ja langema paneb, kui seda mitte wabisemata  käega wälsa ei kista. Selle wasta oleme meie juba hakatuses üles astunud, kuida ka Sakalased sõimasiwad,  keS ka .Linda" Seltsist omale üht lõhkumise kantsi, üht sala-tüli-politika klubet ehitada himustafiwad.  Tänine  on nende nõu rohkem mõjunud kui meie nõu. Tänine  on aga ka .Linda" Seltsi asjad tagurpidi käinud, ja kuida räägitakse, olla nüüd Tallinna Sakalaste lehed ja mõned teised kahewäariltsed wõimud ja maimud, ennast selle Seltsi kanda köitnud ja imeda teda wälja nagn kaanid.  - Meie täidame sellega oma aeakirjanduslikkn kohust  ja anname seda asja, seda .Linda" Seltsi walitsuse udust ja seaduse wastalist tallitust, selle Seltsi osamkude ehk aktsionäride tähelepanemise  alla. Meile kirjutakse Eesti rahwa kindlama kogu keSkist: .Virulane" tõstab oma Nr. 25 sees üht kõige nurjatumat  kära ühe raamatukese üle, mis sel aastal ,Eestimaa  sinodi kirjadega" on trükitud. Raamatu nimi on: .Kellel kõrwad on kuulda, see kuulgu! Armastuse ja manitsuse sõna oma armsa Eesti suguwendadele  us u k i,»u itami s e k s, iseäranis sel praegusel segasel ja rahutumal ajal." Seda raamatut, mida iga inimesele tuleks soowida, püüab .Virulane" rahwa ees nii mustaks määrida, kui iganeS wöimalik on. Missuguse .walguse" eha see ometigi  peaks olema, mille üle .Virulane", .Valgus" ja teised sarnatsed lehed ja mehed kirjutawad ja jändawad? Missugune headus see on, mida .Virulane" ennast ütleb teinud olema? Ei headust küll wist ühtigi! Missugusel õigel Ristiinimesel ei peaks hale meel olema, praeguse aea peale waadates ja ette arwates, mis ehk weel tulla wöib, kui aead et parane. Rahu aeg on möödas. Seda peab iga tõsine tähelepanija tunnistama, ja üks aeg on kätte jõudnud, kuS auusuS. armastus ja ühendus kaduma  kipuwad. Tähendatud raamatukese üle on küll kurt laimduS tõstetud. Mina aga, keS mina sellega tuttaivaks.  saanud olen, mina palun seda lugeda ja igaüht ennast selle üle, oma enese südametunnistust mööda aru teha. Kui süda alles puhas ja südametunnistus rikkumata,  siis wöib näha, et see raamatukene tõeste üks peegel on, millest praegust aega ära tunda wöib. -- Üht teist .walguse eha" aga, mis ühe Ristiinimese silmale nii waluS oleks, et seda wiimse pääwa täheks pidada tuleks, meie et tunne, kni aga wahest seda, mis Sakalamaalt ja sealt ümberkaudu küünidest ja rehedest wälja leekab, mille järel ehk .Virulase" toimetaja rohkem jänntab, kui armulaua  järel, mille juures tema kord waletada julges. Rahu aeg on möödas ja saab seda kaugemale taganema, mida jultnmaks ässitajad ja wassitajad lähemad, mida rohkem nemad toore maimude poolt kiitust ja kinnitust saamad. Hirmus ja hale on see näha, kuida meie armaS EestirahwaS  wintsutatud ja omas rahuS rikutud saab, et kõige hirmsamad asjad ette tulewad ja ära tehtud saamad, mida enne meie maga rahwa keskis keegi kuulnud ega näinud ei ole. Sakalastest wälja külwatud iwakesed on nii kahjulikud ja kardetawad, nagn tuletikud laste käeS. See .märgitud mehike", keS kui Jakobson 11. oma wöimuskonda igapidi laiendada püüab, see on ise keegi, kellest ennast igaüks hoolega peaks eemal hoidma. Selle .Järwe" seeS ei ole muud, kui elukaid, kes üksi hirmu ja häda teha wõtwad. Meie Eestirahwa suurelised eestwedajad  ei hooli sellest, et nemad oma enese sugurahwale, kelle meri nende soonte seeS weereb, walnsaid haawu lõõmad.  Omas raha ja kuulsa nime ahnuses ei hooli nemad sellest, et nemad üksi seda taga ajawad ja õpetawad, mis Jumala käskude ja kõige õiguse wasta on. Jõuaks kord aeg kätte, kus erkamad isamaa pojad mitte üksi sulega, waid ka suusõnaga wötaksiwad ära seletada,  mis õige ja mis ülekohus on. Sellepärast palun mina kõiki neid, kellele Jumal seda mõistust on annud, mitte iseenese pärast waid oma rahwa pärast sel wiifil tööle hakata, et need kiwikesed, mis weel EeSti rahwa auupärja külges ripuwad, waenlaStest ei saaks ära riisutud, ja et meie pärlid sigadest ei saaks,ära sõtkutud. Aina ükfi sel wiifil wõib meie Eestirahwa aun alal hoitud saada, ja ükfi siis wõiwad meie järeltulijad omal aeal rõõmuga leigata, mida meie eelkäijad külmanud on ja meie kaitsenud oleme." K. M. A. Rõõmuga paneme meie seda oma auustatnd sõbra kirja siin üles, kui üht tähte, et Eesti meel ennast koguni mitte weel Sakalaste meeleks pööranud ei ole, et rahwa paremad pojad ka ikka weel selle raamatu auuStatud kirjutajat  auuStada oSkawad, mis nii kangest Sakalaste wtha all seisab. Et aga Sakalased ja nende nsuulised seda raamatud sallida ei wöi, see on üsna looduslik. Torkab see ometigi nende walusama paise külge. .Tall. Sõb." toimetus. Omalt maalt. Tallinnast. Keiserlik Kõrgus Suurwtirst Nikolai Nikolajewitsh noorem, on oma jahipiduga Kolga mõisa Kahala lärwel, :-selle kuu 2. pääwal, wäga rahul olnud, niisamati ka oma wastawõtmisega ja ülespidamisega. Aegwiidu  jaamast Kolga mõisani, oliwad kõik majad maantee ääres, pidulikult wälja ehitatud ja rahwas teretas kõrget wõerast suure rõõmuga. Kahala järwel saiwad 26 parti lastud; nendest laskis SuurmÜrst 15 tiikki oma käega. Tallinna linna poolest Keisri Majestatide kroonimisele  saadetud Linnapea asemik, Syndikus Greiffenhagen  on suure hõbe medalje ja tema abilised N. Koch ja P. v. Vaggehufwudt weike hõbe medalje saanud. Tallinna Tuletõrjujale pidul, selle kuu 3. paamal, saiwad auutahe IV aastase laitmata teenistuse eest: Fr. Calpus, A. Utoff, M. Wey jaW. Tamderg; 15 aastase laitmata teenistuse eest: H. Cordts, J. Knospe, A. Mus kat, N. Wacker jaG.Heine; 2V aaõtafe laitmata teenistuse eest: J. Altmann, Ed. Bachmann, M. Bringen toss, H. Hintze ja W. W i e ck m a n n. Endine,Walguse" toimetaja M. Lindenberg on Senati poolest stiüst lahti mõistetud, nenda ka tema abikaasa Elisabeth Lindenberg. Eestimaalt oliwad Riia näitusele saatnud: j. B. v. Drümpelmann Tallinnast, mitmesuguseid  mashinaid. 2. J. Weber Tallinnast, «viinapõletamise abimashina.  3. FranzKrull Tallinnast, mitmesuguseid wiinapõletamise  mashinaid. 4. C. 3 iirg ens ja Comp. Tallinnast, pumpast ja tulepritstsi. 5. W. Baron Rosen Tallinnast, mitmesuguseid põllutöö riistu ja ühe koormakaalu. 6. Woldemar v. Gunewitsh Keila raudtee jaamast,  ühe riista raudtee sõidubilletite ülelugemiseks. 7. Baronid C. ja E. Ungern-Sternberg Hiomaa Kärdlast, mitmesugust kalewit. 8. Nikolai v. Glehn lälgimäelt, willast riiet. 9. Johann Lilienthal Paidest, riide leikamise joonestusi. 1(1. Th. Stempel Tallinnast, meesterahwa ja naeSterahwa pesu. 11. Tallinna tapeti wabrik, mitmesuguseid tapetid, 10 kopikat künni 3 rubla rulli eest. 12. Lindfors'i pärijate trükimaja Tallinnas, mitmesuguseid kirjatrüki ja kiwitrüki tööst. 13. Johann Schümaun Tallinnast, pitsarifi ja kirjatrüki pulki (Matritzen). 14. Järwakandi klaasiwabrik, õõneid klaas-asju. 15. Michael Mere küll Tallinnast, siösetehtud kilust 16. Constanze Krausp Tallinnast, sissetehtud kilust. 17. Ferdinand Baron U erküll-Gyldenbandt Tamsalust, põletatud lubja ja sõtkutud lubja. 18. E. Hennies Tallinnast, weikeseid raud keeduköökist.  19. C. KopijowSki Tallinnast, surnuristifi, mälestuse  sambaid ja teist kunst asju raiutud marmorist ja raudkiwist. 20. Loomakaitse Jelts Tallinnast, mitmesuguseid  hobuse riistu, hobuse raudu ja teisi asju, »is rakendatud loomade elule ja ierwisele kasulikud on. Nendest on auupalka saanud: Kuld medalje: C. Jürgens ja Comp., (5. ja E. Varon Ungern- Sternberg; Wolmari komitee auupeekri ja õiguse kuld medaljet kanda: C. Hennies; hõbe medalje; J. Weber, F. Krull, Th. Stempel, LindforS'i pärijate trükimaja ja Tallinna tapetiwabrik; wafk medalje: B. v. Drümpelmann ja J. Schühmann; kiituse kirja: C. KopijowSki ja Järwakandi klaasiwabrik. Nagu meie juba enne tähendasime, oliwad Tallinnast näitusele saadetud kilud puuduSlikult pakitud, ja need on wist üksi selle wäljaspidise  puuduse pärast ilma auupalgata jäänud. Kroonu maksud linnade majade ja kruntide pealt, ja korterkamre maksud, saawad Kõigekõrgema käsu järel edaspidi üheskoos maksetud. Aastal 1884 on neid Eestimaa  linnade pealt 41,200 rubla maksa. Liiwimaa linnad maksawad tulewal aaStal 219,900 rubla, Kuramaa linnad 89,700 rubla. Post-restante kirjad, need on kirjad, mida Postkontoritesse saadetakse, künni kirja saaja sealt ise ära toob. saiwad tänine kolm kuud alles hoitud, siis lahti tehtud ja järel waadatud, kaS neid nende sisu jätel saatjate kätte tagasi saata ei wõikS; kui midagi ei leitud, fiiS saiwad kirjad ära põletatud. Kuida nüüd kirjutakse, saada edaspidi  seesuguste kirjade adresfld ja teised pealised märgid ametlikudeS lehtedes kuulutatud, ja kui kuue kuu sees