neljandcmal aastal B'/, millioni, seitsmendamal aastal 16 millioni, kaheksakümnendal aastal 80 millioni marka aastas  suur olema Tarwitus on muidugi sedamööda wähem  ehk suurem, kuida wanndnst alamatest ehk ülematest elu aastatest arwatakse, kaS 60. ehk 70. elu-aastast, mis üle weel otsust tehtud ei ole. Saksamaal piab nüüd khristlikkus  kohuses üks suur katse tehtud saama, mille korda ehk nurja minemise peale kõik maailm waatab.  Keiser  Friedrich'! pääwaraamatuke asjas on Barou Roggenbach kinnitanud, et tema ühtigi tunnistada  ei taha, mis tema sellest ka teab, et tema käes neist kirjadest aga ühtigi ei ole olnud, et tema nende ilmutamiseks  nõuu ega abi ei ole annud ja et tema Dr. Gesf keni tegu igapidi ja kõige rõhuga hukka mõistab. Dr. Ma cke nzie on Inglismaa Arstide-seltsist wälja heidetud. Austria-Ungrumaal sai Talwekuu 20. pääwal (uue aea-arwu järel Jõulukuu 2. pääwal) Keiser Franz Josef'  i 40aastane walitsuse-jubiläum peetud. Keisri soowimist  mööda pidi see pääw ainult Jumala-teenistustega ja heategudega pühitsetud saama ja kõlawaid pidust ei ole stis ka olnud. Kodused aealehed toowad Keisri auuks südamelikust  kirjast ja ka wõeramaa lehed, nende keskis ka mitmed Wene lehed, auustamad tema püüdmisi. Raskel aeal, wast 18 aastat wana, sai Keiser Franz Josef oma onu, Keiser Ferdinand'i, asemele throni peale kutsutud, kcs mässamiste pärast taganenud oli. Prantsusmaalt wälja woolauud , wabaduse"-tuhinad köigutastwad sel aeal kõige Europa thronist ja Ungarlaste lahti-rebimise himu oli Weue sõeawäe abiga lämmatatud. Noore Keisri peale lauges nüüd raske kohus, maharõhutud mässajaid hirmuga ja armuga lepitada. Keisri ligemate nõuuandjate keskis oli mehi, nagu Kindral Windischgrätz, kes hirmu tulusamaks  lepitajaks pidafiwad, kui armu. Mitmed mehed madalamast ja kõrgemast seisusest, saiwad kuuli ja wõlla surmale mõistetud ja hukatud. Viimane otsus oli ka Graf Andrasst kohta tehtud, keS aga põgenenud oli ja tagajärel kui Austria-Ungrumaa Wäljaspidiste asjade Minister ja peaaegu Nugi-Kauzler, nii kuulsaks ja tähtsaks saanud on. Pärast ou Keiser Franz Josef armu wägewamaks pidanud, ou Ungarlaste pärimist täitnud ja igapidi lepitust oma nii mitmekesiste alamate keskis teha püüdnud, mis rahwa südameid  tema poole pööranud. Kas tema aga rahwuSlikkudes  kmsttemistes Graf Taaffe juhatusel lepitamiseks ikka õigeid abinõuusi tarwitanud, selle üle ei ole weel wiimaft sõna rääkida wõibud. TschechilaSte ülemeel Böhmimaal ei anna selle poolest mitte head lähte. Waidlemised ja wihawaenu kihutamised Austria ja Saksamaa lehtede wahel  ei taha waikida, kuida neid ka mõjuwalt poolelt soigumda  püütakse. Kuida seda ka ametlikult, poolametlikult ja erapoolell tühjaks jutuks tunnistatakse, terasema silma ees ei wöi see tähelepanemata jääda, et just sellest aeast saadik, kus Saksamaa Keiser Viinis oli, üks must kass wägise Äaksa-Austria ühenduse wahele kipub. KuS selle tigeda looma pesa on, sellest ei ole õiete aru saada, wist ei ole see aga mitte rahu-armastajate ringkondade waldkondas.  Prantsusmaal kwsiletakse Parlameutis, käratsetakse uulitsatel, kõrkletakse ja püütakse walitsuse wöimuse ,a usu auustuse wiimaseid riismeid wälja pühkida. Plaanitud suur poluika-kära mässamise ja wabaduse weretunnistaja, Bandin 'i, haual on waikselt mööda läinud. Boulanger  oli selleks pääwaks Parisist ära läinud. Pilkajad ütlewad: ,Boulanger on küll walmis isamaa eest surema, aga isamaa eest peksa saada tema ei himusta." Seal olnud itta mitmed, kes ehk tema naha kallale kippunud oleksiwad. Ministeriumil olla nõuu seda isamaa-peastjat parajal aeal kinni wõtta ja kui Republika äraandjal Republika  kohtu alla panna. Europas hakatakse arwama, kas ehk wahest Boulanger' wägiwald Prantsusmaale ja Üleüldisele  rahule tulusam ei oleks, kui Parlamenti köikuw ja wõimuseta walitsus. Ulewiimasel nädalil tuli Wtl - son, kes mne nii wägew oli ja keda Republika wäimehers"  nimetatis pärast oma süüst-lahtimõistmist, esimest korda lälle Parlamenti, kus aga kõik temast taganesiwad. Minnaks päris üks liige, et Parlament oma koosolekut üheks tunniks seisma jätaks. ?ühe asja pärast, mis kõigil maailmal tuttarv on". Seda '.võeti waSta ja kui Parlament  jälle kokku aStus, siis läks Wilion wälja. Lugejad maletawad ehk weet, et Milson, kui Pailauleuti majapidamise-kemmisfiotti  liige ja Präsident Grevy wäimees, omale millionide laupa oli maksa lasknud. Tema sai kohtu alla antud, et aga Parlament, Senat ja kohtud meestega täidetud olla, kelle käed ka palju puhtamad ei ole, siis kardeti , ilmutusi" ja mõisteti teda süüst lahti. Parlament on oma liike Gi! ly kohtu alla andmist lubanud.  Uus sopane protsess on oodata. Ka Wilson saada uueste kohtu alla antud. Berlims wõeli hiljuti petja Grollich 67,000 frankiga kinni, mida tema Prantsusmaal  omate petnud. Prantsusmaa Konsul BerlimS pärib seda raha nüüd wälja, aga Berlini Politsei ei anna. Selle üle on suur kära Prantsusmaa lehtedes. Saksamaa poolt .vastatakse: Kahe aasta eest wõeti Parisis Whit- aker ja tema settsilased kinni. keS Hamburgi Mgibanki jälitusest 200,000 marka warastanud oliwad. Vargad anti sealt küll Saksamaa kohtute kätte, mitte aga märgust. Berlini Politsei saada nüüd need 67,000 franki kinni pidama, künni Parist Politsei 200,000 marka tagasi annab.  Mõne aaSta eest muulfiwad Vabariigi kangelased St. Genovefa kiriku Parisis üheks Pantheoniks, mis .Köige- Jumalate" templid tähendab, kuida neid Wana-GreeklaSte ja Wana-Roomlaste juures ehitati, mis aga nüüd Parisis kuulsate meeste (kõige-kangelaste) matmise paika tähendama piab. Suur kullatud rist selle endise kiriku torni otsas oli wäga raske maha wõtta ja jäi sellepärast paigale. Prantsusmaa nüüdsed wägimehed ei lepi aga sellega ja on nõuukS wõtnud Lunastaja-tähte ka sealt häwitada. Kulud oliwad 40,000 franki peale arwatud, aga weel targemad  mehed on nüüd wälja arwanud. kuida seda suurt isamaalikku tööd wahema kuluga korda saata wõib. Need andsiwad nõuu ainult risti põik-arust ära saagida ja war» rast seisma jätta. Seda wõib 15,000 franki eest teha ja seda nüüd ka tehakse. Kardetakse, et pea ka Parist Domkirik  ja Notre-Dame-kirik rahwa ilmalikuks waraks mõistetud  ja .usu wabaduse" nimel rahwusiitu auu asutusteks tehtud saamad. Suur Eiffeli-torn on juba 200 metrit kõrgeks ehitatud, 100 metrit piawad weel juure tulema. Kindral Boulanger' abikaasa on tema wasta lahutuse-kaebtust stsse aimud. Kui see suur rahwamees suwel tüki aega kadunud oli, stis olnud kema SpaniaS ühe kanakesega reisimas.  Toukingis kipuwad asjad jälle õige kirjuks minema. Prantslased on seal kodnrahwa noori mehi sundinud nende sõeawäes kolm aastat teenima. Pärast teenistusteega  lähewad need koju lagast ja harjutawad stiS oma rahwast sõeariistadega nenda ümber käima, kuida nemad seda omal teenistuse-aeal öppistwad, ja tulewad stis üheskoos  kui .rõöwlid" oma õpetajate kallale. Hiljuti on seal jälle .rööwltlega" lahing olnud ja ka üks Prantsusmaa pealik ou langenud. Inglismaalt. Keisri-praua Friedrich, keS, kuida juba kirjutatud, oma tütretega mõneks aeaks Inglismaale elama läks, on oma ärasnrnud Keiserliku abikaasa kuju marmorist  walmiskada lasknud. Keiser Friedrich on Kürassiri mundres, Põlwepaela-rittrele mantel ölade peal. Põlwepaela  auutähe osalised on Inglismaa kõige kõrgem Ritlreselts  ja sellega on siis Saksamaa Keiser Friedrich M. pärast  surma tema lese poolest ing liskatud. Suuremat auustust ja armastust ei ole Saksamaa Keisri-lesk sellega Saksamaa riigi ja rahwa waSta just mitte tunnistanud. Jtaliast. Juba mõnest aeast saadik on Wenemaa  ja Paapstl wahel jutt. Rooma-Katholiigi kiriku korraldamiseks Wene rukis. Selleks on Venemaa poolt Jswolski sagedast Roomas olnud, on ka nüüd seal ja kaupleb PaapSti Riigisekretäriga, Kardinal Rampoll a'ga. Saksamaa lehtede sõnumite järel olla asi korda minemas. Lichtensteini Vürst J o ha n n 11, on Paapstile oma riiki asupaigaks pakkunud, kui tema tõeSte Roomast ära minna tahab. Omas pealinnas, Vadnz'is, lubab Vürst Johann Paapstile ühe uhke palee ja kiriku ehitada ja omaS testamentis  kõiki oma riiki ja weel 10 millioni guldnat Paapstile  määrata. Lichteustein ou üks WürStiriik täieste oma käe peal, Schweizi ja AnStria wahel, Rheini jõe ääres. See riigike on 157 ruutkilometret ehk ligi 140 runttverSla suur (maa poolest umbes mi suur, kui Kurtna mõis Jõhwi kihelkondas, weikem kui mõned teised mõisad Eestimaal), 10,000 hingega ja ilusa pealinnaga. Riigi sisselulemised on 340,000 marka, waljaminemised 200,000 marka Lich. tensteint Vürst ja tema sugukond on wäga rikas; neil on määramata suured mõisad AuStriaS ja SchlefiaS. Würsi Johann elab ise enamist Viinis. Paapst ei ole pakkumist wasta wõtnud. Tema ei tahta esiteks weel Roomast ära minna, waid wast siis, kui Jtalias sõda tuleb. Wist on Vaticant 11,500 tuba senni temale .wangikojaks" küll. Serbias on aSjad õige imelikud. Kuningas Milan on kõik Sknptschina walimifed tühjaks mõistnud, sest need olla walitsuse ametnikkude sundrnufe all korda saadetud. Uued walimised on ette wõetud ja neile on andeksandmist kuulutatud, kes esimeste walimiste jnnreS sünd on teinud, kui nemad mitte just meelega tapnud ehk .rahwa eln parandamiseks"  koguduse-laekaid wälja rööwinud ei ole. Neid on seal ka ja need saada nuhtleja seaduse kätte anlnd  Kuningas  Milan on omast ,heast tahtmisest" seadusesse üles wõtta lasknud, et tema uueSte abielusse ei heida ja et Kronprinz Aleksander tema järel Serbia Kuningaks piab saama. PõhjuSseaduse kommission on auuStnse-hõiSkamisega  waStanud. Kentsaka? mäng, mida see , KuningaS" mängib Z Bulgariast. Slatizas, 60 kilometrit Sofiast eemal, on Talwekuu 20. pääwal rahwa-kogu peetud ja seal walitsust  hukka mõistetud. Shandarmid kuliwad esimehi kiuni wõtma, miS peale kiskumine tõusis ja mitmed inimesed haawatud saiwad. Prinz Ferdinand on Konstantinopelis küsida lasknud, kaS terna mitte kewadel senna tulla ei wõiks. Sealt on teda koju jääda palutud. Omalt maalt. Tallinnast. Venemaa kanamune kaubaajamine wõeraste maadega on palju elawam, kui mullu. Künni Viinakuu 1. pääwani oli Venemaalt 560,675,000 rubla eest kaupa wälja, wöeralt maalt 245,271,000 rubla eest stõse ja fedawiisi ligi 315 V, milloni rubla eest rohkem wälja kui sisse weetud. Wäljawedu oli 158,378,000 rbl., sissemedu 5,870,000 rubla eest suurem, kui mullu sel aeal. Suurem jägu wälja weetud kaupadest oli wili, millest Viinakuu 1. pääwani 318,460,000 rubla eest wälja weeti, 115,604,000 rubla rest rohkem, kui mullu sel aeal. - .Sudebnaja Gaseta" sõnumile järel on Tallinna endise Linnapea, jur. W. Greiffenhagen'i, kohtu-ast Talwekuu 24. pääwal Senati 5. departementis arutamise alla wõetud. ,Rishti Vesiniku" sõnumite järel saada Baltimaa Kubernörid nõuupidamiseks nende kubermangude maamaksude  korra muutmise üle, Jõulukuu 1. pääwal  Peterburgis kokku tulema. .Eestimaa Kubermangu Zeitung" räägib ka sellest asjast, arwab aga, et need nõuuvidamised  mitte enne Näärikuud algata et wöi, ja noomib neid kannatusele, kes kõiki muutmist nii suure kiiruga korda saata tahawad. Marie UuStuba mõrtsukas, Mart Arro, on tunnistanud, et rööwitud rahast 1600 rubla ühe wana kinga seeS Priihospidali aia alla peidetud olla, kus seda ka leili. Meel andis tema ühe koha üleS, kuS 500 rubla peidetud olla. mida aga mitte ei leitud. Mart Arro arwab,  et teised seda senni juba ära wiinud. Kõigist kõiki arwatakse umbes 3000 rubla rööwitud olema. —> Talwekuu  23. pääwa õhial lendas ükS püssikuul Rataskaewu uulitsal Schmidti majaS kaupmees L. korteri aknast fisse kiskus kaupmees L. 11 aastase poja warruka lõhki, pörkaS üõest kapist tagasi, läks läbi esimese akna ja jäi kahe akna wahele maha. Kuuli joone läbi arwatakse seda üle NiguleSti  kiriku tagumise katuse nurga tulnud olema. Kuul on soldatipüssi kuuli sarnane ja suurune. Talwekuu 20. pääwal oli emand M. oma mehega maskeradilt  koju sõitmas, kuS lihumku-sell S. temale teel ühe nüri riistaga raskema haawa pähe lõi. Emand M. sai linna-welSkeri juure wiidud. Tema mehel olnud ,Estonias"  selle selliga tüli. Talwekuu 19. pääwal tuliwad kolm naesterahwast ja mõned mehed Waeste-laste uulitsal ühes õllepoodis endise wangi Mihkel K. kallale ja haawasiwad  teda 15 korda. Õnnetu sai hospidalisse wiidud oli aga -verejooksust nii nõrgendatud, et ainult kaht neist kaabakatest, endisi wangifi Zulius B. ja Johann 8., üleS anda wõis. Talwekuu 14. pääwal jooksis Emastust päritud Juhan Kaibrrt teel ära, kui teda wangi wiisil Hapfalust Tallinnasse toodi. Öösel wasta Talweknu 26 pääwa sai tema Tallinnas kinni wõetud. Talwekuu 26. pääwaui oliwad Tallinnas 1232 inimest rõugesse haigeks jäänud, nendest 890 terweks saanud. 332 ära surnud ja 10 seifiwad weel arstimise all. Maalt. ,Rakwere Teadaandja" sõnumite järel sõit» nud hiljuti plekisepp, Juut K., M. mõisast tallimehega Rakweresse. Selsamal õhtal tulnud hobune wankrega mõisa tagasi, wankreS olnud ostetud plekk, hulk kiwa ja surnud Juut. Tallimees leitud pärast täis joobnud tee ääreS maas. Kui tema toibunud, siis rääkinud, et nemad ennast NakwereS täis joonud ja rööwleid karteS wankrele kiwa pannud. MiS edafipidi juhtunud, seda tema ei mäletanud.  Wiü on tema wankrelt libisenud ja Juut on teel wiina ära surnud. Kuida , Tallinna Zeitung" kirjutab, on selle kuu 15. pääwa homikul üks Urjadnik, kes Jõh w i ja am a S rongi peale minna tahtis, maha kukkunud ja mõlemi jalaga rataste alla jäänud.  Viinakuu  30. pääwal on Jänedi maldas Jaan T. heinaküün 150 puuda heintega maha põlenud, kurja käe läbi, kuida arwatakse. Oüsel wasta Viinakuu 18 pääwa on Karin»  waldaS Jaan T. ait lahti lõhutud ja sealt 60 rbl. eest riideid ja pesu warastatud. Talwekuu 3. pääwal läks Nõmmküla waldas Jaan K. rehetua wigasest ahjust tuli lahti, miS küll pea kustutatud sai, aga ühe inimese elu maksis. Pi ne 80aastane Mai T., keS rehes oli, sat suitsust ja wingust surnuks läkaStatud. , Postimehest" võtame järgmised sõnumid: .Tänawu sügise sõitnud üks talumees Tallinna teed Tarln poole. Teel palunud ükS jala teekäija ka ennast edasi wiia. Tükk teed edasi sõiteS hakkanud talumees tubakat piipu panema, aga selle aca sees nihutanud wõeraS meeS piitsa wankrist maha. Kui piip smtsennd, leidnud meeS. et piitS maha oli kukkunud. Wõeras mees ütelnud: ,Ma hoian hobust kinni, mine too piitS ära. ega teda maha jätta ei wõi." Mees läinud piitsa järel, aga wõeraS mees kihutanud hobusega linna poole minema ja Viinudki hobuse ära. Kord sõitsime TarknSse. Meid oli kolm meest ja kolm hobust. Kell oli umbes 8 ja ilm oli pime, pidasime S. kõrist ees kiuni, et hobulekd puhata. Korraga aStus ükS tundmata noormees  minu juure ja palnS ennast ka ühes Tartusse wiia. Minu lubamise peale wõlab ta taSkust paarkümmend kopikat  wälja, pakub minule ja ütleb: Minge mõtte suutäis