kuma ei saada, kui nende nõudmine täidetud ei ole. Selle peale kutsus mõisnik kihelkonna politsei enesele abiks, kes wägiwaldselt tõrkujaid  walja minema pidi sundima. Politsei leidis aga maja uksed lukkus ja kinni olewat, ning pidi, ilma et wägiwalda oleks pruukinud, tagasi minema. Pea aga ilmus kubernerist saadetud shandarmidega sillakohus sinna ja nõuudis sisselaskmist. Et nüidki uksed lukku jaiwad, siis saiwad nad lahti murtud ja õnnetumad  wastupanejad talurentnikud köidetnd kätega wangi wiidud. Näid on selle asja kohta õuekohtu otsus tulnud, kus kaebtuse alused  wangirovdu mõisteti, mõned 3'/- aastaks, mõned weel kauemaks ajaks. Nende hulgas olnud ka üks wallawanem. Riiast. Baron Wolff i asi näitab enam halwa poole kalduwat, kui seda lehed esiotsa arwasiwad. Nagu meie lugejad mälestawad, haawas mullu tähendatud härra oma kutsarit peaaegu surmale. Kuida kuuleme, on nüid üks Senati kohtu ukaas asja Wõunu maakohtu alt, kus asi seiemaani ülekuulamise all oli ja kelle abiline tähendatud inimese kütt ise oli, Riia maakohtu alla käskinud anda. Ka on härra Wolff omast maakohtu abilise ammetist lahti tehtud. Nõnda ei saa siis kaebtuse alune iseenese üle kohut mõista. Tallinnast. Seal on ennast üks noor sadulsepa sell 18 aastat wana, 18. Märtsil tua pööningul ülespoonud. Meister ei ole tema tööga mitte rahul olnud ja nurisenud: Sina teed ikka wigast tööd. See läinud aga poisile nii südamesse, et ta ära läinud ja lahkumisel oma seltsimeestele ütelnud: „Mind ei saa teie enam näha." Ka juba enne olla ta oma seltsiliötele oma südamesse peidetud isetapmise  nõuu awaldanud. Meister ja õpipois ei olewat üks tõi sega mitte heaste läbi saanud. Paar päewa hiljem on ennast üks neljateistkümne  aastane poisike tualae tala külge ülespoonud. Põhjus teadmata. Tallinnamaalt. „Tall. Tähelp." kirjutab:  1882 aastal 25. Juunil põles Jõgisoo mõisnikul, kuida arwata, kurja käte süütusel üks hoone maha. Mõisaomanik oli enne mitu kirja saanud, kelles teda 500 rubla kirjas ette tähendatud  paiga peale wiia kästud. Mitme põhjuse  pärast on mõisawalitseja poeg H. Reinwaldt  süidlaseks arwatud, wangi wõetud ja kohtute ülekuulamise alla antud. Niiheasti mannrichti kui ülem maakohus mõistis Reinwaldti  Siberimaale sunduse tööle. Nüid olewat  aga walitsew senat teda ühe Tallinna adwokadi agaral eestkostmisel süitamaks ja wabaks mõistnud, ning mees toodud Siberi teekonna pealt tagasi kodumaale. Hiljuti asutati Walitsewa Senati käsu järele Läänemaale Martna kihelkonda Wäik- Lähtra mõisa Wene usku heitnud Eestlaste jauks Wene kirik ja pandi kaks salmilauljat ametisse. Nüid cahetawat ka Hanila kihelkonda  Paderma niõisa Wene kirikut ehitada, kelleks juba ettewalmistamised alganud olewat. Üks waljarändajate seltskond, kokku 18 perekonda, rändanud hiljuti Tallinna kaudu raud ruunaW hommiku Wenemaale. Üks osa neist oli Rappla kihelkonnast ja töine osa Wändrast pärilt. Kõik oliwad wabatikud. Üieültse olnud need perekonnad ühe Ssaratowis  asuwa maapidaja käest, kes siin oma kodumaal külaliseks oli käinud, nõuu ja asjakohalist  teadust otsinud, mis järele nad nüid tegema saawad. Nemad läksiwad ka esiotsa kõik tähendatud kubermangu. Peeterburgist. 6. Mail s. a. saab Suurwürst  Troonipärija täieealiseks tunnistatud. Terwel Wenemaal hakatakse selle pidu wasta agaraste walmistama. Peeterburgi wolikogule olewat see kiiduwääriline nõuu ette kantud, selle päewa mälestuseks linna koolisi waestelaste  heaks asutada. Meie Balti linnad ei liiguta settes asjas weel kätt ega jalga. Peaks seda aega mõne heategewa asutuse läbi rahwa mälestuse ahelas kinnitatama, siis oleks see küll wäga soowitaw. Näituseks seisab igal otsekoheselt  mõtlejal linnalasel, see senini kostmata küsimus keele peal: kunas hakatakse nende Eesti laste peale mõtlema, kes nüid ilma kooli õpe tuseta üles peawad kaswama? Peeterburgi kaupmehed on nõuuks wõtnud,  nagn „Nowosti" rääkida teab, sunrwürsti Troonipärija täisealiseks saamise päewa mälestuseks  üht abiraha, wacste kaupmeeste laste jauks, kes real-koolis käiwad ja ka ühe tütarlaste  gümnaasiumi õpilastele, jäedawaks mälestuseks  asutada. Wene keeli „Peeterburgi Zeitung" toob seda teatet, et sisemiste asjade tallitaja ministeeriumi  statistika komitee üht plaani kokku seadnud.  mille järele 1885 aasta algusel terwes Wene riigis üleüldine rahwa ülelugemine ette wõetud saaks. See plaan on raha ministrile ette pandud ja saab, kui tema selle asja poolt on, riiginõuukoguse kinnitamiseks antama. Nagu enne kord omas lehes nimetanud oleme, sai Saksa kuulsa würft Bismarkl poeg, krahw Herbert Bismark, Peeterburgi ammetisse.  Würst Meshtsherski lebt kirjutab sellest würsti pojast krahwist, et teda iga seltskond oma sekka soowida ja noort krahwi tunda tahta, aga ta pinda wagusi elada. Nõnda kirjutab würsti leht töise würsti pojast. Tiwlise ajaleht „Kawkas" awaldab järgmist ammetlikku sõnumet, mida kubernär Komarow 14. Märtsil Ashabadift traaditeel  saatnud. 3. Märtsi öösel langesiwad Koschuk-Ankalast tulcwad mõrtsuka-killad Merwi linna tõttawa soldatite Polgu peale. Pealetungijad  saiwad kahest kütide osakonnast tuleriistade  müristamisega tagasi tõrjutud, kus juures nad heaste kahju kannatama pidiwad. Meie pool langes ainult üks mees. Töisel paewal heitsiwad soldatid Koschuk-Ankalasse laagrisse ja kõik jäi ilusaste rahuliseks. Kreisiwalitsuse  kohus on oma tegewust alganud. Ühtlasi on ühe kindluse ehitamisega hakatust tehtud, misseks Merwilased töösse saiwad wõetud. Ühel pealinna kohtu-ammetnikkule on õnneks läinud, kelmide seltskonda tähele pauna, kes pea Peeterburgis, pea Moskwas majast põlema on läitanud. Seda asja on nõnda aetud, et kahju kui wõimalik, ettewaatamata  kombel mõnest waeseft ilma kinnitatud majas hakkas ja siis töised, kassas kinnitatud hooned ühtlasi tuhaks tegi. Kahtlust ei wõinud  seesugusel loul kahjutõusmise kohta mitte olla, ehk politseil ei olnud asja arusaamiseks mitte küllalt terawad silmad. Niisuguste kahjusünnitamiste  arw olewat heaste suur. Wene-Hiina piiride õiendamise läbi on St. P. Ztg. järele Wenemaa umbes 11,000 ruut -penikoormat maad juure saanud, mis umbes Baieri kuningriigiga ühe suurune on. Sea! hulgas olewad ertsi ja metsa - rikkaid kohte leida. „Walitsuse Teadaandja" sõnume järele olewat walitsewa Sinodi käesolewa aasta kulud ja ka wäljaminemise kapital umbes 5,679,326 rubla. Sellest kapitalist kuluwat Balti kubermangu koolide korterite üirideks ja ehitamiseks  16,666 rbl. ja waimuliku raamatute Eesti ja Läti keelde ümbcrpauemise palgaks 1266 rubla. Praw. Westn. teatest näeme et nende hulgas, kes «väeteenistusest körwale hvidwad ja sisse kutsumisel kommissioni ette ilmumata jäewad,  juutide arw iseäranis suur on. Üleüldse  oli minewal aastal 29,258 noort meest sisse kutsumisel ette tulemata jäenud, neist aga 14,874 juuti, kuna üleüldse 39,858 juuti teenistuse kohuse täitmiselle oliwad kutsutud. Seega 37"/" ennast wäeteenistusest tagasi hoidnud.  Ülepea oli sissekutsntud Wene alamate arw 836,674, kellest ainult alla kahe protsenti ilmumata oliwad jäenud. Üks neist kuulsamatest Sewastopoli kindluse kaitsjatest laewade juhataja (Admirali) abiline Sharytshesf ja tuttaw rahwa majapidamise  tundja Piernadsky on 27. Märtsil surma sülle suikunud. Linna wolikogn on oma weewärgi meistrite üke kaebtust tõstnud, et see meistritöö mitte tarwilisel kombel sõna ei kuulwat ja tarwilit wee wedelat pealinna elanikudelle wahel keelwat. Rahwas ootawat pinewusega otsust, kumballe Poole seal wõit kalduma saab. Wanameelse Wene ajalehe „Kodaniku" wäljaandja würft Metschtscherski ja tema järel meie Balti lehed awaldawad oma nurisewat alalhoidwat imeldamise tooni selle üle, kuida pealinna wolikogu oma unustamata sõajnhataja Skobelew'i mälestuse samba asutamiseks 25,666 rubla anda on wõinud. No jah, nõnda ikka tuttawa würsti heal, auusa ajakohaliste  tegude kohta kuulub. Warshawi sõawäe ülemkäsuandja kindral  Gurko awaldab üht tähelepanemise wäärilist  käsku, oma alla usaldatud sõawäe jauskonna  kohta. Ühes tema walitsuse piiris olewas wastuwõtmise kohas on suuri kelmistükkifi ette tulnud, millega wäeteenistuse kohuselisi Hebrea mehi teenistusest wabastati. Kuida asja läbikatsumistest  nähtud, olla see tegewus täiel joonel käimas. Loota on, et selle kelmistnki jälgi peale saada. Iseäranis tegew selle pettuse pesa järele uurimises olnud wäearst Moissejew, keda kindral Gurko selle eest awalikult tänab. Selle asja awaldamine on wissiste selletarwis sündinud, et edespidi terwes riigis neid asju tcrawamalt tähele saaks pandud. Kuida „Nowvsti" kõnelda teab, tulewat linna wolikogus koolisundmus nõuupidamiseks käsile. Kui paari aasta eest see asi kõne all oli, siis tähendas kooli-kommisjoni inspektor, et see warajane olewat, nimelt sellepärast, et siis ilma koolitamata jäenud laste arwu mitte teada ei wöidud ja mitu uut kooli selle jauks tarwis awada oleks. Näid olewat linnapea statistika kommisjoni direktorilt lasonilt sellepoolest  aru kätte saanud ja olewat siis kooli kommissionile kohuseks tehtud üht iseäralist kooli sundmuse plaani kokku seada ja saawat see küsimus siis pea nõunpidamise alla tulema. „Uus Aeg" jutustab ühest weikesest raudtee sõidu äpardusest, mis Moskwa poole tõttawalle rongile juhtunud. Tweris saanud töine raud ruun (Lokomotive) wankrite ette rakendatud, kellel aga ta wigalise oleku pärast mitte jõuudu ei olnud rongi soowitud sihile sõidutada. Wäsinud mõni werst enne Moskwasse  jõudmist ära ja ei liigutanud ennast enam paigastki. Reisijad pidiwad tee peal paar tundi ootama, seni kui Moskwaft uus auuruwanker toodi, kes neid nüid jälle tulist nelja hnikudes Wana Zaaride linna sisse söidatas. Kaksik-wõitluse (Duell) kohta on niihästi  Saksa kui Wene lehtedes arwamisi awaldatud,  kus selle kombe wiletsa wiisi wasta parandust ja abi soowitakse. Abi loodetakse aga ainult nende kohaliste seaduste parandamise  läbi, sest praegu makswad seadused olla üliliiga nõrgad. Kõrgem trahw sarnasel wiisil  inimese were walajate kohta on 4 kuni 6 aasta ja 8 kuune wangistus ilma seisuse õiguste  kitsandamiseta. Ainult seesugusel loul, kui kaksik-wõitlejad mitte selle asja kohalist reeglid tähele ei pane, kawalusega ehk tunnistajate  juures olemiseta ükstoist ära tapawad, trahwitakse süidlaft Siberimaale saatmisega, kus teinalt ühtlasi kõik seisuse õigused käest ära wõetakse. Koguni raskemad on muude mõrtsuka tööde trahwid. Nende kohaline trahwi seaduse paragrahv) 1455 mõistab süidlaft kõige seisuse õiguse kautamisega 10 künni 15 aastaks Siberisse  raske sunnitööle. Töiste suurte riikidest on trahwide suurendamine juba ammugi selle ülikõlwatuma tapmise wiisi kautanud. Inglismaal  ei tule teda ammugi enam ette ja Rootsistki,  kus mõne aasta eest kaksik-wõitlus õige igapäewaseks asjaks oli saanud, on teda seaduste  kõwendamine keskaja kolikambrisse heitnud.  Kas seda ka meile oodata ei wõiks. Ajalugu õpetab ommeti, et niisugust tapmise wiisi sugugi tarwis ei ole, kus seda kuulsa Greeka ja Rooma rahwa wahwa wägimeeste ja kangelaste juures ial ette ei tulnud. Seda haritud ilma eluwiiside plekki peaks seaduste uuendamine peatselt wälja pesema. Uue ülikooli-põhjuskirja sisseseadmise eeskirja läbiwaatamine olla „Uue Aja" teate jäiele lõpekorrale jõudmas, nii et põhjuskiri pea juba saab kuulutatud. Kuulu järele saawat  üliõppijad edespidi uniformisi kandma. Brest Litowkt linnas saadud, nagu „Uus Aeg" teatab, üks warga seltskond noori lapsi kätte. Neid lapsi olla üks juudi naene Mlotck wälja õpetanud ja tema käsu peale olla nad õige palju juba warastanud. See naene korjanud  waesed juudi lapsed kokku, kellel enam isa ega ema ei olnud ja õpetanud neid esiti kerjama, pärast warastama. Noored wargad ei olnud mitte nälja pärast kurjategijad. Nad tahtsiwad koguni suuremat õnnetust sünnitada. Nemad olla raudteest naelu, kruwisi ja muid asju ära kiskunud, misläbi pea mõni rong kõrwale oleks wõinud jooksta. Nende eksitaja ootab nüid Siberis oma palka. Kiiewist. 23. Märtsil on siin kewade wälgu ja müristamisega alustanud. Müristamine  hakkas kella 5 ajal ja wältas mitu tundi. Eelminewal päewal oli Dnieperi jõgi seakatkest ennast wabastanud ja nüid on seal korraline aurulaewasõit alganud. Wahete wahel on jälle öö külm, ja wihm ja lumi wõitlewad tõinetõisega. Ilue ketradega hakkawad ka uued ehituse tööd peale. Sinna tahetawad ka üht auuru jõuul käidawat käimise teed ehitada. Kohalisest ülikoolist saawad arsti teaduslise osakonna  dotsent prof. Thomsa tahkuma ja oma isamaale Praaga ülikooli peale töösse tõttama. Sealtsamast kubermangust jutustab üks sealne leht Solewjewka küla talupoja hirmutamas!  hundi sõidust. Talupoeg tulnud reisilt kodu. Hoowi aStudes jooksis temale hunt, kes maja ümber luusis, wastu. Mehe häkilise  karjumise peale ehmatas Wõsawillem wäga ära ja et ta muud teed põgenemiseks ei leidnud,  püidis ta mehe jalge wahelt õuue põgeneda.  Mees jäi metsalise selga. Ehmatanud hunt jooksis oma weel enam ehmatanud ratsanikuga,  hulga küla koerte tagaajamisel, kui maru tuul läbi tänawa, künni tal wiimaks õnneks läks, wälja peale peaseda. Ehmatanud ratsaline kukkus aia-augu peal halli seljast maha. Koerad ja inimesed teretasimad teda nagu jälle leitud lammast, keda hunt oli ära wiinud. Kishinewist. „Rishk. Wcst." kirjutab: 19. Märtsil sai siin üks 19 aastane poisikene, kohapidaja Shetki poeg, Mälgust maha löödud ja tema ema kautas seal juures oma kõrwa kuulmise. Poisikene oli tuas oma haige ema woodi kõrwal. Uksed, aknad ja korsten oliwad  kinni. Aga müristamise ajal kargas uks lahti, tnas rippuw peegel läks kildudeks katki ja poiss kukkus surnult põrandalle. Arsti läbikatsumisel  leiti poisil ümber kaela, kaelarätiku kohalt, must jutt; töine samasugune kitsas must kriips jooksis kaelast hakates parema jalani ja kolmas kaelast pitknti paremat kätt edasi. Soomemaalt. Helsingist. Elias Lön lirata  mat uksed. 22. m. k. p. pandi Soome tähtsama rahwapoja Elias Lönnroti põrm oma isamaa mulda igamese hingusele puhkama.  Üks erarong tõi matusse päewa hommikul  lugemata hulga leinajaid Helsingist wiimse raudtee jaama, kust meel umbes 1',2 Soome penikoormat matusse paigani Sammoti kirikuni käia oli. Kohalise kuberneri käsu peale oli senna palju sõiduriistu muretsetud, kellega tulijad edasi sõita wõisimad. Knida traadi teel saadetud sõnumeteft kuuleme, on maarahwa osawõtmine oma armsa wenna ja waimu-isa mahasaatmisest õiete laialine ja rohke olnud. Lugemata saatekonnad olimad seks senna ilmunud,  nende hulgas: kindral kuberneri asemel kantselei nõmmik Hougberg; senati asemikud senatorid Michalin, Frostcrus ja prokorvör Moutgomero; maa kuberner; Soome sõawäe, ülikooli, üliõppijate, politechnikumi, teaduslise seltsi, Soome kirjanduse seltsi, Soome ugri seltsi, wanawara uurijate seltskonna, arstide seltsi, ajakirjanduse ja Soome kirjanikude asemikud.  Pea kõige Soome linnade peawanemad,  mitmed naesterahwa saatekonnad ja üks Soome saatekond Peeterburgift j. n. e. Hulga leina-telegrammidest nimetame ainult ..Eesti Kirjameeste Seltsi" ja Tartu Eesti üliõppijate  leinatundmuste awaldusi. Wiimiste telegramm  oli järgmiste sõnadega: „ Soome lauluisa surma korral wõttame ka meie Soome wendade waluft osa. Nabu olgu selle kalli mehe põrmuga!" Nõnda hüiame meiegi armsa Soome wendade lahkunud waimu kui ihu arstile järele: Puhkagu rahuga tema põrm oma armsa isamaa mullas ja tema waimu tegewuse wooled, mis seal igaweste tänuliste werewaimuwallas heljuma jäewad, ulatagu ka üle lahe meie maale. Wabastagem  Eesti wennad keeli kütkedest. Puidgem sugurahwa keelega ennast tutwustada, stis wõite wendade waimuwaranduse salwe waadata ja wõite sealt neid pärlid tundma õppida, mida senna sugulaste tähtsamad käed külwanud. 5 -- Sakala. 1884