jaädawalt kaitsetud oliwad. Juba peetakse mitmel maal, nimelt ka Wenemaa! nõuu, loomä-katku panemist niisamati  sunnitawakS teha, nagu rõugepanemine sunnitawaks tehtud  on. Wiimasest suwest saadik on Professor Pasteur nüüd kõiki oma tähelepanemist koera-hullustuse ja selle hirmsa haiguse arstimise peale heitnud, ja mitmed tähed näikawad,  et tema sellega õigel teel on, et see jumalik anne, miS inimestele teaduses antud, ka. stin wöitu saama ja maailma ühest ütlemata suurest hädast peastma hakkab. Professor Pasteur paneb hullnkoera werd ehk üdi kodu-jäneksede  (Kaninchen) sisse, kes fiiS hullutsbe saawad ja sellesse langemad. Pannakse nende werd ehk üdi jälle teiste kodu-jäneksete stSse, fiiS jääb see kihwt ikka nõdremaks,  bakteriad kautawad ikka rohkem oma looduslikku wöimu, künni nende wiimased põlwed enam mingisugust haigust ei sünnita. Need wiimased põlwed ei kõlba aga enam ka kaitse-bakteriateks, sest nende wõim on ka selleks kadunud. Hulluks jäänud kodu-jäneSte üdi saab nüüd ka nende inimeste were sisse pritsitud, kes hullust koerast ehk hullust hundist kistud on, ja selle läbi ei saa algusbakteriad,  mis ainult koera-sugukonna kohades täides wõimuS figiwad, mitte enam omas algus-wõimuS sigida ja tuntud hirmsat haigust sünnitatud. Miks see nenda on, selle peale ei tea ka osawamad arStid ja looduse-uurijad täielist  waStust anda, et se aga nenda on, seda on juba mitmes  salgamata proowis nähtud ja ära tuntud. Pärast mõnda eelkäinud arstimist, sai wiimasel sügisel üks karjapoiS Lothringimaalt Professor Pasteur juure toodud. Tema karja oli hull-koer tulnud ja loomi kiskunud  ; südamik pois, kes teisi kaitseda tahtis, tungis koera peale ja surmas teda pärast rasket Võitlemist ära, oli aga selle juures ise 14 haawa saanud. Teda saadeti Professor  Pasteuri arstimise alla ja sealt on tema ka tõeStc kni terwe inimene wälja lastud, on ka suure auupalga sma wahwuse eest saanud. Pärast seda on igalt poolelt hulluist  koertest kistud inimest Professor Pasteuri arstimise alla saadetud ja need on enamist kõik juba jälle kui terwed  sealt wälja lastud. Nimelt Wenemaalt on palju seesugust  õnnetumaid Parist saadetud. Küünlakuul ilmuS Bjelöi linna ligidal, Smolenski kubermangus, üks hull hunt ja kiskus 20 inimest, enne kui tema Bielõi linnas, weikekodaniku KobhanSki hoowis maha löödud sai. Kohe liigutafiwad ennast südamed ja käed, linna kassast anti 1000 rubla, maakonna kassast 1800 rubla, mitmed erainimesed  korjafiwad raha. õnnetumatele toimetati ilma hinnata passid ja prii sõit Wene raudteede peal, nemad faiwad Parist saadetud ja üks arst läks kaasa. Paastukuu  1. pääwal jõudfiwad nemad senna ja saiwad arstimise  alla wõetud. Paastukuu 11. pääwal suri ükS nendest  weejälestusse ära, aga ilma nende hullustuse-tähtcdeta,  mis muidu selle haiguse juures on. Selle nägu oli hullust hundist wäga hirmsast kistud ja pärast surma leiti kondi ja liha wahelt üks hundi-hammas, mis kiskumise juures katki murdnud ja seal fiiSse saanud. 18 haiget oliwad nii terwed, et nemad koju reistda lohtistwad, esttekS aga weel senna jäiwad, et arstide stlma all olekstwad, kui ehk ometigi üks ehk teine weejälestuse tahkest näitama hakkaks. Üks vreester jäi arstimise alla Selle pealmise moka oli hull hunt ära kiskunud ja arStid tahtstwad temale  kunstliku moka teha. Paastukuu 20. pääwal hakkaS aga ka see weejäleStuse tahtest näitama ja suri neljandamal  pääwal ära. Pärast on weel üks ära surnud. Senni  oliwad peale 500 hullust koertest kiSkud inimest Professor  Pasteuri arstimise all olnud, nende keSkiS ka mõned Saksa asujad löunepoolt Wenemaalt, ja need kõik oliwad terweks saanud. Et tema abi kolme, wäga hirmsast kistud  inimese kohta ei mõjunud, see ei tunnista siiS mitte tema arStimise-wiifl wasta; ka olla hullu hundi kiskumine  palju kihwttsem kui hullu koera kiskumine. Kõigist maailmast tuleb nüüd arstist Professor Pasteuri  juure kokku ja Prantsusmaa walitsns on nöuuks wõtnud temale 2 millioni franki kuluga üht suurt hoSpi» dali ehitada, et kõik abl-otstjad aset leida wõikfiwad. Muidugi teenib tema rikkamate abitarwitajate käest rohkest palka, aga anda tema weel omast käest raha, et nemad pärast arstimist koju reisida ja seal elada wõikfiwad,  künni teenistust lemmad. Knida ikka maailmas nähtud, nenda on ka stin. Kadedus liigutab ennast ka tema wasta. Hiljuti pidi tema koguni mõne kiustepunni kaebtuse peale kohtu ees waStust andma, kuida tema ilma arsti-tunnistuseta arsitda tohib. Et tema aga oma käegn rohtu haigete were fiSse ei ole pritsinud, waid et ikka noored arstid seda tema juhatuse all teinud, fiiS mõistis kohus teda süüst lahti, palus temale ühes ka Parin suure kooli poolt korralist msti-tunniStust, et seesugust kiustlemist edespidi ette ei tulekeS. Teiselt poolelt unustatakse teda ikka rohkem. Ka Türgi Sultan saatis temale hiljuti oma Osmania rittretähe 1. klassist ja 10,000 franki hospidali  ehitamiseks. Wenemaa Rahwahariduse-Minister on Professor Pasteurile  kirja saatnud ja palunud mõnda Wene arsti oma juure wötta, kelle juhatuse all siis Wenemaa! seesugused hospidalid wsikstwad asutatud saada. Pasteur on selle peale Wenemaa poolt oma suure hospidali asutamiseks abi palunud, kvS stis ka Wene arstid lahket wastawõt» mist leiakstwad, ühes aaa ka selle peale tähendanud, et abi-otstjad senni Wenemaalt ikka aegsast küll Parist jöuawad.  Mõskma Linnasaadikute kogu on Professor Sklifassowski  ettepanekut mööda nõuu pidanud üht hospidalil koera-hullustuse wasta asutaM ja selleks Dr. Unkowski't Parist, Professor Pasteuri juure õppima saata. Et hulk Linnafaadikuid selle nõuu wasta rääkistwad, sellepärast sai fee teiseks korraks jäätud. Kharkowls on Professor Zenkowski  tuhandete lammastele looma-katku bakteriaid pannud ja neid selle läbi ka tõeste selle kurja tõbe waSta kindlaks teinud. Seal tahetakse üht hospidalil asutada, kus kõiki loomi sedawiist selle kurja tõbe wasta karastatakse, mis iga aasta sadatuhandete rublade eest maarawha wara häwitab. Arstlik teadus näib Professor Pasteur'i ja Berlint Professor Koch'i uurimise käbi pitka sammu edast aStunud olema. Targad lmuawanemad. Valta Linnasaadikute-kogu on mõnusat nõuu leidnud linna sissetulemise ja wäijaminemise kaalu korraldada. Seal on üks haigemaja, ainus halastuse»asutu? köitis linnas. Selle haigemaja ülespidamiseks on linn tänine omalt poolelt mõni sada rubla annud, kuna teised kulud Kamemz-PodolSki Üleüldise - hoolekandmised - kommiSstont poolt kantud faiwad. Talwekuul on linnalises nöuuks wõtnud, seda maksu uuel aastal maha jätta, mis linnale asjata kulu teha. Üks Läti mõte Baltimaa Sakslaste üle. Wiimasel sügisel seisis .Liibawi Zeitungis" ükS kiri .Die Deutschen und die DtaSpora" , Sakslased ja lahutatud kogudused" —, mis peale see leht Läti ringkondadest  järgmise waStuse saanud on: ,Teie auustatnd kirjas on minule midagi stlma ette tnlnud, mis üle mina juba kaua järel mõtelnud olen, mida Sakslased ka ise tõeks tunnistawad, et mõni afi nende ja Lätlaste wahel mitte nenda ei ole olnud, kuida see olema  peaks, ja ühel Lätlasel on rõõm, seda ühe Sakslase suust kuulda. TõeSte on aga Teie seletus aga õige, et efiwanemad Lätlastega mitte waljust ümber ei käinud, et nemad Lätlased oliwad, waid sellepärast, et nemad  talupojad oliwad ja Vali ümberkäimine talupoegadega  selle aea-käigu tundemärk oli." Niisamati mõtlen mina  Teiega ka sellcS ühtwiist, et ,üleüldine inimlik nõdrus  Sakslaste head tahtmist mitte igatahes teukS saada ei lasknud." Teie küsimise peale LätlaSte käest, kus nende aSja seletust mööda Sakslaste süü on, küsin mina omalt poolelt,kuida stis Teile tõeks tunnistatud on, et kõik Lätlased SakSlaSte peale kaebawad, et nemad LätlaSte waSta süüd teinud on? Arwate  Teie wahest, et kõik Lätlased nii ülekohtulikult mõtlewad,  et nemad mitte aru ei saa, mis inimlik nõdruS ja mis meelega tehtud süü on? Ei, palju, wäga palju Lätlast  teadwad wäga heaSte, mis head Sakslased neile teinud  on. Kellele peawad Lätlased oma usu eest tänu andma,  kni mitte Sakslastele? Kõige meile Ewangeliumi- Luthernse usulistele Lätlastele on meie usutunnistus, mis meid kurwail elutundidel jahutab ja meile teed ülemate paleuslikkude eesmärkide poole näitab, meie kõige kallim wara. Kes on meile meie haridust toonud, keS koolist asutanud ja Läti kirjakeelt kosutanud, kui mitte Sakslased? Ei, ja ikka jälle ei, Läti rahwaS, kui rahwas, ei ole mitte nii ülekohtune, et ,SakSlaSte süüst" räägiks, seda teemad ainult mõned meie rahwa eksitatud omaksed. Meie teised Lätlased arwame mõnda oma efiwanemate kurwa tundi nende suurte warade läbi rohkest tasutud olema, mida meie kui nende pojad kätte saanud oleme. Ja kui mõned Sakslased ka LätlaSte waSta süüd teinud olekstwad, missugune  rahwaS wõib enesest kiita, et temal ainult poegi on, kes ikka ohwrit annawad ja oma enese kasu peale ei waata? TõeSte mitte keegi, Läti rahwas niisama wähe kui Saksa rahwaS." Kiriku teatused. Zaam kirikus: 27. Jürikuu pääwal teeb pastor Grohmann enne lõunat jutlust ja wõtab lauarawast. Pärast lõuuat peab pastor Ahmuth  lastele Jumalateenistust. Kaarle kirikus teeb 27. Sünk. p. pastor Brasche jutlust ja wõtab lauarahwast. Lauale kirjutakse Laupääwal enne lõunat kellu Hlo—l2 ja pihtile wõetakse kellu 1. Aastane Kaarle koguduse täisealiste meeste koosolemine aruandega on 4 Lehe-k, p. kellu 4. pärast lõunat Wha-waium-kirikus teeb 27. Jürik. p. pattor Bergwitz jutlust ja wõtab tauarahmast. ?o»»x?o». Av?--». 4«x,« ISSK. Trükiwd Li»d f,r«'i Ptrij »ti t»»«« j» Teadaan d m i j e d. meie lehe «Tallinna Sõber" peale saamad kõikiS kohtades, mis selle numbri esimeses hakatuses nimetud on ja mis iseäranis teadaandmistes kuulutud saamad, niisamati ka Lindfors'i pärijate trükimajaS Tallinnas wastawõetud; peale selle on suurem jagu kirikuõpetajatest maal lahkelt lubanud tellimist wastawötta ja toimetada. Tellimise hind on 1886 aaStapeal: postiga ehk kodu katte saadetud aastas 3 ruöta kop., poolaastas 1 „ 70 „ Tallinnas iseäratuua 2 „ 40 „ poolaastas 1 „ 40 „ Nende meie auustatud lugijatele, kes oma lehte ise äratuua soowiwad, anname meie selle läbi teada, et herra pagarimeister Wieckmantt Tallinnas Kullaseppa uulitsas omas majas lehtede käteandmist sõbralikult oma peale on wõtnud, kus neid äratuua wöib. „Taüinlla Sõbra" waljaandja, Lindfvrsl pärijad Tallinnas/ saia uulitsas R. (KZ). Eestimaa rahva Kalender IN^isd aasta peate on walmis ja müüakse Kndforsi trükimäjas. Sirgeid, lõhkemata, wigata ja oksteta tasepakufi,« 7 jalga pilkad ja 9 künni 20 tolli põikmõetu, ladwa otsast jämedad, -s.-w.d h.. hi.m° «st Mgrktl Makaron, ja K.M. Luther. XXXXXXSXXXXXXX Allnimetud kuluga on ilmunud ja kõigis  raamatupoodides saada: Kulu wara. Waimulikud ja ilmalikud laulud enamiste nelja hääle peale seatud, osast sega kooril, osast meeste kooril laulda. Esimene and: Waimulikud laulud 35 kop. Teine and: Ilmalikud laulud . . 35 » Kolmas and: Waimulikud laulud. 48 . 6 Kiliko-kmi 1111110 enämbäste meeste Häälik laupa. Hind »S kop. Tartus. C. Mattieleni kulu. X «XXXXXIXXXXXX Allnimetud kuluga on ilmunud ja kõigis raamatupoodides saada: Tarwline õpetus Mch-llilt pidllmiseji. Kodule ja koolile ja kõigile aia-armaStajatele  kirja pannud Zakob Kõrw. Hind «» Kop. See raamat, mis Eesti ajalehtede poolest  kasulik on leitud ja milles ka mitu lugemise  juurde siindiwaid piltisi leida, on nii häSti peremeestele kui ka kärneritele! möisades ning muudele aia sõpradele wäga soowida. Tartus. C. Mattieseni kulu. Peterburgi kubermangus saab asujatelt tesjatiini maad pakutud, esimesed wiis aastat ilma hinnata Sealsamas  saab müüdud: 2 tüki metsa, 322 tesj. suur, ja Üks heinamaa (1545 teSj suur) rajuSmaa juures. Tingimised te. haise omanikuga, Niine uulitsas Nr. 93, pahemat kätt. Septembri-uulitsas, 3. alewijäuS .V- 837 all seiswaS majaS on 8 ifearanist  elu-WVa ja Üks sepapada  xxx ära üürida. ZW? Ligemat teadust antakse Wene-uulitfaS,  J. C, Koch't poeS.