..emalt sellesl tutid, ei Kumamast mdistnikukogu endise >t>l> nidla asemel UNM rubla abiraha annal». WolmmiS iuc ükst heategija. uaesneatnva sugust, juba enne selle kooli asutamiseks rubla kinkinud, nüüd laseb tema koo!i?e  maza ehitada. Koiäil on meel 20tUl rubla wõiga ja «uuaudja p>,I»S selle uosta lasu mis eks arittliandeid koguda. Tmns-lonni kuikuõpeln;a, Pastor Sj>eer audist aru kui tkeeletiimate kooli üle. Tel aa õlal on seal ?1 õppijat kahest koolmeistn-st näht.noa kasuga õpetatud. Üleüldise Listoimaa Knrtkeelelumale inlridnse Sellst kerwa on dra ktrlkuep. taia. Palloe Sokotomstki üht Parun?ltil>andi lluttksfletmuate-handnse Sel Ist stsutstUttd, kelle pohjustkirzad ka zudst kiuuitatud on za kelle korioa neli Eesli maakonda astuda tsthamad. Kõik need koolid astlnwad nüüd Syuodi ülewaalamije alt nimetatud Tellstde ülewaulamtse alla. Suuodi juhataja audis teada, el aastal 1879 wõetud ilõnu jäle! ette wõetud oleks, köstri ametil kihelkonna koolmeistri  ametist lahutada. Muidugi ei olekS Konfistoriumil loõimust, seda lahutust suudida. Pleru maakonuast oli Tynodile eite pandud, et Konststorinm  palulud saaks, kõige kiiikuõpetaiatele ja kirikute eestseisjatele kõikumata tähelepanemiseks ette kirjulatttdst: Zunuile malestknseksi >a nende suruta knulttlusekS kogudusele  tohiwad kulku kellad ükti löödud saada: lj Keistri Mazestalide snreitiise juures; 2) kni kõrge ülemate poolest selleks iseäralist käsku antakse - kni kogudusele järgmiste liigete surma kuulutada on: « fthtlkonua pii, etest ära snritttd kohalise ehk wõera koguduste liikete surma, kes Lniherllse ttsttlunntSlusest oliwad, kest mitte iseennast hukkanud ja mitte awalikkust  pahandusest elanud ei ole; h. ühe inimest' surina kuulutuseks, kes kohalise kirikuga ja kinku kogudusega ligemas sidemes seists, kui tema ka kihelkonna piiretest wäljaSpidi ära surnud on. nagu uimelt üks kaugel ära surnud, aga ikka meel koguduse sekka inetud liige, ehk kiriku hoolekandja ipal,"!ij eht kirikuõpetaja, keS wanuduse ehk haiguse päi asi omaii ametist lahkus (pastor omvritus) ja teises paikas elas. -n Kiriku hooned, nagu kirik, kihelkonna koolimaja, lrnlwlm l i totu lialgi lctsiwiisi tarmilatttd saada, kui aga I.M selleks. mis kiuknle ehk kohalise kogudusele maimulikku ehk kaasu saadad. ' ehk nende armuandele kogumiseks, mis .si-uisitt, u»mi poolt ftalnd sasivad. ?eda ettep.uumist woliia Gynod wasta ja palus ju- Nnkni»l. Koimsttoi nniiia selle rest kosta. Ännod on üleüldse kaheksa istumist pidanud. Wiimasel istumisel pidav endine Kindral Superintendent Dr. Christiani  kõnet, milles Synodi Jumalaga jättis, kelle tähtsatest  uonnpidamiSlest tema ikka osa wõtnud ja kes teda ka nüüd artuastlusega maSta wõtnud ja mitmeS tükkis tema mõtteid äratanud on. Synodi kogu sai sellega lõpelalnd.  et kõikide nimel Propsi tänn- ja õnnistuse sõnn Sunodi juhatajale, luu ea K iudral «Superintendent sKiigeusohuile kuulntast. ,Moskwa seitung" teab kirjutada, et need maksud, mta Vallimaa knbermanHudes Greeka-Õigeusn kirikutele anliid maade pealt Ewangeli-Lutheruse usutunnistuse kirikule  mntla lulewad. nüüd raha peale takseritud oleksiwad, ,a et kõrge Kroonu oma peale wõtnud olekS, seda raha E,ee,'ka-Õigeusu kieikittete maksa. Nüüd olla NSUUkS wõelüd,  sellesamn me edu j.siel kojki maksust raha peale armuta,  mis Vallimaa kudermaugude innade pealt Ewaugelipnlhelase  ujukunuislitse kirikule «uaksa on. >. igeusulised  lalupmemehed saaksiwad sedawiisi otsekohcöleft maamaksudest wadastalud ja takseritud maksude hind saaks edaspidi sedamööda kummagi kirikule maksetud, kuida see ühe ehk teise koguduse liitele kohtade peale langeb." Meie peame tunnistama, et meie sellest sõnumist koguni mitte aru ei saa ja ära ootama peame, kuuni ustatawamast  paigast selle sõnumi kinnitust ja seletust saama. Talukohtade  rentijate kohta et wõtks fee seadttS jo koguui mitte maksa, sest seaduslikult ei seisa jv wiimaseS joones Niitke rentija ,uaa ja piuua jäckdawa nmksttde (real-koormale)  rest hea, n aid omanik; need maksttd seisawad sits ka seaduslikul! Mõlsiiiktt peal ja M üksi aga koulrakti läbi rentija maksa jäänud. ..... Uuel aastal saab ttttS tubaka-aktsiiö makSwakS ja kcS selle aklsiisi seaduse «Ma ekstwad, neil on karmi nuhtliist  ja suurl ka Hz >» karta. Kuida »Rita Zcitung" kuulda saaitud. on seatud nuhtlused järgmised: 1) KeS ilma Aktsiisi walitsuse leadmala ja ilma seadusliku wedamise lubakirzaieda ivaluikuieö tubakast, tubaka juurikad ja rtismeid ehk Uiüüb, see iiiaksab esimesel korral 300 kuuni NOO endla saad kolmeks kuukS um.tgi MUdUd ja kautab kUNUi kahe 'aaSta peale õiguse tubaka , vabrikut pidada ja Üleüldse  tubakaga kaubelda. Kui seesugust Ülekohut ÜHB wabrikus kolinat kord leitakse, siig saab see wabrik jääda, mall kinni pandud. Peale selle saab salakanba pealt kümmekordne akliitS ,-'akjei,rd. Z) Tubaka keelatud segamise  ,a ilma banderollila inüümise eest saab süüdlane efime  sel korral ühe kuu peale kinni pandud ja maksab 100 rubla; teisel korral 200 rubla, kolmandemal korral 400 rubla, ikka ühe wangikoja nuhtlusega, ja saab mölemil esimesel korral kõik cesleitud tubakas ära wõetud, kolmandemal  korral peale selle ka kõik tubaka walmtstamise riistad;  wabrik saab kaheks aaStakS kinni pandud ja süüdlane  ei tohi sel aeal tubakast walmiStada ega tubakaga kaubelda. 3) KeS walmistatud tubakast kallima hinnaga müüb. kui Aktstifi-walitsusele üles antud on, see maksab 50 rubla, kõik sellehinnaline tubakas saab ära wõetud ja tema maksab kolmekordse aktsiisi. Peale selle saamad tubaka  wabrikaatid ja kauplejad 50 rubla maksu alla mõistetud,  kni nemad tubakast ülesantud hinnaga et müü. 4) KeS oma tarbeks tubakast ilma banderollila, wale banderolliga,  ehk üleüldse salaja ostab ehk oma juureS hoiab, selle käest saab tubakas ära wõetud. tema maksab kümnekordse  aktsiisi ja peale selle 50 künni 300 rubla. 5) Kui Aktfiisi-walitsuse ametnikud ise tubaka wabrikuid ehk magasid  peawad, ehk üleüldse tubakaga kauplewad, ilma et nendel selles kubermangus kus nemad teennvad, tubaka istandusi oleks, siis langemad nemad selle nuhtluse alla, miõ seaduses ette kirjutatud on, ja saamad ametist lahti laStud. Selle kuu 14. pidaS Loomakaitsuse Selts .Tallinna Klubes" koosolekud. Seltsi liiked oli wähe kokku tulnud ja, et tähtsad nsuupidamised ees seisawad, siis on nöuuks wõetud, Teisipääwal, selle kuu 26. pääwal jälle kokku tulla. Loomakaitse Seltsi eesmärgid, selle seltsi, Mintsteriumt poolest kinnitatud põhjuskirjade järel on järgmised: j) Walwata, et loomadega nii waljust ümber ei käida ja loomadele niipalju abi ja toitu ei keelata,  et nende terwis ja elu sellest kahju saada wöib; 2) loomast kõige ülelitalise waewamise eest, loomade tarwitamtse  ja tapmise juures kaitseda, 3) loomast selle eest kaitseda,  et neile looduse wastast wägiwalda tehtud, ehk et nende sõnule üleliialisi koormat peale pandud saab, ehk et neid üleüldse tegemistele sunnitakse, mis nende lootuse wasta on; 4) loomast kõige ilmaasjata piinamiste eest kaitseda, ja 5) üleüldse selle üle walwata, et loomad rumaluse,  wallatuse, hooletuse, tigeduse ja tooruse läbi piinatud  et saa. Selleks on Loomakaitse Seltsi liikete õiguS ja kohus, õpetusega ja manitsusega kõiki neid juhatada,  kes loomadele kuidagi liiga teemad, ja kui õpetused ja manitsused ei mõedu, siis on neil luba, ka tegewalt wahele aStuda, see tähendab, nemad wõiwad Politsei poolt abt ja süüdlaste nuhtlemist paluda. Mida rohkem seltsil liikeid on, seda moednwamalt wöib tema seda oma auusat ettewõtmtst täita, mis nii wäga hariduse ja meie püha usutunnistuse kohaline on. Iga laitmata inimene Tällinnast  ja kõigest kubermangust, kes 18 aastat wana on, wöib selle seltsi liikeks heita; sugu, seisuse ega usutunnistuse  järel ei saa päritud. Ia meie arwame, et just alamad  seisused selle kauni seltsi kõige mveduwamad ja tormilisemad  liiked olla wötksiwad, sest et nemad rohkem kui kõik teised seesuguste ringkondade ligi saamad, kellel loomadega  tegemist on. Meie loodame siis ka, et meie lugejate  keSkist mõnigi tubli Loomakaitse Seltsi tegem liige tulema saab. Niipea kui Seltsi eesseisus walitud on, saame meie nende nimefi siin paikas kuulutama. Kes Loomakaitse seltsi liikeks heita tahab, sellel ei ole muud teha, kui ühe eesseisja juures oma uime üleS anda. Seltsi kuludeks maksab iga liige aaStas 50 kopikat; waesemad mõiwad ka sellest maksust wabastatud saada. Wiimase suure tulekahju juures on Tuletõrjujate Seltsi tegem liige, sadulsepp August Freymann omale nii raSket haigust saanud, et tema neljandemal pääwal suri. 14 aaStat oli tema kõikumata trumusega oma kaaskodanikude wara .Jumala anuks, ligemise abiks" kaitsenud ja on selles surma leidnud, mis tõeste mitte wähema aun wääriline ei ole, kui jöeamehe surm kibedas lahiugiS. Oma perekonda jätab see auus kaaskodanik suures kehwnseõ järele. Auusaid ja heldeid südameid palutakse,  tema leinajat perekonda auustuse ja armastuse andetega kinnitada. Andeid mõetakse herra Ed. 3o - hannso »' i poodis, herra G. Stvde konditoreis ja Tuletõrjujale pealiku, herra J. Siberti juures wasta. Selle kuu 13. pääwast saadik on ilmad pööranud. Tuul hakkas wefitaare poolt puhuma ja tõi pilweid. Teisel homikul oli korraka lund, mis aga pea sulas. Pärast  seda on wihma olnud ja ilmad on nii sojad, et täna, Wiinakuu 19. pääwal thermometer marjus 8 graadi sooja näitab. Lüganuse kihelkonnast kirjutakse meile: .Pühapääw, Wiinakuu 10. pääw oli Lüganuse kogudusele ÜkS tähtjas ja kena rõömnpääw. Leina aeg, mis Näärikuust  saadik kestanud, kuS meie. kõikidest armastatud ja auuStalud õpetaja, Propst C. Vogd siit ilmast ära kutsutud  sai. pärast seda, kui tema 44 aastat meie kogudust juhatanud. Pärast kurwa waeselapse põlwe on nüüd Jumal jälle seda pääwa näha annud, kuS kogudus omale kinnitatud juhataja saanud, kes juba selle lühikse aea sees, mida tema abilise põlwel õpetates ja juhatates meie keSkiS ära elanud, köikede juures täit armastust ja auustust leidnud  on. Nimetatud pääwa homikul oliwad kõik teed ja rabad rahwast täiS, Lüganuse kiriku poole rändamas, kes omast ja naabri kihelkonnast selle pääwa rõõmust osa mõtta tahtfiwad.  Rahwast oli nii palju kokku woolanud, et kaks ehk kolm kirikutäit inimest õueS seiSma piduvad. Laulatamise  kõnet pidas ja ametit tallitas Eestimaa Kindral- Superintendent W. Schultz, Nigula õpetaja, Propst Hun. nius'e ja Iõhwi õpetaja Kristoffi abil. Kirikuõ tegi uus õpetaja F. Walther, pühakirja sõna .Zehowa on minu karjane j. n. e." järel n-tlust ja seletas seda wäga tähtsa ja mõnusa sõnadega. Õhtul läks igaüks liigutatud, rõõmustatud  ja kõrgendatud südamega koju tagasi, ja selle pääwa mälestus saab kaua meie südameid rõõmuga ja tänuga Jumala wasta täitma. Oh, et igaüks oma sooja palwet taewa Issa ja Lunastaja poole tõstaks! et Jumal meie õpetajat wõtaks oma maimuga wöida ja kinnitada, selle suure ja raske ameti peal ; et tema kaua meile rõõmuks  ja taewa tee juhatajaks olla wsiks! Ia kui ka rasked pääwad tulema peakfiwad, siis saagu kannatus ja armastus õpetaja ja koguduse wahel üle kõige raskuste aitama. Lõppeks soowln, wist kõige kogudusega ühel meelel, temale kõige paremat õnne ja õnnistust selle ameti wastawötmlse juures, mis just nüüd nii raske on!" K. M. Aps. Peterburgikubermängust tuleb meile tst. Wiina-kuu pääwast järgmine kiri : ,Aealehtedest lueme nüüd ühtepuhku Baltimaa tulekahjudest, mida seal rohkeste sigitakse. Paremat lugu ei ole ka siin Wenemaal; ühelt ja teiselt poolelt tulewad sõnumid tule õnnetuse üle. Näituseks kirjutan õnnetusi, mis minu elupaiga 5. werstases  ümberkaudses ringkondas paari pääwaga oliwad. öösel, 5. ja 6. Wiina-kuu pääwa wahel põles Eesti mehe Lindemann'! elumaja, ait, laut ja küün, ja nendega ühes kõik tema wili ia muu warandus. Tuli hakkannd küünist, muidugi kurja käe läbi. Wiina-kuu 6. pääwal põles Wene Nowcderewnja külas üks rehi ja seitse õle küüni, kõige wiljahunnikutega, mis ümberkaudu oliwad. Selsamal pääwal Mesiwad weikeses Dubka külas kümme elumaja, ja järgmisel pääwal Ostrowa külas üks rehi. Nenda on siin ümberkaudu sel sügisel õige rohkeste tulekahjust olnud, mis, kuida kuuldakse, kurja käe läbi sünnitatud. Ei wõi siis üksine Eesti sugu peale niisugust  kurjategu arwata, waid ka Weuelaste keSkis on seda ette tulnud. Peale selle põleb siin ühtepuhku metsasid za soosid, nenda et ilm täis suitsu seisab ja öö aeat kõik täis kanget suitsu haisu on. Sumi oli siin wäga kuiw, ja nüüd ei ole ka terme kuu aeal mitte wihma tilka tulnud; wee puudusest on igalt poolelt kuulda." —sS.— Meil on selle kirja juure nii palju tähendada, et auustatud kirjasaatja selles eksib, kui tema arwab, et siin ükski neid kurjategusi, mis meie elu kurwaks ja kardetawaks  teemad, , EeSti sugu" süüks arwanud on. Seda ei ole siin ükski teinud, kõige wähem on seda aga Saksakeeli lehed ja need ringkonnad teinud, keda alleshoidjatekS nimetakse. Need salawoimud, mis maailma ja , rahwa st" tulega ja törwaga, werewalamisega ja teiste koleda tegudega ,edendada" nõuawad, need ei ole Wenelased ega Eestlased ega ühegi teise auusa rahwuse  liiked, need on üksi ja ainu waenlased. Seda teadwad siin kõik auusad ringkonnad, ja kui Eesti talu? rahwas ilma kutsumata nende mõisaherradele appi tõttas, kellele kurjad käed kahju teinud oliwad, siis oliwad ikka just Saksakeeli lehed esimesed, kes sellest Eesti sugu auusast meelest kirjutasiwad. Otsige kõik Saksakeeli lehed läbi, Teie ei leia mitte üht halwa sõna Eestlaste ega Lätlaste kohta. Meil ei ole siin ka koguni mitte rahwa likku tüli, kuida,rahwuslikud" (?) lehed käratsewad,  maid üksi aga seisuslikku ja seltSlikku tüli. Tülilehed nimetawad seda aga pettes woitlemisekS Eesti rahwa wasta, kui nende eneste tülikihutuste wasta wõideltakse Tartust. Saksakeeli ,UuS Tartu Zeitung" kirjutab  hiljuti: , Küsitakse õigemeeliSte käest meie maal, kuS tüll ärritamiSte abi ja ,sala-kihutuste" pesapaik oleks, siis saab kõigil maal, Sakslaste ja Eestlaste poolt ükS ainus waStus antud : ikka saab ,rahwuslikkude" seltside ja ,rahwasliku" seltsikihutamise peale tähendatatud." Nüüd kirjutab oma Nr. 42 sees, et , Eesti Seltsid" selle kirja pärast ,Uue Tartu Zeitungi" toimetajaid,  Dr. Mattiesen'! ja Hasselblatt'i ,kohtu alla" annakfiwad.  Ikka ja ikka see wana meelesegadus. Seltsid ja erainimesed wsiwad jo üksi aga kaebata; kohtu alla anda" ei wõi ükski muu, kui ikka aga üksi kohaline kohus. , Kohtu alla andmine"  on ise juba üks kohtu otsus. Wõru maakonnast. Salust mõisas on Mihklikuu  29. pääwal suur tulekahju olnud. Maha Mefiwad üks suur küün peksmata wiljaga ja üks suur maja, kus