„nurgakiwi pandud sai; ja ehk oleks wistist praegusel »pääwal kuna koolmeistrid jälle toolidesse ja lapsed »pinkidesse, oma koerakuu puhkuselt aStuwad ka juba »Ale?saudri-kooliS õpetuse häält kuulda olnud, kui mitte »sel alustusel niipalju Vastaseid ja Vaenlast ei oleks »tüliks ja risuks ees olnud. Siiski on Võit meie poole ,jäänud, nenda et see asi juba tänapääwal niigi kangele »jõuduud: Et koolimaja ja kaunis rahasummale ka juba »kooli omandus ou. Aitaks Jumal! et Aleksandri-kool »pea oma õpetuse tööd Eestipoegadega saaks algama!" »Aga armsad Eestiwennad! Et tarkuS ja tundmus ,meie rahwa juures juba kaunis edenenud on ja suur »hulk isamaa poegi äratatud saanud uuema aea asutusi »ette wötma ja elule seadma, miõ eeStulewal aeal terwe „rahwusele ja ka suure Weneriigile kasuks ja tuluks saa»wad  tulema, nenda kui Aleksandri-kool, Põllu-. Kirjaga  muud seltsid; siis on see nüüd kõik wäga kena näha »ja lõbus kuulda, siiski, kui meie sügawamalt terwe Eesti,rahwa  igapäiwise elu sisse waatame siis leiame, et terwe »rahwuse uuenduse öiewarrel madrikad ja mahaleikajad »külles näriwad ja pealegi mitmed terwed rahwuse oksäd »kuiwauduSse sunniwad." ,Küsime: kuida seisab lugu GeStirahwa igapäiwiseS ,eluS? Siis kostab enamist iga tundlik EeStimeeS: »Kwj« »küllalt! Ei tea, kuida see kõik wiimaks lähed." Sest »talumaade müimine on enamist seisma jäänud; rendid iga pääwaga kõrgemaks. Rahwa koolid ja kohatud  on paiguti weel kaunis madala järje peal ja saamad meestest juhatatud, kellel EeStirahwa püüd,mised  tundmata ja waõta meelt on. Niisugused aSjad »talutawad meid jälle wana aeale tagasi ja ähwardawad »meie rahwa edasiastumist takistada." »Aga waalke wennad! Nenda kui jõele küll tammi ,ette tehakse ja mett seisma sunnitakse, see aga tunasele »peale rõhudes uued teed fisse sööb ja lahkeste oma wana »tuntud joont mööda edasi jookseb, ikka peale edasi ,oma suure ema hõlmas, see on meres, wast täielist ühendust,  tuge ja rammu leiab. Nenda on ka meile, armsad »Eeõtiwe,mad meri, nii kui ennemuiste meie isadelegj. dänapääwani kauba ja meresõidu ja ehituse tarwis priiks 3a meie wöime mere peal endid weel kindlaimalt  ja suuremal hulgal, ja rutulifema ja rohkema tuluga i?ui maa peal ühendada. Ühendud laewa-ehk meremeeste iselts puudub täitsa meie rahwa seaS, mis rahwale ja suureks kasuks saakS olema. Nenda fiis, armsad »Eestiwennad, ühendagem ennast ühel meelel wana EeSti „meremeeste wahwuse mälestuseks ja alustagem Eesti Meremeeste seltsi, mis kõige teiste seltsidega ikäsi-käes peaks käima. Pangem omad waprad pojad ,meremeeste koolidesse, mis meile Keiserlikust armust soonitud  on, ja koguge omad waewaga korjatud kopikad, iwetkemal ja suuremal summal kokku ja ehitagem ihk iostke,n auru-ja purjulaewu ja saatkem neid oma eneõte i juhatuse all, ligidal ja kaugel merede peal teenima ja »kauplema. Nende teenistus saab meile rohkeSte tööd ja »leiba audina ja meie raha saab üle küm n e wõrra NÜüdseift protsentidest fiSse kandma. Ja selle tee peal »kaswab Eesiipoegade wapruS ja jõud rikkuS ,usinaste ja mõnigi tükike meie kallist isamaa pinnast saab »oslu teel lühema aeaga, kui tänisel wiisil meie EeSti»rahwa  omanduseks langema." ,Selle asjaga on juba hakatust tehtud. Selle aasta ~14. Jaanikuu p. andsiwad mõned EeStipojad Keistrliku »Kõrgusele ja ülema kohtule palwekirja sisse, selle pal»wega:  Et Võiksime meie EeStirahwa seaS ühte kauba»laewade  seltsi (Compagnie) Tallinnas asutada, mida meie Linda" nimetasime. Et selle seltsi laewad seaduse teel »oma teenistuse läbi Balti- ja iga muu mere peal EeSti»rahwale  ja suure Weneriigile kasuks ja tuluks olla .wõtksiwad." Meile sai kõik see palwe Keiserliku Tallinna Kubermangu  kohtu läbi lubatud : Et wõime seda seltsi asutada. »laewu Ma ja ehitada, nõuupidamisel selle aSja pärast igäl »pool, olgu maal ehk lmuas, kooS käia; nõuupidamised „kirja, protokolli üles panna ja aealehtede seeS kuulutada, »et see selts selle läbi rutuste wõiks taSwada ja pea oma Kasulikku mere-käiki alustada. PõhjuSkirjad saawad peale »seda, kui kõik selts juba täijusel on. riigiwalitsuse kinnipuseks  saadetud. Sellepärast palume kõiki EeSti koolmeistreid,  walla-ametnikkusi ja ergumaid Eestipoegi sesse »seltsi astuda ja kõigile, kes sest weel tundmata on, seda »elawalt ja osawalt ette panna." ..Lõppeks ütlen weel: »Elägu EeStirahwa laewameeste  selts ja kõik tema uued asutused ! ja aStugu .põdra kärmusel meie kalli armulise KeiSri warju all »Koolm. G. ESlon." ~Kõigest südamest korratame Meie omalt poolelt selle kõne wiimseid sõnu, kuida meie iga auusa seltsiliku nõttUtuse  eest. meie maa ja rahwa kasuks, igal aeal rõsmüga ja kõigest wäeft wälja astuda ja seda kosutada tahame. Mis meile aga üksi Wrwastust teeb vn see. et juba Wuest aeast saadik enamist iga waimustatud awaliku kõne sekka wähem ehk rohkem wiha tilkafi langM Nenda on siis ka siin. Esiteks saab see wana zutt Aleksandri-kooli »waslastest"  ja .Vaenlastest" uueste üleS soojendatud ja kuuljate ette pandud. Meie arwame, et sellel nöuutusel otsekohe »wastaseid" ehk koguni .wamlasi" ei olnud ega ole. Kuida aga iga tähtsa, awaliku asutuse üle rahwa seas mitmed mõtted mõnusama kordasaatmise üle oliwad, nenda ka fitn. Aga üks wihane paha tuul, oli neid mit mesuguseid mõtlemist ja soowitufi ilma asjata ühes puhunud  ja wihawaenu sigitanud, kus muidu hea. sõna head paika leidnud oleks. Meie rahwa alamaid koolist jameOe .paiguti weel kaunis madalat järge" nimetaks, näitab kõneleja selle wasta abt üksi wäljaSpoolt pärima, kui nende koolide .juhatus" wälsasposll tuleb. Kui palju muretseb aga ka tänine EeSti rahwaS is e oma koduse koolide eest? Raha on nüüd ükskord siin puuduSlikkus eluS ja ilmaS ka edenduse kandja. Eks pea aga meie Vallakoolid  enamist ikka weel sellega elama, mis neile mõisa poolest antud on, ja räägime meie kord Eestirahwa püüdmistest, fiiS peame tunnistama, et püüdmised koduSte koolide eest, mis wiimaks ometi kõige edenduse põhjused on, wäljaSpoolse käe hooleks jäätakse. Sellest kaest ei wõi meie aga õigusega pärida, ei ka koguni oodata, et see aeg-aealt seda kooli ja koolmeistri ülespidamiseks lisama peab, mida uuema aea suuremad tarwitused päriwad. Meil on weel suured wallad ja kogudused teatud, kes omalt poolelt midagi anda ei taha, kus aga siiski sagedast küll selle käe peale lüia soowitakse, kes rahwa kooli üleS peab, ja et see head tahtmist ei kosuta, on mõista küll. Kõige laiema ja kõrgema nõuutuSte kõrwa, mis rohkest meie rahwa seas liiguwad ja mida meie kiidame, peame aga ta hüüdma: .Uht teha, teist mitte jätta!" Teeb rahwaS ise jõudu mööda midagi oma põhjuSkoolide eest, küll need siis ka pea .kõrgema järje" peale töusewad." .Et .talumaade müimine" wähemakS jäänud, kui see mõne aasta eest oli, on tõsi küll, meie ei arwa aga mitte, et nimelt meie Tallinnamaa mehed selle üle wäga kurtvad olekfiwad. Mõne aasta eest müidi Eestimaal palju kohtasi, rohkemat jagu nendest kohtadest on aga wõerad ostnud ja sellel aeal oliwad rentijad, kelle sugu käeS need kohad sagedast juba põlwest pöliyeni seisnud, kahtlaseks mlnemäs, kuuni mõisaomanikkude Himu kadnS kohtafi wõeraStele müia ja see asi nüüd küll paar aaõtat pitkemini ligineb, selle asemel aga ka wanad fugud paigale jäawad, künni nende jõud ja nende julgus niipalju kosunud  on, et ise osta usaldawad. Siiski on igaühel, keS meie maad ja meie rahwast selgeSte tunneb, teada küsi, et rohkem talukohtafi müia pakutud kui ostetud on, ja et ka nüüd rohkem pakkumist kui ostmist leitakse, mis aga'koguni Mitte seismas ei ole, kuida iga Mäawalla kuulutaja" lehe pealt lugeda wõib. KeS aga meie talmahwa aõju tagasipidi minema ütleb, see et tunne maad ja rahwast Mitte. Rendid lähewad küll kõrgemale, seda lähemad aga ka maawiljad ja loomad mida maa taSwatab> weel rohkemal  Mõedul. 3a mis on fiiS meie juures wiimaste aastate fees odawamaks läinud, ehk ka wana hinna peale seisma jäänud? Sellel aSjal on aga weel teine põhjus. MuMi panemine on nüüd enamist lõpetatud. Selle töö kMM oliwad suured, pealegi mõisadeS, kuS palju kohtafi wälja ehitatud saiwad ja rentijatele ühe ehk teise tüli ja ülekordse kahju eest palju tasumist maksetud sai. Nüüd, kuS esimesed seadMised täidetud ja lõpetatud, nüsid on nende kohtade sissetulemine kahe- ja kolmewõrdsekS kaSwanud.  ja mõistlik rentija et pane küll seda isegi imeks, kui mõisaomanik oma endist kulu ühelgik wiifil tagasi nõuab, pealegi kus see raha, mis kruntipanemise juureS wälja läks, mitu aaStat intressi ei annud ja kohad filmanähtalvalt  nii palju paremaks saanud, meie raha aga odawamaks  läinud on, kuida igamees teab. Km meie ennast nüüd elawa liikumise üle meie EeSti rahwa keskis rõõmus tame ja kõige oma südamega Vaimustatud kõnest kuulame miõ seda ehk teist edendust ehk aluswst ja asutust rahwa keSkis äratäb ja kosutab, fiiõ soowime ka. et watmustakud kõneljad mitte üle oma jõuu ei teeks, ja rahwa käsu nõu/ deS asju oma kõnede sisse ei punuks, mida nemad Asi aga wäljaSpoõlt tunnewad. Siis wast saamad edenduse kõrwas ka rahu ja sõbrustas kosutatud, mis meile meie warandust maitsemaks teemad ja ilmaelu ülemad ehted on." Ms arwab »Wirulane", et rahwÄs juba ära unustaUud  on. neid kiitused millega rahwast osamõtmisele kutsuti?  KaS on »Wirulaue" ära unustanud, kuida tema ja teised Meid ja igaüht »rahwa Vaenlaseks" niMetafid keS »Linda" tallituste Üle sõna lansuda julges?--Mee!- litates, on rahwa paremat waimu »Linda" Seltsi pookt uimastatud ja koue-tolmu alla lämmatatud, ja ueed lehed, kõik on sellest lämmatamisest osa wõtnud. Sedawiisi on stda .usäldNst" kunstMNlt käsMatalud ja kunstlikult kaitsetvd, miS nüüd »Wirulasel" ttit »raõke ära mMta" on. Lugegu  »Mrulase" toimetus ocka enese lehte uMte läbi, küll ta siis »ära mõMäb" 1 ktzus on fiiõsieda kelle raha aMuõte, kaubaajamise, meresõidu ja teiste seesuguSte asutuste tallituSte arutamiseks ulatab? Ikka ja igal poolel peab r ahw a S seesuguste asutuste walitsust ja asjatallitajaid .usaldama". Nende asutuste walitsuse liigetel ja asjatallitajatel peab aga seda'.teadust" olema, mis walitsufekS ja asjatallitufeks kulub, ja neil peab selleks auusat meelt ja tõe armastust» lema, ja peab julgust olema, igatahes õiget aruannet ette panna. Ja aealehtedel, kui awaliku hääle kandjatel ja rahwa juhatajatel,  peab ka seda .teadust" olema, ja peab tõe armastust  ja julgust olema, et nemad rahwast selles õiete juhatada oskawad ja õiete juhatada tahawad. Nemad ei tchh mitte seesuguste asutuste sulaseks yeita, kõiki heaks kiita. Kindral-Adjutant Graf Kotzebue on raskest haigeks jäänud. -—Uks hirmus tuisk möllas selle kuu 4. ja 5. pääwal läbi Eestimaa. Peale nädali oliwad ilmad selged ja soojad olnud, nagu Lehekuul, külmlilled oliwad õitsemas ja liblikad lendamas. Selle kuu 3. pääwal pilwitas  Ida tuulega, ilm läks wilukS ja sadas ka natuke lund. Teisel pääwal oli tuul kauge, tõi tuisates nii palju lund, et kõik õhk kibemetega täidetud oli, ja kestis kolmandema  pääwa õhtani, kus juures ilm ka nii külm oli, et süda pääwa aeal sooja klaas külma näitas. Lund on ehk nii palju maha tulnud, kui kõigel talwel kokku, aga see ei ole muidugi ühetasa teede ja nurmede peale wälja lautatud,  waid seisab kõrgeis hangedes metsade ääres, aidade ääreS, kallaste all, tanawates ja uulitsates. Tallinnas oliwad hanged mitmed uulitsad täitsa kinni matnud ja turul olla mõned maamehed omad koormad seiSma jätma pidanud, kuum tuisk waikis. Raudtee oli Tallinnast Aegwtiduni kinni tuiskannd ja seal seifis sõidurong, mis Neljapääwa homikul Tallinna jõudma pidi. Lõune aeal saadeti 200 soldatid kahe mashinaga, teed lahti rookima. Tallinnast saiwad rongid wast Reede homikul wälja saadetud.  Kui palju tüli ehk ka wahest õnnetust see tuisk teedel teinud, selle üle ei ole weel sõnumit tulnud, karta on seda aga wäga. Sellesama, see on selle kuu 4. pääwa õhtul kell 9, oli Salomon Berkowitshi maja Tartu maantee ääres, põlema läinud. Tuisust hoolimata oliwad tuletõrjujad warmalt seal ja tuli sai kustutatud, enne kui suuremat kahju teha jõudis. Umbes üks tund peale ftdg, kui tuletõrjujad kahjupaigast ära läinud oliwad, sai? ivad nemad uues te wälja kutsutud. Nüüd oliwad woorimeeS  Maljawski tallid Kompassi uulitsas põlema läinud ja kange tuul ajaS sädemeid kange keeruga edasi, nenda et pea ka üks õllepood Maljawski maja taga, GuSjewt maja ja Siefarthi maja põlemas oliwad. Hangedes oliwad  kolm pritsi kinni jäänud, teised neii ja amuprits saiwad  tuisust kgngeSte takistatud. Tuletõrjujad wõitlestwad wahwaste, kuuni homikuni kell 4. GuSjewi majast ja Stesarti  majast on seinad seisma jäänud, Maljawski maja kõrwalised hooned ja õllepood on maani maha põlenud. Maljawski tallides on 13 hobust, 2 lammast, hulk sõidu- Muust, hobuse riiStu ja looma toitu fiSse jäänud, ühest põlemast majast sai Üks haige naeSterahwaS suure wae- Vkga wälja kantud. Kõik tähed tunnistawad, et Salomon  Berkowitsh ise oma maja põlema pistnud ja tema on ka Politsei poolest kinni pandud. Maljawski tallides on wist sulased tulega hooletumast ümber käinud, kui nemad hobustega esimeselt tulekahjult koju tuliwad. —Wene paberiraha järel tegi ja Wydrir, kes Berliinis kolme teisega ühes kinni wöetud  sai, on see Liiwimaalt päritud mees, kes enne Keila jaama pidas, pärast wõera rahaga Suure-Lähtre ja Seljaküla  mõisad vStiS, seal mõnda taluperemeest pettis ja wiimaks  oma wõlauSkujate eest redusse läks. Baltiskist. Paastukuu 30. pääwal saiwad 2. klassist Annasaadikuteks walitud: 1) majaperemees B. Palm, 2) Majaperemees M. Zaanberg, 3) lihunik M. Lemberg, 4) Majaperemees 3 Ambach, 5) Linnapea N. Demin, 6) majaperemees Th. Willmer, 7) majaperemees 3. Streimann,  8) majaperemees 3. Wenzel, 9) majaperemees 3. Mlmann, 10) majaperemees W. Aleksejew, 11) Linnasekretär  G. Bauer, 12) kaupmees W. Ntkitin, 13) maiaperemeeSTH.  Alimann, 14) kaupmees G. lurkow, 15) kaupmees 3. Horst. 1. klqsstst saiwad Äürikuu 2. pääwal walitud: 1) Doctor E. Fick, 2) Preester W. Sahharow, 3) Aptheker C. Endelin, 4) kaupmees O. Uhl, Z) kaupmees A. Treugut, K) potisepp A. Fveiberg, 7) kanpmeesE. Grönholm, 8) Linna, ameti liige O. Reichart, 9) majaperemees 3. Feldmann, 10) majaperemees J. HeÄ, 11) majaperemees Ai Walling, 12) majaperemees O. Tänton, 13) Vogteikõhtu wanem Th. Fabian, 14) Linna-aMeti liige P. Sörensen, 15) pagar 3. Anderson. Linnapea ja Linna-ameti liigete walimiue seisab weel ees. Narwast. Narwa lahe peal algafiwad laewasöidud Paastukuu 29. pääwal. Gelsamql pääwal algafiwad ka aurulaewad Narowa jõe peal, linna ja jõesuu mahel, oma korralist sõitu. Tartust. Sadulsepa sell GuStaw Maksim, keS esine IõMt oma meistrit Ära tappa katsus, on kõiKist õigustest lahti, kaheksaks aaStakõ kindluste wangitööle ja