rohkem looduse õpetust walla koolides peaks antama,  mille läbi üksi wõimalik on, noort sugu elajakaitsjaks  ja armastajaks kaswatada, aga mitte ühegi seltsi sundmuse ega trahwi läbi. Nüüd wõeti nõuu, kuidas meie armulise Riigi Isa 25-aasta mälestuse püha pühitseda ja mis selle tähtsa päewa mälestuseks asutada.  President pani ette, Wõru linna maakonna haigemaja (Hospitali) asutada, kelle kulu wähemalt 10,000 rubla ümber arwati. Kuna see ette panek nii äkitselt tuli, paluti pisut waheaega mõtlemiseks anda. Peale wahe-aja pani töistega üheskoos peetud nõuus T. walla koolm. W. ette, üks kindlaks jäädaw abi-raha kapital (stipendium) määrata ja kokku panna, kelle intressidest Eesti Aleksandri kooliõpijad  kergitust saamad, mis selle tähtsa päewa mälestusega  wäga kokku, sündida, sest õnnis Keiser Aleksander  I. on ihu wabadust meile kinkinud, kelle mälestuseks  Aleksandri kooli oleme asutanud, armurikas Keiser Aleksander 11. on meid waimu wabaduse ja õigustega ehitanud, kelle tänu mälestuseks meie asutusi peame põhjendama nagu mõteltud „ Aleksandri  abiraha kapital" olla tahab mis meid waimu orja kütkest, rumalusest aitawad peasta. Sest ihu wabadus ilma waimu wabadujeta ei tähentada ühtegi j. n. e. Nüüd tuli wahwa waidlemine wasta ja poole, näidati mitmelt poolt, et wiimne asutus kasulikum on kui esimene, sest et mitmes paigas Wõrumaal jo kihelkonna haigemajad on ja tulewikus neid weel rohkem loota, kelle läbi mitmed kihelkonnad sest maksust ja osawõtmisest priiks jääwad ja asutus seeläbi oma üleüldist tähtsust kautama saab. Pealegi saamad niisugused mälestuse asutused armu annete läbi elusse kutsutud, kuna haigemaja hoopis seaduslikul  teel põhjendatud wõib saada. Wallawanemad arwasiwad selle üle nüüd mitte otsust anda wõiwat, lubasiwad kahe nädala pärast kokku tulla ja kui siis tahtmised kokku ei sünni, healte paljuse järele otsust, teha, missugune asutus kindmaks saab jääma. Tulewal koosolekul lubati tänu-adres ette lugeda ja saadiku üle weel nõuu pidada, keda mitmelt poolt ühes soowiti saata. Lõpeks pani president ette, meie auustatud Eesti Isa vr. Kreutzwaldi käest nõuu küsida, kes mõlemaid asutusi sügawamalt tunneb ja kelle otsusega  kõik ehk rahul saamad olema. Seda nõuu wõeti suure rõõmuga wasta ja lubasiwad kõik oma südamest auustatud ja armastatud waimu ja ihu tohtri otsusega  rahul olla. Sellega oli see koosolek lõpetatud.  Loodame, et tulewal koosolekul kõik ennast tähtsama  ja kasulikuma ettewõtmisele ühendama saamad." Pärnust. Päruu EestrP-õll.UWee.Lte-Seltsi koosolek Z 4. Januaril s. a. Pärnus. 11. Nüüd pidas abipresident J. Toots pitkema kõne kartohwlite  harimisest. See kõne saab terwelt meiö ajalehes seisma ja sellepärast ei tee meie temast siin pitkemat seletust. Selle kõne peale tuli jälle pitkem läbirääkimine,  mis wäga õpetlik oli, sest et temast palju põllumehi  elawalt osa wõtsiwad. Meie paneme siin jälle presitendi juhatamise all ette pandud küsimised ja Seltsi wiimased otsused lühidelt üles: 1) Missugune on ilma ja maa järele kõige parem seemne panemise aeg? Niipea, kui muld kuiw ja soe on, umbes 10. künni 20. Mail. 2) Missugune seemnetegemise mood on kõige parem? Meie maal on kõige suuremaks weaks, et seeme sügawa wagudesse pannakse ja seeläbi  kartohwel toore aluspõhja mulla sisse tuleb. Kõige mõnusam on, kui madalad jooned ette tõmmatakse  (nimelt wausihtijaga), kuhu kartohwel sisse pan- nakse ja siis sahaga muld peale aetakse. Üleüldse peab selle peale tegemise juures waadatama, mis tõugu kartohwel on. Sest kõik kartohwlid langemad kahte suurde seltsi: esimeste juures ajab ema-kartohwel omad pojad alla poole, töiste juures ülesse poole. Selle järele tuleb siis ka kartohwlit enam ehk wähem sügawale  mulla sisse panna. On näituseks kartohwel seesugune,  kes omad pojad alla poole ajab ja saab seesugune  kartohwel sügawa wau põhja toore mulla sisse pandud, siis ei wõigi ta palju seemet wälja anda, olgu ta muidu ka ei tea kui sigitawast tõugust. Kartohwli  põllu äästamist enne muldamist arwati wäga tähtjaks (mõned kiitsiwad kahekordset äästamist), ning muldamist tuleb wõimalikult igas nädalas kord käsile wõtta, tunni kartohwlid õitsema hakkawad, kus enam mullata ei tohi. Nimelt on seesuguste kartohwlite seltside juures, kus ema-kartohwel omad pojad ülesse ajab, wäga tähtjas, et mullatamise läbi ikka uut kohedat  mulda kartohwli kasude ümber aetakse, mispärast ka waud mitte kitsad ei tohi olla, waid parajas laiuses  ükstõisest eemal peawad seisma. 3) Missugused kartohwlite tõugud on kõige paremad? Seltsi ees katsuti seltsiliikme Mettuse juhatamise all mitmed kaasa toodud kartohwli proowid selle poolest läbi, mitu kraadi ja protsenti nendel sisujahu oli. Otsuseks wõeti, weel kartohwlite proowisi Seltsi eestseisuse kätte saata, ühtlasi sõnumetega,  kuidas ja mis maa sees neid kaswatadi. Neid proowisi saab seltsiliige Mettus läbi katsuma ja selle üle edespidi Seltsis läbirääkimine olema. Sell kombel  saab kõige ennemine parema kartohwlite tõugude walitsemine ja laialilautamine wõimalikuks. Nüüd peeti mõned nõuud Seltsi toimetuste kohta ära, mis peale president Riia tänawusest näitusest rääkis  ja ühe Eesti Kirjameeste Seltsi poolt saadetud kirja ette luges, kelle peale ka pitkemad läbirääkimised sündisiwad. Wiimaks pidas kaas-redaktor J. Lipp kõnet koolide tähtsusest põllumehe seisuse edenemiseks,  ning näitas paaris naljakas juhtumises, kuidas wähe vsawaste äraseatud kooliraamatud lapsi talupoegade  pilkamisele ja selle eest teenitud palgale wõiwad ärritada ja wedada. Nüüd tuli uue eestseisuse walitsemine ja saiwad walitsetud: presitendiks päriskoha omanik C. R. Jakobson, abipresitentideks loodija J. Toots ja mõisawalitseja  J. Mettus. Kassameistriks päriskoha omanik J. Tammann ja tema abilisteks mõisarentnik J. Juntson  ja päriskoha omanik M. Tampu. Kirjutajateks: kaas - redaktor J. Lipp, kooliõpetaja J. Otstawel ja kooliõpetaja Raudsepp. Rewitendideks: ülempreester Suigusaar ja kooliõpetaja J. Eglon. Uusi liikmeid wõeti 9 üles. Seltsi lähem koosolek on 2. Märtsikuu  päewal Wändras. Wirumaalt. Jõulupuu Jõhwi kihelkonnast  strjutätäW meite, et sealU. wallas peremehed koolimajas ühe jõulupuu wälja ehitanud ja lastele põlema pannud, mis maga kaunis näha olnud. See tegu on kiiduwäärt, nimelt sellepärast, et sell kombel ka waesed-lapsed, kellel kodu jõulupuud ei ole, jõulupuu  rõõmust osa wõiwad wõtta. Riiast. Riia Läti Selts on omal aastakoosolekul  otsuseks teinud, Keiserliku Majesteedi juubeli  püha auuks 100,000 rubla korjata, keda summa „ Aleksandri kapitaliks" nimetatakse ja kelle intressidega üht põllumeeste ja ametite kooli elus tahetakse  pidada. Peeterburgift. Keiserina Majesteedi termis.  Jumalale tänu, Keiserina Majesteedi termis on sellest ajast saani ikka paremaks läinud, kus Nemad wõeralt maalt teele hakkasiwad tulema. Köha ei waewa enam nii raskeste ja söögi isu on ka ikka paremaks  läinud. Bulgaaria würfl Aleksander l. on Jassi ja Kiowa kaudu Peeterburgi tulnud ja 4. Webruaril  sinna jõudnud. Sõa ülemaks pealikuks Ahhal-Tekkede wasta on kuulus kindral M. D. Skobelew nimetatud.  Webruarikuu esimeste päewade sees on kindral Skobelew Peeterburgist uue sõaplatsile ära sõitnud. Kindralkubernär grahw Todleben on Odessast tulles Peeterburgi linna jõudnud. Wiimasel suurel piimatallituse näitusel, mis minewal sügisel Peeterburgis suurest Wene Põllutöö  Seltsist asutadi, on 8000 rubla selle näituse asutamise  ja auurahade peale wälja läinud, aga 3110 rubla on sisseastumise piletide eest paljalt sisse tulnud,  nii et nimetatud Selts omast kassast ligi 5000 rubla on juure pidanud maksma. Wõera uskude preestrite ülespidamiseks  on seestpidise ministeeriumis 1880 aasta kohta 1,717,068 rubla ära määratud. Sellest summast saamad: Rooma katoliigi preestrid 1,558,010 rubla; Lutheruse usu õpetajad 115,708 rubla; Armeenia kirik 18,801 rubla ja Muhamedi usku preestrid 9561 rbl. Wöeralt maalt. Konstantinoopolist. Sealt tulewad sõnumed, et 10. Webruaril hirmus õnnetus Beikases sündinud, mis Bosporuse ääres, kus soldatide kasarm kokku langenud.  200 soldatit ja pealikut on surnud ja 300 haawatud saanud, kes kassarmu waremete alla jäiwad. Pariisist. Pariisis on wiimasel ajal palju wale Wene raha leitud ja wõeti seal ka mitu meest kinni, kelle peale selle raha laiali lautamist arwati. Nüüd on ühe raudtee jaama peal pakk lahti wõetud, kus 7 miljoni pranki eest wale Wene raha sees oli. See raha on kohe Pariisi saadetud ja seal otsitakse nüüd kelmist taga, kelle käest see wälja tulnud. Jtaaliamaalt. Itaalia kuningana on kardetawal  kombel haige; nimelt pidada tema maimu selgus kadunud olema. Kirja wastused. 54) Olge nii head ja saatke meile lubatud teadusi, küll meie neid kusagil tänuga tarwitada wõime. 55) J. K. W—s. Teie laulu ci wõi trükkida. 56) M. T. W. 'Täname wäga selle laulu eest! Aga kui teda trükki paneksime, siis saaksiwad meie ,vastalised ütlema, et meie ennast kiidame. Peab sellepärast üksi meie enese teada jääma. 57) A. T. R—s. Täname wäga. Aga meie teadmise ja tundmise  järele teete laidetud asjale suurt ülekohut. Seda otsust anname selle järele, mis oma silmaga oleme näinud. 53) A. D. S—s. Teie laulus on mõned ilusad mõtted, aga seesugust julget olekut ei ole meie rahwal weel sugugi olemas, nagu laulus  seisab. 59) A. M. N—st. Seesugust asju wõime üksi õige lühidelt jutustada. 66) T. A. K—s. Pidime ka natukene lühendama. 61) T. T. W—s. Need asjad ei ole nii tähtjad, et neist ajalehes  jutustada maksaks. Seal ei ole muud, kui oma kohust täidetud. 62) Koolm. H. M. S —s. Teie esimesest kirjast wõime paar mõtet tarwitada, aga töine kiri on täitsa meie põhjuste wasta. Kuidas Teie seda korda tahate saata, et „iga paaris inimesel oma jagu maad on," seda meie aru ei saa. 63) A. S. J. T. Ei wõi Teie laulu trükkida, juba sellepärast, et ilma nimeta on. TWpSewa! li». Webruaril saamad kui Keiserliku Majesteedi 25-aastase walitsuse juubeli päewal kõik poed linnas kinni olema, mis seeläbi rahwale maal teada antakse. Wiliandi Eesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on S. Märtsil ja alustab lõuna kella 3 ajal. Kolm kõnepidajat saamad  ette astuma. Neid, kes seltsimaja ehituse  raha ilma obligatstonita sisse on maksnud,  palutakse omad obligatsionid sellel koosolekul  wasta wõtta; ka wõetakse uusi rahast wasta. Eestseisus. 3 äruu Cesti Põllumeeste Seltsi lähem koosolek on 2. Märtsil Wändras Wana- Wändra wallamajas ja alustab  kella 3 ajal lõuna. 2 Tarvastu kogukonna kohtu ja kogukonna walitsuse poolest antakse teada, et siin suu-sõnalisi kaebtusi ja palumist  üksi igal Csmaspäewal, ja pearaha üksi igal Neljapäewal, kui püha nimetatud päewade peale ei kuku, wasta wõetakse. Tarwastus, 22. Januaril 1880. Kogukonna kohus ja walitsus. (54) 1 Kuulutused. (Politsei lubaga.) Wiliandi kihelkonna Aleksandri kooli abikomitee on 24. Webruaril kellu 3 ajal lõuna Koiou seltsi majas koos, kuhu kõik komitee liikmed ja aastamaksjad kokku palutakse. Eestseisus. KiltWch Seik on 3. koosolekul s. a. 19. Webruaril kella 12 ajal, kus ühtlasi ka Keiserliku Majesteedi juubelipüha pühitseb. Kõnest pearoad M. Lindenberg  ja üks rvõeras. Wäga soowida on, et Seltsi liikmed koosolekule tulles ka wõeraid kaasa wõtaksiwad. Eestseisus. Riigi pankpiletide iimbewahetamift Mai kuus toimetab C F. Leihberg (121) Wöttfamaat. 3 Joosu mõisas (Waimel-Neuhof) on üks karjamõis kas terwelt ehk poolelt  wälja rentida, kellel 180'wakamaad  põldu. Lähemat teadust annab Joosu mõisawalitsus Põlwe kihelkonnas, 10 wersta Wõru linnast eemal. (113) 2 NM" Üht poislast, "MU kes rätseppa ametit õppida tahab, wõtab wasta rätsepameister AH. W. Sant, (72) Wiliandis. I