Sakala Bl. Wiliandis, 1. Augustikuu päewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Vastutaja toimendaja ja Väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Gestkahwa saadikut Peeterburgis. V.  Poliitika  ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandis: „TallinnaSSbra" kirjutaja uuem waimujärg; Tori hobuse kaswanduse heaks. Wiliandi maakonnast: Kontsert Al. k. heaks. Tartust: Küsimine; töömeestest. Wirnmaalt! Ka kiidu Peeterburgist: Walitsuse teadaandja;  armuline tegu; riigi politsei; loomade põrnatõbi. Kiri Sewasto  op õlist „Liwaadia" laewalt. 11. kuulutused. Lisaleht. Eestimaa. Kullakene. XXI. Eesti Kirjandus. Ralja Start ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Eestirahwa saadikud Peeterburgis. v. Ä!esti saadikute käimisest Peeterburgis kirjutab Läti ajaleht „Baltijas WehstnesiS" nõnda: Möödaläinud  ajal läksiwad Baltimaadest ka wahel saadikud Keiserliku Majesteedi ette, aga > nad oliwad siis ikka Sakslased. Nõnda tuliwad fiis Baltimaad ikka nagu Saksa kubermangud Keisri ette. Tuttaw oli küll, et Baltia maades ka Astlast ja Lätlast elaS, aga need rahwad seifiwad nii madala järje peal, et nende saadikud  ilmaski Keiserliku pale ette ei saanud. Nüüd on lugu muutnud. Juba mullu aasta oliwad Lätlased Sntsa Keisri walitsüse-juubeli päewal ühe adresst Tema jalgade ette pannud, kellest öeldi, ta olla efimene adreS, mida Weneriigi Keisrile Lätikeeles anti. Niisama ei olnud sinnamaale Keisrile ka mitte üht Eestikeele adresst ette pandud. (See on üks eksitus, sest Eestikeele adreSstfi  on mitu juba enne Eestlaste käest wasta wõetud, nagu ka juba ligi paarikümne aasta eest kord Eesti saadikutel see õnn on olnud, Sntsa Keiserliku Majesteedi  ette astuda. Sakala Toimenduse tähendus.) Aga nüüd ei ole Keiserlikust Majesteedist mitte üksi nende rahwaSte meeles adreSsisi wasta wõetud, waid Eesti rahwal on ka see auu olnud, et nende saadikuid ette lasti ja nende Eestikeele kõnest armulikult pealt kuulati. Meie wõime loota, et tülewikul ka Lätirahwal  see auu saab olema, et tema saadikuid niisama  auuStatakse. Kui Läti saadikud mõne kuu eest tagasi Peeterburgis käisiwad, et Keiserliku Majesteedile oma alandust awaldada, ei wõetud neid, nagu endine seestpidiSte aSjade minister, krahw Loris-Melikow, tunnistas, ükst sellepärast mitte wasta, et Keiserlik Majesteet sell päewal, kui saadikud Peeterburgi tuliwad,  Gatshinasse läks ja saadikutele mitte seda päewa teada ei wõidud anda, millas Keiserlik Majesteet tagasi saaks tulema. Aga saadikute adress anti seestpidiSte aSjade ministri herra läbi Keiserliku Majesteedi kätte. Nagu Baltia SakSlaStel juba ammugi see suur auu osaks olnud, et saadikute läbi Keiserliku Majesteedi ette astuda wõisiwad, nii on see auu nüüd ka nende Baltia rahwustele osaks saanud, keda seiemaale selleks liig madalaks peeti. See Riigi-Jsa arm saab Eesti ja Läti rahwa südamele jäädawalt mõjuw olema. Nende ütlemata palju armutunniStuSte juure, Mille osalisteks Weneriigi Suured Walitsejad nimetatud rahwaid seiemaale  on teinud, on nüüd weel üks uuS juure tulnud. See arm annab tunnistust sellest, et need Wägewad Walitsejad ka edespidi omi lahkeid käsa meie ranna äärse maa weikeSte rahwustest mitte tagasi ei saa tõmbama,  kes ilma nerü>e käteta ei tea missugune elujärg weel saaks olema. Iga päew, iga juhtumine kuulutab Eestlastele ja Lätlastele uueSte, et nende ainus heategija ja eestmuretseja nende armastatud Riigi-Jsa on." Rüüd oleme näinud, kuidaS Wene ja Läti ajalehed  meie saadikute wastawõtmisest räägiwad. Ka Saksakeele ajalehed on neist saadikute saatmisest palju rääkinud, aga need kirjad kannawad juba natukene töist karwa. Sellepärast ei taha meie neist siin juhtkirjas  midagi jutustada. Enne kui nüüd lõpetust teeme, tahame weel kaks asja lühidelt õiendada. Mitmelt poolt on soowitud, et meie ka omas lehes teada annaksime, missuguste seltside nimel iga saadik wälja on läinud. Seda tahame nüüd teha: Professor J. Kõhler oli Aleksandri kooli pääkomitee ja Tartu Eesti Põllumeeste, Seltsi eest; õpetaja J. Hurt Eesti Kirjameeste Seltsi ja Eesti Aleks, kooli pääkomitee eest; C. R. JakobsM Wiliandi ja Pärnu Eesti põllumeeste seltside, KöiM lauluseltsi ja EeSti Kirjameeste Seltsi eest; Dr. M. Weske Eesti Kirj. Seltsi ja Endla ja Ühenduse lauluseltside eest; M. Mitt, P. Sukk ja M. Elmik oliwad ka Tartu Eesti Põllumeeste  Seltsi eest; Rein Jürmann ja vr. K. A. Hermann Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi eest; Jüri Luha ja P. Luik kõige Tartu maakonna wallawanemate poolest; KuSta Kuusmann, C. Romm ja M. Lõõtsmann Linda laewameeste Seltsi eest; G. Hagedahl Linda lauluseltsi eest; J. Wilhelmson Jlmarine seltsist; A. Müller Wanemuine Seltsist; Th. Jakobson Lootuse ja Estoonia eest; ja P. Kebi Heategewa Seltsi eest. Töiselt peame paari sõnaga õiendama, mis Dr. K. A. Hermann „Eesti Postimehes" wiltu on jutustanud  ja pärast niisama wiltu õiendanud. Seal öeldakse:  „Kindral-adjntant Ganetzll wõttis pärja ja pani ta töiste juure Sntsa Keisri haua peale." See ei ole mitte õige. Enne, kui saadikud kantsi kiriku läksiwad, walitsefiwad nad saadikut C. R. Jakobsoni seks wälja, et ta ühe palwega hsbepärja õntsa Keiserliku Majesteedi  haua peale paneks. Ka vr. Hermann oli selle walitsemise juures. Kirikusse astudes anhis saadik Th. Jakobson hõbepärja kindral-adjutandi Ganetzki kätte, kes temaga haua poole astus. Haua eeS andis kindral hõbewanniku jälle saadikute kätte ja nimelt hoidis seda wannikut saadik C. Romm omas käes, künni kindraladjutant  Ganetzki Sntsa Keisri haua pealt, keda hõbe männikud üleüldiselt katsiwad, esmalt ühe Kristuse kuju ülestõstis ja siis meie wannikule ruumi tegi. Seal anti saadikute poolest meie hõbe wannik saadiku C. R. Jakobsoni kätte, kes teda õntsa Keiserliku Majesteedi haua peale pani ja peale selle seda palwet pidas, nagu juba jutustasime. Meie oleme sellepärast seda asja pitkemalt pidanud ära seletama, et meilt mitmelt poolt selle üle seletust on päritud, kuidas „Eesti Postimehe"  ja „ Sakala" jutustamised mitte ühte ei lähe, kuna ommeti nii heaste Sakala wäljaandja kui I)r. Hermann mõlemad saadikute seas oliwad. Meie arwame, et meie oma juhikirja Eesti saadikute  wastawõtmisest parema sõnadega ei wõi lõpetada, kui selle alanduse kirja sõnadega, mis meie saadikud armulise Riigi-Jsa kätte andsiwad. Nagu öeldud, on seda kirja Vr. M. Weske ülesse kirjutanud, ja seda on nii osawalt tehtud, et ta nagu iga Eestimehe südamest  wälja on kirjutatud, nii et I)r. Wesket kõjge südame ja mõtete tlspdiaks peame nimetama. Saadikutest Keiserliku MWeetidele ette pandud kiri on nõnda: Kõigewalgustawam Kõigewägewam Suur Herra ja Keiser Aleksander Aleksandrowitsh Kõige Wenemaa Isewaliteja Kõige armulisem Herra! Keisri Majesteet! Ehmatuse ja walu värinal kuulis Eesti rahwas neid kõige kurvemaid sõnumeid, et Keisri Majesteet Aleksander Ätikolajewitsh  kõige nurjatuma mõrtsuka käe läbi Jumala  tahtmisega siit ilmast lahkunud. Eesti rahwas leinab lapseliku leinamise tundmusega oma heategijat  Isa. Mis aastasadades Eesti rahwa edenemiseks  sündida ei võinud, seda on õutsa Keisri targa isaliku valitsuse läbi sündinud: Eesti rahwa kõrgem kooliõpetus ja õpetlik kirjavara on mõjusas  te alganud; põlluharimine on palju parema järje peale tõusnud; palju maad on ju Eesti rahva talupoegade  omandus; Eesti rahwas on oma kogukondade  asjade isevalitsuse õiguse saanud; kasulikud seltsid hatkastwad elusse tõusma ja haridust rahwa sekka lautama: Igapidi on vaimulik ja ilmalik vara õutsa Keisri Aleksandri Nikolajewitshi helde valitsuse all kasvanud. Kõige nende heategude eest, millega Issandas hingaja Keisri Herra Eesti rahwa vaimulikku ja ajalikku elu uueks loouudzssäeb õntsa Keisri Herra mälestus kustumata Eesti rahwa meelde. Eesti rahvas tänab Issandas hingajat Keisrit Aleksandrit Nikolajevitjhi ja õnnistab Teda haua põhja ja palub lapselikkude palvetega oma õntsale Isale igavest hingerahu. Keisri Majesteet! Eesti rahwas teab, kuidas Keisri Herra teda armastab ja tema eest isalikult muretseb, ja kannab kõtt seda armastuse ja usalduse küllust, mis tall Issandas hingaja Keisri Aleksandri Nikolajevitjhi vasta oli. Teile, Suur Keisri Majesteet! Wägewate Wene Keisrite kaitsmise all on Eesti rahwas rahus võiuud  tööd teha ja hoopis töise parema järje peale saada. Meie usume kindluste/et Eesti rahwas ka Teie Keisri Majesteedi kõigevägevama isevalitsuse  all õntsa Keisri armust autud seaduste põhja peal jõudsaste edasi saab. Meie rahval on lõikumata usaldus Keisri Herra armu peale. Seesama keisri arm ou mette seda julgust anuud Keisri Majesteedi trooni ette astuda ja tunnistada:  Eesti rahvas on Keisri Herrale südamest  truu viimse weretilgani. Eesti rahwa palav, püha Kdame-palwe ou ja jäeb: Taeva Isa, kaitse oma armu ja väega Keisri Majesteeti, Keiferina Majesteeti, Keiserlikku Kõrgust Auujärjepärijat ja kõike tõrget Keisri Suguwösa kõikide suure Wene riigi rahvaste jäedavaks õaueks, kasuks ja auuts! Jumal, Keisrit kaitse sa! Eesti rahva nimel Keisri Majesteedi kõigetruuimad Eesti seltsid: (Allkirjad.)