juurde, aga mis parata! Tagasiastumist ei olnud ju enam. Kas ka Margareta selle pääle mõtles? Wähemast ei küsinud ta mehe käest sõnagi, mis ta juba teinud ja kas ta ülepea  alganud. Ja siisgi kannatasiwad mõlemad  selle kahtlase jääkülma oleku all! Nad oliwad ju mõlemad südame Põhjast nii hääd, õrnad inimesed. Politika ringwaatus. Saksa maal on nüüd kõik suud ja suled ministri Puttkameri tagasi astumise üle liitumas. Iga erakond püüab--seda omal wiisil tähendada. Ootamata see asi küll ei tulnud; ju mõnda aega räägiti sellest, aga lõpu otsani kinnitati ametlikult poolt ikka, et midagi ees ei olewat, mis ministcriumis pahandust sünnitaks. Ja siis arwati ka, et kui kord lahkumine tuleb, siis kõik ministerium lähab, oliwad ju Bismark ja Puttkamer aläti tähtsamates küsimustes ühes nõuus. Aga nüüd on Puttkamer ära, ja wöib olla, et ka mõni teine lahkub, kuid Bismargi seisukoht näib ikka kindel olewat. Wöimalik wöib ju küll olla, et ta mõnes asjas nüüd teist keelt hakkab kõnelema, mõistab ta ju enam kui keegi teine oma mantelt tuule järele kanda. Ta'oskab ju ime wiisil iga erakonda  oma tahtmise kordasaatmiseks tarwitada,  ilma et need ise seda märkaks. Nii ta purjutas kord wabayleeseliste lipu all, murdis „hariduse wõitluses" paawsti wõimu Saksa riigis, kuulutas toredalt i „Kanossa lossi ei lähe meie mitte!" Aga kui ta õige aja arwas olewat, muutis ta oma karwa, lükkas wabameeleliscd körwale ja tegi suurema osa uuendusi tühiseks, mida ta enne käredasti nõudis, käis ikka nõnda ütelda, Kanossos ka ära, sest teada on ju, et paawst teda wiimsel ajal pailapseks pidas. Wäga on wöimalik, et ta nüüd uuesti rahwuswabamcelse erakonna pääle ennast toetab, kelle juhataja Benningsen Bismargiga ikka kaunis sõbramees olewat. Aga Saksa wabameelsetel Richteri juhatuse all, pole küll wähematgi lootust, et nende erakond tüürile tõuseks, sellepärast nad ka Puttkameri lahkumise üle suurt ei rõõmustagu Uue ministri nimetusest pole weel ühtigi kuulda. Weel oma ameti otsal on endine tninister Berlini ülikooliga nurinasse sattunud. Berliuis taheti üht suurt näitlust „Luther ja tema aeg," kus Lutheri tcgewust ette toodakse, etendada, sissetulek pidi Lutheri mälestusse kuju I hääks saama. Aga et sääl mitmed kohad wäga käredasti katoliku kiriku pihta käisiwad, siis arwas politsei tormiliseks, saruasid I kohke wälja jätt . Pahandades kuulsiwad ! näitluse ettewõtjad, enamasti üliõpilased, ! sõna, aga just näitluse päewa hommikul tuli ministri poolt käsk, kus nõuti, et terwed tükid wälja peawad jääma ja teised muudetama. Selle pääle töitas üks -saatekoud palwekirjaga, mida itlitmep professorid  alla kirjutastwad, ministrit paluma, et scksgi korraks lubaks näitlust nii ära pidada, nagu õpitud oli, aga asjata! Nii jäigi see kord näitlus tagasi, pärast aga olewat ta ära peetud, muidugi kärbitud kombel. Öeldakse, et keiser ka ennast selle Puttkameri teo üle õieti Pahandanud on. Austria-Uugari maal kostab ikla meel Tisza kõnejärelkaja. Mitmed on rahutumad, et Tisza Prantslasi nii ära on pahandanud,  aga tähtsamad ajalehed ja riigimehed on ühes nõuus, et Austrial sugugi ei makswat  kudagi Prantsuse Poole hoida ega sõbrust Püüda, sest Austria kindlam ja julgem lepingu osaline olewat ju Saksamaa  ja sellega pidada Austria llka ühte hoidma. Prantsuse poolt ei olkwat temal midagi säälne püüd olewat ju Wene maaga lepingu otsimine Saksa maa surumiseks,  kus siis ka Austrial hääd lugu ci oleks. Selle wastn otsida Saksamaa nõuu, kuda Wene ja Austria maad «võimalikult lepitada ja nende nõudmisi ühendada, mis ka sugugi wõimata ei olewat. Aga kui ka Wene maa waenuliseks jääda, ei olla meel hädaohtu. Kui sõjawanker kord weerema saab, wõida Austria oma raudteede abil kärmesti wäe kokku wõtta ja Weikseli madalikku  jala päält oma wõimu alla heita, enne kui Wene maa midagi teha saab. Ja kui ka Austria sääl löödud saaks, siis minna nende taganemise tee Krakowi ja Przcmisli kindluste kaudu, mille suurtükid Wenelaste edasitungi warmalt takistama''saaks. Nii nende mõtted. -- Uuemate sõnumite järele  on . Ungari riigipäcwa saatekond keisri ees käinud, kes neile praegusest seisukorrast seletust annud. Kõne olnud üsna rahuline,  tunnistanud, et lepitus Saksa maaga  olewat kõigiti kindel, aga ka teiste riikidega  seista Austria sõbralises olekus. Kui siisgi sõjatarwituste pääle raha nõuetud, siis sündinud see selle pärast, et Europa üleüldine seisukord kahtlane ja kõiknw olewat  ja et kõik riigid sõjawalmis seista, ei wõida ka Austria teisiti teha, kui oma wõimu soowib kindla hoida. Ta awaldas lootust, et riigipaew walitsust kõikides tar- wilistes ettewötetes rõõmuga toetama saawat,  Pärast kõnelenud weel keiser eramusil,  et rahu kindel olewat ja edaspidi enam raha sõjatarmitusteks maja ei olla. Prantsuse maal on ministerium pärast seda, kui Boulangeri nõue, riigi Põhjüsseadust  muuta, tagasi lükati, parlamendis teadustanud, et küll mitmed asjad muutmist  tarwitawat, seda saawat ka walitsus tormilisel korral ise korda saatma, kunagi aga mitte wabariigi wastaste nõudmisel, Boulangerile on tema kõne õige rohkesti dawad ja pilkawad, nii et mees selle Pääle üsna haige olewat, Oma näitust tahawud Prantslased nagu teiste riikide kiuste pärast õieti toredalt ja hiilgawalt ära Pidada, ka weel selleks ajaks suurt mälestusekuju walmistada, ikka oma suure mässamise auustuseks. Selle kuju plaani waimietamijeks on hinnapakkumine kuulutatud,  kõige parem plaan saab kõrge auuhinuaga  palgatud. On ikka ka mitmelt poolt näitusele minna lubatud, nagu Norra maalt, Amerika Ühisriigid wötawad muidugi  rohkelt osa, nüüd kuuldub, et ka Bulgarial  nõuu olewat, tähtsaid asju õige suurel arwul näitusele tuua, Hispauia walitsew kuninganna oli Barzelona linnas, kus praegu suurt näitust  peetakse. Siuna oliwad kõikide maailma  meremäe riikide poolt laewad saadetud, sõbruse ja auustuse awalduseks, Suurte pidudega püüdis iga riigi laewastik ennast tähtsaks teha. Kuningannat ja kuningat tema süles terwitädi igal pool ütlemata rõõmu ja waimustusega, mi et arwata wõib, et praegune walitsuskord Hispanlastele  hästi meeldib, Hisvania on naeZterahwa  walitsuse all küll wiletsaid päiwi näinud, selle pärast ei olnud esiotsa ka nüüdse kuninganna mastu usaldust, aga nagu näha, oskab ta õige osawasti riigi juhtimisega korda saada. Nüüd on ta mujale riiki reisile läinud ja leiab ikka auustawat wastuwötmist, Päälinnas on senikaua walitsusmeeste wahel sõnelemiue tõusnud, nii et ministcriumi kukkumist kardetakse; ehk aga jõuab kuninganna neid Amerika Uhisriikides on tänawu jälle, nagu igal liiapäewa aastal, riigi presidenti  walimine, mis küll alles sügise ette tuleb, aga ntiiid on ju selle tarwis etttewalmis tused ja nõuupidamiscd agarasti käsil. Ar watakse praegusel presidendil kõige suur. , lootus tagasiwalimiseks olewat; wastupnr tei kandidat on W, Gresham, Jllinoislp. endine minister. Eesti maalt. Wõru linnas sünnitab see asi ise. äralist jutuköminat, et kohaline õpetaja hiljuti kirikust hulga lauarahwast wälja sundinud minema. Ta ütelnud enese lauarahwa  wõtmise kuulutamisega eksinud olewat,  ja käskinud siis sel Põhjusel „maarahioal"  pooleks tunniks wälja minna. Et kirikulised sellega kohe rahul ei olnud, siis ütelnud õpetaja' „No ärge wahtige I" mille pääle ka hulk kirikulist wälja läinud, aga wähe aja pärast tagasi tulnud, Ope. taja on nüüd küll juba awalikult koguduse ees andeks palunud ja lepitust lootnud, aga koguduse liikmed tunnewad endid sarnase  teo läbi wäga pahandatud olewat, ja nõnda on koguduse ja õpetaja wahele õige äge olek ilmunud, Wõru maalt T, kõrtsi juurde tulnud  hiljuti üks kohalise maakohtu alam ametnik,- Parajasti juhtunud üks O, walla  talupoeg kõrtsi juures kinni pidama, kellel kaks hobust ees olnud. Maakohtu ametnik hakanud mehe käest PaSsi nõudma, aga kui wiimsel seda anda ei olnud, öelnud ta mehele, et ta kuhugi minna ei tohi. Ise läinud kõrtsi sisse. Et ametnik kvrtsisse  kauaks wiibinud, arwanud talupoeg, kes lühidal peetud oksjonilt enesele teise hobuse ostnud, PareMks ära kodu sõita. Maakohtu  ametnik aga kihutanud järele ja peksnud meest rcwolwriga nii raskesti päha, et see O. walla kohtumaja juurde wiidud, sääl protokoll tehtud ja siis Wõru kreistohtri  juurde läbiwaamisele saadetud. Kohtuametnik  olnud wäga pahane, et kog, kirjutaja  tema asjad protokollisse üles julgenud wõtta. Kahetsemise wäart lugu I—La  iu s e l.Jõgewas on sigade punatõbi liikumas, Walla kulul toodud loomatohter sinna, et tõbe wastu abi annaks, aga see ütelnud, et sarnasele tõbele rohtu ei olewatgi. Nimelt tulewad sääl rohkem haigust ette, kus sigadel püherdamiseks lombid puuduwat, 01, Persia kombed ja pruugid. n. Sarnaste awalikkude tantsijate tantsid ei ole aga mitte sellesarnased nagu need, mis wahest meil wõi meie näitemajades ja tsirkustes pruugitawad kunst-tantsid on, waid Persia awalik tantsija kõneleb ühtlasi ja tema kohalised liigutused on nagu ette kantud kõne. Ta kannab tantsides walju mõnusa häälega kuulsa Hafis'e salmikuid  ja Firdusi tcrwed kaugclase-lood ette, ning rahwas kuulab seda suure waimustusega  päält. Km meie Teherani uulitsatel sell tunnil  edasi jalutame, siis leiame siin ja sääl ahwitantsitajaid pawianitega rahwalc nalja ja lõbu teglwat, Ahwid tantsiwad trummi põrina järele wäga kentsakalt. Teises kohas tuleb meile jälle mõni lõwitaltsutaja oma metslasega wastu, Wäsinud löwi kõnnib ahelas wasinult taltsutajale järele, ehk! heidab ka uulitsale magama, kui aega on. ! Ta ou ammugi kurwa wongi eluga harju- ! nud ja ci awalda metsikut loomust enam ! sugugi. Weel üks pärast lõunane lõbu, I on Persialasel wäljaõppinud wõitlejate ja ! hiiglaste jõuu-mängud, mida suure põnewu- ! sega Päält waadatakse. I Pärast lõunane aeg on pääle selle ka weel külaskäimise aeg. Siin käiwad aga ainult mehed üheteisel külaliseks ja ialgi ei tule Persia peenemal isandal meelde, naesterahwale  wõõrusele minna. See pruuk on koguni nii kõwa, et külaline mehe käest abikaasa käe käigu ja terwisegi järele ei tohi küsida. Persialaste läbikäimine üheteisega  on nii palju auupakliska tembutusi täis, seisab mi paljude kombeseaduste all, et ainult sündinud Hcrsialasel wõimalik on, kõike seda meeles pidada ja taita. Ilma ette teadmata ei läha üksgi peenem Persialane teisele külaliseks. See teatamine sünnib koguni päew enne wöõrusele minekut  teendri läbi. Teendri riietest ja uhkusest  peab näha olema, mis seisusest külasse tuleja peremees on. Kui külaline maja herraga ühe kõrgusest on, siis antakse wõõrusele minek kirjalikult teada; on aga külaline kõrgema aun ja seisuse osaline, siis wõib ta ka oma minekut teendri läbi suusõnal ette teotada. Külaline lähab kas ratsa ehk sõidab wankriga wõõrusele, aga ikka wõimalikult suure teenijate salgaga; mida kõrgem mees, seda suurem ja toredam saatekond. See kombe, et Persialane ikka suure teenijate-hulgaga wälja lähab, on juba möga wana. Uhkustamine teenijate paljusega  on Persias juba nii üle piiri läinud, et mõnigi jõunkas mees toapoiste läbi waeseks jääkü Pääministril on täitsa 2000 inimest teemateks, milledest palju, nagu juba nende isad, eluaja ühe peremehe teenistuses seisawad. Kui pääminister wälja sõidab, siis on tall wähemast 6V kuni 100 teendrit kaasas. On külaline kõrgest seisusest, siis tulewad  talle tükk maad majast ratsanikud wastu, kes kohe ruttu ümber pöörawad, et külalise tulekut koju teatama minna. Jõuab külaline majasse, siis algab tema ja majaherra  wahel kentsakas wõistlemine kõiksugu auupakkumiste ja meelitus-sõnadega. Üks püüab teisest wiisakusega üle käia, üks püüab alandlikum olla kui teise. Auuiste on toas selles nurgas, mis uksest kõige kaugemal. Külalist palutakse sääl istet wõtta, aga ta punnib kõigest jõuust wastu. Ta on aga julge, et majahcrra ise ial sinna ei istu. Samasugune tembutamine on ka toidu wõtmisega. Nazir wõi majamcister astub nii paljude teendritega sisse, kui toiduwõtjaid  on. On peremees ja külaline ühe kõrgusest, siis pandakse kehakinnitused ühel ajal nende ette lauale; ei ole lugu mitte nõnda, siis pakutakse neile järgemööda seisuse järele. On schachi perekonna liige ivõi mõni wöõras minister külaliseks, siis taganewad teendrid ruttu ukse juurde. Toitude paljus ja hääbus on külalise seisuse, külas käimise tunni ja aastaaja järele. Nõnda antakse hommikul ikka ainult theed, knna pärast lõunat esiteks ihced antakse ja siis piip wõi kolian wälja toodaksc, millest iseäralist tubakat, nimega tumbakel, suitsetakse, mis ainult Persias tubakast teab enne suitsetamist wee "sisse kastma ja siis kuiwaks pigistama, muidu hakkab ta suits ivaga pähe. Teda suitseta' takse ka wee piibus. On mitu ühest seisusest  meest koos. siis toodakse iga ühele sarnane piip; on aga üks nende seast wähema auu osaline siis toob teender ainult ühe piibu ja annab ta suurele isandale. Wiisakolt  pakub see piipu järgemööda igaühele, aga häda sellele, kes piipu enne julgeb wasru wõtta, kui pakkuja ise mõne popsu on tõmmanud talle saaks kõikide laitus ja võlgdus osaks. Esimese piibutamije järele antatse pälle klaas theed ning uuesti tuleb piibu kätte järg. Natukese aja pärast antakse siis kohwi tinast tasside sees ümber, mille järele kolmat korda piip ringi käib See on siis märkuseks, et külaskäik lõpetatud  ja wõõras jätab auupaklikulr Jumalaga.  Nüüd peame ka Persialaste kodusid kombeid tähele panema, neid pruukisid, mida wõõras reisija, elagu ta ka aastate kaupa sellel maal, sagedasti näha ega kuulda ei saa, Teherani uulitsal näed Armenia naese wõi tule kumardaja, kes wäga õhukeste looridega käiwad. Siin olgu kohe see wale arwamine õiendatud, nagu käsiks usk wõi pühakiri, ehk meesterahwa  armukadedus hommikumaa naesterahwaid  nöokatteid kanda. Ei sugugi, sarnast käsku ei ole koranis sega kuskil iseäralises seaduses, waid see wana wiis on paljas wiisakuse wõi uhkuse pruuk, tema Põhjus hoopis teine. Endisel ajal oli Persias pruugiks, et schachiga wõi iga teise kõrge mehega ainult waherüde läbi wöidi kõnelda. Sellest kombest wötsiwad siis suurtsugu naesterahwad enestele wiisiks,  awalikust elust ka eemale hoida, iseäraliztes tubades elada ja oma nägu kinni katta. Seda peeti peenikeseks pruugiks.  Alamat sugu naesterahwad hakkasiwad  suurematele järele tegema, nagu see õrna soo wiis on, ja nõnda lagunes lvorikaudmine  ning iseäralistes kambrites elamine terwe rahwa seas laiali, see wiis sai rahwusliseks  Pruugiks. Persia seadused on lorani järele tehtud. Targad ja pühad mehed on korani järele ilmaliku seaduse-raamatu walmistanud mida „shachr" nimetatakse. Paale selle on Persialastel  weel üks wähem ilmalik seadus niinega „urf/ mida wähematc kohtu-asjade juures tarwitatakse, kuid schachr jääb ikka mõõduandjaks.  Seadused, mis sugu-ja abielu kohta käiwad, on nii laialised, punkti rikkad ja kirjud, et kellegi! wöimalik ei ole neid tundma õppida ja meeles pidust»,. nii et seaduste suurem osa muud ei ole kui surnud tähed roaniatus. Siisgi jääb aga nii palju üle küllalt, et üleüldiselt tutwad ja makswad seadused weidrad ja kirjud küllalt on. Nõuuküsimised ja nõuuandmised. Küsimised Kas TallinnA- kubermangus ka mõisad teesid sillutawad nii kui kuulda on. Millal  ja kuda on see seadus antud? Liiwi maal ei tee mõisa taludgi mitte teed? Rostimees 1888