Woskrvast, Sääl on suur puuwillade  ladu ära põlenud. Ladus olnud 2342 Pakki, kõik kaupmehe Knoppi omadus, Aattikcrs, 1.1, mail 1888. Wäike p alwe. Paari päewa eest sain ühelt õpetatud  Soome mehelt kirja, milles ta mulle teada annab, et tall praegu üks tähtjas Eesli ja Soome rahwa endise elusse puutun?  kirjatöö käsil olla, kelle tarwis ta meie poolt materjali soowib. Nimelt näeks ta höä meelega, kui ta Manade Eestlaste nimesid, see on endiseid Eesti rahwa nimesid  saaks. Niisugused endised Eesti rahwa  nimed on näituseks Sulew, Olew, Lembit,  J!o, Waldeku jne. Pääle selle soowib  ta meel kohtade nimesid ja wiimaks lehmade nimesid. Lehmade nimesid wõib iseäranis rohkesti mõisadest saada, kus tihti lehmadel Eesti nimed on, Hää asja edenemiseks  Panen siis selle palwe koigi isamaa  armastajate ettei olge nii hääd, korjake  omapoolseid muistseid inimese nimesid, pääle selle weel praeguscid koha ja lehma nimesid ja saatke minule  niisuguseid nimekirju. Mina omalt poolt toimctan tähendatud nimed jälle Soome õpetatud mehe kätte, kes neid meie ja Soomlaste elu uurimiseks tarwitab. Seega aitame oma muinasaja tundmist hulga  kaswatada. Ärgu olgu siis see palwe kurtidele kõrwadele ette pandud. Kõigile ' ' M. J. Eisen. Persia kombed ja pruugid. Kui meie Persia rahwa .elu, kombeid ja pruukisid lähemalt tundma tahame õppidä,  siis ei ole selleks miugi koht wõi linn parem ja kohasem, kui just Teheran, Persia riigi ilus ja suur päälinm Teheran on õitsew linn, mis iga aastaga suuremaks läheb, kaubanduse, käsitöö ja hommikumaa kunsti poolest suurel mõõdul edeneb. Tema  inimeste arw on praegu pääle 180,000. Linna kesk paik, kus schachi Palee, wälimise ja sõjaministeriumi hooned seisawad, on nõndanimetatud „arki" läbi ümber piiratud, mis isewärki laialine plank wõi aed on. Sell aia serwal seisawad siis suured kaubasarkid  wõi basaarid, mis oma ilu ja toredusega  Konstantinopoli kuulsatest basaaridest sugugi taha ci jää. Selle kesk-koha ümbert laotab ennast linn siis igasse külge laiali; tema all on kolm korda nii palju maad kui Europa linnade all, milledel niisama palju inimesi on. See tuleb sellest, et hommiku maa linnades majad madalad aga laialised on ning suurtest aedadest ja puiestikkudest ümber piiratud. Teheran langeb  kahte jakku: wana- ja uus-linn. Wiimane  on wäga korralikult ehitatud, laiade otsekoheste uulitsatega, millede ääri ilusad puude-read ehiwad. Sakkahd ' wõi weekandjad  niisutawad uulitsaid tolmu pärast iga päew miiu korda; wec wõtawad nad kraamidest,  mis selleks sinna on kaewatud. Need weekandjad murctsewad ka wett linna awalistele  theemajadele ja jõukamatele perekondadele,  joogiwee toomad nad aga kaugematest  hallikatest, sest awaliste kraamide ja kanalide wesi on segane ja joogiks kõlbmata. Wcsi on Persia maal wäga kallis asi, sest teda on sääl wähe ja kaewude kaewamine  ehk wecwedaniine mägedest nõuab palju tööd ja kulu. Hommiku wara on Teheranis kena päält wnadata, knda reisijate- ja kauba - karawanid  pikkades rongides linna wärawatest sisse woolawad. Linnas on suur hulk katusealusid  wõi saraisid, kus karawanid kinni peawad, kaubad maha pandakse ja reisijad ulualust leiawad, Nii pea kui reisija oma kraami sarais maha on pannud,  läheb ta kohe mõnda awalikusse supelmajasse  ennast pesema, Teheranis on sarnased  supclmajasid palju ja iga elanik käib nädalas wäbemast üks kord, sagedasti aga iga päew, saal suplemas. Rikastel on enamiste oma eneste supelmajad, mis kõige  suurema toredusega on sisse seatud. Kristlased ei tohi aga Teherani awalikkudcs  supelmajades mitte pesemas käia, seda keeldu hoiawad Persialased weel wisaniini alal kui Türklased, Supelmajade palsas waatamine on oga reisijatel kristlastel igatahes  lubatud. Pärast suplemist läheb Persia reisija kaubamajadesse woi basaaridesse, et asju mis teda Teharani ajanud, ära õiendada. Basaarides walitseb ka kõige palawamal ajal kosutaw wilu. Iga kauba wõi sivabriku  töö seltsil on basaarides oma enese uulits; ühes uulitsas i äcd sa ainult põranda-riide  ja tikkimise- kaupa, teises on ainult  kingseppade magasinid, kolmandamas kangrute omad jne. Igas uulitsas on aga pagari-tubasid ja söögimajasid leida, kust sa igatahes kehakinnitust wõid saada. Kõik kauplused ja poed ,on uulitsa poole täiesti lahti ja müüjad seisawad sissemincku ees. Missugune wärwirihas kirju elu siin ei walitsel Jalakäijad, ratsalised, pakikandjad, hobused ja koormakandjad hobu-eeslid Moolawad  siin edasi tagasi, nii et hoia aga eest ära ja tungi suure waewaga edasi. Muidugi ei ole kauba-elu mitte ainult basarides asumas, waid igas linnajaos on oma jagu poodisid, lihakauplejaid, puuseppasid,  plekiseppasid ja pudukauba sahkerdajaid.  Persia käsitööliste awalik elu paneb  Eroplast imestama. Sääl töötatakse enam uulitsal kõikide nähes, kui kindlas hoones, kus töökoda. Puusepp istub maja ees uulitsa ääres wilus ja kopib rahulist! mõnd aknaraami, ilma et ta ennast möödaminejate  läbi eksitada laseks. Teherani puusepad on kentsakad; inimesed, Nad tarwitawad  oma ülespidamiseks nii wähe, et nakm suurenm oss ojast laisklemisega ära wiidawad. Nende mureta põlwe toetab ka see Persia wüs, et neile tellitama töö eest üks osa raha ette ära maksetakse, muidugi sell Põhjusel, et nad enestele töö jaoks materjali wõiksiwad osta, Enamisti raiskawad puusepa - isandad aga saadud raha tubaka eest ära ja siis püllawad  nad igasugu kawaluscga puud ja naelu mõlgu norida. Nad on aga oma ametis wäga osawad ja teemad hää töö, kui nad tahawad, mille juures meel tähele tuleb panna, et nad ka kõige wähemad asjad raskest kymast puust walmistawad ja kaunis  puuduliSte tööriistadega, Teherani awalik olek tuleb ka koolidegi juures nähtamale, mis nagu kauplusedgi, uulitsa poolt kullest lahtised on. Koolilapsed  istumad ristis jalgadega põrandal maas ja wastawad koolmeistri küsimise Pääle ühest suust; ka kõik ülesanded saamad kooris  üles öeldud. Niisama awalikult on habemeajaja ametis.  Et Persia seadus usklikkudele ette kirjutab,  pääd paljaks lasta ajada, siis on habemeajaja kui selle püha kombe täitja Persialaste juures kaunis suures lugupidamises.  Habemeajajad tõmbawad ka hamsewad  aadrit, mis nende ameti tähtsust weel ülendab. Aadri-laskmine on Persias wäga moodis ja isegi Päris terwed inimesed tasemad  kuus üks ehk "kaks korda aadrit. Niisamati  on siin kombeks, hobustel kuus üks kord aadrit lasta. Et Persia hobused wäga tugcwad tulised ja kenad on ja Persialased wanast ajast saadik hobuste pidamise pärast  kuulsuses seisawad, siis näitab aadrilaskmise  wiis, wähcmasb sääl palawal maal, nagu kahjuta olewat. Ka pagar toimetab oma tööd atpalikult.  Inimeste silma ccs sõtkub ta tainast,  rullib leiwad õhukesteks siiwideks ja paneb, kui ahjust wälja toodud, maja ette sia leiwapätsid wõi - koogid on ainult üks kümmcndik tolli paksud, päris läbi Paistwad  latakad, aga ta maitseb hää, iseäranis  siis, kui ta just ahjust wälja wõetud. Europlane sööb teda häämcelega; ta on magus  ja seedib kergesti. Lõune ajal läheb pslawus wäga suureks  ja närtsiiawaks ning tuletab linnaelanikkudele  meelde, et söögi- ja puhkamisclonid,  salat ja leib. Selle pääle tuleb tee ja siis piip suhu! Viimane on nõndanimetatud  -lluliuir» wöi weepiip, milles suits iseäralisest weetoosist läbi käib. Piibupõletamise  järele poeb noor ja wana, mogawad. Alles looja wcerew päikene toob uue elu ja liikumise. Majade harjasid kullawb looja minew wad puud ja majad sügawat marju, kuna weekandjad niisutamisega nende wilumist suurendada püüamad. Pikkamisi ja uhkesti kõnniwad Persia suurtsugu mehed clawal jutu-ajamisel läbi uulitsate. Nende pikad riided, suured habemed, kõrged mütsid wõi laiad turbanid annawad neile wäga toreda nähtuse. Oma uhkes rahus ei lase nad endid mingi asja läbi eksitada, sõitku neile hobused wankritega wastu wõi sirutagu kerjajad derwischid jmungad) käed armuandi paludes wälp>. Sell ajal on theemajad wiimase ist' meni inimesi täis. Lugejale saab wististi kentsakas kuulda olema, et Persialane, kes kuulsa kohwimaa naabruses elab, mitte kohwi  sõber ei ole, waid palju rohkem theed armastab. Küll tuuakse Arabiast ja Türgi maalt ka palju kohmi Perfiasse, aga thee on siin siisgi pääjook peaaegu nagu Hiinas  ja Wene maal. Theed wõib Persialane  lõpmata palju juua. Sisse paneb ta isesugust siirupit, siis ka tsitroni sahwti. Thee tarwitamine Persias tuleb wist sellest,  et Persia maa endistel aegadel Hiinaga  elamas kaübitsemise ühenduses seisis, sest läbikäimine Hiinlastega on ka Persia kunstigi kohta mõjunud. Teheranis on siis theemajad selle asemel,  misKonstantinopolis kohwimajad. Theemajasid  on siin mitme sugusid, uhkeid ja lihtsaid, suuri ja kõikide otstarbe  on, külalisele rahu, puhkamist, kasutamist  ja lõbu pakkuda. Theemajadcs astuwad  awalikult tantsijad ette seaduse järele tohiwad ainult mehed tantsida, kes lapsest saadik selleks on wälja õpetatud.  Nad kannawad pikki juuksid nagu naesterahwad ja nägu on neil habemest puhtaks aetud. (Järg tuleb). Seda ja teist. Mida würstltsed naesterahwad armastavad  ? Saksa keisri lesk Augusta armastas iseäralise mcelehääga teemantisid, nõnda et seda kõrget prouat piduliste! silmapilkudel  silmi peletawateS tecmandi ehetes  nähti hiilgawat, kuna tema pojanaene keiserinna Viktoria perlid üle kõige armastab.  Inglise kuninganna armastab iseäralise  mcelehääga India rätikuid, millesid  tal terwe poe jagu kokku on korjatud, kuna  kalliskiwidest saphir talle kõige rohkem meeldib ja kõige armsamaks ehteasjaks on. Austria keiserinnale meeldib smaragdi ja opali kalliskiwide kogu kõige kohkem. Hispania  kuninganna Jsabclla korjab iseäralise mcelehääga kallid pitsisid kokku; üks tema pitside koguS olem rätik, mis pitsidest kokku on õmmeldud, maksnud 4<X)() naelsterl. Kõige  lihtsamaid ja ilusamaid ehteasju aga armastab õndsa Saksa keisri tütar Badeni  suurhertsoginna, nimelt lillesid, mis ka tema õndsale isale kõige armsamad oliwad.  Enamasti alati on ta lilledest ümber  piiratud, ja nendes lillemajades, mis tema iseäralise hoole ajsl seisawad, leitakse kõige aruldasemaid ja kallimaid lillesid; ka kunstlilled meeldiwad talle wäga. Wene maa keiserinna Katarina armastas, kuda teada, kõige enam hobuseid ja koeri ja waatas nende mängimist kõige suurema rõõmuga päält. Wagameelne keiserinna Maria Thercsia ei tundnud ühtegi suuremat rõõmu kui inimesi paari panda! Arwamata  palju paari heitmist ons ta toime seadnud,  aga selle juures waatas ta waljul wiisil seisuse pääle. Kas aga need, keda ta ühendas,  ikka õnnelikuks saiwad ja paaripancja mõttes oma ühendusest rõõmu tundsiwad, see on natukene teine asi. Salomouilik otsus. Professor Gesenins  käis oma koolipoiste ja oma perekonnaga  lahkesti läbi. Tema tütar Luise kaebas ühel hommikul temale, et teda möödaläinud  hommiku poolsel ööl kustgi seltskonnast  üks noor õpetajaks ftuderija mees kodu saatnud ja ukse päälNlle wastu tahtmist  musu annud ja teda kaelustanud. „Uks kord wõi sagedamini?" uuris isa külmawerelikult. „Aga papa," wastas tütar  Pahandades, „ma ci oleks sarnast häbemata  talitust ometi mitte enam kui üks kord kannatanud!" „Hää," ütles isa, „homme saab asi selgeks tehtud." Teisel hommikul kutsuti kaebajanna isa tuppa, kus kurjategijalik musurööwel juba ees ootas. „Teie olla," põõris isalik kohtumõistja ennast  studcndi poole, „eila öösel seda minu tütart wastu tema tahtmist majutanud? Tunnistage,!" Kohmetult ja-tas kaebealune seda, „Haä küll," ütles isa tütrele, „mina mõistan otsuse nõnda, et sa ihaldamata musu sa kaeluStamrse kaebealusele wmd tagasi anda," Ütles ja läks teisi tuppa, Voulangeri juuksed. Kuda teada, kannab Boulanger, kelle nime Praegu Prantsuse  maal enam kui sagedasti nimetatakse, pikki juukseid. Tema wastascd aga olla jutu wälja teinud, et need sugugi tema oma juuksed ei olla, waid kunstlikult järele tehtud, ja see anda juba küllalt Põhjust, Bvulangeri mitte kui isamaa poega armastada  mõida, sest et sarnast edemust, niinelt, walejuukste kandmist, ainult mõned edewad naesterahwad taga ajada. Et asja ja rahwa  jutu kohta selget Põhjust saada, isutud üks Parist ajalehe kaastööline Bvulangeri juurde ja küsinud wiimse käest awalisel wiisil järele, kui palju selles jutus tõtt ehk malet on, Boulanger kostnud kaastöölisele:  „Ma annan Teile luba ise järele katsuda," Ajalehe kaastööline teinud seda, ja leidnud, et Bvulangeri juuks täitsa nii pikaks kasmanud ja walejuustest mitte märkigi leida ei olnud, Oh, Prantslased! Kümme käsku suplejatele 1,) Meele ürituste ajal ära suple! 2.) Haiguse ehk tusa ajal ka mitte, 3,) Uniselt ehk wäsinult ära mine mette. 4) Täie kõhuga  ja iseäranis, joobnust paast ära suple, 5,) Suplema minnes könui parajalt! 6,) Enne suplemist kuula mee sügawuse ja jooksu järele, 7,) Wõta ennast pikkamisi riidest lahti, aga mine siis kohe mette! g.) Hüppa pääd pidi Mette, ehk kui sa seda  ei oska, siis kasta ennast ruttu üleüldse  mee sisse, 9,) Ära jää mitte kauaks mette, iseäranis siis mitte, kui sul hää termis  ei ole, 10,) Pärast suplemist öeru oma keha, et meri paremini jooksma hakkab,  Pane ennast ruttu riidesse ja kõnni ehk tööta natukene aega parajalt, Kui need käsud tätdetud saamad, siis on suplemine  ja ujumine ka wiku ilmaga kasulik ja terwisele hää, sooja ilmaga muidugi mõista ka, Mammuti puud Kalifornias, Mammuti  Puud jLscguoia AiAwrrsts. Liräl.), mis ainult Sierra Nevada mägede kallastel kasnmwad, on kõige suuremad puud maailmas.  Praegu on Üheksa Mammuti metsa salka teada, millest Calavera ja Mariposa salgud kõige tuttawamad ja käidawamad on. Suuremalt jaolt on need puud IVO meetri kõrgused jl meeter on umbes jalga); on aga ka Palju kõrgemaid. Nõnda  nimetatud „metsa-isa," mis juba ammugi  ümber kukkunud, oli 144 meetrid kõrge jsee on umbes 67 sülda) ja alt ümber mõõta 35 meetrit. Ta oli seest õõnes, nõnda et inimene 15. meetri kõrguseni  tema sisse minna wõis. Seda Puud arwati umbes 6000 aastat waga olewat, mis aga wist liig on, sest mammuti puu kaswab wäga jõudsasti; siisgi 2VVV aastane  wõib ta ikka täiesti olla. Teine niisugune  mürakas, mis nüüd ka ümberkukkunud  on, oli ka õõnes. Tema sees wõis kaunis wabalt ratsa sõita ja selle pärast pandi temale ka „ratsutamise kool" nimeks. Mariposa metsas on üks Puu 93 jalga ümber mõõta. Tema nimi on „Grizzli Giant" ja paneb igat waatajat kohkuma. Tema sees vn üks wäraw, millest kuue hobuse tõld lahkelt läbüüvõib sõita. Nende  puude raiumine on keelatud. Mammuti PUU on.Pahagoni puu karma  punaüis ja paneb mädanemisele kaua wasta, ehk ta küll muidu mitte kõwa puu ci ole. Ühest ainsast puust wõib 537,vvv jalga tollipaksust laudu lõigata ja maksab 25,VVV dollarit. j32,25v rbl.). Professor Ramler, kes minewa aasta saja keskel Berlinis tuntud luuletaja oli, pidas enesest wäga palju lugu, ehk tema luuletööd küll seks suurt asja ei annud. Tema sõbrad, kes nagu ta isegi liig suure kiitusega tema töödest osawõtsiwad,  nimetasiwad teda „suureks Ramleriks." Mehele oli see wäga meele järele. Friedrich Suur, kes ka sest kuulda oli saanud,  pahandas hälbi mehe üle,. .Ühel päewal  nägi ta Ramlerit elajate aias teiste inimeste hulgas kõndiwat. Ta ratsutas tema juurde ja küsis - „KaS tema. on see suur Ramler?" Luuletaja oli niisuguse kuningliku kiituse üle nagu kõrwust tõstetud lk 59 Postimees. 1888,