tõuusis La kiireSte trep trepilt ülesse ja sai Kaukaasia sõas juba ülemliutenandiks. Krimmi sõa ajal oli La terme aasta aega Sewastoopoli kindluse imelik kaitseja, kelle kallale ühendatud waenlaste sõawäed tungisiwad. Wumasel Wene-Türgi sõal sai õnnis kindral meel oma wiimast kuulsat kunsti näidata. Plewna linna ärawõitmisega  oli kiriwene lugu, kus Osman-pasha nii imelikult wasta sõdis. Kuulsa walge kindrali Skobelewi juhatusel said kümneid tuhandeid Wene sõdijaid Plewna all surrma. Kindral-adjutant Todleben sai peakorterisse kutsutud ja mõne nädali pärast oli ta Osmanile ja Plewnale puuri ümber teinud, nad langesiwad. Keiser Aleksander 11. tõstis 1879 a. oma 25 aastasel walitsuse jubileumil Todleben'it krahwi seisusesse ja tal oliwad kõige kõrgemad  Wene riigi auutähed rinnas kanda. Wiimastel eluaastadel  oli tema esite Odessa ja wiimaks nuid Wilna kindral-kuberneri ammetis, kus ta ka haigeks jai ja surri. Aasiast Wene alla saanud Mcrwi maast kuulutawad  ajalehed ainult rõõmustawaid sõnumeid Enne olnud see maanurk päris riisumiste ja rööwimiste pesa, aga nüid olla asi hoopis uus. Kõik on wagusi, nagu oleks seal wanaSte ju hea seaduskord kaitsemas ja igamees  rahuliste oma asja juures. Loota on, et seda rutulist ja head paranemist nähes, meel ka mõned töised Aasialased oma naabri Merwidelle järele tegema saamad ja oma põlwe parandajaks Wene riiki paluwad. Kõige enam kardab aga Inglane oma Indiaga. Saksa parlament on ka oma kooskäimist sedakorda lõpetanud ja meel lõpetusel saanud priimeeleline saadik Dr. Bamberger wanameelelise riigiwalitsusele mõne küsimisega  karedat tüli Leha. Wöeramaadel purjetawate riigi aurulaewadele nõuudis riigiwalitsus abiraha ja selle juureS küsis kuulus Dr. Bamberger, et ta kuulnud, kuda mõned kauplejad, kes ühe ajalehe omanikud on, kauge kauba-ajamistega kimpu jäemas ja neile abi anda tahetumat.  Riigiwalitsuse kommissar wastanud selle peale, et seesuguse madala küsimise peale tarwis kosta ei olla. Sellepeale tõuusnud komisjonis seesugune lärm, et tük aega asja-ajamine seisma pidanud, künni wiimaks koguni walitsuse tahtmist wasta asi pooleli jäetud. Sügise tuleb weel kord enne uueste walitemist seesama parlament kokku. ujumise ehk suplemise kohas ei ole see kinniwõetud rewolwriga noormees kedagi kurjategewat nõuu enesega kannud, ega mõistnud mingisugu paha keisri waSLu mõtelda. Seega HA siis selle -käraga ka tühja tuult rusikatega peksetud. Prantsuse parlament ei taha Inglasega tehtud lepingu pärast sugugi rahul olla, waid arwab ja awaldab,  et seega Prantsus ennast ülearu alandanud ja priiwoli  Egiptuses kautanud on. Päris otsust küll weel tehtud ei ole, aga kära käib siiski juba nõndawiisi läbi maa. Wõib ka olla, et seda räägitawat tühjaks tegemist  koguniste ei tulegi, waid kõla aga seks sünnitati, et Prantslastel selleläbi konwerentsil priim woli ja suurem  wõimus oleks oma tahtmiste eest kosta. Prantsuse saadik Waddinton kutsuti konwercntsilt kodu, et ministeerium  temale suusõnal weel oma täielikku plaani awaldada  wõiks ja saab t» siis muidugi ka nõnda konwerentsil  tegema ja olema Touloni linnas on wiimastel nädalatel mitmed inimesed koolerase ära surnud. Esiotsa kardeti küll seda tõbe Aasia kooleraks, mis nagu tuli edasi tormab ja inimesi  murdu maha murrab, aga wiimaste uurimiste järele on see koolera töist sorti, mis ise tekib ja palju mitte edasi ei peasewat. Sinna on mitmed kuulsad arstid seda asja järele uurima läinud. - Hiinlased ei ole oma lepingut Prantsusega mitte punkti peal pidanud. 27. Juunil pidiwad nad ka Langson'i  linna Prantslastele ära andma, mis aga ei täidetud.  Prantsuse ülemkindral Millot sai käsku, et ta mõeldud linna sõawäge saadaks ja see saatis 300 meest teele. Tee peal Vaole kohal saiwad Prantsuse sõamehed 10,000 Hiinlasest kuulidega teretatud ja kautasiwad Prantslased mitmed kümned surmatud ja pealt saja haawatute,  seega poole omaist wäljasaadetud sõameestest. Hiina riigiwalitsuse käest nõuutakse aru ja wastutamist, aga see ütelda ja wabandada, et need kallale kippujad mitte tegemast sõawäest ei olla, maid ärapõgenenud ja muidu sõawäest wälja wisatud salgad olnud. Kergeste wõib aga sellest juhtumisest uueste suur sõda hakata ja palju tüli ja tuld Aasias teha.. Mis meel palju kuuldud ei ole, piab ka siiski kuuldama  ja selleks uudiseks hakatakse awaldama, et Jtaalias Ameerika dinamiidi kunstnikud ka püha-isat ehk paawsti hirmutama tahtwat hakata. Hiljuti tõuusis jutt, et mõeldud  wiisil Watikani ja Peetri kirikut rikkuda tahetawat ja üeldi, et paawstile sellesuguse maenitsewa sisuga ka ähwarduse kiri sala kätte saadetud olnud. Töisest hirmutamisest  kõneldakse nõnda, et paawst Leole kihwtitud kiri tulnud, midas ta aga juba haisust ära tunnud ega lahti ei ole wöwud. Ammetlistest kohtadest ei tunnistata  neid juhtumisi tõeks. Daanimaal oli sennini wanameeleline Estrup'i ministeerium ammetis, kellel nüid aga uueste walitud parlamendis paljalt 19 sõbra on; 74 on wabadlast, 4 erapooletumat ja 4 sotsial demokraatlast. Selle järele on fiis seal nõnda suur wõit wabadlaste kätte saanud, et wanameeleline ministeerium mitte julgusega oma uue elu peale ei wõi waadata. Inglismaa pealinnas on Egiptuse konwerents kokku astunud, kelle liikmed Londonis olewad suur-riikide saadikud on. Wene saadik v Stavl; Saksa saadik krahw Münster ja töine wolinik v. Derenthall; Prantsuse saadik Waddinton ja wolinik de Bligniõres; Itaalia saadik krahw Karolyi ja wolinik baron Betsera; Türgi saadik on Musurus-pasha ja Inglise saadikuteks on wälimiste asjade toimetaja minister Granville, kes ka eestistujaks on ja raha minister-Ehilders. Saadikutel on ainult heal konwerentsil ja nende wolinikud on paljalt raha asjade pärast nõuunikuteks arwatud; seega on siis ainult Inglismaal 2 healt. Konwerentsist wõtawad peale seda ka weel kui asjatundjad osa: E Varing Inglase kindralkonsul  Kairost, Blum-pasha ja Egiptuse saadik Londonis Tigran-effendi. Konwerentsi kirjatoimendajaks seati Philipp Currie, kes ka Inglismaa saadikutega Berliini kongressil oli ja Prantsuse saadiku sekretär krahw dAubigny. Esimesel koosolekul pandis Inglise saadik Granville rahaasjanduse  plaani ette, kudawiisi edespidi Egiptuses teha tuleb. Sellepeale lahkusiwad koosolejad koost ja saamad esite ettepanekut läbiproowima ja lähemal koosolekul siis otsust andma. Omalt maalt. Wiljandis. Tuli oli töist korda laada õhtu 22. Juunil v. Eotvngne majas, kus postkuntor on, lahti peasemas.  Abi oli aga nõnda ruttu käepärast, et kõige esi te juurejöuudnud tuletõrjujad tulukest senni tuas põrandu sees ära kustutasiwad, kuuni töised seltsi liikmed endid kogusiwad, mis aga ruttu sündis. MakseH hinda hobustest ja rä karilomWoli rohteÄte turul, nii et seda laata endisest suuremaks Hõisatada. Rõõmustaw DnMN. Nagu meie ustawalt kohalt kuulda oleme saanudMon Wiljandi ümberkaudu praegu hobuste wargus kaunis waikimas. Mai kuu alustujest  kuuni Juulini on paljalt k??ks hobuse wargust kohalise silla kohtu ette tulnud ja praHu ei olewat õnneks kedagi hobuse waraft sittakohtu juures kuulamisewangis. Nagu ammetlistest kitulutustest näha on, püiäb sellel palawal ajal marutõbi haukujate kallal õige suureks minna. Mitmel pool meie maakonnas on loomi ja koguni karjade kaupa hulluist koertest hammustatud ja ka inimesigi  kistud. Kõige köwemat ettewaatust on hädaste igal ühel tanvis. Niias on meie maakonna (kreis-) kohtu, niisama ka maakohtu (landrihti) endised ammetnikud  uueste walitetud. Wiljandi sillakohtunikuks walitud V. von Hetlmersen Karulast. Wiljandi maakonna saadikuteks  walitud A. von Äahl ja O. v. Samson. „Walitsuse Tead." kirjutab lõikuse lootustest Wenemaal. Selle järele olewat talwewilja seis Poolamaal  hea; Astrahani, Vladimiri, Kaasani, KownchPensa, Samaara, Saratoowi, Simbirski, Tambowi ja Uhwa kubermangudes rahul olemise wäärt; Wologda, Woroneshi, Groduo, Kiewi, Kostroma, Liiwi j.a Kuura Minshki, MohilW, NishniNowgorodi, Podovtia, Pihkwa, Riäsanj, Peeterburgi, ja laroslawi kubermanguM  keskmine ja Bessapabia, Witebski. W-ätka, Kurski, Moskwa, Poltawa, Smolensli, Tauria, Tweri, Tuula, Harkowi ja Eesti kuberman- kehw. Wiljandi maakonnast. Pilistwere kihelkonnast teatakse  meile, et seal ka tänawu suwel nimelt Kõu wallas Kokswere külas stgade koolmine suur olla. Küll on talupidajad linnast arsti nSuuga rohtu toonud ja Liiwa sigade rohitsemise raamatut pruukida katsunud, aga see kõik ei taha midagi awitada. Mitmes talus on kõik siad ära lõppenud ja seega suur lahju sündinud. See tõbi on iseäranis sellepärast kardetav?, et tema wasta semuni weel midagi mõuwat robtu leitud et ole. Äralõppenud loomad minna peale koolnust siniseks. Tsine asi, millest meile kirjutatakse on see, et hiljuti Eistuere Assa talu rehi Hea põlenud on, mis töistest hoonetest eemal olnud ja sMparast ka arusaamata, kuida niisugusel ajal seal tuli lahti wSis minna. Hm'»c ainud tulekaösaS 1800 rbl. eest kinnitub. Enne kannatanuv seesama peremees Tönureinu koha peal, kuS ta enne e anud,  kahte korda tulekahju ja ei olnud siis ka hoone kassas kinnitatud. Aga ega õnnetused puid maid mööda ei käi, hoidku inimene ise, siis hoiab Taewa-Taat ka. Kolmandaks nimetan weel kõige tähtsamat asja meie kihelkonnast. Kabalas tahetakse õite pia Sagewere külas (5. R. Jakobsoni pärijate heaks näitemüiki teha, millest siis ka täielisemalt kirjutama saan. 8." Pärnust. „Snwe ajal käiakse suplemas, aga piab alati ja heaste enne wette minekut ette waadatama, et sealt ka wöimalik wälja peaseda on. Kui palju on juba õnnetust wähe ettevaatamise pärast juhtunud ja igal pool on selleks näitusi. Siin meie Sauga jões pidi ka Suwiste pühade ajal üks noormees P. S., kes alles 18 aastat wana oli, oma hinge märjas woodis walja hingama. Temal olnud langetõbi harilikult waewajaks, mis ka ujudes peale tulnud ja meest krampides kangelt põhja wedauud. ? Pärnu maakonnast kirjutatakse meile järelseiswad riad: „17. Juunil etendasiwad Tori Salme Seltsi näitlejad  Sikanes hra Tammani ruumikas wiljaküinis näitemängu  „Särane Mulk". Nahwast oli kaunis rohkeste kokku tulnud ja sissetulek oli 41 rubla ümber. Pärast näitemängu oli tants, millest palju osa wõtsiwad. Hra Tamman tegi oma kaasakesega waltsi lüies hakatust. Näitemängu kohta ei wõi meie muud ütelda, kui et näitlejad  endid rohkem tüki tuuma järele seakstwad, muidu kõlab kõik nõnda, kui jaaksiwad osad raamatust ära luetud.  Ka piame siin kahetsema, et seltsil weel ühtegi meest ei ole seks walitud, kes asjatundmise põhjusel näitlejaid  tüki etendusel juhatada wõiks, ehk neist meestest meil jnst küll puudust ei ole. Muidu üks asi ei parane, kui tema wigasi ei saa näidatud, /ga ära parandatud. Sellsamal korral oli Toris hobuste kaswatus-ruumides basaar, tummade hariduse heaks, missugust basaari, Taali mõisa preilid toimetasiwad. Inimesi oli wäga wähe ja sellepärast wõis sissetulek ka muidugi weike olla. —x —." Heademeeste kihelkonnast kirjutatakse „Walgusele"  pitkem kiri, millest meie ka mHned mõtted üles. roõtame. Kirjasaatja kiidab nimelt rahwa hmna elu, kõigiti korras olla. Neil olla mitmed laewad  Rita, Pärnu, Peelerburgi sa ka wäl ja maagi wahel käimas ja kaupa wedamas. Kõik olewat nende oma sa Saaremaa meeste ehitused, keS ka ise nende peal sõitwat. Tänawu olla seal kihelkonnas jällegi kaks suurt kolmemastilift  laewa ehitust pooleli ja kolmandamaga tahetawat ka marssi peale algada. Sõrme näitus Lindale". Seltsliku ja rahwusliku eluga ei olla lugu küll weel mitte nõnda kaugel, sest ajalehta nimelt loetawat seal pool alles koguni wähe. Reksa wallaS ei loetawat weel ühtegi lehte ja lugu olla seal ka mõneski asjas kirju küll. Sea! pidanud hiljuti weel kaks (!) kohtumeeft kohut, midas enne palju kohegilt kuuldud ei ole ja mõistnud ühe allaealise poisile 10 rublü trahwi, midas kogukonna kohtu! woli mõistagi ei ole. Peale seda pandud kohtualuse poisikese  ema sa õde üheainsama kohtumehe poolest kinni ja antud sellesama wägimehe käsu peale ka weel mõeldud poisile 15 witsa hoopi, sest et tema ähwardanud kõrgemasse  kohtusse minna! Sellesarnast ei ole meie enne weel Eestis kuulnud, ega suuda uskuda, et kaine peaga mehed sarnase tüki jõudsiwad walmis saada. Mispärast ei olda seal nurgas ammetnikkude walimisrga küllalt mitte ettewaatlik, et mehi ammetiteSse pannakse, kcS terwe walla anu ära häbistawad? Walitagu kaineid ammetimehi. Tartust. Eesti Kirjameeste Seltsi Viimasel koosolekul on ka C. Malm'i koolilugcmise raamatust „Laulud ja lood" jutt olnO, midaS wäljaaudja seltsile oli kinkinud. Walguse toimetaja seletanud, et see raamat mitte sünnis ega soowitaw meie koolidelle lugemise raamatuks  ei ole. C. R. Jakobsoni koolilugemiste raamatutega  ei wõiwat seda raamatut kaugeltki wõrrelda, sest tema! puududa õpetlik sisu, mis lapsel teadmist pildi meelerikkal  waimul kaswataks. Seltsi president Dr. Weske seletanud ilmunud Seltsi aastaraamatu hiljemaks jäemift sellel põhjusel, et selts uüid aastas kuuS korda koos käia ja wiimane protokoll alles järgmisel koosolekul Januaril kinnitatud saawat, nii et aastaraamat, kni ta täielik olema Piab, ka hiljemaks ilmuma jäeb, kui endistel aastadel. Tartu maakonnast. Rsngu naitus. Re»da kui kuulutud, pidas Tartu Eesti Põllumeeste Selts kk. 17. ja 18. Juunil s. a. Rõngus oma wäljanäitust, mis waga heaste korda laks. Hobusid ühes warsadega 30 karielajaid 10. hulk käsitöösid ja ka põllutöö riistu olid näitusele toodud. Esimesel ega ka wiimasel päewal ei o nud näitusel täijaid palju, aga pühapäewal selle irasin oli naitus hommikust õhtuni täis. kus ligi tuhat inimest waatamas laisimad. Seltsil oli ka hulk auuhindasid wälja 56 27. Sakala. 1884