ja kindlal joonel edendada, muidu sigib poolhariduS rahwa sekka, miv niisama tore kui wiletv on ja rahwa poegi eksiteedele  ja hukatuse sisse saadab. KeS usuõpetust üleüldse rahwakoolist «välja lükata tahab, fee ei ole rahwa sõber» see ei taha muud, kui aga oma pooliku teaduse hilpudega rahwa eeS läikiva. KeS EeSti rahwakooltle uut hariduse joont pärib, see sõdib EeSli rahwa kiriku wasta, sest üksi usutunnistus teeb wahet hariduse ja hariduse wahel; muidu ou kõik hariduv ühesugune, on üleilmline. Argu keegi unuStagu, et EeSti rahwaktrtt ja rahwakool ikka weel EeSti keele ja EeSti rahvuse kõige kindlamad kantsid on. Ksigeist teistest toredaist, särawaist ja kõla,vaist asutustest ja ühendustest  tuleb weel ära oodata,' mis kasu nad toowad ja kellele nad kasu toowad. Jumal andku rahu meie rahvakoolidele  ja rõõmu selle haridllsejärje üle, mille peale Jumal  EeSti rahwast Ewangeltumi kiriku läbi juba aitanud  on! Meie soowime EeSti rahwale raha põllutöös ja majapidamises. Wanemad inimesed mäletawad küll «veel, kuidaS meie talukohad ja meie maarahwa ast umbeS neljakümne kuuni «viiekümne aaSta eest seisiwad. Põllud oliwad läbiStikku, pitkais, kitsais ja koweraiS peenraiS;  mõnel talukohal oli peale sada pollutükki; ühe peremehe  põllu oIS jooksis kaugele metsa, teisel seW poolest põllust saadik söõtlS; «vett ei saanud põllu pealt ära, naaber et lasknud omast põllust kraami läbi kaemata. Heinamaad oliwad läbiStikku, ilma kindla piireteta; enamist igal aastal  oli tüli heinamaale piirete pärast ja seda tüli ei «võinud  keegi kindlast seletada. Talumajad olimad pimedad, aiuuS «valguS tuli läbi ukse augu. Loomad oliwad sagedast  nii «viletsad, et neid kevadetel sabapidi jalule tõStett. Maja, majariistade ja ssidunõude külgeS et olnud sagedast mitte üht naela rauda; kõik oti puust tehtud ja oli puupulkalega  ja witsawäätidega kokku pandud. Taluperemeestel ei olnud sagedast mitte kopikat raha. Kust see pidi tulema ? Wili kulus oma perele ära, mida sellest ehk linna wiidi, seda anti ,hea mõeduga", see on määramata kuhjaga , sõbra" poodi ja saadi selle waSta mõnda lihtlast kaupa paha mõeduga. Õli kord üks loomake müüa, fliS ei saanud  talupoeg selle eest õiget hinda. Räägitakse, et kord üks meeS oina looma lihunikule müünud ja pärast sellesama  looma naha sellesama hinnaga pastle nahaks lagast ostnud. Kui priiduS juba umbeS «veerand sada aaötat mõjunud oli, siis hakati mõisa poolest talukohtade maid uneSte korraldama. Esiteks sägalt peenrale kaupa, jägati sagedast oige «viletsast, aga fee oli ikka juba liikumine,  oli edeuduS seisma jäänud eluS, ja see möjuS ka omast kohast. SliS hakati talukohlasi raharendi peale andma; Ühe päämaten eest, see on 52 hobusepääma ja 52 jälapääwa eest päriti esiteks 15 ehk koguni aga kümme rubla, miS umbeS 10 kopikat ja 7 kopikat ühe jalapääma eest wälja teeb, kui üks hobusepääw kahe jalapääwa waSta arwatud saab. Pakuti selle hinnaga kohtasi wälja, sagedast  pilkema aea peale; taluperemehed ei «võtnud pakkumist waSta, nemad ei saanud aru, kust raha tulema pidi. Aegamööda  hakati aga siin ja seal ometigi rendi peale «võtma ja õpiti raha saama. Siis hakati talukohlasi krunti panema  ja iga koha «naa järel teaduslikul põhjusel iga koha renti «välja arwama. Küll oli asi esiteks raske, maksis mõisnikkudel palju raha ja taluperemeestel palju higi. MilmeS paikas pandi uuenduse waSta ja rahwa head sõbrad" kihutasiwad omalt poolt; õnneks ei olnud neil psõbradel" siis weel seesuguseid lehta, keS iga kõrtfilori meelesegaduseks rahwa ette kanuud ja awalikku wihawaenu üleS lõõtsutamiseks tarwitanud olekfiwad. Asi läkS pikkamisi  edasi. Talukohad saiwad krunti pandud, ühed paika» suurema, teise» paikas «vähema osawusega, igaS paikas aga kohaptdajate nähtawakS kasuks. Talukohtade rendid saiwad põllutöö teaduse põhjusel wälja arwatud, rentidest saiwad ostuhinnad «välja arwatud. ostmine algas. MttmeS paikas tõusis müümise tuhin, kohad saiwad julge wõeraStele müüdud,  oma rahwaS keS arglane oli, läkõ wälja. Sellest tuli palju ahastust ja mõisnikud, keS oma rahwa sõbrad on, ei tee seda nüüd enam mitte; nemad ootawad künni oma rahwa jõud ja julgus kosuwad. Ja need on kosumas. Wanemad mehed wõiwad noorematele seletada, kuida talurahwa  elukord enne oli ja kuida fee nüüd on. Talukohtade  korrale ja joonele seadmise eest on mõisnikud hoolt kannud ja on raha maksnud, ja taluperemehed on kohtade «väljaehitamise juures, põldude uue korraldamise juureS ja telSte mienduöte juureS tööd teinud ja waewa näinud. Nüüd o>« meie taluasjad kindlal joonel ja see joon kosutab Jumala abiga. Nüüd sajab järSku teine tõug rahwa psöbrn" wõi »rahwa mehi", keS igaS kirjatükkiS tunniStawad,  et nemad põllutöö aSjust ja taluaSjust mitte ühtigi ei tea; aga need kutsumata sõbrad wõi ,sõprad" kihutawad siiski korrale ja joonele seatud talukohtade  Allutamist nõudma ja päriwad müümise sündmust, miS muud teha ei wõtkS, kui täniseid talnperemeht külakondade kaupa hulkuma saata. Igapoolist kuluga ja waewaga on meie taluelu kindla joone peale nihkunud, nüüd on taluelule rahu taawiS, et külwatud seeme ida- neda, kosuda ja täit «vilja kanda wöikS. Seda rahu soowime meie meie kalli kodumaa põllutööle ja majapidamisele,  ja soowime talurahwale kindlat meelt ja terawat mõistust, keS ennast tülikihutajatest eksitada ja wintsutada ja oma elurõõmu lämmatada ja häwitada et lase! Meie soowime EeSti rahwale rahu, rõõmu ja lahket meelt seltslikkus el u S, Jumala käsi soigutagu  ja lämmatagu kord neid tülist, mida seaduslikku korralise  elu «vihkajad sugude ja seisuSte wahel lõötsutawad. miS nüüd aga juba EeSti rahwa enese keSkis nii kardetawal  ja pahandama! kombel üleS leekanud on! Meie soowime rahu ja rõõmu EeSti rahwa koduelu».  Iseäranis soowime meie, et EeSti rahwa neiud ja noorikud koduelu ehteks jääwad ja ennast mitte sopase ja kareda politika «vainu peale «vedada et lase, kuida selleks mõned, omast sugust ja õrnast neiumeelest wöerdunud ,rahwanaesed" nõuu annawad ja kihutawad. NaeSterahwaS  walitseb oma puhtusega, pehmusega ja lahkusega. Laial maailma «vainul kauksiwad need omadused tema käest ära ja wõltu ei saaks tema seal ometigi, waid saaks põrmu sisse tallatud. Jumal hoidku meie õrnemat ja pehmemat  sugu selle õnnetuse eest! Meie soowime EeSti rahwale rahu seaduslikku S eluS. Kuida meie juba enne seletanud oleme, ei ole küll ilmalikud seadused igawese aea'peale tehtud ega tohi omale igawest elu pärida; seadused peawad aeg-aealt uuendatud ja täieldatud saama; aga Ühest joonest teise karata, seda ei tohi seadused mitte. Iga maa ja rahwa aealoulikust elukäigust on selle maa ja rahwa iseäralised elutarwitused wälia kaswanud. Neid elutarwitust on osatvad  seaduseandjad kindlas kujuS oina töö juhtnööriks «võtnud, on neid seaduse raamatus kokku pannud ja maa ja rahwa elukorra edeaendamisekS tarwitanud. See on seaduseandmise looduslik kord. On seesugused looduslikud seadused maad ja rahwast seaduslikkus, korralises majapidamises  ja seltslikkus elus nii kaugele kinnitanud ja edendanud,  et rahwa kostuvast elukorrast uued elutarwitused wälja kaSwawad, siis tuleb nende uute elutarwituSte kohta uusi seadust teha ja wana seaduse kännu peale pookida, nenda et uuS ja wana üheks õitsemaks ja wiljakandwakS puukS kokku kaSwawad. Seesuguse seaduse puu all «võib kahmas rahuga elada ja wõib ennast seesuguse puu «viljast toita. KeS aga järskut seaduse joone muutmist pärib, keS midagi «naa ja rahwa elnkännu külge pookida tahab, miS selle maa ja rahwa enese aealouljku elutarwituse kohaline et ole, see ei armaSla jo mitte seda maad ja rahwast ega püüa neid kosutada, waid püüab neid lõhkuda ja häwitada ja midagi mõrrast nende asemele istutada. Ka meie kodumaal on juba kosutamast seadusest mõni uuS elutarwituS  wälja kaSwanud, mis omale seaduslikku eluõigust pärib. Selle eest peab hoolt kantud saama ja selle eest saab hoolt kantud, aga ei mitte tuisulaSte kombel, keS wana kändu maha murda püüawad, waid targa aidniku kombel, keS uut «vana tugema ja terme kännu külge poogib, ja kui wana känd enam elujõuline ei ole, sttS ometigi noort puud maa ja rahwa enese pinna peale, rahwa enese ihu ja were sisse istutab. KeS teist «viisi uusi seadusi nöuuab, see on maa la rahwa «vaenlane ja lõhkuja. Paraku on ineie kodumaal seesugust lõhkujaid wiimafel aastal wäga palju olnud, keS seda häwitada püüawad, miõ meie aealoulikust  elukäigust sigis ja meie lihaks ja werekS sai. keS meile seda pakuwad, mida wöerad elutarwitused sigitasiwad, miS mitte meie liha ;a weri ei ole, mis siis ka surma haigust meie maa ja rahwa keha sisse kannaks. Jumal hoidku ««reie kallist kodumaad edaspidi seesuguste lõhkujate eest I Jumal kaitsegu meie kodumaa kallist ihulikku ja «vaimliku oina,idust I Rahu, rõõmu ja õnnistu  st uueks aaSlakS! Omalt maalt. Tallinnast. Linnapea asemik, Baron Maydell on selleS ametis Ministri poolest kinnitatud. ,Wlrulase" sõnumite järel olla ümberwöidmine Kullamaa  kihelkondaS alganud. Martna kihelkonda? olla ennast Ohtla ja Suur-Lähtre walla koolmeistred ümber wõida lasknud. ,Heimath«" sõnumite järel olla ennast Tallinna?  ja ümberkaudu kk? , seltS" koguma?, ke? ümberwõidmik  oma iseäralise hoole alla wõtta tahta. Kurwad sõnumid nueks aastaks. Möödaläinud aaSta esimesel kuudel oli Balti raudtee  sissetulemine wähem, kui aaStal enne seda, tõustS aga fiiS, nimelt Talwekuul, kõrgemaks, kuS 522,889 rubla stõse tuli, 60,000 rubla rohkem, kui aastal enne seda. Jõulukuu  1. pääwant oli 3 868,296 rubla siSse tulnnd, 17,330 rubla rohkem, kui aastal enne seda. Feld't trttkimaja WiljandiS kuulutab, et tema »Sakalat" wiie aaSta peale rentinud on ja oma kulu peale wälja andma saab; ka uue toimetaja eest olla juba hoolt kantud. Herra Feld kuulutab, et , Sakala" edaspidi mitte nende lehtede radasi talla«««a ei saa, keS rahwale kõiksngtifi kallil aSju sülega anda tõutawad, mida neil anda ei olegi. Selleks nõu uks ja ettewSlmiseks soowime meie herra Feld'ile head õnne. Rahwa meelesegajaid ja nukra meele sigitajaid jääb jo ikka weel üleliiga üle. Meie arwates ei ole see nõuu mitte üksi õiglane, waid see on ka tark. Tühja lootuste äratamisega «võib ükS leht ehk ühe aasta ehk kaks, omale hulga lugejaid koguda, aga kui lugejad näewad, et nemad petetud on, et tö rüüstest  ühtigi tõeks ei lähe, kui mõni kergeusuline ehk koguni kahju saanud ja õnnetuse sisse saadetud on, siis jäätakse petis leht ometigi maha. Juba kostawad rahwa keskist mitmed hääled Sakalaste tembutamise «vasta. Uute tühja lootuSte luuletamistega «võitvad nemad ehk «vee! paar aastat mõnda nõdremat wenda petta, siis ei usalda neid aga wist enam keegi. Pööripääw on ligi. Üks Miamaa mees", «võib olla keegi ,Nishki Westniku" kaastööline, kutsub ,WalguseS" EeSti aealehta »aru andma oinast Meie wasta on tema nii armuline, et meid nendele aru anda kässtb, ,kelle päralt" meie olla, sest meie ei olla mitte nende — ,Riiamaa mehel" on õigus. Tema farnatsete ,päralt" meie ei ole ja tema sarnatsele ees meie »arn tegema" ei lähe, ja tema farnatsete ,olsa" meie ei soowi. Mis tema farnatsete kohaline ots on, seda wõiwad nemad leida Matt. 27. 5. Baltiskist. Rõõmsad Jõulupühad on siin kahe noore mehele õnnetumat surma toonud. Õõsel pärast wiimast püha oliwad pagar Liide sellid Jüri Wissmann ja Peter Steinfeld Vasalemmast, hilja koju tulnud ja kütetud ahju kinni pannud, wist õiete järel waatamata, kaS süte tuli juba täieõte wälja öhkanud oli. Teisel homikul leiti mõlemad kangeS wingus uimaStanud olema. Üks nendest ei toibunud enam, waid suri selsamal pääwal; teine toibuS küll natuke, aga kõigest arstlikust abist hoolima, heitis ka tema kolmandemal pääwal hinge. Jumal kinnitagu nende omakseid! Tartust. Kuida juba ette kirjutatud, jõudis Keiserlik KörguS Suurwürst Wladimir Aleksandr o.w itsh selle kuu 26. pääwal, homikul kell '/zll Tartu wakshalli, kus Tartu tuletõrjujad teda kölawa röömuhoiskamisega teretasiwad. Teretamiseks oliwad tulnud: Tartu Linnapea suurkooli Rektor, Laudrath Baron Nolcken, Kammerherra Baron Stael-Holstein Uulast, Politseimeister, Sillakohtu herra von Stadeu ja teised ülemad, kes teda kaunistatud wakShalli saali saatsiwad, kus Keiserlik Kõrgusele laud kaetud oli. Kaasa oliwad tulnud: Saksamaa Keisri Kindral'Adjutaul vou Werder, Kindral-Leitnant Graf SieverS,  Adjulanlid Graf Stackelberg ja Würst OboleuSkt, ja Würst Barjatiuõki. Pärast sööma istus Keiserlik KbrguS saaui, tema kõrwa Kindral-Adjntant vou Werder, teised kõrged herrad teiste saanide sisse ja söitsiwad, mitme saea rõõmuhõiskamise saatusel, Riia maanteed mööda edasi. Kell 5 pärast lõunat jõudis Suurwürst oma saatjatega Sangaste mõisa, kus mõisaherra, Graf Berg, teda ukse eeS wasta wõttiS. Mõisa õue, rohuaid ja park oliwad rõõmutuledega «valgustatud. Kell 6 oli lõune laud Liiwimaa  roogadega kaetud. Pärast lõunat waatas kõrge wõeras uhke Sangaste shlosfl läbi ja tunnistas oma rõõmu selle üle, et kõik kodumaa meistritest ehitatud ja tehtud on. Teisel homikul kell 7 sõitis Suurwürst oma saatjatega otsekohe Wolmarshofi jahi majasse ; Graf Berg saatis neid ratsa TeiliSte jaamast saadik. Jaht on wäga rohket saaki auuud. Juba esimesel pääwal saiwad 14 põdra ja kaks metskitse (Rehe) lastud. Suurwürst laSkiS kord koguni kaks põdra korraga, kummagi rauaga ühe. Jõulukuu 30. pääwal sõitis kõrge wõeraS jälle Tartust läbi; 7 põdra ja 3 metskitse weeli järele. Rahwa  rõõm oli niisama elaw kui enne. Sadulsepa meister Teuz't mõrtsukas, keda selsamal ööl, kuS tema oma koledat tegu teinud oli, tema korteris kinni wõeti, on oma süüd tunnistanud. See on üks noor 19 aaStat wana sadulsepa sell, Gustav Makfim. Wastse- AntSmõisa wallast. Tema riided oliwad mitmes paikas werised, oma parema käewarre oli tema puhtaks pesnud, kuna teine pesemata oli, ja ka nuga, murtud otsaga sai leitud ja selle küljes weike were märk, et küll nuga peStnd oli. Nende tähtede wasta ei suutnud tema ennast «vabandada,  waid tunnistas. Meister Teuz'i terwiS on paranemas.  Karulast kirjutakse meile: , Palun mitte pahaks panna, et mina kui liht talumees olen seda julgust «võtnud, Teile omalt poolt midagit teatuslada, aga ei «võinud parata, sest tõele pean tunnistust andma. Karula mõisa ja walla Leieru koolilastele sai tänavu jälle jõulupuu walmistatud ja on seal wäga tähele pauna, kuida auuStatud mõisaherra ja praua armaStuS ülisuur meie koolide wasta on. löulupuu  oli moisawanemate poolt tehtud ja wäga ilusaste mitmetsugu  kalli maiuse asjadega ehitatud. Hakatusel pidas mõisa koolmeister üleüldise laulu ja palwe ja mõisa kooli lapsed laulfiwad mitmehealiseid ilusaid laulust ; Leieru koolilapsed  lugefiwad peast Jeesuse sündimisest, lugemistest ja