Sakala .R lk. Wiliandis, 19. Aprillikuu püelval 1889. ui. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wastutaja toimendaja ja väljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Voliitika leht. Eesti Postimehele wastus ja seletus.  Poliitika  ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandist: Kubermangu maks. Wiliandi maakonnast: Juubeli püha; õnnetus hooletuse läbi. Mõrust:  Tänuwätirt asuws. Tallinnast: Grahw Kotzebue; Eesti laulupidu;  Tallinna Sõbra kamalus. Baltiskist: Laewasöit. Riiast: Zeitung  sttr Stadt und Land; näitus. Kuuramaalt: Kõrge awaldus. Peeterburgist: Kullapõllud; würst Gortshakow; ülema zenfuri walitsuse  pealiku wahetus; sõnumed Hiina piirilt; armuanded talwe-pallei juures langenud soldatite heaks; nigrutite rõuged; kindral Ernroth; uus Warshaui kindral-kubernär Todleben. Wene-Armeeniast: Näljahäda. Wderalt maalt. Saksamaalt: Würst Bismark. Austriamaalt: Uus rahaminister; Rothshilt'i märgus. Prantsusemaalt: Napoleoni kiri. Roomast: Paapsti ja Saksariigi leping. Aasiast: Inglase uus kubermang. Heal rahma keskelt. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Kuulutused. Lisaleht. Üleüldine ringwaatus. Mustwee Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koduloomade ja käsitöö näitus aastal 1879.  Kuidas  head puuwaha wõib teha. Eesti Postimehele wastus ja seletus. > " Alles nüüd leiame Msti PostimehesMma 14. numris selle peale vastust, 3. numris selle ajalehe ja tema uue redaktori Harry Januseni kohta ütlesime. Seal olime tähendanud, et Harry Jannseni poliitika seisukoht see on: „Kõige pealt Baltialane  ja siis alles Eestlane", mille pärast ta ennast ka nõndanimetatud „wabameeleliste mõisnikule erakonna" lipu alla tunnistaks. Ka olime seal ütelnud, et Sakala põhjus see on: „Kõige pealt Eestlane ja siis alles muulane"  n. n. e." Nüüd kirjutab selle peale Harry Jannsen omas Eesti Postimehes: „Mina olen tänini uskunud, et kõigil minu suguwendadel, kell sügavam haridus osaks saanud, täieste wõimata asi peaks olema, Teie sarnase poliitika järje peal seista, nüüd pean nägema, et Teie seda sugu poliitikat omaks põhjuseks ja kõigis rahvalikkudes küsimistes juhiks panete .... Sellepärast palun Teid nüüd seletada, mis Põhjuse peal minu Baltlase olemine Teie meelest nii põlastav on, xt meid mõlemaid, nagu ütlete, siitsaadik rahwalikuis küsimistes lahutatud arwate olewat zc." Eesti Postimehe wäljaandja on siin wäga tänuwäärt  kombel õigeks tunnistanud, niis meie tema poliitika  seisukohast ütlesime ja weel juure lisanud, kuidas tema usk seiemaale olnud, et igal Eestlasel, kes sügavamat  haridust osaks saanud, wõimata asi on, seesuguse  poliitika järje peal seista, kus öeldakse: Kõige pealt Eestlane ja siis alles muulane! Selle avalduse  eest täname Eesti "Postimeest wäga, sest nüüd jõuame ikka ja ikka enam pimedusest selguse poole. Eesti Postimees küsib, mis mõtete peale meie ennast toetame, kui ennast kõige pealt Eestlase tunnistame  olewat. Kes meie ajaleht lugenud on, see ei pruugiks küll õiguse pärast mitte nõnda küsida. Seda küsimist oleme juba õige mitu korda ärawastanud ja wiimati weel omas 10. numris, Tallinna Sõbrale wastust andes, nii selge sõnadega, kui vähegi võimalik. Aga sellest kõigest ei ole weel Eesti Postimehel küllalt, tema ei saa seal vist kusagilt kinni hakata, ning nõuab nüüd jälle, nagu mullugi, et meie ikka veel oma põh- peaksime tegema. Noh, siis ütleme weel ikord: Makala Põhjused on need: Esite, igal ajal ja l kõige pealt oleme Eestlased, sest seeläbi alles oleme ! Baltialased ja seeläbi alles tõuseme nõnda aun sisse, et kõikidel rahwaustel ühesugused õigused Baltimaades l on ja need rahwaused neis ühesugustes õigustes üheks ! Baltirahvaks saavad. Töine Sakala Põhjus on see: Meie võitleme Eesti rahwause lipu all, kus Eesti Postimees ütleb, et ta „mõisntkute wabameeleliste erakonna"  lipu all võidelda. See aga tähendab töiste j sõnadega: Eesti Postimehe ja Sakala vahel on nii suur vahe, nagu peaaegu naAU tuli ja vesi. Mikspärast? « „lvabameeleliste erakonna partei" Saksakeele ajalehed seisavad käredaste üksikpoolikult Saksa rahwause põhja peal. Sellepärast on kõik rahwauslikud püüdmised  Eesti- ja Latirahva poolt nagu kihvt nende meeles.  Sakala ajaleht, Eesti Aleksandri kool, mõned rahwauslikud seltsid n. n. e., on nimelt nagu pind nende silmas. Et nad nende asjade vasta tõega võideldud  ei saa, sellepärast käänavad nad viltu, mis võivad, teevad kardetavaks ja laimavad. "1 Postimees ssll- -v«ronna Upu au ja ennast nii hoidma, et kõige pealt Baltialane on. Ta ei kiida kütt seda mitte igakord avalikult heaks, kui meie Eesti asju laidetakse ja maha kistakse, aga ta ei kosta nende eest ka mitte; veel väbem astub tg neAe psäli . Sellefttuli siis / Aleksandri-kooli vasta, tema vaitolemine meie Eesti seltsi-elu kohta n. n. e. / Nimelt on seltst-elu itpi rabwause elu alus. Kui meie aga Sakalat ja Uesti PMimeest näituseks viimase/ paari aasta sees tähele paneme, siis leiame Sakalasx peaaegu igas numris meie Eesti seltsidest juttu olevat, ) Eesti Postimehes selle vasta aga väga arva, aga seda enam seal Saksa seltsides Meie ei tunne mikke seda kontrakti ehk kaupa, kellega Eesti Postimees ennast oma „erakonna" lipu alla on annud, aga nii palju tunneme tema lehest ära, et igal korral, kus Eesti rahwause ja „erakonna" rahwause (Postimehest Baltiarahwauseks nimetatud) õigused ja kasud ükstõisega kaalumas on, seal tema ikka Eestirahwast Eestirahwas laseb olla ja kõige oma jõuu ja raskusega töiste poole hoiab. Paar näitust saavad seda tõendama. Mullu aasta lõpetusel räägiti meie maal kangeste sellest- et meie politsei kord maal muudatusi tarvitada. Nüüd on meie rahvas omas vallavalitsustes alles hilja aja eest tagasi oma enese jalgade peale jõudnud ja ta peab lõpmata takistuste pärast raskeste võitlema, et aunga nõnda seisma võiks jääda. Eesti ajalehe kohus oleks seal küll olnud, Eestirahwa eest kosta, kus temale igasse kihelkonda Sillakohtu herrasi ja muid uusi asutusi  anda taheti, ilma kelleta meie tublid vallavanemad ka korda saaksiwad, kui kõik muud mehed oma kohust nõnda täidaksiwad, nagu nad teda peaksivad täitma. Eesti Postimees oleks seal meie rabwa eest pidanud seisma ja näitama, mis praegusel olekul head politsei korda maal takistab, ja et vaene olek mitte rahva süü üksi ei ole. Aga Eesti Postimees ei ole mitte kõige pealt Eesti ajaleht, sellepärast kirjutas ta omas 38. numris: „Endisel palju raskemal ajal küsiti üsna kohkudes: Kes on hobuse-waras? Kuna nüüd peaaegu tarvis on küsida: „Kes ei ole mitte hobuse-waras." Kas võib veel teutavamat ütelust meie rahva kohta olla! Paarikümne kelmi pärast tehakse tervet rahvast hobuste - wargadeks ! Saksakeele ajalehed ei oleks seesugust ütelust omast pääst mitte ette julgenud avaldada. Aga Eesti Postimees on kõige pealt Baltia- lane, Baltialastel oli sell korral seesugust tunnistust meie rahwa kohta tarwis ja Eesti Postimees teeb terwet Eesti rahwast hobusevargad eks. Töine näitus. õigus meie kodumaa poliitikas on jo, nagu igamees teab, alleS nii palju kui midagi. Meie enese Eestirahwa ajalehtede heal ei ulata aga mitte kaugele. Kui seesugusel 100 l Wenekeele  ajalehed meie õiguste eest kostawad ja kirjutawad, siis wõiwad Eestlased üksi tänuga selle abi peale waadata.  See tänutundmine ei saa Eestlaste südamest kunagi kustumas Aga Eesti Postimees ei ole ja kui Baltialaftl läheb tema süda selle üle täis, et Wene ajalehed Eestlaste eest kostawad. Tema kirjutab omas 35. numris mullu: „Ega meitegi lugejatel ettam tundmata ei ole, kuida suurem hulk Wene ajalehta oma roaga lüt muud maitsewat rooga oma lugijatele ette panna ei ole, ehk nende keelt iseäranis peenikese külawiinaga tahawad kasta, kuidas nad siis aeg ajalt sündsal korral meie kodumaa olemust, seisusi, seadmusi zc. ette wõtawad  ja nii kaua nende kallal nuusklewad ja näriwad, künni wiimaks ikka midagi leiawad, mis aga tubliste laimata, sõimata ja roojastada arwawad tohtiwat." Siis küsib Eesti Postimees: „ Küsime meie nüüd esiteks: mis ajab Wene ajalehta nii tuulest wõetud tühja ja teutawa pilkamisega alati meite (!) kannul waritsema?" ning selle küsimise peale wastates näitab ta, nagu oleksiwad Wene ajalehed ka Eesti ja Läti wasta wõidelnud, mis sugugi tõsi ei ole. iWene ajalehed on ikka Eesti- ja Lätirahwa õiguste kostnud, kuS nad meie maa olekust rääkistwadl) Kui Eesti Postimees ennast Wene ajalehtede hoopidest tunneb trehwatud olewat, siis tuleb see sellest, et ta Baltialane on ja kui Baltialane ennast selle üle pahandab,  et Eestlastele Baltialaste käest enam õigusi päritakse. Olgu neist kahest näitusest küll. Nemad näitawad, kuida praegu Eestlane ja Eesti-Baltialane mitte ikka käsikäes kõndida ei wõi, ja et nad mõnel kohal ka nagu tuli ja wesi kokku wõiwad puutuda. Et Sakala kõige pealt Eestlane ja Eesti Postimees kõige pealt Baltialane on, sellepärast kurwastab üks, wi töine rõõmustab, ja kus esimene hõiskab, seal kurdab töine. EeSti PoStimeeS arwab, et meil üks Balti rahwas juba walmis on, kelle muudetamata oleku eest kui kõige ülema paleuse eest tema kohus wõidelda on. Sakala aga ütleb, et kui meie oma maa rahwausi, nagu nad praegu on, üheks Balti rahwakS kokku tahaksime walada  ja alal hoida, siis seesugune Balti rahwas see kõige suurem teutus meie ajale oleks, mis aga wõib olla. Sakslaste peale see teutuS küll wäga raskeste et langeks, aga Eestlaste peale langeks see teutus täieste, kui nad enne Baltirahwa nime alla roomawad, enne kui omas õigustes nende wäärilised on, kellega nad sedasama rahwanime kanda tahawad. Meie arwame, et enam selgemine rääkida ei wõi, kui praegu rääkinud oleme. Ka arwame, et neid Eesti mehi mitte ei saa olema, kes mitte ära ei tunnekstwad, kuhu poole hoides neile häbi ehk auu osaks saab. Eesti- Baltialastest meie ei nende oma tehwd auu on see, Baltialased olla. (Meie, Eestlaste, auu aga on see, Eestlased olla ja selle nime all omas töös ja truu-