Millest könelewad teised ajalehed? Tallinna S õ b e r kõneleb ü'i. numbris « Kewodene a r k a m inc jn mär k n - mine". Sõber wõi üks tema sõber H. St. kõnnib kewade Eestimaa! ümber, aga ta ei leia «kodumaad mitte selles ilus. inilics unna Looja tahtmist mööda peaks olema," nii et Eestimaast mitte laulikuga öelda et wõi: «Ilus oled, isamaa!" Wacwalt on ta paar werSta ära käinud, sääl näeb ta „laia pinna põiend metsa." Piiale selle olla weel palju kahjulikust nähtust metsades naha, kuidas puudele kahju süunib nagu: Maylalaskmine, mähmvõtiniue, kepiga wõsade rikkuinine ja kerwe katsumine,- ka harimata linna inimcjed tchje oma oksa mässude murdmisega palju kahju. (Toim. Meie arivateS oleks Sõbra kahjatsemine  metsade kahju üle weel palju suurem olnud, kui ta oma teekonnal süält oleks jnhtnud läbi kütma, kus käsu järele lcppikudes ja kaasikutes kirmes halastamata kombel tööd ou teinud). Maalt linna minnes ja csimise poodi astudes leiab ta trobikonna isanda märki mehi, kelledest üks muigutadeS küsib: „Noh, Mulgid, las tulite „L in d a" Seltsile raha tooma ?" Üks teine neist isandatest tõstab oma kübaral ja ütleb naeratades  : „Mina olen senna 500 rubla miiuud ja kui ta kärwab, siis löön käega takka. Kui Jumal termist aunab, stiS wõin seda jälle teenida. Muud kui mõne lese ja sarnatse pärast on minul kurb meel." Meclejahutuseks läheb ta õllepoodi klaasi õlut jooma, söäl tuleb jälle üks kihwadcga isand, kes mure häälega kõcrntatcS meie maad laitnia hakkab,  aga Kaukasiat ja Suhhumit ja kes teab niis kullaküngast ja priiduse nurme kiidab. Tema olla tähtjas EeStimecS ja küsib, kas EeSti maal ümberkõndija  ci tahaks wal-arandamiseks oma ninii lasta üles kirjutada. „Tcma toimetada seda õige odawalt, wõtta ainult 3 rubla hinge paalt." Tahaks keegi temale kümme rubla anda, siis tulla ta ise senna saatma. „Juba sellest märkame ct tema süda faase wiifil winiseb: „Wend, -vend, anna tilguke merd >» Linnast Sra minnes näeb kõndija kuidas ühcS kohas lambad orasel on, aga j sulane, kes seda näeb ei aja neid ära; teises kohas haawanud tcrawad HM sõnni sarwed kiudu l härja sapsu, ja kuidas üks poiss ajaseest tika poej  gi otsib. Sammu õ!) sellest kohast edasi näeb ta, I kuidas üks jõmsik üle mulgu kargab, „wäike kir!  weS wöö all ja pitk malk lõhkendatud otsaga - peoS, kus waene madu wingcrdab. Jälle edasi j ununes uputamad kaks jõmsikat wce lõikus siili, mida nähes koer „auh, auh" teeb. Toim. Wist on EcStiinaal ümber kõndjal kodunt wälja minnes kõige esimiseks üks mana naene waStu tulnud, ehk jänes mõi mõni muu loom põigiti iile tee wasaku poole eest läbi läinud, sest muidu ci oleks korraga mitte nii palju põlastawaid  nähtusi eite tulnud. Noomimiseks oleme Eestimaa koerustükid Saarlastele awaldauud, ja soowime et Saaremaal niisuguseid juhtumisi näha ci oleks. Oma Maa efimise numbri sisu on mitme sugune, nagu I. Toimetuse juhtmõtted. 11. Eesti kirjameeste Seltsi asjust. 111. Eesti Aleksandrikooii  asjus. Teadus ja üleskutse. IV. Mis asjast inimesed elmvad J linn mnnis.) See on üks jutt: L. Tolstoi järele J. Jõgciver. V. Üleüldiselt pruugitaiv ürjawiis. VI. Mõned äratmc hääled (Rahwa oma suust ja sulest.) VII. Trcffneri kool. VUI. Hea nõu kooliõpetaja, tele, rooliõppijatcle ja igale teaduse sõbrale. See „hea nõu" on üks üleskutse mana wara korjamisele ja selle tähtjusc pärast saame seda soowimist mööda täielikult Saarlases aivaldama, sest incie soow on ka, et wanaroara korjamine Saaremaal saaks hoolega käsile wõeiud. IX. Mis on iseloomus? X. Lähema minewiku ajalugu. XI. Salmikud ja XII. Seda ja teist linnast ja maalt. „Oma Maa" saab Eesti Kirjameeste seltsi Poolest toimetatud, Ulepärast peab ta ka iseäranis Eestlastele tähtsas sa tähelepanemise wäärt olema ; sest ta peab kirsa- km juünviisi- ja juhtmõtete poolest Eestlastele eeskuju näitama. „O m a Maa" kirjawiisi kohta ci tea meie midagi iseäraliku  otsust anda, sest et meil Eestlastel mee! kindla! kirjawiisi ei ole, üksnes nii palju olgu nimetatud et sääl suurema osa Eestlaste wasta tahtmist im asemel üi pruugitaw ou. Jutu miisi kohta peame tunnistama, et see saal mõnes tükkis nii keerulikult on ehitatud, et lugejatel paremat piina lugemises ei ole otsidagi. Küsitaw on: i) Kas „O m a M o a" üksnes haritud inimestele on walmistatud, wõi ka neile kes Eesti kirjam dusest haridust otsiwnd? 3) Kas EcSti keelt peab, niisuguse sõnade kõlisemisega jutustatud ja kirjutatud saama? wõi ons „Oma Maa" toiinetajad üksnes seda proowi näitanud. „Onia Maa" toimetaja juhtmõtted on ka nii tähtsad, et meie neist tähelepanemata ei wõi mööda minna: nende üle awaldame cdeSpidi omc mõtteid. Kirjawastused. raamat waletab wahcst ka. INS. D. J. K. Õnnistagu Kõrgem neid minutisid tuhat wõrra, mis isamaa kasuks raiskate; leiate lehes. 108. M. S. K. Neid sõuumid oleme teisel teel Saarlase Päewaraamat. 3. Jaani kihelkonna salavatu nürija (naestc) koinmistuhjapaljast  maailmast sisse tulla ja jälle mälja mmim selle pääle mõistetakse kohut: Wesikaare tuul, pilwetab 9. Kommission ou leidnud kolm tüdrukut, ja ühe nuesc, kellel mees mõnda aega kodunt ära on: „ürgamast." Kare kohtu mõistmine! Ohiuui sajad tublisti wihma; ribistab wihma. Rahwa mure, mis põua läbi tuli, on kadunud. Nii parajal ajal, (kaks nädalat enne Jaanipäcwa)  ci ole mitmel aastal nii tublit wihma olnud, kui see aasta. Siit ja säiilt Saaremaa nurgast kui ka Saarimaalt  kaebati üle liia palamuse ja kuiwa üle, aga nüüd Wastutaja Redaktor: Hartwig Sast T-ZMIIZ „Äur.'sa2rc Nädalilrbc" trMAvP. Teadaan d m i s e d. MK H LIO' sw) ? /? DZB IM KZ Knresaarest Kuresaarest Muhusse, Havsalu, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinua, Tartu ja Peetervurgi. Amlim..Kttslttliu" Kapten Zl. Ling, saab reede, -A. JulLl kell 8 õhtu ja pnhapäcw K. Julil kell M enne lõunat Kuresaarest POMM wäljasöitma, ja teisipäew, 8. Jutt! kell 8 homiku Kuresaarest Miga wäljasöitma Lähemad teadust annab WHGoö. Acrttgs, AuresaarcS. L Ä KA D K O F°A 9 'sj Riia anruwiiljasvitmise  PeetervUrgi sel Ä. Zulil ll." sel s, Z«U sel S. Zulil tcsdvft saab laewade päewad. Riiga: „Aleksander II." sel ». Zulil. sel H. Zulil ..AdWiral" sel M. Zulil R. Mildellbkizl Teadaandmine. Silla kohtust saab selle läbi teada autud, et keik raua tükkid mis wööramaa hukka läinud lacivadest maale toodud saamad, kroonu tolli maksu alla langemad. Silla kohus, sel 20. Mail 1886. liilst PW»li«. Kuresaarp linna walitsusc poolest saab laupäewal sell ÄG. Juuni kp. kellu enne lõunat Raekojas, seo sõnnik ning meri, mis sõnniku kasti ära wädaniiseks  selle uue lahtrimaja juures suutcsüllal  kokku korjatud saab enam pakkujale  ära antund. Nr. 130. Kuresaares RackohtuS sell 21. Juuni pk. 1886. Uks maja hea koha veal on müüa, järele küsida Th. Lauge raamatu p oodis, Kuresaares. Suur wäljamüttk. Kõiki karma moodis . «» sttst riiet,»» !ff 7 kuuni M kop. kuzisr, kre j « > tonri ja willased kleidi ja jatti j j MM, siidi, willased ja sitsi H. räittkud zz j õlge odasa hinnaga müüb ! A. C. Thmst».