Hiljuti lagunes sõnum laiali, et Saksamaalt kaks doktori Hckdvernuk ja NebuS Zuulu wabad-riigi käest St. Luutsia lähet omale tahtnud kaubelda, mis neil aga korda ei ole läinud, sest et saadikutel oma riigiwalitsuse käest seks mingit käsku ette näidata ei olnud. Seda sõnumit tunnistati  Saksamaal maleks, ega ei üeldud neid mehi sugugi riigiwalitsuse saadikuid olema. Waheajal tuli aga traadi teel Aafrikast sõnum Saksamaale, et mõeldud lahe tüki maaga Saksa asutuse külge saadud on. Wiimaks tõmmati  aga seal Inglise lipp üleS ja nõnda ei teata sugugi, kelle päralt see maa lapp ja lahe nüid õiete on. Wõib ka koguni ollagi, et seesugusest üks töise ettejookSmisest wiimaks päris tüli tuleb, keS kuningriikide himusid ette teab. Prantsusemaal on saadikud ärawalitsetud, keS tulewal aaStal senatoride walitemisi ette wõtawad. Saadikute  järele wõida juba nüid ettearwata, et 72 wabadriikmeelelisi  senatorisi ja ainult l 7 keiserriiklasi walitetud saab saama. Sellest on siis näha, et wabatriigi sõbrad ikka enam kindlamat maad oma jalgade alla saamad. Enne pühi tegi senat seal otsuseks, et ka kiriklikud seltskonnad  riigiwalitsuse maksud piamad maksma, mispärast watikani püha mehe sõbrad suurt kära tõstawad. Prantsuse maa minister awaldab Tonkini söast sõnumeid, mis temale Oktobri-kuul ülemkommandör kindral  Briire de'l Jsle saatnud. Chu kindluse lähedale oli hea kogu Hiina sõawäge kogunud, keS endid kantside taga ja rohke suurtükidega oliwad warjanud. Nende peale annud ülemkommandör kõwaste tuld ja wõtnud mitmed kantsid Hiinlaste käest ära. Pärast tormanud nad Prantslastele õige lähedale, oga saanud nii tihe rahesauga wastuwõetud, et taganema pidiwad ja enam mahti ei saannd oma surnuidki wõitluse wäljalt ära koristada. Ka Prantslaste wõitlemisel olnud päris tõde taga, sest nende sõdijatest langenud peale 20 ja nende hulgaS ka mitmed ülemad, 92 meest saanud haawatud.  Paar päewa pärast neid wõitlusi olnud Hiina sõawägi.  omaist kantsidest kadunud ja Prantsuse omad teinud nad maaga tasa. Rooma paapst laskis ennast oma kiriku isadest ehk wanematest 1870 aaStal ilmeksimatakS tunnistada ja tahtis ka selle tähtsa aja mälestuseks Hispaania rahwa kiriku krundi peale suurt mälestussammast ehitada. Pärast Piu S'e surma tahtis Leo oma eelkäija ettewõtmist täita, aga häkitselt lõi nagu wälk pühaisa plaanidest läbi, sest parlament tegi otsuseks, et paapSti mälestuse samba - lähedale ka Garibaldi rahwuSlik sammas ehitatama piab. Nüid ei jäenud pühaisal muud nõuu üle, kui pidi oma samba lademet ära watikani, oma õunaaeda wedama. Bulgaaria ja Serbia tüliasi ei ole meel õiendatud,  sest et Bulgaaria miniSterpresident würst Aleksandri lubamisi ammetlikult wastu ei wõta ja jäeb asi seepärast edeSpidigi kolme keiserriigi seletada. Omalt maalt. Wiljandist. Jõulu pühad on möödas ja nende oodetud rõõmud selja taga.- Meie ei wõi nimetamata jätta, et ka siin rahwuslikku rõõmu pühade mälestuseks toimetadi. Hrad Jüri Peet ja A Tressner oliwad töiste oma sarnaste noorte meeste ja neiudega tänuwäärilisel  wiisil nõuuks wõtnud ka meie Wiljandi EeSti Põllumeeste Seltsi majas pühade lusti pidada ja etendasiwad töisel Jõulupühal näitemängusid „Koit Da Hämarik" ja „ Kohtusse kaebamine". Pärast näitemängusid  sai lustilik õhtupidu ära peetud, kus Holstre muusika koor mängis ja ka ööseni rõõmu tandsuga peeti. Kurgja sai kuulutatud päewal oksjoni peal ära müitud ja enampakkuja oli Holstre kõrtsimees Mossa, keS koha üheS mestiga 8100 rubla eest ära ostis. Nagu seadus juhatab, on C. R. Jakobsoni lastes määratud õigus seda oma isa päriskohta pakutud hinna eest tagasi wõtta, midaS ka pärijate eestkostjad teha tahawad ja selletarwiS raha Väljamaksmiseks laenata katsuwad. Ka söönuksime meie, et need summad mis kohegil teel ehk weel kokku pandud õige pea ära saaksiwad saadetud, sest et abi nüid ikka weel palju maksab. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile: 4. Detsembril  oli Põltsamaa Greeka õigeusu kihelkonnal üks tähtjas päew, kuS Lustiwere Valla uut Greeka õigeusu koolimaja sisse õnnistati. Õnnistamas oliwad: Kikewere protvhierei A. Soletaw Weikse-Jaani preester J. Skromnow  ja kohaline preeSter W. Hink. Wiimane pidoS kõige pealt maja ehitamisest kõnet ja nimetas, et mõisa pariönik v. Wahl omalt poolt suurel mõedul koolile head teinud, palgid maja jauks kinkinud ja iga aaSta pmdki annud, nõnda et nüid kõrge kroonu kuluga see tore ja ruumikas maja üleS wõifl ehitatud saada. Kõneleja arwamise järele pidada just niisuguseid auusaid mehi meele tuletatama, inimese su'u hariduse eest hoolt kanda awitawad, nagu von Wahl seda oma walla rahwale on näidanud. Koolilaste arw olla tänawu 104 ja koolis õpetawad 2 koolmeistrid, kes töine 40 aastad juba omas ammetiS tegew on ja selle eest KeiSri Härra käest hõbe auuraha rinnas kanda saanud, midaS temale preester rinda pandis; töine kooliõpetaja on kreiskooliõpetaja eksami ära teinud ja nõnda kooli kallal olew jõuud tublis korras. Tema noomis ka oma kõne lõpul wanemaid, et nad kodus kooli tööd edendaksiwad ja lapsi, et nad koolis õpilsiwad ja targemaks saaksiwad, kui nende wanematel wõimalik saada olnud. Sellepeale pidas Weikse-Jaani koguduse preester Skromnow hariduse kasust kõnet, ja siis õnnistas Klkewere  protohierei A. Politow õige-usu kombe särele uut koolimaja pühawrega piserdates. Rõika preester kõneles ka weel lükidelt lastewonemate kohustest koolide ja koolitajate  wastu ja nimetas ka lõpul seda, et selle koolimaja ehituse kallal iseäranis kohaline preestri härra W. Hlnk palju waewa on näinud ja rahwas tema wastu see eest tänuline piab olema. Eestpalwe sai Keisri Härra ja Tema sugukonna eest peetud ja seepeale Temale palju aastaid lauldud, ka tehti sedasama püha walitseja sinodile, Riia ja Miitawi piiskopi Don Uile, Põltsamaa Greeka öige-usu kogudusele ja kõigile nendele, kes selle koolimaja ehitamise kallal waewa on näinud. Mõisa pärisnik von Wihl oli pühitsemisest osawõtmas ja tänas preestri härra teda lahke sõnadega kooli eest muretsemise eest ning lasti teda lõpeks waimustawalt elada. Pidul laulis LuStiwere  laulukoor õige löbusaSte. —Lõpeks pidasizvad Põltsamaa  öige-usu kihelkonna kooliõpetaja ja majaomanik J. Reimann kõnesid. Pühitsemise pidust wõtsiwad ka weel peale nimetatute osa: Lustiwere metsade ülem, mõisawalitseja  ja «allakirjutaja ning palju muid. Pidu läinud  nõnda wäga löbusaste korda, et kirjasaatja osawõtjaid  tänades oma kirja nende sõnadega lõpetab: „Andku Jumal, et Greeka sige-usulistel seesuguseid rõõmupidusid rohkem ette tuleks." k." Meie soowikfime, et selle eest nimelt hoolt kantakse, et igasse walda, kus selle usulisi on, ka õige pea koolimajad  ehitatud saaksiwad; koolimajade puudus on suureks takistuseks olnud. Tartust. Kubermangu koolide direktor Gööck saavat oma ammetit maha panema, kui tulewal aastal ta oma ammetit 25 aastat pidanud on. . Minewal neljapäewal 20. Detsembril ilmus ka juba „Oma Maa" wiimane nummer, mis sisu ja suuruse  poolest endistest üle käib. Kui neid ridasid kirjutasime  ei olnud meile tema sisu weel mitte läbi uurida ja raagime tulemas numbris enam. Kordame aga oma soowi ikka ja ikka; tellitagu seda paremat ja õpetusrikamat  Eesti lehte enam ! Suurkooli poolest sai Eestlane stuä. tdeol. Rud. Kallas Saaremaalt, (praegu Walga õpetaja) ühe kirjaliku töö eest rehkendamise asjus kuld auuraha auuhinnaks. Töised auupalga saajad oliwad meile wõerad. Wõrust kirjutab meie kaastööline järelseiswad riad: . Pühapäeval 2. Detsembril pidas Nawi abikommitee siin Kandle seltsis näitemüiki Aleksandri kooli heaks. Andeid oli rohkeste kokku toodud ja nõndasama wõifi ka osawõtmisest  üelda. Sissejuhatamiseks pidas kommitee esimees J. M. kõnet, kus tema koolitööd lapse kaswatamisega wõrdles ja igat suguwenda tööle äratas ja kutsus. Kvosolejad  laulsiwad Keisri laulu. Lõpetuseks laulis Nawi laulukoor. Sissetulek oli umbeS saja rbl. ümber, kellest suured puhweti ja ka muud weiksed kulud maha lahawad ja siis umbes 35 rubla kooli kassa heaks järele jaeb. Kirjasaatja soowib, et edespidigi kõik kooli sõbrad võimalikult  sarnaste tööde juures appi tõttaksiwad ja neid ettevõtteid  korda saata awitaksiwad. —tt Nädal pärast peale nimetatud pühapäcwa 9. Dets. pidas Kandle selts koosolekut. Algust tegi seltsi esimees O. Daniel ja soowis, et Wõrulaste osawõtmine seltsist ikka päew väewalt piaks enamaks minema ja kaswama.  Selle päewalise tegewusest oli tähtsamaks nimetada  uue Eestseisuse walimine, kus wanu liikmeid weel ammetisse jäema paluti, aga nad seda enam lubada ei wõinud ja siis uued waltteti. Soowin omalt poolt uute ammetnikudele mehist tegewust ja kindlat Eesti meelt. Pärast koosolekut mängiti Kurgja koha lunastamiseks näitemängu  ..Rätsep Wips." mis heaSte korda ei läinud. Piletite  eest tuli 1A rbl. 85 kop. sisse ja pärast korjati ka weel sellekssamaks otstarbeks 5 rubla 15 kopikat, millest weikesed kulud maha lahawnd. Tänu toimetajatele. Lõpetuseks oli weel noorematele lõbus tandsu-pidu, mis kaunis kaua ööni wältas. Wõrulaste rahwus-seltsline tegewus edeneb iga aasta märksa sammudega, miS ka omalt poolt üsna soowime. tt — Riiast. ..Heimath" kirjutab, et tulewal aaStal Eestimaale 8 Wene kirikut ehitatawat ja üks Liiwi- maale. Meie teadmise järele on seda ka waga tarwts, sest et Greeka-usulised oma teenistusi ja palwetamtsi kirikute puuduse pärast puudulikudes ruumides ära pidlwad pidama. Balti riigimaade walttsuse peamees Rarh ch m on, nagu Mshki Westmk" teab kõnelda, pealinna relnnud,  miS nende uuenduöte pärast arwatakse olewat, ons uue aastaga riigimaade walttsuse aSjus ette ptdawad wöetu saama. Peeterburglst. Sennini maksis riigiwalitsus suurtüki-wäe  hobuste eest 125 rbl., aga et wöerale maale netd kallima hindade eest ostetakse, jecpärast on ka meie riigiwalitsus nende hinda 180 rbl. peale kergendanud. Wene ajaleht „Uus Aeg" rääg b pttkemalt talupoegade  laenupankade ujutamisest, mtdas mõned lehed laitma oliwad hakkanud. Laitmije põhjaks pandi seda, et kui talupoegadele rahasid nõnda awaralt kätte antawat, siis nad seda ka nõndasama oma käest edasi ara ja kus see nii olnud, seal ta maad liig tallilt neile kätte müitud ja ostjaid nõnda kimpu sattunud. Selle wastu waidleb aga „Uus Aeg" ja arwab laenupankade asutamist  kõige paremaks tulupoegide elu parandusele tõstjaks ja ütleb, et laenupankade asutamine töme suur heategu talupidaja seisule oleks, mis peale pärisorjuse kamaaust ja priiuse andmist ülepea neile osaks on saanud. Igal paewal jõuudwat Wene ajalehtede teatete järele karja kaupa nekruta pealinna, kes taardiwägede ülemläsuandja suurwürst Wladlmir't läbi wäcjagude peale ära jautatud saawad. Kõige tublimad mehed olla meie Läänemere kubermangudest ja Weikesest-Wenemaaft, kellest esimesed kaardiwäe peale ja wiimased ratjawäeSse teenima pannakse. „Walitsuse Teataja" kuulutab, et tulewal 1885 aastal riigi linnade kroonu mats 6,055,600 rbl. juur olewat. Sellest makswat Läänemere kubermangude linnad üksi oma 350,800 rbl. ja nendest kõige enam Liiwimaa 219,900 rbl. Lliwi kubermang on kõige riigi kubermangude  järele arwatud kuues ja seega üks neist tõige linnade nkamatest Wene riigi kubermangudest. Riigi päranduse seaduses, mis alles kahe aasta eest elusse kutsuti, on mitmed wiad parandamise wääriliseks  leitud. Nimelt arwatakse seda wäga takistamaks, et iga pärandaja enne päranduse kättesaamist kroonu maksu puhta rahaga ära piawad õiendama, mis waesetel wäga raske täita on. Nagu pealinna Wene keelelised lehed kirjutada teadwat, tahetakse uue aaStaga seda wiga mõeldud  seaduses ära parandada. Minewal korral nimetasime Saara Beckeri äratapmise  protsessist lühidelt ja andsime ainult kohtu otsust teada. Tarwilisemaks arusaamiseks piame siin aga ka lühikest pilku aöjalu'u peale wiskama, millest pealmnaS weel kaua ja palju saab räägitama. Minewal aastal Augusti kuul tapeti pealinnas noor naesterahwas Saara Becker ära. Nüid oli Nowembri kuul selle asja kohtulik seletamine ja mõistmine. Süstlast oli kolm: endine politsei ammetnik ja laenumaja omanik Jwan Mironowitsh,  endine politsei ammetnik Michael Besok ja naesterahwas  Katarina Semenow. Kohtu saal on kubinal inimesi täis. Peaaegu kõige Euroopa riikidest, ka Parisist ja Londonist, on suuremad ajalehed saadikuid saatnud, kes kõik sõna sõnalt kirja panewad, mis sess asjas kuulewad  ja näewad. Politsei ajab suure waewaga suurema jau inimesi kohtu saali ukselt tagasi, sest et see juba puu püsti täis on. Awalikuks tulnud teated on järgmised:  Minewal aastal, hommiku 28. Augustil leiti Saara Becker oma tuas tooli pealt surnult, pool alasti kistud, peajuulsid täis, pea ja pale mitmest kohust haawatud  ja werine. Tohtrite ja kohtu läbikatsumisel leiti, et õnnetu neiu oma auukaitsemisel elajalise mõrtsukale ohwriks on langenud, ning mitmesuguste töenäitliste märkuste järele arwati, et nimetatud Jwan Mironowitsh tema mõrtsukas oli, kelle laenumajas ka Saara Becker teeninud ja kes juba enne seda naesterahwa auuwastaliste püiete ning meelitustega nimetatud neiut mitu korda tülitanud.  Mironowitsh wõeti muidugi wangi, aga ta ajanud  kõige waledamal wiisil selle süi arwamisele wastu. Wiimaks tuli ja tunnistas endine kvolipreili Semenow ennast süidlaseks, tema olla Saara ära tapnud. Pärast wõttiS ta selle tunnistuse tagasi, ei näitnud ka enam ennast nõdrameelseks, nagu enne. waid tunnistas selgeSte, tema olla ukse taga kuulnud, kui Saara Becker surma tunnil appi hüidnud. Tema sisselaskmise nSuudanse peale tulnud üks härra see olnud Mironowitsh andnud temale 50 rubla raha ja palju wäärtasju ja käskinud teda minekut teha ning suud pidada. Ta wõtnud aSjad wastu ja saatnud oma armukese Michael Besacki neid Helsingisse müima, kust see aga enam tagasi ei olla tulnud. Pärast seda pakkunud temale üks Mironowitshi maja naesterahwas 5000 rubla, kui ta Saara mõrtsuka süi oma peale wõtaks, mida ta siiS ka teinud, nüid ag<r tõtt tunnistawat. Nõnda on lühidelt kaebduse aktidest kokku wõetud teatused ja nende järele annab kohus süikS 56 52. ' Sakala. 1884