See nõuu, mida üks ,Peipsi randlane" kahe aasta eest ,Tartu EeSti Seitungis" aydiS, mis järel , päratumad" talukohad peaksiwad lõhutud ja kalameestele päriseks asupaigaks  jägalud saama, kus nemad ennast siis ,k al apüüdmise  kunstis" kõrgemale harjutada wõiksiwad,  see ei aitaks ühtigi, waid teeks aga nüüdseid põllumehi  ka kalameesteks ja häda ikka suuremaks. Tühjast weest ei püüa ükski »kunst" kalu wälja. Mitte kala püüdmise kunst ei too kalameestele jäädawat kasu, waid kala hoidmise ja kaSwatamise kunst. Riiast. Maapääwal keStawad wiimaste sõnumite järel nõuupidamised Maakonna-nõuukogude üle edast. Maakonna-ja  kihelkonna maksude ja tegude kohta on nõuuks wõetud, üht kommisfioni asutada, keS kõige maksu-aluSte maakohtade hinda uueste wälja arwab. Landrathiks on weel walitud: Kreissaadik Baron Tiesenhausen Jnzeemtst. Wõnnu-Walga maakonna Sillakohtu herraks on H. v. Gaehtge nS, Pärnu - Wiljandi maakonna Sillakohtu herraks Baron Th. Ptlar v. Pilchau tagasi walitud. -- Landmarshall Baron Friedrich Meyendorff  on selles ametis kõrgemalt poolelt kinnitatud. Litwimaa põllu wilja ja heina kaSwu üle kuulutab ,Walitsuse Teadaandja": Talwe wilja põllud,  mis mitmes paikas lume puuduse läbi kahju saanud oliwad, on wiimasel aeal korraliste ilmade mõnul kosunud ja kaSwuga wõib rahul olla. Suwiwilja tegemine oli lõpetatud. Kahjulisi kärbikuid ei olnud. Lõunepoolises Wõru maakondas on rahe mõne rukki-põllule kahju teinud. Wäljarändajate st. Liiwimaa ja Kuuramaa  teed kihiseva wäljarändajatest, kes tagasi tulewad. Täie taSkutedega ou nemad enamist läinud, tühja taskutega  tulewad nemad tagasi. Üks wäljarändaja, Jakob Blum, kes Hasenpothi maakondas 11 aastat kui sulane teeninud ja nii palju kokku hoidnud oli, et tema suure wanlrega, kahe hobusega, kauni kraamiga ja tasku täie rahaga Nowgorodi kubermangu rännata wõiS, on sealt nüüd ka tühjalt tagasi tulnud ja on oma lugu ühe Lätikeeli lehe toimetajale rääkinud. Kui ruum jätkub, siis paneme seda järgmises nummres lugejate ette. Siin nimetame  ainult mi palju, et tema seda eksitamist kõige rohkem nende süükS lueb, kes enne wälja rändanud ja kellel nüüd wõera rahwa keskiS üksi igaw on. Sedasama on teistel maadel juba ammu nähtud ja kuuldud. Siin on aga weel midagi muud olnud; siin mõtlewad mõned, et meil siis rohkem ruumi elada oleks, kui teised eest ära lähewad.  See on aga teadmata rahwa raõke eksitus. Inimene  kosub inimese kõrwas kõige paremini, kuida rahwamajapidamise  teadus selgeste õpetab. Muidugi on ka sellel oma piir ja rahwast wõib ühel maal wiimaks ka liiaste sigida, aga selle piire poole et ole Meie maa kaugelt weel jõudnud. Jumal aidaku, et üleüldise seaduse asjad pea korrale jõuaksiwad, kuS fiiõ meie kodumaa eestseisustel ja nõuukogudel aega olekS, kodumaa iseäralisi tegewa elu tarwitusi rohkemal mõedul nõuupidamtse  alla wõtta ja mõjuwalt korraldada! Liiwimaa rahwalugemise aruanne on nüüd ilmunud; selle järel oli Liiwimaa! 29. Jõulukuu pääwal 1881: Lutheraanlasi 946,146 hinge teisi Protestantlast .... 3,382 , Greeka-õigeusulasi .... 156,308 » Greeka-erausulasi .... 16,470 , Nooma-Katholiiklafi . . . 12,146 , Mosaiitlast 28.334 , teisi usulasi . . . . . . 707 » Kokku 1,163,493 hinge. Pärnust. Selle kuu 16. pääwal on Varteni lina-ait 2500 berkowitS linadega maha põlenud. Kahju arwatakse 175,000 rubla suur olema. Kuuramaalt. Ekkawi wallast oliwad kewadel kuus perekonda wälja rändanud. Nelja nädali pärast tuliwad ka?S juba paljalt tagasi ja rääkisiwad, et ka teised tagasi tuleksiwad, kui neil selleks weel jõudu oleks. Üks perewanem  on pärast omaksetele koju kirjutanud ja õige pea 12 rubla palunud, et tema oma perekonnaga tagasi tulla wõikS. Teistest waldadest tulewad niisama sugused sõnumid. Nowgorodi kubermangus oli neile maad kätte juhatatud, mis kolme jala kõrguseni risuga täidetud oli. Et sellest midagi loota ei olnud, siis tulewad nemad tagasi. Et aga Jüripääwast saadik kodumaal kõik kohad täidetud on, siis ei ole neil muud nõuu, kui päiwiliSteks hakata, mis aga sel aeal Kuuramaal õige raske olla. Peterbnrgist. Kõigekõrgema käsu peale saawad Hollandi  trooni pärija, Prtnz Aleksander von Oranieni  surma pärast Keisrikojas 12 pääwa leinariided kantud. Kronstadtist tuleb selle kuu 16. pääwal järgmine lühike  sõnum: Täna sõitis Ketserlik söidulaew ,Zarewna" Keisri Majestäti lailipu all Kronstadtist mõõda, mere poole. Saatmas oliwad Keiserlikud ssidulaewad ,S!awjanka" ja ,Marewo". Soomemaalt. Larõmo maakondaS on Soomlased üht koosolekut pidanud ja on nõuuks wõtnud Uleaborgi Maapääwa saadiku läbi palwekirja sisse anda, et wiinapõletamine  täitsa ära keelatud ja wiina ainult apthekidest rohuks müüdud saaks. Hormal on Lehekuu 30. pääwal  hirmuS kära olnud. Selle maja sisse, kus sõeawäge teenistusele kutsutud noored mehed koos oliwad, tungiftwad neli meest suure hoowaga, lõhkufiwad ühe luku katki ja wiisiwad ühe kangest joobnud mehe wälja, keS luku taga raudus oli. SiiS lasksiwad nemad rewolwritega noorte meeSte sekka. Kui LänSmaun neid tallitsema tuli, siis tungiftwad nemad sõeariistadega tema ja tema abilise peale. Kaks neist on pärast kinni seutud.  Nädendahlis  mängis pagar Haecklini 4aastane poeg Emil ühe teise weike poisikesega, kes mängides silla pealt kolm jalga sügawa wee sisse kukkus. Weike Emil sai aga tema kraest kinni ja hüüdiS: ,tulkaat autta maan!" kuuni mõned suuremad poisid tuliwad ja uppujat peastfiwad. Et Üks nii weike poisike nii südamik on, see wõib haruldane asi olla. Uleaborgi ümberkaudu olla põlluwili wäga hea. Krtst i n estad t tst kirjutakse, et räime püüdmine  rohket saaki annab. ÜkS tshetwert wärskeid raima on 1 mark 80 penni künni 2 marka maksnud. Moskwast. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Sergei Aleksandrowitsh jõudis oma kõrge abikaasaga selle kuu 11. pääwal Moskwa linna, kuS Kindral-Kubernör, sealise sõeawäe ülem Graf Brewern de la Gardie ja teised ülemad ja pealikud ja rahwahulgad neid suure auuStamisega  ja elawa rõõmuga wasta wõtstwad. Sealt sõitsiwad  kõrged reisijad pärast pidulikku üleswõtmist ja tähtsamate  asutuste ja paikade läbiwaatamist Zljinskoje mõisa, kuS shloSst ülem ja maarahwas neid tuntud lahkel wiisil ja ütlemata rõõmul waSta wõtstwad. Nishni-Nowgorodist. Öösel, selle kuu 7. ja 8. pääwa wahel on Kuuawino ehk Makarjewi alewis, mis Oka jõe läbi Nishm-Nowgorodi linnast lahutatud on, üks kole möllamine  Juutide wasta olnud. Kuida kirjutakse, läinud üks Wene naene pärast lõunat jõele, pesu loputama ja jätnud oma kakS weiket last üksi koju. Need hakkanud igawuses kibedast nutma. Üks Juudi naene, kes sealsamas majas elab, kutsunud neid oma juure ja waigistanud neid saiaga ja sukruga. Kui ema õhtal kell 8 koju tuli, olnud tema wihane ja kavatsenud et Juutid tema lapsi oma juure meelitanud ja ära tappa tahtnud. Walju sõnawahetamise  peale kogunud ennast rahwas sadade kaupa kokku ja hakkanud Juntist peksma ja nende majast lõhkuma. Politsei käsku ei kuulanud pöörased hulgad ja ka 15 shandarmi  saiwad kiwidega tagasi kihutatud. Telegrammi peale saatis Kubernör öösel kell 1 ühe poole rügementi Kasakaid, kes tooreid hulkasi piitsadega ühest ära ajasiwad ja 73 kavatsejat kinni wõtstwad. Wahe aeal on aga koledast kurja tehtud. Juutide majad ja majariistad on lõhutud, woodi riided, padjad raamatud ja mida pöörased hulgad kätte saiwad, on katki kistud ja uulitsatele pillutatud. Kaheksa Juuti on paigal surmatud, teisi on wigastatud ja haawatud. Surmatud Juulide keskis on ka rikas Moskwa kaupmees Dietzelmann, kes Oka silla ehitamist oma peale wõtnud oli ja sellepärast ennast Nishnl-Nowgorodis üles pidas. Tema on käratsejatele 8000 rubla pakkunud, mis tema! ligi oliwad ja on Greeka-õigeusu sisse astuda tõutanud,  aga sel silmapilgul on temale rahwa hulgast ktwiga pähe wisatud. Kohtute poolest saawad kurjategijad muidugi kauge nuhtluse alla mõistetud, aga koleda legude kõla kostab isamaa teutuseks ja pahanduseks läbi maailma. Warshawist. Wiimasel nädalil on Weikselt jõgi kangest  üle kallaSte kohanud ja wäga palju kahju teinud. Kui esimesed telegrammid häda üle tuliwad, siis ei pandud seda suuremalt tähele, sest sel aeal sulab igal aastal wiimane  lumi Karpathi mägedes ja Weikseli arud mis sealt tulewad, ajawad pea-jõge üle kallaste. Kui juba sõnumid tuliwad, et uue Dombrowa raudtee pooleli walmis ehitatud  silla sammad Zwangorodi juureS, mit 50,000 puuda kaaluwad, sisse kukkunud oliwad, ssitsiwad Soudjate-klube liiked weel jõe saarestikkude peale, Jaanipääwa õhtu pidu ette walmistama. aga järSku tõusis ja woolas wesi nii kangest, et nemad waewalt kaldale tagasi peafiwad. Kardetawa  uputuse sõnumid lendasiwad kiirelt läbi linna, tuhandete  kaupa seisis rahwas Pühapääwal, selle kuu 10. pääwal,  silla ja tammi peal, kuuni woolawa wee kõrgemale ja kõrgemale tõusmine neid sealt ära ajas. Kõik heinad,  mis jõe kaldal juba niidetud oliwad, ujusiwad wahutawa  kollase wee peal edasi, niisamati lõhutud majade puru, majariistad, wankred ja uppunud loomad. Ka üteldakse  11 surnukeha loetud olema. Parwe-mehed, kes oma puid peaSta tahtsiwad, ja wargad, keS teiste õnnetusest kasu otsifiwad, on woolawas wees surma leidnud.  Kanalite  suud, mis linnast jõkke lähemad, oliwad kohe hakatuses  kinni maetud, et wesi linna madalamate jagude sisse ei woolaks ja aurupritfid pumpasiwad wett uulitsate pealt ära, aga öösel lõhkus wesi ühe kalda-tammi maha ja woolaS suure tiiruga üle kahe pitka uulitsa, nenda et inimesed  waewalt palja eluga wälja peafiwad. Weel suurem häda tõusis SaSka Kempa (Saksi saare) peal, kuhu Praaga alewist üks puu-fild läheb. West lõhkus selle silla puruks ja kihutas palgid wasta suurt sauna-hoonet, mis pea maha lõhutud oli. Inimesed põgenefiwad põningitele ja hüüdsiwad  appi. Juba öösel sai ükS aurulaew neid peastma saadetud, aga mitmed on uppunud; wesi ulatas suurte puude ladwani. EsmaSpääwal tõusis wesi 22 jalga üle keskmise aru ja woolas üle linna madalamate jägude, kus majad ja kirikud weel suure kartuse all seistwad, kui neid sõnumid saadeti. Ülespidi mööda Weikseli kaldaid on enamist kõik külad wee all ja waene maarahwas on kõiki kautanud, mis neil oli ja mis peale nemad lootstwad. Ainult loogus ja saadus heinu arwatakse umbes 100,000 rubla eest alla ujutatud olema; kahju mida puu kauplejad saanud, on arwamata suur. Uus raud-fild Jwangorodt juures, mis Oktobril pidi walmiS saama, on täitsa lõhutud;  kahju arwatakse ligi 400,000 rubla suur olema. Waese rahwa abiks on kohe üks komitee kokku astunud ja raha woolab ka juba igalt poolelt kokku. Mohilew-Podolskist, 12. Jaanikuu pääwal. Dnjesteri wesi on töuSmaS ja mitmed aiad seisawad juba wee all. Räägitakse, et Jaraga juures kahe küla põllud wee all seisawad. Kalugast. Selle kuu 10. pääwal on Peremõishli Meshtshowski ja Koselski maakondades kange rahesadu kange tuulega olnud. Rahe terad oliwad tuwi muna suurused;  põldude peal on palju kahju tehtud. Kostroma kubermangus on talwewili hea, suwiwiljaft ei loodeta keskmist saaki. Kharkowist. Selle kuu esimesel poolel on kõikis kubermangus  rasket wihma sadanud. Kursk-Kharkow-Aasowi raudtee on paiguti lõhutud. Kharkowi maakondas seisawad madalamad maad, põllud ja aiad wee all. Tiflisist. Üks Kasakas Poltawa kubermangust on maawalitsuse  käest 2000 wäljarändajate perekonnale maad palunud. Zebelda maakondas on temale maad juhatatud, senna tuliwad ka juba 50 perekonda, kellest 10 paigale jäiwad, teised tagasi läkfiwad, sest et nemad juhatatud maad tarwiliseks ei arwanud. Teisi wäljarändajaid oodatakse  weel, arwatakse aga, et need ka tagasi lähewad. Jekaterinoslawist. Selle kuu hakatusel on kõikis kubermangus  wihma olnud. LootuS wilja, nimelt suwewilja saagi peale on tõusnud; talwewili on palju kahju saanud. Esimene heinaniit on kadunnd, heinamaad saawad ära söödetud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Riigipääwal on töörahwa-kaSsa seadus wasta wõetud, esiteks aga suurte wabrikutc tõörahwa heaks üksi ja mitmel wiisil nii rohkest kärbitud ja muudetud,  et sellest suuremat kasu loota ei olla. Angra- Pequenna asutuse ast on Inglismaaga seletatud; Inglismaa on omad pärimised maha jätnud, nimetatud asutus on Saksamaa kaitsuse alla wõetud. Würst BiSmark  on Riigipääwal kinnitanud, et Saksamaa walitsuS elle peale ei mõtlegi, riigi poolest ülemerestel maadel asumaid  ahnitseda; kui aga Saksamaa kodanikud ennast oma jõuga ja nõuga ülemere asutawad ja emamaa kaltsust paluwad, siis oleks see ükS waesuse ja nõdruse tunniStuS, kui neile seda kaltsust mitte ei anta. PoStide Minister Dr. Stefan nõuab, et riigi poolest üks korraline aurulaewade  sõit üle maailma merede asutatud saaks, ja pärib selleks iga aasta 4,500,000 marka abi-raha. Waidlemised  selle üle keStawad Riigipääwal weel edasi. Ka Saksamaal on Weikseli jõgi mitmeS paikaS uputust teinud; niisamati on ka mõned teised jõed üle kallaste kohanud. Ems'is, kus Keiser Wilhelm nüüd aset peab, olla ükS mees kinni wõetud, kelle juures dynamiiti padronid, ükS rewolwer ja üks pistnuga leitud. Tema tulnud Koblenzist ja lasknud ühes lähedas metsaS märkt. Räägitakse, et temal kuri nõuu wana Keisri elu wasta olnud. Kes tema on, ja kui palju tõtt selle jutu sees on, see on weel teadmata.  Rootsi-Norramaalt. Uus Norramaa Ministerium on juba tagasi astunud. Nüüd on katseks nenda nimetatud wabameeline Ministerium ametisse pandud; Sverdrup, Storthingi juhataja, on Minister-PräsidentikS nimetatud. Saab näha, kui kauaks. Belgiamaalt. Uus Katholiiklaste Ministerium on agaral tööl, endise wabameelise Ministerium jälgi ära kuStutamaS.  Koolide Ministerium on koguni ära kautatud; ka Paapsti Saadik tuleb Belgia Kuninga juure jälle tagasi.  Selle ameti peale saada Rotelli kutsutud, kes nüüd Paavsti Saadik ehk NuntfiuS KonstantinopeliS on. Prantsusmaalt. Prantslaste lootused Taga - JndiaS oliwad wiimasel aeal weel palju suuremaks kaSwanud. Kambodsha Kuningriik, Annami lõunepoolisel piirel, mere ja Siami wahel, oli ennast PrantsnSmaa ülewalitsuse alla annud, mis eest seatine Kuningas 300,000 franki aastaraha saab. Järsku kõlawad nüüd sõnumid, et Tongkingi-Khiina  piirel ja ka Annamis uueSte nenda nimetatud Mekorralised" sõeawäe salgud ilmunud on, keda aga Khiina korraliseks sõeawäeks peetakse. Juba on kakõ la-