Tallinna Sõber 32. Neljas aastakäik IZ. Lkikuskckim päwal IBW. Uitöldae sralrht Eestirihivalt ««»! ja liniiadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i pariate trükrmajaS: saStaS 2 rubla, 40 kop. pool-aaStas 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kop. Kuulutused «aksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised n>V»ta?se wasta z A«dfsrs't pSrtate MU«aja». ?«Gr»«rgta z J. K. Seemw!, V»««epvr.»s M bt. - T»rtu« i W. K«D,. - K. OMe»ttta. Aakweres - F. Maltl». - ?aide»i A. SM,W,rg. - KapfM,«z H. A. Koffverg. - FwttsiMttsi Tv- Lauge. Maali kuida tftärmis kuutulud saab. Wastaja redaktor! W. F. Elchh orn. Elab BsltiMS, kirjad käiwad BMWi (Baktischport --> L»«iiko«!k»llopr:..) Register: Eesti „rahwuslikud" lehed za Saksakeeli ..Tallinna Zeitung". Omaalt maalt: Tallinnast: Kubernör tagasi. Tulekahju. Politsei seadmised. Kohta otsus. Rahukohtu Seaduje-raamat.  Wäljarändajatele.  Uus ..rahwamceS". ..Olewilu' toimetaja. Baltimaa koolidest. ..Rishki Westniku reisusell. Paidest: Tuletõrjujate Selts. Amblast: Tuletõrjujate Selts. Rakwerest: Wiimasest tulekahjust ja mõnest weidrusest. Riiafi: Tulekahjud. Tartust: Näitused. Kunramaalt: Tule- kahin. Hani Airid. - Harald Schultz. Saaremaalt! Uu? ÜksulM! lcm. -- Piinburqist: Äras Wke s Peter Suure mSleSwsk sammas. Un« paberraha. Riigi M«„inm,rd. Hatlalamud laew „M°>kw»" Pihlwost! Looma tobi. Weliki-Lukist : Uus liri». Grodnost , t nuclua. - Rishm.Noivgorodist: Laadast. - Odessast: Sukrn hinnad. WSeral! maail: SokjamaaN. - Spaauiauiaatt. Türqimaall. Eavptuscst. - Ju», leht: Juhtamised piirast surma. Kiriku teadused. Saksakeeli „Tallinna Zeitung" ja Eesti „rahwuslikud"  lehed. Lugejad teadwad, kuida meie lehed kõiki seda sõimawad, mis Baltimaal Saksakeeli räägitud ja kirjutatud on ja saab. Möödaläinud talwel rääkisime meie selle üle ühe noore EeSti mehega, kes ennast Tartu suurkoolis kirikuõpetaja ameti peale ette walmistamas on. Ka tema aru järel oli kõik Baltimaa Saksakeeli aeakirjanduS  ,wanameeline" ja oli „ Eesti rahwa" waSta. Meie pärimise peale, üht lehte nimetada, mis iseäranis ,wanameeline" ja Eestlaste oleks, nimetas tema Saksakeeli ,Tallinna Zeitungi", ilma et ühegi üksiku  kirja peale iseäranis tähendanud oleks, millest tema seda xwana" meelt ja meelt wälja arutada suutis. Kuida meie juba enne siin paikas arutanud oleme, ei taha aga need kaks kaeb tust, mida ühe korraga ühe ja sellesama lehe peale tõstetakse, koguni mitte kokku mahtuda, waid meie leiame, et need kaebtused oma keskis üksteise wasta tmmistawad ja sedawiifi üksteist tühjaks teemad. Eestirahwas on suuremalt jault talurahwas, ja kui meie kodumaal Eestlastest jutt on, fiis on ikka kõige pealt talurahwast  jutt. Üks ja seesama leht et wõi aga mitte ühe korraga ,wanameeline" ja talürahwa ,wastane" olla. See oleks täitsa loodusliku politika joone wasta. Kõikis maailmas, kus üleüldse ühest kindlast ja kosumast  taluseisusest jutt olla wõib, seal hoiab see seisus ennast ikka rohkem selle politika joone poole, mida meie „rahwamehed" wanameeliseks nimetada heaks arwawad. Nõndanimetatud ,wabameelise" ehk erakonna lipukandjad tulewad enamist ikka nende meeste keSkist, kes omas suurkooli üliöppimises pooleli jäiwad, kes ühegi õnnetuse  ehk hooletuse läbi oma warandust kautafiwad, keda nende eneste seisuses öiete ei sallita, ehk kes ühegi! kombel ilmaliku waimuliku seadusega tülisse läkflwad, seadust oma waenlaseks peawad ja seaduse ja harjund elukorra waSta sõdiwad. 3a nende järelkäijad ja järeljookSjad tulewad enamist selle seisuse lestist, keda iseäranis töörühmaks  nimetakse, see on wabrikute töörahwa keskist. Selle seisusel ei ole harjund elukorra lõhkumisest midagi karta, sest et temal kindlat elupaika ja korraldatud, jäädawat ametit kautada et ole. Eesti rahwa känd ja tuum on aga talurahwas, on allcshoidwa erakonna looduslik liige. Wabriku töörahwast on meil tänine wähe, ja kus seda on, seal ei ole fee mitte selge ja puhas Eestlaste seltskond, waid selle üksikud  liiked on igast rahwasugust tulnud ja see seltskond on siis igast kokku keerutatud, mida meie laiema isamaa piiretes leitakse. Kui siis Saksakeeli ,Tallinna Zeitung" seda on, mida meie Noor-Eestlased ,wanameeline"  mmetawad, siis ei wõi seesama leht ühekorraga ka mitte Eestlaste wastane olla, sest Eestlaste suurem ja kindlam hulk on talurahwas, ja on siis ise ka selle seltskonna  liige, kes looduslikku elukorda mööda ülewabalaste ja üleedendajate wasta wõitleb, wõitlema peab, kui omas kõikumata seisuses ja elupaikas tülitamata ja kindlaks jääda tahab. Nenda nimetatud ,rahwameeSte* wiha Saksakeeli „ Tallinna Zeitungi" wasta tuleb ükfi sellest, et nemad ennast ise ja ükfi Eesti rahwaks peawad, et nemad talurahwast  ja talurahwa elutarwitufi ühel poolel ei tunne, ja teisel poolel ei auusta, waid talu seisust wabrtku töörahwaga  ühte kilda arwawad ja tõörahwaga ühes, fetsuS- liku elukorra waSta wihale kihutada katsuwad. Selleparast kiidawad meie nenda nimetatud ,rahwuSlikud' lehed Venemaa  seespidiste kubermangude taluseadust sa elukorda paremaks, kui Vallimaa kubermangude taluseadust ja elukorda.  Wahe nende m õle mi te wahel on see, et Vallimaa kubermangude taluseadus ennast seisusliku põhja peale tuetab. Venemaa seespidistes kubermangudes aga neuda nimetatud ehk demokratliku põhja peale. Venemaa seespidistes kubermangudes et ole taluseisust ega fiiS ka talurahwast selles tähenduses, mis meie juures maksab; seal on ükfi aga rahwast. Oma demokratliku  püüdmiste heaks katsuwad fiis meie neuda nimetatud  ,rahwuskikud' lehed talurahwa meelt talurahwa enese seisuse kohta segada, katsuwad talurahwast oma enese olekuga rahutumaks teha ja teiste seisuste wasta wihale ja wõitlemisele kihutada, vaseks ennast Vallimaa kubermangude  talurahwas teiste seifuSte waSta wõitlemisele kihutada, fiis olekfiwad demokratlased talurahwast iiheS ka oma enese seisuse lõhkumisele saatnud, sest fiiS aitaks talurahwas kõiki seisuslikku elukorda, nenda ka oma enese seisust lõhkuda ja rahwalikku ehk demokrallikku elukorda selle asemele saada. See on see wõitlemiue Eestikeeli nenda nimetatud ,rahwuSliku' lehtede ja Saksakeeli alleShoidwate lehtede, nimelt Saksakeeli ,Tallinna Zeitungi' wahel. Selleparast katsutakse poolelt näidata, kui wiletS Balti  maa kubermangude talurahwa elukord oleks. Sellepärast katsutakse teiselt poolelt näidata, kuida Vallimaa kubermangude  seisuslik taluseadus talurahwast omaS jõuus ja hariduses lühikese aega nii kauniste edendas, kuna Venemaa  seespidiste kubermangude rahwalik ehk demokratilt taluseadus maarahwast jõuudus tagurpidi wedanud on ja hariduses edendanud ei ole. ,Rahwuslikud mehed ja lehed wõitlewad selle juures kunstksnedega, waheie wahe! ka rohkem ehk wahem soimamistega.  Seisuslikud mehed ja lehed wõitlewad statistika aruannetega. Kuida meie Saksakeeli , Tallinna Zeitungi' wiimaste numrete sees leiame, on see leht Võitlemist neuda nimetatud  ,rahwuSlitu' lehtede ja ,rahwameeSte' waSta kindlamal  joonel ette wõtnud. Muidugi wöib arwata, et wastased nüüd ka wait ei seisa, waio õige kangest käratsema  halkamad. Et lugejad teakfiwad, millest jutt on ja kuida Võideldakse, wõtame meie Saksakeeli , Tallinna Zettungi' Nr. 176 seest üht juhtkirja fiin üles. Tähendatud  leht kirjutab: Tallinnas, 3. Leikusekuu pääwal. Meie oleme heile ühe iseäranis nähtama tüki käe körwas oma lugejatele  teadustanud kuida afi meie rahwuSlaSte kaebtuStega rahwakooli wiletsa olekuga on. *) Täna tahame teise kaebtuse peale waadata, kaebtuse peale, talurahwa waese elukorra üle, et mõne uue sõnumi kae kõrwaS näidata Võiksime, kuida ka need kaebtused, mida , Eesti Postimees' hiljuti üles soojendanud on, niipalju tühjaks lähemad, et meie talurahwa majapidaliku elukorraga  rahul olla wõib. Et meie juureS, nagu igal poolel maailmas, rikkaid sa waeseid, nõuukaid ja kerjajaid on, seda on iseenesest arwata; näidata oleks aga seda. et meie talurahwa, ehk õigem Eestlaste elukord ülepea, l ä - biSkikku hea on, nii hea, nüüd nemad seda oma enese teadmise ja edenduse kohta pärida wöiwad. Kui , Eesti Postimees' kinnitad, et see õige et oleks, sellest rahwa üleüldise nõuuka elukorra peale arwata, et talu- rahwaS suurt jagu talumaast päriseks ostnud ja palju raha bankideS ja kassades seiSma pannud on. siis lööb tema sellega rahwamajapidamise pöhjuSöpet«sele wasla nägu ja vwMab köit statistika aruanded iWM. Sest see ou waidlemata löst, et seal, kuS suur zagu rahmast jõnukaS on, majavidalik elukord ja elu põhjused läbiSlikttr «enda olema peawad, et igaühel wõimalik on, oma elukorda kosuma  järje peale saata. Aga seal see asi seisab: selle asemel, et ühe jäuu rahwa waesuft tema oma kolwalused ja rumaluses otsima peaks, selle asemel peawad üleüldised  elupõhjused, peawad herrad süüdlaseks tehtud saama; selle asemel, et talupoegi peaks õpetatud saama, omalt poolelt nende järel käima, keS nende keSkist oma kohta jöuudsale elukorrale saiivab, selle asemel saab kaebakus ja saawad juhtkirjad kirjutatud, nulle kahtlane sozmlisMk ohk paha «eelt üleS kthulab >a larwüist majapidamise edendust laktSlab. El aga see tänifela seaduste abii wõimaiik  on, et meie talupoeg mõistusega ja tööga Mmle, ja ka rikkusele saada wöib, selle iile ei ole kahllnst Meie tähendame üksi aga W range lii kirjas: „Meie Vallimaa küsimus" teatuSlatnd, ametlikult poolelt saadud asjaseleluSte  peale (Lisa L. ja v. lehk 66 ja eemal), —- kuS meie maarahwa kosuwat majapidamist seletatud on. Za need aSiaseletused, mida meie tultawaks peame, on nende päawade sees , Viljandi Teadaandja" läbi uuesle kinnitatud. Seal luetakse üleõ, kui palju raha EeSti talurahwa  poolt Wiljandi Laenu- ja Kokkuholdmise KassaS seiSma pandud on, need on numred mis selgemini räägivad, kui kõik Noor-EeSti juhtkirjalttud käralsemised: Selle järel on EeSti talurahwa seisuse liigete poolest Wiljandi Laenu- ja Kokkuhoidmise Kassas imreSsi peale pandud: Wtljandt-Mpo kihelkonnast ja linnast 132480 rubla <l5 kop. Suure-Jaani kihelkonnast 32590 „ 51 PaiStu , 30705 , 68 , Haliste , 4399 , 30 , Helme , 4324 , 47 „ Pilistvere , 3762 ~ 76 , Tarvastu » 2891 , 71 , Karkst , 30 >5 64 , Kolga-ZMni 1539 39 Tartu maakonnast 3000 , EMtmaatt 328 „ 37 , Kokku 219108 rubla 48 kop. Peale selle on mitme koguduse poolest waeSle raha ja hoolekandmise raha seisma pandud 36 627 rubka 72 kop. Kokku on siis talurahva «varandusest W-ljandi tiokkuhoidmise  KaSsaS 255,736 rubla seisma pandud! Za niisamati  nagu Viljandis, on see ka Pärnus, kus, kuida meie ustatawalt poolelt teame, kaks kolmat jagu kõigist kapitalist taluseisuse liigete poolest sisse maksetud on. Eestimaalt ei ole meile ülesandeid wiimasel seal tulnud, et aga akjad seal palju teisiti ei ole, kui Põrnu ja Wiljandi  maakondaS, seda wSime meie nimetatud Wrangelli kirja järel «Nata. —° Za nüüd weel lõppeks üks wäga õpetlik jutt, ksige selle kinnituseks. See on jutt ühe lihtsa talumehe tcftamentift, mida meie „Uudes Tartu Zeilungis" leiame ja mis nenda on: ,Möödaläinud aasta Mihklikuul  suri Suure-Kambja maldas talumees P. O. ja jättis testamenti järel, mis tema wiiS poega ja kaks tütart *) See oli üks kiri Simona kihelkonnast, „Walguse" walede vasta.