ja tülitsemised eh? seal maal ?aua kesta wõiwad, sest uueSte walitud parlamendis on praegustel ministritel jälle uueSte healte enamus ja seepärast ei ole muudatust  nõnda pea mitte loota. Eelnimetatud mäenuki? ole? riigiwalitsuse ja waimuliku seisuse wahel on seal juba nõnda kaugele jõudnud, et Austria wälimine minister Ameerikamaa uueSte seatud saadikut Kelley oma pealinna seepärast ammetise ei ole soowinud, et see uus ammetnik kiriklane  omas partei-seisuseS olla. Ameerika mabadriigi walitsuS on seda soowi tähelpannud ja seda saadiku nimetamist tühjaks tunnistanud. Prantsuse parlamendi saadikute uueSte walitemise  pärast on juba walitemise-komiteed asutatud ja kõiksugused  ettemalmistamised walitemise tarwis toime seatud. Aga kõige enam kära teeb seal poliitika ilmas see asi, et õndsa kangelase Gambetta sõbrad ka eneste õnnetuseks  isekeskis lahku löönud ja mitmetese meikestese eraparteidese  langeda ähwardawad. Prantsuse ministrid nõudsiwad, et rahuleping Hiinaga ruttu läbiräägitud ja allakirjutatud saaks, midaS ka parlament täita lubaS. Nüid on waheajal aga selle «aSta uuetzte takistusi tulnud ja nimelt see, et Hiinamaal  TonkingiS, kus meel Prantsuse mäed on, sala mässamist sobitatakse ja seesugusel wiisil mitu Prantsuse põhja on lastud. See on Prantsuse tähtsamate  riigimeeste seaS paha meelt tünnitanud ja wõib sedawiisi kergeSte rahu asemel koguni päris suur sõda uueSte loitama hakata. Panama'lt tulewad need teated, et Ameerika ühendatud wabadriikide walitsusel wõimalikuks ei ole saanud Kolumbias rahu jalale seadida. JstmuseS, kuhu sellel mässulisel ajal iseäranis rohkeste halwa kombelisi ümberkäijaid olid kogunud, on nüid ka kurwastawad nühtawused juba ilma paistmas. Sealsed sõawägede ülemad arwawad, et Kolumbias wist õiete pia suuremad lahingid ja werewalamisi oodata on. Omalt maalt. Viljandist. Kuida lugejad mälestama saawad, pandi omal ajal, nõnda kui Riismaal ka Eestimaal EeSti Aleksandri kooli abikomiteede töö seisma. Nüid toowad Tallinna lehed selle kindla rõSmuStawama teate, et kohaline kuberneri härra würst Schachowskoi sealsete abikomiteedele luba annud, uuesti oma tegewust asutatawa  Aleksandri kooli heaks algada ja haogikohtunikndele käsu annud neilt ära wõetud korjamise raamatud jälle kätte anda. Kõigile tõfiste wendade ja õdedele hüiame aga rSemsa südamega: Töösse, wapra ja mehise töösse uuendatud jõuuga, kandke rohkeSte andeid meie priiuse mäleStuse sammba heaks kokku, et ajalised tõbe jäljed täitsa kustutatud saaks ja ehitatama elawa samba läige piagi SnniStawalt üle meie kitsa isamaa wõiks paistma hakata. Seks lahkugu sumbutaw partei wing ja pange kõik käed ühisel armastusel adra külge tööle isamaa iluks ja edenemiseks. Kindral-major M. A. Sinowjew, uus Liiwimaa kuberner on mõne päewa Peeterburgis ja MoskwaS  wiibinud, et oma asju korda seada ja oma sõbra - dega, kelle esimeses riaS ka senator Manafsein on, jumalaga  jätta. 16. mkp. on ta, kuida „Mosk. Wed.' teaduStab, Moskwast ära Riiga reisinud. Üleminewal nädalal rewideeris riiginõunik Harf meie linna telegrahwi tallitust. Hiljuti sai uus telegrahwi haru Wiljandi ja Halliste  wahel käima pandud. Wäga tähelepanemise wäärt on selle telegrahwi ootamata rohke tarwitamine. 24. Mai kuu päewast, kuna ta awatud sai, künni 15. Juunini  on 16l) sõnumet tema kaudu wahetatud. Kui sedamööda  igas kuus sada sõnumed saaks saadetud, siis oleks sellest selle asutuse ülespidamiseks küll. Meie linna Saksa leheke pesitab jälle selle juures oma alatist soowi, et ühe telegrahwi haru ehitamine Wiljandi ja Põltsamaa wahele seda enam kasutSutawam saaks olema. Politsei-walitsuse kohta on riigiwalitsuses hiljuti nõuukS wõetud, et maapolitsei ammetnikud edespidi mitte enam mõiSnikude, waid riigiwalitsuse walida on ja et walla-, mõisa- ja linnapolitseid uuendatud saawad. Ka Pidada Saksa keele asemel Wene keel asjatallituse keeleks seatama. UuS jaumakS, mis ja käsitöölistele  saab peale pandud, piab 1. Oktobril algama. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile: Pühapäev) 16. Juunil oli meil Kolga-Jaani Lutheruse kiriku rehes ilmlik kontsert, mida sellesama kihelkonna kaks laulukoori,  meeSte- ja segakoorid andsiwad. Osawõtjaid oli wäga wähe, wisi sellepärast, et wäga hiljaks hakatus jäi, plekS peale kiriku warsti hakanud, oleks wist rohkem kuuljaid olnud. Lauludest olid mõned paar korda juba ennegi lauldud, laksutadi siiski neile weel tubliste käsa, mitmed laulust soowisiwad kuuljad weel töist korda kuulda, mida meestekoor ka rõõmuga täitis, segakoor aga mitte. Sissetulek saab Päowere ära põlenud moona meeste heaks; sissetuleku summa on teadmata. Ilmad' on nüid õige palawad, enam kui üks nädal juba, kõrge põldude pealt on juba mõnest kohast wilja suutumaks ära kuiwatanud; mõni päew oli 30 kraadi Reaumuri järele. Kui sedawiisi  weel kauem edasi kestab, fiiS on suwiwili päris otsaS; rukki läheb tänawu kaunis korda. Paistust kirjutatakse meile, etl6. Juunil Loodi mõisa männikus puude wilus kohalise kooli mänguriistade heaks näitemüiki peetud, mis kauniste korda on läinud. Osawõtjaid olnud kaunis heaste ja ka kõrgemat sugu külaliiigi ei ole puudunud, keS näitemüigi asutust tuetanud.  Asjad läinud, iseäranis naesterahwaste näputööd kaunis hinda ja toonud sM käsulise ettewõte heaks pealt 100 rbl. sisse. Koosolejaid lõbustanud meeste- ja segakoori laulud ja läinud pidu kõigiti kauniste mööda. r. Tartust. WalZakoolmeistrite eksam sai Tartus 10. 12. ja 13. Juunil s. a. ära peetud. Eksamile oli tulnud 61 katselist, kellest 16 seminari kaswandikud ja 45 wäljast tulejad oliwad. Eksami tegiwad täieste walmis 21 meest, nende hulgas 9 seminari kaswandikku ja 12 wäljast tulejat. Mõnda üksikut Speasja on järelparandada  jäenud 5 seminari kaswandikul ja 13 wäljast tulejal.  Eksamil on läbikukkunud 22 meest, nende hulgas nagu näha 2 seminari kaswandikku. Tartn ökonomia Sotfietet on ka tänawu Wiljandi  Eesti Põllumeeste Seltsi 111. näituse janks 3 Blankenhagen'i hõbe ja 6 prongs auuraha kinkinud. Ühel hoobil soowib mõeldud mõisnikule seltsi president hra. v. Oettingen, et need auurahad mitte üksi kõige parema asjade ehk loomade wäljanäitajatele wälja ei saaks jagatud, waid ühel hoobil kõige hea ja käsulise wäljanäituse  asja eest wõiks antud saada. Sedamööda saawat Sotsietet oma näitustel tallitama ja soowitakse ka ühel hoobil nende seltsidele, kes Blankenhagen'i auurahasid omale saawad. Meie oleme seda mõistlist märguandmist  suure rõõmuga kuulnud ja saame warsti ühes pitkemas  kirjas Eesti näitustest ka sellest nõunft laiemalt rääkima. Tartu maakonnast. teadustatakse Olewikule,  et Otepääs 9. Juunil uue tütarlaste koolimaja nurgakiwi pidulikult Wene Õigeusu preestri Svkowski juures olemisel paigale pandud. Nimetatud preestri mitmekordse  palwe peale on kõrge kroonu Wana-Otepää kroonumõisa  maadest 39 walamaad kooli tarwis kinkinud, kuhu naid telliskiwidest tore koolimaja peale ehitatakse, mis 1599 rubla maksma tulla. Hiljuti on üht Stapeluulitsas olewat maja katsutud põlema süidata, mida aga möödaminejatest õigel ajal nähtud ja tuli stis kohe weel sädemes sumbutatud saanud. Maja ümber-olewased kuurid, kuhu petroleumi ja muud põlemise materjali maha oli puistatud, on põlenud.  Maja ja seal seeS olewa weike kaupleja pood on tulekassas kinnitatud olnud. Sellessamas majas on juba enne paari aasta eest tagasi tulekahju olnud. Wõru maakonnast kirjutatakse meile järelseiswad riad: Hargla õpetaja Christiani pidas 18. Juunil oma 25-aastast ammeti jubileumi. Ilusa ilmaga oliwad kaugelt ja ligidalt palju rahwast kirikusse kogunud, hma rõemu päewast osawõtma, nõnda et ilus ruumikas, halja puudega ehitatud Jumala koda otsani rahwast täis oli. Kellu 1 ajal tuli jubilar 12-ne ammetiwenna ja hulga sõbrade saadetusel, kelle seas ka selle kihelkonna wallawanemad ja kirikuwörmündrid oliwad, kirikusse, kus teda koguduse laulu heal: „Kiida nüid Isandat minu süda", wastu wõttis. Peale laulmist teretas prausk altari ees jubilari pühakirja sõnadega, ning tuletaS tema töö raskust ja selle õnnistust meele, et ta Jumala armu läbi palju tööd olewat jõudnud teha ning luges talle piiskopi kohtu kirja ette, kus jubilari tänati, et ta truu'ses Jumala meele pärast tööd on teinud. Ühtlast seletas prausk kogudusele, et jubilar Wõru maakonnas sündinud, Tartus studeerinud, peale seda oma sündimise maal kaks aastat abiõpetaja olnud, stis Pärnumaal Tõstama kihelkonnas 11 aastat kirikuõpetajaks olnud ja wiimaks 12 aastat järgest Hargla koguduse hingest on toitnud. Selle pease soowistwad ammetiwennad jubilarile pühakirja  sõnadega õnne, kelle seas kaks õpetajat Lätimaalt Läti keeli rääkistwad, mis peale jubilar kõiki tema rõõmsast  ja tähtsast päewast osawõtjaid liigutult tänaS. Ühtlast seletaS jubilar, et tema esiwanemad 399 aasta eest Saksamaalt stia on tulnud. Kui ta umbes 49-ne aasta eest suurekooli peal õppimist lõpetanud, olnud tema rahwa seaS suur segadus ja usu lagunemine. See täitnud tema südant nõnda haledusega, et ta oma esiwanemate maale tahtnud minna; aga Jumala seadmise järele jäenud ta siia, kuS ta jõudu mööda rahwa seaS tööd on teinud. Peale altari teenistust pidas õpetaja Maaling pidu jutlust, kus ta meele tuletas, et jubilari hoole läbi praegune ilus kirik kõige oma täiusega Hargla kogudusele osaks on saanud. Wahe aegil lauldi Lätimaalt Koiwa linna kihelkonna koolmeistritest 2 meestekoori laulu Saksa keeli, ja Saru wallakoolmeifiri Kalkuni juhatusel 2 segakoori laulu. Wiimase lauljate sopraani heal oli wäga hea, kuid rohkem kokku harjumist oleks waja. Aga õpetaja Christiani  ei armasta Eesti keeli laulmist, seeparast seisab Hargla kihelkond laulu lindude seas, tumbakide kirjas. Aasta hiljem õpetanud ükS noor abikoolmeister lastele: „Eestimaa mu isamaa." Seda laste rikkumist kaewatud õpetajale, ning õpetaja kutsunud koolmeistri ette ja ütelnud: MiS sa sest siis laulad, iga Eestlane teab ju muidugi, et Eestimaa ta isamaa on. Oleks õpetaja wähegi Eeöti keeli laulust lugu pidanud, siis oleks wistist Võimalik olnud, et ta omad koolmeistrid mõnda laulu sel tähtsal paewal temale auuks ja kogudusele rõõmuks oleks laulnud, kuna Saksa keelne laul, kus sõnade Väljaütlemine  nõnda raske mõista oli, mõistlikumaid kurwastas ning arusaamata inimeste suud naerule kiskus. Arusaamata  jäeb, kust need Läti koolmeistritest poisikesed selle julguse wõtsiwad, wõera kogudusele, kes Saksa keelt ei mõista, Saksa keeli laulma tulla. Nemad Võinud ommeti oma õpetajast eesmärki wõtta, kes oma ammetiwennale selles keeles rõõmustawaid pühakirja sõnu ütleS, milles ta oma kogudust trööstib. Mikspärast häbenesiwad rahwa koolmeistrid selles keeles laulda, milles neile esimesed armastuse sõnad ja magusad kätki laulud esmalt Vastu kõlasiwad ja milles nad oma weikese kaswandikudele neljat käsku Spetawad? Ehk tahtsiwad nad Eestlastele näidata, et nad Saksa keelt oskawad?! 8. Walga maakonnast. Külma ja wihma ladude järele on praegu ilmad siin põllumeestele kaunis rõõmustawad,  sest soe ja sagedane niiskus on suiwilja põllud kena kaswule meelitanud, ainult linad ei rõõmusta siin pool põllumeest tänawu mitte. Rukki oli kewade küll paiguti halwem, kui keskmine, aga wiimased sojad ilmad sageda wihmaga on palju järele aidanud, nii et läbistiku ehk keskmist lõikust loota wõib. Ristikhein on üleüldiselt kaunis hea, aga maaheinu saab wistiSte wahem, kui möödaläinud aastal, nimelt maise heinamaade pealt. Heinategemine algas kohe pärast Jaanipäewa, ainult mõnel» mõisnikud oliwad seega wähe waremalt alustust teinud. 23. Juunil pidas Hoomuli Eesti laulukoor Tallimõisa (Hoomuli karjamõis) kenas puiestikus kohalise Eeöti-kooli oreli heaks kontserti ja tandsu pidu. Kontserdist  osawõtmine oli praeguse kehwa aja kohta kaunis rohke, aga tandsust osawõtmine ei olnud mitte nii rohke ja elaw, kui ma siin Lätimaa ääre peal seda lootsin. Laulude kohta oleks enam elawuft soowida olnud, muidu saiwad nad keskmist wiisi lauldud. Segakooril oli esimene  ja töine bass liiga kõwa ja üleüldse ei pantud p ja k küllalt tähele. Peaasi ei ole mitte, et palju, waid et hästi lauldakse. Tandsu aeg mängis Oisu pasunakoor,  kes ka küllalt harjunud ja omas ammetis täitsa meister ei olnud. Nagu pärast kuulsin, ei olewat fee pasuna-koor weel wana, waid hilja aja eest alles kokku astunud. Nii heasti laulmist ja ka mängimist raskendas ehk küll selle päewane rõhuw, soe õhk. Mul'k Viljandimaalt. Riiast. Lina-putukas pidada „Balt. Wehstneftse" järele sell aaStal nii heasti Liiwimaal kui Kuuramaal wäga palju kahju sünnitama. Aeg ärarikutud linapõldude  uuesti külimiseks on juba mööda, nõnda et põllumehed  kurwa südamega tulewikusse waatawad. Liiwimaal on Wõnnu kreis, Kuuramaal Bauske kreis sellest nuhtlusest  koduotsitud. Riia kodanikud tahtmat selle üle sinatiSse kaebada,  et linnamalitsus õpetaja on walinud, kuna walimise õigus linna wolikogu omadus pidada olema. Ohlershowift (Ruhja kihelk.) Kahe aasta eest, teadustab ..Balss", ehitas mölder F. A. Ohlershowi L. talu pärisostetud maa peale omale auruweski, kellele Ümberkaudu talupoegade poolest nii rohkeste jahmatust toodi, et O. mõisa omaniku baron W. v. Krüdener'i mõlemad tuuleweskid hoopis seisma ähwardafiwad jäeda. Et nüid oma tuuleweskidele tööd saata, kirjutas baron oma mõisate ja karjamõisate moonakestega kontrahtidesse et need, keS oma wilja nimetatud auruweski peal jahmatada  lasewad, kümme rubla trahwi piawad maksma. Lätimaalt. „Balt. Westn." kirjutab keegi, et Läti rahwa laulusid ja rahwa miisifid wiimasel ajal küll hoolega saada korjatud, töine lugu olla aga Läti rahwa tantsu tukkidega, neid ei olla meel ükski korjanud. Eestlastega olla asi tõisiti. Nimelt korjada ,Eesti Postim." toimetaja  vr. Hermann Eesti rahma tantsu tükke ja anda neid igal kuul wäljatulewa muusiku lisalehega oma aja- Z 6 27. Sakala. 1885