lamendift nwtgu lirimaa osa kahe riigisekretääri läbi, koda lirimaa enese cra-parlament enese Uigclc  seasl malid: lubatagu liri maüisiilele ülikoolisi ja koolisi asutada, mille kulud mait terme  riik kannad ja milledest usuõpetus wälja va heidetud: 4)walitsegn lirimaa üle üks adikuningas,  kes Jngliü kuninga perekonna soost pead olema ja Dublini linnas elama; 5) an-agn abi ja toetust lerwe Inglis riigi pooli lirimaa põllutöö  ja majapidamisele, wabrikutele, raudteedele j. n. e. Zkõnda lirlaste parajuse partei nõuuded. Nad ei ole küll wäga üleliigsed, aga kõikide nende täitmise peale ei saa Inglased mõtlemagi. Seda ja teist. Inimese, loomade ja lindude kiirus edasi minemises. Armata 50 aasta eest on üks Saarlane jala Saaremaal: Peeterbnrisse ualwe ajal) 525 wersw 9. päewaga läinud, see on SlI z mersta pacma jaoks annata. Tallinnast on üks koer 10 tunniga Saaremaale M. mõisa tulnnd. Tee piitus  on lõü merSla sellega on siis koer 16 wersta tundis ära jooksnud- Hunt jookieb öõ sees 100 merSta ära. Üks Inglise ratsa hobune on wõibu jooksmisel 8 minudiga iversta ära kihutanud- Põhja põder jookseb ühe püemaga 210 werSia ; kainel käib päewaS 105 weröta. Kõige pitkaliscmad loomad edasi minemises on tigud, sipelkad ja kalad.  Kala käib päcwas kõige suurema rutuga Z(/s weröta, tigu päewaS 70 sülda. Kotkas lendab ühe tunniga 105 weröta; iga suur lind wõib päeivas 010 iversta ära lennata. Pranlsuse kunninga Hcndriku 11. jahikull on kord Fontcmbloo linnast 24 tunniga 1800 weröta Maita saarele lendunud, see teeb tundis 70 iversta. Pääsukesed ja tuid on kõige kiiremad lendajad. Üks pääsukene wõib niisamma kui kõige kangem torm >2O jalga ühe sekundiga, see on 120 iversta  ühe tunniga ära lennata. Kirjandusest. Tartus akcn bu rg'i kulu- ja kirjadega trükitud raamaatud. 1) Kõu ja Pikker. See raamat on Eesti kirjandusele anuks, seda on teised Eestiajalehed tunnistanud, seda kinnitab ka Saarlane tõeks. Kes luuletuse kunsti tunneb, see näeb et salmijal j hea osaivuS on olnud ivana juttu riismcid hästi kokku punuda, > j Siiski peab ütlema, et kes mitte osaw lugeja ei ole, sellel see raamat mitle kerge lugeda ei saa olema, mille läbi siis ka see magus sisu, mis i sääl sees on, kätte saamata jääb. - 2) Eesti Rahma Biblioteek Nr. 38. Needmise  all. Saksakeelest ümberpaimud P. K. hind j 20 kop. Jutt läheb korda, aga hind raamatu l suuruse kohta palju kallis. - 3) Talurahwa käsuline Kalender 1880. hind j 10 kop. See Kalender nagu teisedgi Kalendrid, i kuu- täht ja muude püewadc näitja. Jutude koh!  ta anname Kalcndrisepa oma sõnadega otsl  ust: Üleüldse oli minu nõu, seda kalendrit ! rohkem halwaste kui hästi teha, sest igaüks teab, et halivu raamatuid enam ostetakse, kui häid; neile saab palk taeivas maksctama (ei tea kellele? S. toim). Kui see Kalender arivustuse poolt rohket laitust  ja rahiva poolt weel enam ostmist leiaks, siis oleks minu soow täidetud." Nii on kirjaniku ütelused selle kalendri „lõpu sõnas." Tõeste! See on jälle üks uus leidus, kuidas rahwa käest kopikaid tahetakse õngitseda. Ei keegi halwn kirjanduse sepitseja pole ome mõtteid siia ajani weel nii lausa müljn luiskamid, kud siin nägime. Wastutaja Reduktor: Hartwig SaH^ Tiõkdsd ,Lurcsaare Rädalilebe" trüktikojvS Teadaan d m i s e d. Saarlane tl jälle kui möödaläinud aastal üks kord uädalis wälja ja saab teadustama oma- ja matjamaade teadusi, muda et iga üks kes teda loeb, aru wöib saada, 'mis maailmas ette juhtub. JntMnba saav lugejatele kena ja wäga löbuse juttu pakkuma. Saarlane" on esimene Eestikeele ajaleht meil Saaremaal ilmunud, sellepärast saab kes oma rahwast armastab, üleskutsutud, seda ettewötmist tellimise läbi toetada. Lehe hind on Saaremaal aastas 1 Rbl. 50 Kop. poole aasta peale 1 „ „ kroonu Postiga 2 „ „ poole aasta peale 1 „ 25 „ „Saarlase" toimetus '67^ 6W s«z Hoffma«»i järele D. J. wäike 8° Kihklktti» kiriko mõismnaad antakse selle aasta Juri kuust rendi peale. Ligemad teadusi annab UHettsuua kiriku õpetaja. Seeläbi annan teada, et mina herra juures wälja õpind olen ja wota» kõik VSdselle ametST«M«i majas mast» A. ArÄnfsW. Könetund linnas on igas nadalas esmaspäewal ja teifipäewal kelli Z—4 piirilt töiiilllt. Bürgermeistri v. Tchmidti majas ,vasta Parki. Kihelkonna kiriku õpetaja saav sel 30. Januari-kuu pääwal Linnawalitsuses 3 aastaks ärarenditud.