khorid mängistwad Prantslaste mäsfamise-laulu ja ..töö- nõuukogu eeSotsas, .Parifi-wennad" keskel, liikustwad  rongilased mässamise-laulu lauldes läbi uulitsate .rahwamajasse", kus .töölisteestmees" Bolders neid teretas  ja seltSlikku mässamist ja rahwariiki .elada" laskis. Üks Parist .tööline" pidas stiS üht tulekõnet: Parist tööliste wiimane mässamine olnud wast katse, tulewal kewadel saada kuussada tuhat Parist töölist korraga üleS tõusma ja sellega algata mässamine ja kommune (kõige wara ärajagamine).  Aastal 1889 olla mässamise pidu-aasta, aastal  1893 saada üleüldine rahwariik kuulutatud. Suur hõiskamine, laulmine ja .Elagu kommune!''- karjumine lõpetasiwad seda wennaStuse-pidu. Prantsusmaal reisib Präsident Carnot mööda maad ja mööda linnast ja piab pidudel kõlawaid kõuest Prantsusmaa  maamäe ja meremäe mägewusest, mis kõiki teist riikist ja rahwaid rahu pidama sundida. Kiitlemised ja ähwardamised kipuwad liiale minema ja ka fiin wõiks kord tõeks minna, et meeletu uhkus otsa eeStäht on. Selle kõrwas ilmuwad aga ikka peale õige koledad tähed seespidistest  pahaist aSjust. Nenda on kanalite-pnhastajad Toulouse linnas Leikusekuu 29. päämal mitu plekk-karpi leidnud, milles ikka 100 mask-kesta sees oliwad. Neid wiidi Politseisse ja sealt khemika töötua ülema, Surre, kätte läbikatsumiseks. Kui see üht kesta ettewaatlikult lahti teha katsuS, kargas kest järsku lõhki ja tükid haawastmad Surre't 30 kohast raskeõte. Neid kestast arwatakse peene lõhknmise-rohuga täidetud olema, mis meel tundmata on. Ka teistes paikades on seesugust karpifi ja kestast leitud, ja keegi ei tea, kes neid põrgnrustu .rahma kasuks" wälja on mõtelnud ja kokku sepistanud. Boulangistlased on jälle kord oma Diktatori uue pildi rahwa sekka saatnud,  mis õige kirju on, et paremini filmi paistaks. Kindral  Boulanger on selle pildi peal pidu-mundres ja kannab  Auulegioni ketti kaelas, mis ainult riigi esimese ülema õigus on. Pildi all seisab: .Kindral Boulanger, Prantsuse  Republika Protektor" (kaitseja). Kus Bonlanger nüüd on, selle üle maieldakse ikka meel. Ühe sõnumi järel  olla tema Schmeizis ja ronida seal oma terwise kinnitamiseks  mööda mägefi ja käia mööda kena Vierwaldstäkti järwe kaldaid, olla ka PraginS'is Prinz Zerome Bonaparte  wõerusel käinud, mis wähe tema Repnblika-kaitseja ametiga kokku mahuks. Mõnelt poolelt kinnitatakse koguni, tema olla maailma ilu ja uhkust maha jätnud ja  kloostresse  läinud. Kus tema aga ka olla tvõib, sulgi ja keeli paneb tema ka omast peidupaigast liikuma ja head nõuu .Republika" wasta tema wist mitte ei pia. Kõige uuem .wabadnse" ja .wennastuse" ilmutus Prantsusmaal on, et mitmes paikas Parist ümberkaudu pagarid omad poed kinni panemad ja enne lahti teha ei luba, kui leiwa eest rohkem hinda maksetakse. Rahwas on ennast aga tuhandete kaupa kokku kogunud, pagarite poed lõhkunud ja wälja röüwinud. Ka nende lülide juures on Politseiga kokkupõrkamist olnud ja on werd jooksnud. Inglismaal peetakse protsessi Jirilaste tagakihutaja Parnel 1 t ja tema seltstlaste waSta, millest aga palju ei näi wälja tulema. Kirjast, mida Parnell FönikS-parki mõrtsukatele kirjutanud, ei taha tema omaks tunnistada ja pärib, et need uueste asjatundjatest läbi waadatud saaksiwad,  milles kohuS ka juba järel annnd on. Tema seltsilane  Dillon, kes ärritumiste pärast kinni oli pandud, on oma ,terwise" pärast lahti lastud. KuuluS Jumalasalgaja  Bradlaugh, keda Parlamentis wasta ei tahetud  wõtta ja kes sellepärast palju kohut käis, kuuni wiimakS  ometigi wasta wõetnd sai, nõuab nüüd oma kohtukulude  tasumiseks 1039 nael stärliugi (peale 10,000 rubla) ja mitmed aealehed on selleks raha korjama hakkanud. Inglismaal tõrelewad mitmed aealehed waljuste Prantsusmaa  lehtede wasta, keS walejuttust Saksamaa KeiSri terwise  üle wälja lautawad. See tembutamine olla kardetaw ja pölastaw.—Sõnumite üle, mis Lõune-Afrikast tulewad, wõiwad Inglased ennast rõõmustada. Zululaste kõige tähtsam peamees, Ketowayo poeg Dinizulu, on kõiki wastapanemist maha jätnud ja Transwaali maale läinud, selle kaubaga, et Taluriiklased teda mitte Inglaste kätte ei pia andma. Inglastel on hea meel, et nemad temast nii hea kaubaga lahti ou saanud. Oleksiwad nemad teda ise wangi wõtuud, siis oleksiwad nemad teda kui mässajat  hukka mõistma pidanud ja see oleks pahandust teinud. Zulumaa on nüüd Inglaste käes ja sisserändajate kullakaewajate  läbi saada ka Transwaali ja Oranje riigid aegamööda  nii palju inglistatud, et need iseenesest Inglaste Kapmaaga ühte wõiwad sulada. Afghanifianist tuliwad sõnumid, et Emir Abdurrahman Khan äkitselt ära surnud olla. Õiele ei taheta seda juttu weel mitte uSkuda. Inglismaa Põhja-Amerikast kirjutatakse selle kuu 6. pääwal: »Üks Wene aurulaew wõttis Copperismaa randaS Inglismaa schooncri ,Arranas" ära, kes seal hülgeid  püüdmas oli, ja laskis ühe teise schooneri peale/ Itta ei taha tüli Keiser Friedrichi haiguse ja surma pärast  Inglismaa ja Saksamaa arStide wahel lõppeda. Nüüd on Charlottenburgis, Rudolf Isaaki trükikojas, üks sõimu- kiri Saksamaa arstide wasta, Dr. J. L. Kleist'i nime all ilmunud ja mõned Inglismaa lehed hõiskawad selle kirj.r üle, mis ,ühe kuulsa Berlmi töö olla. Berlinis on aga üks ainuke sellenimeline arst, sellegi ristinimede tähed on C. J. ja tema kuulutab awa. likult, et temal selle kirjaga ühtigi tegemist ei ole. Wist ei ekflta mitte, kui arwatakse, et Dr. Mackenzie, kes juba nii palju kaksiti jnttusi rääkinud >a lausa waletanud on, üksi teab, kes selle sõimnkirja sünnitaja on. Jtalias on kuulmata suured ettevalmistamised Keiser Wilhelmi wastawõtmiseks ja ülespidamiseks. Kuningas Humbert reisida Mailandisse oma kõrgele wõerale wasta. Neapeli lahel saada Mihklikuu 30. ja Wiinakuu 1. pääwal  suur meremäe manöwer peetud, kuhu ka üks jäuskond Austria sõealaewu tulla. Räägitakse, et ka Paavst Saksamaa  Keisrit iseäralise auuga wasta wõtta tahab. Rohkem  ehk tähendab aga weel see, et Rooma linna kodanikud omalt poolelt oma rõõmu selle wõeruskäigu üle näidata tahawad. Need uulitsad, kust Keiser Wilhelm Roomas Kapilvli pidu lauale sõidab, saada Beugalia tuledega ja Venezia-latornidega kodanikkude kulu peale walgustatud. Neapelis tahetakse Plebisziti-platsil 18,000 gaastuld põlema  panna ja määratumat tulewärki teha, mis Vesuwi purskamist piab kujustama. Serbia Kuninga-paari tüli-asi teeb itta peale palju arutamist ja Kuningas ja Kunmga-praua saawad  okse kui nende erakondade lippudeks tarwitatud, kes Serbias Kuningaga Austria poole, ehk Kuninga-pranaga Wenemaa poole hoiawad. Kuninga-praua eestkostmise-kiri, mida tema Konssstoriumisse saatis, on Kuningast wäga pahandanud, sest kui tema seal ennast ka kord korralt alandlikuks  nimetab, kes igatahes oma kõrge abikaasa sõna knulaka  tahta, siis on selles itta õige palju, mis Kuningast awalikult ja mõistatnse-wiifil teutab, ja sagedast paistab sellest kirjast wälja, nagu piaks Kuninga-praua ennast Serbia  kaaswalitsejaks. Kui seda kirja Kuningale ette pandi, fiis on tema seda kindlamini lahutust pärinud, siiski käiwad  jutud, et lahntnse-protsess Austria Keisri nõun veale pidamata jääda, kui ka lepituse peale wähematki lootust ei olla. Kuninga-praua tahta jäävamalt Bukaresti, Rumänia pealinna, elama asuda, kus Kuninga-paar teda õige lahkest wasta on wõtnud ja kus tema õemees Würst Ghika ja selle wend tähtsate riigi-ametike peal on. Selle kuu 4. pääwal on tema lõunepoole Wenemaale reisinud, aga ainult oma sugulaste wõernsele ja lühikeseks aeakS, kulda kinnitatakse Kuningas Milan pidi selle kuu kL. pääwal Belgradisse lagast tulema ja otsust tegema, kas Khristitschi Ministerium ametisse jääb wõi uued Ministrid nimetatud saamad. Bulgarkast knlewad jälle õige pahad sõnumid. Endine Bulgaria saatekonna ametnik Bukarestis, Kisselow, kes oma nappust ajaliku raha kulge pistnud ja selle eest ametist lahti lastud oli, laskis selle kuu 4. pääwal kuus korda Naha-Minister Natschewitsch'i peale. Kolm kuuli laksuvad mõõda, kolm haawastwad Ministrit, üks õige raskest. Nõõwlitest on ikka meel palju kuulda ja sagedast ei saa Potitsei-wägi nende wasta. Hiljuti röõwili Dubniza ligidal  jälle kolm inimest. Politsei-wägi tuli neid peaflma ja peaSkis ka kaks. kolmandamaga oliwad aga rõöwlid senni nenda ümber käinud, et tema paari tunni pärast ära suri. Üks rööwel sai surmatud, teine haawatud, teised laiali pillutatud.  Rmniiniast kuuldakse jälle talurahwa massamistefl, kes maad päriwad ja kelle taltsttamiseks sdeawage saadetud on. —> Parlament on lahutatud ja uued walimised Wilnakuu 12. päawa peale määratud, kus arwu järel erakondlikud wõitlemised õige käredaks minna wöiwad. Numanias on wiimastel aegadel palju wälist tölikihutust olnud. Nimelt ärritawad Prantslased Rumäulast, et nemad Siebenburgia ja Bukowina maid omale pärikstwad, Kuningast ära ajakfiwad  ja fiis Rumäniat Nepublikaks muudakstmad. Teist ärritajaid Kuninga wasta on ka, sest et tema , Sakslane" olla. Türgi walitsusel on ikka peale paljn muret ja pahandust.  AlbaniaS ei taha Midridillaste rööwimised, põletamisel» ja tapmised lõppeda. Mahmnd Derwisch Pascha  on senna saadetud, rahu tegema. B ulgar lased Konstanti nopelis ja Makedonia rahwaste eestseisjad on Suur-Vesstrile käredat palwekirja stsse annud, milles päriwad, et nüüd kord need muutmised Makedomas tehtud saaksiwad, miS Berliin kongresst poolest määratud faiwad. Bulgaria Erarch on seda palwet ka suurriikide Saadikute ette pannud. Sporadi saarede Kubernör on Greeklastele wägiwalda teinud, kes seal merest mere-käsua (schwammi) püüawad. Greeka waliksns pärib tasumist ja walmistad sõealaewu Greeklaste kaitsemiseks nende saarede peal. Omalt maalt. Tallinnast. GeStimaa Maapääw, mis selle luu 6. pääwal algatud sai, on selle kuu 10. pääwal lõ- petatud. Nöuuwötmistest, nii palju kui neist tänine kuuldud,  on wist kõige tähtsam, et wana Toompea- ja Riltrekool, tulema aasta hakatusel kinni piab pandud saama. RitterschafchauptÄanui hooleks on autud kohalises paikas katsuda, iuida ja mis kaubaga selle asemele uks uus kool wöib asutatud saada.  Tompeakool  on aastal 1319 asutatud ja saab sedawiisi lõpetuseni 570 aastat tööd teinud olema. Palju, wäga palju tähtsaid  mehi, kes meie ligema kodumaa ja nüüd ka juba ligi 480 aastat kõige Wene riigi tulusaks kasuks tööd on teinud,  on selles koolis kaswatatud. Esimeses joones oli see kool Eestimaa Ritierkonua, s. o. nende mõisaherrade ja nende suguwõsa poegade kaswatamiseks asutatud, kes Eestimaa  Rtttre - kirjas üles pandud oliwad. Sellest aeast saadik, kus Ewangeliumi usutunnistus meie kodumaal kuululatud,  wasta wõetvd ja maakirikuks tehtud sai, saiwad kirikuõpetajate pojad mõisaherrade poegadega Toompeakoolis  ühesugust õigust; teiste seisuõte pojad saiwad hiljemini  ka wasta wõetud, pidiwad aga kahekorrist kooliraha maksma. Umbes 30 aasta eest oli ka see wahetegemine maha jäätud ja Toompea-kool seisis kõige seisustele ühetafa  lahti. Niipalju kui meie teame, on selles koolis ikka tõsine Ristiusu waim, Lutherufe kirikupuhastamisest saadik selge Ewangeliumi põhjusel, walitsenud. Eestimaa Ritterkond  on kartnud, et uue kooli-keelega ka uut waimu selle kooli sisse kantud saab ja on sellepärast seda haridusepaika  lõpetanud. Landrath Ferdinand von Samson, Tuula herra, kes kaua aega Kredit-kassa  juhataja oli ja sellest ametist kahe aasta eest taganes, on nüüd haiguse pärast ka Landrathi-ametist taganenud  ja tema asemele on Albu mõisaherra, Kreissaadik von Lilienfeld walitud, Kreissaadikuks wiimase asemele  Ambla - Kõige herra von Kurs e l l. Läänemaa Kreissaadik, Aimre mõisaherra A. Baron Ueks küll, astus haiguse pärast sellest ametist tagasi ja Saaremõisa herra A. Baron Stackelberg sai tema asemele walitud. .Walitsuse Teadaandja" kuulutab, et sel aastal kõigest Wene riigist 250,000 meest oma sõeawäe - kohnse täitmisele kutsutud saawad, kelle kõrwa weel 2400 meest Kubani waldkonnast ja Taga-Kaspiast iulewad, kuna wiimastel aastatel, wiimasest Türgi sõeast saadik, aastas 212,000 meest teenistusele kutsuti. Kõige rohkem tuleb neid Tambowi ja Wjatka kubermangudest 7635 ja 7435 meest. Baltimaa kubermangudest lähewad  5544 meest, nimelt Liiwimaalt 2988, Kuuramaalt 1599. Eestimaalt 947 meest. Tallinna hvbuste-raudteel on esimese kuu kaikus, Lcikusekuu 12. paamast Mihklikuu ll.pääwani,  umbes 100.000 inimest sõitnud, mis 3400 sõitjat ja 170 rubla sõiduraha pääwas wälja teeb. —-Balti raudtee segarongid jääwad selle kuu 16. paamast seisma ja sellest pääwast hakates wõiwad reisijad  jälle postirongides 3. klassis sõita. Selle kuu 10. pää-vani on Tallinnas 1131 inimest  rõugesse haigeks janud, nendest 785 terweks saanud, 302 ära surnud ja 44 zäiwad weel arstimise alla. Selle kuu 9. pääwal pärast lõunat läks Königsthali  uulitsas St ump'i maja kojamehe - korteris tuli lahti, mis läbi see ja rullikammer maha põlesiwad. Suuremat  kahju on tuletõrjujad keelata suutnud. Tuli on wigasest  korstnast wälja läinud. Selle kuu 5. päälva homikul  oli tuli Kollegien - ASsessor Martfon'i majas lahti läinud, mis katuse ja ühe seina maha põletas, kuna teised seinad kangest kõrwetatud saiwad. Kahju on maja kulges 1500 rubla suur, elurahwa asjad on 170 rubla eest kahju saanud. Selle kuu 6, paamal kukkus Maardu wallast päritud  langetõbine Auna Pihlakas, kes Härjapeades  Weue surnu-aia juures pesu loputas, jõkke ja uppus ara. Selle kuu 5. pääwal sai majaperemees W. BaleZnoi-uulitsaS  ühe oma üürijaga riidu, kes teda kiskumises  uuaga uäust haawas. Selle kuu 9. pääwa öhtal mängis krahteri-pidaja Aleksander Kiwiberg'i l i aastane poeg rewolwriga. Tuleriist läks lahti ja laeng 3aau S uumann'i näusse, kes puhiveti ääres seifis. Õnneks ei ole haaw wäga raske. Sellesama pääwa enne lõunat suri lahtilastud soldat Zuhan Kalmser Wene lurnl järsku ära. Selle kuu 5 pääival ou Pärnu maantee ääres kaupmees  S, maja sisse lõhutud ja sealt kaks wask kasserolli ära wa eas talud. Waras, maidlast päritud Witlem P., on kinni ivõetud. Sellesama pääwa pärast lõunat warastas  Orina wallast päritud Aleksander S. Jõelähtme talumehe  Juri S. taskust Wene kurul rahakoti 5 rubla 25 kopikaga ära ja sai kiuni wõetud. Politseis tegi tema nagu oleks joobnud ja ei mäletada, mis te na teinud. Hiljuti tood! üks jultunud hobuse-waras, Loodna wallast päritud Hans Liiwing, raudus Toompea wangikotla. Juba 7 kord oli tema enne kinni olnud, ikka aga jälle ära jooksta oskanud. - Selle kuu 6. pääwa homikul  saadeti sel aastal wiimased 7 meest, kes 15 künni