Valti raudtee sisset ülemised selle aasta Paastukuul ou 273,549 rubla 5 kopikat suured olnud, Näärikuu 1. pääwast Paastukuu 1. pääwani 66 >,459 rubla 77 kopikat, kokku 940,008 rubla 82 kop.; 30,225 rubla 9 kop. wähem, kui mullu sel aeal. Lehekuu 8. pääwal püüdftwad kalamehed Tallinna lahel meie ineres aruldase delfini kala kinni, 54 tolli pitk ja 3 puuda raske. Lehekuu 12. pääwal on mets Pääsküla nõmmes jälle põlema läinud, nagu enamist igal aaStal,  kui ka hiljemini. Tallinnast saadeti mõni sada soldatit kustutama. Öösel «vasta Lehekuu 11. pääwa on Forsmanni maja kuur Arewjewi uulitsas lahti murtud ja sealt kojamehe  asju «varastatud. Wigandi «vabrikust oli juba mõnest aeast saadik mõnesuguseid asju «varastatud. Varas,  Saaremaalt päritud Juhan N., sai Lehekuu 6. pääwal  kinni «võetud, kui kaht waukre-pussi «varastanud oli. Sutlemast päritud Aadu Alberg andis Politseile teada, et teina linna tulnud tööd otsima, kus kaks meest teda punase tuletorni taha kutsunud ja temale seal tööd juhatada  lubanud, teda aga seal uimaseks löönud ja tema taskust 16 rubla ja leina passi ära rööwinud. Vast õhtal  toibunud tema ja leidnud oma kahju. Üks neist kurjategijatest,  Kuielt päritud Juhan L., sai leitud, kinni «võetud ja tunnistas oma süü ja ka oma seltsilase, Juhan W., üles. Jürikuu 29. pääwal on HindreuS'e poe eest Roosikranzi-uulitsa nurgal, talumehe Hans Seria hobune wankrega ära «varastatud. Politsei poolest sai hobune 4. alewijäus Aleksander R. juures leitud, kes seda kahe tundmata mehe käest 10 rubla eest ütles ostnud olema. mehed on ka leitud. Üks nendest on poeg ja teine tema sõber Juhan M. Baltiskist, Lehekuu 15. pääwal. Kardetud jea-wennad Pankratstus ja Serwatsius Lehekuu 14. ja 15. pääwal, kes maameeste äranähtust mööda enamist ikka wilut ilma, sagedast ka öökülma toowad, on täuamu heldemad. Läbi kõige «viimase nädali oliwad ilmad soojad, lõpe poole palawad,  künni 20 graadi «varjus ja 30 pääwapaisles, kuna ka öösel soe 10 graavist alamale ei langenud. Pühapääwal  oli lõune aeal warjus 22 graadi sooja ja pärast lõunat  läks kõue-pilwe üle meie linna, mis kaugelt käi «na näis ja ka siin soowilud «vihina andis, kui ka mitte «väga palju. Täua homiku on ilm pilwine, 16 graadi soojaga ja lubab pääwa-käikus meile «veel «vihma anda. Tominga õied ou juba lahti löönud, mets haljendab noores ilus ja rukist loodame sel nädalil looma jõudma. Taewaminemise-pääwaks  paneb. loodus sel aastal omad kõige kenamad riided ümber ja lautab lõhnawat õhku wälja. Tõuseksiwad inimeste südamed ka puhtuses taewa poole ja lautaksiwad lahkust «välja! Meie talwised ivõcrad, üks rood soldatid, läksiwad juba selle kuu 13. pääwal meie linnast ära. Rakwerest. Ülewiimasel nädalil on üks teenija tüdruk oma elule otsa teha katsunud, on aga õnneks õigel aeal lingust leitud ja peastetud. Mis asja tema! selleks kurwaks  katseks olnud, see on teadmata. Tartust. Lehekuu 4. pääwal pidas igal poolel tuntud ja auuslatud Eesti kirjamees Johann Woldema  r Jannseu oma 70aastast sündimise - pääwa. Homikul teretasiwad teda temast asutatud „ Vanemuine seltsi lauljad ja mängumehed, pärast tuliwad „ Tartu Eesti Põllumeeste-seltsi", „ Eesti Kirjameeste-seltsi" ja Eesti sugust studentide saadikud õnne soomima. Jumal andku auustatud raugale lahket el««õhtat, kes omas elus Eesti rahwa eest palju muret kannud on. „Olewik" kirjutab: „Tartu jäuskonna Inspektor olla kooliõpetajatele ringkirja saatnud, milles teatab, et kooliõpetus olla wiimasel aeal tagasi jäänud, sest et kooliõpetajad  mähe Venekeelt oskawad. Sellepärast teeb ta neile kohuseks Venekeele kursustest osa «võtta, mis omal aeal saamad nimetatud. Tulemal kooli-aastal pidada uue eeskawa järel Venekeelt õpetatama." Sellesama lehe sõnumite järel on Kena talukoha hooned Wõisiki maldas Jürikuu 20. pääwal maha põlenud. Suur hulk majawarandusest ja pölluriistadest, üks hobune ja kõik teised loomad on sisse jäänud. Peremees  on nii rasket wiga saanud, et tema elu eest kardeti. .Kust tuli «välja läinud, see ou teadmata, seda aga teatakse, et maja wäljaspoolt on põlema hakkanud. Pärnust kirjutatakse et Eesti Psllumeeste-seltsi" poolt Leikusekuu 20. ja 21. pääwal põllutöö-, käsitöö- ja töugloomadenäitus  Waua-Wändras peetud saab, milleks luba juba tulnud on. Eestseisus on Kubernöri herrat palunud, Ministeriumist  paremate näitus-asjade jäuks medaljest paluda ja toimetada. Näitusele ei wõeka mitte ainult taluperemeeste,  waid ka mõisaperemceste ja linna käsitööliste näitus-asju wasta. Riiast. Kohaliste sõnumite järel saab uuS Liiwi - maa Kindral-Sup e r i n t e n d e n t ja Liiwimaa Ewang.-Luth. usutunnistuse Vice-Präsident, Hollmann, Lehekuu 21. pääwal oma ameti peale fiSseõnnistatud. Liiwimaa Konsistoriumi kohtuaeg algab Lehekuu 22. pääwal. Kuuramaalt. ,Rishki Vesiniku" sõnumite järel on mitmed Läti perekonnad Nowgorodi kubermangust jälle tagasi tulnud, kuhu nemad asuma läinud oliwad. Kuuldud juttude peale oliwad nemad ellewalmistamala ja puuduslise rahaga wälja läinud. Pärast kurbi äranähtufi wõistwad nemad oma kodumaale jäänud sugulaste ja fõbrade abiga jälle tagasi tulla, muidugi puuduses ja wiletsuses. Peterburgist. Keiserlik Kõrgus Suurwürfl Auujärjepärija  Nikolai Aleksandrowitsch on Keisri Majestäti Flügel-AdjutantikS nimetatud. Oodatud kõrged  wõerad, Montenegro Vürst Nikolai oma Kronprinziga ja Persia Schah Nasr Eddin oina hiilgawa kaaskonnaga, on nüüd PekerburgiSse jõudnud, esimene Lehekuu 10., teine Lehekuu 11. pääwal, ja on Keisri Majeflätidest, Keiserlikust perekonnast ja kõrgeist riigiametnikkudest  ja sõeawäe-pealikutest suure lahkusega ja auuga wasta «võetud. Linn oli wäga uhkest lippudega ja kalli tekkidega ehletatud. Mõlemite auuks saatvad Keiöri Majestätide juures uhked pidud antud. Baieri Kuningapraua-ema  surma pärast seatud seinarilded KeiSrikojaS on nii kauaks kandmata jätta seatud, kui Persia Schah Peterburgiõ  on. Pealinna lehed toowad pitki kirjast kõige selle uhkuse üle, millega kõrged wõerad oma fiSsesõilmise juures auustatud saiwad. Jsaaki-kathedrale parandamiseks on sel aastal Seespidiste asjade MiniSteriumi poolest 53,235 rubla määratud. Dr. Dreypölcheri ja welSker Jer - molowitschi protsess, mis kaua keStanud, on nüüd otsuspäriliselt lõpetatud ja mõlemad on kõigist süüst lahti mõistetud. Soomemaalt. Mitmesugused liikumised käiwad läbi Soomemaa. Kõigepealt on w älj arända mised A meri  kasse tähele panna. Arwalud on, et Soomemaalt igal aaStal 10,000 hinge AmerikaSse lähemad. kuS neil töö puudust ei ole, kes tööd teha tahawad ja kel töökS tugewad käed on, kuna Soomemaal põllutööks mähe maad on ja Venemaa piirel seatud tollide pärast palju «vabrikuid  seisma jäiwad, mis enne rahwale tööd ja leiba andsiwad.  Nemad reisimad enamist Stockholmi kandu, kuS mõned aurulaewa-selkfid suuremalt osalt nende «väljarändajate  ülewedamisest elawad ja kuS selleks seatud asjatallitajat  neil igapidi abiks on. Iga wäljarändaja maksab 16 marka, mis kokku 160,000 marka wälja teeb. Seda raha arwatakse omal maal ka karmis olema ja tahetakse sellepärast aurukaewa-seltsist asutada, kes «väljarändajaid otsekohe Helsingist ja Hangõst New Dorki sadamasse wiiwad.  Helsingis tahetakse üht seltsi asutada, kes uutmoodi  surnumatmist, surnukehade ärapõletamist, wälja kantama piab. Lehekuu 3. päämal pidaflwad selle seltsi asutajad, nende keskis ka ükS arst õrnast sugust, preili Dr. moll. Heikel, koosolekut, kuS põhjuSkiri läbi räägitud sai, miS pärast Senatile kinnituseks ette piab pandud saama. Õrnast sugust studentide pärast, keda Helsingi  suurkoolis juba 10 on, on küsimine tõuSnud, kaS nemad nende studentide-kehakondade (Corporaliouide) juure astuma piawad, mis nüüd juba on, wõi oma keSkiS üht kehakonda asutama. Tänised kehakonnad soomiwad neid oma sekka, et noorte meeste elukombed selle läbi pehmemaks  saakfimad. Et asi wist teisiti läheks ja õrna sugu elukombed toorestatud saakfimad, selle peale ei näi sealised ,edendajad" ja ,edendajannad" mõtlema, ehk ka sellest mitte hoolima. ,Keelede küsimus", mida juba maetud olema armati. on jälle ärkanud. ,Fenema,«lased" (Soomlaste erakond) päriwad, et Rootsi Seminar Oeflerbotteni  Rootfi-keelifes maakondas Soome-keeliseks tehtud saaks ja Senat on nõuukS «võtnud, seda kooli aega mööda tühjaks jätta, künni iseenesest ära kaub. Rootsi-keelised Soome-maa kogudused on mures, kust nemad fiiS koolmeistrid  wõtma piawad. Wiborgt kantsid saada ära kautalud, nagu seda nimelt ka Talinna ja mitme teise linna kantsidega tehtud on, ja Wiborgi mana schloss kohalise  sõeawäe kommandõri elumajaks Ämber ehitatud. Selleks on Vene Riigiwalitfuse poolest 460,000 marka määratud. Warschawist. Weikseli jõe peal on fnur õnnetus  juhtunud. Üks kompanie soldatid pidi homiku wara Nowogeorgiewski kindluse ligidal täides sõea-mundres kile jõe wiidud saama. Selleks saiwad soldatid kahe sõeawäepaadi  peale saadetud, kuhu seadust mööda 25 meest mahuwad.  Kui ükS paat 6! mehega jõe keskele jõudnud oli, tõusis kange luul, paat hakkaS kõikuma, soldatid jäiwad rahutumaks, wiskastwad omad püssid ja paunad maha ja mõned tähtstwad mette karata. Järõku läkS ülearu laStitud  paat ümber, wist meeStekonna rahutu liikumise läbi. Kui ka enamist kõik soldatid ujuda oSkastwad. siiski uppufiwad  45 meest ära, nende keskis kolm Unterohwilseri. Surma hirmus oliwad õnnetumad üksteise külge kinni hakkanud,  nenda et ka kõige osawam ujuja ennast peaõla ek suutnud. Teine vaat sai kahjuta üle jõe ja mõne mehega hädalistele appi saadetud. See oli aga juba hilja ja ainult 16 meest wöisiwad peastetud saada, üks Unterohwitser,  kes ujuda oskaS ja kaldale peafis, wiskaS usinast omad riided maha ja ruttaS seltsimeestele appi. Kui tema , nende juure jõudis, siis hakkafimad mitmed tema kätest ja jalgest kiuni, nenda et tema ennast liigutada ei wõinud ja põhja «vajuma pidi. Suurem hulk ärauppunud meestest oli Rjasani kubermangust päritud. Lehekuu 8. pääwal saiwad Feldmarschall Graf Paskewitsch- Eriwanski Vürst Warschawski ja tema abikaasa  surirukehad Jwangorodi kindlusest, kuS need sennt olnud, Homeli'sse wiidud. Kõik Jivangorodis seisaw sõeawägi  oli kommandanti, Kindral-Leitnant Komarowi, käsu all surnutele «viimast aun andmas. Põllu ja ilmade sõnumid kõigist riigist. Jal - last, Lehekuu 5. pääwal: Viljapõllud ja heinamaad  feisawad «väga heaste. Ilmad on head. Viljapuud  õitsewad. Viinapuudest on meel mähe näha. Tubakapõldude  kallal tehakse tööd, wähendakse neid aga kubaka hindade langemise pärast. Melitopo - li st, Lehekuu 5. p.: Mõnes maakondas on talwewili külmast palju kahju saanud. Talwenisu põldudest saab ümber küntud, niisamati muist rukki põldudest. Kahjuta  põldust on mähe, «vili on nõder ja weike kaswuga. Suwiwilja mahategemiseks on ilmad kaunis head, kui ka külmad ilmad käsmu kakistawad. Odessast, Lehekuu  5. päämal: MitmeS kohas lõunepoolisel Venemaal on talwewilja orased osalt uputuste, osalt Hesfeni-kärbse läbi kahju saanud. Mitmed põllud saiwad ümber küntud. Suwiwilja oraS on ha. Viimastel pääwadel tõusis palawuS  pääwapaiSlel 35 graadi peale. Ehituste pärast linnas on pääwapalgad töuSnud. Mõskma st. Kuida kohaline Saksakeeline leht kirjutab, ou Moskwas ja ümberkaudu  Lehekuu 9. pääwani wäga «vilud ilmad olnud. Pääwa aeal tõusis thermometer 6 künni 8 graadi sooja peale, langes siis öösel külmetamise-kriipsuni ja homikul oli enamist ärmatus maas. Lehekuu 7. pääwa homikul on 2 kuuni 4 graadi külma olnud ja aeguti on ka lund sadanud. Lehekuu 4. pääwani oli pitkemat aega 18 künni 20 graadi sooja olnud, järgmisel ööl aga 2 graadi külma. Berdjanskist kirjutatakse: ,Köik talwe-nisu ja rukki orased on häwltalud; põllud saiwad ümber küntud ja suwiwilja peale külwatud. Loomad leiawad karjamaal «vähe toitu. Kahjulikkust kärbikuid ei ole, küll aga zieselhiirefi,  kes küll mitte palju kahju ei tee. Nolinsklst,  Lehekuu 7. pääwal: Juba kolmat ööd on külm ja sajab lund. Varased suwiwilja orased wõiwad kergest häwitatud saada; ka talwe-wilja orase pärast kardetakse. Kharkowist, Lehekuu 9. pääwal: Talwewili on toibunud. Eupatoriast, Lehekuu 11. pääwal: paikaS meie maakondaS on suwiwili «vihma puuduse  pärast sandist tõuSnud; talwewili seisab läbistiku heaSte. MiS suwlwlljast wara külwatud sai, see on wäga hea. Rohu-kasiv on waewaline, mõnes külakondaS on karjamaad täitsa paljad. Tiflijist, Lehekuu 10. pääwal: Reschltst tulewad sõnumid, et kaldatest kohanud jõed palju ffldafl lõhkunud ja kaldakülafl ivee alla pannud on. Teed on «vihmast nenda ära rikutud, et kõik liikumine Retschi poole kinni seisab. Hulk kaupasi seisab katustega hoonete puuduse pärast lausa taema all. Lehekuu 11. pääwal: Beshalubaui jaama juures ou Taga-Kaspia raudtee  raSke, pitka wihma läbi palju kahju saanud. Tamm on kolm werSta pitkuli alt õõnistatud. Bjelogori jaama juure? on üks kolm sülda kõrge tamm alt õõnistatud ja roopad on jõkke kukkunud. Liikumine nende jaamade wahel ou seiSmaS. —lehekuu 12. pääwal: ,Kawkas" teatustab, et Achalzsikhi kreisis alalised «vihmad ja sulam lumi mägedelt  häwilawaid uputusi stgilawad. Vesi on palju fildast ja paiguti ka teesi ära lõhkunud. Tambowist, Lehekuu 13. pääwal: Alaline wihmapuuduS kange palawaga  teeb muret wilja pärast. Lehekuu 15. pääwal saab wihma-palwck peetud. Tschardschuist, Lehekuu 7. pääwal. Tschar-Wilajetist tulnud sõnumid Afghanistanist ütlewad, Abdurrahman-Khan olla ikka weel Masar-i-ScherifiS. Jshak-Khani mässamise osawõtjaid ei saa küll mitte enam hukatud, selle asemel saamad aga tuhanded perekonnad Asghanistani Turkestanist wälja aetud. Nemad asuwad enamist Buchara Khankonna mägimaadele. Jeniseiskist. Wiimasel aastal saadeti Inglismaalt aurulaew ,Phöm'r" jeamereSse, sealt kaubateed Siberisse otsima Nüüd kirjutatakse ZeniseiSkist: ,J««ba umbeS 15 kuud on madrused meie juureS, ilma palgata ja pool nälginud.  Herra Sullwan näib unustanud olema, et 7 madrust Siberisse jäänud on. Madrused palusiwad siin ülirikka Kütmanowi käest abi, aga see haritud mees ei tahtnud nendest ühtigi teada. Kogemata saiwad õnnetumad madrused kullakaewanduste peremehe Klimentowitschi poolt abi, keS mitte rikas ei ole. Nemad andstwad temale elutarwikuste  toimetamise eest aurulaewa pandiks. Kurda räägitakse, ei olla Klimentowitsch seda inimese-armastuse