kangelased tarwitawad muidugi kõiki wiletfust rahwa ärritamiseks.  Lyonis on aga töölised nii Mõistlikud olnud, et tuuluS kõnemees Andrieur nende kogust wälja wisatud sai. Khiina sõeast tulewad põikteedel wäga mitmesugused  sõnumid, kuna ametlikud sõnumid puuduwad. Mõned kuulutawad, et lepitus juba läwe peal seista, teised  ütlewad, et sõda wast nüüd öiete lahti minna. Tongkingi  piirel olla lahing olnud, milles palju Khiinlast langenud.  Admiral Conrbet tahtnud selle kuu 19. pääwal ankruid üleswinnata lasta; kuhu tema aga minna tahtis, see on teadmata. Kui Kelongi kindlus Formofa saarel lõhutud sai, fiis saadeti wäge maale, keS küll Khiinlast efitekS eemale kihutas, aga pärast laewade peale tagafi tuli, sest et hulk wäga weike oli. Pärast on Khiinlased seal jälle oma wana paiga peale tagafi tulnud. Nüüd tahta Admiral Courbet Kelongi kindlust uuest lõhkuda ja fiiS niipalju wäge maale saata, et Formofa saar wõetnd ja niikaua pandiks peetud saab, kui Khiinlased oma kohuseid  täidawad. Sealised asjad on Prantslastel juba ligi 89 milliont franki maksnud; pea arwatakse 100 millioni täiS saama. Formosa wänjal olla Prantslased kaht Inglismaa  kaubalaewa läbi otfinud. UuunaniS olla üks Katholiigi Mcar ära tapetud ja RiStirahwaS seista suure kiusatuse all. Inglased katsumas Khiina aSjuS Sakslast ja Prantslast tülisse ärritada. Üks aealehe sõnumisaatja kinnitab, et Prantsusmaa ja Wenemaa wahel kaup tehtud olla, mille järel Khiina riik nende wahel jägatud saada. Mandshuuri kännust Keisri sugu saada trooni pealt tõugatud  ja ükS Wene Suurwürst Khiina Keisriks tõstetud. Muidugi elab see ,sõnumisaatja« selle Inglismaa lehe toimetuses ja see jutt on Saksamaa kadeduse ärritamiseks tehtud, ei saa aga kuidagi mõjuma. Inglismaalt. Lõuna-Aafrikast tulewad õige pahad sõnumid. Transwaali taluriiklased on Vryburgis, Stellamaa  pealinnas, Inglismaa lipu maha kiskunud ja seda maad oma ,Bõune°Aafrika rahwariigi" külge wõtnud. Sealine Afrikaanlaste peamees Montfioa on ennast taluriiklaste  alla heitnud. Inglismaa aSjatallitaja, Major Lõwe, olla ennast oma 50 sõeamehega kantfitanud ja tahta sedawiisi kodumaalt abi oodata. Taluriiklased koguwad aga wäge ja filmitsewad Bekshuanlaste peamehe, Menkoroane  maa poole, mida ka omale wõtta himustawad. InglaSte Kapmaa kaubateed on juba taluriiklaste käes, aga omas nüüdses nõdruses ei suuda Inglased muud teha, kui aealehtedes käratseda. Juba kardetakse, et taluriiklased  kõiki Kapmaad omale wõtawad, mis selle maale tõeste mitte kahjuks ei oleks. Inglismaa MiMerium katsub nüüd kõiki seda süüd, mis Egyptuse walitsus Euroopa  wõlatasumise asjas tegi, Egyptuse Ministeriumt peale tõugata, aga seda ei usu keegi, ka Inglismaa omad aealehed mitte. Gladstone on Shotimaal ringreisu pidanud, wäga palju kõnest pidanud ja wäga palju kiitust saanud, mis aga suure polilika kohta mitte sugugi ei mõju. Itaaliast. Khoolera on wähenemas. Selle kuu 10. pääwal oliwad köikis riikiS 343 inimest haigeks jäänud ja nendest 195 ära surnud. Neapli peale langemad 82 haiget ja 55 surnut, Genna veale 45 haiget ja 19 suruut.  WiimaseS linnas hakkas tõbi kohe wähenema, kui üks weetoru kinni pandud sai, millest arstid leidstwad, et see paha wett linna wedas. Kuninga kartmata wahwuS näib rahwa julgust karastanud olema, mis selle tõbe juures  wäga palju maksab. Saksamaa Saadik Paapsti juureõ, herra von Schlõzer, on euemini oma paiga peale tagast tulnud, kui tema suwine puhkamise aeg otsaS oli. Sellest arwatakse, et seal tähtsad nõuupidamised ees seisawad.  Egyptusest. Kindral Gordon on Khartumist wäljatulnud  ja Berbeni linna mässajate käest ära wõtnud. See mees teenib imekpanemist. Paastukuu hakatusest saadik  oli tema kitsast ümberpiiratud linnas, oli Inglismaa walitsusest maha jäätud, ei wõinud Egyptuse sõeawäge usaldada, pidi ennast koguni oma enese käsualuste waSta kaitsema, oli ilma moonata; tema ei kohkunud aga Wki ja näib nüüd peastetud ja wägew olema. Kui Sudan rahule sunnitud saab, siis wõib täie õigusega ütelda: Kindral Gordon on üksi Mahdi ära wvitnud. —Kindral  Wolseley olla Inglismaale tagasi tutsutud.  Wõlatasumise  kassa, kelle raha wägiwaldselt ära wõetud sai, on Rahaministri wasta kaebtust tõstnud. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrichi järel (Järg.) ,Stda ei karda mina mitte", ütles sepp. ,Heinrih ei ole nii rumal, et oma paberid kelmile näitaks. Aga tema wõib Chicagos mõnda muud nõuu leida, mida Heinrih ei tunne. Tema wõib raha Väljamaksjaid meelitada, et need ainult tema tunntstuskirjafi wasta wõtawad, ja mina ei taha Teile asjata muret teha, aga ikka on parem karta kui kahjetseda. Minge oma täditütre juure, pidage nõuu, kuida Teie oma pärandust üheskoos kõige paremini kätte saada wõite ja andke temale nõuu, et ennast selle mehe eest hoiaks, keda tema nii üleliiga usaldanud on." ,MiS tema teha wõib, kui teine juba Volikirjaga ja tunnistustega üle mere on?" ütles Lampreht. ,Teda ei Või jo keegi enam teel kinni pidada, ja kui täditütar ka ise järel- läheks, siis ei jõuaks tema ka enam ette". Sepp raputas kartlikult pead. ,Traadi teel wõib tema ette jõuda", ütles tema siis. Telegrammi läbi wõib Chicago kohtuid paluda, et Saadek  ühegi kaubaga raha kätte ei saa. Rääkige temale seda. Weel ei ole asi hiljaks jäänud. Wak mõne nädali pärast jõuab wolimees senna; sel aeal wõib weel mõnda toimetada. Ärge wiiwitage Teie aga omalt poolelt midagi". Lampreht oli esiotsa küll arglane, aga Johanna ja Liina andsiwad temale tungiwat nõuu, täditütre juure minna. Mina tähendaksin hea meelega Teie sammusid, ütleS Rüdiger, ,aga mina arwan paremaks, kui Teie ise oma täditütart tundma õpite. Tema elada üsna üksi ja wõib ennast jo ainult rõõmustada, kui üht sugulast leiab". Lampreht pani ennast riidesse ja läks. Pärast Saadeki lahkumist tundis Juliana ennast üksi ja mahajäätud olema. Tema oli kihlatud; tema palawam soowimine oli täidetud ja see oli temale nii suurt rõõmu teinud. Missugune snn ilmus temale, km Saadet tagasi tuli, pärandust kaasa tõi ja tema nii rääkimata rikkaks sai! Aga nüüd oli tema üksi ja kuldsete unenägude wahele  kippusiwad ikka ka tinased tikkuma. Saadek oli lubanud kohe kirjutada ja kiri oli ka'juba teisel pääwal tulnud. Kui suure rõõmuga wõttis tema kirja wasta, kuida wärisesiwad tema käed, kui kirja lahti tegi! Kui suure rõõmuga luges tema esimesi ridafi! Mida eemale tema aga luges, seda rohkem lahkus rõõmupuna tema palgest. Kord pidi tema puhkama ja uut jõudu koguma. Wiimaks Viskas Juliana kirja põrandale, kattis oma filmi kätega ja nuttis walusalt. KtrjaS seisis: (Jääb pooleli.) Kirja wastused. «kalju" : Uued üleilmlised, kristlikud sõea seadused, mille eest nimelt Kõrgestõnnis Keiser Aleksander 11. kostis, ii luba, et rahwas ennast sõeawäe tolliluSte sisse mässib. Koguni sel salalikul ja haZ lastamata kombel, kuida Teie Pr. jutustab, on see kõige kristliku ja inimliku meele waSta. Sellepärast saame Teie tööd tagasi saatma, mis muidu wäga hea on. Meie soowime kõige pealt sõnumit kohalise rahwa elust ja tähtsaist juhtumistest. Selleks on „T. S." kiri, mis meie tänises numres seisab, otse eeskujulik. M. T.—R.: Saame tänuga tarwitame, aga peab korda ootama. Kiriku teadused. Jaam kmkus 89. Mihkli.kuu pääwal teeb pastor Asmuth kella 12 jutlust. Pärast jutlust saab mõlemate koguduste iauarahwaS  pihtile wõetud. 30. Mihtli-kuu pääwal lõikuse pühal, teeb pastor Assmnth enne lõunat jutlust. Mõlemad õpetajad wõtawad lauarahwast. Pärast lõunat pastor Grohmanu. Enue lõunat laululehed ja pärast lõunat wagnad waeste heaks. 3. Wiina-kuu pääwal kellu 5 peab pastor Grohmann piibeltundi.  Kaarte kiriku õpetaja wõtab pllhaMw, 30. Mihkli-kuu p. kui lõikust pühal, õpijad tüttarlapsed õnnistada ja esimest korda lauale. Laululehti, koguduse waeste hoolekandmisest arutegemise lehega tükkis, on koguduse waeste heaks. Lauarahwast kirjutakse laupääw enne lõunat kellu 9—12 ja wõekakse pihtile laupääw kellu 1. Poeglaste EeSti keele leeriõpetus hakkab 15. Wiina-kuu pääwal. Uüha-wainm-kirikus teeb pastor Bergwitz Mihkli pääwal, laupääw, ja pühapääw, lõikuse pühal, jutlust. Laupääw kirjutakse kohe pärast Jumala teenistust käärkambris lauale. Pihtimine on kohe pärast seda kellu 12. Lõikuse pühal wõetakse lauarahwast ja on laululehti waeSte heaks. Iga langetõbise, krambi- ja nerwihaigele wsime meie üle maailma kuulsaks saanud ja kõige tähtsamatest tohtritest  heaks kiidetud härra professor Dr. Albert, ?aris, pises üu Irüao, 6, parandamise wiist soomida; seeparast kellel ülemal nimetud haigus on andku seda julgeste nimetud tohtrile teada ja palju, kes oma lerweks saamises kahtlased on saawad oma terwise jälle. Tema juures leiawad sarnatsed haiged maikest paranemise paika ja waesuse  peale saab waadatud; nii kui kuulakse ep ole seal suure linnas hinnad mitte üle määra kõrged. Kirjalikult saab parandud kui aigus targu üleSantakse. Weel peab tähele panema et herra Prof. Dr. Albert wast pärast paranemist  maksu pärib. Aos-o-eso qeWwov. - 27-ro vesisõM 1664 r. - Trükitud Liodfor«'t p>rij,te t«»«« t- kuts»,. Bsltiskis. Õpetuse hakatus: aurutaja ek sam 1. Nowembril s. a. kapteni eksam 1. Januaril 1885 ja kestab 1. Aprillini 1885. Teada andmise  juureS on üks ristimise-, rõugetäht  pasS ja üks tunnistuse täht. et laewa peal teenistuses on olnud, fiõfe anda. Õpetus on prii. Teadaandmisi  wötawad wasta koolmeister Kapten A. Aeldhuhn ja Linnapea W. Demitt. Baltiskis, 7. Septembril 1884. F° 28. ja ümberkaudu wotab tellimist ja kuulutamist meie lehe ? Tallinna Sõbra peale herra K. Z. Karow'i raamatupoed wasta. Tallinnast » wersta Baltiski maante ääres päris krundi peal olew Witi mõisake saab müidud. Majadest on seal: » suurt ja S wäikest elumaja,  » talli tõllakuuriga, käin, kiwijl ait ja suur wõlwitud kelder. Kogu selle koha järele on 23 tiinumaad; 40,540 sü siilda on heinamaaks ja 12,700 ruutsülda on hästi heade, jämeda puudega puieStiku all ja muist marja- ja juure aeaks. Ta olek kahe maante wahel on selleks wäga omane et seda Väikesteks tükkideks jäutada wõib. Ligemat teadust saab selle koha omaniku, kollegienrath v. Hanseni käest, Kloostriuulitsas, U 9. Lindfors i pärijate juures on wälja tulnud ja saada: õpetlikud GeskirjNÄ Lesti maarahwa koolidele. Hind TS kop. Sindi mõisast Pärnu juures saamad tatukohtasi müüdud. Ligemat teatust annamaa: maamöetja  PeterS Pärnus, ja SruaS Adwokat von Wahl, Nikolai-Boulevard Nr. 4. Teada andmised. O«O«XXXXXXXX»W»XXXXXXXX»»«» « »W-KsWt«S«S."W« » Sellega anname meie oma auustatud kirjasaatjatele teada, et meie » edaspidi iga tarwitatud kirja eest üks kopik trükitud ria pealt rnaksame. es ' Kui jõud edaspidi wähegi kannab, siis tahame rohkem maksa. Ritade üle X < saab „Tallinna Sõbra" tallituses rehnung peetud ja uue aasta hakatusel X ' saab raha igaühele kätte saadetud. Meie soowime nimelt, et meie kodu- V >) maa ja usutunnistuse ustawad rahwakoolmeistrid v) õige rvhkeste meie tööst osa wõtaksiwad, mis nii wäga ka eneSte 2 M jäädama kindla elukorra külge puudub. ? U Sõbra" toimetus ja tabltus. 5 Z»»»xxxxxxxx«»>«xxxxxxx«»««»« Head walget soola MÜÜW4B kop. puud vdr. kotvrwiwv, Tallinnas. Jgapöäwane hinge tniduse raamat. kirjutanud A. J. Ka Teri, teine trük, on walmis saanud ja saada Lindwors'i  pärijate juures. SMe lehe tellimist ja tellimise raha wõtawad wasta: KerdlaS: K. Husen, Suure Hiioma-möisaSkoolmeister  Liit, Saadgo mõisas: M. Gustav, sohu, Koero! W. DuglaS, Simunas: W. Normann  RagawereS: W. Lepp, Alel: Jakob Külwander,  KrikiS: M. Meier, Wendra mõisas: J. Eglon, WörruS: Bielrose proua, WalkaS: M. Rudolfi'» raamatu-poes, Narmas: M. Põder WiljandiS: raamatu-kaupleja E. J. Karow. Talukoha mmmise ja ostmise-kontrakt on saada «Lindfors'i trükimajas. Hinnad Tallinna turul. S 7. Mihkli-kuu pääwal. Aarduhwlid, tsetwk. 60 kop. Herned, toop. ... 6 „ s Leatsed, toop. > - - v „ Tangud, toop ... - „ Weikse liha nael. . 13—17 „ Sea liha nael ... 16 », Rõõsk piim, toop . 4 » Hapu piim, toop. . 3 »