liku walitsuse ametimeeste eneste tegewuse ringi wõis l ustud saada. ! Uus maakonna walitsuse kord wõis 1864 aas- ! tal ja wõib ka nüüd meie maal kergem sisseseadetud ja toime saadetud saada, sest et kohaliku elanikude armus tema tarwis küllalt kõlblikku ja tarwitawaid mehi on, sest et siin eestingimised ametisse astumiseks i kaugelt mitte tungiwad oma täitmise poolest ei ole, aga kõhtude ümbermuutmise elusse seadmise tarwis j peawad kõige pealt enne seaduse ja õiguse tundjad  kohtunikud ja adwokaadid rahwa enese arwust malmis ja käepärast olema. Siin ei ole mitte kõlblik koht, selle asja tähtsuse  peale meie maa kohta laiemalt tähendada, üksi nõnda palju wõib siin nimetud saada, et nimelt meiia ja meie Eestimaale, kus pikkisilmi kõhtude uuendamist ja kõigepealt rahukohtude sisseseadmist oodetakse, see ! wäga tähelepanemise wäärt on, ja ei wõi ükski salata, et meil teaduslikult õpetud seaduse ja õiguse tundjate suguwendade arm nii wäga weike on, et see rahwale > enesele juba tema igapäewase elu asjatoimendamise ! juures tuntawaks ja kaebamise Vääriliseks puuduseks ! on, ja seda weel enam nüüd peaks olema, kus tähen- i dud mehed marssi tarwilikult maja tulewad. (LSW.> ! Omalt maalt. Wiljandist. Aleksandri kooli abikomiteedele.  Minema Aleksandri kooli asutajate peakoosolek,  23. Juunil on seaduslik kus wiisil mind healte enamuse läbi peakomitee presidendi ametile walinud. Mina olin siiamaale üksi südame tahtmise järele oma nõuga abiks olnud Eesti elu ülendata, nüüd tuleb ameti sundmus meel juure. Wiimsel paaril aastail on Aleksandri kooli asutamises mõnda asjatakkistawad sõna wahetamist olnud; et nüüd seda aega mitte enam minu äraütlemise  läbi pitkendata, pean presidendi ameti wastu wõtma, nii kauaks künni ühendus meie keskes jälle asunud. Seda teile teadustades palun abikomiteesi kõige jõuga oma rahuliku korjamise tööd edasi tallitada. Ärge olgu keegi kahtlane meie asutama Aleksandri kooli kohta. Temast peab saama Eesti ülem kool. Meie püüame teda nii kõrgele nihutada, kudas asja aru lubab ja meie jõud ulatab, mitte üksi, et ta ülemat õpetust Eesti noorele soole annaks, maid ka õpetus wäärilisi eesõigusi. Kõrge riigiwalitsuse poolt meie kätte usaldatud toimetuste kohta ei wõi meie muidu isekeskis otsust saada, kui healte enamuse läbi. Tahame ühendust pidada, siis ei jää muud üle, kui wähem jagu peab suuremale järele andma meeles pidades, et meie mitte üksiku inimeste kasuks wõi meeleheaks tööd ei tee. Meie lahkume wiimati ükstõise järele kõik sellest tööst, aga asutus jäeb seisma tulema pvlwele teadustama,  et meie oskasime juba haritud seltskonna elu elada. Muidugi teada, saab meie asutus tulewikus siis ainult kestma, kui ta mitte liiwa peale rajatud pole, s. 0., kui kapital kindlalt ja kasulikult kaSsameistrite  waStamise all seismas on. See saab peakomitee  ülem mure ja hool ikka olema. Pecterburgis, 8. Augustil 1883. President J. Költt'. Osaw sepp. Eestlaste kodumaa ei kanna palju osawaid käsitöönika, sest et meil sarnased õpekohad  puuduwad, siiski juhtub waest mõni Eestlane osawuses ja .kunstides koguni kaugele jõudma ja lähab tihti kas wõi „ saksast" ette. Ma ei räägi täna suurematest kunstnikudest, kes kaugemal elawad, waid päris liht raudsepast; see mees elab Wiljandi linnas, nimega Kammar. Mina olen tema tööd, nuge, püssa, j. n. e. näinud ja pean neid paremaks kiitma, kui mitme wäljamaa wabriku tööd. Tema töö ei ole mitte üksi nii ilus, et Juut teda kohe „Jnglis" kiidab olewat, waid ta on ka tubli ja hea. Kammara habeme noa j. n. e. kõrwal ei ole wabriku töö mitte midagi wäärt. Soowida oleks, et ta oma tööd kuhugile näitustele wiiks, kus ta tõeste auu hinda wõiks saada. Kes Kammara tööd tahab tunda, see ostku mõni terariist tema käest. k. Järgmist kirja palutakse meid awaldada, mis heameelega teeme. Kiri käib nõnda: Teadustus Tütarlaste Tehnika käsitööde  koolist. Mitmepoolsete tungiwate soywide  peale teadustan, et ma wöimalikuks olen teinud, sügise uusi õpilasi wastu wõtta ja palun neid, kes kooli tahtwad tulla, minule seda Augusti kuu sees teada anda. Uusi õpilasi wõin aga ühe aasta peale wastu wõtta, sest kui ma koolile kuskilt poolt abi ei saa, siis pean tulem aasta, kui täieline kursus lõpenud, muutmist ette wõtma. Seie juurde wõin meel lisada, et möödaläinud kooliaasta töö poolest õige rikas oli, aga et wastäliste kihutamised, elawalt tarwitatud, omal kohal ka elawalt mõjunud oliwad, siis on mull sell aastal õige raske minewik olnud. Suurt tänu kõikidele, kes minu tööd kooli kohta ka möödaläinud poole aastal kergendanud on. Nimelt tänan suguwenda A. Danieli tema wäsimata waewa eest, mis ta kooli laulukoori juhatamisega näinud; peale selle Kullamaa neiusid ja peiusid, isand Ponamari  Kolgalt, materiali muretsemise eest, isand Kuusmanni.  Lagedilt, isand Hermsi Tallinnast, isand Ebro Tallinnast, kes masina parandamise tööd ilma maksuta teha on lubanud, ja isand Kromeli Kullamaalt tema mitmekortse waewa eest. Raha on kooli heaks vhwerdanud: Põltsamaa Eesti Põllum. Seltsis priitahtlikult kokku pandud . 14 rbl. kop. Tartust, mitmed naesterahwad . 6 „ „ Kullamaa Aleks, kooli näitemüügil kogutud 5 „ 80 „ Isand G. Danieli läbi Kanapäält 4 „ „ „ Annis Saaremaalt ... 5 „ „ „ Kromel Kullamaalt... 1 „ „ „ Adler Kolgast .... 1 „ „ Üks tundmata 25 „ - „ Üks tundmata ...... 1 „ „ Kõiki weel tänades, julgen loota, et Eesti rahwas ei ole ilmasjata mind mitu aastat wõidelda ja tööd teha lasknud, ja nüüd, kus see töö juba lahkemaste edenema hakkab, mulle appi tõttab, sest juba hakkab töö ja mure üle ühe inimese jõuu käima. Watatie Johanson-Bärna. Põltsamaalt. Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi peakoosolek 24. Juulil 1883. EL president A. Rose mitte, koosolekule ei olnud tulnud, siis algas abipresident Thomson koosolekut. 1. Minewa kordse koosoleku protokollid lueti ette ja kinnitati. 2. Tulema aastase korteri pärast otsustegemine jäeti tulemase koosoleku peale. 3. Abipresident Thomson pidas kõnet" „Jlmade ette kuulutamistest." Kõnepidaja rääkis esite Kalendrites seiswaist ilmade ette kuulutamistest,  mis aga enamiste waletada ja põllumeest tema töö juures eksitada. Ka ilma klaas, ehk nõnda nimetatud õhurõhu mõõtja näidata sagedaste, mis tõsi ei ole Et hea ja kurja ilmade ette kuulutamine põllumehe maga tähtjas ja tarwilik olla, siis ei wõida ta ennast mitte uisapäisa ülemal nimetatud ilmade ette kuulutamiste peale toetada, maid palju kindlamat otsust tulewaist ilmadest anda lindude lendamine, putukate tegewus ja nähtawused õhuruumis. 4. Auuliikmete pärast läbirääkimine jäi töise korra peale. 5. Selts tegi otsuseks, Seltsi korterisse seina külge üht küsimiste kasti üles panna, kuhu iseäranis põllutöösse puutuwad küsimised sisse pandakse ja sealt Seltsile, eestseisuse poolt wastuse andmiseks etteluetakse.  6. Tulewane koosolek määrati ära. 7. Abipresident lõpetas lühikese kõnega koosolekut, mille peale Selts waimustawalt Keisri laulu laulis. Kirjutaja: Lillak. Wolmarist. Läti ajalehe „Mahjas Weesis"e sees seisab järgmine naljakas kuulutus: Annan seeläbi  teada, et Riia-Wolmari ja Wõnnu Walga kreisi jauks talupoegade wäljanäitus (!!) ja nendesamadega  koormawidamise (!) proow ja pärast auuhindade jagamine 24. Augustil s. a. Wolmaris ära peetud saab. (Allkiri.) Peeterburgist. Peeterburgis seati hiljuti kommission  kokku, keS seadusi selle üle pidiwad kokkuseadima,  kudas wabrikute omanikud surmatud  ja haawatud wabriku tööliste eest peawadwastutama. See kommission saada oma töö nüüd „NorvoSti" teatuse järele ülemale poole kinnituseks ette panema. Komisjon on heaks arwawanud,  kahjutasumist wabriku omanikudelt, mäekaewanduste  peremeestelt ja ehitajatelt nõuuda, kui keegi surmatud ehk wigastatud saanud, järgmiste põhjuste pärast: o) puuduliste masinate pärast, puudulise masina wäe eest kaitsmise pärast, masinate katkemise pärast, mis katalte lõhkemisel ja keemia oluste plahwatustel sünniwad; b) ametnikude hooletuse pärast, ehk wabriku  omaniku wõi tema woliniku käskude pärast, millede läbi õnnetused sündsiwad, niisama ka õnnetuste  pärast, mis iseäralikult keeltud töö ajal ette tulewad; e) industrii wabrikutes, kus terwisele kahjulikke  asju walmistakse, on wabriku omanik üksi siis wastamise all, kui haigused hooletuma terwise eest hoolekandmise läbi tulewad, ehk kui näidcsta wõib, et haigus suurema hoole läbi oleks tulemata jäenud, nagu näituseks rohkema tuulutamise läbi zc. Kahjutasumise kõrguse kohta on komisjon heaks ! arwanud, et see kahju saaja palga järele protsentides ära määratakse, kus juures järgmisi reeglid tuleb tähele panna: 1) Surma korral peab tasutud saama: u) arsti kulud; b) matuse kulud; e) nende kahju, kes õnnetumaga oma toitja kautafiwad järgmisel wiisil; leskedele 50"/° surija palgast (kuni ta mehele ei lähä); alaealiste lastele, kui ema ehk wõeras ema elus, kuni j 15 aastasele, üsna isa-emata lastele 25"/°; surija waese wanematele 16"/,.. Kõik need tasumised ei tohi aga üle 75"/,. (?) sureja aastapalgast olla. 2) Kui keegi wiga saab, mis teda tööle kõlbmatuks teeb, siis peab wabriku omanik kõik arstikulud temale ja muud kahju kui sureb, sugulastele maksma, ! peale weel, kui inimene eluajal enam tööd ei Või teha, temale täie aastapalga, kui ta aga sugu teha wõib, siis wia suuruse järele 25 —75"/.. aastapalgast iga aasta maksma. See seadus toob siis wabriku töölistele tähtsaid kergitust, aga kuda üeldud, peame tema kinnitamist alles ära ootma. ! Peeterburgi rahawalmistamise kojal on tänawu aasta järgmised summad metalli-raha malmis lüüa: kullast poolimperialisi 33,000,000 rubla. Kolmerubla  tükkisi 450,000 rbl.; Imehinnalist hõberaha ! 700,000 rubla eest; sega hõberaha 1,500,000 rubla; j waskraha 300,000 rbl.; peale selle weel 132,000 rbl. eest auurahasid, stemplid j. n. e. Orenburgist. Wene ajalehele „Or. List." teatakse  Orskist, et sealne kreisi peamehe abi, baron Tiesenhausen, hiljaaegu iseenese elu wõtnud. Koleda teu põhjuseks olnud baronil suur raha puudus. Surnu keha juurest ei leitud ka mitte kopikut. Soomemaalt. Helsingi ajalehed Leatawad, et wiimasel maapäewal otsuseks tehtud palwet, Soome ajakirjanduse wabaduse kohta, ülemal pool mitte kuulda ei ole wõetud. Ühelhoobil on aga senatile ülesse antud, selle seaduse kohta ajakohalisi muudatuse  plaanist ette panna. Sakala Ööpik. Luuletanud ja wäljaannud A. RenniL, trükitud Wiljandis F. Feldti kirjade ja kuluga 1883. „Sakala Õöpik," kui teda selleks tohime nimetada,  on 44 lehekülge paks ja tema seest leiame 63 laulukest. Laulud on igapidi wäga wiletsad ja laidawad awalikult oma meistri üleannetust, kes neid enneaegu werisulis pesast wälja awaliku wäljale wiis. Lauliku põhjusmõtted ja eesmärgid laulu luues on ilmasüütad ja head olnud, seda tunnistawad laulude pealkirjad, aga et Wanemuine tema töö juures ei ole walwanud, sellepärast on „mäge sünnitades" „hiireke" ilmale tulnud! Watame näituseks paar salmikest. Lehekülg 17 leegib laulik: „Täna mina nägin õitsmas „Ühte roosi lillekest „Minu südames siis tõusis „Wäga kange igatsus „Seda roosi omal saada „Jgawesse ehtese „M'ule lubas ta ka jääda „Kuni elu otsani j. n. e." ehk lehekülg 39: „Tõe jut laiendad teadust „Laimamine hääwitab headust „Wale sünnitab riidu ja tüli „Rikub rõõmu ja rahulist elu; „Siiski sõber sa armastad walet „Rõõmustat seega kuradi palet!" Mis see kõik oli nüüd? Kus jäiwad siin mõtted, riimid j. n. e. mis seutud kõnes kindlaste nõutakse? Suurema jau ridadel riimist ei olegi, mõtted on kõik sõna rohkuse sisse ära uppunud ja mõnes laulus ei ole mõõtki õige. „Sakala Ööpiku" esimese laulu töine salm tunnistab isienesest wäga õigeste: „Tema heal on alles nõder „Ja nii wilets, segane; „Tema keel on wäga kidur, ,M ta kosta kaugele!" Kui meie Kolewlaste laulu ridade otsast kolawad  kõlgsud maha arwame, siis wõime küll Eiseni, Ederbergi ja töiste sarnastega wõrrelda, aga ei mitte kellegi tõsise laulikuga, kelle maimusse kõrgemalt  jumalikku jagatud ja kelle rinnus Wanemuine laulu-meri laenetab. Kahju, wäga kahju et „Sakala Õöpik", meistri eksitust tunnistades, wõerast nime oma otsa ees kannab! Tema õige nimi peaks olema „Kuressaare kodu-kana", kus ta ilmale olla sünnitatud. Mõak.