NWiva. kui' «aMrl«e-mM»tumat rahwuse-ülbust. O« leiab, et MM keel Gwang. Outh. Mkm kaSmandtk  ia holulaps oli, kvS omalt poolelt jÄtte selle Saksa maimu lapS oa, kes meie nrmuliõte Keisrite kaitsusel meie kallil kodumaal täuine rahulikult tallitanud ja EeSti rahwa haridust tasaselt, ilma kiirata kosutanud on. Kui kangele MaguartaSte rahwuse tuhin neid juba .edendanud' on, seda wõib herra Dr. Hermann TiSza-Eszlari protsessist õppida. Seesugust .edendufi' ei arwa meie Eestlastel Maia olema. Sellega, mida .EM PoStimeeS' meie lehest kirjutab, Mega annab tema üht õige õpetlikku eesmärki, ltkuiba tõtt MktdeS waletada wsib. Seesugune maletamine on aga meie avwataS meel oma järgu madalam ja halwem, kui otsekohene maletamine, sest see tunnistab maletaja mehise julguse puudust. Tunnistage, herra Dr. Hermann, knõ jamtlla .Tallinna  Sõber' mitte EeSti keele ja EeSti kirjanduse eest kostnud ei ole, kuS meie ehk koguni EM keele õiguse waSta pannud oleme I Kui Teie seda mitte ei wsi, siis otsige selle tembutamisele ise üht parajat nime. Meie ei taha sellega oma õrnemaid lugejaid pahandada. Ja seesama .EeSti Postimees', kes situ rahwusliku wlhawaenu ärritamisega EeSti rahwa iseolemise põhjust võntStab ja kõigutab. GeSti keele häwitajatele kiwa kätte kannab seesama tahab Slleksandrikooli aSjnS Sakalaste waSta wõidelda! Wiletsamat polittka küpsuse puudust ei ole tüll meel nähtud! Just see ärritam Sakalaste maim keda meie kodumaa iseolemise kantsi, meie Ewang. Luth.'kiriku kõige kawalam lõhkuja, Karl Robert Jakobson, meie kodumaa pimmle kandis ja tigeda malemaimn piimaga rammusaks imetaS, just see Sakalaste walm tahab herra PaStor Hurti Slleksandrikooli juhataja ametist mälja tõugata, sellepärast, et tema Ewaug. Luth. usutunnistuse kiriku. EeSti kiriku õpetaja on. Tema asemele tahawad Eesti maimu, Eesti hariduse ja EeSti keele kawalad lõhkujad ja häwitajad Professor Kölect Slleksandrikooli  juhatajaks pauna. Kes seda ei näe. selle silmad ou kamalast üleskeerutatud mihamaenu tolmuga täidetud. Langeb Eesti rahwa juhatus jäädawalt selle erakonna wõimuse alla, sits et kuule meie järeltulijad kolmandemaS pvlmev, Baltimere rannal enam mitte üht Eesti kee li sõna! -- Selle erakonnale kannab aga ka .Eesti PoStimeeS',  selle oma meeletuma mihamaenu .juhtkirjaga', leikamaid sõeariistu kätte. Vastseliina kihelkonnast, Wõru maakonnast,  on meile iikS selle maakonna keelemurrene kiri saadetud.  miS juba Jaanikuu S. pääwal kirjutatud on, mis «aa kusagil peale kuu aega kinni seisnud olema näitab. Kirjasaatja lahke luba peale looteS, paneme saadetud sõnumid  ületildiseS EeötikeeleS oma lugejate ette. „ Jürikuu 25. päSwal, pärast lõunat, möllas Wastselitna  waldaS Sandi külaS nii äkiline ja kange torm ehk tuulispask, et arwata waewalt pari minutiga kõik selle küla hooned ära rikutud oliwad, kokku 18 hoonet. Kõigeil hoonetel oliwad katused pealt ära pillatud, sarikad ja latid ära purustatud. Mõnel hoonel oliwad ka seinad fiSse langenud. Kaewu salwed. mis maapinna peal seiflwad, oliwad üleS keerutatud..ja kaewu misatud. Kõik aiad oliwad  Ümber lükatud. UkS suur palk, mis paiga peal maaS seisis, oli tormist üleS keerutatud ja teise paika weetud. JmekS panna on, et ühel wanal aidal torm koguni tabaluku  ukse küllest kiskus ja aita wiskas; ka aida seinad oliwad lõhutud. Kõik kahe kalu õue oli puu ja õle prügiga  täidetud. Õnneks ei ole keegi surma saanud. NaeSterahwaS,  kes enamist kodu oliwad, oliwad nii meele heitmisel,  et wiimse pääwa arwaflwad tulnud olema. MeesterahwaS  oliwad enamist metsaS tööl, kuS tormi mitte ei olnud. ÜkS tükk wana palgi metsa, 3 wakamaad suur, miS talude ligi oli, on nii ära murreldatud. et sellest muud saada ei ole, kui ahju puid. Kõigest sellest metsast on aga kaks puud seisma jäänud, muidu on kõik sülla kõrguselt  maha murtud. Üks suur kuusk, mis umbeS 4 sülda tütkast 15 tolli pakS, oli kuueks tükiks murtud. JmekS on panna, et see torm ei ole rohkem, kui waewalt paar werSta pikuti ja 50 künni S 0 sülda laiuti käinud. Muidu on meil, Jumal tänatud, tema anne kaunis iluS. Ilmad on õige soojad ja meie oleme ka oma jägn wihma saanud. Nukis tõutab paiguti rohket letkust anda; paiguti on aga rukis ka talwisest paksust lumest rikutud. Tõu wilt on ka kauniste üleS tõuSnud ja põllumehe südnt  rõõmustanud. . . Peale selle elatakse meie pool kaunis wagusat elu, ehk küll ka oma jägn halwust kuulda on. Nimelt kantakse ka meie pool tubliSte hoolt toolide eest. ja on selle eest meie auuStatud õpetaja herrat südamest tänada, keS wäsimata hoolekandja on, ees ja taga, kooli aSjul ja muil avjul. Kui ühel koguduseliikel midagi ette tuleb, ja tahab wahest targemate käest nõuu küsida, siis wõtab meeS kepi kätte ja ütleb: »Väheu käest nõuu küsima", olgu see ilmalikku» wõt waimulikkus aSjaS. Ja keegi et tule troostita ja nSuuta tagasi, olgu tema kalewi wsi kaltsu kandja. Aa kõikide suust kostab see palwe, et Jumal teda Magu ja õnnistagu/ K. S. Tartust. Selle kuu tl. pääwal oli Tartus jälle tulekahju. Haberli mäja, Kälva uulitsal, oli süda pääwa aeal põlema läinud. Aa Fifcheri puuwirnad. mis selle maja körwas seisawad. oliwad juba põlemas, kui tuletõrjujad  senna jõudfiwad. Sume ja raske tööga sai tule laiemale  minemine lämmatatud. Haberli maja on palju kahju saanud Rõngu kihelkondas on loomatõbi tõusnud. Mõned  sarwloomad ja mõned hobused on langenud. Arstlikust abist et ole puutust. Mõrust. Lehekuu 31. pääwal laskis wahisõldat wangikoja ülewaataja, Jwan Mett i maha. Soldat ütleb, et Mett wangidele läbi akna tubakast kätte toppinud olla. See wabandamine näitab natuke nõdra jalge peal seisma. Riia st. Riia näitusel on ülepea 490 auupalka wälja jägatud. Nende keSkiS oli: a) 42 kuld medaljet ja selle sarnast auupalka; b) 33 hõbe medaljet auudiplomiga;  ä) 172 hõbe medaljet ; s) 137 wask medaljet; x) 106 kiituse kirja. Kõigist kõiki oli 854 töösaatjat omalt maalt ja 77 saatjat wõeralt maalt, kes aga põhjaSkirja järel auupalka saada ei wöinud. Selle aasta käikus on Liiwimaa eramõisadest 78 talukohta, ühtekokku ligi 320.000 rubla eest, peremeestele päriseks müüdud. Hind kõigub 140 rublast 270 rublaui thalre pealt. Kroonumöisadest on 34 kohta müüdud, ühtekokku  1747 „ dessätini. Hind kõigub 14 rublast 135 rublani deSsätini pealt. Peale selle on Saaremaal üks talukoht Lümada kroonu mõisast ära müüdud, ilma et selle suurust üles autud oleks. Liiwimaa linnade elnrahwa aru on, wiimase rahwalugemise  järel, nüüd wälja antud. Selle järel oli 29. Jõulukuu pääwal 1881: Riigas 169,329 hinge, TartuS 29,974 hinge. PärnuS 12,966 hinge, Wiljandis 5325 hinge, WõnnuS 4269 hinge, WalkaS 4200 hinge, KuresaareS  3454 hinge, Mõrus 2697 hinge, Wolmaris2SoB hinge. LemsaluS 1814 hinge, Schlokkis 1360 hinge. Senator ManaSsein on nende pääwade seeS Kuresaare  linna, Saaremaale sõitnud. leiame meie järgmise kirja: Inglismaalt  tõime minewa nädali lühikese teaduse, kuida riigiwalitsusel  seal süglaw watsemipi, dinamiti- ja tuletungla meestega tegemist on. keS salaseltsi tahawad asutada. Ühtlast  teatasime, et üks John nimeline noor nihilist oli kinni wsetud, keS 1. (13,) Junil oma sõbra Jamefile ühe salaseltsi  asutamise kulsekirja oli kirjutanud. Hirmus on see küll, et ühes Jumalakartlikus maaS aSjad juba häbemata ajalehtede ässitamise waral nii kaugele on aetud. Löögu iga ülem oma waStu rindu ja katsugu järel, kas ta ses aSjaS süüaluue ei ole. et ta nende lehtede laialelautamtst ei ole ennemini keelnud. Süda wäriseb mõeldes, mis hirmsad ssnad ses ülemal nimetatud kirjas riigiwalitseja kohta seisawad. Kuida ajaleht .Ms ?ressut" teatab, on John Bintmann oma sõbraga wangis ja saab peagi kulda kaewama saadetud, kus tal aega on järelemötelda, kuhu ,parema rahwusliSte ajalehtede' lugemine teda on aidanud,  kes oma tulega soolatud kõnesid ikka nende sõnadega lõpelawad: „koä savo tke (Jumal õnnistagu Kuningast' JuglaSte Kuningalanl. T. S. toim.), aga nende süda on kaugel sest ära.' Ega aunStatud toimetus meile pahaks ei pane, kui meie seda sõnumit mitte sõnalt ei usu, waid üksi aga asjalt ja maimult.  Wist on seda .Inglismaad' siinpool kanalit otsida, wtst kannawad ka ,Johu' ja , James' omaksete kesbiS ja kaelakohtu ees koguni teisi nimest. Jumala puhastagu  meie kallist kodumaad ja meie armast rahwast kihwtisest  umbrohust! ,Kell körwad on kuulda, see kuulgu!' muidu tuleb tallitseja ja paneb rõnga ninasse! Meie tähendame weel omalt pvolelt, et mad' mitte üksi kõrged kohtnherrad ei ole, waid ka küla ja pere wanemad. Peterbur gi st. Selle kuu 16. pääwal sai Krasnaja  Gorka lahe peal suur meremäe mänöwer peetud, kus Keiser ja Keisri-Praua oma kõrge perekonnaga jukres oliwad.  Ilm oli heitlik, fiiSki läks manöwer heaSte korda ja KeiSri Majestäti poolest on kõrgematele ja alamatele pealikutele ja söeameestele Kõigekõrgemat tänu kuulutatud. Selle kuu 22. pääwal saab Majestäti, meie armastatud  Keisri-Praua nimepääw peetud. Kõik tütarlaste koolide kaswandikud koguwad ennast sel pääwal Smolnä kloostreSse, Jumala teenistusele. LeSkede maja saalis saab neile löunalaud kaetud. - Peterhofi lahe peal saa-vad uhked tulemärgid üleS lastud ja kõik lahe saab walguStatud.  Teist pidust ei saa Keisrikojas olema. Keiserlik Kõrguõ Suurwttrst Wla d i mir Ale k - sandrowitsh, söeawäe ülem käsuandja, pidaS selle kuu tS. pääwal Krasnoje.Selo laagris oma nimepääma. Guurwürst ja tema abikaasa Suurwürsti-Praua Maria Pawlowna wõtfiwad kõige ülemate pealikute ja Leibgatde- Dragonirttgementi pealikuwkogu õnnesoowimifi waSta. Soldatid oliwad teenistusest vabastatud. Ülema kommando käsu peale kannawad soldatid laagris ükfi kergeid miitfifi. Karuseid mütsist peetakse suwel liiga raskeks ja palamaks. Peterburgis kaevatakse wäga selle üle, et weewärgist  haisewat mett majadesse lastakse. Weewärgi walitsus wabandab ennast sellega, et wäga palju weikeid kalu mõõda Neewa jõge Laadoga järwe ujuda; sellest saada wefi toore kala haisu. (?) Siiski saada weewärgi peatorud nüüd hoolega läbi pestud. Uute Laadoga kanalite west on nii palju alanenud, et madalast käiwaid aurulaewu, kaubalaewade  läbiwedamisekS kutsutakse. Kui neid ei saa, sits tahetakse laewu hobustega läbi wedada. Pealinna lehtedes ja ka wõeramaa lehtedes teeb juba kroonimise pidudest saadik üks kõne suurt kära, mida Moskwa Linnapea Tshitsherin sel söömalaual pidaS, mis kõige kokku tulnud Weneriigi Linnapeadele antud sai. Selle kõneüleonennastneedomamaajawõeramaapwabalased" wäga pahgndanud, kelle salanõu» wasta see käis, kes ärritatud  „rahwä" nimel wõimust oma kätte kiskuda ja korralist  walitsust lõhkuda Nemad karatsefiwad selle sile kodustes ja wälistes „wabameelistes" lehtedes, nimetastwad seda Keisri teatamiseks ja lautastwad  juttu wälja, et Tjhit herin oma ameti pealt wisatud ja »kohtu antud olla. Nende teutamiste, ärritumiste ja tühja juttude wasta on nüüd Tshitsherin ise üles astunud.  Tema näitab, kuida just need Keiser Aleksander 11. walgustatüd maimu teutajad on, keS tema seaduste ja rahwa elukorra uuendamist selleks kurjaSte pruugiwad, et nemad seda uuendust oma erakondliku wägiwalla põhjuseks teha pküawad, ennast uue seaduse kirjatähe peale tuetäwad, aga selle seaduse waimu maha rõhüwad ja häwitawäd. Tshitsherin kirjutab ühe Prantsusmaa mõistlikuma lehe sees lõppeks: „Pea peaksime meie kartma, et nende uuenduste otstarbe  muud ei oleks, kui aga kasulikust ja tafaseid linnawaltksufi,  keS oma kohaliste tarwituste eest mõjuwat hoolt kannawad, waremini ehk hiljemini awaliküdekS rahwakogudeks  muuta, kus kõige kentsakamaid mõtteid wälja sigitakse. See häda, mis Prantsusmaa õigetele isamaa poegadele suurt hirmu teeb, see on meil juba kätte tulnud. Kui aga keegi selle häda wasta üles astub, siis kujustawad need ,wabameelifed allMoidjad" teda „ Keiser Aleksander 11. wabameeliste seaduse waenlaseks. Kütt oleks aega, selle, meie ärasurnud Keisri nime häbemata ja toore karjaste pruukimisele otsa — Meil näitab, nagu ei maksaks see mitte meie laiema isamaa  kohta üksi. Meie ligemal kodumaal on ka neid, meie Körgestõnsa Keisri õnnistatud nime kurjaste pruulijaid. Tema seaduste wööriti tähendajaid ja solkijaid rohkem, kui neid „ Baltlaste külma were" soojendajateks just hädast kulub. ,T. S." toim. - xHannowre Töödelehe" järel saadakse Wene riikis aastas umbes 40,000,000 puuda soola. Sellest tuleb merest 6,5°/., mägedest 32.4 °/o. soola järwedest 61,»°/»- Soola järwed on enamist Astrakhani kuberckangus ja Krimmis. Ka mõnes Zda-Jndia järwes on soola. --- Kümne aasta eest sai Kõigekõrgema käsu peale Arhhangle kubermangude talurahwale lubatud, sealife kroonu maa peal soosi kuiwaks lasta, teist tarwitamata maad tarwiliseks  teha, metsa laaStata ja nende maade peal elama hakata, selle kaubaga, et nemad 40 aastat uute maade pealt kruntraha ei maksa. 3ga hinge peale langeS künni 15 dessätini. Et põhjapoolised maad rutemini rahwaga täidetud saakflwad, on Arhhangle Kubernõr wiimasel aastal nõüu annud, seda maade rookimist ka teistele, kui Arhhangle kubermangu talurahwale, lubada. Selle üle saab nüüd RiiksrathiS nöuu peetud. Peterburgist kirjutakse, et selle aastased niisked ja svojad ilmad seal ümberkaudu wäga rohkest seeni kosutanud on. Koormate kaupa tuuakse neid Peterburgi turule ja müüakse odawa hinnaga. Kahju, et meie maarahwaS enamist weel seda toitu tarwitada ei oSka. Soomemaalt. GustavSverdi kindluses, Sweaborgi juures, läks, ühe suurema suurtüki laadimise juures, püssirohi  enneaegu põlema. Üks unterohwitser ja wiiS soldatit saiwad haawatud. Warshawtst. Kange rahesadu, mis kolme nädala eest oli, on Warshawi kubermangus järgmist kahju teinud: Nowo Minski maakondas on 140 deõsätini rukki põldu puruks peksetud, Grojezi maakondaS on kolmeS külaS 50,000 rubla eest kahju tehtud; kõige suuremat kahju, umbeS 100,000 rubla, on rahe Blonie maakondas teinud. Kaluga st. Selle kuu esimeSte pääwade on rahe Peremõishli, Medõini, VarowSki ja Malojaroflawezi maakondades  uMbeS 40,000 rubla eest kahju teinud. ShiSdra maakondaS lõi rahe selle kuu 10. pääwal palju wilja ja kanepit maha. Kahju ou 92,000 rubla suur. Rahe terad oliwad kana muna suurused. Ilmad on palawad, heinategemine  sigib heaSte. RüklS on küps ja leikuS ön paiguti algatud.