lootuS see teeb m?ile weel suuremat kahju selle lootuse wasta wõitlewad wägewast Lääne-Europa hariduse abinõuud. Mida rohkem meie oma wilja iga hinna eest maailma turule saadame, seda rohkem püütakse meid sealt tollide läbi eemale peletada need jääwad aga mõjumata,  kui meie rohkem wilja turule ei saada, kui seal tariviS läheb. Seda piab meie päiwil põllutöö kõrgem majapidamine tähele panema." Kuida lugejad näewad, on see kiri esimeses joones suurpõlln - peremeeste ja iseäranis Wenemaa seespidiste kubermangude suurpõllu - peremeeste kohta kirjutatud ja selles on näidata tahetud, et lääuepooliste riikide wiljatollid,  mis meie wilja hindasi nii kardekawalt alandawad, mitte politika kiustlemiste pärast kõrgendatud ei ole, waid iga maa enese põllutöö kaitsemiseks. Niisamati ka, et need tollid enne ei alane, kui Wenemaa põllutöö mitte teisele joonele ei pööra, kui ka seal mitte wilja üleliialise kaswatamise asemel loomi kaswatama ei hakkata. Wene talurahwa külge need arutused suuremaalt  ei puudu, sest loomakaswatamisekS, kus muist põllumaad põlluheina kaSwatamiseks piab wõetud saama, kulub rohkem maad, kui Wene talnrahwal seda on, ja kulub ka kindlast rajatud talukohtafi, kus peremees ikka oma enese tahtmist mööda ja teistest tülitamata, tallitada wõib, kuna Wenemaa seespidistes ki bermangudeS seesugust talukohtast ei ole, waid ainult koguduse maad, mis igal aaStal uueste wõib hingeinaa tükkideks ja tükikesteks jägatud  saada. Korraldatud mitme-põllu tõstandusteks ei wõi siiS ka see liikuw koguduse-maa iialgi jägalud saada, kuida põlluheina kaswatamine seda tingimata pärib. Karjamaade  parandamisest, korraldamisest ja hoidmisest ei wõi seal ka mitte juttu olla, sest karjamaad Wene kogudusemaal  ülepea ei ole, waid põhja-läänepoolistes kubermangudes  üüriwad talupojad enamist mõisa metsa karjamaaks ja teewad selle eest tegu, kuna korraldatud loomakaswatamine  ka tingimata korraldatud karjamaad ehk koguni külwatud psld-karjamaad pärib, mis seatud tõStandustekorral  pärast jälle wilja ja põldheina alla saab pandud. Teisiti on selle poolest lugu meie kodumaal. Siin on taluperemehed Wene taluperemeeste kohta otse suurpõllu-peremehed ja talukohad on mõisaherrade hoolekandmise  läbi kindlateks isikohtadeks talumõisadeks  korraldatud,  kus kohapidaja lahkest ja teistest wõimalikult tülitamata tallitada ja oma paremat osawust mõjumaks teha wõjb. Nüüd, kus wiljahinnad wõeramaa tollide läbi nii raskest alanewad ja meel alanema kipuwad, kus ka kartnhwlite hinnad wiina-aktsiside ja jälle wõeramaa tollide läbi nii kangest on alanenud, nüüd piakfiwad meie taluperemehed  ka seda arutust tähele panema ja oma suuremat  hoolt loomakaswatamise peale heitma, mis peale juba nii sagedast tnngiwalt tähendatud on. Kui ka taluperemeeste  kitsam asi neile luba ei anna neist liha ja wõi wäljawedamiStest tegewalt osa mõtta, milleks meie kodumaa suurpõllu - peremehed oma keskis seltsist asutannd on, siiski ?i ole need seltsid taluperemeeste majapidamise  kohta ilma kasuliku tähtsuseta. Mida rohkem suurpõllu-peremehed oma karjalauda-saaki maailma turule saadawad, seda rohkem langemad selle poolest meie kodumaa  turud weikepõllu-peremeeste walitsnse alla, kuS nende karjalauda-saakide hinnad siis tõusma piawad. Meie kodumaa korraldatud ja paraja suurusega talukohtade peal on parandatud loomakaswatamine wäga heaste wõimalik ja selle mõnul wõiwad taluperemehed ennast nendest kurwaist  järgedest peasta, mis läbi ka meie kodumaa põllutöö  wõeramaa tollidest rusutud saab. Meie näeme sellest aga ka uueste ja selgeste, kui wäga need ekfisiwad, kes nii käreda healega talukohtade lõhkumiseks õigust pärisiwad  ja nii haleda healega palusiwad. Talukohtadel piab kohaline suuruS olema, kui taluperemehed mitte igasuguste  wäliste ja seespidiste wintsutamiste alla ei pia langema ja nii wõimatumaks saama, et nemad enam tähtsad  riigi-kodanikud ja oma maa ja rahua kindlad tugid olla ei wõi. Üleüldised sõnumid maailmast. B alti?liS, Lehekuu 28. pääwal Saksamaalt tulewad sõnumid, etKeiserFridrich sellest wäfimusest kergest toibunud on. mida asumine Charlottenburgist  Potsdamisse temale tegi. Köhimine ja mäda wäljaheitmine on mähenenud ja Keiser on palju schlosS Friedrichkroni parkis, kus temale põesaste marjus telk on üles löödud. Aealehed, mis hakatusest saadik Dr. Mackenzie juhil kirjutastwad, kuulutawad jälle kord kangema rõhuga, et haigus koguni mitte krebs ei olla. Keisri kurknõ läinud  mõne nädali eest suur paese lahti, kust siis palju mäda jooksis ja millest tuli, et kõik maailm arwas, kõrge haige surma olla igal pääwal karta. Selle paese ase hakata  nüüd paranema ja nahk hakata peale kaswama, kuida seda krebfi haiguse juures iialgi näha ei olla. See nähtus  anda lootust, et Keiser Friedrich ehk ometigi weel taieste terweks wõib saada. Teiselt poolelt ei taheta seda aga õiete uSkuda. Aeg saab näitama. Berlinis kõ- mises midagi Ministritewahetusest, nimelt nendanimetatud lehtedes. Preussi wiimasel  Maapääwal sai Ministeriumi ettepanekut mööda otsuseks tehtud, et rahwasaadikud Maapääwale edaspidi wiie aasta peale pidiwad walitud saama, kuna nende ameti-aeg senni kolm aaStat kestis. Seda nut seadust on Keiser kinnitanud, ei ole seda aga tänine meel mitte ametlikkus  lehtes kuulutada lasknud. Sellest tahawad nüüd „wabameelised" erakonnad arutada, et Keiser seda seadust koguni mitte ei taha maksmaks saada lasta, mida Maapääw  ainult sellepärast olla wasta wõtnud, et rahwasaadikud,  keS seal nüüd istuwad, »walitsuse sündmusel" walitud  olla. Saab aga üks seadus, mida Maapääwa mõlemad  tuad wasta wõtnud on, Keisri poolest tagasi lükakatud,  siiõ on see üks walitfuse-tegu, mida wastataja Minister piab alla kirjutama. Seda ei wõiks aga Seespidiste  aSjade Minister von Puttkamer ega ka Würst Bismark, kui Preusfi Miuister-Prisident, alla kirjutada, sest seda on nemad ise Maapääwal ette pannud ja on selle eest kostnud. Kui nemad seda aga mitte alla ei kirjuta, fiis on nemad riigi wägewama wõimuga teisiti mõttes ja siis piawad teised mehed Ministriteks kutsutud saama. Hoidlaste lehed kiunitawad, et selle seaduse kuulutamine  ainult wiiwitatud on, mitte Keisri poolest ära keelatud, sest Keiser Friedrich ei olla üks Mouarch, kes täna oma nime alla kirjutab, homme maha kustutab. Põhjust armutakse sel jutul aga ikka olema ja sellepärast olla Würst Bismark ootamata Berlini tulnud. Läheb wabalaste lootus täide ja saab see Maapääwa-otsuS Keisri poolest tagasi lükatud, siis wõi'B sellest mõnda uuendust tulla, mille järjed üle Preussi ehk ka üle Saksamaa  piirete mõjuwad. Kõrgemates paikades ei arwata seda aga weel mitte, kui ka mitmed tähed uäilawad, et Keiser Friedrich rohkem üendanimetatud poole hoiab, kui Würst Bismark, kes ka siis wist ikka Saksamaa  Riigikanzleriks jääks, kui tema Preussi Ministrr- Präsideuti ametist taganeks, millest tema ülepea juba ammu tüdinenud on. Austria Ungrumaal räägitakse ikka mee! palja Ungrumaa  Minister-Präsidcnti kuuest ofawõtmise wasta Parist näitusest, mida ühe mässamise auu-mälestuseks plaanitakse, mille käikuS Austria Keisri - tütar Maria Au tõin ette mässajatest  were-kirwe alla weetnd sai. Nii wähe see ka Keisri-alamate kohaline on, siiski kiustlemad mitmed ringkonnad,  nimelt Slawlaste keskist, selle kõne wasta, sest osawõtmisel sellest näitusest, lootfiwad nemad ennast rohkem Prantslastega wennastada ja nende abiga oma Kõikslamimõtte  täitmise ligemale jõuda, kui see „möte" ka Monarchi-riigi  mõttest kaugele kõrwake läheb Prautsusmaa Saadikule on Graf Kalnoky wastannd, et Minister vou Tisza oma kõuega mitte Prantsusmaad ei ole pahandada tahtud, maid ainult Äustria-Ungrumaa alamate tähelepanemist  nende kahjude ja pahanduste peale juhtida, mis neid sel näitusel ehk ootawad. Prantsusmaa Ministerinm on selle seletusega leprinnd, leppimata" erakonnadade lehed urisewad aga ikka weel õige tigedast Ungarlaste wasta. Bõhmimaal on ka Tschechilased oma nõun katki jätnud, sellest näitusest osa wõkta. Näitnse komitee ParissS ei ole Böhmimaale üht iseäralist jäutust sellel näitusel lubanud ja see on neid pahandanud. Ungarlaste lehed kinnitawad, et koguni mitte waja ei olla Minister von Tisza kõnet Pranslaste eeS kuidagi wabandada. Prantslased  rääkida ikka kange rõhuga omast sõbrustnseft Venelastega  ja see häwitada nende sõbruStust Ungarlastega iseenesest ära. Norramaa on ennost Prantsusmaa näituse aSjus teistest Europa Monarchi-riikidest õige silmapaistwal wnsil lahutanud. Seal on Ministerium selle näituse osawõtmife  abiks 75.000 krooni pärinud ja Storthing on koguni 100,000 krooni lubanud. Sellega tahawad Norralased näidata, et nemad ,wabamad" on, kni Rootslased, kes selleks ühtigi ei anna. Ime ei ole see mitte. Norramaal  õpetab uutmoodi apostel Bjõrnsen-Björnestjerna juba aaState kaupa ,naiSterahhwa wabadust", wabastamist usu paeladest ja teist seesugust kõlarvat ja kohisewat ,wabadust".  Et see ühes ka Kuningate ja Würstide walitsufe alt tähendab, seda on iseenesest mõista. Daanimaal peetakse suurt üleilmlist näitust kõrgeist käsitöödest, kunsttöödest j. n. e. Tänine on 8916 näitajat  oma asju wälja pannud, kõik Taanimaalt, Daaniasnmaadelt,  Rootsimaalt ja Norramaalt. Teistelt maadelt saawad näite-asjad hiljemini ette pandud. Prantsusmaa ja Venemaa on oma jäntuskega juba walmiS ja wiimane olla iseäranis uhke. Prantsusmaal on Boulanger Lehekuu 23. pääwal oma esimest kõnet ParlamentiS pidanud, mis temale aga esiteks muud ühtigi siSse ei kannud, kni hirwitamist. Tema päris põhjusfeadufe wiiwimata läbiwaatamist, kiitles nende healedega. mis igast erakonnast tema peale langenud, päris Präfidenti ameti häwitamist ja päris, et tema cttepannek  üheks tungitawaks asjaks wasta wõetud saakS, mis kõige teiste eeS piab nsnupidamise alla wõetud saama. Oma ettepaneku põhjustamistes ei ole tema ühele" ;oone!e jäänud, oa iseennast ülearu kiitnud, teiste uasta alandawaid  sõnn tarwitanud ja ei ole oma kõnet nenda pidada oskanud, et tema ainus-wõimuse hinm sellest ei oleks wälja paistnud. Juba kõne sekka koststwad korrale-hüüdmiskd  ja kostis hirwitaw naermine, millest tema ennast aga palju kallistada ei lasknud. MmiSter-Prästdent Floquet kostis pitkemas, kiitusega kuuljate poolt wasta wõetud kõnes, et walitsus omal aea! põhjusseadnse läbi waatamist pääwakorralc panema saab, mitte aga ühe ehk teise tulikannuse  sündmusel. Tungikawaks ajaks ei wõida seda mitte tehtud saada. Floquet seletas, knida kõigist selgida, et Boulanger aiuus-walitsejaks saada tahta, nagu Napoleon  1,, ilma et temal aga neid andeid za omadust  olla, mis selleks kuluwad, kuida ka Napoleon  I. selles wauuduses koguni mitte enam ei elanud, milles Boulanger juba nüüd seisab. (Tema on peale Ztt aastat wana, Napoleon I. elas ülepea 52 aastad)  Wiimaue täheudus on uueste hirwitamist Boulanger'  wasta äratanud. Boulanger' ettepanne? sai, 377 healega 186 heale wasta, tagasi läkatud. Parlament wsttis nõuttks Floquet' kõnet trükkida ja kõigel maal wälja jagada laSta. - Prantslased üllewad: ,Hirwitamine surmab." Selle jär<4 piaks Boulanger nüüd poliltka maldkondas üks ,surnud mees" olema, aga kii Napale oti ja Napoleon 111. on hir uitamist kannatama pidanud ja on pärast ometigi Prantsusmaa krooni kannud. Üheks kardetamaks  loomaks Prantsusmaa ja kõige Europa rahu kohta jääb see rahutu mees aga ikka meel, kõigist hirwitamisest  hoolimata, mida seatine sagedast niisämÄ suguse tuhinaga wälja puistab, nagu jumaldamist.  Wilsou  on ikka weel Parlamenti liige, ei ole ennast seal aga pärast oma protsessi enam näitanud. Parlamenti-kõNtor on sellepärast tema pääwa aba rehunngist maha kustutanud.  Nimes' põles Lehekuu 24. pääwal raudtee kaubajaam kõige kaupadega maha. Kahju arwatakse 3 millioni franki sunr olema. Tulekahju juures on 3 inimest  raskest wigastatud. Suure rahabanki,AssuraNce Finanriöre" Direktor, Boulou, on oma elule otsa teinud. Banki labiwaatajad leidstwad seal 6,VW,0V0 franki puudust.  Seal olla ka üks Wilsoni kmittung 2,1)vv,1)611 franki üles leitud. Sellest kippuda uus Wilsoui-protsess tulema. Inglismaalt. Parlament on ?,6W,000 nael stärlingi Inglismaa süte jaamade ülespidamiseks ka kaitsemiseks määranud. Neid jaamast on palju suure merede randades ja saarte peal, et Inglismaa söealaewad igal poolel kütist eest leida mõlmad. Paapst on oma kirja, milles lirilaste  mägimalla- ja mõrtiukateud needmise alla pandud saimad, neuda ara seletada lasknud, et selles kirjas ainult elukombed hukka mõistetud on, mis Ristirahwa kohalised ei ole. Politika kulge see kiri ei puutuda. Ärimaa Piiskopid  on seda seletust tänuga Paapsti wasta kuulutanud, kes lirilaste mõitlennsest isalikult osa mõtta. Zirilased armamad nüüd wist: kui meie politika pärast piinacke, põletame ja tapame, ega see patt ole. Amerikamaa lirllased  olla ühe uue mõrtsukate - seltfi asutanud ja tahra seda mõjuma dynamitiga oma snguwendadele appi saata. ,Priitahtlaste Selts'' nimetab ennast see kole kogu. Indias on Inglastel Tibetanlastega tegemist ja sellest wõiks kergest ka tegemist Khiinlasteza sigida. Seal on Sikkimi maakond Birmaga ühes Jnglis-Inditl külge langenud, aga Tibetanlased päciwad seda omale ja Tibet seisab Khiina kaitsuse mõi ülewalitfuse all. Inglased  wõiwad kergest snnuitnd saada waslapanemise lämmatamiselus  Tibeti maa fisse tungima ja fiis olekS sõeaast  Khiinaga malmis. Acwata on, et Inglismaa seda asja nii kaugele ei taha minna laSta. Nüüd, kus Wenemaa  raudtee Kaspia merest Samarkandist saadik walitns on saanud, nüüd on kergest Wenelaste tungimist India piire poole oodata, kus siis wist miimane raske Wene- Inglis sõda lahti mõiks minna ja maga tähtjas olema saaks, kelle poole Khiina ennast seal hoiab. Inglismaa lehed arutawad sellepärast ka rõõmuga, et Wenelafed KoreaS  wiha Khiina ülewalitfuse masta kihutada, ja KoMlast  meelitada, seda ülemal-tsust enese pealt ara heitma. Kui see nenda oleks, siis isuseks Khiiuas muidngi pahandus  Wenemaa masta, kas aga Wenelafed seda nii karvutama!  aea! tõeste teemad, mõikas Inglased kamalusega seesugust kahtlust Khiiuas Wenemaa wasla see on kahe wahel. Wist aga saamad Inglased omalt poolelt kõiki tegema, mis mõimaUk ou, et nende ja Khiinlaste  mahel Sikkimt pärast tüli ei tõuse, kui fee iganes korda läheb, ilma et nendel tarwis läheks Sikkimit Tibetanlaste  omakS jätta. Ralkam poolsaare! näib lilli Türklaste ja GreeklaSte mahe! uueSle ületz leekama kippuma. WtneseS tülis läkS Greeka Konsul Monastirist ära, ehk sai kogutu Greeka walitsuse poolest ära kutsutud. Pärast läks tema tagafi ja sai Greekamaa pärimist mööda nii suure äuuStusegä wasta wõetud, kuida see üleilmlist seadust mööda seesuguste juhtumiste juures pruugitaw on. Nüüd ei taha aga