Tallinna Sõber M 30. S-itSm-Z --«taUU. Tallinn», Lii. Heina-kun pääwal 1883. Kteiildik lleaieht Ekstirkhivklt «aa! ja iiaaades. Tuleb ükskord nckdaliS wälja. Maksab Talt»»», Li»bf,r»'t pkriate trLki»»j„: ......... < rvbla, 40 kop.— p«»l-a«,ta, 1 rubla 40 k«p Koju ehk po»tig« saadetud: aalta, l r»bla po»l>aa,ta, ! rubla 70 kap. Kuulutuse» ««Kl««a» iga rea ehk selle aseme pealt i ka». U«lli«ised wöetakse v»a«ta, /i»df«rs'i päriate lrüki»«ja». SekerSurgi-: J. F. Keek«»»t, H 54. Kartus: <Laakm«m«. Aakweres: J. Mys. K. Seidelõer». Lapsalus: H. Kollöerg. Lihulas: A. ZSüttnertt poodis. Mljandis : K. J. K«row'i raamatupood. W«r««s: W- ?Sder. Mõrus: Mraua Mielrose. Matkas: M. Audolst. Auuresaares i Hh. Lange. Maal: kuida iseärani, kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab valti,ii,, kirja» kSiwa» B«lti»ki (Baltischport La-Moi-iL.lloxr».) Register k Omalt maalt. Tallinnast: Nõdrameelised fõeamehed. Intresside kroonn-maksnd. Ametnikud ja auu:  tähed. Tallinna uu» sadam. Wenemaa wäljaweetud wili. Soomatõdi. WäljarSndajad. Õnnetumad surmad. Tulekahjud. —Wändra Kurtkeeletumate.kooli kiri. Baltiskist: Korjandus. Riiast: Uus Kuberuör. Liiwimaa raudtee. Pikse-kahjud: Peterburgist: Sõeawäe-tooiide laager PeterhoM Afghanistani piire tüli. Soomemaalt: Ettewalmistamised. Odessast: Mere SnuetaS. Krimmist Põllusõriümid. KHarkowist: Tulekahjud. Irkutskist: Uputus. Wveralt maalt: Saksamaalt. Inglismaalt. vpaaniast. Türgimaalt. Jutu leht : Jutlustas ühest karjapoisist kellest wiimaks kirtku-õpetaja sai. Kiriku teotused. Tcadaaudmifed. Omalt maalt. Tallinnast. ESmaSpääwal, selle kuu 22. pääwal, kui Majestät Ke i Sri «Pr au a nimepääwal, oli pidulik Jumala-teenistus tgaS linna-kirikus. Awalikud majad ja 'alju era-majasi oliwad pidu-ehtes. Sedasama kuuldakse ka Eetztimaa weikeist linnadest ja maalt. Nõdrameelised ja fegameelised söeawäe teenijad, keS teenistusest lahti lastud, saiwad tänine seadust mööda ükS aasta söeawäe hospidaliteS ülespeetud ja arstitud, siis aga oma sugulaste ehk helduseasutuste hoole alla antud. Kutda Saksakeeli ,Peterburgi kirjutab, saada haawatnd za wigastatud segameelised söeawäe teenijad edaspidi  niikaua söeawäe HospidaliteS ülespeetud ja arstitud, künni terweks saawad ehk surewad. Kuida teada, annab EeStimaa Kreditkassa ka hittdpaberid  wälja, mille pealt intressid mitte kohe wälja maksetud ei saa, waid aast-aastalt kapitali juure kirjutatud ja järgmisel aaötal kõige selle summa pealt intressid arwatud,  mis alguskapitalist ja täniStest intressidest kokku kaswanud  on. Need paberid algawad 10 rublast ja lähewad sealt kõrgemale, ja neid oli selle aaSta Jaanikuu 1. pääwani  uinbes 800,000 rubla eest wälja antud. Et need paberid nendest ostetud saawah keS oma korjatud raha hoiu peale annawad ja Kreditkassa siinühe Hoiukassa ametit tallitab, Hoiukassad aga intresside kroonumaksust wabastatud on, siis on EeStimaa Kreditkassa Raha- Ministeriumi poolt palunud, et ka need paberid intresside kroonumaksust wabastatud saakfiwad. Seda palwet ei ole aga täita wõidud sest et seadus üksi iseämMest Hoiukassadest  räägib- Edaspidi saawad siis ka nende paberite neist intressidest kroonumaksud maha arwatud, mis selle aaõtä 1. Näärikuu pääwast juure kaswanud on. Niisamati  on asi ka Liiwimaa Kredit-Seltst seesuguste paberitega. Eestimaa Kubermangu-walitsuse asjatalitaja, Kollegien-Sekretär  W Wal d en on Eestimaa Kubermangu- Prokuröri abiliseks nimetatud. Lõune-Järwa Hakenrihteri,  Kolu herra von Middendorffi, haiguse aeaks on Lokuta herra,Baron Rausch von Trau benber g tema asemikuks nimetatud. EeStimaa Priihospidali walitsuse liige, Kollegienrath von Müller ja Tallinna Linnapolitsei Priflaw, Kollegien-AsseSsor Nteländer on püha Anna rittretähe 3. klassist, Kubermangu Postkontori  kirjatoimetaja Leo ntjew püha Stanislause rittretähe 3. klassist saanud. Tallinnas trükitud Eestikeeli  Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikulaulude zenserimine on Kubernõri iseäralise ametniku, Kollegienrath Rock S'i kätte usaldatud. BaltiSki MeremeeSte-kooli õpetaja A. F e lH h u h n on Kollegien-Sekretäri auunime saanud. Hofrath Döpp on EeStimaa Prokuröriks nimetatud ja selle kuu 19. pääwal Tallinna tulnud. Narwa Kauba- ja Politsei Bürgermeister, Kollegienrath Vee k, on püha Stanislause rittretähe 2. klassist saanud. Tallinna uue sadama puhastamiseks, mis sel aastal  peab tehtud saama, on kõrgemalt poolelt nende pääwade  sees 133,000 rubla antud. Tolliameti sõnumite järel on sel aastal künni Heinakuu 1. pääwani Weue riigi sadamatest 10,064,920 tshetwerti wilja wälja weetud. Mullu oli estmese poole aaSta käigul 16.323,000 tshetwerti, tunamullu 15,633,000 tshetwerti wälja weetud. Wiimase aasta waSta on tänawune  üleüldine wäljawedu siis küll peale 200,000 tshetwerti  kahanenud, selle waSta on aga tänawu rohkem kallimat  wilja, nimelt 6,310.000 tshetwerti nisu, 2,200,000 -tshetwerti- rohkem kui wälja MS jälle kaeru rohkem oli. Kõige rohkem, 3,621,315 tshetwerti, weeti Odessa sadamast wälja; Rostowist Doni kaldalt 2,748,079 tshetwerti; Liibawist 2,230,040 tshetwerti; Grajewast I,ls6,6o3^tshetwerti z Nikolajewist 1,044,694 tshetwerti; Taganrogist 1,039,784 tshetwerti j n. e. Rohkem kui pool kõigist, umbeS 9,000,000 tshetwerti, on Mustmere sadamatest wälja weetud. Loomatõbi walitseb ikka weel ja oli nimelt Löune-Harju maakondaS nii kardetawakS  läinud, et Hakenrihter Kubernõri poolt soldatid abiks palus, weel terweid paikasi tõbistatud paikadest mõjuwamalt  lahutada. Kuberuör on selle kuu 18. pääwal käsku annud, kinuipandud teest jälle lahti teha, sest tõbi olla muidugi juba üle maa wälja lautatud ja liitumise takistus teha maa- ja linna rahwale palju häda.  Wiimasel  nädalil on ilmad wihmased, wilud ja tuulised olnud; ehk on fee Jumala armunõuu meie maad sellest hädast peasta, kus inimeste abi muidugi küllalt ei aita, ja kus iuimeSte nõuud aitamiseks kokku ei lähe. Selle kuu 16. pääwal jõudsiwad 6 meest, 4 naest ja 5 last Eesti wäljarändajakest wahi all Tallinna tagasi, kes tagasi tulles raha puuduse pärast Moskwas maha jäänud  oluvad za sai neile esiteks Toompea wangimajas korter  antud. Kuroa-kuuldakse, olla Moskwas weel kaks wõi kolm perekonda maha jäänud» Selle kuu 16. pääwal oli soldati-naene Natalie Andrejew, Toompea-alewiS 236 ». omad kodakondsed  Willem Riik tema naese Wiio'ga oma juure kohwi-lauale palunud. Kui need aga joonud oliwad, langesiwad Mõlemad uimaselt maha. Naabrite poolest saiwad arötid Dr. Meder ja Dr. Thomson senna kutsutud,  kes wiis tundi õnnetumate kallal tööd tegiwad, enne kui need niipalju toibufiwad, et hospidalisse wõifiwad wiidud saada. Natalie A. oli kihwti kohwi sisse pannud ja sai sellepärast kinni wõetud. Üks kann ja kaks wedelikuga  täidetud klaasi on aptheker Lehberti läbikatsumise alla antud. Natals A. olla joodik. Selle kuu 18. pääwal oli August G. Jänedi wallast, keS Magafi-uulttsaS  Pessori majas elab, joobnud peaga koju tulnud, oma naefega riidu ja fiis tuast wälja läinud. Kui naene natukese  aea pärast hoowi peale läks, nägi tema, et kuuri uks lahti oli, waataS fiSse ja leidis oma mehe köie otsas rippumas. Naene leikaS köie katki ja ühe kodakondse abiga sai õnnetu surmast peastetud. Politsei poolest on elust wäfinud mehike natukeseks aeaks luku taha pandud. Kaubasell Jakob Smirnow, kes Paljassaarel suurtüki kuulist haawatud sai, on selle kuu 13. pääwal, üheksamal pääwal pärast haawamist, ära surnud. Selle kuu 17. pääwal kukkuS 2l aastane Mats K ä r -- Ma n u Selli wallast, Tallinna sadamas tellingite pealt meresse ja uppus ära. Tema surnu keha sai mõne tunni pärast leitud ja wälja toodud. Selle kuu 8. pääwal on Kirna talumehe Juhan TepS'i BaaStane poeg August Reopalu jõkke ära uppunud. Tema oli mademe peal hobust ujutamas ja sai hobusest jõkke tõmmatud. Abi tuli hilja, kõik arstimised ja tallitused surnukeha kallal oliwad asjata. Sel samal pääwal on talumees M. Weitmaun ennast Jöhwi mõisa parkis üles poonud. Kuida juba kirjutatud, sai selle kuu 1. pääwal Mätliku  talukoha elumaja Penningi waldas, pikse-lõögist maha põletud. Sisse põlefiwad: pereuaene Leenu LuteruS, 35 aaStat wana, tema tütar Ann, 13 aastat wana, ja lahtilastud soldat AndruS Park'i kolm last, keS sel pääwal  seal tööl oli. Peremees sai pikselöögist uimastatud, on aga jälle toibunud; Maja ja wam poolest arwütatse kahju 3500 rubla suur olema. Selle kuu 9. pääwal põletas pikse löök Kärsa maldas Jaa nira hw « talumaja  maha, kus 66 aastane wabatnaene Ann Kuntor surma sai. PererahwaS oli heinamaal. Selsamal pääwal  lõi pikne Nehatu walla karjamaal küla lammakarja  sekka ja surmas 57 lammast korraga ära. Selle kuu 5. pääwal põletas pikne Aasa talumaja Luiste maldas maha. Peremees Karl Treumann on kõik omad maja-, põllu- ja hobuse-riislad, toidu-wara ja riided kautanud.  Õnnetus oli Homikul, kel 3 4-wahel»: —Jittmikuu  30. pääwal põles Raafiku maldas Suu m o talukoha,  selle kuu 1. pääwal Ki hm la talukoha elumaja, mõlemad kõige kraamiga maha. Selle kuu 3. pääwal põles Tapa maldas ühe mõisa-talukoha uus elumaja, selle kuu 5. pääwal Karkuse mõisa meski elumaja maha. Wiimased  tulekahjud ei ole mitte pikse läbi tulnud. Selle kuu 15. pääwal on Munalaskme walla koolimajast üks 200 rublane ja kuuS 100 rublast Kreditkassa paberit ära warastatud. Waras oli lukud lahti murdnud. Ka Tallinnas oli wiimssel nädalil wargusi ja pahategufl. Nüüd warastakse nimelt rohkest ukse linkifl. Wändra Kurtkeeletumate kooli walitsuse pöõlest kirjutakse  Saksakeeli ,Uus Tartu Zeitungile", ja palutakse seda kirja ka teistes kodumaa lehtedes üles wõtta: oliwad meie WändraS kaks mäletatawat pääwa. Jaanikuu 27. pääwal oli Kurtkeeletumate-koolis awalik läbikatsumine ja Jaanikuu 30. pääwal saiwad ülema klaSsi õpilased, kes nüüd koolist lahkmvad, kirikus läbi katsutud ja armulauale wõetud. Jaanikuu 27. pääwal oli meil palaw ilm- Sellepärast oliwad koolipingid ja lauad kooli kitsaist tubadest marjulisesse,  weikeSse parki kantud, kus wärske tuul palamust wähendas. Puude wahel rippustwad suured seinakaardid, koolitahwted oliwad walmis pandud ja oma õpetajate juhatusel astustwad lapsed laudade juure. Ülemas klassis oliwad kümme last: Kadri Laane ja Eewa Oja Wiljandist  ja Köppust, Blondine Bromberg Tallinnast, Kosti Michelson Wõrust, Hans Nikolai ja Heinrich Wisfor Pärnust, Gustaw Petersill Äksist, Karl Licht Kodawerest, Hans Koik Pillistwerest ja Jaan Wei Türilt Jarwamaalk.  Need oliwad õpetust maja-isa Eglon'i juures saanud  ja käisiwad nüüd leeris, sest nende sisseõnnistamine ja wäljalaskmine seisiwad ligidal. AlamaS klassis seifiwad,  oma õpetaja Kuusik'» ümber kogutud, üksteistkümmend  last: Jakob Lewet Rakwerest, Martha Wisfor Pärnust, Jaan Sunrkiwi Suure-Jaanilt, Jaan Leht Pillistwerest,  Juhan MõttuS Karksilt, Hans Sepp Hallistest, Triino Jansen Tõstamalt, Mari Porks Wsnnust, Miina Pill Karuselt, Maria Weidenbaum Raplast ja PritS KiSper  Tallinnast. Neil üksteistkümnel on weel kolm aastat koolis käia. Pealtkuulajad oliwad herra Etter, Liiwimaa Ritterkonna  poolt seatud Kurtkeeletumate-kooli Inspektor, kirikuõpetaja  HaSselblatt luurust, Eestimaa kirikuõpetajate poolt seatud kurtkeeletumate Kurätor, kirikuõpetaja Wegener Äksist,  kelle kogudus üht last siin koolis ülespeab, ja kaks kirikuõpetajat Wändra t. Inspektor oli eksami kaiku korraldanud ja korda mööda katsuflwad kooliõpetajad oma klassist läbi. Pärast homikupalwet  algaS kooliõpetaja Eglon oma lapsi pühaskirjaS läbi katsuma. Kõik näitasiwad head Biibli-tundmist. Selle järel jntustafiwad 2. klassi lapsed Biibli-lugudest ja näitasiwad, et nemad ka täitsa mõistsiwad, mida jutuStafiwad.  Lapsed kostfiwad selgest ja rõõmsast, Mõned nii