Üleüldised politika sõnumid. Balkani poolsaarelt kslasiwad jälle õige rahutumad jutud. Selle kuu 1. pääwal oliwad suurriikide Saadikud Äonstantiuopelis kooS, seda lepitust kinnitama, miS Sultani  ja Bulgaria WürSti wahel tehtud on. Seal on Bulgaria Würst järsku pärida lasknud, et tema määramata  aea peale Ida-Rumelia Kindral-KubernörikS nimetatud  saaks. Õiete aru saada ei ole sellest sõnumist mitte. Endiste sõnumite järel oli Wenemaa poolt sedasama päritud,  ainult selle wahega, et selles lepituses mitte Würst Aleksandri, waid ülepea Bulgaria Würsti nimi nimetatud saakS. Kas nüüd Würst Aleksander oma nime nimetamist pärinnd wõi kas Wenemaa omast endisest pärimisest taganenud.  selle üle ei anna lehed ligemat seletust. Ikka näib aga Würst Aleksander midagi pärinud olema, mis tähendatud  lepituse kinnitamist takistab. Kõik suurriikide asja. tallitajad Sofias on tegevuses olnud, et Würst Aleksander oma pärimist maha jätaks. Wenemaa wäljasptdtste asjade Mmisteriumi leht, Prantsuskeelt .Peterburgi Zeitung", tõreleb waljust selle wasta, et Würst Aleksander nüüd ise lepituse kinnitamist takistab, kuna tema läbi kõik see tüli tulnud, mis Balkani poolsaare aSju nüüd juba pool aastat  nii rahutumaks ja kardetavaks teeb. Juba sellepärast peaks tema leppima, et Greekamaa uu es te aSja ei leiaks suurriikide manitsust kõrwale jätta ja oma mõega-kolistamisega  tuska ja kulu teha. Bulgaria poolt on selle sõnumi wasta räägitud, aga see seletus on ka nii segane, et sellest õiete aru saada ei ole. Greekamaa aSjus kirjutatakse  Miinist, et Türgi walitsus tüdinenud olla seda tülitamist  kauemini kannatama, mida sealt tehakse. Kui Grekamaa  sõeawägi mitte pea rahukorrale saadetud ei saa, fiis tahta Türgi walitsus oma Saadikut Athenist ära kutsuda. Siis oleks aeg tulnud, kuS Greeka walitsus selge sõnaga tunnistama peaks, kas tema rahu pidada wõi oma alamaid ühte sõtta saata tahab, millest sel korral niisama wähe kasu kui auu loota on, sest suurriigid ei wõi ega taha sel korral muud teha, kui Greekamaad oma üliwägewa waStasega  ükst jätta, mis muud tähendada ei wõiks, kui ütlemata  kitsikut Greekamaale. Kreeta saarelt tulewad sõnumid tähtedest, nagu need enne ikka suuremate massamiste  eel on käinud. Mohammedanlased hakata küladest kindlustatud linnadesse woolama, nagu kardaksiwad nemad sõda. Esiteks on tüll wast mõned perekonnad oma varaga läinud, aga teisi arvatakse järel minema. Seesuguste liikumiste juureS on Khristlased enne ikka linnadest mägisele  maale põgenenud, mis läbi mõlemad üksteisest lahutud oliwad ja kaheõ laagris uriseteS üksteise waStaS seifiwad, künni vastastikune umbusaldus ja ähwardamine werik tüli figitafiwad. Türgi kohtud on kardetawat olekut ära tunnud, manitsevad rahule ja paigale jäämisele, ja on sõeawäge linnade ette saatnud, woolawaid laeneid tagasi tõrjuma. Wene sõealaew .Plastun" on selle kuu 2. pääwal  Piräuse sadamasse tulnud ja ükS teine sai weel oodatud.  Räägitakse, et kui Greekamaa mitte järel ei anna, siis saada ka suurriigid omad Saadikud Athenist ära kutsuma  ja suurriikide sõealaewad saada Piräuse, Volo ja Salamike sadamad wahi alla wõtma. Greekamaa! olla aga ikka weel mõjuwaid häälcsi kes kiunitawad, et suurriikide  sõealaewad neile midagi paha ei saada tegema. Montenegro walitsus kuulutab avalikult, et see kiri, miS Würst Nikita wäimehe, Prinz Peter Karageorjiwitshi, nimel all Serbias nii palju kahinat tegi, koguni mitte tema enese käest wälja läinud ei olla. Mõned Wenekeeli lehed arwawad, et see kiri Miinis tehtud ou. sest AuStria! olla aSja Balkani poolsaarel tuld lölendamas pidada.  Serbia  Kuningas on ,ssbruseta" lepitust Bulgariaga alla kirjutanud ja käSku annud, et sõeawägi rahu-korra peale seatud piab saama. Kõik Ministrid oliwad Nishis, Kuninga  juureS, keS nende taganemist ametist mitte waSta wõtnud ei ole. Kuningas soowib, et nemad senni ametisse  jääwad, kumu Skuptshina (Riigipääw) kokku astub, kelle ees nemad omast tegewusest aru andma peawad. miS raske küll wõib olla. Rahwas hakkab jälle oma igapääwasele  tööle minema, aga politika erakondade wahel on õnnetu sõda tüli weel suuremaks teinud, kui see enne juba muidugi oli. Üks erakond on suureS hirmuS BulgarlaSte eest, et need aega mööda ikka oma riiki nende piirete sisse nihutama saaksiwad, mis San Stefano lepituses määratud saiwad ja et siis Balkani poolsaare walitsus BulgarlaSte kätte langeks. See erakond, kelle kestis sige nähtawalt ka Kuningas Milan on, waritseb parajat aega, kuS jälle oma kardetud ja selle pärast wihkatud suguwendade peale karata ja neid wõimalikult maha rõhuda wõiks. Teine erakond peab Balkani riikide ühendust silmaS, tahab Bulgarlastega  leppida ja ennast nendega ühendada. Kergest wõiksiwad need erakonnad kord raskest kokku põrkada ja siis on wäga küsitav, kas Kuningas Milani kõikuw troon seda põrutust wälja kannatab. Kõigist kõiki näiwad Balkani  poolsaare aSjad ikka weel õige kardetawal korral seisma. Saksamaa Riigipääwal ja Preussi Maapääwa! on kolm küsimist kõige maailma tähelepanemist  oma poole pööranud : Poolakate asi, Põhja-Baltimere kanal ja viina-monona  l ia lelle läbi on üks neljas asi, mis ka Preussi Maapääwa nõuupidamise all seisab, pea tähelepanemata jäänud, nii tähtjas see iseenesest ka on. See on PreuSfi raudteede rohkendamine riigi idapoolisel piirel  ja wasta Baltimere randa. Selleks pärib RiigiwalitsuS 58 millioni marka. Seesugust teest, mis üht raudteed teisega ühendama piawad ja mis 15 kuuni 30 kilometret pitkad on, on ülepea  23 plaanitud. Esmalt piawad need uued teed riigi seespidist liikumist ja majamidamist kergitama ja kosutama, et nende abil aga ka sõeawäge kergest riigi idapoolisele piirele saata wsib, sellepärast on need Wene lehtede tähelepanemist  oma peale kiskunud, keS muidugi ikka ja ikka kinuitawad, et, Keisrikodade söbrnsest hoolimata, usaldus Saksamaa ja Wenemaa wahel mitte wäga kindel et olla. Poolakad ei taha sellega koguni mitte leppida et, Domherra Dindes Pojeni Erzpiiskopiks nimetatud on. Nemad on selle wasta PaapStile üht palwe kirja saatnud, aga Paapsti Riigisekretär, Kardinal Jakobini, on seda wäga pahaks pannud ja Poolakatele tähendada lasknud, et nemad Paapsti muidugi juba nii rasket seisu oma tõrelemLStega mitte ei pia weel raskemaks tegema. Poolakate himu oma riiki uuest asutada, saadab ikka kentsakamaid plaanist maailma ette. Nagu wiimati ükS mõisnik Wolhyniast nöuu andis kõiki pärimist nende endiste Poola maakondade järel maha jätta, mis PreuSst riigi külge langenud, .esiteks" ka neid puudumatta jätta, mis Austria omad on ja selle asemel ainult Wenemaa kulu peale uut Poola riiki Mustmerest saadik asutada, nenda on nüüd ükS teine, wõib ka olla seesama Poolakas  ühe kirjaga ette aStunud, milles kinnitatakse, et Poolakad  iga üht omaks Kuningaks waSta wõtakfiwad, keS uende riiki uueSte korrale aitab, oleks see ka Mephisto (kurat) ise. Ja fee Mephisto, keda tema uue Poolamaa esimeseks Kuningaks soowib, fee ei ole keegi wähem, kui Würst Bismark. Wähe wõib Poolakatel lootust küll olla, et Würst BiSmark seesugust kingitust waõta Võtaks. Austrias hakkawad Sakslased nüüd pärima, et Saksakeel  ka ametilikult riigikeeleks tunnistatud saakS, kuida see seda tõe poolest riigi sõeawäeS ja kõrgemates kohtutes ikka on olnud. Tshehhilased panemad selle wasta. Ungarlased tuletawad jälle kord meele, et BoSnia ja Herzogowina smaakonnad piakstwad AuStria-Ungrnriigi jäädawakS omaks tunnistatud saama, kuna need tänine kui Türki-riigi jäud AuStria .tallituse* all seisawad. Nüüd ei olla aga selleks ümbernimetamiseks weel paraS aeg tulnud ja Ungarlased tahawad siiS ka weel kannatada. Et Ungarlased neid maid oma Kuningriigi omaks päriwad,  mitte AuStria Keisririigi omaks, seda on iseenesest mõista. Hollandimaalt, kus tänine kaunis rahu walitses,  hakkab ennast ka SozialistlaSte liikumine näitama. Küünlakuu 25. pääwal on Amsterdamis umbes 5000 inimesi  neljas jäuskondas koosolekuid pidanud, muist majades,  muist wäljas, ja on mitme kõnemehe juhatusel nõuukS wõtnud pärida, et riik, maakonnad ja kogudused nende eest hoolt kannakfiwad, keS ilma tööta ja hädaS on. TöökS päriflwad nemad nimelt hoonete ehitamist koguduste heakS ja töörahwa paremateks korteriteks, awaliku kulu peale. Esiteks on küll Hollandi Sozialiftlafed ikka weel tasasemad  ja alandlikumad olnud, kui Inglismaa omad, on 10 tundi tööd teha lubanud, kuna Inglismaa .töölised" enam ei luba, kui 8 tundi ja peale selll weel üht puhkamise-pääwa  nädali seeS pärimad, mõned koguni kõiki tööd ainult .orjade" hooleks jätta tahawad, nagu see Wana- GreeklaSte juureS olnud. ÜkS paha ja mõistmata joon walitseb aga niisamati Hollandi SozialistlaSte keSkiS, nagu nende keStis igal poolel. Riik ja kogudus piawad igaühele oma kulu peale tööd ja leiba andma, peawad ehitust ette wõtma nende eneõte kasuks, keS seda tööd teemad  ja selle eest palka saavad. Kust riik ja kogudus wiimaks seda raha wõtma piawad, mida nemad .töörahvale"  selle eest maksawad, et fee .töörahwaS" oma enesele  elumasi ehitab, selle järel nenda juhatajad ja kõnemehed  ei päri. AStuksiwad aga kõik riigi-kodanikud ja koguguse-liiked seesuguse .töörahwa" sekka, kuida Tozialistlased  ka pärivad, kes piakS fiis maksma? Ja mis fiiS tõsisest vabadusest saab, kui igaüks ennast koguduse hoole ja sedawiist ka koguduse käsu alla annab, seda jätawad .wabameelelised" kõnemehed ka arutamata. Aasta-sadade kaupa on kõrgemad maimud ülematest ringkondadest selle eest tööd teinud ja võidelnud, et orjuS häwitatud saakS ja igaüks seaduslikus piireS oma elu oma enese annete, meele ja mõistuse järel korraldada wõiks, nüüd kipuwad Sozialiftlafed seda wabadust jällehäwitama, igaüht koguduse  orjaks tegema kuida seda paraku mõnes paikaS juba rohkem ehk wähem algatud on. Amsterdamis läks Sozialistlane BooS pärast koosolekute lahkumist Raekotta, nõuuwõtmifi ja .rahwasoorvi" seal ette panema. Suur hulk .rahwast" ja punaSte lintidega ehtetatud naesi läks pidulikkus rongis tema järel. Teel põrkaS rong Politseiga kokku, kus juureS kakS Politsei-ametnikkn haawatud  ja mõned rongilased kinni wõetud saimad. Prantsusmaal on Deeazeville töörahwa tülid Parlamentiõ nii suurt kära teinud, et Freycinet oma MiniStertumiga jälle kõikumas oli. WiimakS on kara sellega lõpetatud, ek walitsuS häid sõnu andis, ühetafa riigi ja töörahwa õigust kaitseda tõutas. Et see valju ei tähenda, sellest ' saab igaüks aru ja Decazeville töörahwaS tahab ka edast tõrkuda, tööd seisma jätta. Louise Mihel on jälle kõnet pidanud ja nimelt seda heaks kiitnud, et Decazeville mäewärkide  juhataja wihale kihutatud töörahvast ära tapetud sai. Kuuljad on teda aga jälle pilkanud ja temale ka mõne wopsu selga annud. Et walitsus seda pöörast naesterahwast  nii kaua rahwast äSsttada laseb, see on kentsakas küll, weel kentsakam on aga see, et rahwaS mõistlikum näitab dlema, kui walitsus. Just uuS ei ole see nähtus aga mitte, sest ka teiSteS paikades hakkab rahwaS selle wintsutawa ,wabaduss" wasta nurisema, mida wägimehed oma enese möimuse tuetusekS rahwale pakuwad. Tegema elu nähtused ja tarwitufed saamad wiimakS ikka wõitu kõlawate sõnade üle kahju aga, et enne nii halju wara ja eluõnne hävitatakse, sagedast ka werd walalakse. Sõea-MiniSter Kindral Beranger pärib üht seadust,  mis järel need wõiwad nuhtluse alla pandud saada, kes sõeawäe saladust wõeraStele ilmutawad. Ka see on õige kentsakas. Saksamaal ja JtaliaS on terwed pesakonnad  PrantSlaSte salakuulajaid leitud ja nuhtluse alla pandud. Nüüd hakkawad nemad ise wõeraSte, nimelt Saksama salakuulazaje üle käratsema, kellest seal weel mitte ühte leitud et ole. See kõik on ainult wihawaenn kihutamiseks  Saksamaa waSta ja .kättetasumise" tuju lõõtsutamiseks,  mida sealised wõimuse-ahnitsejad omaks tugikS tarwitawad, kui see ka maale ja rahwale hirmus suurt kahju teeb. Kuida ka ametlikult salatakse, fiiSkt tõuseb ikka selgemaks, et Prantslaste! TongkingiS Hiinlastega kargetawad piiretülid on, miõ neid wist enne ehk pärast uueSte sõdima ehk sealt koguni taganema saamad sundima. Inglismaal on Ministrid Chamberlain ja Trevelyan oma ametit maha panna tahtnud, sest et nemad Gladstonega  lirimaa aSjuS ühes nõuuS ei ole, Chamberlain keS nimelt lirilaStele weel rohtem pärib, kui Gladstone tõukada  usaldab. Wahe-aeal lähemad lirimaal nõndanimetatud  agrar-kurjateud. tapmised, psletamised, loomade wigastamised,  wägiwaldsed raha-korjamised j. n. e., ikka rohkemaks  ja olla sel aastal juba 300 peale tõusnud, kuna need mullu ülepea 166 olnud. Weel rohkemaks kardetakse neid kurjategufi politika katte all minema, kui Inglismaa Parlament Gladstone tõutust et täida ja lirilaStele nende soowlkud Eraparlamenti ei luba. Selle peale ei olla aga mõteldagi, sest kui Parlamenti Alttuba seda ka lubaks, fiiS faakS Pealttuba ühe nõuu waSta panema, mida Kuningriigi  lõhkumiseks peetakse. Kuida aSjad seal sigima saamad,  selle üle et saada muidugi weel otsust anda, niipalju on aga selge, et Inglaste wanad patud lirilaSte waSta nüüd kangest sügelemaS on. Inglismaa Lordide omaks oliwad lirimaa mõisad antud, keS aga iialgi seal ei elanud,  kes maarahwa rõõmust ega waewast osa ei wõtnud, keS maarahwast majapidamises ega waimulikkuõ eluS ei juhatanud ega kosutanud, keS ülepea?i walitsenud, kuida see mõisahcrrade kohus on. Omast wallarahwafl ei ole need Maalordid iialgi muud tunnud ega teadnud, muud tunda ega teada tahtnud, kui ainult renti. Aga ka selle rendi waStawõtmine oli neile liig igaw ja tülitaw, selle pärast rentiflwad nemad kõiki wallamaad nõndanimetatud  maa-agentide kätte wälja. keS seda fiiõ jälle aastaaStalt  tüki kaupa, mitte talukohtades, kasudega talurahwale  wälja rentistwad. Sedawiifi käkS maarahwa põllutöö  raisku ja kaSwiS maarahwa wiletsuS. Enne õitseS lirimaal ka mitmesugune kästtöö ja wabrikutõö, aga seda on InglaSte kadedus ja ahnitfuS kunstlikult hävitanud, et I lgliSmaa kästtöö ja wabrikutõö kergemast kaupa leiaks. Inglased pidastwad ennast , valitsemaks" rahwakS, lirilafi  .wõeraks" rahwakS, tallitafiwad oma tasu nõudes lirimaal wägiwaldselt nagu nemad Ida-Indias ka wägiwaldfelt  tallitawad. Nüüd on waStulamise aeg tulnud, nüüd saab patt patuga kätte tasutud, kuida seda aealou käikuS ikka nähakse. Kahju et .walitsewad" rahwad aealou  tungiwat õpetust nii wähe tähele pannewad. Egyp - tufeS on Sir Drummond Wolffi ja Mukhtar Pasha lepitust teinud. Wiimane on luba annud, et ka mõned Inglismaa pealikud selle sõeawäe keSkiS aset leiawad, keda SuakiniSse saadetakse. Suakint juures on võitlemine olnud; SudaneSlased olla kahjuga taganema pidanud. SpaniaS algawad Parlamenti-saadikute (CörteS) walimised  selle kuu 23. pääwal. Vabariiklased ou isekeskis tülis ja sellest loodetakse kuninglika walitsusele niipalju tuetust, et 410 saadikutest, keda walida on, umbeS 310 kuningliku walitsuse tandidati walitud saamad. Omalt maalt. TMnmfl. Saksakeeli .Tallinna Zeitungi" sõnumite särele saada Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandrowits h sel suwel Tallinnasse tulema ja Kadrinlhali shlosfiS korterit wõtma. Riiast tulewad sõnumid, et endine Liiwimaa Kiudral-Superinteadent  vr. tdsol. Arnold Christianselle  kuu 3. pääwal ära surnud on. Temaga on jälle üks meie kiriku kohtumata Võitlejatest, üks uõtaw ja wäsimata