uulitsa pääle maha ja sõitsiwad ta üle. TüttarlapS wiidi hospitaali, ta termis olla kardetum. Kcirlalt. Saarlane on Kärlalt paar korda kiituse sõnumid toonud. Kiitus on kena kuulda, ta on magus kui sula mesi. Täna toon laitust, mis kurb ja kole kuulda- Laitus on kibe, kui sool, aga terme. Kelle kohta seelaituSsiis käib K ..dla wallas elab üks peremees, kes oma nime >ärge risti usku, aga oma tegude järge taieste pagana usku on. See mees käib külade ja waldade kaudu haigid elajaid ja inimesi nõia meega arstimas. Me selle on ta meel üks kuulus tark, kes inimestele kõiksugused õpetusi annab, kudas õnne wöib koju tuua ja õnnetust ja kahju kaugele peletada, ehk wihameestele selga saata. Tema nõia tembud on ütlemata  imelikud. Nääri laupäewa õhtul riipsutaS tema kõik maja uksed kriidiga ristisi täis, ajas omale rangid kaela, sidus härja ige rahnupidi kuklasse ja pani luulu raamatu pea pääle. Nõnda käis tema esite üheksa korda oma elu maja ümber. Siis läinud ta lehma lauta, kumardanud  ja ammunud iga lehma ees kolm korda, teinud ristisi sarme otsa ja puhunud  soola ninasse. Niisugustest tembutamisest  lootwat tema suurt õnne. Temal olewat nöuuks wõetud puumaad käest ära anda, sest et nõia amet rohkem kasu toowat Kust see kasu enam wõib tulla? RahwaS räägib : kuri on selle peremehe südame juba nõnda rahutumaks teinud, et ta enam pooleski kodus ei taha seista, maid alati mäljaS pcrete kaudu hulkumas käib ja ametit otsib. Kus muud ametit ci leia, sääl kukub õlle keha kallale ja nõiub seda luba küsimata, kuni see tühjaks saab. Keclda  ei tohi mitte, sest et tema suurt wäge wäga kardetakse. Ausad K . . dla walla peremehed ! Wiige oma nõid ükskord walla kohtu ette ja paluge ametmchi, et nemad temale senna ihu kohta, kus tee suur nõiatarkus sees on, kibedat kase urwa plaastrit pääle paneksid. See kisub nõia mäe ihu seest wälja, mees saab mõistlikuks, jätab elajad ja õlle kehad rahule. Wiimaks kiidate Saarlast hea nõuu eest ja Saarlane kiidab teid targa teo eest. l<- Kaarmalt Kiriklikud sõnumid. Hiljuti ilmusiwad „Saarlascs" kiriklikud arud Ids>7. aaSta kohta K ihe lk o n n a lt, mis kõige suurem kihelkond Saaremaal on. Saagu raua siis K aarma kihelkonna arud awaldatud, mis onia suuruse poolest Kihcll komm järgmine on. Ehk oleks see mahest soowitaw, kui kõikide kihelkondade kiriklikud  arud ajalehes ilmuksimad? Numbrid iseenesest nüitäwad küll kuimad ja surnud olewat, oga tühelepanijale lugijale maalimad nad ometi õige elawat pilti koguduse usuja  armastuse elust silma ette. Möödaläinud 1887. aastal on Kaarma koguduses sündinud: 63 poeg- ja 60 tütarlast, kokku 123 last. Nende seas oliivad  ü last surnult sündinud, 2 lust enne ristimist ära surnud, 4 paari kaksikuid ja 10 närdjat! Wiimne arm on kohutan?, iseäranis selle pääle waadateS, et aastal enne seda üks ainus wärdjaS koguduses sündinud. Surnud: 63 meeSte- sa 49 naiSrerahwast  kokku 112 hinge. Õige robkc arm. Nende seas oliwad .10 last alla 10 aasre.:. 1 lesk meeS ja 1 abielu naine 80 uir.g 1 lesk mees 83' ? aastat wana. Õnnetumat surma pole keegi surnud. Enam sündinud kui surnud: 11 hinge. Leeritud saiwad: 29 poissi ja 41 tüdrukut, kokku 70 hinge. Laul a t u d saiwad : 14 paari, maha kuulutatud: 32 paari. Wiimaste hulgas oliwad 11 scga-paari s. o. wähem, kui endistel aastatel. Tähelpanemise wäärt on, et 8 Ew. usu tüdrukut oliwad Wene usu mehele läinud, kuna ainult 3 Ew. usu meest enesele Wene usu naise oliwad walitsenud. Armulaual käisiwad : 1523 meesteja  2162 naisterahwast, kokku 3685 hinge s. o- 939 naist enam tud meest Koguduse liikmed oli Nääri päcwal 1888 ühtekokku: 4046 hinge s. o. 1851 meeste- ja 2195 naisterahwast. 20 hing? enam kui aasta eest. Ligemise armastusest könclewad järgmised arwud. Raha sai korjatud: 1) kiriku warstele: .38 rubla 32 kop. 2) kiriku koti raha: 65 r. 33 k. 3) õpetajate abikassa heaks : 43 kop. 4) Ew. luter. usu abikassa heaks: 14 r. 2lsigkop. 5) kooli kassale: 2 r. 60 k. 6) piibli kassale: 1 r. 64 k. 7) kurttummadele: sr. 54 k. 8) õpetajate leskede heaks: 4lsijs k. 9) missioui heaks: 4 r. 54 k. —r. — Karjast Laupäewal 2l). küünlakuu päewal kui kange tuisk meeletult möllas on mitme inimese eluküünal tuiskus ärakustunud.  Nii on kaks Hiiumaa meest, kes üle maina Saaremaale tulnud õnnetumat  surma saanud. Ühel pöörnud hobu Soela kõrtsi juurest minnes tee paalt kõrwale metsa, kust ta (hobu) küünlakuu 23. päewal ilma reeta ja peremeheta Haagi kõrtsi ette tulnud, ohjad ja rangiroomad olnud katki tõmmatud. Jälgi kaudu mindud metsa, kust regi puukännu otsas-kinni ja mees kummuli kud magaks, leiwakott pea all, käed silmade ees ree päälsurnud leitud. See meeS oli Noobaka walla Wääri talu peremees Kuslaw —Hiiumaalt pärit. Teine Hiiumaa mees, Saarlastele küllalt tuttaw okissepp Müha Mihkel, on ka. sarnasel kombel ree pääle ära külmanud. Ka ta ou, kudaS jäljed hiljem näitasiwad, õige tee päält ära eksinud ja Soela heinamaalt  läbi läinud ja nõnda ümber eksides on külm ta wiimaks ära matnud. Sellesama laupäema öösel kell kahe ajal on kauget müristamist kuuldud. ESmaspäewa öösel waStu teisipäewa  on põhjaloode taewaS wirmaliste wchklemist (rohiva keeli tacwa lekkimist) nähtud, mis kaks tundi mattunud ja ida taewasse ära lõppenud. Rahwas kardab sõda, ehk nälga tulewad. Poidelt. Tänawune talwe on õige wali, ta on nagu rahwas ütleb: „naise lastega wäljaS." Wiimass kümne aasta sees ei ole nii malju talwet olnud, kui see käcS olew talwe on. Küll oli ka näärikuus  1881 aastal wali külm, ometigi mitte nii pitkaline, kui praegune. Meie Pöidlased, kes paljal maal elame, saame wähe kange külma ja lume tuisu eest marju, ka ei ole puid nii rohkesti ahju ajada, kui metsamaa rahwal, kes wist weel talwe hambaid nii tugewasti ei ole tummdgi, kud meie. Minewal aastal kaebasiwad Pöidlased, et sula talwe ja lume puuduse pärast kodunt kuskile ei saanud ja kõik erid ajamata on; lumest ei ole küll see aasta puudu, siisgi on alalise lume tuisu läbi kõik teed ja metsad kinni tuisatud, et ci pääse mõni kord ka öuestgi wälja, kud lvdise aga külmas toas ja tuula, kudaS külm ja tuul tuisuga seinde taga wingub. Kui teie, metsamaa rahwaS, niisuguse kange külmaga, kui meil nüüd on, soojas toaS röömsa meelega oma tööd teete, siis mõtelge ka selle pääle, et meie külma läbi palju kannatame; sest kuida juba ööldud, ei ole meil sügama tee pärast wõimalik teie palwele puude pärast tulla. Iseäranis suurt tüli teeb niisugune wali talw meie nooresoole, kelle kõige suurem waimu-wara külmi aeg taimel on. Mitmed nõrgemad ja waesema rahwa lapsed ei wöi kerge riidega uksest wäljagi minna, l mõned jälle külmctawad endid tee päül ja jääwad see läbi haigeks, iseenesest on mõista et niisuguse järjega walla koolides i õpetus lonkamas on, kihelkonna koolides ! on selle poolest parem, et sääl lapsed ! koolimajas korteris on, kuna küla ja walla s koolides lapsed ööseks kodusse peawad minema. Wäheste on ka siin pool leetre ! haigust leida, kuna niisugustel külmadel ' talwetel sagedaste mitmed kardetawad haij  gused liikumas on, nii kui enne nimetatud ! 1831 aastal, mill raske rõuge (rubi) haiguse s läbi mitmed koolid oma töö seisma jätsiwad. ! Rakverest teatab kohaline Saksa leht, et sääl ümberkaudu Eestlaste ivälja rändamine riigi sisemistesse kubermangudesse wiimsel ajal hääSti suurdunudolla. Nõnda jätnud hiljuti ligi 49 Eesti perekonda oma siiamaalscd elukohad maha, et Pensa kubermangus enestele uut elukohta ja isamaad otsida. Wäljarändajad arwanud enestele  ühe selle otstarbega kuulama saadetud saadiku tõenduste järele juba ühe suurema tüki maad rentinud olewat, mida nad sinnajõudmisel eneste wahel üksikutele perekondadele töö jõuu ja tarwituse järele ära jagada lubanud. Suurem osa wäljarandajaiv  olnud Maaria kihelkonnast. Riiast kirjutakse, et Riia linnal paar korda see aun on olnud, et õnnis keiser Wilhelm, kui la alles prints oli, sääl linnas on wiibinud. Esimest korda, kui ta oma õde, suurwürst Nikolai pärast keiser Nikolai 1., pruuti Peeterburgi pulmale  saatis. Suurwürst ise oli ka Riiga tulnud, oma pruuli wastu wõtma, ja kõrged saksad jäid - 2 püewa senna. Teine kord reisis selleaegne prints Wilhelm Riia linnast läbi Peeterburgi, ? kui tema õemees keisriks ja tema õde keisri ! prouaks saiwad? neile õnne soowinra. Weel kolm l korda reisis prints pärast Riiast läbi, ja näimast korda troonipärija keiser Aleksander 11. pulma, kui see alles trooni oli. Pcetcrburgist. Keisri herra on käskinud, et keiserlik hoow 4 nadalat keisri Wilhelmi surma leinama peab. Kaluga rügimeut peab jäädawalt keiser Wilhelmi nime kandma. Keisri herra, troonipärija ja muud marsilikud ja kõrgema ameti mehed katsuvad warsti, kui surma sõnumid Peeterburgi jõudsiwad. Saksamaa saadiku juures, oma kurwastust  awaldamaS. Keisri matmise päewal oli Peeterburgi ewangeliumi Peetri kirikus leina Jumala teenistus, kellest meie keisri majesteetid ja kõik kõrgemad ameti Mehed osa wõtsiwad. ! Saksa riigi alamad Pccterburgis on ühe hõbe krantsi j keiser Wilhelmi haua pääle saatnud, mis 1490 rubla maksis. Rahast, mis nemad korjanud z oliwad, jäi weel nii palju järele, et keiser Wil- Helmi nime püäle selle eest Ewangeliuim hospi dalis priikohad haigetele saamad asutatud. Mõskma linna Saksamaa alamad saadawadka omaltpoolt hõbe krantsi. Soola saagi päält saab edeSpidi järgmisel witstl kroonu maks wõetud: Arhangcli ja Wologda kubermangus kop. puuda päält Permi kubermangus 1 kop., Stawropoli, Taga Kaukasia, Taga Kaspia, Ürali, Akmolipi, Semipalatim  sa Siberi kubermangudes 2 kop. puuda päält, Orenburgi, Astrahani, Tauria, Bessarabia,