pakkunud, asujad aga rohkem pärinud. Sellest tulnud wiimaks tüli ja hirmus kiskumine, künni asujad oma kogudufe-wanema  järel saatnud, kes neid wiimaks waewaga lepitanud. Bessarabiast kaevatakse tulepan e m i s t e üle, mille all nimelt asujate küladel palju kannatada olla. Nenda kirjutatakse Annowkast: Hiljuti pärifiwad Wene talupojad Tremeli, Hugo ja teiSte asukohtade peremeeste  käest põldu talwewilja mahategemiseks, ei tahtnud aga hinnaga, 672 rubla ja kolmas nabra, mitte rahul olla. Kohe selle peale põles peremeeste wiljapeksu - paik seitsme õle- ja põhu-kuhjaga maha. Peksu-paiga wärawa peale oli sedel pandud: ,See on teie 6'/, rubla ja kolmas  naber." Tegijaid ei olnud senni leitud. Simferopoli kubermangust ja ka teistest paikadest kaebatakse  wilja-ülesostjate üle, kes talupoegi oma kaaludega armetumalt petawad. Kui suured need pettused on, seda wõib sellest näha, et wahekauplejad wilja tschetwerti eest 9 kuuni 10 rubla maksawad, seda 8 rublaga edasi müüwad  ja siiski suurt kasu saawad. Talupojad weawad oma wilja ühest külast teise, otstwad auusaid ostjaid, ei leia neid aga kusagilt. Nishni-Nowgorodist, Mihklikuu 24. pääwal: Wiljakauplemine  on elaw. Hinnad hakkawad kindlamaks jääma. Kharkowist, Mihklikuu 24. pääwal: Wiljahinnad on wiimaste pääwade sees 10 protsenti tõusnud. Mitu tuhat tschetwerti ou wäljawedamiseks walmis ostetud. Siin an täitsa suwised ilmad. Odessast, Mihklikuu 24. pääwal: Ilm on selge ja sooja on 22 graadi. Wiimasel nädalil weeti 301.381 tschetwerti wilja wälja. Nisu ja kaerte hinnad lähemad kindlamaks. Siin on weel 12 millioni puuda wilja laagri peal. Mulla Karast, Mihklikuu 20. pääwal: Leiwawilja wedamine Taga-Kaspia raudteel kestab edasi. Kardetakse, et Taga-Kaspias puudust tuleb, sest leikus oli waeue. Nisu puuda eest maksetakse paiguti 2 rubla 75 kopikat. Blagoweschtschenskist, Mihklikuu 22. pääwal: Jekaterino-Nikolskaja stanzias oli täna pärast lõunat maawärisemist, mis ühe minuti kestis. Palju ahjust  on lohutud ja korstnaid maha langenud. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Peterburgist, Mihklikuu 26. pääwal: Greekamaa Kullinga-praua  on Peterburgist ära reisinud. Saksamaalt. Keiser Wilhelm on Miinis ja on sealt Austria Keisriga ja Kronprinziga Mürzzuschlagisfe suurtele  jahtidele sõitnud. Saksamaa ja AuStria Keisrid on oma kõrgetele ametnikkudele ja kaasalaktele wastaStikku kõrgeid auutähta wälja jaganud. Pahandus Professor Geheimerath Dr. Geffkeni peale on wäga suur, Keiser Friedrichi pääwaraamatute ilmutamise pärast. Prantsusmaalt. Suur jagu maad Lyoni ümberkaudu seisab wee all. Lyan-Genua raudteel on sõidud seisma jäänud. Kahju on wäga suur. Indiast kirjutatakse jälle Inglaste wõitudeft Tibetanlaste  üle. Afghanistanist. Emiri sõeawägi olla Zshak Khcmi söeawäge ära wõitnnd. Jshak Khan olla Peterburgisse põgenenud. Eestimaa kohtutubadest. Raekohtu ees seifis Leikusekuu 4. pääwal Kabalast päritud Züri Prei, wägiwalla ja wastapanemise pärast  kohtu-ametniku wasta. Heinakuu 1. pääwal oli Kai Laaser selle talumehe käest heinu ostnud, ja tõreles pärast, et tema 5 kopika eest wähem heinu saanud. Selle üle wihastaS ennast müüja, kargaS tõrel.ja peale ja andis sellele ühe hoobi, mis teda nii raskest maha sirutas, et kaks hammast wälja kargastwad. Gorodowoi Ottow. kes senna oli kutsutud, tunnistas, et Kai Laaser'il kaks werist hammast käes olnud. Jüri Prei katsus ennast sellega wabandada, ei Kai Zasser tema heinu Varastada tahtnud ja tema sellepärast warast eemale lükkanud; tunnistajad tunnistafiwad aga, et Züri Prei oma käega heinu annud. Tema pani wasta, kui teda Pristawi iuurc wiia taheti. Kohtu poolest sai 22aaStane Jüri Prei wägiwalla ja Vastupanemise pärast kolmeks kuuks kinni mõistetud. Leikusekuu 5. pääwal seifis 22 aastane päris Auukodanik  Konstantin Anaksagorow petmise ja rõöwimise parast Raekohtu ees. Jürikuu 14. pääwal 1887 pakuti Wigala talumees Willem Perri'le Suure-turu ligidal üht hõbe uuri müüa. Perri pidas hinda, 6 rubla, liiga kõrgeks jn wiimaks leppis müüja 4 rublaga. Kolm rubla maksis ostja kohe ja lubas ühe rubla turul maksa. Müüja pistis temale ruttuga midagi pihusse ja läks ära. See tegi ostjat kahtlaseks, tema wötiiS asja paberi seest wälja ja leidis ühe kiwi. Tema jooksis müüja järel ja nägi teda üle müüri ühte majasse ronima, mis Weneuulitsal  Wene kiriku hoowis on. Kirikumehe ja teiste abiga sai petja kinni wöetud ja kui Anaksagorow ära tuutud. Politseis katsus tema tuntud kaabakate-juttu rääkida, tema olla Wene-uulitsat mööda petja järel jooksnud,  selle juureS aga ise kui petja kinni wõetud. Tema juures leiti üks portmonnee rahaga, millest üks 3rublane paber iseäralises paikas oli ja üks uur ilma ketita, mida Willem Perri selleksamaks tunnistas, mida tema ostnud. Wiinakuu 1, ja 12. oliivad, knida lugejad mäletawad, Epiuatjewi - uulitsal ja Gonsiori - uulitsal mitmed rõöwliteud  tehtud, millest ka Anaksagorow osa Võtnud, kes aga wahe-aeal redusse läinud oli. Lehekuul sai tema jälle kinni wõetud, kuna tema seltfflased juba nuhtluse alla mõistetud oliwad. Tema salgas kõiki, kai aga sellest hoolimata  süü aluseks leitud ja mõistetud: 1) Pettuse eest omast seisusest ja õigusest lahti ja skuuks wangiroodu ; 2) rööwitegude eest õigustest lahti ja Siberi ligematesse maakondadesse; nuhtluSle kokkulangemise pärast sai esimene otsus teise sisse arwatud. Tallinna Raekohtu eeS seisis Leikusekuu 12. pääwal 36aastane Ha n s Sepp, «valeraha tegemise kaebtuse all. Küünlakuu 7. pääwal oli kõrtsmik Karl Zõeleht kohtus  üles annud, et Hans Sepp. kui tema ise kottu ära olnud, tema teenija tüdrukule 20 kopikast «valerahast maksuks  aunud, mis peale Sepp kinni Võetud sai. ülekuulamises  tunnistas tema selle raha «väljaandmist. Kui tema warguse pärast waugis olnud, siis saanud tema kellegi Oswald'iga tuttawaks, kes temale odawa hinna eest walehõberaha  annud, mida tema jooksma pannud. Enamist olla tema seda joobnud peaga teinud, ja ikka ainult kõrlsudes.  Seda tunnistafiwad ka teised tõeks. Walerahad saiwad Peterbnrgi Rahahoowi saadetud ja seal leitud, et need zinkist ja tinast tehtud oliwad. Kohtu poolest sai Karl Sepp waleraha w äl jal a u t a ml s e süüdlaseks  ja köigeist õigustest lahti ja kuueks aastaks wangiroodu mõistetud. Kuida omal aeal kirjutatud, sai öösel wasta Heinakuu S. pääwa lihunik Wilhelmsoui härg karjamaalt waraStatud  ja lähedaS metsas tapetud. Ka selle pahakeu tegijad saiwad  leitud, kui nemad härja liha juba ära müünud oliwad.  Kui wargad seifiwad 21 aaStane Wilhelm Landi  s ja ISaastane Zakob Lipsberg, kui nende abiline,  kes liha oli müüa aitanud, Hans Alun Leikusekuu  16. pääwal Raekohtu kohalise jäutuse eeS. Mõlemad  wargad saiwad wiieks knukS, HanS Alun neljaks kuuks wangi mõistetud. Selsamal pääwal seifis Kurna hingekirjalane Jakob Grünberg warguse pärast sellesama kohtu ees. Õõsel wasta Heinakuu 8. pääwa oli kaupmees Eldringi kuurist rihmast ja riideid umbeS 200 rubla eest «varastatud. Sisselõhkumisi  ei wõidud tõeks tunnistada. Grünberg oli kahtluse alla langenud, sai kinni wõetud, falgaS esiteks, tunniStaS pärast ja sai wieks kuuks wangi mõistetud. Eesti waugi-asutustest Werchnaja-Bulankas, Zemseiski kubermangus, oleme järgmise kirja Leikusekuu 4. pääwast saanud: »Praegu, kuõ seda kirjutan, on meil wäga kenad ilmad heina töökS. Nädal enne Zaanipääwa, kuZ heinatöö siin hakatud sai, sadaS kakS nädalit järges wihma; korrati tuli ka rahet, mis meie usuwendade asutustes kaunist kahju tegi. ülepea on tänawune suwi senni õige korraline olnud,  wihma ja kuiwa poolest. Sellest tuleb ka, et wiljapõllud  wäga head leikust tõutawad, miS wiimaste aastate sees wähene on olnud ja wilja hindast kauniste kerkima pannud. Praegu on meil järgmised wiljahinnad: nisu jahu puud 90 kop. kuuni l rbl. 10 kop., rukki jahu puud 75 künni 80 kop., tangud 75 kop., kaerad 50 kopikat. Kewade poole talwet oliwad hinnad palju kõrgemad. Ostjale  tegi see nukrat meelt, müüjale rõõmu, keS weel rohkem  wõtnud oleks. Põllumehele on ju tema põllusaakide eest head hinda soowida, kui meie aga siin oma usuwendade  asutuSte peale waatame ja nende elu tähele paneme, siis kisub nägu wägise kortsu. Need meie usuwendade asutused on Zda-Siberis, JeniSseiSki  kubermangus Minussinski kreisis ja neid on kolm: Nish n a j a Bula n k a, kus Lätlased ja Sakslased elawad, Werch n a j a Bula n k a, kus Eestlased elawad, seitse wersta esimesest eemal, ja Werchne Suetuk, 20 wersta eemal, Eestlastega ja Soomlastega.  Esimeses külas on umbes 150 elumaja, muist õige head ja nägusad, suurem jagu aga wiletsad onnikesed. Kõigist kõiki on selleS külas umbes 1000 hinge. Kesket küla on kõrtS ja kaks weiket poodi. Maad, mis põlluks kõlbab, on rohkest ja maksa ei ole selle eest kellegile. Ahjukütet on ka ilma hinnata nii palju saada, kui igaüks tarwitab ja koju wedada tahab ja wiitsib. Ehitus-puid ei ole enam ligidalt saada, ueid piab eemalt wedama.  Põllu-andeid rahals teha ei ole raske. Kes siis omad wanad mõtted ja teud kodumaalt maha on jätnud ja auusast palehigis igapääwast leiba muretsema  hakkanud, need on kaunis jõukaks saada wõiuud.  KeS ennast aga wedeletes pahategudest ei ole wabastada  suutnud ja pimeduse kütketes edasi rabelewad, need ei saa ka siin halja oksa peale, waid kireisewad wiletsalt edasi, kuuni enamist enue-aegisi olsa leiawad. Nende keskiS  on ka kadedus, kaetsemine, wargus, rööwimine, keelekandmised,  sõimamised ja sajatamised siin nii igapääwased asjad, et keegi seda imeks ega pahaks ei pane. Et siin põllumehel kellegile midagi maksa ei ole, sits saab suurem jägn sisse tulekust, kui kõige kibedamad aSjad waewalt muretsetud su, ainult wiina eest wälja autud. Mis neis külades elu meel hapumaks teeb, see on see, et seaduslik wõim siin nimetamise wäärt ei olegi. Kohtuid on siin, alamatest peale hakates: Küla - kohus (cw.?bemS külawanema (cõbcM eiaxoers.) juhatusel. Seal peetakse euamist pühapäiwil kohut, et tööpääwad raisatud  ei saakõ, kuna jooma-tujus palju tööpääwa ja töö järel ei pärita. Ou seal üks asi õiendada, siis katsub külamanem nii palju mehi kottu kutsuda, kui iganes wõimalik  on. Mida rohkem kaebtuse-alune nüüd külameestest wiinaga külakõrtsis oma nõuusse on meelitada suutnud, seda julgem wõib tema oma „ õiguse" peale olla. Sagedast  tuleb ka ette, et kohtumõistmist kaebtuse-aluse ja tema seltsilaste poolest puudega ja teiste käsipäraliSte asjadega ette wõetakse. Et siis seesugustes kohtutes kisast ja kärast puudust ei ole, seda wsib arwata. (Pooleli.) Kirja wastused. 0. dl. vv.-ö. ? Teie faatetud käekirja ci ole meie kätte saanud.  Posti peal ei wõidud selle iile aru anda, sest raamatud oliwad  juba ära saadetud. Jutu-leyels ei rvõi meie sel korral ühtigi tarwitada; wäga palju jutustusi on korda ootamas. Sõnumid töötame  igatahes rõõmuga ja tänuga waSta. Aossoisso qviisxpo». 3V-rc> Oes?s6xs 1888. TrLVtod L« abf «r« ' i Pörijite lllvr,? ja Illlugo. X PsEvMK » E es l i m aa rahwa Kodu jaKiriku-ruaulatud wanast seltsist ! i on weel HA kop. tükk saada x Kindsorsl triikimjas, ! ! Tallinnas- Laja-uulitsas. l) Teadaandmised. l A. A. Z - Ksutschulistmpüte wabrilt, krawerimisc- ja J - mehailikalSõliilia Z -Z Aeterõurgis, NsAe«Aa»e»isn M. 8 ?' saadab soonujatcle hinna kohe ehk pärast äramaksmifega käike: Z Z l medalljong-stempel uuri kettilarwis, nime jä koha Z? nimega 1 rbl. õli kop. eest. Z-I. Ä I suleyea Pliatsi ja stempliga ....... 1 50 , . « I isewärwija wärwi flempel . . . I « 50 , „ S. L I monogrammm 2 'ähe, wärwi ja randiga . 1 . 50 „ . J Kontori torzoitused K Z wäga mõnusad ja tanoilised ka igas muus asjanduses, 10 mitmesugust Z tihti tarwis minema pealtkirjaga stcmpltt. nagu: InLasnoe» Assvsmoe, -J j. n. rantidega ja würwiga 5 rubla eest. A Täielised hinnakirjad saadetakse soanumise peale hinnata kätte. Hinnad Tallinna turul: 30. Mihklikuu pääwal 1868. ssartichwlid. tshctwk ... 26 kop. Herned, toop ..... 7 „ Leadsed, toop 7 „ Tangud, toop ..... 7 , !Weikse liha nael .... 12—15 „ Sea liha neal .... 11 „ Rõõsk piim, toop .... 4 „ Hapu piim loop .... 5 „ Koore kortel 4 „ Laua wõi nael .... 38 „ Püti wõi nael .... 23 „ Muna paar 4 „