v. Graf Keyserling, KreiSsaabik von Brasch (tulemata jSSund)  ja Landrtchler von Berg; Saaremaa poolt: Landmarschall von Ekesparre, Landrattz Baron Stackelberg, ja Rõuukogu saadik Baron SasS; Kuura maa poolt: Maawolintk Baron AlfonS Heyking, endine Maawolinik varo«« C. von der Recke, KreiSmarschall Baron Behr, Baron Hörner ja Baron Bistramb. -- Jumala waim olgu nõllupidajate juureS l PoSliwalitsuse poolest saab kuulutatud, et selle aaSta 1. Jürikuu pääwast Postkontorites järgmine lallituse kord maksab: . j) Rahakirjad ja hindpaberid saawad igal pääwal ükfl homikuft kell 8, künni kell 2 pärast lõunat, waSta wõetud ja wälja antud. , , 2) Postkontorid seisawad järgmistel pääwadel täitsa kinni: KeiSrt ja Keisri-Praua ntmepääwal, UusaaStal, Kolmekuninga pääival, 1. ja 2. Lihawvte pühal, 1. Nelipühi  pühal ja l. Isul» pühal. 3) Kubermangu Postkontorites keStab teenistus 3 tundi, see on hom«kul kell 8 künni kell li, teiSteSPostkontorid?? 2 tundi, see on homikul kell S künni kell 10, järgmistel pää«vadel Müulapääwal, PaaSt, i-Maarjapääwal, Palmipuude  pühal, 3. Lihawvte pühal, Kristuse äraseletamise pääwal (6. Aug.), Nnkki-Maarjapääwal (15. Aug.), Maarja sündimise pääwal (8. Sept.), RiSti ülendamise pääwal (!4. Sept.), Maarja ohwrt pääwal (21. Now.), 2. Jõulupühal ja igal Nädalipühal. 4) Raudtee jaamades saawad lihtkirjad ka wiimakS nimetatud pääwadel waSta wõetud ja wälja antud, nagu tänine. 5) Majadesse saawad kirjad igal pääwal saadetud, nagu tänine. Eestimaa Põllutöö SeltS pidaS Paastukuu 7. pääival Tallinnas oma korralist koosolekut Kui tähtsamat nõuuwõtmist «võime kalapüüde aSja nimetada. Litwtmaa Põllutöö ja Käsitöö Seltsi Präfideut, herra von Samson- UrwaStult, oli koosolekule tulnud, selle nöuuga. et ka EeStimaal ükS Kalasigitamise ja Kalapüüde SeltS asutatud saaks. Nimetatud Liiwimaa Seltsis oli see asi sel aaStal nöuupidamise all seisnud, ja oli nõuuks wõetud üht Seltsi asutada, keS hoolt kannaks, et meie kodu,naa kalapüüde wtleiö olek parandatud faakS. Kalapüüde  ja kalasigitamise seadused peaksiwad meie kodumaal suurema hoolega täidetud saama, ja tamilist uusi seadusi tuleks selle asja kohta teha ja kinnitamiseks Riigtwalitsuse ette panna. Kalade elntarwitusi oleks igapidi nürida, kalade sigimist kosutada ja neid kalu järwedeS, jõgedes ja tiikides kunstlikult kaswatada. kellest kõige suuremat kasu saab. Seda nõuu oli nimetatud Seltsis wasta wõetud ja sealsamas oliwad ennast 36 liiget kokku löönud. Eraseltfi ei taheta mitme asja pärast mitte asutada, waid need liited  ühendawad ennast selle Wene Kalapüüde abiseltsits, mis PeterburgiS, herra von Greigh (Grei) juhatuse ja kaitse all asutatud on. Niisamati oleks neid Seltsist igaS kolmeS Vallimaa kubermangus, iseäranis Eestimaal asutada.  ja neude abiks jälle kohatisi ühendusi igaS maakondaS. Selle Seltsi põhjuSkirjad on juba kinnitamisele saadetud, ja saitvad EeSlimaa Põllutöö Seltsile ette näidatud. Herra von Samson tähendas «veel selle peale kulda Liiwimaal Burtenekt järwe kallaste omanikud, 20 aasta eest, oma keSktS ennast seesuguseks Seltsiks ühendanud ja kuida nende hoolekandmise all talad ltt aastaga nii kangest siginenud, et nüüd ükS omanik oma järwe-osa eest juba l 0,000 rubla renti saab. Ka selle peale sai tähendatud, kuida Rootsimaal  kalade sigimist nii suure hoolega tähele pannakse, et kudu aeal mitte üksi keegi kalu püüda ja tülitada ei tohi, waid et ka sel aeal hobuSte ujutamine ja kella löömine wee ligidal, ära keelatud on. Baron Hue n e - Matsalust tähendas selle peale, et kui rööwpüüdmtsed, see on püüdmised  kuS kala poegi ja poolkaSwanud kalu ühes häwitakse, mereS weel edasi keStaksiwad. siis oleks kala sugu pea häwttatud. EeSti,naa Põllutöö Seltsi poolest sai see nõuu waSta wõetud. et ka siin abtseltS asutatud saab, nagu Liiwimaal. Asi sai ühe kommiSfiont hooleks antud, ja kommiSstoni liigeteks satwad «valitud: Graf Stenb  ock - Kolgalt, Baron H uen e - Matsalult ja Baron Toll- Wodjalt. Sedawtist on fltS Jumala abiga üks hakatuS selleS tähtsaS aSjaS tehtud, mille peale ka meie juba sagedast lähendanud oleme. Kes näinud on, missuguse  meeletu lugupidamiseta, nimelt Narowa jõel ja Peipsi järwel tündrete kaupa kala poegi häwitakse, kuida weikemateS jõgedes kala kudumist püssidega, ahingitega ja teiste riistadega peletakse, see ei wöi imeks panna, et meie suured «veed ja kenad keerulised jõed kaladest ikka tühjemaks jääwad. Ilma rahwa, uimelt aga kalameeste eneste osa«võtmiseta  ei wöi aga ükSki seaduS ega ÜkSki SeltS palju aidata. Meie soowtkfime. et need kohatised ühendused, mida Kalasigitamise ja Kalapüüde SeltS üksikutes maakondades  asutada soowib, ka mõistlikust kalameht oma sekka üleS wõtakS. SitS peaksiwad kõik kalaiuehed ja kõik need, keS jõgede ja järwede kallastel elawad, oma auu peale kinnitama, et nemad ise rõöwpüüdmist «naha jätawad ja ka teist seda tegemast keelawad. Üksi nenda wõikS kala rikkuS meie wee rikkal maa! kosutatud saada, millest Eestimaale  sadaluhandete kaupa kasu tulla wõikS. Jumal andku õnnistust! Nöuupidamise all seisis ka wabrikute asutamine, milles kartnhwletcst sukrut tehakse. Wäga olekS seda soomida. Kuidagi peaks meie kodumaa Ülelttaliselt  «viinapõletamisest peaSletud saama, ilma et selle «vähendamisest põllutööle kahju tuleks. Tallinna Linnasaadikute kogus, Paastukuu 23. pääwal, sai nõuuks wõetud, Keisri Majestätide kroonimise pühal Tallinnas rahwapidu «valmistada. Piduks on ette pandud : 1) Pidurong Raekojast OleweSti kiriku. 2) Kellalöömine igaS linnakirlkuS. 3) Jumalateenistus igas kirlkuS. 4) Kirikulaulu puhumine Raekoja tornist. 5) Kolm pääwa rahwapidu, platsi peal Nunnewärawa taga. 6) Kõige linnawaeSte pidulik söötmine. 7) Kolm õhtut näitemäng ehk udupildid linna theatrts, ilma hinnata. Kõige selle tarwis antakse linna poolt 3000 rubla. Kroonimise saadikuks lähewad Tallinna poolt: SyndikuS Greiffenhagen, Linnapea asemel, kes wiletsa terwise pärast minemata jääda soowib; Linnasaadikud Baron Girard ja Nikolai Koch. SyndikuS Greiffenhagen saab 1000 rubla teeraha, teised lähewad oma kuluga. ,Valitsuse Teadaandja" kuulutab Wene Konsuli aruannet Danzigist. Selle järel ei ole Ameerikast enam palju «vilja oodata ja Saksamaal on paljas külm wilja orastele palju kahju teinud. Wilja hinnad saawad siis wist tõusma ja nendega ühes loodetakse ka Wene paberraha  hinna kerkimist, sest Wenemaal on mitmes paikas «veel palju «vilja järel, mis turule wedamata jäi, kui suured  jõed «vara kinni külmetafiwad. Kohalise küsimise peale on Koolide-Minister, Smolenski  kubermangu Nitterkonnale «vastuseks annud, et Realkoolide  õppijad mitte õigust ei saa, Uniwerfitätide peale «ninna, ka fiiS mitte kui Realkoolide kooliplaani muudetakse,  kuida ettewoetud on. ,Olewik", miö meie eest juba mõne nädali redus seisis, kuulutada nüüd, et ükski trükimaja TartuS teda oma mashina alla ei wõtta. ,Olewik" peaks fiis ilmumata  jäälna, kuuni tema oma mashin Pariisist Tartu jõuab. (?) Mitmed noorikud ja neiud" Viljandimaalt, awaldawad  , Eesli PoStimeheS" uut tõrelemist tuntud,rahwaproua"  wasta. Meie arwateS peaksiwad nemad seda tegemata jätma. ,Noorikud ja neiud" olgu oma ligemate onMete ja waikse koduelu abiks, auukS ja kaunistuseks; fliS on nemad ka kõige rahwa abiks, auukS ja kaunistuseks. Awalikul politika «vainul tallitawad «valjud wõimud, kes kõiki ilu ella sugu pealt pühimad, nagu kare käsi õrna kullatolmu libeleka hiilgama tiiwa pealt pühib! Kolga-Jaaui Wene kihelkonna kooli üle oli keegi IL. 8. »Eesti Postimehe" Nr. 5 sees kirjutanud ja oli kaebanud, kuida see kool tagurpidi käia, kuida Wenekeele õpetamine waewane olla, kuida selle pärast Lutheruse usulised õppijad wälja aStunud, kuida kooli tuad kütmata ja nii külmad olnud, et külm kartuhwlid peapadja all ära 'võtnud j. n. e. Selle wasta kirjutab nüüd J. Skromnoff, pEesti Postimehe" Nr. 12 sees. Tema ajab K. 8. kirja waleks. Kolga-Jaaui Wene kihelkonna koolis saada nädalis  14 tundi Wenekeele õpetust antud, seal olla sel aastal rohkem Lutheri poissa" kui iialgi enne, ja kesket tuba näidata .soojamõõja -j- 17 X 18 ja «vee! rohkem" graadi N. -- Noh. mis siis k. 8. weel pärib? Kui seesuguses  põrgutules 306 graadi. mis umbeS nelikord nii palaw on kui keem «vesi, kui seal Lutheri poisid" ja teised Eesti lapsed kiirest ümber sulatatud ei saa, siis on jo asi käest ära ja kõik looduse seadused on ümber pööratud! Skromnoff lõpetab oma kirja järgmiste sõnadega:  ,Loodame et noorsand edaspidi seda asja tähele paneks ja mitte enam et «valeta, kus «valet tarwis et ole." Ehk on auustatud Skromnoff edaspidi nii lahke ja seletab  meile, kus tarwis" on, ja kas seda suurt saladust  Kolga-Jaaui Wene kihelkonna koolis ka »lutheri poistele" õpetakse. pVirulane", see suur tõeleht, kelle toimetaja naha stSse tõemärk krammttatud on, paneb wäga pahaks, et ,Ristirahwa Pühapääwa Leht" oma Nr. 7 sees kirjutanud  olla: Mt, maailmast on mammon, alla ta kisubgi inimest; fiin all peab ta teda kinni ja waewab teda hulga murega, mis waene ei tunne. Usu seda armas lugeja, rikkal mehel on palju enam muret nende asjade pärast, mis temal on, kui waesel nende aSjade pärast, mis temal mitte ei ole. Eks sa tea, et so waesuS flnd peab kõlbamaks tegema, kord Jumala Talle pulma laudas istuda. Oh, sellepärast ära nurise oma «vaesuse pärast; waid täna oma Issandat ja Loojat, et ta so urtfiku uit taewa wärawate ligi on ehitanud." Meil et ole himu, seda teutamist fiin üleS panna, ««ida ,Wirulane" selle õpetuse ja selle õpetuse kuulutajate «vasta wälja puistab. Meil ei ole ka koguni mitte himu ,Virulasega" ja teiste pahatahtliku märatsejatega, kellel rahwamajapidamise teadusest aimu ei ole, selle üle waid- lema minna, mis waesus ja mis rikkus on, ehk kaS vaesus  maa pealt iialgi wõiks häwitatud saada. Meie tähendame  aga lühidelt selle peale, et waesus ja rikkus sõnad ja tähendused on, millest meie wast siis aru saame, kui meie neid teistega wõrreldame. Näituseks on jalamees waene selle kõrwaS, keS puuwankris sõidab, puuwankri mees waene raudwankrt mehe kõnvas, raudwankri meeS waene tõldas sõitja kõrwas, ja sedawiist ikka ülespidi ja alaSpidi, üks rikkam teisest ja üks waesem teisest. Ja meie tähendame ka weel selle peale, et ülemääralised «vabaduse märatsemised tänine ikka weel üleüldist kehwust kaswatafiwad,  kuna karm «valitsus, mis muidu õiglane ja mõistlik oli, üleüldist jõudu kosutas. Ja iseäranis wöiwad küll Nihilistlased, Sozialdemokratlased, Kommunistlased ja teised seadusliku elukorra lõhkujad küll rikkaid waeseks teha, kui seaduse film «valivamas ei ole. aga waeseid rikkaks teha ei wõi nemad mitte. Wabalased wöiwad seda jo pahaks pa««««a, wöiwad meid waStaseks" ja üheks ja teiseks sõimata, meie ei wõi asju aga teistwiisi  seletada, kui aealou teadus õpetab, kuida ka igaüks oma enese silmaga näha wvib, kelle «neel pahandamata, mõistus solkimata ja silin segamata on. Selle eluküsimise peale on paremad mehed auusamad ja tähtsamad wõimud, kui mõned märgitud ,toimetajad", kõiki oma osawust kulutanud,  et ole aga tänine weel waStust leidnud. Aga kõige selle üle ei tahtnud meie fiin waielda. Et waeseid oli ja ka praegu on, see on waidlemata tõsi, ja see on ka waidlemata tõfl, et Ristirahwa Issand ja Õnnistegija  ennast just waesete kaitsejaks ja trööstijaks tunnistab,  ja et tema oma armuõpetufe kuulutajatele jäädawat  ja kõikumata käsku andis, kõige pealt waeseid trööstida.  Kui nüüd meie päiwil, meie waga EeStirahwa keSkis mehed üles astuwad, kes just awalikult Jumala sõna teutawad ja sellega üheS waesete «viimast troosti riisuda, waesete südant kadedusega ja roojusega täita püüawad, fiiS peab see küll igaühe südant jälestusega täitma, kes weel täitsa kristlikust meelest wõerutatud ja Jumala sõna awalikuks  waenlaseks muudetud ei ole. Et seesugused Jumala teutajad mitte «võimust ei wõtaks, selle üle peaks küll meie auuS rahwas ise natuke suurema hoolega walwama! ,RusSk! Kuriri" sõnumite järel olla Senator Manasseini  aruande veale p. Synodis nõuuks wõetud, Wene maimu likku Mtssioni eest. Vallimaa kubermangude?,  rohkemat hoolt kanda, rohkem Weneusu raamatuid maarahma keskts wälja lautada. Preestritele käsku anda, et nemad oma koguduste eest rohkem «vaimulikku hoolt kannaksiwad, «vaimulikust koosolekuid peakstwad j. ««. e. Tallinna Sakalased, ,Wirulane" ja ,WalguS", ja endise enese mari sõdiwad ikka meel täie tuhinaga Aleksandrikooli peakomitee juhataja, Pastor Hurti waSta; kadund ,Ole«vik" ja , Eesti Postimees" fipeldawad nagu nahkhiired lindude ja neljajalgsete wahel. Rahalaenu afi on küll lõpetatud ; Professor Köler on kuulutanud, et tema enam raha ei tahagi, et tema ka koguni mitte soowinud ei olla, et see asi uueste nöuupidamise alla «võetud saaks. Tagajärel kinnitakse koguni, et ««litte Professor Köiertl raha tarwis ei olnud, «vaid ühel EeSli asutusel, Krimi poolsaares.  Need kahekeeliseid jutud tulelawad mana rahwa sõna meele, mille järel kaks ilma kolmandemata ei jää. Meie ei paneks siis ka sugugi uneks, kui järSku mee! kolmas  jutt tõuseks, mis tunnistaks, et erakondlased seda raha uduste äsfitamiste tarwituseks Saksakeeli Agitationszwecke"  soowifiwad. Naha ,küsimus" on nüüd küll lõpetatud, aga Sakalased sõdiwad ikka peale Pastor Hurti wasta, keS rahwa' «vaenlane olla, ja tahawad teda tema armastatud istandusest «välja wisata. Muidugi. Et nemad seda tegema saaksiwad, seda teadsime meie juba enne, ja sellepärast ei wõinud meie iialgi Aleksandrikooli asjust südamelikku osa «võtta, niikaua kui Märt Mitt ja teised kahewäärilised mehed sel «vainul suurt trummi põrutawad.  Kelle fllma erakondlased weel täitsa pimestanud et ole. need peaksiwad nüüd ometigi selgest küll nägema, keda ja mida Pastor Hurtiga ühes, Aleksandrikoolist wälja «visata soowitakse. See ei ole muud keegi, kui Ewangeli  Lutheruse usutunnistuse wai m. Erakondlased  tahawad Aleksandrikoolist omale üht kantsi ehitada,  kust nemad oma noolest meie maakiriku waSta lendama  panna ja tuntud kiriklikku löhutuk ja lahutust suguwendade  wahel, laiemaks käristada wõiksiwad. Et selle töö juures üks ustaw Ewang. Luth. usutunnistuse õpetaja neil tüliks ees on, seda on iseenesest mõista. Meie ei usu aga mitte, et usukindlad Eestlased, keS oma eflwane- Ulate püha kirikut ja armastatud eluwiifi auuStawad, et need oma auusaS palehigis korjatud kopikaid ohwerdanud on, ükfl selleks, et wõeraste palgalised nende kopikate eest hoowast muretseksiwad, millega nemad meie maakirikut oma põhjuse pealt ja meie maarahwast oinast rahwusest wälja kangutada wõiksiwad. Rõõmuga kuuleme meie siis ka, et mõistlikumad, uStatawamad ja kindlamad EeSti ringkonnad, nagu .Edasi" Selts PeterburgiS ja mõned teised, täie «võimuga Sakalaste waSta «vainule aõtuda tahawad. Ka