waStaSLikune tüli otsa saamine on olnud, et ehk asi lähemal ajal oodata oleks. Palju enam on keiser seda tähendanud, et riigiwalitsus wanat wiisi maa ja rahwaste eest hoolitsema saab ja seega krahw Taasse uueste ammetise  jäemist ette-kuulutanud. Aga Vastalised Lrööstiwad endid ka jälle seega, et troonb-kõned meel sennini kedagi miniSteriumi langemise eest kaitsenud ei ole. 1871 a. on Hohenwarti miniSteriumi suuri tegusi ja muudatusi ette-kuulutanud, aga sellelsamal sügisel on tema ühes puulehtedega langenud ega suurte tegude ja toimetuste jälje põrmugi järele jätnud. Sarnasel lootusel astub ka nüid Austria riigi-nõuukogu Vähemus uute malitemistele  wasta, kui ka paljugi neist selle peale piawad mõtlema, et lootus wilcts igagäewane leib on. Prantsuse saadikute kogu uute liikmete Valimine  saamad sügise Septembri-kuu esimestel päewadel olema, aga siiski kindlaste ei olewat rugiwalitsuse poolt meel mitte, seda päewa määratud. UuS Brisson'i ja FreycineN ministerium saawat mitmeid kurjtegijaid wangist lahti laskma, et seeläbi tulipealiste alatist nõudmist ja selle mõttelist julge naesemehe Hugues'e ettepanekuid ära hoida, mis asjata aega saaksiwad raiskama. Lahtilastute  hulgas olla nimelt kihutaja naeSterahwas Louise Michel, Emil Goutier ja Wene nihilist mürst Krapotkin.  (!) J talia hakkab ennast ka Egiptusemaale lähemalle nihutama. Aga tema käsi ei taha siiski seal heaSte käima hakata, maid arwatatse, et temalgi Aafrikas kerge oma maa himu-asju toimetada ei ole, sest Aafrika mustad pojad wõtawad wiledaste wastu. Hiljuti tahtis üks Jtalia riigimees Abessiina riigist läbi minna, et kõrbes teesid Valmistada, aga teda saadeti kuninga käsu peale üle piiri tagasi. Ootame meel! Jndianlased on Frog-Lakes mässamist sünnitanud.  Esite on nad majasid põlema pannud ja siis inimesi kirikusse minema sundinud. Seal löönud nad siis 5 Eurooplast maha ja tapnud ka 2 preestrit ära, kelle surnu-kehasid nad ära põletanud. Sõa-ülem Mr. Diellens on oma sõawäe salgaga sinna ruttanud, et seda mässu taltsutada. Nõndapia, kui aga mässajad sõawäge  nägiwad, kadusiwad nad lühikese Vastupanemise peale eest ära ja saanud sõameestest ainult mõned otsa. Omalt maalt. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile GDI. kihelkonna L. walla kõrtsi elust, mis sealgi rohkeste oma hariliku kombe waest mil ja näidata. Joomise haigus olla seal nõnda sügawale juurdunud, et ta mõne ammetnikugi  külge kippuwat hakkama, mispärast need ennast mitte küllalt wiifipäraliselt ülewal ei suutwat pidada, waid sagedaste palama peaga rahwale sõnades km tegudes halwa eeSmärki andwat. Paha küll, kui lugu nii on. Ammetnikud piaksiwad oma ammeti auu igal pool rikkumata  hoidma. Liiwi landrathi-kollegium on kirjalikult Tartu linna Volikogult järele pärinud, kas Tartu linn ka Riia ja Pihkwa Vahele ehitatama raudtee ehitusele abi tahab anda. Sest, kuida lugejad juba teadwad, peab temast üks iseäraline haru ka .Tartusse ulatama. Jaamad saamad olema: Walga linn, Hummuli, Sootaguse, Rõngu. Uderna ja Nõo. On loota, et uus raudtee ka Parnuni  saab ulatama. Andku Jumal! Raudtee on juba, kuida ajalehed teatamad, kõige kõrgemalt poolt kinnitatud; kuid see on meel kahe wahel missuguse raudtee  seltst kuluga ehitama hakatakse ja kui suurelt ehk weikselt kroonu ehitust raha abiga tuetab. Weikse-Jaanist. Rõika wabrikus suri 12. Aprillil  selle mabriku, kui ka Melesli wabriku direktor vr. dem. H. Penrath ära, keda mõlema wabriku, kui ka ümberkaudne rahmas wäga leinab, sest ta oli kõikidele head teinud. Oma Vabrikute koolide eest kandis ta tubliste  hoolt ja kaks aastat tagasi, asutaS ta Rõika wabriku laulu-koori, keda selle wabriku kooli õpetaja C. Tiedemann  juhatab. Laulu-koori eest kandis ta kuuni surmani hoolt. Kõik raamatud ja muud tarmitused ostis ta ije, ja eluStas ka oma kõnede ja «Suuandmistega lauljaid. Surm tuli õige järsku; mõned päewad enne oli ta natuke hädane, 12. Aprillil hommikust ööd heitis hinge. Matusele  oli wäga palju kõigilt poolt rahwast kogunud, kes kõik teda taga leinawad. —mp — Pärnu maakonnast on meile järgmised read trükkimiseks  kätte saadetud: Marguse katk. Minewal sügisel tabastwad Polli walla-ammetnikud Polli Peraküla Lilli kSrtstft msne kahtlase mehe kinni ja saatsiwad nad Wiljandi Sillakohtn kätte. Tänawu talwe jooksus on Perakülast neli hobust ärawaraStatnd ja mitmel kohal on weel parajal ajal rahwas wargaid ryarguse pealt ära tõrjunud. Korra olnud ka juba üks härg lõa otsas metsa poole tiritud, omanik saanud aga õigel aial jaule ja peastnud looma warga küisist. Öösel, enne kui sügisel need wargad kinni wõeti, käinud nad külas lanibaid waraStamas  ja keetnud kõrtsi juures lamba liha, millest ka nende ammeti tallitus aru saadigi; seega oliwad need mehed piaaegu kõiki loomi warastanud ehk warastada tahtnud. Rahwas on wargade peale nõnda wihale aritatud, kui neist keegi piaks nüid tabatud saama, siis oleks tal wiimne kohus mõistetud. Liig on küll seda ütelda, ja hoidku kedagi seda tegemast ehk seesugust kohut mõistmast, aga weel raskem on seda Marguse katku kanda ehk wargadega, et nad küll inimesed on, inimese kombel ümber käia. Neljapäewal 11. Aprillil on Sindi mõisa karjalaudad  130 karjaelajaga, kes sisse on jäenud, maha põlenud. Rentniku iulaste toidu ja muu warandus on ühtlasi tuhaks saanud, kes selleläbi raske olekusse langenud.  Aks naene, kes aidast weel midagi wälja läinud tooma, on ennast raskeste ära põletanud. Hallistest. Õnnetu surm. Töisipäew, 9. Aprillil! läinud Wanamõisa endine wallawanem, Pitka- Matsi peremees Hans Gross, oma puuraijujatele metsa lõunat järele wiima. Pitka tee pärast rakendanud hobuse wankri ette, jätnud oma noore abikaasa, keda ta alles mööda läinud talwel wõtnud, ilma õnnetust aimamata, rahulise meelega Jumalaga ja sõitnud minema. Metsa jõudes teinud ta töölistega ka paar tundi ühes tööd, ja sõitnud siis ilma lõunat söömata jälle kodu poole. Laatre  kõrtsi juures juhtunud hea tutlawaga kokku, on seal siiö ei tea mitu pudelit õlut joonud, ning wiimaks jälle edasi hakkannd sõitma. Wissiste oli wästmus talle wankris  istudes peale tulnud La tukkunud, nagu nägijad seda jntustawad. Kannis tema kodu ligidal on Pitka- Matsi wesiweske, mille pais ühe jõu läbi wett saab. Nimetatud peremees oleks pidanud nüid weske tammist üle sõitma; et aga hobuse käes ohjad oliwad, pöörnud see õigelt teelt kõrwale talise tee peale, mis mäelt poolt weskepaisu jõe-kaelast üle käib. Seda hobuse õigelt teelt ära käänmist olla läheda! olewa Wända talu rahwas küll näinud, aga mõtelnud, et wankris Lukkuja isegi ehk üles ärkab ja hobuse õigele teele tagasi juhib. Wähe aja pärast on nad aga hobust ühes wankriga pitkuti weske-järwe alla näinud njuwat. Kohe on üks Pois lootsiku peal järele jõudnud, et ujujat hobust, kes wäsinul jõuul asjata katsetel kalda-jäele wälja püidnud ronida, wälja aidata, arwates, et hobuse peremees wist abilesi on otsima läinud. Hobune saadud siis weel juurde tulnud abilistega õnnelikult weest wälja tõmmatud, aga hobuse peremeest, Hans Grossi, pole kusagilt ilmunud; tulnud siis kõigil hobuse wälja awitajatel märkus päha, et ehk Gross ise ka hädas on, ning rutanud jõe-suule, kust talwe-tee ajal üle kaiti. Seal näinud nad wähejase silmitsemise järele inimese kogu, kaunis kalda ligidal weest wälja paistwat, tõmmatud siis Hans Gross wähe waewaga  kaldale, aga surnult. Abi oli IV- tundi hiljaks  jaenud! Õnnetu mehe keha küljes ei olewat mingit muljumise märki näha olnud. Arusaamata asi on, kuidas nimetatud jõe-suhu täiskaswanud inimene wöis ära uppuda, kuna wee sügawus ainult 5—6 jalga olla; pealegi leitud surnu keha kodupoole- kalda äärest õhukese wee seest. Ka olla sealsamas kohas katseid hobusega ette wõetud,- et näha saaks, kas see ehk kodu tahtmise neelus õnnetuse sündimise ajal oma peremehe jõkke wedas, fee pole. aga ka kõigil sündimiste! ja löömistel  mitte wette läinud. Hale saatus, iseäranis noorel, leseks jäennd perenaesel! —II —. Riiast. Baltia tnlekinnituse selts on minewal aastal 50,031 rubla kasu saanud, kellest 45,412 rbl. anupalkade  ja tulekahjude tasumiöte tarwis ette jäetud, kuna ülejaedaw uue aasta rehnungisse üles wõetnd. Sisemise asjade ministerium on kollegia-nõuuniku  Treueri Riiga waljamaa tsensori ammeti nooremaks  tsensuriks nimetanud. Asutatawa wastastiku merekinnituse seltsi põhjuskirjad  on riigiwalitsusele kinnitamiseks ette pandud. Seltsi päris tegewus pidada aga alleS 1. Jaanuarist 1886 algama. Kuida „Rig. Ztg." kuuleb, on Taganrogi maakonna  kohtu prokurör, riiginõunik Mässojedow, Wilna maakonna kohtu prokuröriks nimetatud ja Liiwi kubermangu  prokuröri abi lordan, Kaasani prokuröri abiliseks  säetud. Meile kirjutatakse: „Heile 14. Aprillil etendati  Imanta seltsi poolest lustmäng „Wirrwarr." Näitlejatel  oliwad näite-osad kaunis heaste kätte õpitud ja mänguga wõiks rahul olla, kui mitte näitlejad wahete wahel liig ruttanud ei oleks, mispärast nende kõnedest ja jutu ajamisteft wäga wähe aru saada wõis. Iseäranis loomulikult ja kiiduwääriliselt täitis hra Arnemann (J. T.) oma näite-osa. Soowida oleks, et Imanta uus eestseisus sagedamine näitemängusid etendaks, et sell teel suguwendadelle rohkem tulusat lõbustust pakkuda ja näitle- jäid nende unes ammetis harjutada. Uue eestseisuse juhatusel  hakkas Jmanta, nagu lugejad juba teadwad, õpetliku  kõnede eest hoolt kandma. W-imist kõnet, mida Kirilluse ja Methodiuse mälestuse püha töisel paewal peeti, oli õige rohkeste rahwast kuulma kogunud. Ka Wene ja Läti seltsid pühitsesiwad pidulikult seda päewa. „Uleis" anti waimulikku kontserti, kust suur hulk rahwast osa wõttis. Lauljaid oli umbes 300 inimest. Töises Wene seltsis oli lugemine, kus juures kuuljatele raamatukesi  puha wendade eluluoga jagati. Scesamma Wene apostlite elulugu on ka Eesti keelde ümberpandud ja nagu kuulsin, taheti teda 10,000 eksemplaaris kingitud rahaga trükkida ja rahwa sekka lautada. Ei tea aga, kas see soow on täide läinud, wõi mitte. Meie junkrute kool saab käesolewa kooli-aastaga lõppema ja jäedawalt kinni pandama. Miitawist. Usaldawalt poolt ütleb „Rishk. Mesinik"  sõnume saanud vlewat, et nende päewade sees Kõigekõrgemalt  poolt kinnitus tulnud, mille järele kohaline elementar-kool kolmeklassiliseks kodanikude kooliks Wene õpetus keelega, lähemal kvoli-aastal ümber saab muudetud. Kuuramaal olnud „Mit. Zeitungi" statiötikaliku aruande järele möödaläinud aastal: 95 wiinapöletuse kohta, 105 vllelööki, 44 mõdu pruulimise kohta ja 6 tubaku wabrikut. Joolide müima kohtasid oli Kuuramaal: 34 wiina-kaupluft. 22 ölle-kanplust, 105 wiinakellert, 211 trahterit, 284 õlle- ja porteri poodi, 1485 kõrtsi ja 65 puhwetit. „Knra kubermangu ajalehes" annab kohaline kuberner ammetlikult teada, et 9. Nowembril 1884 antud Kõigekõrgem käsk: kroonumaid ilma awaliku wäljapakkumiseta  terwete talu-kogukvndade kätte wäljarentida, ainult niisuguste kroonu maatükkide kohta käib, mis kroonumõisatest lahus, harimata priilt seisawad, mitte aga haritud kroonu-mõisade, weskide ja kõrtside kohta, nagu palju eksiliselt arwanud ja et neidgi ainult terwe waldade kätte rendi peale antakse, kuna ühtlasi ära on keeldud neid maatükkisi siis üksikute wallaliikmete kätte ära jautada. Poopensi (Windawi kr.) tärklise wabrikus on üks töömees masina wända külge riideid pidi kinni jäenud  ja seeläbi õnnetumat surrma saanud. Tal seni kreisis on Tudenhofi vallakirjutaja peale püssiga lastud. Kuul on pead kõrwa äärest kriimustanud,  mille läbi palju werd wälja woolanud, owmeti ci ole haaw mitte surma kardetaw. Lttbawlst. . Liibawi kalamehed teadustawad, kirjutab „Lib. Ztg.," et Gottlandi saare rand kindlaks tehtud ja senna suured, kaugele jooksjad suurtükid seisma olewat saetud. Matjamaalt wajuwat igapäew wäejagusid saarde. Tallinnast kirjutab „Rev. B.", et seal 14. Aprilli kuu päewal Narwa uulitsas üht suurt mooride hulka mõis näha, keS raudtee pealt 2 auruwankre täit söatarwitusi sadamase wedasid, et neid sealt aurulaewa „ Aafrikaga" Sweaborgi kindlusesse edasi saata. Nii kui räägitakse, olewat see uks torpedode woor olnud. Kui sõda peaks lahti peasema, teatab „Rev. 8e0b.," siis mõeldakse Tallinna tollimajades olewat kaupa Rakweresse wedada. Selle 800 puuda raskuse kaubade ärawedamiseks tuleks umbes 55woorirongi tarwis. Pealinnast on hiljuti Balti raudteed mööda kaks wagilni koormat torpedosid siia jõudnud. Eestimaa uus kuberner, tõsine rnginõunik würst S. W. Shahowskoi pidada õige pea Tallinnasse jõudma. Senui kana on ammeti tallitused witsc-kuberneri koll.- nõun. Tillo katte antud. Harjumaal pidada, kuida „Rev Beob." teadustab, 9 talukohta täitsa tühjaks jäenud olema, sellepärast et liig kõrget renti nõutawat, mida keegi maksta ei wõiwat. Wirumaalt. „Wesenb. Anz." teadustab, et 20. mkp. 50 perekonda Eestlast Wirumaalt oma isamaale selga pöörnud ja Wenemaa sisemiste kubermangudesse waljarandanud. Enne seda on mitmed ja mitmed perekonnad  suguwendi osalt Smolenskiöse, osalt Sirotinosse j. m. endile uut kodu asutama läinud. Läänemaalt kirjutatakse meile: Laupäewal 30. ümkp. tahtnud 16 inimest, nende hulgas ka Hiiusaare postimees, 10-ne hobusega Hiiusaarde minna. Selle wahe sees, poolel teel murdunud jae 5 hobusega sisse. Edasi saamine olnud koguni wõimatu, sest et jae, mida kaugemale, seda nõrgemaks läinud, loomadega tagasisaamine  niisamuti; pragu, kust üle tuldud olnud liig lai, inimesed seal jnureS ka puru wästnud ja märjad. Seal on fiis nad loomad koormate eest lahti peaftnud neid kindlamate jäetükide peale tallutanud ja fiis ennast palja hingega kaldale peastnud. Esmasp. 1. Aprillil kais aurulaew „Eol" õnnetuse paika waatamas. 7 hobust on siis weel jae kamba peal alles olnud, kellest aga ükski peaStetud  ei wõinud saada üksnes postitasku on terwelt jae pealt kätte saadud. Kahel peremehel on kaks hobust, töistel igalühcl üks põhja wajunud, peale seda ka weel Sa k a 1 a. ZH 18.