remal käel ja pahema! käel põesaSte taga waritsewad  ja awalikul paigal teotawad. Seda teeb siis ka .Tartu Eesti Seitungi, kui teiste vdawa sõnade seaS kirjutab :„ — siis arwaS ta wist, et wöit juba tema pool on, ja selle wöidn kasu tõeste tema ja nende kotti kukub, kes teda niisugusele ritterliku waenule on saatnud".  Need sõnad ja mitmed teised on salaliku  körwasofiõtaja sõnad, mille peale iseäralist  wastust anda meie anu ei salli. Teada on jo ka küll, et tõe-tunnistus iga maa- ja riigikodaniku kohus on, mida üksi südame tunnistus  andma sunnib, ja tõtt oleme meie kirjutand,  oma parema teadmise ja tundmise järel. Kui aga .Tartu Eesti Seitung" kirjutad: .Mõisa inimesed käiwad ka kirikus, mõisa ei maksa aga oma maade pealt ühtigi aasta maksu"  . . siis on se waletunnistus, ja on kuida meie juba arwama peame, selle lehe oma parema  teadmise ja tundmise wasta, sest ükski ie wõi uskuda, et .Tartu Eesti Seitung" nende asjade üle millest kirjutab, enne ise täielist seletust  ei nõua. Et aga sesugusele tunnistusele midagi muud kihutajaks tarwis on. kui südametunnistuse  tungimist, seda teatakse ka. Kui teises paikas sesama aealeht kirjutab: .Awalikufid  maksusid ei wõi keegi konlrahi läbi töise peale maksa panna, waid igaüks maksab iseenese  eest", siis on se lihtlabane rumalus, ehk on tähenduse segadus. Siin ei ole .iseenese" maksudest juttu, waid üksi maa ja pinna ehk kohtade maksudest ja need langemad maaga ja pinnaga ehk kohaga ikka ühes selle maa ja koha pidaja peale. Meie maal ei puudu aga koguni  mitte se .seadus", mis maksude-asja seletaks,  pealegi Eestimaal koguni mitte, kuida meie ülemal seletanud oleme. Kui kaugel Liiwimaa maksu-kommisflonid oma tööga' on, seda meie ei tea, seda aga kuuleme, et seal mõisamaa üleliias?  koormate üle kurdetud on. Tänuwäärt oleks ikka, kui ka sealt poolt selle üle awalikku seletust antud saaks. Eestimaa pinna peal on miinuste aastate sees maarahwa heaks palju tööd tehtud ja maarahwas  on rahulisel teel selle lühikese aea sees kaugemale saadetud, kui ühegil teisel maa! nii lühikese aea sees. Teu-talupojaft, kes põikletes oma kitsaid põldu st kündis, oma leiwakotti pääwas  kaks ja kolm kord ühe heinamaa-lapi pealt teise peale kandis, kes ühest paamast teise käest suhu elas, sellest sai nõuukas rentnik lahke rajade ja kindla raja-märkide mahel, ja sai kohaomanik  ja mõlemate jõuud kosub rõõmsaste, Jumala  abi ja iseoma lahke töötegemise mõnul, ja selle järel õppifimad põllumehed oma sugu ja oma seisust auustama. Aga pange käsi südame  peale, auusad põllumehed ja wastake: Kelle nõuul ja kelle jõuul saimad need suured põhjustööd alustud ja kordasaadetud, mis Eestimaad  ümbermuutfiwad? Olimad need mehed seal abiks, kes nüüd eestvedajaks tikuwad, kes ,edasi, edasi!" karjumad ja kõiki seda teotawad ja suure isamaa ees polgatuse alla saata püüawad,  mis Eestimaa harjund elukombe peal looduslikul  kombel ehitud sai? Küllwanemad põllumehed  neid meel mäletawad, kes suurel pööriaeal  sosistafimad: .Ärge wötke kirjutad kontrakti,  siis annate ennast mõisniku päriseks! Ärge ostke kohta, teile tulewad .kroonu maamõetjad"  ja annamad teile .hinge-maad" Waadake, seda rääkisimad selle-aegsed rahmamehed  ja mitu ja mitu nõdremad wenda jäi kuulatama, pani wasta ja sai nende .sõbrade" süü läbi uue aea ohwriks. Tema lahkus oma esiwauemate madala, aga kalli katuse alt ja wõeras, sagedast küll sosistaja rahwa-mees ise, asus sooja pesa sisse. .Sakala" kodu-narrid jutustawad selle lehe wiimises numriS ühest .nahk-kotist". mis meie kirjutuse-laua ees seista. Nendel on üsna õigus. Meil on üks pungis pann seismas, se on topitud täis mälestust; kõik need on soojast elust korjatud ja neid tahame  pannast rahwa ette puistata, kui kord palawad  paäwad lõppemas ja parmu-parwed ka- dumaS on, kelle tõrjumine meid nüüd weel üleliiga  tülitab ja meie aega wiidab. Wöib olla, et sellest paunast stiS ka mõne ,rahwa mehe* weider nägu ja kuju waljupudeneb, keS ennast nüüd pwalguse-kandjaks* kiidab. Aea-ratas weeres edasi, edenduS wöitis takistust.  Jumala abiga ja meie armulise Riigi- Äsa kannatuse ja kaitsemise all, kes ennast kihutajatest  kihutada ei lasknud, tõusis Eestimaal mana tuttawa ja täie rahwusliku põhja peal uus ehitus, mis kindlam ja kenam oli, kui uuen duse-mehed tõotada oskafiwad ja selle ehituse peale wõiwad need uhked olla, kelle j Suuga ja kelle abiga se ehitud sai, sest selle ehituse sees elab Üks tugew talu-rahwa seisus ja leiab seal looduslikku elu-tarwitust, knida se tema harjund elukombe kohaline on. Nüüd aga on uuenduse-meestel paha ineei, et asi ilma nende uõuuta kordaläinud, nüüd tulewad nemad teisel näul omaist urkatest ja püüawad uueste tüli kihutada, sõimawad meid, kes meie oma paremad elu-aega ja paremad waimuwäge selles suures põhjustöös rahwa heaks tarwitanud oleme  „wanameeleliseks" ja tahawad meie palamast  tööst omale auupärga punuda; tahawad seal leigata, kus nemad külmanud ei ole. Need körwasosistajad, kes kirjutada ei häbene: ,Tema ja tema meeleliste puid on, ,maarahwaft" pimeduse  sees hoida, et omale sellest kasu saaks ja rahulise meelega oma kõhtu wöiks täita" need ei tea. ehk kui teadwad, siis ei taha ütelda.  kui palju lüdimata tööd neil keda teokamad, rahwa-edenduse põhjus-töös kulus, ehk nemad ei teagi, mis se töö oli. Ja need, edendajad* ja nende eeskäijad ei olnud meile meie raskes töös mite abiks, maid oliwad tüliks, ja meie oleme nende nöuu-andmise tõrjumiseks palju hinge-õhku kulutanud, aga mõni nõdrem wend on ennast siiski eksitada lasknud, on nende häält kuulnud ja on häda sisse langend; kellel, kes juba wanem on, ei oleks need aead mitte enam meeles. Nii laiafilmises wõrkus ei lase rahwas ennast küll nüüd enam mitte püüda, aga nüüd kujutakse rahwale ka kõrgemaid asju ette. Meil on teada küll, et aea-ratas paigal ei seisa ja paigal seista ei tohi, ja kui Eesti rahwas, meie maa talurahwas omal oeal kutsutud saab, awalikust  majapidamisest suuremal möedul osawõtma, siis saame ka meie oma jõuuga ja oma nõuuga rahwa kõrwas seisma, aga rahwast tühja tüliga  ja otsekohese malega teiste sugude ja seisuste  wasta wihale ja mõnda auusad talumeest oma põllu pealt enneaegu „poolitika" wainule kihutada, seda meie ei taha ja selle eest tahame üleültse rahwast hoida. Sellepärast meie seda kirjutame. Omalt maalt. Tallinnast. Statistika-komitee järelkuulamiste  üleswõtmiste ja aruandmiste järel oliwad aastal 1879 Eestimaa! üleültse 6! 6 kooli ja nendes 20,356 õppijad meesterahwa sugust ja 13,604 õppijad naesterahwa sugust. Iseäranis oliwad nendest koolidest: Tallinnas: Õppijad. m. s. n. s. 3 Gümnastumi 606 1 Kreiskool . 225 1 kolmklassine Wene Linnakool . 114 1 poeglaste ettevalmistamise kool 100 8 poeglaste alamad kooli, nendest 5 linna abiga 575 5 kõrgemad tütarlapse kooli, nendest 1 linna abiga 580 1 Kroonu kõrgem kool tütarlaste tarwis (Progymnafium) . . . 81 9 keskmist ja alamad tütarlaste kooli, nendest 4 linna abiga . . . 599 14 alamad kooli mõlemi sugule . 129 145 1 Lnterus eus u tunni S tus e Kiriku -k 00l 34 23 3 Greka õigeusutunnistuse Kirikukooli,  üks ka waestelaste heaks 149 39 3 waestelaste maja, üks kaweikelaste  hoidmiseks 101 86 1 Peastmise-asutuS . . . . . 22 it 3 weikelaSte hoidmise maja . . 120 12S 1 Kaubakool 33 —^ 2 Pühapääwa - kooli öppipoiSfide heaks 112 Ühtekokku Tallinnas 57 kooli ja 2320 õppijad  meesterahwa sugust, 1690 õppijad naeSLerahma  sugust. Juuretulnud oliwad möödaläinud aaStal 2 alamad kooli ja 53 õppijad meesterahwa  sugust, 28 õppijad naesterahwa sugust. Weikestes linnades: Õppijad. m.s. n.s. 3 Kreiskooli 172 4 alamad Linnakooli Kroonu ja linnade  abiga ....... 196 7 keskmist ja Linna-tütarlaste kooli, nendest 6 linnade, 1 kingituse abiga 359 1 Eesti waestekool Hapsalus, mõlemi  sugule saab helde andede läbi ülespeetud 37 25 1 Eesti-Wene alam kool Rakweres, mõlemi sugule, saab Kalewipoja seltsi abiga ülespeetud ... 81 6 1 weikelaste hoidmise maja HapsaluS 18 38 2 Vaestelaste maja Rakweres ja Paides 28 2 2 Luteruse usutunnistuse Kirikukooli, Rakweres ja Paides .... 71 21 4 Greeka õigeusutunnistuse Kirikukooli,  kus aga kolm neljal jagu õppijaidLuteruse usutunnistusest on 145 54 1 Meremeeste kool Valtiskis . . 10 Nendes koolides oli Linna tütarlaste koolides õppijate hulk kõige rohkemini kaswand. Maal: Õppijad. m. s. n. s. 1 alam kool Kroonu abiga LihulaS ..... 29 11 12 Luteruse usutunnistuse Kihelkonna kooli. Harju- Jaanis, Wiru - Nigolas, Jaakopis, Simonas, Weike-Maarjas, Jjaakis, Waiwaras, JõhwiS, Koerus.  Amblas, Jüris ja Hanelas 284 35 4 Luteruseusutunnistusealamad  kooli waesemaSakste heaks, Kosel. Koerus, Toilas ja Warblas . 96 50 6 Greeka õigeusutunnistuse Kirikukooli, Sirenitsis, Karalis. Jaamas, Wahastus,  Arokülas ja Kostiweres  ..... 88 28 505 Luteruse usutunnistuse Vallakooli, kus Eestikeel  õpetuse keel on . 16,538 16,053 2 Wene WabrikukooliNarwa  puuwilla wabrikus 85 74 1 Pühapääwa kool Narwa puuwilla wabrikus, kus Eestikeel Spetusekcel on 105 158 2 Kooliõpetaja-Semiuaari, Kunda, Eestlaste heaks ja Pashlepa, Rootslaste  heaks .... 53. Maal oliwad möödaläinud aastal 8 kooli juuretulnud, nende seas Jõhwi Kihelkonna kool, mis küll juba enne asutud aga mõne aea kinniseisnud  oli; 2 Greeka-õigeusutunnistuse Kirikukooli,  Wahastus ja Kostiweres, mis aasta enne seda loetud ei olnud... ja 5 Luteruse usutunnistuse  Vallakooli. Üleültse on möödaläinud aastal 11 kooli ja 176 õppijad juuretulnud, nende seas 48 meesterahwa sugust, 128 naesterahwa  sugust. Narwa puuwilla-wabriku Pühapääwa  koolis oliwad 79 õppijad wähem kui aastal enne seda. Maa-koolides oliwad 54 tütarlast rohkem, 30 poeglast wähem. kui aastal enne seda. Kõige rohkem on õppijaid juuretulnud  Kihelkonna koolides ja waesema Sakslaste  koolis, kuS aga ka Eestlaste lapsed waSta-