terme kodumaale tuleb. Mees oli selle üle wäga maimuütatud ja rõõmus; lubas ka heaineelega selle seltsi liikmeks sileda, et ta edeSpidi enam senna kohta kopikaid ei jätta, kus neid tarwis ci ole. „See on imeks pauna," ütles ta, et meie isamaalised ammugi selle käsulise mõtte püäle ei ole tulnud, üht kasinuse ja kokkuhoidmise seltsi asutada, ja kuidas ajaleht „Saarlaue," kes nüüd ajakvhalisi isamaa küsimusi ühe teise järele ette toob, mitte meel sellest kõige kasulikumast asjast ei ole kõnelenud. TõcStc see näitab praegusel ajal mõjmvam abinõu alewat, mille läbi mitmedgi clukitsikuscst  pääseda wõiksimad. KaS selle seltsi põhjuS-kirjad  on juba ülemalt poolt kinnitatud?" „Juba mitme tuhande aasta eest kõige kõrgemalt  kohalt ja kõige ülemast walitsejast," kostsinmina. „Mõista kallis suguwend ! meie oleme kristlased ja selle läbi oleme kõik kasinuse seltsi liikmed, aga palju, wäga palju kammivad küll selle seltsi liikme nime, aga tcgusi wõi põhjus kirjade järele elamisest ci ole juttugi." Meie olime nüüd tee ääres olema pitka katusega  maja lähedale jõudnud. „Ennäc sõber!" näitasin ma ühe mehikese pääle, kes pitka maja ees sopa kõmpis küliti oli, see on ka meie seltsi liige, aga ct ta mitte ülemalt  poolt kinnitatud põhjuS-kirjade järele ci ela, on ta õnnetum kui õnnetu." Jah ivana sõber Jaak! ineite nähes oli see niehikcne küll õnnetu, aga kas ta seda ka oma cmvatcS oli? mitte sugugi! Tema oli üsna rõõmus,  kiitis ennast Saaremaa „esimese Eesti mehe ja tähtsa isamaa töölise" olcivat. Tnidntas ja raidntas päris Walljala molli wõi mõlkis) kuidas  teie Saarlased auklaulu tooni nimetate. Wist meite ees oma anu ülendamiseks roplis mehike jalge pääle ja hakkas laulma: „Armsad sõbrad, wõtkcm kuulda! „Mis ma nüüd teil tahan laulda. „Mo laul on wäga tõsine, „Ka mõne meelest mesine! „See on kõik tuultnd tangudest, „Ja soola panen rohkest käest! „Et ta ci oleks mesine, „Ja mõne meelest kesine, „Ma olen ivana laulu mees, „Kcll tamme prillid silma ees! „Mul pitk ja hall habe suus, „See kaSwab maksa igas knnS! „Ma olen pitka meelega, „Ja laia lame häälega! „KakS punast, pungis silma pcaö, „Sest olen tähtjas rahma seas! „Ei leita minu sarnast meest, „Mind näidata wõiks raha eest! „Ja; sääl Wõhma maal üks järive kald, „Kns elab meike Waigu wald! „Sääl igaühel ilus plats, „Ja talitajaks Lülle Mats! „Sest ma pruuti ma'alt ei otsi, „Wõtan Waigult Lülle Matsi! „Lülle Matsil kena Liisu, „Lüllel kena kirju kiisu! kass! „Siis saan Lüllclt lüpsja kassi, „EkS see lehmaks mul ei passi! „Siis pole lehma sööta mull, „KasS toidab end ja piima küll! „Lüllcl on ka mesilased, „Mcsilascd vrilased! „Mee lind on mesilane, „Teinc pool on õrilane! „Mcfilaue tuleb metsast, „Orilane torkab otsast! „Wccl teine kasu tuleb sest, „Kui mõtan Lüllelt naesukest! „Siis lubja, tüma pigi tõrwa ka, „Saan Maigult poole hinnaga! „Hopsa! Hurrah! cee iiih! „Oi, oi!" ütlesin mina, „tcie olete tõesti, knida laulust kuulda ülitähtsas ja kardetaw mees, aga kas pääle kosjasküimisc ja laulmise teil ka muud amciu on 5" „Jah muidugi," wastas mehike, „oma päris ameti poolest olen ma jahmataja ja päälegi kunst jahmataja. Kes minu kätte selget wilja toob, sellest wõin kohe putru, wõi ehk ka wedelat meele rõõmustajat keelekastet jahmatada. Wahe ajal „küin mööda maad, kui massakas," korjan rahwa suust laulusid, saadan neid Saare laanedesse ja lepikutesse isamaalistele hirmuks ja kodumaalistele kolliks, kui ka mitte selle nime all. (Järg jääb tulema.) TrMlrQ MdMleke" tMkkU-P, üht meest otsitakse, kes argpäiwiti igapäew wöib kirikus orelimängi  tanvis tuult teha. Lähemat köstro Etruki juures. Naesterahwa tanud ja tanu roosid, pruudi krantsid ja leierid, uur moodi kraed ja slipsid, pruudi kindad ja peiu-poifirc puketid, manishkad ja palju teisi asju maga odawa hinna eest saada. E. Kiel, PKmuMsal (LangstraKe.) Willa ja puMvAased Aiko-uia tormis «tsSiele ja lastele, kasuka nahad, kracnahsd- ja riides, mütsid meeste ja lastele, soopd ivilt kingad, wäga vdawad wihnm marjud, «-«md, simM kingad M kop. paar Magamise tekid Villased ja WpMud, kangru ja ivõrg» lõngad,  rulli »vö, rmÄulcst wutre riiet 8 kop. Küvsr  kõikings Skmck MtMwdi rätikud, Galoshid tAM roend psebsd. Purju rndcd, ja puuwAa M-z-ii, mW H. Schwalllmch. WWMijM js p»M rohis, oawkd, jahi ksttid, pstronid ja Mtrsmi ksttid, pistongis, püssi laadimise  js PshMsMise kepoid, L langiga rewobmid,  Ähc «naga taga laadida püstolid rZbl. TO kop., aawli kottid ja püssi rihmad, kige kuulsamatest wabrikutest mwst ja trügi mstmad vlüsis odawalt Teadaandmised. saanud, aga wastust ei wõi cimemine  anda, kui täielik nimi sa adrcs teada. M Üks pruugitud, aga heaste peetud tlawer on odawa hinna eest müia. Lähemad täädust  annab HOooH. A«z.»Ngs. Knresaarest Riiga. Knresaarest Muhusse, Hapsalu, Paldiskisse ja sealt raud teega Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Annckw Kapten A. Ling, saab laupäew scl 4. Oktobril kell 1O enne lõunat Knresaarest Paltiski wäljasöitma, ja teisipäew, 7. Oktobril kell 4 p. l Knresaarest Riiga wäljasöitma Lähemad teadust annab AHooH. LcrnAo, KurcsaarcS. KH D f) Saarlaste 1887 aasta pääle on trükkist ilmunud ja „Saarlasc" trülkikojas,  Kauba-uulitsal Nr. Iv, saada. Hind üksikult 7 Kop. Enamostjad saawad kõrged kasud.