Toimetuse täbeudus: Nieie peame siin asja, niipalju kui arwame ja teame, katte alt labti mõtma. Niinelt on tarwis et siin Eesti kirjanikkude ja Eesri kirjanduse eest amalikult tõstame ja selle müürima musta pleki selle paale miskamc, kes seda ära teeninud on. Kui ka meie Eesti kirjanduses  iga wiirga lugenud ei ole, siis ivöiiue arivata et paale luuletaja A. Reinwa!d'i  palju teisi Jumala ega usu mastalisi  mõtteid Eesti kirjanduse külmanud ei ole. Reiumald nimetab Kalewipoja seletuses  Piiblit Juudi rahwa luuletuseks. Ses raamatus (Kalewipoja seletajas) paistab küll selle inimese rumalus kõige selgcmine wälja, kes Jumalast midagi ci tea, ehk Temast midagi ei pea. Aga ometcgi peame kartma et „pisut haputaiguat palju hapuks teeb" ja sellepärast on niisugused kirjad orjutamisc ja põlgamise wäärt. Meie wõiksime arwatä et „ keegi terme meelega inimene" ei peaks A. Reinwalda - niisuguste  mõtete awaldamise eest terme meelega inimeseks pidama ja kui ta tõesti terme mõistusega on, siis ei peaks keegi tõsine ristiinimene temale „tere" ütlema, nagu apostel seda kinnitab. Aga paraku! Reiumald on meel mitmete eest suure aun sees ja meel alles mööda läinud aasta lõpul armas meie üks kuulsam ajaleht „ Wi r u lane " omale auuks et ta Reinrvaldnst  luuletatud sadusceride usutunnistuse peatükki: „Üks õhtu aega" :c., oma 45 numbris awaldas, ning kuidas näha, sellega Eesti ajakirjandust teotas. senna mast» rääkida. Mina ise olen selle asjale üsna wveraks jäänus, krahm ei ole mind no asjas mine usaldanud, maid ainul: üles kuvuntii eks leia laainud. Teie aga sie nasvu mate ju muidugi seda põhjus:  karma püksi rundum mis krabwi selle koleda asjale siunuio. Ta kutsub teid, kuidas oõsiud püstolite vaäle. kuue sim.iuu Laugusile ja inna arrvab, et teil ci ole ülneai võbjusi käe mccsi omale otsida, siis mürab :a omal: poolt seda ka tegemata säre... Ma kaan uis erapooletu tunnistus mees olema, mis ma seepärast seda veeremine  el a meiu, ''esi e: Ma krahwi poolt milgi muul reie saladuse osalncks ci ole ntnud: isienesisi MZisia. et sääl üks arsi olema read. Et igapidi cravovlctumat oleku: üles seks raban ma meel täna leuna aia! Heidelbergist kaks uut oüston postiga tellida ja teisi veab ilma lcrn murdmata posti pitsati all tcie käne anrama. Äiidäsn reit kui ka krabmil on õigus noid isi räira. Ku: mu siver peaks langema noh, siis on siu käsi ja lüdam.id küllal:, süda ooü.m.asi tema boaks icgcm.ü, ja sieiugWcl korral on minu booleks tanud, teile ärareviunsi  üle nimcrud lummaga Võimalikuks  ao oa. esiti aga teile reaks midagi mudima, ieks ci olegi termis tõendamist, e: siis need noiimasid kodusid teie wasiu erutuste oõtdeuitd sianeüd. Mu usin, mu lama. e: minu pooli tehtud plaanid, mida iga anus mees õiglaseks pidama pead, ka teie poolt hea meelel wastu mõetud saamad  ; seks ootan nüüd teie otsust." „Ma olen rahul kõigega, kuidas teie, j ülem metsahärra, seda seadnud olete," j mastas Kielski, ..täiesti rahul, sest krahw i pakub mulle abi rutuliseks päästmiseks, I kui aga juhtus uiu nõus on. Ma olen ju päälc selle politika mässu sees, mis mu õnnetu isamaa seisu koht praegu kergesti  tulise Vaimuga meeste kaela saadab ja üks ruttuline pääsmine oleks minu kohta hädasti tarwis. Krahw saab mist ise aega ja paika määrama." „Mina omalt voolt," ütles tõaldern, ..koowiksin parkis ieda kohta, kus tere enne kraban härraga märki lasksite, saal on ta- iane maa. Kell pool üksteistkümmend oleks kõige sündsam aeg, sest siis ei saa meid mitte nii kergesti eksitatud ja krahw loowib, kui teil midagi senna wastu ei ole, m homne päew otsust annaks." „Mina tunnen seda paika," wastas ! Kielski: ..ööige krahwile, mina olen õigel ' ajal saäl; mul pole midagi seada." ' „Tiiö on ju kõik korras," armas > Haldcrn. Kielski tõusis üles, mähe kum- ! mardades hakas ülem metsahärra minema j ja ruttus koju pole. Kielski jäi mõttes seisma. „ Nõnda pidi see tulema," ütles i ta wiimaks, „ja nõnda on see kõige parem.  Ma olen Võitlusest ja wilctsast elust l juba üsna rudinud, ja nüüd tehku juhtus j iie otsust. Kuul ehk wHest teeb mind ! lummaks ses oleks hea ehk ma saan nii palju abi, et wöin weel kord oma õnne katsuda ja see oleks õiguse poolest  weel parem. Ta suitsetas muru pingi püül rahuliste oina sigari edasi, nagu poleks midagi juhtunud ja mitte üks kahetsuse mõte ega oma püüle kohtumõistmine  ei tulnud talle meele Marie mürske haua püüle mõteldes. Ta oli surnud, see oli kõik ja meel püüle kauba niisugusel passimata ajal. Mõni kord tuli talle see mõte meelde, nagu oleks Marie ise oma elu lühendanud ja siis kergitas ta tema ärapöörtud meele üle kahetsedes oma õlasid.  Kui Marie mitte läbi räägitud ööl ei ilmunud, oli Kielski enne päema walget kaugemale põgenenud ja ootis kannatamatult  tulcwat õhtut. Pärast lõunat ulatas Marie surma sõnum juba "meski juurde. Tee oli käntsakas, sest seega oli ta Kielski mõimusest päüsnud ja nüüd pidi ta ennast krahmi poole pöörma. Ta ootas kosin päema, tünni matus möödas oli, siis kirjutas ta irahmile, et ta olla põgenemise korral meski püäl peitus; ja tall olla krabmile saladusi amaldada, mis suurel möödul krahmina ausse puutuda: oga ta olla seesugusel pahal seisukorral sunnitud, nende saladuste matkimise eest raha nõudma, mida tal põgenemiseks hädasti  tarmis minna. Ta palus krahmi aega määrata, kus ta oma ülemel nimetatud  saladusi nelja silma all talle mõiks ilmutada ja ka tema käest oma päritud hinda masiu mõtta. (Järg jääb tulema.) Isamaalt. Mis wvib kõik «ere Saaremaa «Ma pinna all olla? Seda meie ei tea, aga arwamc: Meie Saarlased oliwad wanal emismuistisel aial kuulsad rööwlid, kes Maailmast Varandust kokku nuusimad. Km nüüd hiljem nende rammu raugema hakkas, siis ci sünni mitte uskuda ct nad oma warandust hcaga wastalistc  kätte andsiivad, waid palju wõis olla,  kes häda ajal seda maa alla matsiwad. Pole mitte palju kuulda olnud, et meie Saaremaa pinna alt warandust on leitud, aga see tuleb ka sellest, et meie maa pinda  wäga wähc läbi kaewctakse. Kui palju niisugust maetud warandust meie maapinna all on, sellega ei taha meie endid palju waewatn, waid kõneleme neist kulla kaewandustest,  mis juba leitud on. Karja kihelkonnas Metsküla mõisa piirist alla 13 jalga sügawalt saue ja liiwa alt marmori mvi leitud. See kiwi olla näo poolest  waga ilus hallikiri ja loota wõime, et kui seda säält rohkemal mõõdul saada on, nagu loodetakse, et see meie maale ja rahwale saab kasuks olema. Juba mõne aasta eest wiidi hulk pae kiwa Muhumaalt Peeterburisse, millede üleSwõtmise juures inimesed head teenistust saiwad. Nüüd on üks Peeterburi kontori härra HKurcsaare kaupmehe ehk Taaliku mõisa  omaniku härra H. E. Försteri wend) sellest  Muhu saare kiivist.lo,ooo puuda kaupleuud  ja annab 10 kop. puuda eest, mis 5 tuhat rupla wälja teeh. Iga päew on sääl palju mehi töös ja saawad head palka. Sellest kiwist saada maguesia walmistatud, millega rauda puhastatakse, et sellest teras saab. Nimetatud härra on Saaremaal ümber käinud ja mitmed kiwi ja saue proowid ligi wütuud, ka üks tükk Metsküla marmorist. Kes pidas enne sellest packiwi rüngast lugu,  mis Muhu rannas oli, aga nüüd toob see tuhanded rublad meie rahwale kasu. Sellepärast  on küsitaw: Mis wõib kõik meie Saaremaa mulla pinmll all olla ja peame wastama: Seda meie ei tea, aga arwame, et tulewased uurimised ja leidused weel midagi  saawad leidma, mis meie maale ja rahwale kasuks on. Saaremaa kõrgus. See oli 1K.82 aaStal, kui mõned nähti Saaremaal ümber käiwad, kes teede äärde waiu lõiwad ja mõne kiwi pääle numbrid tegiwad. Palju röõmnStasiwad endid selle üle, et need „hingemaa" mõõtjad pidiwad olema, aga kellel hinge maast selgem teadus  oli, ei wöinud arwata, mis see mõõtmine  tähendas. Nüüd ou awalikukS tulnud et maaloodija härra Perrou on Saaremaa mõisnikude kogu kulu pääle Saaremaa ära loodiuud. Tartus Laakmanni trükikojas on uiuietatud härra töö Saaremaa pinna kohta  - üheS Saaremaa kaardiga, trükitud. Selles raamatus on Saaremaa, posti kui ka körwa maanteede püül kõik tähtsamad kohad, uagu kirikud, külad, talud ja muud kui ka nende wahe kohad ära märgitud, kui kõrges need mere wee peeglist on. Härra  Pcrrouse möödu järele on Saaremaa, Muhu ja Sõrme poolefnare suurus ja kõrgus  järgmine: kwadrat pmnik. kwadrat wersta. 71. Saaremaa suurus .... 45,102 . 2211,300 Esimine kõrgus o—2o0 —20 jalani 28,958 . 1419,580 Teine kõrgus 50—100 „ 11,695 . 573,308 KolmaS kõrgus 100 —163,, 4,455 . 218,414 L. Sõrwemaa suurus „ 3,514 . 172,257 Esimine kõrgus o—so „ 3,514 . 172,257 Teine kõrgus 50 —88 „ 2,631 . 129,972 O. Muhu maa suurus „ 3,685 . 180,659 Esimine kõrgus o—so0 —50 „ 2,541 . 124,565 Teine kõrgus 50 —67 „ 1,144 . 56,094 Saaremaa kõige kõrgem kõrgustik 150 163 jalani on Kihelkonna kihelkonnas,mis kaardi möödu kolm merSta pikk ja kaks wõrSta lai on. Selle kõrgustiku kõige kõrgem  koht on Kihelkonna postmaantee pääl Taawi kõrtsist Kihelkonna poole minnes 24. wcrSta posti all (162 jalga); werSta postist  meel Kihelkonna poole minnes peab olema paremat kätt -ste ääres üks madal kiwi, mille pääl number 177 on. Sääl on Saaremaa kõige kõrgem koht 163 jalga, see on 28 (kuue jalast) sülda S jalga merewee