Tallinna Sõber W. Üheksas aastakäik. Tallinnas, Zaaniknu 5. Mm! 188?. Ultjildkk kkltteht Eesti ridwillt «ggl ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'! pärijate trkkimajaS: aastas L rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop. Koju ehk postiga saadetud: aasta» 3 rubla pool»aa«tas i rubla 70 kop. Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme peatt S kop. Tellimised wSetakse wasta r Tallinnas - Li«dfors't pärijate trükimajas. NeterSurgis: S. Seelaudt, osuuspoias õü 54.- Tartus - Laakmauu. AaKweres: ?. Auhs. Haides: Ä. SeidelSerg. Kapsalus: H. Kollõerg. Lihulas - A. Mttuer'i paadis. Wiljansis - H. z. Karow'i raamatupood. Narmas: M. Nõder. Wörus - Nraua Biekrose. Matkas: M. Audolst- Kuuresaares - Hy. Lauge.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Eichhor n. Elab Baltiskis, - kirjad käiwad Baltiski (Baltischport lloprk.) Register: Maria Pimedate-asutus. Teadaandmine Eestimaa talu-hsbuSte näitamisest. - Üleüldised sõnumid maailmast.  - Omalt maalt. Tall nnast: Koolide asjust. Walitsuse ringkonnast Seadus wiihe ialiste teenistuse kohta. Tuletõrjujate jubiläum. Käsk Synodite kohta. „Waiguse" tiri Juurust ja ..Kõikuw seisukoht." Walr-rahad. Kinni wõetud kaabakad Jiirwamaalt: Wahwa tüdruku tegu. Kurja- j tcud. Padateud. Tulekahju. Paha surm. - Rakwerest: Pettus. Koolmeistri jubi Sum. - Baltiskist: Ilmad - Eksamid. - Riiast: Pidaliiõbi. Õnnetus. - Baptistide kink Kimramaait: Linna erakool. - P-terburaist- W.ttitsuse ringkonnast. - Uus kirik. Mos.wast: Kindral-Superintendmt lürgenssen f. Kostromast. - Kownost Omskist: Torm - WernSist: Maawärisemine. Iseäralised ja uuemad sõnumid. - Palwe Peterburgist Jutuleht Maria Pimedate-asutus. Meile on järgmine Wene-keeli kiri ringkirja wiifil kuulutuseks saadetud: .Maria Pimedate-asutus sigis aastal 1881 lumalaS hiugawa Keisri - Praua Maria Aleksandrowna juhatuse peale ja sai aastal 1882 Majestät Keisri-Praua Maria Feodorowna Kõigekõrgema kaitsuse alla wõetud. See asutus on oma peale wõtnud, kõige pimedatele Wene riikiS, nende sugu, wanuduse. seisuse ja usutunnistuse peale waatamata, abi ja hoolekandmist saata. Sellepärast püüab see asutus koolist pimedate lasle heaks ja töõmajast täiSkaswanud pimedate heaks asutada ja oma kaitse aluste eest ka siis hoolt kanda, kui nemad koolidest ja töömajadeft wälja astunud on. Pimedaid, kes mitte tööd teha ei wõi, paneb Maria-asutus jõudu mööda waeste-majadesse, ehk kannab nende eest teisel witsil hoolt. Peale selle annab Maria-asutuS ka neile pimedate-koolidele abt, mis mitte tema omad asutused ei ole, ja piab seal oma kulu peale pimedaid lapsi üles. Niisamati püüab see asutus ka silmahaiguse wasta woidelda, piab oma kulu peale silma-kliinikuteS haige-woodid üles ja muretseb teisel wiisil silma-haigete arstimise eest. Kõige selle kordasaatmiseks on Maria-asutuS mitmeid abi-afutusi elule äratanud, nimelt  KijewiS, Kharkowis. Ufas, Kostromas ja Woroneshis; peale selle on iseäralised komiteed hoolekandmiseks pimedate eest Ka zenez-Podolskis, Tallinnas ja Kasanis. Asutusi pimedate heaks on Maria-asutuse hoolekandmise läbi: Peterburgis üks kool 55 lapsele Spaskajas Nr. 25, ja üks asutus 14 täiSkaswanud pimedate heaks ladrowi majas Nadeshdinskaja- ja Baskowi pereuloki nurgal; KijewiS üks asutus 11 täiSkaswanud pimedale, üks asutus nende heaks, kes sealt wälja astunud on, ja üks kool 50 pimeda lapsele; Tallinnas, Kasanis ja Kastromas koolid, milleS igaühes esiteks 10 künni 20 pimedat last kaswatatakse ja Kamenez-PodolskiS üks asutus 10 pimeda heaks. Peale selle on selle aasta Näärikuul üks pimedate-kool Kharkowis  lahti tehtud ja sedasama piab lähemal aeal ka Woroneshis  tehtud saama. Kõik need Maria-asutuse abiasutused  saawad ainult priitahtlikkudest andetest ja liigete maksudest üleS peetud, ja neil ei ole korralisi abiraha kroonu ega ka koguduste poolest. Wäljaandmised oliwad aastal 1882 ligi 38,000 rubla, aaStal 1886 juba 75 000 rubla, kuna sissetulemises wiimasel kolmel aastal läbistikku  umbes 86,500 rubla oliwad. Maria-asutuse kapital oli selle aaSta Näärikuu 1. pääwal 584,600 rubla 90 kopikat suur, saab aga pea kahanema, sest Peterburgis tahetakse umbes t3O pimeda heaks maja ehitada, mis 200.000 kuuni 300,000 rubla maksma tuleb. Mariaasutuse  edaspidine kosumine ja tegewuS saab selle järel olema, kuida rahwas sellest osa wötab. Pimedaid arwati Wene ritkis 100,000 hinge olema ja sellest on arwata, kui paljn jõudu nende eest hoolekandmine tarwitab. Rahwas  wöib sellest kahel wiifil osa wõtta: a astumise läbi liigete sekka, kas ühekordse andega, wähemast 150 rubla, ehk aasta-raha läbi, wähemast 10 rubla, milleks muud ei kulu, kui kirjalikku ülesandmist ja määratud raha saatmist,  b. priitahtlitu annete läbi. Mõlemil wiifil tallitakse seda Maria-asutuse aSjatallitaja juures, keS Peterburgis kuratoriumi präsident Riigisekretär K. K. Groot (Suurel Stallhosi-uttUlfal Nr. 1) on ehk ka kuratoriumi kanzelleiS, Kasaui-uulitsal Nr. 5." Omalt poolelt tähendame selle juure, et wiimafe pimedate-ülelugemtse  jnmeS neid Wene riikiS palju rohkem, 220.000 hinge, leitud on, mis muidugi suuremale osawõtmisele  kutsub. Pimedate-kool Tallinnas, millest selles ringkirjas jutt on ja mille aruanne meie lehe Nr. 17 sees seifis, sai Eestimaa Ritter- ja Maakonna poolt Körgestõnnsa  Keiser Aleksander 11. 25-aastase walitsuse-pääwa mälestuseks asutatud. Asutamiseks andis Ritter- ja Maakond  10 000 rubla ja määras peale selle omalt poolelt 500 rubla kindlat aasta-raha. Kuida tähendatud aruandest  näha, on Maria-asutus wiimasel aastal iseäraliste tarwituste pärast lahke käega 1350 rubla abiks annud, on ka enne abi annud ja saab seda wist ka edaspidi sellesama  lahkusega tegema. Suuremalt osalt saab aga Eestimaa  pimedate-kool Tallinnas, korjandustest kirikutes ja iseäraliste heategijate andedest üleS peetud. See ci pea aga meie kodumaa rahwast mitte keelama, Tallinna pimedate-kooli körwas ka Maria-asutusest, kui pimedatehoolekandmise  kesk-asutusest, jõudu mööda osa wõtma, kust jo ka meie iseäraline pimedate-asutus abi saab. Eestimaa Kubernöri herra kanzelleist saadeti meile järgmine Teadaandmine. Toimetus komitee talurahwa lööhooste seltsi hobuste näituse asutuse üle Eestimaa kubermangus annab sellega kõigile kubermangu rahwale teada, et nimetud seltsi hobuste näitus sell aastal Tallinnas 22-mal Juuni kuu pääwal peale on määratud. Näituse peale saamad laStud mära- ja täkku-hobused, kasu poolest mitte wähemad, kui 1 arshin l 4 wershoki, nõndasamuti ka heaseltsilised heast äranuumatud üheaastalifed  sälud, kelle eest töiste näituste peal meel mitte Kuupalka  (nxeuiü) pole saadud. Üheaastalised salud peawad ilma raulamatta näitusele toodama. Talurahwa hobuste wäärtoleku otsustamise juures saab iseäranis tähelepandud, hooste wäljaspidine nähtus, nende rammu nähtawale saatja olek, wäfimatauS töö peale ja kõlblik olek, s. o. kasu, jämedus, kont, musklid ja lahjus  (efxoerb). Talurahwa töö - hobuste näituse peale ettetoomiseks (ettetoojateks) lubatakse talupojad, asunikkud lkoluniskid) ja niisugused kodanikud, kes põlluharimise tööst elawad, kelle hulgast mitte maha ei ole arwatud kiriku teenistuses seiswad inimesed. Sellepärast, et auupalgad näituselle toodud hobuste eest üksi nende inimestele wöiwad antud saada, kelle kuupalga  wäärilised hobused nende oma juures on sündinud ja kaswatud, siis peawad inimesed, kes oma hobusid soowiwad  ettenäitada, tunnistus kirja wallawalitsuse poolest ette näitama hobuse päraltolemife, nii kui ka selle kohta, et hobused nende omandus on, ühes hobuse nime, seltsi, karma, wanaduse käsmu ja ifiäralise märkide tähentufega, aga ka ülesandega, kas ei ole enne millalgi ettenäidatawa hobuse eest mingisugust auupalka saadud, ja kui saadud, siis missugust ja mtll ajal. Auupalkateks paremate hobuste eest on Riigi hobusekaswatuse  peawalitsuse poolest lubatud 200 rubla ja peole seda kaks pronks metalli pealkirjaga .paremad sugu talurahwa  hobuse eest" ja kolm kiitus kirja. Inimesed, kes oma hobusid näituselle soowiwad tuua, peawad neid 22-mal Inuni kuu pääwal kell 10 hommiku Tallinna Toompea Lossi hoowi peale tooma. Sell pääwal saab toimetus komitee poolest tarwilik läbuvaatus näituselle toodud hooste üle ja auupalkade ärajautamine  paremate hobuste eest äratallttud. Üleüldised sõnumid maailmast. Uugrumaa uputuse üle kirjutakse Pestift Lehekuu 22 pääwal:  .Häwiluste üle, mis tammide lõhkumiste läbi Theissi jõel Hold-Mezö Vasarhely juures, tehtud, tulewad sealt wäga kurwad sõnumid. Heile ohka sai rahwaS tormikellade  kõlast üles ehmatatud. Pärast lõunat kell 2 hakkasiwad  Theissi woolud takistamata linna poole tungima. Suur wefiwäraw, mis 200,000 guldnat maksnud on, oli lõhutud ja wesi woolas kange kiiruga aasudesse ja põldude peale. Kõiki tammist, mis weel seisawad, kardetakse langema;  25 kuuni 30 klaftret laiast august woolab wesi maade peale, mis tammide taga on. Parast lõunat ulatasiwad  woolud juba raudtee-tammini, mis linnast ainult 200 klaftret eemal on. Szegedint linna pärast ei ole weel suuremat hirmu. Rahwas on suures kihinas ja põgenes linnadesse. Kaheksa tuhat põldu on wee all. Suured loomakarjad saawad maalt linna aetud. Peasta püütakse nii palju, kui wõimalik on. Rahwast kutsutakse awalikule tööle. Kõik waew auku kinni matta, oli asjata. Rahwas on wäga wihane, sest alla aetud wefiwäraw olnud sandtste ehitatud ja lõhkenud. Tänine on kaitse-tammide ehitamiseks 10 millioni guldnat tarwitatud.  Rahwas on nurisemata kõiki selleks määratud koormaid kannud, nüüd tuleb wälja, et kõik asjata oli. Uputuse-kommisfion on kokku astunud. Suuremat häda kardetakse igal silmapilgul tulema." Pärast seda kirjutakse  Szegedinist: Mitu laewa on augu kinnitoppimiseks põhja lastud, aga kõik oli asjata. Tänine woolas wesi 30 000 ikke põllumaa peale; teised 70.000 iket on silmanähtawalt  ka kadunud. Õnnetuse alla langenud on Szegedin,  Vasarhely, Mako-Földeak. Samson, Pallavicini mõisad ja Lele. Wiimane küla ja kõik perekohad uputuse ringkondaS on häwitatud. Õnnetus kuli täieste ootamata, sest Theissi jõe wesi ."li madal ja Theiss-Marosthaliselts  oli 10 millioni franki tammide ehitamiseks ära kulutanud.  Igalt poolelt tõstetakse kaebtust seltsi juhatajate peale, sest juba siis, kui wefiwäraw ehitajate käest wasta wõetud sai, oli mitmelt poolelt kahtlust selle töö headuse kohta awaldatud. Siiski wõeti wäraw wasta. Asjatundjad  andsiwad weel hiljuti nöuu. seda wärawat ühe ringtammi läbi kaitseda, mis mõni sada guldnat maksnud oleks; seda jääki aga tegemata. Kahju, mida uputus kenaste kostuvatele wiljapöldudele teinud, saab juba nüüd mitme millioni guldna peale arwatud. Kahin Szegedinis ja kahju alla langenud kogudustes on hirmus suur. Szegedinist  lähemad suured killad waatajaid õnnetuse-vaigale; küladest ja peredest põgeneb rahwas tuhandete kaupa Szegedinisse  ja peastab omast karjast ja teisest waraft senna, mida peasta suudab." Edasi kirjutati Lehekuu pääwal: .Uputuse alla langenud maadel tehakse wäsimata tööd. Tänine ei ole weel keegi elu kautanud, aga määramata  häda nähakse tulema. Rahwal ei ole kohtasi kuhu karja panna, ega ole looma-toitu. Wist saawad loomad lähemal laadal pilla-hindadega ära müüdud." Kuida lugejad küll weel mäletawad, sai Szegedini linn kolme wõi nelja aasta eest Theissi wooludest pea täitsa ära häwitatud. See jõgi tuleb mitmes arus Karpathi mägedest ja kui seal lumi sume hakatusel järsku sulab, siis täidab ennast madal maa seal, kus Theissi ja Marose jõed kokku jooksewad ja Szegedini linn seisab, weega. Pärast wiimast õnnetust ehitati suure kuluga tugewamad *) üks ike on 1264 ruutsittda suur, s. o. natuke rohkem kui pool deSsätini ehk üks Eestimaa titndremaa.