Tallinna Sõber M 52 KümnrS aastakäik Tallinnas, ZZ Mlnknu püäHal IM. Uleiildne iciileht Eesti rahulale maal ja linaades. Tuleb ükskord nadalis wälja. Maksab Tallinnas LindforSN pärijate trllkimajaS: aaStasj' 2 rubla, 40 kop.— pool-aaStaS 1 rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS J rubla pool-aastas 1 rubla 70 kod Kuulutused maülamad iga rea estll sell? alem, ?rall ,» kop. Tellimised Voetakse wasta: HalNnnas: Lludsors'l pärijale lrnltinr.rj.rs.- Ackerõurgis: S. Se-landt, Oosugponsz 54. —Hartus: Laakmann. -Naitlvcces- Z. Austa. haides: Ä. Seidecöera Kapsalus: K. Kollöerg. -A. IZiUtucrN poodis. - ZVlli^udrs: L J Karo«'t raamatupood. Ztarwas: W. H»öder. Wörus: Sraua Urelrose Walkus: W. Uudolst. Kuresaares: Zst. Lange. - Maal- kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad karmad Baliiski (Baltischport NaarilllUiiZ-llopL!. Register: Lugejatel?. - ..Maa peal rahu"? Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast! Kindral Graf ?oris>Meliiow-j-. Kru'r.l-Kouststoriumi uus Präsideut. Pastmri arstimised ära kee alud. Sadamate ehitomis d. Maamaksud. Neptuni palme. Lootus ja Estonia. Kinniwõetud Pahategijad. - Pahoteud. - Baltiskist: I mad. - LiuuaaSjust. Rakwer-st: Trellin I - Hildcbraud -j- Trahwi muks. Lihakaupade mabrik. Tartust: Suurkooli aoStopidu. Pärnust: Kurtkeeletumme  kool. Rii st: Düna jõgi nimi. Saaremaalt: Walitsuse asjust. Kuurqmaalt: Liibvwi Unna sissetulemise!». Peterburgist: Keisrikojast. - Walitsuse ringkonnast. . Pääwa-khrouika. Sulel- omade lauolemine. Seespidistest kubermangudest: Ilmad. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Uued raamatud. Lugejatele. Selle numrega lõpetame oma kümnet aastakäiku ja astume Jumala abiga pea uue, üksteistkümnema aastakäigu  siSse. Ka edaspidi tabame oma lugejatele tõtt mööda juhatust pakkuda kõikides eluküstmistes waimlikkns waldkoudas ja majapidamise waldkondas, igapääwases elus, nii palju kui meie jõud ulatab. Hea meelega oleksime wiimast tüli-asja talurahwa majapidamise waldkoudas .Ikka weel" juba wanal aastal lõpetanud, aga oleme seda uueks aastaks jätma pidanud, kuida lugejad meie wiimasest numrest ehk isegi märkanud on. Kuida juba sagedast tähendatud, tahab meie leht kõige pealt Eesti talurahwa leht olla, ja et meie üht tugewat, jöuukat ja nõuukat Eeski taluseisust EeSti rahwa ja rahwUfe tähtsamaks tugiks piame, Ms arwame, et just selle iäbi kõige Eesti rahwa leht olla «võime. Meie aeg pärib aga tungiwalt, et ka taluperemehed  kõigist sellest hoolega osa wõtawad, mis maailma ligemal ja kaugema! liigutab, el nemad seda tundma, selle üle ise kohut mõistma õpiwad, kui mitte ühe järsku t usnud  tuhina, ühe kogemata kätte sattunud kirjatüki ohwriks langeda ei taha. Meie anname sellepärast just taluperemeestele  nõuu, aeakirjandusest rohkem osa wõtta, neid mitte märatsewate erakoudade omaks jätta. Suur jägu Eesli aealehtedest on ka juba tasasemale teele, käänanud, kui nemad keemal ja kääriwal aeal oliwad. Ärauähtuste õpetus  ei ole täitsa asjata olnud, kui see õpetus osalt ka õige kibe oli. -Rahwa kirjandus on üks wäga tähtjas  asi rahwa elus, on hariduse põhjus ja hariduse wili korraga jr- saab, niisamati nagu teised wamilikud asutused, hariduse kaswatamise läbi ka majapidamise wägewaks tugiks,  olgu kirjad otsekohe põllutöö, käsitöö, majapidamise ja kaubaajamise juhatuseks wälja antud, saagu nendes teadust, tarkust ja osawust õpetatud, ehk olgu need elulõbuStuseks  kirjutatud, kui need aga õigest haridusest läbi õhutatud on ja õiget haridust wälja lautawad. Sellest tõuseb aga see suur küsimine rahvakirjanduse kohta : Mis on õige haridus? Hulk juhtkirjast on Eesti lehed ka sellel  aastal EeSti kirjanduse kosutamiseks ja kasvatamiseks toonud; kui meie aga neid juhtkirjast lueme, siis ei wöi meie parata, wägise tuleb mõte, et need wähem kirjanduse kasuks, kui kirjameeste kasuks kirjutatud on. Meie kuuleme  nendest juhtkirjadest mitmel «viisil ikka üht põhjnstooni  läbi kostma: .RahwaS, osta raamatuid, mida meie kirjutame!" Mis on õige haridus, kirjandus kaswatab õiget haridust? Oige haridus  on khristlik haridus ja ainult see kirjandus laulab õiget haridust wälja, mis khristlikust maimust läbi õhutatud on. See maksab kahtlemata kõige kirjanduse kohta, iseäralise  rõhuga aga rahwakirjanduse kohta ja tänine wõib Eesti kirjandus ainult rahwakirjandus olla. Kes kõrklewate  ilmatarkule-kiikede peal kõikuda tahawad, need oskawad  teist keelest. kuS neid kiikest, küll on, Eesti rahwal ei ole selleks mänguks aega, Eesti rahwal ei ole seesugust kiikest waja, mis pead uimaseks teewad, kuna aega ei ole pead jälle selgitada ja korraldada. Lugejad pangu tähele, et meie ütlestme: .mis khristlikust maimust läbi õhutatud on." Meie ei päri mitte, meie ei soowi ka mitte, ct rahwakirjandüses muud ei pia leida olema, kui usuõpetuse-raamatuid ja palwe-raamakuid. Aga khristlikust w aimust läbi õhutatud piab kõik rahwakirjandus olema, ja fee waim ei tõuka kenadust, rõõmu ega ka nalja wälja. Naamalud aga, mis kõiki küsitamaks teewad, mis rahwast õpetawad .rikkaks saamist" elu ainsaks .eesmärgiks" pidama ja kulda tnhandate naelade  kaupa igatsema ja kokku kandma minema, need ei kõlba Rislirahwa raamaiule-lurule. Kes Eesti kirjandust kosutada tahab, see m.nretsegu kõige pealt selle eest, et Eesti raamatute-turu seesugusest riiust puhastatud saab. Küll siis rahwa lugemise-himu iseenesest kaswab ja ostjad turule woolawad,  kus puhast ja küpset waimutoitu müüakse. Kibeda kritika piitsaga piawad waimliku solgi kauplejad turult peletatud saama, umbrohi piab wälja kitkutud saama, küll siis Jumala-wili kaswama hakkab, kosub, õitseb ja wilja kannab. Küll siis ka ostjaid turule tuleb, nende juhtkirjadeta  .kirjandusest", mis sagedast otse kni turutrummid kostawad. Ka tulewal aastal tahame jõudu mööda kritika ehk armastuse ametit tallitada. Olgu ennemim wähem aga ainult head kaupa Eesti raainatute-turul. Jutustusi tahame uue aasta hakatusel ka jälle omas lehes looma hakata ja on meil neid -valmis, omast kaest ja teiste käest. Põllutöö ja majapidamise asjus oleme juba sel aastal ühe tähtsa põllutöö lehe pidanud,  oleme seda aga «vähe tarwitada wõinud. Weel oli palju tegemist nendega, kes meie põllumeeste meelt segada püüowad, krlle tagasitõrjumine meie aega ja ruumi rohkem kulutanud on, kui seda soowinud oleme. See on ikka meie lehe programm olnud, sellejärel saame ka edaspidi oma ametit tallitama. Sellega kutsume nüüd meie lehe wanu ja uusi lugejaid aegsale tellimisele, et trükikoda teaks, kui palju trükkida tuleb ja õige-aegne saatmine takistatud ei saaks. Sellega soowime fiis ka oma lugejatele, kõige Eesti rahwale ja Eesli rahwa sõbradele igast sugust ja seisusest, rõõmsaid pühi ja õnnistatud wäsjaastumist wanast aastast, une aea alguS-terwitamist mööda: .Ann olgu Jumalale kõrges, ja maa peal rahu, inimestest hea meel!" „Rishki Westnik" kirjutab oma Nr. 276 sees, Zõnln-knu 7. paamast' .Tallinnas ilmub endise maamõetja Eichhoriu toimekuse  all EeSti aealeht .Tallinna Sõber." See on kõige pkentsakam aealeheke maailnias. Wälja „antnd saab see leht Eestlastele, Wene riigi alamatele, /elle külge ometigi Saksamaa kuidagi ei puudu ja kell-le .ometigi õiguse poolest Wene riigimötteid (poeemu voes.MperuemiuiÄ  nMu) piaks õpetatud saama, see leheke ei .tee aga sellega koguni mitte tegemist. See on nii maga .Saksamaa tarvitustest ja nende eestkostjatest taidetud, et .tema selle üle ka oina enese tühjust ära unustab Ülbn.sega  (nxeouMnv) astub tema arutamistesse (wl> .Prantsuse, Austria - Slawi ja Wene aeakirjandusega, kui .selles midagi ilmub, mis Germanlaste meele järel el ole/ .sõimab kurjast Bismarki wasmsud ja milleminstajaid kus need ka olekstwad, inüristab Austria .Minister-Präfidenti Graf Taasse waska, Prautsulinaa .politikuste iseäranis Bonlanger', Deroule'de' ja ma.dame  Adamll «vasta, «võtab Saksamaa arstist Dr. Mackeuzie „wasta oma kõrge kaitsemise alla, sõdib Kalholiigi Piis.kopide  wasia ja mitte wähem kui Vismark ise, ei wihka ,ja sõima tema Windthorsti. Omas wiimasrs numris .astub tema juba kui Keiser Wi!helm'i throuikrne kaitseja .üles. .Sellest tähtsast kõnest" üteldakse teiste asjade .keskiS selles lehes, .paneme oma lugejatele ainult seda .jägu ette, mis ühel ehk teisel wiistl ka tcisteS riikides .juhatuseks wõib tarwitatud saada ja lõppeks mõistab .Sõber" kõiki neid huika, kes Keisri sõnu mitte tõeks ei .pia. Ja seesuguste Saksamaa asjade arutamistega .(II iwMÜubmu xuMiciõisslii roMauciciÄ reiun) on kõige .wahemast poo! igast numrest täidetud. Küsida on .mis kasu on Eestlastel kõigist sellest? Mis tarbeks saab .see aealeht ülepea wälja antud? Kirjadega Keiser Wil.Helmi  reisndest mitmete Europa Walitsejate juure ja pidu.dest  selle juures on terwed numred täidetud, aga meie .Keisri reisnst lõunepoole ja Kaukasusesse ilmustwad .ainult mõned wäheljsed telegrammid. Waat', missugused .aealehed weel Balti piiremaal ilmuwad." .Mis tarbeks saab see aealeht ülepea wälja antud?" Seda wõiwad meie lehe lugejad meie lehest enesest kõige pareznini  näha, nimelt ka just sellest .wiimasest numrest" (Nr. 48). millest ..Rishki Westmk" iseäranis räägib, mis teda wist iseäranis pahandanud on. ..Üleüldisteks sõnumiteks  maailmast" on seal ainult natuke peale ühe lehekülje  tarwitatud ja peale sõnumite Saksamaalt, seisawad selle ühe lehekülje ja wähese lisadnse peal weel sõnumid Austriast, Prantsusmaalt, Schweizist, Inglismaalt, Jtaliast, Valkani poolsaarelt ja Amerikast, rohkem ehk wähem seda mööda, kuida igalt maalt just sel korral tähtsamaid  sõnumid tulnud oli. Et sõnumid Saksamaalt sel korral pitkemad oliwad, ka enamist itta pitkemad on, kui teistttt maadelt, see tuleb sellest, et just sel korral Saksamaa  Rii/.pääw awatnd oli, millest kõik aealehed arutust tõiwad, palju pilkemaid, kui meie mahutada wöisime, ja et ka just sel korral Wene riigi Snurwürst Auujärjepärija wastawõtmisest Berliuis kirjutada oli. Saksamaa Keisri thronikõnet oma .kaitsuse" alla wõtta, selleks oleks rohkem ülbust waza, kui meil on. Seda ei ole meie ka teinud, kuida lugejad näha wõiwad. Ainult -vabandamiseks oleme mõne sõna ette saatnud, et meie seda kõnet mitte täides sõnakäikus oma lugejate ette panna ei wõinud, nagu enamist  kõik teised lehed seda tegiwad, ja tagajärel oleme mõned sõnad lisanud, seletuseks, kuida seda thronikõnet teistes riikides arutatakse, kuida kõik teised lehed seda ka tegiwad. Et meie sõnumid Saksamaalt ülepea enamist pitkemad on, kui teistelt maadelt, see 'tuleb kellest, et Saksamaa just nüüd suure maailma pol-tika kohta wäga tähtjas on, kuida küll ka Mshkl Mesinik" isegi teab. Et Saksamaa asjad, suure Europa politika ülepea. Eestlaste, Wene riigi alamate.  külge ei puutuda, seda el usu küll „Nishki Mesinik" selgemas jarelmõtlemises isegi. Teistel rahwastel, Wene riigi alamates, meie suurel isamaal, seisawad suuremad aealehed lahti, palju pitkemate polittta arutnslega, lni meie neid omas lehes mahutada «võime. Üleüldised sõnumid maailmast. Baltiskis, Jõumkuu i 6. pääwal Saksamaa riigi-majapidamisest annab Berlini leht Korrchwndenz" wäga head sõnumit. Kümme aasta!  tagasi pidiwad üksikud riigid weel üleüldisele riigi-kassale 86 willioni marka lisa andma, nüüd annab riigikassa üksikutele riikidele 66 mitlioni marka, nenda et mahe 146 millioni marka on. Iseäranis Prensfl riigi rahaasjad on 85 millioni -uarka aastas paranenud ja selle läbi on wõimalik olnud mõnda maksu ja ühes ka kooliraha mahendada.  Wabcikn-ki-npadest weeti Saksamaalt kümne aasta eest 2827 millioni marka eest wälja, «viimasel aastal 3135'/, millioni marka eest. TöSrahwal olla ikka tööd saada ja paiguti olla ka palgad tõusnud. Ainult põllutöö  ei olla nendest kaitsetollidest, mida wõeramaa wilja