enam tema oma ja kodupaika ei olla temal enam kusagil, kuhu oma pea maha pauna wviks." Mari-Anne aStuS ligemale, wõttiS teda meeste käest ja asutas pingi peale. SiiS iStus tema ise oma waefe mehe kõrwa, tuetas. nagu seda ühe wästnud, haige lapsega tehakse, tema pea oma õla waSta ja ütles: .Kallis Andres! Sinul et olla kodupaika.  maa peal? Waata, siin on Sinu kodupaik, Sinu Mari-Anne junres! Meie kodupaik on üheskoos. Eks ole? Ja kui meie ka majast ja kohast piame wälja minema,  üht paigakest saame ikka leidma, kus Sina omad teljid ja mina oma woki wõime üles panna, olgu see ka «vaestemajas". Mina olen Teid paljaks riisunud, Sind ja lapfi. Mina olen tõeste seda käemehe-tunniStust alla kirjutanud ja Pärna peremees Meskitelt pärib nüüd 3500 guldnat minu käest", kaebaS Andres. .Oh, Mari- Anne! Et mina nii kergemeeline olin ja sellega Teid õnnetuseõse saatsin, oh kui walus, kui hirmuS see on!" Me rahul, Andres! Õnnetus on nüüd kord tulnud, kanname seda, nagu oleks see Issandast saadetud, ja jätame  järelpärimata, kutda see tulnud ja kas see Sinu kergemeele süü on. Meelega ei ole Sina seda teinud, minu waene mees. Nüüd wõta südant ja piame nõuu, mis peale hakata tuleb." Kangur waikis, aga oma pead ei tõstnud tema Mari- Anne õlalt, nagu üks laps, keda ainult ema kinnitada suudab, nenda tuetas tema ennast omas hädas oma naese peale. .On siis Jõe-mölder kõiki oma kaasa wõtnud? Tema ei ole ometigi seda kaunist weskit taskusse pista ja AmerikaSse  wiia wõinud. See on jo seia jäänud, ja uaene ja poeg ka. Kas nendest wõlatasumist et saa?" ütles wiimakS Mari-Anne, fügawast mõttest ärgates, ühele nendest  meestest, kes Andrest koju toonud ja waese paari hädast osa wõttes maha istunud oli. .Naene on küll siin, see laisk, joonud elukas! Seda ei wõta aga wist keegi wõla tasumiseks, Poeg on üks tubli, tark mees, keS asja ikka natuke korral on pidanud, kellele kaastundmist  keelata ei wöi. Aga raha ei wõi ka tema maa seest wälja tallata. Aga, weski, selle peal on kahewõrra wölgast, sellepärast piab nüüd käemees maksma. Pärna peremees Meskitelt on tark mees, et sel aeal Andrest käemeheks wõttis, kui Jõe-möldrele raha laenas. Mina mäletan weel selgest, kuida mõned sel aeal kangru Andruse  käemehe-kirja üle hirwitafiwad, sest Teie koha peal oliwad siis weel suured wõlad ja kõik Teie warandus ei olnud 3500 guldnat wäärt. Aga Pärna peremees naeris  ja ütles; .Kangur on minule hea küll, tema on töökas  ja anus ja temal on tublim naene penikoormate peal ümberkaudu, tema kestab kauemini, kui J õe-mölder. Nüüd on Pärna peremehel õigus; kes seda oleks arwata wõinud!"  ütleS see mees, küla sepp. .Teie piate ennast nüüd kohe bankrotti alla andma", ütleS sepp edasi ; .3500 guldnat ei anna sel waesel aeal keegi Teie koha eest, ja kui ka, intress lõpetaks Teid. Bankroti teel saab aga naene oma kaasaraha tagasi ja Teil ei ole intressi maksa " .Selle üle tuleb järel mõtlelda", ütles kangru naene. .Kerge on ütelda, anna ennast bankroti alla ja lase maja minna! aga kogupaik on armas, mida nii suure waewaga saadi, nagu meie oma kohta saanud oleme. Pääwad ja ööd on selle eest tööd tehtud ja kokku hoitud, lapsed on siin sündinud ja seda lootsime ueile surres päranduseks jätta. Ka on meie maja hea ja tugew, Andres oma tasase osawusega on kõiki nii kenast korraldanud, et mitte üht naela ega warna ei puudu. Meie põllud ja heinamaa  on heas kordas eks seal pia seda maha jättes süda werd joaksma, kõiki nii waese hinna eest ära pillata? Ja peale selle weel bankrotlaste rüme kanda, weel rohkem inimest petta ja oma enese ja laste peale teutust koguda ei, mina arwan, meie ei tee seda mitte, nii kaua kui iganes teist teed leida wõib. Eks ole nii, Andres?" AndreS el lasunud sõna. Tema nuttis ainult, nuttis et wesi läbi sõrmede jooksis. .Teist teed ei ole," ütles sepp tema asemel. .Ega Teil ometigi üht sala-laegast ei ole, kust 3500 guldnat wälja wõtta wõikfite, kangru permaene? ja Pärna peremees ei saa Teile wõlga mitte kinkima, seda uskuge; mitte pinningat ei jätta tema maha; see on tark mees ja kitsas suur-talupoeg." .Aga tema olla õiglane mees, see Pärna peremees Meskitelt; ehk laseb tema enesega rääkida, et meile meie kohta jätab ja katsub, kuida meie rendiga korda saame. Baakrotiks anda, selleks on igatahes õige aeg." ütles Mari-Amie. .Eks ole, Andres, Sina lähed juba täna pärast lõunat tema juure ja räägid temaga? Wõi ehk on tema week siin? Tema oli kohtumajas? Ehk on tema weel siin?" küsis Mari-Anne rutuga ja tõusis üles; .siis «võiksid kohe tema juure minna ja temaga rääkida, Andres!" .Oh Mari-Anne! mina pian Pärna peremehega rääkima,  rahast! Ennemini tahaksin paigal surra! Kuida see mees minu ees seifis Z Jalg pikkem kui mina ja kuida tema oma suurte silmadega minu peale waatas, nagu olelsin mina kärbes wõi ussike. Kõik minu mõtted jäiwad  kinni ja kuulmine ja nägemine kadufiwad. Tema ette minna, see oleks «ninu surm," kaebas kangur. .Seda arwan mina ka," ütles sepp, .aga tema ei ole ka enam siin." - .Jumala nimel, fiis lähen mina pärast lõunat ise senna ja «vaatan, mis teha wõiu. Armas Jumal saab minule, waese naesele, jo ikka nii palju jõudu andma," ütles Mari-Anne kindlast. .Sina oled wahwa tubli naene Mari-Anne!" tähendas sepp; .kahju, et Sinul nii Seal langes aga pilk kangru naese selgist, sõflrakarwa filmlst tema peale, et tema kesket lauset waikis ja koju rutata Ütles tarwis olema, kus sööma-aeg oodata. Kangru jnures ei räägitud sööma-aeal palju. Weike ruuge-peaga Roosa tegi palmet. .Tule Issand Jesus", nagu ikka ja kõik wõtsiwad ühest woagnast, kus juures Mari-Anne korraldada oskaS, et paremad suutäied isa ette sattusiwad, aga kui lusikad seisma jäiwad ja weike Roosa oma .Tänage" ütles, siis oli waagen pea niisama täis, kui Mari-Anne seda lauale toonud oli. Pärast sööma-aega andis ema iga lapsele oma töö kätte. Komad pidi tõmmu lehma rakendama ja maha raiutud puu oksad küttis-psllu peale wedama. Doore sai wiimise ristheina juure saadetud.  .Sina wöiksid oma kurbi mõtteid ka tööga «vaigistada,  Andres," ütles tema. .Mis mind kõik enam aitab/ kaebas Andres. Mis see aitaõ, et meie kaheksateistkümmend aastat ennast waewanud  oleme? Oleksime meie kohe kõiki wölapärijate kätte annud, selle asemel, et pennigat penniga kõrwas tasusime,  fiiS oleks ehk nüüd parem lugu." Selle oma mehe kõne juures wälkus nagu maru Mari-Anne silmis ja tema oli nagu tarretanud, kogus ennast aga ja ütles: .Töö ja kokkuhoidmine ei ole meid küll wist mitte hädause saatnud.  Eyk oli meil üks eksitus selle juures: ehk pidasime oma lihalist kätt kõigiks omaks wõimuks. Ehk tahab JSsand-Jumal  meile nüüd näidata, et asi teisiti on. See on kindel, et meie omast jõunst seda koormat maast üles tõsta ei suuda, kui Issand mitte ei aita! Ikka on aga parem tööd teha, kut laiskleda ja ka parem kui nutta, Andres! Hirwe perenaene teeb pakki oma kanga pärast, hakka peale; Roosa wõib Sinul abiks olla, künni mina Meskitelt tagasi tulen." .Meskitele tahad minna? Pärna peremehe hirmsate silmade alla aStuda? Eks Sina karda surma, waene naene?" hüüdis Andres, kõigest kehast wärisetes. .Kartma? ei seda ole suuremalt", ütles Mari-Anne. Mina loodan Jumala peale, kes minuga saab olema sel raskel käigul. Ära süüa mind see mees ei wöi, aga kas tema kaubaga lepib, mida meie kanda surdame, wõi kas tema meie kodupaika  wõtab, sellega on meil tegemist, ja Sina, Andres, palu senni Jumalat, et tema kitsa talumehe südant pehmemaks  teeb " .Jumalat paluda! Ja, Mari-Anne, seda tahan mina teha, Jumalat paluda ja tööd teha. See on ainus asi, mida waene kangru Andres oskab, ja Jssand-Jumal on ainuke, kellelt midagi paluda temal hirmu ei ole. Mine siis julgest Meskitele, kallis naene! mina tahan oma löö juures kõige selle aea Jumalat paluda ja asjata ei seisa mitte pühaS kirjas: .Issand on minu aitaja", ja Mina ei taha find mitte maha jätta ega unustada." Nenda läks fiis kangru naene raskele  teele Meskite küla poole. Kauplemine Pärna peremehega oli raskem kui Mari- Anne ette oli arwanud. Tema tahtis küll kangru-rahwast  oma koha peale jätta ja wõlga selle koha peale kirjutada  lasta, aga wõla alandamisest ei tahtnud tema ühtigi kuulda, ja päris 5 protsenti aastas. Seda ei wõinud Mari-Anne lubada. .Mina tean, mis meie koht fisse kannab, kui minu mees weel kõigist jõunst kangru tööd teeb, aga elama piame meie ka ja nii kõrget intressi ei jõua meie iialgi maksa", ütles Mari-Anne, ja kui teine ühtigi et wastanud, fiis lisas tema juure: .Tõeste, Pärna peremees, Teie piate 3000 guldnaga ja 4'/, protsenliga  leppima, see on wiimane, mida meie anda wõime, ja mina palun Teid Jumala pärast, tehke seda, taluperemees!"  (Järg jääb tulema.) Kiriku teadused. Miha-WaiumkiMus. Ristitud: Karl Leopold Teimann. k AoMOLvilv HöiwxPo».-- II.KPNII., 7-IV Los6x» IKB7, Trükitsd Hi n d s-! r . '. är killuga. xxxxxxxxxxxxxocvcxxxxxxxxxxxx Lindforsi trükikojas on ilmunud: Eesti mis-riiliw» K«!e«i>er ehk Tiihi - r a a«a t IS8» sõ aasta peale Hind: S «°P. tiitt! S SO k-p> t 0«« tiikli IS M. XXXXXXXXXXXXXXIXXXXXXXXXXXXX Tnrl Hollmnnni juurest Tallinnas oslekakfe . MU" paremaid "WD Sulgen öMmchmO, Lumbold-mashinaid maa rätsepatele, kinaseos- ja rätseps-mashinsid ja kstii seltfi nõelast, rast-lönga ja õk. Teadaandmised. V X X X 75 I I Meteröurgi Kingakanpade Mechanika-wavrikute Selts kuulutab I ! sellega, et tellimised kingakaupade peale hcrra Leopold Nettschelleri X Wte Pelerburgisse saata on. I I Peale selle piab see Selts wabriku hoones I I Dlttvvdni kanali ääres j3O jj iiht suurkaupluje laagrit s I I kSilsuquste meesterahwa, naesterahwa ja laste kingakaupadega ja müüb sealt I ! I I kauplejatele ka weikestes kogudes wabriku hinnaga aga ainult puhta raha eest. I I V Wabriku hinna>arn (Preis-Courant) saadab wabrik ilma hinnata ja PvSttrahata kätte. X I Suurkaapivst laager Peterbargis Otuvodm I I x kanali ääres M. >« I DM' Balti wakshalli ligidal. 'MU I I t-c "X!X>XkHIIX Üht Saksakeeli Mkiwat naeMahwast. kes keeta oskab, otsitakse Laia-uulitsas nr. 63 (48), korter nr. 5. Paraaegu on Kluge St Ströhmi raamatukaupluses  Tallinnas ilmunud ja igas raamamkaupluses  saada: Waate ja näite, küsimiste ja kostmiste waral tulus Wenekeele õppimise raamat. EeSti koolidele toimetanud H. Stein. AWP" Hind: köidetud tVK kop Dipifar, Saksakeeline naljakas nädalileht  naljakate piltidega ilmub Lelle kun I pääwast Peterburgis  ja wöib kõikides raamatv-kaupluSteS tellitud saada. Hind: Lehk tallituses, Newski prospekt 20 aastas S rubla, poolaastas S rubla; koju ehk postiga saadetud  aaStas « rubla Sv kopikat, poolaastas S rubla Sv kopikat. Kõigele nalja-armastajatele ja rohuks nukra meele wasta soowitud. Tallinna tnulemM saab odawaste rendi peale antud. Lähemat teadust annab C Wilken, tuuleweski kõrwal. Peetri mõisas on W lchm-M ära rentida. Kaupa teeb Wäiina mõisa walitsus.