See segadus tuleb ainult sellest, et pääkomitee paljus pääkooSoleku otsusest ja tahtmisest lugu ei pea ja arwab  ise teha wõiwat, mis ta tahab. Kui rahwa liige wõin ma julgeSte öelda, et pääkomitee paljus oma õiguse ajamisega mitte kaugele ei saa, waid et ta rahwale  varsti järele peab andma, ja soowin kõigest südamest,  et ta selle läbi seda segadust mitte suuremaks ei ajaks. EeStirahwa» teab Väga heaSLL, kui suurt tänu ta oma Aleksandri kooli pääkomitee liikmetele nende töö ja waewa eest wõlgu on ja ta saab seda ikka auusaSte meeles pidama. Ärgu põlaku need auusad Eesti mehed mitte EeStirahwa tänu ära ja ärgu äratagu nad mitte asjata wõi oma erapüüdmiSte  pärast rahwa umbusaldust eneste wasta üles. Mõtelgu nad isegi, et üks pihutäis mehi, kui targad ja kawalad nad ka oleksiwad, mitte ometi terwe rahwa maimu ja tahtmist pöörda ja sulguda ei suuda, ja mõtelgu nad, et ta EeStirahwa juures see kallis Vanasõna  tõsi on: „Rahwa heal on Jumala heal." Wõi arwab keegi, et Aleksandri kooli ja töiste Eesti seltside  koosolekute paljuse tahtmised terwe EeStirahwa tahtmistega mitte kokku ei lähe? See oleks üks naljakas ja meider arwamine. Kuidas on see Võimalik, et rahwa-kasu Vastalist mehi rohkem seltsidesse tulewad, kui kasu soowijaid? See ei ole loomulik. Wõi arwab mõni auuStatud juhataja, et tema üksi targem on, kui suur koosolek? Kahju, et ta siis oma tarkusega mitte ära ei jõua seletada, et temal seal ka ikka õigus on. Iga mõistlik inimene teab, et pääkomitee ometi mitte oma liikme herra Kapp'; imelikku ja weidrat ütelust: ,Aleksandri kooli raha olla pääkomitee raha ja mitte Eestirahwa raha ja üleüldisel Aleksandri kooli koosolekul ei olla selle rahaga midagi tegemist', tähele ei pane ja raha omale ei päri. Kahju, et herra Kapp mitte kohe ei ütelnud, kui palju tema sellest rahast loodab saama. Õnneks ei karda õiged Eestlased  mitte seda kolli-tegemist, mis Tallinna Saksakeele,  ajalehes „Revaler Beobachter" awaldadi, et abikomiteedel  Aleksandri kooli asjus mingisugust õigust ja raha asjus midagi ütelda ei olla, et üleüldine wöi kindral-kooSolek mitte üks otsusetegew üleüldine koosolek  ei olla, maid pääkomiteest priitahtttkult wõi armust nõuupidamisele kokku kutsutud kogu ja et päätomitee edeSpidi ka sedagi kogu enam sugugi kokku ei kutsuda... Olelsiwad need ka töeSte ühe jau pääkomitee liigete mõtted, siis ei tähendaks see weel midagi. Rahwale ja ksalile truuiks jäenud pääkomitee liikmed ja abikomiteede  saadikud saawad ikka mana unist Januari kuul päew. pärast Kirjameeste Seltsi koosolekut üleüldisele  koosolekule kokku wlema ja omad asjad ilusaste  äratoimetama. Aga nii kaugele ei saa wististe EeSti pühama asuwse asjad mitte minema, waid pää"tsmitee  saab rahuliste üleüldise koosoleku poolt walitud  kaSsahoidjad ametisse seadma ja ka edeSpidi pääkooSolekU  otsust korralikult täitma, milleläbi meie kooli waStaliSte püüdmine pääkomitee liigetest Suija Pärtifi  teha, sügawasse merde kukub. Ja EeSti «servaja  walu-, «senu- ja waimu-rikas rinnalaps ärkab lahkel rõõmunaeratusel elusse. A. Dido." Tänuwäärthaa.l eest. Torma kihelkonnast K. wallast kirjutatakse meile ka rõemusõnumeid. Kiri on nõnda: „luba ammugi igatses meie wald UM koolimaja jAJ,Ix, sest et wana jo aastate jooksul weikseks ja mitme aSja poolt puuduliseks oli jäenud. Wiimaks wõttis wald nõuuks, ehitust käfile wõtta. Minewal talwel weeti material kokku, osaw meister pandi kewade tööle, kus wald oma tööga tubliste ligi aitas, ning sügise oli uuS maja walmis. Koolimaja tuli ligi 2000 rubla maksma, aga sellest kulust ei hooliuud wald ühtegi, waid on rõemuS, et soow täide läks. Ka koolmeistri kõnetool ja koolilauad zc., saiwad kõik walla kuluga kauniste walmis tehtud, ning kui wiimaks õnnistamise  päew kätte hakkas jõudma, ja paljalt weel lambid ja õril koolis puudusiwad, seal oliwad kaks auusat walla peremeest kokku rääkinud ja tõiwad oma raha eest kaks lampi, mis 9 rubla makfiwad, ning paniwad nad lae külge rippuma, uue koolimajale kingituseks. Töised peremehed aga hakkafiwad raha õrila tarwis kokku panema ja lühikese ajaga oli ka summakene käes, nii et õril ka enam kaua tulemata ei jäe. Õnnistamise päew oli fiis 2. Nowembril, kuhu kä kihelkonna laulu- ja mängukoor osawõtma paluti, ning peremehed andstwad wallale ühe weikse pidusöömaaja. Koolimaja sisseõnnistamise jumalateenistus  alustas^mängukoori juhatusel selle lauluga Müüd paistab meile kauniste", mille peale kirikhärra Rihilistlastest ja Sotfial-demokraatlastest kõnet pÄas.. Peale jumalateenistuse tuli pidu söömaaeg, Äk mustawalt Keiserliku Majesteeti meie armsat HeisrA Herrat elada lasti ja Keisri laulu lauldu Aeg> oli juba sügawale öö sisse läinud, kui rahwaS koolimajast rõõmsal meelel lahkus." Wäga armas kuulda. Töisest sarnatsest koolimaja wübitsemisett kirjutatakse meile lühemalt Tartu !MN mhevaltAM kihelkonnast. Seal on Kärkna wald enesele suure uue kiwist koolimaja ehitanud, kus ka niisama kõik kooliruumid mõnusad ja suured on, koolilaste lauad ja pingid kõige uuema moodu järele tehtud ja saali lae all kroonlühter ripub, mis 60 rubla maksab. Suure rahwa osawõtmise all oli koolimaja sisseõnnistamine  24. Oktobril. Kuld pulmad. Sangaste kihelkonnas Hädu mõisas peeti 29. Nowembril aruldane pidu ära. Selle mõisa rentnik Peter Hellat ja tema abikaasa Anna pidasiwad omi kuld pulmi, kellele Jumal õnneks annud, omi lapsi ja lastelapsi neljandama põlweni näha. Õnnelikud need lapsed, kes seesugusel päewal oma wanemate ümber ennast koguda wõiwad, sest Jumala sõna järele ehitab wanemate õnnistus lastele Sõõrumaalt.... Luriate mis KanapäSs sündis, zutustawad Saksakeele ajalehed weel pitkemalt. Kirikherra von Holst oli köstri maja juurest, kuS ta leerilapsi õpetas, kella 5 ajal kirikumõisa läinud ja seal oli temal mees tuigerdades wasta tulnud, keS joonud kombel kõndinud. Kui kirikberrast mööda saanud, lasknud ta von Holsti ja kuul tunginud kirikherra  pealmise kintsu pehme koha sisse. Von Holst pöörnud nüüd ümber ja löönud kurjategijale kepiga käe peale, kes weel kaks korda püstoliga lasknud ja siis ära jooksnud. Kuul on weel liha sees, ilma et haaw kardetav) oleks. Kes seda nurjatumat tegu tegi, see on weel teadmata. arutauMkLHta selle üle kirjutab Läti ajaleht „Baltijas Wehsinesis" nõnda: „Meie omalt poolt ei usu mitte, et selle pealelangemisel töised põhjused olekfiwad, tui kohalikud ja iselikud. Meie usume niisama wähe seda, mis wiimasel ajal mitmel korral Eestlastest üteldud on, teades, et tutwalt poolelt neid wäsimata ja iga pidi rusutakse, et rusujatel, kui nad kusagil rahulolematu olekut tähele panemad, aSja oleks, inimesi kõhtude ees mässajateks teha ja seeläbi wõimalikult kardetud seaduseparanduse  ärakeelata. Aga kui eesnimetatud kurjategu mõnest üleüldisest Põhjusest wälja on siginenud, siis saame ka seda asja oopis tõisiti tähele panema, kui meie Saksa seltsimehed. Meie saame kõigiti põhjusteks ära tundma, nagu näituseks lgawest ülesässitamist rahwa liigete wasta, mille läbi Saksa kaaõkodanika wäsimata iga Eestlase ja Lätlase wasta wihale ärritatakse, kuna wiimased enam ehk wähem ükstõise eest seisawad. Need ässitamised sünnitawad seda, et rahwa õigeid soowist ei täideta, ning selle läbi saab wastapanemise ja kadeduse  waim elusse ärritatud. Aga peale selle on weel põhjuseid küllalt, millest meie aga täna enam midagi ei taha rääkida." Riia Saksakeele ajaleht „RigasAe teeb neid sõnu lugedes õige püha näu ;ä küsib täewa poole tõstetud kätega, kus seesugust Eestlaste meelega rusumist leida olla. Oi wennikene, tulge ommeti meie juure, siin tahame Teile jutustada, et Teie kõrwad nagu Jeeriku pasunast saamad huugama. Aga isegi on mõista, et meie neid asju awalikult ajalehes  nüüd jutustada ei wõi, sest meie tahame waigistada,  aga mitte uut õli põlema lambi peale walada, nagu seda Saksakeele ajalehed teewad. Meie oleme juba rõõmsad, kui meile lubatakse, et lähedaste hinge wõime tõmmata. Riiast. „ZeituM sür Stadt und Land'i" Eesti seltside kohtäseStamad wäfimata edasi, nn et neid seltsa seal ajalehes peaaegu igas numris meele peab tuletama. Nii jutustab ta omas 266. numriS neist Läti põllumeeste seltsidest (kõigest wiis), kes wiimati elusse ärkanud, aga kõik suurtepõllumeeste  ökonoomia seltsi alla ennast annud, ja ütleb siis Eesti põllumeeste seltsidest, et nende kuulsus mitte sellest ei tulla, et ngd põllutöö edenemiseks kasu toowad, Maid sellest, et nad ennast poliitika-rahwusliku ässitamise  kilda lasknud wedada. Seesugused malede laialilautamised  ja laimdused on juba nii igapäewased asjad ..Zeitung für Stadt und Land'i" juures, et neid enam sugugi imeks ei wõi panna. Ilma wihawaenu küli"Mlta  ei wõi jo see ajaleht oma sõpradega enam elada. ..Die programmi juba wälja saatnud, ja seal leiame, et fte programm oopis töine on, kui mullune „Eesti Postimehe" programm. Siin näitab siis tõeks läinud olewat, mis meie kõrwalt kuulnud kleme, et H. Jannsen oma wana Balti seisukoha maha Z ja teda wõimatuma leidnud olewat. Kui lugu - ja nii näitab ta olewat, siis oleks see wäga s rõvmMaw.ning annaks kindlat lootust, et ühendus Z mei4- õpetatud meeste seaS mitte enam kaua ei saaks tulemata jäema. H. Jannsen kirjutab omas uues programmis: „ Riigi põhjusmõte nõuab, et tema liikmed ühendawd kasudes ja tõsises kaastundmises töine töise wasta ennast ühendawd tunnewad olewat. See peab meie Wene isamaa kohta ka meie kõikide kodumaa seisuste  seisukoht olema. Lätlased ja Eestlased on kõik omad riigikodaniku õigused Wenemaast saanud. Sellepärast on iseenesest mõista, et nad südameliku läbikäimist, keS ennast järelmõtlemata kriitikast ja päritud harjumisest  waba hoiab, meie kubermangude ja riigi wahel püüawad elusse kutsuda ja meie hea pvlwe pärast soowiwad, et terwe seltskond seesuguse arwamisele edeneks. Seda, mis meil tõeSte meie enese omadus ja kallis on, loodame nii heaste oma kultuura töö, kui ka just seesuguse läbikäimise teel riigiga omale ärateenida ja alal hoida." See on jo just ka „ Sakala" programm, ja kui Harry Jannsen selle programmi järele tõeste oma leht wälja saab andma, mis meie loota tahame, fiis saab see leht nii heaSte Eesti kui Lätimaal palju sõpru leidma ja ehk kõige rohkem loewd Saksakeele ajaleht meie maal olema. Seesugust leht oli meile wäga tarwiS ja meie soowistme  teda oma kodumaale juba ammugi. Sellepärast julgeme siis nüüd ka loota, et nüüd meie tarwiwsed täidewd saawad. Iga inimesele on auuks, kui ta eksituse teed ära tunneb ja maha jätab; põlaStaw on üksi see, kes eksituse teed ära tunneb, aga teda siiski trotsimas kange kaeluses kõndima jäeb. Meile kirjutas üks sõber wiimati, et Harry Jannsen oma endist Baltlaste seisukohalt WwldMd-.tegewust kahetseda. Et ta uut teed soowib käia, tunnistab tema uue ajalehe programm. Sellepärast soowime meel kord: Jumal andgu, et uue aastaga ühendus meie õpetatud meeste seas niisama tõeks läheks, nagu meie rahwaS juba üks on! töises klassis, nagu (Saksa) komitee kanditaadid suure healtepaljusega läbi läinud, ning on walitatud: Majaomanik P. Wellberg .... 293 healega Raeherra C. W. Grünberg . . . 292 „ Harjategija Zipser 292 „ Kaupmees E. E. Hartmuth . . . 291 „ Kaupmees Et. Baron Girard . . . 299 , Raeherra A. Hõppener .... 288 „ Masinaehitaja F. Wiegand .... 288 „ Ehitaja N. Thamm 287 „ Raeherra O. Gregory 282 „ Wanem D. Fölsch ...... 289 „ Raeherra L. Berting 218 „ Konsulent C. E. K0ch..... 217 „ Raeherra G. v. Gloy 215 „ Lihunik J. Siebert ...... 215 „ Losfiüleroaataja R. v. Antropoff . . 213 „ Kaupmees T. Sacharow . . . . 213 „ Superintendent R. Girgensohn . . 213 „ Wanem W. Mayer 211 „ Pagar F. G. Eylandt . . . . . 211 „ Tõlla sepp N. Schröter 219 „ Konsulent E. Erbe 239 „ Kaupmees F. Bogdanow .... 235 „ Redaktor Chr. Mickwitz 232 „ Redaktor E. Heubel ..... 239 „ Walitajate arw oli üleüldse 297. Ligi pooled neist walitatud meestest oliwad ühtlasi ka töise komitee  kanditaadid. «Risti ap. eüt" peab oma „lõktoru"  ametit ka omas 59. numriS  ühe õige wärske sõnaga ette astunud. See sõna on: „betsirk-komitee", mis jauSkonna komitee peab tähendama. Oleks trükkija kogemata r tähe wahelt maha jätnud, siis oleks petsik-komitee wälja wlnud, mis jo selge Eestikeel on. Need .Ristirabwa v. lebe" lugejad wõiwad õige 50-maS numris noomitab neid see leht: „ Armsad wennad jätkem wargust ja ükstõise tagakiusamist maha! . . . Waras ei saa iial rikkaks!" u. n. e. See on küll tubli PõhjuS, wargust maha jätta. Tütarlaste käiltüö kLvl. Tallinnas, keda tema asutaja, proua Ratalie Pehrna, ma weel üksi oma jõuuga üleS peab pidama, peab ennast seeläbi jalal hoidma, et igal aastal paaril korral näitemüükides  tööst ära müüakse, mis õppijad tütarlapsed walmistawad.  Nagu Tallinna Saksakeele ajalehed jutustawad,  on seesugune näitemüük ka 5. Detsembril Tallinnas  ärapeetud, keda umbes 500 inimest waatamaS käinud. Koolilaste tööd olla ka wäga palju sõpru ja ostjaid leidnud, ning nimetatud ajalehed kiidawad neid tööst wäga ilusaks. Seesuguse kooli ülespidamine tarwitab wäga suurt kulu, sest iga õppijale läheb üksi 50 rubla eest tööriistu tarwis, rääkimata materiali