Sakala .N 9. Wiliandis, 28. Webruarilm Päewal 1881. IV. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. WaswLaja toimendaja ja wäljaandja C. R. Jakobson. Sissekord. Poliitika leht. Esimene põllutöö kongress Riias. 11.  Poliitika  ringwaatus. Omalt maalt. Wiliandis: Keisri Herra trooninnse  päew; Sakala lugejate arw; uued ajalehed ja manade toimenduste  muudatused. Pärnumaalt: Tee kinni panemine; uiu märatsemisest.  Wõru linnast: Näitemüük. Wõrumaalt: Õnnistamata matuse koht. Tallinnamaalt: Leerilapsed. Rakwerest: Linda seltsi koosolek; „Walgus". Saaremaalt: Hädaliste peastmine. Narmast: Uus kirik. Peeterburgist: Wiirst Gortshakow; Wene-Hiina rahu; uus rewisjon; priiuse mälestus. Kuulutused. Lisaleht. Kullakene. I. Aja tulu. 111. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Kirja wastused. Esimene põllutöö kongress Riias. Äagu meie juba minewal korral jutustasime, jautadi kõik kongressi küsimised esimesel istumise! kolme jakku ja iga jagu anti oma komisjoni jaüks arutada. Need komisjonide istumised seati ka nõnda ära, et igast komisjoni istumisest osa Võis Võtta, kes tahtis. Et nüüd meie Eesti saadikud kusagilt nõuupidamisest eemale ei tahtnud jääda, siis oli neil peaaegu hommikust õhtuni tööd, nii et waewalt paar tundi wahet pidada sai, sest kui ühe komisjoni istumine loppis, siis alustas kohe pea jälle töise komisjoni nõuupidamine. Meie saadikud täitsiwad küll oma kohused ära ja rääkisiwad, kus seda tarwis oli. Siiski oli nende hulk wäga weikene suure hulga koosolejate kohta, kellest suurem  jagu suuredpõllumehed oliwad. Otsused tehti ikka healte paljuse järele ära, kuhu weiksepõllumeeste soowimisi  mitte üles ei wõetud, ja nõnda jõudsiwad need komisjonide otsused ikka sell kombel päris kongressi ette, nagu neid suuredpõllumehed heaks arwasiwad ära määrata.  Suurel kongressil oli aga neid komisjoni otsusi jälle Võimata muuta, sest siin wõttis neid healte paljus enamjste kohe muutmata wasta. Sellest näeb igamees kohe ära, kui raske Meie Eesti saadikute töö Niias oli. Siiski on nad oma kohust nii palju kui wõimalik täitnud  ja ei ole nende töö ka mitte ilma aegu olnud, nagu lugejad edespidises jutustamises ise üles ja ära saamad leidma ja tundma. Juba 9. Webruaril, peale kongressi esimest istumist  õhtu, pidas esimene komisjon oma koosolekut, kus esmalt selle küsimise üle nõu peeti, mikspärast talumaade  Viljasaagid iga aastaga alanewad ja kuidas põllupõhu  ja heina saaki Võiks suurendada. Siin näitas suurema hulga koosolejate arwamine see olewat, et Liiwimaal põllutöö saagid talumaade peal mitte ei ole alanenud. Selle peale näitasiwad Eesti põllumeeste seltside saadikud, et nad, nagu nimetatud seltsid järele uurinud, küll alanenud olla. Üleüldine maa saak ei ole alanenud, aga ta on alanenud maa laiuse kohta, sest Viimaste aastate sees on weiksedpöllumehed oma päriskohtade peal kahe ja kolmekordse jau põldusi sellest juure teinud, mis neil enne oli. Wilja saak ei ole aga mitte sellsamal mõedul tõusnud, waid Vili annab lõikusel wähem seemet wälja, kui enne. See tuleb s aga sellest, et liig suured rendid ja rasked wõlad talu!  Poegi linadega omi põldust wäljä on sundinud kurnama. ' Nõnda arutafiwad weiksedpõllumehed, aga komisjoni paljus seletas asja nii, et liig palju uue maa ülesse kiskumine wiljasaakisi Põhja-LLiwimaal ollawHendanud.  See ei ole aga sugugi õige, tuleb kõige enam wilja, ning kui wanad põllud juba Välja on kurnatud, siis on just see uue maa ütesse kiskumine põllumehe suurem abi. Weikeste põllumeeste  saadikud soowisiwad ka, et weeloodijad ja põllutöö  koolmeistrid ametisse saaksiwad seatud, nagu Soomemaal,  keda iga põllumees ilma hinnata oma juure Võiks wiia. Suuredpõllumehed aga ei olnud mitte seesuguste koolmeistrite (agronoomide) poolt, waid tegiwad  otsuseks, et üksi sellest abi olla loota, et põllumeeste  seltsa asutatakse, Ms suured ja weiksed põllumehed  ühenduses ja ühendatud seltsides tööd teemad. Kõige suuremat abi saada aga weiksedpõllumebed suurtepõllumeeste  heast eeskujust, ja sellepärast olla nimelt suuripõllumehi nii palju kui wõimalik tarwis edendada. Selle asja üle Vaidlemise juures tuli aga mitu asja awaliluks, mis näitasiwad, et suuredpõllumehed ka weikestest põllumeestest palju õppida wõiwad. Nii nimetas professor vr. Wolff, et kui mõisnikud Lõuna- Liiwimaa põllumeeste seltsi koosolekutest mitte elawamalt  osa ei Võta, kes Riias omi koosolekuid peab, siis Palju tööd selle seltsi poolt mitte loota ei ole. Sellest üteluseft näeme, et suuredpõllumehed oma seltsielust  wähe osa wõtawad, kuna meie Eesti põllumeeste seltside koosolekutel sadade kaupa põllumehi koos on, nii et meie enam parajat korterit neile koosolekutele ei leia ja Wiliandi selts näituseks omale selle tarbeks tänawu maja suure saaliga ülesse ehitab, mille juures seltsiliikmed igapidi ligi aitawad. See on ommeti kohe tükk, millest näeme, et suuredpõllumehed ka weikestest õppida wõiwad. Nõnda on siis ka otsus selle esimese küsimise kohta, mis komisjoni healtepaljuse poolt pääkongressile ette pandi, oopis töises meeles maha tehtud, kui seda weikeste  põllumeeste saadikud oleksiwad sovwinud. Kongressi  ees ei olnud ka enam palju Vaidlemist wõimalik, waid healte paljus Võttis siin komisjoni otsuse kohe wasta. Need komisjonidest ette pandud ja kongressist otsuseks tehtud otsused saawad edespidi kõik wist kubermangu  seitungis seisma ja neid saadetakse ka iga"seltsi kätte. Siis saame neid ehk ka lisalehes oma lugejate ette panema. Mis Saksakeele ajalehed neist seiemaale awaldanud, on osast õige wiltu käänatud, nagu seda parteide olek tarwitab. Eesseisaw asi oli esimene, mis esimeses komisjonis  läbi räägiti ja kongressi töisel istumisel 11. Webruaril  otsuseks kongressile ette pandi. See kongressi töine istumine alustas nimetatud päewal kella 1 ajal. Töiste küsimiste juures, mis selle istumisel weel otsuse alla langesiwad, peale selle, kui neid nõnda ette oli pandud, nagu neid enne komisjonid ette oliwad Valmistanud,  tuliwad needsamad näitused awalikuks, nagu esimese küsimise juures. Kuidas neid aru tädi ja mis weiksepõllumeeste saadikud omalt poolt kongressis ette tõiwad, sellest jutustame tulewal korral edasi. Poliitika ringwaatus. .SaJ.s.a sn aa riiai parlamendis on wiimasel ajal õige olnud, nagu juba wiimases ringwaatuses näitasime, kus sellest kõne-sõast jutustasime,  mis würsti Bismarki ja endise ministri Campen- Hanseni wahel ära peeti. Sarnane weike süda on würsti Bismarki ja riigiministri krahw Eulenburgi wahel olnud, ehk küll töisel kombel, mille peale krahw Eulenburg ennast ametist lahti palus ja Saksa keiser teda ka ametist lahti lubas. Uueks seestpidiste asjade ja riigiministriks  Preisimaal saab ehk v. Puttkammer nimetatud. Berliinis on 28. (16.) Webruaril prints Willemi  ja printsessina Augusta Wiktooria ShleeSwig-Holftein-Augustenburgi  pulmad olnud. Prints Willem on Saksariigi troonipärija wanem poeg ja sellepärast  Saksariigi edespidine troonipärija ja keiser. Aarias on praegu suur tüli kooliskäimise aja pärast Scal peab riigi seaduse järele iga laps kõige wähemalt 8 aastat koolis käima, aga mõnelt poolt soowiti seda aega natukene lühendada ja nimelt nii, et iga üksik maa seda aega kahe aasta jau lühendada wõis, kui tahtis. Sakslaste partei oli selle ettepanemise  wasta, aga parlament tegi seda kooli-aja wähenduse  seadust siiski otsuseks. Seal kogusiwad ennast 466 Saksa üliõpilast 27. (15.) Webruaril parlamendi saadiku Lienbacheri akna taha kokku, kes uue seaduse ettepaneja parlamendis oli, ja tegiwad seal nii palju häbemata kära, künni neid politsei koost ära ajas. Seda rumalat tegu mõistab terwe Wiini linn hukka. Ukstõiftkümmend kõige suuremat käratsejat heideti wangi. Üleüldse liigutawad ennast Sakslased nüüd Austrias tubliste. Nimelt katsuwad nad Saksa talupoegi, iseäranis  Böömias, seltsidesse koguda, kus aga sagedaste ka Lige ilmrahuta kõnesi peetakse. luMsUAa lugu lähäb mitmes tükis iga päewaga  pahemaks. lirimaa asjad ei ole weel mingisugusel  kombel paranenud, aga Aafrikas käib Inglaste käsi õige halwaste. Buursid wõidawad ja wõidawad ühtepuhku edasi. Nowembri kuul alustas see tüli, et üks Buurs wabariigi lippu lehwima pani, Inglismaa ohwitser temale aga selle eest kuuliga käewarrest läbi laskis. See tegu pani Buursid kihisema. Ja nüüd? Kolme kuu aja sees on peaaegu terwe Transwaalia juba Buurside waba woli all ja Inglased on igalt poolt tagasi löödud. See jagu Transwaaliat on aga peaaegu niisamkk suur, kui terwe Saksa riik. Nüüd, kus Inglismaa ministeeriumil kõik käed täis tööd on, juhtus ministripresitendi Gladston'el ka weel õnnetus, kes teda tükiks ajaks haigewoodisse maha pani. Toast wätja astudes libistas Gladftone ja kukkus pääga nii õnnetumalt maha, et suure augu pää sisse lõi. Nüüd peab ta ennast woodis põetama, mis ministeeriumi tallitust  praegusel kirjul ajal wäga takistab. Jirilaste päämees Parnell on praegu Pariisis, kuS ta oma rahwa õnnetuse kohta kaastundmist püüab äratada. Ka Prantsuse kuulsama kirjamehe Victor Hugole on ta ühe kirja kirjutanud, tema eestkostmist Eüroopas paludes. Parnell lõpetab oma kirja nende sõnadega: „Meie wõitleme hirmsa olemise wasta, millest nii koledad  hirmutused wälja stginesiwad. Et see olek ükskord  jäädawalt lõpeks, palume iga auusat meest, kellel südame tundmist on, olgu ta mis usust, parteist ja rahwusest tahes, Inglismaale tema koledat tegu silma ette seada ja tema käest nõuda, et ta meie rahwale õigust teeks." Wiimane lahing, mis Inglased Aafrikas  Spitzkopi juures kautasiwad, on hirmus. Kindral Colley oli ligi tuhat mehega Spitzkopi mäe ööse enese