Mm lk" Endla SelW wgchind ou. miS sellest tulla, el tema koeraga ,wMameelisekö läinud jfl löler- Hurti iüliN wiimnse poolt scijab. Eks ole sedawiist ka üSna oige: ega Sakalaste tööd ja tastttused, püüdwised ja nõudmised igapoolist läbirääkimist salli ega Munata. WikS neude «kõik rahwaS" kõiki teadma peab? Neile on «Wirulase", Mälgus ja .Sakala" tarkusest küll! Need lehed on siis ka Seltsi laual lugejate näppudest kõige rohkem määritud, kuna «Die Heimath" ja mõned muud nii puhtad on, et lugeda sünniwad. /Tallinna Sõbrast" ei tohi keegi «itsatadagi", kuida seda siin nimetakse." —rg— Kunraumalt. Mklle.kuu 17. pääwal vli Nauöke maakoildaS  kange kõue wihm. Wälk lõi Sprige talu rehe fiSse ja surmaS peremehe, keS seal tööd tegi. .PvtNwrM Turg en jew i surnukeha pjdt pealinna lehtede sõnumite järel, selle kuu 27. pääwal Peterburgi  jõudma. wakShalliS suure auuga wasta wõetud ja selsamal pääwal maha maetud saama. Politsei poolest ou seahinised kuulutatud, kuida leinarongi kord käima pxab, et segadust et tule. Wene aealehtede sees on juba tülid Turgeujewi politita sihi Ae, enne .kui lema suruukeha isamaa  püha piuna alla paima jõuti. Suur Venekeelt «Mõskma Zeituug", kuulsa Katkowl toimetuse all annab Turgeujewtle süüks, et tema mitmel wiisil NihilistlaStega Ühes uõuuS olnud ja koguni mässamise lehte «vnopvM." (.Edasi"). miS Genfis,Wene põgeniku lawroml toimetusel ilmuS, rahaga luetauud olla. Seda katsub «Nowoje Wremja" ueuda seletada, et Turgenjew omast heast südamest  ivaese suguwennale aaStaS 500 franki abiraha annud, miS ui! ritta mehe kohta, nagu Turgenjew, palju ei olnud, ilma et tema Lawrowi politika sihiga muidu rahul oli. «Nowoje Wremja" kinnitab, et Turgeujewi süda ikka nii soe olnud, et kindlamat meelt kulunud oleks, tema tegufi igakord õiges joones pidada, kui Turgenjewil oli. Sellega tahame meie ka leppida, kui ka tunnistama peame, et see seletus just mitte wäga uStatawja waimurikkas ei ole. Londonis on ükS Wene paberraha järeltegijate seltskond üles leitud ja kinnj wõetud, keS seda tööd kohe wabrlku witsil teinud on. Ühe Poolaka juures leiti 250 Wrublast paberit, mis juba malmis oliwad, ja hulk trükkimata  paberit. Ka trükkal, üks Inglane, on kõige oma tööriistadega Politsei kätte langenud. Lad oga j ärwe peal on witmase tormi aeal umbeS 30 lae,va hukka läinud ja palju iuimest surma saaupv. Kõik Soome pooline raud on lõhutud laewade tükkidega kaetud. Kahju on seda suurem, kui vadoga järwe peale keegi oma lae,va laewasötdu kaSsa kaitse alla et anna. 10 surnukeha on juba randa uhutud. -- Tullewal aas tal saawad kroonu maksud linna majade ja kruntide pealt kõrgemaks tõstetud, kuida juba enne teatustatud. «Nowoje Wremja" sõnumite järel on Raha-Mmistri poolest ette pandud iga rubla peale juure panna: 75 kopikat: Moskwa kubermangus ; 60 kopikat: Peterburgi, BeSsaraabia, lekaterinoslawi, Ktjewi, Kowuo, KurSti, Liiwiupaa, Samara. Kharkowi, Khersoni ja Eestimaa  kubermangus; 10 kopikat: Worouesht, Kaluga, Kostromo  ja Pihkwa kubermangus; igaS teises kubermangus 33 kopikat. ÜkS rikka Juutide seltskond Peterburgis,  kelle nõuus ka mitmed mõjuwad mehed olla, tahta üht suuremat pealinna aealehte oma kätte saada. Kuida mõne aea eest kirjutati, pidi, GoloS" selle kun hakatusel nuestc wälja tulema, on aga tänine weel tulemata jäänud. Endine toimetaja ja wäljaandja. A. KrajewSkt, tahta küll ka edaspidi wäljaandjakS jääda, aga toimetust oma käest ära anda. Soomemaalt. Hirmus torm, raske wihma ja lume sajuga, öösel selle kuu 15. ja 16. pääwa wahel, on Soomemaal,  raadas ja merel wäga palju kahju teinud. Kange tuul oli wett Soome rannast nii wägewa rõhuga Eestimaa rauna pooli majutanud, et meri kuuni 6 jalga alanes ja laewad Ohja peale kinni jäiwad. Salakka lahe, Wyborgi juures, oli üle poole kuiw. Ka järwede peal on torm nii kangest möllanud, kui keegi et mäleta. Kui palju laewu ja inimesi hukka saanud, see ou weel teadmata. Arhhangleft. Laewa omanik ja kippar Mihhael Andrejew,  on ühe oma madruse pea kirmega maha raiunud. Kohtu eeS ütleb tema, et madrused mere peal mässamas elund ja tema oma enese elu kaitsema pidi. Madrused waidlewad selle wasta ja ütlewad, et keegi teda ärritanud ei ole. Kuida arwatakse, on nemad kõik pööraselt joobnud olnud, sest lühikesel sõidul, Kordest Arhhangli, on mitu ankrut Norramaa rummi wälja joodud. Saratowist. Saratow-Simbirskk Maabankis on palju ülekohut leitud ja palju ametnikust juba kohtu alla antud, kuna teised niipalju Politsei ülewaatamise all seisawad, et tikSki ära kaduda ei wdi, enne kut asjad läbi kuulatud on. Wmvse arwu järel puududa kassaS IMOMO rubla. Warshawist. Mudent Shukowitsh, kes Wpshawt  koolikonna Kuratortt teultkult teutas, sai selle eest IV, Mljgi.MMid, -M leatMatud, UWG ha «suuremat kohut" otsinud, tzagu see nüüd seesuguste .wabalasle" juureS pruuk on. Tuntud Adwokat Aleksandr ow, kes omal seal «rahwaneiu" Wera Sassulitshi eest nii mõnusast kostis, et «hea südamega" Vandemehed seda wereueiut ilmasüütaks tunniStasiwad ja keda, see on Alelfaudrow'it, minewal talwel üks teine neiuke, kellel ka «wabahuse wqtm rinnas wehib", ära tappa, kõige wähemast «märkida" tahtis, oli seda sopast meest oma sopase eestkostmise alla wõtnud. Shukowitshile toimetati 2000 rubla kautsjoni ja teda lasti lahti, künni «suurem kohus" otsust teinud oleks. See otsus on nüüd tehtud. Suurem kohus on leidnud, et nuhtlus .seesuguse teu kohta Mltjgq kerge on, et Keisri kroonimise armukäsk selle mehe ega tema nurjatuma teu kohta ka kuidagi ci .Mõju, ja on käsku anuud, teda kohe waugi panna Aga selle aea seeõ on Shukowitsh nõuu leidnud, Ue piire wherale  maale lipata. Aleksandrov» tahab aga seda aSja siiski weel Senatisse wedada ja Poolakate «paremad rahwnslikud  lehed" tõutawqd, et Shukowitsh nii hea on ja kodumaale  tagasi tuleb, kui teda ilmasüütaks mõistetakse. Mis peaksiwad küll seesugused lehed ja mehed õigusest ja seadusest, «weikematest" ja «suurematest" kohtutest arwama?!  Wõeralt maalt. Kõige suuremat kahinat teeb sel silmapilgul Euroopas see toores kära, mida Pariisi ülemad ja alamad, wanad ja noored, isased ja emased uulitsapoisid tegiwad, kui Spaauia Kuningas, Saksamaalt koju reisides. Pariisi tuli. Saksamaa Keiser oli Spaauia Kuningast SchleSwig- Hol-steiui Ulan! rügementi auu pealikuks nimetanud, mis sel korral StrassburgiS korteris on. See oli Prantslaste kättemaksmise tuju nii kangest ärritanud, et nemad kõiki oma mõistust kautafiwad ja oma pealinna kõrget wõerast, kes peale selle Präfidenti palwe peale tulnud oli ja mõneks pääwakS senna jääma pidi, wakShallts wilistamisega ja loore käraga wasta wötsiwad. Ka kui Kuningas sealt kiirest ära sõitis, seifis rahwaS uulitsatel, sõimas ja käratseS,  ja üks naesterahwas tunnistas oma isamaalikku waimustust sellega, et tema oma pääwawarju katki murdis ja tükid Kuninga peale wiskaS. Paha selle juures on see, et Mitte halw rahwas seda toorest kära omast nõuust teinud ei ole, waid et mitmed lehed selleks ärritanud oliwad.  Ka Präfidenti waimees, Wilsou, ei olla sellest mitte täitsa puhas, ja Sõea-Minister Thibaudin ütles ennast haigeks, et temal tarwis ei oleks, wöerast wasta wdtma minua. Pärast on Präfldent Kuningast andeks palunud, UÜS muidugi kõige Prantsusmaale suureks alanduseks on. Wõ era maa, nimelt Inglismaa aealehed räägiwad sellest toorest teust suure põlastusega, arwawad, et Prantsusmaa sel kombel kaua wabariik ega iseriik üleüldse olla ei wõi, waid et Euroopa riigid enne ehk pärast kokku astuma ja seda pöörast waimu lämmatama peaksiwad, mis Prantsusmaalt  wälja lehkab ja kõiki korralist elu ja auustnst ülemate  ja wanemale wasta eksitama ja lämmatama kipub. Sõe-Minister Thibaudin on oma ametit maha pannud ja mitmelt poolelt kostawad hääled, et see inetu juhtumine ka Präsident Grevy istet põrutanud olla wõib. Saksamaalt. Pool-ametlikud Saksamaa lehed tunnis - tawad, et Saksamaa Keisri ja Wene Keisri kokkutulemise üle nõuu peetud oli, et aga wiimased mitmesugused pidud Saksamaa elatanud Keisrit niipalju wäjitanud on, et seda nõuu katki jäsiti, iseäranis ka selleparast, et nende naabririikide  wahel sel silmapilgul mingisugust seletamist ei ole, miS kõrge walitsejate läbirääkimist tarwitaks. Weneriigi sõeawäe saadik, Flügeladjutant Würst Dolguruki, keS nii heaSte oma Keisri kui ka Saksamaa Keisri juures suures usalduses seisab, ou selle aSja tallttamiseis Fredensborgi reisinud. Wene Kindral-Adjuta t Graf Paul Shuwalow, kes Saksamaa manömreid pealt waatamas oli, ou Punasekotka  auutähe I. klassist brilliautidega saanud.  Saksamaa  aealehed kirjutawad suure rahuga neist teutuStest, millega Spaania Kuningast Pariisis teretati, miS aga muidugi omas sügawamaS tähenduses Saksamaa wasta käifiwad. Nemad wöiwad ka rahul olla, sest see tegu on nende weriwaenlast weel rohkem kõigest maailmast lahutanud  ja üksi jätnud; kui see enne oli. Inglismaalt Dublinis on mässajad, Orangtstlased, selle kuu 16. pääwal, wakshallis, Parlamenti saadiku O'Connort peale kippunud, keS aga eluga peasis. CrottyS on jälle üks mörtsnkategu tehtud. Woolwich'i (Wulwitshi)  söeatavwitufe wabrlkuS oli selle kuu 12. pääwal suur tulekahju. Bombid kargasiwad lõhki ja lendafiwad ümberringi, kuuni penikoorma maa peale on kaühenaesterahwa  surmanud. SMs hoones, kuS tuli lahti peasis, on üks töömees oma pojaga sisse jäänud. Wabrtkus on umbes 8000 inimest tööl ja need kõik oliwad raskeS surma hirmuS. Suure wahwusega tuugisiwad tuletõrjujad lendawatest kuulidest hoolimata, tule peale ja suutsiwad seda wiimakS kustutata, jlma et rohkem inimesi surnm saiwad. Bulgaariast. Bulgaaria esimene põhjusseadus, miS Tirnowas, Keiser Aleksander 11. juhatusel tehtud oli, seifis wabameeliseme aluse peal, kui selle wangist peastetud maa ja madala hariduse järje peal seisma rahwa kohaline on. Minister Zankow ja teised liigwibalased püüdsiwad Würsti wõimust weel kitsamale pingutada ja «rahwa" ja «wabaduse"  nime! iseoma wägiwalda maksmaks teha. Sellest sigis segadus, mis kõiki korralist elukorda häwitama kippus. Würst Aleksander palus Bulgaaria wägewa kaitseja, Keiser Aleksander 111. käest nõuu ja abi, ja sedawiist sai kahe aasta eest, Bulgaaria rahulisema rahwa rõõmuks, Tirnowa põhjusseadus esiteks mitmes tükkis körwale jäätud, Würst M niipalju Isewalitseja wõimust, kui Wene Keiser tarwis olema armas, selle noore riigi ja käärimata rahwa asju tugewama käega korda saata. Juba enne ja weel rohkem pärast seda, oliwad Wene Kindralid Bulgaarias Ministriks, Mmaftl .aeal Kindralid Sobolew ja Kaulbars, kestest wiimane  natuke Bulgaaria Würsti kaugelt sugulane on. Asi näitas kord õige heaste sigima, aga Zankowi erakond, kes ennast «rghwuslik" nimetab, uuristas ja ässitas ikka edasi, nimelt selle wasta, et Wene riigi alamad MinisteriuMts ja sõeawäe kestis kõrgete ametite peal oliwad. Wõib ka olla, et Austria poolt ärritati, kus muidugi himu on, Bulgaariat Wenemaast wõimalikult lahutada. Nüüd oli Würst Parlamenti Sobranije kokku kutsunud, raudteede  üle nõuu pidama, mida Berliini kongressi otsust mööda Bulgaaria maast läbi ehitada tuleb ja ka selle mõla tasumise üle, mis Bulgaaria! Wene riigile maksa on. Sobramjas oli aga Zankowi ehk «rahwuslik" partei wõimust  saanud ja päris, et Tirnowa põhjusseadus jälle maksmaks ja et Kindralid Sobolew ja Kaulbars ametist lahti lastud saaksiwad. Wõib ka olla, et Würst Austria körwasostötamisi kuulda wõtnud on, wõib olla, et tema Zankowi erakonda kartis, niipalju aga nüüd selge, et tema taieste järel andis. Tirnowa põhjusseadus on jälle walitsemaS,  Sobolew ja Kaulbars on oma Keisri käest luba palunud ja on omad ametid maha pannud. Zankow ja tema erakondlased on Ministrid. Wene Kindralite auuks on suur pidu antud ja nemad on ära reisinud. —Wene maal teeb see asi muidugi palju pahandust. Ametlik leht, Prantsuskeeli ,Peterburgi Zeituug" tunnistab, et Weneriigi walitsus muud ei soowi, kui aga Bulgaari korralist kosumist.  Kui aga wiimasest uuendusest.midagi figiks, mis maale ja rahwale kahju teeb, stiS ei wöiksWene walitsus seda mitte ilma tegewa osawõtmiseta pealt waadata, sest Bulgaaria on Wene were ja wara kuluga wabastatud. Jutu leht. Maawürisemine Jskia saarel. VI. Üks teine aruanne ütleb: Saar sai kolmest löögist põrutatud; nendest oli esimene kõige raskem. Kohe peale löögi, mis kange maa-aluse mürinaga tuli, tõusiwad määratumad  tolmupilwed ja matstwad kõiki pimeduse sisse. Koledast kohkumisest oliwad kõik inimesed uimastatud. Kui elusse jäänud inimesed toibusiwad, siis paniwad nemad laastust põlema, ruttafiwad merele ja täiksiwad kõik laewad täis. Casamicciola näitas kole wälja. Uulitsate! oliwad surnukehad ja haaMtud inimesed sadade kaupa maas, nagu söea wainul. Elussb jäänud inimestest hulkufiwad palju, koledusest segatud meelega, waremete wahel. Waremete  ja puru alt kostfiwad haawatud õnnetumate ägamised  ja karjumisel». Kui abt toojad ligi ruttafiwad, näitafiwad elusse jäänud, werega ja sopaga kaetud, kõigest kehast wärisewad inimesed hirmsad wälja. Mitmed perekonnad  on täitsa häwitatud. Roomast ja Neaplest on Znsheniöri sõeawäge saadetud. Jskiast palgati töörahwast õnnetuse paika puhastama, sest kanget suruuhaisu kardetakse tõbefi figitania. Ametliku sõnumite järel 3000 inimest Jskia saare peal surma saanud, aga teiselt poolelt arwatakse, et surnute  hulk palju suurem, umbes 7000 olla wõib. Casamicciolas  üksi on rohkem kui 3000 inimest surma saanud ja neid matta ei ole wõimalik; sellepärast saawad wäremed  lubja alla maetud, aawatud inimesi on üksi Neaplt linna peale 2000 toodud. Hirmsad on need jutud, mida puru koristajad räägiwad.  Ilmad oliwad wäga palawad. Waremete alla maetud surnukehad ja loomade raisad lehkafiwad nii kanget haisu wälja, et koristajad omad suud ja ninad karboli weega niisutatud riidega pidiwad kinni siduma. Waremete peale astuda oli kardetaw; sagedast langestwad müüride rüngad maha, mis õrnaste üksteise nõjal pidafiwad, ja matstwad koristajaid. Sedawiist on 12 soldatid ja 1 pealik surma saanud. Surmast peasnud koerad ja fiad hulkufiwad  nälgides ümber ja kippufiwad wälja kaewatud surnukehade  kallale. Haledad ja muist haledusest hoolimata naljakad on need jutud, mida peastetud inimestest räägitakse,  kellest ükS 127 tundi puru all wangis olnud. Uks Inglismaa naeSterahwaS oli koledas haudaS nii külma