Poliitika ringwaatus. Oleme nüüd ene tüli pitkemalt tähele pannud, siis poliitika ringwaatuses selle asjaga alustust teha. Meile on see asi ehk ka kõige tähtjam kõikidest poliitika juhtumistest, nimelt meel, et wiimaste päewade ajal Hiinamaalt Shanghai linnast telegramm tulnud, kus öeldakse, et Hiina walitsus  Kultsha lepingu täitsa tagasi olewat lükanud ja täielt ka Jli-kubermangu tagasi-andmist pärida. Ka püüda Hiina walitsus Dshaapaniga kokku leppida, et ta Hiina poolt oleks ja Wenelase wasta. Hiina walitsus  saata palju sõamateriali põhja poole, ning prints Li olewat käsku annud, Hiina sõawäele ja meremäele wõera rahwaste sõamehi teenistusse wõtta. Nõnda ütleb Hiinamaalt tulnud telegramm. Isegi on mõista, et see sõnum suuremalt üks tühi pauk on. Hiina on küll, iseenesest ja omast jõuust liig suurt lugu pidades, Wenelasega riidu otsinud ja alustanud ja on oma wolitatud saadiku läbi tehtud Kultsha-lepingu katki kiskunud, aga Jli-kubermangu ei saa ta juba sellepärast  enesele saama, et selle kubermangu rahwas Hiinlasi ei salli ja nende walitsusest midagi ei taha teada ega kuulda. Kui Hiinlane ähwardab, et ta omad sõawäed Kultshasse saab saatma, siis ei ole see muud kui ähwardus, sest nii pea kui tema wügi üle piiri peaks sinna tulema, saamad temale Wene wahwad  soldatid kohe näitama, kust lühem tee tagasi läheb. Wene soldatid ei mõista seesugustes asjades nalja, ning Jli-kubermangu pärisrahwas, Dunganid ja Tarantshid,  on wahwad sõamehed, kes Hiinlasi ei salli ja täitsa Wenelaste nõuus ja poolt on. Kui sellepärast  Hiina ähwardab, et ta Kultshasse omi sõamehi tahab panna, siis ei ole sellega asi meel tehtud. Niisamasugune  tühi pauk on sõnum, et Hiina Dshaapaniga  lepingut püüda teha ja ennast temaga Wene wasta ühendada. Esmalt ei ole weel lepitus Hiina ja Dshaapani wahel Liu-Kiu saarte pärast mitte weel malmis. Ja kui ka Hisnal korda saaks minema, seda lepitust teha, siis ei saaks Wene-Hiina sõas Dshaapani maa mitte Wenelase wasta olema, waid saaks rahuliste seda sõda pealt waatama. Et Wenelase ja Hiinlase wahel sõda wõib tõusta, see on wäga heaste wõimalik. Kui meie nüüd omad silmad Hiina poolt Euroopa poole pöörame, siis paistab meile ikka jälle kõige pealt Inglismaa walitsuse muutmise tähtjus wasta. Terwe Eüroopa poliitika on selle muutmise läbi nagu meri liikuma pandud, kui tuul äkitse töisest küljest hakkab lõõtsuma ja laeneid nagu õhu sisse kaaluma paneb. Nimelt näitawad Saksa poliitikamehed omad pääd ära kautanud olewat. Lord Beaconssieldi walitsuse ajal Inglismaal paistis Sakslaste wihawaen Wenelaste wasta selgeste wälja, sest nemad toetasiwad ennast oma ühenduse peale Inglismaa, Preisi ja Austria wahel. Gladstone on aga oopis töine mees, kes nimelt Hommikumaa segaste asjade ja tülide peale töise silmaga  waatab, ning nüüd kirjutawad Saksamaa ajalehed  jälle selle poolt, et wana Preisi-Wene-Austria ühendust peaks uuendatama. Seesugust ühendust arutawad  nad juba sellest wälja, et Preisi ja Austria saadikud meie Keiserliku Majesteedile Tema sündimise päewal õnne soowitamas käisiwad. Saksamaa ajalehed  lähemad omas arutamistes pealegi nii kaugele, et Gladstonet nihilistlaste edendajaks püüawad teha, kui Wenemaa walitsus temaga peaks ligistada tahtma. Alles möödaläinud talwel kirjutasiwad Saksamaa poolametlikud  ajalehed järjeste, et Sakslaste usaldus Wenelase  kohta otsas olla, ning oleks Lord Beaeonsfield uuel parlamendi walitsusel jälle wõitnud, siis oleks ka Inglis - Saksa - Austria ühendus malmis olnud. Asjad ei ole aga Inglismaal mitte Sakslaste tahtmise  järele läinud, nüüd on jälle Wenelased head küll, ja temale katsutakse selgeks teha, kui kahjulik temale Inglaste sõbrus Gladstone Vabameelse walitsuse all on. - Naaui Saksamai ajalehed kuulutawad, pidada würst Bismark praegu õige paha tuju sees olema, nii et „ hädise terwise pärast" pea jälle pitkema aja peale maale saab oma termist parandama. HralLsU^ema wõitlemine riigiwalitsuse  jakiriklaste MhU ikka suuremaks. Prantsuse kiriklased lähemad nij kaugele, et noori õpilapsigi jo riigiwalitsuse wasta mässama ässitawad. Nii käis Prantsuse kooliminister Jules Ferry Liiles koolisi Vaatamas, kus mõned Vaimulikud koolide studendid  kära tegiwad, ministrit oma häbemata teuga lülitades.  See tunnistab, et Prantsuse kiriklased kõik oma lootust mõita kautanud on, sest seesugune abi on ommeti kõige wiimane, mis wõib olla. See studentide  jõle tegu ei too ka kiriklastele.mingisugust kasu, sest alles nüüd saab riigiwalitsusele täitsa selgeks saanud olema, kui wäga hädaste tarwis on, koolisi kiriku wõimuse alt ära wõtta. iJtaaliasHn Cairoli ministeerium ennast ametist  mMpNNmd, aga kuningas ei ole seda palwet wasta wõtnud, maid on parlamendi koost ära lasknud minna ja uut käskinud walitseda AnglaseH on Gladstone uue ministeeriumiga wäga ajalehed, olgu mis karwa tahes, . kiidawad tema kokkuseadmist. Gladstone pää mure näikse see olewat, Afghanistaani sõda õige pea lõpetada. Sellepärast olewat ta uuema sõnumete järele Abdurrhamann  Khaanile terwe Asghanistaani maa krooni kätte pakkunud, mis see Inglaste käest wasta pidada wõtma ja siis muidugi Inglaste tahtmiste järele walitsema. Et aga Afghanistaanis palju rahwaid elab, siis ei ole neid, nende rahwaste praeguses olekus,  mitte wõimalik täitsa ühe walitseja alla heita: nemad saaksiwad ennast wastastiku tapma ja nõrgestama,  ning Inglismaal läheks wiimati kõwera teede peal korda, seda kätte saada, mis ta nüüd õige tee peal mitte kätte ei saa. Weneriigi walitsus ei saa sellepärast seega sugugi wõima rahul olla, et Abdurrhaman  Khaan Inglaste käest terwe Afghanistaani maa krooni wasta wõtab ja Inglastele seeläbi tee ja omandus künni Wene piirini lahti ja kätte langeb. .T ür gim cra l on praegu wiha Inglase wasta õige nüüd ka wälja, et Mekka püha ülema tapmine Konstantinoopolist wälja läinud salatöö  on, sest tapetud Hussein Pashaa oli Inglaste sõber. Mõrtsukat arwatakse raha eest palgatud olnud olewat, ja tema ei ole mitte üks Persialane  olnud, nagu enne öeldi, waid üks Asghanlane.  Uus Mekka püha ülem Abdul Mutalib ei ole mitte Inglaste sõber. Nüüd on Türgi walitsus ommeti ka otsuseks wõtnud, 8000 söameest weel Albaania  maale Skutaari linna saata. See sõawägi on küll natukene liig weikene, kui et temaga Albaanialafi  taltsaks wõiks teha, aga ta on ommeti alustus. Türgi walitsusele on aga ka tuld taha tehtud, sest ta on Eüroopa suurte riikide saadikute käest kirju saanud, kus selget otsust „ja" ehk „ei'ga" küsitakse, kas Türklane neid kohuseid, mis Berliini lepingus enese peale wõttis täita tahab ehk mitte, see on: Kas ta neid maid, mis Montenegrole peab andma, jälle oma korralise sõawäe alla tahab wõtta ja õigel rahulisel  kombel Montenegrolaste kätte anda. See on selge küsimine ja nüüd on Türklane hädas. Ta pidi nimetatud maad Montenegro kätte andma, aga ta läks sealt oma sõawäega enne wälja, kui Montenegro söamehed sisse saiwad tulla, ning sell kombel, tuliwad Albaanialased Türklaste järele sinna ja ei lasknud MontetMrsLasi mitte enam ligi. Isegi on mõista, et Türklased ja Albaanialased ühes nõuus oliwad. Sellepärast on siis Türklane oma kahepoolse oleku ja kawaluse läbi ise häda sisse langenud. Wõib jo olla, et nüüd Albaanialased ka tema wasta hakkawad ja nõnda, kui Türklane oma kohuseid tahab täita, Türgiusulised  Türgiusulistega sõda peawad pidama. Omalt maalt. Peel mj>ksn«,« Meie küsimise peale 16. numris: mis peale nimetatud 2 kop. taaldri pealt kubermangu maksu enam wõetakse,  kui kubermangu patendis ülemal seisab mis küsimist meie mitme ja mitme sissesaadetud kirja sunnil  awaldasime tuleb meile nüüd asjatundja mehe käest järelseisaw tänuwäärt kiri: „Teie küsite, kuhu need kaks kopikat taaldri pealt lähemad, mis mullu enam sisse on wõetud, kui kubermangu patendis üles on antud. Seda küsimist olen ma juba ammugi ka maal igal pool kuulnud, aga keegi ei teadnud tema peale õiget wastust anda. Ma ise ka ei teadnud seda esiotsa mitte, aga pärast sain aru kätte, mis Teile ja Teie lugejatele nüüd ka edasi teada tahan anda. Need 2 kop. ehk õigem 2"'/»" kop. taaldri pealt wõetakse Kihelkonna kõhtude palga suurendamise summaks, mis esiotsa mitte kubermangu maksude rehnungis ülemal ei olnud ja mille üle pärast üks iseäraline määramine  21. Märtsist 1879 wülja on tulnud. Seda jareltulemat määramist ei ole palju tähele teatud panna ja sellepärast on ka palju segadusi maal olnud. Wäga soowida oleks, et seesugused maksud, nagu kubermangu maks ja sarnatsed, awalikult igas wallawalitsuses trükitud  ehk ka kirjutatud lehtedes seina peale pannakse, mis läbi kaksipidi mõtlemised ja udused arwamised mõnes tükis ruttu ära lõpeksiwad." Nii saadetud kiri. Mis auustatud kirjasaatja oma kirja lõpetusel nõuuks annab, seda arwame ka meie wäga hea olewat. Wiliandi maakonnast. Siaade suremine. Mullu suwel ja sügise wallas WiliaÄi maakonnas suur katkusarnane sigade suremine. Terwe siga jäi Skitse haigeks ja oli kohe sellsamal paewal surnud/ Nimelt Holstres, Aidus ja 'nuu ses waldades suri mullu mitu sada I'ga lelle haiguse kätte ära, nii et mõnel peremehel miite uht amust järele ei jäänud. Nüüd tänawu on see hmgus, g meie kuuleme, juba jälle alustust teinud ja oma ohwrid pärinud. Et Wiliandis ja ümberkaudu kusagil elajate arsti ei ole, sellepärast annaksime neile wallawalitsustele,  kus seda haigust jälle tähele pannakse, nõuu, nii pea kui üks siga ära sureb, teda kohe walla kulu peal Tartusse saata. Üksi sell kombel on Võimalik,  haigust sügawamalt tundma õppida ja tema wasta õige rohu ehk pidamise teel abi leida. Tori -kihelkonnast tuleb meile järelseisaw elustaw kiri: , Meie praegune üleüldine asutus on meie „Gsti MMM kool" , mille elusse kutsumise  kallal sakalased ja Saarlased, Wõrulased ja Mirulased, Tartlased ja Tallinlased, ja Peipsi-piirilised, Mulgid ja muud jo mittu aastat wastastiku oma jõudu mõõdawad ja andeid isamaa altari peale kogmpad. Mida enam meie rahwa wäljaspidine  elu kõrgemale astmele jõuab, seda rohkem tunneb ta ära, et ka tema seespidine ehk ka maimu elu ühes sammuma peab, seda suuremaks läheb igatsemme Aleksandri  kooli järele. Millal saab ta jo töös ja tegewuses  olema ja oma hariduse walguse kiirtega isamaa pinnal paistma! hüüdwad kõik pimeduse põlgajad ja waimuwangistuse wihkajad. Pea, Võimalikult pea. on meie kõikide ootus ja lootus. Termel Weneriigil  on küesolew aasta üks wäga tähtis aasta; ta on meie armulise Riigi-Jsa juubeli aasta, kus miljonid  truuid alamad tanuohwrid toomad, milledel mitmesugused  nimed aga kõigil ühesugune otstarbe on, s. o. tänu awaldus Jumala ja meie Kõrge Keisri Härra wasta. Ka meie Eestlased oleme suurel mõõdul oma tänulist truu riigi-alama meelt ja südant meie armulise  Riigi-Jsa jubileumi mälestuseks awaldanud, seda tunnistab 19. Weebruari kuupäewa Vaimustatud pühitsemine,  seda tahawad meie tulewad laulupidud tõeks teha. Aga meel suuremal mõõdul, kui sell wiisil, peame meie oma tänu ülestunnistama. Meie peame Aleksandri kooli elussekutsumiseks weel puuduwat raha summat käesolewal juubeli aastal isamaa altari peale panema! Et Eesti ajalehtede waimustawad sõnad Aleksandri kooli raha korjamiseks siin Toris mitte kui „tee ääre ja kaljude peale langenud seeme" wasta wõetud ei ole, sellest tunnistab meie abikomitee wiimne koosolek 22. Aprillil. Peale pitkema läbirääkimise wõeti seal ühemeelelikult otsuseks, käesolewal aastal Tori kihelkonna  kohta (õigem ütelda Tori walla kohta, sest töised meite kihelkonna wallad on feie ajani Aleksandri kooli heaks rahakorjamises pea kõik täitsa süllasügawuses unes maganud, ega ole neid ka ühegi hüüdja heal ülesüratada jõudnud), mis oma suuruse poolest keskmiste  kihelkondade hulgas seisab, 600 rbl. kokku panda ja pääkomitee kätte ära saata. Raha kokkutulek sai sell wiisil üramääratud: 27 komitee liiget lubasiwad järgmised summad omast käest maksta, 2 liiget igaüks 50 rbl., 3 liiget igaüks 25 rbl., 2 liiget igaüks 10 rbl., 14 liiget 5 rbl., 6 liiget 3 rbl., summa 283 rbl. 13 korjajat liiget wõtsiwad eneste peale korjata: 2 korjajat igaüks 40 rbl., 5 korjajat 25 rbl., 5 korjajat 10 rbl. ja 1 korjaja 5 rbl., summa 260 rbl. Mis weel 600 rublast puudub, selle tarwis lubati ka pea nõuu leida. Et Torilased oma lubadust täidawad ja omale eesmärgile jõuawad, selle üle ei pruugi keegi kahtlustada;  suure waimustusega hüüawad nad: Õitse ia haljenda Eestlaste maa!" —i— Nõnda saadetud kiri. Meie hüüame: Jumalale tänu! alustus on tehtud. See alustus on meile näituseks,  kuidas etteseatud eesmärgile jõuame. See aluson  elusLaw, sellepärast saab ta ka elu äratama. Äuu sellepärast neile meestele, kes sellel kaunil kombel omad käed lahti on teinud ja teda ainult oma isamaa armastusest juhtida lasknud! 15. numri tülilätte  pM eepM/MHMWeK ikka krtsast wärawast seletust teeb. Nüüd pahandab  ta selle üle, kuidas Sakala tema käest on tohti- kuulutust zensuri kätte saadaks.  „Waata,mis orjakohuse Sakala meile peale tahab Postimees. See on jälle wana tuttaw Postimehe wõitlemise wiis. Meie ei waielnud mitte ftlle ule kas Postimehe kohus oli ehk mitte ei olnud Sakala kuulutusi zensuri kätte saata, maid selle üle' kas „ kitsas wäraw", kellest Postimees rääkis, tema enese redaktstas ehk muial oli. Wiimati oleme juba iclgMe «aidanud, kuidas sellega lugu on, ja mis Post,mees omas uues tülinurgas ütleb, see ei puudu