ja schawW komiteele ülepea wsimalikutt teha, edaspidi wõimalilult mitmesuguseid sõnumid koguda. Suured hoolekandmised, miS selles aSjaS igal poole! peetud saamad ja mis .Benno Martin g", Riigi- Valitsuse abiga wälja antud kogukirjaS , Kõige maade loomakaSwatamise suguraamatu" kergeks ülewaatamisekS  kokku pandud on; herra Geheimerath v. Middendorfst  tähendus, et Baltimaa kubermangud selles tükkis kõikiS ritktS mitte Ükst Soomemaa, waid ka ühe suure salgu läänepooliSte kubermangude taha jääma kipuwad ; igapooltne  tuuniStuS, et Baltimaa kubermangudes kallimatest tõugsarwloomadest koguni mitte puudust ei ole: kõik see annab lootust, et see fliu esimest korda awaldatud tahtmine, seesuguste sõnumite kogumist ette wötta, üleüldist  osavõtmist leidma saab. Kui nüüd tähendatud komitee sellepärast oma palwe igapoolife täitmise peale loodab, fliS palub tema kõiki tõug.sarwloomade omauikkust järgmiste küsimiste peale adreöst  all .Põllutöö Seltsile Tartus" (Der .ökon  omischen Societät tn D orpat") waStust anda: Küflmine 1. MtS tõugu on T-ie tõugsarwloomad? Küsimine S. KuS need loomad praegu on? Küsimine S. Kui suur ou loomade hulk igaS karjas, tönn ja sugu järel arwatud: Sõnnid, lehmad, mullikad, sõnnik- ja lehmik-wasikad? Küsimine 4. Missugune kari on nendest kodu kaSwatatud.  missugune on teistest kodumaa tõug-looma kaSwupatkadest  oStelud, missugune on wõeralt maalt toodud? Küsimine 6. KaS ou Teie teades Teie ümberkaudu ühegil waremal ehk hiljem aeal töug-loomafl wõeralt maalt flSse toodud ja missugusest tõuust? Küsimine 6. Räägitama sarwlooma karza ehk kuS ette tuleb sõnumisaatja täielised nime- ja adreSst ülesanded  ? .AuuStatud Baltimaa aealehtede toimekused saawad palutud, seda üleüldist kasu saatwat ettewötct selle kuulutuse  tähendamata üleSwõtmise läbi tuetada". Komitee sõnumite kogumiseks, Weneriigi Baltimaa  kubermangude tõug-sarwloomade üle. ASjatallitaja: Stryk. TartuS, 52. Paastukuu pääwal 5884. .Linda" Seltsi asjade koh t a on meile Harjumaalt rahwa keSktst järgmine kirt tulnud: Meie soowime selle kirjaga iseäranis ühe mehele oma tänu awaldada. Juba paari aaSta eest tahtis ÜkS noor aSjatallitaja ka osavõtjatele tõe põhjusel arn anda, aga need et lubanud seda mitte. Seeläbi olekstwad mittu meest käetaSku peale pannud ja kahju eest hoitud saanud. Nüüd ou ometi herra Weitzenberg,  keS küll .Linda" kaupluse toimetust oma peale ei wõimld wõtta, stiSki kõige seltskonna silmade eest tolmu katket ära wõtnud, mis eest teda täname. Kui weel minewal Märtfll, kus fee asutuö juba haige küll oli, aga meile aSja juhatajate keeruliste kõnede läbi nii palju tolmu ette tuisati, et kõik wäga hea korra peal feiSta ja rahwale rohkest kasu tuua. et mitu waest oma raSkest korjatud raha, selle üleSkunstitatud waimuStuse mõjul, kui tuleroaks weel juure wiSkastwad. Nüüd on meile need head nõuumehed meie kasud rohkeSte kätte maksnud! Meie kasutoojad. ei ole sellest aru saanud, et kauplus on nagu kaardimäng; keS ei oska mängida, see ärgu istugu lauda, raha peale mängima. Eestlane on põllumees, selles asjaS teab igamees selgest,  mtS temal teha ehk jätta tuleb; aga üheks kauplemiseks  raha kokku panna, see on ükS wäga kardetav asi, weel liiati, kuS nii palju peremehi on, ÜkS seta teine tänna weab ja täit osawust kellegil ei ole. Kui seda hulka raha. mida ,Linda" asutamiseks kokku pandi olekS igaüks maa sisse pannud, oma koha päriseks ostnud, küll see oleks igamehele sadakord tulusam olnud, kui see kaupluS. Seesugune pilt on meie wana lihtlaste filma ees selgeste näha. Nüüd on küll ükS rätsepv ,a üks puusepp asja toimetajateks  seatud, kuidaS aga ast kontortste ametiga läheb, seda saab aeg õpetama. Meie arwamise järel on see ikka ükS kardetaw ast; parem olekS olnud seda mängu lõpetada, paremaks ta et lähe. . Kui need esimehed ka selle nõuu wõtakfiwad la Ühe asjatundja, wäljaöppinud kaupmehe juhatajaks palukfiwad.  fiiS on see nüüdse oleku kohta hilja ja teiseks ei saa selle asjatundja mehe mõtted küll wist iialgi selle mitmepäise peremeeste kogu tahtmisega kokku mahtuma.  Sellepärast oleks ikka pool muna parem, kui tühi koor: Weel ei ole tõik wälja jooksnud; meie kardame aga, et pilkema aea peale tühi koor järele jääb. Sellepärast soowime, et mõistlikumad mehed meie arutamist mõistlikult tähele panekflwad." .. .UkS Eestlane mitme eest." Meil omalt poolelt on siig lisada: Wõtb ja tahab .Anda" Seltsi uus walitsuS Seltsi laiali pillutatud wara kindla käega kokku riisuda; wõtb ja tahab see uuS walituS  kindla meelega sellest kokku riisutud warast aktsionäri- dele tõsist aru anda; wsib ja tahab see uuS walitsuS kõiki kõrwalist tallitust tõrwale heita, .Lindat" puhtast setteks muuta, milleks ta nime poolest seatud on, see on EeSti Kaubalaeva Seltsiks, fiis wõiks ikka usaldada, et kokku riisutud wara edaspidi enam laialt ei lähe, waid kindla ja osawa käe juhatusel kosutatud saada wsib. Kui seda aga mitte ei tehta, sits saab küll .Linda" aktstoMride keSkiS pea see hüüdmine kostma, mis pärast kautatud Waterloo lahingit  Napoleon I. sõeawäe keSkiS kostnud olla : „Banvs qm psut!" .peast tv ennast keS wõib!" See tähendab siin: Wõtkn oma raha wälja keS saab! .Tall. Söb." toim. Tallinna Linnasaadikute koguS selle kuu 54. pääwal, andis Linnapea Nag. W. Greiffenhagen ametlikult teada: 5) Et Baron Wrangell Kerawetelt ennast Tallinna hvbuse-raudtee ehitamisest lahti löönud on. Ikka olla aga loota, et selle raudtee eeStööd mitte asjata tehtud ei ole, waid et see ehitatud saab. 2) Et sadama laiendamiseks kokkuseatud kommiSsion selle kuu 10. pääwal oma esimest koosolekut pidanud on. Nöuupidamise all seisnud plaanid olla natuke teisiti knl enne ja tahetakse teiSte asjade keskiS nimelt : täntsed sadama ehitusi ja kaewandusi laiendada, nagu Admiralitätt kanalit, üht uut kaewandusi teha, wiimasest tormist lõhutud tammi uueste üleS ehitada, üht uut filda ehitada, kaldaid raudkividega vooderdada, sadamat Kadrtnthalist  saadik ehitada, uude sadamasse raudteed muretseda, Retshka wäljajooksu korraldada j. n. e. Selleks on kommisfioni  poolest esiteks plaanid teha ja kulud ette ja kokku arwata. 3) Et kanal Ülemeeste järwest, wana kanalt kaaStarwitamisega, walmis on ja et lähematel linnajägudel edaspidi enam uputust karta ei ole. 4) Et weewäcgi mashinawtga parandatud ja et mashin selle parandamise läbi üleüldse täielisema korra peale saadetud  on, nenda et edaspidi seesugust äpardust tulla et või. 5) Et Linnavalitsusele ette pandud on, Mterkonnaga ja Maakonnaga üheS Priihospidali ülespidamist oma peale wõtta, mis muidu ära kautatud saab. See asi saab Linnaameti poolest järgmise Linnasaadikute kogu ette pandud. 6) Et ükS heategija naeSterahwas Tallinna Realkoolile 500 rubla, Peter Suure pildi muretsemiseks  kinkinud on, mis eest Linnavalitsus sellega avalikult  tänab. Selle peale waStab Linnapea wiimasel koosolekul ette pandud küsimiste peale. 5) Et uuS ehituse kord Linnaameti seisnud, et aga see asi wäga mitmepidine on ja weel aega tarwttab, enne kui kindla kujul ette panna saada woib. 2) Et turu teise kohta seadmine ja turu poodide ehitamine edaspidiseks nõuupidamisekS jääma peab, sest et selleks weel ecstööd puuduwad ja ühegist teisest linnast õpetlikku eeskuju saada ei ole. 3) EtMaapääwa nõuuwõtmised juba aealehtedeS seista ja et tema (Linnapea) ei teada, mls aru tema selle üle andma peab. Nöuupidamise käigu arutamiseks ei olla temal õigust. Küsija. Dr Rosenthal seletab, ei tema seda aruannet üleüldise põhjuskorra pärast soovinud olla, sest kes kui saadik kusagil läkitatud on, selle kohuS olla ka, oma tallituse üle saatjate ees aru anda. Selle aSja poolest saiwad mitmed mõted awaldatud ja wiimakõ kuulutas Dr. Rosenthal, et tema seda kui nöuupidamise asja järgmise koosoleku pääwakorra peale panna laSta soowib. Wiimasel koosolekul oli Linnasaadik v. Hueck ette pannud, et tähtsamad aSjad kaks kord nöuupidamise alla wõetud, ehk kutda seda Parlamenti keeles nimetakse, kaks kord lu etud saakfiwad, ja et Linnasaadikute nõuukogust tehtud otsused kõige wähemast kuueks kuuks maksmaks jääma peakstwad. Pitka läbirääkimise järel saiwad need ettepanekud tagasi lükatud. Siis sai linna ametnikkude  pensioni (aastaraha, pärast pitkemat teenistust)  asi ette wõetud, nimelt selle üle nõuu peetud, kaS ka Llnnameti liited, üleüldse walitud ametnikud peale Linna-Setretäri —, selle aastaraha osaliseks saada wõiwad. Ka see asi sai tulema kooöoleku otsusetegemiseks jäätud. Saksakeeli .Tallinna Zeitungi" poolest on wälja arwatud, et tulewate Rahukohtute ülespidamiseks Vallimaa kubermangudes juba kokku tulnud on: Tallinnas 36,337 rubla, TartuS umbes 35.000 rubla RiigaS umbeS 175,000 rubla, kokku 246,337 rubla. Et see raha makSwal seadust  mööda KameralhofideS peab hoitud saama ja nendest raha intressi peale wälja anda luba ei ole. selle läbi kantawäd  ainult need kolm linna juba nüüd ligi 55,000 rubla aastas, mida linnadel tarwiS küll läheks. Kui palju maal ja welkemateS linuadeS sellest rahast kasuta puhkab, selle üle ei ole weel sõnumit. Wäga soowitakse abi selle asja kohta. Tallinna linna selle aastased fiSfetulemised ia wäljaminemifed kõlgnwad Linnasaadikute kogu aruande järel, witmase aaSta Jõulukuust. miS nüüd .Kubermangu ZeitungiS" kuulutatud on, 365,045 rubla 46 kopika peal. Selle kuu 53. pääwal oli Klooga waya talumees Karl Tammisen linna sõitmas ja saanis oliwad kakS wafikast. Wääna .Kuld päikese" kõrtsi ees oli tema hobust puhkama jätnud ja ise sisse läinud. Kui mees jälle wälja aStus, siis oliwad hobune, saan ja waffkad kadunud. Suures mures läks mees jala linna, Politseile oma õnnetust teada andma. Kui suur oli aga tema rõõm, kõiki juba Politseis  eeS leideS. Üks Politsei-soldat oli warast, nimega Jaan R. Liiwa-laia uulitsal leidnud ja teda kõige kraamiga  kohtu hoiu alla annud. Ka teist suuremaid ja pahategufl kuuldakse Tallinnas ikka weel rohkest ja pahategijaid  wöetakse ja pannakse kinni, aga otsa ei ole weel näha. Kuida lugejad küll weel mäletawad, saiwad wiimasel  sügisel kaks Aleksander-Gymnasiumi õppijat, Baron Kofinski ja Lessuikow, haawatud ja uimasel olekul, ükS piirituse wabriku ligidal, teine Weike Rannawärawa  ligidal üles leitud. Lessuikow suri ära ja tema pea seest leiti kakS rewolweri kuuli; ka see rewolwer sai leitud, kust need kuulid wälja laStud oliwad. Baron Kosinski  paranes, ütles aga, et tema kõiki miõ sel ööl sündinud,  ära nnustanud olla; tema isa, ükS Tolli ametnik Tallinnas, suri äkitselt ära. Pärast tuliwad kakS kohtuherrat  Peterburgist, kes peale Tallinna Politsei, seda aSja läbi kuulama pidiwad. Kuida nüüd kuuldakse, on LesSntkowi  isa, üks rikas mõisnik Nowgorodi kubermangus, segameeliseks  jäänud ja juba arstimise alla saadetud. Sellest kurwast asjast enesest räägitakse aga nüüd, et maha laStud LesSnikowi järel jäänud kirjadest leitud olla, et ka tema segameeline olnud, oma elule ise otsa teha tahtnud ehk ka teinud. Teiselt poolelt räägitakse et see asi kõrgema käsu peale waigistatud olla ja laiema ringkondade eeS iialgi selgeks tehtud ei saada. Kaksiwõitlemise asi Baron Schillingi ja herra v. Knorringi wahel, kellest wiimane langeS, seisab kohalise kohtu üleskunlamise all. Baron Schilltng ja mõlemad käemehed, Baron Pilar von Pilchau ja herra v. Derfelden on oma sõna andma pidanud, et nemad enne ülekuulamise lõpetust Tallinnast ära ei lähe. Kaks arsti, keS kaksiwõitlemise juures oliwad, on muidugi kõigest  ülekuulamisest lahti, sest neile ei arwata seda iialgi süüks. Herra v. Knorringi surnukeha on Kambja kirikuaida,  sugukonna kabelisse wiidud. Tallinna Politsei-soldatid Jaan Traat, Jüri B r u d s e l n i k, Gustaw Ralla ja Juhan Janko - wiz on hõbe auumedaljed Anna-linti külges, pealkirjaga ,Laitmata Politsei - teenistuse eest", riudas kandmiseks saanud. Ühe waese wanakese, TöniS A. käest, keS oma waese, wana ja wiletsa hobusega lund linnast wälja wedada katsus, kuna hobune enam õiete üht jalga teise ette tõsta ei suutnud, on see hobune Loomakaitse Seltsi poolest ära wõetud ja surmatud. Sellesama Seltsi poolest on temale aga ka raha antud, et tema noorema hobuse osta ja oma tööd edasi teha wõikS, Wormsi saarelt. Saksakeeli .Kuresaare Nädal! Lehe" sõnumlde järel on Küündlaknu 59. pääwal Wormst saarel suur õnnetus juhtunud. Randrüütled oliwad omale mere kaldal lumest liu-mäe teinud ja laskemad sealt alla. Nende pealiku, Kapten BaSsenspieler'i praua ja tema vennatütar tuliwad senna, istustwad soldatite kutsumise peale kelku ja laskfiwad alla, mere peale, kuna kolm soldatit takka juhtifiwad.  Aga jea murdis katki, kõik langestwad alla ja üksi Kapteni praua noor sugulane on pärast mitmetunnist õerumist  toibunud. Teised 4 inimest on surnud. Hapsalust. .Revaler Beobachteri" sõnumite järel on Hapsalu Ewang.-Luth. usutunnistuse kiriku ümberehitamiseks  Keisri Majestäti poolest 500 rubla kingitud. —. Hapsalu linnalaste kestis peetakse nõuu, mana sblösfi waremete juures üht pidumaja(KurhauS) ehitada, mis merewõeraStel  pidupaigaks oleks, kuS ka kontsertifi antud ja näitemängu mängitud saaks. Kiwi kuur waremete juureS, wöikS köökideks ja teiStekS kõrwaliSteks ruumideks ümber ehitatud saada, pidumaja ise wõikS puust olla ja kõik kokku saakS umbeõ 55.000 rubla makSma, mtS ühe linna kohta suurem afi ei olla, kuS hinge elurahwast on, mis aga wist edaspidi rohkem merewee-wõeraid kokku kutsuks. Tartust. Emajõgi on sel aaStal juba Paastukuu 50. pääwal oma jea katet nii palju maha heitnud, et jõgi linna wahel lahti oli. West seisis 3 künni 4 jalga Üle keskmise aru ja kõrgemale tõuSmist ei olnud karta, sest lund on wähe. Mööda läinud aastal on ülepea 552 uut EeStikeeli raamatut. 697,000 eksemplaris trükitud, see on enam kui pool rohkem, kui aaõtal enne seda, kUS 339,500 ekfimplari trükitud saiwad. Lutherufe elukäigust ja õpetusest on 8 raamatut, 550.500 eksemplaris trükitud,  Kalendreid 56-565.000 eksemplaris. Nende keSkiS on 3 Tõnissoni Kalendrit, keS teab kui untmeS eksemplaris.  Ja, kui tulusat waimu äga tüki ja tosina kaupa lugeda wõiks! Üks rõõmus nähtus Eestt raamatuturul  on need O. W Masingi. Dr. Faehlmanni ja teiSte EeAti wauematk kirjameeste kirjahw karjatused, unda Schnackenburgi trükimaja TartuS wälja annab» Neile on