seaduslikult" peab antud saama, sGa teadwad Ristiinimesed  ; seda peakfiwad kõige pealt rahwakoolmeistred teadma. Km aga rahwakoolmeistred oma Kooli-Jutfide ees kõrge kathedre peale roniwad ja kõnest ,Jumaluse"  üle pidama hakkawad, milleks neil küll enamist niisamati tarwiline eesteaduS puudub, nagu nende pealtkuulajatel,  siis ei ole see^,südamlik" ega waid üksi aga phalpuslik." Sellega ei tee nemad muud, kui segawad koolilaste meelt ja leeniwad omale seda pilkamiseni»,  e mida teistele pakkufiwad: ,Küla-Professorid > " Wilj audist kirjutakse meile weel teiselt poolelt: pTeil on ehk tähtjas järgmisest jutust kuulda saada. Omail wiimaste! elupäiwil oli K. R. Jakobson segases meeles ja teda waewasiwad hirmsad palwiku kujustused. Nendes oli temal kõige rohkWr Nihilistlastega tegemist. Mitu kord oli tema hüüdnud: „Nihilistlased tahawad mind tappa, sest et mina kõiki oma tõutust nende wasta täitnud ei ole." Tõendada ei wõi mina seda juttu mitte; Kurgial ei ole mina ise olnud. Tema järelkäijad katfuwad nüüd Sakslasi ja tema Vastaseid üleüldse, mõrtsukateks teha. Nemad ütlewad, et Apthekred oleksiwad 6000 rubla eest palgatud olnud, temale Dr. Koelerist ettekirjutatud rohtude asemel kihwti saatma. Dr. Koeler näitab ise ka selles tühjas kartuses olnud olema, sest üht ainust rohtu on tema Jakobsoni nime peale, kõiki Leisi salanime peale apthekist tuua lasknud.  See on tõsi. Wiljandi Sillakohtus kuulatakse nüüd üht asja läbi. millest näha wõib, missugust wilja politika  kannab. Mõne nädali eest seifis Sakalas" üks juhtkiri,  mis lahtise rahwa kestis mõtet äratas, et nüüd maa jäutamise aeg tulnud oleks. Selle peale asutasiwad üks mees, nimega Su k ja üks teine, nimega Laur (üks täitsa hukka läinud inimene) üht üleskirjutamise kontorit. Pea oliwad ennast ka umbes 500 inimest üleskirjutada lasknud, kellest igaüks petjatele 25 kopikat maksis ja kes nüüd lootsiwad, et nemad pea ilma maksuta maad saaksiwad.  Suurem hulk nendest oli kroonu wallast, Vastemõisast.  Et siin talumaast juba umbes 90 saeandikku müüdud on, siis on Suk ja tema sarnatsed aru saanud, et nemad mõisadest enam palju maad wötta ei wõiks ja on waeste eksitatud inimestele ette kujustand, Riigiwalitsus saaks taluperemeeste käest ostetud maad ära wõtma ja popsidele andma." —-—s- Kuida näha, olime meie õiele aimanud kui kirjutafime,  et /Sakala" lähendatud juhtkiri muud teha ei tahtnud,  kui aga alama rahwa himu talukohtade wasta äratada  ja ärritada. Wenekeeli lehtedes ässitati juba enne taluperemeeste wasta. Wõib olla, et need lehed nüüd Paraja aea arwastwad tulnud olema, oma Eestikeeli kirjutatud  abilehtesi Eesti taluperemeeste wasta wamule saata. Kui wäga seesugused ärritamised Sozialdemokratlaste  ja Nihilistlaste püüdmistega kokku langemad, seda teadwad kõik, kes wiimaste aegade kardetawat liikumist wähegi tähele pannud on. Saaremaalt. Saaremaa Superintendent Hesse on oma palme peale sellest ametist lahti lastud ja Karja õpetaja, Konfiftorial-ASsessor R. Winkler tema asemele walitud. Aastal 1834 oli Hesfe Pärnust Kurcsaare kutsutud  ja aaslal 1873 Superintendenliks walitud. Peale 50 aastat on tema õpetaja ametis ja 9 aastat Saaremaa Ewang. Luth. usutunnistuse kiriku ülema juhataja ametis seisnud. Ustawat ja osawat tööd on tema teinud ja peale oma kirikliku ameti, üleüldise lastekaswatamise ja iseäranis waeste laste kaswatamise eest elawat hoolt kannud.  Nüüd, omas 85. elu-aastaõ otsib tema omal eluõhtal  waikist rahu ja kõik kes teda tüünemad, soowiwad, et Jumal tema kena eluõhtat weel kaua kinnitaks. Paastukuu 10 pääwal pidas Saaremaa Püha kirikuõpetaja Pastor Heinrich Eduard Gahlnbäek suure osawstmisega ülemate ja alamate poolt, oma 50 aastast ametipüha. Saaremaa Maapääw on nõuuks wõtnud kõiki maad korraga mõeta lasta. Selleks kutsub Ritterkond üht wannutatud maamõetjat, kes kõiki seda tööd oma peale ja wastatamise alla wõtaks. Riiast. vNowaja Wremja" sõnumite järel olla ärasuruud Greeka-õigeusu Piiskopi Filareti paberite hulkas palju kaebtust selle üle leitud, kui suure rusumise all Wene kirik, Wene rahwas ja Wene kool Vallimaal seisaksiwad. Wist nimetab ,Nowaja Wremja" seda .rusumiseks", et siin teisi rahwaid, teist kirikut ,ja teist koolt weel kannatakse.  Miks Wenekeeli lehed nenda kirjutama ja meie maa iseolemise wasta wõitlema ei pea, kui meie oma „rahwuslikud" lehed neile nii suure hoolega sõeariistu kätte kannawad?! Räägitakse, et .Bratstwo Selts", mis Wene- Greeka usutunnistuse wälja lautamiseks Baltimaa kubermangudes  asutatud oli, ära kautatud saaks. Kas see Selts ühegi teise nime all jälle uueste asutatud ''raks ja sedawiifi üksi aga oma nime muudaks, seda meie ei tea. Kuida Mgtti, oli Rakvere ,Walgusele" abiraha annud ja kuida mõneu arwawad, ei olla ka mõned teised Eestikeeli kirjutatud lehed sellel Seltsil mitte täitsa wõemd. Wiljandist. Linnasaadikute kogus on nõuuks «Setud  linna mõisa Wiiratsi lalukohtast ära müüa. Uksi need talukohad peawad müümata jääma, mis mõisamaa osa peal seisawad. Müümist saawad Linnasaadiknd Ächöler, Faber ja Vost, Wiiratsi rentnik Blosifeld ja Kariste rentnik Werneke toimetama. Peterburgist. Räägitakse, et KeiSri Majestätid pärast kroonimist umbes kolmeks kuuks Moskwa elama jääda. Kroonimiseks saada Kesrikoja alamad ametnikud  uued mundred Wene kuued waarmarja karwa siidi wöödega ja kõrged saapad. RiigikautSler Würst Gortshakow on oma palwe peale wanuduse ja haiguse pärast WaljaSpidise Ministri ametist lahti lastud. Keiser on temake üht ülemaga armulist kirja saatnud, tema jääb NiigikantSleri anu sisse ja Riiksrathi liiteks. Wäljaspidise-aSjade Ministriks on selle ameti tänine tallitaja, Wirklichcr Geheimerath Baron Giers nimetatud. Kindral-Adjutant Skobelew on Paastukuu 21 pääwal Moskwa raudteel Peterburgist ära sõitnud. Kindral-Adjutant Graf LoriS-Melikow saab nende pääwade sees kodumaale tagasi oodatud. Riigi kõrgete ametite ja ametuikude keSkiS oodetakse  palju uudist. Nenda räägitakse jälle, et Wene riikiS Minister-Präsidenti amet asutatud saaks, kuida see Europa Lääne poolisteS riikides on. Soomemaa Kindral-Kubernör  Kindral-Adjutant Graf Heyden saada ühe teise kõrge ameti peale kutsutud ja Kindral-Adjutant PoSsiet tema asemele saadetud. Ka Wene riigi Saadik Londonis, Würst Lobanow-Rostowski saada üht teist ametit. Koolide Ministri abiline Geheimerath Markow on Hharkowi rei sind, kus suurkooli üliõpijate keskis segadused ja pahandused oliwad. Keisri Majeftäti poolest on Lihawõle pühadeks hulk auutähtesi wälja jägasiw. Teiste keSkiS on püha Vladimiri auutähe 4. klassist saanud: Aasani Ewangl. Luth. usutunnistuse Konsistoriumi Wize-Präsidenl, Kindral. Superindent Theodor Emil Lämberg ja Aasani Gynafiumi  kooliõpetaja Pastor Pund a n i. Kuld rin nr risti ou saanud: Rakwere kirikuõpetaja ja Maa-Wirumaa Propst von Pauker ja mitmed teised. Odessast. Kindral Streljniko w i mõrtsukad  saiwad Paastukuu 20 pääwal Sõeakohtu läbi surmanuhtluse  alla mõistetud ja 22 Paastukuu pääwa homikul ülespoodud. KeS nemad oliwad. seda ei ole kuulutatud, wöi seda et tea, sest need nimed, mida nemad ise üleö andsiwad, ci olnud õiged. HherSsonist. PaaStukuu 24 pääwal MS Wolh» hini saeweSki põlema. Tuul oli tange ja tuli lendas kange kiiruga edasi. Tulekahju kestaS teise pääwani ja häwitaS kõik weskid, puuwirnad, kaubad, nroonad ja umbes 40 maja, miS Karanteene saare peal seisiwad. Kahju arwatakse pool millioui rubla suur olema; umbes 600 töö-inimest on ilma tööta ja ilma leiwata. Mtnskist. Grinowilshi külas on üks hull hunt seitse inimest kiskund. Ühe noore tütarlapse haawad on kõige hirmsamad. Taganrogist. Suure tolltpeltnse pärast fettawad kümme ametnikku ja seitseteistkümmend kaupmeest kohtu asi. Kõrgeist Taganrogt suurematest kaupmeestest on nüüd aga weel neli järel, kes mitte kohtu all ei seisa. Kishnewtst. Kishnewi raudtee-jaama ülem on raudtee kassa 30,000 rublaga ära warastand ja on sellega üle riigi piire põgenend. Kaf a u i st. Suurtüki-wäe magasist cn hulk tina ära kadunud. Kes seda warastannd ja kuida seda waraStatud,  see on teadmata. Balahnast. Nowishki külaS leiti hiljuti üks sala-trükimaja, kuS aga mitte Nihilistlaste kirjast ei trükitud,  waid keelatud Vanausuliste raamatuid ja selle kõrwaS ka natuke hindpaberite kupongist. Podooliast kostawad jutud uute Juudijahttde üle. Löunepool Wenemaal walmiStawad Juudid emast tuhandete kaupa wäljarändanüsele. BeSsarabiaõ koguti enne Lihawõte pühi sõeawäge kokku, et warmalt rahwa hullamist Juntide wasta lämmatada wötks. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Lepitus PreuSsi riigiwalitsuse ja Paavsti wahel on nüiid ometigi juba nii kaugele Mdnud, et Geheimerath von Schlözer PreuSli Saadikuks Paapsti juures nimetatud on. Katholiigi kiriklik erakond ja alleshoidlik  erakond on ennast Katholiigi kiriklikkuis asjus ühendand ja arwatakse, et nende poolest tubaka-monnpclile inetust oodatakse, kui RiigiwalitsvS neile kiriklikutS asjuS natuke järel annab. —> Paastukuu 20 paamal, ehk uue aru järel 1 Jürikuu pääwal, pidas Würst BiSmar! oma sündimise-pääwa ja sai 67 aastat manaks. Praats«D«aalt. Gambetta ou «Nd Me üht awalikku ameti! saanud. Teda waliti rekrutiwõtmise kommis»  oni ülemaks. Tema sõbrad loodawad, et tema tähtsus  nüüd. Me natuke tõuSma hakkaks. Prantsusmaa ja Spaania wahel saab nõuu peetud, läbi Pyrenäe mägede  koobast kaewala ja raudteed ehitada. Prantsusmaal röõmuStawad ennast kõige rohkem söeahimulised selle nõuu üle ja arutawad juba kui palju sõeawäge Spaaniast appi tulla wõikS, kui kättetasumise sõda Saksamaa wasta lahti läheks. Parlamenti poolest on uueSte 8 millioui franki söeakuluks lubatud. Tuneesiast on endine Prantsusmaa Konsul ja nüüdne Saadik Roustan ara kutsutud ja Kambon  tema asemele saadetud. Uus Saadik on tõutanud, et tema kõigest jõ»ust Bey wõimust oma alamate Ae tuetada  ja temal abiks olla tahaks, mässamist lõpetada. Ingli Sinaal l. tNtadsione tunnistab juba ise, et tema tarkus lirimaa asjade kohta otsas ja et mässajate waSta kindlamat nõuu lmwiS layekS. kui tänine wõetud sai. Koduste pahanda Sle juure tuleb nüiid, et Ameerikast  ikka käredamini päritakse, nende JirilaSte üle, keS Ameerika kodanikud ja nüüd lirimaal wangiS on, peaks wiiwimata kohus peetud, ehk nemad peakfiwad wangifi lahti lastud saama. Spaaniast. Kataloonia maakonda? on sula mässamine  lahti. Rahutumad maimud on uuest kaubaajamise lepitusest Prantsusmaaga, asja wõtnud käskude waSta panna. Kõik «vabrikud on seisma ja kõik poed on kinni pandud. RahwaS hulgub suurteiS hulkades mööda uulitsaid  ja mitmed tolli-ametnikud on raSkest haawatud. Riigiwalitsuse poolest on Kataloonia maakond sõea oleku alla pandud ja söeawage on senna saadetud. Valtani poolsaarest. Türgiriigi ja Bulgaaria  wahel naitawad asjad natuke sasis olema. Türgi sõeawäge saadetakse hulga kaupa Bulgaaria piirele ja aSliku  küsimise Peale on Türgi Wäljaspidiste-aSjade Minister  ASsim Pasha waStust annud: Tema et teaks söeawäe  saatmisest küll ühtigi, waid peaks selle asja järel knulama. Bulgaaria ei wõikS aga imeks panna, kui alalised  tAikihutamtsed Bulgaarias, Türgimaa kahtlust äratatflwad.  Natuke meie rahwakoolmeistretele. Wenekeeli .Peterburgi Zeitung" kirjutab: »3gal poolel meie juureS on koolist noore rahwa teaduslikuks  õpetuseks ja noore sugu kaswatamisekS isamaa, , Wenemaa armastuse maimus; aga üks nurk ja ükS õige ,suur nurk on, kuS koolide otstarbet teiseks peetakse; see on .Baltimaa kubermangudes. Seal on koolid üksi noore .sugu sakSsaStamise otstarbeks ja selleks tehtud, et noore ,Ittgn südamesse wariitusi Wenemaa ja kõige selle wasta Istutatud s«W. mis wiist on." .stuida see lenluv Teie meele järel on, armsad GeSti rahwakoolmeistred ? Olete Teie, keS Teie suuremalt jäult isegi Saksakeeli et mõista, olete Teie juba palju »saksaStand"  ? Olete Teie waenlust Wenemaa waSta oma hoolealuse  noore sugu südamesse .isluland Meie maa rahwakoolides saab maakeeli, see on EeStt keeli õpeatatud, scha teab igaüks; mis see alaline kära ,saksastamise" üle siis küll tähendab, mida KöikslawlaSte Wenekeeli lehed ja nende EeSltkeeli palgalised nii käredast  t-Mawad? Ainus asi, milles meie mitte oma Wene Mudadega ühedalud et ole, on meie keel ja meie kirik. Küsi wisi need lehed ,soowiwad" et meie koolid mölemist lahku tümad, oma suguwerd ja oma hariduse põhjust ära satgaksiw.rd ja järsku KöikslawlaSte käratsejate sekka kargaküwad.  Meie kõik, keS meie oma kodumaa ustawad kodanikud, oma emakiliku uStawad pojad oleme, meie kõik oleme ikka kõikumata  truuwuseS oma KeiSri ja Herra ustawad alamad olnud ja saame ikka selleks jääma, oleksime meie Eestlased, Lätlased  wöi Sakslased. Aga sellest samast erakonnast, kelle hääl Wenekeeli ,Petect»urgi Zeitung" on ja keS meid nüüd meie Keisri ja Herra ja meie isamaa eeS teutada julgeb, sellest erakonnast mitte WenelaSle keSkist - tülimad oma! aea! need weidrad wandemehed, kes Wera Sasiulüsbi itmasüütaks tuuniStafiwad, ja tuliwad need weidrad pealtkuulajad, kes seda ~kohtuotsust" kuuldes käsi plaklukaüwad. Ja just seesuguste, alalise muutmise ja uuendust pärijate erakondade keSkist teufiwad mehed ja tõust  wad neiud, kelle nimest ja tegust üleSpanneS meie sulg wäriseb. On see ,isamaa ja Wenemaa" armaStuS, fiiS hoidku meid feesnguse , armastuse" eest! KeS on aga meid pi meie koolist selle laimduse, teutuse ja kibeda tagakiusamise alla saatnud? Mõtelge järel, armsad lugejad, kõige pealt aga rahwakoolmeistred.! Jutuleht. Kus häda suurem, seal Jumal ligem. Seal väin tema oma Naeherra riided Ämber, jättis abikaasat ja kolme Litsemal last jumalaga ja üUeS ennast Raekotta minema, kuS istmike oleks; lõunekS ei pidanad