surnud. Kolm meest on raskest ja kolm kergemast haawatud, peale selle weel üks poisike ja ükS Politseiametnik.  Eestimaa Kubernör, Geheimerath Poliwanow onWiinakuu 24. pääwal Majestätide Keisri ja Keisri- Praua jutul? wõc ud. Wiinakuu 29. pääwal on Kubernör  Tallinna tagast tulnud. Soomemaalt päritud Nihilistlane, endine madrus Jsaak Jakobson sai hiljuti Chicagos ülespoodud. Tema oli oma leiwawanema maha löönud, kellega palga pärast tülisse läinud. Üliwabadust  ei sallita Ameerikas ka kauemini kui aga nii kaua, kui seda kõne-kaunistuseks tarwitakse; tahab keegi üliwabalane  oma sõna asemele tegu asutada, siis kaswab tema jäuks ka Ameerika metsades puid wõllaks, ja Ameerika põldudel kanepit köieks ja linguks. Soomemaalt. Kanges tormis, Wiinakuu 17. pääwal,  on Soome randas neli suurt laewa ja palju weikemaid  laewu hukka läinud. Kuulus Põhjamere reisija, Professor Barou Nordenskjöld, oli Helsingis ja on kõigest seltskonnast ütlemata auustamisega wasta wõetud saanud; Kindral-Kubernör Graf Heiden on tema auuks pidu annud. Helsingist pidi Nordenskjöld esiteks Peterburgi sõitma, on aga Rootsimaale läinud. Kuida juba mõnest aeast saadik kuuldakse, walmistada tema ennast uuele reisule. Weliki-Priluki kirikkülas, Kijewi kubermangus, on kakS joodikut, talumehed K. ja Tsh., mõjuwat nõuu leidnud,  oma haigust arstida. Kui nemad jooma waheaeal kord aru saiwad, et sedawiisi nende majapidamine täitsa hukka läheb, läinud nemad wallakohtusse ja palunud omale käepäralisi sarapuu wõsusi, mis seal ikka tagawaraks windumas olla. Siis heitnud K. ennast maha ja Tsh. parkinud tema nahka; pärast lasknud tema ennast omast seltsilasest niisamati teenida. Mõlemad läinud siis rahulikult  koju ja joobnud ei ole pärast seda kumbki enam olnud. Klinist teadis üks Wenekeeli leht kuulutada, et ükS 11 aastane poisike ühe 6 aastase tütarlapse mõlemad  silmad wälja torkanud olla, ja hakkas juba õnnetuma  tütarlapsele raha korjama. Ema wiis tütre Moskwa ja rääkis igaühele teel ja linnas, missugune kuri loom see poisike olla. Nelja pääwa pärast tuli aga lapsuke kahe terwe silmaga arsti alt wälja. Ühel silmal ei olnud ühtigi wiga, teises oliwad paar ohaka okast, mida arst wälja wõttis, kus siis ka film kohe paranemas oli. Selle lehe toimetus pakub nüüd korjatud raha andjatele tagasi. Kijewist. Üliõppijate kära pärast on suurkool uue aasta hakatuseni kinni pandud ja peale 1000 üliõppijat, keS ka omal wiifil .eluwigadust" parandada tahtstwad, wälja heidetud. Kes uuel aastal üleüldse kõigeist üliöppijatest tahab tagasi wõetud saada, see peab seda iseäranis paluma  ja suurkooli ülemad teewad otsust, kaS teda wasta wõetakse wõi mitte. Kellegile ei saa aga wiimast poolaastat  selle aea kõrwa arwatud, mis nemad seadust mööda enne eksami tegemist suurkoolis olema peawad. Teine häda tuleb neile sellest, et neid nüüd soldati-liisu alla kutsutakse, sest see aeg, mida neile oma õppimise lõpetamiseks  anti, ei maksa sel aeal, kus nemad suurkoolist wälja heidetud on, ja priitahtlikult ei wõi nemad ka teenistusesse  astuda, sest selleks on enamist kõik juba üleialised.  Ka Kijewi kodanikkudel on suur kahju, sest mitmed  elawad üliõppijate korteri-rahast ja sööma-rahast, mida nemad nüüd ei saa. Palju ülisppijaid on ka keskmiste  koolide õppijate juhatajaks palgatud. Et nüüd wiimasel pool-aastal need kodu-juhatajad linnast wälja saadetud on, selleparast peawad wist need õppijad terwe aasta kauemini ühte klassi jääma. See ksik tuleb sellest, kui küpsemata noored inimesed „eluwigadust" parandama  lähemad, ja koguni kiwidega! Bobruiskis, Minski kubermangus, on ennast üks noor naesterahwas kunftratsajate seltsist, kesket zirkust, kõige waatajate ees, maha lasknud. , Õnnetu armastus" olnud koleda teu pöhjuS. Kharkowist. Smijewi maakondas Kharkowi kubermangus  on loomatõbi lahti läinud. Wjatkast. Kubermangu Maakonna nõuukogu on nõuuks wõtnud, 1,300,000 rubU laenata, et nälgiw maarahwas sellega hädast peastetud saaks. Jaltast. Suurwürst Konstantin Nikolajewitsh on oma Orianda mõisast ühe tüki maad, ühe suurema hospidali ehitamiseks kinkinud. Tiflisist. Wene Konsuli majast on üks kott kullatükkidega  ära warastatud, kus 4500 tükki sees oliwad. Seda peetakse koduwarga tööks. Suhhumi kohalise sõeawäe pealik, Obcrst Würst Zulukidse on ennast maha lasknud. Blagoweshtshenskist, 26. Wiinakuu pääwal. Amuuri jõgi on juba kinni külmetanud. Lund ei ole weel. Kesk pääwa aeal on weel künni 3 graadi sooja. Wõeralt maalt. Austria - Ungrumaalt. AuStria. Ungru Maasaadikud (Delegationen) on selle kuu 16. pääwal kokku astunud. Neid teretates on Keiser kinnitanud, et AuõMa riik oma wägewa naabritega kindlas fsbrnses elab, ja iseäranis Wene Keisriga wana sõbrus uueste köidetud saanud ja üleüldine rahu selle läbi kõikumata kinnitatud on. Agramis on Kroatlaste Maapääwal jälle hirmus kära olnud. KroatlaSte esimees on kuuluS käratseja Stratshewitsh. Tema erakondlasest on 15 meest nõuupidamist  wälja heidetud ja teised läkfiwad ise wälja. Tshernowizis on öösel, Wiinakuu 17. ja 18. pääwa wahel  Wene kotkas Wene Konsuli maja pealt maha kistud ja aknad puruks lõhutud. Tegijad on tundmata, arwata wõib aga, et neid kusagil mujal otfida ei ole kui neis Poolakate ringkondades, kes ennast Wene-Austria söbrustuse  üle pahandawad. Naabri-riikide tülist lootsiwad nemad, oma salanõuule tulu; et nüüd tüli ei ole, see pahandab neid. Mitmed Austria ametnikud olla ähwarduse-kirjasi  saanud. Prantsusmaalt. Et kholera lõunepool Prantsusmaal kustunud on, sellest sai juba kirjutatud. Kuulus arst Dr. Koch Saksamaalt, kes tõkestatud paikas seda tõbe uurimas oli, kuulutas ette, et paha wõeras pikkamisi põhja poole liikuma saaks. Prantslased pilkasimad küll selle üle, aga pilkamine näib enue-aegne olnud olema. Juba paari nädali eest hakkas kholera Uportis ja Nantes', nüüd ka juba Pariisis. Esiteks ei ole tõbi suurema karedusega lahti läinud, kardetakse aga, et see järsku sündida wõib, nagu juba enne sagedast nähtud. Formosa saarel olla Admiral Lespes nüüd ometigi. Tamsui sadama sisse wõtnud, 800 meest maale saatnud, 3000 kuuni 4000 Khiinlast maha löönud ja teist eemale kihutanud. Kodumaal on Khiina sõeaks uueste 17 millioni franki lubatud; kui rahu et tule, siis tahetakse sel aastal weel 40 millioni pärida. Walitsuse poolt taheta sõeakulu Khiinlaste käest pärimata jätta, kui nemad Formosa saare heaga Prantslastele  annawad; Khiina poolt taheta seda saart 20 aasta peale anda, mis wist muud ei oleks, kui tolmu Puistamine oma rahwa filmi, sest on Prantslased kord seal kindlast aset wõtnud, ega nemad fiis enam heaga wälja ei lähe. Suurwürst Wladimir oma abikaasaga on kuningliku suguwösa juureS wõerusel ja on nendega karu-jahil olnud. Inglismaalt. Talu-asjad Inglismaal ja Shottimaal kipuwad mitmes paikas niisamati sassi minema, nagu lirimaal. Paha waim ilmutab ennast mitmes paikas maarahwa keskis ja Gladstone Ministeriumi kõikuw käfi ei usalda ühelt poolelt wanunend seadusi uuendada, teiselt poolelt lausa mässamist lämmatada, mis muidugi asja ikka hullemaks ja hullemaks keeb. Hiljuti tahtstwad loetled  rentijad (wabadikud) Shottimaa Skye saarel koosolekut  pidada. Seda oli Politseile teada antud ja sealt saadeti mõned ametnikud ja mehed koosolekut üle waatama.  Kui kokkutulijad seda kuulda saiwad, fiis kostfiwad sarwe-hääled läbi saare ja pea oli kõik kihisemaS. Et kära suureks ei läheks, taganes Politsei oma meestega. Nüüd tahetakse senna rohkem Politsei-wäge saata; kui aga pea kindla käega seda ei tehta mis tarwis ja mis õigus on, siis wõib Inglismaast kergest seesama sugune mässu-pott sigida, nagu Prantssusmaa seda tänme oli. Mohammedanlaste Moharremi pühal on suurt kära tehtud, kus ka werd jooksis. Politsei wõimus ei ulatanud kära lämmatamiscks, söeawäge sai appi kutsutud. Mitmest tükist on näha, et kodurahwa himu Inglaste ülewalitsusest otsas on. Uued Kalendrid. Nagu kured suwet, nenda kuulutawad Kalendrid uut aastat tulema. Kaht nendest kurgedest, keS teiste ette jõudnud, oleme juba silma alla saanud. Need on ,Isamaa  Kalender" ja Käsuline Kalender", mõlemad  Tartus, Schuackeuburgi trükimajaS ilmunud. Meie rõõmustame ennast, et nende esimeste kurgede hääl selge ja puhas on; nemad ei ole kaugelt Lõune poolt, kus nüüd nii palju werewalamist, pettust ja roojust leitakse, kuidagi oma rahulist kodumaad ära unustanud, waid teretawad oma rahwast oma rahwa puhtamas keeles ja puhtamas meeles. Küll on nemad aga oma waimujõudu karastanud  ja laulawad tähtsaid uusi laulust. Nimelt nimetame , Isamaa Kalendris ,Jürjo E. Luigo" jutustust ,OH Tartu!" mis EeSti kirjandusele auu teeb. Kahju, et selle jutustuse ots natuke liiga järsku katki murtud on. KaS eposed, nagu .Jaanilinna ärahäwitamine", just meie kirju aea kohalifed on, seda jätame waikse järelmõtlemise  hooleks, aga iseenesest ei wõi nende juureS keegi meistri-kätt salata, milleks meie rahwapoegade käed ennast ikka rohkem harjutawad. Meie soowime Schnackenbmgi  trükimajale õnne, et temal rahwale seesugust kirjandust  pakkuda on. Kui meil midagi soowida oleks, fiiS on see see, et need Kalendred edaspidi kõik uued ristinimed,  mis ennast siin ka natuke kuupääwade kõrwa toppinud  on, täitsa jätaksiwad. Mõned neist nimedest wõiwad  ehk elu-jõulised olla, aga mis teeb RistirahwaS nimedega nagu »3lu. .Memme", .Meelike" .Tõll", ,Kaa?u" ja , Küllile" ? Ka rahwa igapäiwiste tarwituste  eest on nimelt , Isamaa Kalendris" osawusega ja rohkest hoolt kantud. Tuntud .Eesti Maarahwa Kalender", oma suguwõsaS  kõige wanem, saab pea Tallinnas, LindforS'! pärijate  trükimajaS ilmuma. Käekirjas on see juba meie fllma alla sattunud ja toob .Pildid Wana-Liiwimaa elust", mis mullu pooleli jäi, ja mõnda muud. Meie soowime  et nende efimeõte kurgede puhtad hääled head ja puhtat uut aastat ette kuulutakstwad! Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'! jZrel. (Järg.) Teisel homiknl läks Juliana tähendatud banki ja wiiS päritud summa senna. Kui tema sellest raSkest teekäigust tagasi tuli, siis rõhus see ohwer teda raSkeste. Tema nuttis, nagu oleks suur õnnetus juhtunud. Miks oli elukäik temale nii rasket koormat peale pannud? Tema pahandas oma Ameerikas surnud onu üle: miks ei saatnud  see temale tema pärandust koju kätte? Siis olekfiwad  kõik need kulud maha jäänud! Seesugused mõtted raputastwad Julianat, kui Lampreht  tema juure läks. —> Kui wana teener teda tuppa juhatanud ja kui tema seda weiket naestcrahwast nägi, keS temaga nii ligi sugulane, fiis tahtis tema otsekohe minna ja temale kätt anda, aga naesterahwa pooltigedalt uuriw silm pani teda seisatama. .MiS Teie tahate, kes Teie olete?" küfiS Juliana terawalt. .Minu nimi on Lampreht", wastaS meister. .Mina olen Teiega ligidalt sugulane ja tulen Teie juure, sest alles täna homiku olen kuulda saanud, et Teie siin elate". Kohkudes kargas Juliana tagafi. Sõna .sugulane" ei olnud temal iialgi armas kuulda olnud, sest tema kartis,  et iga sugulane tema käest midagi tahaks. Ja nüüd weel see nimi Lampreht! Tema otsis tuge, sest tänane pääw tõi juba teist raskust. .Minul ei ole sugulast!" hüüdis tema. .Minul ei ole neid ka tarwis, sest need tulekfiwad aga, minu käest midagi saama". .Ei, selle pärast ei ole mina mitte tulnud", wastaS Lampreht rahuga, kui tema ka oma sugulase südame palitust  ära ei mõistnud. .Mina tahtsin Teid aga muidu teretada, sest et meie ometigi sugulased oleme". .Ei, ei!" hüüdis Juliana wahele. .Teie ema on üks sündinud Lampreht olnud", L. linnast minu isa õde", rääkis Lampreht edasi. .Ja, minu ema oli üks sündinud Lampreht, ja L. linnast pärit, aga temal ei olnud wendt, kellel lapfi järele jäi". .Temal oli kaks wenda, wanem, Willem, oli minu isa ja noorema nimi oli Gottlieb. See on juba noores põlwes Ameerikasse läinud, seal hiljuti ära surnud ja suurt pärandust järele jätnud, millest meil kui ligisugulastel  ka osa on". Juliana hakkas toolist kinni, sest tema pea käis ümber.  See mees Lampreht, tema sugulane, päranduse osaline!  Tema et wöinud ega tahtnud seda pärandust kellegiga  jägada; ükst, aina ükfi tahtis ta seda pärida. .Mina ei tunne Teid mitte!" hüüdis tema. .Minu ema wanemal wennal ei olnud lapfi, ei olnud; tema on täieste kadunud. Minu adwokat, keda mina Ameerikasse saatfln, on seda asja läbi uurinud; tema on minule ütelnud,  et igaüks keS peale minu weel midagi pärida tahab, petja on!, .Mina ei ole mitte petja". wastaS Lampreht kindlaSte. .Minul on tunnistused, et Gottlieb Lamgreht minu isa wend oli. Mina ise weel mäletan, kui tema Ameerikasse reifis ja minu isaga Jumalaga jättis". .Ei, ei, minu jadwokal on kinnttanu. et peale minu kellegi! pärimist ei ole!" .Teie adwokat on Saavek?" »3a". .Tema pärast olen õiete Teie juure tulnud. Teda ei wõi mitte usaldada". .Keda, keda?" hüüdis Juliana suurel filmil, oma peigmehe üle niisuguseid sõnu kuuldeS. (Jääb pooleli). Kiriku teadused. Jaani kirikus: 4. Nowembril kellu 9 wõtab pastor Grohmann  õppijad waStu ja õnnistab neid, teeb enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwast. Pärast lõunat peab pastor Nstmnth lastele jumalateenistust. Laupääw kellu 12 saamad õppijad katsutud ja kellu 1 muu lauarahwaga seltsis pihtile wõetud, 7. Nowembril kellu 5 peab pastor Atzmuth missionitundi. Kaarte kiriku õpetaja wõtab pühaMw, 4. Nowembril, lauarahwast  waStu. Lauarahwast kirjutakse laupäew enne lõunat kellu ja wõetakse pihtile laupäöw kellu 1. Mha-waim«-Kirik«s teeb pastor Bergwitz jutlust.