Tallinna Sõber !6, Teine aastakäik. Tallinnas, N- Jürikuu Mtval IM. Kiealdae aealeht Cestirahwale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriate trükimajas: aaStaS 1 rubla, pool-aastas 69 kop. Koju ehk postiga saadetud: aastas 1 rubla 49 kop., pool-aastas 89 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk selle aseme pealt 5 kop. Tellimised wöetakse wasta: HaMnnas: Lindfors'i päriate trükimajas. Seteröurgis: J. K. Seelaudt, 54. Harkus: W. Aust. Sernus: K. Kudewiita. Ilakweres: L. Wattly. Saades: A. Seidewerg. Kapsalus: H. A. KoWerg. Kuresaares: Hh. Lange. Amölas: A. Ar. Raudkepp.— Maak: kuida iseäranis kuulutud saab. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Nõmme mõisas, kirjad käiwad Kitsi jaama kaudu. (Ass .s,cea>.) Register : Odawad sõnad. - Omalt maalt: Tallinnast: Kruntraha. -7- Pearaha. Uued meremärgid Tuleku'ttuajate asjust „Sa°ala" ja ~Eesti Postimees", Esimene müristamine, ilmad, meri, laewad ja kauplemine. Õnnetus turul. Õnnetused sadamas. Töömeeste tüli. - Akademiker Wiedemcnin. Tartust: Wetrinäära arstid, Bnnabauk. Wiliandist: Petjad. Wirumaalt: Hulgused Serblased Peterburgist: Keisri Praua terwis. Würst Gortshakowi termis. Wäuajoomine kahanemas. - N>rs ülema Zuisuurikohtu  Präsideut. Kohus sir. Weimari üle. Keiserlik arm. Saksamaa Keisri pärimine Würst Gortshcttowi terwise järel, Prautsusuaaa Saadiku lahku niue, Soome,nwlt: Wäljarändajad. Maksust kiskja metsaliste pealt, Moskwast : Mõrtsukas Nikitiu hukkamõis>etud, - Kohus mässajate'üle, ParaUowja Katsch'a. Pashkiui määleStuse sammas. Warshuwist. Nurjatu kaswataja —Bogorodskist: Kõrtsid. Samaarast: Raudtee õnnetus. Kiewist: Tulekahju, Orenburgist: Weidrad rööwlid, Permist: Kulla saak Kaluugast: Weider arstimine. Irkutskist: Wilja puudus Tiflisist: Posti õnnetus. Ribiuskist: Suur kahju Woeralt maalt: Saksamaalt. Belgia maalt,  Lürgimaalt.  Birma maalt. Põllumeestele. Kirja -vastused. Kiriku teadused. Odawad sõnad. Kui meie /Sakala" õpetusekirja „Teadus, usk ja ebausk" läbiwaatamise alla wõtsime, siis oli meie tahtmine neid segadusi ja neid eksitusi õiendada, mida se kiri teades ehk teadmata sigitab.  Meie olime seda nii asjalikult teinud, kui üks kriitika töö peab tehtud saama, ja olime  seda nii otsekohe ja selgeste teinud, et ükski selle üle kahewahele ei jääks, millest jutt oli. Neid tükkisi sellest „ kirjast, mille üle iseäranis rääkida tahtsime, olime meie esiteks sõna sõnalt ülesvaunud, siis nende üle oma mõtteid wäljarääkind ja neid oma mõtteid põhjustand,  kuida seda köitis nendes kirjades tehakse,  mis teiste kirjade wasta waidlewad. Kõnet ja wastakõnet olime meie selgest lugejate ette pannud, kuida se juba manast auusa waidlejate  wiis on. Meil ei ole meie sõnad mitte odawad, sest meie peame neid põhjustama ja peame neid nõnda põhjustama, et wähem  opetnd lugejad meie mõtteid mõistawad ja rohkem õpetud lugejatel põhjust ei oleks õigusega  nende wasta waielda. „Sakala" on nüüd midagi selle wasta kirjutanud, mida kui wastuft turule kannab, mis aga muud ei ole, kui paljas sõimamine, ilma ühegi põhjustamiseta,  ilma ka, et sedagi nähtawalt lugejate ette paneks, mida sõimab. ~ Sakala" sõnad on odawad;  se aeal eht ei arwa tarwis olema neid asjalikult põhjustada. Lugejad peawad neid küll üksi sellepärast õigeks pidama, et need /Sakalas"  seiswad. Sellega lahkub aga „Sa kala" sellest teest, mida kirjamehed kinnipidawad, ja astub selle tee peale, mida turnnaesed astuwad. Kellel waljum kõri, sellel suurem õigus. Ka siin wöime meie ütelda, mis wiimises numris ütlesime: on Kuningas". Sakala" kiitleb omal „laia silmaringi" olema, sest et temal wiistuhat lugejad ja rohkest kaastöölisi on. Aga ka wiissadatuhat lugejad ei wõi seda õigeks lugeda, mida köwereti kirjutati. Palju lugejaid ei laienda kirjamehe „ silmaringi"; kirjamehe  kohus on lugejate silmaringi laiendada, olgu neid pisut ehk palju Iga aealehe-juhataja kohus on, üksi neid kaastöölisi tarwitada, kes tulusad tööd tegewad. Üks kõigist maailmast auustud kirjamees Johann Paul Friedrich Richter, ehk kuida tema omas kirjades ennast nimetab „Shang Paul" ütleb: „Kui ka sadatuhat eesled korraga kiseudawad,  siis ei ole se sellepärast iialgi muud midagi, kui aga eesli kisa". Kaastöölisi, kelle kirjast usaldaja lugeja lugeda wöib: „Edisvnil  on õige usk. sest tema mi usu läbi telefooni wäijaarwaud" ja „köik teine usk on ebausk ja on pimeduse würsti köis" sesugusi kaastöölist ei wõi meie mitt tarwitada.  Jäägu need pärast kui enne juure, kui need ka tosinakaupa saada on ja tarwitagu  seda laia lehte korwiks, milles oma mune turule kannawad. „ Sakala" omas /vastuseS" meie seletuse peale nimetab seda meie seletust „tooruseks", rahwa pimesiamise ja eksitamise tööks", „ maleks", ,kääuatuseks" j. n. e. sõuad on odaw.d, neid sünnitab se aealeht ise ja nii rohkest kui tahab, ja annab neile tähendust kuida, kes selle wasta waielda wöib kes põhjustamata sõnu wäljapaistab  Meie arwates sigitab se pimedust ja eksitust, kes sõnade tähendust solgib, kuida „Sakala"  seda „usuga", teeb, ja Valetab se, kes teades midagi räägib, mis tõsi ei ole. Aga se wöib ehk üksi keel olla. „ Sakala"  keeles tähendawad ehk need sõuad koguni midagi muud, kuida ,usk" ja „õige usk" kala" keeles midagi muud tähendawad, kui meie, wauameeleliste keeles. Se wõib „wabameelist/' edenduse keel olla, kui se ka kogum uus keel on, ja kui sesugune „edendus" ka koguni weidec on. Ebk tahtis /Sakala" meile sellega omas keeles kiitust anda, mida meie teotuseks peame. Sealpool on sõnad odawad ja nende täheudus on kõikuw. „Saka!a" nimetab meie kirja./Tükikene  toorust". Se sihib wist sinnapoole, et meie ?. kirja ..ilmatarkuse-õpipoifi" tööks tunnistasime. Se sõna Võib natuke wali olla, aga se wali sõna seisab taie põhja peal, ja meie taWme waljuma sõnaga neid mehi awaliku  iärje pealt peletada, kes kergel meelel VV.V astuwad, enne kui iseeneses kindlaks saanud on. Palju mehi on Viimasel aeal kõnejärje  peate astunud ja tõsise teaduse nime all eksitawad lori Eestirahwa ette kannud, kui ei oleks Eestirahwa! õigus õpetud mehi õpetajaks pärida, niisamati, kui igal teisel rahwal. Et aga sesuguste kõnelujuliste kohta pehmed sõnad ei mõedu. seda olime juba enne kuulnud ja näinud.  „ Õpipoisi" uimi ei ole aga weel mitte sõimu nimi. Õpipoisist wõib kord meister saada, kui ta õpetust mõistab ja wastawõtab. Õpetajaks  ei pea tema ennast aga mitte toppima, enne kui ise sõnade tähendust mõistab. Tahab aga ükski teades sõnade tähendust pöörata, segadust sigitada ja Ristirahwa seas pahandust sünnitada, siis meie teda könejärje peal ei salli ja siis meie teda -valjuma ja waljuma häälega peletada püüame; sõimatu ,/Sakala" oma kannuspoistega  niipalju kui tahab. Pangu seda igaüks tähele, kes kuuleb. Sõnad ei tohi odawad  olla. Sõnadega ei tohi mängida! Omalt maalt. Tallinnast. „Go!os" on kuulda saanud,  et Raha - Minisieriumi poolest nõuutud saab. Eestimaad ja Liirvimaad kruntraha maksu alla saada. Se nõu oli juba aasta! td77 ettewöetud  ja oliwad sell aeal Kubernöride ja kohaliste  Maapääwade aruandmised ja arwamifed selle asja üle kogutud Eestimaa Maapääwa poolest oli Eestimaa selle maksu kohta läbisegamini  9 klassi sisse arwatud. Liiwimaa Maapääwa poolest oli selle kubermangu suurema  jägu 6 klassi sisse arwatud, selle endiste kõrgema maksude pärast, mis ka edaspidi maa peale jääwad aga palutud, seda Sklassi sekka lugeda. Saaremaad arwati 9 klassi sisse. Kohatised Kubernöcid ja Seestpidise-asjade Minister  oliwad ennast Maapääwade arwamistega ühte nõuusse tunnistanud. Raha-Min steriumi  poolest saab üüd nõuu antud, Mõisnikukogude  poolest aruandmist nõuuda. Need esimesed  aruandmised saamad Liiwimaa! KihelkonnakomMisfionide  läbi tehtud. Aruandmised saamad iseäranis kohtute läbi kinnitub, seletud ja Seestpidise-asjade  ja Raha Minisieriumi saadetud. Maksu-uuendnse kommission. mis Raha- Ministri juhatamise all selle üle nõuu pidamas on, kuida pearaha asemel sissetulemise peale maksu seada wõiks, on nõuuks wõtnud, selle asja poolest esiteks nendel maadel laiemad seletust  otsida, kus juba sissetulemise maksud seaduslikud  on. Kommission loodab siiski oma tööga sügiseks walmis saada. Ülema laewasõidu kohtu poolest saab kuulutud,  et sell aastal Bottni - meres, Waasalostsi-rmgkondas  need mere märgi muutmised tehtud saamad: Liiwarahu Trekansgrund lõuuepoolses otsas, wasta Reffe lootsi-ringkonua piiret, ja lmvarahu Westernaglarne läänepoolses  otsas, wasta Bergskääri lootsi-riugkonua piiret, kus kõreudad lippudega seifiwad, saamad kõreudad nõndasama lippudega seisma, aga lippude  alla pannakse pealeseda weel mustad kerad. Tallinnas lõusewad hääled, mis priitahtliku  tulekustntajate kõrwas, ehk ka koguni nende asemel palgatud alalisi tulekustutajaid parimad. Linn kaswada ikka suuremaks, kaubaajamine  wenida laiemaks ja selle juures oleks waja, et tulekustulajad rakendud hobustega ja täidetud weeriistadega ikka walmis seisakflwad ja igal silmapilgul abiks käsil olekfiwad. Linna sissetulemises oleksiwad ka nüüd juba suuremad, kui mitmes wõeramaa linnas, kus alalised tulekustulajad  ülespeetud saaksiwad; kulud ei wõiks siis ka meie suure kaubalinna kohta liiad olla. Teiselt poolelt waieldakse selle nõuu wasta ja arwatakse, et häda weel nii suur ei ole.