ka ootanud, et see nähtus, mis mööda läinud suwel Sõrmes sündis ka awaldatud saaks, aga et seda meel siia ajani sündinud ei ole, siis palun auustatud Saarlase lugejaid sellega leppida, et nüüd rohkem pool aastat hiljem seda awaldan. See imelik nähtus on järgmine: Jaani kuu 23. päewal' lugenud Mäebe kõrtsi emand omas kambris, ja sääl kõrtsi lähedal ühes uudes majas, mis Sääre mõisa järele, lugenud üks neiu raamatut. Sel ajal tulnud postmaanteed mööda üks naisterahwas  ja hüüdnud: „Tulge waadake wiheliku wõi tuulispead!" Kõrtsi emand ja neiu tulnud mõlemad waatama ja näinud,  kuida põhja poolt üks luige kujuline lind ilma tiibadeta ja ehmcsteta õhus tulnud. Kael olnud tal käsiwarre pitkune ja selle otsas üks köwer kongis nina, saba olnud tal labida moodi. Kõrtsi emand ütelnud: „Näe raibet, mis sugune wihelik, ning selle järele pidanud wihelik nende pääle laskma, kuna nad kõrtsi ette kajasse jooksnud. Pääle selle läinud nad jälle waatama, siis näinud nad, kuida see linnu kujuline koll senna lähedale pere õue läinud,  kus ta ome tempusid hakkanud tegema. Wana peremees jooksnud suure teibaga tema järele ja tahtnud teda lüüa, aga ei ole saanud. Läinud selle pere mana samlaga kaetud katusele ja lõhkunud sääl samlaid nii ülespoole, et õue kohast taewa alune must olnud. Siis on ta uue maja korstnast sisse läinud ja sääl hirmsal wiisil kolistanud, nii et maja katus kõige nõumpuudega  kerkinud; kõik majad ja ümbert kaudne ringkond olnud prügi ja tolmuga üsna pime. Siis läinud ta ühe wana maja sisse, kus ta wärawad praginal lahti ajanud, maja ja katust nuusutanud, wiimaks rehe rabatis pingi wälja toonud, millega ta sauna mehe naisele selga «sirutanud, ning tahtnud teda kacwusse missata. Kaks naabri naist, kes seda jahti eemalt näinud, kohkunud nii ära, et teine neist maha kukkunud. Nõnda siin ja sääl mõllates on see tuule koll mürades läbi metsa läinud, nii et puud kahekorra olnud. Nädal hiljem on jälle üks suur tuulest kokku keeratud tolmu sammas sestsammast kõrtsist mööda Mõntu poole edasi läinud. Et see ülewel nimetatud nähtus tõsi on, seda kinnitawad kuus inimest, kes seda näinud on. Siin tähendan et ma selle linnu kujulise looma möllamise lühidalt olen awaldanud, ja palun kellel wõimalik, et selle looduse ime kohta seletust annaks. Lörnlaue. Toim. täh. Mõne asja tundja mehele oleme selle kirja ette lugenud, ning need kinnitawad, Pt see nähtus muud ei olnud kui tuulispea. Seda olla ka enne nähtud, et tuul kange keerutusega saruatse tordi kokku keerutab, ja nenda mõllates siin ja sääl kahju teeb. Pühast. Sarnast jõulu röömu, millest ma kõnelen, on küll ka teised Saarlased maida saanud; siisgi on see rööm ikka nii pühalik kallis et sellest kõneledes meil aeg igawaks ei lähe. Meie abiõpetaja Grohmann  kuulutas jõulu õhtul ka meile seda röömu, mis ingli ütlemise järele „k õi g e rah male" peab saama. Õpetaja kõne oli nii liigutaw, et keegi röömu pisaraid üle palge ei wõinud keelata weeremast. Waimu walguse juures oli ka kirik nii ilusasti malguStatud, et see walgus ka kõige pimedamad südamed igawese tõe walguse poole ahwatleb. lät. Karjast. Jõulu laupäewa õhtul oli meil wäga waimustaw ja hinge kosutaw jumalateenistus. Kirik oli rohke küünalde armu läbi kauniste walgustatud. Koilla walla laulukoor laulis kolm ilust jöulu laulu. Xarilans. . Põibelt. Jõulu esimise püha õhtul oli Kahutse küla koolimajas koolmeistri toimetuse ja mure läbi lastele ilus jõulupuu,  kuhu ka rohkesti lastevanemaid ja wõeraid inimesi oliwad kokku tulnud. Hiljaks wiibimise pärast ei saanud ma jõulupuu peakönet kuulda. Lõpuks tähendas kohaline koolmeister, kui rasked koolmeistri ülesanded nüüd olla, kus koolmeistri ja laSte käest palju enam nõutakse, kui endisel ajal; ometigi ei ulatada koolmeistri palk poolesgi mitte' tema elu ülespidamise kuludeni. Pääle selle nimetas koolmeister mõned lapsed olla Wene keele mastased olnud. Kas see wastane olek wanemate poolt lastele sisse puhutud olla, wõi on lapsed seda ise wälja arwannd, selle üle soowis koolmeister teadust, kui lapsed jälle kooli tuuakse. Ka segakoori laul mis küll lühikese ajaga õpitud oli kõlas kaunis hästi. Iseäranis tublid lauluandi awaldaS alto laulja neiu. Lastele koolimajas jöulu puu tegemine ja koori laulu harjutamine on wäga käsuline ja eeskujuline tegu. Jõulupuu pisukesed kingitused mceliiawad lapsi hoolsama õppimisele ja koorilaul ehk koolimajas laulmas käimine kutsub noort rahwast auusama ja ilusama elule. Kaige siis noor rahwas hulgani koos laulu õppimas ja laulmas! 8. Ka halbdusi ja õnnetusi on siin ja sääl jõuluti ajal ette tulnud, aga meil ei ole lusti neid siin röömulikude jöulu sõnumite hulgas awaldada sugupärast küll tulewal korral. Tartust. Kuulukse, et Aleksandri kooli uus kuratonum kooli inspektorile palwe kirja on saatnud, et Eestikeel peaks selle kooli õpikeelcks saama. Saab näha, kas see palwe saab täidetud. Tartumaalt. Weikc-Rõngu rentnik Sööt sai läbi akna maha lastud. Kuida nüüd mitmelt poolelt räägitakse, on tema poeg ja selle pruudi isa kahtluse alla langenud  ja juba Tartu wangimajasse wiidud. Isa ei ole pojale luba anda tahtnud seda neiut wõtta ja sellepärast on nende wahel sell päewal, mille õhtul see kuritegu tehtud sai, suur riid olnud. Poeg on 25 aastat wana, tema oleks siis seadust mööda ka ilma isa lubata kosida rõõmud, ja sellest wõib arwata, et tema ehk isa käest kosimiseks  weel midagi muud on nõudnud, kui luba. Kursi kihelkoudas on Härjanurme walla koolimaja maha põlenud, kõige uhkem, mis sääl kihclkoudas oli. Kust tuli wälja läinud see on teadmata armatakse aga korstnast. Miljattdis suri 3. Detsembril kaupmees  herra Reisner ära ja jättis oma warandust oma õele, aga kui õde sureb, siis saamad õito9 rbl. kirikule, 1009 rubla waestele, 5000 rubla maestelaste kassasse ja maja peab waestelastele majaks saama. Wolmari linnas on üks wi-eklassiliue erakool Saksa õpetuse keelega asutatud, kuratori poolest kinnitatud ja algab uuel aastal oma tööd endise kreiskooli-öpetaja E. Heine all. Kooliraha on nii odawast  määratud, et ka waesemad poislapsed sääl aset leida wõimad. Rügas on Jõulukuu 18. päewal üks hulluks peetud koer läbi uulitsate jooksnud ja neli inimest kiskunud. Inimesed on arsti alla saadetud ja koer kinni püütud, et näha saaks, kas tema tõeste hull on. Tallinnas on 29. Dets. hirmus õnnetus juhtunud. Homikuse koidu ajal sõitis noor töömees Jter üle raudtee, mis sadamasse läheb; ühelt poolt oli rakatka lahti aga teiselt poolt raudteed kinni ja enne kut ta ennast kaitsta teadis, tuli masin ümber nurga ja rudjuS teda kõige wankriga puruks, nõnda et õnnetuina nooremehe liikmed oliwad ühest ära pillatud.  Näib, et raudtee wahi hooletus seda nöörimeest >on surma saatnud. Peeterburgist. Kolm uut maksusead  I u st on neil päiwil ülemal pool ära kinnitatud, mis iseäranis ka meie maakondade kohta tähtsad on. Esimine mnksuseadlus käib sagedasti enne ajalehtedes kuulutatud dessätini maksu kohta. Scllekahaliste kõige kõrgemalt poolt 14. mkp. kinnitatud ja „Riigiwalitsuse Teadaii.  As" kunlutaiatud otsuste järele ei käi s uus maksuseadlus mitte kõige riigikohraoe,  waib palju enam 22 kubermangu ahm, ja nende hulgas kõige päült ka Läänemer e kubermangud. Maksu on kõrgendatud: Eestimaa kohta on 3 kop. dessätini paalt, Liiwimaa kohta 10 kop., jaKuura ma a kohta 15 kop. dessätini päält. Meie maakondade piiriäärsete  kubermangude kohta on niisama dessätini maksu kõrgendatud: Nowgorodi kubermangus 1. kop., ja Pecterburgi, Pihkwa  ja Witebski kubermangus  kopdessätini  päält. Selle pääle awaldab „Riigiwalitsuse  Tcadaandja" linna liikumata HJmmobilien) wara m a k s u s e a dl u s e üksikute riigi kubermangude kohta 1888. aasta jäuks. Selle järele peawad maksma Peetcrburgi kubermang 1,020,900r.,M05kwa 969,000 rubla ja Hcrsoni kubermang 349,000 rbl. ; Liiwimaa 263,900 rbl., Kuur a m a a 89,700 rbl. ja Eestimaa 49,400 rbl. Üleüldne maksukörgus on 6,498,100 rbl. Tikkude maksu sisseseadmise kohta on 21. mkp. riiginõuukogus läbi rääkimist olnud. Kuda „Pet. List." kuuleb, on tikkude maksuplaan riiginõuukogus wastu wõctud. Selle maksu körgendamise läbi loodab riigiwalitsus 3. milj. rbl. rohkem sisse wõtta. Sellest sissetulewaft summast määratakse uute aktsisi ametnikkude ülespidamiseks 300,000 rbl., maksukõrgendamise  kuludeks 700,000 rbl., praeguste ametnikkude palga kõrgendamiseks 300,000 rbl. ja tikutoosidele pantcrollide Valmistamiseks  100,000 rubla. Selle järele saab uue maksuplaani läbi sissetulew.a puhta rasu sumina umbes 2,300,000 rbl. suur olema- Riiginõuukogu olla otsuseks teinud seda uut maksuseadlust 1. maist saadik 1888 sisse seada. Pealinna lehtedes on sagedaste sellest jutt olnud, et rahukohtunikud Baltim  aar u b e r m a n g udes mitte ei pea walitud, waid riigiwalitsuss poolest nimetatud  saama. Kuida nüüd kirjutakse, olla ülepea nöun kõiges riigis rahukohtunikknde waiimift kohaliste kogukondade poolest ära kautada ja nende nimetamist kohtute ministri hooleks anda. Rahukohtunikkudeks saada nendele eesõigus autud, kes suurkoolides seadusetundmist tudeerinud ja pärast kohalises  maakonnas põllumeheks hakkanud on, kelledest siis ka arwata wõib, et nemad niisamuti seadust kui ka kohalist elukorda