aga käsku saanud, et nemad ennast kuidagi Inglaste ja Egyptlaste tüli sekka, ega ka Egyptlaste eneste erakondade wahele ei mässiks. Egyptlased ehitawad Suessi kanali ligidal, Port Saidis kantsist ja räägitakse, et Arabi Pasha oma wäega senna poole kogub. Selle wasta on Khediiwe Inglastele omalt poolelt luba annud, Suessi kanali ääres, neis paikades oma mäge koguda ja kantsitada, kus seda tarwis olema arwawad. Arabi Pasha on saadikuid Khediiwe  juure saatnud, aga see ei taha neid koguni mitte jutule wõtta. Nii segased on asjad sel silma pilgul Egypkuses. Ükski ei saa seal aru, mis nõuu teisel on. Sõeawägi hoiab ennast Arabi Pasha poole, keda Khediiwe mässajaks tunnistab; tema poole tunnistama!) ennast ka waimuliknd seisused. Sultan, kui kõikide ülem «valitseja, tunnistab ennast Euroopa ees Khediiwe poole, laseb aga salamahti Arabi Pashat wastapanemises kinnitada ja saadab temale kõige kõrgema auutähe, mida iialgi tema seisust mööda temale saata mõis. Inglased ja Prantslased tunniStawad awalikult, et nemad ilma ühegi erapoolisi kasu püüdmiseta tüli lämmatada tahakstwad, waritsewad aga altkulmu üksteise  peale. Inglaste nõuu peale astus konferenz KonstantinopetiS  kokku ja päris, et Sultan oma söeawäge tülide  lämmatavuseks saadaks, niipea aga, kui Sultan selles nõuus on, lõõwad Inglased ennast tagasi, lubawad küll Türklasi omale appi wötta, aga mitte nii palju, et neid wiimaks karta tuleks, kui nemad ennast ehk wahest mässajatega  ühendakfiwad. Siin on nüüd kõik paksus udus ja segaduses; üksi see näitab selge olema, et igaüks midagi muud südames kannab, kui tema suuga tunnistab. See kõik näitab wälja, nagu pilwitaw taewas ägeda palama aeal, kus igalt poolelt köuepüwe rüngad tõusewad, edasi ja tagasi, ülespidi ja alaspidi keerukamad, künni kanged kärgatused kostawad ja wälgud maha langemad, sagedast ühele poole, kuhu keegi ei mõtelnud. Jumal hoidku maailma  selle koleduse eest, mis sealt poolt ähwardateS tõusma näitab Z Ja see mees, kes oma tahtmist mööda ehk sala juhatusel,  Egyptlaste nimel seda mässamist fugurahwaheaks  ja peastmiseks üles kihutanud on, see ei olegi ehk ise wiimaks koguni mitte Egyptlane. Spaaniast kirjutakse, et Arabi Pasha koguni seal sündind ja sealt päritud oleks. Tema olnud madrus ühe sõealaewa peal, saanud Egyptuse randas aga pealikuga tülisse, pistnud temale nuaga kõhtu, kargand siis merde ja ujunud maale. Seal astund tema Mohammedi usku, et teda mitte Spaania kohtute kätte antud ei saaks, läinud soldatiks ja tõusnud sedawiisi kõrgemale,  kuuni nüüd kõiki maailma käraga täidab. Temast kirjutakse peale seda, et temal kõigist puudu on, mis ühel tõeste suurel mehel tarwis läheb. Temal ei olla suurt teadust ega kõrget waimu, ei ka mehist meelt ega wahwust; selle asemel aga libe keel, palju anuahnust ja seda könejulgust,  mis ka malet ei põlga, kui see temale kasu tooma näitab. Tema tõutada rahwale kõiki, mida iialgi anda ega saata ei wõi, ja kui tõega läbi et saa, siis waletada tema kuuljate suud ja silmad täis. Egyptlased seisawad aga oma teaduse poolest weel nii madala järje peal, et kõiki usuwad, mis nende südant meelitab ja kõnva kõlistab.  Sedawiisi on Arabi Pasha rahwameheks saanud, kuida mõnelt poolelt kirjutakse. Kui kaua tema selleks jääb, seda tuleb oodata. Omalt maalt. Tallinnast. Harjumaalt kirjutati selle kuu keskmiste pääwade fees: ,Pönd on kange ja marjus on enamist ikka 25 graadi sooja. Igalt poolelt kuuldakse metsade ja rabade põlemisest ja taewaS hakkab tumedaks minema. Kange palaw on ka meie wilja enne aegu küpsetanud,  meie oleme heinategu seisma jätma pidanud, et rukist leigata «võiksime, ja kaer hakkab ka juba kolletama. Siiski ei näita wili ja kartuhwled wähelist saaki andma; üksi heinakasw on wilets, kõrgemad heinamaad näi lamad nagu põlenud wälja. Kõige kurwemad on karjamaad. Tuhandete kaupa oli mullu tõutust siginud, keda nüüd fiad ja waresed maa seest otstmad. Maapind näitab wälja, nagu oleks üles küntud, ja mis rohulibledest kaswama jäi, seda on ägedad pääwakiirud kõrmetanud. Ehk- oleks hea, karjamaad nüüd terawa ja raske äkkega üle aastata ja kewadel kaeru ja heinapebresi peale külmata. Muidu wöiks aastaid tarwis olla, enne kui uus rohi tärkab. Ka kraami lõikamiseks on mähe aastad -lii sündsad kui tänawu, kus madalatel heinamaadel ja joobes mitte kitka wett ei ole. Ka Wirumaalt kuuleme meie, et kaer juba selle kuu keskmiste pääwade sees kollatama hakkas ja Heinakuul leitust tarwitama näitas, mida üks 84 aastat wana herra meel näinud ei ole, kuida tema meile ütles.  Möödaläinud  nädalil tuli aga wihma, ilmad on wilumaks läinud ja annawad põllumeestele aega, natuke ümber waadata. Selle kuu 18 pääwal, kell 3 pärast lõunat läks von Wahl'i maja, endise sukruwabriku ligidal põlema. Tuli oli ühe kõrwalise maja köögist wälja tulnud, kargas sealt suure kiiruga elumaja peale, mis mõne silmapilguga täides leekis seisis. Enne kui tuletõrjujad senna jõudflwad, sütitasimad sädemed Ae uulitsa kakS teist maja, mis ka v. Wahli omad otiwad, ja kõik neli puumaja on innani maha põlenud. Tule laiemale minemist suutsiwad tuletõrjujad  seisma panna, kus juureS neil manad puud abikö oliwad, mis majade wahel seistwad, aga nüüd ka kangest leegist nii mäga ära kõrwetatud on, et neist enam elupuid loota ei ole. öösel, selle kuu 19 ja 20 pääwa wahel, saiwad Tallinna tuletõrjujad jälle uuest äratatud. Tuli paistis Pärnu maantee poolt ja näitas esiteks laial Lümauulitsal  olema. Pärast leiti aga, et endine laulnlrahter ,P!emna", 3'/, mersta limast eemal, põles. Pilka tee pärast et jõudnud tuletõrjujad aegsast appi ja kõik see puumaja,  mis Tarku kodaniku. Johann Koba oma oli, on maani maha põlend. Tuli oli ühes tühjas, ülemas kambris  hakand ja kambri uks oli wäljaSpooU naelaga kinni löödud; sellest wõib armata, el üks kuri käsi siin iegew olnud. Sõealaewa ,Permene;" pealt oliwad pealikud ja madrused ka appi lõikand, jäiwad aga muidugi ka hiljaks; nende hea tahtmine pärib aga ikka tänu ja kiitust. ,Rakwere Teado.audM kirjutab lihunik Stem'« (mitte Steinl) asjust, mida ,Risbki suureks puhus,  ek teda ükski selleparast tülitanud ei olikS, vt tema. ,WirnlaM kaastööline on. Politsei oli aga kuulda saanud,  et Steini juureS koosolekuid peeti, unda ükSli lubanud  ei olnud ja ott «vaatama läinud, miS asju seal tallitati.  Ees leiti mõned inaamehed ja üks Eeõkileeli kirt, mida „ palvekirjaks uiuittatt. ,Rak. Teadaand/ kirjutab edasi: wale on see MiW sõnum, mille järel Politsei Steini korteris üht kappi lahti teha lasknud ja sealt 493 rubla oma hoolekandmise alla wttnud  oleks. Peale selle on see asi kohtu ülekuulamise all ja herra Stein saab küll oma südame kinnituseks pea teada, kui palju ülekohut Politsei temale teinud onS Selle asja juures tuletame meie rahwale uueSte meele, kui kardetaw see abi otsijatele ja kõige rahwale on, kui nemad seesuguste õpetamata meeSte läbi palwe kirjast kirjutada tasemad, kes omaS teaduses küll wist mitte palju kaugemale  jõudnud ei ole, kui suurem jägu nüüdseift taluperemeestest,  enamist ikka aga selles alamal seisawad, kui korralised kulakoolmeistred. ja peale selle ei te« nemad «aa asjust ja talu asin st mitte ühtigi. Sedawiisi kirjutmvad nemad kõiksugust Võõriti aSjn fiSse, mille Üle targemad mehed üksi aga naerawad ja paremad mehed ennast knrwastamad ja pahandiwad. Ja tõega kargawad seesugused nurga-adwokadid ka just niisamati ümber, nagu Arabi Pasha ja teised seesugused. Leitakse aga ükS halpus  ja üks wale palwekirja seeõ ja neis lehtedes, mis ennast Eestlaste kaitsejaid olema kiitlewad, nagu MM WestnikA fiis langemad palwekirjade üksikud saatjad, ja kui seesugust halpusi ja malest palju kogub, fiis langeb terme rahwas kõrgemas paikas kahtluse ja põlgatuse alla. See on see õnnetus, mida seesuguste palwekirja seppade näputööst rahwale karta on. RakwereS näitamad ennast aga rahutumad maimud iseäranis kardetamal kembcl pesi tanud olema; sealt kostab üks halpuS teise >Pe- >a üks toorus teise järel, ja täidab maad paha öhngn. Pe-u.-mi.tt lihunik Stein tahta ennast seesuguseks nurga admek-uittt asutada ja olla omale sel kewadel ühkS, tänine «vagas-tt ja kosumas maldas pesapaika otsind, kust wist uutmoodi armuõpetust tahtis kuulutama hakata. Seal ei ole aga üleüldse wälisel rahwal sagedast paika leida, maid kõik kohad saamad «võimalikult oma rahwale alleS hoitud. Kui peremees aegsast sureb ja «väetimaid lapsi järel jätab, siis paneb seal msisaherra majatallitaja peresse, künni pärijad kaswawad. Kõige wähem leiawad seal aga uutmoodi õnnetoojad aset, ja ka Stein et ole kohta leidnud. Meie söönuksime, et rahwa silmad kord seesuguste meeSte kohta lahti lähekfimad, keS mõnele mehele juba palju raha ja tema õnnetuma perekonnale palju ahastust ja silmapisa. raid maksnud on, kasu aga weel ?'l ~!e toonud ei ole. Üks halplane, nimega Ernst Bark kirjutab Schweizist,  et seal ennast ,Wene mässamise erakonna Balti j autus asutanud oleks, üht kuukirja »Der dailische Föde» ralist" wälja annaks ja kirjanduse läbi oma erakonnale osawõtjaid. seespidi ja wäljaSpidi Wene riigi viii etest, oifikS. Tema soowib ka siit oma kalli lehekesele kirjalikku toitu. Kui temal «viletsal paremat nõuu ei ole, siiS saab tema leheke küll pea nälga surema, sesi meie loodame, et siitpoolt ükski temale seda ei saada, mida tema süda kutsub. Meie armame ka, et tema ise selle , Balti jSu- ainuS liige on. Baltis kl st. Selle kuu 18 pääwal sai BaltiSki uus kirikuõpetaja, Jo Hannes Lenz sisse õnnistatud. Ho mikul läksiwad kiriku cesseiSjad ja andfimad nn? õpetajale  mõne kodaniku nimel kingitust. Selle peale saatsiwad  teda Kindral-Superinlendenl Schuktz. Provll Malm Raplast, PaStor Hirsch Madiselt ja kiriku eeSleisuS kiriku, mis pidulikult kaunistatud ott. Pärast sisseõnnistamist pidas uus hingekarjane Saksakeeli ja Eestikeeli jutlust. Kodanikude poolest oli temale ja auuStalud ivõeraStele pidu lõuna walmistatud, kus rõõmu Me üle tunnistati, et »eie «Me koguduse lesepõlw otsa leidnud, kui ka tänu Kindral- Tuperinlendtttti ja teiste «vaimuliku ülemate ja hoolekandjate  matta, W seda tallitust lahkest oma peale wetnnd. Aa tckwM mAestuS meie endise HÜMkarjatse wac ta, leidis Mwat sõna. - Meie foowime uue öpelajaie f- >ti õnne ja rVSmnft julgust omaS ametis, ja südamelikku armastust koguduse poolest, mis siin seda rohkem tarwis läheb, mida wähem meie weike linn oma õpetajat nähtama, ilmaliku annetega rõõmuSlada suudab. Rtgola kihelkondas Alutaguse maal piStiS selle kuu 11 pääwal Aoaga maldas, ükstkistkiuune aastane karjatüdruk  Kulli pere elumaja pt! 'a. iuaa majarahwaS kottu ära olli. Maja põles siis >a -raamiga maani maha. Mõni pääw pärast seda põlestwad ka laudad ara. Peremees  oli aimama hakand, kust see õnnetus tulnud, kntsnS tüdruku oma juure ja hakkaS teda läbi kuulama. Esiteks salgaS tema. tnnniSkaS aga varast, et tema kar alanda põlema pistnud Temal ei oleks himu olnud kar>as käia ja olekS selleparast kmjatmtta kõige karjaga ara põletada tahtnud, et tüditavast ametist lahti saaks. Sellepärast olekS tema ka elumaj., ära põletanud. Wahe aega enne tulekahi» oli sulane -mu ttilnnd ja on toomad peast und. Tüdrnk ütleb, v! trkS poissi. keS seal peeeS teeniivad, temale seda nõuu a:mnd olekfiwad. Riiast. Seltc kuu 17 pääwal elivad wttlawanemad  ja wallakirjulüjad 1. Riia Sillakohlnkonnast Riiga kutsutud, kus neile mitmed küsimised Tenator Manasseini poolest ette pandud saiwad, mille peale selle tn li 2ö. paamani  waSlusi andma pidiwad. ,Bal!. Wehstn/ kaebab selle üle, et küsimisi mitte «varemini kätte ei saadetud, sest nii Mikes« araga ei oleks koguni mitte wõimaük, täielist waStnst anda. .tta olekfiwad mõned wallaametiutud künni IM werSta sõitma ja siiS w.el l rubla ZV kopikal maksma pidanud. MiS eest seda raha päriti, seda ei ole kirjutatud.  Selle kuu Tl pääwal on RiigaS, alewiS Moskwa uulilsal. s»«ur tulekahju olnud, mis I', tunniga umbes M maja maha põletas. Tuletõrjujad oliwad hilja sõnumit  saanud ja sellepärast ei «võinud nemad nende majadele enam abi teha, miS Ma põlestwad, kui nemad senna jöudfiwad. Kuu raina ai!, FrauenburgiS on Lätlased hiljuti rohelises mrlj»a pidu pidanud, kuhu palju wõeraid kokku wovkanud, kett stnanenburgi talnrahwa körwa magnia kõnedega  kõlistada stitnuStafiwad. Kui aga üks watmuMatud õnnetooja klaasi tSSttS ja Lätlaste peast jate termist, SakSlaSte rusumise alt, jõi. fiis tõusis üks seatine peremees üles ja waStaS: /Frauenburgi talurahmal ei ole aSj-i, SakSlaSte rullimise iile kaebata, meel wätzem on neil aga asja seesugusest «vaimustatud hõiskamisest osa wötta. Meil, päriSmõisade talurahmal, keS meie nüüd omanikuks saanud oleme, meil ei ete õigus kaebtust tõSla, sest meie Baron on meile meie kohad iv äga hea kaubaga müünud. < Pr> r; i' ulg! jt. KeiSri-Mre Olga Aleksandrowna püha ristimise pääwal luti KeiSrt Majestät kuue istmega jnlnwlkms, õhln tuuusikale. ii ugnmise istme peal viitvad Asittn siiana >a tainaa .'.iiningaS aset wötnud ; ees Musiwad Kesier >a Doauimaa Awnpriuz, nende taga SmlrwiirStid Wladimir ja Aleksei Meksandrowsish, RahwaS,  kelle sekka armastatud KeiSrttpaar tulnud oli, täitis õhku tuhandete hõiskamiStega. Mütsid ja kübarad lendasiwad  stteS. noeSlerahwa rätikud lehwisiwad ja ka nende hääled ko sisimad meeSte häälte sekka. KeiSri tõld sõitis sammul läbi lugemata hulkade. ÜkSki ei suuda tnvnistada, missugune rõõm «ahma maimu taikiS, KeiSrit ja Kreisri- Pr.inat oma kestis nadeS. RaeStemhwa seast nutflwad mitmed. >a weel kana pärast seda, kui Majeftätid aiast wälja lõiüwd oiiwod. meogaS rõõmus rahwaS ja rääkis sellest haruldasest õnnest. Selle kuu ?«» päawal föitfiwad Greekamaa Kuningas,  Taanimaa Awnpnnz ja Glucksburgi Prinz Peterh  osist oma maake lagast. Juba mõne nädali eest oli Wene ssealaew priitahMkn ?...'w.islikn keSktst, sõnumit saatnud, et leina Asi >id nr ost okist ivalza iõitnud. Singapores ühe laski ldeet sisse võinud ii tojn poole tulemas oleks. Aeg oli kätte jõudnud, kus Ä.miisi. Punase mere suust uut sõnumit oodata mõis, ag« see mi tulemata ja kartus kaswiS,  el iaemaie mere ve-tt ükS õnnetuS juhtunud olekS. Amnlaew ,Msh,li sai Ndent saadetud, järel kuulama, kuhu .M.sikwa' jäänud. Rüüd lulewad sõnumid.  cl tee laew !9 Jaanikuu paäwal Aafrika randas, RaS Hafuni ebk Kao Lätfui maanina peal puruks jooksnud  ou. Inimesed, keda laevas 104 hinge olnud, on maale peasnud. aga ttik kaur ja «vara on hukka läinud. Tbect oli laewas 7t) tu>o vuuda, mis 3.SVS.MO maksab ja Knoom kaubamaja ema eit Asup M ,Jakori" seltsis 20 protsenti kasuga, kaitse alla autud ja kaubamajal ei ole kattu. Arvatakse, el last liig kerge olnud, Kapten aga hooletuse pärast rasket laSti sisjc wõtmata jätnud ja sedamiisi õnnetus tulnud oleks.