Tallinna Sõber 5 UksteistkümneS aastakäik Tallinnas, 2?, Näärikuu pääwal 1889. Ulenldae aealeht Eesti rähmale maal ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindforS'i pärijate trstkimajas: 2 rubla, 40 kop.— Pool-aaStaS I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: aaStaS 3 rubla pool-aaStaS 1 rubla 70 kov Kuulutused maksawad iga rea eyk selle aseme pealt S kop. Tellimised Voetakse wasta: Tallinnas: LiudforsN pärijale trülilmajas. S. Os-uöpcuu» H S 4. Tartus - Laakmann. Nakweres: Z. Auys. haides: A. SeidelSerg Lapsaks: K. KollSerg. Lihulas: K. Müttner'i paodis. ZSiljaudls: E. J. Karowi raamatupood. Zlarwas : W. Põder. Mõrus: Praua Melrose. Walkas: W. Ziudolsi. Kuresaares: Tv- Lange. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStajo redaktor W. F. Eichhorn. Elab BaltiskiS, - kirjad käiwad Balliski (Baltischport Register: Käsitöö h ujutamine koolitus. - Üleüldised sõnumid maailmast. Omalt maalt. Tallinnast.  Nõuupidamised pealinnas. Sadamate asjust. - Rishki Westuiku foowimine.  Metsakaitsekomitee.  Õiendus. Tulekahju. Sadama sõnumid. Oma-tapmine. Pahategijad lo pahatmd. Balliskist: Ilmad. Sadama-sõnumid. Rakwerest: Kurjategu. Omo-tapmine. Hullud koerad. l Hobuje-warguS. Ülgaselt: Aruldased mctsalinnud. R plast: Jubiläum. Tartust: Suurkoolidest. - Äirikõp-tajate  konfereuz. Uus Prm>ft jo uus kirikuõpetaja. Viljandist: Senati otsus. Pärnust: kaubaojamised. Kure saarest : Sadam. Weike-wäiua tamm. Kuuromaalt: Maru. Pclerburgist: Keisrikojast. Auusja weider -savõtmine. St. Anna Kirikukooli auu. Keisrikoja pidust. Sir Marier. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Käsitöö-harjutamine koolides. (Lõpp.) Küsitakse nüüd, missugune käsitöö harjutamiseks koolides  kõige sündsam on, fiiS wõib küll waõtatud saada, et igal käsitöölisel tegewusel oma kasu elukombete puhastamise kohta on ja et iseäralise käsitöö walimise peale wähem tähelepanemist heita tuleb, kui selle peale, kuida seda õpetatakse  ; ikka on selleks aga üks käsitöö sündsam kui teine. Peale selle on aga ühe käsitöö walimise juureS kohalist asju ja tarwitust tähele panna; wiimaks on aga meeles pidada, et käsitöö koolis kõige pealt õppijale rõõmu piab tegema ja sellepärast igale õppijale seda tööd piab antud saama, mille peale temal himu on. Mitmete käsitööde keskis, mis selleks on ettepandud ja läbi katsutud, on papitööd,  puu-tööd ja Friefimaa kerbleikamise-tööd kõige paremateks  arwatud ja tähtjas selle kohta on, et Saksamaa KeiSri sugukondas just papi-töösi ja puu-tööfi Prinzide kaswatamise tulusamateks abinõuudeks wõeti, palju waremini,  kui koolimehed neile töödele esimest paika määranud oliwad. Tähtjas on ka, et käfitöö-harjutamise alustaja koolides, et Basedow neid tööst koolide kohta kõige paremateks  pidas. Soowitaw oleks, et nooremad koolipoisid esiteks papi-töös, kui kergemas, harjutatud saakfiwad. On nemad siis üks ehk kaks talwet ennast selleS harjutanud ja oma kohta selles osamaks saanud, siis wõiksiwad nemad ise watida, kas selles suuremale osawusele saada ehk kaS ennast puu-tõö poole pöörata tahawad." Georg Paysen-Petersen arwustab fiis pitkemalt mitmesuguseid  puu-tööfi ja tunnistab ennast kõige rohkem kärbleikamise  ja ülepea seesuguste nikerdamiske poole, mis laudade  siledat pinda kaunistawad ja kostab nimelt selle eest, et need pildid, mida laua pinna peale seigata tahetakse, mitte paberiga ehk ühel teisel kergel wiistl, kus filmamõetu tarwis ei lähe, ei pia ette joonistatud saama, waid ainult stlmamõedu järel wabast käest. Niisamati ei ole tema arwates lehtsae-tööd koolilastele kasulikud. Meie omalt poolelt arwame, et meie rahwakoolides, kui siin käsitöö õpetamist korralisel wiistl tundide-plaanisse piakS üles wõetud  saama, rohkem tähelepanemist selle peale heita on, kas need tööd, mida koolis õpetatakse, õppijale ka tema järgmises  elus kasu saata wõiwad. Kooli seisupaigast waadatakse  rohkem selle peale, kuida õppijad selle tüditamise eest käfitöö-tundide läbi wõikfiwad kaitsetud saada, mis alalisest waimu-harjutamisest tulla wõib. Meie rahwakoolides, mis suuremal hulgal suwel kinni seisawad, ei ole seda tüdimist palju karta, selle waSta on aga wäga soowida, et meie kodumaa noor sugu koolis kodutööle ja wõimalikult kasulikule kodutööle harjutatud saab, kodutööle, milleks kallist materjali, kallid ega örni tööriistu tarwis ei lähe. Juba enne oleme siin paikas selle peale tähendanud, et ühele jäule meie maarahwast, keS suwel ennast kui päiwilised  Põllutööga toidab, üht talwist kodutööd tarwis läheb, mis sel aeal teenistust annab, kus ligemaS ringkondas tööd leida ei ole. Perekondlik elu on kõige hariduse ja kauni eluwiisi põhjus. Piab aga pere-isa ehk ka teised pcrekonnaliiked  nädalite ja kuude kaupa ,tööd otsima", mis palju muud ei tähenda, kui hulkumist, siis on perekondlik side juba katki rebitud ja hukatuse-tee seisab lahti. Seesugust, wõimalikult lihtsat käsitööd, mis kallist materiali, kallid riiStu ega ka wäga suurt ruumi ei tarwila, oleks fiis meie rahwakoolides harjutada, mis päiwilise-töö asemel neil aegadel aega kasulikult kodu tarwilama õpetab, kus wälised tööd seisawad. Neid tööst on ju mitmesuguseid, nagu puu-lufikate, kulpide, waagnake, wisplete ja teiste laua ja köögi-nõude tegemine, lihtsamate ja kunstlikumate korwide plehtimwe, sarapuu wõsudest aia-toolid, tööd õlekõrtest, niinedest j. n. e. Kellel annet kunst-töö jäuks on, see wõib ju ka neid oma käsi-tõösi milmet wiisi kaunistada ja nende eest siis ka rohkemat hinda saada. Weel on üks käsitöö, mis nimelt randa mööda suuremat tähelepanemist tarwitab, kui selle peale tänine heidetud on. See on nootade ja wõrkude punu mine. Semu on meie kodumaa suuremad kalapüüdjad oma kalapüüdmise-nõusi enamist wäljaspoolt ostnud ja sagedast nende eest kallist hinda maksma pidanud, kuna meie maapind enamist isal poolel kanepit kaswatab ja mitmed wirgud käed talwel ei tea, kuida ennast kasulikult  liigutama piawad. Et suurte nootade ja wõrkude pttnumist koolides ruumi kitsuse pärast harjutada wõimalik ei ole, seda on iseenesest mõista, aga weikemateS asjades wõiks seda tööd ikka ka seal harjutada ja weikemaid wõrgutööst  on ka igaS majapidamises tarwis, mis siis ka ostjaid ja hinda leiawad. On aga noor sugu seda tööd õppinud, fiiS wõiwad täiskaSwanud inimesed seda pärast kodu suuremal  mõedul teha ja hulk meie põllutöö abilistest ja kalameestest  leiaks kasulikku kodutööd talwisel aeal. Käsitöö meie kodumaa rahwakoolides piab kõige pealt meie waesema  rahwa talwise kodutöö sigitaja olema, fiis ei saa põllutööl suwel abilistest puudust tulema, need abilised wõiwad talwel oma aega kodn kasulikult tarwltada, rahwaS  saab kardetawa ,töö otsimise" eest linnades ja kaugemates  ringkondades hoitud ja perekondlik elu, hariduse ja auusa eluwlifi põhjus, saab kõikumata kinnitust. Muidugi  piab koolides igat koolilast just seda tööd teha lastama,  miS kõige rohkem tema meele-pärast on, mis temale fiis ka kõige rohkem puhkamiseks waimu pingutamisest kõlbab. Üleüldised sõnumid maailmast. BaltiskiS, Näärikuu 20. pääwal. Saksamaal on, nagu lugejad muidugi teadwad, wiimasel  aastal kolm Keisrit, Wilhelm 1.. Friedrich 111, ja Wilhelm 11. Valitsenud, aga keegi nendest ei ole kui Keiser oma sündimise-pääwa pidada wõinud. Mõlemad esimesed suriwad enne oma sündimise-pääwa ära ja wiimase sündimisepääw  oli juba möödas, kui tema Keisriks sai. Nüüd, Pühapääwal, selle kuu 15. pääwal, oli Saksamaal jälle kord Keisri sündimise pääw ja on wagase rõõmuga peetud, Sel pääwal on ka Gardiwäe lipud ära suruud Keisri paleest nüüdse Keisri paleesse wiidud; 65 rügementi on uued nimed saanud, endiste Prensst Kuningate, Prinzide, kuulsate Kindralite, teiste kuulsate sõeameeste ja nende sugukondade järel, kelle kiiked põlwest põlweui kaua ja auusafl Preusfi sõeawäes teeninud on. Mitmed cügementid  on uued lipud ja lipu-paelad saanud, teiste keSkis ka Saksamaa Keisri Wene Wiiborgi-rügement, kellele tema neli wäga uhket lipu-paela saatis, ülepea näidatakse Wenemaa  ja Saksamaa Keisrikodadest seda rohkem tähelepanemist  ja lahkust üksteise wasta, mida rohkem aealehed wastastikku  kahtlustawad ja sagedast õige koledast sõkmawad. Järgmiseks PühapääwakS, selle kuu 22. pääwaks, on Wenemaa Äaadlk Berlinis Keisrit oma juure lõune-lauale palunud, kes seda ka wasta wõtkis. Seda on kõrgetes ringkondades iseäranis tähele pandud. Ikka teeb Dr. Geffckeni kohtu-asi Saksamaa  lehtedes, nimelt nendanimetatud ,wabameelise" erakonna  lehtedes, suurt kahinat, keS sellest asja wõtawad, kiwa Würst BiSmacki peale loopida. Rahuliste ja riigitruuwide  erakondade lehed tähendawad selle peale, et ka Prantsusmaa kõige wihasemad lehd'd just sedasama teewad, kellega Saksamaa wabalased fiis ühemeelised olla.  Greekamaa  Kronprinzi pulmad Saksamaa Keisri õe S ofi a'ga, saawad Wunakuul Atheuis peetud, mitte Berliuiõ. Kuida nimelt kinnitatakse, ei tehta seda mitte usutunnistuse pärast, mis ühtigi takistust ei teha. Greekamaal olla aga alaline  pruuk, et pulmad peigmehe kodupaikas peetub saawad ja seda pruuki ei taheta ka Kronprinzi pulmade juures maha jalta. Ka ei olla Berlinis üht Greeka-õigeusu kirikut,  kus kõrge paar wõiks laulatud saada. Rugipääwal seifis selle kuu 14. pääwal ainult J d a - Af r t k a asi pääwakocral. Selle wasta rääkis wabameelisle Niigipääwa-saadik  Vamberger, ja ka Dr. Wiudthorst, krS seunl kange rõhuga orjakauplemise häwitamise eest kostis, tegi nüüd sellega takistusi, et kõiki waStatamist Riigikanzleri peale weeretada püüdis. Mölemile wastas Würst ViSmark  pitkemaS kõnes ja kinnitas, et tema ise koguni mitte asutust Afcikas alganud ei olla, waid üksikud tegewad Saksamaa era-inimesed, kellele tema aga, kui riigi kodanikkudele,  riigi abi keelata ei wõi, kui nendel seda tarwis läheb. Mis algatud asjast wälja tuleb, seda ei wöida tema teada ja wastatamist wõida tema niisama wähe oma peale wõtta. Seda wastatamist ei tahta tema aga ka kanda, kui parast üteldakse, tema olla neid Saksamaa riigialamaid  hädaS ilma abita jätnud. Jda-Afrikas ja Samoa saartel olla Saksamaa Inglismaaga igas tükkis ühes nöuus ja ühtigi tähtsamat ei saa neil asumaadel ette wõetud, miS mitte eune Saksamaa ja Inglismaa wahel läbi räägitud  ei ole. Tehtud kaupa Saksamaa ja Inglismaa wahel  Riigipääwa ette panna, ei olla weel wõimalik, sest fiit kosta iga sõna läbi maailma. Asumaadest ei wõida mitte kohe suurt kasu oodata, aga mida riigi alamad kaugel maal omale saanud, nimelt mere randa, kust haridus Afrika keskmaade sisse wõib kantud saada, seda pidada riik omalt poolelt kaitsema. Riigikanzler ei wõida mitte Afrika asujate  ette astuda ja ütelda: meie ei wõi teid aidata, meie oleme selleks liiga waesed, nõdrad ja arad. Ka need sõnad koStaksiwad läbi maailma, ja tõeste mitte Saksamaa kasuks. See kõue näib mõjunud olema. Jda-Afrika asi on ühe kommlssioni nõuupidamise alla antud, päritud 2 milttoui marka saawad wist lubatud ja siis läheb Kapten Wissmaun kohe keele. Austria-Ungrnmaalt Knida juba wiimases numres lühidelt Sähexdaiud, teeb uus Maakaitse-seadus Ungrumaal wäga palju kahinal ja leiab nimelt sellepärast suurt wastapanemisi,  et priitahttiste teenistuse-aeg selles seaduses pitkendakud  on, ja et pealikute eksamid Saksakeeles piawad tehtud saama. Selle kuu 45. pääwat pidasiwad studeutid Budapestis suurt koosolekut selle seaduse wasta, kuhu umbes ZtXW osawõljal kokku tulnud oliwad. Koosolek läks korralisel wiistl mööda, ilma suurema kärata. Ungarlased  parimad »rah.vuslkkku sõeawäge", Ungrukeelise kommandoga ja eksamidega. Rahwasaadikute majas wõeti nõnukS, seda läbirääkimise alla wõtta ja Migiwalitsusele ette panna. Niigi kahe jäu sõeawäge keele läbi üheks teha, arwaivad Ungarlased selle põhjusjeaduse wasta olema, mis AuStria ja Nugrumaa wahel tehtud sai ja mis järel iga maa iserklgiks jääma pkab, ühe ja sellesama Walttseja all, keS AuStrlas Keiser, Ungrumaal Kuningas on. Parlamentks  on wäga käredaid sõnu räägitud, nimelt ka kinnitatud,  et, kui Ungarlased kord piawad neelatud saama, fiis olla üks kõik, kaS nemad Wenemaa poolt wõi Austria poolt neelatud saawad. Kas Riigiwalitfus Ungarlastele järel anda wõib, selle peale on raSke waStust anda. Mõ