laotaksiwad nad käed wälja jumalikul wäel wõrsunud seemne-wälja üle. Ja mis arwate,  mis nad ütleksiwad? Nad ütleksiwad sedasama meie põlwe rahwale, mida nad cluS määramata toe tundsiwad olewat ja elu ülemaks hüüdeks tunnistasiwad, mille hääks nad ohwri meelel täötasiwad, nad hüüaksiivad  ka täna: „Tule ja waata! wõta ja loe!" Ka täna ei teaks nad sulle ülemat  tarkust õpetada, kui seda wana aga igaweSti uut tõtt: „Aga sina jää selle sisse, mis sa oled õppinud!" .Mõtelgem siis oma juhatajate pääle, keS meile Jumala sõna on rääkinud!" „Sina aga märka ja ole rõõmus, pea kinni, mis sul on, et üksgi ei saa sinu krooni wõtta! —" (Post.) Kuidas sigineb lastele isemeel? Kostus: Harjutamisest! Kuidas nii? Waat seda wiisi: Ärkab laps homikul üleSse, siis küsitakse  tema käest: KaS tahad üles tõusta, wöi weel magada?  KaS sa ei taha kuube weel selga panna? KaS sa tahad ennema süüa wõi pesta? KaS sa tahad leent wõi leiba? jne- KaS sa tahad suurt wöi wäikest leiwa tükki? KaS sa tahad leiwa kõrwa piima wõi kohwi? Kas sa tahad ise sukrut kohwi sisse panna? Nõnda wiisi sünnib iga päew mitu aastat järge mööda; ikka küsitakse lapse käest: „KaS tahad? Saab lapse tahtmine igas asjas täidetud, siis kaswab temast üks ise tahtja ja isemeelne inimene, keS hiljem mitte üksnes oma -vanematele ja ligemistele waewaks ja koormaks ei ole, waid kõige rohkem iseenesele, sest tal ei ole, ta ei leia omale sarnast aSja, millega ta rahule  wõikS jääda. Oleks kõik maailm tema päralt, see oleks talle ikka kitsas ja wähe. Pange tähele, kes teie -vanemad olete, kuidas ome lapsi kaSwatate; pangu ka iga noor inimene ennast tähele, et kui -vanemate  halwa kaSwatamise läbi isemeel ja oma tahtmine tema sisse on juurdunud: tema selle wäljakiskumise pääle tugewat jõudu paneb. Toim. tä h. Lugejad märkawad et selles wäikeses kirjatükkis enam õpetust on, kui paljudes pitkadeS kirjades ja paksudes raamatudeS. Pandagu seda siis tähele ja püütagu selle järele elada. Sest, mis teeb meie rahwast weel enam meie noort sugu õnnetumaks? Eks see ole istmeel ja oma tahtmine I Isamaalt. Kure saarest. Uus ja käsuline seadus. Käes olcwa aasta algusel sai Kuresaare kreispolitsei  kohiu poolest see seadus maksmaks kinnitatud,  et igal inimesel, kes maalt linna elama tuleb, peab seadusline pass ehk tunnistuS-kiri kaasas olema, mida ta politsei kohtule peab ette näitama. Maja peremeestele on kohuseks tehtud, et nad ilma passita inimesi mitte oma juures korteris ei tohi pidada. . - , Selles lehes, mis politsei kohtu poolest sai wälja antud, on ööldud, et igal walla ehk teise jäoSkonna ehk linna liikmel, kes pääle 30 wersta kaugel on, peab seadusline kogukonna pass olema, aga lähemalt 30 wersta elanikul peab üks ise- äraline kogukonna tunnistus olema, kes selle waStu tõrgub, langeb rahukohtu seaduse 61 alla. Nüüd aga mõtlewad ja küsiwad palju kahkledes, et kas ka need, kes oma maakonna linnas passi pääl elawad, ka kogukonna passi raha maksawad. Muidugi mõista, et nad peawad maksma, sest kui pass seaduslikult wälja antakse, siis peab selle eest ka seaduslikult maksetud saama, wahet pidamata, kui kaugel keegi elab. See passi seaduse kinnitamine on walla walitsuStele  nende ameti pidamises ja korduse alalhoidmises  wäga käsuline. KunaS siia ajani mitmed walla liikmed omale woli wõtsiwad seaduse wastaliscl kombel ilma kogukonna lubata wõeras kohtades elada, mille läbi nende kogukonna kohused õiendamata jäiwad, ei ole see nüüd enam wõimalik: sest igas linnas, kui ka maal waatab seaduse ja riigi ametnikude tecaw pilk selle pääle, et igaüks üksnes oma kogukonna walitsuse lubaga elada wõib. Ja ega kogukonna walitsuS muidu kedagi wälja ei luba, ega kellegile tunnistust ei anna, kui ta kohused mitte õiendatud ei ole. Ka on fee seadus selle poolest wäga hea, et nüüd linnades üks adreSside raamat wõib korrale seatud saada. Adresside raamat on pääle muu korduse ka selle poolest wäga tähtjas, et kui walla walitsus oma kogukonna liiget ehk sõber oma sõpra, ehk muud inimest otsida tahab see on, kui otsitawa elu koht teadmata on, siis wõib politseist wäikese maksu eest seda adrcssi raamatu järele kätte saada. Mõista on, et kui passi ehk tunnistuse aeg ümber hakkab saama, et siis ilma aja wiitmata jälle uuS peab muretsetud saama, mida ka igakord  politseis ette näidetakse. Soowin et igaüks, kellesse asi wähegi puutub, selle seadusega hästi tuttawaks saab, siis walitseb maailma kodanikude huikas kena kordus ja seadus. —tn. Kihelkonnalt. Uue usuline. Minewal sügisel 1888 tuli üks Attla küla noormees R. S. kaugemalt mere teenistusest koju. Kuida kuulda, olla tema waimulikuks meheks saanud, ta hakkanud sagedasti oma küla rahwale piibli-tund isid pidama. Kohalise kiriku õpetaja käest olla tema selleks toimetuseks luba palunud, mida ta ka saanud, oga muidugi mõista, üksnes selle tingimisega: et tema õpetus ükSne» püha ja õige Ewangeliumi usu tunnistuse põhja pääl seisab. See mees olla Inglismaal käinud ning et temal ka midagi uudist kodumaale tuua oleks, sellepärast heitnud ta sääl „Armu sõjamäe"*) liikmeks: temal käia nüüd ka Inglismaalt ajalehed. Tema piibli-tundide pidamises olla nüüd tema tõsine waimu ja usu pilt nähtawale tulnud. Tema laita awalikult mõnda Ewangeliumi usu pühat seadust, nagu nimelt: laste ristmist jne. Ka wiina, õlle ja tubaka pruukimist keelda tema kõwaSti ära. See uue usuline olla kaunis waimukaS mee» omas toimetuses, fiisgi on wähe loota, et ta omale jüngrid saab,' sest meie rahwaS on usu asjades leige ehk osast Ansekülast. Meie koguduses on möödaläinud  aastal 1888: Sündinud! 33 poeglast ja 32 tüttarlast. Surnud on 69 hinge, järgmises wanaduses: 4 hinge pääle 80 aastat wanad 8 „ „ 70 „ 5 „ ~ 60 „ „ 5 ~ v 00 ~ „ 4 „ „ 49 „ „ 3 ~ ~ 30 ~ „ 3 „ 29 ~ „ >2B last ja 4 surnult sündinud. Laulatud on 14 paari; maha kuulutatud 6 segapaari. Leeritud 21 poissi ja 21 tüdrukut. äa. *) Kes ~armu sõjamäest" laiemalt teadust tahab, lugegu RiStirahwa PLH. p. lehest Nr. 7, S, 1888 aaSta käitis- Pühast. Hea samm edasi. Kaikuks küla koolmeister pühitses Jõulu õhtut jumalateenistusega,  millest õige rohkesti osawõtjaid oli. Ka oli tema ilusa jõulupuu walmistanud, mille säraw walgu» ja ilusad ehted koosolijatele äratuseks oliwad. Lastele kinkis koolmeister jõulupuu juures waimulikusid- ja muid kasulika raamatuid. See on kiidu ja tänu wäärt tegu. X. Waldjalast. Suur õnnetus. Näärikuu  S. päewa öösel põles Jööri wallas, Jõõri külas. Riidu talu hoone maini maha, millesse 4 weist, kaks hobust ja muud kraami jäi, mis majas oli. Perekond on õnne korral häda hilpudega  wälja pääsenud. Õnnetuse põhjus on Muutmata kiri. Siin awaldame üht kirja sõna-sõnalt ja täht-tähelt muutmata, mida üks mees, kes kooliharidust saanud ei ole ja ke» oma elupäewad sulane on olnud, saatnud on. See olgu tunnistuseks, et wanaaeg ka mehe poegi kaswatas, kes ome mõtteid kirjalikult wõiwad wälja kõneleda. Kiri on järgmine: W aljalgas, 4-mal Jõulu k. p. 1888 Aus Saarlase toimetaja! Nagu ütlete, et mõnned nShja soowiwad, kuida üks Saare ma sulane, kes ise ennast õpinud ja päälegi puutuliko terwisega kirjutab; see pärast wõttan siis jälle waiwaks nattuke kirjuta. Jiga teaduse armastaja tahab ika täieliku kirja, kust kirjutaja  maim selgest wälja paistab; ise äranis nii sugused wastaStiku waitlemise kirjad, nago meil G. M.-ga ollid, need peaksid ika täielikult awaldud saama, sest kirja lühendus mahendab ka kirja wäärtust (Pole nii! toim.) mida ükski isa ma armastaja heaks kiita ci mvi see pärast soomib iga kirja saatja ka oma täieliko kirja awaldamist. Et minno kirjad nii iväga lühendud on saanud, on mind kül ka kurwastanud; aga minna kui üks alw tallo töö tegia pean seda wälja kannatama; sest pahandus ei paranda sääl ka midagi ennam. Et mul nüüd midagi uutist kirjuta põlle siis kirjutan  rahwa riietest midagi, et seega soowijate tahtmist täita wõite. Rahwa riietest on juba paljugi räägitud, kus ika õrnama sugu pääle süüd tõstetakse, et need liiga uhkust taga aijawad; aga minna arwan et sääl see tuttaw wanna sõnnake tõssi on, mis ütleb: „süü ühte patt pooleks." Nago aus neio I-. seda ka ütleb; aga minna arwan, et meeste rahwas weel ees süüdlane on, sest nago igaüks teab et noored mehed enamiste Suuremaa sees tööl käiwad kust naad ka suuremad palka saamad; wiimasel ajal on juba üsna moodiks saanud, et need ka omale säält sügisel koja tules kallewised riited kaasa towad. enamiste ka iga ühel uur taskus ja õbe rõnga» kõrwas! Noo, kellel penikesed riitet selgas, sellel ei tohi jo wihma wari ka puututa! Kui noored mehed nenda uhkust taga ajawad, ega siis ime põlle kui neiud neile ka järele tehja püüdwad; kaklemist riidid on neitutel muitogi wõimato saada, sest seda nende jõud wälja ei kanna; aga nad katsuwad ka omalt poolt kuida neil wvimalik on. Naiste rahwa riited on nüüd juba nenda mitme wärwilised ja kirjud, et seda enam kirjeldada ei jõua- Et oma ketratud lõngad seda keik wälja ei anna see pärast wõetakse siis wabriko lõngad abiks, sellest siis ka tulleb, et linnast paljo lõime lõngo ostetakse, seda prugitakse nii heasti meeste kui ka naitte rahwa riiete juures. Mõnni aasta tagasi olli meeste rahwal paljutel peenikesed poe riitest sui kuued ja püksid; aga, et nüüd naeste rahwa» isse oma koiotud peenikest wabriko lõngadega segatud riiet tegema akas sest saatik jäi ka meeste rahwa poe riiete ostmine maha. Seega on siis meeste rahwas ise igal pool uhkuse alustaja olnud, ega siis õrna sugule süüd wõi mõista, kui need ka järele teemad, need peawad jo muidugi ello maja illo ehte olema, kuita need siis meeite rohivast jämetamad wõiwad olla? See pärast armsad ajalehe kirja saatjad! ärge mõistke ühele üksi süüd, kui