Tallinna Sõber .Vs 31 ReljaS aastakäik ZaMinias, k. Skik!ist>k»u Mwl IBBZ. Ultöldve ikalthl Eestirahlville «aal jn liinnldcs. Tuleb üksksrd nadalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfors'i päriatc trükimajas: aastas L rubla, 40 kop. pool-aastas 1 rubla 40 kop, Koju ehk postiga saadetud: aastas 3 rubla pool-aastas 1 rubla 70 kop. Kuulutule» maksawad iga rea ehk selle aseme pealt S kop. Tellimised wAMgW wa««, Aak«»«Sk At»ds«»'t P»rta.ie tr»ki«ckj«s. S»t,r»«rgis s Z. S. S««a«di» 0«»vp«»« M bt. U«rt«K Z M. K»k. - K. N«t»er« k A. Mattty. - : A. Seidtwerg. A»psat»« - H. A. KoMers. A»r«s«a«H i Uh. F»«De, Maal: kuida iftiirmis kmüowd saab. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Slab valüski», krjsd Wwatz BM»« (B»uiichr°n Nsaister: Ümberwaatus. Omaalt maalt - Tallinnast - Önn-tuS mere peal, Kohtu otsused, - Noorim»»,? asjust Lihunik Stein. Metsa põlemine, Erust Bark, Rakmetest: Tulekahju Minimaali: Palwekirjad. Tartust: Üks kahtlane sõnum. Pärnust: Müüdud talukoht. Kuuramaalt: 'Mõrtsuka„gu  Wiljakaswud. Aegade täht. Peterburgist - Warane leikus, Hobuste ülelugemine. - KrommmM tl»» paltk. -- Piin sklrluv. Hi,ku«tt lugemine. > Li gjoomisefl. Moskwa-KarM raudtee. KrepowW luletahju. Hvkkaltiuiid lanu U»ö MeinpoM. - ~Wme Kurzer" toimetati. Ltmgknd lsubamaj». —Mi lauüad. - Pn>iahii,lud iulriöiptsi,?. Nlaji uur lullaiük. -- Airi Wolg» maakonnast. -- WõeraN msolt: Saksamaait. Nu«ir>a>ilngt>nuaa». - Pramjmmaalt, ,lng!i»m»aU. Ju!» lehi. Airil» teadused. Umberwaatus. Kui selle aasta hakatuses igalt poolelt rahu ja sõbrustuse  hääled kölafiwad, siis ei wõinud meie, maailma kirjut olekut meele tuletates, neid häälest mitte täitsa usaldada. Pea tõusis ka kära Dalmatfias, nihkus sealt eemale, Bosnia ja Herzegowina maadele, mida Austria riik poole kawalusega ja poole wägiwallaga oma alla sundinud on. Muidugi oli uus walitsus, rahwa soigutaöiseks  nõnda tõutanud, mida pärast, kas täita ei suutnud wõi täita ei tahtnud. Kära riigi piiretel äratas ka rahutumaid  waimufi riigi wana keha sees ja mitmed Ruthenlased  saiwad selle kaebtuse all kinni wõetud ja kohtu alla antud, et nemad Ksikslaawlaste nõuumehed ehk ööriistad olekfiwad, Katholiigi usulisi suguwendafi Greeka õigeusu kirikusse ja sedawiisi ka riigi ühenduse wasta ja üheudnsele  wäliste suguwendadega, kihutanud olekfiwad. Teised, rahwuss erakondlased tarwitafiwad seda wihawaenu kihutamiseks  RiithenlaSte wasta, ja ka Wenertigi ja mitme Weneriigi kõrge ametniku wasta, otse kui olekfiwad need rahurikkujaid ja käratsejaid kaitsenud ehk koguni Weneriigi rahaga toetanud ja pahale teele eksitanud. Palju paha sõnu langes sel aeal Austria aealehtedeS Weneriigi waSta ja need kölafiwad muidugi Wene aealehtedest tagasi, nagu see ikka on. Ja Prantsusmaal oli Gambetta walitsufe ohje oma kätte saanud ja waritfes iga paha sõna ja avalduse peale, mida tüli kihutamiseks tarwitada wõikS. Temal oli himu Weneriiki ühendatud naabritega, Saksamaaga  ja Austriaga tülisse ajada, et wesi natuke segaseks läheks ja tema siis oma kadunud kalu, Elsasse ja Lothringi  maid otsima ja püüdma minna, ise aga Prantslaste piiramata walitsejaks tõusta wõiks. Selleks saatis tema ka ühe kuulsa keelega ja wälkuwa silmadega uaesterahwaVenemaale,  mõeduwate meeste südameid põlema süütama ja oma saatja tööriStaks palkama. Mõnel wõiS himu olla, tema järel jooksta, aga õnneks ei seisa Venemaa walitsus mitte ütewaimustatud kõnemeeste ja naeste käes, waid seisab mehise Keisri ja Jsewalitseja Aleksander UI. käes, kes oma walitsufe hakatusel ütelnud oli: Mina tahan r ahu p idada, tahan oma riiki ja rahwaid seespidi kosutada, mitte nende wara ja werd luuletuse kujude tag a ajamisega pillata. Tema on seda õnnistatud sõna meeles pidanud ja ei ole ennast wäliste ärritamiSte ega seespidiste  suuruõtamiste läbi eksitada lasknud. Mõnel Austria riigi weikel naabril wõis küll himu olla, mässajaid oma enese kasuks tuetada, aga Wene Keisri tasane sõna kostab kaugele. Nemad ei usaldanud oma himu lippu awalikult näidata, pidafiwad rahu ja pantwad oma riikide uksed mässajate eest lukku. Sedawiisi wsis ähwardaw kära lämmatatud saada. Kui see ka nüüdki weel immitseb ja paremat tuult ootab, siis ei ole karta, et uueste leekama  minna wõiks, kui wäljaspidist abt ei leia. Ka kaebtuS Ruthenlaste wasta, näitab suurem olnud olema, kui nende süü, kuida kohtu otsusest wälja paistab. Wöib olla, et m»ni ütewaimustatud Kõikslawlane Wene riigi piiretes neid tuetas, Wene riigi walitsus ei ole seda mitte teinud ja rahu ja sõbrus naabri riikide wahel näitab nii tugew olema, kui iialgi. Sealt poolelt ei ole siis küll wist enam nii suurt rahu rikkumist karta, et see ka meie kohta ulatada suudaks. Meilingi protfes Berlinis, kes Saksamaa meremäe ja kindluste saladusi Wene riigi walitsesele müünud olla, on iseenesest weike asi, mis kõrge Valitsejate sõbrust kõigu- tada ei suuda. See asi on aga ka nii udune, et sellest aru ei saa, kaS neid saladust üleüldse Wene «valitsuse tahtmist mööda, ehk ka Wene walitsufe teadeS nõutud ja waSta wõetud on. Niisama heaste wõib seda ka üks ninatark alam meremäe pealki oma käe peal teinud olla, ehk seal on koguni üks wõeraS, kahewääriline käsi tegew olnud, kes wihawaenu sõbruStatud naabri riikide wahele külmata ihaldas. Kõige «vähemast on nii palju teada, et see asi PraniSlaStel mitte tundmata et olnud, ja et selle aSja üleSaudja ükS põgemnd MWWam oli, kes küll wist muud ei tahtnud, kui üksi ja ainu tüli: Seda näiwad ka mõlemad valitsused arwama, sest kusagil ei ole wähemadki tolmu wõi suitsu pilwekest näha, mida see kahetsevam juhtumine vägevate Keisririikide wahel üleS keerutanud oleks. Üksi mõlemad tegevad mehed on oma teenitud palka saanud ; Meiliug on oma teenistuse ja oma anu kautanud ja on kuue aasta peale tuhthoone saadetud. Tema üleSandja on omale wangimajaS ise otsa teinud, ja sellest Võib arwata, et tema küll ka selle paha kauba juureS juba enne tegew olnud; ega tema muidu nuhtlust kartnud ja oma elule otsa teinud oleks. Et aga Wene riigi walitsus midagi tallitust, ehk koguni midagi saladust seesuguse mehe kätte usaldanud olekS. seda on raSke Muda. Meie arwame siis ka, et Wene riigi Valitsusel selle paha aSjaga midagi tegemist ei ole. See ei wõi siis ka sõbrust Wenemaa ja Saksamaa wahel rohkem kõigutada ja rikkuda, kui Ruthenlaste asi seda Weuema ja AuStria wahel teha wõis. Kolm Keisririiki seisawad kõikumata ssbruseS ja seda sõbrust on just nüüd maailma rahuks ja eluõnneks kibedamint  waea, kui iialgi enne seda. Egyptuse aSjad seisawad ikka weel neuda, et sealtpoolt üleüldist rahu rikkumist karla tuleb, kui Euroopa riigid mitte kõiki valitsust  Wahemeres Inglaste kätte anda ei taha, kes siiS kõik suured meresõidu teede warawad lukku paneksiwad ja wõtme oma tasku piStaksiwad. See nõu paistab nende kõikuvatest pärimistest nüüd selgest küll wälja, kuida meie juba enne kirjutasime. Esiteks päriti, et Sultan oma soeawäe läbi tüli lämmataks, Waene Sultan on selle läbi kurja näpiStese wahele sattunud. Annab tema järele, stiS mõistawad teda kõik Mohammedaulesed hukka, sest nemad peawad Arabi Pashat omaks kaitsejaks: paneb tema wasta, siis ähwardawad Inglased seda aSja ise toimetada. Wiimaks andis Sultan järel ja lubas wage saata. Nüüd pärib aga Inglismaa Saadik, et Türgi walitsus enne Arabi Pashat mässajaks tunnistaks ja oma sseawäge Kindral Wolseley käsu alla aunaks. Türgi kinnitusi ei wõikS sellest aeast saadik ükSki enam usaldada, kui Sultan Arabi Pashale oma kõrge auutahe saatis. Pitka waStapanemise  järel on Türgi ülem Minister, Said Pasha konferenzis kuulutanud, et päritud tunniStuS Arabi Pasha waSta EgyptuseS kuulutatud saaks. KaS aga Inglased sellega weel lepiwad, wõi kaS mil «eel uusi pärimist tagawaraks  on, ja kaS nemad siiski Türgi fõeawäge Egyptuse rannast Konstantinopeli tagasi et saada, se on koguni teadmata. Inglismaa kahe keelised pärimised on stiS juba teiste riikide kahtlusi äratanud ja Weneriigi Saadik Onou ei läinudki pärast enam konferenzi koosolekule, kus Vaidlemine üksi selle üle Türgi Saadikute ja Inglismaa Saadiku wahel oli, tas ja missuguse kaubaga Türgi fõeawäge  EgyptuseS maale astuda lubatakse. Kuida Wene Riigiwalitsuse leht kirjutab, oleks fee ühe suurriigi anu wasta, seesugust asjata Vaidlemisi pealt kuulata. Wast fiiS, kui konserenziS SueSfl kanali üle rahuliselt nöun peetud saaks, vast fiiS saaks Weuentgi Saadik jälle nõupidamiStest  osa «Stma. Ka teiste riikide, nimelt PreuSst mõeduwad lehed tunnistavad ennast selle poole. WtekS peaks kindlast üleS pandud saama, miS päritakse, ja kui see pärimine Türgi walitsuse poolt waSta võetud oleks, stiS ei tohiks pärijad jälle koguni uue jutuga tulla. Weneriigi Saadiku pärimine on fiiS ka täidetud, nõu pidamlsed SueSse kanali pärast on ette wAlud ja Alrurrtigi Saadik wbiab nendest osa. Ka kirjutakse, et keiser Sultanile ühe oma käega kirja saatnud on, mida selle peale tähendakse, et Weneriik Egyptuse aSjust natuke kindlama käega kiuni wõta tahaks. Wahe aeal on Inglased EgyptuseS SueSft linna ära wstnud, kust Arabi Pasha salgud ilma võitlemata pSgenefiwad.  Sel silmapilgul seisab siis nüüd SuueSst kanali valitsus tõeste ja täitsa InglaSte käeS, nende laewad sõidawad kanalt pealt ja waritsewad kanali suuS. St Arabi Pasha emast Khedive alla heita töutanud ja armu palunud, se oli lühi jn't. Alt Mubalek Pasha oli temale nöun ainnid Khediwega lepitust otsida, aga sellele on Arabi Paslm ,»nsinni>d, et tema Egyptuse rahwa wolinik ja et .üanos valüsns oiekS, miS ennast 300 ilmaliku ja waimnliku ülema uonn ja otsuse peale tuetaks. Tema, kui selle valitsus,' Kindral valmistaks ennast, Inglast Egyplnklt välja ajama, ja kui Sultan oms väe tema waSta saadaks, fiiS sõdiks tema ka selle wäe waSta. Lausa sõda on ka juba lahti läinud, aga suuremat wah«ust  näidatud ja suuremat auu kogutud ei ole weel kummagi!  polel. Kuida Egyptlased TueSsi linna ilma Võitlemata  InglaSte kätte jätflwad, nenda on jälle üks kompanii  Inglasi, keS SueSst kanali ääreS wahtis oliwad, AraablaSke eest ilma wõitlemata ära jooksnud, knnni üheS kindlas «eemärgi majaS Varju leidfiwad. Neli meest oliwad wecl eemale, InglaSte laagrisse jooksnud ja seal kuulutanud, et kõik nende seltsimehed maha raiutud olekfiwad.  Teal, saadeti abi, aga waenlast et olnud kusagil leida. Araablased oliwad InglaSte maha visatud püssid üleS novpinud ja siiS jälle tagasi läinud. Et Inglismaa maamägi wilelS on, seda teatakse seal ka, sellest siis ka fee hirm tuleb, et kui umbe? 20,000 Türklast ennast Arabi Pashaga ühendakfiwad. siis peakfiwad Inglased onia laevade veale põgenema. Rahwa keSkiS laulab Arabi Pasha ka juttu wäija, et Sultani fõeawägi temale appi tuleks, e! tema Türklastega seal Kristlaste ja taganend  MnbammebaniaSlk üte karmi kohut peakS. Heinakuu 2'». raäwal on jälle InglaSte ja Arabi Pasha salkude vahel mcike lahing olnud, mikeS Inglased wöitfiwad, kellest mõned mehed langenud, kuna lahingi wäli EgyptlaSte  surnukehadega täidetud olnud.—Esiteks walitfewad sedaviisi Inglased üksi EgyptuseS ja saadavad ikka weel uut wäge juure. Kui kaua teised riigid seda kannatavad, see ou teadmata, ja kui nemad seda mitte enam ei kannata, siis on jälle teadmata, kas Inglismaa söealaewad teisi maale lasevad. On nende maamägi ka nõdrem, kui teistel, siis on nende laevad vägevad. Sealt poolt ähvardab üleüldine sõda tulema, kuida meie juba enne kirjutasime, ja viimasel ajal näitavad ka Itaalialased himu ennast Znglastega ühendada. Ka SpaniaS tõusevad  hääled. miS osavõtmist Egyptuse asjust parimad, sest just TvanialaStele oleks Suessi kanal ükS wäga tähtjas tee. Kelle voole nemad ennast aga hoiakfievad, sellest ei ole veel aru saada.