Spaanias tõStawad Don KarloS'e parteimehed mitmes paikas mieSte pead ja teemad Valitsusele hirmu. Katholiigi Preestrid ou pea wähem, pea rohkem awalikult Don Karlos'e poolt, niipalju kui se Priuz oma ninle ka mitmel kombel kurjaste sopaStanud on. Riigiwalitsus walwab suure hoolega kõigi nende üle, kes wõeralt maalt tnlewad ja pär-b nende käest selgeid paSsisi. Türgi walitsuS on Euroopa riikidele jälle üht ringkirja  saatnud, milles esiteks sellest räägib, kuida oma kohust  Monteneegro wasta rahuga ja auusast täitnud oleks ja siis Euroopa riikifl palub, Greekamaad wähemaga leppima sundida. Seda wähemad tõutab Türgi Valitsus rahuga anda ja arwatakse, et kui Euroopa riigid seda asja uue läbirääkimise alla wõtakstwad, et siis (Kreekamaale  wähem mõistetud saaks, kui enne. Rumeeniast. Mõrtsukate» üle. mida Ministerßratiano wasta katsuti, tnlewad sõnumid, et ikka rohkem süüalust kinni Võetakse, nende seas ou ka kaks naesterahmast ja endine Klndral-Prokurator. Nende juures olla palju kirjast  leitud, mis tuunistawad, et seltsimehed mitte üksi Rumeenias  ei olnud, maid ka wäljaspidiste mässajatega ühendust pidafiwad. Kinniwõetud saiwad ka mitmed wäljarändand Wenekafed ja aealehe Mnaiute" (Mdasi") Redaktor oma wennaga, kelle juures kirjast Wenemaalt ja sõnaraamat, salakirja seletuseks leiti. Mõrtsukas ei auna ühegi küsimise peale wastust ja ei taha oma seltsimehi nimetada. Tema kinnitas kohtu ees, et pea üks teine seda läidab, mis temal korda ei läinud. Bratiauo haaw on natuke sandimaks läinud ja tema ou oma mõisa reisind. Gree kamaa walitsuS ou oma wäljaspidistele Saadikutele  käsku saatnud, selle lepitusekohtu wasta rääkida, mida mõnelt poolelt Greeka-Türgi piire õiendamiseks seada  soowitakse. Ameerikast kirjutakse, et Viljahinnad alanemas on. ÜkS suur kaubamaja ou selle läbi juba bankrotiks jäänud, mitmed teised olla kõikumas. Jutu leht. Peasnud. Jutt Saksamaa r ahma-elust. Walitseja sõitis tasakeSti edasi, pööras igast kiivist hoolsalt kõrwale ja oli pitka rohuaia-müüri nurga kohta jõudnud, kui Gnstel suure õispuu põefa marjust wäljaasluS.  Temal oli weike kimbuke käes, teise käega kuiwatas silmi. - Walitseja pidas hobuse kinni ja waatas halastusega tema poole maha. Mina, miua", kogeldaS neiuke „ mina tahtsin> Walitseja  herrad paluda, seda kimbukest kaasa wötta; seal öN mõnda seeS, mida haigemajas tarwitada wõib: Natuke pesu, teüla lugemiseraamat, paar gröshi raha; seal ei ole midagi/ Mis-haigetel-Ma et> toht-ll'" küll, Gustel, pane miuu körwa." , Walitseja herra," ütles Gnstel madala häälega, waukre kõrwa astudes, /ääb tema elusse? Ta näitab wälja, kui surnu!" Mühi jutt, Gnstel, se on aga ehmatusest ja werekautusest.  Kahe sõrme pärast ei sure keegi! Nelja uadali  pärast on ta terme ! Edasi !" hüüdis tema ja liigutus  ohje. Junialaga Traugott, Jumalaga!"' kõlas wuriftwä wankre taga, mis nüüd kiiremini sõitis. Haige näu üle jooksis walus liigutus, kui weikestel lastel enne nuttu. Tema pööras waewaga pead ja tegi silmi wähe lahti, aga suust ei tulnud sõnakest. Haigemajas bli ülem äüusa Mõisawalitseja noorepõltne  sõber Siineks kodu. "Arst ütles, et elu poolest midagi  karta ei oleks, kä loodaks tema, et teisi sõrmi alles hoida wõiks. PitkalisekS wõiks paranemine ikka minna. Walitseja jutu peale, haige waimunödrusest, ütleS arst: Mi se tee midagi; sesugused haiged ott just minu meele järel. Nende juures ei ole nende enese tarkust karta, mis sagedast hullem vu, kui MeMõdrus; nendega wõib rahulist,  korralist teed käia-' WM selle teate Teie, et mina iseäranis nõdrameeteliste, ja waimu-haiguste arSttMP' armastan: Saame näha, kuida uuendud elukord, uued paigad ja ihuliku walu kannatus tema peale mõjmvad." ..Tänine küll õige fandiste", ütles mõisawalitseja, ,tänine ou walu teda nii tuimaks teinud, et mitte wähemadki  tttndmiseäähle annud ei ole!" Ma, nüüd temal waesel weel walu ei ole! Se tuleb mast, ja senlla ei wöi meie parata, kui seda ka jõudumööda  wähendada katsuma." Paranemini läks, kuida arst etteüleluud oli, pitkamesi, aga korraliste Efimetel nädalitel oli Traugott Kenanurmes alaline jutt. Keda lima saadeti, seda saadeti ka ? natuke" haigemajasse,  ja walitseja ise käis mõni kord kuulamas. SõuuMid oliwad ikka haed. Haigetuppa ei saanud kuulajad lastud; seal põdeflwad mitu meest, keS ühe ehituse juures raSked wiga saanud oliwad. Walitseja ise nägi oma haiged kaks korda rahulist  magama, kolmandemal korral, kui temaga rääkida wöis, kinnitas Traugott, wauna lahke uäuga, et temal mähe walu ja haigemajas wäga hea põli oleks. Aegamööda timgisiwad teised juhtumised haiged jooksupoiss!  unustusele. Lehma lautas oli söratõbi ja ööd ja pääwad pidi haige loomade eest hoolt kantud saama; siis saadi üks päiline kartuhli-warguselt kätte, ja wiimaks tuli pea-all Kutser Priidik wõttis Köögi-Miina. Pere oli muidugi kõik pulmas ja mitu aega ei olnud muust juttu. Tühja aseme peale köökis, astus esi-tüdruk Gustel ja tema asemel pidi Mõuluni", kus uus tuli, üks palganaene  karjalautaS aitama. Walitseja praua oli Gusteliga kötiS ülewäga rahul, kes seda ametid nii wirgult kätte sai, et praual enesel suuremad ülewaatamist tarwis ei olnud. Marjakeetmise juures oli aga praua ühel pärast lõimel oma /Auguste" juures köökis, kuida teda nüüd mõisas nimetati. Enne lõunat oli noorik Miina mõisas käinud ja rõõmuga omast uuest elust rääkind. Kui ta toit nii hea ei oleks, kui teenistuses, siis oleks laud" ikka koguni  teine asi. Mina saad nüüd ka pea kahekümneüheseks", ütles Miina, ,paar aastad lendawad rutuga, peaksid ka pea muutuse peale mõtlema." „Ei, ei mina taha, mina jäen selleks, mis olen!" oli Gustel kostnud. Pärast lõunat hakkas lahke praua ka töö juures juttu tegema. Mmda siis Teiega asi ou, Gustel? Sinuga ja tallmeistrega? Waata, Sa oled wiisakas tüdruk ja minu süda walutakS, kui wiimaks ka selle tee peale sattuksid,  kui Maali!" Mumal hoidku, Walitseja praua!" hüüdis neiuke punastes. Moh, ehk Sa tea", ütles wauna praua lepitateS, „mina seowin Sulle head. Näen aga ikka, kuida punane So ümber luurib, ega Sa siis seda küsimist pahaks panna wõi. Mis Teiega on. mis sellest peab saama?" „MiS mina parata wöin, kui ta luurib?" ütles GuStel tõreletes. Minu pärast käigu käte peal, mind tema ei saa, ja weel nüüd koguni mitte, ei iialgi, mitte eluaeges!" Näitas, kui käiks märisws läbi neiu keha. /Miks siis just nüüd koguni mitte?" et mina temast midagi tean, mitte just selWei tea, aga ''kitückafi' aiwöm Aa kui ühest inimesest midagi kurja paha selgest ei tea, siis ei tohi sellest rääkida.  Mina ei lausu ka sõna ühegi wasta, aga temale enesele ütlekstu suu siSse, kui Aigi tuleks. Seda tema ka teab ja sellepärast luurib" ta, küi kass palama pudru ümber ja. ei usalda ligemale. Ei, selle üle wõite mureta olla, Walitseja praua, mina ütlesin juba, miua jään 'eluksaeaks  selleks, mis olen!" tasa, GuZtel!"' Kui se ei' ole/siis wõib teine olla. Ka minu meele järel ei ole tallmeister, oma töötusega, ja Sina oled tema jäüks liig hea. Aga eks maailmas ole rohkem mehi; eks Nendest ükski Sinule ei kõlbab Ncttlkt- wähtis 'nii Hoolsast katla sisse, kui oleks se puua marjade M, niis päkgesfe tõusis. „Tei. olete Minu wasta nii hea, kui lihane ema," ütles Gustel, pitkamesi lusikast liigututes, Meie olete nii hea, et Teie' ei Uaera, sellepärast räägin Teile. Aa, Walitseja pcaua, üksou küll minu meele järel, aga fiiski —. ega se armastus ei ole; minul on hale meel tema üle, nii hale meel, et elu-aea tema eest hoolt kanda tahaksin, kui weike lapse eest, ja seda waadrike.  seda mina ei wõiks, küi mehele läheksin; selle parast jään selleks, mis olen." /Aga Auguste!"' hüüdis walitseja praua kohkudes, ,M se nenda ? mina ei tahtnud uskuda! Waeüe Traugott  seisab Sinu südames? Kuida se ometigi tulla wõiS? Gnstel, mõtle järel, eks se ole patt, kui tema pärast eluõnne enesest tõukad ! Sina ja 'Traugott ! Ei, ei, se ei ole hea, Teie mNemad ei wõi kokku säada!" Meda miua tean kull temale minna ei' wõi mina iialgi; ega tema mees ei ole km teised! Aga teda hoida ja kaitseda, et rahwas temale ülekohut ei seda ei wöi minule ükski keelata! Oleks tema aga juba siin! Teda ei tunne ükski, nenda kui mina teda mina üksi! Ükski ei ole nenda tema hinge sisse waatand za sellepärast  ei armastada teda laiasilmas ükski teine, kui mina üksi!" Iseennast unnStetes laskis wabisew neiuke oma käsi rippuda ja waatas hiilgama silmadega läbi akna, kui näeks kaugel, kaugel seda armastud pead, mida kaitseda tahtis, kõige elu-aea. Mõistlik praua oli selle aea sees oma mõtteid korda seadnud, kuida selles asjas olema ja tegema peaks. Moh, kas tead, Auguste, ütlestema, ja puistas wiimsed marjad katlasse, ~kaS tead, mina rõõmustan ennast Sinu usalduse üle ja ei taha Sinu wasta rääkida. läe aga kindlaks. Küll tuleb õige mees enne ehk pärast, siis Zahkuwad sesugused mõtted iseenesest. Nüüd liiguta aga katlas heaste ümber, et marjad põhja ei körwe; mina pean söötmise juure, lehma lauta minema." Weel waatas praua kord lahkest tagasi ja ruttas wälja; jäi aga tee peal, köögi ja lauda wahel paar kord seisma, wangutas pead ja mõtles: „Mida kõiki noore rahwa juures näha ei saa! Pean kord oma mehega rääkima!" Jõuluks, kui Traugott juba kümnel nädalid haigemajas oti, saatis mõisawalitseja-praua temale kingitust. Suure saia, raswase worsti, kirju westi ja kakS hiilgawad höbethalred.  Meid ka kingib ometigi jälle ära," ütles mõisawalitseja,  pani aga neid siiski teiste asjade juure. Wana poõti-eit, kellega asjad saadetud oliwad. ütles tagasi tulles: Mraugott laseb tuhat kord tänada ja soomib  Walitseja hercale ja prauale head Uut-aastad. Kui mind jälle linna sadetakse, siis peaksin temale tema Pühapääwa  riided kaasa wõtma; Tohtre herra annud luba, pühaääwal teistega hospidali kiriku minna." /Leakfiwad teda kirikukäimisega rahule jätma", urises mõisawalitseja, ,mis tema sest teab! —" Muuefoowist saatis küll haigetetallitaja?" lisas praua juure. Mi, Traugott ise", ütles wanake, , näitab se nüüd mi rk wälja, veen ja puhas, kui suur herra!" KakS nädalid pärast seda astus mõisawalitseja linnalaada!  trahteri ja leidis seal hospidali arsti, kes sööma tulnud oli. t,Teretamise järel ütles arst: /Wäga hea et Teiega kokku saan, wana sõber, pidin Teile juba kirjutama, ja et se minu armsam töö ei ole, seda Teie teate." pMis siis on, Tohter?" Mahtsin Teile Teie haige pärast kirjutada, aga eks asi sigi suusõnal paremini." Moh, mis asi haigega on?" küsis mõisawalikseM Ma mina tahtsin kord järelpärida, eks ole juba aeg, teda wäljalaSta?" , Kuulge, wana sõber. Selle inimesega on isewiifi asi. Haawad ou pea paranend. Käsi peab küll weel hoitud ja igal pääwal uueste sidetud saama, ja enne mõnda kuud ei tohi Traugott ka kergemadki tööd teha. Siiski saadaksin mina teda tulewal nädalil koju, kui. kulu tema enese kanda oleks. Waest rahwust laseme meie küll sellel terwise-järjel wälja ja anname nende omaksetele kindlaid õpetusi. Kui nemad siis ühe mõistliku ema, naefe ehk õe hoole all on, siis läheb asi korda küll; kui nendega aga hooletumast ümberkäiakse, siis tnlewad mõne nädali pärast suurema hädaga tagasi, mida sagedast enam arstida ei wõi. Rüüd tuleb küsida, kas Teie haigel kodu hoolekandjad on, ja kas kulu kannab? Selle järel pean mina siin tegema. Temale oleks küll suureks kasuks, kui weel neli kuuni kuus nädalid minu hoole alla jääda wõiks, siis saadaksin  teda täides terwises koen. Aga, mis Teie arwate?" Mina arwan, Teie jätate haiged oma hoole alla. Meie Graf kannaks kulu, ka siis, kui se mitte tema kohuS ei oleks, ja on minule iseäranis käsku annud, tema eest hoolt kanda. Temal oli paha meel, et mina teda mõisa Võtsin. Onu juures ei oleks sefuguft õnnetust juhtnud " Mh, mis", ütles arst, /ea! oleks ka mõnda juhtuda Võinud! Kas se juhtumine peale seda just tema õnne tu s oli, seda wina ka ütelda ei wõi. Ütelge ometigi, wana sõber, oli se inimene tõeStenödrameeleltne? Oli küsin mina, sest nüüd on tema seda niisama wähe, kui Teie ja mina!" /.Tohter!" Ma, ja, se on sedawiifi, wana sõber. Se Traugott on minule üks tähtjas mõistatus olnud ja mina olen tema hinge teraselt tähele pannud, kui tema sõrmi pestu ja fidendasin. Mina mõtlen seda: Tema on üks nnmene kes, kui kõrgemate seisuste liige, korralist teadust ja osawust saanud oleks. Teda oleks siis ühte kooli saak tud nuS alama-waimuliste laste heaks asutud on. Tema oleks raskemini ja hiljemini õppinud, kui korralised lapsed; temast ei oleks suurt õpetud-meest saanud, aga üks kor- kuida seda tuhanded teised on. Selle asemel tarwitati teda maast madalast tühja nalja ja pilkamise eesmärgiks. Esiteks tegiwad s>.da tema wennad-õed, siis tema kaaskoolipoifid ja wiimaks tema kaasteeuijad. lialgi ei ole ükski kannatusega tema küsimiste peale kostnud, iialgi ei ole üks inimene temale kaastundmist, armastust ega abi tegemist näi tanud, iialgi ei ole ükski seda kindlad mõtet temast wõtta püüdnud, et tema rumal oleks. Nenda on tema natuke hiljemini tärkawad waimujõuu idud lämmatud. Se seisab kõik felgelste minu silma eeS. Aga üht mõistatust, üht suurt imelikko mõistatust ei ole mina ülesarwata suutnud; se on se, kuida sesuguses elus, selle waese inimese süda nii pehmeks, hing mi tõeste suureks omas puhtuses jääda wõiS. Räägin mina temaga, siis maata b tema minu peale, selle selge Johannese»filmaga,