hulk on Kõigeköroema käsu järel 235,000 mehest 212,000 mehe peale Vähendatud. Baltiskist. Meie weike linnake seisis Pühapääwal,  selle kuu 30 pääwal rõõmu kahinas. Lõune aeal ujus uhke sõidu-laew ühe soomuslaewa saatusel meie lahe peale. MaStis lehwiS kuninga lipp ja pea kolas sõnum läbi linna, ek sõidulaewa peal keegi wähem ei oleks, kui meie armastatud Keisri-Praua ise, oma kõrge wanematega  Daam Kuningaga ja Kuninga-Prauaga. Daani kuninglik sõidulaew Manebrog" ja soomuslaew M. asusiwad Pakrisaare ja suuremaa wahel ankrusse ja läbi tuule lendasiwad sõnumid, et meie Suur Keiser pärast lõunat Danzigist tulles ka meie lahe peale jõuaks, siin oma kõrget Abikaasat ja kõrgeid wõeröid teretaks, viimastega jumalaga jätaks ja Keisri-Prauaga ühes Peterburgi tagasi sõidaks. Kell 6 kostsiwad kõrge mere poolt suurtüki paugud ja ajasiwad kõiki rannale ja sadamale, kellel se iialgi wõimalik oti. Uhkest ltibises suur sõidulaew „Dershawa" ligemale, tema järel soomuslaew  pZarewna" ja nüüd teretas neid „St. omalt poolelt, kõlamast terasest suust. Baltiski sadamast sõitfiwad aurulaew Mwina" ja mitmed paadid linnawauematega  ja teistega, kes Riigi-Isa, tema kõrget Abikaasat ja Daani kõrget Kuningapaari ligemalt näha igatsefiwad, ehk kellel koguni lootus oli. neid teretada tohtida, lahe peale wälja. Pea oleks selle juures õnnetus juhtund. ÜkS neljast mehest fõntud paat, milles Linnapea Demin ja piirwahi Kapten von Brückner istusiwad, sattus Mershawa" ratta alla, sai jäult purustatud, täitis ennast weega ja kõik kukkufiwad merde. Mershawa" pealt saiwad  aga abi-bojed neile kätte wisakud ja kõik saiwad peastetud. Kuida meie kuuleme, on Baltiski Linnasaadik ja Põhja-Ameerika Konsular-tallitaja G. Kalk peastmise juures wäga tegew olnud ja stn Keisri Majestäti poolest ühe p Dershawa" abi-boje mälestuseks kingitud saanud. Kõrged wõerad pidafiwad Baltiski lahe peal lõunat ja kaua weel särasiwad laewatuled läbi pimeda öö. Kell 10. aeal lahkufiwad Daani laewad ja pärast seda sõitis ka meie armastatud kõrge Walitsejapaar koju poole, ja on uuemate sõnumite järel 1. selle kuu pääwal heas terwtseS Peterhofi jõudnud. Meil oli Baltiskis peale nädalise püha ka weel kahekordne teine. Lahe peal oliwad kõrged wõerad ja peale selle sai Keisri uimepääw pühitsetud, Meie linn säras siis ka nii uhkes tulleehtes, kui jõud kandis, ja randas oli noor rahwas tõrwatündret põlema pannud. Tartust. Eesti''laulupidu sai Leikusekuu 27. paamal  lõpetud. Kuida juba enne teame, oli se pidu esiteks Kõrgest onsa Keiser Aleksander 11. 25. äaStase kroonimisepääwa  jnbelipiduks plaanitud. Kokkutulnud oliwad umbes  500 lauljad ja mängijad meesterahvast ja naeSterahwast.  Mõlemad kontsertid, 26. ja 27. Leikusekuu pääwal  läksiwad wäga heaste korda ja leidsiwad palju kiitust. Kõnest pidafiwad Candidat Treffner ja Tülk, wiimane nimelt Eestlaste wanast ja uuemast aealoost ja mõnest mehest, kelle töö ja waimuwägi meie kodumaa elu muutnud  ja edendanud on. Pidu sigis ja lõppes rõõmustaval  korralisel kombel. Wabrikutöö ja käetöö näitus sai selle kuu 16. pääwa!  Tartus algatud. Näitusele on palju häid asju saadetud,  meie peame aga ruumi kitsuse pärast nende tööde an mist teiseks korraks jätma; niisamati saame ka edas- M.i st selle põllutöö näituse üle kirjutama, mida Lei-29.  pääwal Tartus algati. ... p . bawist. Grobini raudtee jaama juures jooksis - u 24. pääwal üks kaubarong teise peale, mis jama  seifis. Liikuwa rongi mashin ja kaheksa wagonid on lõhutud; teist kihutas raske hoop kaks versta tagasi. Seis va! rongil on üks wagon lõhutud. Üks Konduktor on laa ratud. Kuida õnnetus tulnud seisab kohtu ülekuulamise  all. Pr lerbur g i st. Keisriga ühes Danzigi reifistwad Suurwiirstid Wladtmir ja Aleksei Aleksandrowitsh. Saatusel  oliwad peale selle Hofmeister Graf Woronzow Dash?ow,  Admiral Batakow. Wäljaspidiste-asjade Minister von GierS, Kindral - Adjutant Wojeikow, Flügel - Adjutantid Grai ? susfjew, Würsi Obulekski, Obrist Graf Shuwalow,  Kapten Würst Shahhowskoi ja Saksamaa sõewäe asja iaU raja Kindral Werder. - Daani Kuningas ja Kuninga-Pcaua astnfiwad Leiiusewu 29. pääwa õhtul sõidu-aurulaewa peal reisule, kodumaale. Daani sõealaew ,St. oli juba homikul Kronstadist wäljajooksnud ja pärast Wene-ltpu  teretamist Tolbuhhini tuletorni juures ankrusse läinud. Wene sõealaewad „Nasbointk« ja ,NajeSdnik' saadan ad kõrgeid wveraid läbi Soomemere. -- Kuida ülemal kirjutatud, oli ka meie Keisri-Praua oma kõrgeid Wsne wüd saatma ja oma kõrge Abikaasale Baltiskist saadik  u > m reifind. - > Wene aea lehed oliwad esiteks Keisri reisu üle koguni .mid, wast kaks pääwa pärast seda, hakkati selle reisu tähtsat mõnu igalt poolelt arutama. Rõõm selle sõbrusetähe ja rahutähe üle on muidugi igal poolel üks ja sesama. Et aga Kolme-Keisri-ühendus Wenema, Saksamaa  AuStrla-UngrumaaZwahel, mis pärast wiimast Berliini  Kongressi äralagunes, uueste ülesehitud saaks, selle wasta kirjutab nimelt Sõbrus oleks wäga hea, aga ühendust ei oleks Weneriigil just mttte tarwis. Ühendus seaks Weneriigi enese käed kinni ja tooks aga üksi teistele kasu. Nenda oleks nimelt AuStria- Ungruritk wiimast waral Bosnia ja Herzogowiina maad omale mõlnud, Weneriigi pärimist ei oleks aga ühendatudssbrad  ühegi! wiisil tuetand ja edendand. Pawlowski parkis saab KõrgestZnsa Keisri Aleksander  11. mälestuseks üks kujusammas selle paiga peal ülespandud mida tema iseäranis armastas. Samma kuju  on üks leinaw ingel. Kindluse-, ehk Peter-Pauli kirik saab seespidi uueste ja uhkeste Väljaehitud. Kullatamise kallal on mitmed  meistred tööl. Suure jäu selle ehituse kuludest kaunad  tuntud raudteede ja ka Balti raudtee ehitaja P. U. Gubouin. Uus Söea-Minister Kindral-Adjntant Wannowski tallitab oma ametid wäga agarast. Nenda on sõeawäe moona seas, mis juba wastawõetud ja wäljamaksetud oli, wiies jagu nii sant olema leitud, et seda tarwitada ei wöi. Moonawalitsust on Minister ühel homikul kell 11 waatama tulnud, ei ole aga mitte üht ametniku tööl leidnud.  Neid on sellega wabantatud, et nemad selle asemel kell 5. saadik tööl oleksiwad. Kui aga Minister kell poolwiis  teadmata tagati kuli, oli tuba jälle tühi. Nüüd saada ametnikkude hulk wähendud ja nende tõö-asg mää ratud. Alamatele Ohwitseridele on palka juure lisatud, siiski saamad endisest sõeawäe kulust 10 millioni rnbla kokkuhoitud. Jumal õnnistagu! - Hhiiua Erasaadik Markii Tseng reisis Leikusekuu 28. pääwal oma Riigiwalitsuse käsu peale Peterburgist Pariisi ja andis asjatallituse oma abilise Liu Tahshea kätte. Kahe kuu pärast tuleb Markii Tseng weel kord Peterburgi tagasi, siis faawad Kuldsha asjad täieSte tallitatud  olema. Kronstadist. Selle kuu 28. pääwal läksiwad Kronstadtis  meremäe palgiwirnad põlema. Suure tööga ja waewaga peasteti suurem jagu palgi virnadest ja ümberkaudsed  majad. 5700 palki on aga ikka ärapõlend ja kahju on umbes 60,000 rubla suur. Ta mbo wi st. Tulekahjude poolest seisab tehtud arwu järel Tambowi kubermang kõige kõrgema pulga peal. Aastast 1867 künni 1871 oliwad 3038 tulekallju ja 8,403,000 rubla kahju. Aastast 1872 künni 1876 tõusis nende hulk 4370 ja nende hind 13,778,000 rubla peale. Aastal 1875 oliwad 852 tulekahju, aastal 1878 juba 1019. Aastast aastasse tõusewad kahjud ja tegiwad wiimiste  wiie aasta peale läbisegamini 2,755,000 rubla wälja. Sap oshko w' ist, Rjasani kubermandust. Talwwilja oraksele teeb üks putukas suurt kahju, keda enne weel nähtud ei ole. Deaal zewost. Bahmuti maakondas lekaterinoslawi  kubermangus on maa all, 61 sülda sügamas üks kord kiwisoola leitud, mis 11 sülda paks on. Ba kust, Kaspia mere äärest. Krassilnikowi kiwiõli kaewanduStest kogutakse kiwiõli ühe järwe sisse, mis 6 werSta pitk, 2 werSta lai ja S jalga sügaw on. Se järw on nüüd põlema läinud; leek tõuseb 20 sülda kõrgesse,  suits katab kõik maa ja palawus on nii suur, et ligemale, kui kahe werSta peale minna ei wöi. Kardetakse,  et tuli mitu nädalad kestaks ja ka maa alla, kiwiõli  soonede külge tungiks. Wjätkast. Talurahwa waesuS, mis mitme-aastasest  wiljaikaidufest ja teistest wiletsustest tulnud on, ajab rahwast nii suurel hulgal wäljarändama, et se juba rohkem  kui põgenemine wäljauäitab. Kaugele Amuuri jõe maadele, teistesse kubermangudesse ja ühest maakonnast teise rändab maene rahwaS, kus aga tükikest leiba leida loodab. Kursk ist. Lojuksetõbi on nii kangest möllamas, et nimelt Nowaja Sloboda külas 450 lojuksest 130 surnud, 190 haiged ja 130 weel terwed on. Ühes teises külas olla 270 lojuksest aga weel 30 järel. Pihkvast. Linad on sel aastal õige heaste korda läinud. Ka viljasaagiga ollakse rahul. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Berliinist kirjutakse 27. Leikufekuu  pääwal: Meie Kaiser Kronprmz ja nende saatjad jõudsiwat erarongiga õhtul kell 8, 40 min. Hanuowrest Berliini. Ootamata rõõmuga leidis Kaiser wakshallis Suurwiirstid Sergei Aleksandrowilshi ja Paul Aleksandrowitshi,  kes hulga Ohwitseridega teda teretama tulnud oliwad. Ilma abita astus Keiser wagoni treppik alla ja Suurvürstid tuliwad, kui enne wäeteenistuse kombel teretand oliwad, tema wasta. Mõlemit kõrget wõerast wajutas Keiser oma rinna wasta, neile mitu kord suud andes.  Peale weerand tundi rääkis Keiser Wene Vürstidega, Suurwürst Sergei oli Preussi ratsaväe Obersti, ja Suurwürst  Paul preussi ratsawäe Leitnanti mundreS. Danzigis oli linn juba 27 Leikuse-kuu pääwal lippudega ehitatud ja kalli tekkidega kaetud. Würst Bismark  jõudis selle pääwa õhtul Stettini raudtee peal Zoppoti wakshalli, kus linna ülemad teda teretafiwad.. Temaga ühes .li tema poeg Graf Herbert Bismark tulnud.  Õhtul kell 9oli Kaiser Wilhelm Berliinist wälja sõitnud, temaga ühes Kronpriuz, Meklenburgi Suur-Herzog,  sõeawäe kohtu ülem Kindral von Albedyll, kohtute ülem Wirkl. Geheimrath von Wilmowski ja mitmed Adjutantid.  Leikusekuu 28. pääwal homikul kell 6 jõudstwad  nemad Danzigi. Ametlikud wastawstmifed, auuwahid  ja teised ülesnäitused oliwad ära keelatud. Ilm oli wihmane, aga kell 9 aeal lahkufiwad pilwed, mere peal oli aga udu ja Wene laewu kardeti udu pärast nii wiiwima, et Keiser oma kõrge wõeraga enam linna tnlla ei jõuaks, kus ArtuShosis uhke lõuna walmistatud oli, waid et Keisrite kokkutulemine üksi mere peal oleks. Keisrile  ja tema saatjatele oli sõidulaew ,Hohenzollern< walmistatud  ja rutuga saiwad kõik löuue-tarwitused ka selle laewa peale saadetud. Tund tunni järel oodati sõnumid et Wene laewad näha oleksiwad, mis aga wiiwiS, kuuni kell juba rohkest 12 peal käis. Kui sõnum tulnud oli, et Wene laewad paistaksiwad, sõitis Keiser oma saatjatega,  Wene ja Preusii Ohwitseridega raudteel sadamasse ja sealt sõidulaewa peal oma kõrge wõera wasta. Uhkest wäljaehitatud laewad teretasiwad wastaStikku  suurtüki Mürinaga, harjend kombel 101 pauku igalt poolelt andes. Wene Keiser sõitis peale, kus Keisrid üks teist liigutad südamega wäga sõbralikult teretasiwad, niisamati Wene Keiser Kronprinziga. Pärast ou Weue Keiser tüki aega Würst Bismarkiga lahkest rääkind.  Telegrafi läbi oli sõnumid saadetud, et kõrge wõeras  ometigi linna tuleks, rutuga sai Artushofis lõuna uueste walmistatud ja köit linn oli rõõmus ja kahinas. Danzigi lahe peale oli Wene laevadest üksi Mershawa" tulnud ja asus ankrusse »Hohenzollern< Keisritega ja nende kõrgete saatjatega sõitis sadamasse. Sadama batteriidest  kõlas suurtüki mürin wasta, Preussi meerewäe-koor mängis Wene Keisrülauln ja rahwahulkade keskist kostfiwad  rõõmu-hõiskamised. Esimeses tõldas sõitfiwad mõlemad  Keisrid; Saksamaa Keiser kandis Wene Gardiwäe mundre, Wene Keiser Preussi Mani mundre Mustakotka tähega ja paelaga Kõik on ennast Wenekeisri Lugewa ja priske wäljanäituse üle rõõmustand ja täheli pannud, kuida rõõm tema nägu liigutas. Teises tõldas iStufiwad Wene Suurwiirstid Preussi mundres, Saksamaa Krouprinz  Wene mundres, ja Meklenburgi Suur-Herzog. Nende järel sõitfiwad Würst Bismark, Wene Ministred, Wene Admiral Butakow, Wene Saadik Saburow, Saksamaa Admiral  von Stosch, Kindral von Barnekow, Adjutantid ja teised ametnikud. Wene Kindral-Konsulatis saiwad kõrged wõerad musiku-kooridest Wene KeiSrilauluga teretatud, auuwahid oliwad ette seatud, uulitsad ja majad seisiwad auuehtes ja rahwahulgad liikusiwad rõömu-hõiskamisega uulitsatel. Kell 6V. algas lõuna, kuhu ka kõrgemad linna ametnikud, seisuste ja kogukondade eesseisjad kutsutud oliwad.  Ilm oli jälle wthmaseks läinud, aga rahwaS oli siiski rõõmsast liikumas. Kell 8 oli lõuna möödas; Keisrid ja nende saatjad sõitfiwad läbi särawate uulitsate linnast wälja, Keiser saatis oma kõrget wõerast weel sadamast  saadik, kes siis kodumaale, Keiser Wilhelm aga Berliini tagasi sõitis. Aealehed kirjutawad palju sõbruse  wäljanaitustest, anu-andmistest, ilust ja uhkusest, aga seda ei suuda meie siin mahutada. Austria-Ungrumaalt. Kui sõnum Wene ja Saksa Keisrite kokkutulemise üle Wiini jõudis, fiS oliwad mõned awalitud hääled esiteks kohkund ja kartfiwad. et se ehk lõdwendamist Saksamaa ja Austria soja sõbrust wahel tähendaks. Nüüd on aga kõik juba aru saanud, et Saksamaa  sõbrad ikka ka AuStria sõbrad on, et st kokkutulemine Euroopale kindlad rahuaega tähendab, ja rõõm ja lootus elawad igal poolel. Prantsusmaalt. Sõnumid Alshiiriast ja Tuneesiast  on ikka wäga pahad, ja erasõnumid on weel pahemad, kui ametlikud sõnumid. Mässamine Tuneesias on pea alaliseks läinud ja ka usaldus Tuneesia Bey enese peale on wähenemas. Haigused niidawad Prantsusmaa sõeawäge  ja ikka on uusi järelsaatufl tarwis, et mulgud wähegi  täitetud saaksiwad. Lille linnas saadeti ühel pääwal  mitmesse majasse weiked kastikesed tundmata käe läbi kingituseks. Kus neid aga lahti tehti, seal kargasiwad dynamiiti padronid põlema ja haawasiwad ümberseiswaid inimesi. Saatjaks peeti üht lukuseppa, keda RiigiwalitsuS omal aeal nende kloostrete lukkude lõhkumiseks tarvitas, millest mungad väljaaetud saiwad. Mitmed kohtukäimised oliwad teda pärast waeseks teinud ja kättemaksmiseks oli tema nendele surmakastikesi teinud ja saatnud, kellega temal  tüli oli. Selgeks ei Võidud tema süüd teha, aga awalik hääl oli tema wasta ja ka tema majaperenaene oli teda korterist wälja saatnud. Nüüd on tema seda