suures looduses on, waStab poisike wabandates, et .teised" madudega weel koledamaid tükka teha. Seesugustest toorustest ja elu edenduse takistustest kurwal meelel jutuStates, kuuleme järsku naermist ja wee peale plaksutamist. KakS poissi wihuwad wemmaldega sawiaugu «veepinda. .Muri" seisab kiunudeS kaldal ja sirutab käppa wee poole. Wist on wesi weel külm. Astume  ligemale, waatama. Waene siil ujub jea-tükkide wahel sawiaukus ja on wäfimuseS juba põhja «vajumas, aga poisid ei lase teda kaldale ronida. Meie kärgatame: .Mis Teie üleannetumad teete, selle waese loomaga!" —- Weikem poisike waStab kawaluseta: .Meie uputame siili." Wanema poisi valged löõwad punetama, tema kogeldab wabandateS, et nüüd wast meele tulla, mida koolmeister siili tulust looduses rääkinud, ja läheb piinatud looma külmast weest wälja tooma. Muri näeb, et poisid nüüd nii ellaste siiliga ümber käiwad ja ka tema .auh, auh" jääb tasasemaks ja «vaikib wiimakS ära. Siil on põesa ääre, pääwa paistele kantud, kus ennast raskest waewak ja hirmust toibutab, edaspidiseks tõukude ja putukate häwitamiseks  kinnitab, kes muidu «võimust wõtaksiwad ja kenat loodust laaStaksiwad. Muri ja poisikesed lähemad tasasema ja kergema südamega koju poole, kui see muidu neil olekS Võimalik olnud. See oli tarwiline ärkamine tärkama! kewadel. Saadaks Jumal igale looduse-roojastale õiget äratajat! Meil on meie käigul mõni nähtus silma torkanud, mida keegi heaks kiita ei wõi, mis meid, igaüht omal kohal tegewusele, Jumala looduse kaitsemisele kutsuwad, niipalju kui nõdra inimese mõistus annab ja jõud kannab. Nüüd oleme jälle koju tagasi jõudnud, kuS igaüks oma tööle läheme, et kõik asjad majaS head olekfiwad. g. Bt. Üleüldised politika sõnumid. Greekamaa poolt lastakse ridade wahelt lugeda, et werised tülid Türgi-Greeka piirel ometigi Greeklastest algatud  olla. Mõnelt poolelt kinnitakse koguni, et erakondlased  neid tülisi .targu" toimetanud, et nendest segadus ja kära sigineks, TrikopiS oma Ministritega taganeks ja DelyanniS jälle pukile asuks. Greeka Kindral Sapundzaki  ja Türgi Kindral Ejub Pasha on aSja sõbralikult arutanud ja kokkupõrkamist .eksituseks" tunnistanud. Kui palju elu ja termist see .eksituS" maksnud, see on rkka weel teadmata. Greekamaa poolt on rahukorra toimetamine  alganud; kaks aastakäiku maakaitsejaid oliwad kohe koju lastud, kolmaS pidi pea sedasama õigust saama. New olla kokku 50,000 meest, see on natuke «vähem, km pool kõigest Greekamaa sõeawäest. .Kõik rahwaõ" pärida nüüd niisama suure himuga rahu, nagu .kõik rahwaS" sõda päriS. nii kaua kui DelyanniS Minister oli. Waene .kõik rahwaS". kelle heal ikka pasunast kõlab, kui ka wõimusmehed,  esimehed ja wägimehed sisse puhuwad, ilma et .kõik rahwaS" aimaks, missugust lugu tema nimel puhutakse  ja keda ja mida pasuna-healed äratawad! Ka olla korralisele sõeawäele juba käsku saadetud piirelt taganeda  ja ainult korralist garnisoni senna jätta. IngliSmaa poolt antakse nõuu. Greeka sadamaid wahi alt wabaStada, et laewasõtdud jälle algata wõiksiwad. Sadamate lukuStamine  on Greeklastele ütlemata suurt kahju teinud. Maanteed  on seal «viletsad. reisimine ja kaupade wedamme kaid enamist merd mööda. Sadamate lukustamise kuulutus oU nii kohkutawalt mõjunud, et walitsuS ja rahwaS päid kautafiwad  ja kõiki läewu seiSma jätfiwad, weel enne, ku« selleks sundiwat asja oli. Reisijad ja kaubad jamad senna, kus just oliwad. mis palju takistust, häda za kaM tegi. Selle .«vaimustuse" järjed saawad wist GreeklaStele weel mõneks aeakS meele jääma. KuningaS on Korfu saarele reisinud ja läheb sealt wõerale maale.  .«»lgarias  kuulatakse nende asja läbi, keS eunast Burgose lumaS Würst Aleksandri ja Minister Karawel. wi waSta kokku mandunud oliwad. Rohkem kui pooled nendest olla wõerad  Wenelased, Greeklased, Montenegrrnlased. Öösel, selle kuu' 4. ja 5. pääwa wahel oliwad nemad ennast Garanow t majas kogunud, nimelt ka endine Wcne pealik Zobakow, kaks Greeklast, kaks Montenegrinlast ja kaks Bulgarlast. Nende nõuu olnud Würsti Burgose ja Altose wahel elusalt  ehk surnult kinni wõtta ja Korawelow'it ara tappa. Kolmkümmend meest, üliõppija Kobokow'l juhatusel, olnud selleks malmis. Telegrafi traadid pidiwad katkt leigatud, mässamine kuulutatud ja Wene sõeawäe sissetungimise ette walmistatud saama. ÜkS talumees. Mlhalow, on asja üles annud. Zobokow on lahti lastud, künni eeskuulamised lõpetatud on. Sobranza-saadlkute malimised Bulgarias ja Zda RnmeliaS on käsil. Endine Minisker Zankow, saadab kirjast WürSti ja tema M«m-strite  wasta wälja, oma maa ja wõeramaa tagakihutajad katsuwad igal poolel wihawaenu Würst Aleksandri waSta lõötsutada. siiski arwatakse. et WürSti sõbru rusuwal enamusel  walitakse. Zda-RumeeliaS oliwad selle kuu 14. vääwal kolmkümmend saadikut walilud, nende keSklS ainult  neli wastarääkijat. Teistest walikondadest ei loodeta küll WürStile nii suurt wõitu, aga ikka wõitu. PreuSst Maapääwale ei olnud uue Kiriku-seaduse Kuninglikku kinnitamist selle kuu 14. pääwal weel kätte saadetud, miS aga mingisugusest takistusest ei tulla waid ainult sellest, et selle asja kord weel kätte ei ole jõudnud. BerliniS peetakse suurt kunsti-näitust, millest kõige maade kunstnikud oma töödega osa wõtamad. Näituse algusel on Keiser ja Kronprinz kõnest pidanud. KuuluS historikuS, Leopold vonßanke, on selle kuu 11. pääwa õhtal ära surnud. Tema oli ligi 91 aaStat wana. Kõik õpetatud maailm leinab seda meest taga, kes selgust aealou  sisse toonud on. Paar pääwa pärast seda on ka kuulus  historikus, Professor Waitz ära surnud. PreuSsi Maapääwal on Baron Hammerstein pärinud, et nüüd, kus Katholiigi kirikule rohkemat õigust antud on, ka Ewangeliumi kiriku wõimuskonna piired piakstwad laiendatud  saama. Walitsuse poolest on temale waStatud, et selle ettepaneku läbirääkimiseks just nüüd mitte paraS aeg ei olla. Sprembergi linn, kuS Sozialistlased hiljuti  nii suurt kära tegiwad, on weike söea-oleku alla pandud.  Graf Herbert Bismark saada Riigikanzleri  efi neseks abiliseks nimetatud. Baieri Kuninga  kaSsa aSjad on ikka weel ripakile ja kipuwad suurt kärgatnst riikiS tegema. Wist ainult KuningaS Ludwig 11. aitamiseks on Keiser Wilhelm üht pooleli ehitatud  ime-shlosst kõrge hinna eest oSta tahtnud, aga Kuningas  Ludwig tahtnud ainult selle kaubaga müia, kui ostja shloSsi tema plaani järel walmiS ehitaks, nimelt Prantsusmaa shloss VersailleS' järel, ja Prantsusmaa Kuningate,  Rooma Keisrite ja teiste kujudega täidaks, kellest mitmed Saksamaa waenlased, teised koguni kõige inimesesugule  teutusekS oliwad, nagu Nero. Caligula ja teised sarnalised. Seda kaupa ei wötnud Keiser Wilhelm waSta wõtta, ühelt poolelt suure kullu pärast, sest tema erawaranduS  ei ole nii suur, kui mõnel teisel KeiSril ja Kuningal,  teiseks ka sellepärast, et tema mõne KeiSri ja Kuninga kuju omaS majaS et taha. Kaup on flis ka katki jäänud, Baieri Kuninga häda on endine, Ministrid tahawad ametist lahti saada ja keegi ei taha nende järeltulijaks  minna. ASjad kipuwad nii wäga hukka minema, et Kuningas Ludwig sel wiisil enam kauaks walitsema ei wõi jääda. Alkerslebenis, Thüringi maal, on selle kuu 12. pääwal hirmus raske wihmasadu olnud. Mitmed inimesed on surma saanud, mitmed majad on woolawast meest ümber lükatud, põllud on paljaks ujutatud. Mõni sada kodulooma on ära upunud. Belgias «valmistatakse  jälle üht suurt kokkutulemist ette, mis Nelipühi nädalil  BrüSseliõ piab peetud saama. Belgia peanõuukogu  on kõiki maad ärritajatega täitnud ja katnud, nagu wõrguga.  Brüsselis ei wõi walitsuS enne ühtigi teha, kui Bürgermeister appi kutsub. Bürgermeister omalt poolelt wõib küll kokkujooksmisi uulitsatel keelata, kui sellest linnale  kahju karta on, kokkutulemist üheõ saalis ei wõi tema aga mitte keelata. Tahawad nüüd Sozialistlased, keS keelega .töökamad". kära teha, siiS koguwad nemad ennast saalides ja woolawad sealt kokkuräägitud  aeal uulitsatele, kuS weike wägi nendest enam jägu ei saa. Brüsselis kogutakse küll wäge, kaS see aga aitab, kui kärad ja lõhkumised lahti lähemad, seda ei wõi ette ütelda. Wägi saab seal aga Kindral van der Smisseni käsu all seisma, keS SozialistlaStel esimesest mässamisest juba tuttaw on ja see wõib ikka nende .waimuStust" natuke jahutada. Austria Ungrumaal, ehk õigem Ungrumaal  üksi, on suur kära. Ungarlaste mässamise aeal, aastal 1849, kaitses Kindral Hentzi Ofeni linna, miS Ungarlastest ümber piiratud oli ja langes wiimakS wahwas  wõitlemtses nende wasta. Tema mälestust on Austria  Kindral Zansky nüüd sellega auustanud, et tema all seiswate rügementide pealikud selle kuu 9. pääwal auupärgasi  Hentzi haua peale wiifiwad. See on Ungarlaste rahwuSlitku tuhinat keema pannud. Esiteks kogusiwad Pesti suurkooli üliõppijad ennast kokku, tahlfiwad Kindral ZanSkile nenda nimetatud . kassi de-mufikat" teha ja tema aknaid sisse wisata. Õhtal weniS wiiesaeane üliõppijate rong ja määratu hulk kõiksugu rahwast Kindral lanSky korteri ette, keS aga kodu ei olnud, ja tegi seal suurt kära, mõne tasasema seltsilase manitsusest hoolimata. Kära oli nii kardetaw, et kaupmehed omad poed kinni paniwad. Ka kasarmi eeS tehti niisama sugust kära M Politsei keelust hoolimata tungifiwad kirju rongi liiked üle silla Ofeni linna, Hentzi mäleStuse-samma peale sibulatest pärgasi maha panema, kuida nemad ütlefiwad. Seda alatumat tegu, ühe wahwa sõeamehe teutusekS, keS oma kohuse täitmises langenud, suutis Politsei keelata. Pärast on weel peakommando  maja eeS inetumat kära tehtud, kuuni Politsei rongi lahutada jõudis. Sellest ei ole Ungarlased oma auu" kohendamiseks aga weel küll olema arwanud. waid on Maapääwal Mintster-Präsident TiSza käest waStust pärinud, kaS tema seda teada, et AuStria sõeawägi Ungarlasi  oma auuStamisega langenud Kindral Hentzi wasta .teutanud", ja mis tema teha tahta, et seesugust teatamist"  enam ette ei tuleks. TiSza on waStanud. et tema arwamist mõõda siin kedagi et ole pahandada ega teutada tahetud, et aga ikka seda piakS tegemata jätetama. mida kahel wiisil tähendada wõib. Et Ungarlased ennast selle inetuma karraga ise teutanud on, seda ei uäi nemad märkama.  Haritud inimesed ja rahwad auuStawad igal poolel  langenud sõeamehi, ka flis, kui need nende eneste wasta sõdides langesiwad. Ga! izias näiwad aSjad ikka weel õige pahad olema. Lembergist kirjutakse selle kuu 12. pääwal: .Baligrodi linn LiSko maakondas põleb heile lõunest saadik. Ka Nadworna linnas on miimasel ööl kahe nädali seeS teine suurem tulekahju olnud." Silmanähtawalt  on siin tigeda politikuSte kurjad käed .rahwa kasuks" tegewad olnud. Maa-tormiseadus on ka Herrade-maja  poolt wasta wõetud ja sedawiisi kindlaks saanud.  -- PratsuSmaal seisab Prinzide-wäljaajamine Pärlamentis,  aealehtedeS ja rahwa kestis jälle kui tähtsam asi pääwakorral. See asi on ühe kommisnoni nõuupidamise alla antud ja kuida näitab, ei saa Prinzid, s. o. nende sugukonna liiked, kes kord Prantsusmaal walitsenud on just mitte kohe wälja aetud, aga walitsusele peab õiguS' antud saama ja Priuzi ilma protsessita üle piire saata, kellest Wabariigile tüli karta on, kes ühegil wiistl Kuuing. riiklaste tähelepanemist rohkem oma poole kisub, kui Wabariigi  Ministred heaks arwawad. KartuS näib kõige rohkem  sellest tulema, et lühikese aea seeS kaks Orleans'i PrinzeSst wõeramaa KuningkojadeS mehele saanud on, Prinzcss Maria Daanimaa kroonipärijale, PrinzeSs Amalia  Portugali kroonipärijale. Prantsusmaa on Comoro saarestiku, Madagaskari ja Ida-Afrika wahel, omale wötnud.  Idapooline suurem saar, Moyotta, on juba aastast 1843 saadik Prantsusmaa omaks wõetud. Läänepooline ja kõige suurem saar on Komoro; nende wahel on weikemad  saared Johanna ja Mohilla. Kõik neli saart kokku on 2t>24 ruutkilometrid suured ja nende peal elada umbeS 68,000 inimest Saksamaa .Zdaasrika SeltS" olla muist neist saartest juba enne ära ostnud, et sellest aga suuremat tüli tuleks, seda ei kardeta mitte.— Oberst Herbinger, kelle süüks anti, et tema sõjata Langsoni linna KhiinlaSte kätte annud, on selle kuu 14. pääwal ära surnud. Tema matusel, miS selle kuu 16. pääwa peale määratud oli, tahtis Rochefort suurt kära Ferry waSta teha.  Inglismaal  «vaieldakse ikka weel lirimaa seaduse üle. Ühelt poolelt ei tahetud Gladstone ettepanekut koguni mitte teisele  lugemisele laSta, oga 27 wabameelilast, keS enne juba Gladstonest ennast lahutanud oliwad, kostsiwad selle eest, hirmu pärast, et Gladstone muidu oma ähwardamtst täidaks  ja Parlamenti lahutakS. Teine lugemine oli selle kuu 20. pääwa peale määratud ja arwati, et sellega kõik see ettepanek lõpetatud ja surnute sekka luetud saaks. Seadus,  miS lirilastele sõearnStade kandmist keelab, on ühe aasta peale pitkendatud. SpaniaS hakkab Don KarloS jälle oma nõuu katsuma, kuida mässamist teha ja selle mõnul troonile ronida wõikS. Kuida juba teadustatud, on tema üheS awalikkuS kirjas Alfonso XIII. Kuningaks kuulutamise waSta tõrelenud. Tema ise on Jtaliast Schweizi reisinud, et Prantsusmaa ligemal oleks ja sealt tuld lõõtsutava wõikS. Prantsusmaa walitsuS kinnitab, et Don KarloS seal mingisugust abt ega tuetust ei pea leidma,  aga SpaniaS et usaldata heitlikku naabrit õiete. Noore Kuninga nime pärast on palju waidlemist olnud. Mitmed ringkonnad tahtfiwad temale nime Fernando panna, sest nummer 13 ei olla õnnelik, ka õnnis KuningaS ise olla soowinud, et tema poeg Fernando nime alla ristitud saaks. Kuninga-Praua tahtis aga oma Snnsa mehe mälestust sellega auustada, et poeg tema nime kannaks, tähendas selle peale, et SpaniaS kõik Aifonsod head Kuningad olnud, et Papst Leo ka seda kardetud numret kannab ja siiski ükS kõne parematest ja targematest Paapstitest on, ja tema tahtmist on täidetud. Paavst on ka waderite keSkiS ja noore Kuningale on sellepärast Leon teiseks nimeks pandud.  SõbruS Paapõti ja Spania Kuninga-koja wahel on suur; sellepärast wõib küll Don KarloS oma lootust warna riputada, nii kaua kui Jumal selle auufa PaapStile elu ja termist annab, keS Jesuitlast ja nende mässamisehimust  et armaSta, kellel ka kindlust küll näib olema, seda salalikku seltskonda pressi all pidada. AlduyaS, Valenzia  maakondaS, on selle kuu 13. pääwal üheS nitroglycerlni  wabrikuS glycerin põlema kärkanud. mis läbi wabrik HSwitatud sai ja 18 inimest surma leidsiwad. JtaliaS on Parlamenti-faaditute Valimised enamist Kuningriigi  ja tänife Ministeriumi sõbru Parlamenti saatnud, miS maailma rahule kinnituseks on. Aetna mägi Sizilia  saarel on juba mõni aeg kangest tuld purskamas olnud.  Mitu pääwa oliwad ümberkaudsed maad paksu suitsu ja tolmu all, maa alt kostsiwad kanged raksumised ja köminad. Lama-ojad woolasiwad kange wõimuga wälja ja kippusiwad Ümaerkaudseid maid ja linnast häwitama; Biankavilla, Belpasso ja Nikolasi peale sadas bimsteini puru jn liiwa. Selle kuu 11. pääwal hakkasiwad laawa woolud kahanema ja maa-alused köminad oliwad «vaikinud.  Öösel, selle kuu 12. ja 13. pääwa wahel oli paukumine  uueSte tõusnud ja purskamine kangemaks läinud. Kholerast on wiimasel aeal wähe sõnumit tulnud. Esimeses  pesapaikaS näib see tõbi vähenenud, teistes aga kaSwanud olema. VenedigiS oliwad selle kuu 11 pääwal 19 inimest haigeks jäänud ja 6 ära surnud.