Sakala . U 4. Wiljaudis, 2. Weebruarituu päewal 1883. vi. aastakäik. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissek o rd. Poliitika leht. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek. Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wiljandist: Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek! uus raudtee. Viljandimaalt: Kündjad ilma tellimata; rahwa ütclmed nääripäewal. Pärnumaalt: Jõulupuu. Tartust: Linda abikontor. Tartumaalt: Raudtee äpardus;  köstri õnnetus. Riiast: Konwent lõpetatud; pidu kuberneri herra auuks; Kubermangu Zeitungi kuulutus. Peeterburgist: Juubeli päew; kroonu metsade suurus; Saksa „Mö!drid." Harkowist: Suurest wõidust. Twerist: Ebausk. Kasanist: Wang armu laanud.  Kuulutused.  Loorenz ja Loore. 111. Toitmisest. 11. Tubakas ja tema kahju. I. Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 24. Januaril s. a. Pärnus Endla saalis. presidendi J. Tootsi juhatusel oli pitk ja elaw läbirääkimine seltsi maja plaani, ehituse ja sinna majasse tulemase kaupluse sisseseadimise üle, millest ka seltsi auuliige hra F A. Conze oma nõuuga lahkest  osa wõtma oli tulnud. Hui linna ehitusmeister  (architekt) plaani järele seletas, et seltsi maja ehitus ligi 20,000 rubla maksma läheb, mis hinda nõuupidajate poolt kalliks arwati, siis sai küsitud: „Kas ei oleks lasulisem ostetud platsi ära müüa ja selle asemele platsi malmis majaga osta, pealegi kui üks selleks sünnis maja õuue ja kõrwalise hoonetega 12,000 rubla eest linna sees saada olla?" See küsimus sai läbirääkimise alla wõetud, mispeale maja ostja toimekonda sai palutud nimetatud maja järgmisel  päewal waatama minna. Et seltsi endised põhjuskirjad (statuutid), mis 12 aasta eest liiga lühidalt kokku pandud on, ega seltsi kaupluse kohta, mida tahetakse ette wõtta, neis midagi ei räägita, siis saiwad endiste punktide juure palju uusi lisatud ja manu, kus tarwis, täiendatud. Põhjuskirjad (uuendatud)  saiwad ette loetud, selts kiitis neid heaks. Wõeti nõuuks, neid Wene keele tõlkida ja siis riigiwalitsusele  kinnitada saata. Tulemase aktsiade ehk osakirjade peale raha kirjutamine wõeti ette. 5300 rubla sai sisse kirjutatud. Uue eestseisuse Valimine wõeti käsile. Kõik manad eestseisuse liikmed saiwad koosolejate poolt ühel healel uueste walitatud. Kassahoidja  abi J. Jaakson palus ennast ametist wabastada,  mis ka sündis. Seltsi poolt awaldati ta töö eest, mis ta seltsi kasuks on teinud, tänu ja tema asemele  sai Jööpre mõisa rentnik hra J. Juntson walitatud. Aruanne seltsi toimetustest möödaläinud (1882) aastal. Seltsi kassas oli puhast raha 500 rubla. 6 °/c> peale Välja laenatud . 200 „ Kokku 700 rubla. Möödaläinud aastal on seltsi koosolekust 7 Pärnus ja 1 Wändras ära peetud saanud. Pitkemaid  kõnesi on neis koosolekutes 23 peetud. Nimelt on pidanud: esimees J. Toots 6, üliõpilane N. Sõrd 5, kooliõpetaja A. Wärat 3, ülempreester M. Suigusaar  2, õnnis C. R. Jakobson, J. Jürgenstein, J. Tammann, L. Raudsepp, J. Friidolin, Hanser ja A. Sõrd igaüks ühe kõne. Kõik need kõned puuduwad  teaduse piiri, mis põllutöö ringis seisab, nagu näituseks: Põllul mulla rohkuse sigitamisest, noore kariloomade kaswatamisest, põllutöö koolidest, eesti lehmadest, Siberi katkust, õhust, meest, toitmisest, toitudest,  elust, looduse Võitlusest, pärandamisest, piima talitusest, lahutuse teadusest, külgi hakkama haigustest ja muud. Peale selle on seltsil möödaläinud aasta wältusel mõndagi tähtjad nõuupidamist käes olnud läbi rääkida, nagu nimelt: Kuida meie weikese põllupidajad  oma maa saakisi lasulisemalt kaubale wõiksiwad  toimetada; raudtee puudus ja kahju mis sest meile tuleb, läbirääkimise alla wõetud ja palwe sellepärast  Kõrge Riigiwalitsusele sisse antud; seltsi poolt maade ministeeriumi küsimise peale meie maa lammaste  pidamise üle wastatud; nõuuks wõetud ja pärast otsuseks tehtud koduloomade, põllu- ja käsitöö näitust tulewal suwel Pärnus ära pidada; pealegi on selts platsi ostnud, kus ta omale maia tahab asutada, et tulewikus sinna kauplust sisse seabldÄ. Kõik need kõned, nõuu pidamised ja otsuse tegemised annawad selget tunnistust, et meie selts ka mullu aasta rahwa maimu ja silmaringi laienduseks Kõrge Riigiwalitsuse poolt kinnitatud põhjuste sihil seadusliselt on töötanud. Sellega on ta jällegi näitanud, et tall elaw isamaa armastaw töö wõim sees on. Selle wõimu jõuul saab ta ka edespidi kõik Võimsad takistused, mida talle wõrguna edenduse teele ette heidetakse, ära wõitma ja oma armsaid suguwendi pimedusest maimu walgusele juhtima. Küll peame tunnistama, et meie põllutöö selts möödaläinud aastate toimetustel agaralt on töötanud, siiski ei tohi aga ka siia juure nimetamata jätta, et ta sellega meel kaugeltgi kõik teinud, ehk omale ette seatud märgile jõuudnud ei ole: suurem hulk töösi on alles hakatusel ehk pooleli. Endise aja tuimus hingab alles kaugelt meie suurema hulga suguwendade peal ja hoiab nende maimu pimeduse  kammitsas, niiheasti põllutöös, majapidamises, karja kaswatamises, kui ka igas muus tähtjamas töös - ja toimetuses, ja just see tuimus on enne niisama ka möödaläinud aastal meie seltsi tööle suureks takistuseks  olnud. Sellegipärast ei tohi meie agaramad pojad rahwa seas kässa põue pista ega ütelda: „ju küll saab," ehk „mis minu asi üksi mõjub!" Ei mitte nõnda, maid ikka enam peaksiwad mõistlisemad endid ühenduses kokku hoidma ja ühel meelel helduse, armastuse ja kannatusega oma kitsama silmaringiga suguwendi pimeduse kütkest peasta püüdma. Selles Samaaria mehe töös ei tohita koguni wiibida, ei ka mõninga weikese kulu peale waadata, mis see halastuse  töö ehk tuua wõiks. Kõlwatumaks nimetas kristlik maimu wabastaja sulast, kes oma isanda käest kaupluseks saadud talenti higirätikusse mässis ja maa sisse mattis, mõtelge, et see aruldane kallis tähendamise  sõna maailma Lunastaja suust ka meie seltsi töösse mõjuwalt puudub ja siin teadus annetega ehitatud  rahwa poegi elawamale tööle sunnib. Jah, kes mõnegi waatepilgu maimus meie rahwa praegusest elust ja olust läbi laseb lennata, peab tõega tunnistama,  et meie isamaa nurmel tööd palju, aga tegijaid  pisut on. Sellepärast tõttake kokku kange Kalewi Võsukesed ja sirutage endi käed jõuudu mööda tööle, seal juures aga kõiki ise teadusi, auu ahnust ja enese tühje kiituse kõlina püüdeid enestest kõrwale heites. Olge armastuses wennad wendadele, nii kui tõsise Eesti Põllumeeste Seltsi liikmetel sünnib olla. Kõr- gema waimuannete osalised jagagu oma waimu Varandusest  madalamaile ja tehku seda uhkuse, kiusu ja kadeduseta. Igal ühel olgu pea sihiks oma armsa isamaa ja rahwa kasuks elada, neid teenida, ning tehku seda wäsimata kindla meelega, küll siis meie seltsi töö rahwa seas usaldust leiab, nii et nad sest suuremal mõedul hakawad osa wõtma. Jõledaks saaksiwad meid tulema põlwe rahwas nimetama, kui meie loomuse poolt päritud waimu ja sõna annet, miska oma isamaa rahwa kasuks wõiksime töötada, Jumal teab kuhu halpides ära pillame. Kui meie aga oma suguwendade armastust siin ilma elus endile pea üles andeks oleme pidanud, nende head elukorda püüdnud kõrgendada, siis hiilgab meie waim Eesti rahwause taewaS lui helkiw täht igaweste. Tõtake siis tööle, kallid sugnwennad oma armsa isamaa ja rahwa kasuks, kellel seks wähegi jõuudu ;a mõistust on, ja raiuge omad nimed osakirjade alla kirjutamisega  seltsi maja müüride sisse tulema põlwe Eestlastele  jäedawaks mälestuseks. Presidendi abi, hra Suigusaar, tuletas meie Kõrge Keiserliku Majesteedi heldust Eestirahwa wastu koosolejatele  meele, mispeale otsata Vaimustusega kolm korda „ hurraa" ja „Jumal Keisrit kaitse" lauldi ja Riigiwalitsust  ja Riia praegust kuberneri herrat elada lasti. Hra P. Kull, kui seltsi liige, astus ette, laskis Eestirahwast, seltsa ja Pärnu Põllum. Seltsi eestseisust  järgemööda elada, mispeale koosolejad igakord kolmekordselt „nad elagu" laulsiwad. Tulewane koosolek lubati kahe nädala pärast ära pidada, kus siis ka seltsi käest küsitud saab, kas uut maja ehitada, ehk malmis maja osta, sellega lõppis koosolek. Raudtee, mida Riigiwalitsus Tallinna ligidalt Keila jaamast kuni Pärnu, mäe tarwiduse wedamiseks ehitada peab tahtma, teeb siin linna töö kui ka maarahwa  seas suurt rõõmu kihinat, sest ega siis (nii räägitakse) talurahwa kaubal Pärnus enam nii pitka seisupidu ei ole, kui praegu, misläbi wiljahinnad siin palju odawamad on, kui muial linnades, waid ta saaks sedamaid teed Tallinna poole wõtma ja sealt raudteel pealinna ehk ka laewaga wõerale maale rändama.  Nagu teada, seisab Pärnu sadam iga aasta kuni kuus, wahel ka seitse kuud kinni ja kõige selle aja peab maarahwa kaup linna aitades kamitsaS olema. Poliitika ringwaatus. Wenemaalt. Sellest saadik, kni Keisri Ma jesteedi omad sõnad tema truu alamatele lootust andsiwad,  et ammu oodatud kroonimise püha enam kaugel ei saada olema, walmistatakse jälle uueste õige agaraste  selle tähtsa pidu wasta. Moskwa, wana wägewate  Wene Zaaride linn, tahab suurel päewal ennast nõnda toredasse ehtesse panna kui iial wõimalik; linn peab kenaste tuledega walgustatud olema, milleks ükst 50,000 rubla arwatakse ära kuluwad. Kõik wõera riikide saadikud, keS praegu Pecterburgis lvii-