siis kõige selle õnnetuse põhjus. Meie teame ja näeme, et meie isa-isad on tublid ajapidajad olnud,  sest seda tunnistawad meile need ara kumanud  õuna-puu kännud, mis siit ja säält aedadest  hulga wiisi leitakse. Kust see siis tuleb, et aiapidamine meie käe all mitte enam ei edene? Aid ei wõi ilma kärneri abita ja harimiseta midagi  kanda ja iga põllumehele, kellel aid on, ütlen  ma, et ilma kärneri kunsti mõistmata ei wõi aiast midagi saada. Kui õunapuud ei saa samlatest puhastatud, kui nende juurde püäle ja kändudu ümber ei saa korralikult mäge pandud ja kui kuiwa oksad ei saa ära saetud, siis on ikka saak ja kasu kehwa poolne ja see kaebdus kuulda: „Ta ei too meile midagi kasu sisse." Kes aga teisite olla soowib ja kasu tahab, see olgu hoolas ja lugegu wirgaste niisuguseid raamatud, mis selle asja kohta tema täädust laiendmvad, küll ta siis näeb, et kõik tema maja ja aiapidamine  edasi läheb ja mitte tagaspidi ei käi. Tulcwikus  loodame põllumeeste koolid seda miga parandamatu  W. Mägi. Kihelkonnalt. Armas „Saarlaane! Et sa ikka tõsiseid ja lüheldaseid sõnumid soowid saada, siis ole nõnda hea ja mõla wastu ja anna töistele ka tääda kui arivad kõlbawad Kihelkonna rahwa elamisest mõni sõna. Aruldast  uudist pole minul küll mitte pajatada, sest et midagi iseäraliku siin pole ette tulnud. Minu  tänane kirjeldus on põllumeestest. Põllu pidajatel ci ole tänawune suwi sugugi röõmuStam ega meelt mõõda. Kewade oli kuuni Juuni kuu nii möga külm ja miin. Juuni kuu oli jälle nii kõrmctaw palam, et rohi ja mili näis ära könvemad.  Juulikuu tõi küll wihma, aga mitte enam sooja; täna on juba 3t). August ja meel ei ole ilmade põõrmist tunda. Tänzivlms suivi on üsna waesust rahwa sekka külmanud. Kewadiue wilu sa Juuni  kuu palawuS ei pannud mitte üksi heina ja wilja kaswu kiuni maid ka loomade sekka sigines hirmus põrna tõbi, mis mõne mehe loomade poolest üsna waesesse olekusse  jättis. Iseäranis wcel Mid, keS oma raha sisse tuleku lootust loomade paale oliwad pannud. KeS küll omad loomad põrna tõbe eest jõudis terweks  hoida, ei leia nüüd loomade ostjaid, sest keegi ci julge iga aasta sel musil siia tulla loomi ülesse ostma, olgu küll, et selle Augusti kuu sees seda tõbe pole Ms kihelkonnas enam kuskil pool kuulda «ShtsWsle tuldnud olewat. Wilja kass» voolest on tänawune suwi üsna waene: RuM uõhti kõrre poolest kaunis kena enne leitust wälja paistmad «ende kohtade pääl, kus ruki-oraü minema sügise ussist ajamata jäi; aga otsa poolest oli la nii waene, et mõni mees mäematt  seemne kätte saanud. Mils sa omale rukki seemne magatsinist Lzrareu mai'e rilznud laeziama. Mere üärcS võllC»sstel on parem rukki olnud, sest «eed kuulukie ema rnkki-ssak keskmiseks anoawad. Et rukki mili metsal Äc maade fees nii kergeks jõi, ormamkk sek mlnud olewat et Juuni kuus rukki õilSmne aial möga rohkest mesi kasteid oli, see pea: ruemre zzsnda et mitte mmn ei saa:...o  te.mam. õrad »s nii waesed, et kõige paremates kohtades  waemM iecmue wõib kälte saada. Lartuhwlid  näikse üksi üsna lopsakalt kaswowad, aga ks«M« sZ, et «edsnkmise tõbi mõveS kohas peab juba kalla! olema. Ka beina »aok on tanawu suwc muldidrsi srrraec  kolmanda jõu näbem. --lekeb. kes ketradel Tuurelcmaalc raha tecnisun  lõknd Asima, tulewod säalt ka rnamistc kcr- gctc laskudega tagasi. Tallinnas, kns iga suwi puusepad üks rubla ja weel rohkem pääma palka saiwad, saanud tänawu suwi kop. paamas,  ja sellegi pääwa palga eest pole iga pääwast tööd saada olnud. Waene lugu küll, kes wõib seda parandada! —Mõne nädala eest warastati Kih.- kiriku wallas Wikki külas Mihkli talu peremehe, Peeter Reht, raha ära, seda olnud paale kuus sada rubla. Wäga rohkest olnud süäl manu hõbe rublasid, nii kui kuulnud olen, paari saja rubla osa. Ka pool imperialisid kuld rahasid olnud sääl. Nädali pärast  tuli wargus wälja, kes keegi muu ei olnud, kui peremehe enese endine sulane. Tema rumal mehike oli kohe oma saaki ära purjutama pannud. Natuke rohkem kui sada rubla on waras ühe nädala  aja sees ära pillanud. Praegu istub mehike Kuresaares mangi hoones kinni. Tallinnast. Wäljarändajaid on, nagu ajaleht „Nevalcr Beobachtcr" teatab, 16. skp. Wene maalt Tallinnasse pool wangiwiisil tagasi jõudnud. Nemad ei ole enam jõudnud edasi minna ja on teele kinni jäänud Neid olnud ühte kokku 6 meest, 4 naist ja 5 last. Neid pandud esitiks Tallinna wangimajasse korterit pidama. Nõnda käib nende käsi, kes ilma jõuuta  ja rahata mööda maad hulkuma lähemad. Hale! Baltia maade kohtud, nagu „Nowosti" ja kõik suuremad pealinna lehed tcatawad, saada warsti tähelepanemise määrt mõõdul muudetud. „Nagu täada" ütleb leht, ei ole Baltia maade kohtud wiimsete aastate sees ilmunud parandustest  sugugi puudutatud saanud ja sääl kestaroad ikka meel manad kohtud, mis riigis mujal olcwate kohtutega kokku ei sünni, edasi. Appellatsioni ehk edasi kaebamise ja kaebamise saadus kohtute otsuste ja käskimist? üle on Baltiamaades nii mananenud ja keeruline, et see sagedaste ka Valitseja  scnatillc raskusi teeb. Senator Manasseini nõuandmise pääle, kes oma rewideerimise ajal Baltia maades suure loosikonna puudusi säälsetes kohtute korras on leidnud ja üles näitanud, peetakse  praegu aru, muudatusi, mis aeg uõub ja mis ära ou tuutud, ette wõtta. Reo. Ztg, Nagu Grashdanin teatab, on minister komitees  miuemal nädalal uueste nõu peetud, Wcne keele jalale säädmisek Baltias. „Zciig. f. S. u. L." teatab, et neil pääwil  üks senati ukas wälja on tulnud, mis politsei  poolest trahwimise õigust ainult 13 rublani määrab. Ihunuhtlnsc ja mängimise õigust ei anta politseile enam mitte. Podoolia knbcrmattgnst. Nende pääwadel  tuli just juhtumise kaupa üks suur kuritegu ilmsille.  Litetshewi linna ümber on palju kroonu metsast, ja hulk metsawahtist; nende seas oli ka üks Dabrmvolski.  Hiljuti leiti metsast üks pool põlenud surnukeha. Kohtumõistja tuli asja järel kuulama, ja jäi mcisawahi Dobrowolski juurde ööseks. Selle wäike poeg ivaatas kohtumehe käekotti, ja ütles: „Zsa, sellel härral on ka niisamasugune ! käekott, kui sell teisel härral." Ehmatanud isa hakkas poega maigistama. Kohtumecs aga küsitas j poisikest ja nüüd tuli wälja, mis jahti mctsaj  maht õnnetumate reisijate pääle pidas. Dobrowolski  on kinni ivvetud ja ootab mängis oma teenitud palka. Krimmist. Kole tegu. „Hi!ja aja «st põletas  siin üks Tatar-Samoiloglu oma tütre ära. ün mli üles ja mees langes kohtu kätte. Nüüd rn Simfcropoli kamewlhomvi («ztrnmiM kohus teda 11) aastaks Siberisse mangi tõssse mõistnud. Nimetatud Tatar olla kolmanda naesc mees. Tütar olmck temal csimcM naescp. WSõ- Ras ema ei sallinud tütarlast, ct miimane isale üles rääkis, et ta name pidada teiste meestega ümber käima. Naenc andis mehele nõu tütart ära wiia, aga kuhu? Pidi esiteks oma wanemate juurde wiima, kes Eupatori kreisis elawad. Aga ! mõtles mees läks metsa, tegi tule üles, kus siis nüüd oma ainust last tule riida paale pani ja selle moodiga temale piinliku otsa tegi. Mõtles wist, ct tema Allahlle meelcpäralist tööd oli teinu! Hispaanlaste käratsemise tuju Karoliini saarte pärast ei taha ikka weel ülemirma, ehk küll Hispaania  kuningas ise seda wõimalikult püüab lämmatada.  Aga esiotsa oliwad ministrid ise seda õhutanud; nemad lootsid, et selle wiisiga rahwa silmad nende eneste päält pidid ärapöördud saama, ja nende walitsuse wigad tähelepanemata pidid jääma. Aga kära on juba liiale läinud. Madrittis oliwad ühel pääwal arwata 6 tuhat inimest kokku jooksnud. Kui nemad esite wäljastpidiste  asjade ministri maja ees oma kõrid said lõhki kisendanud, läksid nad tropis Saksa keisri saadiku maja ette, kiskusid Saksa riigi sildi maja ukse päält ja Saksa lipu katukje päält maha, wedasid  neid pitki uulitsaid ja tallasid neid jalgadega. Walentsias ja Bartseloonas on niisamn sugused kärad sündinud ja seitungid walawad nagu õli tulesse seda ikka azadcS: Suur Hispania riik pidada kas wõi sõda Saksa riigi wastu tõstma; aga Karoliini saartest ci tohtida mitte nii palju, kui must küüs kannab. Sakslase kätte jääda. Bosnias tegi üks rööwlipäälik, Milan Nikolitsch,  juba mõnda aega jöuukamatele inimestele hädaohtu. Wiimaks pakkus rvalitses selle rööwli pea eest 800 dukatit. Mõni aeg pärast seda tuli üks mees, nimega Zawitsch, ühe inimese peaga kohtu ette, tunnistas oma toode Nikolitschi omaks ja nõudis pakutud hinda. Tema olla, seletas ta pitkemalt, seepärast Nikolitschi seltsimeheks heitnud, et tema soowitud pcat kätte saada ja nüüd olla see korda läinud. Kohus kuulas järele, ei leidnud ühtegi inimest tapetut olewat ja maksis Zawitschele 800 dukati wälja, kes kohe see pääle ära kadus. Nüüd teatakse aga rääkida, et Nikolitsch alles elawat  ja et ta ise selle pea kohtu kätte saatnud, ct oma „osmvust" näidata ja oma pea hinda iseenesele  wõita. Mõned sõnumed tunnistawad koguni teda ennast kohtusse wiidud pea kandjaks, mille tõsiduse eest nad aga seista ei täädwat. Tõsi aga olla küll, et Nikolitsch praegu clawat ja et tema ise inimese pea kohtusse saatnud. Hiljuti oli Dresdenis Saksa maa turnijate üleüldine pidu. Saadikuid oli terwelt Saksa maalt ja turnijaid niisama osa wõtmas. Ka Ungari  maalt oli Ungarlaste poolest saadikuid saadetud.  Üks saadik, kelle nimi Ernõ Bockelmanu, tuli teiste kvnepidajatega rea järel kõnetooli, mille külge ta pärja Ungari rahwuliste ivärwidega ripuiaö Kõneleja oli teretuse kõne lõpetanud Ungari turnijate uimel ja hüüdis lõpeks wecl Saksa turnijate tenniseks ja õnneks Ungari keeli: „Eljen!" (Elagu), kui korraga hirmus kära tõusis ja tonnised hüüdmised kõlasid: Maha Ungarlaste wänvid kõnetoolilt! Maha Saksa nime salgajad! See on Siebenburi Sakslaste wastu kius! Maha pärg! Suur sagedus ja torm tõus pidu oli rikutud. Teised hüüdmised olimad kuulda: „Aimstage Võõraid, nemad on kutsutud külalised ! Nad mi Saksad Ungari maalt Jälle hüüti ! ivaski: „lup sille pärast! Kui nad ehk Uagalasid  oleksiwad, siis oleks jhää! Aga nemad on Saksa niine salgajad. Saksad, kes Ungarlaseks on läinud, Scc on kius Saksa weadade wastu!"  ScSs TÜst läks kära edasi. Ksks tordwi