„See nelgi?" hüüdis Suufi kohkudes. „Mis sa sellega teha tahad?" „Ma tahan seda tunnistuseks saada, et sa teda mitte andja pärast ei kanna," wastas Anton Lcrawasti Suusi otsa maadates. „Mis see peab siis tähendama? Mis sul sellega asja vn, kelle käest ma seda saanud olen ehk kelle pärast ma seda kannan?" hüüdis neiu uhkelt pead selga wissates. „Oo", ütles Anton neiu poole kummardades,  „arwad sa, et ma ei tea, kelle käest sa need kaks nelki saanud oled? Ma nägin küll, kes nad sulle andis." (Järg tuleb). ühe ruut tolli pääl kaswawad willa karmad ära, kellel kõige rohkem willa ühe ruut tolli pääl on, see wõetakse jääraks. Nii wiisi kandku ka meie mesilaste pidajad oma mesilaste sugu parandamise eest hoolt! k. Kuresaare Eesti-fcltsis mängiti pühapäewal  17. Septembril näitemängu. Mängitaw tükk „PoisS mehed," läks üsna kenasti- Iseäranis osawasti mängis Madli rolli mängija neiu. Lõpeks oli ka tants. Wäga saowitaw on, et Eesti-seltS meile Kuresaarlastele alati niisugused lõbu õhtuid muretseks; olgu küll, et wähene sissetulek nii nõrk on, et kuludel tulud kinni katta laseb, aga siiski, armsad Saaremaa wcnnad ja õed edasi, niisugusel teel! Kuresaare linna laat, mis 15. ja 16. Septembril pidi peetama, peeti laupase päema pärast 18. ja 19. Septembril. Enne laata sadas mitu päewa järge mööda wihma, aga laada ajal oli ilm kuiw ja kaunis ilus, nii et laadal üsna rohkesti inimesi oli. Loomade hinnad olizvadwäga madalad! Ustama sõbra käest saime meie järmise naljaka kirja, päälkirjaga: „Uut moodi posti kott." 29. Augustil oma sõbraga uulitsal kõndides juhtus meile üks mees hobuse ja wankriga wastu tulema, kes meie mõlemate tähele panemist enese poole tõmbas. Mehel oli rinna pääl kaitse-kilbi moodi ehitus, just nagu mõnel wana aegsel Rooma sõja mehel. Wahe ajal oli mees meie juure jõudnud ja omaks suureks imekspanemiseks nägime meie, et see, mis mehe rinda kattis, kellegi sõjariist ega kaitse-kilp linnalaste pääle tungimise eest ei olnud, maid päris ajalehed ja ametlikud kirjad, keda mees, wist palama armastuse pärast nende wastu, õige südame ligidale rihma wahele ilusasti üks teise karmale oli seadnud ja mis nüüd mehe esimest poolt otse kui suur walge kate tüitsiwad. Minu küsimise pääls, miks ta ajalehti ja kirjast rihma wahel kannab, waStas mees, kirjasid maast kokku korjades, mis sell silma pilgul maha oliwad pudenenud ja milledest wankri ratas, kõikide pitseri kõwadust proowides, üle weereS. „Kuhes kurat me nad praes pidime siis panema, posti kott on koo lõhki!" „Waene mees!" mõtlesin mina. „Mis aitab sääl sinu tegemise,  ehk õigem ütelda kirjade armastus, ehk nende südame wastu kallistamine, kui sulle posti koti asemele üks selle nimeline lõhkine naha tükk kätte antakse, kuhu ühtegi kirja sisse ei wõi panna; muud kui kaunista kallikestega rinda ja topi nad rihma wahele, ehk katsu, kuidas sa nendega nii toime saad, et iga üks oma kätte saab; seda küsitakse ainult sinu, kui postimehe käest? Sinu kätte on linnast „palju" ustud, saab ka niisama „palju" nõutama!" Armsad wennad! kas see siis tõesti terwel kihelkonnal wõimatu on, posti kotti parandada,  ehk wana asemele, kui see enam sugugi kõlbulik ei ole, uut muretseda? Ohwerdage  iga üks paax kopikat, siis on kõik wiga parandud ja teie kirjadest ja ajalehtedest  ei lähe midagi kaduma, nagu see sell korral juhtus, kus üks ametlik kiri, walla walitsusele uulitsalt sai leitud ja politsei pääle wiidud, waid nad saamad kõik ilusasti kodu toodud ja postimehel ei ole neid sugugi tarwis rihma wahel kanda, kus neil sugugi nii kindel ega kõlbulik seisu koht ei ole, Nagu kindla koti sees. 11,. W altjalast. Kiri. Kalendrid kätte mõttes leidsin, et sügise tänawu 19. Septembril  on alganud ja halasin mõtlema kas meie tänawu rõõmsama meelega sügised wõime algada kui mööda läinud aastal. Rugi saak oli küll tänawu kaunis hea, aga odrad selle wastu koguni kehwad, ka on mädanemine mõnes paikas kartuhwlitele kahju tegemas, iseäranis madala ja sawi maade pääl; seepärast ei wõi pereisa, kes põllumees, mitte rõõmsama südamega sügised algada. . . . Karjast. Meie kihelkonda ehitakse tänawu  aasta kaks uut koolimaja; mõlemad Leisi walda. Üks uutest majadest saab Luteruse-usu kihelkonna kooli majaks, teine Wem-usu küla kooli majaks. Mõlemates  nendes koolides on tublid mehed kooli õpetajateks, kellede kasuliku õpetuse wilja meie Karjalaste noor sugu uutes ruumikates kooli majades weel selgemine kui enne, tundma saab. Pärnust. Pärnus on Riia uulitsas olew wõerastemaja „Riia linn" 8 Septembril  põhjani maha põlenud. Tartust. Di-. Karl August Hermann,  Eesti ajalehe „PoStimehe" toimetaja  ja kirjamees, on üheksas Eesti keele lektor Tartu ülikooli alustamisest saadik. Tema on nüüd alles selle 1889 aasta teise poolega oma ametit alganud ja on tal nõuu kõigest jõuüst hoolt kanda selle ameti eest, mis riigi-walitsus ja ülikool on tema kätte uskunud. Ta tahab Eesti keele uurimist edendada ja puhast Eesti keelt ülikooli õppijate seas wälja laotada püüda. Tallinnast. Õhusõitja Leruu surnukeha  wiidi laupäewa õhtul Olewiste kirikusse, hulga rahwa osawõtmisel. Kirstu pääle pandi hulk ilusaid lillewanikuid, nende seas ka üks keiserliku Wene tehnika seltsi poolest, mida päälik Koslow sinna pani, kes Tallin- nässe on saadetud, õnnetuse põhjusid hästi läbi uurima. Leruu matmise toimetus on nüüd Amerika konsuli hooleks jäenud, kuna herra Paradies Tallinnast ära läks, Mosku oma teatri asju talitama. Ka oodati Londonist ta seltslase Loyali poolest teatust, ehk ta siiatulekut langcsirmi wastn wõtmiseks. Leruu sugulastest on mähe teada. Ühest kirjast, mis ta kraami seest leitud ja mis ta õe käest tulnud, on teada saadud, et ta isa, wist ka ema, Amerikas Konnektikü riikis elada ja tihti poja poolest abi on saanud. Mõned kõnelewad koguni ta järeljäänud lesest. Kotoliklane ei olla ta mitte olnud, waid Inglismaa piiskopi kiriku liige. Ta pärandus on kaunis rohke hinnaline. Õnnetuse põhjuste uurimiseks on uppumise koht päewapilttikult üles wõetud,  kõik teotused kirja pandud ja õhupall kui ka langesirm Peterburgi wiidud, ligemaks  järele uurimiseks. Ka Leruu surnukehast  on päewapildid walmistatud. Õhusõitja matus oli neljapäewal lõuna ajal Telliskopli surnuaiale. Mitme Tallinna elaniku poolest oli hoolitsetud, et matus wiisakalt sünniks, kuna kadunul siin suurt wara järele ei jäenud, sest ta oli oma tagawara  ikka kodumaale saatnud. Tallinna ülcssõidu sissetulekust oli tema jaoks 228 rbl. tulnud, mis raekohtuSse seisma pandi. Kluge ja Ströhm'i raamatukaupluses on Leruu surnukehast päewapildid näha, mida kuberneri härra käsul päewapiltnik Lais walmistanud. Pilt on ilus ja puhas ja on kolmes suuruses saada: 70 kop., 1 rbl. ja 1 rbl. 50 kop. Peterburgist. Sõja ministeriumi ja rahwa hariduse ministeriumi kokkulepimise järele saamad kõrgemate koolide õpilased ajutilistest, sõjamäe harjutustest wabastud; aga pääle kõoliope-aja peawad nad jälle sõjamäe harjutamisest osa wötma, kui nad mitte ameti jõu läbi sellest mitte wabastud ci ole. See seadus käib uuiwersitetides olema üliõpilaste, elaja arstideks õpijate, institutide ja teiste sarnaste kõrgemate koolide, ka Riia Polytechnikumi kohta. Moskust. MoSkuS on minewal nädalil kange torm möllanud ja suurt kahju teinud. Pääle tuhat puud on torm wälja kiskunud ja linnas umbes 2500 silti majade küljest ärakiskunud wõi wigastanud. Warssawist kirjutakse ühest pombi lõhkemisest, mis suurt õnnetust on sünnitanud.  Uks kaupmees oli enesele oksjoni päält mitmesugusid asju ostnud, millede seas ka üks 5 puuda raskune pomb oli. Uks töömees tahtis selle seest püssirohtu wälja wötta, aga ettewaatamata wiisil tööle hakates lõhkes pomb niisuguse jõuga, et 19 töölist maha Mwad. Kõik on raskemate ehk kergemate tulehaawadega hospidalisse wiidud, suurel hulgal on silmad nii palju wiga saanud, et neist enam nägijat loota ci ole, kuna teised jälle muud wiisi wigaseks on jäänud. Enamistc kõik on naisemehed ja laste isad. Smolenski kubermangus on Bjely linnas 8. Septembril suur tulekahju olnud, mis kange tormiga ruttu laiali lagunenud ja kustutamist wäga raskendanud. Kahju suurust ei ole weel kokku arwatud, aga wäike see muidugi ei ole. Harkowist. Põllutöö ministerium olla „Heroldi" teate järele lammaste kaswatamise edendamiseks nõuuks wõtnud, Lõuna-Wenemaa  linnadesse eht-tõuugu lambaid sugutamise  tarwis sisse seada. Kui kurb on see. WiS kurb on see kui inimene Ws Siin ilmas elab üksinda; Kõik tema tee on waewaline Ja pole muud kui kaunata! Üht nöörimeest kantaks hilja aegu. Siit waikse surnu ajasse. Ta wanemad ja sõbrad praegu, Jo puhk'wad haudaS waikscsti. Ta RrStu järel käib üks neiu, Ei muud tal pole jaatajaks. See nutab waikselt, et ta peiu. Nii noorelt närtsind eluks a'aks! - Kui kurb on selle neiu süda Weel sest, ct saadab üksinda, Ei keegi wähenda ta häda Waid kats'wad waateS hirivita. Ta saadab künni surnu a'ale, SSSI lõhkeb neiu süda sees; Ta langeb peiu haua pääle Ja uinub närtsib igawest! 0. Müe Järg waata era lisas.