topitud, kes süül kooliõpetust unustada ja tööst wöörduda, kõike asjandusi rõhuda alaline hirm jne. Walitsuse poolt aga tõendatakse, et Pranisuseinaa kindlasti rahu püüab, et oma tulema aastast näitust HSSti ilusti ära pidada wõikS. Ka sunnib hirm Boulangeri üliwõimu eest walitsuse ringkondasi  tüli eest hoidma, sest sõjakorral wõiks Boulanger kergesti sõjamäe juhatajaks ja selle najal ka pärast riigiwatitsejaks tõusta. Inglismaalt. Inglismaal arutatakse maamäe  ja meremäe wilctsat olekut ja päritakse mõjuwat  parandamist selles asjas. Ncnda olla Inglismaal  oma laia asumaade ja merede kohta ikka meel liiga mähe söjalaewu, nimelt aga kreutserilacwu,  kaubalaemade kaitsemiseks sõja-ojal. Prantsusmaal  olla iga kaheksa kaubalaewa paale üks kreutser. Inglismaal üks 52 kaubalaewa pääle. Meremäel olla 1500 uutmoodi suurtükki tarwis neid olla aga ainult 220. Maamäel olla liiga mähe tarwitawaid püssist ja 2000 teras-suurtüki asemel ainult 200. Sadamate kaitsemiseks minna 1000 uutmoodi rasket suurtükki tarwis, aga neid olla ainult 2. Ratsawäes olla paslikutega kokku 18,500 meest, aga ainult 11,800 hobust, nenda et sõja ajal sagedasti kaks meest ühe hobuse seigas sõitma peaksiwad j. n. e. Natukene liialiscd wõiwad need kaebtused küll olla, aga kui nendest ka pool test on, siis on asi ikka ka hull küll. Tamne on Inglismaa sõja-ajal ikka üht riiki kawalusega ja rahaga teise wasta üles kihutanud. aga nüüd kardawad Inglased, et see enam heaSte korda ci lähe ja see teeb neile muret. India piirete kaitsemiseks tahetakse raha laenata, sest korralised sissetulemisel» ei suuda seda suurt kulu Jtaliamaalt. Jtaliamaal peetakse Bo - logna ülikooli 800 aastase asutuse pidu wäga suurelt ja toredalt. Pea tenvest maailmast on ülikooli saadikud sinna tõttauud, õnnesoowisid ja ka kingitusi wiinud. Kõige suuremal armul on muidugi Jtalia ülikoolidest piduosalifi tulnud. Lõbustuseks tehti mitmesuguseid naljakaid pidurongisid,  milles keskajalist olu ette toodi. Aga ka tõsised, teaduslikud kõned ja läbirääkimised ei puudu sääl. Sakslasi on iseäranis tähele pandud ja auuStatud. Ka Jtalia kuningas, kuninganna ja kroonprints oliwad tähtsaks ajaks sinna läinud. Jtalia oli wiimscl ajal AfrikaS ka Sansibari  sultaniga tülisse läinud ja mõned Jtalia sõjalaewad oliwad kohutuseks sinna saadetud. Kuda nüüd kuuldub, pole sellel suurt põhjust. Endine sultan oli kord ühe maatüki Jtalia laubaseltsile  lubanud, mida aga praegune hääga ei taha kätte anda. Loota wõib, et see asi ruttu rahuneb, kuna Jtalia! weel Abessinia asjad õiendada ou. Rootfimaalt. Rootsi kuningas Oskar käis wiimati Rooma linnas ja läks siis ka paawsti waatama. Enne kui ta paawstiga kokku sai, öeldi temale, et tema paawsti teretades tema käele suud pidada andma. Sest see olla nõnda manast ajast wiisiks. Kuningas palus naeratades selle wastu ja paawst astus tuppa ja pidi kätt kuningale suuandmiseks pakkuma. Aga kuningas tegi, kui ei oleks ta seda mitte näinud, hakkas mõlema kätega paawsti ümber kinni ja andis temale mõlema põskede pääle suud. Pärast palus paawst, oma auusat wöerast jumalaga jättes, Rootsis elustajad katoliiklased kuninga suurema hoolele. Kuningas wastas: ei see olla temal wõimalik ühe usu seltsi eest rohkem hoolt pidada, kui teise eest. Aga seda wõiwat tema paawstile tõe sõnaga kinnitada, et katoliiklased  Rootsis täies usuwabaduses elawad. Nõnda pidi siis paawst sellega ka leppima. Kuresaare kiriklikud sõnumid. Jumalateenistus Jaani kirikus linnapääl. Reede, S 4. Juunil. Jaauipäew. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Lezius. Eestikeeli Jumalateenistus kell Vel2. Jutlust teeb õpetaja Lezius. Piihapäewal, SS. Juunil. Saksakeeli Jumalateenistus kell 10. Jutlust teeb õpetaja Lezius. Eestikeeli Jumalateenistus kell Jutlust teeb õpetaja Masing, Kihelkonnalt. Trükitud.Zurcfaare RZdalilehe" trükikojata Teadaandmised Kuresaare, Muhuse, Hapsalu, Paltiski ja säält raudteed mööda Tallinna, Tartu ja Peeterburgi. Aurulaew „Konstantin" Kapten A. Ling, saab reede sell 34. Juunil kellu 8 ohtu ja pühapäew sell 26. Juunil kellu 16 enne lõunat ülewal nimetatud kohtadesse, ja teisipäew sell 28. Juunil kellu 8 homiku Riiga wäljasöitma. Lähemat teadust annab SHsoö. Lcrngo, KuresaarcS. Riia auru wäljasõitmise laewade päewad. Peeterburgi Leauder SS. Jnuuil Aleksander 11. SS. Juunil Admiral SS. Juuull Lähemat teadust annab Riiga: Aleksander 11. SS Juunil Admiral SU. Juunil Lcander SU. Juunil U. Wildeidtrl. Kõiki, kes lossimise Larwis Kaarma kiriku kroonlühtrite heaks andeid kinkinud ja leuga abiks olnud, tänav südamest F. Cderberg, Kaarma õpetaja. rugi jahu, odrad ja odra jahu, kui ka nisu püüli müüb A. Teadaanbmiue. Seega saab kõigile teada antud, et see aastasest taluhobuste wäljanäitusest wõiwad ka need inimesed oma hobustega osa wõtta, kes mitte talu seisusest ei ole, muidugi ainult head sugu täkkude ja märadega, kes 4 —6 aastat mana, mitte alla kaks arshinat kõrged ja hästi peetud on. Auuhindasid saamad inimesed, kes mitte talu seisusest ei ole, 2 hõbe auu-raha, 4 pronksi auu-raha ja 5 kiituse kirja. Wäljanäitus algab 23. Juunil kell 11 enne lõunat ja saab ära peetud Grubeneri õues Föstri poega wastakute. Süälsamas saamad ka ülesandmised wäljanäituse päewal wastu wõetud. A. v. KcrHrr OchGGSSSSSSOSSGSS "NüHcrpÄötV, 17. AmikiL s. cr. saab „Eesti seltsi" riimides Wtemilk Mch seltsi kasuks ära peetud. Palume siis iga üht armsad Eesti rahwa sõpra, ka selles ettewõtmises noort seltsi toetada ja helde südame ja lahke käega seltsi heaks midagi ohmerda. Asju korjawad ja wõttawad wasta: Hrd. K. Allik, A. Thomson, T. Liim, Th. Krull, H. Steinberg, Fr. Sild, J. Aben, E. Mürson, H. Redikson, A. Bienenstock. Naisterahwad: A. Serebrikow, M. Riks, M. Tekmann, L. Lenardson, L KingiSsep, A. Kingissep, M. Schilleri, M. Janow, M. Jalak, M. Jasner, M. Sinjäwski, M. Kütt, M. Liim, M. Saweljew, L. Sild, L. Saar, A. Kusminna. Rohket kaasa aitamist ja osawõtmist soowib Eestseisus