Tallinna Sõber M M WiieS aastakäik Tallinnas, Z 9. Hnna-kun pääwal WZ. Ultäldkt aealtht Gestirghwalk ««al ja liuuades. Tuleb ükökord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Lindfor«'t pSriate trllkimajaS: aa»ta, S rubla, 40 kop. pool-aaSta» l rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: g rabla pool»aa«ta« 1 rubla 70 kop. Mvkutuftd mMamad iga rea etzll selle aseme pealt k ksp. Tellimised wöetakfe waSta t HaMnnas- Lindfors't päriate trükimajas. SeterSurgis: J. S. Seelaudi, 0,-ygpor»» H 54. Kartus: W. Just. - Aakweres: L. Wattty. haides: Seidellerg. Kapsalus: H. KoTSerg. Lihulas -A. Aüttuer'! poodis. Miljandis: H. J. Karow'i raamatupood. Kuure saares - Hh. Lauge.—Maal: kuida iseäramS kuulutakse. WaAtaja redaktor! W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport LaaMouiii-lloxri.) «ealster» Kiudral-Konststoriumi kutse. Meie rahwamehed ja meie rahwakeel. Omalt maalt Tallinnast: Keisri. Prana nimepVw. SSeaivile kohuse ««just. ..Walgus ',a ..Eeiit Postimees". „Wirulase" seletamises.  Ilmad i leikns. Kiri Mme Harjumaalt. Alutaguse maakonnast: Ameti püha.  Saaremaalt  - Kaks kirja. Rakwerest - Koolilaste hulk. Tartust: Kurator lahkunud. Kuuramaalt: Kaks knrjateg». Peterburgisi - Suurwilrst Wladimir. Gras Tvlstoi. - Juudi jaht. ..Russki Äurir". ! Grodnost: Pikse löök. -- Jekatermoslawist: Miider kohtu otsus. Kishnewist: LeikuS. Rjafanist: Seiku». ! SimbirSkist: Hilda. Orenburgist! Ilmad. -- Leitus -- Tsheraigowist: Sala-wiinawabrit. Gwirast: Wtider j wagadus. Tisitsist : Kange palawus. Gras Loris Melitom. Wjatkast: Häda. Rogotshewist: Wasta vauemine. l Saratowist: Loomatõbi. - Simferopolist: WaStased Preestred. Irkutskist: Sulla saak. WeruStst: Shiio lased. Siberist: Kõrtsid. Wõerall maalt: Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. -- Õiendus. -- Kirja wastuseb. Kutse Öutheruse nelisada aastaseks sündimise pääwaks. Talmeknu 10. pääwal uue aru järel, saamad nelisada aaStat täis, kus Dr. Martin Luther Eislebenis ilma maigust nägi. See pääw, meie mana aru järel 29. Minakuu  pääiv, peab ka meie Luthernse maakirikus Jumalateenistusega pühitsetud saama, mis tarwis Ministeriumi luba Kindral-Konststoriumi poolest juba wälja palutud on. See on aga kohaline, et meie oma Jumalast õnnistatud ususelgitaja mälestust mitte üksi maga kõnedega ei auusta, maid ka ühe leuga, mis meie tänule selle mehe kõrge Jumalaande eest, Üht jäävamat sammast üleS paneb; meie ei tohi Luthernse nelisada aaStast sündimise pääwa, mida Jumala arm meid näha laseb, mitte mõõda minna laSta, ilma üht kiriklikku asutust elule kutsumata, mis Lutherusest algatud tööd edendada aitab. See tegu peab kõige meie Luthernse maakiriku tegu olema ja peab ka jälle kõige meie Lutherufe maakirikule kasu saatma Meie algame sellega korjandust ühe Lutheruse-asutuse heaks mis üks puudutamata kapital olema peab, mille intressid meie maakiriku h inge karja tSliku j suude tueta >nisekS tarwitada tulewad ja mis Kõigekõrgemast  kinnitatud Wenemaa Ewangeliumt-Lutheruse koguduste AbikaSsa peakomitee walitsuse alla peab antud saama. HingekarjatSliku jSuude tuetaintsekS lueme meie reisn-opetajate ametisse asutamist, abiõpetajate ülespidamist Väga laiades kihelkondades, kelle oma jõuud nii kaugele ei ulata, ja teist sellesarnast abt. Selle kena otstarbe täitmiseks anname meie nsuu, et Wenemaa Lulheruse kirik üht ühekorrast maksu, wiis kopikat iga oma koguduse hinge pealt, meeSterahwa ja naeSterahwa, suurede ja weikesete pealt, oma peale wõtab, ja et iga kirikuõpetaja selle armumaksu kogumiseks Üht korjanduse raamatut omaS koguduses ümber käia laseb. kuS selle maksu otstarbe ülespandud ja tungiw palwe juure lisatud on, et keegi ennast sellest üleüldisest ja wähesest maksust eemal ei hoiaks. Sest kui weike see ohwer ka o«, miS selles maksus meie maakiriku üksikute liigete peale pandud saab, wõib see siiski, kui see üleüldist osawõtmist leiab, ühe kapitali kogumiseks jätkuda, miS suurem kui ükssada tuhat rubla ou, sest meie maakiriku hingede hulk on ilma Poola ja Soome maata, rohkem kui kaks ja üks pool millioni. Et aga arwata Uuleb, et mitte koik meie maakiriku liiked sellest korjandusest kuulda ei saa, sits saab jouukamate helduse hooleks antud, wäga kehwade ja nende perekondade ja Üksikute liigete eest maksa, kelle juure see kutse et alata, ehk ka priitahtlikult suuremaid summast selleks otstarbeks kinkida. Selle armumaksu kogumisega palume meie wiiwimata algata, et korjatud anded kõige wähemast Mihklikuu keftmisteiks paiwikS allakirjutatud komitee liigete kätte toimetatud ja pühaks eneseks igale kogudusele köitis riikiS, selle piduliku pSSwa iluks wõikS kuulutatud saada, miS kokku tulnud on. Tema aga, meie kiriku ks rg est kii de tu d pea, meie ZSsand 3 esuö KriStuS, andku selle Tema nimel, Tema auukS ja Tema riigi kosutamiseks ettewõetud nõuule Oma armu rikkuse järel, Oma jumalikku õnnistust! Amen. Komitee: C Laaland, Peterburgi Kindral-Supertutendent. A. J. JürgenSfen, Mõskma Ktndral-Superintendent. H. O. Girgensohn, Mwimaa Klndral-Superintendent. Th. Lamberg, Kuuramaa Kindral-Superintendenk. W. Gchultz, EeStimaa Kindral-Tuperintendent. A. C. Bertoldy, Peterhofi õpetaja (komitee asjatallitaja). Kõik Saksa, Läti, EeSti ja Soome aealehtede toimetused saamad alandlikult palutud, selle kutsele oma lehe seeS aset anda ja omalt poolelt seda tegu edendada aidata. < Keö Ewangeltumi usutunnistuses õpetatud ja sellest maimu wabadusest aru saanud on, mida Dr. Martin Luther maimu orjastajatest ära peidetud Gwangeliumiga ühe», raskeist kiusamiSteft hoolimata Jumala wägewa abiga wangist peaStiõ ja sellega ka ksiki ihulikku wabadust ette walmistaS, sellest loodame meie kindlast, et tema ka ilma meie nõdra sõnata omakS kohuseks ja omaks auukS arwab, sellest armastuse ja auu korjandusest elawat osa wõtta. Meie loodame kindlast, et EeSti rahwaS ka fiin, kõige suure isamaa ee» näitama saab, et tema mitte wiimane walguStatud Ewangeliumi-Lutheruse usutunnistuse kogudus meie suures KeiSririikis ei ole, maid oma maimuliku, waimliku ja ihuliku wabaduse eest tänulik olla oskab. . . . „Tallinna Göber" toimet»». Meie rahwamehed ja meie rahwakeel. l. Kui wanemad inimesed, kes meie kodumaa elukäiku mvni kümmend aaStal ise nägiwad, nüüd üht .rahwuSliktu"  aealehte kätte wõtawad, kus sellest kirjutakse, fiiS peawad nemad sagedast stlmt öeruma ja järel mõtlema, kaS nende mälestus paljas unenägu on, wöi kaS nemad nüüd und näewad. Nende mälestus ei lähe uuemeeliste .toimetajate" kirjadega kuidagi ühte. Nenda on lugu ka selle .EeSti PoStimehe" juhtkirjaga .Saksa lehed ja EeSti püüdmised", mille peale meie juba wiimaseS numreS tähendasime.  Hakatuseks arutab .EeSti Postimees" oma lugejatele ette. kulda pahad .Saksa lehed" kõige .EeSti püüdmiste" waSta wõidelda, neid .halwakS" pidada ja .kahtlaseks" teha, iseäranis seda suurt äratust, mida .kangelane" C. R. Jakobson sigitas. .Jakobson" ja .Jakobson", .kangelane" ja ,wägl- mees", seda keeratakse lõpmata .rahwuSlikkudeS" lehtedes ja rahwuSlaSte .Seltsides". Kui aga seletust päritakse, mtS head see suur .kangelane" ja .wägimeeõ" meie rahwale  teinud on, keda rahwuslased nagu EeSti era-Jumalat altari peale tõStawad, kellele nemad rahwast ohwerdama kutsuwad, fiiS on wastuS raSke anda. Tema olla .Seltfist"  asutanud, tema abiga olla .saadikud" Keisri Majestäti  ette saanud, ütlewad ehk meie upsakad rahwuslased. Aga Jakobsonist ja tema maimus asutatud .Seltsidest" ei ole palju muud kuulda olnud kui kära, ja ühe.Seltsi" uut maja .pühitseti" teutamtvtega EeSti rahwa usutunnistuse  ja kiriku ja Jumalasõna enese waSta. Ega need .Seltsid" ometigi Eesti Seltsid olla ei wõi, sest EeSti rahwaS auuStab seda ja peab seda pühaks, mida seal teatati.  Ja nende .saadikute" keskis saadeti mehi, EeSti rahwa nimel meie KeiSri ja Herra ette, keS wargufe pärast  ja teiste halwa tegude pärast kohtute karistuse all seisnud on! Ega need ometigi EeSti rahwa saadikud olla wõinud, sest Eesti rahwaS auuStab oma KeiSrit seesuguseks  tembuks liiga kõrgest ja sügawalt. Ja Uist need seal ette kannud on, see ei ole ka mitte EeSti südamest wälja kaSwanud, selleks on EeSti süda liiga auus, puhaS ja mõistlik. Ja midagi head ei ole need , saadikud ka mitte Peterburgist koju toonud, seda rohkem aga neile ringkondadele südamekinnitust, keS Eesti rahwa kirikut ja sellega üheS ka EeSti keelt ja Eesti rahwust lõhkuda ja häwitada himustawad. Neid Seltstfi ja asutust aga, mis Eestlastel juba enne oliwad, neid on Jakobson ja tema jüngrid nii kaugele et Dr. Kreutzwald ja Dr. Wiedemann EeSti Kirjameeste Seltsile oma auudiplomid põlastusega tagafi saatfiwad ja et Jakobsoni ligem kaSwandit ja õpipoiS nüüd juba selle erakonna kohta, keS Aleksandrikooli juhatust  oma kätte kisub, kiitleteS ja hõiSkadeS kirjutada julgeb: ,Aga see partei on mõistlik, sest tema toetab ennast , loomuliku poliitika ja tegewa elu peale ja teab, et Mge