Pärnu Saksa koguduse Nicolai kiriku torni rauad on juba osalt siia jõudnud, kuna muist weel järele pidada tulema. Kiriku orel, mis kuulsa Saksamaa meistri Saueri töö on, on juba oma paigale seatud, ja häälepanemiscga jõuab meister ka pea malmis. Toris leidis üks naine, kes metsas marju otsis, ühe mankrc ja 2 hobust metsast, wankcr oli koost ära mõctud ja risu alla peidetud. Naine läks ligema M. talusse ja teates seda peremehele, peremees istus ratsa hobuse selga ja sõitis üksipäinc  neid senna wantama, seda kohta leidis küll M. ülessc aga mitte nimetud hobuseid. Jälge otsides leidis ta et kelmid oliwad Wiluwere poole sõitnud. Wist oliwad kelmid marjult naise mõttid ära arwanud. M. sõitis kuni 10 werSta edasi ja jõuudis Wiluwere karja mõisa kohtas kahe kelmile järele; seda kohe märkafiwad hobuse margad ära ja pan imad metsa jooksma, kus neid aga mitte enam ci leitud. Hobused olla Põltsama poolt peremeeste omad, kes neid jälle katte saiwad. Rukki oras on paiguti rukki ussist söödud; mõneS kohas koguni juurteni; neid kohti on aga ka leida, kus uss mitte puutunud ei ole. Kaks näitemängu mängisiwad Taali walla näitlejad 21- Sept. Põllumeeste Seltsi maja ehituse heaks. Endla saalis. Näitemäng „Mihkel ja Liisa" leidis elamat waStu wõttet kuuljate poolt; aga teine mäng «Kuulutused" oli weidi juhmim, aga siiski leidis ta rahma poolt lahket wastu wõtmist. Silhhum-Kaleest kirjutatakse Saksakeeli „Petcrburgi Zeitungile" : Ee st i a fu t u s c l Suhhum-Kalee ümberkaudu näeb palju suuremate raskustega Võidelda olema, kui selle asutajad ja kosutajad enue ehk arwasnvad. Kõige päält ei suuda Eestlased ?outniZ ZZuxiims'e (Mustamcrc) kalda-kliimaga harjuda ja peawad sellepärast Abkhasia  kliimaliku tõbclc, mis uende keskis wäga suure tõredusega üleS astub, palju ohwrid andma. On neil ühelt poolelt sellest tõbcst palju ja raskust kannatada, mis puudusliku toidu järges wäga raskest nende päälc tuleb, siis peawad nemad teiselt poolelt üht mitte kerget, enue neil tundmata wõitlemist suurde kõrbede wastu wvitlcma, kuida see iscwiisi mägimaa seda Baltimere kallaste tasase maa elurahwaie nii sagedasti toob. mata ivacwaline on selle maa ülesharimine, nimelt tööloomade puuduse pärast ja selle läbi, et umbrohu häwitamine raske on, mis saal wäga lopsakast kas-vab ja Türgi nisu, nisu, odra ja kaNuhvlid, mida uued külijad saal hoolega kaswatada  kalsulvad, sagedast lämmatama kipub. Seesuguste  ramc takistuste all ci saa Eestlased, kõigest hoolsast tööst hoolimata, sagedast ka mitte oma igaväemast leida ja on selleparast sunnitud Rügimalitsr.se  pool: abi Paluma. WLga mitmed nendest jabakmrad kõigest südamest oma arnisalc Balti kodtnr.aale tagasi tulla, kust nemad nii ette'.raatmata  sa kergemerlisel wiisil ära lõksuvad, aga tormilist raha ei leia nemad kusagilt, sest miimaue rubla on rõikast reisist neelatud ja pääle selle on nende kohus Riigiwalitsusclc scda abi ära tasteda, mida nemad juba saanud on. ?i'c»da peamad nemad senna jääma ja kannatama- Itk mõni asuja on selgest ära tummd, et see Lks petlik ja iMmegcw ettekujutus oli. Millega tema rma armast kodumaad raele rusumise ja kõige svurrms ülekohtu paigaks pidas, kuida seda «ende kirjalikkudest sõnumitest selgest näha wõio. Mitmed nendest tahaknmad hea meelega põiwiliste tööd leha, ei sellega midagi teenida, aga :õõ- andjaid ci v.e, ja kui ehk -vahest siin chk Ml natuke tööd on, siis on palk Mga wähelinc. -Kinda ihulikkude tsriridus» poolest, uenda pcauxld Eestlased ka waimuLSllde  tarmiduSte poolest susri häda Muiatama, neil ei ole kirikut ega kooli, ja see on siis ka mõra tähtjas , kui Lks kodumaa asjade kõige käredamatest  WSÄaÄest nüüd Mamc «aluga tunnetab: »Wse oleme SuhhumiS ihu ja hinge poolest täitsa haiged, meie oleme wihmast katuse-renni alla sattunud." Peterburist. Ko o l id e -mi n i st e - r iumi poolt on ringkirja mälja saadetud, mis järele keskmiste tütarlaste koe iides naeSterahwad ainult neljas alamas klassis õpetada tohiwad, ülemas ka siis mitte, kui nemad ise kõrgematest naeSterahwn koolidest läbi käinud on. Ülewiimasel nädalal seisüvad PeterburgiS kaks uneterabwast, proua ja preili Stupin, miimane  esimese wõerastütar, tulepanemise pärast kohtu all. KunS maja, milles nemad üüri pääi elanud, olimad järgeü kahtlaste tähtede all ära põlenud; ikka oliivad nemad oma asju kalli hinna eest tulekaSsa kaitse alla annud, kuna nägijad kinnitada wõisiwad, et neil iialgi muud ci olnud, kui mana koli-kraami, millest ka ikka parem jägu nende uudes korteris uueste ilmunud oli. Kahe ärapõlenud maja kohta ei olnud mõjumad tunnistust  leida, nelja kohta sai proua Stupin süüdlaseks leitud ja kaheksa aasta pääle ivaugitööle mõistetud. Orelist. Üks mõisnik, kes päris, et heinakoormad  maanteel tema eest kõrwale pööraksiivad, on tihe talnmche rewolwriga maha lasknud, kcS seda mitte teha ci tahtnud. Kole wügiwaldlanc on kinni pandud. Tambowi kubermangus on 134 mõisad säälisc Krcditbangi poolest konkursi alla antud. Odessas on üks suur maja sisse kukkunud,  mida kaupmees Karbul sõjamäe tarwituscks ehitas. Üks töömees on paigal surmatud, palju teisi raskest wigastud. Millest kõnelewad teised ajalehed? Saarlase toimetaja sõbralik kõne Eesti Postimehe toimetaja herraga. (Ots.j! Nõnda kirjutate Teie põllutöö lehe kohta ja kui meie seda ülesannet Teie hooleks soowime siis '.vastate meile: et see „e ttewaa t m a t a tö ö" olla ja püüate oma ütelust selle pääle põhjendada, millel mingit alust ci ole, nagu: „Teie auns „herra ci tunne mind sugugi, olete mõne üksiku „rea minu toimetatud lehest lugenud, ei teadnud „ju sugugi, kas need read olid minust ehk mõnest „teisest kiljutud, kuidas jõudsite Teie seesugusele „otsuscle : „Põllu ja käsitöö leht saagu EeSti PoSti„mehest,  sest see ülesanne näikse tcina praeguse „toi:nctajalc herra Tülk'ilc kõige kohatisem olewat. „Kur Teie mind sugugi ei tunne, kust teate siis „Teie, mis ininule kohaline wõib olla Auuütatud herra l Meie tahame katsuda kas nimme Teie küsimised ära kosta, millest ka ilmalikuks  peab saama, kas oleme midagi „citcwaatmata"  teinud; meie tahame esmalt põhjuseid näidata, kuidas meie Teid tunneme. 1) Meie tunneme Teid näo järele. 18 i 9. aastal Eesti teise üleüldise laulu pidu päewa hommiku kellu pidasite Teie Tartus Hantwärgi  seltsi majas Prantsuse ja Inglismaa kiima ja ohu üle kõnet, kuidas need inimese «aimu ja iseloomust '-võida muuta. Prantsuse maal olla nagu Itaalia ja Kreem maal, selge tacmas, lahke kliima ja puhas õhk, selle läbi olla ka sääl inimesed  rõõmsad ja terme ihu ja maimuga. Inglismaal  Ma niiske ja segane õhk ja heitlik kliima, ja sellest siis ka tulla, et inimesed sääl oma loomu poolest tuskas olla, ja mille läbi sääl ka ruam iseenese tapmist ette tulla, kui mujal lahke kliimaga maades. Sellest tunnist ja kõnest saadik tunneme meie Teid, ja ehk küll 7 aastat möödas o«. seisate Teie siiSgi nii sclgcste meie maimu silma ceS, ci ivõusimc Teid üles sehkcndada. 2) Meie tunneme Teid, Teie iseloomu ja maimu omaduste poolest, sest meie oleme ühe mehega (J. T . . ga) üks aasta koos elanud, kellega Teie oma noore võlwc päcwad olete ühes olnud ja elanud ja kcs Teid, Teie paris „Zskvp Tilk" nime all wäga hästi tunneb. Tema kõneles pitkall ja laialt, põhjalikult ja MAiÄssUelt Teie elust, maimu annetest, osawuscst, heast õppimise tahtmisest ja suurtest rehkendamise annetest, milledega  Teie iseäranis rikkalikult ZmüStatlw olete olnud. 3) Meie tunneme Teid Teie kirjadest, mis mitte „üksikud read" ei ole ega ka mitte „mõnest teisest kirjutad." Teie kirjutasite käes olewa aasta algusel EeSti Postimehe proowi mundris järgmisel  musil: „Armas lugeja! „Sclle lehe tänase numbriga astun sinu elle „kui Eesti Postimehe uus toimetaja oma esimeste „ridadega ja pakun sinule nende kõne möimul «seda, mis määratud kohus ja asjakohalinc tund„mine  minule minu mõistuse jn jõuu järele siin „kirja lubawad panna. «Sinul on, anus lugeja, õigus minu käest «küsida-: kes oled sina? „KaS jõuad sa neid kohusid oma kirjavsa„wusega  täita, mis sina oma peale oled wZtnud ? ~jne Muu seas kostate Teie lugejale: „Mina olen just nõndasama tööline, kui sina, „oleu noorest east saadik oma käsi tööle painutanud,  olen tööd hea meelega teinud, ja töö „waew ja higi on minu südant ikka lahkusele «äratanud. Et aga tööd osamaste ja korralikult «teha mõista, selleks on maja, töö abiteadustega «ennast tntwnStada; selle pärast retsisin unna «siis, km jöuud mulle seda lubas, wõerale maale. „Ma nägin ja õppisin seal mõnda, mis siin «isamaal oma rahwa seas näha ja õppida wõi„matu  oli. Ma käisin Strassburgis, Genfis ja «Parisis mõne aasta kõrges koolis, püündsin seal «hoolega oma tööteadust kõrgendada, ja oma «silmaringi elu-kitsustc kohta laiendada." « Et mina ise sagedaste higis olen «tööd teinud, mõistan ma armas lugeja ka siini «töö osawusest lugu pidada ja sinu töö ivaewa «unustada." Eesti Põllumehes Nr. 3 sees, see aasta kõnelete  paale muu nõnda: „Et nüüd meie ausa ja osawa Eesti põllumeestel  ikka enam wõimalik saaks olema endid «kõigesuguse põllutöö katsete ja prooividega, mis «teadusmehed põllutöö ja majapidamise kasuks on «ära uurinud, kriimustada, seepärast saan mina «edaspidi põllumehe lehes palju rohkem kõnelema, «kui nüüd see ajani see sündida mõis. Mitmed «tööd ja takistused wähendasiwad minu aega ja «töö jõudu, seepärast ei olnud murul mitte wõi«malik  põllutöö lehe kasuks nõnda palju tööd «teha, kui minu kohus seda teha oli. Nüüd olen «mina mitmed kõrrvalised era tööd maha pannud „ja tahan oma töö jõudu põllutöö ja põllumehe «majapidamise kasuks nõuda palju ära wiiwitada, «kui see miinil wõimalik on. Põld ja elajakas«matamine  on Eeestlasi see ajani toitnud ja kõik «seda, mis nemad omaks ivaraks ja omaduseks «nimctawad, on põllu pinnalt kogutud ja lõigatud; «seepärast on igal, sest arusaadawal inimesel «kohust kiil, põllu töö cdcucmue püüda «tööd teha. T >. l k." Nõnda auus herra on Tere zad >a kõned täis tuumakaid teri põllu- jo ' ' , millede sündmusel meie «seesuguse msin-... , 7 uue: Eesti Postimehest saagu Põllu- ja tst ' lht jne." Aga mitte üksnes need põhju e - icil on meel kindlamaid, millede nast silu ja käsitöö AcS annet Teile soowist" 4) Meie tunneme Teid ühe olcwat. Ühel maa-.mvõtjal on ja peab z st palju teaduseid ja tundmist olema, ic neid Tallinna Sõbra toimetajal nä 5) Meie tunneme Teid üh ' sic seltsi juhataja olewat. K) Meie tunneme Teid «Eesti Põllumehe" rvastutaja ja toimetaja olcwat. 7) Meie tunneme Teid ühe Sxctud sa haritud Eesti mehe slewat, kes oma laiendud fidnarmkis, ajalehe toimetuses peagi selle ülesandega wöite tuttawaks saada, mille püüle oma tugcwama rõhu panete. «Utelnfi ja ar.vanrisi, keda meie awalrtrili «teiste töö ja toimetuste kohta wälja puistada «tahame, neil peab, kui meie soowime ct teised «neist midagi peaks lugu pidama, rohke tõdetuse «tuurn olenia. Seesuguse otsusele wõime oaa «siis jõuda, kui meie neid, kelle üle meie «ütelda tahame möga hästi tunneme; muidr «meie ilmkorrata tööd, millepärast, särast rabz...- «seina peame." Auupaklikult Saarlase toimetus. EeSti Postimees kõneleb omas 33. numbris järgmise sõnumi: «Saarlase kirjutab: «Heinakuu 43. pacwal «tegi see meie suurt rõõmu, oma ilu «sasti haritud pühakoda näha, mis kaua aega «harimata olnud ja selle läbi tolmune M must oli. «Kirik on nüüd «algeks tehtud, kantsel ja õpetaja