 tegemise ja kinnitamise eest iseäranis sastSte konkursi vöörmüudrite ja päranduse aSjadeS iga kord kohtu määramist  mööda 10 tunni 15 rubla. Riia Vogteikohtus saab koukurfi-raamatuptdaja: 5) Pärimiste ülevalvamise eest 3 rubla. 6) Nende asjade hoidmise eest mis oksjonile lähevad, iga oksjoni pääwal 2 rubla. 7) Peale selle saab oksjonile minevate asjade hoidmise eest tasumine selle kohtu poolest määratud, kelle käsu peale oksjon tehtud saab. RiikSrathi arupidamise all seista pealinna lehtede sõnumite järel soola-industrie (korjamise, keetmise j. n. e.) korraldamine. Sellest aeaft saadik, kui aastal 1882 soola - aktsis maha jäätud sai, on soola-iudusirie rohkem kui kahekordseks läinud, aga ostmine ei ole sellel mõedul kasvanud ja soola hinnad on nn kangest alanenud, et sagedast enam tööd ära ei maksa. Sellepärast tahetakse  nüüd sedamööda, kuida soola paikades korjatakse. miS kaubapaigade ligemal on ja kus see töö selle läbi rohkemat kasu toob, soolale jälle aktsiisi peale panna. Kõrvalistes  paikades aga, ja kus sool rahva pea-fiSsetnlemine on, piab sool ka edaspidi ilma aktsistta jääma. Ikka aga saaks see maks soola hinda kõrgendama. Püha Synodi poolest on ühe Wene kiriku ehitamiseks Wormsi saarel 10,000 rubla määratud. See kirik et olnud siis wist nende Balti maa kubermangudes  ehitatavate Wene kirikute keskis, mille ehitamiseks juba 300,000 rubla määratud olivad. .Eestimaa Kubermangu Zeitung* kuulutab seda tasumist, mis Weike-Lähtre mõisaherra ja taluperemehed Grossstein ja Kahm selle maa eest saavad, mis nende maast Wene kiriku, kooli sa surnuaia tarvis võetud sai. Kiriku j. n. e platnks võeti 4 dessäciui, surnuaiaks 2357 rnulsülda. Mõisaherra saab 697 rubla 50 kopikat. Taluperemehed,  kelle rentmaast surnuaia maa võetud, saavad Grossstein 12 rubla, Kähm 80 kopikat. Wili, mis võetud maa peal kasvab, saab juba sel aastal preestrile ja kirikuteenrile  —> .Walgus* kuulutab, et Eesti Aleksandrilt  oot nüüd Ministri poolest kinnitatud ou ja oma tööd Leikusekuul 1888 Wene õpe t u s e--ke ele g a algatud saab. EeStikeelt saada õpetatud, muidugi ka Wene keeles. .Walgus* ütleb: .Seega on siis see kool selles mõttes avatud, milles tema asutajad seda soowisiwad, muud kui Wenekeele peale on ajakohane ja tarviline rõhk pandud.* Tema kirjutab: .Ka .Walguse* toimetus rõõmustab end selle üle, sest et tema püüdmine ikka on olnud meie rahvaile  emakeelt hoida, aga selle juures Gesti-Wene riiklikku  elu edendada.* Meie ei usu mitte, et ühegis geografia- raamatus juba .Eesti-Wene riiki* tuntakse. Meie ei usu ka mitte, et üks seesugune raamat Aleksaudrikooll  eratarwitusekS välja antud saab. Aga mis need mehed kõiki ära ei tee, kui oma mõtteid sõnade taha peita himustavad! —> Teises juhtkirjas kutsub .Walgus* Rakvere  Wene-Eestlasi ja Eesti-Wenelasi järgmises Linnasaadikute-walimises  .Baltlaste* wasta võitlema.  Kentsakas  kodumaa-poeg, kes kodumaalaste vasta sõdima kutsub I KaS see .võitlemine* Litawlaste, Bessarablaste või Bulgarlaste  .kasuks* olema ptab, seda jätab.Walgus* seletamata.  .Walgus* ärgu eksigu. Seda kolli, milleks .Baltlast* õpetamata hulkadele ette kujustati, ei karda enam keegi! Eesti Postimehes* nuriseb J. Jõgewer selle nõuu Üle, mida meie hiljuti , Eesti Kirjameeste Seltsile* andsime, iseäraliste kommiSsionide asemel liiteid kohe nende ülesvõtmise juures kolme liiku jägada: tegevateks, kirjasaatjateks ja maksvateks  liigeteks. Ehk vastame selle nurisemise peale, kui kord ruum jätkub. Nüüd tähendame ainult niipalju : Et „nimetatud leht*, s. o. meie leht, „hea meelega näeks, et tähendatud hädaste tarvilised kirjatööd mitte Eesti keeles ei ilmuks*, seda ei usu wist herra J. Jõgewer isegi. Wist on tema seda , muidu* ,kiuste pärast* kirjutanud. Olgu see unustuse merde maetud! Aga midagi muud näeksime meie hea meelega*: et „Eesti Kirjameeste Selts* liigetest puhastatud saaks, keS seal mitte , hädaste tarvilised*  ei ole, kes ainult senna jooksevad, kui üht ehk teist erakondlikku tuhinat täita loodavad, nagu seda ka viimase valimise juures nii suure käraga ja nii suureks pahanduseks  tehtud on. - Kõuemärkisi tarvitame meie ikka sits, kui üht sõna ühest teisest kirjast võtame ja mitte kui meie oma ei taha maksa laSta, just nagu kõik teised seda ka teevad. ? WalguS* oli aga omas aruandes kirjutanud: ,keda komisjonisse sündida valida*, ja seda pidasime meie natuke liiga toredaks ja pahandavaks , Kirjameeste Seltst* mõne teise liike kohta, keda ehk ka oleks valida Waadaku herra J. Jõgewer nende valitud  meeste kirjad ainult eksitamata kirjamehe sil - maga läbi, ehk leiab tema siis ka nendt hullas mõnda, mida täie õigusega ,turu kirjanduse* sekka lugeda woib. Kui aga »Kirjameeste Selts* seesuguste kirjade sünnitajaid .iseäranis sündivaks* tunnistab, mis piawad fits välised kuuljad ja lugejad .Kirjameeste Seltsist* arvama? Köue - pi lwe, mis Pühapääval, selle kuu S. pääwal, üle BaltiSki linna homiku poole läkS ia millest juba viimases numres arwanve, et see seal pool rasket vihma maha saatis, ou seda Tallinnas ja ümberkaudu ka teinud. Pärast kanget palavat tsusiwad pärast lõunat kell 5 aeal köue-pilved üles, mis kanget müristamist, wälgnlöömist  ja rasket vihma andsivad, mõne weikema vahega kesk-ööni, kõige rohkem kell 7 aeal. Nabalas, Tallinna ligidal, on paraku ka rasket rahet sadanud ja viljapõldudele  palju kahju teinud. - Juba pääwal enne seda oli kange palavaga ja kuivaga Kurna metsas tuli lahti läinud,  mis seal 10 ruutversta metsa maha on põletanud ja ka Saku ja Jälgi mäe Metsadesse tunginud ja suurt kahju teinud. Saku metsas on mitmed snwimajad maha põlenud; trahter ,Waldeck* sai Saku tuletõrjujatest suur,, vaevaga peastetud. Metsapõlemise on raske vihm kustutanud.  öösel vasta selle kuu 5. pääwa oli rätsepa õpipois  Kukk mõne teisega meresse ujuma läinud, on aga nende silma ees alla vajunud ja ära uppunud, umbes 30 sammu kaldast eemal. - - Ööse! wasta selle kuu 6. ehk ka 7. pääwa on Tallinna vana bagger-laeva pealt, mis sadamas seisab, umbes 100 jalga vask-torusi, hulk teisi vask- asju ja üks alas, kokku umbes 500 rubla väärt, ära varastatud.  Kuida tuntavatest jälgedest arvatakse, on vargad paadiga laeva juure tulnud, mashina-ruumi luugi lahti murdnud, lambi põlema pannud, rahuga oma asja ära tallitanud ja siis ka vist paadiga jälle ära sõitnud. Imeks pannakse, et kaks Tolli-soldatit, kes seal õige ligidal vahi peal seisavad, kõigest sellest ühtigi märkanud ei ole. Raamatu-kaupleja J. andis selle kuu 1. pääwal Politseile teada, et raudtee trükikoja õpipois, 15aastane Woldemar N>, tema poest Jaanikuu 17. pääwast kuuni Heinakuu 1. pääwani 230 rubla 35 kopika eest mitmesugust paberit oma peremehe rehnuugt peale võtnud, mitte aga tema kätte annud et olnud. Kaks pääwa otsiti teda asjata, siis tuli noor pahategija jälle tuttavasse poodi tagasi ja päris mitu riisi paberit, sai aga muidugi kinni võetud. Tema ja õpipois Johann K. on paberi mitme kauplejale ära müünud, suuremas hulkas weike kaupleja K. poodis, Toompea  alevis, kes kahju tasuda lubas. Kuida juba omal aeal teatustatud, varastati Jaanikuu 3. pääwal Kalasadamast  Kaiu valla perenaese Eeva Praunu hobune wankrega, riistadega ja mitmesuguse kaubaga ära ja tehti temale umbes 100 rubla eest kahju. Aealehtedes ülespandud  märkide järel on lihunik J. selle hobuse Jaanikuu 12. pääwal Pärnus, voorimees Khristian 8. juures leidnud  ja pereuaene on seda ka kui oma looma ära tunnud. Khristian L. ütles hobuse ühe tundmata talumehe käest ostnud olema. Tallinna hingekirjalane Nikolai G., kes Arewjewi uulitsas, kaupmees M. juures elab, kippus joodiku-hulluses  nuaga oma majaperemehe abikaasa ja laste peale, sai aga õnneks peremehe sulustest taltsitatud, kinni siutud ja Politseisse viidud. Nikolai G. on 32 aastat vana ja joodiku-tõbes on tema juba sagedast olnud. Baltiskist. Wiimasel uädalil olivad ilmad jahedamad ja mõnikord sadas ka vihma. Ümberkaudu on rahvas kibedas heinatöös ja rõõmustab ennast paraja saagi üle, mida heast kokku saada loodetakse. Rukki-leikus võib kergest  veel ühe nädali aega anda, mis üle põllumehed ka rõõmsad olla võivad, sest ühelt poolelt läheb heinategemine takistamata edasi, teiselt poolelt on rukki-iwal aega jahedama  ilmaga tuumakamaks kasvada. Järvamaalt kirjutatakse Saksakeeli „Tallinna Zeitungile*:  „8 ehtse valdas on üks hale õnnetus juhtunud.  Talu - perenaene Leena Koik oli metsas tule üles teinud, oma ligi 5 kuud vana poja Rudolfi oma IllaaStase tütre Anna ülevaatamise alla jätnud ja heinamaale  tööle läinud. Tütarlaps oli veike vennakesega tule ligidal maha heitnud ja magama jäänud, ärkaS järsku valusast kisast üles ja nägi lapsukest kestet tule-aset kurimava  tuha sees, kes juba nii raskest põletatud oli, et pea hinge heitis.* —> „W a o metsas Koeru kihelkondas leiti üks vanker raud aSfidega, mida vist vargad senna maha jätnud olivad. Kelle oma see on, seda ei olnud veel kuulda saadud.* Peale selle kirjutatakse kolmest vargusest. Liiwimaalt. Kubermangu Zeitungis* seisab  üks kuulutus, milles Ohlershvfi hingekirjalane 3 anne Pnrklau, Gluhde herra Baron Wolff'i endine kutsar, Wönnu Maakohtu poolest otsitud saab. Tema seisab varguse pärast kohtu all za on laiemates ringkondades sellest protsessist tuttav, mis Baron Wolff'i vasta peetud sai ja suurtest kohtutest läbi käis. Tartust. Wöeramaa alam E. Kossler, kes kui üks kaupleja Oja mõrtsukatest vangis istus, on öösel waSta selle kuu 9. pääva söea-wangikoja kolmandema korra pealt ära karganud. Silmanähtavalt ou temal väliseid abilisi olnud, keS ka juba kinni võetud olla. Kossler oli läbi akna lähema maja põningile peasüüd ja ennast sealt köit mööda uulitsa peale lasknud. Oö oli vihmane ja vihm lõi valjusi wasta aknate plekk-katteid, mis läbi vahid krabinat ei kuulnud, mida vang omas põgenemises tegi. Selle kuu O. pääwal on esimene suurem raudteesild  Tartu-Walga raudtees Elva jõe sild, 20 wersta Tartust eemal, sisse õnnistatud ja on selleks erarong Tartust  senna sõitnud. Walgast. Kohaline „Teadaandja* kirjutab: andkee-sild,  mis Tõlliste juures üle Emajõe ehitatud saab, ei taha valmis saada, kui ka juba viimasest sügisest  saodik selle kallal tööd tehakse. Tarandused, millesse alus piab ehitatud saama, ei ole veel kõik põhja lastud. Tarandus vassakul kaldal pidi Heinakuu esimesel pääwal nii kaugel olema, et põhjuse panemisega võiks algatud saada, aga Homikul kell 8 lõhkus Emajõe vesi jälle sisse ja sundis tööd seisma jätma. Pea oli tarandus? kast jõe veepinnast saadik täidetud ja jwiimaste vääwade töö, kasti endisest lõhkumisest fisseaetud mudast puhastada, oli asjata olnud. Milla kahju saab parandatud olema, see on veel teadmata, aga mitu pääwa saab uus puhastamine  ikka aega võtma, sest taranduse kaitsuseks ehitatud tamm on alt õõneks uhutud ja palgid piawad sügavamalt sisse rammitud saama. Wiljandi vangimajas on, kuida kohaline „Teadaandja*  kirjutab, umbes 60 vangi jänkS ruumi, aga meie päivil, kus need taimekesed nii rohkest kasvavad, pannakse senna enamist 100, vahest ka rohkem. Vangikoda  on ühes elavas uulitsas ja välised sõbrad püüavad ikka vangidega jutule ja nõunpidamisele saada. Palava ilma pärast, kus õhk ülitäidetud majas väga sandiks läheb,  olivad aknad lahti tehtud, aga vangid ja nende välised sõbrad olivad selle läbi nii elavale jutustamisele saanud, et ülevaatajad seda enam kannatada ei tohtinud ja aknad jälle kinni panna laskfiwad. See pahandas vangist  nii väga, et nemad hirmsat kära tegiwad, uksi, akuaid ja üht ahju iõhkufivad. Ässitajateks on kaks noort vangi olnud, kes siis ka uueste Riiga, kohtu alla saadetud saivad. Pärnust. »Balt. Wehst* sõnumite järel .on Penuja taluperemees J. S. ja tema sulane H. L. Jaanikuu 20. pääwal wale-raha välja lautamise pärast kinni võetud ja Wiljandi vangimajasse viidud. Mõlemad  olivad öösel kõrtsi tulnud ja sulane oli üht 25 rublast  paberit vahetada tahtnud, mis aga nii sandist tehtud  oli, et kohe kui wale-raha ära tuntud sai. Kuuramaalt. Tüli Angeri priijärwe pärast on esiteks lõpetatud, aga saab veel kriminal-kohtule tööd andma. Pühapääval, Jaanikuu 14. pääwal, oli mõni sada hinge talurahvast Talfenisse tulnud, seal Kubermangu-valilsuse  otsust kuulma, kuida seda selleks pääwaks määratud oli. Rah-vas oli rahuline ja ei teinud kära, kuida enne kardeti. Peale Peamehe-kohtu olivad ka Vize- Kubernör ja Kubermangu-Prokurör seal. Et talupojad aga ikka veel wasta panivad ja teisel pääwal neid võeraid  heinamaid niitma minna ähwardafiwad, siis saivad juhatajad kinni võetud ja see aitas. Esimees on tugeva kaitsuse all Miitawisse saadetud, teised juhatajad on esiteks  lahti lastud. Kõige selle tüli ja kära juures olnud naesed kõige agaramad. Peterburgist. Selle kuu 4. pääwal pärast lõunat kell 4 jöudfiwad Keisri Majestätid oma kõrge perekonnaga Soome-skäride reisult jälle Kronstadti lahele tagasi, kuhu Keiserlik Kõrgus Suur-Admiral Suurvürst  Aleksei Aleksand r o w i t s h, Merewäe- Ministeriumi asjatallitaja ja palju teisi kõrgeid ülemaid teretamiseks vasta tulnud olivad. Kronstadtist söitfiwad Keisri Majestätid Peterhofi. Keisrikoja uut seadust mööda saab Kõigekõrgema käsu peale Suurvürst Konstantin  Konstantinovitshi poeg Gabriel auunime .Kõrgus* ja .Würst* Ketserlikust verest. Ema ja poeg on arstliku kuulutuse järel kohalises tervises. Suur ja pitkaline arutamine Wene-Afghanistani  piire üle Wenemaa ja Inglismaa wahel, on selle kuu 8. pääwal Peterbnrgis õnnelikult otsale jõudnud  ja Inglismaa piire-kommissärid on kodumaale tagasi reisinud. Mõlemalt poolelt on lahkest järel antud. Wenemaa  voolt Amu-Darja jõe ääres, Inglismaa poolt Kushki ja Murghabi wahel, kus need maad Wenemaa külge langemad,  mida Pen hdeh korwesaare rahwad omale karjamaaks  soowisiwad. Wenemaa lönnepooliseks paigaks Amu-Darja kaldal jääb RoSsageh, Kerkist 70 wersta eemal; eemale ei ole ka üks Wene laew iialgi sõitnud. Loodetakse, et nüüd asjad Wenemaa ja Inglismaa wahel ka Europas paranewad, kus need tülid India pool lõpetatud on. 'Kui kauaks? Katkowi terwise üle toowad Wene lehed igal paamal  uusi sõnumid, mis sagedast üksteisega kokku ei lähe. Niipalju näib õige olema, et tema juba haige oli, kui Jaanikuu 22. pääwal Peterbnrgisi Mofkwasse tagasi sõitis.  Seal olnud temal rasket arutamist oma viimaste kirjade parast, milles otse selle wasta hakkas, kui Riigiwalitsuse  poolest mõnda lehte noomiti, wihakihutamift Saksamaa  wasta seisma jätta. See .Wenemaa kaitsemine Saksamaa vasta*, kuida „Nowoje Wremja* seda nimetab,  olla Katkowi terwise peale käinud. Oma terwise kinnitamiseks  läks tema oma Snamenskoje mõisa, aga seal