Isa: ..Suu, suu' kurati pvrsaS. mõi kirjutad, —sa häbemata lapS, mõi kirjutad, - kusi sa selle said? kes see sa kiitle andis?" Manni: ..Koolmeister andis" Isa: ~Wõi koolmeister andis, oot, oot sa häbemata k..... kelm n-õi, niisugust kiivi pulti topib ta wöikeste lastele peusse, kukub laps teel maha, läheb kiivi pahl lapsele otseti suhe ehk silma, kes selle eest siis hea on? silma pilk pane käest ara ja mii hame homiku see sitta pulk ta narri marda katte." Lapse rööm olt ühe korraga taieste murtud! Z Manni tuleb teisel pääival küll kooli, aga hoopis teine maim sees. Mina sain asja põhjust taieste aru, aga olin mait. (Ots tuleb.) Kaugemalt kodumaalt. Liiwnnaalt. Kuidas telegrahw tääda annab, seisab „malitsuse täädaandjas" linna majade kroonu maksud jagamine 1885 aasta paale. Tema üleüldine  suurus on 6,055.600 rbla, kellest üks ainus  kubermang, nimelt Petcrburg, enam kui ühe kuendama osa (1.020,900) maksab. 3 Baltikubermangud  maksivad ühte kokku 350,800 rbla, ehk 17. osa terwest summast. Sellest tuleb suurem osa Liimi kubermangu paale, 219,000 rbla, kuna kuure, maal paljast 89700 rbla ja Eesti maal 41.200 rbla maksta on. Peruu linnas pidas woulogu linna ameti ette panemise pääle ühe saad ilu nimetamise üle nõu, keda teistega rand tee pärast Pctcrburgi saata. See raudtee peab Riiast PlcSkause ja kõriva Perno  minema. Linna pea ütles, kindla! kohalt tulnud  olemat, n Rigi waliisusele nõuks wõtnud üht raudteed künni Riga ehitada. Lkinomaal kcpla-mõisaS on üks loom loomade tõbe (D.ilzbrand) läbi ära surnud. Liba» linnas pidafiwad molinikud ühe Tartu iuratori kirja Ae nõu, kus sees ta sooivis üht wens keelelist linna kooli. Kirjas seisab, et üks niisugune kool Liban linnas tanvis läheb ning et kuratori härra riigi malitsnsilt selle alustuseks 5030 rbla, palunud on. Raha minister ci ole aga seda palwet mitte mastu wõtnud, seepärast, et Lirau linnal c-mast käest küllalt jõudu olla, üht ninna, ust keeli oma kuluga asutada. Seega sai siis psirn tmsa walitsus seda raha summa palutud.  Luna pea armas, et kooli maksusid linna reellsi mee: sinrenda mine meimalik ei olla. Kõige linna maksude-:. 2?Z5-.;7rnb'.ast, olla 28310 rbla koolide termis mälja antud, see on enam kut kümnes  jään. Kindlasie olla nõuks irõclud cdoõpidi ruiorlasie kooli nn.-.rendada. Sellepärast ci ole linna! mine mõmmik kuratori sovmi täita. Tärtus. O!emik kirjutab Kuidas mutairalt kuuleme, olla Äielmndri kooli aöjatallitajatcle ülemalt  poolt kiri tulnud, milles tääda antakse, et abikomiteed  edespidi ema rabawrjandkuscd ligemasse kroonu rentesisi era xeawad andma. 3: igas er. rasked käes, meel raskemad ees. Teeliste siltLkrnucd on töö ja lciwa kautanudja oetarecd nüüd tulema: häda. Polüsii on maga palju teete, inim.si maale oma zvaldadeõsi saatnud.  aga Leer bul! on itta meel järele jäänud, kelle raske siisikcrd mitmetele muret teeb. Nig. Zeit. seob riko julnkirja selle küsimisi üle, millest naha on. et Riga töölised wäga «Metsas korras on. Süsti armab nimetatud ajaleht, et iseäralisi komiteesid  sille Waesusc kvutamiseks weei mitte ei olla tartrr-t- asitada. Praegused mscstc-siltsid lootke:  meel kõige simremat häda kustutada, kui kaaSir.nnesid  Maste robkcste armucniZeiS annamad. Vnlriski linna elu ja olu kohta toob Reo. Lsiesi. m.nn seas järgmisi sõnumid. Saksa ela- uilknde arm ivähcrcwat ühte puhku, terived perekonnad  häiviuewat ära ja uusi ci tulewat juunde. Saksa kogudus olcwat praegu 80 hinge suur, Eestlasi clawat BaltiaS 550. Nii hcasii Eestlased kui ka Sakslased olcwat läbistilu wacscd. Siiski kandwat nad awaliku elu tanvituste eest jõudu mööda kiiduwäärilisel musil hoolt. Nõnda olcwat senna mümsel ajal õmblusekool ja aasta eest ka kiriklik macslckaSsa asutatud, kes Eesti perekondade kisendawat häda ja miletstist mahendada püüdwad. Selle kassa heaks halatud nüüd airalikka kõncõhtuid  pidama. Päälc teiste kõnclentid juba kohaline  kirikhärra „Geusi usupuhastamise" üle ja „Tallinna Sõbra" toimetaja W. F. Eichhorn seeüle,  knda pärisorjas Eestimaale tulnud ja kuda teda ärakantatnd. Tööpuudus olcmat Valtiskis praegu õige suur ja tcrivcd, tublid, inimesed hulkumad  ametita ümber. Wenemaalt. Suur protsess on neil pääwil Peelerbums otsa saanud. See protsess oli obrist Mironowitschi mastu, kes enne politseiametnik ja pärast laenukassa  omanik oli. Tcina lacnukassa leiti minema!  aastal ühel homikul wäikese Juudi tüdruku Sara Bcckcri surnukeha. See tüdruk oli sääl öösel  ara tapetud, aga keegi ei täöduud, kes ta mõrtsuk oli. Pea arivati seda kurjatcgu lacnukassa  omaniku Mironowitschi pääle ja pandi tema kohtu alla. Tema, ehk küll juba ZS-aastane mees, wahtinud iseäranis himuliku silmaga 14-aastase ilusa tüdruku paale. Selleparast arwati, et ta tüdrukukese auu riisuda tahtnud,ja kui tüdruk wastu  pannud, siis teda ära tapnud. Seda kinnitas  ka tüdrukukese isa, kes Mironowitschi juures laenukassas teenimas oli, ja ütles, et Mironowitsch  tema tütre mõrtsukas on. Aga Mironowitsch  iie salgas ja ütles, et ta initte Juudi tüdruku  mõrtsukas ei olla. Ta seisis kaua mängis kinni, aga selgust ei tulnud. Nüüd tuli ühe korraga  üks noor naeSterahwas Katarina Semcnowa ja ütles kohtu ees, et tema, Scmenowa, olla tüdrukelcse taxaja. See andis asjale uue näu. Scmenowa wõeti wangi ja kohtu alla. Kohtus tuli -välja, et Semcnowa oli ühe Wene mõisniku tütar, aga wanematcst ja kõigest abist ilma jäänud ning mures macsuses. Ta ütlenud selle pärast ennast. Juudi tüdruku tapja olewat, et ts rikka Mironowitschi käest suure summa raha lootnud saada ja sellega oma armukest ohwitscr Bcsak'it aidata, kes ehk küll naescmces, siisgi temaga keelatud  elu elanud, aga ka niisamati ireriwacnc olnud.  Ka , varastanud Scmenowa, kes wasteajsl r.õdrmnecleline olnud, Besari'ie asju ja rada. Kohus on nüüd mõistnud, et Mironomiuch 7 aasta pkäle wangitöösc saab, sest et ta Juudi tüdruku auu on tabtuud rikkuda ja kui see maeta pannud, siis tüdruku ära surmanud, Besiä eu Siberisse mõistetud, sest et ta märgust wastu wötuud. Katarina Semcnowa on lahti mõistetud, test et ta praegugi täiel mõistusel ci ole. Moskvas. -3. jõulukuupääwal. Neil pääwil peeti Skopini rahaxanga ammetniü-de üle suurt kohut, millel niipalju inimesi osa möuis, et >eda ialgi wecl ei ole nähtud. Skopini panga pca-.uces Nikow on 2.', teise scltsilasega kohtu all. ät-õ.g mis tema teinud, olla üle 15 mikioni rubla 'uur. Teised ajasiwav oma süüdi wasta, Rikcw tuuuiStae oma poole sõnaga. Mõne küsimus? paale ci maStanud te miile, waid ütles, ci ts praegu et wõida rääkida. S kõrini rahapankidirektvr Rikvwi ja tema p'ltpmeeste  woStu protsessis sai kcbtuurimine helle lõpetud.  Prokurör Murawjcw nakkas ksebtmekonclpaale, kelle sees ta Ales, et rahapon! liimipääle oli ehita- jud j-'» ükSücü kcliüitööst ennast E,p.^ wäljawiidud Rikow toodi jälle saali. Ta ütles, et ta ei soowida kaeblusi päättkuulata; ta keelda enese eestkostmise ära, kui ta rääkida ei tohtida. Kui Rikow jälle saalist wäljawiit-i, wõttis kohus nõuks, ct Itikowi eestlostja oina kaebdusealuse eest pidi kostma. Wäljamaalt. Zda-Nasia asjad lähemad ikka aeg ajalt kirjumaks, wõit jääb, kuidas telegrahw kuulutab, iga kord Prantslastele, kelle eest Hiinlased kui tolm tuule käes laiale lähemad. Neist lahingitcst aga, mida tapja Jda-Aasia õhk Europast sisse tungijate wastu peab, ei anta mitte tääda; siiski on see kahju, mis sandist õhust tuleb, palju suurem, kui see, mis Hiina soldatid ja musta lippu mehed Prantslastele teemad. Selle õhu läbi saab soidalti  arm nenda mahendatud, et ühtepuhku Prantssuse-maalt  uut sõcuwäge peab juure saatma. Niis siit saadik sõa mäe suurenduseks Jda-Aasia saadetud  istuvad, wõib ehk macmalt endist armu üles pidada. Kas necd saadetud armud aga küllalt on, wacnlase paale hakkamiseks, mis läbi ainult Parist ministcriumi soowid täidetud saamad, selle poolest kahtleb iga Aasia-maa kiima tundja. Prantsuse sõa-wäe ja mere ministrid pearoad palju suuremal mõõdul oma asja ajama, et Hiinlased  oma alla sundiva. JKgliskttsa! räägitakse nende pääwadeL palju Dinamiti meestest. Laupääwal 1. Detsembril mähe aega enne kellu kuute samoad Londoni inimesed  ühe müristamise saruatse müra ja plahwatuse  läbi kohutatud, mille õige sündimise kohta mitte kohe ei täätut. Järel küsimiste läbi tuli pea ilmsiks, et püäle purustatud akende Lover- Thames uulitsal ja sää! ümberkaudu misgi muud kahju ei leitud. Teine pool Londonll sülda olimad  aga kindlad tunnistused, et see plahwatus Themse jõe ääres oli sündinud. Sülla launa poolne ots oli kohe rohke polmei meestega täidetud,  jõe pääl iiikusiwad palju politsei paatisi edasi ja tagasi. Teised aga uurisiwad Themse jõe põhja aga ilma asjata. Et plahmatuS kange oli, on sellest näha, ct need inimesed, kes sell aja kvudisimad,  maha wissatud saiwad ja et see põrutaminc  kaugel linna jagudes tunda oli. Saklä-Ukcunt. Nüüd antakse ametlikult tääda,  et Caksariik on oinale lootnud Australia saared,  ninu/.- Uu.uNritania, Uus-Jrland ning Admiralitäti  saared ning ühe isu Uue-Guinea saare põhja poolsest rannast. Uns-Gmnca on üks neist kõige suurematest saardest maailmas; tema mere ääred on üksi tuntud, tema suurus on umbes B."><>() kuni IS>)00 ruut reni koormad. Õhta poolne külg on Hollandi värati; launa pooltfcs rannas clamad Inglased ja Inglis lipp lchtwitamas.  m nii ra-n-al rn minnal Ha', mai õa selin labi kauba kalad glaetornicn! an.mtnd saanud, n.ill. lnli m niin rranauna nme n.nginnne -a i. rlanta ea. >ma'sa riigi madilud, kas omal aia! tubli rauna lin ch'i iudeun/e sl! Zlnstmlia rnmle 'aalnn d aurad, iin n'.ad.uan.ai miin! baana lar-ma sa. rl.b lää aade maad raraadar.nd  nina man,.nni rr. aaia mli. maiani sa van man ena uanaaaaaanM nn .na a aa.d rl a. Mönesugust. Tin: ü:>cS ?-?rd e:nc :rs:?."'e waumsga mchc ÄiSi: ,-A-n nna parast «ind wee! tchc na-'c '.<' ''a -"u:- c: :nür.'ft ka tcio.c sõ".c '.rälza üt?:da.