likn nnnaoeaa ja Mustja muuni lokidega, mis mvlcnn?st küljest kuuni õlani mana rivusiwad. Teine neist cli ralju noorem, waeWüli neliteistkümmend aa-na: mana mine ja ?.aae.g:-. inc:u. ümmarguse näoga oais kiiictirju. savi: nüri ninaga tiilipuna-o:c  juukslega ja mäiksZe kollse halli silmadega, mis lnn-.it.? onoaist nmauar: koobastest täis kurjust ja kamalust roSlja maaisiwad. Jalad elinnad :al nalja! ja reas oli :a! kõrmetawast väewa nalama--. oo.liumoa uio oale, -.nn.ane willane mii:?. -llä: künka õõrma jõudes males wanemo „Pane mna tea: m.aõa, astis l ja puhka ennast natuke, -la nn an. nn.: oma :e: mnnMorvM külasse . ü.aa :n.o n. na. a ni: ist- mi::.- st-.NW mdma?" o. nn ..Jao namiouaäl" koslis estiniue. Aga ma oaõau c-.no ünc luomaga jonuslada, kes Wl nao. - ~T.õ. kantaao mist Rootslasi?" MM Poiss .m.oa oi nlo ma stcga miine üolenud," UMÄW m-.an.om.. ..Alul ei ole RvokSlasiega midagi lea.mist: ma anlcn mõeral: maal: ja olen siin naljal: ronija, kes kellegi! ci rumu ja mee! mõõnu ennast übe stnire mee -iil: stkka segab." ...nos neie siis õieli olele?'' küsis poiis kanala:.:  noore mehe osia maadaics. List 01-ne k: amõnonikm junkcr, mis leic riietest ara tunda o. .0. olen üks mõeras kunstnik," wastas kõ naro ,Fos senna läheb, kus ja armab oma ZunZN xrnAkida ja eucstlo leiba teenida roõnran" vnet, mõi üks kunstnik HSSUs poiss. „Mõne aja eest tuli ka üks kunstnik siia, aga Rootslased poosid teda kui roti poega üles, sest ta vli saiamaa kuulaja. Waatke ette, et teie käsi mitte nii sammuti ei käi, kui sell teisel!" „Noh, sellega pole häda, seda ma ei karda; kostis esimene naeratades. Aga pane nüüd tähele, MsS Z kuidas ma näen oled sa üks kakaja  ja tark poiss, pea nüüd see kord Minu sõnad õiele meeles ja tee nende järele. Sa lähed nüüd üksi Sicnderupi külasse ja kui sa külasse jõudnud oled, pöörad sa paremat Utt ja lähed seda teed kaudu künni ühe seppa paja juurde. Llcd sa senna saanud, siis küsid ss seppa Lauri järele ehk kuidas teda ka nimetud saab ..Laur Brandiõemand." Jutusta temaga ja ütle talle nelja sisina all, et teda üks mv eras, kes talle tähtsaid sõnumid toob, külast eemal mäekünka kõndal ootab. Mine ära räägi seda kellegilc muule." Posis läks. „Ssh, nüüd olen ma siis jälle kord siin," üiles noor mees. mäe künka otsa astudes, kust mõlemate  mäikse Taniwöina kallaste üle mõis Vaadata  ~ja kogum üsna selle mana mõisa ligi, kus ma sündinud olen, nii et ma seda rvhilisi nutia, mis teda sisse piirab, selgesti näha mõin. Ja Ml lõuna poo! külgeS näen ma need mõgcmad imned ja jalakad, reda maljud Vesikaare tuuled sõmeraks  painutanud on; maakitsusegs mcStaStiku näen ma lõbust Brandsõc saart ja meel ligemale paljast Aalchomed! Ma tunnen teid kõiki meel, kes teie mu lame põlvel rohke kurbduse ja zvahx rõõmu tunnistajad olete l Aga kuidas on lugu inimestega? Kuidas saamad nad mind waStu wõtma? Kas see mana lontrus, minu isa mõrtsukas,  peaks mee! elama? Ksk neaks ka meel elama see lahke, lõbus, minu lapse põlwe mängu seltsilane, kes kõigist minu muredest osa wõtis ja nii mõnda tormi minu selle pahura poisikese  pea pääll ara pööris ja oma päüle wõttis. Ja see paha, kamal Rebeka, kes mulle nii palju macma tegi, ja koguni minu hukatust soowis? . . . Noor mees ei rääkinud miile enam edasi, maid pani ennast rohilisc muru platsi päälc pnnsakile,  kus ta Ae tee terme Wüüneni saare lõbusa mereranna waadata mõis. Wõnskowist kuuni kõige kaugema maa nukini, mille pillilt tema sündimise mõisa Jmcrncs'i punased kaluksed üle puude tema silmi paistsiwad. Sell ajal läks NisS rutuste edasi, et oma hooleks wõctud asja toimetada. Saladus, mis selle noore härra juure näis olcmal, vli poisi sees, keda ta oma - reisi koti kandmiseks palkanud oli, uudishimuni s äratanud. „llllu!dugi on ta üks tähtjas inimene," mõilcs poiss teed kaudu minnes -- ~ta tahab nüsi üle ' mäiua Vüüncni poole külge minna, kohu Rootsi - kuningas ka läinud on. . . . Ta peab üks salakuulaja  olema l Ehk ütles ta mähe aja närast edasi „ehk möib siin midagi teenida!" Laur Pendiks sai ju kaks kuld tükki ja hobuse, et ta ühe salakuulaja üleS andis, kes kolme nadali eest sai üles poodud armatakse et ice olnudgi salakuulaja, maid üks hobuste kaupleja Holtteini maalt, aga kee on üks kõik. Laur Pendiks sai raha ja mana kimbli .... kes teab, nais ma saada mõin!" Poiss lakmias rõõmu pärast käsi ja andis jalgele meel enam salu. (Järg jääb tillema.) Isamaalt. Kuresaarest. Öösel 2.1.26. Tkwbril on Saarema ligidal Inglis auurulaew Sesius kinside mastu ennast vuruslanuv. Wene Baliiinaa abi seltsi laewad ..Ncvtun" ja . Hernies' on temale abiks löltanud. Anr.Stülud ..Saarlast" loimemS! >lah:c asja palun ma Teid ilnia sõna nupista:nata  ilmutava. Wäriicma käega pean ma estmist sõnumi väälkirja kirjutama : Karja kihelkonnast. Hir m u s icg .1. Et see tegu nii -väga hirmus on, ei wõi ka meie selle awaliku nime katte all hõiva, maid toome selle'.valge ette: Karja kihelkonnas. Kiriku wallas. Linnaks külas wõttts üks paharet! ori Juri Ramat ühe peremehel nimega Mihkel Waher'il õue täie loomi, see on 4 hobust ja 8 meist järgulisel wiifil ära : Ta andis loomadele kihwtid sisse, mis nende keeled ja kurgu ära kõnvetas. nii et need kohe ära suriivad. Nüüd sel sügisel läks ta päewa ajal heinamaale, püüdis selle ccs nimetud peremehe mullika kinni, sidund teda puu külge ja hakkas talle kihwti sisse ajama, mille kurja töö kallalt üks mees teda kinni mõtiiö. Mees tuli kõneles asja külas; kogukonna kohus -võttis kuritegija ülekuulamise alla; teda seoti kinni. Paale selle, kui talitaja teda mitme suguste küsimistega kimustas noomis, ütles ta: ..tegin jah' mikspärast see mees minu lewa lõime ara teotas." mis nii valju tähendas et see mees tema isa koha paale on tulnud. Mehel oli mõtte oma isa kohta sel teel kätte saada, et ta tema loomad ära surmas. Mehike näidi linna puuri. See protseS isesl rt ta oma kuritööd hakkas tagasi ajama) läks Silla kohtust läbi Hinge kohtu, kus tuvnistusmehed nmnnutati, ja kus ts ka oma süü üleStumnstas. et ta oma isa koha kätte saamise võrast seda kurja tööd on teinud. Ta ci wõinud oma süüd nmbandada. sest Silla kohus käis arstiga  maa! asja järele katmmaZ. mille läbi selgeks sai et loomad kihwitaga surmatud olla. Seda surma rohtu olla ta Riiast ühe Juudi käest saanud. Mihkel Wahcr'i kahju, kuidas ta selle üles andis, on nelisada rubla. Olgu see kuri töö nii kahetsemise wäärt hirmus kui tahes, siisgi ci 'wõi sellega termel Karja kogudus rahwa clu mitte mõrelda, sest Karjas sünnib wahest ka auusaid tegu st ja toimetusi,  mis rahmalc auuks on. Kuue aasta eest sai Karja kirikusse uus orel znuretsetud, mille raha looside läbi korjatud sai. Saksa kogudus muretses  loost asjad ja talu rahwas ostsiwad need ära. Sel sügisel saab jälle nii wüsi raha korjatud  ja uus altar muretsetud z rahwas ohwerdab hea meelega selle tarwis oine kopikaid. Kõige tcgewamad selles toimctiucs on kiriku wöörmündri herra C. von Sengbusch ja Piiskopi hcrra oma prouaga, kes selle eest palju tänu ära teeninud on. Wõõrmündri herra on palju loosi asju kinkinud,  päälegi mee! ühe hobuse, kunas auustatud kiriku saksad loosi numritega ja wnlja loosimisega loimetawad. Ma käin tihti Liiterus? kirikus (et see mulle kiwi wiskamisc maa kaugusel on) ja ma vean tõega kiitma, mis kiidu wäärt on. Üks hea hariduse  märk puudub Karja koguduse rahwast mu maimusse ja see on et nende osam oreli mängia rahwa hästi laulma on õpetanud. Kord kuulsin ma kogudust, kui üht wäikcsl perekonda ühtlasi ja ruttu seda laulu laulwad : „OH „Juma!a lapsed! kuis armuga Teine kord laulti jälle seda laulu: „Et tulge kokku patused! Ja ruttage süüalused  !" õige plikad ja -vaimustamisega, nii et pisar palge meeris. Need on karilaste aivalikud hariduse trepi tuhmid, millede pääl nad edasi astuwad. Th. T. Wiljandi maalt. Paistust. 11 Oklllbri! oli Holstre '.vallamanema päriskoha omaniku Turwa  Johan Wiidiku talus ootamata pidu. Tema isa, endine Turma peremees Johan Wiidik, kes omal ajal kreiskohtumees ja oina walla peakohtu- mees oli, sai sellel päewal 80 aastad manaks. Tema mäimehe M. J. ja sugulase M. A. toimetusel  lõksuvad kohalik mängu ja laulukoor ning sugulased teda teretama ning mõne kingitusega rõõmustama. Wanal oliwad pisarad rõõmu võrast silmis, kui teda kingitud toreda lecntooli peal, hõbe pärg peas ja kepp käes üles tõsteti. Selle wanakese käest ivõirS noorsugu õppida, kuidas  ilma kõweruseta jõukaks meheks wõib saada ja kuidas kasinuses, karskuses ja parajas elus inimene oma clupäewi pikendada wõib. Tema ci olnud omal ajal mitte nende ametnikuds seast, kes topsiga meelituse läbi inimeste asju puremine õiendasiwad. (EeSt. Postim.) larwe maakonnast. Mart Kärme-- mann olla, nagu „Walgus" teatab, juba kcwadest  saadik oma perekonnaga metsas elamas. See tulla suurest waesusest. Leht ütleb et niisuguse  perekonnast üsna metsinimesed wälja sigiwad. Peterburist. Li nna-ametn itkude kohta on ülemalt poolt seaduseks tehtud, et nende palgad enne ametiaja löpemistei pea mahendama. Ülemalt poolt on käsk antud, et edaspidi palme kirjad, mis mitte kohalisesse kohtusse saadetud  pole, säält mitte palmekirja saatjatele tagasi, maid senna kohtuse peawad saadetud saama, kuhu neid, seadust mööda saata oli. Kijewist. Juntide iv ast u. kellel Kijcwis luba elada ei ole, on politsei õige wali ja saadab neid linnast wälja. Ühest ainsast linnajaost  on 200 Juuti ära aetud. Wäljamaalt. Bulgarinmaalt. Oki. 30. Sobranje astus täna kokku ja walis kõigil häältel Daani printsi Waldemari B ulg aria m ü rstiks  ja nimetas S meest saatkonnaks, kes printsile  walimise sõnumi wüb. Telegramm saadeti prints Waldcmarile Cannes'i linna Stambuloffi ja Mutkuroffi poolt. Saadikud lähemad mõne päewa pärast. TelcgramniiS on lootust amaldatud