,p eale on chitanud jä seda Seltfi Älepea kui ise»äralist  önnetojat hooples wälja trumbanud".  , Sõbra" kirjutaja on selle suure mõtte selgusega tõeste suur ja selge aruga meeS! Sellel vmõttel wõib tema siis ka lväga kena mälja arwata, üks SeltS midagi pidu ega lõbusat ajawiidet ei tohtida  pidada ega ka oma majast üheks lõbu ja rahwa v äratuse koosolekuks wälja palgata! Selle poolest, tui ka ,oma ilusa ruumika maja poolest on Wiljandi Eesti Põlatum.  Selts »Tallinna Sõbra" suure polnttka wingu ja , loogika raSkuse all. Tõeste! Tallinna Sõbral M Dtt- mõtted peas!" Kas see peab ,loogika" olema, herra »Walguse" toimetaja?  Ja, meie rõõmustame ennast selle üle, et Tartu Eesti Põllumeeste Selts kära et tee ja rahwast oma Korjandustega" ei kurna ega tülita. Meie oleme omas kirjas selge Maga seda ÜW oleme mitte seda, mis ,WalguS" sealt oma ,loogika" alul walja arutab. Suur jagu sellest, mida Mälgus" arutanud on, on aga siiski õige Just nende peale oleme meie oma kirjaga sihtinud, keS EeSti rahwa käest wiimaste  aaõtate sees oma korjaimstega ja kerjamistega nii suured summad ära kiskufiwad ja sellega tänine ühtigi saatnud wöi ei ole, kui kära, tüli, rahwa sõbrade haledust ja rahwa waenlaste hirwitamist, kui meie rahwal oleks. Et meie nool omast sihist mitte mööda läinud ei ole, seda on Malguse" kisast näha, sest ?,.'s häda sai, see kisendab ikka. . Meierei ole mitte ütelnud, et ükski Eesti SeltS" ei pea Majast" ehitama, et ,kellegi Eesti Põllumeeste Seltsil" ei pea „maja" olema ja Kirjameeste Seltsi ei ole meie mitte Laitnud"; Meie ei ole sel korral Miljandi Põllumeeste  Seltsi majast" ega nendest äjawiidetest" rääkinud, mida seal peetakse, kui nendest rääkida ka aSja küll oleks. Ms käsu fiiS sellest oleks, kui Tartu Eesti Põllumeeste SeltS omale ka, kes teab kui uhke SuureMateS linnades nagu Tartu linu on, wõib koosolekuteks ikka üht saali üürida, kui ka Kirjameeste Seltsil mitte maja ei oleks. Peab Põllumeeste Selts kuus kord aastas koosolekut ja maksab igakord 20 rubla üüri, siis teeb see aastas 120 rubla wälja. Ehitab Tartu Eesti Põllumeeste Selts omale ka maja, nagu Wiljandt Eesti Põllumeeste Selts, siis maksab see maja 30,000 rubla ja intressid ja maja ksdenemine teewad aastas kõige  wäh emast 2400 rubla, see on just 20 kord rohkem wälja. Meie arwame, et ükS Põllumeeste Selts seda hulka raha, 2280 rubla, paremini tarwitada wõib, kui ~lõlMsa ajawtite" kosutamiseks, mille wasta meil ühtigi ei ole, kui seda õigel aeal ja õiges paikaS peetakse. Põl- ei oli selleks aga õige aeg ja Põllumeeste Seltsi majas ei ole selleks õige paik, muidu saab ,lõbuõ äjawiide" kergest peaasjaks. Kui meie omas kirzas räägime, siis saawad küll ofawamad ja sügawamält õpetatud lugejad aru, et , majad " meie Nrjas uks meta p h er on. Jakobsoni ,kalm  u kütt k a lunas t a miseks" aeti tuhandete kattpa rähä tökku ja arti wõlgasi kokku, korjandustega wõidu. AW pkalmuküngaS" jäi ,lunastamata" ja wölgadest sai suurem i«gu, ,häamrega kustutatud". —Wi lj andi Eest» Pvllum e eS t e Sel t si maja ehitamiseks korjati rahwa käest raha. Pärnu Eeski Põll liin  ees te Seltsi ma j a ehitamiseks korjatakse nüüd raha. Ja, meie oleme nende ,Seltside" wasta, MiS rahwast oma korjandustega kurnawad, kuna nemad rahwast  teenima peaksiwad. Meie rõõmustame ennast selle waimu üle, mis nüüd Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis walitftv ; kõigest südamest wõtäme meie sellest tasasest talki  tWst osa. Seda rõõmu ja seda osawõtmist ei lase meie »Walguse" ega tema , tähtja Eesti meeSte, " isetehlud  rikkuda ega lämmatada. Meie rõõmustame ennast iga Eesti Seltsi üle, miS tasaselt Eesti rahwa kasuks tööd teeb/ mitte Eesti rahwast oma teenistusesse sundida ei püüä/ ainult oma ? Seltsi " nime ja oma isewiisi /äratuse" kasuks. Meie leht on EeSti rahwa leht, mitte S e l t s i d e l eht. Omalt maalt. Tallinnast. Selle kuu 20. pääwttl jõudis Eestimaa uus Knbernör, Wirklicher Staatsrath Würst Shahh  owskoi Petet butgi homiku-rongiga Tallinna. Teifipääwa  homikul kell 11 saiwad shloSst fuUres säalis kohtute,  koguduste ja seisuste eestseisjad, kes seda söowinud, kubermangu uuest waMfejast waSta wõetud. Wene kaupmeeste  poolest sai uue KnberUörile soola ja leiba wiidud, Wene lauluselts Eesti lauluselts .LootuS" ja la Jüri kihelkonna lauluselts rõömuMstwad esimesel õhtal uut ülemat lauludega, Mene sMS shloSfi saalis, Eesti seltsid shlossi ees. Kubernör tänas aknast lahkeSte. Saksa lauluseltsid ja priitahtlikud tuletõrjujad käisiwad ftlle kuu 24 pääwa vhtal uut Kubernöri lauluga teretamas ja temale  õnne soowimas. Lauluseltside juhatajad ja tuletõr- jujate peameeS saiwad Kubevköri thee lauale palutud. Jumal õnnistagu tema wUMWemtst ja sissetulemist! Herra Kubermangu-ülema poolest on meile järgmine  kiri awalikuks kuulutuseks saadetud: ,Eestimaa kubermangu talurahwale saab sellega kuulutatud, et Laupäänml, Jaanikuu 22. pääwal  1885, üks taluhobusio näitus peetud saab, kuS juures  Riigi-tabuni-walitsuse summadest auuhindast antakse, ja on hobuste peremeestel oma nimest Jaanikuu 22. pääwa  homikul kell 10, Kubernöri KanzelleiS Tallinnas üleS anda, et nende näitusele toodud hobused keha ja kaswu poolest wõuvad läbi waadatud saada. Näitusele toodud hobused ei tohi mitte nooremad kui 4 ja mitte wanemäd km 6 aaSM olla, ja Ii pea mitte wähem kui 1 arshin i» wersyokki kõrged olema. Ruunad ei saa mitte wasta wõetud, ometigi wöiwad aga heaste ülespeetud üheaastased warsad auuhinna saamiseks ette pandud saada. Kõik näitusele toodud täkud, märad ja warsad pea» wad Eestimaal, peremeeste eneste juureS sündinud ja kaswaramd olema, mis kõik ühe tunnistus-kirja läbi tõeks tunnistada on, kuida nendes tunnistus-kirjades hobuSte karw, tähed ja fuguwõsa taieste peab üleSpaudud olema". ,Kanzellei-juhataja abilise eest: No e k S". Meie omalt poolelt wõime lisada, et päritud tunnistus-kirjad  Möisa-walltsuste poolt antud saawad, kuida see ka enne oli, miS aga meile saadetud kirjas seekord näib tähendada unustatud olema. Moskwa lehtede sõnumite järel on Riiksrathis selle kuu 14. pääwal Raha-Ministri plaan pear a h a muutmiseks kinnitatud. Selle järel saab 1. Näärikuu  pääwal 1886 pearaha köikiS Wene riikis ära kautatud  ja jääb aga weel Siberi wõerasugu rahwuSkondade kohta seisma. Raha-Ministeriumis peab üks kommisston uue kuld- ja höbe-raha löömise üle nõuu, mis 1 rubla, 50 kopikat ja 25 kopikat suured ja segamata metallist peawad löödud olema. Moskwa lehtedele on Peterburgist telegrafiritud, et põhjusmõttes nõuuks wõetud olla, Baltimaa kubermangude rahwakoolisi Koolide-Ministeriumi alla seada. Kui palju see tänist korda muudab ja milla see tuleb, sellest ei ole ligemat teatust antud. ,Nowoje Wvemja" sõnumite järel on Kronumaksu- Inspektorite ameti seadmine otsuseks tehtud. Neid ametnikust  saada üle kõige riigi 500 ja nende palk ühtekokku 1,069,000 rubla olema. Kulu loodetakse sellega t'suda, et maksud edaspidi paremini sisse jooksewad; ka saada edaspidi igas Kameralhosis üks ametnik wähem peetud. Malitsuse Teadaandja" sõnumite järel on kõrgendatud  tollid kõiksuguste sisseweetud metallide ja metallist tehtud asjade pealt selle kuu 20. pääwal Kõigekõrgemast kinnitlttud. Kõige rohkem, 4 rubla puuda pealt, saamad punasest ja walgest wasest tehtud majariistad maksma. Juba mullu oli tollide esimese kõrgendamise läbi ligi 3 millioni wähem tolli sisse tulnud ja sellest wõib arwata, et need uued tollid mitte riigi sissetulemiste suurendamiseks  seatud ei ole, waid kodumaa käsitööde ja wabrikutööde  kaitsemiseks. Mullu on Moskwa, Odessa ja Peterburgi  Tolli-ametites rohkem tolli fiSse tulnud kui enne, Baltimere sadamates aga igal poolel wähem, neuda Tallinnas  ligi 900,000 rubla, Liibawiss ligi 700,000 rubla ja Riigas peale 300 000 rubla. Päranduse-makfusi on wiimasel aastal kõikis Wene riikis, 15,717 pärandusest, mis kokku umbes 150 millioni rubla suured oliwad, ligi 5,180,000 rubla stsse tulnud. Kõige rohkem, peale 2,400,000 rubla, tuli Peterburgi kubermangus flsje, sellest on Baron Stiglitzi pärandus üksi 1,952/726 rubla maksnud.  Moskwa kubermangus on peale 700,000 rubla, Kharkowi ja Kijewi kubermangudes igaühes peale 100 000 rubla, Tuula, Woroneshi ja KasNNi kubermangMes 60,1100 kuuni 90,000 rubla, Liiwimaal 58,187 rubla, Kuuramaal 24,611 rubla, EeStimaal 23,197 rubla fiSse tulnud. Öösel, selle kuu 19. ja 20. pääwa wahel, on Harku mõisa karjamaalt sealise talumehe Mart Nõmme 8 aastane wõik hobune, 100 rubla wäärt, ära waraStatud.  Löwenruh ligidal on öösel selle kuu 16. ja 17. pääwa wahel, maja R- 355 tallist kojamehe Tõnis -Aerb's'e  11 aaStane must ruun, wäärt 100 rubla, ära warastatud.  Öösel, selle kutt 18. ja pääwa wahel on Ambla kirikuõpetaja tallist ükS 7 aaõtane hiirekarwa ruun tööwankrega ja riistadega ära warastatud. Selli wallast päritud Anna K. oli selle kuu 16. pääwal Tallinna  Altlinna hingekirjalase, Liisa J , kaks kitse ära warastanud,  sai aga Politsei poolest leitud ja luku taha pandud.  Selle kuu 15. pääwal waraStati Abram Wessmanni  hobune wankrega Karjawärawa wallikraawist ära, köida juba kirjutasime. Kaks warast, Emil H. ja Woldemär  M. on selle kuu 18. pääwal kinni wõetud ja luku taha pandud, kolmat otsiti weel. Ka teMesi wttrguStest ja kinniwõetud wckMtpst vn TallittMA ikkn weel õige rohkest "kuulda. Ilmad on suwised, kui ka õhtaMHtgedast wilud ja enamist luulised. Metsad on haljendamas ja nurmed õitsemas. Rukis hakkab loomule jõudma. Tuulised  ilmad on maad kõrgemates kohtades nii palju kutwatanud  et juba wihma soowitakse. Sagedast oa pilwed tõuSnud aga enamist ainult mõne tilga annud; ESmaspääwal  hakkas ilm rohkemalt pilwitama. Tänawune wilu kewade on wist jea-mägeöest tulnud, mida Polarwoolus  Atlanti meresse tõi, miS seal sulawad ja külma auru wälja öhkawad. Nenda on üks Inglismaa aurulaew selle Aiu 7 pääwal Ameerika ranna ligidal paksus uduS ühe seesuguse jea-mäe wasta jooknud ja nii palju kahju saanud, et parandamine umbes 5000 nael stärlingi maksma  tuleb. Ka teised laewad on palju jea-mägesi näinud. El sulaw jea kõige suuremat külma sigitab seda on teada; sellepärast on sel kewadel Lääne tuuled ja ka Lääne- Lõune tuuled nii wilud, sest need tulewad sealt poolt, kus mNMuMäd M-WM sntMäS on ja toomad meile külma  õhku. Selle aasta hakatusel oli Saksakeeli ZeitunM" Tallinnast kirjutatud, et Malguse" toi-aetaja,  J. Kõrw, tulepanemise kahtluse alla langenud ja kinni pandud olla. Kohe kui see ,Petr. Ztg." nummer meie kätte jõudis, kirjutasime meie omalt poolelt ,Peterburgi  Zeitungi" toimetajale ja andsime nõuu järel kuulata,  kaõ siin mitte eksitus, kas Kõrw ja Käbi mitte üksteisega  ära wahetatud ei ole. Tallinnast oli ka üks kiri senna jõudnud ja selle eksituse peale tähendanud. ,Peterburgi  Zeitung" MMWhe «Sie «M järel teinud, asja õiendanud ja eksitust wabandanud. Wähe aega pärast seda wabandÄs ennast ka tähendatud lehe esimene kirjasaatja  ja tunnistas omalt poolelt, et J. Kõrw Meste laitmata meeõ" olla. Tema oli ainult ühes sõnumis eksinud ja seda üht sõnumit oli temal õiendada ja ennast wabandada. Kõigest sellest hoolimata tarwitab Mälgus" seda paha juhtumist aga ikka weel, ka weel -viimases numres, nagu leitud rooga, mida oma lugejatele ette kannab. Mälguse" toimetaja teeks tõeste paremini, kui tema natuke terasemalt tähele paneks, et tema lehe kuulutuSte-külge mitte Wenemaa-parisnikkude turu-trummiks ja ,n eidud e"-turuks  ei tarwita. Tema M2O sees ei seisa mitte wähem kui neli seesugust kuulutust, milles suure kiitusega Doni jõe ääres, Kharkowi kubermangus, Nowogorodi kubermangus  ja Kaukaasias maad kardame, et need kuulutused jälle rahwast liikuma kihutawad, kuna need ise wahesi palju ustatawad ei ole. Sellesama Malguse" numre kuulutustes on ka neli aSjawahendamist  ,peidude" ja , neidude" wahel. Ühe paneme fiiu oma lugejate ette: Me ind elle! Kolm noort ja ilusat neiut, igaühel ,on oma jagu kaasawara, soowiwad pea endile „kül,j  xl uuk esi". Need kes seda õnne tarwitada taha,wad,  ei tohi, kõige wähemalk mitte wõeraste alguspäri/llse  roomaanide kokku lappisad ja segajad olla ega mehikesed. Soowitawad olgu tõsised, elukoolis  küpsenud mehed. Nagu olgu kuida tahes, ter,wis  aga olgu hea, ja wanudus mitte üle 30 aastad. ühes päewapiltidega wötame wasta järgmise Mresfi all: Tallinnas, poste restauto" ,n eiu d." KaS need on tõeste EeSti , neiud", kes juba nii kaugele edendatud" ja ,äratatud" on? Ja Biibli-lugudefl  ei näi need , neiud" ka suuremat teadma, muidu oleks neil tuttaw, et mees mitte naese ,küljeluukene" ei ole, waid naene mehe. Wisi on nemad ühes ,puhastalud" koolis käinud, kuS lapsi Biibli-lugudega ülearu ei ,koormata".  Tõeste, oleks seesugust tükki, enne 8. Witnakuw  pääwa 1868, ühe EeSti lehe peale trükkida tahetud, ktrjatähe pulgakesed oleksiwad tuli-punaseks läinud ja kirjaladuja  nappust kõvwekanud. Aga sellest tähtsnst pääwast saadik näib uutmoodi kirjaladchate näppusi niisama  tuimaks teinud- okeMa, nagu mõne ,miu" südant kõige selle wasta, mis attu ja mis häbi on. ,Sev on saab Mälgud Alemü. Wõib olla. Aga seesuguse  ~naljaga!' surmatakse EeSti neidude õrna karskust, mis tänine nende parem ehte oli! Teistest kuulutustest, millega „peiud" ja „neiud" oma südame-asju „Walguses" awalikult wahendawad, jätame arutamata. Rakwerest. „Nakwere Teadaandja" sõnumite järel hulgmvad  RakweM küm m e wälj ar ä ndajate perekonda  ümber, keS oma waranduse ära müünud on ja nüüd ei tea, kuhu minema peawad, sest nende maakuulaja, kellele  nemad minemiseks ja tulemiseks rohkest teevaha aunud, ei ole Stawropoli kubermangust tagasi tulnud. KaS ei peaks fee ehk seesama „au-fana '-meeS, H. Kreuzwaldt, olema, kes seal nNkaua „pikendada!' tahab kui ühe mõisaherra  käest sõnumit saab, kas see tema „Teuistuft" tarwitab  ja temale OVM' saadab wöi mitte? Tartust. Studentid on oosel, selle, kuu 21. ja 22. pääwa wahel uulitsatel tempusi teinud, mille üle ennast mitmed pahandanud ja mida Saksakeeli Zettung"  WäA» tõsise sõnaga laidab, sest et need koguni mitte