sete/«ata MiS j. n. e. Vast siis, kui mõistlikud  asjatundjad mid ja teist küsimist läbi katsunud ja leidnud on. vt pant laenu kohaline on ja et laenu tagasi pärimine kohtute poolest lahkest ja takistamata täidetud saab. waft Wantakfe raha ,e s! me s e ol> l! ga t s soni", peale, muidu mitte. Kae, missugused agrarttused meie pätwil maade ja moisade hinna üle arutawad ja awaliku vaha hoidja üte kohut moiStawad l Viimasel nädalil on Tallinnas wäga palju märgust olnud, miS sellest tulema arwatakse, et palju wangisi wangtkodadeft  lahti laStud on. BalttSktst. Lehekuu 2S. pääwal läkS raske kouepilwe,  raSke rahesajuga üte BaltiSki linna. Rahesadu keStiS umbeS 10 minutit ja maa oli paksu raheterade korraga kaetud. Vahtrate vietarjad on puude pealt maha peksetud; põldudele ei ole rahe kahju teinud, sest et ka weel rüki alleS lühike oli. Pühapääwal. Lehekuu 29. pääwal kargaS sõiduroug. mis Tallinnast BaltiSkiSse sõitmas  ott, Klooga jaama juureS roopetest wälja ja jõudis selle läbi v tundi hiljemini BaltiSki. Rong oli juba oma soidukiiru jaama ligidal wäheudanud, kui äpardus iuhtuS; sellepärast et ole ka wagouid ega reifijad häda saanud. MiS läbt äparduS juhtunud, seda ei ole weel ametlikult kuulutatud. Rak merest. Uute Ltnnasaadikute walimised algavad  RakwereS selle kuu 14. pääwal, kuS S.klaSfl walljad kottu aõtuwad; 2. klassi walijad tulewad 2!., 1. klaSfi walijad 28. selle kuu pääwal kokku. Waltjaid on ülepea 404, keS ühtekokku 2686 rubla 90 kopikat maksust linnakaSsa  heaks maksawad. 1. klassis on 30 liiget, 896 rubla S kop. maksuga; 2. klassis 85 liiget, 894 rubla 38 kop. maksuga; 3 klaSsiS 289 liiget, 896 rubla 49 kop. maksuga. Tartust. Tulekahjud on TariuS uii ülekäte läinud, et tuletõrjujad wiimase kümne pääwa sees neli kord kustutamas  oliwad. Kõige hirmsam selle juures on, et tuld enamist pandud olema arwalakse. Ka Oheimi ja Umblia majade pvlemlsed, mis ka kahe noore inimese elu häwitaflwad,  on kahtlasel wiisil tõuSnud. Linnapea oli sellepärast  27. Lehekuu pääwakS Linnasaadikuid nõuupidamlsele kutsu,iud. m!S nõuu selle kardetawa tõbe waSta wotla tulett. NõuukS sai wõetud: i) Linna poolest Tulekaitse Seltsidele teada anda. kui keegi oma maja ülearu kõrge hinnaga kaitse alla annab. 2) Vinna poolest tnlepanijale üteSandjatele 800 künni 500 rubla waewapalka anda, üleSandjate nimest aga saladuses pidada. 3) Majaperemehi ametlikult paluda, oma maja Üksi öö aeal lukkus pidada. 4) Üheksa uut Politsei soldatit palgata, kellest üks ratsa on ja kes öösel walwawad; nende ülespidamiseks sai aastas 2420 rubla määratud. Efileks saawad need abiametmkud poole aaSta peale, poole hinnaga palgatud. Kas see küll ka kiidetud „uuem eeline edenduS" olema peakS, miS Tartu linnawalttsust seesugusele nõuuwõtmtsele sunnib? .Olewit" oli hiljuti sõnumit toonud, et Dr. WeSke ühe palwekirjale allakirjasi kogunud, milles Pastor Hurti lahtilaskmist, Alekjandrikooli peakomitee juhataja ametist päriti, ja miS herra Senator MunaSseint kätte antud, kes seda aga tagasi tõukanud olla. Dr. Weske waidleb nüüd Saksakeeli »UueS Tartu Leitungis" selle waSta. Tema ei olla koguni miile Senatori jutul käinud. ,Olewiku" sõnumid et ole muidu küll mitte wäga uStawad, aga ka see Dr. WeSke kuulutus ei näita just wäga selge olema. Kui tema ka mitte Senatori ,jutul" käinud ei ole, fliS wõib tema seesugusele palwekirjale itta allakirjutajaid otsinud  ja kirja teisel teel Senatori kätte toimetanud olla. Üleüldse on kentsakas lugeda, kuida Sakalaste nüüdne eestwedaja. Dr. WeSke PaStor Hurti seletamise peale ,waStu st" annab. Seal kirjutab tema näituseks: ,Õpetaja härra J. Hurt kirjutab: ~Kut palju peakomitee  töösid ja õigusi seaduse põhja peal abtkomiteede kätte usub, on tema äraarwamise ja waStamise all/'' Et, asi on ümber pööratud, õpetaja härra! Ta on nõnda: kui palju abikomiteed töösid ja õigusi seaduse põhja peal peakomitee kätte usuwad, on nende äraarwamise ja waStamise  all; pea koosolek on käskija, eestseisus käsutäitja ; peakoosolek  on presidenti walija, on tema sünnitaja; kui president  sellest aru ei saa, siis ei saa tema neljandemast käsust aru." See on wist SeltSrahwaslaste meeline  Katekismus, trükitud Genfis 1882, Barki toimetusel", kust härra Dr. WeSke oma Mljandemat käsku" õppis. Aga meie maal? Tulge kottu koolijütsid, naerge see ,härra Doctor" wäljal -- Präsident on jo juba omaS sõnalittuS tähenduses eesistuja,  on wanem z teised on alltSlujad, on nooremad  ja peawad /vanameeltse" neljandema käsu järel wanema sõna kuulama, olgu nüüd wanem selleks sündinud ehk selleks walitud. Aga flin on afi jo weel koguni teisiti. Härra PaStor Hurt on peakomitee ja on abikomiteed seadnud ja asutanud, on fiiS ka nende looduslik  sünnitaja, on wanem, keda meie neljandema käsu järel auuStada tuleb. Ka Student A. Sõrd kiidab ennast ,Olewi?u" toimetajat /ohtu alla" annud olema. MiS õmttigt need Sakalaste kohtud olema peakfiwad, kelle otsustest iialgi midagi ei kuulda? Riiast. Vabrikutöö ja käsitöö uäituS on Lehekuu 29. pääwal pidulikult algatud. Suurt tänu lunnistakse näituse kõrge kaitsejale, Keiserlik Kõrgus Suurwürst Vladimir  A l eksan drowitsh'i l e, keS seda Vallimaa tähtsat asja oma hoolekandmise alla wõtnud on. Igalt poolelt Vallimaa kubermangude maakondadest ja limadest on rohkest tööst kokku saadetud ja palju on nende keSkts, miS osavuse kaSwamtst tmmtõtawad. Muret teeb näituse juhatajatele fee uus seadus, mille järel majade ja asutuste pidulikuks ehtekS üksi Vene kaubaltpud walge, sinine, punane lubatud on. Näituse juhatus oli üksikute kubermangude ja maakondade lippu st muretsenud, mida nüüd tarwitada keelatud on. Kuuramaalt. Läti ,rahvuslikud" Seltsid on ,viimasel aeal, oma seadusliku asjatallituse asemel, nii palju äritawat erakondlikku maimu ja meeletumat peli tika tuhinat näitauud, et Kuuramaa Kuberuör, Gehetmerath von Lil tenfeldt kohtutele ühes ringkirjas ette kirjutab,  nende Seltside tegewuft ja tallitust suurema hoolega tähele panna. Ka on Kubernõr käsku annud, oma uime nende Läti Seltside nimekirjast maha kustutada, kus teda auuliikeks palutud oli. Peterburgift. Keisri Majestätid on Lehekuu 29. pääwal, heaS terwiseS, Jumala wägewa käe nähtama! kaiksusel ja õnnistusel Peterburgi tagasi jõudnud. Linn oli ennast jälle rõõmsa piduehtedega kaunistatud ja igast auusast südamest kolas »Õn u Sulle!" meie armastatud Keisri-Paari wasta. Lahkunud ou need kartused, mis kõige lootuse kõrwas ikka iga auusat südant koormasiwad ja üksi leekawaS palweS Issandate Issanda poole kergitust letdfiwad. Peale püha tallituse õnneliku kordamiuemise üle, rõõmustab ennast kõik riik ja rõõmustab ennast kõik maailm nende kindla sõnade üle, mida meie Suur Rahu- Keiser, seespidise ja wäljaspidise rahu kaitsemiseks rääkinud  on. - Jumal õnnistagu Keisri Majestätide wäljamiuemist/a  sissetulemist! ÜkS Kõigekõrgem käekiri kuulutab Lunastaja kiriku pühitsemist, miS MoskwaS Lehekuu 26. pääwal täidetud sai. Juba 70 aaSta. eest oli Õnnistatud Kõrgeftönnis Ketser Aleksander l. selle kiriku ehitamist, Weneriigi peastmlse mälestuseks, sissetunginud PrantlaSte ja nende käsualuste evst. nõuukS wõtnud. Vast nüüd on seda nõuu täita wõimalik olnud. Soomemaalt. Juba mõne aea eest oli kirjutatud, et Wene kiriku preestrid Rauma Bürgermeistri ja kahe teise Soomlase peale kaebtust tõstnud, et nemad ühel pidul sündmata kombel Keisrist rääkinud olla. Kohus selle asja üle sai Abo liunaS peetud, kestis õige kaua ja nüüd on mõistetud, et Soomlased selle kohtupidamise kulud ära tasuma peawad. See otsus saab Keisri Majestätt kinnitusele  saadetud. Moskwast. Kroonimise pidud on kenamast ja rahulikumast  edasi läinud ja lõpetatud, kui arad südamed ette arwata usaldafiwad. Ainus õnnetus, millest läuine kuulda, on see, et üks kahe hobusega wanker Lehekuu 25. pääwal suure kiiruga, ilma kutsarita Kremlist wälja, üle ühe noore uaesterahwa sõitnud on. keda surnut maast leiti. Wöeramaa aealehtede sõnumisaatjad on ühe selleks löödud hõbe raha mälestuseks saanud. Nemad on oma üleõwötmisega MoskwaS, wäga rahul. Keiser on Moskwa waeõtele 50,000 rubla kinkinud. B>elo st o k i st. Lehekuu 28. pääwal ou Ogorodnltshki  ja Bagnuwka külad Bjelostoki maakonda?, ja Shablõi  küla BjelSki maakondas, maani maha põlenud. Arhhangleft. Lehekuu 25. pääwal põles Walge mere kompanii majade salk maha; ainult kaks mata jäiwad seisma. Kahju on 750.000 rubla suur. Lehekuu 28. pääwal põlesiwad Scholzi puuwirnad ja wiis maja laewa ehitamise platsil. Krolew ezist, Tshernigowi kubermangust. Lehekuu 28. pääwal on htrmuS maru, wihmaga ja tuulega, suurt kahju teinud. Sillad, tammid ja teed on lõhutud; aiawiljad  ja pollmviljad on palju kahju saanud. Odessast. Nende kaupmeeste ja amelnikude käest, keS Kroonut tollirahaga nii kangest petsiwad, nõutakse 2,700.000 rubla tasumist. Nende warandus katab 1,700,000 rubla. Kie w i st. Kijewi ümberkaudu on jälle wiljaputukas ilmunud ja paiguti suurt kahju teinud. Hherssoni kubermangu» on heinategemine juba algatud. Töölistele maksetakse künni 1 rubla pääwaS, aga neid on wähe saada, sest teistest kubermangudest on neid wähe tulnud. See tuleb wist sellest, et sel aastal wäljarändamised Siberisse wäga elawad on. Kuuldakse, et suured rongid kerjates läbi külade ja linnade Siberi poole rändawad. Mis »asujaid" peaks neist küll BoriSsoglebSktst. Rohutirtsud on suureiS parwedeS  ilmunud. Peale 200 deSsätini orast on juba häwitatud. Wõeralt maalt. Saksamaalt. Rngipääwalon wabrikute töörahwa sunnitud haigete kassad seaduseks waSta wõetud. Põllu ja metsa töörühmal ei ole neid weel tarwiS minema arwatud.  Kemplemised PaapStiga näiwad katk! olema. NiigiwalitsuS  on omalt poolelt Preussi Maapääwale üht seadust  ette pannud, mis Katholiigi Preestritele wähe suuremat  wabadust annab, kui Mai seadused, mis neid ja Paapsti nii wäga pahandafiwad. Würst Bismarki terwis olla wiletsamakS läinud. Prantsusmaalt. Tongkingist on pärast esimest kohkutawat sõnumit nüüd natuke paremad tulnud. Arwatakse,  et Khiina walitsus ennast lepitada laseb ja sõda tulemata jääb. Ikka aga Peetakse nõuu, 40,000 meest Tonkingi saata. Madagaskaris ou Prantslased kõik kindlad paigad Lääne poolises randas ära wõtnud. Kui Inglased wahele ei tule, siis langeb küll Madagaskari saar Prantslaste wõimuse alla. Madagaskari Kuninga- Prana olla haige; juba peeti nõuu, kes tema järeltulija olema peab. Inglismaalt. Dubliinis on Lehekuu 21. pääwal  neljas FöuikS-parki mõrtsukas, Thomas Caffrey üleS poodud. Madagaskari raunal seiswad sõealaewad »Dryad" ja ,Dragon" on käsku saanud, Inglismaa alamate  warandust ja elu kaitseda. Londonis kardetakse, et Bradlaughi sõbrad teda wägise Parlamenti istele wedada katsuksiwad. Parlamenti maja ümber on sellepärast hulk wahtisi pandud. Et Jirilased Paapsti käsu wasta panemad  ja ähwardawad, temale mitte enne harjunud maksu pinningat" maksa, kui tema ennast nende nõuusse heidab, sellepärast on Paapst nüüd lõik Ameerika Piiskopid Rooma kutsunud. Paapst tahta nende läbi Ameerika-Zirilafl noomida, et nemad oma suguwendadele kodumaal enam mässamiseks raha ei saadaks. Arwatakse aga, et Ameerika-Jirilaste wiha Inglaste waska suurem on, kui nende armastus ja auustus Paapsti wasta. Itaaliast. Garibaldi surmapääwal on RoomaS ja teistes paikades Jrredentlaste poolest suurt kära tehtud. UmbeS 2000 inimest käratsesiwad nimelt Austria Saadiku maja eeS, karjufiwad: , Elagu Oberdänk! Triest ja Trient!" Teutafiwad Austria walitsust ja oma walitsust, rahu ja sõbrust Austriaga ja tegiwad teisi tempusi, mis Austria walitsust pahandada ja paksu werd sigitada wõib. Politsei waataS pealt. Kui kaua sedawiist noor Kolmeriigi ühendus  ette lööb, see on muidugi wäga küsitaw.  Riigipäeval  ou nöuukS wõetud, Garibaldile Roomas uhket auusammast ehitada. Riigivalitsuse poolest antakse selleks üks million franki, ja kõikis riikis saab raha korjatud. Protsess nende Jrredentlaste wasta, kes ülespoodud mõrtsuka,  Oberdanki auupidufi pidasiwad, on Roomas lõpetatud. Üks madrus ja kolm aealehe toimetajat saiwad raha maksule,  teised lahti mõistetud. Ka see sigitab AuStria pool paha werd ja nõrgendab noort sõbrust. Spaa n i a st. Protsess Seltsi" waSta on jäult juba lõpetatud. Suurematest süüdlastest saiwad 30 surma nuhtluse alla mõistetud. Mõni sada seisab weel kohtu all. Kuida küll lugejad weel mäletawad tahisiwad Mustakäe" Seltsilased rahwale tulega ja we-' rega /riidust" ja wara jagamist saata. Neid seltsilafi olla mitu kümmend tuhat. Türgimaalt. Inglismaa ähwardamise peale oli Türgi walitsus Armeenlaste elukorra parandamist tõutanud,  kinnitab nüüd aga jälle, et selleks raha tarwiS minna, mida ei olla. Sellega wenitakse seda põlewat asja jälle pitkale ja Türgi walitsub näib lootma, et ka Inglismaal himu ei ole asja nii kaugele ajada, et Türgi riik Wenemaal ja Prantsusmaal abi otsib. Albaania? on mäerahwa ja Türgi söeawäe wahel werist tüli olnud. Tusi linnas on Türklased sõjariistu maha panema sunnitud  ; Albaanlaste küla Kastrati on maha põletatud. —- Egyptusest tulewad sõnumid, et seal mässamine tuha all immitseb ja wälja leekama kipub. Wale prohwet sai 29. Jürikuu pääwal Inglismaa jaEgyptuse sõeawäest löödud  ja on 500 meest kautanud. Egyptlastest on 2 meest langenud ja mõned haawatud. Skutaris on wälk püssirohu magasi põlema löönud. Palju inimesi on surma saanud. Belgradis on üks Katholiigi Preester ära tapetud.  kes Itaalia töõrahwast lauale wõtnsd on. Kirjad kroonimise püha pidamisest. Meile kirjutakse Lüganuse kihelkonnast: , Suure rõõmuga tahan mina üht wäga tähtjat aSja Teie lugejatele jutustada mis kõikile suurt rõõmu wiSsiste tegema saab. 16-mal Mail hommikust wara koguS terwe Lüganuse kihelkond Püssi mõisa lähedale, ühe kenaste ehitatud  platsile kokku, kus kõrged lipud tulijatele kaugelt juba pidu paika juhatasiwad. Ei oleks ükski seda uskuda wõinud,  et Laialiiwa lage ka kord selle auu ja ilu vääriline  saab olema, mis seal tehtud, ehk mis seal nähtud, oli ütlemata kena. Mõisa herrad, kes oma rahwast