se keel ikka meie ülemates koolides ja meie ülemates  kohtutes „ peremeheks", Gestikeel aga auustud kodakondseks; ei wõi juttu olla. Saksakeele kohaline eeswalitsus ei tee meie maale, ei tee Eestirahwa rahwusele mitte kahju waid toob sellele ka edaspidi edenduft ja kinnitust, kuida se mölemid tänine toonud on. Eestikeelt eeswalitsejaks ehk saada, seda ei luba selle keele enese seisujärg weel mitte seda ei ole siis ka weel mitte wöimalik teha ja seda ei ole soowida, weel wähem pärida.  Midagi muud arwame meie aga kibedast tarwis ja kibedast soowida olema. Se on Eestikeele  täieline kodanikupõli meie maa ülemates koolides. Meie arwame aea kättejõudnud olema, kus kõikides Gymnasiumides ja nende kõrgliste koolides Eestikeele ringkondas, se keel, täieste õpetud keeletundjate läbi peaks õpetud ja selleks kooli-programmis üleswöetud saama. Nendes koolides saawad meie maa kohtuherrad, ülemad kohtu-ametnikud, kiriku-õpetajad, kooli - õpetajad, arstid j. n. e. kaswatud, kellel kõigil omas järeltulewas ametielus nende meie maa kobani - kudega tegemist on, kes Saksakeeli õppida ei wõinud. Kui pnuduslikult wõib aga kohtuherra ja kui puuduslikult wõib arst oma ametid tallitada,  kui nemad õiguse otsijaga ja ihuliku abi otsijaga tülgi läbi rääkima peawad? Tülgid peaksiwad jo ise seaduse tundjad ja peaksiwad arstiteaduse tundjad olema, et oma ametid täielisel  kombel tallitada wõikfiwad. Ilma isamaa keele täielise tundmiseta ei ole isamaa täielise teenistuse peale loota. Saaks kord selge ja täieline Eestikeel meie maa kõrgemate ametnikude  käest seaduslikul kombel päritud, siis wast wõiksime julged olla, et need ametnikud ka meie maa ja rahwa iseolemist ja nende isetarwitusi tunneksiwad, et nemad täielised kitsama isamaa kodanikud, selle eestkostjad ja tugid oleksiwad. Niikaua aga, kui meie maa ülemates koolides Eestikeelt ametlikult õpetud ei saa, niikaua ei ole kõigi selle peale mõtelda. Meie loodame, et meie maa seisused ja linnade seisused, kelle hoole all ülemad koolid seisawad, et need, kes selle tarwituse täitmiseks pea nöuu leiawad. Küll kaukfiwad siis ka pea need waimuwiletsad ises aksastajad, keda nende eneste ehk nende Vanemate halpus oma emakeelt salgama, põlgama ja, kui wöimalik, unustama torgib. Küll kaukfiwad siis ka tseeuesaft need weidrad „ Kadakasaksad" kelle keel niisamati Sakslaste kui Eestlaste körwa ja meelt pahandab. Ehk kauwad siis ka linnades need üksikud hälbid, kes ennast liig , peeneks" peawad Eestikeelt öiete rääkida, kui nemad seda ka oskawad. Jätame mõnest körklusest rääkimata, mida ,Eesti Postimees" selle oma juhtkirja sisse külwauud on. Ühest peame meie aga weel selles järkus rääkima. „Eesti Postimees" kirjutab:  ,WõõratS, kogemata fisferändanud salguks saab seisuste suurem hulk meie maal jääma " Auustud Eesti Postimees"! Aealou asjus wõib küll wähe kogemata sündida, iseäranis aga ühes asjas, mis nii sügawast Pöhja-Euroopa elu sisse leikas. kui Ristirahwa, kui Saksa-Rittrete ja Sakslaste  tulemine ja tungimine Baltimaale. Kogemata  ei tulnud nemad mitte; nemad tuliwad  aealou-käigu sundmuse all, ehk miks meie seda selge sõnaga wäljarääkida ei tohiks? nemad tuliwad Jumala sõrme sündmuse  all. Nendel oli siin Eestirahwa heaks ja Wene riigi ja Wene rahwa heaks üks suur kutsumine täita, ja nemad on seda kutsumist täitnud. Seda peab igaüks tunnistama, kes aealou-käiguft aru sai ja kes oma tõe-tundmist ja töe-auustamist mitte kõrklewast ja suurustabast  rahwuslikuft ülbusest ega wiletsast sulasemeeleft  lämmatada ei lasknud. Kas Sakslased seda ikka teades ja tahtes tegiwad, ehk kas Jumala  nõu seda nende eneste teadmata ja tahtmata,  nende läbi korda saatis, selle järel ei olekski meil õigus pärida, weel wähem aga kohut mõista. Siin ei ole sekord selleks ka ruumi. Kas Baltimere ääres weel Eestlasi oleks, ja kas Eesti nime siin nimetud saaks, kui se maa segaduse ja tungimise aeal mitte Saksa-Rittrete kaitsemise all ei seisnud, seda ei wõi teada, waewalt wõib aga seda uskuda. Kas aga Eestirahwas omas waimu-elus ja järges, omaS majapidamises ja omas kodu-elus tänase järje peal seisaks, seda ei wõi ükski uskuda,  kes selge silmaga ja eksitamata meelega aealou-käiku tähelepanek). Waatame meie eksitamata  filmada meie kitsama .isamaa ja meie rahwa edenduse peale, stis peame meie just kui rahwuslikud Eestlased Jumalad selle saatuse eest tänama. Üksi teaduseta waim ja toores süda wõiwad aga Jumala tööriista wihkada, sõimata ja teutada. (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Tallinnast. Mõne aea eest tuliwad sõnumid,  et wanad banknootid fissewahetud ja nende asemel uued wäljaantud saaksiwad. Weel ei ole selle üle uut sõnumid tulnud ja milla se tehtud saab, se on weel selgemast teadmata. Nahwa seas on aga mitmes paikas jutud tõusnud,  kui peaksiwad 25 rublased banknootid järsku häwitud saama ja mitmel on hirm tulnud, kui wõikfiwad nemad sesuguste paberite läbi kahju alla langeda. Kõigile nendele olgu teaduseks, et nendel ühtigi karta ei ole. Saawad Riigi - walitsuse poolest kord wanad paberid uute wasta ümberwahetud, siis saab selleks ikka aegsafi pitkem  aeg määratud ja üheS nende paikadega ja kohtutega kuulutud, kus ümberwahetamist toimetakse.  Weel ei ole aga aega määratud ega paikasi seatud. Sellest on arwata, et wanad paberid esiteks weel rahuga liikuma jääwad. Saab Riigiwalitsuse poolest selle asja üle kuulutus  autud, siis leidwad lugejad seda ka kõige esiteks meie lehtes, millel wöimalik on, ikka kõige wärskemaid sõnumid anda. Eestimaa Kubermangu-Koolide-Direktor, endine Professor Staatsrath von Pauker on oma palwe peale sellest ametist lahtilastud ja tema asemel endine Gymnafiumi-Juspektor Kollegienrath Berting Koolide-Direktoriks tõstetud.  Kubernööri Kanzellei - walitfeja Wirkl. Staatsrath H. von Hiekisch on Stanislause auutähe I. klassist saanud. Maa-Wirumaa Hakenrihter von Harpe Sallust on oma palwe peale sellest ametist lahtilastud  ja tema asemel von Harpe Põdrangult  selle ameti peale seatud. Teifipääwa, selle kuu 2 pääwa õhtul põles Kadrinthalis uus kahekordne puumaja salongi  kõrwas taieste maha. Tuli oli juba wõimust wõtnud, enne kui tähte anti ja tulekustutajad  senna jõudfiwad. West oli kaugel ja waewalt saada ja sellepärast ei wöinud tulekustutajad  muud teha, kui aga ümberkaudseid hooneid kaitseda. Wöerad suwi-üürijad oliwad pääw enne seda ärasõitnud; arwatakse, et tuled mitte täieste kustutud ei olnud ja sedawiifi tühjas majas lahtipeasnud ja wõimust wõtnud. Suurt pahandust tegi seal juures woorimeeS Nr. 467, Wesi pidi kaugelt weetud saama ja selleks oliwad spritsi-torud mitmes paikas ka üle uulitsate tõmmatud ja uulitsad sõitjate eest kinni pandud. Woorimees Nr. 467 ei kuuland aga keeldu, ja et küll ka tema sõiduwõeras wälja astus, siiski sõitis tema üle toru edasi ja lõi Tulekustutaja-seltsi peamehele rusikaga wasta nägu, kui se ise teda pidada käskis. Ehk kull kõlwatu mees sõitma pistis, sai tema kinmwõetud  ja paraja palga saamiseks Politseisse wiidud. „ Linda "-seltsi esimene laew Morgenroden"  on 31 Leikusekuu pääwal pärast 36 pääwast sõitu Filadelfiaft Tallinna tagasi jõudnud  ja 3000 kwarterid Türgi-nisu kaasa toonud. Mihklikuu 1. pääwast saadik maksetakse telegrammide pealt.Weneriigi piirete sees uut wiifi sönamaksu- Üleüldiseks tähele panemiseks on kuulutud: saab telegrafi asjus 3 maksu ringkonda  jäutud! 1) Euroopa Weneriik, Jekatarinenburgi  meridiaM saadik, ühes Kaukaasia mägestikuga;  2) Aasia Weneriik, Sretenski meridianift  saadik, ühes Turkestani maakonnaga, ja 3) Sretenski meridianift künni riigi piiretesse, wasta Maailma- ehk Waiksed-merd. Igal maksu-ringkonnal on kolm jäutust, nendest I. jäutuS kuuni 200 wertzta, 11. „ „ 1000 „ 111. kõik mis maksu-ringkonnast weel järel on. Iga telegramm 10 ehk wähema sõnadega maksab linnade järel arwatud: I. jäutuseS 30 kop. 11. M 60 111. „ 1 rub. 20 , Iga sõna eest peale 10 sõna maksetakse: I. jäutuses 2'/ z kop. 11. . 5 m. „ 10 Kui ühel telegrammil niipalju sõnu on, et rehnungi järel pooled kopikad maksa tuleksiwad, stis arwatakse Üks sõna juure, nenda maksab üks 13 sõnane telegramm nii palju kui 14 sõnane. Telegrammide eest, mis Euroopa Wenemaalt Aasia Wenemaale lähewad, saawad need maksuringkonuad  juure arwatud, kust need läbi lähewad. Ka wõib iseäranis kinnitub telegrammist saata. Need maksawad kolmekordse hinna ja saawad ikka esiteks ärasaadetud, kui wahest jaamade peal rohkem telegrammist korda ootamas on. Reedel, selle kuu 5. pääwal, õhtul kell 7 sündis sadama-raudtee peal õnnetus. Ettewaatamata  wiifil tahtis raudtee-ametnik S üle teetammi minna, kui mashin täie rammuga tuli, temast kiuni hakkas ja järeljooksewa rongi alla wiskas. Üks hirmus hädakisa oli kuulda ja kostis üle mashina-wile mis rongi seisma pani, siis oli kõik waid. Neljandema wagoni  alt kisti õnnetuma mehe purustud keha wälja. Enne kui arst tulla jõudis oli surm juba õnnetumad omast hirmsast walust peastnud. S. jätab ühe lese ja 4 weiked last järele. Saksakeeli »Tallinna Zeitung" kirjutab: Kuida räägitakse, olla Tilly, kui Magdeburgi linna fissewõtnud oli, kõiki linnarahwa wara oma sõeawae omaks annud, üksi aga käskinud, et weskikiwid ja tuline raud puutumata jääks. Oleks lahtilastud soldat Karl Neinwaldt, kes nüüd Tallinnas elab, selle kuulsa Kindrali all teenind, tema oleks wist oma sõnakuulmata meele pärast raskemad nuhtlust saanud, kui siin. Se auumees on mõne pääwaga 10 suurt raiutud raudkiwi warastand. Wiimfi talumees Gottlieb Mikkoff tahtis selle kuu 5. pääwal oma 16 aastase tütrega paatis koju sõtta. Mere peal purje ülestõmmates  kukkus tema wette ja uppus. Surnukeha on teisel pääwal leitud. Tartu st. Leikusekuu 30. pääwal sai Tartus  koduloomade-, põllu- ja kodutöö näitus peetud,  kuida seda juba mitu aastad Tartus tehtud  on. Niipalju kui tänine aealehed sellest jutustanud on osawõtmine õige elaw olnud, nimelt  aga talurahwa kodutööst palju näha olnud, mis suurt kiitust leidis. Uks Oiseküla mõisa töömeestest tehtud ühehobuse saan wedrude peal, oli wäga hea ja tunnistas tegijate suurt osawust.  Eestimaalt oliwad teiste asjade seas ka Aruküla wabrikus tehtud tuletikud näitusele toodud.  Pärast näitust peeti wõidukündmist kahehobuse  sahaga, ja ka seal on kündjad wäga suurt osawust ülesnäitand. Wõidukündjad oliwad  sel esimesel korral üksi mõisa-sulased; edaspidise  aea peale soowitakse wäga, et ka talupojad  ja nende sulased sellest osa wõtakfiwad ja omale auupalka teenikfiwad. Talurahwa