Tallinna Sõber Tallinnas, Zl. Näawkun pääwal Mk. Ztk 5 Kaheksas aaStakäik. Kltiildät ätaltht Eesti rghlvale «asi js linkides. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksad TakiunaS Li»df«r«'i päriate trükimajas: ,a,ta« » rubla, 40 kop.— paol-aaSta» 1 rubla 40 kap. Kiju ehk postiga saadetud: aastas » rubla pool-aaSta, i rubla 70 kop. Kuulutused maksavad iga rea ehk selle aseme pealt ii kop. Tellimised Võetakse wasta r HaMuuas: LindforsN päriate trükimajas.— AeterSurgis; J. K. Seetaudt, o»nnepoi-as k 54. Hartus: Laalimann. Aakweres: A. Kuhs. Ratdes - A. SeidelSerg. Kapsaku-: H. Kollõerg. Lihulas -A. Mtt«er'i poodis. Mljaudts: H. J. Karo«'i raamatupood. Warwas: W. Sõder. Wörus: Rraua Melrose. Walkas: W. Rudolfi. Kuuresaares: Hh. Lauge. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor W. F. Cichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Balliski (Baltischport LaiMoi-iS.lloxi».) ReaiSter: Üleüldised politika sõnumid. - Omalt maalt; Tallinnast! UuS Vlce-Kubernor. - Wanglde uleSpida. misest. Päranduse maksust. Sõeawäe teenistusest. Wilja kauplemisest. Kohtute ja ametnikkude riuakollnast. Ala Urbala Soomemaal ja Kuntaugana Krimmis. Õnnetused. Pshateud. Ilmad. > BaltiStist; Õiendus. Rakivcrest: Linnasaadikute kogust. Riiast: Ritterkonna konweut Mõrtsuka- teud. Tulepanijate seltskond. Liiwimaa raudtee. Laewasõit kinni. Majandist! Kõigekõ gemalt kingitud wõlad. Torist: Rahvaelust. Suuramaalt: Kinnrwõetud mõrtsukad Liibawi sadamast. Tuisud. Koolide puudus. Peterburgist: Keisrikojast. Montenegro Würst. Edinburgi Herzogi-Praua. Civil-rangist.  Admiral  Shestakow haige. Khina-Saadik. Soomemaalt: Usuwabadus. Iseäralised ja uuemad sõnumid. Üleüldised politika sönumid. Saksamaal teevad Preufi Maapääwa arutamisel» Poolakate  asjnS palju juttu ja koStawad sealt eemale, läbi kõige maailma. Kuida juba laiemalt kirjutatud, arwaS PreuSsi Riigiwalitsus wiimasel survel tarwiliseks, neid Poolakaid ja Poolamaa Juutisi PreuSsi idapooliStest maakondadest  wälja saata, keS mitte Preussi alamad ei olnud ja kes suuremalt jäult koguni ilma passita seal elasiwad, s. o. põgenikud oliwad. Sedawiifi on sealt umbeS 30 000 hinge Wene ja AuStria alamaid muist juba wälja saadetud,  muist on käsku saanud ühel määratud aeal PreuSsi piirest wälja miuna. Kolmelt poolelt on seda Riigiwalitsusele  pahaks pandud. 1) Katholiigi kiriklaSte poolest, kes seda oma kiriku tagakiusamiseks nimetawad ja sellest kirikliku tüli kustuwa tule peale puid kanda himuStawad;  2) Poolakate eneSte poolelt, keS seda rahwuslikuks  tagakiusamiseks nimetawad ja kaebawad, et PreuSsi riikis Poolakatele enam seda sõna ei peeta, mida Kuningad  neile annud on, kui nemad PreuSsi walitsuse alla wõetud saiwad; 3) wab alaste ja kõige teiste erakondlaste  poolelt. keS Riigiwalitsuse wötmust nõrgendada himustawad ja sellepärast kõigi ja kõikide eest koStawad, miS ja keS kuidagi Riigiwalitsuse wasta paneb. Kuida ka juba enne kirjutatud, tahtsiwad nimelt Katyoliigi kiriklaSte  esimees, Dr. Windhorst, Sozialistlased ja teised iiliwabalased  seda aSja Saksamaa Riigipääwa ette wedada, mis aga Keisri enese poolest selle tähendusega ära keelatud  sai, et see Preufi riigi seespidine asi on, mille üle kohust mõista Riigipääwal õigust ei ole. Et nüüd wastaSte  ette jõuaks, oliwad hoidlased ja teised erakonnad, keS PreuSsi Riigiwalitsuse ja ühendatud Saksamaa tugewuse  poole hoiawad, seda aSja üheS ettepanekus Preussi Maapääwa ette toonud, miS Riigiwalitsnsele selle hoolekandmise  eest tänu tunnistab, et Saksa keel ja Saksa kool Preussi idapoolisteS maakondades Poolakate edasitungimise ja lämmatamise eest kaitsetud saawad, ühes ka Riigiwalitsusele  selleks raha nõuab, et neis maakondades wõiks mõisast ostetud, talukohtadeks jägatud ja Saksa sugust talupoegade  kätte rendi peale antud saada, ainult aga seesuguSte  perekondade kätte, kuS mitte ainult peremees Sakslane  ei ole, waid ka perenaene, sest seal on nähtud, et Poola sugust ja Katholiigi usutunnistusest naesed, Katholiigi  preestrite tuetusel ja sundmuse all, oma mehi Saksa rahwusest ja Ewangeliumi kirikust ära wõerutada oskafiwad,  mis läbi lapsed Poolakateks ja KatholiiklaSteks saiwad.  Suure käraga astufiwad KatholiiklaSte efimees, Poolakad. Sozialistlased, teised üliwabalased ja ülepea kõik need erakonnad, kes tugewa Riigiwalitsuse wastased on ja rohkem ehk wähem Saksamaa ühendatud Keisririiki jälle üksikuteks weike-riikidekS lõhkuda himuStawad, nende ettepanekute  waSta ja katsusiwad näidata, et selleks seaduseks mingisugust asja ei olla, et Poolakate pojad Saksamaa lahingiteS oma werd walasiwad niisamasuguse wahwusega kui kõik teised, et Poolakatest Saksa rahwusele ega riigile ühtigi karta ja et see wäljasaatmine ainult kiriklik ja rahwuslik  tagakiusamine olla. Kahetunnises kõnes näitas Würst Bismark, kuida Poolakad ikka ja ikka weel oma Poola-riigi nõudmist unustanud ei ole, et nemad igast tülist asja wötnud on, nende riikide wasta ärritada, mille alamad nemad on, et need pahandused, miS nimelt Saksamaa  ja Wenemaa wahel aeg-aealt tõusewad, ikka just Poolakatest sütitatud ja lõõtsutatud oliwad, millest mitte ainult PreuSsi Kuningriigile ja Saksa Keisririigile kahju karta ei ole, waid ka Wenemaale ja Austriale, ja et Poo- lakad tõeste Preussi idapoolistes maakondades juba Saksa koolisi häwitanud on, kuida need registrid näitawad, mis iga-aaStaste sissekutsutud sõeawäe-teenijate üle aru annawad.  kelle keskis aast-aastal rohkem mehi leitakse, kes ainult PoolakeeliSteS koolides käinud. Poola rahwust ja keelt ega Katholiigi usutunnistust ei olla Preussi walitsus iialgi tagakiusanud, waid on kõikide wasta ühetasa õiglane olnud, ja igaüht kaitsenud, kes oma kodaniku kohust otsekohesest  südamest täitis, kuida ka sellel aSjal kirikliku küsimisega  ühtigi tegemist ei olla. aga Preussi walitsuS ei tohtida sallida, et Poolakad Sakslasi tagasi tungitawad, riikis tüli ärritawad ja riiki naabritega tülisse kihutada katsuwad, mida nemad aga tegemata ei jäta, kuS iial wõiwad Preussi Sakslastel ei olla küll aSja Poolakaid karta, aga Preussi riigil saada oma enese Poolakatest küll, wõeraid ei olla waja, ka ei olla Riigiwalitsus seda nõuu ilma kohaliste naabrite teadmata ja tahtmata wõtnud. Würst Bismark rääkis sel korral suurema kindlusega, kui seda wiimastel aegadel kuuldud on ja kinnitas nimelt, et kui ka Maapääw mõisade ostmiseks raha ei lubaks, siis saada tema ka selle wasta nõuu leidma, kui Jumal temale elu ja termist annab ja KeiSri usaldus ka edaspidi tema poolt on. Wastased pidafiwad käredaid kõnest, saiwad aga aru, et see kõik ei aita ja läksiwad enne hääleandmist saalist wälja, miS peale hoidlaste ettepanek ühel meelel wasta wõetud sai. Igalt poolelt on Würst Bismarkile pärast tänu-tunnistusi saadetud, ja ka enamist kõik Wene lehed, kes enne selle asja pärast suurt kära tegiwad, leiawad  nüüd, et PreuSsi Riigiwaliksufcl õiguS oli neid wõeraid  koju saata, keda usaldada ei wõinud. See asi näib kõikis EuropaS weel palju tähelepanemist nõudma, sest Poolakad näiwad ,Poola-küsimist" uueste pääwakorrale  wedada tahtnud ja Würst Bismark näib seda kardetawat  , küsimist" kustutamas olema, enne kui see laiemate?  ringkondades tuld sütitada jõudis. Sellepärast on fee asi tähtjas kõige Europale. Rahwuslikufi küsimisi ja teisi , küsimisi" on muidugi juba küll, uusi ei ole enam waja. Ka on Würst Bismark selles kõneS näitanud, et juba sel aeal, kui tema PreuSsi Saadik Peterburgis oli, Wenemaal Poola- ja Prantsus-sõbrulised erakonnad oliwad,  keS Preussiga tüli otstsiwad ja sõda sütitada htmuStafiwad,  ja et just tema sel aeal Keiser Aleksander 11. tuekS oli, neid erakondafi waigistamas ja tallitsemaS. Nüüd on ka see Posen-Gneseni Piiskopiküsimine  otsale jõudnud, mis Preussi kiriklikule tülile nii palju mõnu andiS. Ühenduses PreuSsi Riigiwalitsuse ja Papsti wahel on Königsbergi Katholiigi Propst, Dinder,  Posen-Gneseni Erzpiiskopiks nimetatud. Propst Dinder on Sakslane, oskab aga selgest Poolakeelt ja olla wäga tark meeS. Et see asi just nüüd lepitatud on, kuS Windhorst ja tema erakondlased Poolakate-küfimisest kiriklikule  tülile uut mõnu toimetada lootfiwad, see näib tähendama,  et Papst nende erakondlaste tallitusest tüdinenud on. Balkani poolsaare asjad on wiimaste pääwade seeS hea tüki lepitise poole jõudnud. Sultani ja Bulgaria WürSti wahel on järgmine lepitus tehtud:  1) Würst Aleksander saab esiteks wiie aasta peale Jda-Rumelia Kindral-KubernörikS nimetatud ja see aeg wõib pärast pitkendatud saada. 2) Türgi riik saab Türgi külad Rhodope ja Kindhali maakondades tagasi, tasumiseks  selle eest, et Türgi riigil edaSpidi enam ei pea õigust olema, Balkani mäeselja läbikäikudeSse Bulgaria ja Jda- Rumelia wahel, oma sõeawäge saata, kuida see Berlini kongressi poolest määratud oli. 3) ÜkS jägu Bulgaria ja Rumelia sõeawäest saab Europa-Türgi riigi kaitsemiseks  määratud ja seisab Türgi pealikute all. 4) Kui tarwis,  siis saadab Sultan omalt poolelt sõeawäge Bulgaria ja Rumelia kaitsemiseks, mis siis Bulgaria WürSti käsu all seisab. 5) Filippopelis aStub üks Türgi-Bulgaria kommisfion kokku, Jda-Rumeelia põhjuSseaduse muutmiseks. 6) Teised Berlini kongressi otsused jääwad muutmata. Sultan on seda ühendust kinnitanud. Türgi sõeawägi Serbia-Bulgaria piirelt saab Greeka piirele saadetud. See ühendus tarwitab suurriikide kinnitamist ja saada selleks ka pea uuS konferenz Konstantinopelis kokku aõtuma. Kui palju suurriigid selle juures muutma saawad, see on muidugi  weel teadmata ja see tarwitab ka wist muutmist, sest selle läbi wõikfiwad kergest sunnitud saada oma suguwendade  ja usuwendade wasta sõdima. Juba on ka endine  Austria Minister Graf Andrassy, kes ise Berlini  kongressi peal agarast selle eest kostis, et Bulgaria ja Jda-Rumelia mitte ei pidanud ühekS riigiks ühendatud saama, oma häält tõstnud ja on kinnitanud, et seesugusest ühendusest muud oodata ei olla, kui uut segadust ja tüli. Tema pärib nüüd nende maade täielist ühendust ja wabastamist  Türgi ülewalitsuse alt, Serbiale aga selle asemel piire nihutamist Bulgaria poole. Esimene pärimine on küll wist üsna õige, sest see poolik olek ei wöi jäädaw olla; kaS aga Sultan oma ülewalitsust ilma söeata käest ära annab, see on küfitaw. Niisamati ei taha küll wist Bulgaria sellega leppida, et pärast Serblaste löömist Serbia  ometigi maad peab juure saama, nagu muidu wõitja. Mõned arwawad ka, et Graf Andrassy isegi nende nõudmiste  täitmist ei looda, waid et tema sellega ainult on tunnistada tahtnud, et Austria nüüdne wäljaspidine põlitika,  Graf Kalnoky juhatusel, mitte tema meele järel ei ole. Pärast täielist korraldamist saada Würst Aleksander Türgi Ratsawäe-Kindraliks nimetatud, kellel mitte waja et ole Türgi fesst peas kanda, mida Bulgarlased et salli, ja minna siis Konftantinopelisse, kuS teda kui Sultani wõerast auuga wasta wõtta lubatakse. Serbia - Bul - garia lepituse-kommiSsion istub Bukarestis kooS. Nõuuwõtmistest  ei ole weel ühtigi kuulda. Greekamaa walitsuS on suurriikidele ringkirjas teada annud, et Greekalaewustiku  liikumise takistamine suurriikide poolt Greekamaa  kui ühe iseriigi wabadusega kokkumahtuwaks peetud ei saa. Inglismaa laewuStik on selle kuu 20. pääwal Kanea lahele. Kreeta randas, jõudnud, kus Austria ja Jtalia laewad juba ankrus oliwad. Kreeta saarel olla rahu, kuida aga teiselt poolelt kinnitakse, üks rahu, nagu seda õhkus enne müristamist nähakse. Sealt on ka suurriikidele  üks kiri saadetud, milles palutakse, et Kreta saarlased  mitte ei saa ära unustatud, kes ühendust Greekamaaga  igatseda. Ikka näib Greeklastel lootus wäljaSpidise  abi peale olema. Üks De ly ann i s, wist Greekamaa  WäljaSpidiste asjade Ministri wend, on Greekamaa -Saadikuks Prantsusmaal nimetatud, on ka juba Präsident Grevy jutul olnud. Inglismaa Saadik ja Greeka Minister  DelyanniS on nii käredas sõnawahetamises olnud, kuida seda muidu diplomatikuSte wahel ei kuulda. Nimelt  on Inglismaa Saadik, Sir Horace Rumbold, ennast omast ülemeelest nii kaugele wedada lasknud, et Greekamaa Kuningas ega ka Minister Delyannis teda enam oma jutule et wöta ja Greekamaa poolt üht tasasemat  meest Inglismaalt Saadikuks päritakse. Lord Salisbury  oli ülepea wäga käre Greekamaa wasta; arwatakse, et Gladstone, kelle käes nüüd jälle Inglismaa tüür seisab, GreeklaSte wasta küll tasasem olema saab, kohalist politika