Sakala .U 18. WiljaMs. 11. Maikuu pSewal 188 S. VI. aastakäik. Poliitika, kirjanduse ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Awalik wastus õpetaja herra J. Hurti „awaliku  kirja" peale. 11. Poliitika ringwaatus. O lt maalt. Wiljandist: Näitemüük. Wiljandi maakonnast: Õiendus"; õpetaja  Johannson; wastus J. Jungi „blitz wenig" peale. Pärnumaalt: kuberneri herra käsk. Tartust: Wastus; Karl Körber f; Cand H. Treffner; wangikodade rewideerimme; Wõru maalt: Pildikauplus. Tallinnast: Kroonimise püha saadikutest. Peeterburgist: Kroonimisest.  Moskwast: Kindralkuberneri käsk. Kuulutused. Kartlikud tunnid. 11. Toitudest. I. Mõnesugused sõnumed. Nalja Mart ja Kalja Pärt. Awalik wastus õpetaja herra J. Hurt'i „awaliku kirja" peale. 11. Sedasama kaeptust, et õp. herra M. Jürmann põhjuskirju minu kaest kätte ei saanud, tõstis jo minewa aasta Juuni kuu peakoosolekus õp. berra M. Jürmann minu peale. Ma panin omad põhjused,  mikspärast ma põhjuskirju õp. herra M. Jürmann'!  ega õp. herra Hurt'i kätte ei annud, peakoosolekule  ette, koosolek awaldas nende minu põhjuste kohta oma rahul olemist. (Waata aruanne Aleksandri kooli 21. Juuni koosolekust Sakalas 1882 X? 16 ja 17, mis protokollide järele kirjutatud). Nüüd sunnib õp. herra Hurt mind seda tõistkorda tegema ja minu aega raiskama. Aasta 1881 Augusti kuu lõpul õp. herra W. Eisenschmidt': aias peetud peakomitee ja abikomiteede  korralisel koosolekul pandi peakomitee poolt ette, üht 16"' liikmest kommissioni walida, kes põhjuskirjad ja õpetus plaanid läbi katsuks ja nende tööd edasi toimetaks. Selle kommissioni liikmete walimise juures tuli jälle ilmsiks, et peakomitee juhatuse peale sugugi usaldust ei olnud. Peakomitee poolt oliwad hulk mehi kandidaadiks ülesse seatud, peale 15"'. Abikomiteede  saadikute poolt lasti nende nimed ette lugeda ja seati Veel mitu kandidaati juure. Nüüd tuli healte ära «Võtmine kandidaatide üle üks haawal. Iga üks peakomitee kandidaadiks pandud mees, kellest enam'ehk Vähem teada oli, et ta õp. herrade Hurt': ja Jürmann'!  iseäraliste püüdmiste poole hoiab, kukkus läbi. Suure healte enamusega aga said need kandidaatedeks seatud mehed Valitud, kellest teada oli ehk kellest arwati, et nemad mitte õp. herra Hurti iseäralised sõbrad ehk mõne tema iseäralise sõbra sõbrad ei ole. Kommisstonisse Valiti 11 liiget. Mind walis peakoosolek  kommissioni juhatajaks. Kommissionile anti selle peakoosoleku poolt täieline Voli,, peakomitee poolt jo ette Valmistatud jõhjuskirja ja õpetus plaani õiendada, täiendada, muuta ja ümber teha. Minu ette paneku peale tehti ühel healel otsuseks, et kommission Valmistatud põhjuskirjad ja õpetus  plaani tuleVale peakoosolekule piab kinnitamiseks  ette panema. Peakoosolek tegi otsuseks,  et tulewane peakoosolek pidi aasta 1882 Januari  kuu alustusel päew enne Või päew pärast Eesti Kirjameeste Seltsi koosolekut ära peetama. Need on otsused, mis selleaegne peakomitee jault mitte õigeste ei ole protokolli pannud, millest wist ka tuleb, et õp. herra Hurt aasta 1881 Augusti kuu protokolli ei ole suurele kogule õiendamiseks ja kinnitamiseks ette pannud, ega tahagi ette p.anna nagu Wiljandis Januaril s. a. näha sai. Põhjuskirjade komissioni walimisest wõis juba arwata, et tema peakomitee liigete põhjuskirja ja õpetusplaaniga  mitte ei wõi rahul olla. Aleksandri kooli asutajad oliwad juba aasta 1889 lõpul näinud, kui puudulised selleaegse peakomitee tehtud põhjuskirjad oliwad, ja w.llisiwad komisfionisse mehed, kellest arwata wõis, et nad täielikumat tööd saawad tegema. Komisstcn sai peakomitee poolt ette .walmistatud põhjuskirjad õp. herra M. Jürmann'i läbi oma kätte; need oliwad wäga puudulikud, nimelt õpetuse plaan. Sellest peakomitee õpetusplaanist awaldastn mõned tükid minewal sügisel Sakalas 27» 28 ja 29). Sellest õpetusplaanist oli üks tükk ühe, töine töise kirjutatud,  ta ei olnud õpetusplaaniks kokkw sünnitamd, oli enamiste Saksakeeli kirjutatud. Kõige esite tulj raskem, puudulisem töö komisstonil käsile, õpetusplaani tegemine. Kui komissioni liikmed Tülk, J. Kurrik ja mina mitu korda nõuu olime pidanud, kutsusin ma komissioni liikmed, kes Wiljandi, Harju, Wiru ja Wõru maal elawad, Tartusse EeSti Kirjameeste Seltsi koosoleku ajaks, Nowembri keskel, kokku. Komissioni koosolekul näitasin mina esmalt, et peakomitee poolt komissioni kätte antud õpetusplaan alama järje peale on seatud, kui see esiotsaline õpetusplaan,  mida asutajad riigiwalitsusele sisse oliwad annud ja mis aastal 1869 oli kinnitatud saanud, et selle õpetusplaani järele Aleksandri kool mitte kõige „ülem Eesti rahwa kool" ei saa olla, sest et tema õpetused selle plaani järele osalt meie kihelkonna kooli õpetusega kõrwu käiwad, waid et temast üks alam kreiskool wõi mõni elementarkool saaks. Komissioni liige J. Tülk näitas, kudas rehkenduse ja looduse õpetuse jagu segaselt ja puuduliselt peakomitee poolt ülesse oli seatud. Nõnda arwasiwad ka töised komissioni  liikmed. Otsuseks tehti, õpetusplaani ümber teha. Komissioni kirjutaja J. Kurrik'u hooleks anti künni tulewaks komissioni koosolekuks õpetusplaani läbi räägitud põhjuste järele kirjalikult ülesse seada.- Otsuseks tehti, et tulewane kommissioni koosolek saab jõulu ja uue aasta wahel peetud, millal kooliõpetajad lahkeste wõiksiwad koosolekust osa wõtta, nõnda et peakoosolekul, mis Augusti kuu peakoosolekul oli Januari alustuse peale seatud, kõik töö walmis oleks ette panna. Mõni aeg peale selle (Nowembri kuu wiimiste ehk Detsembri esimeste päewade sees) tuli õp. herra M. lürmann minu juure ja andis teada, et peakoosolekut õige pia tarwis olewat, sest riigi walitsuse poolt nõuetawat jo kahe nädala pärast põhjuskirju. Mina seletasin, et nii pia kommissioni liikmeid wõimalik ei ole kokku saada, et seda siis alles wõimalik, kui koolid lahti saawad, see on kõige ennem pühapäew 29. Detsembril. Õpetaja herra M. lürmann  tõutas siis õp. herrale Hurtlle kirjutada, et tema peakoosoleku 21. Detsembri peale seaks. Ma antsin siis kommissioni liigetele teada, et kommissioni koosolek saab 29. Detsembril pärast lõunat algama. Selle kutse peale oli rohkeste kommissioni liikmeid Wanemuise Seltsi majasse kokku tulnud. Pühapäewa õhtu poolel ja õhtul ja esmaspäewa hommikuse poolel wõttis kommisston punkt punktilt Aleksandri kooli õpetus plaani läbi ja sai temaga täitsa walmis, pidas mõne jau põhjuskirja üle ka weel nõuu. Kommissioni!  sai selgeks, et peakoosolek mitte täieline ja seadusline ei saa olema; sest suurem jagu abikomiteedest  ei olnud enne 21. Detsembrit teada saanud, et koosolek.2l. Detsembril saab olema, sest president J. Hurt oli liig hilja ja pealegi ühes ainsas lehes (Eesti Postimehes) kuulutuse lasknud ilmutada, ja neli peakomitee liiget.- Prohwessor Koeler, H. Henno, C. R. Jakobson ja J. Tammann oliwad selle peakoosoleku  pidamise wastu protesteerinud (esimene kirjalikult  minu läbi peakomitee juhatuse kätte, töised „Sakalas"). Kommisston tegi sellepärast ühel healel otsuseks, et kui abikomiteede saadikuid ka wäha, fiis õpetusplaani  mitte kinnituseks selle kogule ette panna, waid ehk teada andmiseks ette lugeda. Mis kommisston kartis, läks tõeks. Herra kooliõpetaja G. Blumberg'i kooli saalis ei leidnud ta enam ees kui paljalt 3 peakomitee päris liiget (õp. herrad Hurt ja Eisenschmidt ja herra H. Wühner, kes wiimne aga tegewalt ette ei astunud) ja peale nende umbes sajast abikomiteest üksnes 26 abikomiteede  saadikut. Siiski tahtis president Hurt seda koosolekut korraliseks, täieliseks otsuste tegijaks koosolekuks  pidada; ta ütles, et tema suurt koosolekue ei ole tahtnudgi. Kommissioni liikmed ja pealt nende mitu saadikut seletasiwad mitme põhjusega, et see koosolek otsuste tegija ei wõi olla. Kommissioni liige Wiru-Jaagupi köster ja kihelkonna koolmeister G. Koch andis teada, et kui tema laupäewa õhta 19. jõulu kuu päewal oma kodust Rakweresse oli tulnud, et sealt Tartusse kommissioni koosolekule tulla, alles seal Rakweres Eesti Postimeest lugeda saanud ja et need Eesti Postimehe rylinrid alles 29. Detsembriks  Jaagupi kiriku juure wälja jagamiseks wõisiwad jõuda. Kommissioni liikmel J. Kuusmannil oli kahe Harjumaa abikomitee liigete protesti-kiri ühes; nende komiteede liikmed oliwad ka alles laupäewa õhtul 19. Detsembril Harju-Lääne Põllumeeste Seltsi asutajate koosolekul presidendi Hurti kuulutust lugeda saanud; nende koju ei olnud see Eesti Postimehe kuulutus mitte weel jõudnud. Selle peale küstti, mikspärast president Hurt peakomitee liiget prohwessor Koelerit mitte koosolekule ei ole kutsunud? Õp. herra Hurt wastas, et tema ei teadnud, et prohwessor Koeler jo Peterburgis olnud. Kommissioni liige Raudsepp andis selle peale teada, et prohwessor Koeler juba 1. Detsembrist saadik Peeterburgis on. Kõik imestasiwad õp. herra Hurti niisuguse Vabandamise  üle. Kaheksa koosolejat rääkistwad protesteerides peakomitee liigete wastu, mitte üksainuski poole. Heali ei wõetud mitte ühegi asja üle ära, mitte üht ainust otsust ei tehtud. Protokolli kirjutati, aga ta jäi lugemata. Lõpetusel soowiti, et 9. Januaril, päew pärast Eesti Kirjameeste Seltsi koosolekut, tuleks korraline peakoosolek pidada. President Hurt aga ütles, et seda ei olewat tarwiski, ta tahtwat pärast lihawõtte pühi peakomitee ja abikomiteede koosolekut  pidada. Peale nende rääkimiste ja waieluste luges kommissioni liige kooliõpetaja J. Kurrik kommissioni  poolt tehtud õpetusplaani ette ja kooliõpetaja