Prantsuse noor ministeerium, keS tulipeaid seega lepitada ja oma poole hoida tahtis, et nende tähtsaid vangis olewaid parteiliikmeid ühe iseäralise armukäsu läbi wabaks laSta lubaS, on tänu asemel kõige pealt tulipealiste naesterahmast eestwedaja Luise Michel'i käest tüssata saanud ja nimelt seega, et kuulus palama mereline  Michel ministeeriumi armukuuluwst enne waSta ei lubanud wõtta, kui ka töised tema meelelised ilmasjata kannatajad vabastatud saaksiwad. Seega ei ole siis elatanud BriSson'i ministeerium mitte sõbrust, lahkust ega oma poole hoidmist läikanud, maid kangekaelsust ja uut jonni kuulma pidanud. Lihtsamaid kurjategijaid würst Krapotkin'i j. n. e ei ole vabariigi ministrid omlueti meel mitte lahti lubanud, sest et nende halwu töösid ilma palgata ei arwatud jätta võivad, mis ka maailma imestelema oleks pannud. Praegune uuS wälimiSte asjade toimendaja minister FreycineL'il on ommeti korda läinud Hiina riigiga rahulepingut jalale seadida ja taganevat näid warSti sõawäed lepingu järele teatawaist kohtadest ära. Inglaste parlamendis ei ole ministeeriumi wastalised  mana-meelelised mitte rahu üle hea meelt awaldanud,  maid Wõtawad käredate sõnadega mmm peaministrit Gladstone't käsile. Ka ei ole, nagu minewal korral Peeterburgi järele teatasime, 11 miljoni laenu lubamine mitte üSna ühel healel sündinud, maid ühed kirjutawad, et 130 poolt ja 120 waSta olnud, aga töised ajakirjad teadwad tõendada, et 120 poolt ja paljalt 20 waSta on olnud. Wiimasest armust wõime küllalt suurt sõahimu Inglis poolt näha, ehk nad küll weikeSte Aafrika rahwaStegagi malmis ei jõua saada ja Suudanimaalt sõda lõpetamata tagasi pöörda soowiksiwad,  kui aga parlament fiis ministeeriumi terweks jätaks. Kindral LumSden, keS kõige enam Asghanlasi edasi oli ässitanud tungima ja keS Inglise piiri õiendamise komisjoni  volinikuks oli, on rahu kosutuseks ministeeriumi poolt kodumaale tagasi kutsutud ja on arwata, et see ÜkS hea täht ning järeleandmine Inglise poolest on. Saksa sotsial-demoktaatlaSte parlamendi saadikud, keda minewal aastal iseäranis rohkem kui enne kunagi walitcti, on hilja aja eest oma parteiga nägelema pidanud  minema. Sest suurem jagu nende parteist on ju, keS soovivad et sotsial-demokraatlased ikka „ei-ga" parlamendis  omad healed ünnaksiwad, midaS aga saadikud enam ei arwa teha võivat, kui nad mitte endid oma walitejatest ja rahvast wõõrMada ei taha- Nende valijad ei või ju niisugustest ühtelugu abi ootama jäeda, kes ka seal waSW punnivad, kust juba natuke abi poole nihklb. Mõistus piab mõedukS olema, kelle järele tahtnia piame ja mõistus piab ka nõuu-andma siis woStu wõtta, kui osalt ju saame, aga mitte suurt pala püida ja viimaks weiksestgi ilma jäeda. Belgia kuningas Leopold on uue Aafrika Kottgo riigi peaks eht isevalitsejaks nimetatud, milleks temale Belgia pealinna bürgermeister PulS õnne käis Selle juures awaldanud kuningas, et tema tahtmine ei olewat seal uueS riigis poliitikat ajada, waid ta soowib finna Euroopa haridust omandada ja orjakauplust zc. kautada. Tahtmised on esiotsa ikka otsatu head, aga mis pärast saab, eks seda Taewataat tea. Omalt maalt. Wiljandi CeSti Põllumeeste Seltsi koosolek, 21. Aprillil 1885. Hea jagu seltsi liikmeid oli seltsimajasse kokkutulnud. UuS president seltsi auuliige  P. Ainson teretas seltsi ja soowis ladusal kõnel seltsile rohket edenemist ja õnnelikku aaStat. Abiprefident Peet pidaS õpetliku ja tuumaka kõne elukohtadest. Kõneleja  seletaS: ei olla ükskõik, kuS ja missugune elukoht inimesel on, waid elukoht ja tema ümbrus pidawat niisugune  olema, mis inimese eluiga ega terwist ei lühenda ega vähenda. Kõneleja juhtis pilku rahvaste minewiknSse  tagasi ja seletas, mis meil esimeste inimeste elukohtades  üleüldse ajalooliselt teada on. Ennemuiste olla inimeSte elukohad ilusatel ja kannidel kohtadel seisnud, mis inimest ihu ja waimu poolest terved ja tugevad hoidnud. EeSti-rahwa endistest elukohtadest leida meie Kalevipoja laulust järgmisi teadusi: „Põhja piiril seisis pere, ..Tugew talu kaljudella „Taara tamme metsa ääreS; „Pool weel seisis metsa peidus ..Töine pool lausa lagedal, ja Me: ..tzaia kuristiku kõrwas ..Kena org oli haljendamas; ..Metsa salga serwa ääreS „G« siis tuule targa talu. niug Me: „Kena oru keskeela ..PeitelikuS puie warjus, ..Seisis kõrges mäe ääres ..Kuulsa Soome sepakoda. ja weel: „Nine laiast laanest läbi „Seal tuleb orgu ilusa „Aru taga kena kaasik ..Kaasiky keskel kena talu ning lõpeks: ..Leidsid' nad talu teelta ..Pere pärnade wahelta. Nendest näitustest FÜa näha, et ka endiste Eestlaste elukohad muiste kõigiti*?aunid olnud. Nüid olla aga lugu sagedaste tSistti, talust leitama soode ja rabade äärest, loikude ja lompide keskelt, mis terwisele kahjulikka  ollust ja halba haisu välja haurawat. Wana Eesti mõistusõna minna sagedaste tähte: „kus mägi seal mõis „kuS küngas seal kõrts, „talud kõik soo ja raba sees. Kõneleja soovib, et igaüks kes uut elukohta asutab, selle peale katsuks waadata, et sood ja rabad ligidal ei ole, ja et põhja vesi ära jooksta saab. Katsutagu elukohtade  ligikonnast niipalju kui iganes wõimalik seiswat vett ja lompifi ära kautada, need olla päris õhu kihwtitajad  ja püitagu metsade ja puude elukohtade lähedale istutamisega õhku parandada. Puud puhastada õhku suurel mõõdul halwaist ollustest j. n. e. Kõne oli kõigiti wäga õpetlik ja awaldadi kõnelejale kuuljate poolt tänu ja rohket rahulolemist. President tähendas kõne kohta, et kõnelejal õigus olla, et puud õhu puhastajad olla. Seda olla ammugi äranähtud ja kantawat väljamaal metsade ja puude istutamise  eest suurel viisil hoolt. Mennoniitid ja Mormoonlased  olla täitsa kahjuliku kliimaga maakohtade peale elama asunud, puude ja metsa iStutamiste läbi, olla endistest kohtadest õitsewad, kõige terwema õhuga elukohad  saanud. Seltsi liige J. Juust Kõpust pidas wäga tähtsa kõne kartohwli figindamisest. Kartohwel olla üks kõige tululikumaist põllu saakidest, ilma selleta ei oleks põllumehel  sugugi wõimalik käbi saada. Põllumehe pindmine seiSku selle sees, taimede elutarwitust tunda ja edafi aidata, ja kõike tee pealt kõrwale saata, mis nende edasisaamist  takistab. Nõnda ka kartohwli juures. Seemne kartohwli i'u avaustest tulla warred, wardest juured ja nende keskelt oksad, kelle külge noored kartohwlid kaSwawad. Seega ei ella kartohwel mitte juure, waid oksa wili. Küsida tulla nüid: Kas on wõimalik neid wilja kandjaid oksa idust rohkendada? Tema olla hoolsuste katsete waräl beidckud. et järgmise viisi järel kartohwel kõige rohkem saaki andu: 1. Seemneks ärgu wõetagu wäga pisukest kartohwleid. 2. Iga 100 küinra peale aetagu kõiges 100---105 wagu. 3. Seeme pantagu õige riaSse, iga jala maa peale üks kartohwel. 4. Kui kartohwel üleStõusmaS on. siis saagu esimest korda mullatud, nõnda et ülestõuswad taimed täitsa mulla alla saawad maetud. 5. Äder kellega mullatakse, ei pia raudpuu wahelt mitte nööriga mässitud olema, adra peale seutagu kolme kandiga puu, teraw kant ette poole, kes mulla kahele poole jagab. 6. Mullatamist tuleb iga nädal kord ette wõtta; wähemast piab 4—5 korda mullatud saama, nõnda et wagu üle 8 tolli sügawaks saab. 7. Kui rohu juurte pärast äestamist tarwiS on, siis saagu sedamaid taga järele künnetud, kõige parem kui äestaja ja kündja ühe korraga põllul on. 8. Kergema ja kuiwema, kruusa ja liiwa maa peale sünnib walgeid ja raskema ja wesisema sawi maa peale punaseid kartohwlid teha. Prefitendi ettepanemise peale tehti otsuseks, käesoleval  suwel seltsi koosolekuid ka muial kui seltsi majas, ja nimelt maal ära pidada, et selleläbi seltsi liikmedel wõimalikuks saaks, weikse põllumeeste majapidamisi, ettevõetud  uuendusi j. n. e. laiemas ringkonnas oma silmaga näha ja tähele panna. Kohta ja aega, kuS ja millas seltS kokku tuleb ära määrata, jäeti eestseisuse hooleks. Eestseisuse ettepanemise peale, et üks komitee saetud saaks, keS seltsi maja parandamist j. n. e. tööd ära toimetaks ja korda saadaks, tehti otsuseks niisugust komiteed  seadida ja saiwad selleks walitetud: prefitendikS: endine seltsi president hra. P. Heinrichson. liikmeteks: hrad. Kisa ja Johanni. kaSsahoidjakS: Seltsi kassahoidja hra. Rajewsky. kirjatoimetajaks: Seltsi kirjatoimetaja abi hra. Kuuskler. Tehti otsuseks: Troonipärija sündimise päeva 5. Mail s. a. pidulikult pühitseda ja suwel maakonna laulu ja mckngu kooridest antawa kontserti toimekonnale sellsamal  päeval seltsi saali lubada, ühe eeSkontserti andmise  jaukS, snure kontserti andjate kooride kulude tasumiseks. A. Kitzverg. Seltsi kirjatoimetaja. Rahwa nlelug-misest 1881 a, on järgmine aruande  wihk ilmunud. Selle järele -l-S ülelugemise -»° l Liimi kubermangus 1.163.493 w-m-st, Saarema- elanikud  ja kroonuteendrid maha arwatud 1,097,360 immest. Neist oli meeiterahwast 553.883 ,a naest-rahwast 599,664, j. °. 48 ja 52 proisentt kõigist -lanikudarwust.  Linnades -laS 262.451 .NIM., maal 901.042 inimest. Nim-lawd inim-Sl- armust ole Eesti keele raa»,, jäid 476,769 ehk 41 protsenti. Latt keele r-akn-id 490,346 ehk 42>/>°°/°. Saksa k-eleraakiiaid 113,3/3 ehk 9'/-° Wene teele rääkijaid 53,872 ehk 4 />° /° Juudi keele rääkijaid 21,524 ehk I'/-° °/° ja muu k.eide rääkijaid 5,614 ehk '/- protsenti. Rahwuste ,ar-lc oi: elanikndeft: Eestlast 41'/- °/°, Lätlast 42'/'° Sakslast 9'/>»«/°. Wenelast 4°/'°"/°, Juntist 2'/-°"/», Poolakaid V? "/<>, muu rahwuste liikmeid protsenti. Kgesolewa aasta esimesel kuu jooksul on riigi sisseMõtmised 20 miljoni rbl. suuremaks kaSwanud, kui möödaläinud aastal selle ajaga, wäljaminekud on aga ainult miljoni rbl. tõusnud, nõnda et selle aasta Jaanuari kuus umbes 11 miljoni rubla enam sisse tulnud kui wälja läinud. Nimelt on tolliraha, ligi 5 miljoni rubla ja wiina-aktsiise maks 3 miljoni rbl. kasvanud; ka raudtee sõidu pilletite matsust on 220,075 rubla rohkem kui mineval aaötal selle ajaga sisse tulnud. Kubernööri härrast nimetatud kuue liikmeline EeSti Aleksandri-kooli komitee olla enesele Tartu kubermangu-gümnasiumi  inspektori C. Treffneri prefitendikS valinud. Sillakohtu härra abiline hra. J. v. La-Trobe on ennast ammetist lahti palunud ja tema asemelle mõiSnikudest  valitud hra. Otto Baron Engelhardt abisillakohtu  härraks kinnitatud. Wiljandi kreisiarst Dr. H. Truhart on kolleegianõuniku  ja Pärnu kreisiarst Dr. Th. Behse riiginõunitu  auu sisse saanud. Wiljandi maakonnast. Suurest-Jaanist kirjutatusse meile, et seal praegu jälle kewadine leeriaeg olla, kus weikeses tuas ligi 100 last omad peatükid üleõppiwad ja seks hulgani mitu nädalat koos elama piawad. Igail endistel aaStadel on ruumi kitsus laste seaS haigust sünnitanud,  mis aga tänawu weel küll önnekS märgata ei olla. Ometegi kõneleb kirjasaatja ühest töisest kahetsemise väärilisest  nähtavusest, mis nende noore rahva elust sellel kallil, ajal ilmsiks tulnud. Nimelt on ümberkaudsed noored mehed ühel laupäewal, kui mõningad leerilapsed kauge maa pärast kodu minemata jäenud, leeritua aknate all öö!armi teinud ja sedaviisi rahu rikkunud, künni kooliõpetaja  L. neid minema kihutanud. Piame kahetsema, et seesugust nooruse eksimist töistele maenitsuseks avaldama  piame. Hobuse warga kimbatus. MSne paari nädala eest tagasi lendanud ühel pilkasel pimedal ööl kardetav nahkhiir Tarwastu N. talu rehe alla hobuStele õnne tooma. Äga sukkes ta jõudis küll senna, hilju lipsas üle läwe, seal kõlisenud kelluke, mida rehealuse ukse külge kinnitatud traadi lõng liikuma pannud, peremehe  tuas ja weel enne kui õö-lind, hobuse loom stiwa all, õuest wälja lennata saanud, tõtanud peremees sulastega temale wastu ja wõtnud teda mõnusal wiisil mööda selga filitates wasta, et linnuke terweks öökspäewaks  söödi peale fiiwu sirutama ja koiwi küinitama jäenud. Kust ta sealt pärast jäenud, kas töised sarnased öö-linnud teda ühes wedanud, ehk ta ise wiimakS ära roninud, ei ole ma mitte teada saanud. Mõeldud öõlindu  on aga enne siin ja seal ühe nõndanimetatud „ karuselli" ja leierkastide ümber lendlemas nähtud ja rahvasuu kutsub teda L—l. Tarwastlane. Pärnumaalt kirjutab meie kaastööline: „ Palju rohkem kui maa sees, äratab sõakartuS Inglismaaga randlaste  tähelepanemist. Juba Krimmi sõa-ajal laulis „Tallinna  kodanik" omas kirjades, et Inglased meie waeste rannameeste soolalaewad kinni püida ja palju kahju teha. Siit randlased mälestawad ka weel küllalt, kuida Inglased  nende puulaewakesed, mis neil seekord olid, kaugele merele widanud ja fiis põlema süitanud. Kui Inglane aga nüid niisama oma lubaga Läänemerel tallitada võiks, kui sell korral, fiis teeks ta meie rannale palju suuremat kahju, sest nüid on Eestlastel head ja wäga kallid laewu merel ja alles ehitusel, kust waesed rannarahwaS tööd ja leiba leiawad. Saakfiwad need riisutud, fiiS olekfiwad nende omanikud waese poole mehed ja nimelt suuremast jaust. Nende meeste kehwuS aga paneks suurema jau vaesemaid inimest päris nälga. Laevamehed, kellel nüid suuremad kapitalid on, on suure jau waeSte iuimeSte tööandjad  ja ülespidajad. Suwel leiawad palju inimest laeva ehituse juures, palju merel madrusena ja muus ammettS tööd, talwel ehitus-materjali põletispuude raijumise,  saagimise ja undamisega, sest laewa omanikud ja muUd nõuukamad mehed kauplevad metsaga. Seia on seepärast ka rohkem lahtist, ilmamaata inimest korjanud, 1885 19 S a k a l a.