wõimalik oleks joonele seadida ja seda kauget sõda lõpetada.  Sellest wõiks siis küll esiotsa juba loota, et Prantsus - Hiina sõa lõpp koitmas on, midaS muidugi weel loomulik film ära ette ei wõi näha. Inglise peaminister Glaedstone'l oli hiljuti oma 75. sündimise päew pühitseda. Selleks tähtsaks päewaks tõiwad siis ka ajalehed söbraliselt ja Vaenuliselt küllest tema olukirjeldusi, millest mõnegi karwalisi mõtteid näha wõib. Seda paistab aga neid ütelust kokkuwõtteS ridadest  ommetigi ikka wälja, et elatand ja nagu pealmisest armust nägime, wana riigimees noore-ea elamusega töötada  ja oma mõtteolul edasi minna wõib. Suuremad maimud käiwad enamiste wiimaSte eluminutiteni kindlaid radasid ja nende eksimist näeme Lmeldelemisega, kui tähekukkumist  taewa külleS. Suudani sõost on nende uue aasta nädalatel ka parema meelega kõnelema hakatud, sest et kindral Gordon Kartumi linnast 14. a. sõnumeid saatnud,  et seal kõik korras olla. Niisama on kindral Wolsaley  sõawäel wiimase aja edasijõuudmine kauniste õnneks läinud. Inglased arwasiwad, et abisõawägi alles Veebruari  kuu lõpul ehk Märtsil sinna jõuab, aga nüid on juba see õigel teel õnneks läinud, et nad ju sellesama kuuga seal on. Imelikul wiisil ei ole aga Mahdi kõrbeteedel  waStu pannud ega ka kaemusid kaitsnud, nõnda et nüid Inglased awaralt edasi saamad ja ka sedamaid kaewude  juure mähid pannud ning kandsid ehitanud, et waenlasele  ka siis wastu mõiwad panna, kui ka nende hulk mitukorda suurem on. Ameerika Ühendatud riikide uus president Kleveland  on oma roolijatele kirjutanud, et tema kõigiti auusal ja rahwuslisel wiisil oma ammetit tahab pidada ja nimelt ammetnikude seadmisel inimese tublidust tahab tähelpanna ja järelluulata, aga mitte parteide tahtmisel neid ei wali. Omalt maalt. Wiljandist. Walitsnse teadustaja 282. numbris antakse teada, et Liiwi kubermangu kohtute prokuröör, kolleegianõuunik Mjässsojedow kohtute ministeeriumi seadlemisel Taganrogi jauskonna kohtu prokuröõrikS on nimetatud. Tema asemelle olla, kuida „Ztg. f. St. u. Land" kuuleb, endine Liiwi- ja Kuuramaa rewideerija senatori wanem kantselei ammetnik, Warshawi jauSkonna kohtu prokurõöri abiline, kolleegianõuunik ja ritter von Klugen Liiwi kubermangu prokuröõrikS nimetatud, keS juba 7. skp. Riiga on jõuudnud ja ammeti ohjad oma kätte wõtnud. Nagu juba awalikud healed ammu kõmasiwad, pidada kaesolewal aaStal kauba ja käsitöö asutuste peale, nende puhta sissewõtte ja kasu järele uuS protsenti maks pandama. „Nowosti" sõnumete järele teeb uus seadus kõige Wenemaa raha pankadele ja aktsia seltsidele kohuseks, omast kasurahast iga aastas 3 protsenti kroonule maksma, millest raha ministeerium 1,663,000 rubla ja kaupluste ja käsitöö asutuste käest kokku 2,558,000 rubla riigikassasse  sisse loodab tulewat. Wiimselt nimetatud summa saab üksikute kubermangude ja maakondade peale nõnda ärajagatub, et seda iga üksikud kauplused ja käsitöölised asutused omal mõedul kandma piawad. Seda maksu saawad uued maksu-kohtud, mida iga kubermangu ja kreisi asutada mõeldakse, sisse nõuudma. Et aga selle uue maksuga weel mitte riigi tarwituS täidetud ei saa, on rahaministeerium tarwiltseksarwanud, puuduwat summa tollide kõrgendusega sisse wõtta. Nimelt saada kõige tarwilikumate kauba asjade, nagu thee, heeringate, puuõli,  siidi ja weinide tollimaks kõrgendatud, misläbi sissewõtte  kõige enam kaswatud saab. Ühtekokku loodab rahaministeerium  uutest maksude kõrgenduStest iga aasta 6 miljoni rubla kulda enam sisse wõtta, kui sennini. Ka maakonna kogudele ja linnadele saada see SiguS antud, üht teatawat kasumaksu, mis künni 15 protsentini wsida tõusta, oma kasuks pealnimetatud asutuSte käest wõtta. Wiljandi maakonnast kirjutatakse meile selle pealkirja  all: „M eele tuletuseks laenajatele. Jgapäewane  nähtawus on, et suguwennad oma palehigis korjatud  kopikaid pankadesse, iseäranis aga kaupmeeste kätte kasukandma kannawad. Kaupmehed seiSwad kopikameestel sagedaste palju enam usalduses, kui maaomanikud suguwennad.  KaS nad oma laenu sarnaSte kindluseta kohtade  pealt ka tahtmist mööda terwelt tagasi saada wõiwad, ei küsi laenajatest palju ette keegi. Sagedased pankrotti jäemised laenuwõtjate poolest on juba küllalt õpetanud, kui wastuoksa ja wõeriti sarnased laenamised on, aga siiski ei mõtelda palju sellepeale. Lubagu lugeja mind sellest peatükist üht pildikest ette tuua: Mõne aasta eest hakkas K. wallaS kaupmees K. õige suurel mõedul muidugi laenatud rahaga ta wslg arwatakse mõned kümned tuhanded suur olewat kauplema ja teeb seda praegugi priskel viisil. Möödaläinud suwel läheb keegi laenuandja tema (K.) juure oma paari tuhandet tagasi tahtma. Aga mis teeb K.? Ta paneb pastlad jalga, kinnitab wammuse londiga keha ümber ja ilmub nõnda mõeldud mehe ette, üteldes: «Siin olen ma kõige oma varandusega, muud mull ei ole kõik muu on pärandajate  omandus!" Ja ta rääkisgi tõtt. K. oli oma liikuva  kui liikumata varanduse puhtani pärandajate peale kirjutada ja kinnitada laslnud; proklami aeg oli mööda läinud, ilma et laenajatest keegi oma healt oleks tõstnud ja nüid olgu kõik vait! „Aga miks siis laenajad õigel ajal üles ei annud, mikspäraft ammetlikka kuulutusi tähele ei pannud?" küsib lugeja. «Kust pidime aga seda „õiget aega" teadma?" küsib vastu kahjukandja laenuandja. «Oige küll, asi saab nagu seadus ettekirjutab, «Talurahva Kuulutajas" ja „Kubermangu Seitungis" ammetlikult teada antud. Need lehed käivad aga üksnes vallavalitsustele  ja kui vallakirjutaja sarnastest kuulutustest kellegile midagi ei lausu, siis ei saa sellest keegi midagi kuulda." Sellepärast, kaS ei ole mitte võimalik, vallavalitsustele kohuseks teha «Talurahva Kuulutajat" vähemalt igale wallapercmehele lugeda anda ja vallarahvast seal sees olevate kuulutuste tuumaga tutvustada? Soovitav  oleks see wissiste küll, sest siis ei võiks niisugused asjad kellegist teadmatuks jäeda, ega saaks tulevikus siis enam kellegil asja olema, sarnaste suurte kahjude üle kaebada, miö nüid krgeste teadmata viisil kaela kukuvad. e^v." Sealtsamast maakonnast kirjutatakse: „Et fiit P. kihelkonnast wäga wähe sõnumid ajalehtedes leida on, siis mõtleb mõni, et siinsed elanikud kõik meel pimes on, kestest midagi uudist ei tule. Aga ommeti on siin ka oma jagu uudist. Keskmisel Jõulupühal 1884 oli K. wallas näitemäng, Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja heaks, nagu see Sakalas enne kuulutud sai. Etendatud  saiwad: „Joodik JaSka Härg," „Kihlatud" ning „See olin mina," mida K. walla oma näitlejad etendasiwad  ja rahwa rõõmuks kaunis heaste korda läks. Mängud saiwad kõik tubliste ja korra pärast ette kantud, mis kätte laksutamine rahwa poolt tunnistas. Muud tui naabri naene, kes „See olin mina" sees ette tuleb, oli üsna üksluine ning oleks pidanud natukene paremine oma rolli mängima. Töiste üle üksikult kritiseerida ei maksa, waid piab tunnistama, et kõik tubliste oma kohut täitsiwad ja rahwa rahulolemist ära teenisiwad. Wahe aegadel mängis tuttaw Oisu mängukoor oma lõbusaid tükkisid, mis rahwa rõõmu wee! palju suuremaks tegi. Talwise aja pärast oli ruum weidi kitsas, ning et mõned isemeelclised takistajad, kes seda asja püidsiwad nurja ajada, nimelt K. walla oma muusik, mida nende kõrge palga nõuudmise pärast mitte ei wõinud näite kohasse mängima wõetud saada, olid tulnud Rimmo kõrtsi juurde, mis mõned wakamaad pidu majast eemal seisab, ning seal omad torud hüidma pannud, et seega rahwast oma juurde petta, aga rahwuslise kõrtsimehe pärast, kes seda asja tundis takistama olewat, kohe neid wälja wuhweldadi.  Aga et neil K. walla muusikutel, kes alles hakkajad ning õppijad on, kõrtsis asi tühja läks, siis sammusiwad nad ühel meelel, mitte oma kiusu jättes hra. R. juurde, kus sellekorraga nõndanimetatud „Simmerpalli"  peeti. Et nimetud hra. R. ise küll ka Põllumeeste  Seltsi liige on, aga sellest hoolimata, laskis ta kõik seda sündida, mis hulga rahwast sinna awaldas (sest ilma rahata muusikut on ikka parem kuulda, kui raha eest), mis tähendatud mehest mitte kiiduwäärt ei ole, sest nõndanimetud „Simmerpatti" oleks wõinud iga püha pidada, aga just mitte ühe rahwuslise asja edendamise päewal, mis nimelt parteilikku ehk waenulikku olekut selle ettewõtte wasta üles näitas! Muidu oli osawõtmine kaunis elaw. Rahurikkumist ei tulnud mitte ette, muud kui mõned kadaka-saksakeeli purssijad tegiwad pealtwaatajate  seas pisut lärmi, mis mitte koguni kiiduwäärt ei ole, seeläbi wõib peagi mängijaid eksitada ja tülitab ka pealtwaatajaid. Lõppeks sai kolm korda Keisri laulu mängitud ja lauldud. Rõõmsa südamega tõttas iga üks kodu poole ja palju kuuldi ütlewat, et piakS seesugust lõbustust rahwa seas sagedamine ette tulema. Nii hakab meie rahwas ikka enam ära tundma, mis aeg talt nõuab ja mis temale tarwis läheb. Ka tänu pidutoimekonnale,  nende rohke waewa eest; iseäranis pian siin hrad M. L. paluma, tänu wasta wõtta, sest ilma selle hra waewanägemise ja ka näitekoha lubaandamiseta ei oleks wift see asi mitte nii kaugele saanud, nagu ta nüid oli läinud. Lõppeks soowin K. näitlejatele, kui ka Oisu muusiku-koorile rahwa poolt lahket osawõtmist ja head õppimise himu edasi jõuudmiseks. —Me. Tartust. Olewik toob järgmise näituse: vr. Hermann  annud hiljuti WanemuiseS kontserti. Kuuljatele antud pileti asemel vr. Hermanni Eesti keele grammatik. Kuuljad olnud aga paraku nii vähe, et mitte paari kümmend  piletit ei saanud ara müidud. «Hm. Tartu maakonnast. P' kihelkonnast kirjutatakse meile kõlvatumast kõrtsimehest nõnda: Motto: Kes seisab mu eest tigeda ini"  meste wastu? Kes seisab mu kõrwal kurjategijate wastu? Laul 94, IL. Mis nüid vargad j. n. e. üheltpoolt, seda on kõrtsid töiselt poolt s. o. rahva varanduse ja sellega ühtlaisi ka hariduse hauakaevajad. Kui mitmed noored mehed ei ole oma ja kui mitmed pereisad oma laste eluõnne  «joomapõrgu" paiiskanud! Pajatan ühestki paari sõna; lugu on järgmine: sõitsin kord kõrgemalt haritud naesterahvaga asjatallituse pärast linna) toimetasime  omad asjad korrale ja pöörasime jälle koju poole. Haage kõrtsi juures lasksin hobust veidi hinge tõmmata) sidusin looma kinni ja viskasin heinu ette, kuna minu kaasaline, kellele külm kallale kippus, kohe sisse läks. Kui ma natukese aja pärast ka kõrtsituppa astusin, kuulsin ma oma kassalist nuttes oma raha tagasi nõuudvat, kuna kõrtsmik kindlal sõnal tõendab, et see vale raha on ja sellepärast tagasisaamist lootagi ei olla. Wüs künni kuus meest nähti ka kõrtsis istuvat ja „elutilgalest" võtvat, ning need näitasivad oma „auusat" eluviisi seeläbi, et nad raha äravõtmist heaks kiitsiwad ja võcrast naeSterahwast  ropu sõnadega auustasiwad. Kui nüid minu kaasaline abiotfnniseks minupoole pööris, siis rewideerisivad  kõikide silmad minu riideid, ja mind nähes kohkusivad  nõnda ära, et kõikide lobisejate suud kinni jäiwad  ning kõrtsimees raha (10 rubla) silmapilk peenikeseks  vahetas ning tagasi andis, ühtlasi ka 10 kopika eest saia, mida osta oli tahetud) pealegi vabandas ta ennast minu ees, et raha wõlsiks tunnistamine nali olnud. Ma pöörsin kõlwatulle põlastades selja, peastsin hobuse lahti ja sõitsin oma teeseltsilasega koju. Mul on aga veel ütelda: hoidku ennast iga teekäija Haage kõrtsi (Tartust seitse versta Sangla kautjet teed Wiljandi poole minnes) sisse minemast, seal on ennegi mitmeid aSju ette tulnud, mis kõrtsimehele mitte anuks ei ole.  Inimesel  ei aita siin muu vahendit, kui et ennast niipalju kui võimalik sarnasest kohast eemale hoiab. ,Delibab«." Kursist. „Prausk annud külakoolmeistritele luba koolis meestekoori laulusid õpetada, mida mitmed noored mehed heaks arvanud ja tänuga vastu võtnud. Nüid käivad nad ka iga pühapäeva õhtul koos õppimaS ja on see jälle üks hea ettevõte. 0. ö." „27. Detsembril miimasel Jõulupühal oli meil Kursis waimulik kontsert kirikus kroonlühtri heaks, mida kaks koori andsiwad. Piletite hinnad oliwad 5 ja 10 kop. Laulud kslasimad armjaste koori pealt kuuljate kõrmu, rahwast oli ka rohkeste osawõtma tulnud, sellepärast et meil Kursis see aruldane asi on. Lauljatele head õnne uueks aaStaks. Kj— „Laiuse kihelkonna muusika-koor pühitses 28. Detsembril mullu aaSta oma esiinest aastapäewa. Mis mind sclleüle iseäranis sulge kätte sunnib wõtma, on nimetatud koori wirk edenemine ja auuS ning korraline ülespidamine. Mina nende ridade kirjutaja mõisin sellest tähtsast päewast kogemata juhtumise läbi osamõtta. Mina ei lootnud mitte, et Laiuse koor ühe aaStaga nii kaugele pidi jõuudnud olema, aga rõõm oli kuulda ja näha, kuida mehed üheainsama aastaga koori seesuguse järjele on töstnuwad, et ta tõeste auustamise määrt on. Mitte üksi puhumine ei lähe hästi, maid ka puhujad on mehed, kes ennast auusaste ja wiisi pärast mõistawad ülespidada. Kõik läheb kohalise kihelkonna kooli õpetaja  juhatusel löbusaste ja korralikult edasi, nagu oleksid 16. puhujad kõik üks meeS olema. Koori juhataja oli selleks tähtsaks päewaks ka mõne pudeli weini ja õlut muretsenud, sest kuS sündimise päewa pühitsetakse,  seal muidugi teada ka termist juuakse; aga mitte nõnda, nagu mõneS paigas ette tuleb, kus termist juues mõne mehe termis koguni sandiks läheb. Laiuse muusika mehed näitasiwad, et nemad mitte niisuguste  meeste seltsist ei ole. sest ehk neil küll keelajad ei olnud, siiski ei olnud ühte nende hulgaS näha, keS keele-kaste järele iseäranis maias oleks olnud. Iseäranis wäga rõõmustaw oli kuulda, et Laiuse koor oma naabri kooridega ühes meeles ja käsi käes soowib töötada, nimelt Tõrma kihelkonna kooriga. Tõrma koori juhataja K. kooli õpetaja Reilian ja ka mõned puhujad oliwad Laiuse koori sündimise päewa pühitsema tulnud, kuS siis, niiheasti  kooride juhatajad, kui ka puhujad ükstõisega sõbralikult  käsi käes töötamise üle nõuu pidastwad; nagu kuulda oli, saab Tõrma muusika-koor tulewal suwel oma kolmekümne  aastast sündimise päewa pidulikult pühitsema, kust siis ka Laiuse koor osa saab wõtma. Lõppeks lasksiwad ojawõtjad wõerast koori ja tema juhatajaid elada ja kõik lahkusiwad rõõmsalt ja ilusast muusikast vaimustatud Laiuse kihelkonna koolimajast. AuuStatud Laiuse muusika edendajaid kõige lõbustuse ja lahkuse eest tänades, soomin 2 Sakala. 1885