11. ei osta ta ühtegi „kangeSte kiidetud", „ üleüldiselt sadandid haigusid" awitawat asja, mida kawalad ~raha kahmitsejad" müia pakuwad, ja ei söö mitte kõike „puru ja rabu", mida mõningad wanad naised õpetawad, waid hakkawad 111. haiglaseks jäädes kohe kanget korrda silmas pidama  ja IV. usaldawad ennast haigustes taieste arstide hoole alla; ei nõua nendelt mitte wägisi rohtusid, kuid tSidawad arSti õpetusi ja seadlusi karwa pealt. Nii palju seekord, auustatud „ Sakalased"; kui Jumal termist annab ja elupäiwi jätkub, pajatan ja kujutan  tõinekord teile soola-puhujatest. —« — Poliitika ringwaatus. Kui palju Wenemaa wõim Kesk-Aasia Khani riikidesse mõjub, seda awaldawad Jndia-Araabia lehtede sõnumed. Neile kirjutatakse Amu-Darja äärsest Balky linnast, et Bukharia kohtud siin pool jõge kõik piirid kinni panemad. Nende piiride kinni panemise läbi ei saa mitte üksnes Afganistani, waid ka Jnglise-Jndia kaup suurt kahju, kuna aga Wenelased oma kaubaga seda maakonda täita wõiwad. Kesk-Aasia all ei ole mitte üksipäini need kaks Khani riiki Bukhara ja Khiwa ja Wene maakond Turkestan mõtelda, waid ka Hiina maakonnad Kashgar, Jarkand, Kuldsha, Tursan ja Dshungarei,  kellele kõigile India kaudu Inglise kaupa toodi. See kauba takistus saab isegi Indias palju tüli tekitama. Wene-Afganistani-Jnglise segadustes ei ole meel mitte rahu otsust tehtud, ega ka sõa algust kuulutatud; loodetakse aga, et tingimised ennemalt rahu poole sõuawad. Inglise Ahwrika asjust ei ole praegu suurt ühtegi kõnelda. Kindral Wolseley wiibib Kaiiros ja tema sõawägi seisab Niiluse ääres laagris, kuna kindral Graham jälle siit ja sealt püiab Osman Digmat näha saada. Suakinis on nõnda ütelda päris sõariistade rahu. Rauudtee, mis Berberisse teha tahetakse, on juba esimese laagrite hulga juurde, Handubi, jõuudnud. Salk sõawäge saadetakse nüid Otao poole ette, kes rauudtee edasi ehitamist piawad kaitsma. Otao mäed, kust mett arwatakse saawat, olla 30 Inglise penikoormat Suakinist kaugel. Ratsalised on ümberkautsed kohad läbi uitnud, aga pole kuskilt waenlase wügesi leidnud; ainult 40 Arablast, mehi, naisi ja lapsi on kinni püitud. Mehed kandsiwad Mahdi soldatite märkisi. Saak oli kari lambaid, mis Osman Digma laagrisse tahetud ajada. Joosikud (mitte hiired, waid kaabakad) jutustawad, et Osman Digma ainult mõne mehega Tamai ligidal ErkowitiS olla. Kas Osman Digma mõim tõeste raugenud  on, wõi ootab julge päämeeS parajat aega, on raske kosta. Berberist tulejad kaupmehed kõnelda ka, et seal Inglaste tuleku pärast hirm walitseda. Kuidas Inglaste lirimaa aSjad seisawad, sellest andis Inglise auujärjepärijate teekond selget tunnistust; loota on, et see teadus wiStiste waenu leelt mõned tukid wühemaks saab wõtma, sest Inglane teab nüid wäga heaste, et ta lirimaal hea kobsaka sõawäe piab pidama, sest muidu saaksiwad lirlased juhtuwal sõa korral wististe parast aega tarwitama. Jndianlaste mäss Kanadas teeb Inglise walitsusele pääwalu õige küllalt. Igaüks, keS . kaardi kütte wõtab, et Jnglisel seal suurem tükk maad on, kui ta MDe kddune riik ühte kokku; langeb see ära, kas on see siis elumärk? Et seal ka õige hulk Prantslasi elamas on, siis nähtakse Prantslast ka pooldis naeru näol ja Lõise silmaga sinna poole waatawat. Nii kirjutab üks Prantsuse leht „Voltaire" ühe pikema juhtkirja  hakatuses: „ Kanada! See on jo Weike-Prantsuse riik, mis suurte Põhja-Ameerikasse ennemalt eksinud kui kudunud on. Eks ela seal weel 1,297,000 meest ja naist, keS oma suud weel mitte ei ole Prantsuse keelt kõneleMst kinni sulgunud, ega oma põlwi wõöraste elukombede ja wiiside ette painutanud. Need on meie kauged wennad, kellele meie ülekohut teeksime, kui neid unustaksime, ja kelle peale meie alati, niipia kui wähegi parast aega leiame, piame mõtlema." Seda tunneb Inglane ka wäga heaste, sellepärast loodame ka, et seegi sammukese ka rahu poole aitab. Prantsuse ja Inglase enese wahel on weike sõnawahetuS ette tulnud. Egiptuse walitsuS pani ühe seal ilmuma Prantsuse lehe „Le Bosphore Egyptien" seisma, ning et Inglise walitsus arwas ja awaldaS, et see asi mitte üksinda Egiptusesse ei puudu, maid ka temasse, siis nagu näitab see asi kaunis tõe taoliseks minewat Prantsuse minister Freycinet tahab selle juhtumise põhjusel nttid kindlaste näidata, et Prantsuse walitsuS oma õigustest mitte wähematki järele ei saa andma ja tahab, Inglise walitsuse wahele tulekust hoolimata,  Egiptusele tema kohusseid meelde tuletada. Prantsuse-Hiina rahuga on koguni arusaamata  asi. Telegrammid kuulutawad ühte lugu wastastiku  ikka rahust, aga Prantsuse walitsus saadab ikka weel sõawäge Tonkinisse. Ka lahingud ei ole mitte olemata olnud, kuid neid antakse mõne kogemata juhtumise  wõi teadmata oleku suiks. Wõib jo ka wõimalik olla, et rahu nende wahel sellepärast pikemale wcnib, et Wene-Jnglise wahel wististe rahu näitab seisma jääwat. Ka ei näita sõda wõi rahu Prantslastel praegu just mitte püäasi olewat, waid kõik üksikud parteid walmistawad  endid eestulewale walimisele ette. Ferry, ehk küll ministrist lahti lastud, ei ole rahwa poolt mitte unustatud; kiitust saab La igalt poolt. Tahab tõeste kahtlane olla, et praegune ministeerium niikaua koos seisab, kui Ferry oma. Brisson Freycineti langemiseks on praegu juba ässitamine täies joones. Serbia kuningas Milan on oma troonikõnes iseäranis Austria teekonda meelde tuletanud, kus keiser Frants Josep suurt sõprust tema wastu üles näidanud. Ka Rumeniaga seista Serbia heaste, kuid Bulgariaga olla asi natukene segane. Daanim aal tarwitab Estrupi ministerium Wene- Jnglise tüli selle tarwis, et Kopenhageni linna ette mere kindlusi saab ehitada. Sõaministerium on selle tarwis 860,000 krooni (1,247.000 rubla) lubanud. Ka Rootsi walitsus teeb kindlusi. (Ehk tehakse Inglasel  Lääne merde tulekut raskemaks.) Omalt maalt. Wiljandist. Meie maad ja Nchwast piinawa hobusewarguse  kohta on juba enamiste iga ühe südames ühed ehk töised mõtted tõuusnud, mill wiisil wõimalik oleks selle wäga halwa asjale teed kinni panna ja teda mahendada.  Sarnased mõtted ei ole mitte üksipäini kahjukandjate  südames liikunud, waid on ka juba kõrgemas kohas maad leidnud. Kuuramaa kubernöör on Kuuramaa ametlikus lehes kõikedele linna-, maa-, kogukondade- ja mõisate politseidele  järgmise teadaandmise awaldanud: Minu wiimsel Kuuramaa läbiwaatamise käigil on mulle jälle uueste rohkete hobusewarguste ja waraste üle, kes sagedaste terwe seltskonna kaupa seda häbemata tööd teewad, kui ka waraStatud hobuste warja jate üle pai ju kaebtust tulnud. Et sellele, pslln tööd suurel mõõdul takistajale ja maarahwa wihale äestajale ja rahu rikkujale kürjatööle tarwilikul mõõdul abi saata, on minu poolt neisse kohtadesse, kus seda suuremalt ette tuleb, iseäralikud  järeleuurimise-kommisstonid sisse säetud, ja nimelt: (nüid on need kohad ja nende kommistonide liikmed üksikult  nimetatud). Kõiki kohtuid, mõisa politseid ja walla walitsusi kutsun mina selle läbi neid juba hakatud järeie uurimisi minust säetud kommissionide kätte anda, ning kõiki teada andmist, teatust ja arwamisi ilma aja wistmuta, kui tarwis, ka telegrahwi ehk era sõnume kandjate läbi neile kommissionidele  katte tuua ja iga pidi nõuu ja jõuuga neil abis olla. Ühtlasi saadan mina igale linna- ja maapolitseile, walla- nende inimeste nimekirja, kes hobnsewarguse ehk warastatud hobuste salgamise pärast karistatud on, ehk kellest üleüldse arwatakse, et ta neis asjus kaassüidlane on. Mina käsin kõiki neid inimest terawa tähele panemise ja järele uurimise alla wõtta, ning pärast saadud teadust ja nende nimest mulle teada anda. Neile kõrtsi pidajatele, kes warguse asjus kuidagi wiist warastele abis on olnud, wõi neid warjanud, ei pia päiliku kohtu ja linna walitsuse poolt mitte enam müimise õigust antama, ja piab ka sarnast ette tulnud keeldust igale politsei kohtule teada andma. Neid walla ametnikka, kes hobuse waraste ja warguse  salgajate ülesotsimises, taga ajamises ja kinnipüidmises  iseäranis tegewad on, Piab mulle nimetatama, et neile seda tasuda wõiks. Ühtlasi heidan mina Liiwi-, Kowno- ja Witebski kubernööridega ühendusesse, et kergemalt igalt poolt ühel nõuul ja jõuul hobusewargaid ja warguse salgajaid kaotada. See minust saadetud kuulutus piab igas linnapolitseis,  walla kohtumajas, kui ka igas kõrtsis ja mujal nähtawas kohas üles pantama. Kuuramaa kubernöör, Salanõuunik Paul v. Lilienfeld. „Rev. Beob." kirjutab: Meile tuleb paälinnast nstawalt poolt teadus, et riigiwalitsuse ringkondades see mõte liigub, põletatud wiina aksi 1 kopik kraadi pealt kõrgendada, mis juba Mai kuul piab sündima. Nagu kuulutustest näha, on meie linna Laenaja  Tagawara kassa oma seniaegsest kohast, nõuukojast, ära töise kohta, maakohtu majasse, wiitud. Mis selle koha muutmise Põhjus on olnud, ei ole muidugi kuulutustest  leida. Et aga selles kassas suuremal osal maalt inimeste raha on, stis on ka meile nende poolt küsimist ja mitmesuguseid mõtteid, kui ka kahtlemisi awaldatud. Neil on ka oma põhjus. Enne seisis see kassa kindlas kiwimajas, kus ka muidugi waht weel olati juures oli, kuna ta nüid aga ühes hoopis wähema kindlusega wanas puumajas seisab, millest kahjutuli ehk kuri kasi palju ennemalt jagu wõib saada. KaSsa kohte, kus mitmete inimeste warandus selsab, muudetakse enamiste kindluse pärast; et aga see siin mitte see põhjus ei ole, siis on wististe mõni muu põhjus olnud, millest mitte muidu mööda ei saanud, kuid ainult koha muutmise läbi. Meie kuuleme, et see olla ümimaksu  nõuudmise pärast olnud. Wiljandi maalt. Karulast kirjutatakse: Nagu igal inimesel, nii on ka igal wallal oma head ja wiad. Paar korda olen auustatud „Sakala" lugejatele teatanud, mis poolest meie wald töistest taga on. Täna tahan aga ühest meie walla headusest kõnelda, miS poolest ta küllalt töistele ümberkautsetele waldadele wõi mõisatele eesmärgiks wõib olla. Nagu iga üks teab, ei ole kõrtsid oma praeguse  kõrgete matsude läbi mitte igale õiguse armastajale kõrtsimehele awatud, waid wõtawad enestesse ka kaunis hea meelega mehi wastu, kes mitte hirmuga pettuse eest ei põgene ja ülekohtu eest ei tagane; seega on kõrtsid praegusel ajal ennemalt kurja kaswatuse kui kahanduse kohad, ning seda rohkem weel, kus neid palju on. Meie K. walla inimesed wöime selle poolest kauniste rõõmustada,  sest meil on lühikese aja sees, kui hra. V. v. H. mõisa oma kätte wõttis, kolm joogi maja, see on kaks peris kõrtsi ja üks õlle pood ära häwitatud; majad on küll alles jäänud, aga wana ja twore kibedaga kauplus on maa tasa tehtud. Kui meie hra. V. v. H. ka meid walla aSjus selgusele awitaks ja mõnda ametnikku oma kohust meelde tuletama sunniks, siis wõiksime küllalt töiste kõrwale astuda (eesmärgiks ei julge weel ütelda); muid kurje tegusi meil mitte palju ette ei tule. —e—  Pilistwerest kirjutatakse: Seal kaebanud keegi warga kohtusse. Mõlemad ilmunud saetud päewal. Et waras mitte enam salata ei ole saanud, siis tunnistanud ta kõik ülesse ja ütelnud ka, et ta juba need warastatud asjad kätte on annud. Seda kuuldeS ütelnud kohtumehed kaebajale: „Kui sa juba kõik kätte oled saanud, mis sa siis weel kaebad?" Ei muud, kui kaebaja pidi wait jääma ja waras jäeti karistamata. Tarwastuft kirjutatakse umbes järgmiselt: Siin kihelkonnas peeti Küinla kuus pulmi, kus mitte, nagu iga pulma peal, rõõmukisa ei kuuldud, waid selle asemel koguni kurbtuse kära tõuusis. Asi oli lühidelt järgmine: Peigmees oli kohaomanik ja pruut ka talulapS, kes küll keha ja näo poolest ilus ja wiisakas inimene oli, aga kelle isal just mitte raha ei olnud, sest et ta ehituste eest oli palju wälja annud. Peigmees oli aga raha ahne inimene; ta oli juba kord ka rahast kõnelenud, aga selle peale selle asja jälle wagusi jätnud, sest isa lubas oma tütrele, kui edespidi raha kogub, ka muidugi jõuudu mööda kaasaraha anda. Asi läks sõni wagusi. kui nad laulatselt kodu söitsiwad ja pruut peigmehe kodu pidi wiitama. Kui pulm ukse ette jõuud.s, tuli peigmehe ema wastu ja küsis poja käest: „Kas raha ka käes on?" „Ei," oli wastus. Oh mu päewad, kuidas nüid wana moor käuksus! Pruuti ei lastud ka sugugi fisse, waid pidi saani peale istuma jääma, kuni peigmees ta isale kirjutab, et see raha järele toob. Kirjutad!. Aga isa tuli tühjalt, sest et raha seekord tuua ei olnud, ja palus peigmeest kannatada  ning lubas wiie nädala pärast suurema osa ja poole aasta parast puha ara maksta. Nüid lasti pruut sisse, kes juba kaks wõi kolm tundi oli wäljas külmetanud. Miks siis pruut wäljas külmetas, eks ta wõinud tagasi sõita? Oleks wõinud küll; aga nemad kutsusiwad pruudi wenna fisse ja ei lasknud teda enam seest wälja. Wäga rumal temp; see on naha, et kaasaraha tõbi mõnes wallas nagu külge hakkaja hajgus, tahab walitsema hakata. Häbenege  noored mehed, kes teie ainult raha neelu taga ajate! «Tarwastlane." Paistu Kaarlist. Õiendus. «Sakala" 2 sees laitis keegi —pke. K. walla muusiku koori, et see olla töisel Jöulu pühal peetud näitemängu, miS K. wallas W. E. P. Seltsi maja heaks etendadi, nurja püidnud ajada. Et selles kirjas nimetatud muusiku koorile üleannetumal  kombel liiga tehakse, siis oleme meie sunnitud eneste eest kosima. Igal mängukoori liikmel ja selle aSja tundjal on see selge, kui palju kulu ja waewa muusiku ülewel pidamine nõuab, selleparast ei pane ka keegi selle tõsine sõber seda imeks ega pahaks, kui kuskil awaliku mängimise eest õppimise ja kulude tasumiseks natuke hinda nõuutakse. Seda samma ei ole ka K. walla muusiku 17. ü k n » ILLS