Tallinna Sõber B 39. K««eS aastakäik. Tallinnas, ZB. Mihkü-kmi pääval 188^. Kltöldkt ataleht Etslirihwslt »a»l ja liaaades. Tuleb ükskord nädaliS wälja. »,ks«» piirieti trSki«,j«»: » ruble, 40 !',p. »» l »»« »« .......... 1 ruil» 40 k»p K»ju rhkfa«»et«d: < r«bl» pv»l»a««ta» ! rubk, 70 k«p. JuttkutufO ig« re« eyt seire «seme »eatt s »»». Tellimised «Aetakse »««t«» U»K«««a - «sindser«'t?»riete trkkkmejae. ?eterv«rgis: ?. J. Ke<l««»t, vo-ueper»» S4. Kartus: W. Aust. - Makweres - <L. Wettky. ?«ides -K. SeidelSers. K«»s»kus: K. K-llöerg. Lihulas: M. z»üttner'i poodie. Mljandis? H. J. Karo»'t raamatupood. Am»res«a«s: M. Lange.—Waal: kurda is-äranie kuulutakse. Wostaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab BMiaki», kirjad käiwad Baltitki (Baltischpsrt L»ZMo«iZ-Ilopr».) Register: ~Walgnse" lugejatele tähelepanemiseks. Omalt maalt. Tallinnast! Uued paberrahad. Postiraha. i! Sveawäe kohuse seadus. Õnnetused. Pahateud. Linnasaadikute kogu. ..Heimath". ~Eesti jj PoSlimehc" kahtlasest kirjast. Pärnust- Purjnpaatide wõidusõit; mitmesugused sõnumid maalt. II Wiljaudist: Tulekahju. Riiast: Bratstwo kool' Peterburgist: Keiser tagasi. Dr. Maydell f. jj Wargus, Auutähed. Kijewist: Suurkooli pidu. Kirikupääw. Samaarast: Tüli. Ilmad. Wöeralt maalt: Saksamaalt. AuStria-Uugrumaalt. Taanimaalt. Belgiast. Schweizist. Prantsusmaalt. Inglismaalt. Itaaliast. Egyptuscst. Kirja waStused. Kiriku teadused. „Wirulase" lugejatele tähelepanemiseks. /Virulase" juhtkirjas »Paar oodatud otsust", miS tähendatud lehe .V: 38 fees, selle kuu 18. pääwast, seisab: ' ,Wirulane" kirjutab esiteks sellest sõnumist, mis ka meie wiimase numre sees seisab, mille järel Kohtute-Ministerium  tarwilist raha palunud on, et tulewal aastal kohtute uuendamine Siberis ja Rahukohtule  asutamine Baltimaa kubermangudes  wöiks joonele seatud saada. See ei ole nüüd weel kellegi ,otsus", waid see ei ole esiteks muud midagi kui aga ükö aealehtede sõnum, millest sagedast täna hulga kaupa ilmuwad, mis aga niisama sagedast homme tühjaks jutuks tunnistatud saawad. ,Otsuseks" wõib see wast fiiS nimetatud saada, kui see kohaliste kohtute ja ülemate poolest ametlikult kuulutatud on. Seesugust ametlikku  kuulutust ei ole aga tänine weel kusagilt poolelt tulnud  ja »otsusest" ei wöi fiin siis ka weel juttu olla. Sits kirjutab /Virulane" ,Rahukohtutest" ülepea, kuida Balti kubermangude ,rahwad" neid ,ootanud ja ootanud", j. n. e. Kõik see .Wirulase" kiri näitab wälja, nagu tahaks tema mõtet äratada, et siin ükski ringkond ehk seisus Rahukohtuid  kartnud ja nende tulemist kunstlikult wiiwitanud oleks, ja nagu saaks Rahukohtutega nüiid kes teab missugune uudis ja .priidns" tulema. See on aga kõik paljas tühi jutt, kui see ehk wahest midagi weel pahemat ei ole. Rahukohtule  wasta ei ole fiin keegi seisnud ega ole nende tulemist  kuidagi wiiwitanud. Sel wiisil aga kuida need Wenemaa seespidistes kubermangudes elule seatud oliwad, sel wiisil ei wõtnud neid siin mitte seada, sest kõik meie seaduslik ja seltskondlik elukord on koguni teisel pinnal kaswanud ja teisel waimul ennast korraldanud, kui elukord  Wenemaa seespidistes kubermangudes. Peale selle pidiwad meie kodumal ka teised kohtud, nimelt talukohtud niipalju muudetud saama, et need asutatud Rahukohtuga ühel joonel oma tööd teha ja oma asju tallitada wöisiwad.  Kohtud ja seadused peawad mõistliku meelega ja osawa käega üksteise körwa passitud saama, nagu rattad mashina sees. Tahab keegi teistwiifi, kui ka iseenesest paremat ratast teiste wahele toppida, siis jääb mashin seisma ehk läheb puruks. See kokku seadmine ja passimine,  ühele joonele korraldamine, on meie kohtute aSjus palju tööd ja aega tarwitanud. Nii suure igatsusega, kui .Wirulane" arwab kõige wähemast kirjutab ei ole siin ka keegi Rahukohlutd .ootanud". Rahukohtule seadus maksab mitmes tükkis juba nüüd meie kodumaal; ainult kohtu asjatallituse kord saab nenda muudetud, kuida sellest kohtu asjade kiiremat tallitust loota wõib. Õigus saab ikka õiguseks,  ülekohus ikka ülekohtuks jääma; Rahukohtule wanemad  saawad neistsamaist ringkondadest tulema, kust meie täntsed kohtuwanemad tuliwad, ja mitte kohtu nimi ei tee kohut tulusaks, waid kohtumõistja hoolsus, osawus ja õiglane  meel. Meie kodumaa mõistlik rahwas, igast sugust ja seisusest, on läniSte kohtutega wäga heaste korda saanud ja saab seda Jumala abiga uutega ka. .Wirulase" teine .oodatud" otsus on see Ministeriumi aSjalallitaja käsk Eestimaa kiriku-maksude kohta, mille peale ka meie omas wiimases numres tähendasime. Seda peab küll otsuseks nimetama, sest see tuleb ametlikult kõrgest paigast. Seda käsku sügawamalt läbi waadateS ei leia meie aga mitte, et see meie kodumaa kiriku-maksude  korda nii palju muudab, kai .Wiruiane" ehk ,oota- nud" on. Selle käsu ja kuulutuse tähtsamad tükid on järgmised: ,Riia ja Miitawi Piiskopi poolest tõstetud küsimiste peale, nimelt: 4) Kas on Greeka-õigeusu kiriku kogudusesse aStunud talupoegade kohus EeStimaal, üleüldse Lutheruse kiriku ja waimuliku teenrite heaks maksust maksab 2) Kaõ iseäranis ka need talupojad neid maksust peawad  maksma, kelle käes mõisa maad on? Nende küsimiste peale on Ministeriumi poolest, kohaliste  Kõigekõrgemast kinnitatud seaduste Põhjusel, 26. Jürikuu  pääwast 1845, 44. Jõulukuu pääwast 4846 ja 29. Jõulukuu pääwast 4853 seletatud: ,4) Et Lliwimaa kubermangus Greeka-õigeusulised talupojad köigeist maksudest Lutheruse kiriku ja waimuliku teenrite heaks, wabastada on. Ainult neil on maksa, keS kiriku maad pruugiwad; aga nemad ei maksa seda mitte kirikuõpetajale sellepärast, et tema Lutheruse kiriku waimulik  teener on, waid sellepärast, et tema selle maa aegline omanik on". ,2) Inimesed, kes mitte seda usku ei ole, maksawad Lutheruse kiriku ja waimuliku teenrite heaks üksi neid maksusi, mis neil kohalist kaupa mööda kiriku maa eest maksa tuleb". Neid Liiwimaa kubermangu kohta antud käskusi on Ministeriumi asjatallitaja, Senator Durnowo, heaks arwanud,  ka Eestimaa kubermangu kohta maksmaks teha, arwates, et neid käskufi omal aeal ainult sellepärast Eestimaa  kohta antud ei ole, et sel aeal Eestimaal meel Greeka-usulisi talupoegi ei olnud. Pea põhjuStuS ja juhtmõte  selles seletuses on see, et iga inimene ainult selle kirikule maksusi maksma peab, mille koguduse liige tema on. Selle seletuse peale on nüüd Eestimaa Kubernõr kohtutele ringkirja saatnud, mille järel: t) ,ka Eestimaa kubermangudes üksnes neil Greekaõigeusulistel  talupoegadel Emang.-Luth. usutunnistuse kirikule  ja waimuliku teenritele maksusi maksa on, kelle käes kiriku maid on, mitte aga nendel, kelle kaes mõisa maid on," ja 2) „et Kihelkonna-kohtud edaspidi mitte kontraktifi ei pea kinnitama, mis mitte selle, Ministeriumi poolt antud, seletuse kohalised ei ole". See on lühidelt räägitama ringkirja sisu; miS seal meel rohkem seisab, see räägib selle käsu põhjustamisest, ei puudu aga asja enese külge. - Kuida lugejad näewad, on siin ülepea ikka neist maksudest jutt, mida talupojad maksawad, mitte neist, mida talukohtade pealt maksetakse.  Talupoegade eneste, ega ka teiSte inimeste käest, kes mitte meie maakiriku koguduse liiked ei ole, ei ole aga siin ka tänine keegi meie maakiriku ega tema teenrite  heaks midagi pärinud ega wõtnud. Selles tükkis ei muuda see käsk siis siin ka ühtigi. Iseäranis on aga selles Ministeriumi seletuses ja Kubernöri ringkirjas nendest  Greeka-õigeusulistest talupoegadest jutt, kes kiriku maa peal elawad ja kes mõisa maa peal elamad. Suurem jägu EeStimaa taluperemeestest ei ela aga kummagi  peal, maid elab ,talu-nuumama a" peal, kuida seda maad Kõigekõrgemast kinnitatud Eestimaa Taluseaduse järel nimetakse, mis 9. Jaanikuu pääwal 1846 seaduslikul teel talurahwa pruugitawakS oli ja mis pärast seda seadust mööda iseäranis sisse piiratud ja märgitud  sai. Sellest talu-nuumamaast, mida lühidelt ka ehk ,wallamaa" nimetakse, ei ole kummagis kirjas mitte üht sõna leida. Selle kohta ei wõi need käsud siis ka mitte mõjuda. Aga .Virulane" kirjutab  : .See käsk ja seadlus ulakamat üle kõikide Balti .kubermangude, üks kõik, kas Kreeka Õigeusulised .talunikud mullamaade ehk mõisamaade peal peremeesteks .on, üks kõik ka, kaS nad hilja ehk juba ammu selle .usuliseks saanud." Kust on nüüd .Virulane" seda sõnumit saanud ja miks on tema seda kuulutanud? .Virulane" on kaks asja juure lisanud, millest Ministeriumi seletuses ega Eestimaa Kuberneri  ringkirjas mitte sõna ei seisa. Nendes mõlemis ei ole .mullamaast" juttu, ega ole .kõikidest" juttu, .kas nad hilja ehk juba ammu selle usuliseks saiwad." Meie teades ei tohi keegi, kes ülemalt tulnud kastust kuulutab, omalt poolelt midagi juure lisada ja sellega rahwa meelt segada, mis suurt segadust ja tüli sigitada wõib. Kas .Virulase" toimetust selle eksitama eksituse eest wastatamise alla kutsutakse,  seda meie ei tea; .Virulase" lugejad pangu aga tähele, et nemad ennast mitte eksitada ei lase ja suure pahanduse ja kahju sisse ei lange! Lõppeks kinnitab .Virulane": ,Meie awaldame neid käskM selle rõõmsa teadusega, ,et nüidsest ajast peale Kreeka Õigeusuliste käest Luterufe , kirikule maksude nõudmise segadused ja tülid on lõpnud. ,Luteruse usu kirikuõpetajad kautawad paiguti küll seeläbi natuke enebte sissetulekust, aga tark Salomon , ütleb ometi kõikide kohta: parem keet kapstaid rahuga, ,kui nuumhärg riiuga.^ Mis oma kahju-rõõmu tuhinas weel ütleb,  seda jätame parem nimetamata. eksib aga ka siin raskest ja mitmetwiisi, ja kes ennast temast eksitada laseksiwad, need saaksiwad seda kahjetsema. Nende maksude pärast ei ole tänine mingisugust ,segadust ega ,tüli" olnud, kui ka Eeõtimaal juba Peter suure aeast saadik Greeka-oigeusulifl taluperemehi elamas on, nimelt Türi kihelkondas ja Jõelähtme kihelkondas. Need kõik on oma kohtade pealt maksetawad kiriku-maksufi ilma ,sega> ja ilma tasunud, sest nemad teadsiwad wäga heaste, et need mitte nende eneste maksud ei olnud, waid nende kohtade maksud. Ka Liiwimaa kubermangus on Greeka-õigeusulised taluperemehed kiriku-maksufi keelmata  maksnud. Meie maakiriku õpetajad ei saaks ka siis iihtigi kantama,  kui see kask tõeste „Wirulase" waimus peaks tähendatud  ja täidetud saama, sest ka neile peab kogudus seda maksma, mis neile lubatud sai, kui nemad koguduse teenistusesse aStusiwad. Kahju saaksiwad ainult nende waldade peremehed, kuS mõned meie maakiriku kogudusest wäija astunud on. Kirikuõpetaja kontrakt kogudusega on see kiriku inventar ehk waranduse-kirja peale tähendatud, kuS kõik need maksud iga walla kohta iseäranis seisawad. Kõigekõrgemast kinnitatud EeStimaa Taluseadust mööda waskab aga kõik wald iiheõkoos kõige awaliku maksude tasumise eest. Kui fiis üks oma maksu tasumata jätaks, siis peakstwad teised tema eest maksma. Saaks tähendatud  käsk »Wirulase" waimus seletatud ja ära mõistetud,  siis et jääks ka Greeka-õigeusuliste taluperemeeste kiriku-maksud mitte maha, waid need langeksiwad Greekaõigeusu  kiriku kätte, sest Ministerivmi poolest tehtud seletuses  on mitu korda täie rõhuga wälja räägitud, et igaüks  selle kirikule maksma peab, mille koguduse liige tema on. Greeka-õigeusu kirik saaks fiis ainult Ewangeliumi-- Lutheruse kiriku, pärijaks. See oleks kõik.