peale pandi, weel nii palju kasu saanud, kui loodeti, olla aga ikka ka paranemas' Suurt kära teeb Saksamaal ja ulujal üks wana asi, mida „Kölnische Zeitung" tahab teada saanud olla ja nüüd maailma ette paneb. Selle järel olla aastal 1870 Inglismaa Saadik Darmstadt'is Sir Robert Morier, kes nüüd Inglismaa Saadik PeterburgiS  on, Prantsusmaa sõeawäe ülemale kommandörile, Marschall Bazaine'le, Saiamaa sõeawäe liikumistest sõnumit  annud. Inglismaa poolt waieldakse kangest selle waSta, tähendatakse aga ka, et kui ehk Morier' sõnumitest midagi Prantsusmaa sõeawäe kommandõri kätte wõiks sattunud, olla, siis iialgi mitte tema teades ja tahtes. Miks seda kära nüüd weel tegema hakatakse, sellest ei ole õiete aru saada. Inglismaa walitsusel olla aga ikka nõuu Sir Robert Morier't Peterburgist ära kutsuda ja ühe teise paiga peale saata, miS nii tähtjas ei ole. Keiserlikud Kõrgused  Wene Suurwürsti-praua Katharina Michatlowna ja tütar oliwad selle kuu 13. pääwal Berlinis, Keisri-praua Augusta juures lsuna-laual ja reifiwad õhtal Peterburgisse. Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid Sergei Aleksandrowitsch  abikaasaga, ja Paul Aleksandrowitsch, oliwad selle kuu 10. pääwa õhtal Keisri juureS, keS Stettinist tagafi tuli, ja sõitfiwad õhtul kell 11 Peterburgi poole edasi. Prantsusmaal teeb Panama-kanali seltsi langemine suurt kahinat. Tööd selle kanali kallal on tamne ligi 1,400 millioni franki makSnud. Nüüd on raha otsas, kanal ei ole walmiS ja kõik see suur kapital oleks wette wisatud, kui mitte abi ei tule. Seda abi otfiS Lesseps Prantsusmaa walitsuse poolest, aga Parlament et lubanud seda mitte. Enamist kõik aktsiad on Prantslaste käes ja need kautakfiwad oma raha kui kanal walmiS ei wõi tehtud saada. Rahwas on sellepärast wäga tige Parlamenti ja kõige Republika walitsuse peale, Boulanger ja teised walitsuse-wastased tarwitawad seda pahandust omaks kasuks ja see wõiks kergest Ministreid. Parlamenti ja kõiki Repnblikat ümber lükata. Aktsionärid on nõuuks wõtnud nii kaua ei intressist ega ka kapitali tasumist pärida, kui kanali ehitamine weel kestab; Bordeaur linnaS ou 1500 aktsionäri peale selle nõuuks wõtnnd, seda tööd ka weel teisiti tuetada, kas see aga palju aitab, on küsitaw, sest puhast raha on tarwis ja kui uusi aktsiaid wälja anda ei wõi, siis wõiks töö seisma jääda. Elsass-Lothnngi maade omaksetel olla ka umbes 100 millioni franki eest Panama aktsiaid. Wahe ajal on ka Põhja-Amerika Ühendatud-riikide tähelepanemine selle asja peale langenud ja seal ei taheta koguni mitte sallida, et üks Europa riik seda tähtsat tööd walmis teeb ja sellega üht eesõigust Amerika asjas oma kätte saab. Panama-kanalil näib sedawiisi wähe kindlust olema. Lesseps ise olla aga ikka weel täis lootust. Eisfeli-torni töölised on, kui torn juba peale 220 metrit kõrgesse ehitatud oli, tõrkuma  hattauud, parimad rohkem pääwapalka ja ähwardawad muidu tööd seisma jätta. Parlamenti poolest on ühe pidu-lawa ehitamiseks Ehamps Elysee platsil 260,000 franki ja Tuilleriede palee uneste ülesehitamiseks 280,000 franki määratud.— Parlamenti ja Ministeriumi poolest on walimisekorda  weikemate ringkondade kaupa, mida Gambetta ära häwitas.  jälle maksmaks tehtud. Kuida Ministcr.Präfident Gambetta  seda oma kasuks muutis, siiski aga pea omast ametist taganema pidi, nenda on Minister-Präfident Floquet seda nüüd jälle oma kasuks wana korra peal tagasi muutnud, arwatakse aga, et fee teda ei aita ja ka tema pea ametist  taganema piab, kus fiis Ministrite wahetamise juureS suuremat tüli tulema arwatakse, kui seda Republika asutamsest  saadik olnud on. Endine Senegali Kubernör Genouille seisab kohtu all. et tema hooletuse läbi neli Negrit nälga, ehk õigem jäuuSse, ära surnud on. Need oliwad Wima-kuul 1887 Alcatras-saartele Prantsusmaa  lipu wahiks saadetud ja oli neile ükS telk, moona ja welt üheks kuuks kaasa antud. Talwe-kuul wtidi neile teisi kord moona jaUwett, siis aga oli Kubernör Genouille neid tahtnud ära tuua, seda aga ära unustanud. Lehekuul  1888 leidis ühe laewa kapten seal nelja ära lõppenud  Negri surnukehad, nende ümber tühjad weewaadid ja toidu-nõnud. Wist oliwad nemad jäuusse surnud, sest toiduks olnud seal lindusi munadega ja teisi loomi leida. Parist Parlamenti-saadik Hude on ära surnud ja Boulauger tahab ennast tema asemele walida laSta. Inglismaalt. Kindral . öreuffelli wõit derwischide üle Suatint juures, on kodumaal muidugi palju rõõmu leiuud ja lootust kinnitanud, et see sadam ka kord rahuga Inglaste omaks jääda wöia. Seda peetakse wäga tähtsaks  orjakauplemise häwitamise asjus, sest just sealt on palzu orjast Arabiasfe, Türgi maale ja Persiasse weelud. Neegri soldatid, keS SnakiniS Jnglis-Egyptuse palgal seisawad,  on ennast wõitlemises derwischide wasta wäga heast tarwitada lasknud. Ilma pahanduseta ei ole aga ka see rõömu-sönum mitte. Kolme ratsawäe soldati ja ühe pealiku mõegad on esimese hoobiga katki läinud, keskelt ehk ka moega pea juurest. Järelpärimise peale Parlamentis  on Sõea-Minister tunnistanud, et tema Saksamaal 20,000 mõõka tellinud ou, sest kodumaal tehtud msegad saata nende kandjaid hädasse. Saksamaalt olla kuida juba enne kirjutatud, mõned mõega-sepad tulla laStud, et nemad Inglastele seda unustatud kunsti jälle õpetaksiwad. Parlamenti koosolek on Jõulukuu i 2 pääwal Kuningapraua  thronikõnega lõpetatud. Thronikõne kinnitab, et Inglismaa kõige Europa riikidega rahus ja sõbruseõ elab, kahjetseb, et lepitus Kanada kalapüüdmise aSM Põhja- Amerika ühendatud-riikidega korda läinud ei ole, räägib Afrika orjakauplemise häwitamisest ja kinnitab, et Kuningapraua  ennast selle hävitamiseks Saksamaaga ühendanud on. Jtaliast. Prantsusmaalt on Jtaliasse uuS Saadik, Mariani, saadetud, kellel lühikese aeaga on korda läinud seda tnSka lahutada, miS Prantsusmaa ja Jtalia wahel, nimelt Tunis'! aSjade pärast, tõuSmaS oli. Mõlemilt  poolelt antakse nüüd häid sõnu ja loodetakse, et sõbrus  mõneks aeaks ette lööb. Paapst saab igalt poolelt Piiskopide kogudest sõnumid, et kõik Rooma-Katholiiklafed tema ilmaliku walitsuse häwitamise üle kurwad olla, seda temale tagasi soowida ja selleks igatahes ka tegewad olla tahta. Muidugi ei ole Jtalia Kuningriik nende tuleõhutamistega  rahul, ka Jtalialased endises PaapSti Kuningriigis  mitte; sedawiisi kestawad waStaStikused õernmised edasi. Türgi maalt. Türgi sõeawägk on wiimasel nädalkl Wana-Serbias Dekana kloostrisse tunginud, ssearkistu otsima, mida Montenegro mäSfamise-komitee senna peitu saatnild olla. Nemad oSa haudafl lahti kiskunud ja pühamäleStusi  (rsli<iniaiä) rõõwinud, sõeariiStu aga mitte leidnud. Serbias on asjad wäga segased. Sknptschina on uute walimiste järel käredamate wabalastega täidetud, keõ Kuninga-praua ja Wenemaa sõbrad, Kuninga ja AnStria wastased on. Et neid nende määramata wabaduse-pärkmkSteS  lepida, on Kuningas üht kuninglikku õigust teise järel käest ära annud. aga Sknptschina isn on muidugi söömisega kaswanud ja Kuningale ei jääda nüüd enam muud nõuu, kui ennast täitsa Sknptschina alla heita, paljaks  Kuninga marjuks saada, ehk oma poja heaks lhront pealt taganeda. Jutud käiwad ka juba, tema olla seda selle kaubaga lubanud, et Kuninga-praua Natalia oma poja wäheialiseks põlweks mitte poja eest walitsema kutsutud  ei saa. Waewalt saab aga wist seda lubatud ja nenda wõiks kergest Kuninga-praua aegnti Kuninga asemele  walitsema saada. Teeninud on Kuninga? Milan seda küll õige rohkest, kaS fiiS aga SerbiaS rahu tuleks, see näitab wäga küsttaw olema. Bulganast. Ministrid Stoiloiv ja Natschewitsch on omad ametid maha pannud ja nende asemele on Sobranjejuhataja  Tontschow ja Numelialane Taldaschew nimetatud. Üks kole asi seisab Bulgacias ülema kohtu all. Umbes  kahe aasta eesi oli RusischnkkiS suur mässamine kommandant  Manlow'i wasta, mille järgeS mitmed pealikud söeakohtu poolest maha lastud saiwad. Sealine leht .Rustschukski Kurir" oli nüüd kirjutanud, Mantow olla kuus inimesi Donaus ära uputada lasknud. Kohtu ees ou pealtnägijad seda tegu tõeks tunnistanud. Afrikast. Saksamaa walilsusel on kahtluS Sansiban Sultani peale, kaS tema ka otsekvhesesi südamest Saksamaaga  tehtud kaupa pidada tahab, wõi kaS teise silmaga Arabia orjakauplejate poole wahib, kelle sugust tema on. Saksamaal tuntakse ara, et Jda-Afcika-seltsi jõud seal palju ei aita. kui Sultan seda seltsi mitte otsekohesest südamest ei kaitse. Saksamaa walitsusel näib sellepärast nõuu olema Jda-Asrika asja otsekohe oma enese kätte wõtta, kust kergest  sigida wõikS, et Saksamaa suurt ja wiljakast Sansibari  saart oma , kaitsuse" alla wõtab, M!s palju muud ei tähenda, kui omaks-wõtmist. Sultan on ka weel teisel wiisil Europlasi pahandanud. Tema käsu peale pkawad 24 meest, kes mõrtsuka-teu kaebtuse all seisawad, ilma läbikuulamiseta  ja kohtu otsuseta hukatud saama, niisamati ka ükS naene, keS enne elu-aeaks wangi mõistetud oli. Selle kuu 6. pääwal on siis ka juba neli meest awalikul turul hukatud ja nende surnukehad on kõige pääwa ilma wahita maha jäänud. Saksamaa ja Inglismaa Konsulid on kohe oma healt selle metsalise-teu wasta tõstnud, siiski oli käsk antud, Jõulukuu 13. pääwal jälle neli meest ja üht naest sedawiisi «malikult hukata. Inglismaa Konsul on waljuft selle wasta rääkinud, kuida asi aga jäänud, selle üle ei olnud weel sõnumit tulnud. Saksamaa sõealaew ,Leipzig"  on jälle ühe orjalaewa 146 orjaga kinni wõtnud. keS lahti lastud saiwad. Selle laewaga sai ka palju Arablasi  kinni wõetnd. Saksamaa Kindral-Konsul asutab Dares-Salemi  juureS üht suurt misfioni-paika wabaStatud oradele. Prantslastega on orjakauplemise-häwitajatel ikka weel tüli. Nemad on küll tõutanud ise selle üle walwata,  et orjalaewad mitte nende lipu all ei sõida, aga seda tehta ikka peale edasi ja teiste kätte nemad seda walwamist  ei anna, mis nende lipule teutusekS olla. Suureks auuks ei ole küll ka orjakauplemine nende lipule mitte. Kodurahwa keSkis Jda-AsrikaS on HirmuS werewalamme olnud. Arusha sugnaru oli Masai suguaru mehr omaga looma-rööwimisele kutsunud, kui need aga teele lainud  oliwad, siiS tungisiwad Arushalased nende asutuste peale, tapsiwad nende wanad mehed, naesed ja lapsed, rööwisiwad  nooremad naesterahwad ja 14,660 looma ära ja paniwad külad põlema. Kui Masailased tagasi tuliwad, siiS on nemad kolm pääwa nutnud ja pärast oma ülema preestri juhatusel soeanõuu wõtnud. Kardetakse, et see sõda aastate kaupa kcStab ja kõiki maad laastab, mis Kilimanjarost  lääne pool on. Mosamblque jõe ääres on PortugiiSlased  sealist kodurahwast, BombaSlasi, ära wõiknud  ja nende Naijara linna Ara wõtnud. Nüüd on täieSte selgeks saanud, et Emin Pasha ja Stanley wangiwõtmine  muud ühtigi ei ole, kni OSman Digna wale. Sellega on tema Europlasi hirmutada tahtnud ja lootnud, et Inglased siiS Suakini linna ilma wsktlemiseta tema kätte annakflwad, kui üht paika, mida enam kaitseda ei maksa. Stanley on Arnwhimi jõele tagasi tulnud, kaS aga Emin Pascha temaga on, see ei ole weel selge. Ühelt poolelt kuuldakse, et Stanley tagafi tulnud esttekS maha jäätud mehi ka Emin Pascha juure wlima, kellel moona ja sõeatarwitust küll olla. See wõib tõsi küll, siiski aga Emin Pascha pärast Stanley lahkumist Mahdistlakke  kätte sattunud olla; tema juures olnud ka Jtalia reisija Casati. Major Bartelot' mõrtsukaid on Stanley hukata lasknud. Amerikast. Ühendatud-riikide Parlamentis on juba päritud, et Präsideut Inglismaaga Kanada pärast kauplema hakkaks. Kanada wõida terwelt ehk osalt üheudatudriikide  külge langeda, keS siis oma uue riigi wõlad oma peale wõkakfiwad. Et Inglismaa selles nõuuS on, seda ei ole küll wist mitte arwata. Omalt maalt. Tallinnast. Wenemaa kuulsam Kindral, Kindral-Adjulant  Ratsawäe Kindral Graf LoriS-Melikow, on selle kuu 12. pääwal NizzaS ära surnud. Michail Tarielowitsch  LoriS Melikow oli ühe Grusta mõisniku poeg, Näärikuu 1. pääwal 1826 sündinud ja Armenia-Gregoriani usutunnistusest. Tema sai Gardi-Juukenle-koolis kaõwatatud  ja seatt kui noor pealik aaStal 1843 Grodno Gardi- Husari-rügementi saadetud, kuS tema neli aastat teenis. AaStal 1847 sai tema wanemaks LeitnantikS nimetatud ja oma palwe peale Kaukasiasse saadetud, kus tema efitekS ülema kommandõri, Würst Woronzswi, ligemas kaaSkondas teenis ja pea kõige sealise Wenemaa sõeawäe rõõmuks ja waenlaSte hirmuks sai. Mitte wähem kui 118 weikemaõ ja suuremas lahingis on tema seal ja mujal hiilgama wahwnsega wõidelnud, palju anntähta ja palju kiitust saanud,  ja LoriS-Melikow on üks nende efimeSle keSkist, kelle läbi Kaukasuse mäerahwad Wene riigi alla heidetud saiwad.  Juba aaStal 1856 oli tema Kindral-Major, aaStal  1863 Kindral-Leitnant, aaStal 1865 Kindral-Adjutantiks  nimetatud ja oli aaStal 1875 täis Ratsawäe Kindral.  Wiimasest Weue-Türgi sõeast on tema Asta sõeamainnl  ülitähtsat osa wõlnud ja iseäranis Ardaghani ja KarS'i linnade sisfe-wõtmised on tema teud. Selle järges sai LoriS-Melikow Georgi rittretähe 2. klaSfist, Wladimiri  rittretähe 1. klassist ja sai Grafi-seisuseSse tõStetnd. Kui Ajlrakhani kubermangus katk lahti minema kippus, sttS sai Kindral Graf LoriS-Melikow senna saadetud ja täitis oma kohust ka seal mehise meelega ja tarkusega. SiiS sai tema Kharkowt Kindral-Kubernöriks, sealt aga pea Peterburgisse, ühe ülema kommiSfkoni juhatajaks kutsutud  ja aaStal 1886, ühel wäga kardetawal aeal, suurte wõimuStega Seespidiste asjade Ministriks nimetada. WõttlemiStest  wägewate wäljaSpidiSte waenlaSte ja kardetawa tobe waSta oli Graf Loris-Melikow ikka kui wöitja tagafi tulnud, inimeSte kurja südamete, koleda aeawaimu waSta, oli ka tema jõud wvimata. Tema tallituse aeal sündis hirmuS kurjategu Paastukuu 1. pääwal 1881. Graf LoriS-Melikow aSMS Ministrt-ametist tagafi, Graf Jgnatjew sai tema asemele. Graf LoriS-Melikow oli Ritksrathi  liiteks nimetatud, elaS aga sellest aeast saadik wiletfa terwise pärast enamist wõeral maal. Nüüd on üks pilkalkne  rinnahaiguS, BronchitiS, mida tema wist juba sõeawainutelt  kaasa toonud, selle hiilgama elule otsa teinud. Mitte ainult kui sõeameeS ei ole tema kuulus olnud, maid ka kui inimene auvStatud ja armastatud, tema hea südame, lahke ja alandliku meele pärast.' Pitkal teeniStuse-aeal ja kõrgetes ametites ei ole tema suuremat warandufi koguda oSkanud. Kindral Graf LoriSMelikow'i nimi on jäädawate,  hitlgawate tähtedega Wenemaa aearaamatuteS tähtsamate  ja auusamate meeSke sekka üles pandud. SeeSpidiSte aSjade Ministeriumi nõuukogu liige, Wirkl. Geheimerath Theodor von GierS, on Ewangeliumt  usutunnistuse Kindral-Konsistoriuml  PräsidentikS nimetatud, peale tema tänist ametit. Rõngu kirikuõpetaja Herman HeSse, tuntud Dr. HeSse poeg Paidest, on Tallinna Diakonisfi-maja õpetajaks ja juhatajaks kutsutud, ja saab uuel aaStal oma uue ameti peale asuma. Kuida lugejad mäletawad, oli mõne aasta eest