sugugi seie ja ei ole temast ka midagi enam rääkimist. Aga wäga inetu on, kui Eesti Postimees jällegi Sakala  „maletamisest" ja „laimamisest" räägib ja siis juure lisab: „Seda teadis ka walitsus, sest tõe rääkimise  eest ei ole Sakalat wissiste mitte seisma pandud."  Eesti Postimees nimetab meid nooreks ajaleheks,  kes mitte ei teada, kuidas zensuri asjadega lugu. Kui ta nüüd ise kõik teab, siis on see wist tema wanaduse  nõrkus, et sellest wõeriti tunnistusi annab, mikspärast  meie leht seisma pandud. Sakala pandi seisma ja sits hakati kaewatud süüd läbi otsima. Nagu meie juba kord ütlesime: oleks sütt nõnda olnud, kuidas teda kaemati, siis ei oleks küll Sakala enam ilmaski wälja tulnud. Wist saab meel igal lugejal teada olema, kuidas mullu Wene ajaleht „Golos" poole aasta peale seisma pandi, aga juba kuu aja pärast jälle käima lasti. Eesti Postimees sõimab meid walelikuks  rahwa ees, aga tema ise on just seesinane, kes malet räägib ja rahwast petab. Keegi ei ole weel seiemaale ülesse ja ette wõinud näidata, kus Sakala malet oleks rääkinud, aga meie oleme seda Eesti Postimehest  juba mitmel korral näidanud: NttS aurulaew, Kord jutustasime juba, et Tartust uus aurulaew Wirtsjärwele hakkab sõitma ja üle Wirtsjärwe Teilitsa poole Walga lähedale. Sellest aurulaewast jutustab nüüd Eesti Postimees: „Uue aurulaewa „Olga" marrud on ära peetud. Möödaläinud Laupäewa õhtul (12. Aprillil) umbes kella 6 ajal lohises uus laew oma talasete pealt Emajõkke  ja kiigub nüüd rõõmsaste laenete peal, nagu noor wesilind, mis esimest korda mette saab. Pidutunniks,  mis siin Tartus wäga aruldane asi on, oli palju osawõtjaid igast seisusest kokku tulnud. Õpetaja M. Lipp oli ristmise kõne pidaja, mis lühidelt Saksa, Eesti ja Soome keeles sündis; Soome keeli sellepärast, et laewa ehitajad Soomlased oliwad. Pärast kõne lõpetust löödi toed alt ära ja noor „Olga" hakkas suuretüki paukude ja piduliste hurraa hõiskamise all omast kuiwast sündimise pesast märja pesasse lohisema  Kahju aga, et uue laewa omanik, herra Reinhold Umblia, ise mitte pidust osa ei wõinud wõtta; kuna tema, ta laste ja omaste termist Emajõe kaldal joodi, neile ja noore ristilapse „ Olgale"  tuhat head õnne.soowiti, pidi ta ise kodu tõbewoodi  peal maas olema. Õnneks on aga termis jälle tagasi pöörmas, kui ka tõbi tutwal wiisil ikka hobusega tuleb ja härjaga läheb." Tanumaalt. Kõrtsi wili. Wasula walla mees Jaan Koger oli laadalt tulles Kawasto kõrtsis nii palju napsi wõtnud, et kõrtsist wälja astudes pää peale maha kukkus ja õhtu tee peal hinge heitis. Nii oliwad ka Kristentaali saewabriku masinameister J. Hermat ja selle wabriku töömees J. Jakobson kõrtjls koos purjetand ja siis oma mütsi püssiga üleswisates  laskma hakanud, kus Hermat püssi laengu Jakobsoni  pähä laskis, nii et see 10 minuti pärast hinge heitis. Tallinnast. Laulupühast. Meie rääkisime omas ja andsime laulukooridele  nõuu, selle teel, nagu nad ise otsuseks tegiwad,  pidumuusika juhatajad ja kõnepidajad ära walitseda.  See nõuu on aga nüüd juba hiljaks jäänud, sest Tallinna laulupidu toimekond on selle töö juba ise malmis teinud. Laulupidu kõnepidajad saamad olema: Kindralsuperintentent Schultz saab teretamise kõne pidama, Nõo õp. Jürmann jutluse, Karuse õp. Hörschelmann altari teenistuse, ning laulu wahel saamad kõnepidajad olema: Õtepää õp. J. Hurt, Btuä. t!i6vl. R. Kallas, mõisaomanik H. Wühner ja Tallinna arst Rosenthal. Jaani tule juures saab Jumala teenistust  pidama õp. Eisenschmidt Tartust. Wäga rõõmustame  selle üle, et laulukooridest herra Kappel Peeterburgist  laulujuhatajaks on walitsetud ja h. Wirkhaus Tartust juhatajaks muusika kooridele. —Meie loodame,  et eesnimetatud kõnepidajad, meie kirikliku partei liikmed on, nii kaugele ennast on elust õpetada lasknud, et nad oma kõnedes kÄk^HAü^pgMi Linda. Lmda Eest: laewameeste Seltsis oliwad Tallinnas künni 23. Aprillini juba 93 tuhat rubla sisse maksetud. Kui palju abiseltsides raha kokku on tulnud ei ole meil meel teada. Tallinnamaalt. Wigala kirikumõis on Suureneljapäewa  ööse ära põlenud. Tuli olewat korstnast wälja peasenud. Kirikherra Mickwitz on oma perega hädawaewalt tulesurmast peasenud, aga kõik wara on tule roaks saanud. Kindralsuperintentendi W. Schultz i ja kohaliku kirikuwöörmündri von Maydelli appihüüdmise  peale korjawad Tallinna Saksakeele ajalehed ärapõlenud  perekonna heaks abiandeid. Rakwerest. Kooliõpetaja M. Lindenberg  on^mrike-Mkwerest ühe õienduse ajalehe „Wa- baduse" asutamise kohta saatnud, kus öeldakse, et „Wabaduse" asutamine küll õige, aga muud asjad õiendust nõuda. Raha olewat 100 rubla 61 kop. priiannete teel kokku tulnud, ja ülema zensuri walitsusele  ei olewat seda ajalehte weel sugugi kinnitamiseks  ette pandud, waid seda saada siis alles tehtama, kui muialt juba luba on tulnud, sest see ajaleht saada „hoopis isesuguste põhjuste peal" käima hakkama. LMe-lMt, Uppi.KMs>Kj nc. Üks Läänemaa  koolmeister kirjutab meile: „ Tartu Eesti Seitungi  X» 12. sees seisis pealkirja all: „ „Wirumaalt häda heal"" üks wäga tähelepanemise wäärt tunnistus meie-aegse walla-koolide kohta, mis kõige rohkem Läänemaa peale wäga tõsiselt öeldud oli, kus rahwa waimuharimine weel kõige alatuma korra peal seisab. Walla koolimajad on mitmes kihelkonnas  enam talulauda kui walla koolimaja nägu, kust sisse astudes hirmus niiskus ja läkastaw õhk wasta tuleb, mis noored wõsad mõne päewaga koltuma ja haigeks teeb, nii et Lalwe sees rohkem haiguse kui koolipäiwi tuleb. Ka koolmeistri silmadest wõib euamiste  lugeda, et elupäewade lõpukord jo Haua kalda ligi on, mida kõlwatumad koolimajad, pisukene palk ja ränk töö malmis teemad. Kui aga keegi küsib, miks siis koolidel rewitendid on! Nemad peawad jo koolide eest küllalt hoolt, mida „„Tallinna Sõber"" ja „„Ristirahwa pühapäewa leht"" mitme näitusega tõeks tunnistawad! Aga meie koolmeistrid ütleme selle peale: ei ole mitte nõnda! Meil ei ole siin mitte toredaid Wene-usu koolisi, nagu Liiwi- ja Saaremaal, kes ka tõisa wõidujooksule taga kihutawad.  Sellepärast seisawad meie koolid ikka edasi muutmata manas nurjatumas olekus, nagu ka Liiwija  Saaremaal seisaksiwad, kui seal mitte eesuimetatud  tagakihutajaid ei oleks. Suurema jau Läänemaa  koolide ja koolmeistritega on seesugune waene lugu, et nad omast hädast wälja peawad hüüdma: Tulge ja aidake meid! Lugu on üksi seal parem, kus mõned wabameelelised mõisnikud oma nõuu ja abiga koolimaja ehitamist edendawad ja kbolmeistri palga suurendamise ja laste kooliskäimisele abiks, toeks ja juhatajaks on. Rahwa omalt poolt ja ilma ülemate äratamiseta ei ole Läänemaal ka midagi hoolekandmist  loota, sest kus suur mõisa orjus ja iga aastane juurepanemise suurendus rahwast alamale wajutab, kui endisel päris puhtal orjusel, mis wõib seal seesuguse hädalise käest nõuda! Nõnda sunniwad ilma laiema arutamiseta kõik niisugused asjad meid, et peame Lääne ranna äärest häda-kisendamisega iga truui rahwa armastaja ette, olgu nad ülemates walitsuse ametites ehk muial tähtjates seisukohtades, armuheitmist paludes maha langema ja hüüdma: oh tulge ja aidake meid!" —nn— Riiast. Wiitsekubernäri herra, kammerjunker Tobiesen, on Keiserliku Majesteedi poolt St. Wladiimiri  ordo 111. klassi auutähe rinda saanud. Läti laulupidu, mis tänawu suwel Riias ära peetakse, saab õige suurelt peetama, sest laulupidu komitee ehitab selle pidu tarwis ühe iseäralise piduhoone  üles, mis 7000 rubla maksma tuleb, kus 12 künni 13 tuhat kuuljale ruumi on, nagu ka 2000 lauljale ja 100 mängumehele. Näitab, nagu tahaksiwad  Lätlased Sakslastega wõidu käia, kes ka oma laulupidu tänawu Riias ära saamad pidama. Peeterburgist. Lihawõtepühi pühitsedi tänawu Peeterburgis talwepalleis nagu igal aastal, muud kui see mahe oli tänawu, et Keiserina Majesteet sellest pidust haiguse pärast mitte osa ei wõinud wõtta, nagu muidu ikka tegiwad. Chk küll Kõrge haige olekust rõõmsamaid sõnumeid saadi, siiski tunti Nende puudumist  piduliste seas. Kella 11 ajal õhtu kõgusiwad ennast kõik kõrged riigi ametnikud ja pealikud seks ette kinnitatud saalidesse Lalwepalleisse kokku. Just kella 12 ajal keskööse tuliwad Keiserlikud Kõrgused sinna, nende järele suur rong kammerhärrast ja hoosdaamesi,  kellest wiimased kõik ilusas Wene rahwariides oliwad. Keiserlik Majesteet Keisri Herra wiis küekõrwas K. K. Suurwürstinat Troonipärija prouat, K. K. Suurwürst Troonipärija wiis Suurwürstinat Maria Pawlownat. Nende järel käisiwad kõik Keiserlikud Kõrgused Suurwürstid ja Suurwürstinad, nende seas ka Meklenburg-Shweriini Erbsuurhertsog. Keiserliku Kõrguste järele käisiwad Preisi ja Austria sõapealikud, kes Keiserliku Majesteedile  Tema sündimise päewaks kui nende maade walitsejate saadikud oliwad tulnud õnne soowima. Nõnda läks kõrge rong palleikirikusse, kus Jumala teenistust peeti. See Jumala teenistus kestis pooltõist  tundi, kus Keiserlikud Kõrgused ja muud osawõtjad  sessamas rongis tagasi tuliwad, nagu nad oliwad läinud. Keiserlik Majesteet teretas nüüd kõiki, kes seal koos oliwad, nende sõnadega: »Xpiieiot"!. 1.0 (Kristus on ülestõusnud), mis peale Ta wastuseks  sai: „ Kristus on tõeste ülestõusnud/' nagu see Kreeka õigeusuliste Lihawõtel pruuk on. Koolide minister grahw Tolstoi on ennast selle ametist lahti palunud ja Tartu kuraator, salanõuunik  Saburow, koolide ministriks tõstetud. Transbaikali Burjaatide saadikutel oli 13. Aprillil auu, Jda-Siberimaa kindralkubernäri herra toimetusel Keiserliku Majesteedi ette saada ja Burjaatide  õnnesoowituse kirja 25 aastase walitsuse juubelil ära anda. Need Burjäätid on nomaadi rah.vas, kes Werhnõidinski, Selenginski ja Tshita linnade wahel elawad. Keiserlik Majesteet rääkis lahkeste Burjäätidega,  kes oma rahma pruugi järele põlwili maha langesiwad ja Keiserliku Majesteedi eest Jumalat palusiwad.  Kui Keiserlik Majesteet Burjäätide kirja läbi oli lugenud, rääkis Ta armulikult: „Ma rõõmustan wäga, Teid siin nägemast; Ma tänan Teie truuduse awalduse eest ja palun Teid, oma suguwendadele Minu tänu awaldada." - Burjäätide saadikute seas oli üks, kes Peeterburgi uniwersitecdi läbi on käinud, nimega Badmajew, ja töine, nimega Züden-Darshi-Ajushijew, kes wiimase õpetatud meeste Hommikumaa kongressist Peeterburgis osa oli wõtnud. Peale Badmajewi oliwad  kõik omas kirjus rahwariides. Ühel, nimega Borontsho Borodin, oliwad kolm kuld ja üks hõbe auuraha kaelas. Harkowi kubernär von Wahl on Wiitepski  kubernäriks tehtud, ja 'tema asemele Harkowi tubernäriks kindral-major Gresser saanud. Uued 25rublased paberirahad pidada pea wälja tulema ja praegused 25rublased rahad ära kaduma, sest et nende seas wäga palju järele tehtud wale rahasi on. Nagu „Golos" teab jutustada, olla neid uusi 25rublaseid rahasi juba 11,294,000 tükki ehk 282,350,000 rubla eest walmis tehtud. Püha Sinodi ülemprokurvöri amet oli seiemaale koolide ministri ametiga ühendatud, saab aga edespidi lahutatud olema. Nimetasime juba, et Saburow uueks koolide ministriks on saanud, siis lisame nüüd weel juure, et ülem.prokurööriks riiginõuukogu  liige K. P. Pobedonoszew on tõstetud. Tiflissift. Rohutirtsud on Lõunamaades sada korda hirmsamad loomad, kui meie linauss, sest kus nemad põldude peale langemad, seal ei jäta nad mntgisugu  wiljast enam Mt järele. Nüüd on Tiflissi kubermangus tähele pandud, et seal juba rohkeste noori rohutirtsusi tupetest ronib. Sealsed põllumehed on siis kohe kui üks mees nende wasta wälja läinud, neid ära hukates, ja põllumeestele on selle töö juure ka weel soldatid appi saadetud. Kaukasuse maalt tuleb ikka jälle uusi sõnumeid, et seal külm tänawu enam sugugi lõppeda ei taha. Nii on seal mõnes kohas alles 3. Aprillil 14 kraadi külma ja hirmus torm olnud, nii et üks woorimees ööse külma kätte ära on surnud. Wõeralt maalt. Rootsimaalt. Kuulus Põbiamere läbiuurija Nordens ksosd õn 2 jälle mitmeaastase äraolemise järel oma laewa „Weega" peal Stokholmi linna jõudnud.* Teretades oliwad temale mere peale 200 aurulaewa wasta sõitnud, ning nende saadetusel sõitis ta kella 10'/-- ajal õhtu Stokholmi linna alla. Terwe mereraltd olt mitme penikoorma kaugusest auutuledega  walgustatud, niisama säras ka linn terwelt auutuledes nagu tulemeres. Linna walitsus teretas Nordenskjöldi sadamas, kuhu auupõrand ülesse oli ehitatud, ja kuninglikus lossis teretas teda ja tema seltsilisi kuningas ise ja soowis neile õnne. Selle järele sõitis Nordenskjöld rahwa hõiskamise saadetusel läbi walgustatud uulitsate oma korterisse teaduste akadeemiasse. Töisel päewal oli efite Nordenskjöldi ja tema laewameeste auuks tänu-jumalateenistus kuningliku  lossi kirikus ja siis käis kuningas „Weega" laewa waatamas, kus Weega-auurahad laewasõitjatele osaks anti. Ohtu oli söömaaeg kuninglikus lossis, kellest kõik Weega laewamehed ja riigi kõige ülemad ametnikud osa wõtsiwad. Kuningas pidas ühe kõne, kus ta Nordenshkjöldi ja tema laewamehi nende wahwa tegude eest tänas, kelle läbi Rootsi laewawäe lipule uus auupärg maailma ees osaks saanud. Austriast. Wiinis on Aprillikuu lõpetusel suur laulupidu ära peetud, kellest 2600 lauljat osa wõtsiwad. Ungria maal Jsla külas elas mees, kes oma lesele peale surma muud pärandust järele ei jätnud, kui ühe kaunis pitka kõrtsi-wõla rehnungi. Kohtu-