Tallinna Sõber ck 16. WiieS aastakäik Tallinnas, ZZ. Mi-kun pääwal IBBZ. Kleiildne aealeht Eeslirahwale «aal ja linaadrs. Tuleb ükskord nädalts wälja. Maksab Tallinnas LludforS'i pilriate trliNmaja,: z rubla, 40 kop. pool-aaStas l rubla 40 kop Roiu ehk postiga saadetud: ~Sta« » rubla - pool-aasta- 1 rubla 70 kop. Kmtkulused maksawad iga rea eyk sesse aseme pealt s kop. Tellimised wöetakse wasta: 'Tallinnas: Aindfors'! päriate trükimajas. SeterSurgis: J. S. Seelandt, osuuepeuau K 54. Tartus: W. Just. - Aakweres: <L. Wattky. haides: A. Heidelberg. Kapsalus: K. KollSerg. Mulas: A. Mtiner'i poodis. Wiljandis: H. K. Karon>'i raamatupood. Knuresaares: Ah. Maal: kuida iseäranis kuulutakse. Wastaja redaktor: W. F. Eichh orn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltiski (Baltischport L^Momd-Hopri.) M Saamlina asjust. Omalt maalt: Tallinaast: Sadamast. WS-ramaa passtd. -- M«gtst«r. K.y,lg!. aastal Statistikast. - ..Wiruluft' ktiitsakad sönuiuid. - Kiri Hargla kch-ikon- ZA Zaa«!d-«««.m,»-. - Pimedat, kool. - Talltuna sadam lahti. - Kiri Jmisftiskist. - Bal. tiskist.' Mõnda. - Tartust: Sillakohtust. - Senator oodatud. - ..Olewtk". -- Aleksaudrikooli asjust. Riiast.' Kubernör reisul. Suur wesi. Peterburgist - Lihawõte püha. Hingcpalwe. Kroonimisest. Armu nõuud. -- Katholiigi kiriku asjust. Kewade. Moskwast: Kindral-Kubernöri käsk. Pre-ster kohtu all. Wjatkast - Raske uni. Woroneshist: Kentsakas kogudus. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Ungrumaalt. Prantsusmaalt. Jutu leht: Üks Jumalakohus. Kirja waStused. Kiriku teadused. Kuresaare ehk Saaremaa asjust. iil. Meie lõpetasime selle kirja teist jägu selle tähendusega, et meie mõnda mõtet, mida Mresaare Nädalilehe" seeS leidsime, ekfllikukS peame. Esimese kirja kohta ei ole meil rohkem tähendada kui seda, et ka talukohtade krnnditamise läbi igale kohale heinamaid  ligemale anda wõimalik ei ole, kui niiiid. Suurem  jägu heinamaatesi ei ole mitte üksi peremeeste tahtmist  mööda heinamaaks määratud ja tehtud, watd maapinna  looduse sunnil. Madalikud, mis põlluks ega karjamaaks  ei kõlba, kölbawad enamist seda paremini heinamaaks, on selleks määratud ja saamad ka, kõige wähemast esiteks weel, selleks Mma. Need on aga sagedast küladest kangel, nendest peawad enamist katk talukohad osa saama ja sedawiisi  saab küll ka edaspidi enamist igal kohal rohkem kui ü?S piiratud maatük olema. Heinamaid ligemale tuua et ole wõimalik, aga selle eest on hoolt kanda, et iga koht oma loomadega ilma takistamata ja ilma teiste kohtade tülitamata, iga oma maatüki peale peased. Seda aga wõib krunditamine teha ja seda saab ja peab krunditamtne tegema, et üksikud kohad oma karjamaid, mis ikka ligemal on kui heinamaad, wöeraSte loomade tallamise eest, nimelt tallamise eest neil aegadel kaitseda wõiwad, kuS tallamine rohkem kahju teeb, kui loomad palja maa peal toitu leiawad.  Enamist ikka on käntne leitud, et krunditatud kohad palju wähema karjamaaga läbi saiwad, kui ühe küla üleüldisest  karjamaast iga koha peale osakS langes. Sedawiisi wõiwad sündsad paigad endisest karjamaast heinamaatekS hoitud saada, sedawiisi saatvad kohad ligemaid heinamaid kui neil enne oli, mtS nimelt Mail sügtsetel wäga tarwiS läheb. Sedawiisi weniwad ka heinamaad üleüldse laiemaks, üleüldine heinasaak kaSwab suuremaks ja loomad wõiwad kewadedet kauemini lautus söödetud saada, nii kaua kuuni rohi kaSwanud on ja maapind niipalju tahenenud ou, et loomad seda euam läbi ei sõtku ja kõigeks suweks ära ei riku. Just see on üks neist kõige tähtsamatest kasudest, mida talukohtade krunditamine toob. See segamine karja söötmine ja karjamaa tallamine ja sõltumine warasel kewadesel  aeal, kus maapind weel märg ja tüma on, see rikub karjamaad ära ja see kurnab snwel loomade wõimu wälja. MiS see aga aitab, kui näituseks piimaloomad talwel küll heaSte üleS peetud saiwad, aga snwel läbisõtkutud  ja paljaks tallermaaks tehtud karjamaal nälgtwad? Piimaloomadest kaöwab kasu snwel, just niisamati, nagu põllu peal wilt snwel kaõwab. Kui nüüd läbi talwe söödetud  piimaloomad suwekS palja tallermaa peale aetud saamad, siis on kalwine söötmine ka raisatud, ehk sellest ei ole muud kasu tulnud, kui sõnnikut. See asi ei wõi aga enne paraneda, kui karjamaad üksikute kohtade eraomanduseks  antud saamad. On karjamaad kõige küla sega.omanduS. mis siis ühe peremehe hoidmine maksab, kui teine et hooli? SiiS saab ikka ttkS teise wöidn, sagedast  koguni ükS teise ktuSte oina loomi karjamaale saatma, nii pea kui lumi sulab; ja tema peab seda sagedast  ka heina puuduse pärast tegema. Aga rammuta kulu närides, tallab ja sõtkub ükS loom kewadel rohkem maad mudaks ja mullaks paljaks tallermaaks, kui wiiel loomal  suwisekS ülespidamiseks kulub. Ja madalamad ja niiskemad karjamaad saawad karjakätmise läbi, märjal aeal koguni jäädawalt nii künkaltsekS sõtkutud, et mitte üksi pool pinda ära ei häwt, wa d et ka wetke küngaste peal mis sagedast pealt laiemad on kui alt, wiimased rohu libled törwewad, nii pea. kui pääwa kiirud rohkem mõju- wad ja künkaid läbi ja läbi ära kuiwatawad. Sellest waewast jätame weel rääkimata, mis loomadel ja karjatsetel  seesuguste küngaste wahel on, kuS sagedast rõõmus olla wõib, kui sealt murdmata jalgega peased. Seda oli meil esimese kirja juure tähendada, ehk seda oli meil esimese kirja juure lisada. Kõik mis seal muud talukohtade pidamise ja ostmise kohta seisab, see on õige, seda on igapääwane elu waidlemata tõeks tunnistanud. Ise lugu on teise kirjaga. Seal arwame meie mõnda eksitust leidma. Kõige pealt leiame meie, et seal mõnda iseäralikku tööd ja teenistust kõige Saaremaa talurahwa sissetulemist? sekka Inetud on, mis muist üksi üksikute kitsamate  maakondadele ja kogukondadele kasu tuua wõiwad, muist aga koguni tüsitawad on, kas neist taluperemeestele  kasu tuleb, wõi kas need ehk wahest koguni kahju et tee, ja üksi aga kui endise aea pärandus ülespeetud  ei saa, kuna aead ennast muntfiwad ja seda täitsa kahjuliseks tegiwad, mis enne ehk kasulik olla wõis. Kõrwalised tööd ja teenistused on weikepõllu pidajatele ikka kasulikud, nii kaua kui need peatallitusega  põllutöö  enesega mitte tülisse ei lähe. Need tööd ja teenistused  muudawad ennast aga kohe kahjuliseks, nii pea kui need kuidagi põllutööd takistawad ja seda tööjõudu oma nahka neelawad, mida põllule tarwts läheb. Kõik need tööd, teenistused ja tallitused, mis taluperemeest ennast ja tema täiejõulist meesterahwa peret, põllutöö aeal, pitkema  aea peale, nädalite kaupa ehk koguni määramata, ette arwamata aea peale, kottu eemal peawad, kõik need on taluperemeeste ja talu majapidamise kohta ikka kahjulised. Nende tööde ja teenistuste sekka peame meie enamist ikka kalapüüdmist, ikka aga salakauba ajamist, Soome söitust, lugema. Wähem ja rohkem langemad need mõlemad, esimene taluperemeeste  kohta, nende tallitust? sekka, millel rohkem õnnemängu  nägu on, kui tõsise töö nägu. Need wõiwad küll üks kord ja teine kord läikiwat saaki ja kasu anda, need wõiwad mehe wahwust karastada ja wõiwad nende kötiStawate  tallituste sekka luetud saada, mida Inglased ,Sport" nimetumad; kui aga wndetud aeg, kulud, kahjud ja kasud, pitkematest aegadest, kokku arwatud saawad, siis leitakse küll ikka, et mehele wäga mähe pääwapalka üle jääb. Suurema talukohtade peremeestel wõib üksi warasest kalapüüdmisest, oma enese randaS kasu olla, kui kohe pärast  mere lahtiminemtst räimid suurtes rongides löpeteSse ja lahede peale tnlewad. Sel aeal seisawad enamist weel põllutööd nii palju, et meie seda aega kõige wähemast pooleks põllutöö waheaeakS arwata wõime. Za kui ka juba põllutöö ja majapidamine sel aeal rohkem ehk wähem peremeest ennast ja teisi täiejõulifi mehi tarwitab, siis ei saa nemad oma rannalise kalapüüdmise läbi mitte täitsa omast põllutööst ja kodusest tööst lahutatud. Mehed on kodu ja randaS walwab waht, Aiataguse maal ,kaldapapp" nimetatud, keS söuumit annab, kui räime rong tuleb. SiiS wast lähewad mehed wälja, ja nemad ei saa sedawiisi  kalapüüdmise läbi omas põllutöös palju tülitatud. KuS kalapüüdmiue koduses randaS kauemini kestab, nagu nimelt paiguti Harjumaa randaS, Tallinnast Ida poole, ja kuS randlased rohkem laewamehed kui põllumehed on, seal on talukohad ennast iseenesest selle järel korraldanud.  Neil on wähem põllumaad, üleüldse umbes 3 kuuni 4 tündreutaad, põllu kohta aga rohkem heinamaad. Läbistikku on Eestimaa talukohtadel natuke wähem kui kaks deSsätint heinamaad ühe dessätini põllu peale, ehk ühe põllu dessätini peale langeb umbeLi 60 puuda heina saaki. Randadel, kuS peremehed rohkem kalamehed ja laewamehed kui põllumehed on, seal langeb ühe dessätini psllu peale wiiõ, kuuS ja weel rohkem dessätini heinamaad,  ehk 150, 180 ja weel rohkem heina saaki iga põllu dessätini peale. Seal ei ole siis randlaste elu mitte põllutöö peale põhjustatud, waid kalapüüdmise ja meresõidu  peale; seal ei tülita fiis ka kalapüüdmised ja meresõidud  põllutööd. Weike põld on pea haritud ja koristatud,  ja heina aeal on enamist ikka kalapüüdmine seismas. Mehed on fiis enamist kodu, ja kui nemad ka heinategemise  aeal ja Viljakoristamise aeal meresõidul on, fiis ei tee see suuremat wiga. Heina tegemine ja wilja koristamine  on juba rohkem naesterahwa kohaline, kui põllu kündmine. Kus aga randlaste! suured talukohad on ja kus siiski peremehed rohkem kalamehed ja meremehed on, kui põllumehed,  seal lähemad ikka põllud raisku, ja naesed jääwad manaks, enne looduslikku aega, ja waesus ja wiletsus kipuwad  uksest ja aknast fisse. Kuida wõib see ka teisiti olla? Enamist on küll randades ja saarede pea! suured perekonnad, aga meesterahwas läheb põllutöö aeakS merele; raske põllutöö jääb naesterahwa, mana raukade ja poolkaswanud  poisikeste hooleks. Ja miS päämapalka saamad mehed? Arwame et kuus täiejõulist meest ühe kalalaewa, kohalise nooda ja wõrkude peale lähemad. Nooda, mõrkude, laewa ja paatide  kuluga, ranna rendiga ja oma toiduga, mida wäljas ikka rohkem kui kodu karmis läheb, kõige sellega kokku peaks iga mees omale poolteist rubla päämapalka arwama. Kuu peale tulewad 25 tööpääwa. Kuus meest laewaga, paatidega,  noodaga, Võrkudega ja teiste püüdetega peakfiwad fiis wõeras randaS igal kuul 225 rubla teeenima. Ühe tÜndre soolatud silgu kala hinda wõib, peale soola, waewalt  6 rubla arwata; kuuS meest peaksimad siis ühel kuul läbistikku nii palju räimi püüdma, et nendest 37'/, tündret soolatud silku wälja tuleb. Kas saamad nemad täbistikku nii palju? Meie ei usu seda mitte! Meie oleme kord ühe Hiomaa randlasega aru pidanud ja oleme leidnud, et nendel, kes wõerastes meredeS kala püüdmas käiwad, üks tünder soolatud silku wayest 100 rubla maksma tuleb. Arwake ise järel, Saarlased ja randlased! Ja kuida näitamad kodu nende põllud wälja, kus naesed  ja neiud kündsimad ja külwastmad? Täis wintsusi,  fiamõe jumest ja teisi juurest, ja pärast täis umbrohtu,  miS milja lämmatab. Ja kuida näitamad nende perenaeste näud wälja? Kolkunud ja päimitanud. Ja mida wähem nõdrast käest juhitud sahk põldu läbi kündis, seda sügawamaid wagusi on raske töö, mure ja ahastus, enne aegu, naesterahwa näu peale kiskunud, ja on tuska magude sisse külmanud, ja sellest kaswab midagi, miS elurõõmu  lämmatab! Kui suuremate korraliste talukohtade peremehed ja teised mehed suwel nädalite ehk koguni kuude kaupa kottu ära on, kui raSked põllutööd nõdra naesterahwa hooleks  jääwad. fiis läheb põllutöö raisku, fiis jääb põld aast-aastalt ikka wiletsemaks ja wiljafaagid jääwad wähemaks.  Mehe higiga tuleb põldu rammuta  da, kui wili kaswama peab; naefe higi sigitab  umbrohtu! Randades, kuõ läbi aasta kala püütakse, seal wõib kalapüüdmine rahwast toita; seal peawad aga talukohad weikemad olema, et üks töö ja tallitus teist ei tülita. Kalapüüdmised sel aeal kuõ põllutöö seisab, nagu fiiakala