wolid, iga rahwa emakeM õpetusega asutud. KeS kõrgemad õpetust nõuab, kui rahwakoolid seda pakkuda woiwad, se ei päri aga enamist mitte selle järel, mis keel ühegiS koöAS õpetusekeel  on, waid selle järel, kuS sügawamini ja kergemini teaduslikku õpetust saÄ. Zöudku Wene koolid felleS Saksa koolide ette, küll fiis õppijad iseenesest nende poole langewad Kui kusagil, fiis maksab kooli-asjuS wana-aea rahwa sõna: ,KuS on hea, seal on isamaa". Opetud mehed ei ole aga omas järeltulewas elus enam nii täiel mõedul ühe ehk teise iseäranis rahwa ja rahwuse liited, et nendest kui wenestatud meestest ehk kui saksastatud meestest jutt olla wõiks. Nemad on rohkem ehk wähem kõige inimesesugu omad, ja ou seda rohkem kõige inimesesugu omad, mida kõrgemale nemad omas teaduses tuugistwad ja töufiwad. Peab fiin fiis wenestatud saama, siis ei maksa seda kõrgemates  koolides teha, ega maksa seda linnakoolides  teha. Rahwa peakäud elab kui talurahwas  maal. Maa-, walla- ja külakoolides peab Venestamine kordasaadetud saama, muidu jääb se töö tallitamata, chk saab aga nii weikel  osal tallitud, et se rahwa suurema hulga kohta midagi ei mõedu. Meie ei usu aga mitte, et meie talurahwas, et nimelt Eestlased sesugust maakoolide Wenestamist lahke silmaga teretakfiwad. Saakfiwad aga maakoolid wägiwaldsel  kombel ehk kawalal kombel wenestatud, siis olekS selle teu esimene mõnu, et meie maarahwa  öitsew edenduS takistub, et Eestlased ühe, kahe ehk kolme põlwe peale omas hariduses  ja sedamööda ka omas õitsemas elupõlweS  tagasipidi weetud saaksiwad. Meie loodame  kindlast, et meie õnnistud Riigi-Jsa Wene aealehtedele sesugust wõimu ei anna, kui need ennast ka weel waljuma häälega rahwa hääleks ja isamaa paremaks lapseks kudawad. Riigil on hoolsaid ja tööosawaid kodanikust tarwiS ia Keisril on ustawaid alamaid tarwis.  Üht arwame meie ennast rohkem olema kui mõnda teist, ja teist ei arwa meie ennast koguni mitte wähem olema, kui kedagi teist. Mida siis Wenekeeli , Peterburgi Zeitung" weel pärib? Se leht pärib Wene haridust.  Mis se on? Wene haridus on Wene waimu Lääne-Euroopa waimu laps, kellele Peter Suur oma riigi uksed lahti tegi. Meil on meie Eesti haridus ja se on Eesti waimu ja Saksa waimu laps, ja se on üks tugew laps. Nüüd tuleb Wenekeeli ,Peterburgi Zeitung" ja pärib, et Eesti haridus üht omast wanematest ärasalgama, ennast temast lahutama ja üht teist waimu omale kaswatajaks ja kosutajaks walima peab. Se waim aga, keda meile kaswatajaks pakutakse, se ei wõi juba oma wanudufe poolest iial muud olla, kui meie, kui Eesti hariduse wend. Räägime meie aga koguni talurahwaft, kui rahwa suuremast ja tähtsamast jäuust, siis on se waim, keda meile kaswatajaks pakutakse, koguni wäetim wend. - Eks se ole wõõriti?! Pea weel waljumini, kui Wenekeeli Peterburgi  Zeitung", pärib ,Nowaja Wremja" Eestlaste  ja Lättlaste wiiwimata Wenestamist. Ühes Riiast saadetud kirjas kinnitab „Nowaja Wremja", et Eestlastel ja Lätlastel ometigi nüüd üle ei jääks, kui Wenelaseks ehk Sakslaseks  saada. Saksastamine oleks aga juba kardetawal kombel juurdnud ja ,Nowaja Wremja"  kirjasaatja ei saa aru, miks RiigiwalitsuS koolide heaks raha kulutaks, kus ühes maa" keeles õpetakse. Mowaja Wremja" kirjasaatjal näitawad Wenenigi asjad üleültse ja Baltimaa asjad iseäranis, koguni ,wõerad" olema Esiteks ei wõi küll ühegil õigus olla, üht ega teist keelt .wõeramaa" keeleks nimetada, mis Riigiwalitsuse poolest kui ametlik keel kinnitatud on. Juba enne oleme meie fiin paikas selle peale tähendanud, kuida just nendel maadel igapidine edendns kiirel sammul astub, kus segarahwas elab. Wõib olla, et teistel selle meie arwamise wasta midagi rääkida oleks, meie ei wõi aga sellest taganeda, enne kui meile meie eksitus selgeks tehtud su. Aga rahwas, keS ennast ükfi ja MM omast rahwulft-waimust tahab kanda lasta, se jääb seisma ja libiseb, kui looduse seaduse wöimul tagasipidi. Omal aeal seistwad Hhiinlased kõrgemal,, kui kõik teised rahwad, langestwad aga sellest seifu paigast  alamale ja alamale. niipea kui ennast müüride ja mereseaduste läbi luku taha vanimad.  Segarahwas on kui liikuW mest, mis ikka wärske ja karge seisab; ainus rahwas on kui seisaw west. mis pea haisema läh b. WeneriikiS  elab palju rahwasugust. Kõik need teeuistwad  ja tuetafiwad üksteist oma mitmesuguste andetega; ühegil ei tulnud meele, teist rahwaft eraks" ega teist keelt keeleks pidada ja nimetada, kuuni mõnel aeal eh el himu tuli, rahwuslikku ülbust ülestorkida ja omale selle pipardud toiduga lugejaid koguda. Et sesugune  waim suurele isamaale kahjuks ou, seda mõistab küll igaüks, kes oma mõistust rahulisel  meelel tarwitada tahab ja tarwitada suudab.  Niipalju „Nowaja Wremja" kirjasaatja wõerakspidaMfe üle. Teiseks ei suuda meie aru saada, missugustest koolidest „ Rowaja Wremja" kirjasaatja räägib, kelle heaks Mgiwalitsus  raha ei peaks kulutama.  Kõrge«ate  koolide läbi ei wõi rahwa WeneStamine tallitatud saada, kuida meie ülemal näitanud oleme. Meie maakoolid, Seminaaridest alaspidi,  ei ole aga Riigiwalitsuse poolest kopikad saanud. Neid on maa ise asutanud ja ülespidanud.  Nendes koolides ei ole ka mitte Saksakeel  õpetuse-keel, waid Eestikeel. Nendes koolides ise, ja nendes koolides kaswatud meeste läbi saab Eestikeel meie maal kosutud ja edendud,  mitte Sakfakeel. Kuida fiis fiin Saksastamise  juurdumisest jutt olla wõiks, seda ei suuda meie mõista. Kuida juba ülemal täheudud,  on küll Eesti haridus Eesti waimu ja Saksa waimu laps, kuida iga rahwa haridus  selle rahwa oma ja nende teiste rahwaste waimu laps on, kellega aealou kaikus kokku saiwad'  Seda Eesti haridust ei wõi aga Saksastamiseks  nimetada. Eestlaste iseolemine on Sakslastest tuetatud ja edendatud; Eestlaste rahwust häwitada, selle peale mõtlewad üksi mõned Wene aealehed. Se haridus mis meil on, se ou nüüd kord Eesti haridus, kust se tuli ja kuida se figis, se on ükskõik. Se haridus on aga nii sügamast juurdunud ja se on nüüd nii wäga meie maa ja meie rahwa kohaline, et seda ilma suure kahjuta, kui umbrohtu wäljakitkuda  ei wõi. Seda ei tohi ka ükski wäljakitkuda,  nii kaua, kui meie oma riiet kandes, oma keelt rääkides ja Jumalad omal kombel teenides. Keisri ustawad alamad ja riigi auusad  kodanikud oleme. Tõstku Wene aealehed kaebtust ja tunnistagu tõeks, et meie seda mitte ei ole, ehk et meie seda ühegil wiistl wähem oleme, kui sündind Weuelased ise. ja pärigu wast stis surmanuhtlust meie rahwuse ja meie iseolemise üle; enne mitte? (Jääb pooleli.) Omalt maalt. Talli na st. Selle kuu 22 pääwa oli Tallinnas kõrge wõeraS. Sõealaew Edinburgh" sõitis 21 Wiinakuu pääwal Kronstadtist  wälja ja jõudis teisel pääwal Tallinna. Selle laewa peal oli Keiserlik KõrguS Suurwürst  Konstantin Konstantinowitsh, kes linna waatamas käis ja siis raudtee peal Peterburgi Lagast sõitis. Rahukohtule asutamiseks Balti kubermangudes,  oli mõne aealehe sõnumi järel 1 Jürikuu  pääw määratud. Kuida aga nüüd „Nig. Zeitung" sõnumid saanud, olla eeStööde kallal weel niipalju tegemist, et need tööd nii pea walmiS ei saaks ja siis ka Rahukohtule peale weel kauemi oodata oleks. Zkka aga saaksiwad need tulema aasta esimesel poolel jalale seatud. Juba enne on selle üle kirjutud, et Raha- Ministeriumis üks kommission asutud sai, mis pearaha asemele üht teist maksu wäljaarwasM pidi. Kuida nüüd Wenekeeli Meterbutgl Ai- kirjutab, olla se kommission oma tööd löpetand. Hearaha asemele saada nõukamate seisuste peale mÄsud kõigist teatud sissetulemisest  seatud; ka kirjaMeMel oleks sellest Maksu maksa, mis nende kirjad fissekannawad. TalurahwaS  maksaks üks rubla hinge pealt; üks kahehingelme perekond kaks rubla, kolmehingeline perekond kolm rubla j. n. e., selle peale waatamata,  kui suured maad perekondadel on. Sedawiist  arwatakse kaks jägu talurahwa maksudest Mahendada, sest statistika arwude järel maksab nüüd iga talumees läbisegamini kolm rubla kroonumaksu. Ka saada maksude ülewaatamiseks  iseäranis ametnikud seatud, kes selle üle walwakfiwad, et maksude stssewõtjad ühegile üleliiga ei tee. Ligemaks läbiarwamiseks tahta se kommission Annadest ja kogudustest saadikuid  nõuupidvmiseks kutsuda. pßistirahwa Püh apääwa Leht" kirjutab: sõnumid koolidest on igale rahwasõbrale armsad ja meil on hea meel, et wiimse tälwe koolipidamisest Eestimaa kubermangus  head tunnistada wõime. Meil tchti tööd 529 mas-kovliS; nende seas oli 495 küla-kooli, 4 köstretest peetud kooli, 6 elementaar-kooli, 7 mõisa-kooli, 3 ühepääwa kooli, 13 kihelkonna ehk parohhial-kooli ja 1 Rootsi seminaar. Endistest koolidest oliwad 2 kustund, aga 7 uut kooli oliwad selle aaStaga juure tulnud. Wana lagunend kooli-hoonete asemele oliwad 19 uut kooli-maja ehitatud; aga siiski oliwad weel 84 kooli-maja, mis enam täieste kooli tarwis ei taha sündsad olla, sest et muist wanad, muist weikesed on, ja loodame,  et nende eestseisused pea ka seal wana hoonete asemele uusi muretsewad, kus lapsed rõõmuga sees käiwad ja õpiwad.  Koolmeistrite  palgad on 48 kooli juures suuremaks tõstetud, aga weel on 115 kooli, kus töötegija palk alla 190 rubla on. Wana! aeal oli se koolmeister walla meele järel, kes hästi wähesega  leppis ja muud ei küsitud; nüüd hakkamad wallad ikka enam äratundma, et koolmeistri truuwuS ja osawus ülem afi on ja et temale niipalju palka tarwis läheb, et ta ilma leiwamureta  kõigist jõuuft oma kätteustud tööd tallitada  wõib. Kooliealiste laste arw (ühepääwaja  wahe-kooli ühte arwates) oli wiimsel aastal 37,897; nende hulgast käistwad koolis 32,673 last. Et mõni tuhat last koolist eemale jäänud, on muist küll haiguse läbi tulnud, aga siiski on fiin ka hooletusel palju süüd ja tuleb soowida, et se hooletus ikka enam kauks, sest se sünnitab  lastele jäädawad kahju! Kooliskäijad on enamiste ilusaste üht järgi käinud ja ei ole kusagil palju lapfi koolist ära jäänud. Koolikatsumised  andfiwad tunnistust, et enamiste igal poolel laste tundmine ja tarkus parajaste oli kaswand. Nenda on siis meie kooliaasja  juures weel omad wigad aga üleüldiselt wõime Aummalad tänada, et se mitte tagapäri käinud ei ole, waid jälle hea sammu edafi. Baltiskist. Pühapääw, selle kuu 19 pääwal  sai Baitiskis uus waeste- ja haigete-maja stsseõnnistud. Waeste-maja soowiti BaltiskiS juba mõnest aeast saadik, aga weike linna weike jõud ei lubanud kaua aega seda soowimist täita. Suurehoolega sai aga kokkuhoitud, möödaläinud  kewadel tarwiline maa ostetud ja ehitamine  algatud, mis fiis ka Jumala abiga mõne pääwa eest lõpetud on. Iseäranis haigetemaja Baltiskis ei ole, sellepärast sai koguduse nõuu peale üks jägu waeSte-majast haigete-majaks seatud, et nimelt haigetel laewameestel  tarwis ei oleks, sõiduks Tallinna raha kulutada ja aega wiita. Sisseõnnistud sai maja Wene p. Georgi kiriku Preestri läbi ja pärast seda pidas Luth. koguduse õpetaja Pastor Schulz pitkema Eestikeeli kõne Palwega ja koorilauluga sai pühitsemine lõpetud. Tartust. Ottepäe kirikuõpetaja Pastor Hurt sõitis selle kuu 21 pääwal oma uue