Sakala .M 26. Wiljandis. S. Z m päewal 1888. VI. aastakäik. Poliitika, kirjandust a põllutöö ajaleht. Väljaandjad C. R. . n'i pärijad. Sissekord. Poliitika leht. Eesti Aleksandri kooli peakomitee ja abikomiteede  koosolek. Oma - walitsusest ja Wenemaa XI. Omalt maalt. Wiljandist: Saadikutest. Wiljandi E. Põllum. Seltsi koosolek; nõuu-otsijate äpardus; ülekuulamise all; päewapildid. Wiljandimaalt: Kahejalgse hundijaht; wihma-sadu. Pärnumaalt: Ühte ja töist; näitemäng; pahad asjad. Tartust: Eesti Kirjani. Seltsi wiimane koosolek; prohwet Hellmann. Tartumaalt: Elaja katk. Walga maakonnast: Ilmadest ja wiljaseisusest. Riiast: Näitusest. Tallinnast: „Tallinna Sõbra" nõuu. Moskwast: Wallawanemate pildid. ' Warshaawast: Kallis leidis. Kroonlinnast: Manööwrid. Podooliast: Kahju wihma läbi. Wolhyniast: Oodetaw seadus. Samaarast: Wäljarändajatest. —Kuulutused. „Papi wõimus." 111. Missugune kohus on iga inimesel kõige tähtsam tema oma elu kohta. I. Eesti Aleksandri kooli peakomitee ja abikomiteede  koosolek Kartus, Z-uuuil 18S3. ajalehe lugejal ja mõtlejal inimesel on tuttaw, kuda Aleksandri kooli riiu ja tüli asi Weebruari  kuust saadik enamiste kõiki Eesti ajalehti täitis. See tüli peakomitee, iseäranes selle jkhataja ja abikomiteede ehk asutajate wahel ei olnnd mitte uus, kuid uueste ja uue karedusega algas ta ületõisel koosolekul Wiljandis, läks hiljem Tartu koosolemisel weel suuremaks, nõnda et siin selgeste ilmus, et presidendi  Hurti ja ühe osa peakomitee liikmete ning abikomiteede  wahel ühendus wõimata oli. Juba sellel koosolekul läks asi sinna maale, et 21 meest 34. abikomitee  nimel presidendi Hurti tema peale tõstetud kaebtuste põhjusel lahti möistsiwad. See kiri ilmus esmalt „Walguses" ja pärast ka töistes ajalehtedes ning on ta küll igale ühele tuttaw. Nagu ette ära näha, ilmus selle kirja peale õpetaja herra Hurti poolt wastus „Eesti Postimehes" ja „Olewikus", mille esimene pool palju pahandust sünnitas. Nüüd tuli Dr. Weske wastus, mis asja magusalt ja põhjani, ilma üksikuid inimesi puutumata, äraseletas ja õp. herra Hurti awaliku seletuse punkt punktilt tühjaks tunnistas. Sellest õnnetumast sulesõjaft, mis peale Hurti ja Weske kirjade kõiki Eesti ajalehti täitis, ei suuda meie nüüd, kus tüli lootuse järele otsas, mitte enam rääkida, kuid soowime üksnes seda, et meie ajakirjandusele edespidi see õnnetus wõiks tulemata jäeda, et temale uueste asja peaks antama sarnasele tülile, kus lõpeks asi ise äraunustatakse ja üksikuid inimesi näritakse ja näägutatakse, nagu seda wiimati koledal kombel „Olewikus", „Eesti Postimehes" ning ka mõnes muus lehes sündis. Jäegu see kõik unetuse rüppe ja ärgu ajagu see paha külw enam uusi idust. Tüli ja lahutus peab meie wahelt kaduma ning rahu ja üksmeel aset wõtma, ehk muidu ei saa meie sammu edasi. Sellepärast püüame meie siin ka wiimasest  koosolekust teatades kõik kõrwale jätta, mis ühele ehk töisele wõiks haiget teha. Wiimasel koosolekul  Tartus läks lugu, kui seda, mis seal sündis, lühidalt kokku wõtame, järgmist wiisi. Nagu kuulutatud oli, algas üleüldine Aleksandri kooli koosolek 23. Juunil Wanemuine saalis kella 11 ajal enne lõunat. Eestseisuse koosolek wältas, päew, enne lõunast kuni poole ööni; ka 23. tuli eestseisus  tund aega enne üleüldise koosoleku alustust weel kord nõuupidamisele kokku. Üleüldist koosolekut alustas president õpetaja Hurt seega, et ta teatas, et ta nõuupidamiste juhatuse peakomitee otsuse järele Türi õpetaja herra Kurn annab. Õpetaja Kurrikoff astus selle peale li ja läks päewa korrale, mille järele abiko i adikute wolikirjade läbiwaatamine kõige pealt ti. Sellega läks tükk aega ära, ning pea! ' kui üksnes mõni wolikiri ühe ehk töise wea . gasi oli lükatud, wõeti sedamaid „presiden! rs" nõuupidamise alla, mis weikeste wahe < kuni umbes õhtu kella 9 kestis. Õpetaja J. Hurt tõendas esite, et abikomiteedel sugugi õigust ei olla, presidendi volitamisel  ehk lMi tegemisel healt anda. Selle wasia l hurt omas , ' kas abikomi on, tema sellega juva r>e . heale õigus on; muidu poleks jo tarwis küsida olnudgi. Ka nõuuti üleüldise koosoleku protokolli ette lugemist 2. Juunist 1882, milles nimelt tunnistatakse, et kõigis Aleksandri kooli asjus peakomitee liikmed ja abikomiteede  saadikud ühes koos otsust teewad ja healt annawad.  Seda abikomiteede heale õigust tunnistas koosolek  tõeks, ning nüüd wõeti kacbtus õpetaja herra Hurti, kui seniacgse presidendi wasta ette.  Peakomitee  oli nõuu annud, õpet. herra Hurti wasta tõstetud kaebduste läbi katsumiseks ja nende üle otsusetegemiseks  ühte kommissioni walitada. Selle ettepaneku  aga lükkas koosolek tagasi ja pööris õpetaja  herra Hurti peale tõstetud kaebtuste juure. Õpetaja herra Hurt ütles, et temal kõigewiimasel ajal ettetoodud kaebtuste peale materjali puuduse pärast weel wõimalik pole wastata olnud; selleks peaks temale aega antama. Aga koosolek jättis kõik wiimati tõstetud kaebtused kõrwale, ning waatas üksnes nende kolme kaebtuse-punkti peale, mis omal ajal „Walguses" oliwad ilmunud. Nende kolme punkti sisse kokku wõetud kaebtustest arwas koosolek presidendi ametist lahti tegemiseks põhjust küllalt leidwat ning astus umbes kella 8 ajal õhtu otsuse tegemisele. (Waheajal pidi õpetaja herra Kurrikoff ameti talitusel ära sõitma ja astus peakomitee otsuse järele õpetaja ameti kandidaat H. Treffner tema asemele juhatajaks.) Küsimene, mitte üle otsus pidi tehtama, oli järgmine: „Kas peab seniaegne president õpetaja herra J. Hurt ametist lahti saama, ehk edeöpidi weel ametisse jäema?" Healed wõeti sell wiisil ära, et iga saadik pealt kuulajad oliwad saadiku-kogust täitsa lahutatud nimetpidi ülesse kutsuti, mis peale ta „ lahti" ehk „jäeb" wastas. Oliwad healed ära antud, siis ilmus, et 71 healt õpetaja herra J. Hurti ametist lahti tunnistasiwad, ja 37 healt tema ametisse  jäemist soowisiwad. Seega oli otsus tehtud ja õpetaja Herra Hurt suure healte enamusega presidendi  ametist lahti tunnistatud. Selle otsuse wasta protesteeris herra Hurt, aga koosolek ei pannud seda tähele, waid tõttas kohe uue presidendi walimisele. Ainsaks kandidaadiks oli akadeemia professor J. Köler St. Peeterburgist ette pantud. Nimetpidi healte andmise järele leiti, et professor Köler'i peale 79, õpetaja J. Hurti peale 7 healt oli langenud, kuna mõned oma healt sugugi ei olnud ära annud. Lõpeks lauldi Hmt'ile tema siiamaanse tegcwuse ja waewa eest „M'e täname!" Nõnda oli siis see otsus, mida tegi vox popoli (rahwa heal). Meie ei taha siin paigal mitte arutama  hakata, kummalt poolt siin „nullidega", kummalt poolt „täisarwudega" eksemplid rehkendati, kuid seda tähendame küll, et õpetaja herra Hurti protest (wasta seisk) üleüldise koosoleku otsuse wasta täitsa „nulliteet" on, andku ta teda sisse kuhu iial tahab. Seda wõime ühe õige lühikese aja eest tehtud protokolli põhjusel tõendata, ja seda enam, kui meie teame, et õpetaja herra Hurt ennast ise selle protokollis tähendatud  wõimuse õigus-wõimu (eomMenk) alla on annud, millega ta kõrwalt ööltud ise enese eest kostmise käest ära on pannud. Sellepärast teeks õpetaja herra Hurt wäga heaste, kui ta oma .protestiga"  Eesti Aleksandri kooli asjadesse, mis nüüd pärast pitkemat tüli jälle rahulikult edasi wõiksiwad aetud saada, enam uut tüli ei katsuks tuua, mis üksnes tema enese kahjuks wõiks lõppeda. Ka ei taha meie mitte seletata, kelle poolt see tuli, et sellel üleüldisel koosolekul asja ajamine kord korralt pisut käredamaks läks, kui seda soowida oleks olnud; sellest rääkida saawad ehk käratõstjad, kui nad mõistust ei taha weel ikka mitte paha wõtta, wahest ehk ise edespidi asja andma. Üleüldse peame aga tunnistama, et kõik koosoleku tarwitused wäga magusalt  ja mõistlikult toimetatud saiwad. Kõigest, mis ilmas iialgi sünnib, wõib midagi õppida, sest muidu poleks sündinud asi sündimise wäärt. Mis meie aga Hurti sündinud asjust wõime ja peame õppima, sellest räägime töine kord. Aleksandri  kooli abikomiteedele aga, kes asutajate luaga asutajate asemele astunud, soowime kõigest südamest tugewat tööjõuudu ja rohket õnnistust selle kordaminemiseks,  et meie oma tööst ja waewast peagi rõõmsat ja rohket lõikust wõiksime näha saada. Oma - walitsusest ja Wenemaa „Земство"st. XI. Neljas peatükk. Maakondlikute ameti kohtade asja tallituse korrast. § 76. Kreisi ja kubermangu maakondlikud koosolekud astuwad ükskord aastas kokku; kreisi koosolekud  mitte hiljem kui Septembri, kubermangu koosolekud  mitte hiljem kui Detsembri kuus. *) Z 77. Kreisi koosolekute wältamise aeg on kümne, kubermangu koosolekute wältamise aeg kahekümne  päewa peale määratud.**) S 85. Maakondlikute koosolekute otsuseks tegemistel  on üksi siis seaduslik wõimus, kui nendest S 42 põhjusel mitte wähem kui kolmas osa täiest koosolekut sünnitajate saadikude armust ja kõigewähemalt  kümme nendest osa on wõtnud. Pärastpoole laiendatud ja äramääratud, kunas koosolekud ka hiljem kokku astuda wõiwad. "*) Nimetud wältamise aeg woib koosolekute enese soowi peale esimestele kuberneeri, wiimistele sisemiste asjade ministri luaga pikendud  saada.