tule, maid et iväljamaal nagu nimelt jälle JngliseS,  wäga palju rauda puude asemel taunitakse: raudteede ehituse juures ei panda roobaste alla mitte puupakud maid raud-alused. Uus Wcne õigeusu suur kirik laab Riias, neil päawil sisse õnnistatud. Ka olla sel puhul Püha sinuti ülem prokuror PobcdonoSzew Peeterburgist  Riiga oodata. Selleks aeaks olla ka Wene usu kogudustel Nüa saadikuid saata. Nõnda teatab  Riia Wcne leht. Eestimaa ülema koolikohtn all seisma koolide  aru oli wiimscl aastal järgmine: walla-kooli Läane-Harjumaal 72 ja 1 elementarkool Jda-Harjumaal 62 1 „ meel: 1 kih.-k. ja 3 kihclk.-kool. Wirumaal 99 ja 3 kih.-k. ja 1 köstrikool. Alutagusemani 75 „ 3 „ „ 1 mõisakool. Järwamaal 193 „ 1 clem.-k. 3 kihelk.-kool. 1 kiriku-kool, 2 mõisa-kooli. Maa-Lääncmaal 38 ja 1 kihelk.-k., 1 löstri-kool. Ranna-Lääncmaal 43 Saare-Läänemaal 27 ja 2 elcmcutarkooli Ülepea: 519 wallakooli; 11 kihelk.-kooli; 5 clem.-k. 4 kõstri.k.; 3 mõisak.; kokku 542 kooli. Koolmeistrite palgad olimad minema aasta meel 63 kooli juures alla 199 rubla; nüüd jääb niisugusid kohte puudulise palgaga meel 48 (Harjumaal  19, Wirumaal 22. Jormas 5, Läänemaal 11), sest 15-ncl koolmeistril on palk wiimse aastaga  nii palju tõstetud, et see enam alla 109 rubla ci ole ja muidu on meel 13 kooli juures puuduline palk pisut parandatud. Loodame, et koolide ülespidajad igalpool pea aru saaksid, et iga uslam töötegija on oma palga wäärt ja peab oma ammetist tanvilist elamist saama. Koolmeistritest loeme arukirjadest seda kiitust, et suurem hulk lmoljaste ja armastusega oma tööd teinud, olgu küll et nende bulgas mittu on, kellel nooruke pärast mehist küpsust ja sagedaste hea õpetniemiis puudub, nõnda et nende õpetamine täieliku milja meel ci kanna. Üks koolmeister Järmas  sai kurja kõlmatuma eluwüsidc pärast, üks teine Laanemaal mässamise ja kanguse pärast lahtilastud.  Üks noor mees Harjumaal, kes praamiks  oli ammctissc seotud, kautas oma ammeti, sest et ta ilma kcllcgile rääkimata ja küsimata, küünlakuus kook toast ärakadus ja lapsi ligi 3 nädalat  ÄSe.s koolimata jättis. Ta oli otse kooli toast Süönnnaale rutanud ja sääl ennast Baptistiks  lasknud uuestc ristida, mitte selle pääle mõeldes,  et kc-Z kõigewähemas ustaw ci ole, see pole ka muis asjus ustaw, ja et igaüks ristiinimene, kes oma ammeti truule üraheidab, sellega pattu teeb Jumala maotu, ise meel see süü söödust ja kvolikobn: mastu. Kooliealist lapsi oli sell aastal 35,811, kellest 32,873 «niinelt 15,124 poisi ja !4,754 Mariast) koolis kõmd, igapääwascs koolis SSSB poist ja >566 tütarlast ja mahckooliS 7325 poist ja 7124 tütarlast. Kooliskäimine oli korraline ja hea, sest hooletuse parast ci ole palju lapsi koolist ärajäänud  M neid kihelkonda on palju, kus seda asja WZxa kiidetakse. Aga küll olid mitmes kikelkonnas IsSte kcstustd ilectre- ja wrlakiiõbi- koolile takistuseks:  võid kihelkond? oli ligi M ja mõnes kolas  pidid koolid sellepärast tükiks acaks üsna seisma jääma. «Rist. p. leht.) Wene maalt. Pcctcrbvrgist. AcvcrlÄ.d McjMccdid on pcrcp 'cdc. kui 3'cd Skzcrnemccs Ansma ja Saksa » iõrmc kccõ olin cd, 6. skp. säc! Pcola maal edasi maale sõitnud sa nimelt meisawahi-koha Lubochenefisse.  Sääl oliwad Majesteedid ühes K. K. sumwürst Wladimiriga meel 10.11. Septembril.  Majesteedid pcawad sääl nimelt jahti metsaloomade  pääle. Seni aeani on ilm wäga ilus olnud, ja Majestcdid on wõinud selle pärast eksitamata  oma raskest riigi-walitsuse ametist lahutust ja jahutust otsida. Kindral Kachanow on ivaheaeal Keisri Majesteedi poolest Wilna, Groduo ja Kowno kindralkuberneriks  nimetatud. „Noivoje Wremja" teretab  seda nimetust suure rõõmuga ja ütleb, et nüüd üks mees nende kubermangude üle pandud, kes kindel on ja järel andmata kombel Wene meelt ja keelt sääl laiali laotab ja auu sisse tõstab. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksamaa suured manöwrcd on Rheini maakondas ärapeetud ja on jälle igalt poolelt suurt kiitust leidnud. Kõige rohkem rõõmustab  rahwas ennast oma wana Keisri kõikumata  termist üle. Omas 88maS elu-aastas tuli tema Skierniewice koosolekult, puhkas Berliinis 7 tundi ja sõitis edasi Benrathi, kus tema kohe pärast seda ratsa manöwri juures oli.  Düsseldorfi  maakonna wabrikute töölised on Keisrile üht tänu-adrcssi, 3123 allakirjaga saatnud, kus nende saaduste eest tänatakse, millega Keiser töörahwa  eest hoolt kanda tahab. Keiser on neile wastata lasknud, et tema igatahes rahwa kosuma elukorra eest hoolt kanda tahab, kuida ka wiimasel aeal sääduse-andmise teel selles asjas tähtsaid tallitust toimetatud on. Tema rõõmustada ennast, et rahwas malitsust tee-joonega  rahul on; „kõikide meele järel ei suuta tema teha." Need Kcisrisõuad hcliscivad muidugi läbi kõige riigi ja armatakse, et need Riigipääwa saadikute  malimiscl, mis 16. Oktobril algab, Kätholiigi  kiriklastele ja „wabalastclc" palju kahju teemad.  Kotho liigi kiriklasid on Keisrile ka üht adrassi saata tahtnud, milles küll..kergituste" eest tänatakse, aga ka kardetakse, et kirik mitte täitsa „prii" ei olla. Keiser ei ole seda adressi masta wõtnud. Inglise maalt. Üks Inglise suur aealeht „Pal Mall Gazctte" kaebab selle üle. et Inglise sõjalacmade hulk ja wõim ühte puhku wähemaks jääb. Wäga karta olla, et mõni teine megem rahlvaS  pea merel niisama suureks ja ivõiim-kakü läheb,  nagu Inglise rahwas on. Iseäranis karta olla seda Prantsuse maast, kellel nii hästi paremad  soomuslaemad kui ka paremad sunrcdtüklid laewadel. Muidugi tääda ei ole kellegi riigil meel nii palju laewu kui just Inglise oinal. Austria maalt. Nagu juba minemas numbris  uuemate sõnumite all nimetasime, on anarchist  Kammcrcr 8. Sep. Wieni linnas üles poodud.  Ta oli alles noor mees, 22 aastat mana, aga oma hullus tujus praeguse saaduse ja korra wastu on ta kole-kaugele läinud. Suure pikk rida mõrtsukatöösid, mida sulg tõrjub kirjutada, on ta teinud, aga minnaks on ta ometi kohtu küüsi langenud  ja «Masse tõmmatud. Mõnesugust. Niirtsiud elu ja Sitjew surm» lugu, mis ma praegu oma armsa sõbradelc lahan kõnelda, ei ole küll mitte enam uus, aga, et see minu tüüdes mitmele  meel tundmata on, sellepärast saagu ta ära räägitud. Rootsi maal Waluuis ude mäe sees, tust waske mälsa kacmeti, tegi üts noor mees, nimega Jaen 1200 jalga sügamas mäe sees, maa all tule lambi malgusel tööd ja mõtles oma armsa pruudi pääle, kellega ta mõne pääwa järel ristikoguduse saadust mööda püha altari ees pidid abielu rahwaks laulatud saama. Ses rõõmsas ootuses ja lootuses lau liv ta mõnda ilusat pulma laulu, nõnda, et see maaalune ruum, mis praegu tema hoone oli, oma kõlaga kõik sõnad truisti tagasi kostsid ja temast eemal töised töölised endid sest ka rõõmustasid. Äkitselt kuuldi üht hirmus suurt nagu kõue mürinat kaugelt, mis ligemale tulles ka waljemaks läks; meie noore mehe laul waikis. Sest üks maa alune jõgi oli ennast omast manast teest wälja murdnud ja moolas nüüd suure rammuga kalju pragude wahelt uut teed alla. Meie Jaani hääl sai meel kord kuuldawaks, kui ta paludes hüüdis: „OH Jumal! ole mo waese hingele armuline ja halasta mo noore pruudi pääle!" Õhtul wiisid töised mäetöö tegijad, kes õnnetusest pääsnud olid, need kurwad sõnumid koduse. Jaani mammad kes juba kaunis elatud inimesed olid, said üli wäga kurwaStud ja rõhutud oma poja hirmsa surma pärast ja pruut oli kogum ilma troostita, kes iialgi enam mehele ei lubanud minna, kui mitte tema kallis Jaen tagasi ei tule. Aega mööda waikis küll tema südame walu wähemaks, aga siiski põlgas ta kõik kosilased ära ja elas kõige oma elu aea truis armastuses Jani wastu. Ligi kuuskümmeut aastat pärast seda sündmust lõhuti Walunis üht kaewanduse teed selle mäe sisse. Selle töö juures tuli kaemajatele sügama mäe sees üks mana nõu wastu, kus üle pooleni mett sees oli, ja mis leidsid nad selle sees? Me noore mehe surnu keha, kes selle wase mee mäe läbi nii karastub ja terweks hoitud oli jäänud, et wälja näitas, nagu oli ta alles mõne minuti eest hinge heitnud. Seda noort meest ei tundnud aga keegi selle aegne mäckaewaja  töömees, selleparast sai ta keha puusärk! pandud ja lahtiselt kiriku pandud ja rahwale tääda antud, et teda waatma tuleksid: ehk wahest mõni wana mäekaewaja teda ära tunneks. Sääl ta nüüd hingas rahulikult omas kirstus, mille kaan paalt ära oli, ilus ja õitsew oma nooruses ja selle aegses töö mehe riietes, kena jumega; tema keha tunnistas Lugemust ja tema pale nägu tõsidust üles. Paljugi rahwast käisid teda waatamas ja seda imeks panemise wäärt ' surnu keha uudis hiimnuga silmitsemas; ometigi ei olnud wccl keegi suure hulga rohiva sees, kes teda oleks ära tuunud. Wiimatc tuleb üks õicte wana eidele kepi noeal pitkolisi sammust astudes selle imeks pandud surnu ligi. Wmkselt seisab ta juba tük aega, ilma et sõna lausuks. Kummardades ühe surnu keha, müriseb tema suu, kus sees juba kõik hambad puudusid, pisarate tilgad langesid tall silmist Litsema surnu keha pääle. Ta paneb oma kuiwanud kondued kääd risti kokku ja õhkab ühe haleda rõmuga, üteldes: „Sd Sina minu Jumal: sell wiisil pean mina oma Jaani, seda armast, mo wäga armast peigmeest wccl enne iurma näha saama'." Siis annab ta ärda südamega surnule suud, ja selle iarel heidab ta hinge säälsamas paikas. Kõik raüwas' kes sääl olid kohkusid ja imetle-ed maga sille sündimise ule. Auüb sai iits suurem puusärk waimislud ja see