pannud tema kiwi maast wõtnnd ja sellega peremehelt pabe X nnetn peremees hüüdnud appi, aga weel ei igiuib i<l!ul>.,st lltle jilure joiidnud ja ükski ci ole seda knttlnub sema zovlsnnd lsthema kohtumehe majasse, mm lii,s,,s iN»»d aga ikka kanunl ja löönud kohtumehe ukse pea! meel iviii-ise hoobi, mia õ»lielu»ual lõhutud peaga maha st,ulanud. Mmlsnkast >a leiiia selisimeeS ja raSkest baav'al»b peremeest saiivad teise! põäival Tartu saadetud, tee peal m, oga wiinmae hinge heilnnd. Peaks ometigi  aiinsad Kiiscrliknb kistgild kiirialeipja d kangest nuhtlema.  neabe hirmsa tegude eest. mist nüüd uuemal aeal ikka >a ikka pea liin, pea seal ilmmvad! Ka mina, nende ridade liilulaia !>eaii timiiistlaula, e! praegusel aeal Maailm  roaga kuri ia kardelaw on. Ukftki õige Riõtilnimene ei toist enam ehliisel aeal lulgrst oma aSja lallitada, kas olgu kodu ehk olgu teel, igal poolel waritfewad were jäuuliteb  ja rvara himillised kurialegijad. Nenda juhtusin mina sel Wiinaknus Tartus käima ja nägin, kuida Ühes nimetamata kortlist mõned kelmid ühl wanakest õllega ja viinaga meelttajiwad, wiimaks aga tema raha taSkuft toime<a>i»'ad za oma keed laknwad. Hirmuga läksin viiva sealt ininema Tee peal tuli ivad minule kolltt Meest urelsasl ivastta za päristwad r,«ha. Raha asemel Võtsin nliua ieivolwie povesl, mida uähes nemad metsa jookstwad. 9õppeks uimeta», el see ivale juti on, mida ,EeSti PoStiiiieest" oma Nr. lS seeS räägib. Selle jutu järel olrkiiwad Nt astsi f ii pidul Kündja" ia ,Tallinna Sõber"  haawa otsa poodud. Mina ise olen kõige pääwa sel Pidul olnud, el ole aga seesugusest tembust midagi kuilliiiid ega näinud." -—ph— J ! h»' t kihelko tt na sl kilslilakse: kurjad tööd sa pahad eliliviisid sagedaste liin ja seal ilmuwad ja urada uu ie kalli kodumaa pinda roojavtaivad, kus waSta hakkamine sa toorest meel uit rahkrl mõrdu! tahawad wõtmus!  ivoita, liia lii ii uid sagedasi asju, miv häda ott rääkida.  aga weel hüiujam on. kui seda silmaga peab nägema. Siin I'U II ka kale all jttdlttttttd, mis küll weel selge ei ole, mist aga lahmate luunii peale ajab. Witiiakmi 20 paamal ollivad mõtted Wõrnu walla melu d Jõhnst raudlee jaama karluhivlid uwdanud. Nende seas oli ka umllau aiiem Giisiaw Trellja N. Pilk tee alt nende aega v invilauud, nenda el lühikese pääwaga .'htn käiie i udul. enne kui koju minema saiwad, Tee peal aliiaad nemad uuel ühest sortsist aega wiitttttd, sealt oli wallaw.iiieiu oma ila hobiisttega kapi saatnud ja ise säi,l inlema >aäuud. Kadu ligidal lahkusilvad ülu g aia >a ükst U,','l. 2ls. aastiane mees K. R., kes N'allau'auettiaga znda ligi aasia wihawaeuuS elanud aga temaga kee peal ära leppinud, oli teda oma wankrese kutsuund  ja kain wiia lubanud. Sõitev hakkanud noor mees kangest kihutama, wiskanud paar korda ümber ja kodu ligidal loeel wiimast korda, nenda et Vanker puruks läinud la hobune kahe rattaga koju jooksnud. Wallawanem jäi lõhkise peaga, surnud maha. Kui teisel pääwal Hakenilht.i  asja järel kuulama ja surnut WMtaMtt tuli, siiS ai maki Mõnest märgist, et SttUetuS mitte hobuse lõhkumisest tillulld ei oleks, maid et A. R. oma wthawaeuu täitmiseks loailawauemate kiiviga pähe löönud. K. R. 0N kitttti pandud.  ri oie küll iäniue midagi tunnistanud, aga teda peetakse  tahma poolt kurjategijaks. Wallawanemal jääwad elatanud wanemad, ttaene ja wäetimad lapsed järele." K. M. A. - Wiinakuu 30 pääwal pidaS EeStimaa kubermangu koolide 'I I,eklor. Staalstrath ja Nitter A sJ erti tt g oma <'3 aastast judeli pääwa. kui KttbermattgU'Gh»masiumi koollopekaja. Julm õhtul eaue seda liikttS kooli õppijate I.mg. õpetajate jtthaliisei. ülemad klassid tulelontidega, alamad  kitin lakorui tuledega, pritsimajast, läbiWiru uulitsa, üle Waua turu, läbi Pikka uulitsa, Laia uulitsa ja psikuuliisake,  hoowi. Seal seisis auuStatud jubilar trepi peal - rügementi mängumehed mängistwad ja ülema klavst esimene õppija, Vehrmarm palus koolide juhatajal, seda auiisiuse tähte lahkest waSta wõtta. Direktor Berting täuaS ja hüüdis , elagu" ! Ghmuastumi kohta. Kõlawa häälega kostis ,elagu!" Keistri Majestäti kohta ja mängukoor  mängiv Keisri laulu, mida koosolijad palja peaga kuulasiwad, Siis s.iiwad kuleloudid kokku Visatud ja PUuauc  leek paistis kaema poolel. Juubeli pääwa homikul äratafiwad Kreiskooli õppijad jubilari lauluga. Kell l 0 algas pidu Gymnaflumi kõnesaalis  waimultktt lauluga ja lühikese Jumalateenistusega. Kõik ow»masiumi õpetajad ja õppijad, teiste koolide, linna za sellSkoudadc saadikud oliwad kokku tulnud, önnesoowimise  ja kiugitusl toonud. Nakwerest toodi 100 rubla, Tallinnast dum rubla ühe kapitali asutamiseks U. Bertingi ulme peale, Ulillest edaspidi hoolsad koolisppljad abiraha jaama pea,oad. - Aleksander JuliuS Bertittg on Tallilt» nas sündinud, käis esiteks 2 aaSlal KretSkooliS ja aStuS aaSial leilis Mjlnnaslumi. Gttl oli temal weel neli klassi läbi käia ja sellega sai tema nelja aastaga malmis, sai tunnistuse Nr. I. kiitusega (oom laasis) ja õppis sellesama  hoolega Tartu suurkoolis edasi. Juba aastal 1855 ott leina wana keelede teaduse CandidatikS nimetud ja sai aaStal 1857 Gymnasiumt ülemaks õpetajaks kutsutud. Inspektoriks (ülewaatajakS) sai Berting aastal 1865 tõstetud.  Kui Direktor Gahlnbaeck mõne aaSta eest ära suri, siis kutsuti Berting'it ühe teise Gymnaflmui Direktoriks, aga tema ei raatsinud seda paika maha jätta, kuS tema niisama suure osawusega juba mitu aaStat õpetanud, kui enne hoolega õppinud oli. Ja meie NiigiwalitsuS ja meie Gymnasium on seda truuwust ära tunnud ja on Eestimaa Kubermangu Gymnasiumi ja kõige kubermangu koolide ülemat  juhatamist tema kätte annud. -- Kõikidest auustatud ja armastatud Direktor on oma ülemate, kaasõpetajate, alamate ja õppijate waSta ikka üleS näi tanud, et tema juhtsõna ..suavitor m mosio, kortitor lv res" --, pehme wtisiS, kindel aSjaS" temal ikka tõeste juhiks oli. Pehmusega ia kindlusega on tema oma ametit osawusega ja kõrge andetega lallitanud, igal poolel edendates ja meie ligema kodumaa ülemat kooli kõige meie suure isamaa saruatsele koolide eesotsas ja eeskojnks. ja meie ligema kodumaa alamaid koolisi selle kõrge seisuse kohalises joones pidades. Kuida meie kodumaa koolid meie suurel isamaal esimesed on, nenda tunniStakse ka, et needsamad igaüks omaS paigas auuga iga teise maa koolide kõrwaS seisawad.  Jumal andku meie koolide auustatud juhatajale weel pitka iga ja kahenemata jõuudu, meie kodumaa ja kõige suure isamaa kasuks, auuks ja rõõmuks! Hiljuti oli ühe õllepoe ees riid tõusnud; madrus Lewardowi tsh pistis nuaga ja kaks meest, Juhan Kangur ja Gustaw Arria Tartust, saiwad haawatud.  Mõlemad saiwad hospidalisse saadetud. Kangru haawad saiwad fidendatud ja tema wöiskoju sõita; Arria on ära surnud. Lawardowitsh on kaelakohtu alla antud. Wiinakuu 39. pääwal kukkus Tallinna piirituse wabritu uuS kuur sisse, mis kaheksa pääwa eest walmiS saanud oli. 167 täit ja 110 tühja waatt jäiwad prügi alla. Inimestest ei ole ükski kahju saanud. Kahju arwatakse  sellest tulnud olema, et müüride alus wefise maa sees lahti liguneuud oli. Wiinakuu 28. pääwal sadas rohkest lund, et saanid wälja toodud saada wõifiwad. Sellest aeast saadik on igal pääwal lund juure tulnud ja talwe näitab ennast pesitanud olema. Tartust. Wiinakuu 29. pääwal, õhtul kell 9 katsuS kuuluS waraS Tõuu Maksma nn, ühe wäljateeninud soldati majasse tungida; peremees peletas kurjategijat ära. Pea tuli tema aga kolme wõi uel/a seltsimehega tagasi, keS eemale warilsema jäiwad, kuna MatSmann uueste oma õnne katsuS. Aga peremees oli walwamas ja saatis kurjategijale  rewolwce kuult wasta. Kuul läkS Matsmanni wassakust küljest sisse ja südame ligidalt mööda. Haawatud  rööwel on palju werd kautanud ja sai hospidalisse wiidud. „Kas tema elusse jääb, see on wäga küsitaw. Aksi kihelkonnast tulewad pahad sõnumid kurja waStapauemise üle. Raigastwere külas pidi uus koolmeister  ametisse pandud saama, aga mõned mehed tahtsiwad  üht teisi, keda enne ette pandud, keda aga kohaline kooliwalitsuS mille waöta ei wõtnud, sest et tema juba ühest kohast lahti lastud ja üleüldse mõnda teinud oli, mida kooliwalitsuS koolmeistre kohta kõlwuliseks ei pidanud. Wägiwallaga tahtsiwad nüüd tema kaitsejad pärast walitud ja kinnitatud koolmeistre sissesaatmist keelata, ja kui kirikuõpetaja  eeskäratsejate nimest üles kirjutada tahtis, siis katsuS  ükS peremees raamatut tema käest ära kiskuda, kus juureõ ka kirikuõpetaja kuub katki rebitud saanud. Paha seeme, mida tvõerad ,rahwameeste" käe läbi külwawad, hakkab ÜleS touSma. Jumal parandagu! Riiast. Ritterkoima nõuukogu on Politsei ameti j õun kinnitamiseks Litmimaa maakondades, 16,000 rubla lisanud. Liimi maa Landmarshall. Geheimerath vou Bock on tungiwate maa tarmituSte pärast Peterburgi retsinud. Ramkowi herra, Kreissaadik Baron Meyendorff'i termis, keda mõrtsuka kuul haawas, on pahemaks läinud. Kolm arSti oliwad nöuupidamiseks kokku tulnud. ÜkS kurjategija on jälle kord ühe kirikuõpetaja elu peale kippunud. Allashi kirikuõpetaja, PaStor Schlau oli kusagilt koju sõitmas, kui kurjategija tema peale laSkts. ÕnnekS lendas kuul mööda. Pastor Schlau on noor mees, kargas maha ja jooksis kurjategija järel, ei saanud teda aga kätte. Lõunepoolt Liiwimaalt ja ka teistest paikadest tulewad  uued sõnumid tulepanemiste üle.  Weftnik",  ,Nowaja Wremja" ja teised „rahwameeSte" südamesõbrad  kinnitamas nüüd, et asjad siin kõik kordas ja kangemat kaitsnst maja ei oleks. Kurjateud jolla »Saks- luuletused, millega nemad „ Eestlaste" za takistada püüda. - Jumal kaitsegu meie auusat maarahwast seesuguse »edenduse" ja seesuguse ,sõbrade" eest I t Peterburgi st. Riigiwalttsuses saab nõuu peetud, neid auurulaewu Balti mereS ära kautada, mida falakauba keelamiseks asutati. Need teha rohkem kulu kui kasu. Lepituse kiri?u plaan on kinnitatud ja plaanitegija, kes ksige teiste üle wõitu saanud, on ehituse ülemaks juhatajaks  nimetatud. See on üks weel noor meister, nimega Alfred Parland. Peterburgi kooli asjad olla nii wiletsad, et sel aastal umbes 3000 koolilast koolides aset ei saanud. Koolide Ministeriumis saab nõuu peetud, et edaspidi  ka naesterahwas rahwakoolides koolmeistri ametit saada wsikfiwad. Newa jõgi on kinni külmetanud. Wiinakuu 28. pääwal hakkaS jea allpool Nikolai silda liikuma ja kolm wõeramaa aurulaewa peafiwad weel wälja. Wist Viimased sel aastal. Soomemaalt. Wiinakuu 21. pääwal on hirmus tulekahju Põhjasoome pealinna, Uleab orgi paremat jägu häwitanud. Tuli on ühest apthekist wälja läinud, kuS õppija üht tulekartlikku wedelust ühest riistast teise kallata tahtis ja klaasriiSta katki tegi. Umbes 30 maja ja 30 kauba magasit, kõige paremas ja rikkamas linnajäus on maha põlenud, nende keskis ka Soomemaa Bank, kõige rahaga üksi weksled on wälja peastetud —, Raekoda ja Pakhoone kõige kaupadega. Häwitatud majadest, kaupadest  ja warast seisis umbes poolteist millioni marka eest tulekaitse all. Kahju suurus ei ole weel kokku arwatud. Pihkwast. Kuiw suwi ja sügise on rohkema jäuu tiikidest ja kaewudest täitsa kuiwatanud. MaarahwaS peab wett werstade takka wedama. Hharkowist. Soeakohtu otsust mööda on kurjategija  Jefim Juhhanow, kes Nowo-Bjelogorodt wangikoja ülewaataja ära tappis, surmale wöllas mõistetud. Tema on armu palunud. Tshisto poli maakondas, Kajani kubermangus on 40 naela wana hõbedat leitud. Wõeralt maalt. Austria-Ungru maalt. Kokku kutsutud Riigipääwa  saadikud ou ilma waidlemata söeawäe ülekordsetekS tarwitusteks 7'/, millioni guldnat lubanud. —WiiniS on wiimasel nädalil kingsepa sellid palju kära teinud. Politsei  oli kuulda saanud, et „Kingsepa Seltsis" sozialdemokratlikku  politikat taga aetud saaks ja pani nende seltsimaja  kinni, kuna enne nende majas hulga kahewäärilisi kirjast ära wõtnnd oli. Kingsepa sellid ütlewad nüüd, et Politsei ka 700 guldnat nende raha ära wõtnnd olekS. (Just nagu kuuluS lihunik. Red.) Pärast seda kogusiwad kingsepad ennast igal õhtal sadade kaupa oma kiuni pandud maja ette, hulk pääwawargaid koguS ennast nende juure, ka kui Politsei neid koju minna käskis, fitS wilistati, sõimati ja wtsati wiimaks kiwidega. ESmaspääwal pisteti nuaga ühe Politseimehe hobust ja Politseisoldatid pidiwad ka oma fõeariistu tarmitama, kus juures umbes 50 inimest haawatud ja 21 käratsejat kinni pandud saiwad. Järgmistel päawadel oliwad uued kärad, üks salk tormas wahimaja peale ja jälle on werd jooksnud. Nüüd on kärad küll lämmatatud, kas need aga eksitatud hulkade keskis edasi ei immitfe, see on teadmata. Uputuse paikadest  tulewad ikka hirmsamad sõnumid. «Keiser ise tahab Tirooli reisida, õnnetust ja õnnetumaid waatama. —PestiS on üks kogu lõhkumise riistu leitud. Prantsusmaalt. Tülid, mis Prantsusmaa ja Inglismaa wahel tõusma kippustwad, näitawad selgima. Sellest on ka Ministerium kindlust saanud ja,wabalased" on natuke waikimas. Kära nende pool ja nende kestis on aga ikka suur küll. Hiljuti on ühes seesuguses ,wabalaste"  kogus nende suur edendaja Louise Michel laua jalaga pähe saanud. Wist ei olnud ka tema werejänulisest  weel küll. Pariisis on üks noor Würst Polignae oma isa maja põlema pistnud, kes temale nii palju raha ei annud, kui tema tahtis. Inglismaalt. Parlamentis on Gladstone kinnitanud, et lirimaa mässamine waikimas oleks. Just nagu waslus .selle peale kostab Dublinist sõnum, et seal Wiinakuu 30. pääwa õhtul üht kohtuwanemat uulitsa peal ära tappa katsutud. - Wiinakuu 26 pääwal kargas Chesterfieldi süte kaewanduses mäe õhk põlema. Arwatakse et3omäemeest  surma saanud on. Ro otsimaalt. Stockholmis ja teistes paikades on Wiinakuu 25. pääwal kuulsa Kuninga Gustav Adolfi 250. aastast surmapääwa pühitsetud. Kuida küll suurem jägu meie lugejatest teab, langes Gustav Adolf aastal 1632 Lützeni lahingis, Ewangeli usutunnistuse eest wõideldes  ja wõites. Ka Helsingis on seda pääwa pühitsetud  ja seda wõib igal poolel pühitseda, kus Ewangeli usutunnistust auustakse. Gustav Adolf on ükS meie tähtsamatest  usu kangelastest. Rootsi Kronprinzi praua on Wiinakuu 30. pääwa! esimese poja, tulema aea Rootsi Kuninga  saanud. Lõu ne-Aafrikast. Transvaalt talumehed on juba Mapoh'i AfrikaanlaStega kokku sattunud ja on tagasi löödud. Ameerikast. Halifari linnas, Inglismaa Põhja- Ameerikas on Wiinakuu 27. pääwa! sõeawäe hospidal ära põlenud. Ülema korra peal jäiwad 31 haiget sisse.