Tallinna Sõber M 3S. «»-» xaSWIS» Tallinnas, Z. Mihkli-knn saaval WZ. Ultüldkt aealeht Cesttrahkiklt «akt jk li««adts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas LindsorS't pärtate trükimajas: 2 rubla, 40 kop. pool-aaStas I rubla 40 kop Koju ehk postiga saadetud: g rabla pool-aaStas I rubla 70 kop. Kuutulus,» maksavad iga rea ehk selle aseme pealt ü kap. Tellimised wöetakse wasta t Halltuuas- Lindfors'i päriale trükimajas. Selerõurgis - J. S. Seekandt, 0»-uop<z-aa H 54. Tartus - W. Just. - liakweres - L. Matlly. haides: A. SeidelSerg. -- Kapsalus: H. KollSerg. Lihulas: A. Mttner'i poodis. Wiljandis: A. J. Karow'i raamatupood. Kuuresaares - M. Lange.—Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Slab Baltiskls, - kirjad käiwab Baltiski (Baltischport - La-iikrmiS.llol.ri..) Maistee! Sakalaste uued püüdmised. Kiri Tallinnast. Kiri Jenisselstist. Omalt maalt: Tallinnast: Waugikoja majapidamisest. Põlluvili ja hei», Põllulilli koolid, Professor KLlrri kiri. Sõnum Alelsattdrikoolt kohta. Tartust: Looma näitus, Wiljandist : Sakalaste näitus. Lellep. Kuuramaall: Baron Noldc mõrtsukad. Peterburgist: Keisri Majestäti nimepääw. Mõndasugust. Soomemaalt: N»lgr>a. - Helsingit: Tulekahju. Moskwast: Järsk surm. - Warshawist: Õnnetus jäletuma ten läbi. -- Jekatermoslawist: Toidetud Juudid, Ida-Siberist: Suur pettus. Wõeralt maalt: Saksamaalt.— KvMhaagmist. Ausiria-Ungrumaalt. - Prantsusmaalt. Inglismaalt. Spaamast. Bataviast. Kiria vastused. Kiriku teadused. » Sakalaste uuemad püüdmised. Oma Nr. 33 seeS kuulutab .Virulane": .Selle pj tkema jutuga, nr i l l e g a tänases numri 8 lubasime hakatust teha, on takistust juhtunud;  seepärast ei saa lubamist kohe täita." MiS .takistust" waese .Virulasele" juhtunud ja miS karust loomakest tema tindipotist oodata oli, seda wõifiwad selle maimu tundjad aimata, mida Sakalased oma .Virulase"  läbi meie kalli kodumaa nurmele wälja öhkawad. See .nnemeeline" leheke körkleb jo ikka nende kirjadega kõige rohkem, kiidab neid kõige .tublimaks" ja kõige .rahwuöliknmakS", mis emrast lõhutud filmanäuga läbi .wöitlesiwad". Võib olla, et Sakalaste .rahwaS" keelatud  toidu peale maias ou; miS .rahwaS" aga see oma aun ja hariduse voolest on, seda arwaku armsad lugejad ise! .Virulase" kuulutust mööda et wõtnud nüüd küll enam lootust olla, tema .ptikemat juttu" läideö iluS ja uhkuses näha saada; .toimetajad" pidiwad jo oma toimetuse karust nahka ise natuke sugema ja silitama, et walwawa seaduse silma alt läbi peaseks. Ikka aga ootasime ka meie igatsusega  .Virulase" järgmist numrit, et kõige wähemak näha saaks, kelle wasta Sakalaste märgitud sellile sel korral oma .rahwast" ja oma õnnetumaid lugejaid ärritab. Kui kõrgele meie aga ka oma otsust kruuwiflme, kui pilkate  ja laiale wenttasime, sel korral on Jaan lärw omaS pöörases ülemeeleS, omas umbteaduses ja omaS tooruses kaugemale läinud, kui keegi ette arwata wõis. See. keda .Virulane" sel korral oma wiletsa waimu kohtu ette kutsub, keda tema EeSti rahwa ees! teutada  julgeb, see ei ole keegi wähem, kui Dr. Martin Luther! Meie palume lugejaid mitte kohkuda, mitte karta, et see wiletS poisikese tegu GeSti rahwale ja EeSti kirjandusele häbiks ja teutusekS tuleks ja jäätö. Et ole häda. See tükike on küll EeSti keeles kirjutatud ja paraku ka trükitud, aga mitte EeSti watmuS. Seda on Sakalased turule kanuud, ja ka need on selleks oma kõige wiletfamat wenuikest tarwitanud. Waatame natuke selle kirja peale, mida Sakalased .Virulase" Nr. 34 seeS alganud on ja weel edasi .toimetada"  ähwardawad. Meie lueme seal: /Martin Lutheri 400 aastane sündimise pääw on kätte .jõudmas ja Lutheri usu koguduste peamehed ja juhatajad .teemad selle lärmis hoolega tööd, et see Lutheri 400 .aaStaue sündimise pääw tähtsal, auusal witsil pühitsetud .saaks. Ka meil oleks tahtmist selle pääwa waSta wal.mtStamisekS  omalt poolt midagi teha, mis tähtjas ja tar/viline  on " Kahju! Jälle ou .Virulasele" weike .takiStuS" juhtunud.  Ku ida Jaan lärw ka oma loomu kest, Sakalaste kallist karuiist, sugenud ja silitanud on, ükS tutike näib uetigi liig karedaks jäänud olema, on maha leigatud. Paljad lipud annamad tähte, et jälle üks.uuemeeline" mõte maritsema seaduse silma ohwriks langes, nii .tubli" ja .rahwuSÜl". ja .edeudaw" see .meie rahwale" ka olla wõis. EkS ole kurdetaw kahju l Mis «ga p Mullase" arwateö .selle päewa waStu walmiStamtftkS" lähljaS" ja .tarwtline" oli, mis Sakalased .teha" tahakflwad, seda woime järgmisest kirjast ikka aimata.  /Mullane" kuulutab järgmist uudist: ,Luther oli, nagu kuulsime, AuguSttini-kloostrites ela.nud  ja õppinud ning selle läbi oli AuguStiini õpetus ja .waim sügawaSte tema südamesse juurdunud. Seepärast .oli Lutheri esimene töö kui ka tema terwe usk ja kõik .tema usu kogudused nagu Augusttinuse waimu pitseri.märgiga  märgitud." Kuulge nüüd seda uut õpetust .AuguStiinuse waimu pitserimärgiga .märgitud" usust, mida Sakalaste .märgitud"  Prohwet kuulutab! Meile oli tänine ikka räägitud,  et Dr. Martin Luther ükfi seda kuulutas, mis sel aeal rahwa eest peites hoitud BiibliS seifis, et Dr. Martin Luther ise mitte ühtige ei .õpetanud", waid ükfi aga seda kuulutas ja kuulutada käskis, mis Õnnistegija Ewangeliumis ja Apostlite Epistletes seisis. Nüüd seletab aga Jaan Järwus wõi Jaanus lärw, võeta? tdeologiae SaealisnLis, et see õpetus .AuguStiini" oma, ja et see kuulutus .tema", see on Lutheruse enese usk olla! Dr. Martin Luther on ise oma käega kirjutanud, kui kahju see olla, et inimesed rohkem neid raamatuid luewad, mis pühakirja üle kirjutatud on, kui pühakirja ennast, ja on oma enese kirjade kohta kirjutanud: .Olgu, las' minna Jumala nimell ilma, et mina lah.kelt  palun: Kes minu raamatuid sel aeal .tahab saada, see ärgu lasku neid iial .mitte takistuseks olla, kirja (Btiblit) ennast .uurida. Amen!" Ja .Virulane" ise teab ka kirjutada: . ning Luther, kes ühe wastuse kirja teise järele kirjutas, toetas ennast ikka piibli peale", aga mis Jaan lärw sellest hoolib, tema kinnitab siiski: .Seepärast ott ka Lutheri esimene töö kui ka .tema" terwe usk ja kõik .tema" usu kogudused nagu Augusttinuse waimu pitserimärgiga märgitud." Mis see tähendab? Aga lugejad ehk arwawad, et .Virulase" tarklased sellest Augustinusest suurt lugu, see on teda üheks meheks peawad, kes selge pühakirja põhjuse peal seisis, kelle .waimu pitserimärgiga" siis ka Lutheruse .terwe usk" wäga heaste wõis .märgitud" olla. Eksitus! .Virulane" kirjutab: .AuguStiinuS, liiguimega .püha", on selle ajal kui .põhja Ahwrika weel kristlaste käeS oli Nurmdias .aastal 354 p. K. sündinud. Ta elaS künni 30-ma elu.aastani  ehk küll juba ristiinimene nagu ilmalaps .ja ketser litas lihahimus ja priiskamises. Viimaks pööras .ta selle hukatuse tee pealt ümber ja sai stiS AhwrikaS .Htppo linna piiskopiks ning sellega ühtlast üheks kõige .tähtsamaks kiriku-isaks. Juba tema elust paistab meile .tema usuõpetuse eha. Omas õpetuses kinnitab ta: .Inimese loomuS on täieSte, läbi ja läbi ära rikutud; .inimene on täieline patuori ja tema seeS ei ole headuse .aimugi ning omast meelest, wäest ega jõuust ei wõi ta .mitte õnsaks saada ega midagi head teha. Wabaks ja .õnsaks saab inimene ainult armu läbi, ja see .arm on seeläbi ilmunud, et Jumal inimeseks sai ja ise.  ennast ohwerdas." Meie teades, nende aealou raamatute järel, mida meie lugenud oleme, oli Augustinus oma 30ma elu-aastani pagan, ja oli kenaköne õpetaja Karthagos. Et tema .liias lihahimus ja priiskamises" elanud oles, see on meile uudiS. AaStal 384 läks Augustinus Mailandi, sai seal PtiSkop Ambrostuse ja oma ema läbi Ristiusku pööratud, ja elaS sellest aeast saadik uit kristlikust ja suusast, kui üks inimene seda iialgi wõib. MiS .Virulane" tänine tema õpetusest kirjutab, see on tost, ja see oli ka Lutheruse õpetus.  Aga see ei wõinud jo koguni mitte teisiti olla, sest see on pühakirja õpetus, just selle peale on kõik Ristiusk põhjustatud ja peab põhjustatud olema, W muidu langeb kõik kristlik lunastamise ja õigeks s sain  if e õpetus iseenesest maha. Sakalased ja teised uuemeelised wõiwad jo teisiti õpetada ja uskuda, kui nemad tahawad ja suudawad, aga siis peakfiwad nemad ka nii auusad olema ja tunnistama, et nende usk mitte Ristiusk  et ole. .Virulane" ütleb oma tarkust ühe .tõemeelise"  ja .wabameelise" Saksamaa koguduse-õpetaja, Baltzeri, jutlusest õppinud olema. Meie teades oliwad weunaksed Wilhelm Eduard, ja Theodor Baltzer küll kord õpetajad, saiwad aga mõlemad oma eksliku õpetuse pärast ametist ära heidetud. Nemad oliwad rohkem Spinoza  ja Hegeli jüngrid, kui Kristuse jüngrid. Spinoza ott Juut ja Hegeli õpetus ei lähe ka Ristiusu õpetusega kokku. Aga .Virulane" kirjutab edasi: .Tema (Augustinus) põhjus-õpetuS ott ka see: Jumal .on juba alguses üht lägu inimestest hukatusele, teist õnd.susele  ärawalinud. Kes hukatuseks ära on määratud, .see elagu nii püha elu kui ta iganes tahab ja wõib, see .läheb ikka hukka; kes aga õndsusele on loodud, see elagu .uit suure pattude sees, kui ta ka elab, aga õnsaks saab .ta ikka, sest Jumal on seda juba kord nõnda seadnud ja .kinnitanud." See on jo täitsa pöörane. Augustinus on küll õpetanud,  et Jumal oma tahtmise järel patuste keskist mõnda kutsub ja nende keskist mõnda wälja walib; et aga kutsutud  ja wäljawalitud hinged .suure pattude" sees elawad ja siiski . õnsaks " saamad, ja et maha jäätud patused .püha elu" elakfiwad ja siiski .hukka" lähekstwad, seda ei ole keegi õpetanud, kui aga .Virulase" toimetaja üksi. —Lutherusel ega Ewangeli-Lutheruse kirikul ei ole aga ka Augustini p rä d e st e n a t io n i ehk eeSmäära  õpetusega ühtigi tegemist. Seda on küll Calvin oma koguduse põhjuSõpetuse sekka üles wõtnud, mitte aga Luther. .Virulane" kirjutab edasi: .Augustiinusega elas ühel ijal Pelagius, kellel koguni .teised põhjusmõtted ja õpetused oliwad. PelagjuS õpetaS .ja tõendas: Inimesed ou oma loomu poolest kõik ühe .oignslised. Jntmiue woib küll omast mäest head teha .ja kurja ära wõita. Päris pattu ei olegi sündimise .poolest on kõik inimesed head ja õiged ja pühad ja õnd.sad.  Vabadus on inimese armsa elukombe mägi ja jõuud. Pelagiuse ja tema õpetuse wastu waidles AuguStiinuS .suure kangusega nii hästi suusõnal kui ka kirjalikult. .Augusttinuse poole hoidjad paniwad Pelagiuse ja tema .õpetuse mände ja äraneedmise alla." Meie tahaksime teada, mis Sakalaste armateS .inimeste  ühesugune õigus" ja .wabadus" tähendawad. Et Jumala ees, waimulikkuiS aSjus, kõik inimesed üheõiguslised, see on: armu tarwilised patused on, seda õpetab Ewangelium ja seda õpetawad Lutherus ja seda on kõik teised õpetanud, kelle õpetus Bitbli peale põhjustatud oli. Aga ärge eksitage ja ärge eksige. Just seesama pühakiri,  mis inimesi ühe õiguSliseks Jumala eeS tunnistab, just seesama käsfib ka Keisrile anda, mis KeiSri on, ja kässtb sõnakuulelik olla ülemate ja wanemate wasta. Maailma kodanikude üheks nühkimiseks, seisusliku  elukorra lõhkumiseks, ei wõt Sakalased omale Biiblist abi leida. Ja .wabadus"? Kristus ütleb: .Keda poeg wabaks teeb, see on waba." Usust tuleb wabadus,  mitte aga usk wabadusest. See on üksi ja ainu waimlik wabadus, mida Jumala sõna õpetab, ja seda Jumala  sõna on Lutherus Paapstlaste wangist peaflnud. Vaimus wõib igaüks waba olla, kui tema ihu poolest ka ahelas oleks. JlmalikkuS, politika elus, peab aga iga