sch eig langema pidi, ei ole enam. Herzog von Cum- Verland wviks nüüd ehk ka muidu Vrannschweigi HerzogikS  saada, aga tema ei ole ennast tänine weel ühendatud Saksariigt Keisri alla heitnud, waid peab oma õigust Hannowrt Kuningriigi trooni ja krooni peale igas tükkis üles, elab sedawiist Preusst Kuningriigi ja Saksa Keisrirtigi  waSta sõea-olekus, ühe aea peale waritsetes, kus tema oma tahtmist, kui ka Saksariigi waenlaste abiga täita wõikS. SelleS tuetab tema ennast selle Katholiigi kiriklaste erakonna peale, kelle esimees endine Hannowri Minister Windhorst on ja kes Preusst ja Saksamaa rirgiwalitsusele  igal poolel nii palju tüli teeb, kui iialgi wõib. Et Saksamaa Keiser ja walitsus sedawiist üht Würsti kestet Saksauiaad riigiwalitsejaks saada lasta ei taha, kes ise ja kelle nõuumehed lausa riigi waenlased on, seda wõib arwata. Braunschweig on küll weike maa, kus rohkem  hingest ei ole, kui 350,000 aga seal leiakfiwad ikka riigi waenlased üht kindlat seisupaika, kust nemad oma hoowasi SKfamaa ühenduse alla pista wõikfiwad, mis ehk palju tüli teeks. Teiselt poolelt arutakse aga ka, et Preusst kuninglikul sugul Vrannschweigi kohta pärimise õigus olla. Kui kolmas pärija tahab aga weel Inglismaa  kuninglik sugukond ette aStuda, kelle esimees Herzog von Cambridge on. See ast peab Saksamaa riikide ühenduse  uöuukogu ees seletatud saama. Braunschweigi walitsust  ou senni üks walitfuse uöuukogu oma kätte wõtnud, sõeawäge on Keiser Preusst Kindrali, Baron Hilgers'i alla armud, Herzogi mõisast ja waraudust, mis wäga suur on, on Keiser hoiu alla panna lasknud. Herzog von Cumberland on Gmündenis, Tirolis, ja Windhorst on tema juures. Sealt on nemad kuulutust Vrannschweigi Mtnisteriumile ja kõige Saksamaa Vürstidele saatnud, et tema Bcauuschweigi Herzogiriiki kui oma kätte langenud pärandust, wasta wõtta ja hiljemini kuulutada tahta, milla allawandtlmiue olema peab. Muidugi ei ole see kuulutus esiteks weel muud ühtigi, km üks tükk paberit. Herzog von Cumberland tahta nüüd küll tagajärel Saksamaa riigikorda ka omalt poolelt seaduslikuks tunnistada, aga wist ei usaldata teda enam ja kergest wõib olla, et Braunschweig  Preusst külge langeb, ehk ka riigimaaks tunnistatud  saab, nagu ElsasS'Lothringi maa. Inglismaa ja Põhja-Ameerika Ühendatud-riigid on teada armud, et nemad Kongo-konferenzist osa wõtma saamad.  Riigtpääwa-saadikute  walimised on selle kuu 16. pääwal ja järgmistel päiwil ära peetud. Kulda näitab, ei taha rahulised seltskonnad nende walimiste otsustega õiete rahul olla. Wanameelised ja Katholiigi kiriklaste errakonnad, niisamati ka Sozialdemokratlased näiwad suuremat jõudu saanud olema, kui enne. Weel ei ole kõik selge. Preusst Niigtwalitsuse uuesle ülesäralatud tööriist »Riigi — on selle kuu 13. pääwal algatud. Juures oliwad selle kõrge uöuukogu Präsident Kronprinz Friedrich Wilhelm, Abipästdent Würst Bismark ja kõik Mtnistrid. Wiimaste sõnumite järel olla Braunschweigi kodanikud wäga pahased oma ära-surnud Herzogi testamenti üle. Üli-pärijaks on Herzog von Cumberland nimetatud, suured Õlst mõisad Schlesias, mida aga Preusst walitsus, kui tagastlaugeuud lehni, juba oma walitsuse alla wõtnud, on Saksi Kuningale kingitud. Kõik koolid, waestemajad ja teised awalikud asutused, niisamati ka Herzogi ligemad teenrid, ei ole ühtigi saanud. Ikka rohkema selgusega hakkab ilmuma, et Braunschweig edaspidi küll ise-riigiks jääb, aga otsekohe Keisri walitsuse alla langeb. Esimeseks  Keisri-asemikuks saada Kronprinzi wanem poeg, Prinz Wilhelm, senna saadetud. Wene Suurwürst Wladimir on Keiserliku kodakondsetega Hubertusstockis jahi peal olnud ja Pariisi reisinud, oma kõrge abikaasaga teel kokku saades. Kiriklikud tülid Paapsti, PaapfilaSte ja Preusst Riigiwalitsuse wahel kestawad edast. Tarretanud  Paapstlafed on nii wihased, et Pooseni maal ühe Katholiigi kirikuõpetaja peale, keda RtigiwalitsuS ilma Paapstita. ametisse pani, läbi akna kaks kord haawletega lastud on. Õnneks olnud laengid nii nõdrad, et haawled ainult akna ruudu katki löönud on. Ühe Roomast tulnud jutu järel seista Paapst täitsa Jesuiitide walitsuse all, keda Riigiwalitsuse järelandmine iialgi ei lepita, waid ainult ikka julgemaks teeb. Belgiast. Belgias oliwad uute Barlamenti saadikute walimised ja need on nii kaugelt wabameeliste seisu kinnitatanud,  et kaks kõige käredamat Katholiigi kiriklaste erakonna Ministrit, Woeste ja Jakob, oma ameti maha paniwad. Wabameelised erakonnad hõiskawad ja päriwad, et nüüd ka jälle uus kooliseadus antud saaks. Kui wiimane  Ministerium ametisse aStuö ja oma kooliseadust andis, siis lasti wauad koolmeistrid lahti ja pandi uued asemele. Waewalt on pool aastat möödas, nüüd peawad uued minema ja wauad jälle asemele tulema. Mis lastest  ja nende õppimisest sedawiist saab, see on küll wäga küfitaw. See on häälte enamuse peale põhjustatud Parlamenti walitsus mida mõned nii suure igatsusega soowiwadl „ Prantsusmaalt. Formosa saarel on Admiral Cour- bet kõik põhzapoolised za laanepoolised sadamad selle kuu 11. pääwal sveaoleku (Vlocade) alla tunnistanud ja wõeraste  laewadele wäljamjnemiseks kolm pääwa aega annud. Euroopa riigid ei ole selle wasta rääkinud, kui ka sõda ikka weel seaduslikult kuulutatud ja sellepärast ka Prantsusmaal  õigust ei ole, teist maid nende kaubaajamiseS tülitada. Khiinlased kiitlewad, et see kuulutus palju ei tähendada, sest Prantslastel ei olla koguni nii palju laewu Khiina meredes, et nemad Formosa sadamaid ja lahest kinni pidada suudakfiwad; ka olla pärast seda kaks aurulaewa  soldatitega ja söeatarwituStega sisse ja wälja jooksnud.  Tongkingi maale olla 80,000 Khimlast fisse langenud  ja kippuda Prantslaste weike kogule, keS Punajõe suuteS seisab, palju kitsikut tegema. Kodumaal antakse sellepärast tungiwalt nõuu, õige pea ja õige tugewat abi saata. Et aga kellegil suuremat himu ei ole, selle niisk? õhu fisse minna, kus külmtöbi ja teised haigused rohkem mehi maha murrawad, kui julguseta ja harjumata Khiinlaste  kuulid, fiiS on nõuuks Võetud wõeraid selleks palgata. Kantonis olla Ristirahwa kabelid ära lõhutud, nemad ise piinatud ja nende majad maha põletatud. Kaks Piiskopi,  30 Misfionäri ja 300 teist Ristiinimest olla Hongkongi  põgenenud. Khiinlased kindlustama!) Wasungi jõe kaldaid ja koguwad wäge Shanghais ja Pekingis. Löunepool Prantsusmaal on kholera kustunud, nüüd aga Aportis uueste alganud, aga mitte wäga käredast. Paariisis käiwad jälle jutud, et üks wõeras riik wist Inglismaa,  Khiina ja Prantsmaa Vahemeheks heidaks ja neid lepitaks. Jglismaalt. Londoni Hydeparkis peeti selle kuu 14. pääwal koosolekut Parlamenti Pealttua Vasta, kuhu umbes  100,000 inimest kokku tulnud oliwad. Seesugust koosolekuid wõi kokkujooksmisi on Inglismaal juba 1277, Shotimaal 235 peetud, kus päritakse, et Pealttuba täitsa muudetud ehk koguni ära kautatud saaks. Pealttua eest on Inglismaal 181, Shotimaal 11 kokkujooksmisi kostnud. Itaaliast. Kholera on kustumas. Selle kuu 18. pääwal  on weel köitis Itaalias 26 inimest kholeraSse haigeks jäänud ja 11 ara surnud. Spaaniast. RiigiwalitsuS olla sõnumit saanud, et kusagil pea jälle mässamist oodata olla, mida wana mässaja  Zorrilla kihutab, kes pea Schweizis, pea Prantsusmaal  elab, kõige maailma mässajatega silmitseb ja Kuninga tiiskusest räägib, kes aga õige terwe olla, nenda et tema w ara st surma karta ega mässajatel looka ei ole. Cnenea maakondas on selle kuu 19. pääwal ühe suure tulekahju juures 27 inimest surma ja 11 wigadust saanud. Ameerikast. Selle kuu 16. pääwal on Rotterdami aurulaew kõrge mere peal ära põlenud. Saksamaa aurulaew on laewamehed ja reisijad, kokku 186 inimest, New-Uorki toonud. Tuli on sellest tulnud, et kiwi-õli mashinate ruumi jooksnud. Kustutamine  oli Võimata, inimesed peasiwad paatidesse ja sealt Võttis xßhein" neid oma peale. Quebekis, Inglis-Ameerika pealinnas, on Mihklikuu 30. pääwal Parlamenti maja kahest kohast dynamiitiga  lõhkuda katsutud. Esimene hoop on ülemise korra müüri fisse mulgu lõhkunud, miS 12 jalga kõrge ja 5 jalga lai on. Teine hoop on maja nnrga-kiwi põhjapoolis?  müüri nurgal Väljaspool? majutanud. Kaks töömeest on kergemast haawatud. Ümberkaudsed majad on palja kahju saanud. Kardetakse, et Parlamenti maja Vigastatud  müürid peawad maha kistud saama. Kõik dynamiiti  magasid on kange wahi alla pandud. Kurjategija leidjale pakutakse 1000 dollarit. O'Donnovan Nossa kiitleb «malikult, et see ettewõte temal juba enne teatud olnud. Jutu leht. Pärijad. Saksa keelest, Friedrich Friedrich'i järel. (Järg.) .Minu südamest armastatud kallis Juliana! .Kui üksina ja maha jäätud tunnen mina ennast, kui .enam Sinu juureS ei ole! Kuhu iial silmad pööran, .seal otsin Sind ja tunnen Sind ja tunnen Sind puu.duma.  Sinu juures wnwiwad alati minu mõtted ja .jääwad senna, kuni Sinu juure tagasi jõuan! Oh olek. fid Sina siin! Juliana minu kallis Juliana! minu käsi .wäriseb! minu meel läheb segaseks, et kohe Sinule üht .sõnumit.saatma pean, mis mind ennast meelt heitma „paneb! Ära ehmata mitte, minu kallis need tuhat.wiiõsada  thalrit, mis Sina minule reisu peale andsid, ,on minul ära warastatud, täna ühe tunni eest! Weel ei .saa mina aru, kuida see wõimalik oli! Mina seisin siin .Hamburgis ühe Kunsti-poe akna all, ühe naesterahwa .pilt oli minule wäga kena, sest et selle silmad wäga .Sinu silmi minule meele tuletafiwad, minu mõtted oli.wad  Sinu juures seal on minu kirjatask ära .warastatud. Õnneks oli minu reisuraha juba maksetud mum paberid laewa peal. Minul ei olnud miile » warga järel kuulata, sest et laew tunni pärast ,teele läheb. Rutuga kirjutan Sinule laewa peal. Juliana, ?ära pahanda! Sinu kurwastus ei wsi mitte suurem olla, ?kui minu oma mina olen meelt heitmas! Mis pean .Ameerikas tegema, kui seal ilma rahata olen! Et kee .peal weel läbi saada, selleks ohwerdan oma nuri. Juli.ana,  ära jäta miud mitte maha! Mina pean, kui New»Vorki  jõuan, kohe Chicagosse reisima, mina ei tohi wii.wida  Sinu pärandust wälja wõtma. Üks nõuu aitab .weel, mine banki peremehe KilS'i juure ja lase minule .telegrafi läbi banki peremehe John Stewarti juures Chi.cagos  kakStuhat thakrit walmiS tellida, mida saada wõin, .kui senna jõuan. Sina pead oma õnnetuma peigmehele .seda ohwrit weel tooma, muidu wõib kõik pärandus .wette langeda. Mina palun Sind, ära wiiwita mitte: .Selle armastuse tahan Sinule tuhande wõrra tasuda. .Laew sõidab pea ära, mina pean lõpetama. Minu Ju.liana,  minu pruut, ära pahanda, ära jäta mind mitte .maha! Mõtle kui wäga mina Sind armastan ja kui .wäga õnnetumaks mina siis saan, kui Sina mind maha .jätad! Sind teretab ütlemata armastusega Sinu Siegfried". Kui Juliana esimese walu ära wõitnud oli, siis karga?  tema pahaselt üles. Raske südamega oli tema juba esimesest rahast lahkunud ja nüüd oli see kadunud  kadunud  tema süü läbi Z Mitte üht thalrit ei tahtnud Juliana  enam anda. Aga kui kirjutatud sõnad: Minu Juliana,  minu pruut", temale meele tuliwad, siis koputasiwad need lepitates tema südame peale. Just tema silmade peale mõteldes, oli Saadek kõiki unustanud, mis tema ümber oli! See mõte pööris kõiki jälle hea poole. See oli üks raske wöitlus, mis ihnusel ja armastusel nüüd Juliana südames oliwad. Sada korda luges tema kirja läbi aga mõtet, et Saadek teda wahch petaks, ei tulnud tema südamesse. Seda õrna palwet ei wõinud Juliana mitte täitmata jätta ja raha läks jo ka päranduse  wäljapänmiseks tarwis! Juliana oli wõera häda waSta seni koguni tuim olnud,  mitte wähematki ei olekS tema kellegile annud, kui keegi teda ka põlwilt oleks palunud; aga tema wanaS südames lõkendas nüüd armastuse tuluke nii kangeste, et tema wiimaks nõuuks wsttis, päritut summat saata, nii raske see ka oli. Eks Saadek kirjutanud jo, et ta seda tuhande wõrra tasuda tahab mis sai tema kõigest rikkusest,  kui ühe armastaja südame kautas! (Jääb pooleli). Kirja wastused. P- K. T.: Oli hiljaks jääuud. Koosoleku kohta see enam ei mõju. Mis meie seda asju enam arutame. C. L. K>: Oleme kütte saanud. Tarwitame ehk tulewal aastal. Sel aastal on juba selleks palju ees. See tähendus maksab ka mõne teise sõbra kohta. Iga llleswõetud triM-ria eest maksame meie aasta lõpul esiteks 1 kop. Kui lugejate hulk edaspidi kosub, siis ehk rohkem. Mitmet sõbrat, kes ehk erakirja ookawad, ärgu pahandagu,  kui meie kirjutada ei wõi. Juba iseenesest, ja niiiid wcel mitme tülitamise läbi, on meie aeg wäga kitsistatud. Kiriku teadused. Jaam kirikus: 28. Oktobril, kellu 9 wõtab pastor AK. mnth õppijad wastu ja õnnistab neid,, teeb enne lõunat jutlust ja wõtab lauarahwaft. Pärast lõunat pastor Grohmann. Laupääw kellu 12 saamad õppijad katsutud ja kellu 1 muu lauarahwaga seltsis  lauale wõetud. 31. Oktobril kellu 5 peab pastor Grohmann piibeltundi. Kaarle kiriku õpetaja wõtab Mhapääw, 28. Oktobril, Lauarahwaft  kirjutakse laupäew enne lõunat kellu Mo—l2, ja woetakse pihtile laupäöw kellu 1. Uuha-waimu-kirikus teeb 23. Oktobrik pastor Bergwitz jutlust,  wõtab lauarahwaft ja õnnistab leerilapsed. On laululehti kiriku heaks. Iga langetõbise, krambi- ja nerwihaigele wõime meie üle maailma kuulsaks saanud ja kõige tähtsamatest tohtritest  heaks kiidetud härra professor vr. Albert, variu, piaes äu ?röns, 6, parandamise wiist soowida; seepärast kellel ülemal nimetud haigus on andku seda julgeste nimetud tohtrile teada ja palju, kes oma terweks saamises kahtlased on saawad oma terwise jälle. Tema juures leiawad sarnatsed haiged waikest paranemise paika ja waesuse  peale saab waadatud; nii kui kuulakse ep ole seal suure linnas hinnad mitte üle määra kõrged. Kirjalikult saab parandud kui aigus targu üleSantakse. Weel peab tähele panema et herra Prof. vr. Albert wast pärast paranemist  maksu pärib.