nüüd pHerold" uStawast paigast sõnumid saanud,  minna meel miiS söealaewa senna. Et neid üksi kaubaajamise pärast ei saadeta, seda on nende tülide juures arwata, mida Kiina walitsuS Kuldsha linna ja maakonna pärast tõStab. Talwpalee walges saalis on nüüd üks jägu neist kingitustest ja kirjadest wäljaseatud, mida Keisri Majestäti juubeli-pühaks igalt poolelt  suur. st Weneriigist saadeti, ja mis enam ist wäga uhked ja ilusad on. Suurt kiitust leidma  d kunstituudjate poolest iseäranis Riia liuna, Liiwimaa Mõisnikukogn, Riias asetpidawa Saksamaa alamate ja Liibau linna öunesoowimise  kirjad (adressid). mida herra Poelchau maalind ja kirjutanud on ja mis selle kunstniku  kõrged maimu ja osawust tunnistawad. Kiidetud saamad ka Eestimaa Mõisnikukogn, Tallinnas asetpidawa Saksamaa alamate, Kuuramaa  Mõisnikukogn. Talnkogu ja Kroouumõisade  talurahwa adressid. Pimedate maja. asutud silmaarsti Dr. R. F. Blesfigi mälestuseks, on Narma linna jäoõ, Riia uulitsas Nr. 45, Paastukuu 30 pääwal õnnistud ja lahtitehtud. Andeid oli juba niipalju sissetulnud, et se asutus oma armastuse-tööd algada mõis. Kuida juba enne kirjatud, saab nende päämade sees arst Dc. Weimar kohtu ees seisma. Temale antakse süüks, et tema omas töldas Kindral-Adjntant Mesenzemi mõrtsuka oleks põgeneda lasknud, kurjategija Solomjewile rewslweri ja kihmti toimetanud; ja ka kolme aasta eest Würst Kropotkini oleks omas töldas põgeneda lasknud, kes kui Nihilist kohtu all seisis, aga sel aeal haiguse pärast hospidal is oli. Pe terburgifl tulewad mii mis te päämade sees need karmad sõnumid, et meie wana Niigi-Kanzler Würst Gortshakow raskest haigeks jäänud ja paranemise peale aga mähe lootust  on. Riiast. Üks röõmustaw täht talurahwa kasuwast jöuust on se. kirjutab „Zeitung flir Stadt und Laud/ et Riia maakondas rohkem wana wölga KeiSri armu kirja läbi 19 Küünlakuu  pääwast mahajätta ei olnud, kui aga 141 rubla 29 kopikad, ja ka se wõlg oli üksi Wallawanema hooletuse läbi seisma jäänud. Teistes maakondades ei olnud ühtigi wõlga. Hollandi barklaew on 17 Paastukuu pääwal 4 mahel katkileigatud. Laewamehed on peastetud. Madala weega hakkas 27 Paastukuu pääwa jää Düna jõe peal liikuma. Aurulaewad  oliwad jõge jääst puhastamas. Saaremaa Mõisnikukogn on nõuuks wõtnud, kõiki seda maad loodida lasta. Tartust. Tartu Saksakeeli aealeht ,Neue Dörptsche Zeitung" on asja leidnud ka omalt poolelt /Sakala" tülikihutnste kohta mõni sõna ütelda. ,N. D. Z/ kirjutab: „ Nimetud Eestikeeli aealeht köidab selle kuulutuse külge, mida ka meie omal aeal tõime, et „Dorpater Stadtblatt" Tartu linnaleht luba saanud on uueste wäljatulla, seda kõnet: H. Laakmann on ülema zensuri walitsuse poolest luba saanud, oma paari aasta eest tagasi mälja tulnud Saksakeele ajaleht „Dorpater Stadtblatt" jälle uueste wälja anda. Soowida 01-eks, et see ajaleht, kui ta wälja tuleb, ennast seesuguse poliitika aluse peale seadaks, kus ta ilma wiha waenuta Eestirahwa rahwusliku püüdmiste peale waataks. Siis saaks temal ka õpetud ja ülema seisuste Eestlaste seas rohkeste lugejaid olema. Ajaleht „Neue Dörptsehe Zeitung" seisis manast seesuguse aluse peal, aga sellest ajast saani, kus seal Cand. A. Hasselblatt taas-redaktoriks on saanud, on se ajaleht käitsa ümber löönud, ning ei ole enam ühtegi Eestirahwa rahwuslikku püüdmist, mis ta mitte oma kardetawaks tegemistega ei määriks ehk wiltu ei käänaks. Meie Eesti Ajalehed ei astu ilmaski Sakslaste püüdmistele tee peale ette, sellepärast oleks küll soowida. et Saksakeeli ajalehed seda meie püüdmistega niisama mähe teemad, mis meie terme maasigindust  aga edendada wõiks." Nende .Sakala" tähenduste masta wõime meie seda kinnitust anda: meie leht on omas olekus Eestirahwa kohta kindlaks jäänud; pärast kui enne oleme meie selle tõsise kosutuse eest igale poole kostnud; settest lugupidamata. kas se „ Sakala" meele järel on ehk mitte, saame meie seda ka edaspidi tegema. Se »ümber löömine", mida .Sakala" meie olekus Eestirahwa  kohta ütleb leidnud olema, se ei mõedu filmanählawal mitte Eestirahwa kohta, maid /Sakala" kohta: mitte sellest aeast saadik, kui meie lehe Jööjõud wenis. maid sellest aeast saadik, kui Eesti kirjanduse sisse astus, oleme meie mõne ihalduse masta ülestõusnud.  mis meie rahwa seas tärkawad. Meie oleme, kui enne tük aega tasaselt pealt maa tanud olime, taieste ja selgeste aru saanud, et „ Sakala" meie maa ja rahma waenlane, mitte Eestirahwa kosutaja maid Eestirahwa hukkaja on. /Sakala" ei tunne maa tarwitust: kitsasüdamelises lahutuses tahab se Eestlast oma teed, Sakslasi oma teed käia lasta. Selle masta pidame meie omaks kohuseks, seda toimetada, et mõlemad rahwasugud ühemeelelisel  tööl, maa kasuks ja rõõmuks oma teed kälwad. /Sakala" püüdmine on. wihkamist mõlemi rahwaste mahel äratada ja lõõtsutava; meie silma ees seisab püüdmine, kõiki rahwuslikku  kadedust soigutava ja kõiki tüli, mis olla wõiks, õiendada. „Sakala" kõrgem riigitarkus on se, igal pool waenu külmata ja rahwast ja maad käärimas pidada; meie arwates on üksi se õige ja terwe poliitika, mis rahwast ja maad rahulises töös rahuga ja ühe tasa iseeneses eddenda laseb. „ Sakala" silma ees ei seisa kõrgemad märk', kui aga walitsuft Eestirahwa maimude üle iseenese kasuks tarwitada; meie silma ees ei seisa soomitawamad märki, kui ennast kõigi meie maa, Eestlaste ja Sakslaste kasuks teenistusele anda. Nenda seletame meie /Sakala olekud ja meie oma olekud Eestirahwa kohta. ,Sakala" on meid oma wastaseks tungind, iialgi aga mitte Eestirahwa wastaseks. Meie soowime saagu ka sSakala" seda meie ütlemist omal miifil teotama meie soowime kõigist südamest Eestirahwa täielist kosutust majapidamise, õpetusejärje ja elukombete poolest, ja et Eestirahwas pea sellest kamalast ülespeetud eksitusest peaseks, ehk Saksakeeli aeakirjauduse läbi oma rahwuslikkuis tarmitustes midagi karta olla." —Nenda kirjutab Dörptsche Zeitung" selle kirja peale, mis ~Sakala" Nr. 12 sees seisab. Liibaust kirjutakse 20 Paastukuu pääwal: Meie kinnikülmetamata sadam on ka sel talmel ennast õige heaste ülespidand. Talmekuust künni tänase paäwani ei ole laewasöit mitte üht pääwa seismas olnud, ja tulimad sel aeal 470 la ema (249 aurulaewa ja 221 purjelaewa) sisse. Raudtee - sõidu alustuseks oli talwe muidu kõige wagasemad kauba-aega toonud, nüüd on se just kõige elawam, mitte üksi wäljasaadetnd maid ka sisseweetud kaupade poolest, mis kuust kuusse ikka tõuseb, nenda et endised kaebtused, kui peaksiwad magonid tühjalt seestpidiste jaamadesse  tagafiweetud saama, koguni soikunud on; nüüd juhtub mõnikord, et wagoniteft puudust tuntakse. Suurt kergitust tollitallitustes saamad uued pakhooned tegema, mis sel suwil tarwitusele  jõuawad; ka ühendud tolli- töömeeste asutus saab kaubasaatjatele palju kasu saatma. Wiimisel aeal on plaanitud Tukkum- Windan raudtee meie kodustes aealehtedes maidlemist äratand. Meie wõime aga oma endise nõuu-andmise juure jääda, et se plaan kindlaks jääks, mille järel raudtee Tukkumist Goldingi kaudu Windausse ehitud saaks Goldingi juures üle Windaujõe läheks ja löunepool Wind.aud lõpeks. Ehk küll Liibau Kaubabanki tallitus teiste sesuguste asutuSte läbi wähendud on, siiski on wiimsel aastal 23 millioni suurem olnud, kui aastal enne seda. Möödaläinud aaStas oli selle Kaubabanki  tallitus 151 millioni, aastal 1878 oli aga 128 millioni. Üks Königsbergi kaupmeeste  eestseisuse aruandmine ..Königsbergi Kauba Zeitnngis" ütleb: ~Imeks on panna, et Berliinis ikka meel ei usta. kui tähtjaks Liibau kaubaajamine meie masta läheb. Siin on nõuuks wõetud, mõlemi kaubalinna kaubaajamise  üle arulehti teha ja Berliini saata." Soomemaalt. Hangöst saadeti 22 Paastukuu pääwal telegrafi läbi sõnumid, et üks kauge Löune-Ida kuul juba kolm pääwa möllab ja mõtlemata suured jaäparwed mööda lähet sõidawad. Aurulaew x, Ekspress" on Stokholmist tulemas ja sellel ei saa mõimalik olema nendest jääparwedest läbitungiva, ega õigel aeal seia jõuda. Rahwuslikud karedused  ja käredused, mis läbi kõige Euroopa puhuwad, on ka Soomemaal pahandust tegemas. Helsingi Stundentid oliwad nõuuks wõtnud saadikuid oma keskift Stokholmi läkitada. Professor Nordenstjoldi teretama, kes omast ilmareisust, läbi põhzapoolise Jäämere tagist jõuab, ja temale üht õunesoowimise kirja wiima. Nouu kogus selle üle tõusis aga waidlemine, mis keeles se õunesoowimise kiri pidi ülespandud saama. Soomemaal walitsewad  kaks keelt, Toomekeel ja Rootstkeel. neuda kui Eestimaal Gestikeel ja Saksakeel. Nordenskjold  on Soomemaa mees aga tema on Rootslane. Mõistlikumad ja tasasemad mehed soowisiwad sellepärast, et se kust mölemis keeles ülespandud saaks. Selle masta seisiwad aga käredad Soomlased, omas rahwuse tuhinas ja neid oli rohkem, za nüüd peab kiri üksi Toomekeelt ülespandud saama. Sedawiisi ei mõi siis se kiri ustama mehele muud teha kui pahandust, kui tema kuuleb, et tema emakeel. Helsingi Stundentidest tüliõunaks tehtud ja nähtama põlgatusega körwale heidetud on ja seda ühes õnnesoowimise kirjas, mida temale Rootsimaa pealinnas kätteanda tahetakse, kus tema muidugi ei tea, kuida selle peale mastama peab, ilma et ühet poolel ehk teisel poolel pahandaks ja tühja rahwus- karedust äritaks. Pealegi on meel teada, et Nordenskjold  Toomekeelt selgest ei mõista. Mõskma st. Paastukuu 19 pääwal suri Moskmaö pitkalise ja raske haiguse järel kuulus wioli-mängija ja muusikulunletaja Heinrich  Wenjaws ki. Juba noorelt oli tema muusikud õppima hakkand ja kui 1! aastane poisike Pariisis esimese mioli-mängimise auupalga saanud. Läbi maailma oli tema oma kunstiga kuuljaid röõmustand ja enesele igasugust auukogunud,  aga surm ei päri kuulsa nime järel; paremas mehewanuduses, ligi 42 aastad wana, on teda siit ilmast ärakutsutud. Paastukuu 24 pääwal sai Moskwas Paraskowja Katshka üle kohus mõistetud, kes mõne aea eest ühe noore mehe, Nai ras hewskL, kuida räägitakse tulises armastuse- tujus püstoliga surnuks taskis. Wandemeeste mõistmise järel on tema seda mõrtsukatöö küll teinud, aga sel silmapilgul,  ehk ka enne ja pärast meeletu olnud. Kohtu otsuse järel saab tema haigemajasse pandud, kuuni tõeste terweks saab. Süüalused näitawad mõlemad olema; se on aga üks uus selge täht sellest paigast, kuhu need teed wiiwad, mis määramata priiduse sugust kihntud, esiwanemate wagnseist ja teatud teedest lahkumad.  Paastukuu 25 pääwal jaotas püha Wladimiri kirikus Kirikuwanem tuhat trükkirja sellest jutlusest, mida Metropoli! Jstdor pärast Peterburgi dünamiiti- kärgatust Jsaaki kirikus pidas. Ka teised Kirikuwanemad on seda jutlust palunud, mida maksuta rahwale mäljajägada tahawad. Moskwa jõe ääres, Uftje ja Jagunino külade mahel on üht tähtsad looduse-näitust tähelepandud. Öösel