lMd. Umbes 11,000 xtöölist" vn mässamas olnud,umbes 30 millioni franki eest on kahju tehtud; 23-wabriknt ja sütekaewaudust  on ära lõhutud. Kes seda hulka, kellel nüüd enam tööpaika ei ole, toitma piab, toita jõuab, seda ei tea keegi. p - ' Bulgaria asjus on suurriikide Saadikud ühel meelel seda protokolli kinnitanud, mis järel Bulgaria Würst wiie aasta peale Ida-Rumelia Kindral-Kubernöriks nimetatud ja ikka jälle suurriikide ja Sultani poolt wüest aastast wiie aastani selles ametis Võib kinnitatud saada. Weel ei olnud '.viimaste sõnumite järel Würst Aleksander selle peale ametlikult Vastust au und, räägiti aga, et temal nõuu olla, ennast selle otsuse alla heita, kui ühe kauba alla, mida Enropa riigid Türgi riigiga teinud on, mitte aga kui Bulgaria  ja Türgi riigi mähet tehtud lepituse alla. Alt-kätt olla temale ka Türgi poolelt kinnitatud, et see kui üks wahe-aegne kord maksma ja tema ja Bulgarlaste soomimised  sündsamal seal tähele pandud saakfiivad. Würst Aleksander saada pea Sobranjat (Riigipääwa) sisse kutsuma,  et ühendatud Bulgaria ja Ida-Rumelia seespidised asjad korraldatud saaksiwad. WaStasetest ja Vaenlastest ei olla temal ka kodu mitte puudu, aga rahwa suurem hulk hoida ikka kõige trnnwusega tema poole, kui wahwa ja osawa fõeamehe ja targa riigijuhataja poole. Selle suurema hulga häält loodetakse Sobranjes möjuwalt kuulda. On need kaks BulgarlaSte maad sedawiifi kord ühe Würsti walitsnse ja ühe seaduse all ühendatud, kui ka esiteks wiieks aastaks, siis on pärast ikka wäga raske, neid ühest ära kiskuda.  Selle peale saab Würst Aleksander wist mõtlema ja saab seda Enropa-Türgi kaupa waSta Võtma, kui üht ettemaksu selle peale, mida tema pärib ja tulema loodab. Serbias ei ole Ristitsh omale Kaas - Ministreid leidnud, on siis enne hakatust jälle sellest ametist lahkunud; Garas hanin on paigale jäänud ja on ka juba une Ministeriumi kokku seadnud. Tuuled näiwad seal siis ikka weel Austria poolt puhuma. Kuningas on sõeawäge rahukorra  peale seada käskinud ja uus Raha-Minifter, Mi - j atowitsh, on kuulutanud, et majapidamine kokkuhoidmist  tarVltsb, et siis ka Valjaandmised igal poolel piawad Vähendatud saama. See kostab just kui sõnum, et Serbia walitsuS oma Kättetasumise" -tuju lämmatada ja Bulgariaga ,ilma sõbruseta rahu pidada tahab.  Greekamaa!  on sõeattuhm Viimaste pääwade seeS täitsa ülekäte  läinud. Paastukuu 25. paäwa! peeti Greekamaa wabaduse-püha. Kuningas ja Minister Delyannis oliwad Korinthi sõitnud, kus Korinkh-Nauplia raudtee esimest sõitu pühitseti. Wist oli Delyannis teadnud mis tulemas on ja oli sellepärast Kuningaga kõrwale läinud, et Türgi Valitsus pärast nende käest waStuft ei päriks, miks nemad seda kära ei lämmatanud. Atheni linn oli pidu-ehtesse pandud, hulgad woolnumad Knninga-koja ette ja peakirikusse,  kus pidulikku Jnmala-teen-Stust pesti ja ka wõerad Saadikud juures oliwad. Kõik läks rahulises kordas mööda. Pärast lõunat kogusimad ennast rahwahulgad Olympia ZeuS'i platsil, kus Phitemon üht kõnet sõea heaks pidas, mida Greekamaa anuks ja kindluseks tarwis olla. Waimustawd hulgad höiskanwad wasta: ,Söda elagu!" Hulgad paesusiwad ikka suuremaks ja läksiwad lehwiwa lippudega suurkooli ette, kus Professor Diomedes Kyriulos  kõnet pidas ja Patriarchide Gregor ja Rhigas auusammaste  ette aunpärjad maha pandud faiwad, kes Greeklaste  Vabaduse eest surma kannatanud on. Rong kaswas ikla suuremaks ja liikus läbi uulitsate Raeks-a poole, kus kõnemehed jälle Vaimustatud kõnesi pidafiwad ja rahwaS: ,Sõda elagu!" wastas. Hilja õhtaui täitumad tuhanded sedawiisi linna sõm-käraga, läksiwad ka Delyannis'e elumaja  ette, kes aga kodu ei olnud. Paastukuu 27. paamal  lastumad Ministeriumi Vastaste kõnemehed Parlamentis  Valitsust, kes rah wa st sõea wasta mitte õieke Valmistanud  ei olla ja kmnstasiwad, et Greekamaa sel silmapilgul  koguni mitte sõtta minna ei wsida. Rahvasaadikud  ja pealtkuulajad wastafiwad käraga ja pärisiwad sõda. Üks Parlamenti-saadik, keS Kreeta saarelt päritud, kinnitas,  et kõik saarlased Türgi walitsuse wasta üles tõusta, kui kord sõda lahti läheb. Mitmelt poolelt arwatakse, et Türgi Valitsus nende käratsemiste üle Vastust pärima saab, et aga GceeklaSte sõea-ttchiuat keegi enam lämmatada ei suuda, utt wähe neil ka Võidu peale lootust olema näitab, kui neid üksi jäätakse; ehk kui suurriigid tõeste weel nende wasta pniewad, nagu nende laewad Kreeta saare lahedel seda ähwardawad. Üsna asjata ei ole Greeklaste meelepahandus ka mitte. Beclini kongressi peal, aasta! 1378, sai Greeklastele piire-õiendamist wasta Türgi riiki lubatud ja juure lisatud, st kui naabrid ise seda asja oma keSkis õiendada ei suudaks, siis faakflkvad suurriigid seda tegema. Heinakuu 3. päawal 1880 astusiwad-suurriikide Saadikud selleks ka tõeste Berlinis kokku ja määrasiwad, et Epiruse ja Thesialia maadel Tücgimaa ja Greekamaa wahel uus piir piab tehtud saama, mis järel Janina linn ja järiv ksigs jõged.ga mis senna jooksewad, Mezowo linn ja Olympose mäeselg Greekamaa külge pidiwad langema. Türgi poolt waieldi küll selle otsuse wasta, aga ilma õiguseta,  sest otsuse-legemme oli suurriikide hooleks jäätud ja seda protokolli oli ka Türgi Saadik alla kirjutanud. Kui Türklased neid maid pärast heaga wälja ei annud, siis walmistastwad Greeklased ennast juba aastal 1880 sõea wasta ja lootstwad, et suurriigid seda otsust täita aitakstwad,  mida nemad ise teinud olimad. Seda ei teinud aga suurriigid mitte ja Greekamaa pidi ühe jäuga ThessaliaS leppima, kuna Epiruses piir täitsa , jäi, miS waSta Greekamaa poolt selle tähendusega nurtseki, et sealtpoolt  seda õigust uueste päritud saaks, niipea kui selleks paras aeg tulnud oleks. Nüüd arwawad Greeklased seda parajat aega tulnud olema, kus Bulgarlased rohkem parimad  ja wist ka rohkem saamad, kui suurriigid neile lubanud  on. Nüüd on suurriigid aga jälle oma laewu Greeklaste  ähwardamisekS wälja saatnud ja settega ei taha nemad  leppida, maid parimad seda, mis neile lubatud on. MiS suurriikide laewad aga tegema saamad, kui seda tõeste lahti läheb, see on ikka meel segane. Prantsusmaa lasmustiku  kommaudant olla selles asjas mee! ilma wiimase juhatuseta. Wene kommaudant pidada nii kaua teistega ühes nõuus olema, kui rahu on, kui aga sõda tuleb, fiis aegsast Greeka meredest wälja sõitma. Mis käsk Inglismaa  kommandantil on, seda ei ole õiete teadu Austria ja Italia laewad saakstwad ennak küll wist Türgi poole hoidma, kaS nemad seda aga lausa sõea aeal ükfi tegema saamad, see on ikka küsttaw, kui ka Italia poolt meel kakS laewa abiks tulnud on ja Austria poolt meel laewu abiks oodatakse. WumakS ei saa need laewad ehk muud tegema, kui keelama, et mere peal sõda wäga hirmsaks läheb. Türgi walitsus on Bosporuse kaldaid ja Salonikhi linna ja sadamat nii palju kindlustada ja suurtükkidega täis toppida lasknud, kui jõud iganes kandis. Preussi Herrade-majas on Katholiiklaste pärimine,  mis Riigiwalitsust Preestrile-Seminari Professorite ja Katholigi kiriku kõrgemate waimulitu ametnikude waltmisest  ja ametiSse.panemiseft wälja lükata püüab, suure häalede-enamusega tagasi lükkanud. Paapsi ise olla küll ka nõuus Keisrile andma mis Keisri on, aga ülik riklaste erakoud vr. Windkhorsti juhatusel ja nende leht ,Germanis  panewad ikka weel murdus wasta ja parimad Paapstile suuremat õigusi ja wöimust, kui tema ise. So - zialifllased on wäga tigedad selle üle, et eraseadus nende wasta Saksamaa Riigipääwa poolt wasta wõetud on. Nende kuulus esimees Liebknecht on Riigipääwal selle seaduse ,isafi ja ämmasid ühel toonil ähmardanud, mida seal weel kuuldud ei ole. Seadust mööda on igal Riigipääwa-saadtkul täieline kõne-wabaduS ja sellepärast ei wõi ka Liebknecht waStatamise alla kutsutud saada. Küll saamad aga need ,isad ja ämmad", s. o. Würst Bismark ja kõige Saksamaa riikide walitsused, seda ähwardamist tähele panema ja walijaid seda rohkem pingutama. Danzigi sadamas ja ülespidi, on Weikseli weetõusud wäga palju kahju teinud, wenmärawaid ja tammisi lõhkunud.  Weel Paastukuu 24. pääwal olimad soldatid ööd pääwad tööl, lõhutud tammisi kinni toppimas. Majades madalamate paikade peal oli künni i V, meetrit (4'/, jalga) mett. Pärast hakkas wesi alanema. Königsbergi sadam on Paatukuu 26. pääwast saadik lahti. Austrias oliwad Ewangeliumi usutunnistuse kirikute eestseisused Paastukuu 26. pääwal Keisri eeS, selle seaduse eest tänamas,  mis 25 aasta eest tehtud sai ja Ewangeliumi kirikule  Austria Keisririigi piiretes igapidi Katholigi kirikuga täitsa ühesugust õigust annab, kui ka Katholigi kirik ennast seal weel ikka , riigikirikuks" nimetada püüab. Keiser tänaS selle uue truuwuse-tunniStuse eest Ewangeliumi kiriku koguduse poolt ja lisaS juure, et selle koguduse tasane meel ja kõikumata truuwuS temale ikka iseäralist rösmu teinud on, ja ütles lõppeks: , Kinnitage oma usuwendadele, et mina jäädawalt nende wasta armuline olema ja nende eest hoolt kandma saan." Selsamal pääwal reisis Keiser Franz Zoset Baieri pealinna. - Prantsusmaal on 85 aastat wana Parist Kardinal-ErzpiiSkop, Guibert, Präfideut Grevyle üht pitka kirja saatnud ja selle eest hoolt kanda palunud, et Wabariigi walitsus Ristiusu kirikut tagakiusamata  jätaks. Kardinal Guibert kinnitab, et tema omal pitkal eluaeal juba seitse kord näinud on, kuida Prantsusmaa  wali tsüst muudeti, aga kõigest kiusamisest hoolimata, olla kirik ikka muutmata jäänud ja saada ka nende matusel  olema, keS temale nüüd hauda kaewawad. Ka maarahwas  näib kiriku tagakiusamisest täitsa tüdinenud ja ärritatud olema. Paastukuu 28. pääwal läkS Isere departemeuti  Alampräsekt üht kabelit kiuni panema, miS toguni era-omandus oli. Teda ja tema kassalist wõeti ktwidega ja rewolwritega waSla. Kokkupõrkamise juures saiwad kolm soldatid haawatud ja ükS wana naene surmaknd.  RiigiwalitsuS on nöuuks wötnud Decazeville ja teiste mässamiste waSta kindlamast üles aStuda. ----- Paastukuul on jälle H 2'/, millioni franki wähem stSse tulnud, kui ette arwakud oli. 5 millioni franki wähem, kui mullu sellel kuul. , Kättetasujad" teewad jälle suurt kära Saksamaa wasta. Parisis on üks weike raamat, nime all ,Enne lahingit" ilmunud, mille eeSköuet tasumise" -Apostel Paul Derulede kirjutanud on, kus kõiki neid sõimatakse, kes lepituse peale mõtlewad ja Sakslast koledast ähwardatakse. Kui nende meeste sõimamised ja ähwardamised kuulid oleksiwad ja Saksamaa sõeawäge pele- tada suudakstwad, fiiS ei seisaks küll BerliniS enam üht kiwi teise pea!, aga paljaS tigedas ei näi palju mõjuma. Inglismaal on Gladstone Paastukuu 27. pääwal oma lirimaa politikat Parlamenti ette pannud. Selle järel piab Dublinis lirimaa Eraparlament asutatud saama. lirimaa saadikutel ei pia siis Inglismaa Parlamentis aset olema. Kuninga õigustega, sõeawäe, meremäe, kolonide, wäljaSpidiste, toll! ja aktfiist, kaubaajamise ja laewasõidu, metall- ja paberraha asjadega ei pia lirimaa Parlamenti!  ühtigi tegemist olema. Ka ei pia lirimaa Parlament üht iseäralist riigikirikut kuulutada ega üleSpidada tohtima. lirimaa maksud kõige riigi jäuks piawad wiisteistkümnema osa peale mahendatud saama; sõeakuiust ei pia lirimaa mitte kandma. Parnell olla sellega ülepea rahul, tahta aga mõnda muuta. Inglismaal mõistetakse seda kõiki hukka, iseäranis seda, et Inglased lirimaa mõisade ostmiseks  weel 120 millioni nael stärlmgi Jirilastele Laenama" piawad. Minister Heneage on Gladstone Ministeriumist wälja astunud. Et Parlament seda plaani waSta wõtaks, selle peale ei näi lootust olema. Gladstonil olnud nõuu uut Parlamenti walida lasta, kui tema plaan lagast lükatud  saab; selleks on aga Kuninga luba tarwiS ja seda ei tahta Kuniuga-Praua sel korral nutte anda. Siis piab küll Gladstone oma Kaasministritega taganema, nii palju kui temal neid meel järel on. Mis stis lirimaal sünnib, seda on ära oodata. Protsess Hyndmanni ja teiste Sozialistlaste wasta sai Paastukuu 25. päämal Londonis algakud. Endine lirimaa Sekretär (Minister), Forster,  on Paastukuu 24. pääwal ära surnud. Kuninga- Praua on Khina Keisrile India-tähe ehte brilliantidega saatnud. Jtaliast kirjutatakse, et Paastukuu 27. pääwal  PaduaS wiis soldatid kholeraSse ära surnud on. Spanias on Korteste walimised wagasel korral toimetatud.  Madridis waliti wiis Kuningriiklast ja ükS Wabariiklane.  Põhja-AmerikaS on raudtee töölised Fort Worthl juureõ Poiitsei-ametnikkudega kokku põrkanud, lelle abiga üht kaubarongi taheti sõitma saata. Surmatud saiwad  7 inimest, palju teist haawatud. Omalt maalt. Tallinnast. ,Wa!itsuse Teadaandja" kuulutab üht Kõige kõrgemat käSku wiimase aasta 25. Jõulukuu pääwast,  mis järel kolmel järgmisel aaStal 'Riigikassast iga aasta 100,000 rubla Greeka-õigeusu kirikute ja koolide ehitamiseks ia asutamiseks Vallimaa kubermangudes, antakse.  Riiast tulewad sõnumid, et seatine Kubermangukohtu  Linna-asjade jäutus Riia Linna-saadikute-walimist kinnitanud, Tartu Linnasaadikute-walimisi aga igaS kolmes  klassis tühjaks mõistnud on. Üks kirjasaatja saadab ,Rishki Westnikule" selle Üle seletust, et EeSti Aleksandrikooli - komitee sekka Greeka - õigeusulafi walitud ei ole. See tulla sellest, et Kubernõrt käsu peale selle komitee sekka ainult neid liikmeid pidi walitud saama, keS TartuS elawad. Komitee  tahta aga selle käsu muutmist paluda ja siis saada preestrid Tiifiik ja Suigusaar walitud. Ka olla komitee kirjatoimetaja Greeka-õigeusulane. Proua Jakobson-Pärna on oma ,Näputöö-kooli" Tallinnas seisma jütnud. Seltsile olla temal 400 rubla üüri Võlga. Ta Uin naLi n nas a ad i k u te -k o gu l, Paastukuu  19. pääwal, pani Linna-pea esiteks ette, ärasurnud Linnasaadiku, Superintendent Girgensohni, mälestust ülestõusmisega  auustava, mis tõrkumata täidetud sai. Siis andis Linnapea ametlikult teada, et tema ja tema abilise kinnitamise-kiri kohalise Ministeriumi poolt tulnud on. Niisamuti ka, et Teliskople karjamaa Tallinna lihunikudele 2525 rubla e st rendi peale antud on, 500 rubla on rohkem saadud, kui tänine. Wahimaja eest Pitkal-uulilsal ei ole aga rohkem pakutud, kui 200 rubla. Pääwakorral seisis: 1) Linna- ja Maakonna Vangimaja, mis tänine osalt iseäralise Valitsusi all seisis, on nüüd taltsalt Kubermangmvalitsuse alla Võetud; Ritterkonna poolt oli ette pandud, seda wangihoonet teiste hoonetega kõrge Kroonule omaks jätta, hoonete, majariistade  ja parandamiste eest aga takserimist mööda 44,068 rubla 47 kopikat, ja Üüriks selle aasta Paastukuu 0. pääwaft kuuni tulema aasta Paastukuu 0. pääwani selle kapttaali eest 6 protsenti pärida. Linnaameti poolest oli ette pandud: Plaani nende muutmiSte üle teha, mis järel koguduse - walitsus edaspidi wangikoja-aSjust piab osa Võtma, ja seda plaani Lümasaadiknte kogule ette panna. 2j Linna ametile õigust anda, linna omandust linna-wangimaja kohta kaitseda. 3) Maakonna Vangimaja  ostuhinda 44,608 rubla 47 kepita peale ja linna osa 5000 rubla peale arwata. Linuasaadik Tshemikow ei ole sellega rahul waid pärib, et witmane hind täitsa maha kustutatud saaks. Ettepanek saab aga taieste waSta Võetud. 2) Seegi-kommiSsionisfe oli üks liige walida  ja oliwad sellets Linnasaadikud Tiisit, Ed. Zohannson  ja Wieckmann ett- pandud. Ed. Zohannson sm tei-