Tallinna Sõber 2. Teine aastakäik. 'tl Mt Tattinuas, tt"" NkäriW Uleöldne aealeht GestirahVaie «asl ja linnades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinnas Liudfors'i päriate trükinmjas: sasiks 1 rubla, pool-aastas K 0 kop. Koju ehk postiga saadetud: aaStsS I rubla 4 6 kop., pool-aastas 80 kop Kuulutused maksawad iga rea ehk lelle ale me pesti liop. Tellimised wöeta?se wastn: Tallinnas: Li»dfors'i päriate trnkimazäs. Ä»eicrSurgLs iJ. 15. 54. Harws: W. Just. H»<kws.'k' haides: A. Seidewerg. Kapsasus: — Aurcsaapes.: Htz/. Lauge. Amblas: A. Ar. ZiaudKepp. Maal: huda iscärapis kuulptud saab.. , redaktor l .W. F. Eichhorll. Elab Zcvmme mõisas, kirjad käiwad Fkilsi jaama 'kaudu (A'S k Elab Zcvmm !e mõisas, Register: Omalt maalt: Tallinnast: Auutiihed. Uus Hakrnrihter. Sindral-KonsiSoriumi uus Präsident. l pMe?Menjniqal?ja ,!> l—,Aoarootsi  kir>. HaaberSti mõisa rent. Pe!erburgist: Keisri Praua terwisest. Trihhinid. -- Protohierei Palissadowa õiendus. ~.Nuss Kir." Enese sjirmamust Helsingist: . Raudtee õnnetus. Ähwarduse kiri. Saratowist : Ähwardamise kuulutused. Kuaramaalt: Rööwlid ja margad.u j— Mrvalleu st: Raudtee- dufsttkd' ÄöarstMsiist: P o osa teel.--- Grojezist: Õnnetus. -- Nikolajewist : Massamise-kirjad. Kiewill : M.õrlsuka too. Jelissawetgradist : -^^elaWwasks t: MaMvärüeMie.r.. Potist Toimid >a külm. TomSlistlius Nniwersität. Samaarast: Uus kirik. Odessast: Põllutöö asjad. Wõeralt maalt: Saksckuiaall. —.Aystz»» UnLyu .maalt» --ma^lt .lnglismaalt. Prantsusmaalt. HiS.aana maalt. Patkaui poolsaarest. Kirja wastused. WõiduUoosid. - '' ' - - Omalt maalt. Tallinnast. Pealinna ametlikud aealehed kuulutawad vitkas ridades armutähtesi, mida Keisri Mälestati poolest wana aasta lõpul auusa ja hoolsa riigiametnikudele antud on. Ka mõne meie maa mehe nime leiame nendes ridades. Walge-Kotka auutähte on saanud: Eestimaa  Landstoa-kohtu Präsident Landrakh Geheimeralh  vo n Fo ck; St. Anna autähte l kl. Tartu Uniwersitäti Rektor Wirkl. Staatsrath Meykow; St. Stanislause anntähte 1 kl. Tartu Uniwersitäti Professor Wirkl. Staatsrath  Dr. Grewingk; St. Wladimiri anntähte  3. kl. Tartu Uniwersitäti Professorid Wirkl. Staatsrathid O. S chmidt, Helmling,  B rückner ja Vogel. —-Lääne-HarjumaaHakenrichter v onStraelli  or n Sauemõisast on ennast haiguse pärast sellest ametist lahti palunud ja Ernst Varon Gtackelberg Wääna mõsast tema asemele saanud. Kindral-Konsisto r iumi Präsidentiks  on, kinda ~Valitsuse Teadaandja" kuulutab,  Kindral-Adjutant Baron Meyendorffi aseme! Riigisekretär Geheimerath Theodor Von Brünn seatud. Möödaläinud aasta peale tagasiwaatates kirjutawad suuremad Wenemaa aealehed karmastusega  ja osalt wihaga kõigi selle üle. mida se aasta toonud on. Nenda kirjutab /Nowajä Wremja" : „ Endiste aastate kombe järel on, Äronstadti, Nshewi ja mõnest wähem tuntud Bankist aegamööda kõik ärawarastud; 'Peter-, burgi waStaStiku laenuselts on sügawamaid saladust ilmutanud. hirmsad kurjateod on ettetulnud. sn ühe nõia ärapõletanud; üks LMnstW on kaks inimest tapnud, kes tema lõuõmifeste' abiks oliwad - üks tuntud rikas mees/Kr rinnakast oma enese tõllast lume, Kutaisis on Mitte-Juudid" Lsttqr-'» lapse tapnud. Looduse wäed "on ennetuse sigituseks abiks olnud.. sliwad uputused. Wanad Mv-.bstW-syM,' lngased wlhmad za põuad .ennast pollumehe palehlgr palkanKoWjkv.s pool on terwed linngb mMMlenud. .Keha kolkl on ka juba enne nähtud. Inimeste , M-.. litsemata himud ja WM„Wd z- MM" ia °n rahulisi ««.MMMM Mtchj. fisse saatnud. AM lM M vahaOM.Wp,. mis möödMnud-lasUPnF/ftz ««.ilaZiA HM-s,, M wngede' WiaMf jhuM,^ läbi 'kohkuma hanna xa neuoe hoollinaka nõude läbi, mille abil mõned meeletumad mõtted ja arusaamata eesmärgid peawad walitsusele seatud saama. Nenda sala-waenlaste mässamise-teod on minema aastale isewiisi nägu anngdß —> Selsamal keelel ja weel waljumal häälel kae-. bawad ka weel teised Wene aealehed. Wäa-// tame meie asja teraselt läbi, siis peame kaebajatele  küll kurwastusega mitmes tükkis õigust andma; nii wäga lootuseta ei/ näita meie arwates  aga asjad mitte olema. Kui ka.aegadewaimu  haigused ennast mitches .inetumas stsiuh-, kus ilmutasiwad, siis ei tohi meie mitte/unus-' tada, et Jumala käsi oma armu-wäge weel näh-' tawamalt ilmutanud on,, et' nahq'wöinKö/ kes.' oma silmi wägise kisini ei piigiÄa, kuiM se kaitsew armu-käsi taganemata heldusega wägewalt  meie suure .Hfli isamaa ja: selle, õmnstud' pea-juhataja üle /sfljab. TähtjÄnMah. nwi-e selles üks sõ' Mtötz.HA.eMKM!Uva;igMümikirikn  õpetajad''raäkinud''''on, "küi' rähakef/amist ' Ewangeliumj-Hospidali kgsuks> kuuluMwad, kus Keisri WgMkse-pHa PaWsiseW 'iseäranis helduse-asutust peab seatud saama. Seal kuulutuses  seisab: . Mex 'vj^m.u siqd lvarjud,. mj S'w i"fm se'i.j aea sell e/j.h lsi kga w a Lr e (Keiser Aleksandrs walitsuse'i pea lc langesi - w qI/, un i K'q kka ka seda, ei s e üA tt /fia h/kR st krunni peetud ..t e ta h -wä' õnn i s t ufek s' k u rja /'p im eduse-w ä g e d e! e üks paha n-. /d n (s, on / j a e t ne e d wä e d s elle ,su r m g warits e wad ,ke ssi k õ iku - ma .t ä. j ä k õ i g i st s ndcmest 5? um a - l a st.j ü h atud teed kaib.Z u.m a t / a i/t.s eb" Keisrist heaste! Te m aga 'z a W'-a"s! k õ i'r ä .l) stv a'st. e-.,ü' p arg st w.a lmistab e n u a st W ze,K.Lf , m a.a. o D-a .K.e zs r l pldu p ag Ju tn alale pü ha tänua n d ui a j a H i äsea l' j ä awaid asutusi W e Ä essn a , k i y'd,lLk s kiituse -m ä r - , . g l ksst Azl k a u g.e leon Mano ,a w; . -u? nuu . uru-/ .j Msida tahaüie laA Hmag ,fKsjÄe ''stsküs edeGuste üle rõõmustada ja kindlas Mlus loota, et Jumala wä... ... Mls. Mel.jGMfqWK selge palke!e alt labizoorsew^  I'wgrjuu üle meie selsiM.h etu ...jooM^^aMÄd,( "j omad silmad laiema isamaa R , )ools Rüsawä .lsamaa meäle, mere MMmag.>" -."'«DM luhast wete alla paniwad, et muist heina tegemata  pidi jääma, kui ka siin ja seal looduse- z >'»! l'! z- - - wqed pettusi ÄMMwgd, fiis palju.--!' kui oma uMdupuud üle kõigi- maa firu->j.- ?taUe... i! MMd.,.. .kui mette. meie. igGMWHshU, leiMgks,skl/; mxile häda'tõrzu.miseD.. kelse üle ''kähm.d, wöis ka? sel.aaUal OIM buW. PaesZtahfl. , UleiDised on -peel ' rõDjalttaA..kosmlild. HMinnas -oliwad f.MWe'  wgl.-aMal Dsetulnpd',! ZMB . laewa,. wälja-.. iÜ6K saeVa, ?a selle aru järel M stoik'  >alyMu)»' lWmised .tõusnud, Mis /. mqad äihM. õige .tahtjaks^.ylaä-j.lmaMaks . wqd,./k EMmywg. ilZWtgs teises.., , - üleisldtses Liaum-' ja.DtuufikWiDch;» MõuG ' .kirzqy/ja mõned' usted.-' HzztüM - yn KuSnud,. '.miD--rohket-kM ondatq 'lasxwad,-'kui ue.ed kind-.? 'stast.sta. !hhM..wajmust kantud saamad. Nime-- " taM.,nenhH"„Hinh.a'" -seltsi, mis.paMMusegq saiaga'stlPa xi' -.jää rjsta .stõrAtPat wpxHu-lpaiW - .oumst.exmal'. pchhtza . qsMnud, - sedakandku ja kosutagu mõistus. Koolid lo''stuwhd.  itta paremini js uimelt on niitu noort "EeAttpeesi Baltiski MeremeMe-toottft, IM-.s. Minjch'. ja suure kiitusega Laewä-kapteni tundis'stu^saanud.'.  Ligi kõik KMuWa. ou strmzti. ebk saamas j^Mpeä^. TalgMwa-.. MM aasla.eest, .ste euamzst sellest, et mõisapereMßteZe,  mKia soowiwad, tuna euue..stMG 'palju' ' rahwa kätte lqyHMtpab. . /'Kardetamastf.Dgtt-tusteA 'on meie armK^Dgjti--, '.maa puhas,H. kui siin ja seal ka ja seisuste 'wahel näha sa kuylda/." ' on. MMi'.mõned seda wiha- ja . kiitus W Mrjn mi.st kosutust-meie maa rahvasugude w<zM Eststf'. 'Jaste teotuseks nimeta Md,.' siis.ei - lugu pidada, km steiDs'.Maadel j-a teistes' riikides ja waslahtiku kiüsauttsed. kaugest Mefaznas ' sta rahu rikkumas- ou.. Weel wshem stohune ja. nie»e kõiki EehlirahmA yenhe' z. sajate kaassnalilseks Mõista'.' ' Tülikchiltaja^est'' ' enestest peame ütlema: ~Issand auna neile au.pauna,  kur .lMpeasnud reel^.' mostirord / rohkem' racgiwad km karmi Kiriklikul waiuul on wiimiste aegade sees Hapsalu maakoudas natuke segamist olnud, meil