palju wttsa hoopa, kuuni sa tunnistad. See trahw . keStab kaS wõi kewadeni, wnni sa tunnistad, sest sa pead wargaks jääma! Sellepeale kutsutud koolmeister Masse ühe haige juure, ja ehk ta küll poisst ähwardanud,  et see tuppa wangi jääks, oli pois siiski, nii pea kui koolmeister ära läinud, põgenenud ja hakanud ikka koju poole jooksma. Ta ei ole aga sugugi teadnud,  et ka koolmeister sinna külge läks, ning nii juhtunud  nad tee peal kokku. Kui koolmeister poissi silmanud,  hakanud ta teda kohe taga ajama, aga poisi jalad olnud wiledamad ja peasnud nii koolmeistri küüntest puutumata oma kodu. Nüüd läinud poisi isa seda asja kirikherrale kaebama, keS ka töisel päewal koolis oli. Seal siis peeti aru ja mõisteti weike „waras" jälle õigeks, ning sellega oli asi lõpetatud. Lapsed on M. B. koolis „nagu põrgus", nagu nad ise ütlewad, sest seal muud kuulda ei ole, kui järjeste laste witsutamist.  Wahel sunnib ta lapsi, töine töisele wastastiku  witsu andma. Seesuguse peksu juures oli kord tüli koolmeistri ja koolilaste wahel nii suureks läinud, et koolmeister enam üksi toime ei saanud ja kooliwanema  TõnniS Teinfeld'i appi pidi kutsuma, sest et lapsed tegiwad. Seal siis pidiwad kõik koolilapsed töine töist wastaStiku palja ihu peale witsutama,  sest koolmeistri käsi oli juba peksust ära wäsinud. On see koolmeister oma koolilaste wasta seesugune jõle timukas, siis on ta seda loomade wasta weel enam. Mullu talwel tuli naabri kass tema toidu-kambri. Koolmeister  wõtab kassi kinni, paneb kassi saba ja tagumised  jalad paku peale, lööb nad kirwega otsast maha ja laseb siis kassi jälle lahti. Kass oli Matsi talu Põhu lattu roninud ja sinna ära surnud. Mõni aeg pärast seda sündis weel hirmsam lugu. Wõeras koer oli koolimajasse wlnud. Koolmeister mõistab sellele sedasama trahwi. Ta hoiab koera kinni ja käsib üht noort tüdrukut, Mall nimi, kirwest tuua, et sellega koera jalgu ja saba ära wõiks raiuda. Tüdruk wastab:  „Ei, kulla koolmeister, kõik muud teie käsud täidan  ma ära, aga mitte seda!" Seal läinud koolmeistri süda nii täis, et ta tüdrukut nii hirmsaste ähwardanud, et tüdruk ehmatusest meelest nõdraks läinud ja praegu arust nõder on. Koer aga lõpetas oma elu koolmeistri hirmsa trahwi all. Nii oli ta kord ka naabri siga, keS tema wilja oli tulnud, nii jõledaste peksnud, et siga enam oma jalgadega koju ei saanud. Sarnane lugu sündis ka tänawu suwel ühe Weinjärwe moonaka pojaga, kes Norra wallas karjas oli. See oli koolmeistri  erne põldu waatama läinud, kust koolmeister ta kinni wõttis, oma kodu tõi, seal poisi pingi peale kinni sidus ja siis poissi nii kaua peksis, künni tema oma äi seda asja enam ei jõudnud kannatada ja poisile appi tuli. Nii ja seesuguse eesmärgi juhil kaswatatakse nüüd meie lapsi! Kas seda weel kusagil muial maailmas  ette peaks tulema? Mõni ehk ütleb: Mikspärast peate seesugust koolmeistrit ametis? Mikspärast te peate! Kas see meie pidada on! Meie kooli walitsus, see on kirikherra ja mõisa wanemad walitsewad koolmeistri ametisse,  nagu ka kooliwanema. Meie kooliwanem Tönnis Teinfeld on aga küll hea wasika-naha kaupmees, aga wilets kooliwanem. Kui keegi muu inimene seesuguse koolmeistri wasta midagi läheb ütlema, kes kirikherra ja mõisawanemate meele pärast on, siis ei ole temal enam elu, temal on kohe renti juures, ehk teda lastakse  talust lahti, kui ta ennast õigel ajal ei paranda, see on oma meelt ei pööra. Koolist wälja jätta ei tohi nüüd last ka mitte; seal ei aita siis muud, kui anna omad ellaste kaswatatud lapsed hundi suhu, ehk saada nad kui nii palju jõudu on linna kooli, kus nad muidugi saksa koolides saksastatud saawad. Wõib ka olla, et just selle õnnetu saksastamise püüdmise  pärast nüüd meie koolidesse wahel Bashi Bosukid koolmeistriteks seatakse." . —r. Wirumaalt. Uus koolimaia. Weikse-Maarja kihelkonnast wli Mm wallarooll uue maja õnnistamisest  pitk kiri meie kätte, kellest ruumi puuduse pärast paljalt nii palju jutustada wõime, et peale õnnistamist  kooSolejad 63 rubla kooli õreli heaks kokku paniwad  (nende seast mõisa herra 25 rubla), mille peale koosolew rahwas wallawalitsuse palme peale mana koolimajasse läks, kus wallawanem, kiriku wöörmünder ja mõned peremehed oma kulu peal õige rohket pidusööma-aega  oliu-ad walmistanud. Siin tuletadi ka Eesti Aleksandri kooli meele, ning üks priske noor neiu wõttis kohe taldriku ja korjas sellega mõne rubla kokku. Kõik wäga kiidu wäärt. Peeterburgist. Maksud. Rahaministri ettepanemise  peale saab see summa, mis soola aksiise maks sisse tõi, Riiksraadi otsuse järele linna kildimaksu ja tollimaksu suurendamise teel 1. Januarist 1881 sisse wõetud. Keiserlik Kõrgus Prints von Oldenburg  pühitses 1. Detsembril oma wiiekümne aastast teenistuse juubeli-päewa. Suur pidu kestis kolm päewa. Et Kaspia mere peal Wene sõawäge parem ja rutem edasi wõiks toimetada, on mere-ministeeriumis  otsuseks tehtud, selle mere sõalaewadele 3 uut laewa juure teha lasta, kellest iga laew 400,000 rubla maksma tuleb. Eesti Jaani koauduse asjadest. Meie Eesti ajalehed on juba mõnel korral sellest jutustanud,  et Peeterburgi Eesti Jaani koguduses sealse Eesti ja Saksa liigete wahel nääklemisi ette on tulnud, mille läbi koguduse rahu rikutud saanud. Need tülid tõusiwad seeläbi, et nimelt selle koguduse õpetaja Laäland  ikka kõigest wäest seda kogudust saksastada püüdnud,  nii et Eestlased küll kiriku ehitajad ja ülespidajad  oliwad, weike Sakslaste kogu aga tema walitsejad. Kõik kiriku wöörmündrid oliwad Sakslased, koosolekuid  peeti Saksakeeles ära ja sellesama keeles kirjutadi ka protokollid. Eesti kogudusel oli oma kiriku waeste kool, aga ka seal oli õpetamise keel Saksakeel. Nüüd wõib igamees ise arwata, kui pöörane see on, kui Weneriigi päälinnas Eestlasi sell kombel saksastatakse. Seesugused püüdmised läksiwad Eestlastele wiimati liiale ja nemad, kelle hulk ligi 15,000 oli, ütlesiwad oma koguduse 400 Sakslasele: „Tee aru omast majapidamisest,  sest sina ei wõi mitte enam meie Eesti kiriku wara ja maimuga maja pidada." Seesugused õiged ja mehe-hea püüdmised ei olnud muidugi nende meele pärast, kes seiemaale, mitte kirikliku elu waid oma rahwause kasuks, ohjad enese käes oliwad pidanud. Need tegiwad nüüd tüli ja ei tahtnud järele anda. Sealt siis need Jaani koguduse „tülid" ja „ lahkumised" tõusiwad, mis muud ei ole, kui see pöörane püüdmine, et peu täis Saksu suure Eesti koguduse üle walitseda tahawad.  Sellepärast panime wäga imeks, kui meile Peeterburgist kirjutadi, et õp. J. Hurt omas sisseastumise  kõnes, millest 47 sees rääkisime, soowinud olla, et ühendus Saksa ja Eesti koguduse wahel jälle walitsema hakkaks, mis seda enam soowida olla, et Eesti kogudus ilma Saksa koguduseta mitte elatud ei saada." Meie ei oleks neid sõnu mitte trükkinud, kui meie sarnatseid mitte ka Peeterburgi Saksakeele ajalehe „Herold'is " ei oleks leidnud. Üksi Saksa kogudust  wõis õp. Hurt rahule ttoomitada, ja et meie kirjasaatja mõlemates Jumala-teenistustes käis, wõis ta ka küll eksida ja seda ehk Saksa Jumala-teenistuses  kuulnud olla, mis ta pärast Eesti koguduses armas kuulnud olemat. Sellepärast rõõmustame wäga, et nüüd üks sõber ja Jaani koguduse liige seda asja õiendab, kes meile Peeterburgist kirjutab, et õpetaja Hurt seesugust sõnu mitte ei olewat rääkinud, nagu meie esimene kirjasaatja ütleb, waid neid rääkinud üksi kindralsuperintendent Laaland. Siis kirjutab kirjasaatja  J. M. edasi: „Teie lehes seisab, et õp. Hurt Eesti kogudust omale abiks olla palunud, et ühendus Saksa ja Eesti koguduste wahel jälle walitsema hakkaks, mis seda enam soowida olla, et Eesti kogudus  mitte ilma Saksa koguduseta elatud ei saada. See on küll üks jõle ütelus, sest sellega teutab kirjasaatja Eesti kogudust ja niisama ka õp. Hurti. 1) Eestlastel  on oma kirik, ning õpetaja saab kroonu poolt palga Eestlaste pärast. Saksad on äga Eesti kirikus kui palumata wõerad, ning tarwitawad Eesti koguduse  õpetajat sellepärast, et ise õpetajat ei jõua pidada. 2) Eestlasi on ligi 15,000 koguduses, aga Sakslasi kõigest ligi 400, kes sugugi Eestlastest rikkamad ei ole, ja neistki on suur jagu Kadakasaksad. Nüüd paistab igaühele silma, kumb kogudus ilma töise abita elada ei wõi. Muidugi on mõista, et Saksa kogudus  ilma Eesti koguduseta elada ei wõi, aga küll Eesti ilma Saksata. Õpetaja Hurt ei ole mitte nii kitsa silmaringiga, kui kirjasaatja teda Sakala 47 sees maalib, ja ta ei ole sõnagi tüli lämmatavusest Eesti koguduses rääkinud, mis ta ka ei wõinudgi rääkida, sest et seesugust tüli Eestlaste poolt sugugi ei ole olnud. Õp. Hurt saab muidugi jo teadma, kuidas meie asjad seisawad ja et Sakslased seda üksi tüliks ja mässamiseks nimetawad, kui Eestlased oma selget õigust nõuawad ja sellest kinni hoida tahawad. Endiste õpetajate ajal tungisiwad Sakslased Jaani kirikusse ja kui kord seal oliwad, kiskusiwad nad ka walitsuse ohjad enese kätte, nagu wana sõna ütleb: Lase sant sauna, siis tahab ka lawale. Nii tegiwad Sakslased wana harjund wiisi järele ja ütlesiwad siis meile: Teil ei ole midagi healt oma kiriku ja kiriku raha üle, waid selle eest oleme Meie. Kui siis meie arglikult sellest juttu hakkasime tegema, et jo meie siin õiguse pärast peremehed oleme ja peremeesteks jääda tahaksime, seal kisendadi maailma sisse laiali: Eesti Jaani kogudus Peeterburgis on rahu rikkuja ja mässaja! Igamees näeb aga kohe ära, et mitte Jaani Eesti kogudus rahu rikkuja ei ole, maid seda üksi Jaani Saksa kogudus  on." Nõnda jutustab saadetud kiri mõnusa sõnadega, millest wist iga lugejale selgeks on saanud, kuidas Peeterburgi Eesti Jaani kogudusega praegu lugu on ja kui tähtja tööpõllule õpetaja Hurt on astunud. on PeeterburMjälle kinni woetud, üks endine leitenant nimega Poliwanow. Tema läinud omale päewapiltniku juures surmanuhtluse  alla mõistetud Nihlistlaste päewapilta tellima ja nõnda saadud tema jälgedele. Moskwast. Tulekahjud. Seal põles esmalt Kotowi wabrik ära, kelle kahju 400,000 rubla peale arwatakse, kuna wabrik paljalt 235,000 rubla eest tulekassas kinnitatud oli. Töise tulekahju juures, kus maja ära põles, saiwad neli inimest tule surma. Wõeralt maalt. Rumäaniast. Kurjategu. Km minister Bratiano  parlamendist 14. Detsembril wälja läks, kargas inimene tema kallale, kes suure noaga temale südamesse  tahtis pista. Bratiano aga lõi mõrtsuka käe kõrwale, nii et see aga paar haawa ministri palesse sai lüia. Mõrtsukas wõeti kinni, keS üks ametnik rahaministeeriumis on. Tema ütles wälja, et 50 meest Bratianole surma olla toutanud anda ja tema esimene olla, kelle peal liisk langenud, et ministri elu wõtta. Mitu meest, keda kaassüüaluseks armutakse,  on wangi wõetud. Hiinamaalt. Uuemad sõnumed Hiinamaalt Hnnlane ennast kangeste sõale ette walmistada. Nimelt on üks suur tähtjas mees, nimega Tshang-Tshi-Tshung, ühe uue raamatu Pee-Kingis wäljaannud, kus ta sõapidamise poolt wõitleb ja näitab,  kuidas Hiinal nüüd kõige mõnusam ja parajam aeg on sõda pidada. Inglismaalt laseb Hiinlane õige palju sõamoona tuua. Töiselt poolt tulewad jälle sõnumed, et Nowembri kuu sees terwe Wene sõalaewade wägi, mis nüüd ühtekokku 35 laewa suur pidada olema, Nagasaki alla ennast kokku pidanud koguma. Agramist. Seal on jälle paar nõrgemat maani  äri semi st olnud, wiimane 10. Detsembril. Kirja wastused. 648) J. M. F. T—s. Täname kõigest südamest Teie waewa eest. Saame tarwitama, olgu ühel ehk töisel kombel. 649) A. W. R—s. Täname Teie awalduse eest. Teie olete sedasama pitkemalt teinud, mis meie omas juhtkirjas 43 sees lühi? delt teinud oleme. Wäga pitki kirju ei armasta rahwas, ja sellepärast tahame seda asja selle awaldatud kirjaga lõpetada. 650) Btuä. S. T—s. Olge terwe, saame tarwitama. 651) J. N. K -s. ) Oleme kätte saanud. Täname wäga. Saame 652) J. M. T—s. s niipalju tarwitama, kui wähegi wöimalik. 653) I)r. M. W. T—s. Oleme tänuga kätte saanud. 654) J. K. T—s. Leiate awaldatud olewat. 655) A. T. P—s. Kahju, et seda waremine teada ei saanud. 656) C. F. S. P—s. Selle üle, kas nimetatud juttu tarwitada wõime, on meil üksi siis wöimalik otsust anda, kui jutu läbi oleme lugenud.  Et Teie wastus kirja peale tuleb, mis E. P. seisis, sellepärast ei tea meie wcel, kas tema tarbeks ruumi üle saab jääma. 657) J. K—g J—s. Ei wõi enne temasse puudutada, kui näeme, mis maimu laps tema on. 658) Ltuci. S. T—s. Oleme tänuga kätte saanud. 659) Th. G. S. Z—s. Wastust oleme kirjateel annud. 660) M. L. P—s. Kalendrid, mis Paltiski läksiwad, oleme rist? paela all ära saatnud. 661) T. R. R—s. Täname Teie sõnumete eest. 662) W. K. D.-K—l. Teie kirja oleme kätte saanud. Tarwitada  ei wõi temast aga lehele midagi. 663) J. L. J—s. Täname Teie sõnumete eest. Oleme Teie sooivi täitnud. 664) J. J. R—s. Ei wõi sellest praegu rääkida. Palume ka edespidi sõnumeid saata. 665) J. W. W—l. Esiotsa oleme neist waimuliikumistest küllalt rääkinud ja jätame seda asja nüüd tükiks ajaks seisma. 666) J. N—y K —s. Teie kiri on tõeste nii osawaste kirjutatud  ja täis uusi mõtteid, et meil päris kahju on, teda trükkimata jätta. Aga meie ei tahaks mitte enam Eesti Postimehega" nende asjades riielda. „Eesti Postimees" on ennast oma ropu kirjadega täitsa iga haritud inimese silma ees wõimatumaks teinud, mis ta ka juba ise ära tunneb ja sellepärast oma kadunud auu töistele paikada annab. 667) G. S. T—s. Oleme kõik kätte saanud ja täname kõigest südamest. Pitka tähtjat kirja ei wõi meie küll enam wanal aastal awaldada,  aga teeme seda kohe Januari kuus. Lähemad sõnumed leiate lehe seest. 668) L. Oleme kätte saanud ja saame oma! ajal tarwitama. 669) P. K. K—s. Oleme Teie kontrakti kätte saanud. Täname  wäga. 670) Jürist ja Jaanist Lagedilt. H. ei ole mingisugusel kombel seesugune Sakala wäljaandja waenlane, kellega temal nelja silma all midagi tegemist oleks. Mis meil temaga tegemist on, seda on meil teniaga ainult kui rahwa waenlasega tegemist. Kui Teie seda seiemaale ära ei ole tunnud, siis on see üks kahetsemise wäärt kitsas poliitika silmaring. 67!) P- P- Saame Teie soowi täitma ja awaldama. J. M. P—s. Oleme Teie kirja rõõmuga tarwitanud. , 673) J. T. O—s. Teie esimese küsimise peale kosiame: on küll kohus seda paaraha rc. maksa; töise küsimise peale: J. W. Jannsen. Ar. M W. T—s. Oleme tänuga kätte saanud. 67>>) A. S. T—s. Täname wäga Teie lõpmata suure waewa eest. 676). —i W—s. Wõime lühidclt tarwitada. 678) J. K W—s ! laulud ei sünni trükkida. 679) A. A. H-s.' Täname. 680) G. tz. R—s. Mis ülekohtu tegu, see on ülekohtu tegu, sinna ei wõi kõik seletused midagi parata. Zmfuri poolest lubatud. Riias, 11. Detsembril ISSO. Trükitud F. Feldt i juures WiliaudK.