ühel ajal ja ühe paiga peal rõemu ja troosti leia.wad;  Wene kirik on rahwaga ja rahwas kirikuga üks." BMiskist, Leikusekuu 29. pääwal. Heitlikud ilmad keStafiwad läbi wiimase nädali edasi. Kesknädalil sadas palju wihma ja pärast lõunat, hilisest õhtast saadik, oli kanget müristamist ja wälgulöömift. Kaer on siin ümberkaudu  juba leigatud ja saagiga ollakse rahul. Uus Politsei-ülewaataja, Sekoudleitnant MershinSki. tuli Leikusekuu 26. pääwal juba BaltiskiSse. Täna homiku ou natuke külma olnud, miS oma tähte uimelt kõrwilsa lehtede peal järel jätnud. Maal wõib paiguti rohkem olnud olla. Wirumaalt. Öösel wasta Leikusekuu 23. pääwa on Kaarma mõisa wiinaköök maha põlenud. Õnneks  on wima-puhaStamise maja. kus 16,666 rubla eest spiritust sees oli, tulest puudutamata jäänud. Kahju olla aga ikka õige suur, pealegi sellepärast, et wiinapõletamise aeg ligidal on, aga selle tööga nüüd korralisel aeal ei wõi algatud saada Ehitamine saada wiiwimata ette wõetud. Tartust. Sellel Leikusekuu-ülesivõtmisel on 162 uut üliõpijad suurkooli wasta wöedud, 17 rohkem, kui aastal enne seda, ikka aga weel 58 wähem, kui aastal 1882, kus neid kõige rohkem üles wõetud sai. Sel poolaastal on Tartu suurkoolis ülepea 1695 üliõppizat Nendest õpiwad Jumalasöna-teadust 233, kohtu-seadust 256. arsti ja apthekre teadust 841, historia philologika teadust 2Z4, physika-mathematika teadust 147. Kõige rohkem üliõpijaid, 1719, oli aastal 1886, nende hulk oli wmnasel aasta! 1658 peale alanenud ja on nüüd jälle 1695 peale tõu Suud. Suur 8 i i w im a ä Põll u t õ ö j a Õk o no - mia-sel tsi näitus on Tartus Leikusekuu 27. pääwal  algatud ja 29. pääwal lõpetatud. Näituse käigust ja lõpetamisest ei ole weel sõnumid tulnud, ülesantud loomadest ja teistest asjadest oli aga juba näha, et näitus õige elaw olema saaks. Sarwloomi oli 165 üles antud, natuke wähem kui mullu, aga nende keskis olla wäga uhkeid loomi. Iseäranis hiilgamaks arwati hobu  st e-näi t u st minema, kuhu juba 180 looma üleS antud oliwad ja nende keSkis wäga häid leiti. Sigu oli kaunis rohkeste ülesantud. Kodutöödest loodeti palju näitusele tulema ja nimelt Eestimaa Meierei-ühendusest pidiwab  seitse wõi-mashinat käimas olema, meiereijuhataja C. Pepper'i juhatusel. Wainemuine-seltst aidas on Pühapääwal, Leikusekuu  21. pääwal, s uu r k rahwa pidu peetud, kus kohaliste  lehtede sõnumite järel umbeS 13,600 osawõtjat koos olnud la kõik wäga heaste korda läinud. Selsamal pääwal, kus Karlimõisa Wenekeeline Linnakool sisseõnnistatud sai, sai TartuS Abiseltsi Eestikeeline Elementarkool awatud. See on üks alandlik hariduse-asntus, aga loodetakse, et mitmed wanemad Tartus seda rõõmuga ja tänuga teretawad, ja et see üks kindel kants umbhariduse ja südame ja eluwiifide  toorustuse wasta saab olema. Jumal andku õnnistust  ! Riiast. Liiwimaa ülekordne Maapääw saab Wiinakuu  12. pääwal Riigas akgatud. Polilfei-kulude kandmiseks,  mis 65,006 rubla suuremad olema saamad kui tänine, tahetakse Riigas kaubaajamise- ja töötegemise patentide  peale pandud maksu nii kõrgele tõsta, kui seda nüüdsete seaduste järel iganes wõib, aga ka linna kruntraha  körwa lisa panna, niipalju kui kõrgendatud tarwitused  seda päriwad. Liiwimaa wangikodades on .Wa Zeitungi" sõnumite järel aastal 1887 ülepea 14,651 waugi olnud, nende keskis 13.694 meesterahwast ja 1957 lMsterahwast, Neist oliwad Riia waugi uajades 5716 meesterahwast ja 1129 naeslerahwast, Kuresaare wangimajas  175 meesterahwast ja 24 naeSterahwast, Walga wangimajas 965 meesterahwast ja 95 naester., Wõnnu wangimajas 1318 mecster. ja 126 naester.. Wõru wangimajas  533 meester. ja 53 naeSter,, Wolmarl wangimajas  362 meester. ja 48 naester., Tartu wangimajas 2769 meester. ja 392 naeSter., Pärnu wangimajas 348 meester.  ja 19 naester., Wiljandi wangimajas 628 meeSter. ja 77 naesterahwast. Nendest saiwad wiimase aasta käitus  lahti 11,165 meester. ja 1794 naester., suriwad 18 meester. ja 1 naester. Teiseks aastaks jäiwad 1571 meesterahwast ja 162 naeSterahwast. Kuuraamati, Leikusekuu 14. pääwal on Nurmhnseni kiriku juures Talseni maakondaS missioni-püha peetud, mis nii elaw olnud, kuida seda enne weel ei ole nähtud. Püha peeti kiriku ligidal, üheS tammiku-tukkatz, kena kingu peal. Lahke plats selge oja ääres, wanaist tammedest ümber piiratud, näitas wälja nagu Jumalakoda  lausa taewa all. Osawõtjaid oli umbes 6666 kokku tulnud, igast Kuuramaa sugust ja seisusest: mõisaherrasi, kooliõpetajaid, kaupmehi, rentnikkust, taluperemehi, sulaseid, ühiseks Jumala-koguduseks. Kiriku-õpetajatest oli kaksteistkümmend  tulnud. Lauletud sai mufika saatmisel; alta? oli tamme-wäänikutega ehtetatud. Narkmst. Kuida .Wirmalksest" leiame, ou keegi Narwast  Wene lehe? .Sõin Otelschesiwa" wäga selle üle kaebanud,  kuida Narwos .õigensnlised Wenelased" ja.Õigeusk"  taga kiusatud saada. .Lutheruse" kirik, mida wabriku'walitsus  ehitada laskis, olla selle kiriku nurgakiwi peale ehitatud, mis .Õigeusulistele" pidi ehitatud saama. Iwani-pool olla .Õigensn surnuaia" wärawa ette üks awalik .lustimaja" asutatud, kuS auutumad naesterahwad surnurongide käimise aeal läbi lahtiste aknale häbematuid ja keutawaid sõnu ütelda j. n. e., kuna ometi mõne nädali eest .luteri" surnuaia juurest üks õllepeod ära olla kautafud  j. n. e. .Wirmaline" õiendab seda asja omalt poolelt nii palju, et .luteri" kirik mitte .Õigeusu" kiriku nurgakiwi peale ehitatud ei ole ja et räägitaw õllepood mitte .mõne nädali" eest ei ole ära kuulatud, waid umbeS  kümne aasta eest. Meie teades elab ka Iwani-pool wäga wähe .luteri" usulisi, ja .luteri" kirikul ega kogudusel ei ole seal ühtigi käskida ega keelata. KeS on siis need .kiusajad" ? ÜkS kole täht meie aegadest on, et need kõige laiema fuuga .usust" ja .kirikust" räägiwad, kelle südames ka igapäiwist tõtt ei ole, weel wähem .usku" ja armastust. Peterburgist. Keisri Majestätid oma Kõrge omakselega ja kaaskonnaga jõudsiwad Leikusekuu 22. ja 23. pääwal heaS terwises Peterhost tagasi ja reifisiwad Leikusekuu 24. pääwal Lõuue-Wenemaale, kuhu ka Keiserlik  Kõrgus Suurwürst Wla di mir Aleksandrawitsch  kaasa läks. Keisri Majestätid ja Keiserlikud Kõrgused  Suurwürst Auujärjepärija, Suurwürst Georg Aleksandrowitsch  ja Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsch lähemad  mauöwritele. mis Kharkowi ja Odessa söeawäe piirkondades peetud saawad. Ratsawäe manõwritele, mis Mihklikuu hakatuse! Berliin ümberkaudu Saksamaa Keisri enese juhatusel peetud saawad, reisib Wenemaa poolt Keiserlik Kõrgus Wene ratsawäe Kindral-Jnspektor Kiudral-Feldmarfchall Suurwürst Nikolai Nikola-- jewitsch. Kaasa lähewad Kindral - Leitnant Lewitzki, Kindral-Majorid Skalon ja Orlow, ja Suurwürsli StallmeiSter  Andrejew. Bulgaria endine Minister Zankow, endise ja nüüdse Würski wabameeline wastane, on Sooinemaalt tulnud ja Wäljaspidiste asjade Ministri, Riigisekretär vou Giers'i, jutul olnud. Kindral Vou lang er' tulemist Peterburgisse peetakse seal tõejutuks.  .Nowoje Wremja" näitab kutsumata külalisele õige lahket nägu, annab aga ka äärlkaudu nõun, esinemine  mitte tulla, et mitte jälle kahtlus Wenemaa wasta kaSwama ei hakkaks. Saksamaa Keiser wõllis oma teekonda  Peterburgist hakates Stockholmisse ja sealt Kopenhagenisse.  Prantsusmaa .peastja" tahab seda just selle wasta teha: Kopeuhagenisse, Stockholmisse ja siis PeterburgiSse.  Küll tema mõtted siiõ ka just Saksamaa Keisri mõtetest tagurpidi on. .RuSski Kurir" on pahane Weue-Khiina kaubaajamise peale. Sellest saada küll mitmed osawõtjad  rikkaks, ehitada omale paleest ja koguda millionlsi, aga ikka rohkem ja rohkem raha eest saada Khimast kaupa Venemaale weetud, kuna Wenemaa wäljawedamine KhiinaSse  kahaneda. Tähendatud leht arwab, et -sellest siis Venemaale mitte kasu ei tule. Natuke kitsik mõte on see küll, aga laiemat sel lehel ei ole, nagu mõned teised sellest ka õiete aru ei saa, kuida riigimajapidamifl kosutataks?.  Jaanikuu 15. pääwal on PeterburgiS rahwalug  emist peetud ja ülepea 842,883 hinge leitud, 488,996 meesterahwast ja 353,893 naesterahwast. Selle järel oleks Peterburgi elurahwa hulk wiimasest aastast saadik,  kus rahwas ka üle luetud sai, 85,133 hinge, 22,396 meesterahwast ja 62,743 naeSterahwast, kahanenud. Seda ei peeta aga mitte oigeks, waid arvatakse sellest tulema, et lugemine suwi-aeal oli, kns igal aastal hulk inimest Peterburgist ära läheb, tmvise-weele omal maal ja wöeral maal, maale j. n. e. Leikusekuu 13. pääwal toodi üks 666 puuda raske suurt üki-raud wägewa aluse peal Newat mööda PeterburgiSse parandada. Rasket asja saadi wankre peale, kuhu mitmed kolm-hobused ette pandud oliwad, aga uulitsa prügi-kiwid ci jaksanud rasket koormat õiete kanda, andffwad  mitmeS palkas järel ja Simbirskaja-uuljtsal langes wanker wiimakS kõige koormaga läbi. Kuida seda pärast wälja saadud, sellest ei ole kirjutatud. Niisamati on Heinakuu 36. pääwal üks 1266 puuda raske koorm läbi Nikolai-filla põranda langenud. Linna-peamehe poolest on sellepärast käsk antud, koormaid, miS peale 366 puuda rasked on, mitte sildade peale lasta, kui stlla-ülema poolest  mitte tunnistust ei ole, et sild seda kanda wõib. .Gräshdanini" sõnumite järel olla kohalise? paikas põllupidamised selle üle, knida pärandus e - õ i g u s meestcrahwa ja naeSterahwa wahel rohkem ühesuguseks Wõib korraldatud saada, mis tanine päris Wenemaal naeSterahwa  kahjuks mitmesugune oli. SoomemMls. Helsingi, suurkoolile ja Soome kirMdusele  on suur kahju juhtunud. Professor Dr. Julius Krohn, kuulus keelede-uurija ja nimelt Soome rahlpa kirjamees, ou Wiborgi juures ära uppunud, Temal oli Traugsundi juures weike mõis ja sealt oli tema oma õega paalis sõitma läinud, purjude korraldamise juures aga wette kukkunud. Õde o!i temale ühe aeru kätte wiskauud ja selle abiga on tema, keS hea ujuja oli, ennast umbes 20 minutit we?Z peal hoidnud, siis aga «väsinud ja põhja wajunud, kuna waene õde ühe aeruga korraldamata purjedega paatis olnud ja ühtigi aidata ei wõinud. Dr. Krohn jätab lese mitme lapsega ja 82 aaStase isa leinama. Dr. Krohn oli aastal 1835 Helsingis Saksa sugust wanematest sündinud, seal koolis ja suurkoolis käinud ja oma nime üle Soomemaa  piirete tuttawaks teinud. Kõige soojemalt on tema Soome keelt ja kirjandust südame peal kanuud, aga ka Eesti grammatika kallal tööd teinud. Tema surmast saawad  Helsingi suurkool, kõik Soomemaa ja kõik õpetatud maailm kahju tundma. Soomemaal suri omas Leikusekuu 21. pääwal Soomemaa Minister Riigisekretär ja Ewcmg Luth. Kiudral-Kousistoriumi Präsident, Wirklicher  Geheimerath Baron Theodor vou Bruun, pärast pitka ja rasket haigust ara. Theodor von Bruun oli aaStak 1821 sündinus studeris Peterburgi suurkoolis seaduste-teadust ja sai aastal 1844 Keisri Majestäti Enese kanzelleis teenistust. Tema tõusis ruttu, sai aaSkal 1868 SenatorikS, 1879 selle kommisfioni liikeks. miS Rahukohtute-korraldamiseks  asutatud oli, aastal 1886 Ewang - Luth. usutunnistuse Kindral - Konststoriumi Präsidentiks, järgmisel aastal Soomemaa Minister Riigisekretäriks ja, aaStal 1883 Soomemaa Barvni-seisuse sisse tõstetud. Peale tema riigimehe-osawuse kiidawad kõik, keS teda tunnud,  tema head südant ja lahkust. Kes tema asemele, nimelt meie usutunnistuse kõrgema kohtu ülemaks saab, fee on weel teadmata. Orenburgist kirjutatakse suure tulekahju üle Leikusekuu 16. pääwal, et sea! 679 elumaja, kokku 1135 majaga (mõned ütlewad koguni 2006 maja) maha põlenud ja peale 10,606 inimest peawarjust ja kõigist omast ilma jäänud on. Kahju arwatakse kokku 1,250,060 rubla suur olema. Õnnetu? on enamift kõik waesema rahwa peale langenud sa õnnetumatele et jääda muud uõuu, kui talwel maa seeS koobastes elada, sest nii ruttu ei wõi majad mitte üles ehitatud saada. Muidugi kardetakse seesugustes korterites ka kõiksugust tõbesi tulema, nagu see pärast suurt tulekahju aastal 1879 ka oli. Tulekahju tõusis tööliste hooletuse läbi Mjakinkowi naha-wabrikns Staraja Sloboda alewis. Kui ka tuul wäga kange oli, fiiSki oliwad töölised  ühes puukuuris tuld üles teinud. Leikusekuu 11. pääwal läkS jälle mitmes paikaS tuli lahti kurja käe läbi. Üks tulepanija oli ükS poifike, kellele kaks wetke-kodanikku selle eest 506 rubla anda lubanud. Nowgorodi kubermangu? on Tscherepowezi Maakonna nõuukogu kolmeks aaStaks kinni pandud ja selle tallitused senni ühe Walitfuse-kommisstoni kätte antud. Mis pärast seda tehtud, sellest ei ole Wene lehtede sõnumitest õiete aru saada, .Grashdanin" käratseb aga, et sealine Maakonna-nöuukogu  oma isetallituse piireid liiga laiali nihutanud.  Kõigist riigist. Moskwast: Leikusekuu 18. pääwal kargas Jegorowi wabrikus proowimise juures üks katel lõhki, miS ühe pesu-majale tellitud oli. Töötuba sai taieste  lõhutud, kolm inimest saiwad surmatud, seitse raskest haawatud, nende keskis ka wabriku-peremees ise. Moskwa- Bresti raudteel, 185 wersta Moskwast eemal, sõitis kaubarong  Moskwast täide? kiiruS ühe teise rongi wasta, mis Moskwasse tulemas oli. Mõlemad mashinad ja kaheksa lastitud wagonit saiwad killutatud. Mis inimestest saanud,  seda ei ole kirjutatud. -- Odessast, Leikusekuu 19. pääwal: Wilja weetakse õige palju Odessasse, igal nadalil 185,666 tschetwerti. Soola saadakse wähe, sest meri on woolus ja lõppeb wett täis. Soola hind on tõusnud. Nende pääwade sees läheb jälle üks laew wangidega Sachalini teele. Wangide keskis on ka Persia Schahi sugulane, Prinz Kyanalam Mirsa, kes oma wenna ära tappis ja selle eest 26 aasta peale wangitööle kaugel jaarel mõistetud sai. Kijewist, Leikusekuu 19. pääwal  : wihmad tiilitasiwad Kijewi, Podolia, Poltawa  ja paiguti Tschernigowi kubermangus wilja koristamist.  Põldudel seisab weel talwewilja wihkust, paremat ilma ootamas, mis märja wilja kuiwamiseks tarwis läheb. MitmeS paikaS on wihud pooliti wälja kaswauud ja wiljafaak  ei täida seda koolust, mis leikuse-aeal oli. Ze - wastopolist, Leikusekuu 19. pääwal: Proowi-veksus saadi 18 tschetwerti nisu, 8 tfchetuerti rukkid deSsätini pealt. Ilmad on põllutööle head. Tubaka- ja puuwiljasaagiga  ollakse rahul. Lodeiuoje Pole st, Leikusekuu  19. pääwal: Heile põlefiwad siin kaheksa laewa rukistega ja kaeradega maha. Tomski st. Siberi suurkoolis on õpetamine algatus. Ehitamine on 761,923 rubla makSnud. Kroonu poolest anti selleks 466,606 rbl. Juba Keiser Aleksander 1. «valitsuse aeal oli Demidow