Kiriku teadused. Jaani kirikus. Ristitud- Paul Sep, Helene Haavik, Marie Willberg, Panllne Pender, Roman Saks, Johanna Krotz, Ernst Weltier, Priidik Abel, Liidia Listerberg, Priidik ja Otto Tuulas, kaksikud. La ulatud; Gustav Saalis, pisteti soldat ja Madli Lengi. Tõnis Lind, sulane, ja Muna Kelt. Jaakob Erm, maaler, ja Liisa Piiper. Arnold Jlirgensohn, Naisaarest ja Miina KlaamaS. Priidik Walkenpert, töömees, ja Leenu Roosimaa. Maetud: Anne  tte Kask, 1 aaSt. 10 kuud. Kaarel Kruus, 3k. Mai Mardikese,  Aado n. 61 aast. Leena E«pe, lesk, 66 aaSt. Marie Brandt, l. 72 aaSt, Aleksander Kalleklwi, 3k. Johannes Ahlmau, töömees,  46 aast. Marie Mihlmann, Saani l. 69 aaSt. Andres Haguraiuja, wäljatecnind soldat, 53 aast. Johannes Pirker, postiametnik,  24 aaSt. Hans Plak, kiviraiuja, 52 aaSt. Anna Pihlak, Hansu n. 52 aast. Priidik Aabel, 2 nüdalit. Püha-Waimn-kirikus. Ristitud: Leo Alexander Kivi, Roman Lip, nimetatud Ellip; Arnold Gottlieb Daniel Kebja, Marie Elisabeth Ptnder. Jutu leht. Kaks kosttast. I. .See oli wiletS põli küll sel aeal, kui kõik wiimase pisteni pidi kätega tehtud saama. Nüüd, kuS meil õmblusmashinad  on, nüüd on lugu teine; nüüd wast maksab rätsepp olla/ Nenda rääkis meister Agar oma abikaasale, kui lõune-oote eel laudas istusiwad, ilusas lahkes tuas, mis igal poolel perenaefe hoolsusest ja puhtusest tunnistust andis, mis ümberringi kena majariistadega täidetud oli, kuna söömanõud oma hea sisuga osawõtmisele kutsufiwad; kus aknad kena warjuriietega ja seinad kauni piltidega wäljaehtetatud  oliwad. Seal puutus järsku aealeht meistri filma ja pani teda suure healega naerma. .Noh, mis tuju Sinul nüüd pähe tuli?" küsis abikaasa  lahke healega. Miks mul ei pia rõõmu olema? Seal üle mere, Amerika Ühendatud riikides, seal on nemad nüüd ühe rätsepa Präsidenti-tooli peale tõsinnd. Eks see ole nali küll?- .Suurem asi fee on,- kostis abikaasa. .Eks Sina ise ka kord .Käsitööliste Leskede-kassa' Präsideut olnud?- .On ikka natuke wahet. Präsideut AmerikaS tahendab  niisama palju, kui siin Kuningas ehk teine walitseja Würst. On aga need seal tembutajad! Kui alles sell olin, tahtsin ka Amerika maad waatama minna, aga senna tulid Sina risuks wahele, minu tuwike. Seal oleksin ka kuulsaks meheks saada wöinud/ .Seda wöid ka siin saada, tühi meelitaja-. .Noh, tänu Jumalale, olen oma pölwega siin rahul kütt/ .Üks asi puudub aga weel-, lisas emand juure. .Mõtled wist minija peale? Noh, küll selleks ka nõuu leiab.- .Ega mina selle peale mõtelnud. Mis see aitab, et wara rohkest on ja Sind ka muidu auustatakse. Sinul puudub aga auunimi ja see on väga kahju/ .Soo, wõi nii on lugu? KaS arwad, et piakfin omale kuidagi auunime toimetama, umbes .Knninga-koja Riidesepp-, mis jo tore küll oleks, nagu rätsepp Tael seda oma ukse peale kirjutas? Minu arwates oleks see halpus/ .Ah, sellest ei saaks suuremat. Aga mina arwan, et suuremates linnades rikkad rätsepad omale riide-wabrikud  ja magasid asutavad ja kaupmeeste gildi astuvad. Ehk saakfid fiis kõrgelt poolelt suuri tellimisi ja saaksid weel auunime kauba peale". piab wist tähendama. Kena kõla oleks sellel küll, aga sellest ei taha asja saada. „Kui ka seda mitte, fiis saakfid ikka wähemast wabriku-herraks. Raha Sinul selleks on ja meie kohuS on ka poja peale mõtelda. Inimesed on nii nii" ,Rumalad", täieldas meister Agar. »Et nemad ühest rätsepast suuremat lugu ei pia." ,Eks Amerika Ühendatud-riikide Präfident ole nüüd afi küll? Eks olnud kuulus Derfflinger ka noores põlweõ rätsepa-sell? Ja meie Wittem ei olegi rätfepp, on õpetatud  mees ja filosofia Doctor." ,Aga ikka rätsepa poeg!" ,Noh, taga parem! Anna, ära aja minu peat kihifema! Kas fiis Willem end sellest häbeneb?" »Ega Sina temast seda arwa. Aga mina olen kuulnud,  et koolipoisid teda sellepärast pilkawad, sikkust seinte peale joonistawad ja mõkitawad, kui tema aga selga pöörab. Oma kenat habet on tema juba ära ajama pidanud, sest et poifid teda , Doctor Kitsehabe" oliwad nimetama hakkanud.  See teeb tema meelt nukraks". »Kas tõeste? Pidafin teda targemaks ja tahan temaga paar sõna rääkida, et tema seesugusest wallatusest ei pia lugu pidama." 11. ,See kõne oli waewalt peetud, kui Dr. Agar sisse astuS. Tema oli sirge noor mees, kes oma kakskümmendwiis  elu-aasta sees ainult selle kurja ilma paremat poolt oli näha saanud. HoolaS uurimine paksudes raamatutes oli tema selga küll natuke küürastanud, aga see andis temale ainult tõsisemat nägu, kui tema noorusest muidu oleks arwata näinud. »Tere ka, Doctor Kitsehabe!" hüüdis isa temale waSta. Noor mees põrkas tagasi, otse kui oleks madu teda torkanud ja küsis wärisewa healega: ,MiS see piab tähendama, isa?" Ema ringutas käsi, suures ahastuses põlle all ja waatas hädaliselt pea oma mehe, pea oma poja peale. „ Tahtsin näha, kas minu kõrgest koolitatud poeg tõeste weel nii lapsik on, et poisikeste wallatuma halpnse eest kohkub", ütles isa. minu tark poeg weel et tea, mis seesuguste jõmpfikute tempudest arwata on? Kas tema weel aru saanud ei ole, et mida rohkem sellest wallatusest  lugu peetakse, seda suurem rõõm wallatumatel sellest on. Tahtsin Sinule selle kohta paar sõnakest ütelda. Kui weel noor olin, siis tegi see minule ka aeguti meelehaigust,  et isa mind oli lasknud rätsepaks õppida, sest keda pilgatakse rohkem, kui rätsepat? Sagedast olen sellepärast tülisse sattunud, kord koguni nii kangest, et paar nädalit mässitud peaga sängis pidin maas olema Kord juhtus aga pidul üks kaupmehe-sell pilgates küsima, kuhu mina oma pressraua jätnud, sest kange tuul wõida mind metsa wiia, ja kus siis selle kahju ots olla? Mina wastafin, et sellega weel aega oleks, lubasin aga edaspidi ette waadata, sest ikka wõiks kord midagi juhtuda, kui igal kerglasel luba on tühja tuult puhuda. Pilkaja jäi wait, naerjad heitsiwad minu poole ja minul oli sellest aeast saadik rahu, pealegi sits, kui omale weikefe pressraua teha lasksin ja seda oma uuri ahela külges kandsin. Tee Sina ka niisamati, küll näed, et tühi pilkamine lõpeb, kui poisikesed  näewad, et see Sind ei pahanda." Meister Agar tõusis üleS ja läks oma töö-tuppa. Ema jäi pojaga weel jutustama, kes wiimaks ka oma tuppa läks, kirjutufi-töösi läbi waatama, mida teadushimulised  koolipoisid suurema ehk mähema osawusega walmistanud  oliwad. Tuba oli igapidi kenaSte korraldatud. Akna all kena kirjutus-laud kõigiga, mis senna tarwiS läheb. Seina ääres hiilgawad raamatute - riiulid, täis kasulikkusi raamatuid, teaduste ja kenaduste waldadest. Tähtsad ja ilusad pildid seinte peal, kiwist kujud sammaste otsas. Tua kvrwas oli magamise-kammer, niisama kenast korraldatud ja kõigiga taidetud mis tarwis läks. Seina peal seisiwad ridaõ nende noorte meeste pildid, keS meie noore Doctoriga ühes suurkoolis olnud. Kõik waatastwad lahkest oma endise seltsilase peale, keS senna läinud oli otse kui oma meelt jahutama, sest ,Doctor Kitsehabe" pöörles ikka weel tema südames. AlleS kolm nädalit, s. o. Lihawõtest saadik, oli Dr. Agar oma ameti peal, aga juba selle aea seeS oli tema mõnda pahandust pidanud wälja kannatama ja sai nüüd wast aru, mis fee tähendab, Vallatumaid poisikesi mõistlikuiks  inimeste-lastekS paenutada. Rahulisemalt oleks tema ametit tallitada wõinud, ilma selle õrna meeleta, mis teda ennast «vähemagi pilkamise üle pahandama pani. Sellest fee siis ka tulnud oli, et poisid temale kõiksugust tuSku tegema hakkafiwad, kui aru faiwad, et nende kooliherra  tuntud rätsepameiSker Agari poeg oli. Za, ükskord oli koguni tema kathedri-laua peale kriidiga kirjutatud: Kes tunneks saksa santidest, Kui rätsepat et oleks? KeS wõtaks mütsi würSti eest, Kui nende käär ei leikakS? Sest: mäh-hä-hä-hä, mök—mök—mök>" Oleks Dr. Agar seda põlastusega tähele panemata jätnud, siis ei oleks seda ka teised tähele pannud. Aga tema hakkaS salmiku kirjutajat taga pärima ja ümidugi oliwad kõik ilmasüüta. Asi sai Direktorile teada antud, keS kõiki jäuSkonda selleks pääwakS kinni jättis, mis aga ka ei aitanud. Poisid iStustwad üheskoos omad wangitunnid  kinni ja röõmustasiwad ennast, et kooliherra nende ülewaatamifeks ka senna jääma pidi. See rikkuS kõiki weel rohkem; Dr Agaril ei olnud kusagil rahu. Olgu kus taheS, igal poolel kuulis tema peenikest pilkawat healt, rätsepa-laulu ehk Dr. Mökmökmök! põesa takka, kui puiestikku?  jalutada tahtis. Küll püüdis tema wanemate ametiwendade  nõuu peale «vallatust tähele panemata jätta, aga waim oli küll walmis, liha oli nõder. Siin, omaS kenas magamise-kambris käiõ Dr. Agar nüüd pitka sammudega edasi ja tagasi, ja sundis ennast poolhapu näuga ise rätfepa-laulu laulma ja mökitama, et sellega harjuks, aga heal tahtis kurku kinni jääda, kuuni mehist meelt kokku wõttis ja laulu otsani wälja laulis. Omaks kinnituseks laskis tema selle peale ,6»uä«amus isitur" kõlada ja temal oli, nagu nikutaksiwad suurkooliseltfilased  seinal peadega. Siis aStuS meie noor kooliõpetaja oma töö kallale. Seal oli punase tindi kulutamist küll. Oli ka etteantud tükk kerge küll, siiski oliwad noored õppijad rohkest wigast sisse toimetada oSkanud. Lõppeks puutu? kirjutuse-raamat tema kätte, mille kaane peal ,Carl seisis. Kui tema seda lahti lõi, seisiwad pahandateS sõnad tema silma eeS: , Sikk on ükS neljajalgne loom; sikk sööb rohtu; sikk lööb puksi j. n. e." Ennast wägise rahule sundides «vaatas Dr. Agar «vallatuma pilkaja töö läbi ja mitte üht «viga ei leidnud tema; pidi ,hea" alla kirjutama. Tema pani paha meelega raamatud kõrwale ja wõttiS nõuuks, selle asja pärast poisi isaga rääkida. (Järg Md tulema.) Avs»o-sso qsssxxoio. Iö ra Nas ISS7. Triiktud Sind forg'i dSrijatr juure, ja kuluga. Lausu ja mängu leht teine aastakäik 1886 on wäljas ja wiimased numbrid tellijate kätte saadetud. Leht oma vdawa hinna eest püidnud rohkesti juttusid ja õpetusi, laulu- ja mängu-nootisid pakkuda. Palume neid, kes lehe sõbraks soowiwad jääda, uusi tellimisi nii pea kui wõimalik üles anda, et adressid wõiksime walmis trükkida AdresS: .vr. K. A. Hermann Tartus." Hind mana wiist aastas posti kaudu I rubla, ise ära wtia 8Q kop. Mööda läinud 1836. aasta käiku on weel sellesama hinna eest saada Irubla eest postiga ja 80 kop. ise wna. Raamatukauplustes saab Laulu ja mängu leht poogitud 1 rubla 20 kop. eest mitita olema. Ka esimest aastakäiku on weel wäike osa saada. Ilusamat kingitust sugulastele ja sõpradele ei ole naljalt leida kui Laulu ja mängu lehe üks aastakäik. Nõnda näituseks on 1886 aastakäigu sees suur hulk ilusaid juttusid, kenasid lugusid, õpetusi, hulk kuulsate meeste piltisid, pätile selle weel üle poole saja sega- ja meestc-koorilaulusid ja suur hulk mängu- ja tantsu-tükkisid wiiulile. Loodan, et ta rahwa meele järele saab olema. Dr. K. A. Samm. Teada andmised. »» Ttaimnwiut. Minu wärwi-kauplus ei ole Mai kuu piiäwast saadik mitte enam alumise korra peal, waid üks trepp ülemal Wana turu U 163. Sisfeminek  on suurest uksest. Martin Böckler, Tallinnas. Kirjade adress jääb waua wiist. 00cXZO(ZI0!000O00 Jgapääwane hinge tvidnsc raamat, kirjutanud A. K. Kasser on walmis saanud ja saada Lindfors'i  pärijate juures. ooooo«oioooo«z Maad mküakse Gdowi kreisis, PikaweSki mõisas, sZMra» 40 wersta Narmast ja 2b wersta Jamburciist kauael, Lugt jõe ääres, PikaweSki ja Samro mõisast saab uuest aastast 1387 3000 desMni hea põllu-, mets- ja heinamaadega täudes 20—100 dess. Teadust saab kirjalikult ja suusõnaga. v.-ll6Lsx67i)i"b, sallNM,  AOõ, 15, W. 2. Ärareisimise pärast saamad mööblid  ja köögi-riistad halwalt müüdud;  Rattaskaewu - uulitsas, Fors manni majaS. Waatada wõid neid kellu 12—4. kaswatajatele antakse selle läbi teada, et 1. Aprilli)  list kaks Tori sugu - täkku Wiljandi mõisaS saamad olema. Wiljandi mõisa walitsus Kaub «hinnad. Soola tünder 2 rbl. 80 kop Kiwifool, tünder. 10 p. ... 2 ~ 80 Heringi tünder 18—20 „ Silgu tünder 11 Kopli heina puud „ S 0 Õle puud „ ?0 Soome lat-rana perkp. .. 24 „ Alwem raua perkpuud ... 19 „ Kase puude süld k „ Münni puude süld S Kiwisüte puud „ 18 Kiwitõrwa tünder 9 „ PoutSrwa tünder 12 „ Lubi, kustutud, tünder.... 1 Tallinna tnrn hinnad. IS. Lehekuu pSSwal. Karduhwlid tsetwk.... 23 kop. Herned, toop K „ Tangud, toop 8 „ Weikfe liha nael 12—1 S Sea liha nael 12 „ Rõõsk piim, t00p.... 3 >, Hapu piim, toop ... 3—S Laua wSt, nael 28 PütiwSi nael 20-23 „ Munad paar.. 3