gareta poolt Tostiimtip. ta ci tuuiiud ju isegi põhjusid, mis tema elule nii kurblise  wärwi andsiwad. Margateta süda mis ta tahab? » > Nooriku elu on ka liig igaw ja üksik. Päew Pacwa järele läheb mööda ja ta ei näe muid nägusid, kui wanä Joosti  ja oma toatüdruku oma. Üksina ei mõis ta kuhugile minna, see ei sünni hää kombega ühte. Teater, pidud kõik jaamad  nägemata. Ja ometi on Margareta lõbu ja lusti armastama hakanud, ta on sellega Nesselui majas wäga harjunud. Margareta hakkab lõbu järele igatsema. Himu, kord jälle hiilgamas saalis rõõmsate  piduliste seas wiibida, läheb seda suuremaks, mida kurwnmeelsemaks ta hingeelu  muutub. Haiglased hinged jänunewad sagedasti rõõmu ja lusti järele, nad wõtawad  sellest siis nagu povldis nieeleärahcitmiscga  osa. Margareta saab uulitsal kord Dr. Weileriga kokku. matsus abikaasa järele nii suur on?" „Ei," kostab noor proua, „aga mul on hirmus igaw." „Ja , aga miks teie siis ka nii üksikult elate? ZNitS teie oma. noorust ja ilu iva tumedate seinade wahele marMe? Otsige  lõbu! Teie abikaasal ei saa ju selle ivasru wist midagi oleum?" „Seda küll mitte, aga kust Pean ma üksi naeSterahwas lõbu otsima? „An soo! Teil ei ole seltsilist! Lubage  mulle seda armu ja auu, ct ma teile wahel saadikuks heidan! Hommiku on kaupmees  Mcrki perekonnas piduõhtu, kas teie juba kutse olete saanud?" „Ja,aga ma tahtsin teda tarwitamata jätta." Ning järgmisel õhtul sõitis Margareta  Dr. Weileriga lustilisele pidule. Türgi ja Greeka wahele tikub jälle must kass, nagu see ju nende kahe riigi wahcl alaline asi on, sestsaadik kui Gretka riik aasta 60 eest oma jalale sai. Aina ühtelugu on sääl õõrumiscd ja nokkimised, mis tihtigi nii karedaks ja et mõõgad tupest wälja kipuwad. Nad oleks ka wist mituj korda teine teise karwuS  olnud, kui mitte teised riigid waigistajaks  wahele ei oleks tulnud. Asja annab  selleks ikka enamasti see, et Türgi walitsusc  all asuwad Greekiascd rahutumat olekut  awaldawad, kunagi Türgi walitsuse sõna hästi ei kuule, waid ikka soowiwad Greeka riigiga ühendatud saada, mida muidugi  Türklane hääga sündida ci taha lasta. Kreeta saarel ja Makedonias tõstawad  nad rahutunialt oma pääd, milleks nad tihti kg Greeka poolt altkäe üritust ja elustust saamad. Nüüd on jällegi Greeka konsuli püüle Monsstiris kaebatud, et tema Türgi walitsuse wastu kihutawat, mille pätile" Greeka minister Türgi saadikut  ka shandarmidega minema saata lubas. Asi kippus põnewaks saama, on aga nii kaugele waigistatud, et konsul jälle oma koha paale on pantud, aga tema kacbduse asi labiwaatamise alla wõetud. Eesti maalt. Nagu kord Postimehes teatatud, suri täuawu talwel taga Wõrulaste tähtsam  „tark" wõi aitaja, Tõlija mamma. Wõib loota, et nüüd tembutuscd waheiiewad,  kui nendel preester puudub. Aga kust wõtta) Jirkm ongi teniale asemik ilmunud,  säälsamas üle jõe, kus cndinegi asus. Ronge suure tee ääres, kuS ta inimestega hästi kokku Puutub. Ju „mamma" elu ajal ajas ta seda ametit, pandis kaartisid, puhkus soola, jne., mõned oliwad ju siis kiitnud: „Seo jõkõ um targem tundja miil, kui wana mamma umgi." Nüüd aga on kõik tööpõld tema käes ja puudust ei wõi kaemata: ühtelugu näed hobusid „Rõnga emanda" ukse ees seiswat, üht ja teist abi otsiwat. Ja ometi ei ole temast  niigi palju abi, kui kadunust, kes ometi maarohtudega hästi arstida vskaS. Millal selgiwad küll inimeste silmad? Toris, nimelt Mannawere külas, oü otse kui loomade katk möllamas. Pea igas talus on loomi, kes sugugi oma jalgade  patile toetada ei wõi, ei ole mitte pqlju neid, kes sellest, see on luude tõbest Wk ära. Kurb lugu! Ei ole see ka Mette esimene kord, waid seda tuleb sägl külas ja ümberkaudu sagedasti ette, et need inimesed sellele kõbele oma loomi peawad ohwerdama, kuna ometi säält ligikorrast  mõned sellest tõbest midagi ei tea. Küll oleks soowida, et tid seda tõbe ligemalt wõtaksiwad läbi katsuda  ja tema hakatuse hallikaid ülesse otsida,  et sellest tõbest walutundjad edespidi rudid tcaksiwad paremine selle eest hoida. .. Rnhjas saab 30. juulist kuni l. augustini põllutöö näitus olema. s- Wastselinnas poos minewal nädalal  üks noor peremees enese ülesse, arwata  jegaste perekonna asjade pärast. Isa suri hiljuti, ema kippus teist korda mehele, endise mehe wennale, poeg ei tahtnud seda sallida, nõnda siis wõis meeleheitmine tulla. Mõned jälle räägiwad wägiwaldsest teost, awaldawad kahtlusijkellegi teise kohta, kellele noormees ees tülinaks oli. Surnukeha  wiidi WõruSse, kuna asi kohtuliku uurimise alla wõeti. Wargad lähewad üsna üle käte, wiimati wiisiwad nad- ühel waesel mehel riided pesust ära. —a — Soome maalt. Kslfingisk. Uus kirik. Seni ajani pidiwad Soome riigi päälnma üle 50,000 hinge Luterlasi kahe kirikuga rahul olema; uülld on aga uus kolmas kirik ehitada nõuüks wõetud, põhjuskiwi pühalikult pandud.  jh ehituse, töö alganud.- Alguse kiim panemine süiidinud Soome piiskop AlvpäUs'e läbi kindralkuberneri Heideir i ja teiste tähtsate  meeste juuresolemisel. Soome maapäew on Keisri Majesteedi poolest lõpetatud. Soome sinati ametnik Weckström, kes riigi kassast hulga raha warastas, on wangihoonesse ära surnud. Läti maalt. Hiitast. Lüki leht „Balt. Westn." teatab ühest kingitusest, mida ju 1872 a. üks kooliõpetaja Plihtsch oma testamendis on määranud, nimelt ülikooli ja geimil  asiu mi asutuseks talupoegadele. See summa oli siis 4000 rubla suur olnud, aga et sellega muidugi Pääle ei hakata wõiuud, on testamendi tingimine nii, ct raha riigipangas  150 aastat Intressi pääl seisab ja siis weel tarwitusele tuleb. Muidugi saab siis ta juba tähendatud otZlarbeks ulatama, kes seda aga ära jõuab oodata. Praegu olenmt see summa 5301 rubla suureks kaSwanud. Ka Riiga saawat suur milja magasin  wõi elewator ehitatud, millega ju lähemal  ajal hakatust teha tahetakse. Linna poolt on selleks ehituse plats kingitud. Kaubitsemisele  loodetakse sellest edu ja tulu tulewat. Läti leht „Baltijas Westnesis" ja Wene leht „Rishskij Westnik" on tulemase  Läti laulupidu kohta pahanduses. Linna walitsus on uimelt Läii lauljatele tuletõrjujate hoonete ruumid lubanud kõrreriks.  „Rishkij Westnik" ei leia seda õige olewat, et „linna tillematele reisijatele lauljatele"  need ruumid antakse. „Balnjas Westnesis" ütleb, ct „R. Westn." jälle kord on näidanud, kudas tn Läti rahwa wasta on. „R. Westnik" Püüda näidaia, nagu oleks Läti laulupidule tulijad lauljad mõned  hulgused, kellele häbi on korterit anda. Õnn vlla, et Riia linna walitsus sellest lehe kadedusest ei hooli, maid Läti lauljaid nõnda ütelda enese külaliseks peab ja neile korterit lubab. See olla tänu wäärt. Läti rahwas saada selle üle ka tänulik olema ja „Rijhskij Westuiku" kallaletikkumisest maikides  mööda minema. Wene maalt. Kindralkonsisioriumi president  Bruun jääb ametisse ja ei läbc mitte ära, Zig, Ajakiri „Nab ljudatel" on selle pärast, et temas jnba tihti on usu-wasta- lisi ja muid kõlbamata kirsasid leitud, ise- s SraniS aga, et ühes Wanik Fofaukwi sal- > mikus niinega saladus", koledasti ! on usu üle pilgatud, sisemiste asjade ministri  poolest 6 kuuks kiuni Pandud. ! Serbia kuninga Milani Wienis on ajalehtedele arutuseks Palju asja > annud. Tõendatakse, 'et Serbia ennast! taitsaKesk-Europa kplmc riigi-Menduse külge köitnud, kui ka, et Serbia ja Bulgarta wahcl iseäranis leping tehtud, mille lahi Bulgariat oma woliliseis riigiks püütawat ülendada. Wene leht „Onda"i>" utstb, et kui lugu nii on, siis Mcga Wene määd meelega üritada tahetakse, Weue maa aga saawat teed teadma, mil wiisil oma wõimu kadedate naabrite wastu kaitseda ja peawat seda ka slldisti tegema. Aon. Lg. jälle ütleb, et kui Lõune-Europas Mitte mM suur muudatus asjakäiki teisele teele ei juhi, siis saawat politika ratas ikka tasskesti  ümber käima, wälimiscd politika mehed olewat jõuetus ja wöimetns olekus, keegi ei tea, mis teha ehk ette wöttä, isegi würst Bismark, kes muidu ikka - juhtumisi juhtida oskas, ei saawat enam sellega hMi korda. See olewat gga Wene maale hää. Ta wõiwat oodäta, kuni asjnolekud selgu-, wad, ja et ennast selleks walmistada, ei ole tall tarwis ennast wäljamaa politika meestest mõnele segadusele Üritada kasta. Kesk- Aasta raudtee asjus ütlcwad Wene lehed, et Wene maal nüüd palju julgem ja mõjukam  sõna politikas on, nimelt Inglise maa kohta. Kui Inglased Wene maaga hääga läbi pllüawad saada, siis leiawad nad ka siit poolt lahket wastutulcmist, kui nad aga waenülist olekut mõida Wene maa nßidele ka kergMi walusäid hoopisid anda^ -Maa omandamine wäljamaalasste  l keeldi Wene maal ära, sest et nimelt õhtupoolsel piiril õige patsu Hasslasi  maad ostma kippustwäd. Aga Meelgi püõdsiwad nad mitmel moel, nagu pandiks wõtmise läbi, kudagi sääl maapidajateks saada. Nõud on, nagu „Hoi. öÄA." teatab, sarnaste aktite kohtulikult kinnitamine  süütamaks ära keelatud. WosKwast. Kui rohkel armul Moskwas  maalt töörahwast on, wöib sellest aimata, et õhe nädalaga ainult Rjasani raudteel 55,0Ü0 töölist, kes pühadeks kodu vltwad läinud, Mvskwasse tagasi on töttanud.  Kamarast- Uus thce-wesi, Samara kubermangus olla uus wilja-thee pruugitawaks  saamas. See olla' lihtlabane teha. Õunu ja muud. puuwilja lõigatakse katki peenikeseks, kuiwatatakse ahjus ära, jä thee on nprlmis. Ei ole Muud waja kui pane palawasse wette ja joo. See thee tahta mägise Hiina thee ametist ära ajada. Samaras  juua teda kõik. Wabrikaudid ei jõuda nii palju teha kui tarwis, ja pookmeistrid ei jõuda nii palju kastisid teha kui waja. Jonezi zöetk. Professor MeihZelejew pidas Keemia seltsis Peterburis õpetliku kõne, Milles ta näitas, et DonezUjöe äärne maa-alune täis kiwisüsa on. Need söed ei ole sügawamal kui 20 kuni bl) sülda maa sees, kuna Inglise maalt neid kõige wähem ühe wersta sügawuselt peab wälja toodama. Selle läbi on. Wenc maal wõimalik odäwasti  neid anda. Talupojad, kes sääl ümber elawad, kaewawad käsitsi aastas umbes 4 miljonit puuda süsa wälja. Puud maksta sääl kõigest 3 kulli 5 kop. Neid woib küll Wene maal tarwitada ja wäljamaale müüa. Kiwisüte lademed olla nii suured, et terwe Wene maa säält arwamata aastate pääle wõib süsa saada. Loota olla, et peagi kiwisütega ahjükütmine vdawam saab olema km puudega. Sõnumid Tartust ja Tallinnast. Tartust. Lütvimaal saamad edespidi kuberneri käsu järele üksnes need, kes kuberneri kantseleis eksami teewad, et nad nii palju Wene keelt möistawad, kui nende amet neilt nõuab. Nõnda on uuem kuberneri käsk, ja selle järel ei wõi edespidi keegi enam ilma kuberneri  lubata «vallakirjutajaks saada. Koolide ministri herra on luba andnud,  et edespjdi jälle ka alama rahwa lapsed  wõiwad' Ülematesse koolidesse minna,, kui see «vähegi neil. «võimalik on jn et edes-' pidi enam «vanemad ei pruugi näidata, kui palju neil warandust on, kui nad oma lasi kooli pAwwad, Koolide direktorite hooleks on antud selle üle walwata, kas üks laps kooli kõlbab wõi ei. Liiwimaa raüdtce ehitusest tõi „Rishskij Westnik" sõnumi, et ehituse juhatuse wastu kaeblusi olewat tõstetud, millede läbikatsumiseks üks komission nende päewade sees tee ehitust retvideerima minewat.  Selle wastu ütleb „Ncue Dörptsche  Zeitung", et küll ligemal ajal üht komissioni  tee ehituse üle waatama oodetakse, aga selles ei olewat midagi iseäralist pöhjust,  waid olla üsna loomuline, et ülemalt poolt asja läbi katsutakse ja korraldatakse. Siis saatvat ka kindel termin sõitude algamiseks  antud, Nagu meile maalt teatatakse,  M mõned tõesti nurisenud, et tee siht halwasti aetud, üle wajuwa soode ja kõrgete mägede, kuna wähe kõrwalt tee hoopis tasasem oleks olnud. Teadmata aga on, kas teisel kohal jälle teised takistused  ei oleks tulnud. Nüüd kuuldub ka, et kõik pahemad kohad ju malmis saamisele liginewat, suur Tuderna oru sild, mõne ki- riku torni kõrgusel maapinnast, saab pea lõpetatud, ka Määst järwe täitmine on nii käugel, et ju kuiwa jalaga üle saab, kui week rohkem jõudu pahemate kohtade pääle tarwitatakse, siis wõib raudruun -sügisel ka Walga-Pihkwa Kahel wurada, kuna see teistes  kohtades ju warcm saab sündima. Tallinnast, Rõugehaigus kestab Tallinnas  ikka edasi. Iga päewaga antakse unte haiguse ja surma kordade üle teatust 21, jauuarist saadik on üleüldse rõugesse jäänud 602 inimest, terweks saanud 302 ja surnud 131, selle järele on wecl arstimisel  151 inimest, Ilmade üle kaebab „Revalsche Ztg,", et need ei taha sugugi paremaks minna ja ühte puhku külmad °on, kui ka küll lehekuu lõpp juba kätte tulnud. Uuemad sõnumid. Galkinnnst. Keisri Majesteet on, nagu Walitsuse teatajast lugeda, puha Sinuti  ettepaneku pääle lubanud, et terwes riigis raha kogutaks ja selle rahaga Tallinnasse  suur Wene õigeusu pääkirik ehitataks. Korjamise komitee juhataja on wtirst Schahowskoi,  Eesti maa kubernkr, ja kõik Tallinna  Wene õige usu waimUlikuh mehed wõtawad sest osa, nõnda kui piiskop seda tarwis arwab. Wsteröurist. Keisri Majesteet on Turkestaiii kuberneri Rosenbachi jn kindral Annenkowi ja tema kaastöölisi tänada lasknud,  et teine pool Kaspi merd raudtee on ilusti walmis saanud, Aariistsk, Prantsuse walitsus laseb enese saadiku läbi Wirnis küsida, kust see tuleb,, et Ungari walitsus keelab Austria alamaid maailma näitusele tulla. Selle iile ootab ministerpresident Gablet täielist wastust  Austria-Unqarilt, Wienist, Et Ungari ministerpresident Tisza,on selle wastu olnnd, et Ungari maa tulewa aastasest maailma näitusest osa wõtab,  siis on siin üks partei tekkinud, kes iga pidi. Prantsuse maa wastu sõprust üles tahab näidata. Parlamendis küsis Mikser ja tema seltsimehed, mis Austria walitsus tahab teha, et Austria maa mitte liiga palju Weue maalt odawal wilja ei saa. Austria põllupidajad  ei wõ!da''enam elada, sest et nad nii odawasti wilja ei saa müüa,  „Allgemeine.  Zeitung" reatab, et Türgi Rumelia piiril liig pastu rändajaid kokku tikkub ja et Montenegro rajal juba selle wastu abi otsitakse. Telegrammid. Woteröuris 19, mail, Neile laeivadele,  mis Peterburi uues sadamas endid tühendawad, antakse aurukreranid kroonu poolest ilma hinnata, Wertinrs 18, mail, Professor Virchow katsus Saksa keisri kõri järele ja leidis, et kael muidu iga piha<terwe on, Mienis 18. mail, Austria keiser on Weue-süurwürst Paul Aleksandrowitschi, keZ seni keiser Aleksandri 11. ulani-rtigemendis rittmeistri auunime kandis, nüüd sellesama rügemendi obristiks mmetmmd, Woomas 19, mail, Parlament wõttis'-sttöums riigi walitsüselt nõuda, et Zkalia piirid paremini saaksiwad kaitstud. 58. Postimees 1888