Tallinna Sõber « ss. WiieS aastakäik. Tallinnas, ZZ. Heina-knn pääval IBBZ. Utkiildue aealeht Eestirghivglt «ail j« linnadts. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab Tallinna» Ltnbf°r,'i pitriate trüttmajas: .«,tas s rubla, « kop. - psol-aastaS l rubla 40 kop Katu ehk postiga saadetud: „,ta« 3 rubla - pool-aa-ta- l rubla 70 kop. Auuluwseb maksamad iga rea -?« sekle aseme pealt s TeMmifed wöetakse wasta r Päriate trükimajas. Seteröurgis - Z. S. Seelandt, 0»Mepo«a« K 4. Harlus: W. I»st. - Nakweres: L. Wattty. ?aides: A. Seidelõerg. i H. KollSerg. Liyukas: Is. Mttner'i poodis. Wiljandts : K.I. Karow't raamatupood. Auuresaares : Maal: kmda iseäranis kuulutalse. Wastaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad käiwad Baltisri (Baltischport LaiMoiciS-IIop^.) AomatSbi.Äiiafl - NiUt.ist auupalgad. - MUNdud talulohad. - Atwimaa lninade elurahwa aru. - Senator Manasseiu. „Kündja" kiri ..Inglismaalt". Pcterburgist.' Merewiie manöwer. Keisri-Prana nimepääw. Suurwürst Wladimir Alcksandrowitshi nimepääw. Sveawäe käsk. Sant wefi. Soola saak. Asutajad Põhjamaal. ---- Seened. Soomemaalt - Õnnetus. Warshawist: Rahe kahjud. Kalugast: Rahe, ilmad, leitus. Kharkowistllmad, rahe. Moskwast: Raudtee õnnetus. Uus kirik. Leidus. Kangekaelne Prior. Nishul. Nowgorodist: Laat. Kangem kaitsuS. Tulekahju. Wõ-ralt maalt: Saksamaalt. AuStria-Ungrumaalt. "Pastor Hurti kurb lugu." Selle pealkirja all kirjutakse Tartust Saksakeeli .Peterburgl  Zettungile": . .Kvikuw ja muutlik on rahwa meel ia armastus. Täna naeratab tema Brutuse, homme Autouluse waSta. Ja BrutuS oli üks auuwäärt mees." Ka Pastor Hurt Aleksaudrikooli waimlik isa. ou üks auuwäärt meeS ja Mski ou teda maha tõugatud, kui ka tema waStased, WeSked. Sördid, Zärwed. Treffiwrid ja kõik sarnalised iv tutti auauti) koguni mitte Antoniused ei ole. See on tveSte ükS kurb lugu (saatuS) mis, kulda meie .UuS Tartu Zeitung" õiele tähendab, selle enne nii armastatud rahwajuhataja  peale langenud on. Tema wõib ennast trööstida: Aa wana .Laulupapat", laulikut Kreutzwaldi, kes oma .Kalewipoea" läbi omale üht mälestuse sammast jäävamaks  aeakS (asrs psrauuws) pannud on. on Jakobsonid ja seltfilased sopaga loopinud ja ou tema töö- ja waewarikka  elu paremaid päiwi saptStauud ja kibedaks teinud. TopaSle omakasu püüdmiste kiusamiSte ohwrikS on Pastor Hurt langenud. PealtuäheS rõhuma häälepaljusega on ttma oma usalduse paiga pealt. Aleksaudrikooli komitee juhataja ametist ära heidetud. Weikelased (Pygmäen), mehed kahewäärilisest haridusest ja nöuukindlusest on üht hiilgawat" wõitu tema üle saanud, nagu nemad ktitletes igale poole wälja puhuwad. Kuida on seda nähtust tähendada?  Üsna kergest' Meie ees seisab seesama paha lugu, mida juba Goethe sortsi öpipois ära nägema pidi: .Neist maimudest keda mina kutsusin, ei saa mina enam lahti." ASjata kaebas kergemeeltne spipotS: .Paha luud, keS sõna kuulata ei taha! Kepp keS saa enne olid. seisa ometi kord paigal!" Wast mana meister sundis maimust: Nurka, luud I luud! Seda sina olid. Sest maimudeks kutsub teid ükfi. omaks tarbeks, wast wana meister wälja." Mitte wana ära proowitud kodumaa eestseisus, kes meie praeguse õitsema rahwakooli oleku peale, kui pilka tööwaewa ja ohwriandmise wtlja peale uhkusega lagast näidata wõib, ei kutsunud maimust, maid PaStor Hurt rääkis seda uõide. sõna wälja, mis rahwuse-märetsufe, ülekõrkluse ja ihalduse sopast luuda kammitsast peaötiS, et see tema weSkile. vulgv Aletsandrtkoolile ja EeSti Kirjameeste Seltsile mett kokku kannaks. Meestega. keS temale ka mitte mett anda ei tohiks, on tema tööd teinud ja maata, sopased, sogased lamed on teda ära uhtunud, nagu üht ammu õõniStatud ja auklist tammi. Laialt on aga maa ahtra liiwaga, mudaga ja kõiksuguse puruga täidetud. Kõige paremat on tema tahtnud, Jumal paraku, kõige halwemat on sellest wälja tulnud. Luud hõiskab, sest wana meister ei ole paraku mitte enam peremees omas majas. Mitte herra Professor Meri rahalaenu asi (.Pumpgeschäst"), mis Hurti waStapauemise peale katki jäi, ei pannud teda laugema.  See oli paljaS körmaliue wäljaSptdine asi. Tõsine põhjuS on sügamamal: Hurt ei olnud täniste juhatajatele mitte küllalt lõhkuja. Liikumine oli juba ammu üle tema pea kaSwanud ja ratsutid oliwad juba ammu tema käest libisenud, kui tema neid meel kindlast peuS pidama arwaS. Üks meeS kui Hurt, ÜkS auumeeõ, et motnud WeSke, Mitti, Sordi ja nende seltfilaSte sarnatsetega üheS köideS wedada. Tema pidi teadma, et nemad teda ükskord tigedast maha kukkuda laseksiwad, et stiS ise seda kangemiui köie kallal rebida msiksiwad. Tema pidi teadma, et flin tarwis läks masar ehk alaS olla. Aga tema arwav heaks, ennast nende mahele asutada ja sai puruks tautud. Siiski ei woi meie temale oma kaastundmist keelata. Tema nõudmised oli. wad puhtad, tema tahtis kõige paremat! Puhta südamega (Idealist) looduse poolest, ei pannud tema neid inetumaid, tooreid ja sopaseid nappust tähele, mis igal poolel fÜgawusest  üles menisiwad, seda oma kätte kiskuma ja sopaStama,  milleks tema kõiki oma elu määranud oli. Hirwitates  ja tigeduses on seda tema käest ära ringutatud, mis tema nõudmise otstarbe oli. Kus tema tänu ootas, seal ou tema tagukiusamist leidnud. Tõeste, see on üks kurb saatuS, millele meie oma kaastundmist keelata ei wõi." Meie oleme seda kirja oma lugejate ette pannud, et nemad nääksimad, kuida teistes ringkondades selle nurjatuma wihawaenu üle kohut mõistetakse, mida Sakalased Eesti rahwa tulisema sõbra wasta ärritanud on. - Kuida meie omal aeal kirjutasime, on herra Pastor Hurt selle ülekohtuse  otsuse üle kõrgemas paikas kaebtust tõstnud, mida kokku keerutatud tuifulased Aleksandrikooli asjus tegiwad. Kui meie ka tema kaebtusele kõige paremat mõnu soowime, fliS ei ole meil suuremat lootust, sest kaebtust oleks enne witmast koosolekut tõstma pidanud ; seda pääwakorda, mida Dr. WeSke oma Mitkiga, Zärwega, Kõrwega ja teiste sarnaliStega tegi. tohitud waSta wõtta. Sellega olgu nüüd kuida taheS; jääwad Sakalased ka Aleksandrikoolis walttsejakS, fiis ei ole kahju weel nii suur, kui kawalad wägiwalla mehed hirwitateS kuulutawad. Eestlased ei wõi rohkem kautanud olla kui korjatud raha; oma lapsi Sakalaste  Sakaldamise ja Lihuldamise kooli saatma, selleks ei wõi Eestlasi keegi sundida, kui see kool ka asutatud ja algatud saab, miõ poolest sel asjal aga ka ikka weel mõned tuuled jalge all on. ÜkS teine asi on siin esiteks palju tähtsam, kui Aleksandrikool ise. See on see tänamata meel, mille paha näu alla Sakalased Eestlasi oma tembutamisega  saatnud on, millest Eesti rahwale kõige haritud maailma ees kuri teutuS sigib. Sellepärast peaksiwad kõik parmad waimud Eesti rahwa keSkist, ennast elawamalt ja waljuma häälega herra Pastor Hurti waenlaste wasta tunnistama, peaksid Sakalast üksi jätma, kui ka Sakalased korjatud raha nagu rööwi ja saaki oma urkasse kannawad. Üks tark meeS ütleb: .KeS raha kautaS, see kautaS midagi; keS julguse kaukas, see kautaS palju; keS oma auu kautas, see kaukas kõiki." Eesti rahwaS heitku nüüd kõiki oma tähelepanemist selle peale, et Sakalaste kurjuse läbi teutatud  rahwa auu puhastatud ja üleüldine usaldus Eesti auusa meele peale kaitsetud saab. Korjatud raha wõib ikka jälle tagasi wöita ehk wõib uueSte korjata, kui seda tõcSte tarwiS on, mis koguni mitte waidlemata kindel ei ole; aga teutatud auu rtismeid kokku korjata on raskem, ja ilma auuta, ilma teiste rahwaSte ja ringkondade usalduseta elada, raha teenida ja korjata, see on ka raske! Tooruse tõrjumiseks. .Wirulase" Nr. 28 feeS leiame meie järgmise eksitama ja toorestama kirja : .Tartust. Keegi.reisija" kahetseb .Neue Dörptsche »ZeitungiS" wäga, et Tartus turulkäijatele, töörahwaleja .maalija poistele mitte ärakeelatud ei olewat, jalgteede .peal käia, nagu see näituseks Tallinnas waljusega neile Keelatud olewat. Seeläbi olewat patseertjad sagedaste .sunnitud jalgteede pealt uulitsa peale astuma, kuna Tallinnas  töõrahwaS ja turulkäiad keSket uulitsa peal pida.wat  käima. .Retsia" soowtb wäga, et see paha lugu .Tartust saakS rautatud ja et selles ilusas linnas ka selle .poolest heakord walitsema hakkaks. Kurb lugu küll .niisuguse reisijaga. Läheks ka laialisemast ilma elust ilusal  ajal õnne maitsema, tahaks ka TartuS natuke patsee- ,rida, aga kust sa woid, töömehed ja turukäiad on xttäutumaS olekus jalgteede peal ees, ajawad haritud mehe ilusa südame kohe pööritama, muud kui mine uulitsa peale. ?3a jah. Kudas tohiwad fiis asja pärast käiad patseeri- Aatele teel wastu tulla ja nõnda neile tülinaks olla; on »see jalgtee niisuguste päralt? Seepärast siis: ärakeelda pkohe nad sealt ja kes nendest weel jalgtee peale tuleb, see ,kohe politseisse ja kohe seal kraami korw, tööriist ehk muu ,ast käest ära ja trahwi kohe weel juure, just nagu Tallinnas.  —i Kuida kohtud ja ülemad selle kirjaga leppima saawad, mis muud teha ei taha, kui aga halwa meelt wihale ärritada  ja toorust õpetamata hulkade südames suureks kaswatada,  seda meie ei tea ja sellega ei taha meie aegawiita. Meie tähendasime siin üksi aga selle peale, et.Virulane" häbemata liigjulgusega waletab, kohtu seadust teadeS ja tahtes wõõriti tähendab ja sellega omale halwa rahwa kestis söbru ja lugejaid koguda himustab. Tähendatud Politsei käsk et keela .töörahwast" ega kedagi teist linna jalgteedel käimast, waid üksi neid, kes määritud ja määrimas  riides on, kes määriwaid aSju, nagu wärwipottisi, lihamuldifl ja seesuguseid, ehk ka nii suuri aSju kannawad, mis kitsast jalgteed kinni topiwad. Zga mõistlik inimene, olgu tema .töömees", «.maalija pois" wõikeegi teine, peab ülemaid selle seaduse eest tänama. Ka nemad ise lähemad sagedast puhtas riides ja ilma wärwipotita ehk lihamullita uulitsale, kus nemad ennast küll wist selle üle ei rõõmustaks,  kui .Virulasest" üles kihutatud kiustepunnid nende uued riided ära määrikfiwad ja ära rikuksiwad. Ka »Virulase"  märgitud toimetaja ise käib wist wahest puhtamas riides uulitsal, kui tema süda on, ja oma riide peal sallib ehk ka tema ise wähem üht sopast märki, kui oma naha peal. Või kas loodab tema wahest, et keegi lihuniku pois, keda tema toores ärritamine upsakaks tegi, oma lihamulliga temale jalgteel wasta pead tõukab, nagu paari aasta eest, ühe ella naesterahwale, ja et tema stiS iseoma ja oma kalli lehe kuulsuseks jälle karj.da wõikS, .teised" tahtnud teda ära tappa?! Nende keskis, kes arguti määritud  riietega ja määrima riistadega uulitsal liikuma peawad,  on palju haritud ja puhta südamega inimesi. Need aStuwad ise tormale, ilma Politsei käsuta. Nende keSkiS vn aga ka toorest waimu ja üksi wiimaste kohta on käsku waja. See käsk jääb seisma, nagu see igal haritud maal on, nii kaua kui walitsus seesuguste tooruslaõte kätte ei lange, nagu .Virulase" märgitud toimetaja on, mis eest meid Jumal hoidku. Selle mehe ja tema toore lehe ekfitawate  õpetuste eest hoidku ennast igaüks, nagu tule eest, kes mitte Keiserlikku kohtute ja ülemate nuhtluse ja kõige auufa rahwa sügama põlastuse alla langeda ei taha! Omalt maalt. Tallinnast. Seespidiste asjade Ministri poolest  on herra Nag. jur. W. Greiffenhagen Tallinna Linnapeaks  kinnitatud. Seespidiste aSjade Ministri käsu peale ei tohi laewad mis Egyptusest tulewad, mitte Baltimaa sadamate fiSse sõita, kui neil tunnistust ei ole, et nemad tee peal kusagil seadusliku Ülewaatamise (Quarantäne) all seifiwad; köigetst teistest Põhja-Aafrika sadamatest tulewad laewad on arstlikult läbi waadata, ja saawad enne siSsesöitmist kuus pääwa ülewaatamise all peetud, kui nemad terwise poolest kuidagi kahtlased on. Selle kuu tk. pääwal oli kõige Weneriigi Vangikodade  ülem, Geheimerath Galkin-WraSki Tallinnas