b) Segawere tSuud. I. Ra tsayo bu s e d. Täkud: I. attuhiiid Seltsi weike hõbe-medalje, 11. auuhind Seltsi brongS-medalje, 111. auuhind  kiituö. Märad: l. au uh md Seltsi weike hõbe-medalje, 11. auuhind Seltsi brongs-medalje, 111. auuhind kiituS. Ä. Ssiduhobused: niisamati. L. Tööhobused. Riigi Tabuui-walitsuse poolest on kasel aastal nende tööhobuste ja warsade kohta auuhindafi antud, miõ talu» rahwa käes on ja saab nende jägamine iseäralisel, aealehtedes  kuulutatud, Riigiwalitsuse poolest seatud korral olema. ») Raske tõug. Täkud: I. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, 11. auuhind Seltsi brongs-medalje, 111. auuhind kiitus. Märad: niisamati. d) Kerge tõug. Täkud: I. auuhind Seltsi suur hõbe-medaljez 11. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, 111. auuhind kiitus. Tähendus: Suur medalje wõib ainult ühe selge EeSti-töuu täkule antud saada. Sarw loomad. I. Piimloomad. Suur tõug, selgwerene. Ssnnid: I. auuhind Ministeriumi kuldmedalje, 11. auuhind Seltsi suur hõbe-medalje, IH. auuhind kiitus. Lehmad: I. auuhind Ministeriumi suur hõbe-medalje,  11. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, m. auuhind kiitus. k. Weike tõug, selgewerene. Sõnnid: I. auuhind Ministeriumi kuld-medalje, 11. auuhind Seltsi suur hõbe-medalje. 111. auuhind kiitus. Lehmad: I. auuhind Ministeriumi suur hõbe-medalje,  11. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, 111. auuhind kiituS. KaSwandused: I. auuhind Ministeriumi weike hõbe-medalje, 11. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, 111. auuhind Ministeriumi brongs-medalje. Kalli tõugude kaswatajad: Ministeriumi weike hõbe medalje. (Z. Kalli tõugude segawered oma keSktS. Sõnnid: I. auuhind Miuifleriumi weike hõbe-medalje,  11. auuhind Ministeriumi brongs-medalje, 111 auuhind  kiituS. Lehmad: I. auuhind Seltsi weike ll. auuhind Ministeriumi brongs-medalje, IH. auuhind kiituS. v. Maa-loomad ja nende segawered. KaSwandused: I. auuhind Seltsi weike hõbemedalje,  11. auuhind Ministeriumi brongS-medalje, M. auuhind kiitus. 11. Lihaloomad. a) Tõugloomad. Sõnnid: I. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, 11. auuhind Ministeriumi brongs-medalje, IH. auuhind kiituS. Lehmad: I. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, 11. auuhind Ministeriumi brongs-medalje, 111. auuhind kiitus. d) Tarwitusloomad. Tööhärjad: l. auuhind Ministeriumi brongS-medalje,  11. auuhind kiitus. Nuumhär j ad: I. auuhind Ministeriumi brongSmedalje,  11. auuhind kiituS. 111. Piimloomad weike-põllumeeSte käes. Sõnnid: I. auuhind herra von Liphardi kuldmedalje,  11. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, UI. auuhind  Seltsi brongs- medalje. Lehmad: I. auuhind Seltsi suur hõbe-medalje, 11. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje, M. auuhind Seltsi brongS-medalje. . KaSwandused: I. auuhind Seltsi weike hõbe-medalje,  11. auuhind Seltsi brongS-medalje, M. auuhind kiituS. Tähendus: Äinult kui sõnn selgest Angleri-tõust ja kaswataja ühe talukoha omanik wõi rentnik ja taluseisnsest  on, wõib tema herra von Liphard'i kuld-medaljet  saada. Selle kõige üle peab kiriku wSSrmündri herra poolt tunnistus olema. Stsseweetud Angleri-sõnnid I. auuhind herra von Siver s-Rannu hõbe-medalje. S i a d. Kuldid: I. auuhind Seltsi brongs-medalje, 11. auuhind  kiitus. „ Emised: I. auuhind Seltsi brongS-medalje. 11. auuhind  kiitus. 1.5,5 KaSwandused: I. auuhind Seltsi weike hõbemedalje.  11. auuhind Seltsi brongS-medalje, M. auuhind kiituS. Willalammad. Jäärad: I. aunhind Seltsi brongS-medalje, 11. auu- I. auuhind Seltsi brongS-medalje, 11. auuhind kiituS. Lihalammad. Jäärad: !. armhtM SMstbkongS-medalje, U. auuhind  kiitus. S. Kodutööd. Iga jäutufe kohta I. auu hind Seltsi brongS-medalje, 11. auuhind kiitus. TähenduS: Kui kaks ehk rohkem ühesuguseid aSju ühewääriliStekõ tunnistatakse, siis saamad Mk kohatised näitajad kohalise diplom, auuhinna üle wõtawad nemad aga liisku. A; Wõidukttndwine. I. Põstutöö-ametnikkudele, 3 auuhinda (hõbe-aSjad). 11. Weike-põllumeeStele, t auuhind ja rahapalka. IH Sulastele, rahapalka, 5 rubla, 3 rubla ja 1 rubla. Teadmised auuhindade m^stjatcle. Üleüldine jägu. Iga jäuSkonna auuhindade mõistjad waliwad omale oma ämetitallituse aeakS ühe k.rjatoimetaja, keS ümberkäigu  aeal kõik üksikud otsused kogub ja lühidelt üleS paneb, nende otsuste põhjusel peetawaS nõuukoguS kirjutab ja allakirjutatud protokolli Näituse-komitee juhataja kätte annab. Auuhindade-mõistjate ettepaneku peale saawad auuhiNNad  Näituse-komitee läbi wälja jägatud. Näitusele toodud asjade läbikatsumisele peawad üleSandmise-kirja  tunnistused põhjuseks pandud saama. —- Tunnistuse puudust tähendakfe pahemast. Näitusele toodud asjad, mille toomisel määr-aega peetud ei ole, saawad selle tähendusega läbi katsutud, et need auuhindade  jägamiseS tähele panemäta jääwad, sest et need auuhinda  saada ei wõi. Üksikute näitusele toodud loomade ja aSjade läbikatsumine  saab Leikufekuu 24. pääwal olema. Iseäraline jägu Loomad mis Tartu näitusel juba auuhinda saanud, wõiwad aga meel ühe kõrgema auuhinna saamiseks Võidelda.  Loomanäituse auuhinnad on peade- ja kaSwanduSte auuhinnad. Peade auuhinda kaSwanduSte auuhinna kõrwaS  wõiwad ainult need loomad saada, mis igapidi iseäranis  heaks peawad peetud saama. Selle jäuSkonna auuhindade-mõistjatele saab õiguS antud arutegijate peakoosolekus ette panna, et selgewereSte seisukarjade kaSwatajale, kelle kaSwandused näitusel on, ükS kaSwanduSte-auuhind wõib mõistetud saada, kui nemad ise ka näitusel ei ole. Näituse-komitee poolest on auuhindade-mõifijatekS palutud:  Hobuste kohta: Herrad v. SiverS Rannust, v. CaSsart Lööwilt, Professor v. Raupach, Baron Stackelberg  Qötlalt, Professor A. Semmer. Sarwloomade kohta: Herrad Gerber, Baron Girard de Soucanton Kundalt, v. Baggehnfudt Sakult, Zenker Karulalt, Zastrow. Sigade kohta: Herrad v. Gürgens Ullilalt, Zastrow,  v. Helmersen Wõidomalt, v. Samson KuriStalt. Lammaste kohta: Herrad KuSmanow, Zenker Karulast,  Zastrow. Kodutöö kohta: Praua Dr. Tammann, praua v. Samson KuriStalt, kirtku-praua Behfe, kiriku-praua Oehrn, herra v. Samson Rõugelt. Wõidu kündmise kohta: Herrad Gustav TenSmann,  KuSmanow, v. Stryk Riidajalt. Ülesandmise lehed saawad wälja antud ja kõiki teatust  antud Näituse-komiteest Präsident v. Grote Kaagjärwelt, A. v. SiverS Wana-KuuStelt, v. CoSsart Lööwilt, Ed. Beckmann, rentnik Post Jaamalt. Omalt maalt. Tallinnast. Pearaha kant am ise üle on RiikSrathi  poolest järgmine heaksarwamine antud: 1. Pearaha siSseajamine on 1. Näärikuu pääwast 1886 maha jätta: ») kõige endiste eramõisade ja apanashe (Keisrikoja) mõisade  talurahwa käest, niisamati kõige teiste käest, kelle kohta seadmised 19. Küünlakuu pääwast 1861 ja 26. Jaanikuu pääwast 1863 mõjuwad; d) iseäraliste seadmiõte  all seisma Baltimaa kubermangude talurahwa käest, peale nende keS kroonu maade peal asmvad; c) Weike- Wene KaSsakate ja teiste asujate käest, keS iseäralist ehk üleüldiseid maksust maksawad, peale nende, keS obrokmaksu maksawad. 2. Näärikuu 1. pääwast 1887 on pearaha kõige maksukohaliSte kohta jäädawalt kõikiS riikis maha jätta, peale Siberimaa. 3. Sellestsamast 1. Näärikuu pääwast  1887 on, selle peale mõteldes, et sel pääwal riigimetsade  talurahwa obrokimaksu termin lõpeb, selle maksu muutmine seesuguste põhjuste peal ette wõtta, et täieline lahtiostmine 44 aasta käigul wsib korda saadetud saada. Raha-Ministri hooleks on jäätud, wiiwimata ettewalmiõtamist  algata: s) riigimõisade talurahwa obrokimaksu muutmiseks, sel wiifil, et kõik see summa, mis lahtiostmise-rahaga  peab tasutud saama, mitte 45 protsenti roh- kem ei ole, kui täiused üleüldised maksud, ja et Me maksu ärajägamine Võimalikult sigeSte ja maaosade kohaliselt tehtud saab ja b) nende muutmiSte kohta, mis hingemaksude  ja paSfi-seaduSteS ette wötta tulewad. Kõik ileed aSjad peawad nenda ette walmiStatud saama, et need 1. Näärikuu pääwal 1887 elule aStuda wõiwad. KeiSri Majestäti poolest on see Riiksrathi heaksarwamine Lehekuu  28. pääwal Kõigekõrgemalt kinnitatud ja täita kästud. Iseäranis meie kodumaa talurahwa kohta tähendab see seaduS seda: Näärikuu 1. pääwal 1888 jääb erawaldade talurahwa pearaha täitsa maha; kroonuwaldade talurahwas  maksab weel ühe aaSta pearaha edasi. Näärikuu l. pääwal 1887 kaub ka kroonuwaldade pearaha ära, selle asemel saab aga kroonuwaldade talukohtade rent oma jägu kõrgendatud. Lahtise rahwale olgu weel tähenduseks: pearahaga  üheS ei sa mitte walla-ehk koguduse-maksud maha jäätud, mida tänine küll pearahaga ühte arwatud ja ühes flSfe aetud on, waid need peawad edasi maksetud saama, sest nendega saamad koguduste awalikud tarwitused täidetud.  Kuida uuS paSsi-seaduS olema saab, see on weel teadmata, ikka on nõndanimetatud lahtisel rahwal ka pasfiraha  poolest kergitust loota. Liiwimaa Kubermangu-walitsuse poolest saab järgmine  Kõigekõrgem käsk kuulutatud : »Herra ja Keiser on Koolide-Ministri kõigealandlikuma ettepanemise peale, Kõigekõrgemat  käskufi 27, Küünlakuu pääwast t 864 kuStutates, 28. Küünlakuu pääwal 1885 Kõigekõrgemalt käskinud, et Wenekeele õpetamine kõikeiS Tartu koolilõuna koolides, kõige Wene riigi alamatele, niiheaste meesterahwa kui ka naeSterahwa sugust, sunnitud peab olema ja et kõik, keS awaliku õpetamise ehk koduöpetamise  õigust saada tahawad, ka wõeramaa meesterahwad  ja naesterahwad, ennast üleüldise seaduse põhjusel Wene keeleS peawad läbi katsuda laskma, kuS juures naeSterahwa  sugust kodu- ja elementar-õpetajate kohta ükS aasta aega antud on." Tallinna näitus on sellu kuu 22. pääwal, lõune aeal kell 12, algatud. Ligemat sõnumit selle üle peame järgmiseks numreks jätma, sest leht peab juba Zensuri alla saadetud saama, enne kui näitus möödas on. Kuida juba wiimafes numres kirjutasime, on Eestimaa  Kubernör, Wiirst Shahhowskoi, käsku annud, et kõik Eestimaa Linnapead Kubernörile ja kroonu kohtutele ainult Wenekeeli kirjutama, ja et ka Linnasaadikute-kogude protokollid nende ülematele Wene keeles peawad ette pandud  saama. Sõeawäe-walitsufe poolest pidiwad kasarmid Karjawärawal  ja Laial-uulitsal äramüümiseks linnale antud ja linna poolt lunastud raha eest ükS uuS kasarm ehitatud saama. Et aga sel korral Tallinnas majade järel wäga wähe küsimist on, fiis et ole keegi nende kasarmide eest nii palju pakkunud, kui arwates uue kasarmt ehitamiseks kulub, et need kasarmid ka ilma kalli paraadamiseta enam sündsad ei ole, et üleüldse kasarmid linna sees soowitawad ei ole, ja et linn weel hiljuti ühe kasarmi ehitamise eest 50,000 rubla wälja andis, nüüd aga enam suuremat kulu kanda ei suuda, siis sai nöuuks wõetud Kubernöri poolt paluda, et muist sõeawäge edaspidi Eeõtimaa maa-linnadeSse  saadetud saaks. Mõned Toompea majaperemehed oliwad Toompeal kanalid kaemata lasta palunud. Et see töö eesarwn järel 3751 rubla 38 kopikat maksma tuleks ja ainult kohalistele  majaperemeestele kasu tooks, sellepärast ei wõinud see palwe mitte waSta wõetud saada. Kuida lugejad küll weel mäletawad, sai wiimase Talwekuu 27. pääwa öösel Landrath von zur MühlenN majas Onega rügementi soldati, Zakowlew'i, poolpõlend  surnukeha woodiS leitud kuna põrand ja majariistad  kiwi-õliga kastetud ja põlema pistetud oliwad. Õnneks sai tuli pea leitud ja kustutatud, enne kui laiali minna jõudis. Selle kuu 18. ja 19. pääwal sai see afi nüüd aeglise Sõeakohtu poolest läbi katsutud ja sai leitud, et soldatid Dmitrijew, Iwanow ja Kulikow teda wiha pärast ära tapnud on, kuna rügementi Oberst, kelle usalduse-meeS lakowlew oli ja keS seal majaõ elaS, PeterburgiS  Georgi-püha pidas. Mõrtsukad on Jakowlewi suu enne kinni toppinud ja teda siis niikaua läkastanud, kuni õnetu uimaStusesfe langeS, mida nemad surmaks pidafiwad. SelleS uimastuses on nemad teda woodisse pannud, kiwi-öli peale kallanud ja põlema pistnud, lootes, et maja maha põleks ja tuhk ja puru nende koledat tegu kinni kataks. Kurjategijad on kõigeist õigustest lahti, sõeawäe  teenistusest wälja ja t 5 aaStaks wangitõõle mägedes mõistetud. Kohtu-otsust kuuldes on Kulikow'ile pisärad filmi tulnud, teised on täitsa tuimad olnud. —> Selle kuu 18. pääwal sai Olewesti kirikus ükS luudi-perekond, ema täie-ialme poeg ja kaks weiket tütart, Ewang.-Luth. usutunnistuse peale riõtitud. Petri Realkoolist saiwad selle kuu 17. pääwal esimesed täie õppimisega kaõwandikud wälja laStud ja tegiwad  eksami Polytechnika tarwiS: Karl Birk, Mihhael Wit l i ch, ÕSkar K o ch, Konstantin von Renne n-