Tallinna Sõber « 38. KnueS aastakäik. Tallinnas, A. Mihkli-k»» pääwal IM. Kleöldbt sellitht Etstirahwaie «aal ja liaaades. Tuleb ükskord nädalis wälja. Maksab kai »»»» Li»dfor«'i piriate träktmaja»: S rubla, 40 kop. pool-aasta» 1 rubla 40 k»p Koju ehk poltiga saadetud: aa«ta« .. °> I rubla po»l-aa«ta« 1 rubla 70 kop. Huululuseb m«>s«««P !>» rea ehk selle aseme pealt 5 «»». «eMmlfeb w»«ta?s« »««t«, Mbs»r»'tpkrt»t« trükime»!»». ?ekerb«rst«, K. Fe«l««bt, Os-uvpor»» li 54. —Tartus: W. Just. - Makweres: <L. Wattky. ?«ide»: A. Seid«loer«. Kapsalus: K. Koltterg. Mulas: A. Mttuer'i poodi». Mljaudis: K. Z. Harsw': raamatupood. K«ures«ares: T? Lauge.— Maal: kuida iseäranis kuulutakse. WaStaja redaktor: W. F. Eichhorn. Elab Baltiskis, kirjad kälwad Baltiski (Baltischport La-ilSeriS.lloxri,.) Register: EeSti Postimehe ..Natuke wastuseks", Omalt maalt. Tallinnast: Ministeriumi ringkiri. Rahukoh- ! tud. „Die Heimath". K. E, Koch -s. Põllusõnumid ; ilmad. Õnnetused. Tähendused mõne j teise lehe kohta. Baltiskist: Õnnetus. Rakwere kihelkonnast: Kaarli mõisaherra sündimise-pääw- Märjamaa kihelkonnast: Nurja läinud kmi tegu. Tartust. Synod. Pctri kirik. Dr. Weske, j Eestikeele keeldus, Warastatud ja ~laenatud ' lapsed. Tulekahju, Naljanäituse amipalgad. Pärnu maa. konnast: Jäle toorus. Wiljandi maakonnast : Tulekahjud ja pahandused. Põltsamaa poolt: Kiri. Riiast Mõnda, Peterburgist: Keisri reisnst, Khiina tülist. Wõeralt maalt: Saksamaalt. Austria-Unarumaalt. Itaaliast, Egyptusest, Kirja wastused. Kiriku teadused. Eesti Postimehe "Natuke wastuseks". Kuida lugejad weel mäletawad oli .Eesti Postimees" oma X- 27 sees üht juhtkirja .EeSti sugu mõisa-omanikud" toonud, miS meie arwates mitmelt poolelt nii wäga tegema elu tarwituste wasta ja ülepea eksitaw oli, et meie omaks kohuseks pidasime, neid eksitusi oma 32 sees õiendada. .Eesti PoStimees" kinnitas pea pärast seda, et tema juhtkiri meie poolt .pahem pidi ja pää pääle" pööratud olla ja lubaS selle peale .asjalikult" wastata. Seda on fee leht nüüd oma 37 sees, juhtkirjas .Natuke wastuseks"  teha katsunud, meie et suuda selles aga midagi leida, mis kuidagi .asjalik" oleks. Meil ei ole muidugi ruumi tähendatud juhtkirja ja meie kohalist arutusi siin uueSte üleS panna sellepärast nimetame ainult mõlemi kirja juhtmõtte sisu. .Esti PoStimees" oli armunud: 1) Kui ühte puhku Eesti mehi mõisa omanikkudeks saada, siis kaswada selle läbi aega mööda EefllaSte üleüldne  warandus. 2) Kui Eestlane mõisa oõta, fiis oodata tema wallas elaw rahwas enamiste ikka elu-kergitust. aga iseäranis rentide ja ostuhindade odawust, .sest et mõisa uuS omanik  ju nende oma sugust on". 3) Seda et juhtuda aga pea iialgi, waid mõni kord juhtuda sedagi, et uus omanik rentisid ja ostuhindasid weel enam tõstab, kui endise mõisniku all oli. Seal tulla fiiS .tihti" ette, et peremehed ja üleüldse maawõtjad .nurisewad."  . 4) See tulla sellest, et uuel omanikul suur wõlg tasuda olla, mida .ehk mõnikord" endisel mõisnikul mitte ei olnud. 5j UuS omanik .pidada" püüdma sest mõlast lahti saada ja tõSta sellepärast .mõni kord" rentisid ja ostuhindafid  ehk .pidada" seda tegema, sest et ta muidu oma kohuseid täita ei suuda. .EeSti Postimehe" aru järel ei olla seal nüüd muud nõuu anda, kui mõlemad pidada üksteist mõistma ja leplikul  teel seletama, kuida lugu tõeSte on, nimelt .pidada" : 0) Uus omanik katsuma nii mähe renti ja ostuhinda wõtta, kui seda tema .wäljatulek" iganes lubab. 7) Wallainimesed ja maawõtjad .pidada" omalt poolelt  püüdma uue omaniku .raskust" ära mõista, ja kui nad selle .õiglast püüdmist" näewad, fiiS .pidada" ka .nurin" pea lõppema. .Eesti Postimees" arwab fiis meel, et .sõbralik ja lahke ümberkäimine" uue omaniku ja wallarahwa wahel wiStiste elu .rohkel mõõdul kergitada" saama, lisab aga alamal jälle juure, et ühel ainsal mõisa-omanikul .muidugi" wõimalik ei olla, .igaühe oma wallatnimesega läbi käia", et aga lahkus ja sõbralik ümberkäimine .kokkujuhkumisel" ka juba kaunis ast olla. Meie ei suutnud seda kirja lugedes, sellest muud leida, kui üht õige mõistmata nõuu-andmist, suure tuhinaga mõisasi  ostma, ja tagajärel neid .raskusi" mis kergemeelisest ostmisest  tulewad, .walla-inimeSte" ja .maawõtjate" peale weeretama,  sedamööda, kuida kergemeelise ostja määramata .wäljatulek" seda pärib, kuna meie arwates mitte mõisaomanikkude  .wäljatulek" rentide ja ostuhindade mõedupulgakS  ei wöi pandud saada, waid rentjate ja ostjate sissetulek. Meie olime nimelt tähendanud: t) Et EeStimaal ja Liiwimaal kokku umbes 300 mõisat EeSti wallarahwaga olla wõiwad, millest .ühte puhku" ostmiseks kaugelt küll ei ole, kui tänised omanikud neid ka tõeSte müia tahakfiwad, ja et need koguni mitte .Eestlaste üleüldist warandust" ei kaSwata, keõ sedawiifi mõisasi ostawad, et nemad pärast .raskuste" sisse langemad  ja koguni neid .raskusi" oma wallarahwa peale weeretawad. 2) Et wallarahwas kusagil sellest .elu-kergitust" ei oota, kui .Eestlane" mõisa ostab, ja et mõtlikud ja õiglased  mehed ülepea kusagilt poolelt muud ei päri ega muud ei oota, kui mõistlikku ja õiglast nreel t. 3) Et see ülepea mitte õige, mitte mõistlik ja nimelt kristlik ei ole, kui rahwast juhatakse, ainult oma sugurahwaga  leppima, sest Uue Testamenti õpetuse järel ei ole koguni mitte enam wõeraid, waid kõik on meie ligemised,  iseäranis aga need, kes meiega ühest usutunnistusest  on. Üleüldse leidsime meie, et see juhtkiri üleliiga Eesti sugust mõisaherrade poolt seisab, mis niisama wähe õigusega kokku mahub, kui rahwa üleüldise kasuga ja mõistliku rahwusltku meelega, sest mitte need paar sada .Eesti sugu mõisaomanikku", kes meile ehk aega mööda sigida wõiwad, ei ole Eesti rahwuse känd ja tugi, waid seda on ikka kõige rohkem üks kindel jõukaS ja nõukas  taluperemeeste seisus. Kõige nende arutuste peale ei ole nüüd .Eesti Postimees"  omas waStuses mitte üht .asjalikku" sõna ütelda teadnud. Kui see leht üht tükki meie kirjast korraldanud on, siis kirjutab tema: .Nii kaugele oleme .T. Sõbra" sõnad ette pannud. .Nemad on täis eksitust ja eksitawat wöõriti-arwamist. .KuS pool oli meie juhtkirjas üteldud, et määramata .wäljatulek» järele mõisaomanikud peawad rentisid ja .ostuhindasid wõtma?!" Selge sõnaga ei ole küll .Eesti Postimees seda mitte ütelnud, aga tema on ütelnud, et uus omanik oma .kohuste täitmiseks" reutifi ja ostuhindest kõrgemaks tõstma .peab", ja et wallarahwas tema .raskusi" .ära mõistma" peab. Mis see siis muud tähendab, kui ühelt poolelt seda: .Wõta aga renti ja ostuhinda nii palju kui sinu .wäljatulek  pärib" ja teiselt poolelt seda: .Mõista uue omaniku .raskust" ära ja—anna raha, nii palju kui tema .wäljatulek  tarwitab". Eks ole nii, wöi kas oskab .Eesti Postimehe" toimetus sellele .mõni kord" midagi teist tähendust anda? Ja mis on fiis .wäljatulek"? Kus ou selle piired? ÜkS tuleb wähega .wälja", teine tarwitab  palju. Kui .sissetulekut" teiste kulu peale seesuguse kohaliseks teha tahetakse, siis on kõik see asi .uue omaniku" ihalduse hooleks antud ja seda nimetame  meie .määramata". Kas . Eesti Postimehe" toimetus selle kohta teist sõna leiab, seda jätame tema suurema kõne-ofawuse hooleks. Siis kirjutab .EeSti PostimeeS": .See on ju iseenesest mõista, et EeSti sugu mees, .enne kui ta mõisa ostab, järele peab mõtlema, kas ta .ka omaga wälja tuleb wõi kaS ta odawamaid wõi kalli.maid  rentisid wõi ostuhindasid peab wõtma". Seda arwame meie ka, Aga kust fiiS .EeSti Postimees"  tagajärel neid .raskusi" tulema arwab, mida wallarahwas  .ära mõistma", s. o. kandma peab? Mis tarwis on siis kõik se juhtkiri ülepea kirjutatud? Kannawad  ühegi walla talukohad lahkest kõrgemat renti ja kõrgemat  ostuhinda wälja, kui endine mõisnik wõttiS, on .uus omanik" nimelt weel ehk talukohtafl oma jõuga ja nõuga kuidagi paremale joonele saatnud, siis wõib tema jo õigusega kõrgemat hinda pärida, olgu tema Eestlane, Sakslane, Wenelane ehk keegi teine. Ja seda kõrgemat hinda ei wõi siis ka wallarahwas õigusega keelata ega wõi õigusega .nuriseda", sest igaüks wõib oma wäljaantnd  raha eest ka omale kasu ja oma töö eest ka omale palka pärida ja wõtta. Siin peawad aga mõistlik, asjalik arutegemine, peab õiglane meel wahet tegema, mitte rahwuslik  meel. Neil ei ole räägitawa asja juures ühtigi ütelda, mis .mõistlik" oleks, sest ses. asi" millest siin räägitakse, see ei ole mitte rahwuslik waid on majapidamislik. See .asi" mida siin arutakse  ja hinnastakse, fee on mõisade ja talukohtade maa ja pind, oma korralise sissekandmisega mitte wäljarentijate  ja rentijate müijate ja ostjate suguweri oma kujuliku  armastamisega ja wihkamisega. Sedawiifi läheb see .Natuke wastuseks" edafi, ilma et meil aega ja ruumi oleks neid eksitusi ja käänutufi korraldada ja arutada, mis seal weel ette tulewad. Ühe asja peale peame meie aga weel täie rõhuga tähendama: Meie kodumaal ei ela jo mitte ükS ühine rahwasugu, waid siin on aealouliku käigul ja seaduse kaitsusel mitme rahwasugu liiked aset leidnud ja on juurdunud, ja kõigil neil on see maa ühetasa kallis kodumaa. Sellest ei ole ka keegi kahju saanud, waid just selle läbi on nimelt meie Eesti sugust maarahwas Jumala abiga nii kaugele oma naabrite ette jõudnud. Waadake ometigi oma ümber ja pange aegade tahta tähele. Kas et ole need tüli ja waenu ka Eesti rahwa enese keskis sigitanud ja meie ühist edendust ja haridust mitmet wiifi takistanud?  Kõik see ei saa mitte enne wähenema ja kaduma, kui wast fiis kui meie kõik ära mõistame et meie kodumaa pinnal koguni mitte .wõeraid" ei ole, waid et kõik need üksteisega leppima ja ennast üksteisega sõbrustama  peawad, kes meie kodumaa pinna sisse juurdusiwad.  KeS Eesti rahwa ühendust ja Eesti rahwuse kinnitust  ja jäädawat iga soowiwad need mõtelgu selle peale, et selleks üleüldist ühendust kulub ja et fee ühendus ainult meie ühise usutunnistuse pinnal sigida wõib, keda Jumal Lunastaja were nimel ühendas. Omalt maalt. Tallinnast. Seespidiste asjade Ministeriumi asjalallitaja,  Gehmnerath Durnowo poolest on nende pääwade sees üks ringkiri nende taluperemeeste kirikumaksude üle, keS Wene-Greeka usku läinud, wälja antud. Peamõte selles ringkirjas on see, et Wene-Greeka õigeusu tunnistajatel  Ewang.-Luth. usutunnistuse kirikute ja kirikuõpetajate  ülespidamiseks midagi maksa ei ole. Teine ast on aga nende maksudega, mis mõisade, maakohtade ja talukohtade peal seisawad, mille eest tänine mõis omalt poolelt kõige mõisamaa kohtade kohta, ja wallawalitfus omalt poolelt kõige talukohtade kohta waStastwad. Wenekeeli Moskwa Zeitungi" sõnumite järel on Kohtute Ministeriumi poolest tulemaks aastaks tormilist raha palutud, et uuendatud kohtud Siberis ja Rahukohtud Baltimaa kubermangudes wõikfiwad asutatud saada. vßishki Westniku" sõnumite järel saada ,Die Heimath" pea jälle ilmuma, aga mitte enam Tallinnas maid Riigas. Selle lehe wäljaandja, Harry Jannsen, olla ise Riigas käinud ja nende ringkondades omale abi otsinud,  kus tema tuttawat joont armastakse. Mitmed olla ka õige rohkest annud, nimelt Lätlased Kalning ja Grosöwald  1000 ja 1500 rubla, Daantmaa Konsul Bornholdt koguni 2500 rubla, wiimane wist sellepärast et tema asjatallitaja on. ,Die Heimath" saada siis pea jälle uueste ja nüüd jälle igal pääwal ilmuma, ja