ja kõrgemad tammid jõgede kallastele, et ka kõrgem wefi üle kallaste jooksta ei wõiks, ja ehitati tugewam wefiwäraw,  aga need tööd uäiwad suurema hooletusega ehitatud  ja nende iile wähema hoolega walwatird olema, kui üks seesugune asi sakib. Saksamaa lehtedes seisawad pilkad kirjad sellest röömupidust, millega Põhja-Läänemere kanali esimese wesiwärawa põhjuskiwi pandud ja efimene labida!äis mulda settest suurest kaewanduseft tõstetud sai, mis Saksamaa kaht söea-sadamat, WilhelmShawen Põhjamere ääres ja Kiel Lääne- ehk Baltimere ääres, ühendama piab. Et kanali-tollid, mida läbisõitjad kaubalaewnd  maksma saamad, kulude intressid ära tasuwad, seda ei loodeta küll mitte, aga Saksamaa wägewust mere peal arwatakse selle kanali läbi rohkest kaswama. Seda kanalit mööda wõiwad sõealaewad ühest merest teise sõita ja ennast seal ühendada, kus just suuremat wäge tarwis läheb, ilma et neil tarwis oleks Daanimaa ja Rootfimaa wahelt läbi sõita, mis sõitu wiiwitab ja kus laewad ühelt poolelt ehk teiselt poolelt, ehk koguni mõlemilt poolelt, wõiwad  takistatud saada. Keiser Wilhelm on omal walitsuseaeal  nüüd neljal korda Kielis olnud ja rahwa rõõm olnud otsata. Teiste kõrgete wõeraste keskiS oli ka Rootst Kronprinz seal ja Keiser Wilhelm ou oma rinnast Must. kotka- tähe wõtnud ja temale annud, mis tähendab, et sel korral sõbrus Saksamaa ja Rootfimaa wahel õige soe on. —. Omast reifust oli Keiser Wilhelm natuke haiglane  tagasi tulnud, on aga paranenud; selle kuu 6. pääwal  saada tema Ems'i ja pärast Gasteini reisima. Kronprinz  i kaelahaigusest tulewad ikka weel segased sõnumid. Mõuelt poolelt kinnitatakse, et haigus kardetaw, Saksamaa lehed kirjutawad aga, et Dr. Mackenzte tunnistust mööda ühtigi karta ei olla, ja tema on iseäranis kaelahaiguste arst. Wäljaleikamist ei olla waja, aga paranemine wõtta ikka natuke aega. Ka Würst Bismark on mõned pääwad woodis olnud, ei ole sellepärast Kieli minna wöinud  ja on ka oma reisu FriedrichsruheSse hiljemaks aeaks jätnud. Wene paberraha hind oli Kindral Poulanger' taganemise mõnul künni ligi 187 marka peale tõusnud, on aga pärast jälle paar marka alanenud. Saksamaa lehtede sõnumite järel olla sõbrus Saksamaa ja Wenemaa wahel pärast Prantsusmaa Ministrite wahetust  palju soenenud ja juba hakata jälle arutama, et ehk kolm Keisrit lähemal aeal kusagil kokku tulewad. Prantsusmaa  poolt püütakse muidugi tüli Wenemaa ja Saksamaa  wahel wõimalikult sigitada ja kaSwatada, ja selleks on nüüd Kindral Leflo. kes mõne aasta eest Prantsusmaa  Saadik Peterburgis oli, aealehtes ilmutusi algannd,  millest selgima piab, et Saksamaal aastal 1875 nõuu olnud, uueSte Prantsusmaa wasta sõda algata, aga Wenemaa  tahtmist mööda seda nõuu maha jätnud olla. Saksamaa  poolt tunnistatakse seda täitsa tühjaks jutuks. Belgiast ei ole wiimasel nädalil palju sõnumid tulnud ja sellest on arwata, et töörahwa-mässamine weel nii suureks kaswannd ei ole, kuida Belgia ja Prantsusmaa Sozialistlased  sa Anarchtstlased seda soowiwad. Zkka selgemaks on aga läinud, et sel mässamisel omad sala-põhjused on, millel tööga ega töörühmaga ühtigi tegemist ei ole. Prantsusmaa  Anarchtstlased ja .kättetasujad" soowiwad BelgtaS kuninglikku walitsnst häwitada ja seda maad Respublikaks. s. o. rahwa- ehk wabariigiks muuta, mis rohkem ehk wähem Prantslaste wvimnse all seisaks ja kust nemad fltS ka läbi minna wõiksiwad, kui kord oma . kättetasumise sõda Saksamaa wasta algawad. Sellepärast käiwad ka jutud, et ehk wahest need nõndanimetatud .tööliste"-tülid ja tõrknmised Belgias wiimaks Saksamaa abiga wõiwad lämmatatud saada, kui Belgia walitsuse! enesel selleks jõudu ei ole. Selleks oleks Saskamaal peale üleüldise poolitika ka weel sellepärast asja, et need tülid muidu kergest neisse Saksamaa  maakondadesse ulatada wõiksiwad, mis teine pool Rheini jõge on. Prantslaste sala-tallitajad ärritawad Belgialafi omalt poolelt selle wasta ja kiunitawad, et Würst Bismark Belgiat ära neelata, s. o. Saksamaa külge kiskuda tahta. Prantsusmaal on uus Ministerium esiteks ometigi kindlamat  jalapatka leidnud, kui arwati, kuida ka käratsejad käratsesiwad ja ähwardasiwad. Aastastest on, ilma sõeawäe tarwituste külge puudutamata, juba 60 millioni marka maha kustutatud ja ka Kindral Ferron uus Söea-Minister. lubab kulust wõimalikult wähendada. Ülepea lubab uus Ministerium oma aasta-rehnungi nenda korraldada, et uusi maksust ega uusi laenust tarwis ei lähe. UuS Sõea-Miuister on Kindral Boulanger'le üht kommandot  pakkunud, aga seda ei ole tema wasta wõtnud, waid on puhkamiseks mõned kuud wahe-aega pärinud, kus reisima  minna tahab. On a kalli Schnäbele üle on Prantslased wäga pahased ; et tema ka Bonapartiftlaste sala- tallitaja oli, see olla nüüd täieste selge. Kaupa, miS Egyptuse pärast Inglismaa ja Sultani wahel tehti, ei taha Prantsusmaa walitsuS omalt poolelt mitte wasta wõtta. Kergest wõida ka juhtuda, et Sultan ennast weel wiimasel tunnil sellest kaubast lahti lööb. KonstantinopeliS  olla wälja tulnud, et Suur-Wesstr selle kauba eest Inglaste käest 600,000 nael stärlingt ja teised kõrged Türgi ametnikud ka oma jägu saanud. Neile, kes Opsra LOUÜYUS maja ärapõlemise juures omad toitjad kautanud ehk teisiti kahju saanud, on 600,000 künni 700,000 franki korjatud. Präfident Grevy on omalt poolelt 10,000 franki annud, aga hiljemini kui mõned teised, ja seda pannakse temale wäga pahaks. Tigedat volitikat segatakse sea! ka õnnetuste ja heategude sisse. Inglismaal on wana Gladstone jälle reisimas ja piab kõnest praeguse walitsuse waSta. Mitmes paikas walmiStab nendanimetatud .wabalaste" erakond temale määratumaid auurougist ja teist pidust, aga tema sõbrus Parnelliga teeb teda tasasemate ringkondade silma ees Halwaks, sest Parnell  langeb ikka rohkem awaliku põlastuse alla. .Times" awaldab lehekülgede kaupa rehnungifi ja kwittungist neist korjandustest, mis Dublini Föniks-parki kurjategijate, Lord Cavendish ja Bourke mõrtsukate, ja teiste mõrtsukate heaks Amerikas peetud on, niisamati ka Zimnaa Maa-liiga juhatajate,  O'Dounevan Rossa ja teiste heaks, ja tunnistust,  et Parnell Amerikast tülikihutamiseks ikka raha wasta wõtnud, kui tema ka teadis, kelle poolt ja kelle heaks need korjandused peetud oliwad, ja milles Parnell ise tunnistanud,  et tema seesugust korjandusi ikka rõõmuga wasta wõtab. Ka Parnelli zeitung on sellest kapitalist asutatud, miS AmerikaS Inglismaa linnade lõhkumiseks korjatud oli. Just nüüd saada jälle suure agarusega raha korjatud, et Kuninga-Praua jubiläumiks üks suur dynamiti tegu wõiks korda saadetud saada. lirimaa Maa-liiga nõuukogu  poolest on üks ringkiri ,kõige ZirilaStele" saadetud, mis neid kutsub seda .tööd" weel sel aastal tegema. Et lirimaa Maa-liigalased seda maad Inglismaast lahti kiskuda  tahawad, fee pahandab kõiik Inglast, et nemad selleks dynamiti ja fala-mörtsukate riistu tarwitawad, see pahandab kõiki õiglast inimest, et nemad wägiwaldsed kõige tasasemate Zirilaste wasta on, see pahandab jnende eneste suguwendafi. Sedawiisi ei wõi ka nende püüdmistest muud wälja tulla, kui üleüldist kehwust, õnnetust ja ahastust lirimaal ja igal poolel, kuhu nende roojased käed julata wad. Et ehk Sultaniga tehtud kaup Egyptuse asjus Europa kinnitamist ei leia, selle üle ei ole Inglased wäga kurwad. Ei saa see kaup kinnitatud, sits jääwad nemad ilma selle kaubata senna. Egyptusest kirjutatakse selle asja kohta: .India riigi pärast on EgyptuS Inglastele nii tähtjas,  et nemad sealt iialgi ei tagane, kõige wähemast mitte priitahtltkult. Kas nemad Wenemaa edasitungimise läbi Kesk-Afias, ehk Europa riikide sündmusel, sealt wiimaks taganema piawad, seda on ära oodata. Ikka aga wöiwad Inglased selle peale uhked olla, et nemad siin kõige rahwaste  wiha ja talurahwa needmist teeninud, ja Egyptust kaua aea peale õnnetumaks teinud on." Jtaliast kinnitatakse  ikka uueste, et Ztalia walitsuse ja Paapsti wahel kauplemine lepituse pärast on, kuida seda ka mõnelt poolelt  salgatakse ja takistada püütakse. Nüüd on Paapsti raamatukogu tallitaja, paater Luigt Tosti üht kirja, .Lepitus", wälja annud, kuida arwatakse, Paapsti teades ja tahtes, milles seletatakse, et see küsimine, kas Paapst ühes ka ilmalik Würst ja walitfeja olema piab, kõrwalme asi olla, mille arutamist teiseks korraks jätta wõiks, kui aga kiriklik lepitus efiteks korda saadetud saaks. Pea saab Paapsti 10-aastane ameti jubiläum peetud ja kui tema sel pääwal jälle Petri-kirikusse tuleks, wanal wiisil ise Znmala-teenistust pidama, .fiiS" ütleb pater Luigi Tosti: .Siis saaks Leo XIII. kolmkümmend millioni Ztatialaste tugewate Slade peal nii kõrgele tõstetud, et tema sealt maha waadates alamat tüli ja riidu enam ei seletaks. Paapst Leo XIII. on tark ja õiglane, tema tunneb ära, et tema kui ühe khriftliku kiriku efimese ametniku ja juhataja efimene kohus on, rahu ja lepitust kosutada ja sellega seda mässamise-waimu lämmatada, mis meie päiwil igal poolel oma pead waimuliku ja ilmaliku walitsuse  waSta üles tõstab. See ei wõi aga muidugi iialgi korda minna, nii kaua need walitfused oma keskiS tülis on. Balkani poolsaarelt tulewad sõnumid, et Wene Türgi walitsuste wahel kauplemised Bulgaria asjade korraldamiseks  olla. Põhjusmõte olla see, et nüüdsed Bulgaria  walitsejad kõrwale saadetud ja nende asemele esiteks ükS Prinz walitseja ametisse pandud saaks, kuuni tuhinad jahtuwad ja uus Würst rahuliselt wõib walitud saada. Wenemaa ja Türgi riigi külge puuduwad Bulgaria asjad kõige rohkemini, ja see oleks stis ka kõige loomulikum, kui need walitfused seda asja oma keskiS korraldaksiwad. See ei oleks aga mitte täteste Berlini kongressi otsuse kohaline  ja sellepärast saaks wist Austria-Ungrumaa ja Inglismaa  poolt selle wasta pandud. Ka Bulgarlased ise ei soowi küll mitte, et teised ilma nendeta neile midagi määrawad.  aga selle järel küll wist mitte suuremalt ei pärita. Serbia Kuningas on Krimmi reisinud. Arwatakse, et kui Kuningas ja Kuninga-Proua jälle tagasi tulewad, siiS ka Ministrite-küstmine uueste lahti läheb, Garashanin ja tema seltfilased ehk ametist lahkuwad ja sellega Austria wöimus SerbiaS kõrgendatud saab. Omalt maalt. Eestimaa Kubernör Würst Schachowskoi, Liiwimaa Kubernör Kindral-Major Sino w j e w ja Tartu koolikonna Kurator Geheimrath Kapusttu on PeterburgiS, ja on ka Keisri Majestäti jutule kutsutud. Ka Eestimaa, Liiwimaa ja Kuurama Ritterja  Maakonna eestseisjad oliwad Peterburgis. Liiwimaa Landmarschall on tagasi tulnud, sest selle kuu 1. pääwal algas Liiwimaa Maapääw. Eestimaa poolt on Wanamöisa  herra, Kreisfaadik Otto Varon Budberg Liiwimaa Maapääwale saadetud. Kohalises paikas saada lähemal aeal küsimist arutatud, kas lapsed alla 16 aastat trahterites ja joomamajades  tohiwad teenistusesse wSetud saada, sest et sellest nende terwisele ja elukombetele kahju kardetakse. Tallinna priitahtlikn Tuletõrjuja  te - se l ts i Waastane jubiläum saab selle aaSta Leikusekuul peetud, kui selleks kohalisest paigast luba antakse.  Mitmelt poolelt tähendakse juba selle peale, kui suurt osawõtmist see asutus, esimene seesugune Wene riikis, igalt poolelt teenib. Ka Tallinna Linnasaadikute-kogus on juba selle peale mõteldud ja tahetakse  kulude kandmise juures abiks olla. .Jumala auuks ja ligem ise heaks" 25 aastat ilma palgata  teenida, raha kulutada, aega wiita, öö ja pääwa aeal igatahes walmiS olla, sagedast ka oma terwist ehk koguni oma elu leekawa tule wasta wälja panna, see on tõeste ükS auus püüdmine ja oodata on, et kõik rahwas näitama saab, kuida igaüks sellest lugu pidada oskab. Saksakeeli .Riia Zntungi" sõnumite järel olla Seespidiste  asjade Ministri poolest seatud, et Ewange - liumi-Lutheruse usutunnistuse Sy - nodid edaspidi oma pääwakorda kohalistele Kubernõridele kinnitamiseks piawad ette panema.  ,Mälgus"  toob Harjumaalt järgmist sõnumit: . Greeka õigeusu  koguduse liige, Illkuune laps, kes Zuuru kihelkonnas, Kuimetsa wallaS, 23. Aprillil ära surnud ja keda kohaliku õpetaja poolt ei ole lubatud senna furnuaida maha matta, nagu sellest Walguse 19. numbris räägitud, on ometigi 3. Mai! Zuuru kihelkonna surnuaida saanud mahamaetud: mitte aga kohaliku kiriku walitsuse priitahtlikn järelandmise, waid kubermangu Walitsuse seadusliku nõudmise peale. Esiteks nõudnud kubermangu Walitsus Eestimaa Superintendenti  läbi Zuuru õpetajalt, et surnud lapse wanematele saaks lubatud, oma last senna surnuaida maha matta, mis peale aga ühtigi luba ei saadud. Kui see sõnum 2. Mai! õhtu kuberneri herra ette jõudnud, arwanud ta tarwilikuks, oma poolt iseäraliku toimetuste ametnikku ühe shandarmiga läbi ööd Zuuru kiriku juure saata, pastori herrale riigiseadust ja inimlikku kohut meeletuletama. Sell teel saadud stis õigeusu koguduse surnud liikmele wiimast puhke paika tema wanemate maal, ja paraku, oli õpetaja see paiga niisuguse paastk maasse näi tanud, kuhu küll püssirohu ehk dtnamiti abil, aga mitte sureliku inimeste kätega tuura ja labida abil, wõimalik on surnulle hauda walmistada. Rahwa jutu järele ei ole senna kohta 30 aastal wõidud ühtigi surnud mahamatta, maa põhja ja köwaduse pärast. Nüüd tähendati see koht õigeusuliste surnute matmise paigaks, kuni neil omal surnuaed saab. Aga loomus ise keelab ära senna kedagi matmast, sest juba esimese matmise juures, kubermangu ametniku juuresolemisel,  sai ennemini mitu kohta läbi katsatud, künni wiimati õpetajast tähendatud paiga ligida! niisugune koht leiti, kuhu suure waewa järel wäike hauake maa sisse saadi. KutdaS Zuuru kihelkond niisuguse pae maa koha omale kalli hinna eest matmise paigaks muretsenud on arusaamata! kas paremat wist saada ei olnud, wõi ei müitud. Matmise paiga tarwis niisugune maa, nagu üks osa Zuuru surnuaiast, ei maksaks aia tegugi, weel wähem ostuhinda. —> Nõndaks suure waewa ja kulu (ainult hobuste sõiduraha peale 20 rubla) järel saadi Zuuru kihelkonnas esimene õigeusku surnu kiriklikult mulla põue puhkama, mida ka preester köstriga Talliuast, ühes guberneri ametnikuga senna toimetama oti sõitnud, ehk nad küll juba nädal enne seda sealsamas surnud lapse kiriklikult, õigeusu kombe järele, matmisele toimetafiwad, mis sel korral Juuru kiriku ees aia taga, tee ääres sündis, nüüd aga surnuaias haua äärel, surnut mulla põue lastes. (Nädal tagasi pandi lapse surnukeha kabelisse wõi koolja kambri, mis kiriku juures on, mitte aga ei miidud wanematest  koju tagasi, nagu selles lehes enne teadustatud.) Ehk küll matmine 3. Mail etteteadmata ajal sündis, siiski oliwad surnud lapse wanemad rutulise käskjala läbi matmisele  kutsutud ja ka senna jõudnud. Nõnda suure hoolega  pannakse tähele ülema Walitsuse poolest igaüht õrnemat  inimese tundmist, kuna neile tundmistele mõnelt poolt otse wasta filmi lüiaksc ja lämmatada püitakfe. Et õiguS selles asjas wõitu sai selle üle rõõmutunnistajateks  oliwad pisarad niiheaste õigeusuliste kui Lutheruse usuliste filmil/ N. N. Meie ei ole wiimasel aeal .Walguse" fihtsönumite ega wõõriti arutamiste külge puudutada tahtnud, kuida