Saarlane EsmaSpäew L 4. Nvweuibril !li. aastakäik. maksab: Snoromaal aastas . . . . 1 rb. ti<> kp. Saaremaal pooleS aaLtas l „ „ Postiga saadetud aaSiaS. S „ ~ poole» ,astas . . . . 1 „ ZS „ Tuleb igal csmaspäetval wttlja. !Ulrrsnnrr«!, kaubauttlits. Nr. laaui Nheikanda/ Tainrinaal. tk u u lutuse rida chk sclle ruum magab A kop. WB Kltöldiit PiUtlll» ijtlkht «»«- js iilllll! rnhAlllt. sZZsi „Patt on rahwa hukkatus!" Kas usute anujad kodumaa wennad ja õed, see rikub ajalehe toimetaja südame rahu, alatasa sõnumid mastu ivötta ja neid rahwa ette kanda, mit> üksnes meie rahma elukomedest halba pilti liäitawad. Meie püüame  igaüks oma seisu kaha päül tööd teha, ja päälegi hoolega ja auusasti tööd teha aga selle wilja ei näe meie palju mitte. Aastadc jooksul astume ikka enam hariduse poole ; meie kirjandus kosub jõudsasti niihästi  ajalehtede läbi, kui raamatutewäljnandmisega;  koolisi kohendatakse heale korrale; häid seadusi antakse wälja ja nende najal püütakse inimeste elu korda parandada, aga kõik need ci taha mõjuda meie rahma huikas kuritöösid mahendada, maid need sigimad ikka rohkemaks, dlüil püüdwad ka ajalehed halbduSte ja kuritööde juuri üles otsida ja nende wälja kiskumiseks abinõusid näidata, aga ci see kõik taha mõjuda. Ilma kasuta näitab kõik niisuguste kuritööde põhjuste ja juurikate ülesotsimine jn uurimine  olcmat. Ilma mõjuvuseta näitwad kõik uöundmised ja abinõud olemai, mis mahest halbdustc parandamiseks mitme küünra pikkustes kirjades kirjutatakse; milles pea asi ise nimetamata jäetakse, ehk osast kangelt osast lahedalt selle ümber kartlikult piiratakse. Meie ütleme kõige palistuste ja kuri tööde juures ühe lühikest sõnaga kartmata wälja ja see on : patt- „P at t onra h w a hnk katu s !" Wötke heaks ehk pange pahaks, aga tõsi see on omctegi, et meie rahmas südame hariduses tagurpidi  nihkub. Nii kaua kui kellegil meel süda harimata see on: patust pöörmata on, sünnib meel niisuguseid kuritöösid. Jututuba. Kurjatöö wanne ja Wttvmaksmine. Arg.)' „KHu :eie tabate/" wastas ta, „Jüütimsale,  Holstcini ehk meel kaugemale? Meil ei ole mitte tormis, kuidas teie näete, puudun kannatada: härra Erich :ulcb cni.ts tulema nädaü tagasi; reie boole is jäm:: ma cncsrc põgenemist eost znnrcistmiie. Nina tõnoasin seda ae/a järele mõtelda/' rääkis nst mend edan ./-.'. läkstu tema jzu:r.fi ära. Rärä ia nüüd Z/sel. Redcka amallustst ja Peeiri Rciimogri äbroardustest olen ma märkinud. er nnu mast.i raba urereldaiie Mul on 'eesärast tonne nea ära rkg.neta miu.e nu.st chä/.ua, mnt st'u rr i ir.u: sroua kuldebttd, mis pracgus õteõela täos on. on õigust' pärast nuu oMad-us. ja need kukrud, mis kulm ja böbcga täidmnd. on ts unu isa pärandusest maraseanud: ka need on mm pärandus, ja ma raban kee murrvstda. ci need meile reisi kaludeks oleMwab. Ma tahan imd Zaksttmaalc uhi. sinu va mana sõbra juurde miia, see on grobw Lentbcimi iuurde, seesama saad sind oma mana sõbra pojana teal mclel :?asm TZtma, ja rema juure pead 12 nn i-auakö jääma, kuuni taemas meile paremaid segu kingib. Home Hm läheme pardi MK Male telliskizm wabriku juurde ; säsl seisab üks lodi Valmis ja sellesammagn tahame seda kohta siin Jumalaga jätta, kus sa juba nii palju kannatanud oled ja kus palju pahem wccl sind ootab." Mulle tegi see haiget, ct ma mitte üüte kordagi Tetsilicle ei saanud „c l a b S s t i" ütelda. Tcisil õitn! läksin ma teie recnnoga toiliSkiiVMsbnkN juurde- Paale tema jalsi risiiade aü eal karr j.- laia sine: ral-agü siidelur kukru: keltsi. raie,. õ?M:ema taare nsii-mnnd oli, -esi ra uu -:r dauud teda -ira tuna, ui: pea. tui tai. usiisis masisits vii jääuue. ,-lui ra.aia äa... ue.uuu iudsiu: . .uu. .aua, l.ug: nuuuue. -li,-" u: u ru-a.e .a si. siu-.u a'.i iua, ja unu kui r.u. tõusis, olime meie juba Tclsi.õmigi randas. säär pooris Pole lodja kummuli, mustas onu: kübara ja Minu mürsi ia roiis mind mu tuvr-a juurde, kes siial isi gisnl elas ja meile tuimad riidad audis, mille vaale meie oma reisi Tei-eanaa roole algasime." „Mis saa! onu'' mles sepp sõrmega maanteed mõõda edasi nelid-u.ee-. ..Lks trop ra:si.'olda'.isi, alleed on min Rootslasid l Kohu peakssivad need küll minemaM ..Jn kui ma ci eksi," ütles Aksel, alu kae tulijate poole Vaadates. ..siis on minn Riss nende eesotsas. Mis see peaks tahendama?" „Mina ei usalda teie teejuhatajat mitte," ütles sepp, ratsawäge, kes tuhatnelja ajades ligemale tuli, tähele pannes. „Ma tunnen teda, ta käib sagelc siin." „Ta ütles enne, et ta mind salakuulajaks  peab." rääkis Atsel. Ta ei saa mind mitte ometi Rootslastele kui salakuulajat  ülesannud olema?" „Tee wõib mägakergesti Võimalik olla !" mrstao sirp. ,Aia olen aga RoowlaSr-.ga  t-naw, olu.: neile, ct nende oma sepp si:r::ud cn. mõnda tööd teinud: seepärast .u.-van ura omale wõimaliin olemat, teid päästa, lui siu poisi nii raua olnud ja uue uu. i.eeõ uidusi uei u:.e iea.nast uuinsisuuuid ru." Tolle male! oli wäesisik, kes paale nimetatud illissi ja übe korporali kuus meest suur sl:, r.iäc künkale jõudnud. ~Mu- ruie uu- siuuu, sibuud õ -uu: sepp, silla xäale korpuralile wastn minnes. ..Tiiu r.ae ula sisinknula.a elennp" Vastas korooral, ~ja ses rcrb mulle haiget, Laur, teid ka temaga übcntnsies leida." „Ma ci siva kellegi üõendusis,"' mastns sepp ja niisinauna wäbe on sic noorur.es üks salnknnlaja. Ma olen teda lapsi põimest saadik tnnnud ja nüüd tuleb tema VÜc aasta järele, mis ta noõera! maa! on elanud, ema va maale tagasi." „ Tee kõik ei puutu minusse, stsinr." Wüstas korporal. Mul on kaik, Isamaalt. Kuresaarest. Talmekuu 4. päemal oli meie noorte meeste numbri-mötmine, millepärast ka rohkesti elu ja liikumist linnas näha oli. Kus hulk inimesi ühes kooS on, sääl möib ka terme rahma maimu hariduse ja elukombete järge ära aimata. Meie Saaremaa noorte meeste pääle maadates,  kes nimetud päemal linnas olimad, mõis (protsenti) see on wiis mees saja päält arwata, kelledest mitte ausa kombeline ülespidamine mälja ei paistnud. Viis mäga laidu wäärt on, oli see, et mõned Muhu noored mehed uulitsa pääl mäga roppusid laulusid laulsimad, kunas jälle mõned linna prii mehed wäga jüburad nähti olewat. Pääle nende mõis teistega rahul olla ja suurema osa kohta peame riitust «maldama. Oleme siin ära nimetanud,  mis uulitsate pääl liitujate juures üsna anus ei olnud, siis peame la linna enese mõne mea ja puuduse külge puutuma, mis parandamist nõuamad, nagu: Kuresaare  suurema osa uulitsate jalgteed on nii kiisad, et üksnes ma'a merega inimesed nende pääl julgeSte wöiwad kain. Tulemad  raks mastastilü, siis peab teine teist ikka jalgtee, päält kõrwale astuma. Sui ajal argu käigu keegi sügamas mõttes Kuresaare uulitsate jalgteede pääl, sest see möib peagi juhtuda, et mõtte jalutaja nina wäga edasi majutab, ja siis puksib ta peaga läbi akende, mis uulitsate poole lahti üle jalgtee ulatawad. Kes oina mastatulijale, ehk lahtiste akendele aun pakkudes jalgtee päält kõrmale astub, see peab ka ettemaatlik olema, et ta mitte oma jalgu ei rojasta, sest jalgtee ääres jookseb wirtsawee oja, mis hoowide päält mälja nõrgudes senna kokku korjab. Ka öösese linna walguStamise kohta on nuriseda. Suuremates uulitsates on lampide mahe 150 —160 sammu; kõrma uulitsates meel ligi 300 sammu. Ka lambid on nii mähe üles keertnd et mähe tule wilku näha on. Üleüldse näeb nii mälja, et need lambid mitte uulitsate walgustamise pärast ei olegi, maid sellepärast et ühtased jalutajad tulewilku  silmas hoides edasi mõistwad käia sest ilma nendeta möiksimad nad ära eksida, ehk teise korra wasta teist uulitsa müüri puksida. Parandust senna, kus puudust näha! K-ursaarlanr. Jaaui kihelkonnast. (Järg.) Kui meie oma kõnega nüüd praegus räägitawast kohast wersta kolm põhja poole lähme see