käsitöö õpetuses, mille läbi nemad rohket tänu ära teeninud vu. „Olewik«" sõnumi järele tahta Rootslased Wormsi saarel Weue usku minna. Salnnmist saada priiöter Orloiv Saaremaalt ja pricstcr ObraSzow Tartust toimetama, sest et nemad Rootsikeelt mõista. Pääle selle kirjutakse Alswigist Marienburgi ligidalt sellesamma ajalehele, et snälnc pärishärra parvn Alex. v. Wolff seletanud on, et ta oma peremeeste soowi pääle talu maid palju alamalt, kui siiamaanine kejkmine hind, mis pääle 200 rubla taalri man püült oli, müüb ja nimelt Irubla taalri maa püält. Ka on mõisa härra tõutanud kakskümmend aastat järistiku puid omast metsast odawa hinna eest anda. Wõrus on nende päcwade sees 12 —14 Juli kuu paeivani kolmas põllutöö iväljanäituS kasulikult ärapeetud. Peterburist kirjutakse „Riia seitungile," et rahma haridus ministcriumis on nõu peetud cdeöpidi BaltikubermangudeS inittc enain rahwakoolidc  koolmeistrite koosolekuid lubada. „(lvMmuui rausra" tcatuStab, et 1887. aasta Februari kuuks kõik uued kohtud Balti maades sisse seatud saatvad. MoskwaS on Teisipäewal, 22 Julil Änerzeri  wabrik tõlge sääl sees olemate mnshinate ja kaubaga ära põlenud. Kahju aimatakse 300 MD rubla suur olcwat. Mõskma talnrahwa elust toob Wene leht „Ihveen. Ibb.r." pika kaibtusc kirja. Talnrahwa elu olu olla seal koguni tagurpidi minemas. Enne teeninud nad mitmesuguste töödega leiba, nagu i sõiduriistade tegemisega, moori wedamiscga jne. , nüüd olla aga raudtee nende teenistuse kõik käest ära wõtnund. Põllupidamine ei iahtwat ka sugugi  minna, nii et häda kätte kippnb. Orelist. OpMaiM lkl.iriiüui.llil on naestcrahwa  maStntajaja toimetajaks; teda kinnitas selleks, nagu „Riigiiv. Tead." seisab, 1. Juulil Ülem- trükimalitsuS. Tema nimi on Nadeshda Äleksejemna Scmonowa. Millest kõnelewad teised ajalehed? Olewik kõneleb ..äratuseks" et Eestlased oma isamaa poegi enam hakkaksiwad äratundma, ja selle kohta peaks CcSti ajalehtedest edespidi enam juhikirjasid olema nagu näituieks: ..Aleksandri  kooli direktori kandidadid H. Tresfncr ja J. Kunder, J. Tulk. Tartu Eesti Põllumeeste seltsi esimees ja Eesti Postimehe tmmetaja."Linda seltsi direktorid ja nende tegewus." „I)r. K. A. Hermann Postimehe ja Laulu ja mängu lehe tonnetaja." „.EeS oleks kõige sündsam Eesti .Eirjamccetc seltsi esimees, kui Or. WcSkc tagasi astub?" ~MiS sugused mehed peaksiwad kolm Tartu Eesti seltsi oma eestseisjateks ivalima, et need seltsid endisel miisil käsi käes wõiksuvad käia?" Olcmik luSad ka „heamelega et Saarlane tema lisalehes olema Kuureisi" mõib ära trükkida. Meie täname  Me sõbraliku lubamise eest ja hojamc Knurcsit  r-m abcle lugejatele lluc aasia kingituseks, kus see siis ka neile jälle uus saab olema, kes seda küll kord juba lugenud ott. P o :i m ches, tin ka O! ewikuS o« see Protokoll, miil põhjusel Pühakiri ime kirjutus miin järele ümber pannakse. Meie Saarlased saamad Mc kirjawüsiga, mis põhjusel Uus tcs tamem cdespidi trüßtud wab, rahul olema; ükSues sõnad „hius" ja hmkscd" saamad mric Saaremaal ja Hiiemaa! jrus kähr h kõnes enam kuuldaWüM on) arusaamata ja esialgu meidrod olema. Et meie rahwa keclMndzad neid sõnu õigeks au armauud. sclleväro.il ei ütle meie oma lugejatele '.niite, mis need läh.mdawad. Eesti Postimees kõneleb ZB. numbrüs Wsl Pariisi liuna ilust ja kenadusest" mis nii Ma, „et maatasa sunnitud on arivama e Paradiisis  ei rivi ka ilusam ja armsam Ma" Talli uua Sõber räägid Slcwiku W«te küsimuste" Ae, milledes SZcmik näitas et KsNmao! kõige paalt Venekeel tarwilinc Ma ja leiba anda. Walla koolln.-iürinle, mulla kirjutajatele  ja teistele alamatele Mncinitstcle, alamau järjest õpetatud meestele olla nende kohus Wenckcelt  õppida, seaduslikult ette kirjutatud. Mis siis sääl kõik meie „hoolakad läbikaalumisel)" enam tähendawad, kui meil ka „kalli sõnawabaduse" wärawad  pärani lahti seisawad ? Meil on sääl sõna kuulata, mitte „kaaluda." Enam haritud ametnikudest  kõneleb Tallinna sõber nõnda: „Waatame esiteks neilde pääle, keda iseäranis „Zpetatud meesteks" ninietataksc. Tegemas elus on neid igal rahwal, nenda ka Eesti rahwal kõige päält kolmest sclsikt tarmiS: Jumalasõna  tundjaid hinge teenistuseks  kirikuõpetajaid;  looduse ja loodus c - m õ i - mndc tundjaid ihu teenistuseks arstist; seadusetundjaid rahu ja wara teenistuseks adwokatisi. Missugust keelt ja missuguseid keelest need oma kõrgema hariduse põhjuseks wõtma peawad, seda kirjutab neile nende elutarwituS  ette, ilma et selleks iveel pitkemat arutamist  tarmis läheks. Tahawad nemad oma kodumaa  ja oma kodumaa-rnhwastc teenistusesse astuda,  siis peawad nemad, pääle maita kcclede suurkooli tarmituseks, juba neid keelcsi õppima, mida meie kodumaal räägitakse. Kirikuõpetajad peawad juba omaks õppimiseks ineie kodumaa suurkoolis Saksakeeli mõistma, sest Emang.-Luth. usutunnistuse algnskirjanduü on kõik Saksakeeli. Kuidas Rootslased ja Soomlased sellega läbi saamad,  see ou meie kirikuõpetajate kohta kõrmaline au. Weuc keeles ega Eesti keeles ei ole selle usutunnistuse uurimiseks kirjandust ja Rootsi keelt ega Soome keelt ei tehta iialgi Tartu suurkott õpe-use-keeleks. Mis peawad aga meie usutunnistuse  kirikuõpetajad meie kodumaal ilma Saksakeeleta  tegemas elus pääle hakkamas Meie suuremates  linnades ou küll Ewang.-Luth. usutunnistuse  kogudused juba Saksakeelisteks ja Eestikeelisteks  lahutatud, kellel omad crakirikud ja eraõpetajad  on, aga wäikematcs linnades ja nimelt maal on niõ' ' k K " duscl ikka kokku üks õpetaja. Äen i "> k vuras emakeeles Jumala-sõna i i di l '-või neile keegi > pa K ir kodumaal Ewang. I 'L , . "rl rpeitjaks saada tahad ' V . . Kt Saksakeeli õppima, r p ' '.U , e t matt on ep am arstidega ja mere c> r>.l ' d a nende ttg u elus. Oma teadust wmkttwad nemad kr WeuekeelistcS suurkoolides  õppida, aga t, > a lu> meie kodumaal ei saaks nemad ilma S,r,a te. a läbi. Oma suuremat  ülespidamist on arstid tamne Saksakeeles saanud ja see saav mgr m luicwal ajal nenda olema, ja Sakslased meie kodumaal saamad mist ka edaspidi pärima, et nende arst nendega nende emakeelt räägib. Kirikuõpetajad, arstid ja aluvokaiiö ci saa meie kodumaal omas tegemas elus ilma Saksa keeleta läbi, ja kui Eesti pojad nende ametite pääle saada tahawad, siis peawad nemad juba üht keelt õppima, niida elutarwitns nende käest tingimata pärib. Kooliseadus pärib, et nemad ka Wenc keelt õppima peawad. Selle maota ei mvi nemad tõrkuda ja taieste ..õpetatud mehe" käest möib Wenc riikis muidugi pärida, et tema ta riigi keelt mõistab." Wäljamaalt. Prantsuse maal oli sõja ministril kindral Boulanger'il (räägi Pulanshe) ühe kõne pärast, kus ta Prantsuse maalt wälja setud printside tormas, katsikwõilluS ühe kaitsjaga. Rüiid kiitsid wad tema sõbrad teda tema julguse pärast, mis la sSÄ juures üles näitis. Äuiims ssi aga pärast wülja tuli, püstolid ci olla sugugi lahti läinud. Seitungid, mis printside poolt oa, aWÄdmvad nüüd kindral Boulangeri käest kirju, kus ta suure armastuse austamisega printsidest röögib. Esiteks püüdis ta neid kirju ära salgada, pidi aga näimaks  ometi tõeks tunnistama. Seeparast ei olda nimetud kindraliga mitte rahul, et tema üks minister  ummikult mäletanud on. Vrantsirc rahwas on Saksamaa wsStu wäga ülcskihutud, nõnda et BiSmark ütlennd on, see ei Ma mitte ilmmõmmta, c! meel scc ssÄs Saksa ja Prantsuse malzcl sõda lahti läbcb. Moskmvskija Vjedomosli, kuö kuulus Karkow toiinetcja on, räägi ivad. El kolme keisri ühendusest  Venemaale midagi kast: ei Ma. Venemaale v"a sie kasuliku:-'., tn: :r Pran"m'e maaga wprust teed, zlma et ta sellepärast leisle riikidega tülisse läheks. Nii näitab kui Wencmcia ennast Saksa ja Austria ühendusest lahti tahaks teha. Nüüd räägitakse ivaga palju ühendusest, mis Saksa-, Austria-, Malm- ja Inglismaa wahcl peab tehtud  saama. Sntsamaal sai Heidelbergi linna ülikooli 100 V aastane alustuspäew pühitsetud, kohu ülemaailma rorgip ülikoolidest saadikud saadetud  oliwad. Ka Prantsuse maa ja PaawSti poolt olimad saadikudsääl. Badeni suurhärtsog ja Saksa kroonprints ivotsiwad ka pühitsusest osa ja pidasiwad kõnesid. Kuidas argmees julgeks saab. Kord kõneles üks Kaarma mees. Tõe näol järgmist lugu: „Kui olin noore ea seas. Siis halbi-laste sugu. Mull' rääkis palju maimudest, Külmkingadest ja tontidest Ma hakkasin neid kartma. Kord mõisa teender olin ka. Ja käisin tihti linnas Kui öösel Kaarmel' tulin ma. Mul karmad olid minnas: Tee surnu ajast mööda käis Sest olin ma nii hirmu täis Ma kartsin kodukäijaid. Head nõuu mull' häda õpetas. Kui öösel üksi sõitsin: Kui Meediast olin tulemas. Siis ohjad rõuku köitsin Ja heitsin ise magama: Sest hobu köndis kartmata Sest hirmu kohast mööda. See oli ühel sügisel Kui ärkasin ja ülcmel Ma olin, mis siis leidsin ? : Mu hobu Puiestikus -öi. See mulle selle möltc lõi: Ma olen eksind: metsas. Öö pimeduses leidsin siis: Ui, ui! üht surnu risti. See minu mõistust ära wiiö: Mind hirmu küündcst kisti. Sääl minestuse jäingi Öö läbi kuuni ivalgeni. Ma olin surnu aedas. Sest saadik olen julge mees. Mul pole hirmust aimu, Kaii'. oosel, rin teekond on ees. Ei karda toim, maimu; Sest neid ep ole olemas. Ei walges ega pimedas. Ka mitte surnu aedas. Ühe lesenaese haua kiri: Siin hingab õnnis Tönnis Wnmsom leskzmcne M a rri, kes Zse! Zaulu-ru päwal on surnud M 'imal päival mahha maetud. Ta on 38 aastat siin ilmas omma nelli tüttart ausaste üllcskaswatannd ja keige li ea pole juhbalannd. Scpärrasi lasksid need tüirev lemmale usinuseks annis sa issiennasie mällestusseks selle haua kirsa kehha.