Sakala Wilji>r.di§. 21. Ja««arikv> päewal 1884. Vii. aastakäik. Ilmub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop., Eests seltsidele poole hinnaga. tzoimendufe adress: „ Sakala" toimendusele Wiljandis. Zgene keeli: Li. xaiMaW aua-' ai. „ Sakala " aüstakitth peoltoist poognat: / Postiga 3 rbl , postita 2 rbl. 60 kop. Poole aasta hind: Postiga l rbl.' 75 kop., postita 1 rublä Ä0 kop Wcc rand aasta peale tellimist mas.tu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adressid palutakse selgesti kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson': pärijad. - Aektrnrrsi zcr tVötcrrVcrõ TartuS: J. Tülk Kirjameeste Seltsi majas ja Linda kontor, Just'i jir Sachker'i raamatupoed; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge Ströhm'i raamatupoed; Haapsalus: G- F- Hallberg; LihulaS: kaupmees T. Büttner; Pärnnö: Seltsis herra Kuudew itta ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J- Kuus'i raamatupood ja kaupmees G. Männik; Põltsamaal: kaupmees T. Puchk; Wõrus: Bielrose; WalgaS: Rudolf; Paides: Seidelberg; Peeterburgis: K. Le opas, llsLemü npoen. .>°80; Wiljandis: F. Feldt, Wiljandi Eesti Põllum. Seltsi ökonom Winter. Sissekord. Rahwa mehed. I Poliitika ringwaatus. Omalt maalt. Wi lj and ist: Kolmekuninga - päewa õhtu; käsitöö kursuse näitemüük; Viljandimaalt: Kiri T. kihelkonnast; Tarwastu aurulaewast; kiri kala tiikidest; Kdu-Wenewere meestekoor. Tartust: Uuest põllutöö ajalehest; Tartu-Wõru maakonna kagu koos; postitallituste puudustest. Riiast: Tulekahjudest; Läti pühapäewa leht kimbus. Tallinnast: Tulekahjudest; uus rahapank. Peeterburgist:TH. Jakobsoni  isa k: weel suurw. Vladimiri külakäigufi; Eesti ühine Selts; Keiserl. Majesteedihe uus-aasta; kahe ajalehe trahw; Rossitzky protsessi otsus; uus käsitööl, seadus; riigi kulud 1884; senati I. jaus muutus; juutide 1882 a. seadus muudetud; raudtee ehituse pataljon; v. Giersi külakäit; kulda 1332 a.; hobuste kaswatus. Nowotsherkaskist: Uus kirik. Winnitza maak.: Surma tundmine. Greeka kuningana heategu. Wõeralt maalt: Berliinist, Viinist, Madridist, Kairost, Wrankfurtist, Bulgarist ja Newyorkist. Kirja wastused. Kuulutused. Papi wvimus. XX. Jäätesest maja. Rahwa mehed. I. rahwal on mehi, keda tema tunneb, auustab, tänab, kelle nõuu ja sõna ta sagedaste  kuuleb. Tunneb niisugust mehi terme rahwaS, fiis on ta ka nende peale uhke, nimetab neid oma meesteks, rahwa meesteks. Töö, mille läbi keegi oma rahwa seas tuttawakS  ja tähtsaks saab, on mõndasugu. Kui keegi oma rahwa koolide eest hakkab iseäraliku muret kandma, neid katsub tõsta ja parandada, teeb seda suu ja sulega, see on siis koolimees, rahwa-koolimees, rahwa mees. Kui keegi oma rahwa põllu harimise wigu wnneb, sellessamas rahwa puidu ja jõuudu tunneb ning nende nõudmist mööda rahwa elukorra parandamiseks tööd teeb, see on siis sellel põllul rahwa mees. Kui keegi oma rahwale tema waimu olu ja elu nõuudmise järele häid kirju kirjutab, mis õpetab, parandab, juhatab fiis on see mees rahwa mees. Niisuguseid näitusi wõiksime  weel palju ette tuua, aga neist samadest saab küllalt. Neist näeme, et nimi rahwamees  mitte see ei ole, kelleks teda mõned ajalehed, nagu „Tall. Sõber", püiawad teha. See leht paneb ikka selle sõna markide wahele, kui ta teda nimetab, ütleb „rahwa-mees". KeS aga rahwale edenemist ei soowi, see ei soowi talle ka mitte mehi, kes teda edendawad, lee hakkab rahwa-mehi, rahwa edendajaid „ rahwa-meesteks" nimetama, et seega neid pahandada. wihastada ning omas töös äratüditada.  See ei ole auusa mehe töö. Kes seda mõtleb, et Eesti sõna rahwa-mees üht poliitika meest tähendab, kes oma pnidmistega kahju saadab, see ekfib raskeste. Niisugust mehi wõime fiis küll „rahwa-meesteks" nimetada,  nende peale oma sõrmega näidata, nende poole oma usaldust igas tükis kautada. Eesti sõna rahwa-meeS tähendab üht igapidi auusa mõtete ja püidmistega inimest, kes surmani truu oma Keisrile, truu oma rahwa õigetele püidmistele, truu oma suure riigi tahtmistele) keS oma rahwast igapidi aitab ja armastab ning oma, kui ka oma rahwa püidmised ikka meie suure riigi tahtmise ja juhtmise alla paneb, oma rahwast, üheks haritud ja truuks riigi alamaks püiab kaswatada. Ja niisugustest  rahwa meestest tahame meie iM teada ja rääkida; ksik muud „ rahwa-mehed" on ebamehed.  , Meie näeme nüid muidugi, et mida enam meil niisuguseid tõsiseid Eesti mehi on, kellel igakord õige rahwa kasu silmas, seda tugewam on meie elu, seda kasulikumad oleme meie iseenestele  ja oma koguga Wene riigile. Ning nende meeste püidmiste läbi kerkib meie elukord  ja seda teame meie ju ksik, et, omal ajal ikka: tõsi tõuuseb, wale waub. Kui meie Eesti rahwa seas kõik need liikmed ja wennad, kes end rahwa meesteks kiidawad, ka meie õige nõuudmiste järele tõeste rahwa mehed olekfiwad, siis oleks iga mehe süda rõõmus, siis oleks meil hea hulk kasu saatjaid. Aga see ep see wiga on. Meie oleme mõne mehega lahus. Need mõned mehed, kellega meie lahus oleme, on aga mõistnud aSja nii wärwida, nagu oleks nende mõne mehe taga rahwas olema, kellega meie lahus oleme. Nemad unustawad ära, et Eesti rahwa keskpaigad praegu Eesti seltsid nn, kus rahwa haridust otsitakse ja antakse, kus rahwa healt kõige enam kuulda saadakse ning kus kuuldakse, et Eesti rahwas nende meeste poole on, kes nende poole oliwad ja on, kellega nad koos Seltsis" ja „ Aleksandri kooli komiteedes" walitsuse oma kätte wõtsiwad. Kõik Eesti Seltsid, peale Tartu „Wanemuine", on selle weikese meeste salgakese wastu, kes õpetaja Hnrt'i ümber end kogunud, kes Olewiku nõuulised on. Mikspärast on nad siis nende wastu? Seda wõime mitme kurwa nähtuse läbi ara seletada. Kui näituseks ühel koosolekul Aleksandri  kooli asutajate komitee abipresident töisel koosolekul president ise sellepärast, et koosolejad õiget asja ajamist läbirääkimise läbi lõpetada tahawad, koosoleku häkitselt ära lõpetab, raamatud kinni lööb ning ära lähab, siis on sest näha: 1) Teie nõuudmine, olgu ta ka õige, ei kõlba meie kraami sisse, 2) Teil pole meie käest midagi nõuuda, 3) Mis meie teeme, on tehtud? Teie olge wait. . Olgu see nüüd küll nende plaan, aga rahwa ja tema meeste tahtmine ei ole see mitte, ning siin on lahkumine käes. Uhed uhustawad, töised uuriwad asja õigeste läbi ning tulewad siis õigust esimeste käest nõuudma, kui mitte muidu, siis wotawad oma usalduse nende pealt ära ja heidawad nad kõrwale. Kes saab selle töö läbi kahju, kas rahwas wõi ebarahwa-mehed? Mõlemad saawad kahju. Rahwas peab pärast kaua aega asja seletama, tema wastased aga kahandawad ja kautawad oma usalduse ja armastuse sugu rahwa seas. Rahwast wõib küll mitme tõsise wõi minu pärast käreda sõnaga karistada, aga ebaõiguse tegemine ja ilma aegu pahandamine on need külmad tuuled, kelle eest ta silmad ja kõrwad kinni katab ja oma juhataja healt enam ei kuule. Ja ebaõigust ei tohi meie Eesti mehed, kes tõsist rahwa kasu nõudwad, mitte üht sekundi teha. Õiguse ja umbõiguse wahel on hirmys suur wahe. Wana Roomlane ütleb: Sadu aastat ülekohut ei ole mitte üks minutki õigust. Seega ei wõi meie siis ka mitte ütelda, et õiguse tegemine kuidagi wiisi ülekohus  oleks. Jumal ise on ju õigus. lJärg jäeb tulema.) Poliitika ringwaatus. Wenemaa rahuarmastamist tahetakse meie wälimiste asjade toimetaja ministri v. GLers'i reifimistest ja wõeraste Valitsejatega koosolemistest meel tõemaks tunnistada. Kui Turk oma usu asjade segadused, mis seal wiimasel ajal Mohamedi ja Greeka usuliste wahel ees olid, ära jõuab õiendada, siis ei saa Wenemaa sisemise elu paranduste poliitikat  nõnda pia wisfiste eksitatud. Saksa keiser on meie Keisri Härra wiimase haiguse ajal eneselle iga päew Wene Keisri terwisest teadmist  anda lasknud ja tunnistab ka see tähelepanemine,  et kõigipidist rahualalhoidmist hoolega  püitakse pidada ja sõpruses elada. Saksa parlamendi tegewuse alustuses on nii mitmesugused mõtted walitsemas, et ette ära teada ei wõi, kuda wiimaks nõuupidamistega  asjad lähemad ja kust pooleolemised  ehk Vastupanemised kõige enam ilmsiks tulema saamad. Iseäranis maksude seaduse pärast arwatakse arwamised tubliste lahus seiswat. Uuest tööliste kaitse-seadusest kõneldakse nüüd juba ka pitkemalt. Kaitseks ehk kinnituseks kahju wastu wõetawat sinna seltsi kõiki mäekaewandustes, kiwi-lõhkumistes, koopades ja Vabrikutes töötegijaid ja ka ametnikka  ehk tööde ülemaatajaid, kes kõige enam 2000 marka palka saamad. Kaitseks kinnitatud  töölised saamad koguniste Vigastamise korral ja pooliti Vigastamisel V- osa nende teenistuse palga armu järele wälja maksetud. Ka saamad kahju ette kinnitatud töölised põdemise  kulusid ja suremise järgul ka matusse kulud, lesk saab siis aastal oma abikaasa aastasest  teenistusest 20 pCt. ja iga laps kuni 15 aastani 10 pCt. igas aastas; on ema ka surnud, siis 15 pCt., kuna aga need wäljamaksmised aastas siiski suuremat ei tohi olla, kui 50 pCt. kadunud endise teenija palga armust. Abitarwitawad sugulased nimelt edenewal joonel saamad kadunud teenistuse palgast 20 pCt. wäljamaksetud. Wähemad kaitse - seltsid saawat ühe peaseltsi ülewaatamise alla pandud, milles kolm keisrist eluajaks nimetatud ametnikku  on ja „Riigi-tööliste-kaitse-seltst-ammeti" nime kannab. Armutakse, et see uus seadus nüüd ehk ennemine wastu saab wõetud, kuna seda enne ei sündinud, sest et enne riigi poolt wastutamist nõuuti, nüüd seda aga kõrwale jäetakse. Prantslased ei taha oma sõda Annami riigiga Ida-Aasias rahule jätta ehk neil küll ka praegu kiiremaks edasi tungimiseks tarwilikku jöuudu puudub. Hiina keiser-riik ähwardab ikka edasi, et kui Prantslased oma söariistadega edasi tungiwad, siis Pekingis selle wastu walmistatud wastu piab pandama. Hiina riik katsuda ainult rahu alalhoidmiseks järel anda, aga mitte Prantslaste kõrge nõudmiste  hirmutamise pärast. Kui Prantslane ka rahu tahab, siis piab ta wissiste lepiwamaid  tingimisi etteandma ja isi ka järelandmisega  Hiinaga ühendust teha katsuma. Endine Gambetta wana sõber Jules Brisson on jälle Prantsuse parlamendi presidendiks walitetud saanud, mis nüüd igal pool palju kõnelemist sünnitab. Arwata oli, et tema õiete suure healte-enamusega walitud pidi saama, sest et kedagi töist walitemiseks ei teatud wõtta. Aga asi ei ole siiski nn suurel mõõdul korda läinud, waid teda walitenud  ainult 224 liiget, kuna 230 liiget omad walitemise kirjad tühjalt ära annud oliwad. Asi olnud iseäranis sellepärast tähelepanemise wäärt, et wiimaste hulgas nimelt Gambetta sõbrade suurem hulk on olnud. Üks jagu poliitikast arutatakse sinna, et Gambettalased oma wana sõbrale sõrmega ettenäidata tahtsiwad:  Kutsub Grevy sind peaministriks ehk tahad sa edespidi koguni riigipresitendiks saada, siis ära rehkenda aga mitte meie abi ega tuetamise  peale. Töised jaud waatawad jälle selle poliitika asja peale sealt ringi, Brissoni on seega noomitud, et oma ammetit edespidi tublimine pidama piab ega tulipealiste kõneja  kombe-seaduste üleastumisi enam sallida ei tohi, nagu seda wiimasel ajal ette tulnud. Austria keiser pidi hiljuti Rooma rändama,  wähemalt oli see asi läbirääkimisel. Pater Cuci, kes paawsti ilmaliku wõimuse wastaline on, kirjutanud ühe raamatu, millest meie Austria keisri ja paawsti olemisest ehk läbisaamisest järgmist pildikest leiame. Frantsesko  Nardi, mõne aasta eest surnud paawsti tähtsa kirikupoliitika mees, tuli arwata 1875 aastal Wiinist tagasi tulles Florentsos minu juure. Waewalt oli tema minu ettetuppa saanud, kui korraga köwaste iseeneses rääkima  hakkas: „Pian mina Pius IX. seda keisri sõnumet wiima! Kes oleks wõinud seda ette-