millel sedasugnst Vaimustust küll edaõpidi kaua oodata saab. Rõömupidu osawõtjad teadsiwad, kelle auuks ja mis töö ja hoolekandmise tänuks nemad siin koos oliwad. Parast mõne rõõmsa laulu ja mangutüki astus Kihelkonnakooli-öpetaja  Norrmann ette ja pidas lühikest kõnet raamatukogust, mida selle rõõmupääwa mälestuseks  siin asutada soowi takse ja mille kasuks ka raha kogutud sai. Teised laulud ja mängutükid  tuliwad järele ja Keisrilaul, Uhtna mängukoori  abil lõpetas meie rõömupidu, mis osawõtjatele  armsaks mälestuseks jääb. Lõppuks täname meie tegewaid osawötjaid laulu- ja mängukoorides üleüllse, ja Uhtna mängukoori iseäranis, kes kangenialt. sandi tee aeal sõbralist  meie röömupidn kõrgemaks iluks tulnud oliwad.  Nenda täname meie ka Kittkuõpetaja Prauad. kes kooridele ja kihelkonnast kokkutulnud kooliõpetajatele omas sõömasaalis kaunist lõunat Valmistanud oli. Kiltsi ja Nõmme Waltawanem ja Wöörmünder Kaarel Greenberg. —. Meile on järelseismv kiri awalda saadetud  : Auustud herra redaktor! Teie olete oma lehe 6. numbris, kus Eesti tänawusest tanu-laulu-pidust räägite, kaks parteid  nimetanud, kelle wahele laulu pidu nõuupibamiste  jnures pahandus figinend, ja ütlete, teise partei ots olla Ristir. pühapääwa leht", .kui se ka ise seda koguni ei taha olla". Ärge pange pahaks, kui meie seda Teie ütelust  ei wõi õigeks tunnistada. Sest laulu-pidu aõjust ja komiteest seisab .Ristir. pühapääwa leht" eemal ja pole seal kellegi partei otsaks tahtnud hakata, ega olegi oma wasta tahtmist miski partei riiu mesti kistud. Meie leht pole mitte partei-leht ega partei mõtete awalbaja; aga et kõik suusad nõuud, nagu see pidu, ilma kahjuliku pahanduseta ja auusaste korda lähekfiwad,  seda soowime südamest. Palume Teid, neile ridadele omas auustud leheS pea ruumi anda ja jääme auupalulikult Teie Wold. Kentmann, Ristir. pühap. lehe redaktor. 15. Webruar 1880. Kui meie siin oma kohust täitnud ja seda kirja üleswõtnud oleme, siis peame ikka omalt poolelt lisama, et meie selles omas kirjas, millest siin jutt on, koguni mitte ütelnud ei ole, et auustud .Ristir. Pühap. Leht" ise .parteis oma tahtmise järel oleks, waid et se nendest selleks peetud saab. kes omas südames ehk omas tegemas osawõtmises nende ja liiguhtuste wasta seisawad. mis ennast nähtawalt küll meie tänise kirikliku elu ja korra wasta tõstawad. Partei ei taha ka meie leht olla, kuida meie sagedast kull selge sõnaga tunnistanud oleme. Meie ei wõi aga parata, kui wäljaspidised käredused ka meid wastuselle sunniwad, ja sedawiifi nende kareduste kohta .parteiks" tegewad, ilma et meie sellepärast oma üleüldist filmamärki äraheidaksime ehk kaotaksime. Et ,R. R. P. L." iseenesest partei-leht ei ole, seda arwafime sellega tunnistud olema, kui kirjutasime. Paremal käel seisab .Riõtirahwa Pühapääwa Leht", kui se ka ise seda koguni ei taha olla." Ka ei ole meie ütelnud, ega ütelda tahtnud, et ,R. R. P. L." ja .Sakala" wahel mõlemist poolt peetud tüli oleks olnud, waid aga nende parteide wahel, nende inimeste wahel, kes ühele ehk teisele poole hoiawad, ja .Sakala" on neid tülifi sagedast küll, kord ihualasti, Lord nalja uartsude sisse mässitud, oma lugejate ette kannud, ja teeb seda ikka weel, kuida meie näitama ja labiräakima saame, kui aega fiin kitsas lehtes aset leiame. Ühe auustud käe läbi saadetakse meile seda lühikest sõnumid: „ Kuida kuuleme,  olla Tallinna Tänupidu toimekonna wiimase istumise peal, 12 selle kuu pääwal otsuseks Võetud, pidu kõnepidajaid ja laulu ja muusika juhatajaid koorijuhatajate hooleks waltda jätta. Kirikuõpetaja Grohmann olla ennast ka pidulaulx-juhataja ametist lahti ütelnud." Tallinnast, Tallinna Saksakeeli aealeht  .Nev. Zeitung" on kindlad sõnumid saanud, et se raha juba koos on. mis Tallinna Kaubabanki wõlgade tasumiseks kulub, et aga weel mõned ametlikud asjad seletada olekfiwad, enne, kui Väljamaksmisega hakatust teha Võib. Tartu st. Selle kuu 11 pääwal oli Uniwersitäti Anatomiwm põlema läinud pea aga kustutud. Kahju on weike. Tartust, 8 Küünlakuu pääwal. Eesti Põllumeestettelts on üht tähtsad nõuu wötnud. Kui Lektor Dr. M. Weske Eestirahwa põllutöö  edendnseft wiimse 10 aasta sees kõnet ott pidanud, sai koosottjatest ühel häälel nöuuks wõetud Keisri Majestäti 25 aastase Walitsusepüha  Mälestuseks üht EsSti Põllnmeestekooli  asutada Raha selle asutuse tarwiS saab priitayliku annete läbi kogutud, ja juba selsamal  koosolekul tuliwad 40 rubla sisse. Teised nõuuwõtmised. lnbapalumised riigiwalitsuse poolest, kooli põhjuseadused f. n. e. jäiwad teiseks koosolekuks. Eesti Põllumeeste-selts loodab, et se käsuline asutuS igal poolel toetust leiab, ja et ka mõisade omanikud, kes weike-tohtade edenduse eest palju teinud on, seda kooli edendada aitawad. Meie omalt poolelt wõime aga rõõmuga tunnistada, et siin üks nöuuwötmlne meie silma all seisab, mille täitmisest Gestimhwale, kes jo suuremast jäolt põllumehed on, üleültse talurahwale suurt edendust ja suurt kasu loota wöib. Teised suuremad asutused, mille tarwis raha korjatakse,  need oliwad rohkem ehk wähem nende kasuks arwatud, kes talurahwa seisusest ja talurahwa tallitustest Väljaastunud oliwad ehk wäljaastuda tahtsiwad. Se kool oleks eesWalt talurahwa, selle korralise riigielu põhjusseisuse heaks asutud ja on soowida, et seigapoolist toetust leiaks. Peterburgist. Partsis sai hiljnti üks mees kmmwõctud, kes Venemaalt põgenenud oli, ennast pea Meier, Katsh ehk Hartmann nimetab, ja kes kui selle kurjatöö sünnitaja tuntud on, mida Z 9 Talwekuu pääwal Moskwaö  tehti. Kas tema Prantsusmaa '.valitsuse poolest Wenerngi walitsuse kätte antud saab, seda ei ole weel selgest teada. Prantsusmaa walitsus pärib, et tema süü enne tõeks kümitud saaks. Aealeht on seal selle asja pärast käredast waidlemas. Need mis seadusliku elukorra poolt seisawad, need annawad nõuu. kurjategijad oma isamaa, se on Weueriigi kohtute kätte anda, teised aga, mis wähem ehk rohkem nende .priiduse-meesie" meelewalla all seisawad, kes hiljuti Uue-Kaledooniaft tagasi tuliwad, kuhu neid oma kangelase tegude eest, Pariisi põletamise juures, saadeti, need parimad, et anus mees lahtilastud saaks, Loota on ikka, et se kurjategija pea meie kohtute all olema saab. Mõskma st: Öösel, selle kuu 8 ja 9 pääwa wahel põles üks pool Põllutöö ja Metsateaduste Akademiaft ära, kus 300 Studenti sees elasiwad. Kõik kallid mashiuad, tööriistad ja modellid on põlenud. Professor Tadejem ja Assistent Kupser on kõiki oma Varandust kaotanud. Kahju armutakse umbes 500.000 rubla suur olema. Kustutamise juures on Studentid agarast abiks olnud. Wõeralt maalt. Saksamaa aealehtedeS on isekeskis suur tüli selle üle, et Weueriigi walitsus Kowno linna kindluseks teha tahab. .Norddemsche Allgemeine Zeitung" oli esiteks selle üle juhtkirja  toonud ja omas tarkuses leidnud, kui saaks Kowno kindlusest omal aeal sõda Saksamaa  wasta alustud. ja oleks se kui ähwardus Saksamaa wasta tähenda. Teised oliwad aga mõistlikumad ja arutafiwad, kuida igal riigil õigus oleks oma majauksede ette lukkufi teha ilma et se naabri wasta midagi kurja tähendaks, ja et sesugused kirjutamised ja enneaegised karjumised muud ei oleks, kui ärritamised, mis ehk koguni ühegi wõeramaa kullaga maksetud olla wõikfiwad. Tülid nende aealehtede wahel kestawad ikka weel edasi. Würst Bismar? on ikka weel haige. 16 selle kuu pääwal on Keiser Wilhelm teda Vaatamas käinud. Austria-Ungru maalt. Kooli- ja Kirikuminister ja Rahaminister on omad ametid mahapannud, ja uued on ka juba asemel. Koolide- ja kmku-asjadeõ vos Eybesfeld, raha- asjadeS Kriegsau. Prantsusmaal waieldakse ikka weel kangest uute kooliseaduste üle. Ministri poolest nõnutud seadus tahab, et kõik koolid, kus mungad ja nurmed õpetajaks on, keelatud saaksiwad. Teised waidlewad selle wasta ja nimetawad seda wabaduse piiramiseks, mis wabariigi seadustega kokku ei mahu. Kloostrekoolides  on sel aeal umbes 60 000 õppijad, keda nende wanemad senna saatnud, kes aga omalt poolelt sallida ei taha, et riigi walitsus nendele ettekirjutats, kus ja kuida nemad oma lapfi kaswatawad. Uue-Kaledooniaft oodatakse kaht laema lahtilastud wangidega, mis aga seatud aeaks koju jõudnud ei ole. Inglismaal peetakse nõuu läbi Aafi- Türgiriiki raudteed, Wahemere rannast Perfia merelahe rannast saadik teha, mis umbes poolteist tuhat wersta piik oleks ja 10 millioni nae! stärlingi (90 millioni rubla) maksma tuleks. Sealt läheksiwad siis aurulaewad edasi Jda- Jndiamaale, ja 16 kuuni 17 pääwaga wõiks Inglismaalt senna sõita. Afghaniftani maad tahawad mõned nõuuandjad kolmeks jäoks jagada. Üks jagu, Hcrati linnaga langeks Perfia külge; teine, Kabuli linnaga saaks ühe rahwusliku walitseia alla. kes Inglismaa ülema käsu all seisaks; nenda ka kolmas, Kandahari linnaga. Mägestik wasta Zda-Jndia piiret jääks Inglismaa kätte, et raja kindel seisaks. Pecsiast tulewad sõnumid, et Shah süda talwe! sõeawage kogub ja ka juba ülemad Kindralid nimetanud ja kinnitanud oleks, kes kewadel Herati linna wõtma läheks.  Salonikist  tulewad sõnumid, et seal rööwlid ühe Inglismaa alama, Oberst Sünges wangiwötuud  on ja tema eest 15.000 naelftärlingi luna päriwad. Jutud käiwad, et Parlament lahutud saaks. Türgimaalt. Uks Greeklane, keS nüüd Inglismaa alam on, nimega Papadopulo  on Konstantinoplis kiuniwõetud ja tema juures 12 bombi leitud. Esiteks tunnistas Papadopulo. tema oleks nende bombidega Sultani surmata tahtnud, pärast salgas seda aga jälle ja ütles bombid oma wenna kääst hoida saanud. Ka tema wend Ariktarhhi, üks mees, kes hiljuti Ristiusust Mohammedi usu poole pööranud, on wangi pandud. Asi on koguni segane ja kohtu ülekuulamised saamad salaja peetud. Kümme käsko inimesele, metsa hoidmise pärast. Esimene käsk. Usu, et iga puu mis metsas, nõmmes ja laanes kaSwab. sulle suurt kasu saadab; ilma metsata ja puudeta saaks kõige parem Viljakandja  maa, koleda kõrme sarnane olema. Teine käsk. Sina ei pea seda sõna; , m etSmitte ilmaasjata , kergemeelsel wiifil suhu Võtma, waid pead ennemine selle eest hoolt kandma, et igast rägastikust ja põõsastikust metS wõikS kaswada. Kolmas käsk. Mõtte, oh inimene, et mets sulle kõige rohkemat  eluülespidamise tarwitust annad. Mõtle, et Jumal seda nõnda on seadnud, et sa metsa