Sakala »« Wiljaudis, 20. Aprillikuu päewal 1885. VIII. aastakäik. Almub igal laupäewal. Kuulutuste korpusrida maksab 5 kop. Eesti seltsidele poole hinnaga. Koimenduse adress: ..Sakala" toimendusele WiljandiZ. Wene keeli: ttl. peMiuuiu ni. che.i.iiitli,. „ Sakala" aastahind pooltõist poognat: Postiga 3 rbl., postita 2 rbl. 60 kop. Poole aaSta hind: Postiga I rbl. 75 kop., postita 1 rubla 50 kop Weerand aasta peale tellimisi wastu ei wõeta. Iga tellija, kes kümme lehte tellib, saab ühe ilma hinnata. Adr ess id palutakse selgeste kirjutada. Poliitika, kirjandust ja põllutöö ajaleht. Wäljaandjad C. R. Jakobson'i pärijad. Koktimist zcr rVõtcrrVcrö rVcrstrr: TartuS: J. TÄlk Kirjameeste Seltsi majas, Sachker'i raamawpood ja Räpina paberiwabriku kontor bürjermusse majas; Tallinnas: Thomas Jakobson'i, Busch'i ja Kluge ck Ströhm'i raamawpoed, kaupmees Naftal; Haapsalus: G. F. Hallberg; Lihulas: kaupmees T. Büttner; Pärnus: „Endla" Seltsis ökonom Must ja E. Treufeldt'i raamatupood; Narwas: M. Põder; Rakweres: J. Kuus'i raamawpood ja A. Heraklides pikauulitial 51. Põltsamaal: kaupmees T. Puchk ja Leihberg; Wörus: Vielrose; Walgas: Rudolf; Paides: Seidelderg ja C. Aerfeldt; Peeterburgis: K. Leopas, llevemS npoen. Aoui. 80 ja N. Mattis sen HeLenin npoen., x RaJancn. uoora, Mõ 28/21. Wiljandis: F. Feldt. Meie Balti kubermangude seisukorra üle hra Arnoldi awaldatud mõtted. hiljuti ilmus kahes Wene keelses põllutöö ajalehes Balti kubermangude talurahwa seisukorra üle pikk kiri, mida hra Arnold, Domeeni-ministeeriumi nõuukogu liige oma nimetatud kubermangudes reisi aruande järele kokku oli seadnud. Hra Arnold kõneleb, et juba 30-ne aasta eest siinseis kubermangudes põllutöö palju paremas järjes seisnud, kui Wenemaa sisemistes kubermangudes. See wahe olla aga nüid, kus saatus teda jälle Läti rahwa juurde on wiinud, meel seda selgemine silma paistnud. Tema pidada ise oma nägemise järele otsust andma, ta olla ennast päris südamest praeguse talurahwa hea ja kauni seisukorra üle rõõmustanud. Hoolsaste haritud põllud, head, päris õige tored elumajad, heaste söödetud karjad ja ilusad, tugewad, rohked tubased, wälised ja põllutöö riistad tunnistawad ainult nende tublit ja jõukast elu. Peale selle räägib hra Arnold weel kohtade päriseks  ostmisest ja ütleb: „Et kuni 1883 aastani enampool  (64'46"/ o) talumaid päriseks on müitud, siis on sellest näha, et ostuhinnad sugugi mitte kõrged ei ole, sest ükStõisele müitakse kohte weel palju kõrgema hinna eest, kui nad mõisnikkude käest ostetud on. Talu-maade müimine oleks ka palju rutemine edasi läinud, kui mitte mitmed eestööd, nagu uute piiride ajamine ja selle läbi tõuusnud piiritülid seda poleks takistanud." Edasi minnes räägib hra Arnold weel rendikohtadest ja läheb siis põllu juurde tagasi, kus ta arwab, et selle parem harimise  wiis ja tublim wäetamine suurepõllumeeste poolt weiksepõllupidajatele osaks on saanud, ning et need ka talumeest korrapidamisele ja usinusele harjutanud olla. Ka olla talurahwa tublid koolid wiimsel kolmelkümnel aastal mõisapidajatele tubliste abiks olnud ja rahwa elujärge  tõstnud. Mitmete arutuste järele/ mis mitte enam nii iseäralised tähtsad ei ole, ütleb hra Arnold põllu headuse  kohta weel järgmiselt: „ Ehk küll mõisa-maadest natuke enam, kui talu-maadest, wilja saab, siis ei pia seda selle juures mitte ära unetama, et, nagu see põllupinna aruande raamatust näha on, see maa, mis talurahwa kätte on antud, üleüldse halwemast jaost on, kui mõisa-maad; sellest (põllu p. a. a. raamatust) on näha, et Liiwimaal talumaa  taader (taler) 1'67 tessätini, mõisa-maa taader aga selle wasstu 133 tessätini suur on. See on muidugi mõista, et halwema põhjaga põllu pealt, kui ka tööjõuud  ja osawus küll ühe taoline on, lõikus ikka natukene  wähem piab olema." Need on siis need hra Arnoldi tähtsamad mõtted meie Balti kubermangude talurahwa ja üleüldse seisukorra  kohta. Neid on esite ..Baltische Wochenschrift" ja peale selle kõik Balti Saksa keelsed lehed enesesse wastu wõtnud ning neid ka enam ehk wähem tõeks tunnistanud.  Pikemalt kirjutab „Balt. Wochenschr." nende mõtete üle ja awaldab kõige kohta kauniste oma rahulolemist; aga awaldab ka ühtlasi oma kurbtust selle kohta, et Wene lehed sarnaseid Balti kubermangude kohta awaldatud  mõtteid mitte heaste enestesse wastu ei tahtwat wõtta. Poliitika ringwaatus. Wenemaa pidas oma apostlite 1000-aastast mälestuse  päewa Aprillil igal pool waikseste, aga ühtlasi ka-kauniste ära. Igalt paolt' tulewad sönumed selle püha rõõmsa pühitsemise üle. Wene-Jnglise wahelsest  asjast ei wõi täna midagi selgemalt ütelda, km ennegi üteldud juba on. Ehk küll Londoni ja Peeterburi  wahel wastastikune mõtete ja tingimiste wahetamine  ikka alles lendab, siiski walmistatakse mõlemilt poolt tubliste ette, et mitte tige külaline teadmata peale ei tuleks. Afganistani wahelne segadus ei saawat õiendust  mitte takistama. Wene-Afganistani segaduse kohta toob „Walits. Tead." peale 18. Märtsil juhtunud lahingi, mis Afganistanlaste õnnetuseks lõppiS, weel järgmise kindral Komarowi 25. Märtsi telegrammi: „Afganistani  ülejäänud sõawäe salgad põgenesiwad Heratisse; nende kahju on meel palju suurem, kui enne teatatud. Palju on neist ka külma ja nälja kätte surnud. Juba kaksteistkümmend päewa aega sadab lund ja wihma segamine.  Inglise ülema Lumsdeni Bala-Murghabi jäänud laagri on Afganistanlased ära põleta Md. Nende kamelid ja muud sõa moona on Saryk-Turkmeenlased ära riisunud.  Et seaduseta olekut kaitstsl, säetakse Pendsdeh'sse aeotine walitsus sisse. SHawagi jäeb Dash-Köpri'sse. Edasi tungimist ei' ole prchegu mitte waja." Inglise ajakirjanduses iõuseb nüid jälle uus sõda; ainult rahu armastaja „Pall Mall Gazette" püiab waiksel toonil kõik asju hea poole juhtida. Itaalia ja Inglane olewat oma asjaga ometi niikaugele saanud, et Inglane oma wäe Suudanist ära kutsub ja Itaalia oma rügemendid sinna asemele saadab. Sügisi, nagu enne juba nimetatud, tahetakse seal uut sõda alustada. Inglise pidu lirimaal ei ole ka kuigi kiidu wäärt, sest printsi ja printsessina von Walesi Cork'is käimine annab sellest selget tunnistust. Ähwardamisi, et enne lirlased rahu ei jäe, kui wiimne Inglise walitsuse  seeme maalt wäljas ei ole, oli igalt poolt kuulda. Ega see siis ka ime ei ' ole, kui sarnaste ähwardamiste  järele ka teod ette juhtuwad tulema. Kõik see ei tähenda Jnglisest mitte head, nii kui tema mitme poolsed segadused, nagu: Aafrikas, Põhja-Ameerikas, Aasias ja oma kodus lirimaal. „ Pahal lapsel palju wiga." Türgi walitsus on Pärsiale ka nõuu annud, et nemad mõlemad, kui Wene-Jnglise sõda piaks tulema, erapooletumaks jääwad. Inglise katse, Türgiga sõprust teha, ei näita mitte korda minewat; see on küll Inglasele paha, aga parata midagi ei wõi. Kui see sõprus oleks Inglase ja Türgi wahel kindlaks saanud, siis oleks Wene sadamad korraga kinni pantud. Konstantinoo- polis oldakse Mahdi peale õige pahane ja wiimseil päiwil on Mahdi wastu päris ametlik kuulutus awaldatud, kuS tema rööwlite päilikuks ja rahwa petjaks nimetatakse. Sultan loodab aga kõikide oma alamate poolt truud sõnakuulmist ja siis ka petja põlgamist. Saksamaal on kewadme parlamendi istumine alganud ja oma asja toimetust ette wõtnud. Saadikute kogus on koolmeistrite manas põlwes abiraha saamise üle nõuu pidamine ees olnud. Rahaminister arwanud, et see 600 margist mitte üle ei tohiks minna. Vastastikune  kurjategijate wälja andmise leping on 20. Märtsil Peeterburis mõlemate poolsete Volinikkude läbi alla kirjutatud ja olla nüid nõuukogule ette pantud. Mitmed ajalehed tahawad nagu seda ka kuulnud olla, et Saksamaa Wene ja Inglise wahele kui erapooletumaks lepitajaks saada tulema. Ehk see küll alles muidu kindluseta  jutt on, wõime meie siiski ütelda, et Inglise maale seda küll tarwis oleks olewat, sest et ta ise mitte oma ässitamise tujus selle läbi tulewat kahju ei näita märkawat. Prantsuse minister - president Brisson on ilma pika seletuseta, sest et ta mõtted juba ennegi tuttawad on, oma ametit peale hakanud. Hiina riigiwalitsuS olla Peekingis awalikult teada anda lasknud, et Prantsuse ja Hiina wahel sõda täieSte lõpetawd on. See leping, mille läbi see sõa lõpetus tuleb, ei olla Prantsusele just mitte meelt mööda. Hiina keiser annab oma rahwale teada, et Prantslased „alandlikult" rahu on palunud ja majesteet seda palwet ..armulikult" kuulda wõtnud. KunaS Hiinlased Tonkingist ära lähemad ja millas ka Prantslased Formosa maha piawad jätma, olla kuulutuses  üeldud. Omalt maalt. WiljaMst. Et Eesti Aleksandri realkooli kohta midagi kindelt teadust ei olnud ega ka ei tulnud, waikisime  meie selles asjas piaaegu suutumaS. Nüid on aga, nagu „N. D. Z." teatab, kubernöör salanõuunik hra Shewitsh oma muude talituste kõrwal Tartus ka Aleksandri  kooli komitee korrale seadinud. Komiteel saada edespidi järgmised kuus liiget olema: Õpetaja Eisenschmidt, gümnasialinspektor C. Treffner, gümnastalkooliõpetaja  G. Blumberg, õpetajaameti kandidat ja kooli eestseisja H. Treffner, kooliõpetaja Tülk ja ajalehe toimetaja  Dr. Hermann. Selle niiwiisi kokkusäetud komitee tööd ja toimetused on ainult selle kooli kasuks raha korjamise  wiifi seadmine ja Põltsamaal seiswa, Aleksandri kooli päranduslise liikumata wara üle walitsemine. Meie tänawune kewade on oma eelminejaist wendadest koguni isemoodu. Kas on talwe wõim nõnda wali, wõi on kewade lõune poolt tulleS kuskile piatama jäänud, sest siiasaamine näitab tal Siete wisa olewat. Sügawa talwe wõi lume järele arwati üleüldse, et kewade wististe suur wesi saab olema; aga et pilwed wett läbi