Ladina keelt wõib ka Ühe Kaubalaewa - seltsi juhataja niõista, aga rohkem läheb temal JngMeelt ja teist elawaid keelest tarwis, mida meremehed ja maailma kaupmehed räägiwad. Theologia disciplintst ja aestethika seadusi wõib iga ameti juhataja tunda ja wõib oma waimu ja oma koduelu nendega wahe-aegadeS karastada ja kaunistada, aga ühe Kaubalaewa-seltsi juhataja peab ksige pealt kaubaajamist, rahwamajapidamise tarwitufi ja meresõidu asju tundma, ja need ei hakka ka külge, nagn kuri tõbi, need tarwitawad igaüks oma kohta ka oma ,studerimist", mis ühe käiguga Valdemari juure, läbi Laewameeste-koolide ja ühe kewadese mere-soiduga ei wõi kogutud saada. Kuida herra Eisen, VanÄ. tkoo!., Waldemariga ühe aSja üle peab ?plaani" tegema, enne kui tema selle aõja õppimist alganud on, seda mõistku kes tahab. Kui palju juhatust tema seal ülepea wõib leida, seda jätame arutamata.  Kuida wõib herra Eisen ,tarwilifid" eksamistd" teha, kui tema ainult ,kewadeni" on ,laewameeSte koolisid" tundma õppinud, see aeg weel maha arwatud, kuS tema Valdemariga tegi, ja siis ,kewade" ühel ,merereisul"  käis? Laewameeste-koolidest ei wõeta kedagi eksamile,  kes mitte oma seatud aega laewade peale teeninud ei ole, laewapoisist madrusest saadik, tegewa laewateenistuse harjutamiseks. Selleks õppimiseks ja nende eksamide tegemiseks  kuluksiwad jo aastad ära. Kelle juhatuse alla peab aga ,Linda" SeltS senni jääma? KaS oleks siis weel ,Linda" Seltsi warandusest midagi järel? Peab ,Linda" Selts omast langemisest tõuSma, peawad selle asutuse waranduse  riiõmed kogutud ja laew kohawast laenetest waikse sõiduwee sisse juhitud saama, siis on selleks üht meest waja, keS kõiki seda juba õppinud on, mis seal teada tarwis  läheb, keS ka ise juba elu-tuuledes karastatud on, kes kindla käega tüürist kinni hakata wõib, mida warem seda parem. Üks noor mees, kes kõiki seda wast õppima peab, kes omale selleõ aSjas wast usaldust teenima peab, et kõik erakondlikud püüdmised ennast tema kindla ja osawa käe alla paenutada lasekfiwad, ei wõi siin ühtigi aidata, olgu tema muidu ka nii kõrgeSte haritud, kui iganes tahes. Ja fiis kas on ,Olewikul", kaS on EeSti rahwal tõeSte fee süda, et nemad selle kõrgest haritud ja kõrge annetega rahwapoja tulewat elu selle kõikuwa asutuse külge köita raatsikfiwad, mis igal silmapilgul langeda ja teda ja tema puhast nime oma puru ja prügi alla matta wõib? Meil ei ole seda julgust mitte, meile on see noor meeS ühekS katseks, üheks er p er t me n ti k S, liiga kalliS. ,Olewik" wõib sellest näha, et mitte ,terme EeSti aeakirjanduS"  seda plaani , rõõmuga" ei tereta. Sellessamas numreS annab ,Olewik" nõnu, vr. Kreutzwald't  mälestuseks üht taewatähte ,Lauluisa" nimetada. .Olewiku" toimetus tahab seda fliS oma ta emaka  ardt" peale üleskirjutada, kui rahwa Hääledeenamus üht taewatähte selleks määranud ja »Wanemuise" SeltS seda kinnitanud on. Selle nõuu wasta on meil kolmelt poolelt midagi tähendada,  taewatähtede poolelt, EeSti rahwa poolelt ja vr. Kreutzwaldi mälestuse poolelt. Taewatähtedel on jo jnba omad üleilmlised nimed, mida õpetatud maailm neile annud ja mida nemad wasta wõtnud on. Neil et ole wist himu, ühe möödaminewa tuju heaks oma nime muuta. Tahab EeSti rahwas mõistlikul wiifil teiste haritud rahwaSte  keSkiS asuma jääda ja nende auuStust ja usaldust teenida, fiis teeme paremini, kui meie ka selles aSjaS teiste haritud rahwastega sammul käime. Eesti rahwaS ei saa wist sellega leppima, kui tema nimel ka taewa-lauul Babyloni  keelede segadust, sigitatakfe. Saaks aga üks taewatäht  nimetatud, fiis mõtlekfiwad tulewad põlwed selle juureS küll rohkem Wäinamö kui vr. Kreutzwaldi peale. Tähele peaks otsekohe , Kreutzwald " nimeks pandud saama, kui see tema mälestust tähendama peaks. Meie ei usu aga mitte, et see tema waimus tehtud oleks. Wist saaks tema ütlema: , Kanna mind omas südameõ, ära naeluta mind teiste segaduseks taewa-telgi külge!" Meil oleks wee! mõnda nende, plaanide" kohta tähendada,  mida ,Olewik" EeSti elu ,mõnusale korrale seadimiseks"  teinud on, aga meil ei ole selleks ruumi, kõige wähemaft sel korral weel mitte. Meie nõuu oli aga ikka see ja selles on meid wiimased nähtused weel rohkem kinnitanud  : EeSti rahwaS olgu tasane, tasafetel on nii suur tõutuS.  Eesti rahwas tehku töödja palugu Jumalat. See on kõige mõnusam kord, see on kõige parem nõuu ja plaani Üleüldised politika sõnumid. Balkani poolsaare asjas on suurrigid üheSkooS Serbiale,  Bulgariale ja Greekamaale nõuu annud sõeawäge ühest ära minna lasta. Türgi saadik ei ole seda alla kirjutada tahtnud. Selles kirjas ähwardakse seda riiki ükst jätta kes nõu wasta ei wõtta. Tänine on Europa suurriigid ikka selle eest seisnud, et Türklased ühe weike Balkani riigile mitte liiga ei tee, km aga nüüd üksZnendest  sõda peale hakata tahab; siis peab tema seda oma ee ese wastatamise, kahju ja kasu peale tegema, kuõ juures muidugi ette arwata wõib, et Türgi riik wöidab. Bulgariäs  on ka kohe pool tagawara-wäge künni Küünlakuu 7. pääwani koju lastud. Serbia ja Greekamaa ei olnud weel waStust annud. Nende wahel olla kauplemine ühendamtse  üle, et nende kahjuks rahu tehtud, s. o. et Butgaria  ja Jda-Rumelia mitte ühendatud ei saa. Serbia poolt tahetakse rahutegemise kauplemist wiiwitada ja sedawiist  suurriikisi sundida Serbia heaks midagi tegema; arwatakse  aga, et see ühtegi ei aita. Prantsusmaa Saadik, Marguis de Novilles, olla Sultanit palunud, Greekamaale midagi anda, Sultan olla seda aga pahaks pannud. Natuke  õigust on Greekamaal, sest Berliini kongressi poolest sai selle riigile rohkem määratud, kui pärast antud. Greekamaa  tahtis omal aeal leppida, kui selle asemel, mida Berliini kongress TheSsaliaS ja Epiruses määras, Kreeta saare saaks. Selle wasta oliwad Inglased, sest neil on himu Kretat omale saada Greekamaal anti tükk TheSsaliast  ja üks serwake Epirusest, mitte aga kõiki ja sellepärast  päriwao Greeklased nüüd kõiki ehk Kretat. See on omast kohast õige, et nemad seda asja aga Bnlgaria ja Jda-Rnmelia ühendusega segawad, fee ei ole mitte õige. Sellepärast ja et suurrigid kõigest sellest juba tüdinenud on, jääb nende soowimine wist täitmata, sest oma käe peale, ilma wälise abita, ei julge nemad wist sõda hakata. Ka Montenegrole oli Berlini kongress rohkem määranud  kui pärast anti. Türgi walitfus oleks ehk annud, aga Albaanlased, kes seal elawad, himuStawad ka ifernki asutada ja ei taha ennast sellepärast Türgi ja Montenegro wahel lõhkuda lasta. Nüüd on Montenegro poolt jälle piire õiendamist päritud, aga ka nüüd ei ole sellest ühtigi wälja tulnud. Wiimaõte sõnumite järel on Sultan Bulgaaria  ja Jda-Rumelia ühendust lubanud, pärib aga, et Würst Aleksander temale selle eest oma fõeawäega appi tuleks, kui Serblased ja Greeklased selle pärast sõda algawad.  Würst Aleksander näib selles uöuus olema, kaS aga suurriigid seda lubawad, see on weel teadmata. Würst Aleksander soowida, et Wenemaa ennast sclleS tükkis Sultaniga  ühendaks ja uuS Bulgaaria riik sedawiisi jälle otse Wene asutuseks saaks Wõib olla, et asi nenda kõige paremini korda läheb. Serbia Kuningas Milan on ühe kuld ja ühe hõbe wahwuse medalje asutanud. Kõigele Serbia politika eksijatele on andeksandmist kuulutatud. PirotiS  on aga sõeakohuS nende Serbia riikiS elawate BulgarlaSte  üle kohut mõistmas, keS Bulgarlastet kuidagi abiks olnud ehk kas aknatest Serbia sõeawäe peale lasknud.  Kaebtuse all seisab ka Piroti Bürgermeister, kes Bulgarlafi üle mägede juhatanud olla, miS läbi nemad ootamatta Serblaste selja taha saanud. Türgi walitsuS kogub ikka weel wäge ja ei taha seda enne setSma jätta; kui Serbia; Bnlgaria ja Greekamaa wägi rahu-seisu peale seatud on. Rumelia piirel seiSwa Türgi sõeawäe keSkis näib paha waim ikka suuremaks kaSwama. WiiS Kindralit  on soldatite eeS walitfust laitnud, et wägi aSjata püsside all ja waewas peetut saab, mis sugugi kergem ei olla kui lausa sõeaS. Sedawiisi saada raha ja rahwa waim aSjata raisatud ja kui pärast Türgi rahwufi jauSku kaitseda tuleb, siis ei olla enam wõimalik seesugust wäge' kokku saada. Neil oleks wist himu RumeliaSse tungida ja seal natuke röövida, aga seda ei lubata. Need Kindralid  on wahi alla pandud; üks Oberst on raudus pealinna saadetut. Saksamaal on Preussi Maapääwa koosolek selle kuu 2. pääwal algatud. Troomkõnes tänaS Keiser kõige armastuse ja ofawõtmise eest, mida ?emale tema walitsuse-pühaks omalt maalt ja wöeratt maalt nii rohkeste üles näidatud on, ja kinnitas, et lootüS üleüldise rahu peale kindel seisab. Riigi majapidamine olla Ministrite aruannet mööda natuke parem kui enne, siiski minna ka sell aaStal natuke laenu tarwis. Wabrikutöödest olla mõnda rohkem turule saadetud, kui seal järelpärimist on. aga selle wasta ei aidata ükski seaduS. Maapääwa nõuupidamise  alla sada mõne uue raudtee ehitamine ja Pöhja- Baltimere kanali ehitamine antud, niisamati seadused selle waSta, et Saksa rahwaS riigi idapooliStel maadel mitte Poolakatest tagasi tungitatud ei saa. Keiser Wilhelm on mõned pääwad jooksja walu ölades t mnud ja sellepärast  on selle pidu-lõunega wiiwitatud, mida Wene KeiSri erasaadikule, Kindral-Adjutant Graf Adelberg ile, walmistati.  Nüüd on wana 89 aaStane Keiser jälle üsna terme, peab aga juba pitkemad kirjad omale ette lugeda laskma, kuna tema tänine filmaklaasi läbi waewata lugeda wõiS. Windhocst ja tema KeskpaiklaSte erakond on täitsa kohkunud  selle kõrge auutähe ja lahke auukirja üle, mida Paapst Würst Bismarkile saatis. Oma riigiwaStaseid tallitust oliwad nemad tänine Katholiigi kiriku lipu alla peitnud ja Würst BiSmarki kui Katholiigi kiriku tigedamat waenlasi rahwale ette kujustanud. Nüüd on Katholiigi ilmeksimata pea temale aga nii nähtawat auuStuse ja usalduse  tunnistust annud, on tema tarkust ja lepplikku meelt awalikult kiitnud, et waesed Kestpaiklased ei tea, kust uut t.lmu rahwa fllmarohukS peawad leidma. Ka Uoseui Piiskop-küsimine, mis nii palju kära tegi, olla seletatud. Kardinal Graf LedochowSki asemele, kes mõne aasta eest waStapanemise pärast a netist lahti laStud sai ja sellest aeast saadik Paapsti kojaS wiha Saksamaa waSta kihutab, saada ükS Poola sugust preeSter nimetatud, keS SchlesiaS ametis on. Natuke raSke on seda uSknSda, sest tänine ei tahtnud Würst BiSmark Poolakast selle tähtsa ameti peale laSta. Saksamaa söeawägi on nii kaugele korraldatud, et sõea aeal kergest 1,600,000 künni 1,700,000 meest kokku saada wõib. Baieri maal olla kõik Ministerium Kuningale ette pannud, et Riigi kassad wiletfaS kordas on. Baieri Kuningas, Ludwig 11., on wäga iseäraline. Tema ei näita ennast kellegile, laseb teeta mägedes ja saarte peal uhkeid paleest ehitada, mis wäga palju maksawad,  neid ime-uhkc majariistadega ja kunst-aSjadega täita, mida tema ükst tarwitab ja waatab, uhkeid näitemängust  ja operisi pidada. kus tema ükst waataja ja kuulja on j. n. e. Juba Mõnest aeast saadik heliseb, et tema erawaranduS  otsas on ja korralised kuninglikud sissetulemise!» seda määratumat turistest enam täita ei suuda. Aachenist on suur Kayser'i ja Biestngi wabrik ära põlenud. Arwatakse, et seal 17 inimest surma saanud; Jõulukuu 29. pääwani  oliwad 5 surnu keha üles leitud. Taanimaal on Körgemkohus seda otsust kinnitanud, mis järel Folkethingi Präfident, Berg, HS aastal 1881 ühel koosolekul HolstreboS,  Jütlandi saarel, Politseimeistri wägiwaldselt wätja lükata laSkiS, kuueks kuuks wangi mõistetud sai. Berg on oma ameti maha pannud, on aga Fslkelhingi poolest uueste walitud. Prantsusmaal on Grevy omas saatekirjas  Parlamenti ja Senati eeS selle Usalduse eest täitanud,  miS teda uueSte Präfidenti tooli peale tõstis. Sellega olla Prantsusmaa oma igatsust jäädawa walitsuse järel üles tunnistanud; nüüd pidada Parlament selle eest hoolt kandma, et ka Ministrid kauemini ametisse jääwad, et riigi aun ja kredit kaSwakstwad. Nüüd, kuS sõda Annamis ja Madagaskaris  lõpetatud, elada Prantsusmaa rahus kõige maailmaga  ja olla jälle oma kohalise paiga peale teiste rahwaSte  keSkiS, tagasi asunud. Kõige politika wangidele on andeksandmist kuulutatud; ka Louise Michel ja Würst Krapotkin  on lahti lastud. Uus Ministerium. Freycinet' juhatusel, on ametisse asunud. Kõik Ministrid on rohkem ehk wähem käredamad wabalased. Sõea-MiniSter on Kindal  Bou lange r, sündinud aastal 1810; Meremäe- Minister on Admiral Aube, tuttaw oma kirjade läbi torpedode üle, mis tema armsamad sõeariistad on. Wabariiklafed  on oma uue Ministeriumiga rohkem ehk wähem rahul. Inglismaa uuS Parlament on Jõulukuu 31. pääwal oma juhataja walimisekS kokku aStunud. Ka kuulus Jumala-falgaja Bradlaugh ou wandele wõetud ja sedawiisi wiimaks ometigi iStet ParlamentiS saanud. Juhataja kinnitas,  et tema seda wannet keelata ei wõi, tema pidada aga kõiki, miS selle järel ehk tuleb, Bradlaughi enese waStatamiseks jätma. Troonitöne saab selle kuu 9. wal peetud. Kuida erakonuad ennast korraldawad, selle , üle ei ole weel aru saadud. Et Birma riik JngliS- Jndia KeiSri-riigiga ühendatud ou, seda kiidawad enamist kõik Inglismaa lehed heaks, ainult need kes Gladstone poole hoiawad, urisewad natuke. Birmast tulnud sõnumid äratawad äga kartust, et seal weel palju Võitlemist kulub, enne kui as;ad kordas on. Sudanis ei ole Inglased oma weiket wsitu rohkemalt tarwitanud, waid on jälle põhja poole tagasi nihkunud, mis näitab, et nendel himu ei ole seal esiteks midagi suuremat peale hakata. Khediwe, Sir Drummond Wolff ja Mukhtar-Pasha on nõuupidamtsel  olnud ja witmane on kinnitanud, et ilma Türgi sõeawäe abita Sudanit rahule sundida wõimaltk ei olla. Spauias on Vabariiklased ennast natuke ilmutada katsunud.  Jõulukuu 31. pääwal sai Carthagena Sõea-Kubernör sõnumit, et üks Sershant wiimasel ööl ühe kogu talurahwaga  Saint Julieni kindluse peale tunginud, kus üks teine Sershant temale wärawa lahti tegi. Carthagenast saadeti 5 kompaniid senna; Kindral Fojardo läks 4 mehega ligemale  ja kutfuS mässajaid alla heitma, kes aga tema peale lasksiwad ja teda raSkest haawaflwad. Mässajad ei leidnud  aga kindluses sõeawäe poolt abi ja põgenefiwad ära. Mässajatest on muist juba kinni wõetud; neid olnud ülepea  umbes 70, 40 soldatit ja 30 talupoega. Fojardo on oma wahwuse eest Kindcal-Leitnantiks nimetatud, kaS tema aga elama jääb, see on weel kahe wahel. Spania Parlament,  Cortesed, oliwad kokku kutsutud, Knninga-Praua wannet wasta wõkma ja mõnda majapidamise asja seletama.  Et aga saadikud üle selle piire minna tahtsiwad, sellepärast ou nemad koju saadetud ja et nende aeg pea lõpeb, sellepärast saawad wast uneste walitud saadikud kokku aStuma. Nüüd on küsitaw, kas Monarchistlased wõi Republikanlased (Vabariiklased) walimistes wõitu saamad.  Kumnga-Praua Jsabella 11. lahutatud mees, Don Francisco, on Madridi tulnud ja tabab mõneks aeakS senna jääda. Wist on ka temal himu oodatawatest liikumistest osa wõtta. Lepituse järel, mida Paassi Karo liinide ja Palao saarede üle Spania ja Saksamaa wahel tegi, lau