4. Walla kooli maksud. Koolimaja ehituse juure materiali wedu kop. 3,500 hob. p., ä 1 rbl. . . . 3500 Meistri palk ja materiali hind hingede maksu juures 80 sülla walla koolipuude wedu, 160 hobuse päewa, ä 1 rbl. ... 160 5. 20 sülda kroonupuid, sillakohtule osta ja wedada, ä 7 rubla . . 140 6. Küidiraha sillakohtule .... 60 90 7. Küidi hobused, 18 hobust, ä 1 r. 18 8. Soldatite õled, 30 puuda, äl5 k. 4 50 9. PoSti-taSku kandja palk ... 30 49 10. Magasini aida parandamine . . 80 -- 11. Magasini wilja mõetmine 200 p. 100 12. Kohtumaja parandamise juures materiali  wedu, 60 hob. p. ä 1 rbl. 60 18. Kogukonnakohtu ja Vallavalitsuse wangide tarwis 7 Vakka rukkid 21 rbl., 40 puuda õlge 6 rbl. 27 14. Kogukonna kohtumajale 35 sülda puid wedada, 70 hobuse päewa . 70 15. Koguk. kohtu ja wallawal. teenrile 4 tsetw. 8 karnitsat rukkid, ä 9 rbl. 36 4 „ 8 keSwi, ä 7 rbl. 28 2 „ 4 „ kaeru, ä 5 rbl. 10 74 16. DeSsätini maks 175 17. Adra raha Ritter'i kassasse ostet. talude eest umbes . . . . . 560 v. alune (1 —17) summa: 14,739 31 Tähendus: WaheK tuleb mõnel aastal ka ette: 1) abimeeste  andmine maamõetjale ja tapograhwidele; S) rahwa Väljasaatmine metsa kustutamise juure. Punkti 1., ja L alused maksud (2,830 rbl., 7,258 rubla 23 kop. ja 14,739 rubla 31 kop.) kokku ühte summa 24,827 rubla 54 kop. Ei tea nüüd, kui suured selle kõrwal Tarwastu mõisa awalikud maksud peakfiwad olema? Poliitika ringwaatus. MiS Wenemaa poliitikasse Egiptuse küsimuse kohta puutub, siis pole seiemaale veel teada, et see Hlidagi wiifi oleks suudetud, programm on, nagu arvata võib, seesama mis ennegi: Inglastele prii meelevalda ja woli anda mässajate allaheitmise juures, Riili ümberkaudu, aga peale selle neid mitte enam kaugemale taSta minna. Üks telegramm Konstantinoopolist  kuulutab küll „ Times'ele", et Wene saadik Nelidow. oma poliitika seisukohta ja sihti Egiptuse  küsimuse kohta olevat muuwud, siiski näitab see teadus tuulest võetud olevat ja on raske uskuda, sest et seks kõik tõepõhjused puuduvad............ Hirmsa Moskwa-KurSki raudtee õnnetuse juure 0n jällegi uuS raudtee SnnetuS Nikolai tee peal Moskva Peeterburgi vahel juhtunud, misläbi mitu reisijat ja raudtee ametniku viga saanud. LspekS olgu weel tähendatud, et sõaminiSteeriumi poolt hiljuti on käsk antud ja seaduseks tehtud, et Juudi sugu kroonu arstide  arv mitte rohkem ktti 5 protsenti terve Wenemaa  kroonuarStidest ei tohi olla. Selle järele peab ka Juudi studentide vastuvõtmise peale kroonu tohtrite akademiadeSse vaadatama ja mitte ülearu vastu võetama. Inglismaal on lirimaa küsimine Mullaghadruma  viiekordse mõrtsuka töö läbi jällegi omas täielises hirmsas olekus päeva ette astunud. Sundmuse-seaduS  ja rendiwõlamaksu-seaduS, esimene valjust ja teine armu ja heldust avaldades, ei suutnud, nagu esialgu küll loota oli, lirimaal vana seaduslikku korda jälle jalale seadida ja soovitav rahu, mis viimsel kahe nädali jooksul saarel" oli valitsema hakkanud, on Mullaghadruma veretöö läbi uueste segatud. Kurjatõõ tegijate üle on aga praegu, nagu ennegi sarnastel juhtumiste kordadel, pimedus valitsemas  ja pole neid keegi weel seiemaale valge ette toonud. Seepärast ei ole lirimaal ka mitte enne täielist rahu loota, kui riigivalitsus rahva elukorda mitte täieSte ei paranda ja teda parema järjele ei aita. Prantsuse maal on parlamendi vaheajal kuninglik partei omalt poolt ka mõndagi teinud, et oma ettesäetud märgile jõuaks. Kuna Bonapartlased Napoleoni päeva 15. Augustil kaunis väljakutsuval viisil pühitsefiwad, on ka kuninglik partei 20. Augustil  Ehallonsi linnaS partei asjaajaja krahv von Chambordt auaks, suure võeras peu asutanud. Pidule oli väga palja osavõtjaid kokku tulnud ja nende kõned ja terwisejoogid käifivad ksik uue kuningriigi asuta- mise kohta, mille trooni peal uus kuningas Hindrik V. nime all saaks Valitsema. Prantsusmaa suuremad ja tähtjamad ajalehed kiidawad wäga, et Inglismaa Suetst-merekitsuse oma Võimuse alla on wõtnud. Saksamaal magab poliitika ikka weel alles oma suweund ja ei ärka wist enne Preisi maapäewa walitemiste termini-kuulutust. See termin langeb, nagu kuulda, Oktobri kuu teise poole sisse. Keskpartei tahta, Windhorsti nõuuandmise järele, walitemise-ühendust  wanameeleliStega soowitada, sest et kirikliku partei laagris kardetakse, et „lahutud" Vanameelsed wabameeleliste  tormijookSmise vasta ei suuda panna. Selle waStu ei ole Vabameelsed walitemiste ettewalmiStamistega  ka mitte laisad, nimelt edenduse-partei püüab oma Võimu, miS Viimasel maapäewa koosolekul wanameeleliste  wastu kaduma läks, jälle tagasi Võita ja kui see neil korda läheb, siis oleks wabameeleliStel seeläbi uueste walitetawal Preisi maapäewal suur tugi ja VõimuS wanameeleliste wastu. Kauba soovitamine Türgimaa ja Inglase wahel, Egiptusse saadetawa sõawägede ühenduse pärast, ei taha ikka weel korda minna. Lord Dusferin, Inglis saadik Konstantinoopolis, on'küll kõik omalt poolt teinud, et Türgi Valitsust nii kaugele saada, ja ehk küll Türklane  ka poolkaudu Inglis soowimist on lubanud waStu Võtta, näitab siiski ühendus väga kahtlane olewat. Õigel ajal ei Võigi see ka enam korda minna, sest et Inglased kesk taplust seisavad ja Türgi sõawäe saatmisest Egiptusse weel midagi kuulda ei ole. Mööda läinud nädal on Egiptuse küsimust kõige parema teele wiinud, et seletus ruttu Võib korda minna. Oma Visa tegewuse jõuu ja kawala ettevõtmise  nõuu läbi on Inglased nüüd Egiptuses õige kaugele  jõudnud. Abukiri kantside laskmine oli ülema käsuandja admiral Seimouri ja kindral Wolselei poolt ainult silmakirja töö, et seeläbi Arabi-pashat Inglaste  tõsise tahtmise üle petta. Inglis merewägi purjutas  25 sõalaewaga Abukirist mööda ja jättis ainult ühe sõalaewa Abukiri alla maha. Inglis pääwägi läks ise Suetsi-kanatt ette ja juba Viimasel pühapäewal heitfiwad Inglased kanali ja kanali ääres olewad kohad, nagu Port Said, JSmailia, Nefish j. m. m. eneste alla. Inglased tungisiwad täie jõuuga Egiptlaste peale, keS peaaegu ilma mõega hoobita kaugemale maale taganesiwad. Seega on Inglis Valitsus Suetfi-kauali oma käpa alla wõtnud, mis ta Vist naljalt enam tagasi ei saa andma. Mis teised suuredriigid selle 100 üle arwawad ja AS nad seega rahul on, et Inglane ainus peremees ühe merekitsuse üle on, mis kolm ilmajagu ühendab ja millest tuhanded wõeramaa laevad läbi käiwad, peame ära ootama. Omalt maalt. Wil jandist. Omal ajal oleme juba mõni sõna „Kündja" kohta awaldanud. Täna tahaksime weel mõnda juure lisada. „Kündja" ilmub, nagu juba teada, nädalas üks kord, on ilusa ja wäga kena paberi peale trükitud, ilusate piltidega ehitatud ning wäga odaw. Teda trükitakse praegu muidugi mõne suure kassa kulu peale nii suurel hulgal Ära, et mõni postkontor kõik saadetud numrid ja paktid mitte wäljalautada  ei wõi, waid pakkide wiisi neid jälle tagasi Riiga saatma peab. „Kündja" toimetusel on nii suur igatsemine EeSti rahwast õpetada ja armastus Eesti rahwa wasta, et ta „Kündjat" ka kogunigi Läti keeles  EeSti rahwale pakkide wiisi saadab. Adressid on „Kündjal" nii hullud ja naljakad, et ilmtahtmata naeratama  peame; meeste nimed on koha nimedesse muudetud  ja ümberpõördud; üks adress on: „pr. Pernau nach Oina Herrn Schulmeister Põltsam", niisugust kohta ei ole Pärnu maakonnas olemaSgi. Kündja on ehk õigem saab sedasama Liiwimaal olema, mis „Tallinna Sõber" Eestimaal on; meie Võime teda pea mõnele kaupmehele „Tallinna Sõbraga" üheS siüsepakkimise  tarbeks taieste soowitada. „Kündja" saab selles asjas aga palju kasulikum olema, kui „Tallinna Sõber", sest Viimasel on kaunis halw paber. Oma selget ja tõelist ning täielist poliitika seisukohta hoiab „Kündja" siiamaale üsna warjul; ta tahab seeläbi kawalal Viisil  EeSti rahwast aega mööda eksitada, oma Võrku ja küüsi tõmmata ning siis tubliste mehisel Viisil rahwale  kahju saata, mis sell wiisil ehk palju paremine sündida ja korda minna wõiks, kui „Tallinna Sõbral" see korda läheb . . . . Meie wõime „Kündja" poliitikat praegu üksi riidade wahelt wäljalugeda ja arusaada, et „Kündja" mitte EeSti rahwa ajaleht, waid tema Vastaline on. Meie tahame sellega oma rahwa filmi lahti hoida ja iga üht selle lamba naha see» olija hundi eest eemal hoida. Mõisa herrad ja baronid on suurel hulgal,, Kündjat oma perele ja rahwale tellinud!! Kündja proowlnumrid  saadeti „Rigasche Zeitung'iga" üheS!!! r Pärnust. Pärnu Eesti Põllumeeste Selts: koosolek 8. Augustil s. a. Esimees hr. ToM teretas koosolejaid ja kirjatoimetaja luges aru anne minema koosoleku üle. - Üliõppija hr. A. Sõrd'i waiwuStaw  aru anne Seltsi endise esimehe, kadunud C. R. Jakobsoni haua-kabeli põhjuskiwi pühitsemisest 14. Juulil Kurgjal. Üliõppija hr. N. Sõrd pidas kõne „toitmisest". KõneS näidati, kuidas õhk loodusel tähtjam  toitja olla. Kõik, mis oma ümber näeme, nagu taimed, puud ja elajad, olla õhu olluste mahewse sünnitus. Nii näituseks inimene, ehk ta küll uhkusega ennast Jumala näu järele loodut loomaks nimetada, siiski olla ta keha igawese Looja seaduse teel neljast õhu ollustest, nimelt: hapnikust, süsinikust, vesinikust ja lämmastikust kokku pantud. Mõnele meie seaS wõida see ehk küll naljakas näidata, et ta peale 10" leisikane keha paljas õhu kogu olla; see olla aga siiski nii. Näituseks ei olla paari aasta Vältusel enam midagi meie keha sees, mis siin praegu on, meie olla seda kõik õhusse hinganud ja uut stllsamal teel jälle asemele saanud j. n. e. Kõneleja andit oma seletusega  kena pildi, kuidas see kõik looduse sunnil salalahutuS  (heemia) teel sündida. Lõpeks räägiti, kuidas inime, kui ta enese terwisele kahju ei peaks sünnitama, siis oma söömisega kasin peab olema. Need inimesed, keS liia söömisega oma mau organid olla laiaks mõnitanud  ja nüüd palju süüa, olla endid laisaks, maimu poolest tõnsiks teinud, ehk ka meel muid meele wigadufi omale omandanud. Lapsi tulla ju noorelt kasina söömisele  harjutada, kui neid erkusele ja termist päraliseks tahetakse kaswatada j. n. e. See tähtjas kõne saada trükkis ilmuma. Esimees hr. TootS kõneles „EeSti lehmast." Ehk küll mõningad tõendada katsumad, et Eestlastel oma lehma asemel paljalt „maalehm" olemas  olla, siiski teadis kõneleja kindla põhjustel stlewda,  et ka EeSti lehm olemas on. Üksi seepeale mõida ehk salgajad oma salgamist põhjendada, et EeSti loomad sõbralikus sugutamises, mõera tõugu loomadega,  oma loomu ja karma kergemalt muuta, kui see angleri ehk muu tõugu loomade juures ette tulla. Tigeda loomu pärast ei kautawat angleri ehk muu tõugu loomad endi loomu muidu iialgi, kui sundimise  läbi mõera tõugu pulliga j. n. e. Tähendadi kõneleja poolt ka, kuidas Eestlased oma loomadele täieliku EeSti mundre seeläbi peakfimad ümber panema, et nad neid ühe karma ja keha moe alla saadaksiwad, et elajate tegu mood näukaS saaks. Nimelt olla sellepoolest  maja sarwede peale waadata, mis lehmale iluks ja mäga sagedaste ka ta headuse märgiks olla, nagu hea piima lehmale pemikesed siledad, sisse poole kõverad  sarved, mis pealegi kurje kaemusist keelata. Suureks  iluks olla loomal weike ergu näuga, kitsa madala  otsaesisega pea; niisama kena olewat loomal, nõnda nimetatud, kahe otsaga keha, see on tugew rind ja ristluud ja nõtkumata sirge selg. Ka pitk peenike saba olla loomale iluks ja piima lehmale headust  märgiks. Kui kõiki neid nimetatud tähendusi loomade sugutamises saaks hoolega tähele pantud, siis oleks meil peagi oma mundris, see on EeSti lehm käes olewat, keda mitte nii hõlpsaSte „maalehmaks" ümber ei wõida ristida, mis nüüd segase karma ja muide keha omaduste pärast sagedaste sündida. Nimetati ka, et sugutamiseks, kui seda ehk hädaSte maja peaks olema, ikka angleri tõugu loomi wõetagu, sest need sigineda meie maal kasulikult ja olla «uimasel  ajal ka Soomemaal tähtjaks saanud j. n. e. Sellsamal puhul rääkis kõneleja ka „SLberi katkust", mis meie maal loomade kallal ajuti üheS kui töises kohas ennast awaldada ja rahwa suus mitme nime all, nagu läbi löödut, põrna, muhu tõbi j. n. e., tuttaw olla. Lühikese aja seeS olla Tõstamaal kolm looma, wiimane meel täna (8. Augustil) hommiku üheS karjamõisas, ära kärwanud. See tõbi ilmuda loomade külleS mitmel kujul, kui ta aga juba loomal külleS olla, siis ei aidata naljalt enam ükski ohi ega rohi, muud kui löö talle notiga otsa! Küll olewat õpetatud loomade arstid selle kurja tõbe wastu mõndagi  katsunud. Nii hakkanud üks kuulus Prantsuse professor loomadele rõugeid panema, mis ta nõnda teha, et haige elaja haawa mäda lahjendab mõi nõrgendab  ja siis seda niisamuti elaja naha sisse lõigatud  haawa sisse, paneb, nagu inimesele rõugeid j. n. e. Kas see katse aga tõeste selle laaStaja tõbe wastu aidata, ei teatavad meel stlgeSte. Terweid loomi mõida seeläbi tõbe eest hoida, kui üks lusika täis meewli happud pange täie mee sisse valatakse ja seda mett loomadele juua antakse. Mõned elajad juua seda niisamu paljalt, töised aga mitte, kui pisut jahu-