Jutu leht. Kalis kolttast. (Mg.j .Kes teda sunnib? Tema teeb seda oma enese tahtmist  mööda ja mina kiidan teda sellepärast. Ühe hälbi wanamoori kiusu pärast hukka minema, selleks on tema liiga hea. Las ta läheb siit eemale, küll unustab siis oma wiletsust ja eks ta ole mees küll, et iga auusa nein kätt julgusega pärida wõib! Uus elupaik ei ole ka koguni nii kaugel. Mis tarwis fiis raudtee on?- .Aga meie ei ole enam nii noored, et igal silmapilgul wõikflme jalad kaenla alla wõtta. Mõtle ometi, kui üks meist sureks ja Willem warmalt sõnumit saada ei wõiks?- .Selleks on jo telegraf. Mina arwan: mida kaugema!  siit, seda parem. Uus linn, uuS elu, uued sõbrad. See on wana tnttaw lause. .See see just oli, mida ütelda tahtfin. Kuida wõid Sina nii kerglaselt rääkida ja arwata, et meie poeg seda wiifi wõikS mõtelda. Ei, tema ei jäta Minnist ega Minni temast, ja mina ei mõista, mis ema-süda see on, mis oma tütart seesuguse kiusuga waewab.- .Ja, halw lugu on see küll, aga mis seal parata?- wastas meister Agar sügamas mõttes. .Eks tee see minule ka südame-walu küllalt.- .Muidugi, kuhu sellest peasebl.Noh,  mehel ei kõlba palju kaebata. Nii palju tahan aga weel ütelda: süda hüppab rõõmu pärast, kui meele tuletan, kui mehiselt Willem halwa pilkaja wasta kargas ja siis meiega sellest majast lahkus, kus tema isat ei anastatud.  Weel surma-woodi peal saab see mind kinnitama. Esiotsa mõtlesin küll, jäägu Habakukid oma plikaga kus tahes, aga nüüd tahame katset teha, kaS sest asjast weel midagi saab. olgu ka meil natuke alandamist tarwis.- Nende sõnadega tõusis meister üles ja läks töö-tuppa. Töö ei tahtnud õiete sigida, sest teised Mõtted kippufiwad segades wahele. Sagedast unustas tema kõiki oma ümber ära, tuetas ennast kääride peale ja wahtis ümber, pead raputaks ja üksikuid sõnu pomiseks. Seal läks uks lahti ja üks õpipois pistis pea ukse wahelt sisse. .Mis Sinul wiga, Jüri?- küfis meister. Pois pakkus paberit kätte, kus peal seifis: .Rehnung armulise herra Graf Czanadyle,- ja ütles lühidelt: .Ei jälle ühtigi. - .Kas jälle ei olnud kodu?- küsis meister tõsiselt. .Sel korral sain küll jutule. Täna olin õige kawal. Juba kell kaheksast waritsefln ukse taga, künni kell kümneni. Seal kuulsin Grafi üles tõuSma ja tuas edafi ja tagafi käima. Tasakesti koputasin ukse peale. Kõik jäi äkitselt wait. Mina põrutasin waljumint ja tuast küsiti, kes ukse taga olla. .Meister Agar saadab rehnungi ja palub tasuda!  hüüdsin mina. .Häbemata loom, kuida tohid Sina inimest unest äratada!- „Teie olete juba ammu ülewal, Grafi herra, mina kuulsin Teie astumist selgest ja mina ei liigu siit, künni meistri raha olen kätte saanud.- .Mina lasen Sind kaltsakast trepist alla wisata!- hüüdis Graf wasta. - Meister ja sellid jäiwad kuulama. „Kas tema tõeste seda tegi,- küsis meister, .et minu saadikut trepist alla wiskas?- .Lõppeks tegi/' waStas pois ja wäaaas nau nutule, kui nägi, et kõik sellest osa wõtfiwad. .Käsi walutab praegugi weel.- Pois kääris warruka üles ja tegi üsna weldra näu. .Tõeste, käsi on paistetanud. Kas näe, tema tohib minu poisile liiga teha! Mina ütlen, kes minu selli ehk poist külge puudutab, sellel on minuga tegemist. Kohe lähen kohtusse kaebama. Säh, fiin on raha. Too omale apthekist  rohtu.- Pois tõttas poodi ja wõidis kõhu maiusega tubliste wälja, mida saadud raha eest oStis. Meister ruttas Politseisse,  kui sellid tõutanud oliwad, poisi paistetanud käe Üle tunnistajad olla. Politseis ei saanud tema kohe ette. Senna oli üks Politsei-ametnik teisest linnast tulnud ja temaga oli nõuupidamine ees. Wiimaks jõudis ka meister Agar ette ja kui oma asja üles rääkinud oli, ütles Politseimeister:  .Imelik, minu ametiwend teisest linnast on ka just selle Graf Czanady pärast fiin.- .Kas ka wslgade pärast?- .Ei, koguni teise asja pärast,- anti naerataks  wastusekS, ja kui seda .teist asja- meister Agar'ile üteldi, fiis ajas tema omad silmad pärani lahti ja ei tahtnud  seda uskudagi. IX. Selsamal aeal oli Graf Czanady praua Habakuki juures lahkel jutustusel. .Loodame tulewiku peale,- ütles Graf. .Pea-asi on, Minni näib ennast juba rohkem waigistama. Küll armas lapsuke senni oma wana häda on unustanud, künni mina omad asjad korrale saadan. See ei ole jo ime, kui tema õrn süda ikka weel selle kuju kannab, kelle läbi temale nii suur pahandus sündis. Aga küll aeg kõik haawad parandab. Kui fiis ast nii kaugele on jõudnud, fiis piab minu armsam mure olema, armsa lapsukesele kaunist põlwe ja rõõmu-päiwi saata, kõige selle kurwastuse waSta, mida tema on kannatama pidanud. - .Seda aidaku Jumal!- õhkas praua Habakuk. .Küll oli minul tegemist, enne kui minu wanemad ja wanem wend luba andsiwad Teie tütart kosida, aga nüüd on kõik hea.- .Nemad ei pane mitte enam waSta?- küsis praua Habakuk rõõmuga. .Oh, see on armas kuulda! Tõeste, Teie olete tubli mees, Grafi herra! Meie jääme Teie igawesteks  wõlglasteks, pealegi weel, kui selle kahju peale mõtleme, mida Teie alandamine meie poole Teile toob.- .Oh, sellest ei maksa rääkida,- soigutas Graf Czanady alandlikult. .Aga mis ma pidin ütlema: kaS tunnete Roofimetsa mõisat?- .Miks mitte! See on jo kena ja suur mõis ime hea maadega ja suure, paksu metsaga. Üteldakse, et Teie seda osta tahate?- .Mis mina sellest salgan! Kahju aga, et kaup wägise kipub katki minema. Müüja pärib 40,000 rubla ja neljandema  osa kohe kätte. Minul ei ole aga rohkem käepärast,  kui 3000 rubla. Kirjutasin küll koju oma mõisade ülem-walitfejale, et kohe puuduwad 7000 rubla saadaks, aga waewalt nädali pärast wõib wastus tulla ja selle aeaga wõib mõis juba läinud olla. Sea! on weel üks ostja, kes näib paar tuhat rubla rohkem pakkuda tahtma. - .Aga armas Graf, miks Teie fiis oma sõbru meele ei tuleta? Rõõmuga aitaksin mina Teid selles asjas. - Teine pani kätega ja jalgega wasta: .Kuida julgeksin mina Teid selle tühja asjaga tülitada? See oleks jo halw kgu!- .Ei sugugi! On see suurem asi, kui meie Teid, herra Graf, kes Teie meie Minnit armastate, jõuga ja nõuga aitame? Kohe lähen ja toon raha. Kui palju see oli? Ah ja, 7000 rubla. Oodake natuke. See summa on meil just käepärast, kui ka mitte kõik puhtas rahas, fiis weksliks, mis niisama selged ja kindlad on.- .Ärge tülitage ennast,- ütles Graf weel, aga lahke praua oli juba tuast wäljas, kuna seljataga wõeras sosistas:  .See oli abi õigel aeal, just nüüd olin tõeste hädas. - Meie Grafi rõõm ei kestanud aga kaua. Uks tehti lahti ja sisse astusiwad kaks Politsei-ametnikku ja meister Agar, Politsei-soldat käis nende kannul. .Arge pange pahaks, herra Graf,- ütles esimene ametnik pilkama alandusega, .et meie nii julged oleme ja Teid fiin lülitame, aga meil on selleks aSja.- .Aha, wist selle herra asjus,- AKS Graf Czanady, meister Agari peale näidates ja oma kohkumist wõi malikult peites. .Ja, mina tunnistan, et natuke äkiline olin tema poist waSta, aga seda tõutan täieSK tasuda. Nüüd palun aga ära minna, et selle prauale pahandust ei tuleks, kelle wõeras fiin olen. Weel kord tõutan auusõna peale, et kõik piab tarwitust mööda .Olete osaw kometi-kgija, Mik Maunahk,- ütles teine ametnik, .aga saagu sellest mängust nüüd küll. Ennast Grafiks nimetada lasta, sellest wõite isegi juba tüdinenud olla. Tulge aga nüüd tasaselt järel, et suuremat kära ei sünni. - Nime „Maunahk- kuuldes, kohmetas uhke eba-Graf estteks  nii ära, et sõna suust wälja ei saanud, wõttis aga wiimaks jultunud meele kokku ja hüüdis weidra naeruga: .Olete mind ometigi kord jälle leidnud! Aga kerge et olnud töö sel korral mitte!" .Selle eest tahame Teile ka õige pitka aea peale korterit  ja ülespidamist anda,- tähendas wõeras kohtu-ametnik lahkest. Meister Agar waatas suurte silmadega pealt ja seifis liikumata, nagu sammas. .Siin on raha, armuline Graf,- hüüdis praua Habakuk,  rõõmsa näuga uksest sisse astudes, põrkas aga tagaff, kutsumata wõeraid ja oma Grafi kahwatanud näuga nende wahel nähes, ja lisas kartlikult juure .aga mis see piab tähendama?- .See tähendab seda. et sel kelmil Teie rahast enam kasu ei ole,- wastas linna Politsei-ametnik. .Seda petist wiime korterisse ja leiwa peale, mille eest maksu ei pärita.- .Üks Graf petis üks Graf? Ei see ei wõi tõst olla!- .Wäga kahju, et korteri ja leiwa pakkujatele pian õigust andma,- ütles eba-Graf. .Selle nime lugu on nüüd otsaS ja Teie ees seisab endine rätsepa-sell ja maailma hulgus Mik Maunahk, kes juba mõnda petnud ja mõne wangimajaga tuttawaks saanud on.- .Tulge, wang!- ütles linna Politsei-ametnik ja nemad läkfiwad, kohmetanud maja-prauat meister Agari hoole alla jätteS. X. Dr. Agari rõõmust kantud ja kurwastusest karastatud koSja-lugu jõuab otsale. Pea pärast wiimast kärgatust oliwad  Habakuki majaS uhked pulmad. Minni oli tädi juurest tagafi kutsutud ja algas uut elu oma walitud mehega, keda nurjatu pettus ja tühi ülbus temalt riisuma kippunud oliwad. Mõlemilt poolelt paluti andeks, mida jo nüüd enam ühe hulguse ees teha tarwis ei olnud, keda wangi wiifil senna wiidi, kust tema päritud oli. Pärast pulmi reifis Dr. Agar oma noorikuga mõnda maad läbi ja sai pea peale seda ühe suurkooli peale Professoriks kutsutud. Tema endine koolipsis Karl Habakuk kaswis ja kosutas ennast targaks meheks, kes tähtsamaid asju uuris, kui .fiku- looduse-lugn. Meister Agar andis wiimaks oma töötua wanema selli kätte ja elaS oma auuga teenitud warandusest, kui ka ilma kslawa auunimeta, mida ka Profesfori-ema  enam suuremalt ei igatsenud. Poja ja tema õitsema abikaasa õnn tegi neid uueste nooreks, ja wanaema  süda hüppas rõõmust, kui jälle üht uut agarat Agarit  oma põlwede pea! kiigutada wõis. Ka praua Habakuk  oli kõiki pahandust unustanud ja kinnitas järges, et tema kohe ütelnud, kuida need kaks otse kui üksteisele loodud  olla. Nenda on ast jäänud, künni täna pääwani. Et aga Ara linnas kord üks .Graf Czanady- elanud, sellest ei tahtnud praua Habakuk iialgi kuulda, ja ka meie tahame seda hea meelega unustada. Wõitlemist, kurwastust  ja rõõmu, on fiin maailmas ikka olnud ja nenda fee ka jääb. A. N. Tamm eri. AoMo«so qossxpo». 7-ro ä-rxo-a ISS7. TrüNwd Liodfors 'i pitrij -tk juurel ja kuluga. Huigete mstliMmne Tartu haawa-ktiinikusse algab 18. Leikuse-knu p. Walitsus. Maamüümine. ZNowgorodi kubermangus saab üks > SOO tessätsni suur maatükk ära müüdud,  mis Peterburgist 75 wersta ja raudteest  10 wersta eemal on. Lähemat teatust  saab Balti raudtee-jaama Jelisawetino ligidal, mõisawalitseja JürgenS i juures  Smvlkowas. Teadaandmised. Tartu Daubrette Vabrikust on head rammusad kunstsõnnikud saada, mis põllude wäetamiseks wäga kasulik on. Tellimisi wõtab igal aeal wastu Tartu ligidal Jaama mõisa waliW. ZOXVS Mrl HollmMm juurest Tallinnas ostetakse WU" kõige paremaid Sillgeri öMsmchjM, i maa rätsepatele, kingsepa- ja ratsepa-mashmaid ja kõiki seltfi nöetafi, rull-lönga ja öli.