Niisamati sõimawad teised Anarchistlaste lehed Thiers'i mälestust, kes omal aeal nende seltstlaste, metsalisteks muudetud mõrtsukate, põletajate ja lõhkujate, üle kohut mõiStis, suurema pehmusega mitmete wasta, kui nende koledad  kurjakud seda teeninud olekfiwad. Prantsusmaa tänu ei ole keegi rohkem teeninud, kui just Thiers. Kui «viimast sõda Saksamaa wasta ülekohtusel ja mõistmata kergel meelel plaaniti, kõik kihisemas oli ja muu peale ei mõteldud, kui «võidu, määratuma saagi ja Saksamaa ,ruuge-päiste neiude' peale, fliS oli wana Thiers pea ükfl, keS Senatis oma healt selle kardetawa tuhina wasta tõsta julgeS. Ku ipärast õnnetus uksest ja aknast sisse tuli, siis ei hoolinud Thiers omast wanudusefi, reisis kõik Europa pealinnad  läbi ja palus eeSkostmist, et tema maha rõhutud isamaale mitte «võimatumat koormat peale pandud ei saaks, ja tema on ka eestkostjaid leidnud ja on isamaale kergitust saatnud. Sedawiisi tänawad nüüd need ringkonnad, kes seespidi ja wäljaspidi muud teha ei oska, kui tuld lõõtsutava  ja keS kiitlewad, et ainult nemad ifamaa-armastajad  ja olla. Mis saaks aga isamaast ja rahwast, kui «võimus weel rohkem nende kätte langeks, kui see juba «rüüd on! Et Wene piiga, keda „Jsamaa-liiga" oma isamehe, Deroulede, ja tema adjutanti, Goupjl'i, läbi kosimas käis, nii kergest saada ei ole, kui kergemeelised Jsamaa-liigalased arwafiwad, see hakkab neile ikka rohkem pahandust ja häbi tegema. ,Isa»«aa.liiga" on omas witmases koosolekus ,«suuks «võtnud, oma auu-esimehele ja saadikule Wenemaal, Deroul6de'le, tema tallitust? eest laitust anda. Sel «vaesel on koduteel ka weel äpardust olnud, mis kõige tema tallitusele täheks olgu. Peterburgist tahtis tema aurulaewa „ Konstantin" peal Stockholmi sõita. Leikusekuu 23. pääwal  jookfiS see laew Kotka juures, Soomemaa randas. kalju peale ja sai suure augu. Lühikese aeaga täitfiwad ennast mashina--ruum, kütmise-ruum ja kajütid weega. Nelja tunni pärast saiwad reisijad ühe saare peale «viidud, kuhu nemad üht teist aurulaewa ootama jäiwad.  Joumelieres'  «vangimajast on 53 noort wangi ära karganud. Taanimaalt kirjutatakse Leikusekuu 25. pääwal: Prinz von Wales (Inglismaa troonipärija) ja tema pojad Prinz Albert ja Prinz Victor on täna Helsingöri (tulnud, kus Wene Keisri-paar, Daam Kuninga perekond, sõeawäe ja kohtute ülemad neid wasta wötsiwad Linn seisab lippu deehtes,  soomuslaewad seisawad paradis. Pea pärast Inglismaa  Prinzide tulemist sõitsiwad Kõigekõrgemad ja Kõrgemad  ülemad Fredensborgisse." Fredensborgis on suur pidulaud antud, millest peale Keiserlikkude ja Kuninglikkude perekondade ka Wene ja Inglismaa merewäe-pealikud osa wötsiwad. ülepea ou Keiserlikud wõerad Wenemaalt, Taanimaal suure «vaimustusega wasta «võetud. Inglismaal kestawad wõitlemised walitsuse ja lirimaa Rahwus-liiga wahel ikka edasi. Leikusekuu 23. pääwaks oli lirimaal Ennis'i linna suur rahwakogu kutsutud. Vice-Kuningas keelas seda awalikkudes kuulutustes ära ja laskis määratud kogu-paiga tugema wahi alla panna. Rahwus-liigalased lulimad aga ometigi kokku ja pidasiwad oma kogu linnast wäljas, ühes teises paikas, kuS Jirilaste esimehed Dillon, Sulliwan, O'Brien ja Cor, ja mõned „wabameelised' Inglased ja Parlamenti saadikud kõnest walitsuse wasta pidasiwad. Kui neid sealt ära aeti, siis läksiwad nemad linna ja afustwad teise paika kokku, saiwad aga ka sealt ilma suurema wastapanemiseta laiali pillutatud.  Ere teri 3. Devonshiri Grafkonna pealinnas, põles Leikusekuu 24. pääwa õhtal, mängimise aeal theater maha. Sõnumisaatmise aeal olimad juba 130 surnukeha «välja toodud; hirmsas tungimises on palju inimesi raskest wigaStatud. Yarmouthi ligidal langes Leikusekuu 16. pääwal kanges tormis raudne aurulaew of Bruar", soolaga Hamburgist Kalkuttasse minemas, põhja. Laewa peal oli 24 meest, nendest on 5 peastetud, teised ou surma saanud. Indiast tuliwad sõnumid, et Ejub-Khan Leikusekuu 12. pääwal oma äia, Serdar Jam - Shedi, juure Kashakki tulnud olla ja tema sugu-aru abiga Abdurrahman-Khani wasta wöitlema hakata tahta. Teiste sõnumite järel olla tema küll Afghanistanisse  tulnud, olla sealt aga kohe wälja aetud, Persta Ghaseni maakonda põgenenud ja saada seal pea kinni wöetnd. Spamas hakata asjad ennast rahulisel wiisil korraldama.  Don KarloS, kes tänine ikka Spania krooni omale päris ja nüüd Amerikast Europasse tulemas on. olla awalikult kuulutanud, et tema omaist pärimistest taganeb.  Ruiz Zorilla, see sitke «vabariiklane, kes juba ulitu mässamist üles kihutanud on ja nüüd Prantsusmaal elab, kuulutab, et tema kõigist politika-elnft enam osa wötta ei taha ja palub luba Spaniasse tagasi tulla. Türgi riikls on Armenlaste kestis liikumine Greeka- Katholiigi wõi Greeka-õigeusu kirikust Rooma-Katholiigi kiriku poole alganud, nimelt DiarbekiriZmaakondas. Rahwas  on seal wäga waene ja elab raske maksude all. Nemad ja nende Patriarch Harutiun on juba (kolmest aastast saadik mitu korda maksude kergitust palunud, ei ole aga ühtigi saanud. Seda on Rooma-Katholiigi kiriku eestseisjad tarwitanud, on oma preestreid, nimelt kawalaid lesuiitlafi senna saatnud ja Armenlastele ette kujustada lasknud, et Rooma-Katholiigi Patriarch Konstantinopelis wäga wägew olla ja neile kergitust toimetada wõiks, kui nemad Rooma-Katholiigi usku heidakftwad. Jefuiitlased on weel kawalamad ümberusustajad kui mõned teised ja ei põrka ka ühegi nõuu eest tagasi, mis neil nende otstarbeks  hea näitab olema. Sedawiisi on see kiriklik liikukumine  wanas Mesopotamias, mis nüüd Diarbekiri maakond  on, alganud. Patriarch Harutiun on Türgi «valitsust  palunud, seda liikumist takistada ja awalikult kuulutada,  et ArmenlaStel usuwahelamisest ühtigi ilmalikku kasu oodata ei ole, aga Rooma-Katholiigi Patriarch Konstantinopelis  annab nöuu seda liikumist omalt poolelt tuetada, sest Rooma-Katholiiklased olla üleilmlised, kes iga ja nenda ka Türgi «valitsusega lepiwad, kuna Greeka-Katholiiklased Armenlaste keskis oma ifi-riiki igatseda. Arwatakse, et Türgi walitsus Rooma-Katholiiklaste ja nende Jesuiitluste  poole heidab. Omalt maalt. Tallinnast. Pühapääwal, Leikusekuu 30., kui Keisri Majestäti nimepääwal, sai igas kirikus selle peale iseäralises palwes mõteldud ja tähendatud. Greeka-õigeusu Synodi poolest on kuulutatud,  etabielu-lahutamise aSjad ka seesugustes  abieludes, mis hakatuses Ewaug.-Luth. usutunnistuse  järel kokku laulatatud saiwad, Greeka-õigeusu kiriku kohtu ees piawad tallitatud saama, kui üks pool nendest paaridest pärast ennast Greeka-õigeusku on falwida lasknud. —> ,Walitsuse Teadaandja" kuulutab, et ivõidulaenu-paberite  kupongid edaspidi nendes linnades  Renteides wõiwad rahaks wahetatud saada, kus Riigibanki abibankifl ei ole. Eestimaa Kubernör Würst Schachowskoi  on Leikusekuu 22. pääwal PeterburgiSse reisinud.  Senni tallitab Vice-Kubernör Wirkl. Staatsrath Wassiljewski tema ametit ja Kubermangu kohtuherra Kollegkn-Sekretär Mediokrizki Vice Kubernöri ametit. Riia linnas on üks Unterohwitserideõpetuse-batallion  asutatud, mis oma tegewust Wiinakuu 1. pääwal algab ja kuhu noori mehi, kes 18 kuuni 23 aastat «vanad on, õppima wöetakse, kui nemad selleks palwekirjad selle kuu 15. pääwani sisse annud on. Õpetus kestab kaks aastat ja astuwad need noored mehed siis kui Unterohwitserid sõeawäe teenistusesse. Et ülepea noortel meestel rohkem himu oleks Unterohwitseriks saada ja et nemad pärast hädasse ei langeks, selleks saada seaduseks  tehtud, et edaspidi mõned ametid posti-teenistuses, raudtee - teenistuses ja mitmes teises teenistuses, ainult wäljateeninud Unterohwitseridele piawad antud saama. Seesugust kohtasi olla Wene riikis umbes 30,000 saada. ,Nowosti" kirjutab, et nüüd üks küsimine Eestimaa kohtute asjuS Juhatajas Senatis otsusetegemise alla tulla. Nendes kohtutes saada Wene keeles ja Läti (!) keeles sisse antud  kirjade tülkimise eest Saksa keelesse kõrget hinda päritud. Kõigekõrgemas keelede-käskus on küll mõned ülemad kohtud  Sakfa-kecMeks jäätud, kuida need enne oliwad ja sellepärast  oleks neil ehk ka õigus Wene, Eesti ehk Läti keeles fisseantud kirjade tülkimise eest maksu pärida, meie et ole aga weel kuulnud, et seda tõeste päritud on ja „Nowosti" ei nimeka ka, kus kohtus nimelt seda oleks päritud. Teadaandja" järel on Tallinna Priitahtltku  Tuletõrjujate-seltfi põhjustki Seespidiste asjade Ministri abilise, Senator Plehwe, poolest kinnitatud. Sõnumid, mida mõned lehed meie ligema kodumaa koolide üle toomad, ei näita kõik õtete ustatawad olema. Nenda oli Läti leht pDeenas Lapa" Salisburgist sõnumit toonud, et sealine Kihelkonna-kool 80 õppijaga Wiinakuu 1. pääwast  pidi kinni pandud saama. See sõnum oli Läti lehest ka teistesse läinud ja nüüd tunnistab sealine kiriku-wöörmünder,  herra von Numers, seda Saksa-keeli Tartu Leitungis" tühjaks jutuks. „Sakala" sõnumite järel pidada ka Wiljandi Kihelkonna-kool kinni pandud saama. Omalt poolelt lisame küsimise-märgi selle sõnumi juure. Meil ou seal sõbra, kes wist sellest meile olekfiwad sõnumit saatuud. ,Wiru!ane" kirjutab: C N. Jakobsoni rinnakuju ostmise tarwis, mis 23. Augustil Fa!ki puiestikkus pidi peetud saama, jäi pidamata, sest et luba, mis selle pidu tarwis aegsaste oli antud, mitte maksmaks ei wõinud jääda. Pidu asutajad saiwad seda kolm pääwa enne pidu päewa teada. Palutakse fiis laulukooride  ja kõikide teiste poolt, kes selle ettewötte heaks ühel ehk teisel wiisil midagi ohwecdanud, söbralist wabaudust,  et pidu peetud ei wõinud saada ja kõikide kaasaitajate  lahkus ja waew asjataks jäi. Asjad ja anded, mis räägitama ettewötte heaks antud, hoitakse alles, kuni edaspidi ehk näikse, mis wöimaiik. Peate asjade ou C' R. Jakobsoni marmorist rinnakuju ostmise heaks ka rahaandeid  saadetud, Narma Kreenholmi wabrikust 8 rubla, mida kõiki tulewaS lehes kwiteerime. Pidamata jäänud pidu asemel peeti Lootuse seltsi poolt selle seltst enese heaks wähem pidu ära, nii et kokku tulnud rahwal kogum  ilma asjata ja lõbuta tagasi ei pruukinud minna. Ühest teisest pidust Wirumaal kuida neid senni meie kodumaal nähtud ei ole, kirjutakse ,Wirulasele" : ,Siiu Lehtpea Weneusu kiriku juuceS peeti ka tänawu 15. Augustil suur Maarja surma (taewaminemise ,T> S" t.) mälestuse pidu iga aastase moodu järel ära, aga tänawu hästi toredamalt, kui endistel aastatel. Juba 14. Augustil  jõudis Sirenetfi kiriku rong Marja surma kujuga umbes 2006 inimese saatusel Lehtpea kiriku juurde, kust selle kiriku teenrid pühakujule wasta läksiwad. Kiriku juurde jõudes peeti esiteks wäljas palwet ja siis kirikus pitkem jumalateenistus. Pärast lõunat oli teist korda kirikus jumalateenistus, mida kolm preestrit toimetafiwad. Ka Eestimaa kubernöri herra körgeauuline «vend würst Schachowskoi, ministeriumi saatekonna rewident (? ,T.S."t.) ja üks Eestimaa kubermangu walitsuse ametnik oliwad sellele kirikupidule tulnud. Teisel pääwal oli ilm ilus ja immest umbes 4000 koos, mõned 4—500 wersia kauguselt. Hallikal käidi kaks kord wett pühitsemas, kus teisel korral würst Schachowskoi ja ministeriumi saatekonna rewident imetegewat Maarjakuju kõige teenistuse aja eneste käte peal hoidfiwad. Selsamal ajal kui kirikus Wenekeelne jumalateenistus oli, pidaS preester Tiisik Tallinnast  wäljas Eesti keeli jumalateenistust. Ohtal läksiwad  Sirenetsist tulnud inimesed püha Maarja kujuga jälle Sirenetfisse lagast, kust see kuju aasta pärast jälle Lehtpea kirikusse tuuakse." ,Olewik" ütleb ja küfib oma N 34 sees: Eestlased kõrgemat /poisslaste kooli hakkasiwad asutama, siis oli see kõigiti õige ja hea ettewõtmine, ja kui nemad seks suure kapitaali jõudsiwad kokku korjata, siis wõime neile õnne soowida. Siski, mõtted ei maksa tolli ja meie wõime iga asja juures järele mõtelda. Meie küsime: Kuidas oleks lugu, kui Eestlased 27-me aasta eest Aleksandri-kooli  kapitaali asemel üht kirjanduse kapitaali olekfiwad  korjama hakkanud? Kuidas käiks Eesti kirjanduse kast, kui tal poolgi Aleksandri - kooli kapitaalist, ütleme 50,000 rbl. käes oleks? Ja mis saadaks meie rahwa haridusele enam kasu, kas üks ülem kool ehk niisugune kirjanduse kapitaal." Uht seesugust kapitali korjata ja selle intressidega rahwale paberi hinna eest raamatuid toimetada, annab nöuu, ehk äratab kõige wähemast  seda mõtet ja lõpetab oma kirja: »Kas oleks kasulik,  kui Eestlased enestele ühe kirjanduse kapitaali muretsekstwad?  xßishki Westnik" tähendab selle juure, et see küsimine asjata on, sest kellegil ei olla õigust seda kapitali, mis Aleksandri-kooli asutamiseks korjatud sai, ühegiks teiseks tarwituseks määrata. See on jo õige küll, aga sellega ei ole see küsimine mitte ara wastatud, sest ,Olewik" ei räägi jo mitte Aleksandri-kooli kapitali ümber - määramisest, waid ühe uue kapitali korjamisest. Keegi ei wõi ega taha küll wist salata, et üks seesugune kapital Eesti kirjandusele palju kasu saadaks. Need politika-tuhinad  ei ole weel soikunud, mida ilma tarwituseta  Eesti rahwa kestis üles puhuti, mis EeSti rahwast senni iga ettewõtmise juures erakondadesse  löhkusiwad ja ettewötteid koguni teisele joonele käänafiwad,  kui neile esialgustajate poolest määratud oli. Weel ei wõi keegi selle peale julge olla, et ka kirjandusekapital,  kui seda nüüd peaks korjama hakatama, erakondade  «võimuse alla langeks, kes seda ühel joonel tarwitakfiwad,  millest Eesti kirjandusele ehk wahest rohkem kahju kui kasu tuleks. Ootame, kuuni Eesti rahwas neist kahjudest toibunud on, mida mõned ektewõtted ja asutused  tegiwad, kuuni õnnetumad politika-tuhinad soikunud ja mõned uuendused oma täit järge selgemini wälja näitanud  on, künni rahwas rahulisema silmaga kahju ja kasu piiret määrata suudab. Wiimse liikumise laened kohawad siin weel liiga waljuste, weel ei ole aeg tulnud, kus Eesti rahwas kahuga uute ettewõtmiSte peale mõtelda wõiks; weel ei ole meil ka üht seltskonda, kelle kätte ühe seesuguse asutuse tallitust täie julgusega usaldada wsiks. Aleksandri-kooli asjust kirjutab : ,Ehk küll aealehedabikomiteede praegustest mõtetest sõnumeid  ei ole toonud, stis ei wõi sellepärast mitte arwata, et abikomiteed oma kooli saatusest osa ei wõtaks. Meil on selle poolest palju suusõnalist ja kkjalisi seletusi antud.  Praegu seisab meil Wara abikomitee poolt sisse saadetud kiri ees, mida meie aga mitte terwelt ei wõi lehte ülesfe wõtta. Selles kirjas nõuab Wara abikomitee  keskkomiteelt arutlist teadmist Al. kooli asjus, iseäranis selle üle, kas aealehtede sõnumid selle kooli awamise  asjus oiged on, kuidas kurakoriumi «valimisega